Yhteinen maatalouspolitiikka vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö - miten hallita tulevat haasteet? (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Albert Deßin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puolesta laatima mietintö yhteisestä maatalouspolitiikasta vuoteen 2020: Ruoka, luonnonvarat ja alueiden käyttö - miten hallita tulevat haasteet?.
Albert Deß
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aloitin 50 vuotta sitten, vuonna 1961, viljelijän koulutukseni. Aina siitä alkaen yhteinen eurooppalainen maatalouspolitiikka on ohjannut minua. Siitä on tullut Euroopan yhdentymisprosessin merkittävä tukipilari.
YMP:n alkamisesta lähtien sen tehtäviin on tehty perustavanlaatuisia muutoksia. Ensimmäisenä tehtävänä oli elintarviketuotannon lisääminen, jotta emme olisi niin riippuvaisia elintarviketuonnista. Jonkin aikaa myöhemmin EU:n piti selvitä ylijäämäelintarvikkeista. Kun tilanne muuttui jatkuvasti, myös uudistuksia oli koko ajan enemmän.
Tänään keskustelemme seuraavasta uudistuksesta, YMP:n uudesta lähestymistavasta vuoden 2013 jälkeen. YMP:n uudistuksesta vuoteen 2020 laaditun mietinnön esittelijänä olen tyytyväinen, että olemme saaneet aikaan kompromissin ryhmien välillä. Vaikka kaikkia yksittäisiä etuja ei voitu kompromississa ottaa huomioon, mietintö hyväksyttiin suurella enemmistöllä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa. Selkeä äänestystulos on komissiolle yksiselitteinen viesti muodosta, jonka maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunta haluaa YMP:lle vuoteen 2020 asti. Olen varma, arvoisa komission jäsen, että YMP:n uudessa lähestymistavassa vuoden 2013 jälkeen näkyy myös Euroopan parlamentin kädenjälki. Lissabonin sopimus antaa meille siihen mahdollisuuden.
Kiitokseni menevät tänään kollegoilleni osallistumista ja tuesta ja valiokunnan puheenjohtajalle Paolo De Castrolle, koordinaattoreille ja varjoesittelijöille erinomaisesta yhteistyöstä ja kompromissihalukkuudesta. Haluaisin kiittää valiokunnan sihteeristön henkilöstöä, poliittisia ryhmiä ja omaa toimistoani loistavasta yhteistyöstä.
Sitten mietintöön: puolen miljardin ihmisen elintarvikkeiden turvallisuus ja toimitusvarmuus ovat edelleen yhteisen maatalouspolitiikan tärkeimpiä tavoitteita, EU:n lisäksi myös maailmanlaajuisesti. YMP:n halutaan olevan kestävä ja kilpailukykyinen, tuottavan kuluttajille turvallisia ja laadukkaita elintarvikkeita ja myös edistävän uusiutuvia energiamuotoja. YMP:n kaksipilarinen rakenne on määrä säilyttää, jotta viljelijöillemme voidaan taata suunnitteluvarmuus tätä seuraavaa jaksoa varten.
Mietinnössä todetaan selkeästi - ja tässä tuemme komission jäsentä - että maatalouden talousarvion olisi pysyttävä nykyisellä tasolla seuraavalla rahoituskaudella. En voi ymmärtää puheenjohtaja Barroson lausuntoa, jonka mukaan toiseen pilariin tehdään valtavia leikkauksia. Uskon, että sitä ryhmät vastustavat yhdessä.
Yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistaminen on edelleen merkittävä tehtävä. Se on kompromissimme ydinvaatimus. Vaadimme myös oikeudenmukaista jakamista jäsenvaltioiden kesken. Se on välttämätöntä myös tasapuolisten kilpailuedellytysten luomiseksi. Pyrimme irtautumaan historiallisista ja tilakohtaisista viitearvoista ja siirtymään pinta-alaperusteista tukea kohti. Pienviljelijöiden asema on tunnustettava, ja toissijaisuusperiaatteen perusteella jäsenvaltioiden on päätettävä itse, miten näitä pienviljelijöitä tuetaan. Nuorten viljelijöiden merkitys on mainittu. Minun mielestäni oli tärkeää olla ottamatta käyttöön uutta täydentävää maksujärjestelmää, joka johtaisi viherryttämisen lisävalvontaan ja seuraamusjärjestelmiin.
Olemme yleisesti ottaen saaneet aikaan kompromissin, jota monet jäsenet pystyvät tukemaan huomenna, jotta voimme lähettää selkeän viestin tästä maatalouspolitiikan uudesta lähestymistavasta. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän suuri enemmistö tukee tätä mietintöä.
Dacian Cioloş
Arvoisa puhemies, arvoisa Albert Deß, arvoisat parlamentin jäsenet, tämä mietintö on laadittu erittäin tärkeällä hetkellä, juuri samaan aikaan, kun komissio laatii yksityiskohtaisia lainsäädäntöehdotuksia, jotka se aikoo esittää parlamentille ja neuvostolle lokakuussa.
Haluan kiittää esittelijä Albert Deßiä hänen työstään viime viikkojen ja kuukausien aikana. Haluaisin myös kiittää maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnan jäseniä ankarasta työstä ja hedelmällisistä keskusteluista, joita meillä on ollut siitä lähtien, kun aloitin tämän yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen valmistelua koskevan tehtävän.
Monet mietinnön osista vastaavat komission näkemystä sellaisena kuin se on yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta annetussa tiedonannossa, joka esitettiin vuoden 2010 lopussa ja joka oli tarkoitettu keskustelun käynnistäjäksi.
Ajattelin erityisesti kysymystä elintarviketurvasta, joka on yksi maatalouden taustalla olevista päämääristä. Ajattelin myös sitä, että on tärkeää säilyttää yhteisen maatalouspolitiikan kaksi pilaria, kuten Albert Deß juuri sanoi, ja samalla tunnustaa, että politiikasta on tehtävä vihreämpää ja että siinä on keskityttävä aiempaa enemmän luonnonvarojen vakaan hallinnan edistämiseen. Viittaan myös yhteisen maatalouspolitiikan rahojen oikeudenmukaisempaan jakamiseen eurooppalaisten viljelijöiden kesken ja siihen, että tarvitaan talousarviota, jonka avulla voidaan käsitellä elintarvikkeita ja alueita koskevia asioita mutta myös luonnonvarojen hallintaa Euroopan unionissa.
Huomaan myös, että olette sisällyttänyt mietintöön korkeammat ylärajat suorille tuille. Tässä vaiheessa haluan korostaa huomattavaa panosta, jonka monet suuret tilat antavat maaseudun työllisyydelle. Työllisyyden kaltaiset perusteet otetaan siksi huomioon, kun määrittelemme maatalouden tulotuen rajoja.
Ympäristöosan lisääminen ensimmäiseen pilariin yhdessä vahvemman maaseudun kehittämistä koskevan politiikan kanssa on toinen keskeinen tavoite, jonka avulla voidaan puuttua ilmastonmuutos- ja ympäristökysymyksiin mutta joka edistää myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista.
Olen tyytyväinen, että mietinnössä korostetaan suorien tukien ja luonnonvarojen säilyttämisen välisten aiempaa tiiviimpien yhteyksien merkitystä. Haluan laatia tehokkaan, yleiseurooppalaisen välineen, jolla saavutetaan suorien tukien järjestelmän yksinkertaistamista koskeva tavoite. Kannatan lujasti suorien tukien irrottamista tuotannosta, sillä se on osoittautunut hyödylliseksi autettaessa viljelijöitä sopeutumaan paremmin markkinaoloihin. Olen kuitenkin samaa mieltä mietinnössänne esitetystä näkemyksestä, eli siitä, että meidän on oltava käytännöllisiä ja realistisia. Tietyissä tilanteissa, erityisissä osissa ja erityisillä aloilla, jotka ovat taloudellisesti, ekologisesti ja yhteiskunnallisesti herkkiä, katson, että saatavilla pitäisi olla myös valinnaista tuotantoon sidottua tukea.
Suorilla tuilla on edelleen merkittävä asema alueellisen elinvoimaisuuden ylläpitämisessä. Se on erityinen haaste alueilla, joilla on huomattavia luonnonesteitä. Siksi komission tiedonannossa korostettiin arvoa, joka saadaan tulotuen tarjoamisesta toisen pilarin tukien lisäksi luonnonhaitta-alueilla, joille maksetaan palkkioita edelleen.
Tutkimme mietinnössänne ilmaistut huolenaiheet, sillä siinä ehdotetaan, että tätä osaa ei pitäisi sisällyttää ensimmäiseen pilariin. Yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta annetussa tiedonannossa ehdotin, että pienviljelijöille luodaan erityinen tukijärjestelmä, jonka avulla he voisivat vähentää suoraan tukeen liittyvää byrokratiaa mahdollisimman paljon. Toisen pilarin puitteissa pienviljelijät voisivat myös saada huomattavaa tukea rakenneuudistukseen tai he voisivat osallistua enemmän alueellisella tasolla, myös taloudellisesti, kehittymällä aiempaa kannattavammiksi ja kilpailukykyisemmiksi.
Suorien tukien rajoittaminen aktiiviviljelijöille on toinen asia, jossa teidän odotuksenne ja minun näkemykseni tulevasta yhteisestä maatalouspolitiikasta kohtaavat. Myös tämän osalta haluamme laatia eurooppalaisen määritelmän, jota voidaan soveltaa myös jäsenvaltioiden erityisoloihin.
Olen myös kiinnittänyt erityistä huomiota ehdotuksiinne markkinatoimenpiteistä. Tuottajien ja tuottajajärjestöjen hallintovalmiuksien ja neuvotteluvaltuuksien vahvistaminen, avoin hinnoittelu ja muut riskinhallintatoimenpiteet ovat kaikki aiheita, joita olen sitoutunut tutkimaan yksityiskohtaisesti osana vaikutustenarviointia. Aion kehittää näistä kohdista erityisiä lainsäädäntöehdotuksia.
Olen samaa mieltä huomautuksistanne, jotka koskevat maaseudun kehittämistoimenpiteiden parantamista ja edistämistä. Olen myös samaa mieltä siitä, että tarvitaan toimenpiteitä, joiden avulla on mahdollista vastata entistä tehokkaammin ilmaston lämpenemiseen, luonnon monimuotoisuuteen ja luonnonvarojen kestävään hoitoon liittyviin haasteisiin.
Tulevan yhteisen maatalouspolitiikan toisessa pilarissa on käsiteltävä kaikkia näitä haasteita ja siinä on myös mietittävä, miten teknistä tietoa voidaan käyttää rakentamaan tulevaisuus, jossa kilpailukyky ja ympäristönäkökohdat yhdistyvät. Voin kertoa teille, että koko komissio - koko komission jäsenten kollegio, puheenjohtaja Barroso mukaan luettuna - kannattaa vahvaa toista pilaria tulevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa.
Luin kiinnostuneena ehdotuksenne nuorista viljelijöistä. Maaseudun kehittämispolitiikalla on tarjottava monia heidän tarpeensa täyttäviä tukitoimenpiteitä. Haluaisin myös miettiä, mitä yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin nojalla voitaisiin tehdä nuorten viljelijöiden puolesta. Tulevaisuudessa haluaisin, että jäsenvaltiot voisivat määritellä aihekohtaisia alaohjelmia: erityisesti nuorille viljelijöille suunnattuja toimenpidepaketteja, joissa tunnustetaan, että he ovat jäsenvaltion ensisijainen ryhmä. Ajattelen toimenpiteitä, jotka koskevat toiminnan aloittamista, ammattikoulutusta, koulutuspalveluja, investoimista tilojen ajanmukaistamiseen ja rakenneuudistukseen.
Kuten mietinnössänne korostitte, politiikkamme tarvitsee asianmukaisen rahoituksen, jos sillä halutaan puuttua tuleviin haasteisiin. Odotamme tällä hetkellä komission tiedonantoa seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, ja se julkaistaan kesäkuun loppuun mennessä. Pidämme tuota tiedonantoa perustana, kun esitämme vaikutustenarviointimme ja lainsäädäntöehdotuksemme syksyllä, kuten sanoin.
Kiitos vielä kerran tästä mietinnöstä. Vastaan mielelläni kaikkiin kysymyksiin. Toivon, että tämä on hyvin tuottoisa keskustelu.
Kriton Arsenis
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, keskustelemme tänään yhteisestä maatalouspolitiikasta. Monet ihmiset arvostelevat yhteistä maatalouspolitiikkaa, koska he ajattelevat, että se on aiheuttanut ympäristötuhoa ja on saattanut ja saattaa edelleenkin kehitysmaat vaaraan monissa suhteissa, erityisesti maatalouden ja kehityksen osalta.
Tällaista arvostelua esittävät ovat oikeassa, mutta ne, jotka vaativat yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksen vähentämistä, ovat väärässä. Yhteinen maatalouspolitiikka ei ole vain politiikkaa maataloutta varten; se on väline resurssien jakamiseksi uudelleen Euroopan kaupungeista maaseudulle. Juuri maaseudulla asuvat EU:n kansalaiset pitävät huolta metsistämme, joistamme ja järvistämme ja antavat meille elintarvikkeita, puhdasta ilmaa ja vettä.
Meidän on annettava heille kannustimia tehdä muutoksia siellä, missä niitä tarvitaan. Jos kuitenkin haluamme soveltaa vakavaa politiikkaa, meidän pitäisi lisätä rahoitusta maatalouspolitiikallemme, entistä oikeudenmukaisemmalle, tehokkaammalle ja elinkelpoisemmalle yhteiselle maatalouspolitiikalle.
Karin Kadenbach
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, jos kysyisimme EU:n kansalaisilta, mitä he odottavat EU:n politiikalta, he vastaisivat elämänlaatua ja käyttäisivät terveyden ja ympäristön kaltaisia käsitteitä. Tämän yhteisen maatalouspolitiikan myötä edessämme on juuri tämä tehtävä, joka koskee niiden odotusten täyttämistä, joita EU:n kansalaisilla on meille poliitikkoina mutta myös politiikalle yleisesti.
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan panos on merkittävä näissä puitteissa, koska me haluamme samaa kuin EU:n kansalaiset. Haluamme kokonaisia elintarvikkeita, jotka tuotetaan moninaisissa järjestelmissä, ja moninaisella tarkoitan todellakin luonnon monimuotoisuutta mutta myös tuotantoa koskevaa moninaisuutta.
Meidän on saatava aikaan elinympäristömme suojelu. Meidän on pidettävä huolta vesialueistamme, ilmasta ja maaperästä. Meidän on taattava, että maaseudun elinympäristö kehittyy edelleen, eikä siitä tulee Euroopan köyhäintaloa. Meidän on edistettävä maatalouspolitiikkaa, joka kattaa kaikkien alueiden kehittämisen. Sitä varten tarvitsemme rahaa, ja raha on jaettava asianmukaisesti ja oikeudenmukaisesti.
Czesław Adam Siekierski
Arvoisa puhemies, pyydän anteeksi! Alkakaa ajanlasku alusta. Haluan esittää muutamia huomautuksia aluekehitysvaliokunnan lausunnosta. On häpeällistä, että niitä ei sisällytetty täysimääräisesti maatalousvaliokunnan mietintöön. Ne ovat seuraavat: Elintarviketurva EU:ssa ja maailmassa ja globalisaatio edellyttävät uutta ja vahvaa yhteistä maatalouspolitiikkaa, jolla ensiksi parannetaan kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla, toiseksi taataan viljelijöiden oikeudenmukaiset tulot, kolmanneksi varmistetaan, että kuluttajat voivat ostaa laadukkaita tuotteita oikeudenmukaisin hinnoin, neljänneksi taataan maaseutualueiden kestävä kehitys ja viidenneksi autetaan parantamaan ympäristön tilaa.
Näiden tehtävien täyttämiseksi on laadittava puolueettomat, avoimet ja yksinkertaiset perusteet, joilla taataan yhdenmukainen tuki viljelijöille kaikissa jäsenvaltioissa suorien tukien järjestelmän nojalla. On aika siirtyä pois historiallisten viitetukien käytöstä. YMP:hen olisi otettava toimenpiteitä, joilla säännellään maatalousmarkkinoita ja tehdään niillä interventioita, sekä riskinhallintamekanismi. Lopuksi, YMP:ssä olisi kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota pieniin, perheiden omistamiin maatiloihin, koska on monipuolistettava...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Michel Dantin
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan aloittaa onnittelemalla esittelijää, Albert Deßiä, varjoesittelijöitä ja muita osallistujia, työstä, jonka he ovat tehneet tämän tekstin laatimiseksi. Minun mielestäni se on sekä tasapainoinen että kunnianhimoinen. Äänestämme mietinnöstä huomenna.
Miltei kuusi kuukautta sen jälkeen, kun George Lyon laati mietintönsä, jossa esitetään Euroopan parlamentin näkemykset yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) vuoden 2013 jälkeen, Euroopan komissio päätti hyödyntää mietintöä sisällyttämällä monia sen ajatuksia 18. marraskuuta 2010 annettuun tiedonantoon. Uudessa mietinnössä, joka hyväksyttiin miltei yksimielisesti maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnassa, vahvistetaan uusi suunta, johon haluaisimme yhteisen maatalouspolitiikan menevän tulevina vuosina. Viljelijämme eivät vain tuota hyödykkeitä tai tavaroita myytäväksi. Ennen kaikkea he tuottavat elintarvikkeita EU:n 500 miljoonalle kansalaiselle ja sen lisäksi auttavat ruokkimaan muuta maailmaa. Näiden käsitteiden esittäminen ei ole pelkkää semantiikkaa: se on aatteellinen valinta, jonka teemme.
Albert Deßin mietinnössä tuetaan myönteistä lähestymistapaa maatalouden panokseen ympäristölle ja ekologialle, ja kehotetaan siksi vähentämään EU:n ja kansallisen lainsäädännön aikaansaamia usein raskaita hallinnollisia menettelyjä. Mietinnössä esitetään perusteluja asteittaisten suorien tukien ja sääntelyvälineiden tarkistamisen puolesta, ja annetaan uusi näkökulma yhteiskunnalliseen käsitykseen YMP:stä ja maailmankaupasta.
Nyt puhuessamme G20-ryhmä aloittelee Pariisissa keskusteluja maailmanlaajuisista hyödykemarkkinoista ja erityisesti maataloushyödykkeistä. Parlamentin lähestymistapaa ei siis ole määritelty tyhjiössä ja erillään muusta maailmasta. Se on pikemminkin osa laajempia päätöksiä siitä, miten maailmanlaajuiseen haasteeseen voidaan vastata maailmanlaajuisesti.
Kuten George Lyonin mietinnöstä vuosi sitten ja Salvador Garriga Polledon rahoitusnäkymiä koskevasta mietinnöstä viime kuussa, äänestämme huomenna maatalousmäärärahojen säilyttämisen puolesta ohjelmakaudella 2014-2020. Olen varma, että siitä tulee täpärää, mutta meidän on valittava puolemme ja tehtävä päätöksiä, koska meillä ei ole rahaa kaikkeen...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Stéphane Le Foll
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvä Albert Deß, Michel Dantin keskeytettiin, mutta hän oli aikeissa selittää, että elintarvikkeita koskeva maailmanlaajuinen haaste on merkittävä, ja sitä se todella on. Kuten on jo sanottu, tällä mietinnöllä yhdessä edellisten mietintöjen ja komission tiedonannon kanssa pyritään osoittamaan, että EU:n tavoitteena on yhteinen maatalouspolitiikka, jolla taataan elintarviketurva EU:ssa ja edistetään maailmanlaajuista elintarviketurvaa. Se kattaa markkinoiden sääntelyä koskevat poliittiset sitoumukset, ja siitä keskustellaan tänään. Myös meidän on ajettava tätä eteenpäin keskusteluissamme EU:n tasolla. Kun EU:n elintarviketurvaohjelman poistamista suunnitellaan, meidän on muistettava, että elintarviketurvassa on edelleen kyse solidaarisuudesta ja että se on edelleen erittäin aiheellista EU:ssa: miltei 30 miljoonaa eurooppalaista kärsii tällä hetkellä aliravitsemuksesta. Ei unohdeta sitä.
Pääasiassa mietinnössä esitetään keskeinen pyrkimys: maatalouspolitiikan viherryttäminen. Viljelyssä on tietenkin omaksuttava myönteinen suhtautuminen ympäristökysymyksiin. Siinä on erityisesti keskityttävä eurooppalaiseen osaan ja varmistettava, että se otetaan huomioon sisällyttämällä ympäristökysymykset ensimmäiseen pilariin.
Toinen tärkeä kohta on se, että tämä kompromissi on tulosta pitkistä neuvotteluista, joissa minä olen aina ollut mukana, asteittaista tukea koskevasta kysymyksestä. Lopultakin tukea osoitetaan kahden perusteen mukaisesti: työllisyyden - katson, että maatalouspolitiikkaan pitää sisältyä ajatus työllisyyden tarjoamisesta - ja tietysti julkisten hyödykkeiden tuotantoon. Tämä lähestymistapa on parempi kuin se, että jatketaan keskustelua tukirajoista eikä ikinä löydetä ratkaisua. Esitän tämän huomautuksen nyt tänä iltapäivänä, koska se on rehellinen mielipiteeni.
Haluan päättää puheenvuoroni sanomalla, että tämä mietintö ja parlamentin sitoutuminen ovat hyödyttömiä, elleivät maatalousmäärärahat pysy nykyisellä tasolla. Se on vastaukseni komission jäsenen ja komission puheenjohtajan toisesta pilarista esittämiin huomautuksiin. Emme voi hyväksyä määrärahojen leikkauksia.
George Lyon
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, luulen, että maailmankuulu skotlantilainen runoilija Rabbie Burns olisi saattanut kuvata tämän mietinnön alkuperäistä muotoa kyyristeleväksi ja säikyksi pikku pedoksi. Onneksi Albert Deßin ja kaikkien muiden varjoesittelijöiden neuvottelujen viime kuukausina tekemän hyvän työn ansiosta meillä on nyt mietintö, jossa on todellista sisältöä ja jossa on monia aloja, joita voimme tukea.
Katson kuitenkin, että siinä on puutteita yhdellä tärkeällä alalla, koska siinä ei vastata yhteisen maatalouspolitiikkamme maksavien veronmaksajiemme ja kuluttajiemme peruskysymykseen: mitä varten on olemassa suoria tuotannosta irrotettuja tukia? Se on peruskysymys, johon meidän kaikkien on vastattava. Elintarviketuotantoon ei ole enää mitään yhteyttä, koska ne on irrotettu toisistaan. Julkisiin hyödykkeisiin on yhteys täydentävien ehtojen kautta, mutta minun mielestäni se ei todella vastaa tähän kysymykseen. Minun mielestäni mietinnössä olisi ehkä pitänyt mennä hiukan pidemmälle tuohon kysymykseen vastatessa tukemalla ajatusta aiempaa kohdennetummasta suorasta tuesta, jossa olisi ollut suuri kannustin kehittää aiempaa kestävämpi ja kilpailukykyisempi maatalousmalli ja joka olisi antanut mahdollisuuden kohdentaa tukia epäsuotuisille alueille - niin sanottu suorien tukien viherryttäminen, jota komission jäsen uskoakseni kannattaa lujasti.
Jos lähdemme tuolle tielle, uskon, että sen myötä pystymme vastaamaan tuohon kysymykseen ja selittämään kansalaisille tarkasti, mitä varten suorat tuet ovat olemassa. Sillä tehdään myös tyhjiksi kehotukset asettaa tuille ylärajoja ja kattoja, koska jos julkiset hyödykkeet liitetään suoriin tukiin kaikissa suorissa tuissa, silloin käy niin, että mitä suurempi viljelijä on, sitä enemmän hän tuottaa julkisia hyödykkeitä. Niitä ei siis tarvitse rajoittaa. Minun mielestäni tällä mietinnöllä viitataan tuohon suuntaan, ja suhtaudun myönteisesti tällaiseen malliin. Toivon, että pystymme parantamaan mietintöä huomenna. Jos teemme niin, ryhmämme tukee sitä ehdottomasti mielellään.
James Nicholson
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, myös minä haluan käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni onnitellakseni esittelijää. Hän todisti neuvottelujen aikana ehdottomasti, että hänellä on todellakin hyvin laaja selkä, koska monet ihmiset puukottivat häntä selkään tuona aikana. Hän siis todisti olevan pätevä työssään ja hän sai sen tehtyä.
Ensimmäinen asia, jonka haluan tehdä, on ilmoittaa, että suhtaudun myönteisesti siihen, että toisen pilarin rakenne säilyy, koska mielestäni me kaikki olimme siitä samaa mieltä.
Kuuntelin puhetta viherryttämisestä. Kun puhutaan viherryttämisestä, se tarkoittaa eri asioita eri ihmisille eri maissa, myös se, miten sitä sovelletaan. Meidän on selvitettävä tämä jotenkin. Se ei ole pelkkä huolettomasti ilmaan heitetty ohje, että sitä voidaan käyttää näin tai noin, koska sillä on valtavat vaikutukset myöhemmin.
Stéphane Le Foll is oikeassa. Jos rahaa ei viime kädessä ole, emme voi tehdä monilla aloilla kovinkaan paljon. Meidän on tunnettava vastuumme ja meidän on tunnettava vastuumme parlamenttina, kun etenemme kohti lainsäädäntötekstiä, jonka komission jäsen esittää tämän vuoden myöhäissyksyllä. Se on meille valtava haaste tässä parlamentissa. Ensimmäisen kerran meillä on vastuu, meillä on sanamme sanottavana, ja olemme osa lopullista päätöksentekoprosessia.
Siksi siis vastustan nykyistä tekstiä, kun siinä puhutaan ylärajoista. Tuen tarkistuksia, jotka on esitetty asteen pienentämiseksi. Tästä meidän on puhuttava enemmän, mutta kuten sanoin, mikään ei onnistu, jos määrärahoja ei ole.
Meidän on tarkasteltava, miten käytämme rahaa. Käytämmekö rahojamme niin viisaasti kuin pystymme? Eikö niistä mene liikaa hallintoon? Eikö niistä mene liikaa byrokratiaan? Ja annetaanko niitä riittävästi elintarviketurvaan? Aivan kuten viherryttämisestä, ihmiset puhuvat elintarviketurvasta huolettomasti.
Mitä me teemme saadaksemme elintarviketurvan aikaan? Saatamme joutua kriisiin seuraavan yhdeksän tai kymmenen vuoden aikana. Viljelijöitä on vähemmän, työtä tekeviä ihmisiä on vähemmän, juuri sen osalta meidän on mielestäni keskityttävä tulevaisuuteen.
Martin Häusling
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, meidän mielestämme mietintö vie meitä selkeästi oikeaan suuntaan. EU:n maatalouspolitiikan on oltava entistä oikeudenmukaisempaa, ja sen on oltava entistä oikeudenmukaisempaa ympäristölle. Minun mielestäni tässä mietinnössä on saavutettu nämä tavoitteet. EU:n maatalouspolitiikan on joka tapauksessa täytettävä ilmastoa ja monimuotoisuutta koskevat tavoitteemme. Myös se sisältyy mietintöön. EU:n maatalouspolitiikan on tarjottava ympäristöpalveluja. Silloin veronmaksajat ovat valmiita maksamaan siitä. Tilojen kesken tarvitaan oikeudenmukaista jakoa, mutta myös jäsenvaltioiden kesken, ja vähemmän kehittyneiden maiden osalta on harjoitettava oikeudenmukaista kauppapolitiikkaa. Myös tämä on mietinnössä.
Miltei 1 300 tarkistuksen käsittely on ollut työläs prosessi, mutta pitkällä aikavälillä olemme saavuttaneet tavoitteemme ja saaneet aikaan merkittävän yhteisen kompromissin, jossa on selkeästi määritetyt tavoitteet. Parlamentti on todistanut pystyvänsä tekemään sellaista politiikkaa. Monien kohtien sanamuoto olisi mielestämme voinut olla selkeämpi, esimerkiksi ensimmäiseen pilariin kuuluvien maksujen ehdot - viljelykierto, laidunmaan suojelu - mutta se on nyt tehty, ja nyt on komission tehtävä täydentää lopullisia järjestelyjä.
Tärkeää on myös, että tukien supistaminen tilakoon mukaan on otettu mukaan. Suurten tilojen on saatava enemmän aikaan työpaikkojen ja ympäristön osalta. Valiokunnassa tätä tuki suuri enemmistö. On myös tärkeää, että viljelijöiden asemaa kaupankäynnissä edistetään, ja myös proteiinivajeen käsittely on tärkeää. Meillä ei pitkällä aikavälillä ole varaa tuoda muista maista proteiinikasveja, joiden osuus rehupinta-alasta on 30 prosenttia. On korkea aika panna tämä alkuun.
Olemme kaikki samaa mieltä siitä, että vahva toinen pilari on tärkeä. Maaseudun kehittäminen, ympäristötoimenpiteet ja epäsuotuisia alueita koskevat toimenpiteet - näitä on painotettava selkeästi. Jos puheenjohtaja Barroso haluaa karsia tätä kohtaa, hän saa vastaansa parlamentin valtavan vastustuksen. Juuri tässä ovat maaseudun kehityksen mahdollisuudet, emmekä voi kääntää selkäämme epäsuotuisille alueille.
Patrick Le Hyaric
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tänään esitetyssä mietinnössä hahmotellaan uusi suunta yhteiselle maatalouspolitiikalle. Se sisältää asteittaisen julkisen rahoituksen, jossa otetaan huomioon työllisyyttä ja ympäristöä koskevat näkökohdat, se, että maatalous tuottaa julkisia hyödykkeitä, ja aktiiviviljelijöiden käsite. Olemme kuitenkin nähneet liian monia hyviä aikomuksia, joilla ei ole ikinä parannettu työtä tekevien viljelijöiden elämää. Pidetään mielessä kohtaukset, joita juuri nyt nähdään maaseutualueillamme. Vaikka ajatus turvaverkosta on houkutteleva, se ei riitä. Meidän on palattava julkisiin interventiomekanismeihin, jotta pienille ja keskisuurille viljelijöille voidaan taata perushinnat.
Taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ekologisen tehokkuuden yhdistämisellä lopetetaan myös ultraliberaali vapaakauppamalli, joka tällä hetkellä tuhoaa perhetiloja. Euroopan unionin on ajettava eteenpäin jyrkkiä muutoksia Maailman kauppajärjestössä ja tehtävä aiempaa tiiviimpää yhteistyötä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kanssa, jotta voidaan palauttaa yhteistyöjärjestelmät, joihin sisältyvät muuttuvat tullimaksut rajoilla.
EU:ssa tarvitaan lisäksi aiempaa enemmän tutkimusrahoitusta. Lopuksi, meidän on varmistettava, että politiikan määrärahat säilytetään... (Puhuja päätti puheenvuoronsa ilman mikrofonia.)
Krisztina Morvai
(EN) Arvoisa puhemies, emme kuulleet edellisen puheenvuoron englanninkielistä tulkkausta. Se kiinnosti minua paljon, ja jos se ei ole liiallinen rasitus puhujalle ja jos voitte tehdä jotakin, jotta kuulemme sen englanniksi, olisin hyvin kiitollinen.
Puhemies
(DE) Jäikö englanninkielinen tulkkaus kuulematta joltakulta muulta? Ehkä se on vain takarivien paikallinen ongelma. Tutkimme asiaa.
Ilmeisesti kanavat vaihtuivat. Koetamme ratkaista ongelmaa. Olkaa kärsivällisiä, mutta olen varma, että puheenvuoron voi lukea jälkeenpäin Internetissä. Meillä on Internet-lähetys, ja olen varma, että tulkkaus on siellä.
Lorenzo Fontana
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aivan ensiksi minun on kiitettävä ja onniteltava Albert Deßiä hänen yhdessä kaikkien varjoesittelijöiden kanssa tekemästään työstä.
Olemme erityisen tyytyväisiä siihen, että tässä mietinnössä viitataan epäsuotuisiin alueisiin - vuoristoalueet ovat erityisen lähellä sydäntämme. Olemme erityisen tyytyväisiä siihen, että mietintö kattaa tuen pientiloille, jotka ovat olennaisia, sillä ne ovat erittäin tärkeitä sekä maan suojelulle että niillä tuotettujen tuotteiden laadulle. Olemme myös erityisen tyytyväisiä siihen, että mietinnössä on huomattavia viittauksia nuoriin viljelijöihin, jotka ovat tietyssä määrin maatalouden tulevaisuus.
Meidän pitäisi kaikkien kuitenkin olla tietoisia siitä, että määrärahoista on nyt käytävä kiivas taistelu, ja siksi vetoamme teihin, arvoisa komission jäsen, koska te tiedätte sen minua tai ketään muuta täällä olevaa paremmin. Emme voi sallia yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) määrärahojen leikkaamista, koska se tarkoittaisi, että maatalouden arvo Euroopassa vähenee. On selvää, että jos maatalouden arvo Euroopassa vähenee, myös maataloustuotteiden ja siten kaikkien elintarvikkeidemme arvo vähenee. Me emme tietenkään ajattele niin.
Lopuksi, arvoisa komission jäsen, haluaisin mainita tuontia koskevan kysymyksen. Kuten tiedätte, tuonti ei tietenkään kuulu YMP:hen, mutta se on toinen olennainen pala palapelissä, jonka pitäisi liittyä YMP:hen, koska jos tuomme halpoja ja huonolaatuisia tuotteita, meidän maataloutemme romahtaa.
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Albert Deßiä kattavasta mietinnöstä.
Muiden puhujien tavoin haluaisin korostaa uuden YMP:n asianmukaisten määrärahojen merkitystä. Minun mielestäni on valtavan tärkeää perustaa talousarviomme elintarviketurvaa koskeviin perusteisiin.
Arvioiden mukaan vuoteen 2050 mennessä maailmanlaajuisen maataloustuotannon on lisäännyttävä 70 prosenttia. Olen sitä mieltä, että uudella YMP:llä olisi edistettävä sitä ja säilytettävä tuo tuotanto Euroopassa. Meidän ei pitäisi tehdä mitään, mikä voisi haitata meillä jo olevaa elintarviketuotannon perustaa.
Suhtaudun myönteisesti selkeään tukeen kahden pilarin rakenteelle ja suhtaudun myös myönteisesti komission jäseneltä tänään saatuun vahvistukseen myös hänen tuestaan sille. Haluaisin kuitenkin lisästä, että en halua, että viherryttämisen tuki ensimmäisessä pilarissa johtaa uusiin rasituksiin ja kustannuksiin viljelijöillemme. Siksi haluaisin kansalliselle ja alueelliselle tasolle joustavuutta EU:n tilarakenteiden ja maa-alojen moninaisuuden vuoksi.
Giovanni La Via
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, esittelijän, Albert Deßin, ja varjoesittelijöiden - ja onnittelen tietysti heitä kaikkia - tekemä ankara työ on siirtymässä tänään viimeiseen vaiheeseensa.
Uusi yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) merkitsee Euroopalle paljon sen maatalouden tulevaisuuden ja sen laajojen maaseutualueiden selviämisen osalta. Ihmisten täytyy pystyä uuden YMP:n ansiosta saamaan riittävästi laadukkaita elintarvikkeita, ja sen avulla on voitava säilyttää vaikeasti markkinoitavien julkisten hyödykkeiden tuotanto. Mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan uusia, tehokkaampia ja erityisesti yksinkertaisempia välineitä viljelijöille sekä rahoituksen parempaa saatavuutta ja vähemmän byrokratiaa.
Tarvitaan myös markkinavälineitä valitettavasti toistuvien kriisien torjumiseksi tehokkaasti, ja myös välineitä, joilla ehkäistään maatalouteen liittyviä riskejä ja annetaan turvaa niiden varalta. YMP:tä tarvitaan nuorille ihmisille, joille voimme uskoa tulevaisuuden maatalouden. Olemme päättäneet edistää luonnon monimuotoisuuden ja Euroopan unionin lukemattomien alueisiin ja tuotantoon liittyvien erityispiirteiden suojelua maaseudun kehittämispolitiikalla, jolla edistetään kaikkia maaseutualueiden luontoon ja ihmisiin liittyviä mahdollisuuksia. Meidän on kuitenkin samalla pyrittävä saamaan viljelytoiminnasta kilpailukykyistä. Siksi haluaisin tähdentää komissiolle, että maaseudun kehittämiseen on liitettävä tekniikan siirtoa koskevia toimenpiteitä.
Maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnan hyväksynnän mukaisesti vahvistan, että on tärkeää tukea suurille taloudellisille toimijoille myönnettyjen suorien tukien ylärajojen käyttöönottoa. Mielestäni tuen supistamista tilakoon perusteella tietyn rajan yläpuolella koskevan järjestelmän käyttöönotto on välttämätön, jotta voidaan estää liian suurien korvausten maksaminen tiloille, joilla on jo suuria mittakaavaetuja.
En voi olla korostamatta YMP:n asianmukaisen rahoituksen tarvetta. Tämä parlamentti ei voi hyväksyä maaseudun kehityksen rahoituksen leikkaamista.
Luís Manuel Capoulas Santos
(PT) Arvoisa puhemies, tällä uudistuksella me Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmässä haluamme tehdä yhteisestä maatalouspolitiikasta (YMP) aiempaa oikeudenmukaisempaa, tasa-arvoisempaa ja soveltuvampaa nykyiseen aikaan, kun kysymykset tuen yhteiskunnallisesta oikeutuksesta ja elintarvikkeiden turvallisuudesta ja elintarviketurvasta laajimmassa merkityksessään ovat merkityksellisempiä kuin koskaan ennen.
Olemme onnistuneet saamaan tärkeimmät näkökulmamme tähän mietintöön. Niitä ovat muun muassa tarve säilyttää asianmukaisesti rahoitettu unionin yhteinen maatalouspolitiikka. Minun on korostettava, että emme suostu minkään taloudellisten resurssien poistamiseen YMP:n täytäntöönpanon takaamiseksi. Haluamme, että tukea jaetaan aiempaa oikeudenmukaisemmin jäsenvaltioiden kesken ja viljelijöiden kesken ottamalla käyttöön uusi järjestelmä, joka ei liity tuotantoon vaan perustuu ympäristöä ja yhteiskuntaa koskeviin perusteisiin, eli järjestelmä, jolla edistetään työllisyyttä. Meidän on myös suunnattava YMP todellisille viljelijöille ja luotava erityismekanismi pienviljelijöille.
Olen varma, että Lissabonin sopimuksen mukaisen parlamentin vahvistuneen aseman ansiosta pystymme muuttamaan nämä tavoitteet, jotka ovat nyt vain teoreettisia, konkreettisiksi toimiksi.
Marit Paulsen
- (SV) Arvoisa puhemies, haluan kiittää Albert Deßiä erinomaisesta työstä. Haluan puhua maatalouspolitiikan yhdestä näkökulmasta. Kyse on valtavista haasteista, joita ihmiskunta ja koko maailma kohtaavat. Niitä ovat muun muassa ilmasto, luonnon monimuotoisuus ja vesien rehevöityminen. Voisin antaa niistä monenlaisia esimerkkejä. Siksi katson, että meidän on ymmärrettävä, että juuri viljelijät hallitsevat ympäristöämme ja elämämme ja tulevaisuutemme edellytyksiä päivittäin. Juuri maataloudessa ja metsätaloudessa meillä on parhaat välineet ja juuri näiden ympäristövälineiden käytöstä viljelijöille pitäisi maksaa, ja heille pitäisi maksaa siitä hyvin. Haluaisin siksi, että tulevaisuudessa muutamme ajatteluamme jonkin verran ja siirrymme pois tulotuista, joita on vaikea laskea, ja varmistamme, että maksamme viljelijöiden tekemästä työstä. Meidän pitäisi toisin sanoen lopettaa tukien maksaminen ja alkaa maksaa tarjotuista palveluista. Maatalouden tärkein tehtävä on, tietenkin, elintarvikkeiden tuotanto - laadukkaiden elintarvikkeiden riittävä tuotanto - mutta katson, että elintarvikkeista pitäisi maksaa kaupassa. Niissä ei voida maksaa ympäristöpalveluista.
Janusz Wojciechowski
(PL) Arvoisa puhemies, Albert Deßin mietintö on monilta osin erittäin hyvä, mutta yhdessä suhteessa aivan toista, koska siinä torjutaan ajatus suorien tukien oikeudenmukaisesta tasaamisesta. Kummallinen ja järjetön periaate, jonka mukaan rikkaammille annetaan enemmän apua ja köyhemmille vähemmän, pitää edelleen pintansa maatalousalalla. Uusien jäsenvaltioiden viljelijät, eivätkä vain viljelijät, ovat erittäin huolissaan ja levottomia tämän kehityksen takia. Maatalousala on taantumassa, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa. Pyytäisin teitä tarkastelemaan, miten paljon maata on kesannolla Puolassa, Liettuassa ja Slovakiassa.
Kehottaisin jäsenkollegoitani vanhoista jäsenvaltioista lopettamaan tämän syrjinnän. Tasataan viimeinkin suorat tuet oikeudenmukaisesti, eikä luoda kahden nopeuden EU:ta. Osoitan sanani erityisesti parlamentin ranskalaisille jäsenille ja muistutan heitä tunnuslauseesta "vapaus, veljeys, tasa-arvo", joka koristi Ranskan vallankumouksen lippuja. Meillä on vapaus, mutta meillä ei ole tasa-arvoa, ja ilman tasa-arvoa ei voi olla veljeyttä. Vaatikaamme tasa-arvoa.
José Bové
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, olen todella samaa mieltä siitä, että vapauden ja veljeyden tavoin viljelijöille ja uusille jäsenvaltioille Itä-Euroopassa pitäisi olla myös tasa-arvoa. Kyllä, olen samaa mieltä kanssanne.
Mielestäni tämä mietintö on valtava edistysaskel. Alku ei ollut helppo: vastakkainasettelua oli sangen paljon. Tärkeintä kuitenkin on, että saimme yksimielisyyden aikaan. Tämän yksimielisyyden ansiosta olemme voineet säilyttää laajemman näkemyksen, ja katson, että siinä on Euroopan parlamentin suurin vahvuus. Olemme onnistuneet, vaikeuksista huolimatta, ja haluaisin siksi kiittää esittelijää, Albert Deßiä, ja kaikkia jäseniä. Ensimmäinen vaihe on saatu päätökseen.
Olemme tässä asiakirjassa toistaneet, että tuottajille ja alueille tarvitaan tasa-arvoa, oikeutta ja oikeudenmukaisuutta. Mielestäni tämä on tärkeää. Olemme todenneet selkeästi ja vahvistaneet, että haluamme suojata ja kehittää pientiloja, että haluamme, että pientilat otetaan huomioon, koska ne ovat olennaisen tärkeitä laadulle ja alueelliselle luonnon monimuotoisuudelle. Se oli minun mielestäni toinen perusasia. Ajatus siitä, että maataloudesta tehdään aiempaa tieteellisempää, että siirrytään pois produktivistisista teollisuustiloista, on nyt vahvistettu teksteissä. Meidän on nyt tehtävä siitä totta: vain siten viljelystä voi tulla toteuttamiskelpoinen vaihtoehto tuleville sukupolville. Tässä ei ole kyse aatteista.
Lopuksi, olemme tällä hetkellä huolissamme todellisista talousarvioon liittyvistä uhista. Meidän on saatava aikaan yksiselitteisiä vastauksia. Nyt haluamme siirtyä toiseen vaiheeseen, joka on selkeästi lainsäädäntökäsittely. Miksi? Koska tarvitaan muutakin kuin tekstejä ja yleviä aikeita: lainsäädäntöehdotusten käsittelyssä näemme todella, minne olemme menossa. Juuri sitä me odotamme.
Haluaisin kuitenkin päättää puheenvuoroni ilmaisemalla raivoni Saksan asennetta kohtaan. Se on pakottanut meidät leikkaamaan elintarviketukea EU:n köyhimmiltä kansalaisilta viidesosaan alkuperäisestä määrästä. Tuo tuki oli osa yhteisen maatalouspolitiikan talousarviota. Haluan löytää toisen tavan auttaa köyhimpiä kansalaisiamme: 80:tä miljoonaa eurooppalaista, joilla ei ole riittävästi ruokaa.
Alfreds Rubiks
(LV) Arvoisa puhemies, on tehty suuri työ, mutta loppuunsaatettu mietintö on laadittu hyvin yleisesti. Mietinnössä hahmotellaan selkeästi uusi suunta - maatalouden viherryttäminen. Se voisi olla eräänlainen pelastusrengas tuottamattomille viljelijöille, joiden ei tarvitsisi sitoutua maataloustuotantoon mutta jotka kuitenkin saisivat pinta-alatukia. Minun mielestäni meidän pitäisi tätä mietintöä täytäntöön pannessamme pitää mielessä, mitä siinä ei ole. Siinä ei ole proteiiniongelmaa, siihen ei ole sisällytetty kysymystä tuontielintarvikkeiden laadusta, siinä ei ole mainintaa muuntogeenisiä kasveja koskevasta ongelmasta, eikä maaperän pilaantumista ole käsitelty riittävästi. Siinä ei edelleenkään ole selkeää määritelmä sellaisista käsitteistä kuin "aktiiviviljelijä", "uusi viljelijä", "oikeudenmukaiset tilatuet" ja "perheviljelmät". Erittäin monet viljelijät eivät valitettavasti löydä vastauksia ongelmiinsa ja kysymyksiinsä tästä mietinnöstä. Meidän on parannettava sitä jatkossa.
John Stuart Agnew
(EN) Arvoisa puhemies, vaikka ensimmäisen pilarin käsite "viherryttäminen" voi houkuttaa nojatuoliviljelijöitä, se aiheuttaa valtavia ongelmia raskaan sarjan viljelijöille, jotka mieluummin hylkäisivät maansa kuin yrittäisivät viljellä sitä keväällä. Jos tämä politiikka olisi pantu täytäntöön tänä vuonna, se olisi aiheuttanut satojen täydellisiä epäonnistumisia. Viherryttämistoimenpiteiden asianmukainen tarkastaminen ja täytäntöönpano on myös mahdotonta.
Suorien tilatukien rajoittamisen on oltava ankaraa, jotta se olisi tehokasta. Se motivoisi välittömästi viljelijöitä jakamaan yrityksensä virallisesti puolisoidensa kanssa, jotta molemmat osat saisivat edelleen täyden tuen. Sen lisäksi minulle on kerrottu, että ylärajojen asettamisesta saatavat säästöt kertyvät EU:lle eivätkä jäsenvaltiolle, joka itse asiassa tuottaa säästöt.
Muuntogeenisten kasvien viljely olisi yksittäisten jäsenvaltioiden päätettävissä. Ehdotus, jonka mukaan näitä kasveja viljelevät viljelijät eivät voisi saada suoraa tilatukea, on täysin järjetön. Maailmassa on elintarvikepula. Meidän pitäisi kannustaa uuden viljelytekniikan käyttöönottoa eikä panetella sitä. Toivon, että kolme viime talvea ovat vakuuttaneet teidät kaikki siitä, että ilmaston lämpeneminen ei ole meille uhka.
Krisztina Morvai
(HU) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, miten erilainen päivä päivältä tyrmistyneempien EU:n kansalaisten mielipide Euroopan unionista olisikaan, jos he huomaisivat, että heidän maksamansa verot käytettäisiin yksinomaan julkisina varoina yleisiin etuihin ja yleiseen hyvään, oikeassa suhteessa tuotettuun yleiseen hyvään. Albert Deßin mietinnössä omaksutaan tämä suunta Euroopan unionin tarjoaman maataloustuen osalta. Meillä on huomenna valtava vastuu, kun päätämme, hyväksymmekö ylärajan, enimmäismäärän, joka määritettiin Albert Deßin mietintöön tarkistusesityksiä toimittaneiden ankaran työn tuloksena, hehtaari- ja aluetuelle. Haluan pyytää teitä seuraamaan äänestäjienne oikeudenmukaisuuden tuntoa ja hyväksymään tämän ylärajan. Asetetaan yläraja julkisille varoille, joita vihreät ja punaiset paronit ja muut urbaanit liikemiehet saavat eurooppalaisilta veronmaksajilta!
Esther Herranz García
(ES) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vaikka tämän päivän keskustelussa keskitytään tähän yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta laadittuun tärkeään mietintöön, haluaisin esittää huomautuksen sivuasiasta, joka vaikuttaa meihin ja joka voisi vaikuttaa niiden periaatteiden elinkelpoisuuteen, joita puolustamme parlamentissa YMP:n tulevaisuuden uudistuksen osalta.
Euroopan komissio esittää ensi viikolla ehdotuksensa rahoitusnäkymistä vuoden 2014 jälkeiselle kaudelle, ja niissä, jos tietoni osoittautuvat oikeiksi, yhteisön toimeenpaneva elin aikoo päättäväisesti ehdottaa leikkauksia EU:n maatalousmäärärahoihin.
Siksi on pidettävä mielessä, että Euroopan komissio ei ota huomioon näkemystä, jonka huomenna hyväksymme ja jossa vaadimme erityisesti, että yhteisen maatalouspolitiikan menot säilytetään.
En kykene ymmärtämään, miten pystymme pienentyneellä talousarviolla vastaamaan kyseisessä asiakirjassa kuvattuihin haasteisiin; miten yhteisen maatalouspolitiikan tuista tehdään vihreämpiä, miten prosessi, jonka haluamme taata, ei edellyttäisi lisäponnistuksia maanviljelijöiltä ja karjankasvattajilta, miten pystymme saamaan tämän aikaan.
En kykene ymmärtämään, miten pystymme pienentyneellä YMP:llä vastaamaan - vain toisen esimerkin antaakseni - hintojen epävakauteen ja laatimaan budjettikohdan, kuten aiomme, jolla vastataan kriisiin, jonka olemme oppineet tuntemaan niin hyvin.
YMP:tä ei pitäisi mitata vain menojen osalta, koska tavaroiden ja palvelujen lisäksi sillä taataan, että, minun mielestäni se pitäisi tehdä selväksi - nimenomaan tänään - yksi maatalouteen sijoitettu euro tuottaa kymmenen euron tulon elintarvikealalla. Se pitäisi erityisesti ottaa huomioon, kun laaditaan seuraavaa talousarviokehystä.
Unohtaa ei saisi myöskään sitä, että kolmansien maiden ja Maailman kauppajärjestön kanssa käytävät neuvottelut ovat vakava uhka Euroopan unionin maatalouden ja karjankasvatuksen tulevaisuudelle.
Paolo De Castro
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Albert Deßin mietintö on alku uudelle vaiheelle yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistusprosessissa. Se on tulosta maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnan monen kuukauden ankarasta työstä, josta haluaisin kiittää Albert Deßiä ja kaikkia varjoesittelijöitä ja parlamentin ryhmiä.
Tämä parlamentti voi tänään antaa selkeän mielipiteen yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta: sen on oltava vankka, yksinkertainen, joustava ja vihreämpi YMP, jossa otetaan nuoret ja työllisyys huomioon. Siksi, arvoisa komission jäsen, olemme huolissamme tämänpäiväisten lehtien uutisista talousarvion leikkauksista, erityisesti toisessa pilarissa. Se olisi vastoin sekä Albert Deßin mietintöä että Salvador Garriga Polledon Euroopan unionin rahoitusnäkymistä laatimaa mietintöä, jonka hyväksyimme täysistunnossa muutama viikko sitten. Tuossa mietinnössä esitettiin YMP:tä koskeva tärkeä periaate rahoituksen nykyisen tason säilyttämisestä seuraavalla rahoitusohjelmakaudella.
Siksi haluaisimme, arvoisa komission jäsen, hieman selvennystä levinneisiin uutisiin, ja haluaisimme tietää, onko teidän mielestänne olemassa eri suuntaviivoja kuin meille tähän mennessä on kerrottu.
Britta Reimers
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan kiittää esittelijää sinnikkäästä ja myönteisestä työstä.
Meidän on päätettävä maatalouspolitiikan vuoden 2013 jälkeisen tulevaisuuden osalta, mihin suuntaan haluamme mennä. Haluammeko maatalousalan, joka vastaa haasteisiin toimimalla innovatiivisesti, nykyaikaisesti, rohkeasti, itsetietoisesti, vastuullisesti ja itsenäisesti markkinoilla? Vai haluammeko maatalousalan, jota EU pitää edelleen tiputushoidossa ja jonka kättä on pideltävä ja joka tarvitsee äidin kannustavia sanoja, jokaisella tulevaisuutta kohti ottamallaan askeleella? Sellaista kurssia olemme tällä hetkellä asettamassa. Tulevaisuuden haasteiden käsittelemiseksi meidän on edistettävä maatalousalan nykyaikaisia tekniikoita sen sijaan, että käymme loputtomia keskusteluja aatteista. Jos halutaan, että tilat voivat tehdä turvallisesti suunnitelmia, emme voi muuttaa kurssia aina muutaman vuoden välein. Se rasittaa liikaa viljelijöidemme taloutta. Kaikki täällä ovat varmasti tietoisia siitä, että kaikki poliittisen suunnan muutokset saavat aikaan uusia lakeja ja direktiivejä, mikä puolestaan edellyttää investointeja tiloilta lisäämättä kuitenkaan niiden tuloja.
Meidän ei pitäisi välittää siitä, onko tila suuri vai pieni, sen sijaan meidän pitäisi huolehtia siitä, hoidetaanko sitä taloudellisesti vakaasti. Meidän ei pitäisi välittää siitä, onko sen tuotanto tavanomaista vai luonnonmukaista, kunhan se käsittelee luonnonvaroja vastuullisesti. Meidän ei pitäisi myöskään välittää siitä, miten monta eläintä tilalla on, kunhan noita eläimiä hoidetaan hyvin. Tärkein asia meille on se, että meillä on EU:ssa tulevaisuudessa riittävästi laadukkaita elintarvikkeita kohtuulliseen hintaan. EU ei kuitenkaan ole yksin koko maailma.
Hynek Fajmon
(CS) Arvoisa puhemies, viimeinkin on lähestymässä päivä, jolloin vanhoihin ja uusiin jäsenvaltioihin sovelletaan yhdenmukaista maatalouspolitiikkaa ja lopetetaan uusien jäsenvaltioiden viljelijöiden kymmenen vuotta kestänyt syrjintä.. Suhtaudun tähän kehitykseen erittäin myönteisesti. Toivon, että uudella ohjelmakaudella viljelijöille ei säädetä uusia syrjiviä olosuhteita. Valitettavasti minun on sanottava, että Albert Deßin mietinnössä on sellainen ehdotus. Ajattelen ensisijaisesti tukea niin sanotulle suurempien maatilojen suorien tukien rajoittamiselle. Minun mielestäni tällä toimintalinjalla syrjitään Tšekin tasavallan kaltaisia jäsenvaltioita, joissa on historiallisista syistä ollut suurempia tiloja kuin muualla Euroopan unionissa.
Torjun siksi ajatuksen suorien tukien rajoittamisesta, koska se on liike, jolla vähennetään maatalouden tehokkuutta koko Euroopan unionissa. Maatalouden ensisijainen päämäärä on aina ollut elintarvikkeiden tuottaminen. Nyt kuitenkin monet poliitikot, ennen kaikkea Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmästä ja vasemmalta, haluavat tehdä viljelijöistä biopolttoaineen valmistajia ja ilmaston lämpenemisen torjunnan sotureita. En voi tukea sellaista kehitystä.
Alyn Smith
(EN) Arvoisa puhemies, toistan ryhmäni kollegoiden ja muiden kollegojen onnittelut ja lisään omani esittelijällemme. Tämä ei ollut hänelle - tai kenellekään meistä - helppo tehtävä, ja käsiteltävänämme oleva mietintö on parantunut huomattavasti yhteisen työn ansiosta ja siinä on paljon ihailtavaa.
Pidän erityisesti 15 kohdan ajatuksesta, jonka mukaan suoria tukia jatketaan ja historiallisista viitearvoista luovutaan yksiselitteisesti ja 16 kohdan ajatuksesta, jonka mukaan tuet jaetaan aiempaa oikeudenmukaisemmin jäsenvaltioiden kesken ja jäsenvaltioissa alueiden ja kansojen kesken.
Koska olen Skotlannista, ilahduin erityisesti 82 kohdan vahvasta lausunnosta epäsuotuisien alueiden puolesta. Tiedän, että viljelijät Skotlannissa - ja kaikkialla muuallakin - ilahtuvat 44 kohdasta, jossa todetaan yksiselitteisesti, että täydentävien ehtojen pitäisi olla riskipohjaisia ja suhteellisia. Arvoisa komission jäsen, voisitte ehkä mainita erityisesti tuon kohdan joillekuille tarkastajakollegoistanne.
Vaikka tässä mietinnössä onkin paljon ihailtavaa, ollaan kuitenkin rehellisiä itsellemme ja äänestäjillemme. Ellei meillä ole 1 kohtaa, tämä kaikki on hyödytöntä - ja 1 kohta, jossa vaadimme vahvaa ja kestävää YMP:tä, jonka määrärahat vastaavat kunnianhimoisia tavoitteita, on myös hyödytön. Muiden kollegojen tavoin haluan ilmaista oman huoleni, ei vähiten tämän päivän huhuista, joiden mukaan puheenjohtaja Barroso pyrkii tekemään rajuja leikkauksia talousarvioon ja erityisesti toiseen pilariin.
Arvoisa komission jäsen, te tarvitsette kaikki mahdolliset liittolaiset näissä keskusteluissa komissiossa ja jäsenvaltioiden kanssa. Me tarvitsemme viljelijöitämme ja kansalaisiamme varten YMP:n, jota rahoitetaan asianmukaisesti ja joka on riittävän kunnianhimoinen. Eurooppalaisella maataloudella on kerrottavanaan loistava tarina. Nyt ei ole aika kaatua pikkuseikkoihin.
Bairbre de Brún
(GA) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti Albert Deßin mietintöön yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksesta ja kiitän häntä hänen työstään.
Tämän viikon äänestys osoittaa, mitä Euroopan parlamentti haluaa nähdä YMP:tä koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa. Tuleva talousarvioäänestys on myös erittäin tärkeä asianmukaisen tulevan rahoituksen takaamiseksi maataloudelle.
Tarvitsemme vahvan ja kestävän YMP:n - joka perustuu kahteen pilariin - joka pitää viljelijät maallaan, takaa ympäristönsuojelun, edistää maaseudun taloutta ja tarjoaa oikeudenmukaisuutta ja avoimuutta kaikille elintarvikeketjussa työskenteleville.
Ensimmäiseen pilariin kuuluvien ympäristöä koskevien viherryttämistoimien on oltava selkeitä, asianmukaisesti suunniteltuja ja helposti mitattavissa olevia, ja toisen pilarin rahoituksen on oltava vahvaa ja oikeudenmukaista.
Giancarlo Scottà
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kaikista EU:n politiikanaloista yhteinen maatalouspolitiikka se, jota on pitänyt ajanmukaista eniten vuosien aikana, jotta voidaan selvitä taloudellisella rintamalla, myös kansainvälisellä tasolla, jatkuvasti tapahtuvista muutoksista.
Sitä on aina ajanmukaistettu pitäen mielessä kaksi päätavoitetta: eurooppalaisten viljelijöiden tulojen turvaaminen ja jatkuvasti kasvavan EU:n talousarvion käsitteleminen, unohtamatta monia muita tavoitteita, jotka liittyvät tuotannon, ympäristön, luonnon monimuotoisuuden ja vesivarojen laatuun.
YMP:n uudistus, josta huomenna äänestämme, on olennaisen tärkeä, jos aiomme edelleen tukea viljelijöidemme tuloja, kuten kollegani ovat jo maininneet. Tavoitteena ei siten ole vähentää suoria tukia vaan saada aikaan tasapaino kyseisten tukien ja maaseudun kehityksen välillä, jotta järjestelmästä tehdään aiempaa yksinkertaisempi ja oikeudenmukaisempi asettamatta kilpailusääntöjä kyseenalaisiksi.
Kun YMP:n tavoitteita tarkastellaan Eurooppa 2020 -strategian puitteissa, YMP voi edistää kestävän talouden kasvua vastaamalla asianmukaisesti uusiin haasteisiin ja ottamalla huomioon maatalouden monimuotoisuuden ja rikkauden ja 27 jäsenvaltion erityisominaisuudet.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, tarvitsemme ehdottomasti vahvaa YMP:tä. Maatalousala tuo selkeää lisäarvoa eurooppalaiselle taloudelle. Sillä on monitoiminen asema, sillä se edistää julkisten hyödykkeiden tuotantoa koko yhteiskunnan eduksi. YMP:n talousarvion on, vähintään, pysyttävä nykyisellä tasolla ja uudelle YMP:lle on turvattava vastaavat resurssit ja tavoitteet.
YMP:n resurssien jakaminen Euroopan unionin viljelijöiden kesken, mikä on julkisen keskustelun asialistan kärjessä, edellyttää huolellisuutta. Ajatusta kiinteästä tasosta koko Euroopan unionissa vastustetaan laajasti. Minun mielestäni me tarvitsemme puolueettomia kriteerejä, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon EU:n yksittäisten jäsenvaltioiden maatalousalan ominaispiirteet. Ehdotukset suorien tukien leikkaamisesta, erityistuen maksamisesta pienen mittakaavan viljelijöille ja tuen maksamisesta vain aktiiviviljelijöille, ovat hyviä ajatuksia.
Maatalouden ympäristötoimenpiteiden soveltamisen pitäisi olla helppoa, niihin pitäisi liittää asianmukaisia tukitoimia, eikä niillä pitäisi luoda lisää hallinnollisia rasituksia. Maatalousmarkkinoiden laajan epävakauden, ilmastoriskien ja elintarvikekriisin vuoksi meidän on otettava käyttöön tehokkaita välineitä. Nykyisiä markkinatoimenpiteitä on vahvistettava. Tarvitsemme myös pysyvän kriisinhallintarahaston. Viljelijöiden tulojen vakauttamisvälinettä koskeva ehdotus on hyvä ajatus. Lopuksi haluaisin korostaa, että nuorten viljelijöiden avuksi tarvitaan tehokkaita toimenpiteitä.
Kiitokseni esittelijälle, Albert Deßille, hyvin tehdystä vaikeasta ja monimutkaisesta työstä. Arvoisa komission jäsen, kaikki YMP:n heikentäminen kohtaa Euroopan parlamentissa poliittista vastustusta. Uskon, että tämä on tämän parlamentin kaikkien ryhmien yhteinen viesti, ja siihen on suhtauduttava vakavasti.
Ulrike Rodust
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin kiittää esittelijää, ja olen tyytyväinen, että mietinnössä on selkeästi sosialistisia, sosiaalidemokraattisia tunnusmerkkejä. Haluamme kestävää, ekologista ja sosiaalista maatalouspolitiikkaa. Haluamme viherryttämistä ja haluamme sen ensimmäiseen pilariin. Järjestelmän tähänastiset täydentävät ehdot ja maatalouden ympäristötoimenpiteet eivät riitä saamaan koko yhteiskunnan tukea, mutta juuri sitä me tarvitsemme.
Ensisijaisena tavoitteenamme täytyy olla laadukkaan ja kestävän elintarviketuotannon takaaminen EU:ssa ja maaseutualueidemme aktiivisuus ja elinvoimaisuus. Meidän on ehdottomasti lopetettava kiihtyvä maaseudun tyhjeneminen, koska tarvitsemme ihmisiä. Ihmisiä, jotka huolehtivat maatalousalasta, sekä tuotantoketjun loppu- että alkupäässä. Komissiosta kantautuvia huhuja, jotka koskevat valtavia leikkauksia maaseudun kehitykseen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ei voida hyväksyä.
Meidän on edelleen työskenneltävä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) vahvan toisen pilarin, maaseutualueiden ja Euroopan puolesta. Haluaisin antaa yleisen varoituksen kaikille, jotka aikovat leikata maatalouden rahoitusta. Jos se tehdään, uudistusta ei tule. Kaikki säilyy silloin ennallaan. Sitä on sangen vaikeaa selittää EU:n kansalaisille.
Richard Ashworth
(EN) Arvoisa puhemies, parlamentin vaatimus maatalousmäärärahojen pitämisestä ennallaan, ellei jopa lisäämisestä, on minun mielestäni erittäin optimistinen. Nämä ovat kovia aikoja, eivätkä määrärahat ole rajattomia. Minun mielestäni näiden ehdotusten toimivuus käytännössä on testattava, kun EU:n yleinen talousarvio laaditaan joskus ensi vuonna.
Meidän on palattava takaisin yhteisen maatalouspolitiikan todellisiin ensisijaisiin tavoitteisiin. Elintarviketurvan, elintarvikkeiden turvallisuuden, luonnon monimuotoisuuden, ilmastonmuutoksen, uusien teknologioiden ja elinkelpoisen, kilpailukykyisen ja markkinajohtoisen teollisuuden on oltava painopistealana.
Minun mielestäni komission ehdotuksissa on menetetty suunta, joka meillä oli kahdessa aiemmassa mietinnössä. Niissä ei keskitytä asiaan ja ne ovat liian monimutkaisia. Voin tyytyväisenä sanoa, että Albert Deß on ehdotuksissaan asettanut erittäin järkevät kehykset, joiden puitteissa voimme kehittää tulevaa uudistusta.
Elisabeth Köstinger
(DE) Arvoisa puhemies, Albert Deßin mietinnössä on kyse ympäristön ja ilmaston suojelun huomioon ottamisesta maataloudessa sekä maatalouden kilpailukyvyn lisäämisestä. Olemme neuvotelleet näistä kohdista hyvät kompromissit. Minun mielestäni meidän pitäisi puolustaa hyvin harkittuja tilojen ylärajoja, erityisesti, kun tuensaajat ovat monikansallisia ryhmiä, jotka saavat joskus summia, jotka ovat yksinkertaisesti perusteettomia.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä on lujasti viljelijöiden puolella byrokratian poistamisen osalta. Järjestelmien täydellisessä uudelleenjärjestelyssä ja siihen liittyvässä lisätarkastusten käyttöönotossa, joita muut vaativat, ei olisi mitään järkeä. Meidän on tehtävä seuraava asia erittäin selväksi: jos kuluttajat haluavat eurooppalaisen maatalouden etenevän kohti vihertymistä ja kestävyyttä, sitten näille toimenpiteille on annettava tarvittavat taloudelliset resurssit.
Vastustan ankarasti leikkauksia EU:n maatalousmäärärahoihin tulevalla talousarviokaudella. Lehdistötiedotteista, joiden mukaan José Manuel Barroso, komission puheenjohtaja, haluaa karsia maaseudun kehitystä, toteaisin sangen selkeästi, että jos komissio leikkaa maaseudun kehittämisohjelmia, se katkaisee maaseutualueiden elämänlangan. Toisen pilarin leikkaukset vaikuttaisivat dramaattisesti hyvin toimiviin tilarakenteisiin. Puheenjohtaja Barroson kannattaisi ottaa huomioon, mitä tämä parlamentti sanoo.
Yhteinen maatalouspolitiikka on yhteisön politiikan ja EU:n talousarvion keskeinen ala ja sellaisena se pysyy. Emme voi säätää lisärajoituksia tiloillemme, joita vastassa on kasvava maailmanlaajuinen kilpailu, ja samalla vähentää niiden tukea. Päinvastoin, toisen pilarin investointituilla edistetään intoa ja halua innovointiin. Se hyödyttää kaikkia maaseutualueilla. Meidän on erityisesti pantava täytäntöön toimenpiteitä nuorten viljelijöiden osalta turvataksemme maatalouden tulevaisuuden. Tuleva maatalouspolitiikkamme ratkaisee, onko EU omavarainen tulevaisuudessa vai ei.
Iratxe García Pérez
(ES) Arvoisa puhemies, tämän iltapäivän keskustelu paljastaa selkeästi, että tämä parlamentti tukee vahvaa yhteistä maatalouspolitiikkaa ja on todellakin päättänyt saada sellaisen aikaan, maatalouspolitiikkaa, jolla voidaan vastata elintarvikkeiden turvallisuuden, ympäristön kestävyyden ja maaseutualueiden työllisyyden asettamiin haasteisiin. Jos se aiotaan saada aikaan, emme voi sallia - mistä tämä parlamentti toivottavasti pitää kiinni - leikkauksia nykyiseen YMP:n talousarvioon. Meillä on oltava riittävä rahoitus näihin haasteisiin vastataksemme.
Meidän on oltava asemassa, jossa voimme turvata viljelijöiden tulot ja panna täytäntöön markkinamekanismeja nykyisen kaltaisen hintojen epävakauden estämiseksi ja siitä varoittamiseksi.
En haluaisi myöskään unohtaa muutaman viime viikon tapahtumia hedelmä- ja vihannesalalla, sillä ne ovat osoitus siitä, että uudessa YMP:ssä on myös tarjottava kriisinhallintavälineitä kaikille kyseisille aloille, välineitä, jotka ovat tehokkaita, nopeita ja jotka muokataan kunkin yksittäisen alan tarpeisiin.
Julie Girling
(EN) Arvoisa puhemies, kiitos Albert Deßille erittäin mielenkiintoisesta ja informatiivisesta mietinnöstä. Näin monimutkaisessa kysymyksessä on väistämättä osia, joista on samaa mieltä, ja osia, joista ei ole.
Kun YMP:n osuus EU:n menoista on 42 prosenttia, on olennaisen tärkeää, että olemme täysin tilivelvollisia kansalaisillemme. Kun elintarvikkeiden hinnat nousevat - nousevat jyrkästi - ja toimituksen puutteista annetaan suoria varoituksia, useimmat ihmiset odottavat, että YMP:ssä keskitytään selkeästi tuottavuuden ja tehokkuuden lisäämiseen.
Kyllä, meidän on pidettävä huolta ympäristöstä - olen ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsen ja me tiedämme sen - mutta meillä on tässä todellinen vaara, että saamme aikaan mietinnön, jossa siirrytään retorisesti "ensimmäisen pilarin viherryttämisen" kaltaisiin asioihin; kyse on siirtymisestä poispäin todellisesta tavoitteesta, joka on tehokkuus. Sen perusteella en tue suurten tilojen tukien rajoittamista. Kyseisellä liikkeellä vakiinnutetaan tehottomuus, ja sille ei ole perusteita.
Elisabeth Jeggle
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aivan ensiksi, kuten te kaikki olette jo tehneet, meidän on kiitettävä lämpimästi esittelijäämme sitoumuksen tasosta, jolla hän on laatinut tämän mietinnön, ja myös hänen sisustaan näiden kompromissien aikaansaamisessa. Olen varma, että se ei ollut helppoa, mutta olemme saaneet aikaan hyvät kompromissit.
Me puolustamme kilpailukykyistä ja kestävää Euroopan maataloutta. Se tarkoittaa, että viljelijämme tuottavat laadukkaimpia elintarvikkeita. Tuotamme kuitenkin myös kulttuurimaisemaa, joka voidaan nähdä, joka tarjoaa alueita virkistymistä varten teille kaikille, meille kaikille, yhteiskunnallemme, joka tarjoaa työpaikkoja maatalouden lisäksi matkailussa ja monilla muilla aloilla. Se on palvelu, jonka maatalous tekee yhteiskunnalle, mutta yhteiskunta - joskus myös me - ei kunnioita sitä tarpeeksi. Se on kattava palvelu, ja senkaltainen kattava palvelu ei ansaitse maatalouden talousarvion leikkaamista, jos se vain on mahdollista.
Arvoisa komission jäsen, me tuemme teitä lähestymistavassanne, jonka mukaan ensimmäisessä pilarissa lisätään ekologiaa ja viherryttämistä. Se ei kuitenkaan saa johtaa siihen, että tällä uudella lähestymistavalla syrjitään niitä maita ja niitä viljelijöitä, joilla jo on erittäin kunnianhimoisia ympäristöohjelmia toisessa pilarissa. On löydettävä ratkaisu, joka on oikeudenmukainen kummankin puolen kannalta.
Ympäristöohjelmat ovat kalliita. Luin lehdistä - kuten jo monet jäsenet mainitsivat - että toiseen pilariin aiotaan tehdä leikkauksia, ja vastustan sitä voimakkaasti. Tarvitsemme vahvan ensimmäisen pilarin. Tarvitsemme myös - ja olen puhunut sen puolesta - vahvan toisen pilarin. Me tuemme teitä, arvoisa komission jäsen, näissä ponnistuksissa.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, parlamentti, komissio ja neuvosto ovat kaikki samaa mieltä siitä, että YMP:n talousarvion pitäisi olla asianmukainen ja että se olisi säilytettävä vähintään nykyisellä tasolla. On tärkeää säilyttää kahden pilarin rakenne, säilyttää suorat tuet ja erityisesti vahva maaseudun kehittämispolitiikka ja parantaa kilpailukykyä ja vahvistaa ympäristötietoisuutta. Myös innovaatio, tutkimus ja kehitys ovat ensiarvoisen tärkeitä. Ympäristöön liittyvien julkisten hyödykkeiden ja tekniikoiden, jotka vähentävät ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja edistävät luonnon monimuotoisuutta ja vesihuoltoa, pitäisi olla maaseudun kehityksen keskipisteessä. Tulevaisuudessa tarvitaan myös lisää taloudellista tukea auttamaan uusia jäsenvaltioita kuromaan umpeen kuilu ja varmistamaan, että ne voivat saada maaseudun kehittämisen tukea entistä paremmin osarahoitusehdoin myös vuoden 2013 jälkeen. On tärkeää tarjota yhdenvertaiset kilpailuedellytykset ja yhdenvertaiset mahdollisuudet uusille jäsenvaltioille vuodesta 2014 alkaen. Ja lopuksi, on tärkeää olla asettamatta suuria tiloja ja pienikokoisia tuottajia toisiaan vastaan.
Marc Tarabella
(FR) Arvoisa puhemies, myöntäkäämme, että näytti siltä kuin olisimme olleet matkalla kohti katastrofia 1 267 tarkistuksella. Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä päätti siksi esittää mahdollisimman vähän tarkistuksia. Olemme ylpeitä voidessamme seisoa vahvoina ja yhtenäisinä varjoesittelijämme, Stéphane Le Follin rinnalla. Olemme myös tyytyväisiä, että olemme työskennelleet yhdessä muiden ryhmien ja esittelijän kanssa kunnianhimoisen kompromissin saamiseksi aikaan.
Minun mielestäni on olennaisen tärkeää, että tukea osoitetaan pääasiassa aktiiviviljelijöille, ei niinkään maanomistajille. Sillä edistetään elintarviketurvaa ja sen lisäksi maataloutta, joka on entistä kestävämpää ja ympäristön kannalta suotuisampaa ja jolla taataan resurssien parempi hoito ja edistetään ilmastonmuutoksen torjuntaa.
Olemme lisäksi iloisia siitä, että viherryttämisosa on ensimmäisen pilarin pakollinen osa ja että suorat tuet jaetaan vielä tasaisemmin yksittäisten jäsenvaltioiden ja eri maataloussektorien välillä.
Olemme ensimmäistä kertaa historiassa luoneet supistuvan tukijärjestelmän, joka perustuu työllisyyteen ja ympäristönäkökohtiin liittyviin kriteereihin. Nuorten viljelijöiden osalta on otettu käyttöön tukitoimenpiteitä ja kannustimia auttamaan ja kannustamaan heitä perustamaan tiloja. Meillä on periaatteessa kaikki osat, joita tarvitaan, jotta komissio ja parlamentti voivat yhdessä työskennellen määritellä uudet yhteiset maatalous-, elintarvike- ja ympäristöpolitiikat, joita niin kipeästi tarvitsemme.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Arvoisa puhemies, tarvitsemme vahvan maatalousalan, joka taataan yhteisellä maatalouspolitiikalla, jolla on riittävä talousarvio ja joka pystyy takamaan EU:n elintarviketurvan.
Minun mielestäni eurooppalaisilla viljelijöillä on oikeus kunnollisiin tuloihin, ja ne ovat elintarviketurvan takaamisen kanssa perusoikeutus YMP:n säilyttämiselle. Suorien tukien jakaminen edellyttää kuitenkin aiempaa enemmän oikeudenmukaisuutta, sekä jäsenvaltioiden että viljelijöiden kesken. Toivon, että tulevassa lainsäädäntöehdotuksessa tarjotaan ratkaisu epäoikeudenmukaisista eroista eroon pääsemiseksi. Haluan samalla kiittää komissiota sen aikomuksesta ottaa käyttöön yksinkertaistettu rahoitusohjelma pientiloille.
Myös nuorten viljelijöiden ohjelmat ovat yhtä tärkeitä. Heille on annettava tukea viljelyuran aloittamisessa, ei vain maaseudun kehityksen edistämiseksi, vaan myös sukupolvenvaihdoksen varmistamiseksi, sillä se on ehdottoman olennaista eurooppalaisen maatalouden keskipitkän ja pitkän aikavälin tulevaisuudelle.
Jarosław Kalinowski
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mielestäni Albert Deßin mietinnössä on yksi hyvin vakava puute. Sen 16 kohta on räikeässä ristiriidassa sisämarkkinoiden yhdenvertaisia kilpailuedellytyksiä koskevan perusperiaatteen kanssa. Toisaalta siinä ehdotetaan siirtymistä pois historiallisista viitearvoista, mutta toisaalta kuitenkin ehdotetaan, että sovelletaan valtavia eroja yksittäisten jäsenvaltioiden viljelijöiden suorissa tuissa. Joillekin annettaisiin 200-250 euroa hehtaaria kohti, toisille 350 euroa tai yli 400 euroa, emmekä puhu vain vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden välisestä erosta, koska Portugalin, Espanjan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Itävallan, Suomen ja Ruotsin viljelijät saisivat myös alempia tukia. On korkea aika ottaa käyttöön yhdenvertaiset kilpailuedellytykset maatalousalalla, ja kaikkien erojen - se on selvää - pitäisi perustua ainoastaan puolueettomiin kriteereihin.
Mario Pirillo
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kaikki ovat tietoisia yhteisen maatalouspolitiikan merkityksestä ja sen panoksesta EU:n kehitykselle ja elintarviketurvalle.
Ympäristöön liittyvät haasteet ja ilmastonmuutoksen torjunta tarkoittavat, että vuoden 2013 jälkeisellä YMP:llä on nyt uusi tehtävä, ja siksi katson, että tarvitsemme entistä vahvempaa ja kestävämpää YMP:tä, joka on varustettu talousarviolla, jonka avulla voidaan saavuttaa asetetut tavoitteet ja kiinnittää erityistä huomiota laadukkaiden elintarviketuotteiden kehittämiseen ja pienviljelijöiden tarpeisiin. Keinottelu maataloushyödykkeillä ja hintojen suuri epävakaus vaarantavat elintarviketurvan ja edellyttävät joustavia toimenpiteitä. Mahdollisiin markkinavaihteluihin on puututtava suhdanteita tasaavilla toimenpiteillä, jotka pitäisi sisällyttää ensimmäiseen pilariin ja joilla pitäisi pystyä vastaamaan ripeästi ja automaattisesti.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, tässä mietinnössä ei käsitellä sen otsikossa mainittuja tulevia haasteita, mutta etenkään siinä ei käsitellä nykyhetken vakavia ongelmia. Tästä syystä jätimme joukon tarkistuksia, jotka ovat mielestämme tärkeitä nykyisen yhteisen maatalouspolitiikan muuttamiseksi perusteellisesti.
Haluaisin tässä korostaa niitä, joilla edistetään markkinasääntelytoimenpiteitä ja interventiomekanismeja, joilla taataan viljelijöille oikeudenmukaiset hinnat tuotteista ja kaikkien maiden oikeus tuottamiseen. Ehdotamme muun muassa, että maidontuotantokiintiöt säilytetään tuottajien suojelun olennaisena edellytyksenä erityisesti herkissä maissa, kannatamme istutusoikeuksia viinialalla ja juotavaksi tarkoitetun alkoholin tislauksen ja erityisen tislaustoimenpiteen tuen säilyttämistä, ja ehdotamme, että perustetaan julkinen maatalouden vakuutusjärjestelmä, jota rahoitetaan EU:n varoista, takaamaan viljelijöille vähimmäistulot luonnonkatastrofin sattuessa. Olemme esittäneet ehdotuksia yhteiskunnan ja ympäristön kannalta kestävän maatalouden puolesta, sellaisen näkemyksen puolesta, joka ei sovi yhteen markkinoille ja kilpailukyvylle tässäkin mietinnössä annettujen häpeämättömien uskontunnusten kanssa.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, minun puolueeni kannattaa vetäytymistä kokonaan pois EU:sta ja siten myös YMP:stä. Todellisuus kuitenkin on se, että olemme siinä, ja meidän on hyödynnettävä sitä mahdollisimman hyvin.
Mitä ajattelemme Albert Deßin mietinnöstä? No, se on hieman kaksipiippuinen juttu. Osa siitä on hyvää. Ajatus suorien tukien ehdollistamisesta ympäristönsuojelua ja maisemanhoitoa koskevien täydentävien ehtojen nojalla saattaa olla hyödyllistä, mutta vain, jos niitä ei sidota ilmastonmuutosta koskeviin puoliuskonnollisiin ohjenuoriin ja yhteiskunnallista moninaisuutta koskevaan hölynpölyyn.
Mietinnössä tunnustetaan, että maatalousalaa on edelleen tuettava hallitusten hintainterventioilla, koska tuotettuja määriä ei voida ennustaa tai suunnitella tarkasti ja maataloustuotteiden kysyntä on alhaista hintojen joustavuuden takia. Elintarviketurvan takaaminen ja hintojen epävakauden välttäminen on tärkeää.
Meidän mielestämme tärkein asia on se, että Yhdistyneen kuningaskunnan on lakattava olemasta nettomaksaja YMP:n kustannuksissa.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Arvoisa puhemies, pitkä työprosessi, jota tämä merkittävä mietintö edellytti, sekä monet aikaansaadut kompromissit, ovat tehneet siitä laaja-alaisen ja tasapainoisen katsauksen eri eduista, joita yhteisessä maatalouspolitiikassa (YMP) on käsiteltävä.
Tässä mietinnössä annetaan oivaa ohjausta lainsäädäntöehdotuksiin, ja onnittelen siitä esittelijää. Siinä on kuitenkin joitakin minua huolestuttavia ehdotuksia, ja seuraan varmasti niiden etenemistä tiiviisti. Viittaan tuen uudelleenjakamiseen, joka minun mielestäni pitäisi tehdä tiukasti ensimmäisen pilarin puitteissa ja täysin puolueettomien kriteerien perusteella, jotta uudelleenjakamisen tavoitetta ei kaadeta korrektiutta koskevilla kriteereillä, joilla tavallisesti vain säilytetään vallitseva tilanne.
Tarvitsemme aiempaa oikeudenmukaisempaa YMP:tä, jolla on riittävästi määrärahoja sen tehtävien suorittamiseksi. Minun on myös mainittava, että suuresti kaltoin kohdeltu maito- ja maitotuoteala on saatava YMP:n poliittiselle asialistalle hyväksymällä tarkistukset 16, 12 ja 5.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Arvoisa puhemies, yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on taata elintarvikkeiden toimituksen jatkuvuus EU:n kansalaisille. Meidän on toimitettava turvallisia ja laadukkaita elintarvikkeita kohtuulliseen hintaan. Juuri sitä kuluttajat odottavat. Meidän on huolehdittava ympäristöstä tuottaessamme ja käsitellessämme elintarvikkeita. Sanomme kyllä yhteiselle maatalouspolitiikalle ja ei sen kansallistamiselle. Sanomme kyllä suurelle talousarviolle ja ei yhteisen maatalouspolitiikan leikkauksille. Suorat tuet pitäisi maksaa yksinkertaisen menetelmän mukaan ja yhdenvertaisin perustein, kaikille viljelijöille kaikissa jäsenvaltioissa.
Älkäämme unohtako, että suorat tuet ovat vain osa viljelijöiden tuloista. Siksi markkinoiden sääntely on tärkeää. Asianmukaisilla hinnoilla ja markkinoiden vakaudella taataan viljelijöille tulot. Meidän on varmistettava, että maaseutualueiden kansalaisilla on saatavilla koulutuksen, terveydenhuoltopalvelujen, liikennepalvelujen, urheilun ja kulttuurin kaltaisia julkisia palveluja. Nämä ovat toimenpiteitä, joiden pitäisi kuulua toiseen pilariin ja koheesiopolitiikkaan.
Arvoisa komission jäsen, pitäkäämme voimassa ohjelma, jonka avulla voimme toimittaa elintarvikkeita Euroopan köyhimmille kansalaisille.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arvoisa puhemies, elintarviketurva on yksi tulevaisuuden haasteista. YMP:n on vastattava tähän haasteeseen. Uudessa politiikassa on jatkettava nykyisen politiikan myönteisiä piirteitä ja korjattava virheet.
Uskon, että tämän Albert Deßin mietintö tekee. On ehdotettu kahta pilaria: suoria tukia ja maaseudun kehitystä. Historialliset kriteerit poistetaan ja puolueettomia kriteerejä edellytetään. Yhdenvertaisia suoria tukia kaikille jäsenvaltioille ei ehdoteta. Eron on määrä olla oikeudenmukainen ja perustua maantieteellisiin ja taloudellisiin oloihin, ja siinä otetaan huomioon eurooppalaista keskiarvoa koskeva vähimmäis- ja enimmäisraja. Ympäristöosaa korostetaan ja myös yksinkertaistetaan. Vahva maaseudun kehittämistä koskeva osa säilytetään ja esitetään pyyntö, että rahoituksen määrä vuoden 2014 jälkeisessä talousarviossa olisi vähintään vuoden 2013 tasolla.
Olen tyytyväinen, että ensimmäisessä parlamentin mietinnössä, joka on laadittu komission tiedonannon jälkeen, esitetään erittäin monia ohjaavia periaatteita, jotka vastaavat tiedonannossa esitettyjä.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Arvoisa puhemies, tärkein tämän parlamentin tänään antama viesti on se, että se haluaa oikeudenmukaista yhteistä maatalouspolitiikkaa tai toisin sanoen YMP:tä, jolla taataan riittävä tulotaso kaikille tuottajille riippumatta heidän toiminnastaan ja tuotantopaikastaan.
Tämän aikaansaamiseksi tarvitsemme kunnianhimoisia toimenpiteitä suorien tukien, markkinoiden hallinnan - myös päivitettyjen interventiohintojen - ja maaseudun kehittämisen aloilla, jolloin mukautamme YMP:n uuteen todellisuuteen. Uusi YMP on todella mukautettava EU 2020-strategiaan, mutta se ei saa sisältää edes yhden euron leikkauksia, koska resursseja ei ole liikaa kaikkia niitä ympäristöön, yhteiskuntaan ja terveydenhuoltoon liittyviä haasteita varten, joihin aiomme vastata.
Olen erityisen tyytyväinen komission jäsenen Cioloşin ilmoitukseen siitä, että kaikki mahdollisuudet selvitetään myös ensimmäisessä pilarissa, jotta nuoria ihmisiä voidaan houkutella maatalouteen. Joskus, aivan oikein, keskitymme nykyisten työntekijöiden olojen parantamiseen mutta jätämme yleisessä keskustelussa huomiotta sen, mitä tarvitaan uusien työntekijöiden saamiseksi maatalouteen, jotta tuotantomme taataan ja sitä parannetaan, koska maat, jotka ovat antaneet eniten tukia nuorille viljelijöille, ovat vähiten alttiita maaseudun tyhjenemiselle. Tämä koko Eurooppaa koskeva haaste on niin vakava, että sitä ei pitäisi missään nimessä jättää kotimaisen politiikan mielivaltaisten päätösten armoille.
Marc Tarabella
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin esittää työjärjestyspuheenvuoron. Haluaisin ottaa esiin puheenjohtajavaltio Unkarin järkyttävän asenteen, joka on luultavasti yksi pahimmista, mitä EU:ssa on nähty. Puheenjohtajavaltio osallistui ensimmäiseen keskusteluun Eurooppa-neuvostosta, lähti pois yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan keskustelun alussa ja on juuri nyt tullut takaisin talouden ohjausjärjestelmää koskevaa keskustelua varten. Tämä osoittaa, miten paljon se arvostaa eurooppalaista maataloutta ja eurooppalaisia viljelijöitä. YMP:n osuus talousarviosta on kuitenkin 40 prosenttia: puheenjohtajavaltio Unkarin olisi kannattanut jäädä keskusteluun. Halusin esittää tämän puheenvuoron.
Oreste Rossi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, me äänestämme tämän valiokunta-aloitteisen mietinnön puolesta, koska YMP on olennaisen merkittävä väline eurooppalaiselle maataloudelle ja EU:n tuottajien ja tuotteiden suojelulle muihin kuin eurooppalaisiin tuottajiin ja tuotteisiin verrattuna.
Nykyisten rahoitustasojen säilyttämiseen perustuvan mietinnön pääkohdissa tarjotaan uudet ja järkevät kriteerit rahoituksen osoittamiselle, koska historialliset kriteerit on hylätty suorien tukien jakamisen mittarina. Siinä on ehdotettu tukien maksamista tiloille, tuotannon panokset ja kustannukset on otettu huomioon ja tukia on yksinkertaistettu. Mietinnössä kehotetaan asettamaan raja suorille tuille ja osoittamaan ne vain aktiiviviljelijöille, juuri siksi, että tuensaajia olisivat ne, jotka todella viljelevät maata, eivät keinottelijat.
Toinen kohta, joka mielestämme on merkittävä, liittyy maaseudun kehitykseen ja kaiken luonnon ja inhimillisen potentiaalin valjastamiseen laadukkaaseen maataloustuotantoon ja vuoristoalueiden suojeluun. Yksi uuden YMP:n tavoitteista on oltava uusien viljelijöiden, erityisesti nuorten viljelijöiden, ottaminen huomioon kohdennetuilla budjettikohdilla, ja rasitusten ja byrokratian vähentäminen.
Herbert Dorfmann
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Albert Deßin mietintö on valtava edistysaskel kohti yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta. On olennaisen tärkeää, että saamme aikaan ja panemme täytäntöön tehokkaan perustan maatalousrahoituksen osoittamiselle. Se sisältää ensimmäisen pilarin määrärahojen jakamista koskevan oikeudenmukaisuuden lisäämisen. Mielestäni on korkea aika luopua historiallisesta mallista.
Olemme käyneet monia keskusteluja siitä, miten varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken, mutta meidän on keskusteltava myös siitä, miten ne jaetaan jäsenvaltioissa. Myös niissä on valtavaa epätasapainoa. Epäsuotuisat alueet, erityisesti vuoristoalueet ja pientilat, on otettava erityisesti huomioon. Arvoisa komission jäsen, 12 kuukautta sitten tämä parlamentti laati mietinnön epäsuotuisien alueiden uudelleenmäärittelystä ja suhtauduimme siihen erittäin kriittisesti. Emme ole kuulleet siitä enää mitään, ja kuulisin mielelläni, mitä komissio ajattelee siitä.
Dacian Cioloş
Arvoisa puhemies, Albert Deßin mietinnöstä käydyn yli tunnin kestäneen keskustelun jälkeen suhtaudun edelleen erittäin optimistisesti, en vain huomiseen äänestykseen ja tukeen mietinnölle, joka, kuten sanoin aloituspuheenvuorossani, on hyvin samanlainen kuin viime vuonna annetun komission tiedonannon ehdotukset, vaan myös tulevaan yhteiseen maatalouspolitiikkaamme.
Haluaisin toistaa sen, mitä sanoin aloituksessani. Olen edelleen sitoutunut periaatteeseen, jonka mukaan yhteisen maatalouspolitiikan kahden pilarin välinen tasapaino ja täydentävyys säilytetään. Aion myös säilyttää vahvan toisen pilarin tulevassa yhteisessä maatalouspolitiikassa. Meillä on todellakin monia pyrkimyksiä toisen pilarin osalta: alueellisesta tasapainosta, ympäristökysymyksistä, nuorista viljelijöistä, pientiloista, paikallisista markkinoista ja maaseudun kehityksestä. Voin luvata teille, että minulle, yhdessä puheenjohtaja Barroson ja komission kanssa, toinen pilari on painopisteala. Sitä ei uhrata keskusteluissa tulevan yhteisen maatalouspolitiikan talousarviosta. Haluan vakuuttaa teidät siitä - ja puhun myös puheenjohtaja Barroson puolesta.
En myöskään halua, että elintarvikekysymys, joka säilyy yhteisen maatalouspolitiikan ensisijaisena ja olennaisena tarkoituksena, asetetaan ympäristönäkökohtia vastaan - eikä komission tiedonannossa niitä itse asiassa asetetakaan toisiaan vastaan. Sen sijaan me ehdotamme tasapainoista tukea monille maatalouskäytännöille. Sillä taataan tasapaino taloudellista kilpailukykyä koskevan tavoitteen ja luonnonvarojemme uusiutuvien valmiuksien säilyttämistä ja suojelua koskevan halun välillä. En itse asiassa ymmärrä, miten maatalous voisi olla kilpailukykyinen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ilman luonnonvarojen huolellista hoitoa. Siksi haluamme saada tasapainon aikaan YMP:ssä, emmekä asettaa elintarvikenäkökohtia ympäristökysymyksiä vastaan.
Sitten on kysymys aiempaa kohdennetummasta yhteisestä maatalouspolitiikasta. Richard Ashworth otti tämän kysymyksen esiin, vaikka huomaan, että hän ei ole enää täällä. Komissio ehdottaa aiempaa kohdennetumpia suoria tukia. Katson tässä taas, että Albert Deßin mietinnössä esitetyt ehdotukset vastaavat hyvin paljon sitä, mitä komissio aikoo sisällyttää lainsäädäntöehdotuksiinsa.
Ehdotamme toimenpiteitä, joiden avulla voimme käsitellä kriisejä riippumatta siitä, ovatko ne markkinakriisejä, terveyskriisejä vai äärimmäisiin sääolosuhteisiin liittyviä kriisejä. Tällaisia välineitä me ehdotamme. Haluaisin myös kiittää parlamenttia sen tuesta meille tässä keskeisessä tavoitteessa, jolla viljelijöille annetaan takuu tulevaisuudesta.
Esitettyäni nämä lisähuomautukset haluaisin päättää puheenvuoroni toistamalla luottamukseni huomisen äänestykseen ja Albert Deßin mietinnön laatuun. Voin luvata teille, että lokakuussa, kun komissio esittää lainsäädäntöehdotuksensa, tunnistatte kaikki keskeiset tekijät. Haluan kiittää teitä vielä kerran tästä työstä, joka on tuonut todellista lisäarvoa lainsäädäntöpakettiin, jonka komissio esittää.
Albert Deß
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan kiittää kaikkia tästä tiiviistä keskustelusta ja myös tuesta, jota minulle on täällä annettu. Arvoisa komission jäsen, odotamme tiedonantoanne lokakuussa ja sitten hyvää ja myönteistä yhteistyötä. Eurooppalainen maatalous on myönteinen tekijä. Sen avulla ruokitaan yli 500 miljoonaa ihmistä, tilaa ja huolehditaan yli 170 miljoonasta hehtaarista viljelymaata ja laidunta, se tarjoaa monia työpaikkoja tuotantoketjun alku- ja loppupäässä, se on merkittävä maaseutualueiden tukipilari ja se on jo maailman kestävin maatalousala. Siksi en voi ymmärtää, miksi puheenjohtaja Barroso on puhunut valtavista leikkauksista toisessa pilarissa. Niin tekemällä hän vaarantaa Eurooppa 2020 -tavoitteet - toisin sanoen omat tavoitteensa. Kun 14 miljoonaa viljelijää ruokkii 500 miljoonaa ihmistä, onko liikaa pyydetty, että EU:n maatalouspolitiikkaa käytettäisiin varmistamaan, että myös 500 miljoonaa ihmistä niin sanoakseni elättää asianmukaisesti 14 miljoonaa viljelijää?
Tässä haluaisin korostaa - kuten tänään on jo muutaman kerran mainittu - että alkuperäisestä mietinnöstäni on poikettu joissakin asioissa. Minä olen osallistunut poliittisiin peleihin liian kauan, ja tiedän tarkalleen, miksi laadin mietinnön niin kuin laadin. Jos olisin laatinut sen sellaiseksi kuin se on nyt, mitä minulla olisi ollut tarjottavana kompromissineuvotteluissa? Annoin riittävästi joustovaraa varmistaakseni, että kaikki voitaisiin rauhoittaa, ja tänään on saatu aikaan hyvä tulos. Mietinnössäni oli siksi huomattavasti puskuria.
Tulos, jonka halusin saavuttaa, oli se, että lähetämme parlamenttina viestin, että käsittelemme merkittäviä näkökulmia, jotka ovat välttämättömiä, jos eurooppalaisille viljelijöille halutaan hyvä tulevaisuus. Kun lainsäädäntöehdotukset esitetään, arvoisa komission jäsen, teemme sitten tiiviisti työtä saadaksemme yhdessä aikaan hyvän tuloksen. Voin vakuuttaa teille, että te saatte täällä parlamentissa luultavasti suuremman tuen kuin jotkut muut komission jäsenet saisivat. Me pystymme tarjoamaan sen teille.
Puhemies
(HU) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 23. kesäkuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Luís Paulo Alves
Maatalous tarjoaa kohtuuhintaisten ja laadukkaiden elintarvikkeiden toimitusvarmuuden; se antaa olennaisen tärkeää suojaa ympäristölle ja tasapainoiselle maankäytölle, ja se luo työpaikkoja, kasvua ja vaurautta. Rahan antaminen viljelijöille vain heidän omistamansa maamäärän perusteella ei ole perusteltua.
Olemme ajaneet menestyksekkäästi tukien muuttamista niin, että 80 prosenttia tuista ei enää hyödytä vain 20 prosenttia suurimmista viljelijöistä, ja tällä tavalla olemme auttaneet pienviljelijöitä. Olemme viitoittaneet tietä yhteiselle maatalouspolitiikalle, joka on aiempaa oikeudenmukaisempaa Euroopan unionin jäsenvaltioille ja viljelijöille ja erilaisille tuotannoille; siinä kunnioitetaan alueidemme erityisoloja, se on ympäristön kannalta suotuisaa ja sillä edistetään maaseutualueiden työllisyyttä.
Maitokiintiöiden osalta meidän tarkistettava, onko todellakin hyvä ajatus panna edelleen täytäntöön kahdeksan vuotta sitten tehtyjä päätöksiä ennusteiden perusteella. Tämä kohta on erittäin tärkeä Azoreille, koska kyseisellä alalla on strateginen asema, ja kiintiöt ovat olleet tähän asti erittäin tärkeitä maidontuottajille. Minun on korostettava tätä, koska maitokiintiöjärjestelmälle ei ole vielä esitetty vaihtoehtoja.
Elena Oana Antonescu
Me kaikki olemme tietoisia mahdollisesta ja olennaisesta asemasta, joka yhteisellä maatalouspolitiikalla on ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisessa, julkisten hyödykkeiden tarjoamisessa ja myös EU:n elintarviketurvatavoitteiden saavuttamisessa. On kuitenkin erittäin tärkeää, että puhuessamme maataloudesta ja YMP:n tulevaisuudesta avainsanoja ovat "yksinkertaistaminen" ja "innovaatio". Meidän on keskityttävä sellaisiin poliittisiin toimenpiteisiin, joilla ei aiheuteta uusia hallinnollisia rasituksia, koska emme halua vaikeuttaa viljelijöidemme elämää entisestään. Yhteisestä maatalouspolitiikasta on tultava aiempaa oikeudenmukaisempaa ja yksinkertaisempaa. Minun mielestäni meidän on saatava aikaan oikeudenmukainen tasapaino ehdottamiemme poliittisten tavoitteiden ja hallinnollisten rasitusten välillä. Meidän on turvattava viljelijöiden hyvinvointi ja vahvistettava paikallisia talouksia. Meidän on suojeltava ympäristöä ja myös huolehdittava laadukkaiden, turvallisten ja terveellisten elintarvikkeiden tuottamisesta. Maatalouden osalta emme saa keskittyä yksinomaan teknisiin ratkaisuihin tai teknisiä ratkaisuja koskeviin keskusteluihin. Meidän on otettava huomioon myös kulutuskaavat, jätekysymys ja ympäristön, luonnon monimuotoisuuden ja terveyden välinen monimutkainen suhde.
Liam Aylward
Haluan ensin kiittää esittelijää erinomaisesta työstä. Lopullisella asiakirjalla lähetetään selkeä viesti komissiolle, joka käy tällä hetkellä sisäistä talousarviokeskusteluaan seuraavasta rahoitusohjelmasta: parlamentti nimittäin katsoo, että tulevalla yhteisellä maatalouspolitiikalla pystytään edistämään EU:n taloutta työllisyyden ja kasvun osalta. Se on politiikkaa, jossa käsitellään elintarviketurvan haasteita, se on politiikkaa, jolla tuotetaan julkisia hyödykkeitä, suojellaan ympäristöä ja edistetään luonnon monimuotoisuutta, ja se on väline ilmastonmuutoksen torjunnassa.
Eurooppalaisten viljelijöiden valmiuksien vähentäminen ja heidän kilpailukykynsä ja elinkelpoisuutensa estäminen heikolla YMP:n talousarviolla olisi haitallista ja lyhytnäköistä. Tämä on ala, jossa on valtavasti mahdollisuuksia laajentumiseen, talouskasvuun, tutkimukseen ja innovaatioon ja ilmastonmuutoksen torjumiseen. YMP tuottaa mitattavissa olevia tuloksia ja selkeää tuottoa sijoitetulle pääomalle julkisten hyödykkeiden tuottamisen osalta. Vuoden 2014 jälkeisessä YMP:ssä on, kuten tässä mietinnössä todetaan, selkeät tavoitteet ja painopistealat, joita eurooppalaiset viljelijät voivat edistää ja edistävät - mutta he tarvitsevat tuekseen uskottavan talousarvion.
Elena Băsescu
Minun mielestäni Albert Deßin laatima mietintö on olennaisen tärkeä maailmanlaajuisen elintarvikekriisin ja nykyisten ympäristöriskien takia. Uusi versio yhteisestä maatalouspolitiikasta sisältää kuluttajansuojan ja alueellisen koheesion kaltaisia arvoja. Katson, että pitkäaikainen tuottavuus riippuu suurelta osin luonnonvarojen kestävästä hoitamisesta, joka on yksi asialistan tavoitteista. Suhtaudun myönteisesti aloitteeseen tukea viljelijöiden aktiivisempaa osallistumista maaseudun kehittämisohjelmiin, millä autetaan vauhdittamaan paikallista kilpailukykyä.
Elintarviketurva on toinen painopisteala uudessa yhteisessä maatalouspolitiikassa. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on olennaisen tärkeää, kuten E.coli-kriisi tänä kesänä osoitti. Elintarvikkeiden hintojen vaihtelun välttämiseksi tuen kaikkien EU:n viljelijöiden käytössä olevien täydentävien riskinhallintatoimenpiteiden hyväksymistä.
Katson samalla, että maatalousvarojen oikeudenmukainen jakaminen on tärkeää. Tämän kohdan osalta haluan esimerkiksi korostaa suoran tuen vaikutusta pientilojen kannattavuuden ja kilpailukyvyn vauhdittamiseen.
Luonnonhaitta-alueille, joilla on erityistarpeita, on myös suunniteltava erityistukia.
Nessa Childers
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan jäsenenä ja sitoutuneena ympäristöaktivistina odotin, että Albert Deßin mietintö edustaisi hiiliaikakauden YMP:tä - joka perustuu ympäristökannustimiin, luonnonvarojen hoitoon ja suuriin investointeihin EU:n käsiteltävinä oleviin laajempiin ympäristökysymyksiin. Siksi olen vaikuttunut tasosta, jolla Albert Deßin mietinnössä on sitouduttu YMP:n viherryttämiseen, pienten ja keskisuurten elintarviketuottajien tukemiseen ja tulevaisuuden suunnitteluun samalla, kun käsitellään eurooppalaisen maatalouden nykyisiä huolia. Koska komissio on laajasti samaa mieltä parlamentin ehdotuksista, kehotan tätä parlamenttia antamaan äänensä kuulua ja varmistamaan, että myös Eurooppa-neuvosto tukee tämän mietinnön ympäristöehdotuksia.
Vasilica Viorica Dăncilă
Yhteisellä maatalouspolitiikalla on monia haasteita, jotka edellyttävät Euroopan unionilta ja jäsenvaltioilta strategisten päätösten tekemistä maatalouden tulevaisuudesta. Voidakseen puuttua näihin haasteisiin tehokkaasti YMP:n on toimittava vakaassa talouspoliittisessa ympäristössä ja saatavaa kestävää julkista rahoitusta, joka auttaa unionia saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Mielestäni Euroopan unioni tarvitsee tulevaisuudessa myös riittäviä välineitä markkinoihin ja elintarviketoimituksiin vaikuttavien kriisien sekä maatalousalan hintojen ja markkinoiden epävakauden käsittelemiseksi. Mielestäni YMP:n varat on jaettava oikeudenmukaisesti ensimmäisen ja toisen pilarin välillä, sekä jäsenvaltioiden kesken että jäsenvaltion viljelijöiden kesken. Siten vähennetään konkreettisesti suuria eroja siinä, miten nämä varat jaetaan jäsenvaltioiden kesken. YMP:n toinen pilari on erittäin tärkeä maaseudun kehitykselle. Mielestäni erityistä huomiota olisi kiinnitettävä nuorten viljelijöiden motivointiin ja kannustamiseen. Siksi kannatan sitä, että tässä pilarissa otetaan käyttöön kohdennettuja toimenpiteitä, jotka jäsenvaltiot määrittävät ja joilla pyritään saavuttamaan EU:n ensisijaiset tavoitteet, jotta epäsuotuisien alueiden korvaustuet säilytetään toisessa pilarissa.
Anne Delvaux
Maatalous on epäilemättä se talouden ala, jolla Euroopan unioni on saavuttanut eniten. Tämä keskustelu käydään sitä taustaa vasten, että komissio aikoo paljastaa uudistusta koskevat elintärkeät ehdotukset lokakuussa.
Tässä parlamentissa on saatu käsiteltävänä olevasta mietinnöstä aikaan kompromissi. Olemme säilyttäneet kaksi vahvaa pilaria: ensimmäinen pilari, suora tuki, tarvitsee riittävää rahoitusta, jossa otetaan huomioon maatalouden haasteet, mikä tarkoittaa vähintään nykyisten rahoitustasojen säilyttämistä. Se kuitenkin tuodaan lähemmäs toista pilaria, kestävän kehityksen tukea. Katson, että ensimmäisen pilarin viherryttämistä on arvioitava asianmukaisesti, jotta sillä ei lisätä ympäristövaatimuksia, joilla jo ennestään rasitetaan viljelijöitä ankarasti. Heidän ensisijainen tehtävänsähän on kuitenkin elintarvikkeiden tuottaminen. Mietinnössä ojennetaan käsi myös nuorille viljelijöille, jotka, kuten tiedämme, kamppailevat pystyäkseen aloittamaan toimintansa alalla.
Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa kuitenkin selkeästi vain, jos unionin talousarviota ei leikata. Mitä järkeä on laatia kunnianhimoisia tavoitteita, jos niiden toteuttamiseen ei ole keinoja?
Ismail Ertug
Me Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmässä olemme työskennelleet ankarasti taataksemme, että uudessa EU:n maatalouspolitiikassa otetaan aiempaa paremmin huomioon ympäristövaatimukset. Meidän mielestämme viljelijöitä pitää palkita palvelujen tekemisestä yhteiskunnalle. Juuri sitä he tekevät, eikä mikään voisi olla surkeampi palkkio kuin nykyisin markkinoilla saatavat hinnat.
Kahden pilarin mallin säilyttämisellä taataan, että viljelijät saavat edelleen tulevaisuudessa kiinteän määrän, johon he voivat luottaa. Nämä tuet ovat tärkeitä pitkäaikaiselle suunnittelulle. Yhdistämällä suorat tuet taloudelliseen muuttujaan voimme toteuttaa siirtymisen 15 jäsenvaltion EU:sta 27 jäsenvaltion EU:hun loukkaamatta ketään kovin paljon.
Mietintö on hyvä kompromissi, se on eurooppalainen kompromissi. Kysymys on nyt siitä, miten komissio ja erityisesti puheenjohtaja Barroso sitä käsittelevät. Erityisesti ympäristönsuojelun rahoituksen leikkaaminen viittaa kapeakatseisuuteen, ja toivon, että komission jäsen Cioloş kykenee saamaan hänet luopumaan siitä.
Ilda Figueiredo
kirjallinen. - (PT) Tässä mietinnössä ehdotetaan jatkoa yhteiselle maatalouspolitiikalle (YMP), vaikka siinä onkin joitakin ristiriitaisuuksia.
Siksi suhtaudumme siihen kriittisesti ja olemme esittäneet vaihtoehtoisia ehdotuksia, joilla vastataan tehokkaasti sekä siihen, että maataloustuotannolla on taattava elintarvikeomavaraisuus ja elintarviketurva jokaisessa maassa, että perhetilojen ja maaseudun kehityksen ongelmiin. Kaikissa näissä ehdotuksissa otetaan huomioon maan ja sillä työskentelevien ihmisten yhteiskunnallinen merkitys, kunkin maan erityispiirteet ja yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus tukien jakamisessa, sekä jäsenvaltioiden kesken että kasvien ja viljelijöiden kesken.
Olemme siksi esittäneet nämä ehdotukset, joissa me erityisesti ja yksiselitteisesti kannatamme kuhunkin jäsenvaltioon sen elintarvikevaatimusten mukaan mukautettua tuotantokiintiöiden järjestelmää, jolla varmistetaan, että viljelijöitä suojellaan Portugalin kaltaisissa maissa.
Haluamme taata jokaiselle maalle oikeuden tuotantoon, ja vastustamme maito- ja maitotuotealan ja viinialan istutusoikeuksien vapauttamista. Haluamme myös säilyttää juotavaksi tarkoitetun alkoholin tislauksen ja erityisen tislaustoimenpiteen tuen vuoden 2012 jälkeen, ja vaadimme markkinoiden sääntelyvälineitä ja interventiomekanismeja tuotannon oikeudenmukaisten hintojen takaamiseksi, mikä on vastoin edellisten YMP:n uudistusten sääntelyn purkamissuuntauksia.
Béla Glattfelder
EU tarvitsee vahvaa maataloutta myös vuoden 2013 jälkeen, koska pääasiallinen keino taata EU:n kansalaisille elintarviketurva on eurooppalainen maatalous. Elintarviketuotannon on pysyttävä maatalouden ensisijaisena tavoitteena, koska maailman väestömäärä kasvaa edelleen ja sen ennustetaan saavuttavan yhdeksän miljardia vuoteen 2045 mennessä. Tarvitsemme kuitenkin vahvaa yhteistä maatalouspolitiikkaa ja vahvaa maataloustukea tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Katson siksi, että on tärkeää mietinnön mukaisesti säilyttää maatalouden talousarvio vähintään samalla vuoden 2013 tasolla EU:n seuraavalla rahoituskaudella. Puheenjohtajavaltio Unkari antoi tämän vuoden maaliskuussa puheenjohtajan päätelmät, joissa puolustettiin eurooppalaisten viljelijöiden etuja. Hintojen liiallinen epävakaus edellisellä kaudella johtuu osittain EU:n tekemistä vääristä päätöksistä, esimerkiksi maissin interventio-ostojen lopettamisesta. Tarvitsemme siksi maatalouspolitiikkaa, jolla taataan tehokas toiminta hintojen epävakautta ja keinottelua vastaan. Maitokriisi teki selväksi, että maitoalalla tarvitaan tuotantoa rajoittavia toimia. Niissä jäsenvaltioissa, joissa sokerituotanto on laskenut keskimääräistä enemmän sokeriuudistuksen takia, tuotannon on annettava kasvaa.
Louis Grech
kirjallinen. - (EN) On ehdottoman tärkeää, että YMP on varustettu asianmukaisesti vastaamaan haasteisiin, joita sen on kohdattava tulevaisuudessa. YMP ei voi olla jähmeän yhtenäinen; sitä pitäisi panna täytäntöön joustavasti ja asianomaisissa taloudellisissa ja poliittisissa puitteissa. Politiikkaan perustuvat sääntelypuitteet olisi laadittava pitkän aikavälin tavoitteiden perusteella. Siten pienviljelijöille tarjottaisiin aiempaa enemmän vakautta, jolloin he pystyisivät laatimaan investointisuunnitelmia pidemmällä aikavälillä ilman huolta häiriöistä, joita lyhyen aikavälin hätäratkaisuihin pyrkivät toimet saattaisivat aiheuttaa, ja he saisivat yritystensä suojaamiseen tarvitsemansa tuen. Maatalousalan alttiutta markkinoiden epävakaudelle ja hintojen vaihtelulle on käsiteltävä, ja YMP:llä pitäisi taata turvamekanismi ja säätää tehokkaasta riskien ehkäisystä, jolloin viljelijöille annettaisiin mahdollisuus turvattuun toimeentuloon näinä taloudellisesti raskaina aikoina ja pystyttäisiin ennakoimaan, miten maailmanlaajuinen hintojen vaihtelu vaikuttaa kehittyviin maihin. Maailmanlaajuisten ilmastohaasteiden, väestömuutoksen elintarviketurvalle aiheuttaman paineen sekä talouden taantuman pitäisi johtaa kestävän kasvun ja työpaikkojen edistämisen ja suojelemisen takaamista koskevien ponnistusten tehostamiseen. Erityisellä innovaatiolla ja tutkimuksella tuetaan EU:n muutosta ympäristön ja talouden kannalta kestävämmäksi yhteiskunnaksi.
Ville Itälä
kirjallinen. - (FI) Arvoisa puhemies, Tämä raportti oli työvoitto suomalaisen ja eurooppalaisen maatalouden puolustajille. Pohjoisen sijaintimme vuoksi meillä Suomessa on merkittäviä luonnonhaittoja viljelylle ja tämän vuoksi on tärkeää, että kansalliset tukemme voivat jäädä ennalleen. Parlamentin kanta on vahva viesti komissiolle, joka valmistelee esitystään maatalouspolitiikan uudistamisesta. Rajoitukset nykyisiin kansallisiin tukiin eivät tämän jälkeen voi olla hyväksyttäviä.
Petru Constantin Luhan
Elintarviketurva on EU:n maatalouden suurin haaste ja sellaisena se pysyy. Se ei kuitenkaan ole ainoa, kuten OECD:n ja FAO:n vuosien 2011-2020 maatalouskatsauksessakin korostetaan.
Mielestäni meidän on kiinnitettävä erityistä huomiota erityisesti maaseutuun vaikuttaviin väestörakenteen haasteisiin. Jos emme pysty käsittelemään väestömuutoksia ja tekemään maaseutualueista houkuttelevampia nuorille viljelijöille, tästä tilanteesta saattaa tietyn ajan kuluttua kehkeytyä todellinen este, joka lopettaa vakaan ja laadukkaan maataloustuotannon. Siksi meidän on tarjottava nuorille uusia ja houkuttelevia toimenpiteitä, johdonmukaista taloudellista tukea ja parempaa pääsyä innovatiivisiin palveluihin ja infrastruktuureihin.
Kaikkien näiden toimenpiteiden lisäksi on myös koordinoitava aiempaa paremmin maaseudun kehittämiselle ja muille alueellisille toimille osoitettua taloudellista tukea ja säilytettävä YMP:n rahoitus tasolla, jolla taataan, että kaikki ehdotetut tavoitteet voidaan saavuttaa. Siten voimme helpottaa nuorten entistä aktiivisempaa taloudellista, yhteiskunnallista ja kulttuurista osallistumista Euroopan unionin maatalouteen.
Astrid Lulling
kirjallinen. - (FR) Valitettavasti esittelijän alun perin ehdottamat rohkeat ja innovatiiviset tavoitteet eivät ole selvinneet keskusteluissamme. Joissakin tapauksissa ne on pakotettu antamaan tilaa mitäänsanomattomille, värittömille ja tylsille kompromisseille.
Kestän sen kuitenkin, erityisesti siksi, että EU:n suorat tuet jaetaan aiempaa oikeudenmukaisemmin sisämarkkinoiden joustavamman toiminnan takaamiseksi.
Pidän kuitenkin valitettavana rohkeuden puutettamme yhteisen maatalouspolitiikan yleisen viherryttämisen osalta. Viljelijämme haluavat tuottaa terveellisiä elintarvikkeita tehokkaasti tarjotakseen elintarviketurvaa EU:n 500 miljoonalle kansalaiselle.
Jäsenvaltioista 11, myös Luxemburg, on allekirjoittanut komission jäsenelle Cioloşille osoitetun yhteisen kirjeen, jossa ilmaistaan niiden vastustavan viinitilojen istutusoikeusjärjestelmän lopettamista vuonna 2015.
Olen iloinen, että Euroopan parlamentti on hyväksynyt kyseisen ehdotuksen Albert Deßin mietinnössä. Meidän on kuitenkin oltava varovaisia: viljelijämme eivät saa päätyä työskentelemään alipalkattuina maisemanhoitajina jättäen meidät riippuvaisiksi kolmansien maiden elintarviketuonnista ja maataloushyödykkeistä, tuotteista, joihin sovelletaan paljon löyhempiä vaatimuksia kuin mitä omille viljelijöillemme säädetään.
Tuen täysin tätä kantaa Odotamme, että se sisällytetään komission jäsenen lainsäädäntöehdotuksiin.
Mariya Nedelcheva
Euroopan parlamentin on puolustettava vahvaa, oikeudenmukaista ja asianmukaisesti rahoitettua YMP:tä. Meidän on aika varmistaa, että suorat tuet jaetaan oikeudenmukaisesti jäsenvaltioiden, alueiden ja sektorien kesken. Meidän on osoitettava EU:n kansalaisille, että aitoa eurooppalaista solidaarisuutta on, eikä vain annettava siitä tyhjiä lupauksia. Albert Deßin mietintö on hyvin pieni askel, mutta se on oikeansuuntainen. Suhtaudun myös myönteisesti toimenpiteisiin, joita on ehdotettu EU:n alueellisen tasapainon säilyttämiseksi. Olen tyytyväinen, että mietinnössä ilmaistaan tukea maatalousalan nuorille, koska meidän on torjuttava maaseutualueiden autioitumista. Meidän on tärkeää säilyttää epäsuotuisien alueiden tuki ja mahdollisuus tuotantoon sidottuihin tukiin alueilla, joilla tietylle tuotantotyypille ei ole vaihtoehtoa. Panen tyytyväisenä merkille, että vaatimukseni joustavuuden lisäämisestä toisessa pilarissa otettiin myös huomioon. Maatalousalan tilanne on erilainen eri jäsenvaltioissa. Maiden ensisijaisten tavoitteiden määrittämistä koskeva suurempi vapaus tarjoaa aidot mahdollisuudet kehittää maatalousalueita. Meidän on kuitenkin tärkeää huolehtia siitä, että ehdotetuilla toimenpiteillä ei lisätä byrokratiaa maataloustuottajille. Lähetetään vahva viesti Euroopan komissiolle ja Euroopan maataloustuottajille ja osoitetaan tukemme aiempaa oikeudenmukaisemmalle, yksinkertaisemmalle ja joustavammalle YMP:lle.
Franz Obermayr
Terve viljelysektori - enkä puhu tässä nyt elintarviketehtaista vaan pikemminkin pienen mittakaavan perhetiloista - antaa takuun maaseutukulttuurin, luonnon ja kulttuurimaisemamme jatkuvasta olemassaolosta ja on olennainen väestömme elintarviketoimitusten takaamisessa. Olemme jälleen kerran huomanneet, miten tärkeää viimeksi mainittu on, äskettäisen E.coli-kriisin (EHEC) myötä. Kuluttajat esittävät suuria vaatimuksia luonnonmukaisesta tuotannosta. He odottavat luonnonmukaisen tuotannon saavan aikaan ekologisen tasapainon, mikä todellisuudessa on usein sangen kyseenalaista. Sen sijaan, että luonnonmukaisella tuotannolla olisi erityisen myönteinen vaikutus kestävyyteen, luonnonvarojen huolelliseen käyttöön, hiilidioksidisäästöihin ja karjansuojeluun, luonnonmukaiset tuotteet kuljetetaan usein Euroopan läpi. EU:n on toimittava tämän osalta - ja puhun Itävallan, luonnonmukaisen viljelyn johtavan maan, edustajana. On kiinnitettävä enemmän huomiota alueelliseen tuotantoon ja kausittaiseen saatavuuteen sekä elintarvikkeiden alkuperän ankaraan merkintään. Maatalouden tarjoamista palveluista on sitten maksettava korvaukseksi oikeudenmukaiset tuotantohinnat. Älkäämme käyttäkö yhteistä maatalouspolitiikkaa edistämään elintarviketeollisuutta, edistäkäämme sen sijaan viljelijöitämme.
Sirpa Pietikäinen
kirjallinen. - (FI) EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen on eräs tämän parlamentin tärkeimpiä tehtäviä. Käsillä oleva Albert Dessin raportti on hyvä pohja uudistustyön jatkamiseksi. Tarvitsemme kuitenkin laajempaa keskustelua, jotta tavoite ympäristöystävällisestä, resurssitehokkaasta ja monimuotoisesta maataloudesta toteutuu. Vastaus maatalouden globaaleihin ongelmiin ei löydy eurooppalaisen tuotannon lisäämisestä, vaan laajemmasta yhtälöstä, jossa huomioidaan niin taloudelliset, sosiaaliset kuin ympäristölliset kysymykset. Kapeakatseisen maatalouspolitiikan sijaan tarvitsemme ruokapolitiikkaa, joka huomioi ravinnontuotannon koko ketjun alusta loppuun saakka. Näin pystymme parhaiten vastaamaan niihin vakaviin ja kokonaisvaltaisiin haasteisiin, joita nykymuotoinen maatalous 2000-luvulla kohtaa.
Pavel Poc
kirjallinen. - (CS) Olen iloinen huomatessani, että uusi yhteinen maatalouspolitiikka päättää tiettyjen jäsenvaltioiden, myös omani, viljelijöihin kohdistetun syrjinnän aikakauden. Haluan kiittää esittelijää hänen työstään, joka on selkeästi sellaisen laatijan työtä, joka ymmärtää käsiteltävät asiat. Siksi olen sitäkin huolestuneempi yrityksestä laatia uusia syrjiviä ehtoja. Suorien tukien rajoittaminen on uusi syrjinnän muoto niitä jäsenvaltioita vastaan, joissa historiallisista syistä useimmilla maatiloilla on suuria maa-aloja. Nämä maatilat noudattavat samoja sääntöjä ja tarjoavat samoja palveluja kuin pienet tilat muissa maissa, ja ne täyttävät suoran tuen ehdot yhtä hyvin. Ylärajoista johtuva suurten tilojen syrjintä voi vaarantaa työpaikat maaseutualueilla ja hyydyttää innovatiivisen potentiaalin. Jos haluamme puhua uskottavasti sisämarkkinoista, voimmeko todella hyväksyä tiettyjen jäsenvaltioiden syrjinnän hehtaaritukien eroina tai niiden rajoittamisena?
Viljelijät 12 uudesta jäsenvaltiosta ovat nyt saavuttaneet lopun vaikeasta kymmenvuotiskaudesta, johon he suostuivat siinä uskossa, että se oli siirtymäaika, jota ei jatkettaisi. Ei jatketa tätä epätasa-arvoa vastoin EU:n liittymissopimusten henkeä, eikä vahingoiteta EU:n uskottavuutta joidenkin sen kansalaisten silmissä. Pelaamme uhkapeliä itse EU:n tulevaisuudella. Kehottaisin siksi kaikkia kollegoja tukemaan tarkistuksia 10 ja 11, joissa torjutaan tukien rajoittaminen.
Olga Sehnalová
Sisämarkkinoiden oikeudenmukaisen kilpailun perusvaatimus on oikeudenmukaisten ja avointen edellytysten laatiminen kaikille viljelijöille koko EU:ssa. Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) tulevaisuudesta laadittu mietintö on menossa siihen suuntaan. Moniin neuvotelluista kompromisseista pitäisi suhtautua yksiselitteisen myönteisesti, esimerkiksi hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseen YMP:n eri aloilla tai suorien tukien täyden rahoittamisen jatkamiseen EU:n talousarviossa ja niiden uudelleenkansallistamisen kieltämiseen. Mielestäni se, että eurooppalaiset viljelijät saavat etuuskohtelua tai he joutuvat epäedulliseen asemaan lisäperusteiden, esimerkiksi tilan koon, perusteella, on kuitenkin ongelmallista, koska yksittäisissä jäsenvaltioissa tilanteet ovat määräytyneet jo historiallisesti.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Haluan ilmaista tyytyväisyyteni tähän ensimmäiseen tekstiin YMP:n tulevaisuudesta. Jo tässä varhaisessa vaiheessa sillä pyritään lähettämään komissiolle viljelijöidemme kannalta myönteinen viesti ennen lainsäädäntötekstin saamista. Katson todellakin, että monissa kohdissa on tietoa, jonka minä ja jotkut kollegani pyrkivät niihin sisällyttämään. Viittaan eteläisen maataloutemme edistämistä koskeviin merkittäviin lausuntoihin. Suora tuki ei esimerkiksi enää perustu pelkästään hehtaarikohtaiseen palkkioon vaan tilan koko, työllisyysjärjestelyt, työn tuottavuus ja oikeusmuoto otetaan myös viimeinkin huomioon. Olen myös erittäin tyytyväinen siihen, että nämä tuet myönnetään vain viljelijöille, jotka ovat tosiasiassa aktiivisia alalla, joten tuki menee niille, jotka sitä oikeasti tarvitsevat ja jotka käyttävät sitä maatalouden hyväksi. On myös ehdotettu tuen tasaisempaa jakamista pitäen mielessä, että historiallisista syistä Euroopan unionin tiloilla on hyvin erilaisia rakenteita. Tuen täysimääräisesti kohtaa, jossa vaaditaan varustamaan uusi YMP hintojen vaihtelun rajoittamiseen tarvittavilla välineillä. Päätän puheenvuoroni mainitsemalla oman alueeni yleisimmän maataloustuotannon muodon, oliiviöljytuotannon, ja toimenpiteen, jota komissiolta odotamme: ajanmukaistettua yksityistä varastointijärjestelmää ja yksityisen varastoinnin käyttöönottoa.
Dominique Vlasto
Koska elintarviketurva on nykyään globalisaatiossa keskeinen tekijä, meidän on säilytettävä valmiutemme omavaraisuuteen. Se tarkoittaa sellaisen kunnianhimoisen yhteisen maatalouspolitiikan säilyttämistä, joka voi täyttää pitkäaikaisen perustavanlaatuisimman tarpeemme: ruoan. YMP:tä ei kuitenkaan tarvitse nipistää, jotta siitä saadaan oikeudenmukaisempi. EU:n kansalaiset eivät ymmärtäisi, jos tuen suuri osa menisi suurille maataloustoimijoille: pienviljelijöiden on voitava saada elantonsa siitä, mitä he tuottavat, työskennellä kunnollisissa oloissa ja saada oikeudenmukainen maksu. Tukea osoitettaessa on otettava myös entistä paremmin huomioon luonnon asettamat rajoitukset, kuten ilmaston lämpeneminen, vuoristoalueet ja niukat vesivarat. Tämänhetkinen kuivuus osoittaa, että YMP:hen on kiireellisesti sisällytettävä käytännön resursseja, joiden avulla viljelijämme voivat käsitellä vedenpuutetta. Kehottaisin siksi tekemään YMP:ssä hienovaraisen siirtymän, jolloin siitä voitaisiin tehdä merkityksellisempi ja sillä voitaisiin taata elintarvikeomavaraisuutemme, maatalousalamme elinvoimaisuus ja maaseutualueidemme säilyminen.
