Sociālā nodrošinājuma sistēmu un pensiju nākotne - to finansēšana un individualizācijas tendence (īss izklāsts) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā iesniedza Stauner kundze, par sociālā nodrošinājuma sistēmu un pensiju nākotni - to finansēšanu un individualizācijas tendenci.
Gabriele Stauner
referente. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Sagatavot iniciatīvas ziņojumu par sociālā nodrošinājuma sistēmām un pensijām ir aizraujošs uzdevums, jo šī joma ir ļoti svarīga un ļoti sarežģīta. Tomēr ir rūpīgi jāraugās, lai ziņojums nekļūtu par garu vēlmju sarakstu un prasību sarakstu visiem saprātīgi domājošiem cilvēkiem.
Mēs šim kārdinājumam nepadevāmies, un to skaidri apliecina šis samērā īsais un stingri lietišķais teksts, kura veidošanā mēs rūpīgi vairījāmies no jebkādiem izskaistinātiem formulējumiem. Tāpēc es gribētu pateikties visiem saviem kolēģiem, it īpaši ēnu referentiem un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma sagatavotājai Lulling kundzei, par izrādīto pašdisciplīnu.
Mans mērķis bija sagatavot ziņojumu, kas visiem lēmumu pieņēmējiem un ieinteresētajām pusēm ļautu gūt ieskatu situācijas attīstībā nākamajos 30-40 gados un kas radītu augsni pārdomām un ieteikumiem attiecībā uz rīcību atsevišķās sociālās politikas jomās. Dalībvalstu sociālā nodrošinājuma un pensiju sistēmas tradicionāli ir radītas, pilnveidotas un finansētas ļoti atšķirīgi, tāpēc tās nebūs iespējams saskaņot ES līmenī.
Tomēr globalizācijas izraisītās demogrāfiskās situācijas un darba tirgus pārmaiņu dēļ visām šīm sistēmām ir radušās grūtības. Tas nozīmē, ka jebkurā gadījumā ir vajadzīgas reformas. Zinātniski pētījumi apliecina, ka neviena no pašreizējām sistēmām nevar turpināt darboties līdzšinējā veidā. Tas ir pirmais būtiskais rezultāts.
To, kāda veida reformas ir vajadzīgas katrā dalībvalstī, nosaka attiecīgās valsts sistēmas struktūra. Pēc mūsu domām, citu rīcības virzienu starpā visām sistēmām vajadzīgi plašāki un uzlaboti pasākumi darba un privātās dzīves līdzsvarošanai, kas palīdzēs novērst nodarbinātības līmeņa mazināšanos un nodrošinās sociālo problēmu nepadziļināšanos vērienīgas darbinieku imigrācijas ietekmē.
Otrkārt, par spīti tā saukto netipisko darba attiecību ieviešanai, mums ir jāsaglabā tradicionālais pilna laika un beztermiņa nodarbinātības modelis, jo tas ir vienīgais veids, kā garantēt dzīves apstākļu un sociālā nodrošinājuma sistēmu stabilitāti.
Treškārt, līdzās kopējo iemaksu un jaukto fondēto pensiju risinājumu izmantošanai sociālā sektora izdevumu finansiālās drošības garantēšanai, mums ir jākoncentrējas arī uz sociāliem ieguldījumiem.
Ceturtkārt, mums ir jāuzlabo produktivitāte un jāpalielina spēja ieviest jauninājumus, jo Eiropai ļoti svarīgs ir tās cilvēkkapitāls.
Piektkārt, mums jāgādā, lai ikvienam ir pieejama augsti kvalitatīva veselības aprūpe, un ar medicīnas progresa un iemaksu mazināšanās palīdzību visiem iedzīvotājiem jāgarantē pamata aprūpe.
Sestkārt, lai aizsargātu sievietes pret viņām draudošo risku vecumdienās nonākt nabadzībā, ir jāievieš īpaši pasākumi, piemēram, pensijas apdrošināšanā iekļaujot bērna un ģimenes aprūpes laiku.
Visu mūsu turpmāko centienu pamatā ir jābūt paaudžu un dažādu sociālo grupu solidaritātei. Tas ir īpaši svarīgi šai laikā, kad globalizācijas ietekmē pasaule kļūst arvien bezpersoniskāka un anonīmāka. Eiropas sociālā modeļa pamatprincipi ir solidaritāte un subsidiaritāte. Šajā kontekstā mums ir jāpanāk globalizācijas sociālā aspekta nodrošināšana, lai kvalificēti un pielāgoties spējīgi darbinieki varētu pienācīgi uzturēt sevi un savu ģimeni, slimības gadījumā saņemtu augsti kvalitatīvu veselības aprūpi un baudītu finansiāli nodrošinātas vecumdienas.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Lai gan šis ziņojums izstrādāts vēl pirms tam, kad mūsu finanšu tirgus satricināja pašreizējā nestabilitāte un iestājās ekonomiskā lejupslīde, tas nāk īstajā laikā un ir ļoti vajadzīgs. Es vēlos izteikt atzinību referentei par viņas lielisko darbu.
Ziņojumā ir uzsvērtas ilgtermiņa sociāli demogrāfiskās un ekonomiskās pārmaiņas, kas rada nepieciešamību modernizēt un reformēt mūsu sociālās aizsardzības sistēmas. Ir norādīts arī uz mūsu kopīgo vērtību nozīmi sociālās aizsardzības jomā. Ziņojumā arī parādīts, kā šīs vērtības var palīdzēt nodrošināt mūsu pensijas un veselības aprūpes sistēmu ilgtspēju.
Sociālās aizsardzības ilgtermiņa piemērotības un ilgtspējas ķīla ir vairāk cilvēku, kas strādā vairāk un ilgāk. Tā ir arī tāda stratēģija, kurā visi ir ieguvēji. Ilgtspējīga, adekvāta sociālā aizsardzība ziņojumā ir sasaistīta ar Lisabonas stratēģiju un mūsu apņemšanos garantēt stabilu publisko finansējumu. Komisijas ierosinātā atjaunotā sociālā programma nostiprina šo saikni, stimulējot visaptverošu pieeju turpmākajai sociālajai politikai un tās prioritātēm.
Es atzinīgi vērtēju pastiprināto uzmanības pievēršanu pilnīgai sieviešu iekļaušanai darba tirgū un jebkādas diskriminācijas izskaušanu, lai nodrošinātu, ka ikviens var baudīt pienācīgu sociālo nodrošinājumu un it īpaši pensijas tiesības.
Ziņojumā uzsvērts, ka daudzās dalībvalstīs virzība uz fondētajām pensijām jāapvieno ar stabilu valsts un ES uzraudzības sistēmu, kas iedzīvotāju labad veiktu efektīvu un rūpīgu rezultātu pārraudzību un kontroli.
Šis signāls nāk īstajā laikā. Piekļuve kvalitatīvai ārstēšanai un profilaktiskajai aprūpei ir ES sociālo modeļu stūrakmens. Tas ir gan mērķis pats par sevi, gan nepieciešams nosacījums, lai straujas iedzīvotāju novecošanās apstākļos būtu pieejams produktīvs darbaspēks.
Arī Komisija ir nobažījusies par nevienlīdzību veselības jomā un par vajadzību ikvienam garantēt augsti kvalitatīvu veselības aprūpi, kā arī par visas sabiedrības solidaritāti finansēšanā. Šie aspekti tiks atspoguļoti nākamgad gaidāmajā Komisijas paziņojumā par nevienlīdzību veselības aprūpē.
Šis ziņojums mums visiem ir stingrs arguments ne tikai turpināt darbu, lai sasniegtu tādus pamatmērķus kā visiem garantētu piekļuvi, solidaritāti, piemērotību un ilgtspēju, bet arī stiprināt šo mērķu sasniegšanu ar modernizācijas palīdzību.
Komisijas paziņojumā, ko publicēs 26. novembrī, būs sniegts pilnīgs pārskats par rīcību saistībā ar finanšu krīzi un reālās ekonomikas lejupslīdi.
Kopējā ziņojumā par sociālo aizsardzību un integrāciju 2009. gadam tiks aplūkota arī sociālās aizsardzības konstruktīvā sociālā un ekonomiskā funkcija.
Es vēlētos apliecināt Komisijas gatavību ciešā sadarbībā ar Parlamentu vēlreiz caurlūkot dažādus šajā ziņojumā ietvertos aspektus.
Priekšsēdētāja
Šis punkts ir slēgts.
Balsojums notiks ceturtdien, 2008. gada 20. novembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Bogusław Rogalski  
Eiropa nākotnē diemžēl nevarēs izvairīties no sabiedrības novecošanas un iedzīvotāju skaita samazināšanās. Demogrāfi uzskata, ka dzimstības līmenis nenodrošinās paaudžu nomaiņu, savukārt vidējais mūža ilgums palielināsies. Zemais dzimstības līmenis ir saistāms ar grūtībām apvienot profesionālo darbu ar ģimenes dzīvi; mums pietrūkst gan mazbērnu novietņu, gan bērnudārzu, gan ekonomiskā atbalsta ģimenēm. Strādājošo un nestrādājošo iedzīvotāju attiecība 2030. gada beigās, iespējams, būs 2:1.
Imigrācija ir tikai viens no iespējamiem risinājumiem, lai mazinātu sekas, ko rada strādājošo iedzīvotāju skaita sarukums. Tās rezultātā palielināsies arī etniskā, kultūras un reliģiskā dažādība. Tāpēc mums ir jāpaaugstina invalīdu un gados vecāku cilvēku nodarbinātības līmenis, organizējot apmācību un pārkvalificēšanos. Ir vajadzīga arī elastīgāka pensionēšanās, un to var panākt, ieviešot brīvprātīgu pensionēšanos, nodarbošanās veida maiņu un jauno tehnoloģiju izmantošanu.
Dalībvalstīm jāīsteno arī līdzsvarota finanšu politika, taisnīgi sadalot nodokļu slogu starp darba ņēmējiem, patērētājiem un uzņēmumiem.
Demogrāfiskās pārmaiņas nopietni ietekmēs valstu izdevumus attiecībā uz darba un vecuma pensijām; šo ietekmi var mazināt ar daļēji privātu fondu finansējumu. Pieaugs arī ar veselības aprūpi saistītie izdevumi.
Šajos apstākļos nekavējoties risināms uzdevums ir dalībvalstu iedzīvotāju nodrošināšana ar veselības aprūpi un pienācīga apmēra pabalstiem, un šis darbs ir veicams vairākos sociālajos un pārvaldes līmeņos.
