Etyjin vahvistaminen - EU:n rooli (keskustelu) 
Puhemies
(HU) Esityslistalla on seuraavana neuvoston julkilausuma Etyjin vahvistamisesta ja Euroopan unionin roolista.
Olivier Chastel
Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on kunnia puhua teille unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Catherine Ashtonin puolesta.
Kuten tiedätte, kolmen viikon kuluttua Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (Etyj) kuuluvien 56 valtion valtion- ja hallitusten päämiehet kokoontuvat kokoukseen Astanaan. Kyseinen päivä - 35 vuotta Helsingin päätösasiakirjan, 20 vuotta Pariisin peruskirjan ja 11 vuotta Istanbulin huippukokouksen jälkeen - sekä Kazakstanin valitseminen kokouspaikaksi kertovat siitä, miten tärkeä tapahtuma on kyseessä.
Etyj hakee uutta pontta. Jotkut ovat epäilleet järjestön tarpeellisuutta. Kiistat järjestöön kuuluvien valtioiden välillä, järjestön kyvyttömyys irrottautua viimeisistä kylmän sodan jälkeisen ajan jäänteistä ja ratkaisemattomat konfliktit ovat vähitellen halvaannuttaneet järjestön ja nakertaneet sen uskottavuutta. Presidentti Medvedevin kesäkuussa 2008 esittämä vetoomus Euroopan turvallisuusrakenteiden tarkistamisesta ja tekemisestä sopimusperustaiseksi ei ainoastaan saanut myönteistä vastaanottoa vaan myös piristi Etyjin sisällä käytävää vuoropuhelua ja käynnisti Korfun prosessin. Etyjissä alkunsa saaneet keskustelut, joita on käyty myös muiden tärkeiden turvallisuusfoorumien puitteissa, ovat jossain määrin palauttaneet luottamusta. Euroopan unionilla ja sen jäsenvaltioilla on ollut tässä keskeinen rooli, mitä on korostettu ja tuettu myös Libor Roučekin päätöslauselmaesityksen avulla. Tarkistuskonferenssi, jonka viimeinen vaihe järjestetään Astanassa, on tarjonnut perustan, jolle seuraava huippukokous voidaan rakentaa.
Edustajamme Wienissä neuvottelevat parhaillaan lopullisesta asiakirjasta, jonka he jättävät valtion- tai hallitusten päämiehille. Asiakirja koostuu kolmesta osasta: ensinnäkin Etyjin periaatteiden, sääntöjen ja sitoumusten vahvistamisesta, toiseksi haasteista, joihin meidän on vastattava yhdessä, ja viimeiseksi Euroopan unionin kannalta keskeisen tärkeästä asiasta eli toimintasuunnitelmasta. Lopullisen asiakirjan on oltava riittävän selkeä, jotta kaikki kansalaisemme voivat ymmärtää sen.
Euroopan unionin tavoite, johon muut osallistujamaat yhtyvät, on tehdä Etyjistä turvallisuusyhteisö, joka kattaa laajan euroatlanttisen ja euraasialaisen alueen; yhteisö, joka on yhtenäinen ja jossa ei ole jakolinjoja, jonka kansalaiset elävät vapaina ja rauhassa, jossa riidat ratkaistaan rauhanomaisesti ja jossa kunnioitetaan Etyjin säännöstön muodostavia yhteisiä periaatteita, normeja ja sitoumuksia. Tämä on tavoite, joka huippukokouksessa on asetettava, tehtävä, johon sen on tartuttava - ja toimintasuunnitelma on tiekartta, jonka avulla tähän päästään.
Kuten tässä päätöslauselmaesityksessä korostetaan, jotta voidaan pitää kiinni Etyjille tunnusomaisesta globaalista ja yhteistyöhön perustuvasta turvallisuuskäsitteestä, joka myös tekee siitä ainutlaatuisen, toimintasuunnitelmassa on löydettävä tasapaino edellä mainittujen kolmen ulottuvuuden välille. EU varmistaa, että toimintasuunnitelma vastaa ulkoministerien kesäkuussa 2010 pitämässä kokouksessa määriteltyjä unionin ensisijaisia tavoitteita kaikkien kolmen ulottuvuuden osalta.
Mitä tulee poliittis-sotilaalliseen ulottuvuuteen, edistyminen neuvotteluissa, jotka koskevat luottamusta ja turvallisuutta edistäviin toimiin liittyvää Wienin asiakirjaa, on rohkaisevaa. Jonkinlaista edistystä saataneen aikaan huippukokouksen ansiosta. Mitä tulee sopimukseen Euroopan tavanomaisten aseiden rajoittamisesta (TAE), on välttämätöntä palauttaa sen toteuttamiskelpoisuus. Neuvottelut ovat hyvässä vauhdissa, ja on valtion- ja hallitusten päämiesten asia antaa tarvittava sysäys niiden jatkamiseksi.
Etyjin valmiuksia kaikkien kolmen ulottuvuuden osalta on vahvistettava siten, että se voi paremmin täyttää varhaisvaroitukseen, konfliktien ehkäisyyn, kriisinratkaisuun ja jälleenrakentamiseen liittyvän roolinsa.
Unionin ja sen kumppanien tekemät konkreettiset ehdotukset ovat nyt käsiteltävinä. Turvallisuusyhteisön luomisen edellytyksenä on ratkaisun löytäminen Transnistrian, Vuoristo-Karabahin ja Georgian kyteviin konflikteihin, jotka uhkaavat yhä leimahtaa uudelleen, kuten vuoden 2008 tapahtumat osoittivat. Edistymisen puute nakertaa luottamusta, ja huippukokouksen on tarjottava tilaisuus osoittaa yhteistä poliittista tahtoa näiden konfliktien ratkaisemiseksi, tehostaa siihen tähtääviä pyrkimyksiä ja vahvistaa kyseistä sitoumusta tiekartan avulla.
Kun tämä pattitilanne on ratkaistu, Etyjin on käännettävä katse tulevaisuuteen ja yhdistettävä ponnistelunsa muiden toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa uusien ylikansallisten uhkien torjumiseksi. Kyseiset uhkat ovat siinä määrin tuttuja, ettei minun ole tarpeen luetella niitä tässä yhteydessä, ja lisäksi Euroopan unioni toivoo, että energiavarmuuskysymys otetaan esille konfliktinratkaisun yhteydessä.
Etyjin sisältä on löydyttävä uutta pontta taloudelliseen ja ympäristöön liittyvään ulottuvuuteen; tarvitaan suurempaa sitoutumista hyvään hallintoon ja avoimuuteen ja on kyettävä vastaamaan paremmin ilmastonmuutoksen mukanaan tuomaan energian toimitusvarmuuteen liittyvään haasteeseen.
Ihmisoikeudet, perusvapaudet, demokratia ja oikeusvaltio ovat perusta niille arvoille ja periaatteille, joiden varaan tuleva turvallisuusyhteisö rakentuu. Sen vakuuttaminen, että niistä pidetään kiinni, ei riitä. On välttämätöntä vahvistaa niitä ja tukea niiden täytäntöönpanoa. Valtion- ja hallitusten päämiehille esitetään erilaisia tähän liittyviä keinoja: sitoumusten tarkistaminen ja tehokkaampi täytäntöönpano sekä Etyj-elinten antamien suositusten parempi seuranta. Euroopan unionin kannalta erityisen tärkeää on inhimillinen ulottuvuus: se on niin kansalaisten kuin jäsenvaltioidenkin "yhteiselon" perusta. Unioni pitää erityisen tärkeänä lehdistönvapauden lisäämistä ja vapaita ja demokraattisia vaaleja Etyjin alueella. Demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston roolia olisi tältä osin vahvistettava ja sen autonomia olisi säilytettävä. Lisäksi on varmistettava varat, joita tarvitaan korkean edustajan tiedotusvälineiden vapauden edistämiseksi tekemää työtä varten.
Andrzej Grzyb
Arvoisa puhemies, meillä on ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealta edustajalta saatuja tietoja ja toisaalta meillä on myös Libor Roučekin laatima päätöslauselma, jossa sanotaan, että Korfun prosessi on valanut uutta intoa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön, minkä korkean edustajan puolesta puheenvuoron käyttänyt Olivier Chastel on myös vahvistanut julkilausumassaan.
Haluan sanoa, että Etyj on ja se voi jatkossakin olla hyvin tärkeä instituutio ratkaistaessa konflikteja, puututtaessa kansallisiin vähemmistöihin liittyviin kysymyksiin ja tuettaessa demokratisoitumista jäsenvaltioissa. Meidän olisi myös säilytettävä tasapaino Etyjin kolmen ulottuvuuden - poliittis-sotilaallisen, talouteen ja ympäristöön liittyvän sekä inhimillisen ulottuvuuden - välillä. Se, mikä perinteisesti mielletään "raakaan voimaan" liittyväksi turvallisuudeksi, johon liittyy turvallisuuden varmistaminen sotilaallisen tai vakauttavan voiman avulla, on yhtä tärkeää kuin taloudellinen, sosiaalinen, elintarvikkeisiin liittyvä tai ekologinen turvallisuus. Etyjin olisi painotettava enemmän näillä alueilla toteutettavia toimia.
Haluan tässä kohtaa painottaa roolia, joka demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimistolla on demokratisoitumisen alalla ja johon on jo viitattukin, esimerkiksi roolia, joka sillä on vaalien tarkkailussa ja sen antaessa suosituksia raporteissaan. Etyj saa tärkeämmän roolin juuri siten, että vahvistamme sitä esimerkiksi lisäämällä tukea ODIHR:lle.
Lisäksi haluan painottaa, että Etyjin myönteinen merkitys ei pääty sen välittäjänä toimimiseen vaan on nähtävissä myös silloin, kun se harjoittaa omaa toimintaansa. Lisäksi Etyj lähentää meitä valtoihin, jotka pitävät kiertävää puheenjohtajuutta hallussaan. Nostan esille esimerkiksi nykyisen Kazakstanin puheenjohtajakauden, jonka aikana on muun muassa laadittu Kirgisiaa koskeva päätöslauselma ja toimittu välittäjänä Turkmenistanin ja Uzbekistanin välillä. Emme kuitenkaan ymmärrä, että ihmisoikeuksien noudattaminen Kazakstanissa on puutteellista, mistä ovat raportoineet muun muassa ihmisoikeuksia valvovat järjestöt.
Huippukokouksessa, joka on tarkoitus pitää joulukuussa Astanassa, olisi hyväksyttävä toimintasuunnitelma, joka johtaa Etyjin alueella toimivan turvallisuusyhteisön peruskirjan laatimiseen. Tällainen suunnitelma on myös Euroopan unionin jäsenvaltioiden etujen mukaista. Haluan ilmaista tukevani vahvasti sekä esiteltyä kantaa että Libor Roučekin jättämää päätöslauselmaa.
Libor Rouček
Arvoisa puhemies, tänä vuonna Helsingin Etyj-kokouksen päätösasiakirja täyttää 35 vuotta. Helsingissä käynnistynyt prosessi on edesauttanut tärkeitä historiallisia muutoksia Euroopassa. Toisen maailmansodan ja kylmän sodan aiemmin jakamalla mantereella eletään nyt rauhassa ja yhteistyötä tehden. Useimpien aiemmin rautaesiripun takana sijanneiden valtioiden kansalaisilla on täydet ihmis- ja kansalaisoikeudet, kuten myös demokraattiset oikeudet ja muut vapaudet.
Tästä huolimatta kaikkia Helsinki-prosessin tavoitteita ei ole täysin saavutettu. Useilla alueilla esiintyy edelleen naapurien ja etnisten ryhmien välisiä konflikteja. Monilla mailla on ongelmia kansalaisoikeuksien ja demokratian käyttöönoton kanssa. Lisäksi kaikki Etyjin osallistujamaat kohtaavat uusia haasteita ja turvallisuusuhkia, kuten terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus, ihmiskauppa, huumekauppa sekä energiavarmuus ja ympäristön ja internetin turvallisuus.
35 vuotta Helsingin jälkeen ja yksitoista vuotta viimeisimmän, Istanbulissa pidetyn kokouksen jälkeen Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö tarvitsee uutta pontta, elvytystä ja uudistuksia. Korfun prosessi ja sen kulminoituminen joulukuussa Astanassa pidettävään huippukokoukseen tarjoavat sopivan kehyksen näistä uudistuksista keskustelemiseen.
Euroopan parlamentin päätöslauselmassa, josta me äänestämme huomenna, on kerätty yhteen joukko erilaisia ehdotuksia ja esityksiä tätä kokousta varten. Ehdotamme esimerkiksi, että kokouksessa olisi otettava esille ja hyväksyttävä erityinen konfliktien ehkäisyyn, kriisinhallintaan ja konfliktien jälkeiseen jälleenrakentamiseen liittyvä suunnitelma sekä toimintasuunnitelma, jossa määritellään keinoja turvallisuusalan peruskirjan laatimiseksi Etyjin sisällä.
Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö on, kuten on jo sanottu, ainutlaatuinen ja erottamaton osa euroatlanttista ja euraasialaista turvallisuusjärjestelmää, jonka laaja jäsenkunta yhdistää maita Vancouverista Vladivostokiin. Järjestön ainutlaatuisuus perustuu siihen, että se liittää yhteen yhteistyön poliittiset ja sotilaalliset, taloudelliset ja ympäristölliset sekä ihmisoikeuksiin liittyvät ulottuvuudet. Euroopan unionin ja sen yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan, jota on vahvistettu Lissabonin sopimuksella, olisi ulotettava laajemmalle yhteistyö kahden organisaation välillä, koska vain tällaisen yhteistyön avulla voidaan saavuttaa yhteiset tavoitteet.
Anneli Jäätteenmäki
ALDE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, Etyk on ollut historiallisesti merkittävä, ja Etyj on tänä päivänä tarpeellinen ja tunnustettu yhteistyöjärjestö. Etyj on tänä päivänä usein se järjestö, jonka annetaan tulla kriisialueille, vaikka muilta on pääsy estetty. Etyj on siis ehdottoman tärkeä, se on tärkeä esimerkiksi Keski-Aasiassa, onpa kyse sitten poliisien työn tukemisesta, huumeiden torjunnasta tai rajaturvallisuuden kehittämisestä.
Erityisesti Etyjin humanitaarinen kori on ainutlaatuinen, sen puitteissa järjestö on kehittänyt malleja niin ihmisoikeustyöhön, ihmisten salakuljetuksen vastaiseen toimintaan kuin hauraiden valtioiden kapasiteettien vahvistamiseen. EU on puolestaan keskittynyt yhä enemmän poliisioperaatioihin ja niissäkin puolisotilaallisten karabinieerien käyttöön. Toki EU:lla on erittäin vahva kehitysapupolitiikka. Etyj on myös pystynyt nivomaan kehityspolitiikassa tunnustetun linkin ympäristön ja turvallisuuden välille.
EU:n tuleekin oppia näistä asioista, mutta ennen kaikkea EU:n omat operaatiot voisivat oppia Etyjin operaatioista. Yleensä Etyj on paikalla paljon aiemmin, sillä on enemmän kokemusta ja rutiinia sekä hyvin kokeneita asiantuntijoita. Etyj on juuri niin vahva kuin jäsenvaltiot haluavat sen olevan. Etyjin ja EU:n yhteistyö ja toisensa arvostaminen ja tunnustaminen on erittäin tärkeää.
Reinhard Bütikofer
Arvoisa puhemies, Olivier Chastel on sanonut, että Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj) hakee uutta pontta. Euroopan parlamentti haluaisi auttaa järjestöä löytämään kyseistä pontta. Tässä päätöslauselmassa, joka on laadittu varapuhemiehen johdolla - ja jolle parlamentin laaja enemmistö on tosiaan antanut tukensa - otetaan Etyjin rooliin hyvin edistyksellinen kanta.
Etyj on saanut uutta vauhtia useastakin suunnasta. Esimerkiksi Yhdysvaltain varapresidentin tekemillä ehdotuksilla on hyvin myönteistä merkitystä. Meidän on kuitenkin tarpeen määritellä selvemmin Korfun prosessin tavoitteet. Tämä on tärkeää tulossa olevan huippukokouksen kannalta. Etyjin kaikkia kolmea ulottuvuutta olisi vahvistettava, etenkin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimistoa.
Haluamme kuitenkin ryhtyä myös uusiin toimiin. Tämä on arvokasta tässä päätöslauselmassa. Päätöslauselmassa esimerkiksi otetaan esiin kysymys, olisiko Euroopan unionilla tulevaisuudessa oltava yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan puitteissa mahdollisuus hyväksyä Etyjin valtuuksiin kuuluvia tehtäviä. Esimerkiksi Kirgisian tapauksessa olisi ollut erittäin hyödyllistä, jos meillä olisi ollut tällainen mahdollisuus ja olisimme siis voineet, yhdessä venäläisten kumppaniemme kanssa, tehdä siellä jotain vastaavaa.
Lisäksi on ehdotettu esimerkiksi sitä - ja Libor Rouček on jo maininnut asiasta -, että Korfun prosessille asetettaisiin tavoitteeksi Etyjin alueella toimivan turvallisuuteen perustuvan yhteisön peruskirjan laatiminen. Tämä on oikea vastaus Venäjän toimiin sen katsoessa, että yhteistä turvallisuutta euroatlanttisella alueella on tarpeen käsitellä uudelleen.
Olen varma, että Etyj on jatkossakin tärkeä euroatlanttisen turvallisuusjärjestelmän kannalta ja toivon, että myös me teemme osuutemme asian hyväksi.
Charles Tannock
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Etyjillä on merkittävä ja yhä tärkeämpi rooli edistettäessä rauhaa ja vakautta Euroopan mantereella. Se, että Yhdysvallat, Kanada, Venäjä ja monet Keski-Aasian valtiot ovat myös sen täysivaltaisia jäseniä, tuo järjestölle suurta uskottavuutta ja maantieteellistä laajuutta - "Vancouverista Vladivostokiin", kuten Etyj itse kehuu.
Etyj on nopeasti haastamassa Euroopan neuvoston tärkeimpänä ja toimivimpana foorumina keskusteltaessa demokratiasta - ODIHR-osasto tukee vaalitarkkailua - ihmisoikeuksista ja oikeusvaltiosta Euroopassa. Etyjin kentällä tekemä työ Georgian ja Moldovan kaltaisissa valtioissa auttaa merkittävästi vakauttamaan yhteiskuntia, joihin viimeaikaiset riidat ja ratkaisemattomat konfliktit ovat jättäneet jälkensä.
Kazakstanin nykyinen Etyjin puheenjohtajakausi on auttanut vahvistamaan järjestön profiilia ja kiinnittänyt uudelleen huomiomme Keski-Aasiaan ja etenkin turvallisuuteen ja kansainvälisen terrorismin torjuntaan liittyvään kysymykseen.
EU:n ja Etyjin suhteita on epäilemättä mahdollista kehittää monin tavoin. Toivon kuitenkin, että kun kumppanuutta muokataan, korkea edustaja antaa riittävän painoarvon sille, että pyritään välttämään päällekkäisyyttä ja sen myötä veronmaksajien rahojen tuhlaamista taloudellisesti tiukkoina aikoina. Hänen olisi myös harkittava Etyjin, EU:n ja etenkin YTPP:n ja Naton koordinoimista osana rauhankumppanuutta.
Lopuksi haluan ehdottaa, että ehkäpä kaksi järjestöä - Euroopan neuvosto ja Etyj - voisivat harkita sulautumista yhteen. Näin saattaisi säästyä paljon rahaa.
Helmut Scholz
Arvoisa puhemies, ryhmäni pitää hyvänä sitä, että vuosien jälkeen Euroopan parlamentti kiinnittää nyt taas merkittävällä tavalla huomiota Etyj-kysymykseen ja suhtautuu periaatteessa myönteisesti EU:n ja Etyjin väliseen suhteeseen, Helsingissä sovittuihin tavoitteisiin, arvoihin ja mekanismeihin ja ennen kaikkea nykyisiin tehtäviin. Teidän mietintönne, arvoisa varapuhemies, tekee selväksi, että Euroopan unioni ja Etyj eivät ole salaisia kilpailijoita vaan kumppaneita, jotka voivat ja joiden täytyy hyödyntää kummankin tahon taitoja ja kokemusta Euroopan monitahoisten ongelmien ratkaisemiseksi.
Astanan osalta haluan korostaa ennen kaikkea kahta seikkaa. Euroopassa tarvitaan jälleen yleiseurooppalaista vuoropuhelua turvallisuuspolitiikan tulevaisuudesta mantereellamme, joka on laajempi kuin EU ja jota edelleen leimaavat merkittävät turvallisuuspoliittiset erot. Korfun prosessin myötä avautuu mahdollisuus järjestelmälliseen keskusteluun, ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä prosessissa konkreettisiin tuloksiin aseistariisunnan ja puolustusteollisuuden uudelleensuuntaamisen alalla. Aivan samoin kuin EU ja Etyj tarvitsevat toisiaan tässä asiassa myös ilmastonmuutos- ja energiahuoltokysymykset edellyttävät tehostettua rakenteellista yhteistyötä.
Mariya Nedelcheva
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa korkean edustajan edustaja Chastel, hyvät kollegat, haluan puheenvuorossani korostaa, miten keskeinen rooli vaalitarkkailuoperaatioilla on vahvistettaessa suhteitamme Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestöön (Etyj) ja myös yleisemmin ulkoista toimintaamme vahvistettaessa.
Kansalais- ja poliittisten oikeuksien turvaaminen kuuluu Euroopan unionin perusarvoihin. Näin ollen vaaliprosessin loukkaamattomuuden varmistaminen on keskeisen tärkeää unionin ulkoisten toimien uskottavuuden kannalta. Koska sekä Etyjillä että Euroopan unionilla on molemmilla tarkkailuoperaatioita, yhteistyön tekeminen tällä alueella on hyvinkin niiden etujen mukaista.
Tämän vuoksi olen sitä mieltä, että Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) luominen edellyttää sellaisten menetelmien kehittämistä, jotka mahdollistavat tiiviin yhteistyön Etyjin alaisen demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston ja ulkosuhdehallinnon vaalitarkkailusta vastaavan osaston välillä, jolloin vältytään päällekkäisyyden riskiltä ja vahvistetaan EU:n ulkoisia toimia Etyjin alueella.
Yhteistyötä tarvitaan ennen tarkkailijoiden käyttöönottoa, tarkkailijoiden toiminnan aikana ja sen jälkeen, koska korkealaatuinen operaatio on hyvin suunniteltu, toimii tehokkaasti kentällä ja siihen liittyy asianmukainen seuranta. Sanoessani tämän haluan ottaa uudelleen esiin, miten suuri merkitys Euroopan parlamentilla on tässä asiassa: se, että suoraan ja demokraattisesti valitut eurooppalaisten edustajat voivat valvoa vaaleja EU:n rajojen ulkopuolella ja varmistaa, että ne sujuvat asianmukaisesti, on unionin kannalta merkittävä valttikortti, josta on ehdottomasti pidettävä kiinni.
Lisäksi Euroopan turvallisuusperuskirjassa tunnustetaan taloudellisen ulottuvuuden ja ympäristöulottuvuuden suuri merkitys. Vakaus ja turvallisuus riippuvat usein näistä ulottuvuuksista. Tästä syystä on keskeisen tärkeää tuoda Etyjin ja Euroopan parlamentin asiantuntemus näillä alueilla paremmin esiin; taloudellisten ja ympäristöä koskevien tietojen säännöllinen käyttäminen ja hyödyntäminen ovat lisätakuu yhteisten operaatioidemme onnistumiselle.
Vaalitarkkailuoperaatioiden vahvistaminen parantamalla EU:n ja Etyjin yhteistyötä ja lähettämällä meitä parlamentin jäseniä kentälle merkitsee unionin ulkopolitiikan vahvistamista. Tällä tavoin vastaamme konkreettisesti Lissabonin sopimuksessa asetettuihin tavoitteisiin.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, haluan onnitella teitä ja aloitettanne, koska tiedämme kaikki, että Euroopan unioni on tärkein ja vaikutusvaltaisin organisaatio Euroopassa. Samaan aikaan Etyjillä ja Euroopan neuvostolla on sellaista merkittävää kokemusta monilta aloilta, että jos esimerkiksi Euroopan unionin painoarvo liitettäisiin siihen kokemukseen, joka Etyjillä on etnisten ryhmien välisten kiistojen selvittelystä, olisi mahdollista lisätä voimakkaasti humanitaarista turvallisuutta Euroopan unionissa. Missä Etyj tuo lisäarvoa? Kuten juuri mainitsin, etnisissä kiistoissa, koska sillä on vähemmistövaltuutettu, joka toimii välittäjänä enemmistön ja vähemmistön välillä ja joka on osallistunut lukuisten etnisten kiistojen ratkaisemiseen, kun taas Euroopan unionilla ei, kuten tiedämme, ole vähemmistöjä suojelevaa järjestelmää. Termi "vähemmistö" on vasta hiljan sisällytetty Lissabonin sopimuksen johdanto-osaan, ja koska kollegani ovat ottaneet esille ratkaisemattomat konfliktit, olisi pantava merkille, että 90 prosenttia niistä on etnisten ryhmien välisiä kiistoja. Unionin on toisin sanoen rakennettava tämän asiantuntijuuden varaan. Sen on esimerkiksi hyödynnettävä lukuisia romaniväestöön liittyviä Etyjin ohjelmia. Haluan suositella niitä komissiolle ja ehdottaa, että Etyjin kokemus alalta otetaan huomioon, kun komissio laatii romanistrategiaa koskevaa kattavaa kehysasiakirjaa.
Lisäksi on otettava huomioon vuoden 1992 Etyjin Kööpenhaminan asiakirja, jossa määritellään vielä tänä päivänäkin voimassa oleva säännöstö vähemmistön autonomiaa varten. Lopuksi vielä jokunen sana tiedotusvälineiden vapaudesta. Kuunnellessani Etyjin virkamiestä huomaan, että kun tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan, Etyjin virkamies arvostelee paljon suoremmin EU:n jäsenvaltioita kuin komission edustajia. Tämä on yksi syy, minkä vuoksi kannatan EU:n ja Etyjin suhteiden institutionalisointia, sillä se vahvistaa entisestään Euroopan unionia, EU:n rauhaa ja sen humanitaarista turvallisuutta. Kiitän teitä huomiostanne.
Heidi Hautala
(EN) Arvoisa puhemies, kannatan mitä suurimmassa määrin sitä, mitä Reinhard Bütikofer sanoi tarpeesta varmistaa tasapaino Etyjin kolmen ulottuvuuden tai korin välillä. Haluan tuoda esille etenkin sen, että meidän on puolustettava inhimillistä ulottuvuutta.
Olen hyvin tyytyväinen, että mietinnössä otetaan huomioon se, että nykyistä puheenjohtajavaltiota Kazakstania on vaadittava kunnioittamaan Etyjin perusarvoja ja ihmisoikeuksia Astanan huippukokouksen alla. Tiedämme, että tilanne maassa on kaukana tyydyttävästä. Maassa tapahtuu useita vakavia ihmisoikeusloukkauksia, siellä on kauhistuttavat olot vankiloissa jne.
Olen myös hyvin tyytyväinen havaitessani, että mietintöön sisältyy ajatus, jonka mukaan Euroopan parlamentin on otettava aktiivisempi rooli inhimillisen ulottuvuuden osalta. On oikeasti huomattava saavutus, että kansalaisyhteiskunta voi osallistua täysipainoisesti, ja meidän on tuettava kansalaisyhteiskunnan ennen Astanan huippukokousta järjestämää rinnakkaista tapahtumaa. Kyseisestä kokouksesta ei saa tulla Kazakstanille pelkkää PR-tapahtumaa.
Marek Henryk Migalski
(PL) Arvoisa puhemies, haluan sanoa, että meidän olisi Euroopan unionina vahvistettava yhteistyötä Etyjin kanssa - etenkin omien etujemme ollessa kyseessä, kuten Transnistriassa tai Georgiassa - Sarkozyn kuuden kohdan suunnitelman mukaisesti. Tätä yhteistyötä olisi vahvistettava, kuten Heidi Hautala sanoi, myös ihmisoikeuskysymyksissä.
Olisi kuitenkin myös muistettava, että Euroopan unioni on erillinen yksikkö, ja Etyjin kanssa tehtävä yhteistyö ei saisi sitoa meitä Etyjin tekemiin päätöksiin, sillä kuten tiedätte, sen jäsenyyttä ei ole rajattu eurooppalaisiin valtioihin. Täydellisen yhteistyön hyväksyminen Etyjin kanssa olisi haitaksi Euroopan unionille. Yhteistyön olisi oltava tiivistä, mutta meidän olisi silti säilytettävä näiden kahden järjestelmän erillisluonne.
Csaba Sógor
(HU) Arvoisa puhemies, järjestön perustamisesta lähtien Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö on pitänyt päätehtävänään mahdollisista konflikteista varoittamista ja niiden estämistä. Etyjin vähemmistövaltuutettu ja hänen toimistonsa suorittavat erityistehtäviä organisaation toimielinjärjestelmässä estääkseen kireiden suhteiden kehittymisen enemmistön ja vähemmistön välille. Britit kutsuvat tätä varhaisvaroitusdiplomatiaksi. Vaikka Euroopan unionin alueella riita-asioiden ratkaisemisesta vastaavat ennen kaikkea EU:n toimielimet, joissakin tapauksissa Etyjille kuuluu merkittävä rooli. Eräs esimerkki tästä on Slovakian kielilaki, jonka yhteydessä vähemmistövaltuutettu yritti toimia välittäjänä osapuolten välillä. Valitettavasti, kun otetaan huomioon lopputulos, välitystoimintaa ei voi pitää onnistuneena. Laki aiheuttaa edelleen jännitteitä, sillä se on syrjivä ja lukuisten kansainvälisten sopimusten hengen vastainen. Myös Euroopan neuvoston Demokratiaan oikeusteitse -komissio, joka tunnetaan paremmin Venetsian komissiona, on vahvistanut tämän selkeästi. Ehkä olisimme lähempänä ratkaisua tässä asiassa, jos tämä äärimmäisen tärkeä Etyjin elin olisi antanut varhaisvaroituksen konfliktista ja työskennellyt tehokkaammin jännityksen lieventämiseksi.
Joe Higgins
(EN) Arvoisa puhemies, Etyjin tavoitteena on, näin meille kerrotaan, poliittisen ja tiedotusvälineiden vapauden ja ihmisoikeuksien edistäminen. Arvoisa Olivier Chastel, saanko kysyä teiltä, miten tämä on yhdistettävissä siihen, että Kazakstan on tänä vuonna saanut itselleen Etyjin puheenjohtajuuden ja arvonantoa sen saadessa pääkaupunkiinsa Astanaan tärkeän joulukuussa pidettävän huippukokouksen? Oletteko tietoinen siitä, että poliittisia oikeuksia Kazakstanissa poljetaan kyynisesti, tiedotusvälineiden vapautta rajoitetaan ja ihmisoikeuksia rikotaan rutiininomaisesti?
Ammattiliittoaktivisteja ja yhteiskunnallisia aktivisteja heitetään rutiininomaisesti vankilaan tekaistuin syyttein. Syyskuussa tehdyllä valtuuskunnan vierailulla Kazakstaniin sain kiistattomia todisteita mitä julmimmasta kohtelusta vankiloissa. Kuitenkin vielä kaksi viikkoa sitten komission puheenjohtaja Barroso levitti punaisen maton näistä julmuuksissa vastuussa olevalle miehelle - presidentti Nazarbajeville - ilman halaistua kritiikin sanaa. Miksi, korkean edustajan edustaja Chastel? Onko kyse rauta- ja teräskaupoista? Etyjin kokous Kazakstanissa on peruutettava välittömästi, jos haluatte tosissanne seistä niiden ihmisten rinnalla, jotka urheasti puolustavat ihmisoikeuksia, demokraattisia ja poliittisia sekä työntekijöiden oikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia Kazakstanissa.
Olivier Chastel
Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää teitä ja kaikkia puheenvuoron käyttäneitä tästä korkeatasoisesta keskustelusta. Aion tietenkin välittää ehdotuksenne Catherine Ashtonille, etenkin ne, jotka koskevat varojen rationalisointia, hänen alaisuudessaan toimivan uuden yksikön Euroopan ulkosuhdehallinnon käyttöä ja yhteistyötä. En aio silti enää toistaa sitä, mitä sanoin keskustelun aluksi. Monet teistä ovat tuoneet esille samoja asioita.
Etenkin yksi seikka nousee esiin: Kazakstanin ihmisoikeustilanne. On oikein korostaa tätä seikkaa, ja monet teistä ovat sen tänä iltana tehneet. Kyse on Euroopan unionille hyvin tärkeästä kysymyksestä, ja otamme sen esille joka ikisessä tapaamisessa Kazakstanin johtajien kanssa. Tarve jatkaa poliittisiin oikeuksiin, sosiaalisiin oikeuksiin ja demokratisoitumiseen liittyviä ponnisteluja otettiin - toisin kuin näytätte väittävän - esille presidentti Nazarbajevin viime vierailulla tänne.
Tämän vuoksi haluan lopuksi yksinkertaisesti sanoa, että Kazakstanin johdolla järjestettävä Astanan huippukokous tarjoaa korkeimmille virkamiehillemme tärkeän tilaisuuden vapauttaa Eurooppa menneisyyden kahleista, ryhtyä rakentamaan - kuten te varapuhemies Rouček sanoitte - turvallisuuteen perustuvaa yhteisöä Vancouverista Vladivostokiin ja pohtia uusia operaatioita, joita meidän on toteutettava 2000-luvun poliittisessa ympäristössä ja turvallisuusympäristössä.
Olemme kaikki tyytyväisiä, että parlamentti voi antaa tukensa Euroopan unionin tärkeimmille tavoitteille ja unionin edustajille. Tarvitsemme tätä selkeää tukea, jotta voimme painottaa sitä, mikä merkitys on yksilön ihmisarvolla, vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämisellä, ylikansallisten uhkien torjumiseen tähtäävien pyrkimysten koordinoinnilla ja sillä, että saadaan aikaan tasapainoista taloudellista ja sosiaalista kehitystä ympäristön kannalta kestävästi. Toivokaamme, että poliittisen tahdon avulla Astanassa kyetään kääntämään uusi sivu Etyjin rikkaassa historiassa. Luottakaamme siihen, että Euroopan unioni kantaa siellä vastuunsa.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna torstaina 11. marraskuuta 2010 klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Krzysztof Lisek
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tänä päivänä Eurooppa joutuu kohtaamaan aivan uudenlaisia ongelmia, kuten terrorismi, tietoverkkouhkat ja ihmis- ja huumekauppa. Tällaisiin haasteisiin vastaamiseksi meidän on kehitettävä tehokas järjestelmä uhkien tunnistamista ja konfliktien ratkaisemista varten. Etyj on oikea paikka käydä laaja-alaista keskustelua Euroopan turvallisuudesta. Se on yksi laajimmista foorumeista vaihtaa ajatuksia kansainvälisestä turvallisuudesta, ja se on menneisyydessä osoittanut pystyvänsä ryhtymään tehokkaisiin toimiin. Samaan aikaan viime aikoina on valitettavasti käynyt niin, että Etyjin rakenteet eivät ole enää vastanneet nykymaailman tarpeita, mistä esimerkkinä Kaukasuksen ratkaisematon konflikti ja epäasianmukainen reagointi Georgian konfliktiin vuonna 2008. Yhteisten etujemme mukaista on ajanmukaistaa rakenteet siten, että tulevaisuudessa niiden avulla voidaan nopeasti vastata syntyneisiin uhkiin. Etyjin valmiuksia tällä alalla olisi vahvistettava muokkaamalla sen vanhoja toimintamekanismeja ja luomalla uusia. Tämä on ainoa keino, jonka avulla Etyjin on mahdollista työskennellä tehokkaasti Euroopan ja Euraasian turvallisuuden hyväksi. Meidän olisi Euroopan turvallisuuden nimissä jatkettava prosessia, jonka aloitimme vuonna 2008 Korfulla. Meidän tuellamme Etyjistä voi tulla merkittävä ja tehokas yleistä järjestystä Euroopassa ja Euraasiassa ylläpitävä voima. Pidän hyvänä aloitetta vahvistaa yhteistyötä EU:n ja Etyjin välillä.
Cristian Dan Preda
Olen tyytyväinen keskusteluun Libor Roučekin mietinnöstä ja suunnitelmaan Astanassa joulukuussa pidettävästä huippukokouksesta, jonka avulla toivomme voivamme vahvistaa Etyjiä. EU:n on otettava selkeä kanta järjestöön, jolla voi olla tärkeä rooli alueellisen turvallisuuden kannalta ja edistettäessä demokraattisia arvoja ja ihmisoikeuksia.
Tässä yhteydessä on mielestäni esitettävä kaksi tärkeää kysymystä. Ensimmäinen koskee Etyjin inhimillisen puolen vahvistamista. Ihmisoikeudet ja demokratia ovat keskeisen tärkeitä Lissabonin jälkeisenä aikana, kun Euroopan ulkosuhdehallinnon perustamisen myötä on tilaisuus miettiä kattavaa turvallisuuskonseptia. Toiseksi haluan korostaa, että Korfun prosessissa on kiinnitettävä enemmän huomiota ratkaisemattomien konfliktien ratkaisemiseen, mikä on alue, jossa Etyj voi tuoda todellista lisäarvoa muihin vastaaviin alueellisiin järjestöihin verrattuna.
Haluan nostaa esille Libor Roučekin mietinnön 8 kohdan, joka sai laajaa kannatusta ulkoasiainvaliokunnassa. On todellakin syytä ottaa uudelleen esiin tarve Transnistrian konfliktin pysyvään ratkaisuun Moldovan tasavallan alueellisen koskemattomuuden ja itsemääräämisoikeuden kunnioittamisen osalta. Tämän aikaansaamiseksi meidän on jatkettava nopeasti ja ehdoitta neuvotteluja 5 + 2 -muodossa.
