Antroji AKR ir EB partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) peržiūra (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Eva Joly pranešimas Vystymosi komiteto vardu dėl antrosios AKR ir EB partnerystės susitarimo (Kotonu susitarimo) peržiūros.
Eva Joly
Pone pirmininke, komisijos nary, ponios ir ponai, peržiūrėdami Kotonu susitarimą turime galimybę apsvarstyti dabartinę ekonomikos ir finansų, socialinę ir maisto krizę, klimato kaitą, energetikos problemas ir didelį nesibaigiantį skurdą.
Patyrėme dominuojančio ekonomikos modelio, t. y. nežabotos laisvosios rinkos ir mūsų gyvenimo būdo, ribas ir šią beprecedentę krizę įvairiose srityse. Taigi, turime iš esmės persvarstyti visas savo politikos priemones.
Man atrodo, kad šiandien jums pateiktas ir Vystymosi komiteto narių vienbalsiai priimtas pranešimas yra pirmas žingsnis persvarstant šias priemones.
Svarbiausia veikti nuosekliai. Europos Sąjungos prekybos, žuvininkystės ir žemės ūkio politika turi būti rengiama nuosekliai, užtikrinant tvarų vystymąsi, kad būtų galima kovoti su skurdu ir užtikrinti deramą gyvenimo ir pajamų lygį visiems.
Deja, šiandien taip nėra. Laikydama prekybą tikslu, o ne savo vystymosi politikos priemone, Europos Sąjunga besivystančių šalių gyventojų gerovę aukoja savo tarptautinių subjektų labui. Todėl nenuostabu, kad derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų AKR šalių vyriausybės, sąjungos ir pilietinvisuomennesutaria: joms atrodo, kad šie susitarimai gali pakenkti jų ekonomikoms.
Žemės ūkio klausimas kelia bene daugiausia problemų, bet, deja, į jį neatsižvelgiama Europos Sąjungos ir AKR šalių bendradarbiavimo programose. Nors kaimo sritys ir žemės ūkis apima daugiau nei 60 proc. gyventojų ir darbo vietų, jiems praktiškai neskirta lėšų iš Europos Sąjungos AKR šalims numatyto fondo.
Tai būtina keisti. Kaip panaikinsime skurdą, jei nepriklausomo aprūpinimo maistu nelaikome prioritetu? Žemės ūkis turi būti Europos Sąjungos plėtros politikos pagrindas. Tiesiog būtina padėti besivystančioms šalims ir jų vietos ūkininkams užtikrinti nepriklausomą apsirūpinimą maistu, pirmiausia todėl, kad šiandien nepriklausomam apsirūpinimui maistu ir demokratiniam šių šalių vyriausybių teisėtumui kyla pavojus dėl naujo nerimą keliančio reiškinio: 2007 m. padidėjus maisto kainoms, dirbamą žemę įsigyja užsienio investuotojai.
Dabar Kinijai, Saudo Arabijai ir net Katarui priklauso tūkstančiai hektarų žemės besivystančiose šalyse. Būtina, kad Europos Sąjunga ir AKR šalys spręstų šią problemą, galinčią sukelti smurtinių konfliktų ir riaušių dėl bado, ir pirmiausia sudaryti sąlygas naudotis gamtos ištekliais, pvz., žeme ir vandeniu - pagrindine ir neatimama vietos gyventojų teise.
Kitas nerimą man keliantis klausimas yra mokesčių rojai. Jų pasekmės žalingos išsivysčiusioms šalims, bet dar žalingesnės besivystančių šalių ekonomikai ir politinėms institucijoms. Manoma, kad dėl jų neteisėtas finansinis srautas dešimt kartų viršija oficialią paramą vystymuisi.
Norint išspręsti šią problemą, reikia nuoseklumo ir pasitikėjimo. Pirmiausia būtų galima pasirašyti įpareigojantį susitarimą, pagal kurį tarptautiniai subjektai būtų įpareigojami automatiškai deklaruoti savo pelną ir sumokėtus mokesčius kiekvienoje šalyje, kurioje jie veikia, ir sumažinti piktnaudžiavimą ir besivystančių šalių patiriamus nuostolius.
Baigdama norėčiau pasinaudoti proga šiose diskusijose dar kartą atkreipti dėmesį į demokratijos trūkumą, nes dėl peržiūros nesikonsultuota su mūsų parlamentais. Vis dėlto būtina didinti AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos vaidmenį.
Pone pirmininke, komisijos nary, ponios ir ponai, tikiuosi, derybų dalyviai pasinaudos suteikta galimybe deramai pakeisti šią partnerystę ir užtikrinti jos naudą, pirmiausia AKR šalių gyventojams.
Vital Moreira
Komisijos nary, ponios ir ponai, Tarptautinės prekybos komitetas, kuriam turiu garbės pirmininkauti, nusprendišdėstyti savo poziciją apie vykstančią Kotonu susitarimo peržiūrą dėl dviejų priežasčių.
Pirma, prekyba yra esminAfrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių ir Europos Sąjungos santykių dalis. Antra, sudarius Kotonu susitarimą, pasirašyti nauji ekonominės partnerystės - daugiausia prekybos - susitarimai.
Todėl nusprendėme dalyvauti peržiūroje, pateikdami pranešimą, kurio referentas esu aš.
Šiame pranešime nagrinėjame du dalykus: pirma, atsižvelgimą į ekonominės partnerystės susitarimų ir pagal juos įsteigtų parlamentinių priežiūros institucijų, pvz., Cariforum, nuostatas, ir antra - sąveiką, atsižvelgiant į abiejų institucijų savarankiškumą, kitaip tariant, sąveiką Jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje, kuri tarpininkauja Europos Sąjungai, AKR šalims ir naujoms tarpparlamentinėms ekonominės partnerystės susitarimų institucijoms.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad norite dalyvauti antrojoje Kotonu susitarimo peržiūroje. Labai įdomu skaityti Vystymosi komiteto pranešimą, kuriame pateikta tiksli padėties analizė. Labai svarbu, kad, kaip pastaraisiais mėnesiais, informuotume Parlamentą.
Derybos įgavo pagreitį ir dabar prasideda paskutinis jų etapas; kitame jungtiniame ambasadorių susitikime paaiškės šių diskusijų reikšmė. Kaip numatyta Kotonu susitarime, derybas baigsime kovo mėn. neeiliniame jungtiniame ministrų susitikime.
Dabar norėčiau pateikti kelias pastabas dėl pranešimo. Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad pranešimas jau buvo naudingas, įtvirtinant tam tikras ES pozicijas. Pvz., jūsų pozicija dėl nacionalinių AKR parlamentų stiprinimo, dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo ir kitų žmogaus teisių klausimų sustiprino mūsų derybų poziciją. Pritariame jūsų nuomonei dėl klimato kaitos ir aprūpinimo maistu svarbos ir atsižvelgsime į ją galutiniame rezultate.
Norėčiau atkreipti dėmesį į keturis dalykus, pradėdamas nuo parlamentinės dimensijos svarbos, apie kurią kalbėta per Jungtinės parlamentinės asamblėjos susitikimą ir kuriai pranešime teikiama didelreikšmė. Komisija yra įsipareigojusi stiprinti parlamentinę Kotonu susitarimo dimensiją. Todėl stengiamės nesilpninti JPA vaidmens. Priešingai - Komisijos pasiūlymą reikėtų vertinti atsižvelgiant į platesnį gausesnių parlamentinės priežiūros funkcijų kontekstą, visų pirma atsižvelgiant į esamus ir būsimus ekonominės partnerystės susitarimus (EPS) ir Europos plėtros fondo (EPF) programas. Turėtume užtikrinti kiek įmanoma didesnę EPS ir Kotonu institucijų sąveiką, įskaitant regioninius JPA susitikimus ir parlamentinius EPS organus. Didėjant sąveikai, būtų prasminga sumažinti plenarinių JPA posėdžių skaičių. Vis dėlto Komisija sutinka, kad dėl šio klausimo reikia tartis su tais, kuriems jis aktualiausias, todėl yra pasirengusi persvarstyti savo poziciją. Be to, norėtume, kad Parlamentas išsamiau paaiškintų, kaip jis supranta JPA vaidmenį ir veikimą besikeičiančioje politinėje ir institucinėje aplinkoje.
Sudarant BPS reikia ne tik užtikrinti jų ir Kotonu institucijų sąveiką, bet ir atnaujinti Kotonu prekybos nuostatas, nes Kotonu prekybos režimas neteko galios. Su AKR partneriais susitarėme tęsti derybas dėl regioninių Europos partnerystės susitarimų. Aš, kaip už vystymąsi atsakingas Komisijos narys, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad politiškai nepageidautina ir teisiškai neįmanoma įtraukti vienašalių ES prekybos režimų, pvz., BLS arba BLS+, į Kotonu susitarimą, kaip siūloma pranešimo projekte, nes jie priklauso nuo savarankiškų ES sistemų. Kita vertus, Komisija palankiai vertina raginimą Kotonu susitarime skirti daugiau dėmesio prekybos ir vystymosi klausimams apskritai ir visų pirma paramai prekybai.
Pranešime išreiškėte rūpestį, kad sudarant BPS ir didinant regionalizavimą gali sumažėti AKR grupės darna. Komisija mano, kad suskirstyti į regionus pagal Kotonu sistemą yra ne pavojinga, bet naudinga. Regioninintegracija labai svarbi AKR šalių vystymuisi, todėl į tai turime atsižvelgti Kotonu susitarime, kad galėtume geriau padėti šalims pačioms siekti šio tikslo. Tai jokiu būdu nereiškia AKR grupės išardymo ir dauguma mūsų AKR partnerių pritaria šiam požiūriui.
Norėčiau trumpai pakomentuoti sektorių politiką, į kurią atkreipiate dėmesį savo pranešime. Mums, kaip ir jums, labai svarbus klimato kaitos ir atsinaujinančiosios energijos klausimas; jį jau įtraukėme į dabartinę peržiūrą. Be to, nagrinėsime aprūpinimą maistu regionų aspektu.
Atkreipėte dėmesį ir į gero valdymo svarbą mokesčių klausimais ir fiskalinėje srityje. Geras valdymas yra pagrindinis Kotonu susitarimo principas. Remdamasi Kotonu susitarimo 9 straipsniu, Komisija šiuo metu rengia naują vystomojo bendradarbiavimo gero mokesčių valdymo politiką. Šiuos klausimus taip pat ketiname aptarti dabartinės peržiūros metu. Todėl norėčiau patvirtinti, kad mūsų tikslas sutampa su jūsų tikslu kurti sąžiningas, veiksmingas, ekonomikos augimą skatinančias mokesčių sistemas, veiksmingas mokesčių administravimo įstaigas ir skatinti besivystančias šalis dalyvauti tarptautiniuose mokesčių procesuose.
Baigdamas norėčiau prisiminti jūsų apgailestavimą, kad prieš pradėdama 2 ir 8 dalių peržiūrą Komisija nesikonsultavo su kitais dalyviais, ir visiškai pritariu, kad ateityje AKR ir ES santykiuose po 2020 m. reikės išsamių konsultacijų, galbūt žaliosios knygos forma. Reikės įvertinti dabartinės peržiūros rezultatus, atsižvelgiant į įgytą patirtį.
Cristian Dan Preda
Pirmiausia norėčiau pasidžiaugti E. Joly parengtu pranešimu. Jame aptartos sritys labai svarbios siekiant užtikrinti, kad Kotonu susitarimas ir toliau būtų tvirtos partnerystės su EKR šalimis pagrindas ir svarbi priemonsprendžiant naujus sunkumus, kurių patiria šios šalys.
Žinome, kad derybos vyksta sunkiomis ir sudėtingomis aplinkybėmis. Viena vertus, AKR šalis labai paveikne tik ekonomikos ir finansų krizė, bet ir nepakankamas aprūpinimas maistu bei klimato kaitos pasekmės. Kita vertus, visos derybų šalys patiria institucinių sunkumų, nes reikia deramai atsižvelgti į AKR šalių ir Europos Sąjungos santykių regionalizavimo tendencijas. Jau dabar turime užtikrinti, kad peržiūrėtame tekste būtų visi veiksmingos plėtros skatinimo elementai, kurių reikia siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų AKR šalyse.
Be to, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu pateikiau penkis pakeitimus. Tikiuosi, atsižvelgiant į juos bus galima geriau suprasti kai kuriuos į pranešimą įtrauktus pasiūlymus. Pvz., 29 dalyje svarbu reikalauti, kad dirbama žembūtų susieta su nuosavybės koncepcija.
Be to, mechanizmą, pagal kurį tarpvalstybinės įmonės būtų įpareigotos deklaruoti gautą pelną, reikėtų kurti tarptautiniu lygmeniu. 25 dalyje svarbu aiškiai nurodyti, kad aprūpinimo maistu klausimą reikėtų spręsti nuosekliai, įgyvendinant ES vystymosi politiką. Baigdamas norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad 31 dalyje išreikšta pozicija dėl readmisijos susitarimų su trečiosiomis šalimis neatitinka PPE frakcijos vizijos šiuo klausimu.
Harlem Désir
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau pasidžiaugti E. Joly darbu, jos pranešimu, kad jame atsižvelgta į Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pastabas, ir, nors pateikėme dar keletą pakeitimų, matome, kad kai kurie mūsų pasiūlymai įtraukti į pristatytą rezoliuciją.
Mūsų frakcijai Europos Sąjungos ir AKR šalių partnerystyra istorinis įsipareigojimas, todėl būtina išsaugoti visą jos specifiškumą ir nesupaprastinti jo net tuo atveju, jei reikėtų prisitaikyti prie tam tikrų, pvz., PPO, taisyklių. Mums svarbiausia, kad šia partneryste būtų išlaikytas visų Europos Sąjungos politikos - prekybos ir biudžeto - ir vystymosi tikslų nuoseklumas ir skatinama taika, saugumas, demokratija ir žmogaus teisės AKR šalyse.
Svarbiausia ne nustatyti modelį, bet kartu su šiomis šalimis siekti užtikrinti - būtinai tvarų - vystymąsi. Šiuo atžvilgiu labai svarbu, kad peržiūrėdami susitarimą, galėtume atsižvelgti į naujas paskutinių penkerių metų užduotis: kovą su klimato kaita, technologijų perdavimą, pagalbą atsinaujinančiosios energijos vystymui, kovą su maisto krize, kartu daugiau dėmesio teikdami bendradarbiavimui žemės ūkio srityje, nepriklausomam aprūpinimui maistu, kovai su finansinio reguliavimo panaikinimu, geram finansiniam valdymui ir kovai su mokesčių rojais. Turime padėti visose šiose srityse.
Norėčiau atkreipti dėmesį į du aspektus. Pirma - prekyba. Įgyvendinus ekonominės partnerystės susitarimus, kai kurios Kotonu susitarimo nuostatos neteks galios, bet mums svarbu, kad šiame susitarime būtų paminėta, kad AKR šalims taikomos prekybos nuostatos ir prekybos tvarka nebūtų mažiau palankios už taikytas anksčiau. Manome, kad į Kotonu susitarimo persvarstymą reikėtų įtraukti BLS, laikinuosius EPS ir visas šias nuostatas.
Pagaliau - migracija. Mano frakcijos nariai reikalauja, kad migracijos susitarimuose būtų išlaikytos migrantų teisės, ir mano, kad negalima sutikti su tvarka, taikoma tranzitui į šalis, kurios neužtikrina žmogaus teisių apsaugos.
Louis Michel
Pone pirmininke, Komisijos nary, aš taip pat norėčiau pasidžiaugti E. Joly pranešimo tikslumu, griežtumu ir labai tikslia jame pateikta analize.
Antrosios Kotonu susitarimo peržiūros metu reikėtų stiprinti "Lomé" acquis, kartu įtvirtinant AKR šalių vienybę, sanglaudą ir solidarumą. Žinoma, šiuo susitarimu būtina užtikrinti, kad šalys galėtų valdyti savo vystymosi politiką.
Taigi, susitarimo programavimas, persvarstymas ir stebėsena turėtų būti mūsų šalių partnerių parlamentų prerogatyva. Žinau, kad tai didelis iššūkis, bet manau, kad turime stengtis remti šiuos parlamentus. Apie šį lūkestį turėtume labai atvirai pranešti savo šalių partnerių valdžios institucijoms. Kai kurios vyriausybės, kaip žinote, nenoriai skatina parlamentines diskusijas savo šalyse.
Taip pat raginu pirmiausia vykdyti demokratinę kontrolę ir stiprinti AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos vaidmenį, pvz., į Kotonu susitarimą įtraukiant nuostatas, pagal kurias JPA galėtų gauti nacionalinės ir regioninės strategijos dokumentus ir apie juos diskutuoti. Manau, kad ateityje reikėtų sistemingiau konsultuotis su nacionaliniais ir regioniniais parlamentais dėl regioninių ir nacionalinių strategijų dokumentų rengimo.
Norėčiau tarti keletą žodžių apie Jungtinės parlamentinės asamblėjos veiklos organizavimą. Manau, reikėtų išlaikyti dvi sesijas. Mūsų partneriai labai nepalankiai priimtų žinią apie sumažintą sesijų skaičių, jei paliktume tik vieną sesiją. Galbūt reikėtų geriau derinti regioninių susitikimų organizavimą; sausio 25 d. Jungtinės parlamentinės asamblėjos biurui pateiksiu kelis konkrečius pasiūlymus šiuo atžvilgiu.
Siekdamas nuoseklumo ir veiksmingumo reikalauju, kad už BPS stebėseną atsakingas parlamentines institucijas sudarytų JPA nariai ir taip būtų galima geriau užtikrinti jų vystymosi dimensiją. Be to, dėkoju jums, Komisijos nary, už pastabas, nes kaip būsimas už prekybą atsakingas Komisijos narys išsakėte gana aiškią nuomonę dėl šio pareiškimo. Visiškai neabejoju, kad į šiuos ekonominės partnerystės susitarimus, kaip sakėte, norite įtraukti vystymosi aspektą.
Baigdamas norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Kotonu susitarimo peržiūros metu reikėtų numatyti daugiau pagalbos ir didesnį finansavimą AKR šalims siekiant padėti joms imtis būtinų kovos su klimato kaita priemonių.
Nirj Deva
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, kalbame, kalbame ir kalbame. Nenustojame kalbėję apie skurdo mažinimą. Tai dešimtasis EPF. Jau išleidome 350 mlrd. EUR mažindami skurdą, bet matome, kad skurdas padidėjo.
Kodėl savo AKR šalyse įgyvendiname tokią politiką, kokios niekada nesame taikę per visą Europos istoriją? Briuselio ar Brabanto provincijos netampa turtingesnės ir nepanaikina skurdo kurdamos tai, ką mes darome AKR šalyse. Europoje gerovę sukūrėme, kurdami gerovę. Kaip kuriame gerovę AKR šalyse?
E. Joly pateiklabai įdomų faktą apie kapitalo nutekėjimą. Pasak jos, šalys praranda aštuonis kartus daugiau, nei mes joms skiriame. Kodėl šis kapitalas nenaudojamas šiose šalyse? Kodėl nesukuriame sąlygų, kad šis kapitalas liktų šalyje, kad naudojant jį būtų galima kurti darbo vietų ir gerovę? Kol neatsakysime į šiuos klausimus, tik švaistysime savo mokesčių mokėtojų pinigus ir nvieno žmogaus neišgelbėsime iš skurdo.
Gabriele Zimmer
Pone pirmininke, mano frakcija palankiai vertina E. Joly pranešimą. Reikalaujame, be kita ko, atsižvelgti į klimato kaitos pasekmes ir būtinas prisitaikymo priemones AKR šalims, AKR šalių nuogąstavimą, kad dėl regioninių ES derybų su AKR šalių grupėmis sumažės AKR bendruomenės solidarumas, ir galimybę pagal Kotonu susitarimą remti būtinas investicijas viešųjų paslaugų ir viešosios infrastruktūros srityse Investicijų banko kreditais. Be to, prieštaraujame, kad derybose būtų nustatytos migrantų grįžimo iš ES į AKR šalis kvotos.
Pirmosios Kotonu susitarimo peržiūros metu svarbiausia buvo politindimensija. Dabar svarbiausia parlamentindimensija, todėl nesuprantame, kaip galima mažinti AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių skaičių ir organizuoti juos tik kartą per metus.
Krisztina Morvai
(HU) Buvau sukrėsta, kai maisto konferencijoje vienos Afrikos delegacijos nario rankose pamačiau užrašą "Nemaitinkite Afrikos". Turėtume suprasti, kad Afrikai reikia ne pagalbos, bet apsisprendimo teisės maisto klausimu. Įdomu, kad Afrikos gyventojų ir ūkininkų interesai sutampa su pokomunistinės Rytų Europos ar net Prancūzijos ūkininkų ir gyventojų interesais, t. y. kad vietos ūkininkai galėtų nuspręsti, ką ir kaip gaminti ir parduoti vietos turguose. Vietos gyventojai nori turėti galimybę valgyti sveiką ir geros kokybės vietoje pagamintą maistą. Liberalizuota laisvoji pasaulio rinka ir apsisprendimo teismaisto klausimu priklauso dviem skirtingoms logikos sistemoms. Šiuo atžvilgiu turėtume ryžtingiau veikti apsisprendimo teisės maisto klausimu srityje.
Filip Kaczmarek
(PL) Pone pirmininke, Komisijos nary, antroji Kotonu susitarimo peržiūra vyksta labai įdomiu laiku, nes galime nagrinėti susitarimo nuostatas greitai besikeičiančiomis sąlygomis. Nuo praeitos peržiūros 2005 m. labai daug pasikeitė: prasidėjo ekonomikos, maisto, energetikos ir finansų krizės, įvyko pokyčių dėl klimato derybų ir paaiškėjo jų poveikis besivystančioms šalims.
Vis dėlto Europos Parlamento nariams tikrai turėtų būti svarbus Jungtinės parlamentinės asamblėjos vaidmuo ir galimi bandymai mažinti jos susitikimų dažnumą ir vaidmenį. Labai džiaugiuosi Komisijos narės pareiškimu, kad Europos Komisija neturi tokių ketinimų. Tai svarbu, nes nei Europos Parlamentas, nei Jungtinparlamentinasamblėja, nei AKR šalių parlamentai nedalyvavo priimant sprendimus, dėl kurių pakeistas susitarimas.
Kitas svarbus dalykas yra Europos Sąjungos ir AKR šalių santykių regionalizavimas, ypač jo pobūdis. Aš nesu prieš regionalizavimą, bet manau, kad regioniniai Jungtinės asamblėjos posėdžiai negali pakeisti plenarinių posėdžių. Beje, tikriausiai būtų suprantamiau, jei sprendimus dėl Jungtinės asamblėjos veiklos struktūros ir principų priimtu pati asamblėja, o ne susitarimo šalys.
Pritariu pranešime išreikštam pageidavimui stiprinti nacionalinius parlamentus. Apie tai kalbėjo L. Michel. Norėčiau, kad ateityje visi Jungtinės asamblėjos veikloje dalyvaujantys AKR šalių atstovai būtų savo parlamentų nariai, o ne savo vyriausybių atstovai.
Taip pat svarbu, kad nacionaliniams AKR šalių parlamentams būtų suteikta galimybdaryti didesnę įtaką bendradarbiaujant vystymosi srityje, rengiant ir įgyvendinant programas ir stebint bei vertinant taikytas priemones. Štai kodėl būtina sudaryti sąlygas susipažinti su strateginiais dokumentais. Be to, sutinku, kad funkcijų nereikėtų dubliuoti ir kad labai svarbu užtikrinti ekonominės partnerystės susitarimų ir Jungtinės parlamentinės asamblėjos papildomumą ir sąveiką.
Véronique De Keyser
(FR) Pone pirmininke, Kotonu susitarimo 13 straipsnis nepersvarstytas nuo 2000 m. Jis susijęs su labai svarbiais klausimais: Europos Sąjungos ir AKR šalių dialogu dėl imigracijos, sąžiningu elgesiu su imigrantais, negrąžinimo principais, imigracijos priežastimis ir, pagaliau, kova su neteisėta imigracija ir readmisija; dviem paskutiniams klausimams Europos Sąjunga skiria daugiausia dėmesio.
Kadangi nėra svarbios bendrosios imigracijos politikos, kuri atitiktų Europos skelbiamas vertybes, persvarstant 13 straipsnį gali padidėti represijų ir neteisėtų imigrantų persekiojimo pavojus. Atrodo, kad tragiškas dvišalio Italijos ir Libijos susitarimo, dėl kurio susidarnepriimtinos humanitarinės aplinkybės, pavyzdys neatgrasuolumo sugriežtinti 13 straipsnį siekiant sustiprinti kovą su neteisėta imigracija.
Be to, kai kuriuose regionuose, pvz., Kalabrijoje, neteisėti imigrantai dabar persekiojami atvirai ir nesivaržant. Reikėtų veikti ne dabartinių krizių sukeltų nuogąstavimų pagrindu, bet priminti, kad reikia atkurti imigracijos ir vystymosi sąveiką.
AKR šalims reikia pagalbos gerinant savo ekonomiką, o mums reikia imigracijos, kad galėtume įveikti mus ištikusią krizę. Todėl daugiausia dėmesio reikėtų skirti teisėtai imigracijai ir judumui. Tik taip įstengsime apsisaugoti nuo mūsų šalyse nepastebimai įsigalinčios neapykantos.
Niccolò Rinaldi
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip liberalai ir demokratai, norėtume pasinaudoti galimybe, peržiūrėdami Kotonu susitarimą, įtvirtinti šiuolaikiškumo mintį, kuriai pritaria ir AKR šalys. Kalbėdamas apie šiuolaikiškumą visų pirma turiu omenyje, kad reikia įgyvendinti priemones, kuriomis galima siekti ir suteikti daugiau laisvės.
Siekiant šios laisvės pirmiausia reikėtų išsivaduoti iš biurokratiškumo, kuris AKR šalyse vis didėja ir nuolat trukdo augti ekonomikai. Ši laisvpirmiausia turėtų būti galimybstudentams mokytis užsienyje ir manau, kad peržiūrėdami susitarimą turėtume pasinaudoti galimybe pradėti plataus užmojo studijų dotacijų programą. Siekiant šios laisvės reikėtų skleisti naujas informacijos technologijas, kad visų pirma internetas taptų turtu, kuriuo galėtų naudotis kiek įmanoma daugiau žmonių.
Pagaliau, naudodamiesi šia laisve, darbuotojai turėtų turėti galimybę laisvai judėti, kad būtų galima panaikinti dideles problemas, kurias minėjo V. De Keyser, kalbėdama apie dvišales sutartis. Kotonu susitarimo, kuris yra tiesiogiai susijęs su ankstesniais Lomé ir Yaoundé susitarimais, istorija ilga; kažkada juo nurodyta, ką daryti, ir jis vėl taps svarbus, jei pavyks priimti naujus iššūkius.
Mariya Nedelcheva
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, pirmiausia norėčiau pasidžiaugti E. Joly pranešimo kokybe.
Iš tiesų, peržiūrint Kotonu susitarimą reikėtų pasinaudoti galimybe pagaliau įvertinti padėtį ir, atsižvelgiant į įgytą patirtį, pasiūlyti sprendimų, kaip gerinti susitarimo įgyvendinimą, veiklą ir poveikį. Taigi, labai svarbu aiškiai nustatyti prioritetus.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tris aspektus. Visų pirma reikėtų aiškiau apibrėžti politinio dialogo turinį. Reikėtų nepamiršti, kad turime įtvirtinti taiką, užkirsti kelią konfliktams, juos spręsti, užtikrinti esamų priemonių veiksmingumą ir nurodyti, kaip kovoti su prekyba šaulių ginklais ir narkotikais, kad būtų galima gerinti politinę, ekonominę ir socialinę padėtį.
Antra, labai svarbu sudaryti lanksčius ir subalansuotus ekonominės partnerystės susitarimus, kuriuose būtų deramai atsižvelgta į regioninę plėtrą. Reikėtų skirti daugiau dėmesio pagrindinėms sritims, pvz., žemės ūkiui, atsinaujinančiajai energijai ir jaunimo užimtumui. Reguliariais dialogais su vietos gyventojais bus galima įgyvendinti reikiamus pakeitimus.
Pagaliau, didelreikšmtenka institucinei sistemai. Ji itin svarbi siekiant užtikrinti geresnę įvairių susitarimo ramsčių sanglaudą. Suteikus daugiau galios nacionaliniams JPA ir parlamentams, automatiškai bus užtikrinta geresndemokratinkontrolir pirmiausia didesnis skaidrumas.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad kiekvienoje - naujoje ar persvarstytoje - priemonėje būtina išlaikyti pagrindinius susitarimo principus ir dvasią ir svarbiausia, nepamiršti pagrindinio tikslo, t. y. panaikinti skurdą, kartu prisidedant prie tvarios plėtros ir laipsniškos AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką.
Michael Cashman
Pone pirmininke, kuo trumpiau, tuo geriau. Sveikinu jus, E. Joly; sveikinu jus, Komisijos nary. Šiose derybose Parlamentui svarbiausia stiprinti neginčijamą žmogaus teisių nuostatų principą ir sankcijas dėl šių nuostatų nesilaikymo, inter alia, atsižvelgiant į diskriminaciją dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos ir į AIDS ar ŽIV užsikrėtusius žmones.
Komisijos nary, girdėjau, kad kai kurios valstybės narės nenori priimti šio pakeitimo, bet Parlamentui jis labai svarbus. Gerai žinote, kad pernelyg dažnai nesilaikoma žmogaus teisių ir tai pirmiausia politiškai naudinga kai kurioms grupuotėms. Pagrindinių teisių apsauga yra svarbiausia Europos Sąjungai, todėl ji turėtų būti svarbiausia ir mūsų santykiuose su AKR šalimis.
Komisijos nary, tikriausiai paskutinį kartą esate prieš mus, eidamas dabartines pareigas, todėl norėčiau nuoširdžiai padėkoti jums Parlamento vardu. Jūs ištikimai gynėte žmogaus teises ir ES vertybes. Linkiu jums sėkmės naujose pareigose. Ačiū.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Į dabartinę Kotonu susitarimo peržiūrą įtraukti svarbūs tvarios plėtros ir laipsniškos AKR šalių integracijos į pasaulio ekonomiką klausimai. Tokie klausimai kaip klimato kaita, energetinis saugumas, mokymas ir švietimas labai svarbūs šių šalių vystymuisi.
Pasaulinis atšilimas gali suteikti tam tikrų galimybių. Atsinaujinančioji energija, kurios turi šios šalys, yra labai svarbi jų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi ir ją naudodamos jos gali siekti valstybės nepriklausomybės energijos atžvilgiu siekdamos įveikti pasaulinę krizę.
Be to, kovojant su skurdu, nedarbu, emigracija, protų nutekėjimu ir padedant kurti šių šalių ekonomiką, svarbu investuoti į švietimą ir mokymą.
Baigdama norėčiau konkrečiai paminėti mažas salų šalis, kurios yra itin pažeidžiamos ir nestabilios. Atsižvelgiant į tai, įgyvendinant Kotonu susitarimą reikėtų atsižvelgti į Mauricijaus strategiją ir Barbadoso veiksmų planą, kuriame nustatyta keletas priemonių, kuriomis galima padėti besivystančioms salų šalims siekti tvarios plėtros.
Diogo Feio
(PT) Pone pirmininke, Parlamentas čia susirinko nuspręsti dėl antrosios Kotonu susitarimo peržiūros.
Vis dėlto norėčiau paprašyti, kad leistumėte atkreipti dėmesį į sunkumus, kurių šiuo metu patiria Haitis. Šiomis aplinkybėmis reikia tarptautinio solidarumo, veiksmų ir dėmesio. Žinoma, galvoju apie tuos, kurie žuvo ir kurie išgyvena tikrai beviltišką padėtį.
Šiandien kalbame apie tai, kad Kotonu susitarimu siekiama sukurti bendradarbiavimo sistemą, kuri būtų bendras AKR ir ES atsakas į globalizaciją, prisidėtų prie taikos ir saugumo ir stiprintų demokratinę politinę aplinką.
2005 m. peržiūra žengti keli žingsniai tinkama kryptimi. Tačiau dar reikia daug padaryti. Naujos peržiūros reikia dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės, klimato problemų ir padidėjusios maisto ir energijos kainos.
Nebeketinu balsuoti, kad Europos Sąjunga išlaikytų - ir kiek įmanoma didintų - pagalbą AKR šalims. Pritariu, kad šių šalių nacionaliniai parlamentai turi dalyvauti šio susitarimo peržiūroje dabar ir ateityje, ir kartoju, kad reikia juos pakviesti į peržiūrą.
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, vienas iš antrojo partnerystės susitarimo persvarstymo tikslų neabejotinai turėtų būti atsakomybės kultūros skatinimas. Būtų sunku siekti šio tikslo be pilietinės visuomenės organizacijų, nevalstybinių subjektų ir parlamentų pagalbos. Tiesą sakant netikiu, kad įmanoma parengti tokią politiką, kuri visiškai atitiktų tikruosius atitinkamų bendruomenių poreikius.
Antras svarbus dalykas yra humanitarinpagalba. 300 mlrd. USD pagalbos, kuri suteikta per paskutinius 40 metų, nebuvo veiksminga, nes matome, kad tuo metu metinis ekonominis augimas Afrikos žemyne buvo mažesnis nei 0,2 proc.
Tai apokaliptinis scenarijus, kurio esmę turi pradėti suvokti tarptautinbendruomenė. Pagaliau ji privalo spręsti besivystančių šalių klausimą kaip iš tikrųjų mūsų problemą, kaip problemą, kuri svarbi mums, kasdieniame mūsų bendruomenių gyvenime, kurią reikia spręsti diena iš dienos kartu su vietos valdžios institucijomis, nuolatos ieškančioms bent menkiausio teisėtumo.
Pagaliau norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad investuoti į žmogiškąjį kapitalą reiškia bandyti suprasti, kad didžiausias ekonomikos atkūrimo išteklius yra kaip tik tie žmonės, kurie pergyvena sunkų laikotarpį. Kaip tik jiems tenka atsakomybištraukti žemyną iš bedugnės ir mes turime atkreipti dėmesį į šių šalių problemas, turėdami aiškų tikslą: bendrą gerovę, kuri labai svarbi ne tik AKR šalims, bet ir mums ir mūsų piliečių ateičiai.
Turėtume paisyti ne pinigų, bet žmonių, ne į reklamos, bet turinio. Tada mūsų strategijos bus veiksmingiausios.
Zuzana Roithová
(CS) Komisijos nary, ponios ir ponai, ne kartą kritikavau, kad nacionaliniai besivystančių šalių parlamentai ir nevyriausybinės organizacijos nedalyvauja priimant sprendimus dėl paramos vystymuisi ir kad jie negali susipažinti su strateginiais dokumentais. Šią klaidą reikėtų ištaisyti iš naujo peržiūrint Kotonu susitarimą. Į naująjį susitarimą reikėtų įtraukti ir pavienių vyriausybių ir parlamentų įsipareigojimus sukurti veikiančią mokesčių sistemą savo šalyse. Tai svarbu abiem susitarimo šalims. Pagaliau AKR šalims reikia savo standartinio mokesčių administravimo, t. y. suplanuotų mokesčių pajamų, kad galėtų siekti savo vystymosi tikslų. Taip Europos Sąjunga galės geriau kovoti su piktnaudžiavimu mokesčių rojais, mokesčių slėpimu ir su neteisėtu kapitalo nutekėjimu.
Kaip pirmininko pavaduotoja, atsakinga už žmogaus teises, reikalauju, kad ir į tarptautines sutartis būtų įtrauktos žmogaus teisių nuostatos ne tik Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalims. Labai gaila, kad E. Joly pranešime, kuris kitais atžvilgiais iš tikrųjų geras, nėra tokio reikalavimo. Raginu Komisiją ir Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją panaikinti šį trūkumą.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Pranešime, dėl kurio šiandien diskutuojame, nurodyta daug problemų, susijusių su aprūpinimu maistu AKR šalyse. Manau, negalime kalbėti šia tema, neatsižvelgdami į kai kurias Europos žemės ūkio realijas.
Europos Sąjunga gali ir net turėtų reguliuoti pasaulio rinkas. Jei Europa sumažintų savo žemės ūkio produktų gamybą, dėl padidėjusio maisto importo labai padidėtų maisto kainos visame pasaulyje. Štai kodėl Europos Sąjunga turėtų išlaikyti pastovius maisto gamybos lygius Europos ir AKR bei kitų valstybių piliečių naudai.
Taigi, mano nuomone šie neturtingesnių šalių aprūpinimo maistu klausimai labai susiję su bendros Europos žemės ūkio politikos ateitimi.
Isabelle Durant
(FR) Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau pasakyti, kad pritariu labai geram kolegės E. Joly pranešimui. AKR ir ES partnerystės reikia kaip niekad, jos svarba ypač paaiškėjo po Haityje įvykusios tragedijos, todėl būtina ją stiprinti.
Taigi, norėčiau pateikti jums - keista kalbėti apie visa tai Komisijos nariui, kuris šiandien atsakingas už vystymąsi, o rytoj bus atsakingas už prekybą - tris pasiūlymus.
Pirma, kaip jau sakkiti prieš mane apie parlamentinę kontrolę ir asamblėją kalbėję Parlamento nariai, neturėtume mažinti posėdžių skaičiaus. Reikėtų ir toliau susitikti du kartus per metus.
Antra, kodėl ekonominės partnerystės susitarimams AKR šalyse netaikius parlamentinės kontrolės, o ne griežtos komercinės logikos, kad ir šioje srityje galėtų dalyvauti parlamentai, kurie būtų įpareigoti kontroliuoti ekonominės partnerystės susitarimų poveikį gyventojams ir ginti jų interesus šioje sistemoje?
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, persvarstant Kotonu susitarimus reikėtų skatinti Europos Sąjungos bendradarbiavimo ir paramos vystymuisi politikos permainas. Šia politika reikėtų siekti nuoširdaus bendradarbiavimo ir solidarumo ir padėti skatinti savarankišką ir suverenų vystymąsi AKR šalyse.
Šiuo metu įvairiais būdais siekiama valdyti ir pavergti daugumą šių šalių. Tokiems santykiams susidaryti labai palankias sąlygas sudaro ir slegiančios užsienio skolos, kurios permokamos kelis kartus, bet vis didėja.
Europos Sąjungai primygtinai reikalaujant įgyvendinti ekonominės partnerystės - daugiausia laisvosios prekybos - susitarimus paaiškėjo Europos plėtros fondo prioritetai, kuriuos reikėtų persvarstyti, ir dabartineiga. Taip siekiama priversti šias šalis užmegzti naujus priklausomybe pagrįstus santykius, kurie naudingi tarptautiniams subjektams, todėl išnaudojama per daug jų išteklių siekiant atsižvelgti į interesus, kuriems nepritaria jų piliečiai.
Pagalba vystymuisi neturi būti susieta su ekonominės partnerystės susitarimų įgyvendinimo sąlyga. Būtina atsižvelgti į AKR šalių interesus, prieštaravimus ir į jų nustatytus prioritetus.
Franz Obermayr
(DE) Pirmininke, iš karto norėčiau pasakyti, kad dabartinio antrosios peržiūros projekto 31 dalis neturi prasmės. Ir aš nepritariu tam, kad įvairiais susitarimais dėl readmisijos emigrantai patektų į estafetinį bėgimą, kurio metu viena šalis perduotų juos kitai. Šiuos pakopinius susitarimus būtina geriau reguliuoti tarptautiniu lygmeniu. Tačiau manau, kad dar svarbiau išvis išvengti tokių aplinkybių. Todėl, mano nuomone, nereikėtų sudaryti palankesnių sąlygų AKR šalių gyventojams gauti "žiedinę" vizą. Geriau padėkime užtikrinti, kad šalys galėtų padėti pačios sau, kad galėtų apsirūpinti, kad gamintojai nelauktų išmaldos, bet pasitikėtų savimi. Tada iš tikrųjų galėsime sustabdyti socialinę emigraciją ir bėgimą nuo socialinio skurdo.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, šią popietę vyko diskusija apie didžiulę ir neįsivaizduojamą nelaimę Haityje ir kaip Europa gali padėti aukoms. Ši diskusija turėtų mums priminti - todėl išreiškiu savo nuomonę šio vakaro posėdyje - kad susitarimams su šalimis, kurios susiduria su didelėmis ekonominėmis problemomis ir kurios yra itin pažeidžiamos įvykus gaivalinėms nelaimėms, kaip galėjome įsitikinti atsitikus Haičio tragedijai, reikėtų taikyti iš esmės kitokį požiūrį nei kitiems Europos Sąjungos sudaromiems susitarimams. Kalbame apie šalis, kurios kenčia nuo skurdo, vargo ir ligų. Tai šalys, kuriose humanitarinkrizjau beveik nestebina.
Todėl mūsų atsakomybė, pareiga, siekis ir pagrindinEuropos Sąjungos užduotis yra užtikrinti, kad žmogaus gyvenimas būtų svarbiau už viską: už visus techninius ar ekonominius aspektus. Štai kodėl visas problemas, dėl kurių diskutavome šiandien - biurokratizmą, techninius klausimus - reikia spręsti kiek įmanoma greičiau.
Hans-Peter Martin
(DE) Pone pirmininke, galvojant apie Karibų šalis, mintyse iškyla du vaizdai: didžiuldabartinHaičio nelaimir, jei šiame Parlamente dirbate daug metų, Parlamento nariai, besimaudantys AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos (JPA) metu.
Po šių ilgų diskusijų, kuriose pasakyta svarbių dalykų, būtų galima imtis labai konkrečių veiksmų ir, atsižvelgiant į padėtį Haityje, atsisakyti vieno ar dviejų prabangių AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos posėdžių šiose šalyse ir grynąsias įplaukas skirti nukentėjusiesiems. Tai būtų tik lašas jūroje, bet tai būtų simbolinis ženklas ir parodytų, kad visi šie gražūs Parlamente ištarti žodžiai nėra tušti.
Crescenzio Rivellini
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, AKR asamblėja yra itin svarbi šiuo politiniu laikotarpiu, kai globalizacija daugiau ar mažiau perskyrpasaulį į šalis, gaminančias produktus, ir šalis, teikiančias idėjų, todėl padidėjo darbuotojų ir, žinoma, prekių migracija.
Šiame procese svarbiausias Viduržemio jūros regionas, kuris yra tikrasis Europos ir AKR šalių santykių centras. Todėl Kotonu taisykles reikėtų pritaikyti prie šios naujos padėties ir siūlau - oficialiai šį pasiūlymą remiančio Italijos Respublikos Prezidento Giorgio Napolitano vardu - įsteigti decentralizuotą biurą arba nustatyti kasmetinį AKR šalių susitikimą daugiataučiame europiniame Viduržemio jūros regiono ir AKR šalių kaimynystėje esančiame mieste - Neapolyje.
Todėl dar kartą siūlau - taip pat Italijos Respublikos Prezidento prašymu - aptarti šį pasiūlymą naujuose susitarimuose. Be to, tai būtų puiki galimybpriartinti Europą prie savo piliečių ir pietų Italijos - tikros Europos logistikos platformos Viduržemio jūros regiono šalių atžvilgiu - gyventojų.
Janusz Wojciechowski
(PL) Pone pirmininke, išklausęs R-L. Niculescu kalbos norėčiau pateikti savo nuomonę; visiškai pritariu jo išsakytai minčiai, kad savo ekonominiuose santykiuose su kitomis šalimis, įskaitant AKR šalis, neturėtume pamiršti Europos visuomenės aprūpinimo maistu. Kalbėdami apie AKR šalis, galime prisiminti cukraus rinkos reformą, kuri vykdyta vadovaujantis kilniu šių šalių rėmimo šūkiu, bet dėl kurios iš tikrųjų labai pablogėjo Europos Sąjungos, mūsų ūkininkų ir vartotojų padėtis ir nedaug padėta AKR šalims. Visada galvokime apie aprūpinimą maistu ir mūsų visuomenę, kuriai to reikia.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad neprieštaraujame, jog BLS ir BLS+ būtų įtraukti į Kotonu susitarimą, bet turėtume suprasti, kad BLS ir BLS+ yra vienašaliai susitarimai, o Kotonu susitarimas - sutartinis. Todėl manau, kad sunku įtraukti juos į Kotonu susitarimą, bet galbūt galime bandyti pritaikyti formules ir bandyti juos labiau susieti.
(FR) Demokratinkontrolė. Keli kalbėję Parlamento nariai prašišlaikyti du kasmetinius plenarinius posėdžius. Komisija, atsižvelgdama į prašymus, pasirengusi persvarstyti šią nuomonę, bet galbūt galėtume vis tiek susitarti, kad regioniniai susitikimai, kiek įmanoma, sutaptų su vienu ar dviem plenariniais posėdžiais, nes man atrodo, kad iš viso Europos Parlamento ir kitų institucijų posėdžių labai daug. Taigi, iš principo sutinku su mintimi rengti du posėdžius, bet pabandykime geriau derinti juos su regioniniais susitikimais.
Keli Parlamento nariai kalbėjo ir apie ekonominės partnerystės susitarimų pobūdį. Nusprendėme vartoti šį terminą, bet iš tikrųjų galėtume kalbėti apie vystymosi partnerystės susitarimus ir manau, kad tada būtų paprasčiau diskutuoti su AKR šalimis. Manau, kad tada būtų lengviau užtikrinti šiek tiek atviresnes diskusijas. Bet kuriuo atveju, jei Europos Parlamentas patvirtintų naująją Komisiją, kurios narys aš esu, visais būdais kiek galėdamas sieksiu, kad šie susitarimai būtų sėkmingi, ir dalyvausiu Jungtinės parlamentinės asamblėjos sesijose.
Kalbėta apie kai kuriuos mokesčių klausimus. Apie tai jau kalbėjau įžangoje ir manau, kad tai turėtų būti vienas iš svarbiausių klausimų ne tik diskusijose su AKR šalimis, bet ir mums patiems. Turime suvokti, kad - be to, žinau, kad Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai šis klausimas taip pat svarbus - norėdami tikrai kažko pasiekti, turime turėti drąsos veikti pasitelkdami savo bendroves šiose besivystančiose šalyse. Problema kyla ne ten. Sakyčiau, ji kyla kaip tik pirmiausia Europos, jos bendrovių ir besivystančių šalių pramonės atstovų santykiuose. Šis procesas jau prasidėjo ir suprantu, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija imsis iniciatyvų šiuo atžvilgiu.
Migracija.
Atsižvelgdamos į 13 straipsnį, abi pusės nori atnaujinti migracijos klausimą. Komisija pateiksubalansuotą ir aiškų pasiūlymą dėl 13 straipsnio, pagrįstą trimis migracijos ir vystymosi, teisėtos migracijos, neteisėtos migracijos ir readmisijos sričių bendradarbiavimo ramsčiais. Deramai atsižvelgta į pranešime iškeltus klausimus. Reikia vienodai atsižvelgti į visas sritis. Vyksta derybos ir tikimės, kad pavyks susitarti, išlaikant trijų ramsčių pusiausvyrą.
M. Cashman minėjo diskriminaciją. Nors M. Cashmano šiuo metu čia nėra, manau, kad jis visiškai teisus. Lytinorientacija buvo viena iš Komisijos pasiūlytų elementų dalių ir mes skyrėme jai daug dėmesio, bet turėtume nepamiršti, kad - Komisija tai žino - kai kuriose AKR šalyse homoseksualumas draudžiamas įstatymais. Neseniai pateikėme skundą Burundžio ir Ugandos prezidentams, nes jie priėmdiskriminacinius įstatymus, bet tai labai keblus klausimas ir manau, kad kažkada turėsite jį rimtai spręsti. Galite reikalauti, kad tekstas būtų labai aiškus, bet gali būti, kad dėl jo nepavyks susitarti. Tai viena galimybė. Kita galimyb- pasirinkti ne tokį konkretų kalbėjimą. JT kalba ne tokia konkreti, bet apimtų ir lytinę orientaciją. Šiuo klausimu irgi reikėtų toliau diskutuoti derybose. Manau, kad atsakiau į daugumą klausimų, todėl teko kalbėti taip ilgai.
Eva Joly
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, nuo to laiko, kai įsigaliojo Kotonu susitarimas, skurdas nesumažėjo. Todėl mūsų vystymosi misija nepasisekė. Antrosios peržiūros metu reikia ką nors keisti.
Džiaugiuosi, kad mano pasiūlytos priemonės vertinamos gana palankiai, ir manau, kad viena iš skurdo naikinimo priemonių yra kova su mokesčių rojais; šią priemonę turėtume taikyti kiek įmanoma veiksmingiau. Europos Sąjungoje ir AKR regione galime priversti tarptautinius subjektus kiekvienoje šalyje deklaruoti, kiek jie uždirba ir moka mokesčių.
Tai yra ir tarptautinis reikalavimas. Vis dėlto praeis daug metų, kol šis reikalavimas bus įvykdytas tarptautiniu lygmeniu. Todėl siūlau pasinaudoti galimybėmis sudarant susitarimą įgyvendinti šią taisyklę Europoje. Štai kodėl prašau jūsų atmesti pasiūlytą 16 dalies pakeitimą ir išlaikyti pirminę formuluotę, kurioje raginama sutvarkyti savo reikalus.
Be to, galėtume priversti savo Investicijų banką imtis veiksmų dėl mokesčių rojų. Turėtume uždrausti Europos plėtros fondui investuoti į įmones, kurios negauna pelno šalyse, kuriose jos veikia, bet siekia pelno mokesčių rojuose.
Pvz., Zambijoje labai didelsuma - atrodo, maždaug 46 mln. USD - investuota į Mopani kasyklą. Šiomis investicijomis nepadaryta nieko, kad būtų galima gerinti Zambijos gyventojų gyvenimą, bet pagerintas šią paramą gavusių akcininkų gyvenimas. Todėl šiomis investicijomis pasiektas priešingas rezultatas, nei tikėtasi. Tai priklauso nuo mūsų. Mes galime pakeisti savo banko įgaliojimus. Taigi, darykime tai, kas įmanoma ir nieko neatidėkime rytojui. Imkimės veiksmų šiuo klausimu.
Be to, ir toliau turėtume būti įsipareigoję laikytis tam tikrų principų: žmogaus ir migrantų teisių, ir raginu išlaikyti mano pasiūlytą 31 straipsnio formuluotę, o ne slopinti prieštaravimus dėl dvišalių susitarimų, kuriais migracijos srautai perduodami išorės subjektams.
(Plojimai.)
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks rytoj, trečiadienį, 2010 m. sausio 20 d.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Corina Creţu  
Antrosios Kotonu susitarimo peržiūros metu galime įvertinti sritis, kuriose suteikta galimybdaryti nepageidaujamus arba neveiksmingus pokyčius, ir pats laikas pataisyti susitarimą, atsižvelgiant į globalizacijos proceso pokyčius. Turime išspręsti įvairias problemas, atsiradusias dėl ekonominių ir socialinių įvykių, pvz., ekonomikos ir finansų krizės, ginkluotų konfliktų ir neigiamų su gyventojų sveikata susijusių pokyčių, kuriuos rodo padidėjęs žmonių, apsikrėtusių užkrečiamomis ligomis (tuberkulioze, AIDS, maliarija) ir nukentėjusių nuo smurto arba gaivalinių nelaimių, skaičius. Be to, susiduriame su klimato kaitos problemomis, kurias valdyti sunkiau, ir atsižvelgdami į visas šias problemas turime nedelsdami didinti besivystančiųjų šalių gyventojų atsparumą sisteminiams socialiniams trūkumams. Todėl vystomojo bendradarbiavimo priemonėmis daugiau dėmesio reikėtų skirti pagrindiniams visuomenės sveikatos ir švietimo sistemų elementams. Taigi, manau, kad būtina aiškiau nagrinėti šiuos klausimus, konsoliduojant susitarimo 3 dalies I antraštę "Vystymosi strategijos".
Martin Kastler  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, balsuosiu už šį pranešimą, nes manau, kad svarbu stiprinti Europos Sąjungos ir AKR šalių bendradarbiavimą partnerystės susitarimais. Vis dėlto norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad šiame pranešime yra fraz"lytinės ir reprodukcinės sveikatos apsauga". Ką reiškia ši frazė? Pirma, gal tai reiškia siekį užtikrinti žmonių fizinę ir psichinę gerovę, susijusią su visomis žmogaus lyties ir reprodukcijos sritimis, pvz., kova su lytiniu smurtu ir lytinių organų žalojimu? Antra, gal tai reiškia galimybę susipažinti su informacija apie vadinamąjį šeimos planavimą? Trečia, gal tai apima ir abortą? Anksčiau Komisija ir Taryba, atsakydamos į Parlamento narių klausimus aiškiai nurodė, kad formuluot"lytinir reprodukcinsveikata" neapima aborto. Būtent taip šią formuluotę suprantu ir aš. Taigi, mano nuomone, svarbu nustatyti, kad sąvoka "lytinir reprodukcinsveikata" neapimtų aborto, todėl siūlau aiškiau formuluoti susitarimo tekstą.
Siiri Oviir  
Šiandien vyksta antroji 2000 m. priimto Kotonu susitarimo peržiūra ir jos metu į susitarimą siekiama įtraukti pakeitimų, kad galėtume siekti šiame susitarime nustatytų tikslų: panaikinti skurdą, vystyti ekonomiką ir Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno valstybių grupę palaipsniui įtraukti į pasaulio ekonomiką. Reikėtų pastebėti, kad nuo paskutinės Kotonu susitarimo peržiūros 2005 m. pasaulyje įvyko daug naujų pokyčių (pvz., finansų krizė, klimato kaita, padidėjusios maisto ir energijos kainos ir pan.) ir visi jie daro tiesioginę įtaką Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno regionui. Visiškai sutinku su pranešėjos nuomone, kad dėl visų šių pasaulio padėties pokyčių, jei deramai neatsižvelgsime į juos peržiūrėdami susitarimą, gali būti sunku pasiekti Kotonu susitarimo tikslą ir Tūkstantmečio vystymosi tikslus iki 2015 m. Gerai žinome, kad ES ir AKR šalys šiandien susitardėl Kotonu susitarimo sričių ir straipsnių, kurie bus peržiūrėti ir kuriuose iš dalies atsižvelgta į minėtus dalykus. Deja, nerimą kelia tai, kad Europos Parlamentas, ES ir AKR jungtinparlamentinasamblėja, valstybių narių parlamentai ir AKR šalys nedalyvauja priimant deramus sprendimus ir tai turi labai didelio poveikio susitarimo persvarstymo skaidrumui ir patikimumui. Manau, kad, norėdami padidinti demokratinį teisėtumą ir atskaitomybę, peržiūrėdami susitarimą, turėtume padidinti Europos Parlamento, AKR ir ES Jungtinės parlamentinės asamblėjos, ES valstybių narių parlamentų ir AKR šalių vaidmenį.
