Pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Eilisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

Macartney
Arvoisa puhemies, pöytäkirjan 2 kohdan osalta: otin eilen esille norjalaisen lohen polkumyynnin. Minun on ilmoitettava parlamentille, että eilen esitetyt mietinnöt, joissa kerrottiin Norjan päässeen Euroopan unionin kanssa sopimukseen viennin vapaaehtoista rajoittamista koskevista määräyksistä, tuntuvat pitävän paikkansa. EU: ssa tullaan paheksumaan suuresti sitä, että maan, joka äänesti unionin jäsenyyttä vastaan, näyttää olevan helpompi luoda yhteyksiä komissioon kuin meidän parlamentin jäsenten, jotka eilen yritimme ottaa tämän kysymyksen esille.

Sichrovsky
Arvoisa puhemies ja hyvä kollegat, olkaa hyvät ja tervehtikää meidän sitoutumattomien edustajien kanssa erityistä vierasta puhujalavalla, World Peace Foundationin puheenjohtajaa Lama Gangchenia, joka vierailee ensimmäistä kertaa Euroopan parlamentissa. Kiitos!

Gallagher
Arvoisa puhemies, tulen syrjäiseltä alueelta, jossa olemme hyvin riippuvaisia kalastuksesta ja kalanviljelystä, sillä meillä ei ole vaihtoehtoista työllisyyslähdettä, ja näin ollen kannatan täysin skotlantilaista kollegaani Allan Macartneyta. Meidän on kysyttävä, ketä me edustamme. Edustammeko unionin kansalaisia, kalastajia ja kalastusviljelijöitä vai unioniin kuulumattomia tahoja? Komission on mentävä itseensä ja mietittävä, ketä me edustamme.

Provan
Arvoisa puhemies, olen iloinen, että Macartney on ottanut esille tämän kysymyksen. Kysymyksellä on suuri merkitys, sillä se koskee parlamentin asemaa ja parlamentin ja komission välistä suhdetta. Kalatalousvaliokunta ja parlamentti ovat aina olleet sitä mieltä, että meidän tulisi yhdessä tukea Euroopan unionia unionin ja Norjan välisessä kiistassa. Komission ei ole järkevää ryhtyä neuvotteluihin ja tehdä salaisia sopimuksia harkitsematta perusteellisesti Euroopan unionille aiheutuvia seurauksia. Meidän tulisi pyytää komissiota laatimaan lausunto seuraavaan istuntojaksoon, jotta voisimme täysin ymmärtää, mitä taustalla on tapahtunut.

McMahon
Arvoisa puhemies, pysyttelen yhä samassa aiheessa. Sosialistiryhmä kannattaa muiden ryhmien esitystä pyytää komissaari Brittanilta lausuntoa. Viimeisten kuukausien ajan olen pyrkinyt selvittämään tarkasti, milloin hän aikoo julkaista osastonsa tekemän tutkimuksen sisällön. Lehdistössä on ollut vuotoja, jotka viittaavat siihen, että hän aikoi ensin suositella norjalaisen lohen tuontiveroa mutta että hän aikoo nyt perua aikeensa. Hän näyttää suosivan vanhaa menettelytapaa soveltaa vähimmäistuontihintaa, joka ei ole toiminut aiemmin, kuten olemme parlamentissa todenneet. Näin ollen, kuten Provan on ehdottanut, toivon, että Sir Leon Brittan antaa parlamentille perusteellisen ja vilpittömän lausunnon tämän hyvin vakavan aiheen nykyisestä tilasta Strasbourgin ensiviikon istuntojaksossa maanantaina tai tiistaina, sillä aihe koskettaa tuhansia työpaikkoja Skotlannissa, Irlannissa ja muissa yhteisön osissa.
(Parlamentti hyväksyi pöytäkirjan.)

Sosiaaliturva: EU: n alueella liikkuvat työntekijät
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Oomen-Ruijtenin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0118/97) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun asetuksen (ETY) N: o 1408/71 sekä asetuksen (ETY) N: o 1408/71 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (ETY) N: o 574/72 muuttamisesta (KOM(96)0452 - C4-0543/96-96/0227(CNS)).

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, kollegat, hyvät naiset ja herrat, parlamentti suhtautuu tänään käsiteltävään esitykseen hyvin myönteisesti, hyvä komission jäsen. Esitys on tarkoitettu sellaisten jäsenvaltioissa käytössä olevien telematiikkapalveluiden kehittämiseksi, joita tarvitaan sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisessa. Voimme olla tyytyväisiä tähän esitykseen.
Sitten toinen, myös erinomainen esitys, eli sairauden tai äitiyden perusteella opiskelijoille ja työharjoittelua ulkomailla suorittaville henkilöille myönnettävät etuudet. Euroopassa vallitsee vapaa liikkuvuus. Haluamme myös edistää sitä. Haluamme myös huolehtia siitä, että yhä useammilla opiskelijoilla on mahdollisuus viettää harjoittelutai opiskeluvuosi ulkomailla. Mikä onkaan uskottavampaa, kuin että jäsenvaltiossa vallitsevien etujen pohjalta säilytetään oikeus vakuutukseen onnettomuuden tai äitiyden ollessa kyseessä.
Tämä muutos saa siis tukea. Minun on valitettavasti todettava, että Hollanti, oma jäsenvaltioni, on hyväksynyt säädöksen, jonka mukaan tämä hyvä järjestely ei koske hollantilaisia opiskelijoita, jotka menevät ulkomaille. Sosiaalivaliokunta on sitä mieltä, että tämä Hollannin pyytämä poikkeussäännös on poistettava. Ei voi olla niin, että yksi maa käsittelee opiskelijoita ja harjoittelijoita toisin kuin muut maat.
Sitten minulla on pari täydentävää kysymystä. Me kaikki tunnemme rajatyöntekijöiden ongelman, joka ei koske vain Hollantia/Belgiaa/Saksaa, vaan myös Ranskaa/Espanjaa, Espanjaa/Portugalia, Italiaa. Rajatyöntekijöiden ongelma kasvaa yhä suuremmaksi, koska jäsenvaltiot ryhtyvät tekemään muutoksia järjestelmiinsä usein sosiaaliturvaan kohdistuvien paineiden takia. Kun näitä muutoksia tehdään, niistä ei aina ilmoiteta heti komissiolle, jotta se tutkisi, onko niillä mahdollisia seurauksia ihmisille, jotka asuvat toisessa ja työskentelevät toisessa maassa. Totean, että tämä ilmoitusjärjestely ei toimi. Kysyn komission jäseneltä, mitä hän aikoo tehdä.
Toinen kohta on se, että hetkenä, jolloin asiasta voitaisiin ilmoittaa - nyt meillä on konkreettinen tapaus, valitettavasti taas Hollannissa, jonka parlamentin yleiskeskustelussa päätettiin eilen, ja tähän osallistuivat kaikki ryhmät, ei vain kristillis-demokraatit, vaan myös VVD, Työväenpuolue ja D66 - kaikki ryhmät pyysivät varaministeriä kerrankin neuvottelemaan komission kanssa siitä, onko se, mitä ne ovat tehneet, mahdollista. Mitä ne sitten ovat tehneet? Ne ovat jättäneet esityksen Hollannissa työskentelevien ja ulkomailla asuvien tai ulkomaille muuttoa suunnittelevien ihmisten oikeuksien rajusta vähentämisestä. Se ei tarkoita vain sitä, että mikäli henkilöstä, joka on belgialainen rajatyöntekijä Hollannissa, tulee työkyvytön, hänen menetyksensä korvataan vain tietyltä ajanjaksolta. Se tarkoittaa myös sitä, paljon pidemmälle menevää seikkaa, että esimerkiksi vanhuuseläkkeen, kansaneläkkeen kertyminen ei ole enää taattu. Kysyn komissiolta: onko asiasta oltu yhteydessä Hollannin kanssa? Sillä tämä järjestely ei vaikuta vain lähiympäristöön, vaan myös kolmansiin maihin ja sillä voi olla seurauksia koko Euroopalle. Oletteko ollut yhteydessä? Oletteko valmis tekemään niin hyvin pikaisesti? Sillä kun Hollannissa on käyty yleiskeskustelu, asia käsitellään heti parlamentissa. Oletteko valmis ottamaan nopeammin yhteyden ja ilmoittamaan meille, mitä mieltä olette asiasta?
Parlamentti on käsitellyt allekirjoittaneen aikaisemmassa mietinnössä sosiaaliturvan muutoksia. Eikö olisi nyt välttämätöntä keskustella sosiaaliministereiden kanssa siitä liikkumisvaikutuksesta tai rajavaikutuksesta, vai miten sitä nyt nimitetäänkin, jotta me ainakin tietäisimme etukäteen, mistä tarkalleen ottaen on kysymys ja että meidän ei tarvitsisi aina korjata jälkikäteen tehtyjä virheitä.
Arvoisa puhemies, vielä kerran kiitokset komission esityksistä ja hyvästä yhteistyöstä ja toivon, että tarkistukset hyväksytään.

Lindqvist
Herra puhemies! Tämä mietintö säätelee sosiaaliturvajärjestelmää silloin, kun työntekijät, yksityisyrittäjät ja heidän perheensä muuttavat yhteisön sisällä. Se on tärkeä mietintö, koska liikkuvuus lisääntyy, mikä luonnollisestikin on positiivinen asia. Ne muutokset, joita komissio nyt on ehdottanut, tähtäävät sellaisten muutosten sisällyttämiseen, jotka suuressa määrin jo on tehty kansalliseen lainsäädäntöön. On kuitenkin hyvä, että näin tapahtuu.
Nykyisin on henkilöillä, jotka oleskelevat toisessa jäsenmaassa opiskelutarkoituksessa, oikeus vain " minimisairaanhoitoon" , jos he sairastuvat, eräänlaiseen perussairaanhoitoon tai akuuttihoitoon. Komission ehdotuksen mukaan heidän pitäisi kuitenkin voida saada hoitoa aina, kun he sitä tarvitsevat, minkä oikeastaan pitäisi olla itsestään selvää. Tämä on tietenkin kannatettava asia, jota myös kannatamme. Valiokunta suhtautuu myönteisesti parannuksiin, varmasti myös opiskelijoiden osalta.
Liberaaliryhmä tukee muutosehdotuksia, joiden tavoitteena on taata myös EU: ssa opiskeleville kolmansien maiden kansalaisille oikeuden akuuttiin sairaanhoitoon. Tämä on, herra puhemies, parannus vallitseviin olosuhteisiin. Haluan kuitenkin painottaa, että on edelleen ero EU: n jäsenmaista tulevien opiskelijoiden ja ulkopuolisten välillä. Se on kuitenkin askel oikeaan suuntaan, joka parantaa unionin ulkopuolisista maista tulevien opiskelijoiden oloja. Jäljelle jäävä ero pitää voida tasoittaa seuraavalla uudistuskierroksella. Liberaaliryhmä äänestää tämän mietinnön puolesta.

Wolf
Arvoisa puhemies ja hyvät kollegat, meillä on ollut sisämarkkinat jo jonkin aikaa. Meillä on myös hitaasti kasvava rajat ylittävä liikkuvuus, mutta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta tuetaan yhä riittämättömästi sosiaaliturvan kautta, sairausvakuutusjärjestelmien turvan ja niihin pääsyn kautta. Oomen-Ruijtenin mietintö ja komission perusta ovat todellakin kaikista ensimmäinen askel tässä, jotta ensin pystyttäisiin ylipäätään saamaan aikaan minimi, jonka tarvitsemme, jotta sosiaaliset perusoikeudet ovat myös toimivia työntekijöiden todellakin lisääntyvän rajat ylittävän liikkuvuuden yhteydessä.
On tärkeää, että tämä koskee myös koulutuksessa olevia työntekijöitä, ja että opiskelijat otetaan mukaan, sillä on todellakin kyse alasta, jossa liikkuvuus kehittyy aivan oikeutetusti myös erityisesti riippuvaisen työn sisämarkkinoiden vahvistamisen ja kehittämisen apuna. Korostan myös sitä, että on välttämätöntä huolehtia siitä, että kolmansien maiden kansalaisia ei enää syrjitä kuten tällä hetkellä. Meidän on mentävä edelleen tähän suuntaan. On vielä muitakin toiveita, jotka jäävät avoimiksi. Koska meitä kiinnostaa tietysti se, että muuttaminen, vapaa liikkuvuus yli rajojen kehittyy Euroopan unionissa, meitä kiinnostaa myös mahdollistaa se, että hyödyllisiä järjestelmiä voidaan ottaa mukaan omasta valtiosta, jos on kyse väliaikaisesta oleskelusta unionin toisessa valtiossa. Tässä mietinnön realistinen mahdollisuuksien arviointi ei ota kaikkea sitä huomioon, mikä olisi välttämätöntä. Voimme kokonaisuudessaan vetää sen johtopäätöksen, että niillä aloilla, joihin meillä on parlamenttina jotain sanomista, meillä on selvästi hyvin suuria vaikeuksia pientenkin edistysaskelten aikaansaamisessa. Voimme muotoilla suuria periaatteita vain niistä asioista, joihin emme voi sanoa mitään. Meidän on vihdoinkin päästävä tästä ristiriitaisuudesta. Meidän on päästävä lainsäädäntömenettelyissämme todelliseen periaatteita synnyttävään ja perusteelliseen politiikkaan.

Flynn
Arvoisa puhemies, haluaisin ensin kiittää esittelijää Oomen-Ruijtenia siitä, että hän on jatkuvasti kannattanut asetusten 1408/71/ETY ja 574/72/ETY tarkistuksia. Komissio panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin hyvin myönteisen kannan tähän ehdotukseen, ja parlamentti on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että asetuksia 1408/71/ETY ja 574/72/ETY kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta on ajantasaistettava kansalliseen lainsäädäntöön tehtyjen muutosten mukaisesti.
Parlamentti on myös samaa mieltä siitä, että asetuksessa on tarpeellista antaa asianmukainen perusta sosiaaliturvajärjestelmien koordinointiin käytettäville telematiikkapalveluille. Tämä tunnetaan TEST-ohjelmana ja Oomen-Ruijten on viitannut erityisesti ohjelman tärkeyteen.
Parlamentti hyväksyy myös ehdotuksen, joka koskee terveydenhoitoalan etuuksiin liittyvien oikeuksien laajentamista opiskelijoihin ja ammatilliseen koulutukseen osallistuviin henkilöihin, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa, jossa he eivät ole vakuutettuja. Oomen-Ruijten ehdottaa mietinnössään kolmea tarkistusta. Ensimmäinen ja kolmas liittyvät ehdotukseen sallia Alankomaita koskeva poikkeus, jonka perusteella jäsenvaltioiden kesken opiskelijoihin olisi mahdollista soveltaa sairasetuuksien takaisinmaksuvaatimusta. Tämä poikkeus näyttäisi asettavan Alankomaat suositumpaan asemaan muihin jäsenvaltioihin nähden. Tämän vuoksi komissio on valmis hyväksymään nämä tarkistukset.
Toisella tarkistuksella pyritään laajentamaan oikeutta terveydenhoitoon koskemaan kolmansien maiden kansalaiset, jotka oleskelevat väliaikaisesti jäsenvaltiossa, jossa he eivät ole vakuutettuja. Wolf viittasi erityisesti tähän kohtaan. Komissio esitti tämän ajatuksen neuvostolle jo 1995 mutta valitettavasti ilman menestystä. Komissio on kuitenkin jälleen valmis hyväksymään tämän tarkistuksen, sellaisena kuin se on muutettuna.
Lopuksi esittelijä otti esille myös toisen seikan. Sillä ei ole mitään erityistä yhteyttä tämänpäiväiseen mietintöön. Se kuitenkin koskee Alankomaiden hallituksen päätöstä, jonka on määrä tulla voimaan pian. Päätös koskee työkyvyttömyyseläkettä. V pääosasto on tietoinen asiasta, ja se on saanut työkyvyttömiltä ehdotusta koskevia vetoomuksia. V pääosasto on pyytänyt oikeudelliselta yksiköltä neuvoa asiasta, ja aihe näyttää olevan melko monimutkainen. Lisäksi se on poliittisesti arkaluonteinen. Vaikka komissio onkin tyytymätön uuteen päätökseen, se ei voi estää päätöksen voimaantuloa. Jos se tulee voimaan, komissio voi kuitenkin aloittaa lainsäädännön rikkomista koskevat menettelyt, jos päätös on Euroopan unionin lain vastainen. Vakuutan arvoisalle jäsenelle, että asiaa tullaan käsittelemään juuri niin huolellisesti kuin hän on esittänyt.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 11.00.

Matkustajien rekisteröinti ja merenkulkijoiden koulutus
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Wattsin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0152/97) ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä (KOM(96)0574 - C4-0029/97-96/0281(SYN)); -Parodin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatima mietintö (A4-0174/97) ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta annetun direktiivin 94/58/EY muuttamisesta (KOM(96)0470 - C4-0550/96-96/0240(SYN)).
Watts
Arvoisa puhemies, liikenne- ja matkailuvaliokunta katsoo, että tämä komission direktiiviehdotus matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinnistä Euroopan unionissa tulisi hyväksyä. Valiokunta oli yksimielinen kannattaessaan tätä toimenpidettä. Uskomme olevan täysin selvää, että tämä toimenpide on välttämätön tehokkaiden etsintä- ja pelastusoperaatioiden varmistamiseksi.
Jotta voidaan täysin ymmärtää, miksi tämä toimenpide on niin tärkeä, on mentävä ajassa taaksepäin vähintään kymmenen vuotta, erityisesti matkustajalautta Herald of Free Enterprisen onnettomuuteen, joka tapahtui vähän yli kymmenen vuotta sitten vuonna 1987. Kun laiva upposi ja yli 190 ihmistä hukkui, virallisessa raportissa pääteltiin, että yksi laivan onnettomuuden syistä oli omistajan eli kyseisessä tapauksessa P&O-yrityksen piittaamattomuus. Piittaamattomuutta osoitti muun muassa se, että yritys ei tiennyt laivalla olleiden henkilöiden lukumäärää tai matkustajien nimiä. Yksi Sheenin kertomuksen suosituksista oli, että matkustajista tulisi pitää luetteloa ja jokaisella tulisi olla maihinnousukortti.
Näiden kymmenen vuoden aikana tämän suosituksen täytäntöönpanemiseksi on toimittu vain jonkin verran tai ei ollenkaan. Tänä aikana olemme nähneet muita traagisia matkustajalauttaonnettomuuksia, joista osa oli vakavia, toiset vähemmän vakavia. Scandinavian Star -matkustajalautan tulipalossa kuoli useita ihmisiä. Ja ennen kaikkea, kun Estonia upposi, 900 ihmistä kuoli. Kaikissa näissä tapauksissa tehokkaita etsintä- ja pelastusoperaatioita haittasi matkustajaluetteloiden puuttuminen.
Jotkut sanovat, että ne ovat vaivalloisia ja hankalia ja aiheuttavat lisäkustannuksia. Velvollisuudet tulevat jossain määrin lisääntymään, mutta lähestyessämme uutta vuosituhatta voinemme varmasti odottaa varustamoiden tunnustavan, että niiden tulisi tietää ainakin aluksillaan matkustavien henkilöiden lukumäärän ja nimet. Jos ne voivat rekisteröidä tietoja verovapaiden tuotteiden myynnin valvomiseksi - mitä niiden mielestäni tulisi tehdä - miksi ne eivät voi laatia luetteloita etsintä- ja pelastusoperaatioita varten? Matkustajien ja henkilöstön henki on varmasti yhtä tärkeää kuin verovapaata myyntiä koskevien määräysten täytäntöönpanon tehokas varmistaminen.
Lisäksi on useita muita kohtia, joista on syytä mainita parlamentille. Ensinnäkin matkustajien enimmäismäärän ylittyminen. Euroopan unionin vesillä purjehtii valitettavasti yhä aluksia, joissa on liikaa matkustajia. Tämä toimenpide estäisi tämän kertaheitolla. Toiseksi, kuten olen jo selvittänyt, tämä toimenpide tehostaisi etsintä- ja pelastusoperaatioita. Oman jäsenvaltioni rannikkovartiosto hyväksyy täysin tämän toimenpiteen. Siitä on suuri apu sen toimille. Omassa vaalipiirissäni Kentin palokunta kertoi minulle, että se tarvitsee juuri tämäntyyppistä tietoa. Se haluaa tietää, miksi olemme odottaneet kymmenen vuotta tämän toimenpiteen voimaantuloa.
Kolmanneksi sen ansiosta alukset voivat varmistaa, että niiden turvalaitteet ovat sopivat aluksen matkustajiin nähden. Lopuksi, mikä on mahdollisesti kaikkein tärkeintä, se muuttaa osaltaan varustamoiden asenteita. Matkustajat eivät ole enää pelkästään lukuja, pelkästään tulojen lähde vaan todellisia ihmisiä, joilla on todelliset nimet, todellinen elämä, todelliset perheet ja todellista arvoa.
Tämän ehdotuksen saama laaja kannatus on tervetullutta. Tiedon on kuitenkin oltava käytettävissä heti aluksen lähdön jälkeen. Puolen tunnin odotus voi traagisesti kestää puoli tuntia liian kauan. Herald of Free Enterprise upposi kahdenkymmenenviiden minuutin kuluttua lähdettyään Zeebruggesta. Toiseksi uskomme, että tätä toimenpidettä tulisi laajentaa kattamaan merenalaiset tunnelit, etenkin Eurotunneli. On melko järjetöntä, että tämä toimenpide koskee kanaalin ylittäviä reittejä, mikä on aivan oikein, mutta ei tunnelia. Emme yksinkertaisesti tiedä, montako ihmistä kanaalitunnelissa on tiettynä aikana. Pelastuspalvelut vakuuttavat - samoin kuin varustamot - että oikeudenmukaisuuden ja turvallisuuden vuoksi meidän on edistyttävä tällä alalla. Toivon, että komissaari voi kommentoida tätä meidän ehdotustamme. Lopuksi pyydämme, että määräystä sovelletaan 20 meripeninkulman matkojen lisäksi myös yli kahden tunnin matkoihin, ja toivomme, että komissaari omaksuu tähän myönteisen kannan.
Lopuksi uskomme, että kahtena viimeisenä vuotena matkustaja-alusten turvallisuutta on viimeinkin parannettu. On totta, että vasta Estonian uppoaminen antoi aiheelle sen tärkeyden, joka sille kuuluu, mutta olen myös kiitollinen komissaari Kinnockille siitä, että hän komissaariksi tultuaan on varmistanut, että koko turvallisuuskysymys on pysynyt ensimmäisellä sijalla hänen tärkeysjärjestyksessään. Etenkin merenkulun turvallisuus on pysynyt parlamentin esityslistan kärjessä. Hänen pitäisi ottaa itselleen kunnia siitä, että hän on taitavasti ohjannut läpi useita tärkeitä lainsäädäntöehdotuksia, joilla varmistetaan merellä liikkuvien matkustajien ja henkilöstön parempi turvallisuus. Työtä on jatkettava, ja mietinnössäni on tunnistettu tarve tehdä enemmän. Uskomme kuitenkin luottavaisesti siihen, että tämä toimenpide, joka on yksinkertainen mutta tärkeä, edistää merkittävästi merenkulun turvallisuutta, ja odotamme innokkaina yhteistyötä muiden asiasta kiinnostuneiden, etenkin komissaari Kinnockin, kanssa. Voimme vakuuttaa hänelle, että tulemme aina kannattamaan hänen pyrkimyksiään asettaa turvallisuus etusijalle esityslistalla.

Parodi
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskeva kansainvälinen yleissopimus (STCW), jota tarkistettiin vuonna 1995, mukauttaa parhaimmalla tavalla merenkulkijoiden koulutusta vastaamaan meriliikenteen todellisia olosuhteita ja erityisesti aluksilla käyttöön otettuja uusia teknologisia keksintöjä ja uusia koulutusmenetelmiä. Älkäämme unohtako, että lähes 80 prosenttia merionnettomuuksista johtuu pääasiassa inhimillisistä virheistä tai laiminlyönneistä.
Tilanteen parantamiseksi tai ainakin " inhimillisen tekijän" vaikutuksen vähentämiseksi merionnettomuuksissa olisi siis asetettava vähimmäisvaatimukset koulutukselle, pätevyyskirjoille ja merellä tapahtuvalle vahdinpidolle ja taattava kansainvälisten määräysten soveltamisen tehokas valvonta, jotta vältyttäisiin siltä tilanteelta, kuten aiemmin on sattunut, että annettujen pätevyyskirjojen uskottavuus kärsii yleissopimuksen määräysten heikosta noudattamisesta.
Vuoden 1995 uusi yleissopimus, jonka sopimuspuolina on 14 Euroopan unionin jäsenvaltiota, merkitsee siis askelta eteenpäin kohti parempaa merenkulun turvallisuutta, koska se vahvistaa IMO: n valtaa allekirjoittajavaltioiden koulutus- ja opastusmenetelmien valvonnassa.
IMO voi lisäksi puuttua mahdollisiin laiminlyönteihin kieltämällä kansainvälisen tunnustuksen annetuilta pätevyyskirjoilta.
Direktiiviä 94/58/EY muuttavassa ehdotuksessa neuvoston direktiiviksi, joka on mietintöni aiheena, ennakoidaan sitä, että kaikkia yleissopimuksen vaatimuksia sovelletaan vastaisuudessa tehokkaasti ja konkreettisesti Euroopan unionissa ja että ne liitetään yhteisön oikeusjärjestelmään.
Lähtökohtanani merenkulun paremman turvallisuuden tavoittelu, joka on mietintöni todellinen johtolanka, olen halunnut tehdä ehdotukseen joitakin muutoksia, jotka eivät vaikuta yleissopimuksen oikeudelliseen luonteeseen vaan niiden tarkoituksena ovat seuraavat asiat: ensinnäkin direktiiviehdotuksen parantaminen ja vahvistaminen siinä määrin kuin se on mahdollista yksinkertaistamalla sen tulkintaa ja soveltamista; toiseksi mahdollisten oikeudellisten epäselvyyksien poistaminen tai oikeudellisten riitojen ehkäiseminen liittyen jäsenvaltioiden velvollisuuksiin merenkulkijoiden pätevyyskirjojen antamisessa ja tunnustamisessa.
Näiden suuntaviivojen perusteella alkuperäiseen tekstiin on tehty muun muassa seuraavat muutokset: 1. heinäkuuta voimaan tulevan uuden SOLAS-asetuksen mukaisesti aluksilla on määrättävä käytettäväksi yhteistä työkieltä, jotta kaikki miehistön jäsenet pystyvät kommunikoimaan keskenään; mahdollisuus järjestää työt aluksilla paremmin vaadittavien pätevyyksien mukaisesti; kolmansien maiden antamien pätevyystodistusten järkiperäisempi tunnustamisjärjestelmä, jossa sovelletaan laatuvaatimuksia epäpätevän miehistön palkkaamisen estämiseksi; lopuksi satamavaltiovalvontadirektiivin vahvistaminen.
Olen itse asiassa sitä mieltä, että merenkulkijoiden kouluttamisella voidaan parantaa yhteisön laivaston turvallisuutta ja kilpailukykyä ja maailmanlaajuisessa mielessä vähentää alikuntoisten alusten määrää.
Vaikka tarkistetun yleissopimuksen vaikutusta ei voida vielä täsmällisesti arvioida, on kuitenkin nähtävissä, että siitä tulee merkittävä. Suurin osa kansainvälisistä kommentaattoreista on tosiasiassa sitä mieltä, että uusien standardien soveltamisen myötä kansainvälisesti tunnustetun pätevyystodistuksen omaavien merenkulkualan työntekijöiden määrä vähenee maailmanlaajuisesti. Jos tuloksena on merenkulkijoiden pätevyystason yleinen nousu, sillä on ilman muuta myönteinen vaikutus kansainväliseen laivanrakennusteollisuuteen.
Yhtä myönteistä olisi mielestäni sellaisten välineiden yhteinen hyväksyminen, joilla edistetään Euroopan pätevän työvoiman koulutusta, koska tällaisen työvoiman määrä on jatkuvassa laskussa.
Kansainvälisten tilastotietojen mukaan maailman laivastoilla on 18 000 pätevän työntekijän vaje, joka vastaa 4, 4 prosenttia työvoimasta.
Jäsenvaltiot ja alueet voisivat kuitenkin päästä tähän tavoitteeseen, jos ne harjoittaisivat politiikkaa, jolla kannustetaan nuoria hakeutumaan merenkulkualan ammatteihin, ja jos perustettaisiin eurooppalainen instituutti merenkulkijoiden kouluttamiseksi - kuten parlamentissamme on useaan kertaan vaadittu - ja järjestettäisiin täydennyskoulutus- ja pätevöitymiskursseja merenkulkijoille.
Tavoitetta ei olisi kuitenkaan tuettava ainoastaan merenkulkuyhteiskunnissa, joista suurinta osaa rasittavat markkinaolosuhteisiin nähden kohtuuttomat hallintokulut. Sen sijaan olisi käytettävä kannustavia verotuksellisia ja taloudellisia keinoja, jotta eurooppalaisten merenkulkijoiden palkkaaminen ja koulutus saataisiin kilpailukykyiseksi vaihtoehdoksi.
Asiaan liittyy merenkulkumme ja ihmishenkien turvallisuuden ja meriympäristön suojelun ohella ennen kaikkea myös ammattialan säilyttäminen ja akuutti tarve luoda Eurooppaan lisää alan erikoisosaamista edellyttäviä työpaikkoja, joiden kysyntä on kasvussa.
Tämän mietinnön myötä olemme jälleen tiellä, joka johtaa uusien työmahdollisuuksien luomiseen nuoriamme varten.

Sindal
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, arvoisa komission jäsen, on ilahduttavaa, että näyttää siltä, että me voimme päästä tämän Brysselin istuntojakson aikana yksimielisyyteen kahdesta asiasta, jotka liittyvät merellä liikkumisen turvallisuuteen. Kun viimeksi olimme kokoontuneina tänne Brysseliin kuukausi sitten, emme olleet komission kanssa samaa mieltä siitä, että laivatelakkateollisuutta kohdellaan reilusti. Haluaisin kuitenkin korostaa - kuten myös Watts on tehnyt -, että olemme parlamentin liikennevaliokunnassa iloisia komission ja varsinkin komission jäsen Kinnockin kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka liittyy merellä liikkumisen turvallisuuteen.
Tuen ilman muuta kahta esitettyä ehdotusta. Merellä tapahtuu vieläkin paljon onnettomuuksia, monet ihmiset menettävät vieläkin henkensä merellä. Sitä ei kuvittele, että niin suuri laiva kuin Estonia voisi upota mereen, mutta sehän traaginen totuus kuitenkin on. Siksi meidän on pakko toimia parantaaksemme turvallisuutta merellä. Turvallisuus ei ole toisin sanoen tarpeeksi varmaa. Turvallisuus merellä on jatkuvan keskustelun aihe, me emme koskaan pääse sen loppuun, koska koko ajan voi tulla ilmoituksia uusista haasteista. Voimme kuitenkin, jos vain haluamme, liikkua myönteiseen suuntaan ja saavuttaa yhä useampia hyviä tuloksia. Minun mielestäni teemme juuri niin kahden esillä olevan direktiivin avulla.
Direktiivi matkustaja-alusten matkustajien rekisteröinnistä myötävaikuttaa kriisitilanteessa tapahtuvan pelastustyön parantamiseen. Säännöillä voi olla ratkaisevaa vaikutusta varsinkin vanhempien ihmisten ja vammaisten pelastamiseen. Varustamot suhtautuvat yleensä epäilevästi tällaisiin ehdotuksiin. Ehkä se on ilmaisu sille, että parannukset maksavat rahaa. Varustamot voivat lohduttautua sillä, että meillä on yhteisössä hyvä yhteistyö turvallisuuden alalla, ja sääntöjä on mahdollista muuttaa, mikäli erityisiä olosuhteita ilmenee. On kuitenkin aloitettava yhdestä kohdasta, ja tämä on hyvä pohja.
Direktiiviä merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta tulee minun mielestäni tarkastella ennen kaikkea sen valossa, että 80 prosenttia kaikista merellä tapahtuvista onnettomuuksista liittyy inhimillisiin virheisiin. Meidän on pakko toimia sen hyväksi, että merenkulkijoiden ensiavun tuntemusta, kielitaitoa ja muita taitoja parannetaan koko ajan. Länsimaat menettävät todellakin työpaikkoja maailman muille osille. Tämä koskee myös merenkulkijoita. Meidän tulee siis varoa sosiaalista dumppausta. Siksi meidän on pakko harjoittaa hyökkäävää politiikkaa merenkulun alalla niin kuin on pakko tehdä muillakin sektoreilla. Eurooppalaisten työntekijöiden korkean työllisyysasteen ehtona on millä tahansa sektorilla se, että panostetaan laatuun. Merenkulkijoiden osalta se merkitsee koulutusta ja taas kerran koulutusta.
Haluan suunnata komission jäsenen huomion tarkistukseen 10 Parodin mietinnössä, jota me sosialistiryhmän jäsenet tuemme. Olen selvillä siitä, että kansanpuolueen ryhmän jäsenet eivät niin tee, mutta voisin hyvin aavistaa komission jäsenen kommentin siihen, onko komissio ajatellut tukea tätä ehdotusta.

Stenmarck
Herra puhemies! Saanen aloittaa esittämällä suurkiitoksen esittelijälle, Wattsille, siitä hyvin kunnianhimoisesta työstä, jonka hän on tehnyt tämän mietinnön hyväksi ja joka tulee johtamaan pakollisiin sääntöihin lauttaliikenteen matkustajaluetteloista koko Euroopan unionissa. Mielestäni on myös paikallaan tällaisena päivänä esittää kiitos komissaari Kinnockille hänen osoittamastaan sitoutumisesta toimenpideehdotuksiin turvallisuuden parantamiseksi.
Kun sain etuoikeuden tulla tämän parlamentin jäseneksi joitakin vuosia sitten, käsitteli ensimmäinen komissaari Kinnockille tekemäni kysymys juuri matkustajaluetteloita. Hän lupasi liikennevaliokunnan kokouksessa palata asiaan tähän tähtäävin toimenpitein. Siksi olen kiitollinen, että tänään voimme tehdä päätöksen tästä kysymyksestä.
Pimeänä yönä syyskuussa 1994 tapahtui kauhea onnettomuus, kun autolautta Estonia upposi Tallinnan ja Tukholman välisellä linjalla. Lähes 900 ihmistä sai surmansa. Se oli yksi nykyaikaisen merenkulun ehdottomasti suurimmista katastrofeista, mutta silti vain yksi viime vuosikymmenten vakavien onnettomuuksien ketjussa Euroopan laivaväylillä. Yksi suuri ongelma kaikkien näiden onnettomuuksien jälkeen on ollut, ettei varmuudella ole tiedetty, keitä oikeastaan oli ollut laivoissa. Missään näistä tapauksista ei ollut mitään matkustajaluetteloita. On jälkikäteen helppo moittia tätä harkitsemattomaksi menettelyksi ja sanoa, että olisi ollut itsestään selvä vaatimus jopa tuhatta ihmistä kuljettavalla lauttaliikennöitsijälle, että on tiedettävä paitsi ihmisten lukumäärä myös heidän henkilöllisyytensä. Näin ei ole kuitenkaan ollut. Tämän asian tulemme tänään muuttamaan.
Kaikki, jotka ovat kiinnostuneita tutkimaan Euroopan parlamentin asiakirjoja Estonian onnettomuutta seuranneiden päivien ja viikkojen ajalta, voivat nähdä tämän parlamentin yhtenä miehenä nousseen vaatimaan toimenpiteitä niin pitkälle kuin suinkin uusien katastrofien estämiseksi, ja kun onnettomuuksia kuitenkin tapahtuu, niiden vaikutuksen rajoittamiseksi. Mielestäni tämä osoittaa tämän parlamentin todellista voimaa tehokkaana elimenä mielipiteenmuodostukseen välttämättömien muutosten puolesta. Yksi seuraus parlamentin voimakkaasta toiminnasta on ollut joukko erilaisia ehdotuksia lauttaliikenteen turvallisuuden parantamiseksi.
On tietenkin, herra puhemies, valitettava tosiseikka, ettei onnettomuuksia koskaan voida varmuudella välttää, mutta niiden riskien pienentäminen ja pelastustöiden tehostaminen on mahdollista. Tiedot laivan matkustajista ovat tässä yhteydessä perusedellytys meripelastustoiminnan tehostamiselle. On muun muassa tiedettävä, paljonko lapsia ja vanhuksia on ollut laivalla.
Nyt esitetyssä ehdotuksessa on oikeastaan vain yksi rajoitus, nimittäin matkan pituus. Se on rajattu 20 meripeninkulmaan kahden sataman välillä. Tässä suhteessa liikennevaliokunta tekee vähäisen täydennyksen, jonka toivon komissaarin voivan hyväksyä.
On myönteistä, että yhteiset puitteet EU: n meriturvallisuuspolitiikalle ovat nyt kehittymässä. Euroopan parlamentin toistuva painostus kymmenen vuoden kuluessa on ollut ratkaisevassa asemassa. On tärkeää, ettemme vetäydy lepoon tästä työstä, vaan olemme valmiit jatkamaan sitä.
Saanen lopettaa pyytämällä komissaaria omassa puheenvuorossaan mainitsemaan jotakin niistä lisätoimenpiteistä, joita hän on valmis ehdottamaan lauttaliikenteen turvallisuuden edelleen parantamiseksi.

Wijsenbeek
Arvoisa puhemies, molemmat mietinnöt käsittelevät oikeastaan turvallisuutta merellä. Sitä tarvitaankin, eikä vain siksi, että onnettomuuksia tapahtuu säännöllisesti. Niin on aina ollut ja tulee valitettavasti aina olemaan, mutta turvallisuutta tarvitaan etenkin onnettomuuksien seurauksien rajoittamiseksi. Siksi on välttämätöntä, että Euroopan unioni noudattaa standardeja, jotka Kansainvälinen merenkulkujärjestö on laatinut. On harmillista, että meillä ei ole omaa eurooppalaista rekisteriä, sitä ei ole saatu aikaan, mikä on valitettavaa, mutta näin asia on.
Kun noudatamme sääntöjä, kohtaamme kaksi ongelmaa, joita käsitellään molemmissa mietinnöissä. Esittelijä Parodi on puuttunut ensimmäiseen ongelmaan, eli kieleen.
Ehkä komissaari osoittaisi hetken huomiotaan. Viime vuonna, kun Sea Empress upposi aivan hänen kotimaansa Walesin kauniin rannikon edustalla - huomaan, että hän todellakin kuuntelee - kävi ilmi, että ainut tapa viestiä Sea Empressin miehistön kanssa oli paikallisen kiinalaisen ravintolan omistajan välityksellä, sillä kaikki henkilöstön jäsenet olivat kiinalaisia. Parodin mietinnössä olemme vaatineet yhteistä kieltä. Kaikella kunnioituksella muita Euroopan kieliä kohtaan kielen on oltava englanti, kuten ilmaliikenteessä. Tämä oli yksi huomautuksistani.
Toiseksi Wattsin mietinnön osalta on kysyttävä, sen kaikista hyvistä aikeista huolimatta, miten laajalti sillä voidaan valvoa esitettyjä standardeja ja monenko aluksen miehistö voi täyttää ne?

Alavanos
Arvoisa puhemies, haluan vilpittömästi onnitella esittelijää, herra Wattsia ja komission jäsentä, herra Kinnockia tästä aloitteesta. Aloite on todellakin viivästynyt aiheetta tähän päivään asti. Toivottavasti se asettaa nyt edellytykset turvallisemmalle, inhimillisemmälle ja matkustajiin kunnioittavammin suhtautuvalle ajoneuvoja kuljettavien matkustajalaivojen toiminnalle.
Käsittääkseni eri puhujien esittämiä kantoja toistellaan ja tämä osoittaa selvästi yksimielisen tuen tälle esitykselle. Minäkin haluan korostaa kreikkalaisista satamista ja maan sisäisistä matkoista saadun kokemuksen perusteella, että tämä oli välttämätöntä ensiksikin siksi, että päästään pois matkustajalaivojen liikakuormituksen aiheuttamasta suuresta pahasta, toiseksi, että on olemassa riittävä valvonta matkustajien lukumäärään nähden riittävistä pelastusvälineistä, kolmanneksi, että kaikki välttämättömät tarvikkeet laivan mahdollisen onnettomuuden varalta ovat olemassa, ja neljänneksi, kuten herra Watts aivan oikein painotti, että vihdoinkin vaatisimme laivayhtiöitä muuttamaan kantaansa laivoihin astuvaan väkeen nähden, eikä kohtelemaan ihmisiä ainoastaan tulolähteenä, vaan näkemään heidät kansalaisina, joille ne ovat velvollisia tarjoamaan korkeimman luokan palveluja.
Lopuksi haluan painottaa, että mielestäni tietojärjestelmien kehityksen myötä kustannusten ja toimintahäiriöiden suuruus ei tule olemaan merkittävää luokkaa ja tältä kannalta on tärkeää, että kaikki nämä asiat saadaan pian toimimaan.

McMahon
Arvoisa puhemies, myös minä haluaisin onnitella komissaari Kinnockia siitä, että hän tuonut esille tämän direktiiviehdotuksen. Osa kunniasta voidaan antaa Merseysidea edustaneelle entiselle jäsenelle, edesmenneelle Ken Stewartille, joka entisenä merimiehenä toimi väsymättä liikenne- ja matkailuvaliokunnassa pyrkien parantamaan meriturvallisuutta.
Estonian onnettomuuden jälkeen olin erityisen huolestunut kuultuani, että parlamentin hyvä ystävä Lennart Pettersson, Ruotsin parlamentin ulkoasianvaliokunnan entinen puheenjohtaja, joka osallistui aktiivisesti parlamentin toimiin Ruotsin liittymiskeskustelujen aikana, oli yksi uhreista. Tämän suuronnettomuuden laajuus osoittaa, että on tarpeellista tiukentaa yleisesti toimia vaatimalla matkustajaluetteloita, jotta tiedettäisiin aluksella olevien matkustajien määrä.
Olen myös huolissani, kun tarkastelen asiaa skotlantilaisesta näkökulmasta. Komissaari Kinnock tietänee yritykset Caledonian McBrayne ja Western Ferries. Uskon, että hän itse asiassa tarttui kerran ruoriin matkustaessaan Dunooniin. Ne ovat kiinnostuneita aiheesta, koska ne liikennöivät useilla reiteillä. Onneksi niiden turvallisuusrekisterit ovat erittäin hyvät. Ne käyttävät tervettä järkeä, joten jos Firth of Clydessa tai Minchissä on kova tuuli, ne eivät lähde merelle. Ne eivät vaaranna matkustajiensa henkeä.
Ne ovat kuitenkin huolissaan matkan pituutta koskevista määräyksistä, etenkin Barran reitillä, joka kuuluu direktiivin soveltamisalaan. Uskon kuitenkin, että voimme vakuuttaa niille, että tämä on niiden etujen mukaista. Komissaari on pyytänyt vain vähän tietoa ja se pitäisi voida hoitaa tietokonetekniikalla.
Kanaalitunnelin osalta on valitettavaa, että Eurotunnelin edustajat peruivat viime viikon vierailun. Liikenne- ja matkailuvaliokunta olisi voinut keskustella Wattsin mietinnöstä ja sen seurauksista heidän kanssaan. Jostain syystä Eurotunnelin edustajat päättivät kuitenkin, että pelkuruus on urheuden paras muoto, ja he päättivät olla kutsumatta meitä keskusteluihin ja peruuttivat tapaamisen hyvin lyhyellä varoitusajalla. Tämä on sääli, sillä olisimme voineet käydä hyödyllisen vuoropuhelun Wattsin mietinnön seurauksista Eurotunnelille.
Yleisesti voidaan sanoa, että direktiivi on hyvä ja Wattsin ehdotukset vahvistavat sitä monin tavoin.

Sarlis
Arvoisa puhemies, viittaan kollega Parodin mietintöön merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta. Minun on sanottava, että asialla on varhaishistoriansa. Vähimmäiskoulutustasosta on olemassa kansainvälinen sopimus nimeltään STCW. Tämä sopimus allekirjoitettiin IMO: n puitteissa. Vuonna 1994 komissio, sitten neuvosto ja Euroopan parlamentti loivat hyvän direktiivin 94/94, jonka perusteella järjestettiin kysymykset merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta, erityisesti kolmansien maiden , ja minä allekirjoitan sen. Kyseessä on Euroopan lippujen alla palvelevien kolmansien maiden merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasosta. Tämän seurauksena IMO muutti vuonna 1995 STCW-sopimusta ja jatkossa komissio on tekemässä uutta direktiiviä, uutta direktiiviluonnosta, joka ottaisi huomioon monia niistä asioista, joista sovittiin vuonna 1995.
Minun on heti aluksi sanottava, että Euroopan kansanpuolueen ryhmä pitää komission esitystä hyvänä, kuten minäkin pidän. Se ei kuitenkaan ole samaa mieltä tavasta, jolla Euroopan parlamentti tarkisti tätä komission esitystä. Konkreettisesti äänestimme tiettyjä mietinnön toimenpiteitä vastaan ja meidän oli äänestettävä mietintöä vastaan, erityisesti sen tarkistuksia 10, 32 ja 33 vastaan.
Mitä tarkistuksessa 10 sanotaan? Siinä sanotaan, että kansainvälisen STCW-säännöstön A-osan määräykset ovat voimassa unionissa ja että ne ovat voimassa samalla tavalla kuin direktiivi. Sillä hetkellä, kun direktiivi astuu voimaan, sanotaan tarkistuksessa 10, astuu voimaan myös kansainvälinen STCW-sopimus. Tämä on tarkistus, jota emme voi hyväksyä, koska se sitoo automaattisesti jäsenvaltioita, joista monet eivät ole vielä vahvistaneet STCW-sopimusta. Painotimme tätä asiaa, joka on puhtaasti prosessinomainen, ja sanoimme, että ei ole mahdollista direktiivin säätämisen jälkeen olla sellaisessa tilanteessa, että kansainvälinen STCW-sopimus on sitova myös jäsenvaltioille, jotka eivät ole sitä vahvistaneet. Tällä välin liikennevaliokunnan enemmistö päätti suuressa viisaudessaan päinvastoin.
Emme myöskään hyväksy, että direktiivillä 94 saatu järjestelmä täytyy hylätä. Kuten sanoin teille, komissio on tehnyt oikeansuuntaista työtä, ja olemme sen tarkistuksen kanssa samaa mieltä. Haluaisimme siis muuttaa vain hyvin vähäisen asian komission esitysluonnoksessa.
Toinen asia, johon haluaisin viitata, on se, että syntyy suuri sekaannus uuden liitteen lisäämisestä tällä tavalla. Viittaamme liikennevaliokunnan tarkistuksiin 32 ja 33 ja olimme niitä vastaan siksi, että niistä syntyy valtava sekaannus.
Lopetan ja ilmoitan sen, minkä mainitsin jo alussa, että me äänestämme mietintöä vastaan.

Thors
Herra puhemies! Kun tänään keskustelemme tästä kysymyksestä, mieleeni nousee vääjäämättä se syyskuun aamu vuonna 1994, kun kuulin Estonian katastrofista. Sitä tapausta eivät ainakaan merellä kulkevat suomalaiset koskaan unohda. Olen iloinen siitä, että Herald of Free Enterprise -matkustajaaluksen onnettomuus tuodaan esiin mietinnössä, mutta meidän on yhtä tärkeää muistaa Estonian uhrit.
Meidän tulee ottaa oppia tästä, mitä teemmekin molemmissa mietinnöissä. Uskon kuitenkin, että edelleen on paljon tehtävää, mitä tulee tiukkoihin vaatimuksiin miehistön suhteen. Ajattelen myös Itämerellä Suomen vesillä kokemaamme tilannetta, että eräät merenkulkijat hallitsevat siellä liikennöinnin entistä huonommin. En pidä mahdottomana, että me jopa tiukentaisimme vaatimuksia eräillä erityisen haavoittuvilla kulkuvesillä, esimerkiksi Itämerellä.
On valitettavaa, että olemme tänään keskustelleet sellaisesta ehdotuksesta, joka on melko kaukana neuvostossa vallitsevasta yhteisestä kannasta. Toivon, että myös parlamentissa voimme palata parempaan tietosuojaan ja tiettyihin poikkeuksiin niiden matkustajien suhteen, jotka kulkevat lyhyitä matkoja (jotka vastaavat kaupunkilaisten raitioliikennettä), esim. Suomen saaristossamme harjoitettu liikenne. Olen ymmärtänyt, että jäsenmaissa on valmiutta tarkistaa niitä ehtoja, joita tarvitaan käytännöllisen rekisteröintijärjestelmän luomiseksi. Toivon lisäksi, että parlamentti jatkossa kiinnittää enemmän huomiota tietosuojaan ja että matkustajaluetteloita ei säilytetä liian kauan, mihin voimme toivottavasti vielä palata. Toivon myös, että komissio voi nähdä myönteisesti tarpeet poikkeuksille niillä vesillä, joilla aallokko pysyy todella matalana ja joilla matkat ovat lyhyitä kyytiin ja pois nousemisia; tästähän on keskusteltu yhteistyössä komission kanssa viime aikoina.

Van der Waal
Arvoisa puhemies, vakavien onnettomuuksien takia aihe " Meriturvallisuus" on ollut viime vuosina toistuvasti esillä. Parlamentti on osaltaan auttanut yhtenäisen eurooppalaisen politiikan aikaansaamisessa tällä alueella. Esillä olevat mietinnöt matkustajien rekisteröinnistä laivoilla ja merenkulkijoiden koulutuksesta muodostavat tärkeän osan siitä.
Merenkulun kansainvälisen luonteen takia sitä koskevat toimenpiteet on suoritettava ensisijaisesti kansainvälisellä tasolla.
Eräs suurimmista ongelmista on voimassa olevien säädösten soveltaminen. Tämä koskee myös vuoden 1978 STCW-sopimusta merenkulkijoiden koulutusvaatimuksista. Puutteellisen noudattamisen takia sopimus on jäänyt unohduksiin. Siksi toivotamme tervetulleeksi uudistetun vuoden 1995 version STCW-sopimuksesta ja komission esityksen ottaa se eurooppalaiseen lainsäädäntöön. Sisällöllisten muutosten lisäksi uudistetun sopimuksen voima on parannetussa ja IMO: n suorittamassa tarkastuksessa ja valvonnassa.
Emme kuitenkaan ole tyytyväisiä siihen, että komissio ei tee muuta kuin uudistaa vanhan direktiivin osalla STCWsopimusta. Tarvitaan yhtä direktiiviä, johon STCW-sopimuksen teksti on otettu kokonaisuudessaan. Siksi me tuemme Parodin mietinnön tarkistuksia, jolloin uuden STCW-sopimuksen teksti otettaisiin kokonaisuudessaan uuteen direktiiviin. Se olisi hyväksi direktiivin selkeydelle ja toteutettavuudelle.
Tulen myös tukemaan tarkistuksia, joissa STCW-sopimuksen mukaisesti luovutaan komission esityksessä olleesta vastavuoroisuusvaatimuksesta. Emme sitä vastoin tue tarkistuksia, joissa esitetään STCW-sopimuksen ylittäviä turvallisuusvaatimuksia. Maailmanmarkkinoilla vallitsevan kovan kilpailun ilmapiirissä emme voi sallia eurooppalaisen laivaston saattamista epäedulliseen asemaan.
Lopuksi vielä muutama huomautus matkustajien rekisteröintiä koskevasta direktiivistä. Muutamilla risteilijöillä tapahtuneiden onnettomuuksien jälkeen on suoritettu toimenpiteitä, jotka parantavat näiden laivojen turvallisuutta huomattavasti. Wattsin mietintö pyrkii etenkin mahdollisten pelastustoimenpiteiden tehokkuuden parantamiseen. Matkustajien rekisteröintijärjestelmän käyttöönotto näyttää aiheuttavan ylimääräistä hallinnollista työtä, mutta nykyaikaisen tekniikan avulla matkustajien rekisteröinti voidaan suorittaa nopeasti ja tehokkaasti. Lisäksi kollega Watts tekee mielestämme tasapainoisen esityksen sovellutusalueesta. Tulemme siksi tukemaan Wattsin mietintöä tunneleita koskevia tarkistuksia lukuun ottamatta.

Baldarelli
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, myös minä uskon, että on tehty hyvä työ, ja nämä kaksi mietintöä ovat mielestäni varteenotettava vastaus merenkulkualan vaikeaan tilanteeseen. Olen kuitenkin täysin selvillä siitä, että se ei vielä riitä vaan alan seuraamista on jatkettava ja ennen kaikkea turvallisuuden ja koulutuksen alalla on saatava aikaiseksi edistystä.
Viittaan luonnollisesti niille aloille, joita luonnehtisin aroiksi tai herkiksi, joilla matkustajamäärät ovat hyvin suuret ja joilla myös yhtenäismarkkinoita piristävä kilpailu tai - jos haluatte - säännöksien puute, joka vaivaa hyvin vahvasti merenkulkualaa, aiheuttaa todellisia ongelmia jopa siinä määrin, että laeillakaan vahvistettuja vaatimuksia ei useinkaan noudateta. Tilanne on siis äärimmäisen arkaluontoinen ja vaikea: tarkoitan tällä joitakin herkkiä alueita, erityisesti Adrianmeren aluetta, jonka tunnen hyvin.
Koulutus on varmasti tärkeä asia, mutta meidän on mielestäni otettava huomioon myös muut näkökohdat, arvoisa komissaari, jotka liittyvät oikeudelliseen kysymykseen. Näiden näkökohtien selvittäminen edellyttää vielä paljon työtä: esimerkiksi edelleen on olemassa eräänlaisia kiinalaisia laatikoita, yrityksiä jotka rekisteröity yhteisömaihin mutta jotka eivät valitettavasti viime kädessä vastaa luotettavuus- ja takuuvaatimuksia onnettomuuksien sattuessa.
Tämä on äärimmäisen arkaluontoinen asia: ei ole ensimmäinen kerta kun tapahtuu onnettomuuksia, joita tutkittaessa ei pystytä selvittämään vastuun kantajia tai edes meriliikenneyrityksen omistajia. Tästä syystä jäsenvaltioiden on otettava vastuu ja myös yhteisön toimielinten on otettava vastuu, jotta ne voisivat valvoa ja ohjata jäsenvaltioita toimimaan tähän suuntaan.
Minulla ei ole muuta lisättävää kuin että kannatan Parodin esittämää tarkistusta 10. Se on mielestäni tärkeä myös siitä syystä, että laiva on monimutkainen kone, ja siitä syystä tarvitaan yhteistä kieltä. Viime aikoina on kiinnitetty huomiota erityisesti henkilökunnan pätevyyteen tai pätevän henkilökunnan suureen osuuteen, kun taas alemman tason ammatteihin ei ole minkäänlaisia vaatimuksia. Tämä vastaa luonnollisesti kilpailun ja työvoiman saannin luomaa tilannetta, joka saattaa johtaa todelliseen sosiaaliseen polkumyyntiin merenkulkualan työntekijöiden kohdalla. Myös tätä meidän on pohdittava.

Evans
Arvoisa puhemies, onnittelen Wattsia ja komissaaria siitä, että he ovat tuoneet tämän asian esille. Me kaikki täällä parlamentissa matkustamme usein. Liikennejärjestelmissä on useita säännöttömyyksiä. Esimerkiksi lento Lontoosta Brysseliin kestää vain 40 minuuttia. Matkustajan on kuitenkin kirjattava itsensä lentokoneeseen, hänellä on oltava omalla nimellään varustettu tarkistuskortti ja lentoyhtiö on velvollinen tarkistamaan, että siinä on kyseisen matkustajan nimi. Sillä on luettelo kaikista matkustajista.
Matkustettaessa tunnelin läpi Eurostarilla - johon liittyviä ongelmia ja vaaroja on kirjattu viime kuukausina - matkustajalla on omalla nimellään varustettu tarkistuskortti, mutta kukaan ei tarkista, onko matkustaja sama kuin korttiin merkitty. Eurostarilla ei ole luetteloa matkustajista. Kanaalin välisillä lautoilla Englannin ja Ranskan tai Englannin ja Belgian välillä ei ole minkäänlaisia matkustajatarkastuksia. Matkustajaluetteloita ei ole. Viranomaiset eivät tiedä, montako ihmistä aluksella on.
Tämä ei johdu siitä, etteikö ongelmia olisi esiintynyt aiemmin. Watts puhui Herald of Free Enterprisea koskevista kymmenen vuoden takaisista ongelmista. Hän huomautti, että omistajat tai matkustajalaivat ovat noudattaneet yleisesti hyvin hitaasti onnettomuuden jälkeen laadittuja Sheenin suosituksia. Kyseessä oli Herald of Free Enterprise, joka liikennöi Townsend Thorensen Company -yrityksen lipun alla. Kyseinen yritys muutti nimensä hyvin nopeasti P&O: ksi, joten ihmiset eivät tienneet matkustavansa samoilla laivoilla. Se muutti Herald of Free Enterprisen sisarlaivan Spirit of Free Enterprisen nimen hyvin nopeasti muotoon Pride of Bruges, jotta se olisi voinut jatkaa liikennöintiään ja jotta ihmiset eivät olisi saaneet tietää. Tämä kaikki tehtiin vapaan yrittäjyyden edun nimissä. Laivan nimeä ei ole koskaan aiemmin muutettu näin nopeasti ja vapaan yrittäjyyden vaarat eivät ole koskaan olleet näin selvät.
Jotkut puhujista ovat etsineet tekosyitä. Stenmarck totesi, että varustamoiden on tiedettävä aluksella matkustavien lasten ja vanhusten nimet. Niiden on tiedettävä kaikkien aluksella matkustavien nimet! Thors pyysi, että hyvin lyhyisiin matkoihin sovellettaisiin poikkeuksia. Emme pyydä poikkeuksia hyvin lyhyille lentomatkoille. Van der Waal sanoi, että se aiheuttaisi liikaa hallinnollista työtä ja ongelmia kilpailukyvylle. En usko, että Estonian tai Herald of Free Enterprisen uhrit olisivat sitä mieltä, että siihen liittyisi liikaa hallintoa. Emme halua kohdata näitä samoja ongelmia tulevina vuosina. Me tarvitsemme asianmukaisen rekisteröintimenettelyn, ja se on otettava käyttöön heti. Muutamat yritykset eivät vastusta tätä. Sea Containers, joka liikennöi SeaCat- ja Hovercraft-aluksia, ei vastusta ajatusta, ja tuntien komissaarin aiemmat ansiot olen täysin vakuuttunut siitä, että hän tulee ehdottomasti asettamaan matkustajien turvallisuuden etusijalle ennen voittoa ja vapaata yrittäjyyttä.

Harrison
Arvoisa puhemies, Evansin tavoin olen huolissani matkustajien turvallisuudesta, mutta tulen puhumaan Parodin mietinnöstä. Neljä viidestä merionnettomuudesta johtuu inhimillisestä virheestä tai epäpätevyydestä. Kuten tiedätte, merenkulun turvallisuus, joka ei ole lähelläkään korkeaa tasoa, huononee. Tästä syystä Euroopan parlamentin on syytä olla huolissaan merenkulkijoiden koulutuksen, pätevyyskirjojen ja vahdinpidon vähimmäisstandardien käyttöönotosta.
Kansainvälisen merenkulkujärjestön tunnustama vuoden 1978 STCW-yleissopimus ajantasaistettiin vuonna 1995, jotta se vastaisi paremmin alusten teknologista kehitystä ja käytössä olevia uudenaikaisempia koulutusmenetelmiä. Euroopan unionin suuri kysymys oli, pitäisikö sen omaksua tarkistettu STCW-sopimus kokonaisuudessaan tai pitäisikö sen omaksua asteittain parhaat tarkistetut osat. Parlamentti valitsi jälkimmäisen vaihtoehdon, ja se on joutunut vastaamaan siitä, että se ei ole antanut uutta yhdenmukaista tai kattavaa säännöstöä. Vaikka tunnen sympatiaa komissiota kohtaan, joka haluaa ajantasaistaa direktiivin 94/58, minusta tämä on valitettavaa. Se on päättänyt, että STCW-yleissopimuksen pienet yksityiskohdat eivät saa sotkea kyseistä direktiiviä.
Kun tämä periaatepäätös oli tehty, parlamentin tarkoitus oli ottaa kaikki irti siitä, mitä voitaisiin kutsua epäreilusti koiran aamiaiseksi. Kun otetaan huomioon laivanrakennusteollisuuden merkitys taloudellisena voimanlähteenä ja sen hyvän hallinnon keskeinen merkitys merenkulun korkean turvallisuuden ylläpitämiseksi, sosialistiryhmä on kiinnostunut kaikista turvallisuutta parantavista toimista.
Omissa tarkistuksissani keskityn turvallisuuskysymyksiin. Esimerkiksi rannikkoliikennettä koskevien periaatteiden osalta näytti siltä, että komissio salli jäsenvaltioiden rikkoa kansainvälisesti sovittuja koulutus- ja pätevyysstandardeja. Matkustajalaivat, öljy- ja kemikaalitankkerit ovat kuitenkin viime vuosina joutuneet järkyttäviin onnettomuuksiin Isossa-Britanniassa ja mantereen rannikkovesillä, ja näiden onnettomuuksien syynä on ollut inhimillinen virhe. Ehdotuksen 5 i artikla, joka koskee merenkulkijoiden palveluskelpoisuutta, näyttää jättävän huomiotta uudet jäsenet, päälliköt, päällystön tai alipäällystön, jotka tulevat alukseen matkustettuaan jonkin aikaa ennen saapumistaan laivaan.
Tämä kokoonkyhätty teksti on ilmeisen epäselvä sen osalta, sovelletaanko vahdinpitoa koskevia määräyksiä myös päälliköihin ja tavallisiin merenkulkijoihin. Toinen esimerkki on satamavaltion valvonta. Meidän pitäisi olla huolissamme merellä liikkuvien alusten merikelpoisuudesta. Eikö meidän kuitenkin tulisi valvoa myös näissä kyseisissä aluksissa purjehtivien miehistöjen pätevyyttä ja kelpoisuutta? Pyydänkin komissaari Kinnockia kiinnittämään tähän huomiota.
Lopuksi kannatan esittelijämme mielenkiintoista ehdotusta luoda EU: n kattava toimintaohjelma, jonka tarkoituksena on houkutella nuoria merelle. Ammattitaitoisista ja pätevistä merenkulkijoista on pulaa kaikkialla maailmassa. Miksi hyvin koulutetut nuoret eurooppalaiset eivät auttaisi Euroopan työttömyyden torjunnassa ja myötävaikuttaisi merenkulun turvallisuuteen kaikkialla maailmassa?

Cornelissen
Arvoisa puhemies, saanen aloittaa onnittelemalla kollegoitani Parodia ja Wattsia. He ovat laatineet mietinnöt, jotka sopivat erinomaisesti komissiomme johdonmukaiseen linjaan asettaa kuljetusten turvallisuus etusijalle. Kiitän heitä sydämellisesti tästä.
Mielestäni tämä on erittäin tärkeää osaksi siksi, että meillä on tällä hetkellä komission jäsen, joka haluaa asettaa ja asettaakin turvallisuuden liikenteessä etusijalle. Jos siis on olemassa hetki, jona voimme eurooppalaisena toimielimenä astua ison askeleen eteenpäin, se on nyt. Ongelmana on kuitenkin se, mitä nimittäisin jännitykseksi toisaalta Brysselin opin ja toisaalta arkipäivän todellisuuden välillä.
Viime viikolla saksalainen järjestö ADAC julkaisi raportin huhtikuussa 14 Välimeren alueen risteilyaluksella tehdyn turvallisuustutkimuksen tuloksista. Tulokset ovat paljastavia. Viisi risteily-yhteyttä Ranskassa, Kreikassa, Italiassa, Kroatiassa, Espanjassa ja Marokossa sai arvosanaksi välttävän, viisi neljästätoista. Kolme sai arvosanaksi tyydyttävän, kaksi hyvän ja kaksi erinomaisen. Tutkimuksessa oli keskeisenä vakaus, vedenpitävyys, turvavarusteet hätätilanteiden varalta ja paloturvallisuustoimet. Konkreettinen kysymykseni komission jäsenelle kuuluu, voisiko hänen henkilökuntansa tutustua tähän tutkimukseen ja voisiko hän antaa perustellun kommentin tästä ADAC: n tutkimuksesta.
Mielestäni on erittäin tärkeää, että emme huolehdi vain lainsäädännön aikaansaamisesta, vaan myös siitä, että lainsäädäntöä noudatetaan huolellisesti arkipäivän käytännössä, tämä on vielä tärkeämpää. Siksi esitin painokkaan pyyntöni komission jäsenelle, että hän tutkituttaa asian ja kertoo meille yksityiskohtaisesti mielipiteensä saksalaisen ADAC: n tutkimuksen tuloksista.

Kinnock, Neil
Arvoisa puhemies, ei niinkään laadun vaan mielenrauhan kannalta on helpotus saada puhua tälle parlamentille aikaisin aamulla eikä keskiyöllä. Olen varma, että meillä jokaisella on vuorokaudenrytmi, joka sopii meille erityisen hyvin. Haluaisin kommentoida sekä Wattsin että Parodin mietintöä. Haluan kiittää molempia arvoisia jäseniä heidän työnsä laadusta.
Wattsin mietinnön osalta haluaisin kiittää parlamenttia matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröintiä koskevan uuden ehdotuksen perusteellisesta ja nopeasta käsittelystä. Nopean ja perusteellisen käsittelyn ansiosta ministereiden on mahdollista hyväksyä yhteinen kanta seuraavassa liikenneneuvoston kokouksessa, joka pidetään kolmen viikon kuluessa. Olen hyvin kiitollinen esittelijä Wattsille ja valiokunnalle siitä, että he ovat päättäneet kannattaa ehdotusta, ja onnittelen heitä yleisestä yhteisymmärryksestä tämän ehdotuksen osalta, jonka tärkein ja välttämätön tavoite on varmistaa, että etsintä- ja pelastusoperaatiot ja matkustaja-alusten onnettomuuksien laajemmat vaikutukset voidaan hoitaa paremmin kuin aikaisemmin.
On ilmeistä, että valiokunnan tarkistuksissa esille tuodut kaksi pääkysymystä liittyvät tarpeeseen lisätä erityistilanteiden joustavuutta ja kanaalitunnelin turvallisuutta. Valiokunnan tarkistuksen 8 ensimmäisen kappaleen ja tarkistusten 9 ja 12 tavoitteena on joustavuus. Olen iloinen voidessani ilmoittaa parlamentille, että komissio on valmis hyväksymään näiden tarkistusten päämäärät muuttamalla 9 artiklaa joidenkin määritysten osalta. Tämän ansiosta komissio voi myöntää nimenomaisia poikkeuksia hyvin perustelluissa oloissa sen jälkeen, kun se on neuvotellut komissiota avustavan valiokunnan kanssa.
Olen varma, että parlamentin jäsenet ymmärtävät, että tällaisen joustavuuden ei tulisi vaikuttaa sellaisilla matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröintiin, jotka liikkuvat vilkkaasti liikennöidyillä alueilla ja alueilla, joissa vallitsee usein huonot sää- ja meriolosuhteet. Olen erittäin varma, että valiokunnan ja parlamentin jäsenet eivät haluaisi kannattamansa kohtuullisen joustavuuden heikentävän mitenkään tämän ehdotuksen välttämättömiä perusmääräyksiä.
Ehdotus ottaa käyttöön merenalaisissa raidetunneleissa kulkevien autojen rekisterijärjestelmä eli ehdotukset 5, 7 ja 10, eivät kuulu tämän merenkulkualan direktiivin soveltamisalaan eikä tarkistuksia voida sen tähden hyväksyä. Komissio on kuitenkin valmis tutkimaan tällaisen ehdotuksen edut ja ottamaan huomioon Kentin palokunnan tekemät arviot, jotka Watts on saattanut parlamentin tietoon, ja me tulemme aikanaan tiedottamaan parlamenttia asiasta.
Tunnustan tarkistusten 1 ja 4 päämäärät ja kannatan voimakkaasti sitä käsitystä, että, kuten monet arvoisat jäsenet ovat tänä aamuna todenneet, merenkulun turvallisuutta voidaan aina parantaa. On kuitenkin oikeudenmukaista sanoa, että Kansainvälisen merenkulkujärjestön ja Euroopan unionin saavuttamat turvallisuushallinnon ja turvallisuussääntöjen ja -standardien parannukset sekä viime vuonna Tukholmassa tehty matkustaja-alusten suunnittelua ja vakautta koskeva sopimus todistavat, että jatkuvaa ja merkittävää edistystä on tapahtunut. Panen merkille Wattsin perusteluissa tekemät viittaukset ja ymmärrän niiden tarkoituksen, mutta minun on sanottava, että jotkin näistä viittauksista liittyvät tiettyyn hallitukseen ja jotkin eivät kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan. Me tulemme varmasti käsittelemään uudestaan näitä asioita, mutta komissio ei voi tässä yhteydessä hyväksyä asiaa koskevia tarkistuksia.
Koska tämän ehdotuksen tarkoituksena ei ole automaattisesti sulkea suojaisilla vesillä liikennöiviä matkustajaaluksia direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle, tarkistusta 6 ei voida hyväksyä. Tarkistuksen 8 kolmatta kappaletta, jossa tiedotusvelvollisuus asetetaan yhtiön sijasta kokonaan aluksen päällikölle, ei myöskään voida hyväksyä, ja voi olla, että tällaista tarkistuksen seurausta ei ole tarkoitettu. Toisaalta voin hyväksyä 8 artiklan 2 kohdan parannetun sanamuodon tarkistuksen 11 mukaisesti. Hyväksyn myös 6 artiklassa esitetyn viittauksen matkustajan tarkkaan ikään, kuten tarkistuksen 8 toisessa kappaleessa on esitetty. Tarkistuksen 8 toinen kappale, joka edellyttäisi täydellisen etunimen käyttöä nimikirjainten sijasta, on kuitenkin tarpeettoman joustamaton.
Haluaisin lopuksi kiittää kaikkia niitä, jotka vaikuttivat osaltaan tähän erinomaiseen mietintöön, erityisesti Wattsia, joka on tunnetusti erityisen kiinnostunut asiasta, mikä kävi ilmi myös hänen vaikuttavasta tämänaamuisesta puheestaan. Haluaisin kommentoida Wattsin ja muiden arvoisten jäsenten esittämiä kysymyksiä puheeni lopussa. Olen kuitenkin vakuuttunut, että parlamentin hyväksyntä helpottaa yhteisen kannan saavuttamista tämän toimenpiteen osalta, joka parantaa turvallisuushallintoa ja auttaa myös viranomaisia ja perheitä merionnettomuuden sattuessa. Tämä on mahdollista toteuttaa ilman liiallista byrokratiaa, ilman suuria operaatioiden viivytyksiä ja ilman merkittäviä ylimääräisiä toimintakustannuksia.
Siirryn nyt Parodin mietintöön, joka käsittelee merenkulkijoiden vähimmäiskoulutustasoa. Komissio on kiitollinen parlamentille tästä laadukkaasta mietinnöstä ja siitä, että se on varmistanut, että tämä mietintö on tämän istunnon esityslistalla viime viikolla pidetyn liikenne- ja matkailuvaliokunnan äänestyksen mukaisesti. Kuten parlamentti tietänee, uusi ehdotus yhdenmukaistaa direktiivin 94/58 koulutusta ja todistuksia koskevia määräyksiä ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön merenkulkijoiden koulutustodistusten standardeja ja merenkulkijoiden vahdinpitoa koskevan yleissopimuksen uusia vaatimuksia. Siinä määritellään myös yleiset kriteerit kolmansien maiden myöntämien merenkulkualan todistusten tunnustamiseksi.
Näiden päämäärien toteuttamiseksi voimassa olevan direktiivin muutokset noudattavat kokonaan uusitun STCWyleissopimuksen pakollista A-säännöstöä ja B-säännöstön suositeltua ohjausta. Toiseksi muutoksilla korjataan tiettyjä laiminlyöntejä, jotka saattavat johtaa epäjohdonmukaisuuksiin ehdotetun direktiivin ja vuoden 1995 STCWyleissopimuksen välillä, ja kolmanneksi muutoksissa otetaan huomioon IMO SOLAS -konferenssissa tehdyt äskettäiset muutokset, erityisesti matkustaja-alusten viestintää koskevat muutokset.
Olen iloinen voidessani kertoa parlamentille, että komissio ottaa tyytyväisenä vastaan tarkistukset 10, 14, 21 ja 32, sillä ne auttavat varmistamaan, että tämä direktiivi noudattaa yksiselitteisesti vuoden 1995 STCWyleissopimusta. Komissio voi myös kannattaa tarkistuksia 3, 4, 8, 9, 12, 13, 17, 26, 27, 31, 34, 35 ja tarkistuksen 7 ensimmäistä osaa, sillä niillä parannetaan direktiivin muutamia määräyksiä. Hyväksymme myös tarkistukset 23, 24 ja 25, jotka noudattavat IMO SOLAS-yleissopimuksen uutta tarkistusta, joka koskee yhteisen työkielen käyttöönottoa matkustaja-aluksissa.
Komissio ei kuitenkaan voi hyväksyä kaikkia tarkistuksia. Ensiksi asia, jota Harrison sanoi juuri suureksi kysymykseksi. Komissio ei usko, että direktiivin 94/58 korvaaminen täysin uudella direktiivillä on välttämätöntä. Parlamentin käsiteltävänä olevalla muutetulla direktiivillä voidaan saavuttaa yhtenäistä tekstiä koskeva tavoite kodifioinnin avulla sen jälkeen, kun nykyinen neuvoston direktiiviehdotus on hyväksytty. Korostan sen tähden, että parlamentin jäsenten tavoite voidaan saavuttaa ilman lainsäädäntöön liittyviä monimutkaisuuksia ja mahdollisia viivästyksiä, joita voi syntyä, jos noudatetaan vaihtoehtoista menettelytapaa eli korvataan koko direktiivi. Komissio ei sen tähden voi hyväksyä tarkistuksia 1 ja 2.
Tarkistukset 5 ja 6 eivät vastaa direktiivin tavoitetta, joka on koulutuksen vähimmäisstandardien laatiminen eikä yhdenmukaistetun järjestelmän käyttöönotto. Tarkistuksen 7 toisen osan ehdotuksen tarkoitus on hyvä, mutta on tärkeää, että nykyisten kansallisten merenkulkuoppilaitosten laadun ja suorituskyvyn parantamiselle annetaan etusija. Sen sijaan symbolisen Euroopan unionin koulun perustaminen ei ole välttämätöntä tai erityisen tärkeää tämän päätavoitteen kannalta. Komissio ei voi kannattaa tarkistuksia 28 ja 29, sillä ne toistavat määräyksiä, jotka on jo sisällytetty ehdotetun direktiivin muihin artikloihin.
Tarkistuksia 15, 16, 19, 20 ja 30 ei voida hyväksyä, sillä niissä pyritään muuttamaan STCW-yleissopimuksen määräysten sanamuotoa tai viittamaan sekä direktiivin artikloihin sekä asiaa koskeviin STCW-määräyksiin, jotka on sisällytetty direktiiviin. Tietyssä mielessä tämä tarkoittaisi päällekkäisyyttä ja aiheuttaisi epävarmuutta, ja olen varma, että harkittuaan asiaa parlamentti ei haluaisi tätä. Tarkistusta 11, joka koskee poikkeuksia tiettyihin rannikkoliikenteen koulutusta koskeviin vaatimuksiin, ei voida hyväksyä, sillä ehdotettu sanamuoto ei ole yhdenmukainen STCW-yleissopimuksen määräyksen 1.3 asiaa koskevan tekstin kanssa. Tarkistuksia 18, 22 ja 33 ei voida hyväksyä siitä yksinkertaisesta syystä, että niiden sisältö ei kuulu tarkistetun STCW-yleissopimuksen piiriin, johon parlamentin parhaillaan käsiteltävänä oleva ehdotus perustuu.
Vaikka olen keskittynyt perustelemaan sitä, miksi komissio ei voi kannattaa tiettyjä tarkistuksia, haluaisin korostaa, että olemme kannattaneet monia tarkistuksia, ja toivon, että parlamentti arvostaa sitä ja hyväksyy sen, aivan kuten me iloitsemme siitä rakentavasta hengestä, jossa ehdotusta on harkittu valiokunnassa ja etenkin parlamentissa.
Lopetan kiittämällä kaikkia niitä, jotka vaikuttivat osaltaan tähän erinomaiseen mietintöön, erityisesti Parodia, ja vastaan joihinkin tämän keskustelun yhteydessä esitettyihin kysymyksiin. Ajan puutteen vuoksi en vastaa niihin kaikkiin. Kirjoitan Cornelissenille hänen mainitsemistaan ADAC-tutkimusta koskevista kysymyksistä. Kuten hän oletti, komissio oli erittäin kiinnostunut näistä menettelyistä, mutta tulen antamaan hänelle yksityiskohtaista tietoa kirjeessä.
Vastatakseni Wattsin, Sindalin, Stockmannin ja Harrisonin esittämiin merenkulun turvallisuuden kehittämistä koskeviin kysymyksiin, vaikka tämä ei olekaan tyhjentävä luettelo, se sisältää matkustajalauttojen toimilupia koskevan direktiiviluonnoksen, jonka tulemme laatimaan lokakuussa, ja sen jälkeen esitän tarkistusehdotuksen satamavaltion valvontaa koskevaan direktiiviin, jonka tarkoituksena on saattaa voimaan Kansainvälisen merenkulkujärjestön kansainvälinen turvallisuushallintokoodi. Tarkistuksen päämääränä on varmistaa, että alukset, joilla ei ole ISM-todistusta, voidaan pidättää satamavaltion valvontaa koskevan direktiivin nojalla, kunnes ne ovat merikelpoisia, ja ne voidaan karkottaa kaikista Euroopan unionin satamista, kunnes ne ovat hankkineet ISM-todistuksen. Parlamentin jäsenet halunnevat tutkia tätä ehdotusta yksityiskohtaisesti ja tunnustanevat, että satamavaltion valvonnan tehokkaan toteuttamisen kehittäminen edelleen on periaatteessa tervetullut lisäys pyrkimyksiin lisätä jatkuvasti merenkulun turvallisuutta ja risteilymatkustajien ja ympäristön suojelua.
Olen vakuuttunut siitä, että hyväksymällä nämä mietinnöt parlamentti helpottaa yhteisen kannan omaksumista varhaisessa vaiheessa kahden tärkeän asiakirjan osalta, jotka parantavat edelleen turvallisuutta koskevia standardeja koulutuksen ja matkustaja-alusten hallinnon osalta. Olen kiitollinen parlamentille siitä, että se on ollut kärsivällinen näiden mietintöjen pitkiin vastauksiin.

Watts
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää lyhyesti komissaaria hänen täydellisestä ja kattavasta vastauksestaan suurimpaan osaan minun eli esittelijän ja muiden jäsenten esittämistä kysymyksistä. Vaikka olemme samaa mieltä siitä, että näkemyksemme direktiivin soveltamisalasta eroavat, toivotan tervetulleeksi hänen lausuntonsa, jossa hän esittää olevansa valmis tutkimaan kanaalitunnelissa liikennöivän Le Shuttlen rekisteröintiä koskevaa ehdotusta, ja olen iloinen siitä, että hän on lupautunut raportoimaan asiasta parlamentille. Tarkistusten osalta Kinnock teki hyvää työtä käydessään läpi erittäin monimutkaisia ehdotuksia - ja pyydän anteeksi, jos olen ymmärtänyt väärin - mutta voisiko hän selventää tarkistuksen 8 kantaa ja erityisesti meidän ehdotustamme, että matkustajien rekisteröintiluettelo pitäisi olla käytettävissä ennen aluksen lähtöä. Hän ymmärtänee, miten tärkeä tämä tarkistus on meille, kun otetaan huomioon merionnettomuuksien historia, jossa puoli tuntia voi olla puoli tuntia liian myöhään. Matkustajalautta Herald of Free Enterprise upposi kahdessakymmenessäkahdessa minuutissa. Olisin kiitollinen, jos Kinnock voisi sanoa, kannattaako hän ehdotustamme. Tiedot on oltava saatavilla ennen lähtöä, ei puoli tuntia lähdön jälkeen.

Kinnock, Neil
Arvoisa puhemies, olen kiitollinen Wattsin lisäkysymyksestä. Vakuutan hänelle, että maissa kerätyt tiedot ovat käytännöllisesti katsoen välittömästi käytettävissä. Nimet voidaan toimittaa hyvin nopeasti, mutta on tärkeää, ettemme hyväksy Wattsin ehdottamaa aikarajaa, sillä se aiheuttaisi tarpeetonta joustamattomuutta. On ilmeistä, että nopea tiedonsiirto on teknologisesti mahdollista ja käytännössä näin luultavasti tapahtuu. Näin ollen voimme välttää ne ongelmat, joita Watts ilmeisistä ja perustelluista syistä katsoo voivan syntyä, jos edellytykset olisivat toiset. Toivon, ettei hän ajattele, että komission omaksuma kanta olisi ristiriidassa hänen kantansa kanssa, vaan pikemminkin, että siinä hyväksytään täysin hänen esittämä periaate ja että siinä ainoastaan esitetään varauksia, jotka perustuvat suoraan käytännön kysymyksiin.
(Istunto keskeytettiin klo 10.35 ja se jatkui klo 11.00.)

Äänestys
Christodoulou
Arvoisa puhemies, nämä kaksi tarkistusta N: o 20 ja N: o 21, joita esittivät rouva Peijs ja herra Blokland, liittyvät tekniseen järjestelyyn, joka tähtää siihen, että valtioiden BKT: n tiedot toimitetaan yhtäläisellä tavalla, niin ettei olisi käytössä erilaisia sääntöjä.
Pyydän parlamenttia hyväksymään ne. Komissio ei hyväksy niitä eikä myöskään neuvosto, mutta katson, että on tarkoituksenmukaista, että meillä on olemassa tämä hyväksyntä antaaksemme merkin tähän suutaan.
Tarkistus 19:

Cunha
Arvoisa puhemies, halusin vain sanoa, että äänestin väärin. Halusin äänestää ei. Olisin kiitollinen, jos te korjaisitte virheen.

Puhemies
Kyseessä ei ole henkilökohtainen äänestys, arvoisa Cunha, vain tulos merkitsee.

Von Wogau
Arvoisa puhemies, pyydän teitä tarkastamaan äänestyksen tuloksen kuitenkin ensin vielä kerran. Jos laskin oikein, tällä äänellä äänet menisivät tasan, ja tarkistus olisi hylätty.

Puhemies
Arvoisa von Wogau, en halua mennä tällaiseen tulkintaan. Tiedätte aivan hyvin täällä vallitsevat säännöt. Noudatamme niitä.

Azzolini
Arvoisa puhemies, vaadin samaa kuin kollegani, koska minunkaan ääntäni, joka oli vastustava, ei ole rekisteröity.

Puhemies
Kuten tiedätte, arvoisa Azzolini, yhtäkään virhettä ei oteta huomioon äänestyksen jälkeen.

Wolf
Arvoisa puhemies, haluaisin vain todeta, että pelaamme täällä aina samoilla säännöillä, ja olette noudattaneet sääntöjä aivan oikein. Pahoittelen sitä, että konservatiiviset jäsenet sortuvat yrittämään sääntöjen muuttamista, kun tulos ei sovi heille!

Puhemies
Puhemiehistö tulkitsee, arvoisa Wolf.

Provan
Arvoisa puhemies, teidän on hyvä sanoa, että ette ota sitä huomioon, mutta kun joku erehtyy koneäänestyksessä ja korjaa erehdyksensä välittömästi, tämä tulisi tietysti ottaa huomioon.

Puhemies
Arvoisa Provan, en ota huomioon huomautustanne. Kuten tiedätte, se voisi päteä ainoastaan siinä tapauksessa, että puhemiehistölle olisi ilmoitettu siitä ennen kuin äänestyksen tulos ilmoitetaan.
(Parlamentti hyväksyi luonnoksen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.)

Von Wogau
Arvoisa puhemies, sallinette minun onnitella esittelijäämme Christodoulouta, sillä hän on päässyt tässä poikkeuksellisen vaikeassa asiassa siihen, että parlamentti on lopultakin antanut hyvin selkeän lausunnon.
Linja, jota olemme noudattaneet neuvoston, neuvoston nykyisen puheenjohtajiston ja ministeri Zalmin kanssa käydyissä neuvotteluissa, vahvistettiin, ja olen vakuuttunut siitä, että neuvosto voi hyväksyä ainakin kaksi Euroopan parlamentin kolmesta tarkistustoiveesta. Luulen, että tämä on tämän parlamentin yhteinen menestys.

Schulz
Arvoisa puhemies, en haluaisi selitellä, vaan huomauttaa ainoastaan seuraavasta: 17 kohtaan on kaksi tarkistusta, Euroopan kansanpuolueen ryhmän tarkistus 9 ja Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän tarkistus 1. Molemmat tarkistukset kuten myös koko 17 kohta ovat turhia, koska vastustus, johon siinä viitataan, on tällä välin jo hoitunut. On nimittäin olemassa sopimus siitä, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen olisi lainsäädännöllisissä riidoissa saatava oikeus suuntaviivojen antamiseen. Siksi haluaisin peruuttaa Chanterien ja Euroopan kansanpuolueen nimissä laaditun tarkistuksen 9 sekä tarkistuksemme 1 ja pyytää tässä yhteydessä äänestämään 17 kohtaa vastaan, koska se on täysin turha tekstissä. Vain näin voimme saada sen pois tekstistä.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)

Randzio-Plath
Arvoisa puhemies, 6 kohdan yhteydessä tapahtui virhe, koska valiokunnan kappaleesta puuttui tekstikohta. Pääsin myös talousvaliokunnan puheenjohtajan ja esittelijän kanssa yhteisymmärrykseen siitä, että tässä on väärinymmärrys talousvaliokunnan äänestystuloksessa. 6 kohtaan on lisättävä lause " ...vaatii erityisesti, että kaikista tuloista peritään EU: ssa vähimmäisvero." Tämä on vain lisättävä. Se oli täysin kiistaton asia, sillä siitä päätettiin valiokunnassa käytännössä yksimielisesti.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselmaesityksen.)

Lannoye
Arvoisa herra puhemies, hyvät kollegat, en ole samaa mieltä Aparicio Sánchezin tekemästä tarkistuksesta siltä osin kuin sillä poistetaan alkuperäisen tekstin loppuosa. Jos Aparicio Sánchez suostuu siihen, että tarkistus voisi toimia lisänä siten, että alkuperäisen tekstin loppuosa säilyy ennallaan ja että jokaisen aiheen arvioinnissa sovelletaan sille sopivinta menettelyä, hyväksyn tarkistuksen lisäyksenä tekstiin.

Aparicio Sánchez
Arvoisa puhemies, kiitän Lannoyea hänen ajatuksestaan, mutta en voi hyväksyä sitä, koska se heikentäisi tarkistukseni sisältöä.
Ennen lopullista äänestystä:

Lannoye
Arvoisa herra puhemies, haluaisin käyttää puheenvuoron ennen äänestystä. Tarkistusta 6 koskevan äänestyksen jälkeen 2 kohtaa koskeva äänestystulos tuhoaa arviointini mukaan mietinnön täysin. Näin ollen en voi enää jättää nimeäni tähän mietintöön. Pyydän teitä poistamaan nimeni ja pyydän, että kollegani äänestäisivät sitä vastaan, sillä parlamentin kanta rajoittuu kysymään, mitä tutkimuksista on jo saatu selville.

Collins, Kenneth
Arvoisa puhemies, pahoittelen Lannoyen päätöstä poistaa nimensä mietinnöstä. Tämä mietintö oli parlamentin käsiteltävänä ennen vuotta 1994. Silloin sen käsittelyaika loppui kesken. Olemme nyt käsitelleet sitä neljä vuotta. Vaikka hänen kannattamansa tarkistukset on poistettu, neljän vuoden työtä ei tulisi heittää pois ilman harkintaa. Jos esittelijä ei halua ottaa mietintöä nimiinsä, on tapana, että valiokunnan puheenjohtaja ottaa sen nimiinsä. Ehdotan sen tähden, että otan mietinnön nimiini, ja tästä tulisi äänestää välittömästi.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselmaesityksen.)

Baldarelli
Arvoisa puhemies, minusta näyttää siltä, että tarkistus 10 raukeaa, koska tarkistus 13 on hyväksytty.

Puhemies
Arvoisa Baldarelli, tämä mielipide on esitetty, mutta kyseisen valiokunnan puheenjohtaja ja esittelijä olivat eri mieltä, joten minun on pantava kummatkin äänestykseen.
Tarkistus 12:

Ojala
Arvoisa herra puhemies, puheenvuoroni koskee kohtaa 12. Toteaisin, että mietinnön suomenkielisessä versiossa on virhe kohdassa 12. Siitä puuttuvat sanat, jotka englanniksi kuuluvat: in particular the implementation of the proper land use policy . Tämä osa puuttuu suomenkielisestä mietinnöstä ja sen mukaan myös muutosesityksessä kyseisestä kohdasta todetaan, että muutosesitys ei aiheuta muutoksia suomenkieliseen versioon. Ei aiheuta, koska suomenkielinen versio on virheellinen, mutta kohtaa 12 koskeva muutosesitys aiheuttaa kyllä muutoksia sisältöön ja sen haluaisin tuoda esille.

Puhemies
Kiitoksia huomautuksestanne, rouva Ojala. Tarkistamme puutteen, johon viittasitte.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselmaesityksen.)

Ahlqvist, Theorin ja Wibe
Olemme jo aiemmin julistaneet, että mielestämme Euroopan unionin tulee perustua itsenäisten valtioiden väliseen yhteistyöhön. Emme voi siksi äänestää sellaisen päätöslauselman puolesta, joka yleisesti puoltaa neuvoston määräenemmistöpäätöksiä, veto-oikeuden poistamista YUTP: n alueelta, Euroopan parlamentin yhteispäätösoikeutta kaikkiin budjetin määrärahoihin, yhteisiä sääntöjä kaikille Euroopan parlamentin jäsenille jne.
Nämä ovat erittäin painavia kysymyksiä, joita parlamentin ei sovi noin vain tukea tämäntyyppisessä päätöslauselmassa. Siksi äänestämme päätöslauselmaa vastaan.

Kirsten Jensen, Blak, Sindal ja Iversen
Euroopan parlamentin tanskalaiset sosiaalidemokraatit toivovat, että hallitusten välinen konferenssi voidaan saada päätökseen Amsterdamin tulevassa huippukokouksessa. Olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että perustamissopimukseen sisällytetään varsinainen työllisyyttä koskeva luku, niin että unionille tulee velvollisuuksia, jotka liittyvät 15 EU-valtiossa vallitsevaan katastrofaalisen suureen työttömyyteen. Tuemme myös kaikkia vaatimuksia, jotka voivat terävöittää ympäristöpolitiikkaa, kuluttajansuojaa ja petoksien vastaista kamppailua.
Tanskalaiset sosiaalidemokraatit eivät voi tanskalaisten varautumien takia tukea sitä, että kolmannen pilarin asiat otetaan mukaan yhteisön yhteistyön piiriin, ja meidän on sanouduttava lisäksi irti siitä, että Schengen-sopimus integroidaan perustamissopimukseen. Kannatamme suuresti voimakasta yhteistyötä vastustettaessa rikollisuutta ja harjoitettaessa yhteistä turvapaikkapolitiikkaa, mutta katsomme, että tämä voidaan saavuttaa niiden päätöksentekotapojen avulla, jotka ovat kolmannessa pilarissa.
Tanskalaiset sosiaalidemokraatit eivät voi tanskalaisten varautumien takia tukea sitä, että yhteisen turvallisuusja ulkopolitiikan osalta otetaan käyttöön enemmistöpäätökset, mutta pitävät sitä myönteisenä, että yhteisen analysointi- ja suunnitteluyksikön perustamisesta vallitsee yksimielisyys. Katsomme myös, että on loistavaa, että etsitään muitakin päätöksentekotapoja kuin yksimielisyys. Aivan liian usein jokin yksittäinen valtio on estänyt yhteiset toimet. Tanskalaisten sosiaalidemokraattien mielestä tulee löytää menetelmä, jossa yksittäinen valtio ei voi estää yhteisiä toimia, samalla kun täytyy kuitenkin pitää tärkeänä sitä, että lähes kaikki EU-valtiot ottavat osaa.

Thors
Äänestin parlamentin päätöslauselman puolesta, vaikkakaan en kaikilta osin voi hyväksyä enemmistön näkökantaa. Enemmistö hyväksyi aivan liian yleisen sanamuodon pakollisten ja eipakollisten tehtävien eron poistamisesta. En usko politiikan eri alueiden ja niiden organisaation olevan kypsiä tähän.
On tärkeää, että unionin kykyä yhdessä hoitaa ulkopoliittisia toimintoja vahvistetaan. Yksittäisen maan ei pidä voida estää toimenpiteitä ja siten kiristää koko unionia. Mutta yksittäistä maata ei myöskään pidä voida pakottaa aktiivisiin toimiin.
Christodouloun mietintö (A4-0181/97)
Ahlqvist, Theorin ja Wibe
Useat mietinnössä ehdotetut muutosehdotukset ovat hyviä, etenkin n: o 8, jossa ehdotetaan myös investointien suuruuden huomioon ottamista sitä päätettäessä, ylittääkö budjettivaje sallitun rajan vaiko ei. Emme kuitenkaan voi äänestää mietinnön puolesta, sillä siinä hyväksytään niin kutsuttu vakautussopimus, jota pidämme vahingollisena julkiselle taloudelle ja joka tulee merkitsemään työttömyyden vakiintumista EU: ssa korkealle tasolle.

Eriksson, Sjöstedt ja Svensson
Allekirjoittaneet ovat äänestäneet mietintöä vastaan seuraavista pääasiallisista syistä:
1.Ehdotukset rajoittavat kansakuntien ja niiden kansalaisten oikeutta päättää kunkin maan tilanteeseen sopivasta talouspolitiikasta ja ovat siten ristiriidassa demokratian kanssa.2.Ehdotukset ovat omiaan lamauttamaan valtiollisten laitosten mahdollisuudet tarkoituksenmukaisella tavalla torjua matalasuhdanteita, työttömyyttä ja talouden liian heikkoa käyttöastetta.3.Ehdotukset pohjautuvat vanhentuneisiin talousteorioihin, jotka eivät päde nykyisissä taloudellisissa oloissa.
Lindqvist
EMU ja vakautussopimus ovat aivan liian yksipuolisesti suuntautuneet kameraalisiin taloudellisiin toimiin. Riski joutua sellaisiin vakaviin kriiseihin kasvaa, joihin liittyy työttömyyden kasvu, alueellisen epätasapainon kasvu ja pysyvä " säästökulttuuri" jatkuvasti heikkoine kysyntöineen. Sellaisten rangaistusten käyttö, joita ovat vakautussopimuksessa esitetyt sakot, on väärä yhteistyön muoto, joka voi jatkossa vahingoittaa myös hyvää EU-yhteistyötä. Olen siksi äänestänyt mietintöä vastaan.
Randzio-Plathin mietintö (A4-0184/97)
Berès
Hallitusten välisillä konferensseilla, joissa valmisteltiin Maastrichtin sopimukseen tulevia muutoksia, oli molemmilla selvä tavoite: talous- ja rahaliitto toisessa konferenssissa ja poliittinen unioni toisessa. Kaikki nämä tavoitteet kulkivat rinnakkain. Mikä on tilanne tänä päivänä?
Poliittisen unionin toteutuminen edistyy hitaasti. EMU: ssa ollaan siirrytty sen toiseen vaiheeseen. Poliittista ja taloudellista keskustelua hallitsee yhteinen valuutta. Olisiko se paras keino taata sosiaalinen kasvu ja vahvistaa ajatusta yhteisestä Euroopasta? En usko. Rahaliitto on välttämätön, mutta se ei riitä.
Näin ollen annan täyden tukeni Christa Randzio-Plathin mietinnölle ja olen samaa mieltä siinä esitetystä Euroopan komission suuntaviivoja koskevista arvostelusta. Tänä päivänä on hyvin tärkeää asettaa etusijalle yhteistoiminta ja eurooppalaisen yhteistyön tiivistäminen seuraavilla aloilla:
Euroopan unionin rahapolitiikkaa olisi tulevaisuudessa voitava valvoa poliittiselta viralliselta taholta, joka edustaisi julkista mielipidettä ja yleistä etua. Kannatan taloushallinnon luomista Eurooppaan.
Kohta kokonaan yhdistyvillä markkinoilla on välttämätöntä lähentää jäsenvaltioiden sosiaalista lainsäädäntöä, jotta vältyttäisiin sosiaaliselta dumppaukselta, eurooppalaisen yhteiskunnan hyvinvoinnin tasoa on nostettava yhtenäisesti ja on suojeltava yhteiskunnan haavoittuvimpia osia. Euroopan on oltava " sosiaalisempi" .
Myös verotus on asetettava etusijalle. Meidän on sovitettava yhteen verotuksen lainsäädäntöä hidastaaksemme hajautuskehitystä unionin sisällä. Siksi verotuksen yhdenmukaistamista koskevat päätökset olisi tehtävä määräenemmistöllä.
Vielä tärkeämpää on budjettipolitiikkojen läheisen yhteensovittamisen kehittäminen. Kysynnälle suotuisaa politiikkaa, mikäli se tänä päivänä on välttämätöntä, voidaan harjoittaa ainoastaan yhtenäisten toimenpiteiden osana elvyttämällä kulutusta ja julkisia sijoituksia.
Päähuolenaiheenamme oleva työllisyys on lopultakin sisällytettävä kaikkeen politiikkaan Euroopassa. Olkoon kyseessä sitten koulutus, työajan lyhentäminen tai yleistä etua koskevien palvelujen turvaaminen, olen jo kauan kiinnittänyt työllisyyteen erityisen suurta huomiota ja toivon, että se otettaisiin paremmin huomioon yhteisön politiikkaa määriteltäessä.
Yhteinen valuutta ei ole tavoite sinänsä. Politiikan varsinainen tavoite on sosiaalinen yhteenkuuluvuus. Se voidaan saavuttaa ainoastaan todellisella talouspolitiikan yhteensovittamisella, johon perustamissopimuksen 103 artikla selvästi tarjoaa mahdollisuudet. Jäsenvaltiot ja komissio eivät ilmeisesti ole osanneet tai halunneet käyttää näitä mahdollisuuksia.
Onko muistutettava, että äskettäin tehdyssä tutkimuksessa on arvioitu, että kolmen viimeisen vuoden aikana rahapolitiikkaan liittyvien yhteistoiminnan alaan kuulumattomien hallintomenojen kustannukset kasvattivat budjettialijäämää 1, 8 prosentilla bruttokansantuotteeseen nähden. Vuonna 1995 keskimääräinen 3, 4 prosentin alijäämä todellisen 5, 2 prosentin alijäämän sijasta olisi saattanut estää kahden edellisen vuoden budjettipolitiikasta aiheutuvan kehityksen hidastumisen ja mahdollistanut vuonna 1994 alkaneen elpymisen jatkumisen sekä kansantalouksien nopeamman lähentymisen.

Gahrton, Holm ja Schörling
Jaamme mietinnön kattavan kritiikin komission minimalistista asennetta ja jäykkää niin kutsutuissa lähentymiskriteereissä pysyttäytymistä vastaan. Yhdymme myös mietinnön ehdotuksiin aktiivisemmasta työllisyyttä luovasta politiikasta, ei vähiten aktiivisilla panoksilla ympäristötoimiin. Meillä ei ole mitään kasvavaa valtioiden välistä yhteistyötä vastaan EU: n jäsenmaiden kesken tai muiden relevanttien valtioiden kanssa työttömyyden vähentämiseksi ja ympäristön huomioon ottamiseksi talouspolitiikassa, mutta vastustamme kaikkia yrityksiä rajoittaa jäsenmaiden talouspoliittista toimintavapautta. Siksi olemme pidättyneet äänestämästä.
González Triviñon suositus (A4-0172/97)
Bernardini
Ensimmäisessä käsittelyssä järjestetyssä äänestyksessä parlamenttimme hyväksyi 19 tarkistusta komission tekstiehdotuksen hiomiseksi. Yhteisessä kannassa, josta meidän on päätettävä, sisältää 15 näistä tarkistuksista. Näin ollen meillä on lupa onnitella itseämme hienosta yhteistyöstä ja onnitella myös esittelijäkollegaamme.
Tässä tekstissä, jota lentomatkustajat ja itse lentoyhtiöt ovat paljon odottaneet, selvitetään alan lainsäädäntöä. Tähän asti lentomatkustajien vakuutusturva onkin perustunut vuonna 1929 tehtyyn Varsovan yleissopimukseen ja sen vuonna 1961 laadittuihin lisäpöytäkirjoihin. Näin ollen oli jo aika ajankohtaistaa lainsäädäntöä vaatien erityisesti tiettyä vastuutasoa ja kynnyksen määrittämistä rahakorvauksille. Meille ehdotettu teksti vastaa tätä tavoitetta ja meidän on se sen vuoksi hyväksyttävä.
Wattsin mietintö (A4-0152/97)
Bernardini
Parlamenttimme, järkyttyneenä marraskuun lopussa vuonna 1994 tapahtuneesta Estonia-lautan onnettomuudesta, jossa menehtyi 900 ihmistä, pyysi Euroopan komissiota laatimaan ohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa autolauttojen turvallisuutta.
Teksti, johon meidän on otettava kantaa, on osa tätä ohjelmaa. Sen tarkoitus on tehdä pakolliseksi kaikkien matkustaja-aluksilla olevien henkilöiden rekisteröinti. Tällä vaatimuksella parannettaisiin etsintä- ja pelastustöiden tehokkuutta. Pahoittelemme kuitenkin sitä, että tämä vaatimus tulee liian myöhään. Uskallan kuitenkin toivoa, että edustajakokouksessamme seurattaisiin esittelijämme suuntaviivoja ja hyväksyttäisiin muutokset.
Euroopan unionin on mukauduttava kansainvälisiin sääntöihin - viittaan tässä meripelastusyksikköä koskevaan SOLAS-sopimukseen - ja se ei voi sallia laiminlyöntejä, joilla voi olla tuhoisat seuraukset.
Myös minä haluaisin tukea Parodin mietintöä, josta tänä aamuna yhdessä keskustelimme. Erityisesti haluan tukea ajatusta merimiesten koulutusinstituutin luomisesta yhteisön talousarvion varoin; ajatus, jota edustajakokouksessamme on monet kerrat käsitelty, mutta joka on jäänyt kuolleeksi kirjaimeksi. Komission ja neuvoston on ehdottomasti tarkoin harkittava tätä mahdollisuutta. Kyseessä on matkustajien turvallisuus sekä alan ammattitaito.

Wolf
Tässä on kyse unionin suuresta skandaalista. Tilanteessa, jossa ro-ro-lautat joutuvat yhä uudelleen suuriin ja vaarallisiin onnettomuuksiin (ja jossa myös suuret " merenalaiset" tunnelit ovat jo olleet lähellä suuronnettomuuksia), unioni pyrkii yhä vieläkin " vähitellen laatimaan Euroopan unionin turvallisten merten politiikan yhdenmukaista kehystä" (vertaa komission 24. helmikuuta 1993 antama tiedonanto KOM(93)0066 ja Stewartin mietintö, 28.3. 1994). Ottaen huomioon ongelmien kiireellisyyden, tämä on liian vähän ja liian myöhään!
Sitova eurooppalainen järjestely laivaliikenteelle EU: n vesillä ja varsinkin lauttaliikenteelle tai merenalaisten tunneleiden käytölle on ollut myöhässä jo pitkään. Se olisi pitänyt toteuttaa jo kauan sitten satamavaltion valvonnalla, ainakin matkustajien turvallisuuden kannalta!
EU ei saa myöskään enää piiloutua IMO: n taakse ro-ro-alusten perusluonteisessa turvallisuuskysymyksessä! Silti mietintö on pieni askel oikeaan suuntaan. Siksi tulemme kannattamaan sitä, viha ja kiukku sydämissämme - ajatellen monia uhreja, joita jokainen uusi epäröinti tulee todennäköisesti maksamaan.
Parodin mietintö (A4-0174/97)
Wolf
Haluaisin aluksi käsitellä sitä, mitä seurauksia lipun alla purjehtimisesta ja merenkulkijoiden koulutusvaatimusten kaksoisrekisteröinnistä on. Niin tärkeää kuin on, että EU luovuttaa kattavalle meriturvallisuudelle (matkustajat, merenkulkijat ja ympäristö) haitallisen vahdinpidon IMO: lle, yhtä vähän voi sellaisten järjestelyjen toteuttaminen riittää, jotka rajoittuvat pääasiallisesti Euroopan vesillä jäsenvaltioiden lippua kantaviin aluksiin. Kyseisten vähimmäisvaatimusten olisi koskettava kaikkia Euroopan vesillä liikkuvia aluksia.
STCW-säännöstön täytäntöönpano voi olla vain kaikkein ensimmäinen askel. Juuri tässä on oltava kyse omien eurooppalaisten vähimmäisvaatimusten määrittelemisestä, jotka takaisivat yksinkin riittävän turvan matkustajille, merenkulkijoille ja ympäristölle. Olemme tämän emmekä yhtään vähempää velkaa kansalaisillemme.
Tuemme myös tätä mietintöä, koska se menee, vaikkakin aivan liian hitaasti, joka tapauksessa oikeaan suuntaan nykyisten lainsäädännöllisten ja tosiasiallisten epävarmuuksien voittamiseksi kaikkialla EU: n vesillä. Tarkistuksen 1 kohdalla äänestämme sitä vastaan. Mielestämme ei ole viisasta antaa jäsenvaltioille mahdollisuuksia vastaväitteisiin uudella direktiivillä sen sijaan, että muuttamalla sitä voitaisiin menetellä nopeammin.
Terrón i Cusín mietintö (A4-0062/97)Lindqvist (ELDR), Eriksson, Seppänen, Sjöstedt ja Svensson (GUE/NGL), Gahrton, Holm ja Schörling (V), Sandbæk (I-EDN), kirjallisesti. (SV) Olemme äänestäneet Euroopan tietojärjestelmää koskevan yleissopimuksen tekemistä käsittelevää mietintöä vastaan.
Tähän on monia syitä, ja annamme tässä joitakin esimerkkejä siitä, miksi emme voi hyväksyä tätä mietintöä.
EIS-sopimus ei ota riittävästi huomioon oikeusturvaa ja henkilökohtaista koskemattomuutta.-Parlamentti haluaa lisätä ylivaltiollisuutta tällä alalla, mitä vastustamme.-Vastustamme ja paheksumme voimakkaasti sitä rajoittavaa ja raaistunutta pakolaispolitiikkaa, jota Schengen ja EIS vahvistavat.-Katsomme, että tehokasta poliisiyhteistyötä voi ja pitää kehittää Interpolin puitteissa.
Kirsten Jensen, Blak, Sindal ja Iversen
Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat äänestäneet tänään Terrón i Cusín mietintöä vastaan, joka koskee luonnosta neuvoston säädökseksi Euroopan tietojärjestelmää koskevan yleissopimuksen tekemisestä. Tanskalaiset sosiaalidemokraatit katsovat, että mietintö on tavattoman ongelmallinen, koska siinä ehdotetaan neuvoston säädöksen muuttamista neuvoston asetukseksi ja samalla EIS: n siirtämistä yhteisön lainsäädännön piiriin perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla. Tämä merkitsisi, että komissio ottaisi itselleen jäsenvaltioiden valvontatoimivallan EIS: n osalta. Tanskalaiset sosiaalidemokraatit katsovat, että EIS: n tulee pysyä valtioiden välisenä yhteistyönä kolmannessa pilarissa, jossa yksittäisillä jäsenvaltioilla on ratkaiseva toimivalta.

Miranda
Emme kannata neuvoston ehdotusta ja monesta syystä emme hyväksy Terrón i Cusín mietintöä.
Ehdotus pyrkii kohti poliisivaltio-Eurooppaa.
Mietintö on välinpitämätön yhteisön nykyisen toimivallan suhteen eikä ota huomioon HVK: n tasolla olevia ristiriitoja. Se haluaisi mennä vielä pitemmälle ja siirtää säädettävän asetuksen heti pakolliseksi kansallisiin lakeihin.
Tällä tavalla jäsenmaiden merkitys vähenisi. Näin hienovaraisessa asiassa nykyiset kansalliset, jo sovitut järjestelmät kuitenkin, yleisesti ottaen, antaisivat tilaa järjestelmälle, joka toimisi läpinäkymättömästi ja vailla välttämätöntä demokraattista kontrollia. Tosiasiat osoittavat, että on tarpeen luoda yhteinen valvontaelin, joka muodostuisi kahdesta osasta: kansallisesta virkavallasta ja valiokunnasta, jota valvotaan parlamentaarisesti.
Me emme aseta kyseenalaiseksi tämän alan yhteistyön tarvetta jäsenmaiden välillä, mutta tietysti hylkäämme ehdotukset, jotka asettavat poliittisen aatteen oikeuksien, vapauksien ja kansalaisten turvallisuuden yläpuolelle, kuten tämänhetkinen ehdotus.
Tyhjyys, täsmällisyyden puute tai sisällön määritelmien kaksiselitteisyys, kun on kysymyksessä läpinäkyvyys ja tällaisten järjestelmien valvonta, on jotain, mitä ei voi hyväksyä.

Rovsing
Tietojärjestelmät, joissa jäsenvaltiot voivat vaihtaa tietoja, voivat olla erittäin hyödyllisiä välineitä, etenkin vakavien lainrikkomusten jälkitutkimuksien ja ehkäisemisen yhteydessä. Esimerkkejä tästä ovat Schengen-tietojärjestelmä, Europol ja tullitietojärjestelmä. Kun tämän tyyppisiä järjestelmiä otetaan käyttöön, on yksityiselämän rauhan huomioon ottaminen kuitenkin ratkaisevan tärkeää.
On siten oikein, että valiokunta katsoo, että järjestelmät tulee suojata tehokkaasti ei-tervetulleelta pääsyltä. Myös siihen on suhtauduttava myönteisesti, että yksittäinen kansalainen saa mahdollisuuden ryhtyä oikeustoimiin tuomioistuimissa saadakseen tarkastettua niiden tietojen lainmukaisuuden, joita hänestä on tietojärjestelmissä.
Schulzin mietintö (A4-0060/97)
Chanterie
" Tieto on valtaa" , kuten kulunut sanonta kuuluu, ja oikeutetusti.
Tämä koskee myös Euroopan unionin kolmatta pilaria. Yhteistyötä sisä- ja oikeusasioissa ei voida ajatella ilman tietojen keräystä ja tietojen vaihtoa. Tiedot ja tietojärjestelmät ovat välttämättömiä, kun on kyse maahanmuutosta ja turvapaikasta, petoksista ja korruptiosta, rikollisuudesta, huumeista, terrorismista ja siviili- ja rikosoikeudellisesta yhteistyöstä.
Näistä syistä Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat kehittänet joukon tietojärjestelmiä. Hallitusten välisellä tasolla ovat EUROPOL ja EIS. SIS on Schengeniä varten monenkeskisellä tasolla.
Tässä erilaisuudessa piilee päällekkäisyyden vaara. Mutta ensinnäkin näillä eri järjestelmillä on eri tavoitteet. Ja toiseksi päällekkäisyys ei ole pahaksi järjestelmien välillä, mikäli samanaikaisesti on olemassa yhteensovittamista ja valvontaa. Me emme tarvitse kilpailevia tietojärjestelmiä. Mutta emme tarvitse myöskään vain yhtä ja kaikenkattavaa tietojärjestelmää.
Siksi on siis kiinnitettävä kaikki huomio demokraattiseen valvontaan, oikeudelliseen valvontaan, yksityisyyden kunnioittamiseen ja toimivuuteen ja yhteensopivuuteen. Jotta tämä olisi mahdollista, PPE: n ryhmä vaatii neuvostolta ja jäsenvaltioilta poliittisen valvontaoikeuden myöntämistä Euroopan parlamentille, ennakkotapausvaltuuksia EU: n tuomioistuimelle, Euroopan neuvoston yksityisyyttä koskevien säädösten kunnioittamista ja etenkin yhteistyötä kyseisten elinten ja valtuutettujen vastuullisten välillä. Nämä eivät ole toisarvoisia asioita. Nämä ovat olennaisia ehtoja kyseisten tietojärjestelmien kehittämiseksi ja käyttämiseksi. Tietojärjestelmät, jotka eivät täytä vaatimuksia, eivät ole apuväline vaan uhka.
Tässä mietinnössä on kyse tullin tietojärjestelmästä, eli CIS-järjestelmästä. Kun SIS toimii puoliksi kolmannessa pilarissa ja puoliksi Euroopan unionin ulkopuolella, niin CIS toimii puoliksi kolmannessa ja puoliksi ensimmäisessä pilarissa, koska tulliasiat kuuluvat perustamissopimuksen mukaan vapaaseen liikkuvuuteen ja siten yhteisön asioihin. Tämä ei kuitenkaan saa olla syynä Euroopan parlamentin ja tuomioistuimen ulkopuolelle jättämiseen, kuten tapahtui sopimuksen allekirjoituksen yhteydessä, nimittäin ennen kuin parlamentilla oli mahdollisuus ilmoittaa kantansa hyväksytystä tekstistä. Sopimus allekirjoitettiin 26. heinäkuuta 1995. Ja 29. marraskuuta allekirjoitettiin jo pöytäkirja.
Menettelytapakysymyksen lisäksi kansalaisvapauksien ja sisäasiain valiokunnan huomio kiinnittyy etenkin kansalaisten oikeusturvaan. Kyse on myös demokraattisen valvonnan ja ennakkotapausoikeuden vaatimuksesta. Sopimuksessa ja pöytäkirjassa tullaan osittain vastaan näitä tärkeitä vaatimuksia. Mutta jäsenvaltiot päättävät lopulta sopimuksen ratifioinnista ja pöytäkirjan soveltamisesta. Ja on vielä näkemättä, kuka tulee ratifioimaan ja soveltamaan ja koska. PPE: n ryhmä vaatii ratifioimista, ja mahdollisimman nopeasti, jotta sopimus astuisi voimaan mahdollisimman pian.
Tarvitseeko vielä toistaa, että päätöksenteko ja päätösten toteuttaminen tapahtuvat vaivalloisesti kolmannessa pilarissa ja ne kulkevat jopa tosiasioiden ja tapahtumien jäljessä. Näyttää siltä, että työskennellään kyllästymiseen asti jopa sellaisenaan yksiselitteisten asioiden kuin sopimusten, pöytäkirjojen ja julkilausumien parissa, koska se on välttämätöntä hallitusten välisissä puitteissa, hallitusten väliset neuvottelut ovat aikaa vieviä ja sen jälkeen jäsenvaltioiden ratifiointi kestää vielä kauan. Ajatellaan vaikkapa Schengeniä, Europolia, petosten vastaista taistelua ja tässä tapauksessa tullin tietojärjestelmää. Aikaa myöten on tullut tarpeettomaksi ja häiritseväksi viitata hallitusten väliseen konferenssiin. Mutta on tosiasia, että kolmannen pilarin asteittaista ja osittaista yhteisöllistämistä, kuten tästä asiakirjasta käy ilmi, ei voida estää.
Nykypäivän maailmassa ja etenkin kehittyneissä maissa, joille on tunnusomaista eriytyminen ja monimutkaisuus, automaattinen tietojenkäsittely ja tietojen keräys ovat " must" , sekä valtaapitäville että virkamiehille. Myös kansalaisilla, rikolliset ja laittomasti maassa olevat mukaanlukien, on pääsy tietolähteisiin ja tietoverkkoihin. Muun muassa koska " databases" , " directories" , " files" ja muut julkiset tai yksityiset " tietokeskukset" ovat avoimia kaikille, valtaapitävillä on tietoyhteiskunnassa yhä lisääntyvä tarve saada tietopankkeja ja tietoja sisältäviä tiedostoja. " Eurooppa" ei voi jäädä jälkeen kaikin tavoin rajat ylittävästä kehityksestä, jotta kansalaisten turvallisuus taattaisiin pysyvästi. Mutta samalla " Euroopan" tulee suhtautua varovasti kansalaisten oikeusturvaan, oikeudelliseen tasaarvoon ja oikeudelliseen suojeluun.

Ullmann
Neuvoston säädös tullitietojärjestelmän perustamisesta rikkoo unionin oikeutta vastaan. Siinä ei suoritettu K.6 artiklan 2 kohdassa määrättyä Euroopan parlamentin kuulemista asianmukaisella tavalla. Näin tämän säädöksen mainetta tahraa jo sen toteutumisen takia vakava virhe.
Tämän lisäksi tämän säädöksen soveltamisala on epäselvä, koska tullitietojärjestelmästä tehtyyn yleissopimukseen liittyy sopimus väliaikaisesta soveltamisesta joidenkin jäsenvaltioiden välillä. Voidaanko kuvitella, että kolmannessa pilarissa oleva ja jatkuvasti vahvistuva epävarmuus lainsäädännöstä olisi selkeä symboli?
Vihreiden ryhmä on täysin samaa mieltä esittelijän kanssa tämän ilmaisemasta tietosuojalainsäädännön puutteita eli parlamentaarisen ja lainsäädännöllisen sääntelyn puutetta koskevasta kritiikistä sekä komission kanssa sen vaatimuksesta tutkia, eikö säädös ole korvattava direktiivillä, joka vastaisi tullitietojärjestelmästä syntyviä tehtäviä.
Secchin mietintö (A4-0169/97)
Ahlqvist, Lööw, Theorin ja Wibe
Nähdäksemme jäsenmailla tulee demokraattisista syistä olla oikeus itse määrätä verotuksesta ja neuvoston tulee jatkossakin käsitellä kysymyksiä yksimielisyysperiaatteen mukaisesti. Uskomme jäsenmaiden voivan parhaiten päättää veropolitiikastaan, ja uskomme EU: n valtionvarainministerien voivan koordinoida sitä jäsenmaiden välillä ilman, että yksimielisyysperiaatteesta luovutaan.
Aivan samoista demokraattisista syistä emme voi tukea suositusta (kohta 9 mietinnössä), jossa sanotaan: " ...että kokonaisverorasitusta ei saa enää lisätä" .
Vaikka yhdymme osaan mietinnöstä, muun muassa verotuksen menettelytapasäännöstöön, ts. jäsenmaiden välisiin sopimuksiin vapaaehtoisesta itsesäätelystä, emme voi tukea mietinnön perusajatusta: neuvoston yksimielisyysperiaatteen hylkäämistä veropolitiikan alueella. Siksi emme voi äänestää tämän mietinnön puolesta.

Andersson ja Waidelich
Mielestämme jäsenmailla tulee periaatteessa olla oikeus itse määrätä verotuksesta ja neuvoston tulee jatkossakin pääasiassa käsitellä kysymyksiä yksimielisyysperiaatteen mukaisesti. Nähdäksemme kuitenkin yhteiset miniminormit pääoma-, yhtiö- ja ympäristöveroista tulee muodostaa, ja päätökset näillä alueilla tehdä määräenemmistöperiaatteella.
Emme voi tukea mietinnön kohtaa 9, sillä sellainen suositus, jonka mukaan kokonaisveroastetta ei saa enää lisätä, on aivan liian pitkälle menevä.
Yhdymme esittelijän sanamuotoihin verotuksen menettelytapasäännöstöstä, toisin sanoen jäsenmaiden välisistä sopimuksista vapaaehtoisesta itsesäätelystä. Tämä kannanotto merkitsee kuitenkin, että emme voi tukea mietinnön perusajatusta neuvoston yksimielisyysperiaatteen hylkäämisestä veropolitiikan alueella.

Eriksson, Sjöstedt ja Svensson
Allekirjoittaneet ovat äänestäneet mietintöä vastaan seuraavilla perusteilla:
1.Maiden talous ja budjettipoliittiset olot ovat vahvasti erilaiset. Yritys yhdenmukaistaa veropolitiikkaa voi luoda kaaosta.2.Verotusoikeus on kaikissa demokratioissa kansan ja sen valitseman parlamentin erioikeus. Sen rajoittaminen on hyökkäys demokratiaa vastaan.3.Veroasioita koskevien päätösten siirtäminen unionin elimille merkitsee päätösten viemistä pois kansalaisten kontrollista ja valvonnasta. Unionin hallintotavasta puuttuvat sellaiset perusseikat kuin parlamentarismi, avoimuus ja perustuslaillinen vastuu. Veropäätösten tekeminen enemmistöpäätöksin loukkaa kansojen itsemääräämisoikeutta.
Kirsten Jensen, Blak, Sindal ja Iversen
Euroopan parlamentin tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat äänestäneet tänään Secchin mietinnön puolesta kokonaisuutena, mutta kohtaa 4 ja tarkistusta 7 vastaan, koska vastustamme enemmistöäänestyksiä verotuskysymysten yhteydessä neuvostossa.

Lindqvist
Pyrkimys jäsenmaiden verotuksen yhdenmukaistamiseen kohti yhteistä veroja finanssipolitiikkaa aiheuttaisi valtavia seurauksia EU: n yhteistyölle. Se johtaisi liittovaltio-EU: hun, jossa jäsenmaiden tärkein kansallisen talouspolitiikan ohjausväline siirrettäisiin EU: n tasolle.
Jäsenmaiden veropolitiikka, verotusalueet ja verotuksen taso ovat myös hyvin erilaiset johtuen eri näkemyksistä suhteessa hyvinvointipolitiikkaan ja julkisen sektorin koosta. Veropolitiikan tulee vastedeskin olla kansallista. Tätä taustaa vasten olen äänestänyt mietintöä vastaan.
Harrisonin mietintö (A4-0160/97)
Striby
Arvoisa herra puhemies, päätöslauselmaehdotuksessa korostetaan aiheellisesti joitakin lainsäädäntöön liittyviä huolenaiheita, joihin jokainen voi vain yhtyä.
Yhtenäismarkkinoiden tehokkuuden toteutuminen vaatii epäilemättä tiettyjä toimia, joilla komiteoiden toiminta saataisiin avoimemmaksi ja jotta voitaisiin taata sekä painostusryhmien itsenäisyys lainsäädäntömenettelyjä laadittaessa että terveyden ja ympäristön tehokkaampi suojelu. Tähän liittyvät myös huoli pienten ja keskisuurten yritysten auttamisesta yhtenäismarkkinoille pääsemiseksi ja niistä hyötymiseksi sekä halu suojella lapsia yhtenäismarkkinoiden negatiivisilta vaikutuksilta.
Toissijaisuusperiaatteen huolellinen tarkastelu antaisi mahdollisuuden käsitellä joustavammin monia tässä mietinnössä esiin tulleita kysymyksiä tähän yhteyteen paremmin soveltuvalla tavalla ja siten tehokkaammin kuin järjestelmällinen, joskus väärinkäytetty yhteisöllistäminen. Näin on erityisesti oikeusjärjestelmiin liittyvien kysymysten sekä verotusta koskevien ongelmien kohdalla, joita käsitellään toisessa tänään käsitellyssä mietinnössä.
Ehdotukset median tekijänoikeuksiin liittyvän yhteisön lainsäädännön hyväksymiseksi osoitus yhteisön toimielimien halusta myöntää valvontavaltaa tiedotusvälineiden kontrolloimiseksi. Olemme jo tuoneet esille tämänkaltaisia toimia kuten Euroopan parlamentti Keski- ja Itä-Euroopan maihin ulottuvan laajentumisen osalta ehdotti tukea ainoastaan sellaisille lehdistöelimille, joissa noudatetaan oikeaoppista yhdentymispolitiikkaa.
Toisaalta on merkille pantavaa, että parlamentti ja komissio ovat niin kärkkäitä tuomaan oikeutetusti esille byrokratian vaarat, jotka saattavat aiheutua liiallisesta sääntelystä, mutta kuitenkin samalla ne syyttävät ainoastaan kansallisia hallintojärjestelmiä kyseenalaistamatta yhteisön toimielinten osuutta.
Vaikka jaammekin huolen työllisyydestä ja taistelemme sen puolesta, emme kannata yhteisen työllisyyspolitiikan kehittämistä. Yhteinen politiikka olisi nimittäin joustamatonta ja siitä ei ole olemassa tarpeeksi käytännön kokemusta. Hallitusten välisen konferenssin keskusteluissa tuskin ratkaistaan vakavaa työttömyysongelmaa. Tämän vaikean ongelman ratkaisemista voidaan edesauttaa Euroopan tasolla noudattamalla Rooman sopimukseen vuonna 1957 kirjattua etuusperiaatetta, jota kuitenkin rikotaan jatkuvasti kauppaneuvotteluissa vapaan kaupan nimissä...
(Puhemies keskeytti puhujan.)

Ahlqvist, Theorin ja Wibe
Monissa kohdin esittelijä ilmaisee innostusta yhtenäismarkkinoihin, jatkuvaan integraatioon ja säännönmukaisesti varsin pitkälle menevään yhdenmukaistamiseen. Epäilemme vahvasti esim. sitä, että yhtenäismarkkinat olisivat kasvattaneet unionin BKT: tta 130 miljardilla dollarilla, kuten väitetään mietinnön kohdassa 3. Kaikki tällaiset luvut ovat arvauksia ja sellaisiksi jäävät, ja voimme yhtä oikeutetusti väittää BKT: n vähentyneen saman verran tai yhtenäismarkkinoiden lisänneen työttömyyttä 5 miljoonalla ihmisellä.
Vakavampaa kuin tämä intomieli on kuitenkin se, että esittelijä monin paikoin ehdottaa unionin lainsäädäntöä, joka korvaisi kansallista lainsäädäntöä. Kohdassa 14 suositellaan esim., että ympäristöpolitiikka perustuu " EUnormeihin ja suuntaviivoihin" , kun Ruotsin kannan mukaan kullakin maalla tulee aina olla oikeus tiukempaan ympäristölainsäädäntöön. Kohdassa 16 esittelijä on sitä mieltä, että yhtenäismarkkinat edellyttävät " EU-tason verotusjärjestelmää" . Kohdassa 25 hän ajaa " yhteisötason seurantajärjestelmän" asiaa jne.
Meillä on siten paljon vastustettavia kohtia mietinnön eri osissa, vaikka samalla tunnustammekin sen monet ansiot.

Kirsten Jensen, Blak, Sindal ja Iversen
Euroopan parlamentin tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat äänestäneet tänään Harrisonin mietinnön puolesta kokonaisuutena, mutta kohtaa 11 vastaan, koska katsomme, että sosiaaliturvajärjestelmien tulee pysyä kansallisena toimivalta-alueena, ja tarkistusta 3 vastaan, koska emme katso, että EU-tason verotusjärjestelmän tulee kattaa kaikki tulolähteet.

Rovsing
Euroopan kasvun, työpaikkojen luomisen ja hyvinvoinnin ehtona on se, että sisämarkkinat toimivat täysin ilman esteitä. Komission tiedot, joista ilmenee, että vain puolet sisämarkkinoita koskevan vuodelta 1985 peräisin olevan valkoisen kirjan toimenpiteistä on pantu kokonaan täytäntöön jäsenvaltioissa, on siksi erittäin huolestuttava. Jäsenvaltioissa vallitseva suuntaus ottaa käyttöön uusia teknisiä säännöksiä vaikuttaa valitettavasti siten, että sisämarkkinoiden toiminta vain vaarantuu entisestään. Sitä on pidettävä tervetulleena asiana, että talous- ja raha-asiain valiokunta on esittänyt mietinnössään monia rakentavia virheiden korjaamismahdollisuuksia koskevia ehdotuksia. On erityisesti korostettava valiokunnan ehdotusta, joka koskee yksinkertaisempia sääntöjä kansalaisten valitusmahdollisuuksista, kun he huomaavat virheitä ja tehottomuutta sisämarkkinoiden toiminnassa.
Lannoyen mietintö (A4-0075/97)
Chichester
Brittiläiset konservatiivit ovat huomanneet vaalipiiriemme tuhansien äänestäjien olevan kiinnostuneita Lannoyen mietinnössä esitetyistä kysymyksistä. Täydentävän lääketieteen kuluttajina, vaihtoehtoisten hoitomuotojen tai niin kutsutun muun kuin perinteisen lääketieteen harjoittajina he haluavat, että tämä mietintö hyväksytään. Eurooppalaisella tasolla tärkein kysymys on sijoittautumis- ja valinnanvapaus. Me haluaisimme, että myös muissa jäsenvaltioissa olisi mahdollista omaksua Yhdistyneen kuningaskunnan kaltainen lähestymistapa täydentävään lääketieteeseen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joissa tällä hetkellä rajoitetaan voimakkaasti muun kuin perinteisen lääketieteen harjoittamista.
On elintärkeää, että kuluttajien etua suojellaan ottamalla käyttöön standardit ja määrittämällä pätevyydet, jotka voidaan tunnustaa vastavuoroisesti kaikkialla Euroopassa. Miten tämä voidaan saavuttaa ilman lainsäädäntötulvaa Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla, on vielä ratkaisematta.
Nämä päämäärät ovat itsessään tarpeeksi kunnianhimoisia ilman mietinnössä esitettyä toivetta, että sairausvakuutusjärjestelmä kattaisi kustannukset ts. että veronmaksajat maksaisivat laskun aikana, jona julkisiin varoihin kohdistuu paineita.
Me konservatiivit kannatamme tämän mietinnön laajoja päämääriä, mutta mielestämme tulisi painottaa enemmän näiden päämäärien saavuttamiseen tähtäävien keinojen tutkimusta ja tarvetta tutkia eri hoitomuotojen tehokkuutta, ennen kuin ryhdytään laatimaan lainsäädäntöä Euroopan tasolla.
Vastustamme pyyntöjä, jotka tähtäävät välittömään lainsäädäntöön, sillä perusteella, että tämä tekisi tyhjäksi tutkimusten tulokset ja merkitsisi turhia rajoittavia esteitä muun kuin perinteisen lääketieteen harjoittajien toiminnalle.

Díez de Rivera Icaza
Vaihtoehtoisia lääketieteitä koskeva mietintö on joidenkin lääkärikollegojemme sietämättömästä korporatiivisuudesta riippumatta saanut osakseen ansaittua mielenkiintoa monien unionin kansalaisten keskuudessa muun muassa siksi, että kukapa ei olisi turvautunut tai tulisi joskus turvautumaan niihin?
Viimeaikaisten mielipidetutkimusten mukaan 20-50 prosenttia kansalaisista turvautuu niin sanottuihin vaihtoehtoisiin lääketieteisiin.
Tästä syystä, kuten esittelijä sanoi, tänään käsittelemässämme päätöslauselmassa etsitään tarvittavia toimenpiteitä tämän tosiasiallisen tilanteen ratkaisemiseksi sekä alan ammatinharjoittajien ja lääkäreiden että myös potilaiden osalta.
Tilanne edellyttää yhteisöltä asianmukaista toimenpidettä, jotta vältyttäisiin mahdollisilta vääristymiltä ja väärinkäytöksiltä vaihtoehtoisten lääketieteiden harjoittamisessa.
Mielestäni on tärkeää korostaa, että emme puhu täällä huijareista emmekä vanhentuneista ammattikuntien etuoikeuksista tai puolusta niitä, vaan kyse on aivan päinvastaisesta asiasta. Aloitemietinnön tavoitteena on vahvistaa yhteisön tasolla mahdollisimman hyvä terveydellinen ja oikeudellinen turva vaihtoehtoisten lääketieteiden harjoittamiselle, mihin me kaikki tai lähes kaikki pyrimme, kuten juuri sanoin.
Tästä syystä meidän on kiireellisesti annettava säännökset kyseisten ammattien koulutusta ja yhdenmukaistamista varten, jotta potilaalle voidaan taata mahdollisimman korkea turvallisuus- ja laatutaso hänen turvautuessaan kyseiseen hoitomuotoon.
Juuri tästä eikä muista, tähän keskusteluun kuulumattomista asioista on kyse Lannoyen mietinnössä, ja kiitämme häntä vilpittömästi hänen työstään, joka ei varmaankaan ole ollut yksinkertainen johtuen joitakin vaivaavasta henkisestä sulkeutuneisuudesta.
Ilmaisen lopuksi tukeni kyseiselle mietinnölle.

Ephremidis
Kysymys muun kuin perinteisen lääketieteen asemasta on pitkien ja usein tiiviiden lääketieteellisten keskustelujen ja rinnakkainasettelujen kohteena. Samaan aikaan kuitenkin, ja tämä lienee kaikkein tärkeintä, suuri osa useimpien jäsenvaltioiden väestöstä käyttää hyväkseen mainitun muun kuin perinteisen lääketieteen eri aloja ja metodeja. Tämä on asia, joka muuttaa ongelmaan suhtautumista ja jolla ei ole " laboratoriollisia" vaan todellisia ja sosiaalisia ulottuvuuksia.
Kysymykseen, joka koskee suurta joukkoa kansalaisia ja niin merkittävää ja herkkää aluetta kuin terveys, ei voi suhtautua aforismein " noitien metsästys ja polttaminen" . Siten katsomme olevan ensiarvoisen tärkeätä avata tietä vastuulliselle vuoropuhelulle ja luoda vakavaa ja perusteellista tutkimusta muun kuin perinteisen lääketieteen sisällöstä, mahdollisuuksista, erityispiirteistä ja sovellusalueista.
On välttämätöntä osoittaa vaihtoehtoisen lääketieteen jokaisen haaran tiedollinen kohde, metodologia ja diagnoosin ja hoidon sopivuus sellaisella tavalla, että kansalainen, ja siis yleensä sairastunut, voi saada suurimman mahdollisen määrän oikeaa, perusteellista tietoa mainitun vaihtoehtoisen lääketieteen soveltuvuudesta, laadusta, tehokkuudesta ja mahdollisista vaaroista ja ettei häntä jätetä erittäin vakavassa sairaudessa tietämättömyyden ja väärän informaation valtaan.
Kaikki tämä kuitenkin edellyttää avoimen ja luovan vuoropuhelun aloittamista tieteellisin keinoin ja vakuuksin kansalaisten terveyden turvaksi. Tältä kannalta katsomme, että herra Lannoyen mietintö antaa myönteisiä sysäyksiä tämän vakavan ongelman kohtaamiseksi, joka koskee miljoonien kansalaisten terveyttä, mutta myös merkittävää joukkoa ihmisiä, jotka hyötyvät tämänkaltaisista lääketerapeuttisista palveluista ja erikoistuvat ja työskentelevät niiden parissa ja joilla on oikeus, ellei muuta, tietää ammattinsa harjoittamisen mahdollisuudet.
Arvostaen siis alkujaan myönteistä suuntaa, kuten myös tiettyjä mietinnön kohtia, tietyin varauksin tai vastustuksin tietyissä kohdin, äänestämme sen puolesta, koska katsomme, että sen hyväksyminen on askel kohti koko kysymyksen vastuullista ja virallista kohtaamista.

Hautala
Vaihtoehtoisen ja täydentävän lääketieteen kirjo tarvitsee EU: n alueella yhteistä lainsäädäntöä. Paul Lannoyen ja ympäristövaliokunnan ehdotuksessa oli selvä viesti komissiolle ryhtyä parantamaan ja yhtenäistämään vaihtoehtohoitojen asemaa unionissa direktiiviehdotuksin.
Yhteiset puitteet ammatinharjoittamiselle, vaihtoehtoisten hoitomuotojen tunnustaminen sekä lääkeluettelo, jossa ovat mukana myös vaihtoehtoiset lääkkeet, olisivat tarpeen. Komission ei enää olisi tarvinnut haaskata aikaansa laatimalla vertailevaa tutkimusta. Sitä on jo riittävästi saatavana eri jäsenmaista. Nyt tarvitaan toimia. Valitettavasti parlamentti tuhosi ympäristövaliokunnan vaatimukset tyytymällä pyytämään lisätutkimuksia.
Eri jäsenmaissa vallitseva kirjava käytäntö ei palvele potilaan etua. Tällä hetkellä vaihtoehtoisen lääketieteen ammatinharjoittajien koulutusvaatimuksia ei ole yhtenäistetty. Selkeä farmaseuttisten aineiden lista puuttuu.
Olisi myös järkevää, että jäsenvaltiot tutkisivat hoitojen ja lääkkeiden korvaamista sairausvakuutusjärjestelmässä, jos ja kun hoitojen tehokkuudesta on takeet. Näillä hoidoilla on saavutettu hyviä tuloksia, eikä ole ihme, että kansalaiset suosivat niitä.

Jackson
Äänestin tämän tarkistetun mietinnön puolesta. Muu kuin perinteinen lääketieteen ala ja tällaisen lääketieteen harjoittajien sijoittautumisvapauden mahdollinen sääntely EUlainsäädännöllä on aihe, jossa Euroopan on edellettävä varovaisesti, koska kansalliset lainsäädäntöjärjestelmät eroavat toisistaan hyvin paljon ja koska on täysin mahdollista, että Euroopan laajuisten lähestymistapojen edellyttämät kompromissit aiheuttaisivat ongelmia niille ryhmille ja henkilöille, jotka kannattavat tällaista eurooppalaista lähestymistapaa.
Tästä syystä kannatan voimakkaasti niitä Lannoyen mietinnön osia, joissa komissiota pyydetään laatimaan asiaa koskeva tutkimus, kuten 2 kohdan ensimmäisessä osassa esitetään, ja arvioimaan budjettikohdan B-7142 puitteissa tehtyjen homeopatian ja muun kuin perinteisen lääketieteen tehokkuutta koskevien tutkimusten tuloksia.
Olen iloinen, että parlamentti on hylännyt 2 kohdan sen osan, jossa pyydetään välitöntä lainsäädäntöä odottamatta tutkimustuloksia.
Koska muun kuin perinteisen lääketieteen harjoittajien sijoittautumisvapaus ei muodosta EU: ssa todellista ongelmaa toivon, että voimme tässä päätöslauselmassa kehottaa komissiota toteuttamaan tarvittava tutkimus ja mahdollisesti esittämään asiaan liittyvää lainsäädäntöä.

Kirsten Jensen, Blak, Sindal ja Iversen
Tanskalaiset sosiaalidemokraatit epäilevät voimakkaasti sen tärkeyttä, että Euroopan parlamentti ylipäätään lausuu mielipiteensä muun kuin perinteisen lääketieteen asemasta. Osittain siksi, että meiltä ei ole pyydetty lausuntoa, ja osittain siksi, että perimmäisenä tavoitteena voi olla, että useampien hoitomuotojen harjoittajien tulee voida hyötyä EU: n tunnustuksen avulla julkisista sairausvakuutuskassoista, ja tässä asiassa olemme ylipäätään sitä mieltä, että EU: lla ei ole eikä tule olla toimivaltuutta sekaantua asiaan.
Toisaalta emme halua antaa sitä vaikutelmaa, että olisimme sokeita sen välttämättömyydelle, että eri hoitojärjestelmien ei tule eristäytyä vaan päinvastoin tulla vastaanottavaisemmiksi suhteessa muihin järjestelmiin. Joissakin valtioissa perinteinen ja muu kuin perinteinen lääketiede integroidaan yksinkertaisesti. Muissa valtioissa ne sotivat toisiaan vastaan. Uskomme tässä tilanteessa kultaiseen keskitiehen. Jokainen tietää, että monista ihmisistä tuntuu, että heille ei riitä se apu, jonka he voivat saada perinteisestä lääketieteestä tai perinteisen hoidon harjoittajilta. Emme halua toisaalta kuitenkaan myötävaikuttaa yleiseen "sairaalloiseksi tekemiseen" , jota monien vaihtoehtoisten hoitomuotojen harjoittajien näkemykset itse asiassa edistävät - näyttää siltä, että on olemassa pilleri tai terapia kaikkeen.

Lindqvist
On tärkeää, että vaihtoehtoiselle lääketieteelle (ei-konventionaaliselle lääketieteelle), esim. antroposofialle, homeopatialle ja kiropraktiikalle, annetaan samat työ- ja kehittämismahdollisuudet kuin koululääketieteelle. Ensiksi on suoritettava tutkimus, jossa selvitetään jäsenmaiden säännöt ammatinharjoittamisen oikeudesta jne. Tämä tutkimus osoittakoon, tarvitaanko todella yhteistä EUharmonisointia. Se voidaan tässä tapauksessa muotoilla vaikkapa minimisäännöksiksi potilaiden terveydestä ja turvallisuudesta. Tätä taustaa vasten ja tällä varauksella olen äänestänyt mietinnön puolesta.

Mendonça
Äänestin Lannoyen muuta kuin perinteistä lääketiedettä koskevaa mietintöä vastaan, muun muassa koska suurin osa perusteluina esitetyistä oletuksista on kyllästetty vahvasti opportunismilla, vapautuksien puutteella ja varsinkin taloudelliset intressit on piilotettu puolitotuuksin ja epätarkkuuksin, jotka eivät käy yksiin terveyden ja kansalaisten elämänlaadun kanssa.
Ymmärrämme, että diagnostisten menetelmien ja sairauksien hoidon tunnistuksessa täytyy vaatia aina välttämättä tieteellistä vahvistusta ja että kaikki lääketieteessä käytetyt menetelmät täytyy olla hyväksytty tieteellisin menetelmin ja todettu vielä kokeellisesti.
Muun muassa pääasiassa kulttuurin mukaiset perinteeseen sidoksissa olevat uskomukset ja kansalaisten herkkäuskoisuus ovat syitä, jotka mahdollistavat Euroopan unionin jäsenmaissa niin erilaiset terveydenhuollon käytännöt.
Katsomme Euroopan unionin lainsäädännön laatimisen tässä kiistanalaisessa asiassa epätoivottavaksi varsinkin kun vaaditaan muun kuin perinteisen lääketieteen ottamista mukaan sosiaaliturvaan määrittelemättömin kustannuksin.
Ymmärrämme, että tällä alalla, joidenkin jo esitettyjen syiden vuoksi, toissijaisuusperiaatteen täytyy olla vallassa viimeisiin seuraamuksiinsa saakka.

Pimenta
Äänestin Lannoyen mietinnön puolesta sellaisenaan kuin se oli äänestetty ympäristö-, terveys- ja kuluttajansuojavaliokunnassa ja allekirjoitin muutamia tarkistuksia muutamissa kohdissa olevista syvistä erimielisyyksistä huolimatta.
Monet syyt saivat minut myönteiselle kannalle terveydenhoidon alan niin sanottujen vaihtoehtoisten tai ei-perinteisten lääketieteen alojen tunnustamisessa lailliseksi ja niiden ohjesääntöjen laatimisessa.
Itse asiassa tämä tilanne, jossa näitä hoitomuotoja siedetään, mutta ei tunnusteta, on erittäin vakava niiden hoitomuotojen käyttäjien kannalta, koska se estää todistusjärjestelmän luomisen ja kykyjen molemminpuolisen tunnistuksen erottaen jyvät akanoista ja estää tunnustetun eettisen säännöstön luomisen.
Samoin sairailla ei ole nykyään mahdollisuuksia arvioida muun kuin perinteisen lääketieteen harjoittajien ammatillista pätevyyttä ja ammattiuran vakavuutta.
Sosiaaliturvan rahoitusapupuutetilanteen täytyy muuttua, useimmissa tapauksissa, koska ei ole hyväksyttävää, että syrjitään näiden hoitomuotojen saatavuutta potilaiden taloudellisin perustein. Meidän täytyy myös suojella valvonnan ja korkeiden kulujen säästön tarvetta.

Sandbæk
Olen iloinen siitä, että Lannoyen mietintö tulee vihdoinkin äänestykseen. On tärkeää, että pannaan alulle yhteistä lainsäädäntöä terveysalan ammateista, joita koulutusta ja yrityksiä käsittelevät direktiivit eivät vielä kata. Ympäristövaliokunnassa keskustelu on keskittynyt paljon osanottajien vaihtoehtoista lääketiedettä koskevaan periaatteelliseen kantaan - varsinkin niiden jäsenten osalta, jotka vastustavat kaikkia vaihtoehtoisen lääketieteen hoitomuotoja. Se on kyllä harmillista, koska mietinnössä käsitellään järkevien olosuhteiden luomista ei-perinteisille terveysalan ammateille. Pitäisi olla itsestään selvää, että selkeä ja läpinäkyvä puitelainsäädäntö palvelee sekä eri ammatinharjoittajaryhmiä että - varsinkin - potilaiden etuja, koska vaihtoehtoisten hoitojen sektori voi olla luonteeltaan kuin viidakko, jossa on hyvin vaikea suunnistaa.
On tosiasia, että vaihtoehtoiseen lääketieteeseen turvautuu n. kolmasosa jäsenvaltioiden väestöstä. Siksi on toivottavaa, että EU luo alueelle yhteisen lainsäädännön taatakseen tälle suurelle ihmisryhmälle kunnollisen ja samanlaisen hoidon (jota antavat asianmukaisesti koulutetut henkilöt). Haluaisin kuitenkin tehdä selväksi, että EU: n ei tule millään tavalla sekaantua yksittäisten jäsenvaltioiden hoitoihin ja lääkkeisiin kuluneiden menojen sairausvakuutuskorvauksiin, niin kuin tarkistuksessa 15 ehdotetaan. Voin sitä vastoin henkilökohtaisesti suhtautua myötämielisesti ajatukseen, että sairausvakuutuksen tulee korvata vaihtoehtoiseen hoitoon kuluneet menot, niin että potilaille annetaan vapaus valita hoitonsa. Siitä huolimatta sen tulee olla puhtaasti kansallinen asia, mitä halutaan korvata verovaroilla rahoitetussa sairausvakuutuksessa.
Lopuksi haluan ehdottomasti tukea sitä, että Euroopan neuvoston laatimaa Euroopan lääkeluetteloa pitäisi laajentaa sisältämään myös muut kuin perinteiset lääketieteelliset hoitomuodot.

Sornosa Martínez
Kannatan mietintöä, koska kannatan oikeutta saada laadukasta, taattua terveydenhoitopalvelua, joka on tunnustettu ja lailla säädelty ja jonka ei välttämättä tarvitse olla tavanomaisen akateemisen lääkärin harjoittamaa toimintaa. Nykyisessä tilanteessa on kadotettu henkilökohtainen ulottuvuus potilaan ja akateemisen tiedon väliltä. Tehokkuus ja nopeus oireiden selvittämisessä ovat korvanneet potilaan tarkastamisen ja hänen tilanteeseensa paneutumisen.
Lääketieteen historiassa on hyvässä muistissa olevia esimerkkejä siitä kuinka aikanaan noituudeksi tai taikuudeksi tulkitut tekniikat on aluksi torjuttu mutta myöhemmin hyväksytty. Älkäämme toistako 2000-luvun kynnyksellä menneisyyden virheitä vaan avatkaamme ovet virallisen ja vaihtoehtoisen lääketieteen väliselle vuoropuhelulle.
Minä en usko ihmeisiin mutta toivon edelleen, että lääkäreiden tai apteekkareiden ammattikuntaedut eivät ole esteenä sellaisia hoitomuotoja koskeville määräyksille ja lainsäädännölle, joiden tehokkuus on todistettu ja jotka on hyväksytty jo kauan sitten sekä joissakin jäsenvaltioissa että myös muissa maissa. Monissa maissa, kuten esimerkiksi Espanjassa, on tältä osin täydellinen lainsäädännöllinen tyhjiö, minkä antaa huijareille mahdollisuuden toimia alalla vaarantaen kuluttajien terveyden.
Potilaan oikeus valita hoitomuotonsa ja varmuus siitä, että hänen valintansa perustuu taattuihin vaihtoehtoihin, on oikeus, jota unionin ja jäsenvaltioiden on kunnioitettava ja edistettävä ja joka niiden on taattava.

Vaz da Silva
Kiista, joka syntyi Lannoyen mietinnöstä, sisälsi väärän perusteen; aivan kuin olisimme hyväksymässä muun kuin perinteisen lääketieteen hoidossa ammattitaidottomien ihmisten ammatinharjoituksen.
Tämän mietinnön päämäärä on aivan päinvastainen. Kehottamme komissiota tekemään syvällisiä tutkimuksia näiden hoitojen vaarattomuudesta ja tehosta: toisaalta pyritään yhtenäistämään todistuksien saannin ja ammatinharjoittamisen säännöt ja toisaalta pyritään estämään puoskarit, jotka käyttävät hyväksi ihmisten tiedonsaannin ja lakien puutetta.
Kieltäydyn nykyään hyväksymästä hoitomuotojen kuten homeopatian, kiropraktiikan, osteopatian, akupunktuurin ja shiatsun hoitokykyä; ne ovat yhtä omituisia kuin hyödyttömiä. Ne ovat omituisia, koska niiden periaatteet ovat vastoin ihmisten nykyistä ylimaailmallista käsityskykyä, ja hyödyttömiä, koska niiden harjoittajien luku ei lopeta kasvua, niin kuin se on tähän mennessä kasvanut, ainakaan ilman jonkin lajin valvomista.
Unionin vastuulla on luoda yhtäläiset kansalaisten olot ja tässä tapauksessa se koskee sekä ammattilaisten että ammatinharjoittamisen vakiinnuttamista ja niiden käyttäjien valinnan yhtäläisyyttä.
Tämän vapauden täytyy kuitenkin taata varmuus, jonka vain eurooppalaisella tasolla yhtenäistetty ammatillinen todistusjärjestelmä voi taata. Tämä on koko järjestelmän peruskivi eikä se ole tarpeeksi merkittävä osa Lannoyen mietinnön päätöslauselmien kohdissa.
Arvotetaanko nyt nämä hoitomuodot pirun työksi, niin kuin psykoanalyysi aikoinaan arvotettiin? Jumala meidät pelastakoon! Kukahan tässä on hämärien oppien palvoja?
Crowleyn mietintö (A4-0088/97)
Lis Jensen, Sandbæk, Krarup ja Bonde
Emme voi tukea Brian Crowleyn asuntopolitiikan sosiaalisia näkökohtia koskevaa mietintöä, ensisijaisesti sen näkemyksen pohjalta, että asuntopolitiikka on nyt ja tulevaisuudessakin kansallisen toimivallan piirissä. Katsomme, että on absurdia kuvitella EU-asuntopolitiikan olemassaoloa, koska niitä eri näkökohtia, joita kansallisen asuntopolitiikan taustalla on, ei voida vain siirtää Euroopan unionille, koska jäsenvaltioiden välinen moninaisuus on paljon suurempi kuin se, mitä on olemassa kansallisella tasolla.
Yllä olevaa lähtökohtana pitäen katsomme siksi myös, että on täysin tarpeetonta perustaa Euroopan asuntofoorumi ja kehittää pilottiohjelma IGLOO: ta, jolla tulee rahoittaa integroituja asuntoihin liittyviä projekteja. Emme voi tukea myöskään sitä, että uuteen perustamissopimukseen lisätään määräys kaikkien oikeudesta sopivaan ja kohtuuhintaiseen asuntoon. Huomautuksia siitä, että jotkin määrärahoista tulee käyttää SAVEohjelmaan energiaa tehokkaasti käyttävien asuntojen tukemista silmällä pitäen ja että kaikkien toimien tulee olla kestäviä ja ottaa huomioon ympäristönsuojelu, energia-alan säästöt ja kaikkein tarkoituksenmukaisimmat rakentamismenetelmät, voimme tukea täysin; ne ovat yhtäpitäviä myös ehdottomasti useimpien tanskalaisten näkemyksen kanssa.

Gahrton, Holm ja Schörling
Olemme aivan yksimielisiä Crowleyn mietinnön perusvaatimusten kanssa, joiden mukaan jokaisella ihmisellä on oikeus kunnolliseen asuntoon ja että EU: n 18 miljoonalla asunnottomalla tai ala-arvoisissa asunnoissa asuvalla on oikeus kunnolliseen ja kohtuuhintaiseen asumiseen.
Mietinnössä ehdotetun mukaisesti mekin haluamme vastustaa sitä, että kiinteistökeinottelu ja kohtuuehtoisten rahoitusmahdollisuuksien puute tekee asuntoalasta " korkeiden kustannusten" alan, johon vain hyväosaisilla on pääsy.
Kaikki jäsenmaat ovat ratifioineet YK: n sopimuksen taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurioikeuksista, jossa tunnustetaan kaikkien oikeus tyydyttävään asuntoon. Tätä tulisi ottaa enemmän huomioon.
Suhtaudumme myönteisesti myös siihen, että jäsenmaat omasta aloitteestaan tai unionin kautta toteuttavat asumisen, työllisyyden, terveydenhoidon, sosiaalipalvelujen jne. pilottiprojekteja mietinnön ehdotuksen mukaisesti.
Katsomme myös, että asuntojen rakentamisen tulee sopeutua kiertokulkuun, mihin liittyy luonnonvarojen kestävä käyttö, ympäristön ja terveyden suojelu sekä energiansäästö.
Sen sijaan pidämme liian pitkälle menevänä emmekä voi hyväksyä, että Crowleyn mietinnön tavoin vaaditaan eurooppalaista asuntopolitiikkaa. Asuntopolitiikka on ja pysyy jäsenmaiden asiana. Toisaalta kansainvälisellä tasolla voidaan toimia yhteistyössä ja vaihtaa kokemuksia sen ongelman ratkaisemiseksi, miten taataan kaikilla hyvät asunnot kohtuullisin kustannuksin. Tulee painostaa maita täyttämään allekirjoittamansa YK: n sopimukset.
Vaikka mietintö sisältää monia hyviä ehdotuksia, emme edellämainituista syistä voi äänestää sen puolesta.

Lindqvist
Tuen kaikkea mietinnön asiasisältöä ehdotuksineen paremmaksi asuntopolitiikaksi. EU-tason asuntopolitiikkaa EU-asuntolainoineen ja integroituine asuntolainsäädäntöineen ei kuitenkaan tarvita. Se on väärä tie. Ne hyvin vaikeat ongelmat, joita mietinnössä käsitellään, tulee ratkaista kansallisella tasolla ja tarvittaessa valtioiden välisellä yhteistyöllä. Tätä taustaa vasten olen äänestänyt mietintöä vastaan.

Puhemies
Äänestys on päättynyt.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.

