Pakalpojumu direktīvas piemērošana (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par
mutisko jautājumu Padomei par Direktīvas 2006/123/EK piemērošanu, ko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā iesniedza Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides un Matteo Salvini - B7-0216/2009), un
mutisko jautājumu Komisijai par Direktīvas 2006/123/EK piemērošanu, ko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā iesniedza Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühle, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides un Matteo Salvini - B7-0219/2009).
Malcolm Harbour
autors. - Priekšsēdētājas kundze, man ir tas gods pirmo reizi, kopš esmu ievēlēts par Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas priekšsēdētāju, uzstāties šajā zālē un uzdot šo jautājumu visu komitejas politisko grupu, kā arī koordinatoru vārdā. Man ir liels prieks, ka daudzi jaunie komitejas locekļi ir šeit, lai mani atbalstītu un piedalītos debatēs.
Nedomāju, ka Parlamentam būtu jāatgādina, cik svarīga ir Pakalpojumu direktīva. Izmantojot vienotā tirgus priekšrocības nozarē, kas veido varbūt visus 70 % no Eiropas ekonomikas, darba vietas, ko tas radīs, un tā dinamiskais efekts pašreizējos stagnācijas apstākļos mums ir ļoti nepieciešams.
Šī ir ļoti plaša spektra direktīva. Tai ir daudz jaunu elementu. Daudzās jomās tā ir sarežģīta. Tā prasīja daudz uzmanības. Lai direktīva efektīvi darbotos, ir ārkārtīgi svarīgi to konsekventi un pilnā apmērā transponēt dalībvalstu tiesību aktos. Direktīvas galvenā doma ir tāda, ka dalībvalstīm jālikvidē šķēršļi uzņēmējdarbībai un jāatsakās no tādiem savos tiesību aktos paredzētiem pasākumiem, kas diskriminē pakalpojumu uzņēmumus, kuri vēlas darboties šajā nozarē. Ticiet man, dažādās valstīs ir burtiski simtiem tiesību aktu priekšlikumu vai pašu tiesību aktu, kuros šā priekšlikuma dēļ bija jāveic grozījumi. Ja vien visi kolēģi un visas valstis neapvienos spēkus, lai to izdarītu, tad šī diskriminācija turpināsies. Tas jādara konsekventi. Pretējā gadījumā šie šķēršļi saglabāsies.
Tieši tādēļ vispirms es vēlos īpaši pateikties Komisijai par vadošo lomu, ko tā uzņēmās, vadot un koordinējot visu šīs direktīvas izpildes un transponēšanas procesu dalībvalstīs. Es vēlos pateikties arī Padomei un, tā kā šis priekšlikums tika pieņemts jau 2006. gadā, arī pārējām Padomēm, par šā procesa vadīšanu, kā to esam redzējuši samitos, aicinot konsekventi transponēt šo direktīvu.
Vēršoties tieši pie Cecilia Malmström, ministres, kas šodien atrodas šeit, vēlos pastāstīt, cik iespaidota jutās komiteja par Zviedrijas paveikto darbu, kad šā gada septembrī savas misijas ietvaros mēs to apmeklējām. Es domāju, ka viņi noteikti ir labs piemērs daudziem cilvēkiem, jo īpaši ņemot vērā viņu pedantisko attieksmi, nodrošinot, ka Zviedrijas varas iestādes visos līmeņos izprot savas ES tiesību aktos paredzētās saistības, lai varētu piešķirt atļaujas pakalpojumu uzņēmumiem, kuri nāk no citām Eiropas Savienības valstīm.
Mūsu jautājums šovakar īpaši attiecas uz to, kas, mūsuprāt, ir tie svarīgākie elementi, kuri pēc iespējas ātrāk būtu jāievieš. Dalībvalstīm tika izvirzīta prasība izskatīt savus tiesību aktus, meklējot, kā jau teicu, šos diskriminējošos elementus. Tomēr direktīvas transponēšana 28. decembrī tikai aizsāks šķēršļu likvidēšanas procesu, jo tagad katra valsts nāks ar priekšlikumu sarakstu, kas diskriminēs citas valstis un ko, pēc viņu domām, tās varēs attaisnot ar sabiedrības interesēm. Šis savstarpējās izvērtēšanas process - tas ir kas pilnīgi jauns - paredz, ka dažādu dalībvalstu iestādes vērtē viena otru un to diskriminējošos priekšlikumus. Šis process, kas sācies, būs ļoti svarīgs, un mēs tam sekojam ar lielu interesi. Šovakar mēs gribētu dzirdēt, ko attiecībā uz šo procesu piedāvā Komisija. Mēs gribētu zināt, kā šo procesu atbalstīs Padome. Mēs gribētu arī gūt pārliecību, ka tas nebūs process aiz slēgtām durvīm, jo patērētāji, uzņēmēji un citas ieinteresētās pusēs vēlēsies zināt, kā process norisinās. Mēs gribam redzēt šo sarakstu. Mēs gribam redzēt to noteikumu un iekšējo statūtu sarakstu, ko dalībvalstis vēlas saglabāt.
Otrs jautājums ir informācija un piekļuve procedūrām, izmantojot elektroniskās tehnoloģijas. Vienotu kontaktpunktu izveide uzņēmējdarbībai ir novatorisks priekšlikums jebkurā Eiropas direktīvā. Dalībvalstīm jānodrošina, lai šī informācija un piekļuve procedūrām, kas nepieciešama uzņēmumiem, būtu pilnīga, lai tie varētu darboties, izmantojot šīs sistēmas. Ļoti svarīgi, lai izveidotās sistēmas būtu pilnīgas.
Lūk, tāds šovakar ir mūsu jautājums. Mēs ceram, ka Ferrero-Waldner kundze, kas šo jomu varbūt tik labi nepārzina, sniegs izsmeļošu atbildi. Mēs zinām, ka jūs pasveicināsiet no mums visiem Charlie McCreevy.
Domāju, ka tomēr ir svarīgi saprast arī manas komitejas viedokli. Mums tas nozīmē arī tāda procesa sākumu, kas turpināsies nākamos piecus gadus un kurā mums būs jākontrolē un jāatbalsta politiskās intereses un jāizdara spiediens uz visām dalībvalstīm, lai šī direktīva tiktu īstenota. Man jāsaka Cecilia Malmström, ka, saudzīgi izsakoties, biju vīlies, ziņojumā izlasot, ka Konkurētspējas padome šā gada septembrī apsprieda Komisijas piezīmi, ka, izrādās, dažās dalībvalstīs politiskā apņemšanās pilnībā un savlaicīgi ieviest direktīvu diemžēl atbilstošā rīcībā nav izpaudusies. Tas nepavisam nav labi. Mēs gribam redzēt rezultātu un gribam to jau tagad.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētājas kundze, vēlos pateikties Harbour kungam un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai par šo svarīgo jautājumu. Kā jau Harbour kungs teica, pakalpojumu brīva aprite ir viens no iekšējā tirgus stūrakmeņiem. Šī nozare veido 60-70 % no ES ekonomikas un nodarbinātības kopējā līmeņa, un šis skaitlis turpina pieaugt. Tai būs ļoti nozīmīga loma ES ekonomikas izaugsmē, tomēr, kā tika norādīts, pakalpojumu brīva aprite nedarbojas tik labi kā vajadzētu. Vēl ir daudz darāmā, lai likvidētu tirdzniecības šķēršļus un veicinātu pakalpojumu tirdzniecību, tādēļ ir lieliski, ka tagad mums ir Pakalpojumu direktīva, kas 28. decembrī tiks transponēta.
Komisija ir tieši atbildīga, lai dalībvalstis darītu to, kas tām jādara, un esmu pārliecināta, ka Komisijas pārstāve par to runās, tomēr gribu ko teikt prezidentūras vārdā, atbildot uz jautājumu, ko man uzdeva komiteja. Pirmkārt, gribu runāt par tiesību aktu izskatīšanu un tās lomu direktīvas piemērošanā. Šīs izskatīšanas mērķis ir identificēt un likvidēt šķēršļus brīvībai veikt uzņēmējdarbību un brīvai pakalpojumu apritei. Pakalpojumu sniegšanas prasībām, ko dalībvalstis saglabā savos tiesību aktos, jāatbilst nediskriminēšanas, nepieciešamības un samērīguma principam.
Tas ir milzīgs uzdevums, bet, kad tas būs paveikts, pakalpojumu nozare būs ieguvēja, jo administratīvais slogs uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus, tiks samazināts. Galīgais ziņojums Komisijai par šo jautājumu jāiesniedz līdz 28. decembrim.
Valstu kontaktpunktiem jāvāc informācija par tiesībām un prasībām, kas pakalpojumu nozarē noteiktas pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem. Šiem kontaktpunktiem jādod iespēja pakalpojumu sniedzējiem tiešsaistē pieteikties atļauju saņemšanai un sazināties ar atļaujas devēju iestādi. Protams, dalībvalstīm to noorganizēt ir diezgan grūti. Tā pamatā ir ideja, ka mums ir modernāka sistēma ar augstāku e-pārvaldes līmeni. Nākamajā nedēļā Zviedrijas prezidentūra rīko ministru sanāksmi Malmē tieši par šo e-pārvaldes jautājumu. Šajā sanāksmē dalībvalstis var rēķināties ar Komisijas atbalstu, un tiks rīkoti daudzi semināri, lai mēs varētu viens no otra mācīties, galveno uzmanību pievēršot lietotāja ērtībām.
Cits svarīgs jautājums ir tīmekļa portālos lietotā valoda un iespēja tos izmantot arī citā, ne tikai savas valsts valodā. Tā nav direktīvas prasība, bet, cerams, lielākajai daļai dalībvalstu informācija kontaktpunktos būs pieejama vairākās valodās. Tas ļaus pakalpojumu sniedzējiem salīdzināt dažādus tirgus un gūt kopainu, kas nepieciešama, lai paplašinātu savu darbību.
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja jautā, vai dalībvalstis šo direktīvu spēs ieviest laikā, un es ceru, ka tās spēs. Uz šo jautājumu būs jāatbild Komisijai, bet fakts ir tāds, ka Konkurētspējas padomē visas dalībvalstis norādīja, ka būs gatavas laikā. Protams, ļoti svarīgs šajā ziņā ir politiskais atbalsts.
Kādas tad ir bijušas lielākās problēmas? Protams, direktīvas spektrs ir ārkārtīgi plašs, tādēļ dalībvalstīm jāveic vairāki pasākumi ne tikai attiecībā uz saviem tiesību aktiem, bet arī lai veicinātu sadarbību. Šīs struktūrvienības, ko mēs, cerams, izveidosim, nodrošinās efektīvāku un mūsdienīgāku pārvaldi. Tomēr tam būs vajadzīgs laiks. Vienā naktī nav iespējams izskatīt visus tiesību aktus šajā ārkārtīgi plašajā jomā un atrast ar tiesību aktu palīdzību īstenojamus risinājumus. Pārvaldes iestādēm būs nepieciešama apmācība attiecībā uz to jaunajiem pienākumiem, un tam būs vajadzīgi līdzekļi.
Līdz ar to atbilde uz jautājumu, kādas ir bijušas lielākās problēmas, protams, ir vienotu kontaktpunktu izveide un to darbības nodrošināšana. Visbeidzot, Parlaments jautāja, kā šajā procesā tika iesaistītas ieinteresētās personas. Šis ir svarīgs jautājums, jo tā, protams, ir būtiska šā procesa daļa dažādām ieinteresēto personu organizācijām, kuras tiks iesaistītas informācijas sniegšanā par Pakalpojumu direktīvu un tās priekšrocībām pilsoņiem un uzņēmumiem, kā arī to viedokļu un vajadzību noskaidrošanā.
Šis dialogs bija ļoti svarīgs procesa elements. Daudzas ieinteresētās pesonas sarunu periodā jau bija iesaistītas kontrolgrupās, un daudzos gadījumos šo tīklu darbība turpinās. Daudzās valstīs ir notikušas plašas sociālās konsultācijas par priekšlikumiem attiecībā uz direktīvas piemērošanu, lai iegūtu dažādu informāciju un noskaidrotu viedokļus.
Visbeidzot, priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties Parlamentam par izrādīto interesi attiecībā uz Pakalpojumu direktīvas piemērošanas procesu. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta ļoti svarīgo lomu, ko tas uzņēmās, lai panāktu vienošanos, ir labi, ka jūs saglabājat interesi un pārbaudāt un pārliecināties, ka mēs darām to, kas mums jādara dalībvalstīs. Mēs piekrītam, ka sevišķi svarīgi ir tas, lai direktīva tiktu ātri un pareizi ieviesta, un jo īpaši tagad, ekonomiskās krīzes laikā, Pakalpojumu direktīva būs svarīgs instruments, kas izvedīs mūs no krīzes un ļaus atkal koncentrēties uz ekonomisko izaugsmi un, cerams, darba vietu radīšanu.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, gribu pateikties Eiropas Parlamentam, jo īpaši mana kolēģa Charlie McCreevy vārdā, par šo savlaicīgo mutisko jautājumu par situāciju attiecībā uz Pakalpojumu direktīvas piemērošanu.
Līdz termiņa beigām ir palikuši nedaudz mazāk par diviem mēnešiem, un ir pienācis laiks palūkoties uz padarīto un kritiski izvērtēt pašreizējo situāciju.
Pakalpojumu direktīva ir viena no svarīgākajām pēdējos gados pieņemtajām iniciatīvām. Tai ir liels potenciāls attiecībā uz tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu iekšējā tirgū un mūsu valstu administrāciju modernizēšanu, un pašreizējos ekonomiskajos apstākļos pareiza direktīvas piemērošana ir kļuvusi vēl jo svarīgāka. Mēs to ļoti labi zinām, un Eiropas Parlaments un jo īpaši Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ne tikai uzņēmās vadošo lomu, lai direktīvu varētu pieņemt, bet Komisija īpaši augstu vērtē arī jūsu pastāvīgo ieinteresētību, pārraugot darbu, ko veikušas dalībvalstis, lai šo direktīvu īstenotu.
No mūsu puses, Komisija ir izpildījusi savu apņemšanos veicināt direktīvas īstenošanas procesu. Tas jau tika pieminēts. Mēs esam nopietni uzklausījuši dalībvalstu lūgumus pēc tehniskās palīdzības un esam pielikuši vēl nebijušus pūliņus un atlicinājuši resursus, lai šo palīdzību sniegtu. Pēdējo trīs gadu laikā ir notikušas vairāk nekā 80 divpusējas sanāksmes ar visām dalībvalstīm un ekspertu grupas Briselē tikās vairāk nekā 30 reižu.
Tomēr valsts līmenī Komisija direktīvas īstenošanu nevar veikt. Tas ir dalībvalstu pienākums, un Pakalpojumu direktīvas transponēšana tām ir bijis sarežģīts uzdevums.
Tas bija sarežģīts tāpēc, ka tas ietvēra vairākus lielus projektus, piemēram, vienotu kontaktpunktu izveidi un pakalpojumu jomā pieņemto tiesību aktu pārskatīšanu un vienkāršošanu. Tas bija sarežģīts arī tāpēc, ka tas ietvēra intensīvu sadarbību starp visiem pārvaldes līmeņiem, vai tā būtu valsts, reģionālā vai vietējā mēroga pārvalde.
Cik tad tālu mēs esam tikuši? Un vai dalībvalstis iekļausies termiņā?
Nedaudz vairāk kā puse dalībvalstu Pakalpojumu direktīvu varētu ieviest līdz 2009. gada beigām vai 2010. gada sākumā. Dažas dalībvalstis varētu šo termiņu nokavēt. Tas nav apmierinošs rezultāts, jo īpaši pilsoņiem un uzņēmējiem, kas vēlas izmantot savas tiesības iekšējā tirgū. Kaut arī salīdzinājumā ar citām iekšējā tirgus direktīvām šajā situācijā nav nekā neparasta, tā tomēr dod iemeslu bažām.
Tomēr jāņem vērā arī tas, ka varbūt vairāk nekā saistībā ar jebkuru citu direktīvu dalībvalstīm bija jāatrisina ārkārtīgi daudz sarežģītu juridisku un praktisku jautājumu. Tādēļ, ņemot to vērā, rezultāts, ko mēs līdz nākamā gada sākumam ceram sasniegt, patiesībā varētu tikt uzskatīts par diezgan labu.
Tagad ļaujiet man precīzāk atbildēt uz jūsu jautājumu.
Tātad gandrīz visas dalībvalstis ir pabeigušas savu tiesību aktu izskatīšanas procesu. Dažas pie tā vēl strādā. Protams, šajā posmā ir diezgan grūti novērtēt, cik lielā mērā šī izskatīšana palīdzēs reāli transponēt direktīvu. Transponēšanas termiņš vēl nav pienācis, un dalībvalstis Komisijai vēl nav iesniegušas savas izmaiņas tiesību aktos.
Tomēr skaidrs ir tas, ka mērķtiecīgs un detalizēts tiesību aktu izskatīšanas process ir ļoti svarīgs, lai nodrošinātu tiesību aktu piemērotību iekšējā tirgus situācijai katrā dalībvalstī. Tas ir ārkārtīgi svarīgi arī mūsu pakalpojumu nozares konkurētspējai kopumā.
Attiecībā uz vienotajiem kontaktpunktiem, šķiet, ir skaidrs, ka līdz 2009. gada beigām vairums dalībvalstu būs ieviesušas vismaz dažus praktiskus vienotā kontaktpunkta risinājumus. Tas vēl nebūs ideālais variants, taču veidos stabilu pamatu. Dalībvalstīm jāturpina darbs pie vienoto kontaktpunktu izveides un modernizācijas, lai beigu beigās tie kļūtu par pilntiesīgiem e-pārvaldes centriem.
Šajā ziņā Komisija piekrīt, cik svarīgi ir nodrošināt papildu informāciju un procedūras, izmantojot šos vienotos kontaktpunktus, piemēram, attiecībā uz darba ņēmēju tiesībām un nodokļiem. Uzņēmējiem un patērētājiem jāizprot tiem piemērojamie noteikumi. Bet, kā jūs jau zināt, šajā direktīvā tā nav obligāta prasība.
Vienotajiem kontaktpunktiem nostiprinoties un attīstoties, mēs sagaidām, ka tiks sniegta arī šāda informācija. Patiešām, dažas dalībvalstis to plāno darīt jau tagad.
Kas attiecas uz direktīvas piemērošanu sociālo pakalpojumu jomā, ciktāl tie šajā direktīvā ir aplūkoti, nešķiet, ka šis jautājums būtu radījis īpašas problēmas. Direktīvā ir paredzēti mehānismi, kas nodrošina, lai šo pakalpojumu specifika tiktu ņemta vērā.
Visbeidzot, es domāju, ir skaidrs, ka ieinteresētās personas ir spēlējušas būtisku lomu visā direktīvas īstenošanas procesā. Tās ir uzmanīgi sekojušas dalībvalstīs veiktajiem pasākumiem un dažādi iesaistījušās direktīvas īstenošanas procesā, un mēs raudzīsimies, lai nākamgad, izvērtējot īstenošanas rezultātus, tiktu ņemtas vērā ieinteresēto personu domas.
Tādēļ mums jāizdomā, kā nodrošināt, lai šīs apspriedes būtu mērķtiecīgas un ļoti konkrētas.
Visbeidzot, daudzas dalībvalstis likumdošanas procesa laikā ir rīkojušas atklātas konsultācijas par direktīvas īstenošanas tiesību aktu projektu. Dažas ieinteresēto personu organizācijas pat ir veikušas regulāras aptaujas, saviem dalībniekiem jautājot par direktīvas īstenošanas gaitu. Šajā procesa posmā ir svarīgi būt reālistiskiem un godīgiem. Direktīvas īstenošanas jomā vēl ir daudz darāmā, un tām dalībvalstīm, kas nespēj iekļauties termiņā, ir jāpieliek papildu pūles.
Tomēr es joprojām esmu pārliecināta, ka lielāko darba daļu jau esam paveikuši. Izdarīsim atlikušo un nevilcināsimies.
Andreas Schwab
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Tas, ko tikko dzirdējām no Komisijas un Padomes, nav diez ko uzmundrinoši.
Eiropa sastopas ar starptautisku konkurenci, globālu konkurenci, kurā Eiropas pakalpojumu sniedzējiem ir jāatrod arī sava vieta un jāspēj veiksmīgi darboties. Ja mēs palūkojamies uz šīs direktīvas vēsturi, kas sākās Parlamentā, lielā mērā piedaloties deputātiem, manuprāt, nav diez ko uzmundrinoši dzirdēt, ka glāze ir pa pusei pilna vai pa pusei tukša, kā minēja Ferrero-Waldner kundze. Padomes priekšsēdētājas kundze, Parlamentam ir ne tikai bijusi svarīga loma pagātnē, bet tā nolūks ir pildīt šo lomu arī nākotnē. Tādēļ mēs Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā nolēmām uzdot jums šo jautājumu laicīgi pirms transponēšanas termiņa beigām, lai pārbaudītu, vai jūs, Eiropas Savienības dalībvalstis, esat uzņēmušās saistības, kuras jūs pašas sākotnēji ierosinājāt - transponēt šo direktīvu līdz gada beigām, un vai jūs spējat šo mērķi sasniegt. Vismaz attiecībā uz Eiropas Tautas partijas grupu (Kristīgajiem demokrātiem) es joprojām pieņemu, ka jūs darīsiet visu, ko spējat, lai turpmākos mēnešos īstenotu savu apgalvojumu.
Mēs novērtēsim direktīvu un tās īstenošanu, raugoties no Eiropas pilsoņu, pakalpojumu sniedzēju un darba ņēmēju viedokļa, un saskaņā ar šo nostāju mēs rūpīgi pārskatīsim, kā dalībvalstis attiecas cita pret citu, un sēdes vadītāja minēto pārredzamības pakāpi attiecībā uz viedokļu apmaiņu par direktīvas elementiem, kā arī to, cik efektīvi tiek pārbaudīta dalībvalstu noteikumu ilgtspējība iekšējā tirgū, ciktāl tas attiecas uz pakalpojumu sniedzējiem. Tas pats sakāms arī par direktīvas piemērošanas jomu. Arī šajā ziņā, kā jau mēs to esam darījuši iepriekš, mums būs uzmanīgi jāvēro, cik lielā mērā Eiropas Kopienu tiesa Līgumu par Eiropas Savienību varētu interpretēt tā, lai prioritāti piešķirtu pilsoņu tiesībām un, kā jau tas Padomē, šķiet, reizēm notiek, dalībvalstu intereses ne vienmēr būtu prioritāras.
Otrkārt, mūs ļoti iepriecina tas, ko jūs minējāt attiecībā uz procesa elektronisku pārvaldību, bet, mūsuprāt, galvenais jautājums ir tas, vai pakalpojumu sniedzēji galu galā visus uzdevumus, kurus paredz procedūra, spēs veikt vienkāršā un efektīvā veidā, izmantojot tiešsaistes procesu, un vai aiz šīm daudzajām tīmekļa vietnēm viņi atradīs reālu cilvēku, ar kuru varēs pārrunāt jautājumus un dalībvalstīs noteiktās prasības, vai arī mēs šeit vienkārši būvējam mūrus un liekam šķēršļus.
Dāmas un kungi! Priekšsēdētājas kundze mani lūdz izteikties īsi. Es vēlos pāriet pie pēdējā jautājuma. Iepriekšējā debatē Parlaments aicināja izveidot iekšējā tirgus informācijas sistēmu, lai novērstu visas problēmas, kas dalībvalstu pārvaldes iestādēm var pamatoti rasties saistībā ar šīs direktīvas transponēšanu, un tādēļ, Malmström kundze, es ceru, ka jūs darīsiet visu iespējamo, lai šī direktīva varētu stāties spēkā šā gada 31. decembrī.
Evelyne Gebhardt
Priekšsēdētāja kungs! Pateicos jums, ka mēs šodien varam diskutēt par šo tēmu, jo tā ir tik svarīga! Es vēlos, lai viena lieta būtu pilnīgi skaidra - mēs, Parlaments, ne tikai piedalījāmies, bet nodrošinājām, lai šajā Pakalpojumu direktīvā tiktu rasts ļoti pozitīvs un konstruktīvs risinājums. Šā kompromisa pamatā ir darbinieku un sociālo tiesību garantēšana un jo īpaši vispārējas nozīmes pakalpojumu ņemšana vērā un atcelšana. Šis bija galvenais iemesls, kādēļ Pakalpojumu direktīva bija iespējama.
Tomēr par dažām lietām šajā saistībā es neesmu pārliecināta, un vēl nav atbildēti arī mūsu uzdotie jautājumi. Piemēram, būtu apbēdinoši, ja izrādītos patiesība tas, ko esmu dzirdējusi no dažādiem avotiem, proti, ka dažas dalībvalstis, pilnībā neievērojot Pakalpojumu direktīvā paredzētās darbinieku tiesības, Pakalpojumu direktīvas transponēšanu izmanto, lai izjauktu līdzsvaru, ko mēs, likumdevēji, esam raduši. Tas attiecas ne tikai uz darba apstākļiem, par kuriem pastāv šaubas, bet daudzās dalībvalstīs arī definīcijas ir pārstrādātas vai kļuvušas ierobežojošākas. Dažas dalībvalstis, minot vārgus attaisnojumus, neizņem sociālos pakalpojumus no tiem pakalpojumiem, uz kuriem attiecas šī transponēšana.
Šajā ziņā Eiropas Komisijas Rokasgrāmata nebija ļoti noderīga, jo tajā sniegtās vadlīnijas bija daļēji kļūdainas un tajā ietvertā interpretācija, mūsuprāt, bija nepareiza. Mani minētie piemēri parāda, cik svarīgi mums ir izveidot tiesisku regulējumu vispārējas nozīmes pakalpojumiem, lai pilnībā varētu ievērot tādas sociālās tiesības kā, piemēram, darbinieku tiesības. Nekas cits nebūtu pietiekams.
Es arī vēlētos jautāt dalībvalstīm, cik lielā mērā tās transponēšanā tika iesaistītas ieinteresētās personas, jo īpaši arodbiedrības un sociālie dienesti. Mēs uzdevām šo jautājumu, bet vēl neesam dzirdējuši atbildi uz to, un es ļoti vēlētos dzirdēt labu atbildi uz šo jautājumu.
Jürgen Creutzmann
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Komisijas reakcija, protams, ne tikai nav uzmundrinoša, kā norādīja Schwab kungs, bet ir pat ļoti apbēdinoša. Runājot par transponēšanu, mums jāsaprot, ka, ja jūs sakāt, ka ir ieplānoti 50 %, mums ir jāpieņem, ka otri 50 % vēl ļoti ilgi netiks iekļauti plānā.
Piemēram, manā valstī, Vācijā, pašlaik direktīvu transponē atsevišķas federālās zemes. Reinzemē-Pfalcā, kur es dzīvoju, man bija iespēja 25. septembrī piedalīties pirmajā lasījumā par Pakalpojumu direktīvas transponēšanu šajā federālajā zemē. Jūs jau varat iedomāties, ka nebūs iespējams laicīgi panākt transponēšanu, un es domāju, ka citās federālajās zemēs ir līdzīga situācija.
Protams, kritisks faktors mums būs tas, kā šī transponēšana tiks veikta. Ja 13. panta 2. punkts nosaka, ka "atļauju piešķiršanas procedūras un formalitātes nav preventīvas, un tās nav nepamatoti sarežģītas, kā arī neaizkavē pakalpojumu sniegšanu”, tad mums ir ļoti jārūpējas, lai nodrošinātu, ka praksē tas tiešām nenotiek. Izšķirošs faktors būs, piemēram, tas, kā būs aprīkoti vienotie kontaktpunkti. Vai tiem būs valodu prasmes? Vai tie pietiekami cieši sadarbosies ar pārvaldes iestādēm, lai spētu veikt tiem uzdotos uzdevumus? Mēs par to ļoti šaubāmies. Faktiski komitejai tagad būtu jājautā, kuras valstis šajā ziņā atpaliek no grafika, kuras valstis to izpilda par 50 % un kad tās paredz to paveikt? Tad attiecībā uz šīm valstīm labāk vajadzētu izveidot moratoriju vai ko līdzīgu.
Esmu pārliecināts, ka vairumā valstu šī direktīva līdz 2010. gada 1. janvārim netiks transponēta, lai gan šīm valstīm bija vairāk nekā četri gadi, lai to izdarītu. Tā ir galvenā problēma, un tas ir ļoti apbēdinoši.
Tadeusz Cymański
ECR grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Šajā diskusijā es vēlos pajautāt, kā krīze iespaido direktīvas īstenošanu ES valstīs.
Manā valstī Polijā, neskatoties uz krīzi un grūtībām saistībā ar transponēšanu, ir bijis iespējams izstrādāt likumprojektu par pakalpojumiem, kura pamatā ir augsta uzņēmumu reģistrēšanas un uzņēmējdarbības liberalizācijas pakāpe. Tādos sektoros kā amatniecība, tirdzniecība, tūrisms un viesnīcas ierobežojumi ir noteikti vienīgi izņēmuma gadījumos. Mēs to darām, lai nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas un aizsargātu veselīgas konkurences principu.
2006. gadā panāktais kompromiss nozīmē to, ka noteiktām jomām direktīva netiks piemērota. Es vēlos jautāt, kā šie lēmumi tiek vērtēti šodien? Toreiz tika pieņems, ka nākotnē sabiedrisko pakalpojumu jomā turpināsies likumdošanas darbs. Izmantojot komisāra lietoto metaforu, vai pēc tam, kad būs piepildīta glāze, kas jau ir pa pusei pilna, būs vēl kāda glāze, un kas notiks tālāk?
Eva-Britt Svensson
Priekšsēdētāja kungs! Saskaņā ar 2006. gadā panākto kompromisu Sociālistu grupa vairs nepieprasīja sociālajiem apsvērumiem piešķirt augstāku prioritāti nekā pakalpojumu sniedzēju uzņēmumu brīvībai. Pretējā gadījumā, kā jau paziņojumā presei rakstīja Harbour kungs, tas nebūtu bijis nekāds kompromiss. Termins "izcelsmes valsts princips” ir svītrots, un tā vietā ir lietota Komisijas kolīziju norma, kas skaidri nosaka, ka dažādu dalībvalstu darba tirgus tiesību aktu kolīziju gadījumā piemēro uzņēmuma izcelsmes valsts tiesību aktus.
Direktīvu nevarēja interpretēt tā, it kā tā nozīmētu, ka ES neiejauksies valsts darba tiesībās. Tomēr Komisija ātri izstrādāja vadlīnijas, nosakot, ka uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus, nav jābūt pastāvīgajam pārstāvim valstī, kurā veic darbu, un tādēļ arodbiedrībai nav partnera, ar ko veikt pārrunas. Arī Vaxholm nolēmumā skaidri tika norādīts, ka ES tiesību aktiem ir augstāks tiesiskais spēks nekā Zviedrijas darba tiesību aktiem, kas nozīmēja, ka Zviedrija bija spiesta samazināt savus darba tiesību aktos noteiktos standartus. Es un Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa neredzam citas alternatīvas, lai aizsargātu darbinieku tiesības, kā tikai līgumā iekļaut skaidru, juridisku protokolu, nosakot, ka arodbiedrību tiesības ir pārākas par tirgus brīvībām.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pirmkārt un galvenokārt, ar Pakalpojumu direktīvu beidzās Eiropas ceļš, kura galamērķis ir tieši iekšējā tirgus noslēgšana, lai veicinātu tirdzniecību Eiropas Savienībā un tādā veidā iestādes varētu koordinēt savus pasākumus un, kas ir vissvarīgāk, līdz minimumam samazināt darījumu izmaksas dažādām operācijām dažādos sektoros un dažādās dalībvalstīs.
Dažādu administratīvo procedūru satura saskaņošana un pakalpojumu sniedzēju darbības atvieglošana citās dalībvalstīs automātiski nozīmē pieauguma palielināšanos un tādēļ arī pieauguma stimulēšanu tādā ārkārtējas krīzes laikā kā šis. Pakalpojumu direktīva, ko Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2006. gada 12. decembrī, ir būtiska daļa no Lisabonas stratēģijas, kas laika gaitā ir pārskatīta un pielāgota dažādajām situācijām, kuras Eiropa ir piedzīvojusi pēdējo deviņu gadu laikā, un tās galvenajam mērķim noteikti ir jābūt nodrošināt, lai Eiropas tautsaimniecība kļūtu par pašu konkurētspējīgāko tautsaimniecību pasaulē un arī par tautsaimniecību, kas balstīta uz zināšanām.
Ņemot vērā arī ekonomisko krīzi, ko mēs pašlaik piedzīvojam un kuru Eiropas Savienība cenšas novērst institucionālā līmenī, prasmīgi saskaņojot dažādus pasākumus, ko veikušas atsevišķas dalībvalstis, Pakalpojumu direktīva ir jāpiemēro vēl pareizāk un drīzāk, nekā bija nepieciešams, kad to pirmoreiz pieņēma. Tādēļ Pakalpojumu direktīvas transponēšanai noteiktais termiņš - 2009. gada 28. decembris - ne tikai, protams, norāda datumu, kas paredzēts, lai no šīs direktīvas ratifikācijas pārietu pie likumdošanas procesa, bet, pirmkārt, tas ir svarīgs solis pretim Eiropai, kas labāk apzinās savus resursus un, konkrētāk runājot, ir spējīga šos resursus izmantot visefektīvākajā veidā.
Bernadette Vergnaud
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ministra kungs, komisāru kungi, dāmas un kungi! Kopš Pakalpojumu direktīvas pieņemšanas un ar to saistītajām karstajām diskusijām tā vairs nav uzmanības centrā, bet ir svarīgi parādīt, ka mēs īpaši modri sekojam līdzi tās transponēšanas kritiskajiem posmiem.
Es apšaubu direktīvas 2. panta noteikumu interpretāciju saistībā ar sociālo pakalpojumu izslēgšanu no tās piemērošanas jomas. Tādi jēdzieni kā "atbalsts personām, kam vajadzīga palīdzība” vai "valsts pilnvaroti pakalpojumu sniedzēji” šķiet ierobežojoši salīdzinājumā ar dažās dalībvalstīs lietoto sociālo pakalpojumu definīciju, un es raizējos, vai ar nolūku sašaurināta interpretācija nevar kalpot, lai pamatotu veselas šādu pakalpojumu grupu iekļaušanu direktīvas piemērošanas jomā.
Šo pakalpojumu izslēgšana no direktīvas piemērošanas jomas ir galvenais teksta elements un garantija pilsoņiem, ka tiks aizsargāts Eiropas sociālais modelis.
Es ceru, ka noteiktas dalībvalstis, tostarp Francija, neizmantos transponēšanu, lai liberalizētu sociālos pakalpojumus, aizbildinoties, ka tās pakļaujas Eiropas tiesību aktiem. Šīs problēmas saistībā ar vispārējas nozīmes pakalpojumu integrēšanu skaidri parāda, ka ir vajadzīgi Eiropas tiesību akti, kas reglamentētu tieši šos pakalpojumus, un nav cieši jāturas pie visbiežāk lietotās definīcijas, kas izmantota arī direktīvā par komercpakalpojumiem.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Direktīvu par pakalpojumiem iekšējā tirgū ir svarīgi pareizi īstenot ne tikai to Eiropas uzņēmēju labā, kas darbojas šajā tirgū, bet arī patērētāju labā. Pakalpojumu direktīva ir labs piemērs. Tās īstenošanai ir atvēlēts trīs gadus ilgs periods. Tas ir ilgs laiks, un tomēr ne visas valstis šo direktīvu transponēs šo trīs gadu laikā. Šis piemērs ļoti skaidri parāda, ka ir vajadzīga ideāla sadarbība starp dalībvalstīm un Eiropas iestādēm, lai panāktu savlaicīgu transponēšanu visās dalībvalstīs.
Patiešām, tieši šādu nostāju Komisija pieņēma šā gada jūnijā ieteikumos attiecībā uz līdzekļiem iekšējā tirgus darbības uzlabošanai. Es uzskatu, ka īstenošanas procesā ir jāiet pat vēl tālāk. Tādēļ ziņojumā par iekšējā tirgus rezultātu tabulu es ierosinu iniciatīvu organizēt forumu par iekšējā tirgus jautājumiem, kurā tiktos Eiropas iestāžu, dalībvalstu un citu ieinteresēto grupu pārstāvji ar mērķi panākt precīzāk formulētas transponēšanas saistības, lai mēs varētu izpildīt tiesību aktus attiecībā uz iekšējo tirgu, tostarp šo ārkārtīgi svarīgo direktīvu. Es vēlētos, lai dalībvalstis un ES iestādes šai forumā apmainītos ar pieredzi transponēšanas jomā. Es vēlētos, lai šis forums piesaistītu sabiedrības uzmanību jautājumiem, kas saistīti ar iekšējo tirgu. Mums jāpalielina savu pilsoņu interese un atbildība par tirgus darbību. Tad mūsu pūliņi būs veiksmīgi.
Attiecībā uz problēmām saistībā ar Pakalpojumu direktīvas transponēšanu, par kurām mēs dzirdējām pirms mirkļa, es vēlos jautāt, vai dalībvalstis ir lūgušas Komisiju sadarboties un vai var teikt, ka īstenošanas procesā tās ir veiksmīgi piemērojušas kādu no Komisijas ieteikumiem. Vai Komisija turpina meklēt jaunus risinājumus? Vai tā izmanto visas iespējas un līdzekļus, lai īpaši mobilizētu un atbalstītu tās valstis, kurās radušās problēmas saistībā ar transponēšanu? Vai ir kādas jaunas idejas šajā jautājumā?
Louis Grech
(MT) Ir uztraucoši tas, ka vismaz manā valstī, man regulāri sazinoties ar vietējām iestādēm, apstiprinās, ka daudzās no tām joprojām valda neziņa par to, kas tās sagaida, kad direktīva stāsies spēkā. Vispārīgi runājot, nav daudz zināšanu par pašreiz spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz mūsu četrām brīvībām. Šķiet, trūkst arī informācijas par visu, kas saistīts ar normatīvajiem aktiem par finanšu pakalpojumiem, elektronisko komunikāciju pakalpojumiem un pakalpojumiem pārvadājumu jomā. Turklāt šķiet, ka iestādēm varētu būt problēmas vienkāršot administratīvo procesu un saskaņot tirdzniecības un citus licencēšanas noteikumus. Tāpēc Komisijai ir jāpieņem papildu iniciatīvas, lai nodrošinātu tūlītēju un tiešu palīdzību vietējām un reģionālajām iestādēm. Pie tam, ja mēs patiešām vēlamies, lai īstenošanas process būtu tāds, par kādu mēs vienojāmies Parlamentā, tad Eiropas Parlamentam ir obligāti jāturpina piedalīties procesā, pat pēc tam, kad direktīva stāsies spēkā.
Bogusław Liberadzki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ekonomikas lejupslīdes apstākļos parasti vajadzētu veidot jaunas darbavietas, palielināt konkurētspēju, veicināt cenu samazināšanu jeb, īsāk sakot, patērētājam nodrošināt vairāk priekšrocību. Mēs to darām, piemēram, subsidējot automobiļu ražošanas nozari. Mēs runājam par tādām profesijām kā frizieri, santehniķi un mūrnieki, kuriem nav vajadzīgas subsīdijas. Tomēr viņiem ir vajadzīga brīvība, lai tie varētu darīt savu darbu. Kaut realitāte atbilstu noteikumiem!
Es zinu piemēru par maiznīcu, ko uzcēla kādā kaimiņvalstī. Kad vajadzēja dot piekrišanu tās celšanai, viss bija labi. Tomēr, kad sākās ražošana, valdība un vietējās iestādes savu piekrišanu atsauca. Kāpēc? Protestēja vietējo maiznieku asociācija. Kaut šāda prakse nekad netiktu izmantota!
Komisāra kungs, piekritīsim nosaukt tās dalībvalstis, kuras īsteno šo tiesību aktu par 50 %! Kuras tās ir? Es vēlētos arī, lai janvārī mēs saņemtu priekšlikumu rūpīgi uzraudzīt šīs direktīvas transponēšanu atsevišķās dalībvalstīs.
Małgorzata Handzlik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es piekrītu komisāram, ka Pakalpojumu direktīva ir viens no vissvarīgākajiem tiesību aktiem, kas pieņemts pēdējo gadu laikā, un ka ir ārkārtīgi svarīgi to pareizi īstenot.
Iepriekšējā sasaukumā man bija iespēja strādāt pie Pakalpojumu direktīvas noteikumiem. Es joprojām atceros, cik milzīgus pūliņus mēs visi Eiropas Parlamentā ieguldījām tās noteikumu izstrādē. Es ar entuziasmu atbalstu Pakalpojumu direktīvu un esmu cieši pārliecināts, tiekoties ar uzņēmējiem, es to bieži uzsveru, ka tā ir milzīga iespēja gan viņiem, gan visai Eiropas tautsaimniecībai.
Tomēr šo iespēju varēs pārvērst konkrētos rezultātos vienīgi tad, ja dalībvalstis atbilstošā veidā un savlaicīgi īstenos attiecīgos tiesību aktus. Tāpēc es pievienojos lūgumam tām valstu iestādēm, kuras vēl nav pabeigušas nepieciešamos darbus šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanas brīvības principa un atsevišķu kontaktpunktu pareizu īstenošanu, paātrināt īstenošanas procesu. Es rūpīgi sekoju Pakalpojumu direktīvas īstenošanai atsevišķās valstīs tieši tāpat kā savā valstī, Polijā, kur joprojām ir daudz darba, lai pienācīgi īstenotu direktīvas noteikumus. Es ceru, ka šo pūliņu rezultāts būs apmierinošs.
Anna Hedh
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Ziemeļvalstu darba tirgus modeļa pamatā ir sociālo partneru vienošanās. Šāda tipa modelis nestrādā, ja viens no partneriem, šajā gadījumā pakalpojumu sniedzējs, nav pilnvarojis pārstāvi, ar kuru var veikt sarunas. Tāpēc mūs ļoti iepriecināja lēmums par Pakalpojumu direktīvu, kas, mūsuprāt, nozīmē, ka netiks skartas tiesības apspriest, noslēgt un īstenot koplīgumus, kā arī veikt protesta akcijas saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi.
Tomēr Pakalpojumu direktīvas īstenošanas laikā Zviedrijā izveidojās diskusija par to, vai ir pieļaujams noteikt prasību, lai uzņēmums pilnvaro kompetentu pārstāvi. Tādējādi mans jautājums ir šāds. Vai direktīva kaut kādā veidā liedz valstij, kurā sniedz pakalpojumus, noteikt prasību, saskaņā ar kuru pakalpojumu sniedzējiem ir jāieceļ pārstāvis, kas pilnvarots apspriest un noslēgt līgumus?
Ilda Figueiredo
(PT) Šīs diskusijas laikā mēs nedrīkstam aizmirst, cik ļoti šīs direktīvas transponēšana būs saistīta ar pakalpojumu liberalizāciju daudzās valstīs, jo īpaši tajās, kurās sociālā situācija ir ļoti nestabila, tādējādi krīzes situācija, ko mēs piedzīvojam, tur kļūs vēl smagāka. Pat, ņemot vērā visas rūpes, ko izrādīja dažādas dalībvalstīs, mums var rasties vēl nopietnākas problēmas, ja nekavējoties netiks veikti pasākumi, lai aizsargātu sociālās un darbinieku tiesības un visapdraudētākos sektorus. Liberalizācija varētu palielināt bezdarbu, nabadzību un nevienlīdzību visneaizsargātāko personu vidū, un iegūs tikai lielie pakalpojumu sniedzēji un ekonomiskās aprindas, it īpaši bagātākajās valstīs.
Tāpēc krīzes laikā viens būtiski svarīgs pasākums ir atlikt direktīvas transponēšanu attiecībā uz pakalpojumu liberalizāciju un veikt atbilstošu pētījumu par iespējamajām sociālajām sekām, ko radītu šīs direktīvas īstenošana.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Ir jāpateicas Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai par to, ka tā pievērsa uzmanību šim svarīgajam jautājumam - Pakalpojumu direktīvas īstenošanai. Nedrīkst pieļaut, ka valstis, uzņēmēji vai kāds cits izmanto šo ekonomikas krīzi, kas mūs piemeklējusi, lai atgrieztos pie protekcionisma, kas kopumā būtu katastrofāls.
Vispārīgāk skatoties, pakalpojumu tirdzniecība var būt tautsaimniecības atlabšanas virzītājspēks, un patiešām, kopš mēs iesaistījāmies ārējā tirdzniecībā, Īrijas ekonomiskā situācija ir uzlabojusies. Jaunā krīze Īrijā būtu radījusi daudz smagākas sekas, ja mums nebūtu bijis plašāks pamats starptautiskajai tirdzniecībai, ko atviegloja iekšējais tirgus.
Patiesi, robežu atvēršana ārvalstu konkurentiem nekādā veidā nav negatīvi ietekmējusi iekšzemes pakalpojumus. Patiesībā tas ir veicinājis konkurenci un inovācijas. Tādēļ es par visiem 100 % atbalstu šodien ierosināto.
Visbeidzot, es tikai vēlos pateikt, ka priecājos šodien dzirdēt atzinīgus vārdus par Īrijas komisāru Charlie McCreevy, kurš ir mans draugs, lai gan mēs esam no dažādām frakcijām.
Josefa Andrés Barea
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Mēs runājam par Pakalpojumu direktīvu. Šīs direktīvas mērķis bija praksē īstenot ceturto Eiropas integrācijas projekta pamatbrīvību, jo mēs šodien runājam par gadadienām. To pieņēma pirms trīs gadiem, un tagad beidzas periods, kas dalībvalstīm bija atvēlēts savu valsts tiesību aktu pielāgošanai un šķēršļu novēršanai. Tagad, kad šis periods ir pagājis, ir laiks novērtēt, kādā stāvoklī mēs atrodamies pašlaik, kurš ir transponējis tiesību aktus un kurš nav, un ar kādiem noteikumiem.
Tomēr mans jautājums ir, vai Komisija uzskata, ka ir vajadzīgs augstāka saskaņotības pakāpe un, ja tā, vai tā plāno ierosināt kādu likumdošanas iniciatīvu saistībā ar šo ārkārtīgi svarīgo Pakalpojumu direktīvu, lai saskaņotu tirgu un patērētāju, pilsoņu un darba ņēmēju tiesības.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs! Vēlreiz paldies par to, ka aktualizējāt šo ļoti svarīgo jautājumu! Es domāju, ka saskaņā ar vispārēju vienošanos Pakalpojumu direktīva ir ļoti svarīga un steidzama un mums tā jāīsteno, cik drīz vien tas iespējams.
Zviedrija, tāpat kā citas valstis, savas prezidentūras laikā dara visu iespējamo, lai tas noritētu bez sarežģījumiem un ātri. Mums ir bijušas vairākas diskusijas dažādās Padomes formācijās. Mums ir bijuši semināri un diskusijas par to, un tas ir iekļauts darba kārtībā, lai veicinātu reālu šā jautājuma risināšanu.
Tomēr ir atlikuši gandrīz divi mēneši, un atbilde uz jautājumu, kurš atpaliek no grafika, var mainīties. Vēl ir laiks. Mūsu mērķis ir skaidrs, un mēs zinām, ka tas ir arī Komisijas mērķis, un tas ir - panākt, lai visas valstis būtu īstenojušas direktīvu līdz 2009. gada 28. decembrim. Varētu būt neliela aizkavēšanās. Mums, protams, žēl, ka tā, bet es zinu, ka daudzas valstis strādā tik ātri, cik vien spēj.
Tika jautāts par to, kā funkcionēs kontaktpunkti. Tie vēl nepastāv, bet mērķis ir panākt, lai tie funkcionētu lietotājam draudzīgā un efektīvā veidā un ietvertu visu būtisko informāciju, kas vajadzīga gan pakalpojumu sniedzējiem, gan patērētājiem. Dalībvalstis ir sadarbojušās ar Komisiju, sagatavojot brošūru, kas pieejama visās valodās, lai būtiskā informācija būtu pieejamāka pilsoņiem un patērētājiem. Daudzas dalībvalstis veic arī savus pasākumus, lai izplatītu informāciju par direktīvu. Pastāv arī vienošanās izveidot kopīgu logotipu, lai lietotājiem būtu vieglāk navigēt starp dažādām tīmekļa vietnēm un kontaktpunktiem.
Lai gan tā nav obligāta prasība, dažas dalībvalstis savos kontaktpunktos nodrošinās informāciju par darba ņēmēju tiesībām un darba tiesību aktiem. Pakalpojumu direktīva neaptver darba tiesības, un darba ņēmēju norīkošana darbā ir izslēgta no tās piemērošanas jomas. Šis jautājums, ko man uzdeva mani Zviedrijas kolēģi, ir jārisina Zviedrijai. Mēs to izskatām, bet tas neattiecas uz šo diskusiju. Mēs priecāsimies pie tā atgriezties valstiskā līmenī.
Pakalpojumu direktīva ir svarīga. Tā atvieglos dzīvi pakalpojumu sniedzējiem, veicinās brīvu apriti un būs labvēlīga ieguldījumiem, izaugsmei un darbavietām, kā arī ļoti izdevīga pilsoņiem. Pilsoņi vēro mūs, lai pārliecinātos, ka tā stāsies spēkā, cik drīz vien iespējams, jo tas atvieglos viņiem dzīvi. Mūsu pienākums ir darīt visu iespējamo, lai tas notiktu.
Es vēlreiz vēlos pateikties Parlamentam ne tikai par tā ieguldījumu balsošanā par Pakalpojumu direktīvu un tās pieņemšanā, bet arī par to, ka tas ir pildījis uzrauga pienākumus un nemitīgi mudinājis Padomi un Komisiju darīt, ko varam, lai tā stātos spēkā. Bet vēl ir atlicis nedaudz laika, un, iespējams, mēs pie šīs diskusijas atgriezīsimies nākamgad Spānijas prezidentūras laikā. Komisija joprojām šo procesu vēros ļoti uzmanīgi.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle.- Priekšsēdētāja kungs! Kā jau iepriekš minēja, mēs esam pārrunājuši visus jautājumus saistībā ar dažādiem šīs direktīvas sociālajiem un citiem aspektiem. Es neuzskatu, ka mums tagad vēlreiz vajadzētu atsākt šo diskusiju, bet mums būtu jāpievērš uzmanība dalībvalstīm, lai redzētu, kā tās ir īstenojušas vai īstenos šo direktīvu. Pamatojoties uz jau pieejamo informāciju, nešķiet, ka vairums dalībvalstu līdz gada beigām, pat ne 2010. gada sākumā, būs pabeigušas īstenošanu.
Tādēļ uz uzskatu, ka var teikt arī, ka lielākā daļa dalībvalstu būs izveidojušas vismaz vienu kontaktpunktu un tātad būs gatavas izpildīt savas administratīvās sadarbības nolīgumus un saistības.
Tomēr dažos gadījumos varētu būt aizkavēšanās, ciktāl tas attiecas uz izmaiņām tiesiskajā regulējumā.
Attiecībā uz pārskatīšanas procesu dažas dalībvalstis pārskatīšanas iespēju ir izmantojušas, lai vienkāršotu tiesību aktus un procedūras, un ir veikušas ievērojamu skaitu izmaiņu. Citas dalībvalstis ir pieņēmušas tikai dažus grozījumus, un veikto izmaiņu skaits, protams, ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, tostarp no esošajiem reglamentējošiem noteikumiem un arī no dalībvalstu iekšējās organizācijas: federālās valstīs šis process ir sarežģītāks nekā pārējās valstīs.
Protams, tas ir atkarīgs arī no dalībvalstu vēlmes vienkāršot tiesību aktus un procedūras.
Attiecībā uz jautājumu par pareizu īstenošanu mans kolēģis, Charlie McCreevy kungs, daudzreiz ir vērsis dalībvalstu valdību locekļu uzmanību uz to, cik svarīgs ir darbs pie īstenošanas, viņš un viņa personāls ļoti uzmanīgi sekoja īstenošanas procesam un uzraudzīja to.
Patiešām, kā jau es iepriekš minēju, pēdējo trīs gadu laikā notika vairāk nekā 80 divpusējas sanāksmes ar visām dalībvalstīm, un vairāk nekā 30 reizes Briselē tikās ekspertu grupas. Mēs esam sēdējuši rokas klēpī salikuši. Un mēs arī turpmāk sekosim dalībvalstu darbam un sniegsim tehnisku palīdzību, ja dalībvalstis to vēlēsies. Bet nobeigumā gribu teikt, ka šis darbs, tāpat kā līdzekļu piešķiršana, noteikti ir dalībvalstu pienākums.
Attiecībā uz nākamo gadu es domāju, ka būs būtiski svarīgi nodrošināt, lai konstruktīvi tiktu izmantots direktīvā paredzētais savstarpējās izvērtēšanas process. Mums būs jānovērtē arī tiesību aktu īstenošanas kvalitāte, kas tika lūgts, jāuzrauga vienoto kontaktpunktu darbība un pēc tam arī jāpanāk atgriezeniskā saite no uzņēmumiem un patērētājiem.
Visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi, mums var nākties ķerties pie citiem īstenošanas mehānismiem - dažreiz varbūt pārkāpumu gadījumos, bet pašlaik ir pāragri par to runāt.
Protams, attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem mēs jums piekrītam. Tie ir ES tautsaimniecības mugurkauls, un to intereses ir Pakalpojumu direktīvas centrā.
Tātad, šī direktīva sniegs labumu visiem uzņēmumiem, bet visvairāk jau mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un pašlaik mazie un vidējie uzņēmumi ļoti bieži izlemj palikt mājās visu juridisko sarežģījumu un pārredzamas informācijas trūkuma dēļ. Tādēļ Pakalpojumu direktīva novērsīs daudzus no šiem sarežģījumiem un, mēs visi tā uzskatām, palīdzēs šiem uzņēmumiem izvirzīties.
Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju neviena dalībvalsts neizmanto Pakalpojumu direktīvu, lai mazinātu darba ņēmēju tiesības. Es to vēlētos apgalvot pavisam noteikti. Pakalpojumu direktīva neiespaido darba ņēmēju tiesības un neattiecas uz tām. Patiešām, tas noteikti ir, pateicoties praktiskajam un politiskajam kompromisam, ko panāca Parlaments un Padome.
Visbeidzot, es vēlos vēlreiz atkārtot, ka Parlaments ir bijis galvenais partneris visā Pakalpojumu direktīvas vēsturē. Pēdējo trīs gadu laikā Komisija ir atzinusi, ka ir svarīgi, lai jūs būtu iesaistīti īstenošanas procesā un informēti par mūsu darbu ar dalībvalstīm un, kā jau iepriekš tika minēts, arī turpmāk tā būs galvenā rīcība, lai panāktu labāku iekšējā tirgus darbību, nodrošinātu izaugsmi un nepieciešamās darbavietas. Tādēļ pareiza īstenošana ir vissteidzamākais jautājums, jo īpaši šajos grūtajos ekonomiskās krīzes apstākļos.
Priekšsēdētājs
Ar to mēs slēdzam šo punktu.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Vilija Blinkevičiūt 
Eiropai jābūt konkurētspējīgai. Pateicoties Eiropas Parlamenta pūlēm, Pakalpojumu direktīva palīdzēs īstenot līdz šim nepilnīgi regulēto pakalpojumu brīvo apriti Eiropas Savienības iekšējā tirgū. Pakalpojumu direktīva reglamentē licencēšanas procedūras, norādot aizliegtās prasības, un apstiprina, ka no 2010. gada visām prasībām, ko izvirza pakalpojumu sniedzējiem, jābūt nediskriminējošām, un tās jāpamato ar svarīgām sabiedrības interesēm, kā arī reglamentē galvenās funkcijas kontaktpunktiem, kas tiek veidoti. Vissvarīgāk ir tas, ka starpvalstu līmenī ir samazinātas pakalpojumu sniegšanas izmaksas, un ekonomikas lejupslīdes laikā tas ir īpaši svarīgi. Lietuva pievienojas to dalībvalstu sarakstam, kuras ir gatavas laikā īstenot Pakalpojumu direktīvas noteikumus. Patiešām, ir ļoti svarīgi, lai Komisija cieši un efektīvi sadarbotos ar dalībvalstīm, jo dažās valstīs trūkst informācijas par direktīvas īstenošanu, un tās nav gatavas to darīt. Pašlaik tikai 50 % dalībvalstu ir gatavas savos valsts tiesību aktos transponēt Pakalpojumu direktīvas noteikumus.
Edit Herczog  
Priekšsēdētāja kungs! Dalībvalstīm līdz 2009. gada 28. decembrim pilnībā jāīsteno Pakalpojumu direktīva, kas, tāpat kā preču un izstrādājumu gadījumā, atvērs pakalpojumu tirgu gan privātpersonām, gan uzņēmējsabiedrībām.
Šī direktīva ļoti palīdzētu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un veicinātu darbavietu radīšanu un ekonomisko izaugsmi, ņemot vērā arī patērētāju intereses. Tomēr dažas dalībvalstis ir nolēmušas ierobežot to jauno dalībvalstu pilsoņu nodarbinātību, kuras pievienojās 2004. un 2007. gadā. Vācija un Austrija bez nopietna ekonomiska vai sociāla iemesla šo ierobežojumu vēlas saglabāt līdz 2011. gadam. Francija un Beļģija līdzīgu noteikumu piemēro attiecībā uz Rumāniju un Bulgāriju.
Tomēr šobrīd ir skaidrs, ka bailes, ko personificē bēdīgi slavenais "Polijas santehniķis”, ir nepamatotas. To Centrāleiropas un Austrumeiropas valstu pilsoņu skaits, kuri strādā Francijā, ir mazāks nekā, piemēram, Apvienotajā Karalistē nodarbināto pilsoņu skaits, lai gan Parīze pirms trīs gadiem pieņēma lēmumu pakāpeniski atcelt ierobežojumus tām profesijām, kurās trūka darbaspēka.
Šie pasākumi lielā mērā kavē īstenot Pakalpojumu direktīvu, kuras viens no pamatpīlāriem ir uz ekonomiskiem vai pilsonības iemesliem pamatotas diskriminācijas pilnīga novēršana. Divdesmit gadus pēc Berlīnes mūra sagraušanas, kad tika nojaukta robeža starp Austrumiem un Rietumiem, mēs varam teikt, ka arī Pakalpojumu direktīva kalpo līdzīgam mērķim. Šīs direktīvas veiksmīga īstenošana beidzot izdzēsīs to maldīgo priekšstatu, kura rašanos ir veicinājis "Polijas santehniķis”.
Patrick Le Hyaric  
Pirms direktīvas īstenošanas Eiropas Parlamentam būtu jānovērtē tās piemērošanas ietekme uz cilvēkiem un sociālo sfēru, īpaši ņemot vērā krīzes sekas, ko mēs pašlaik piedzīvojam. Patiešām, viss norāda uz faktu, ka šīs direktīvas dēļ Eiropas Savienības uzņēmumi, amatnieki un darba devēji tiks nostādīti cits pret citu. Nesen kāda profesionāla lauksaimnieku organizācija atklāja, ka Francijas iestādes ierosināja Austrumeiropas valstīs izveidot nodarbinātības aģentūras laukstrādniekiem, kuri saņem zemāku atalgojumu un sociāli ir mazāk aizsargāti nekā Francijas laukstrādnieki. Pakalpojumu direktīvas transponēšana nedrīkst novest pie šādas prakses ieviešanas, kas Eiropā pazeminātu sociālās aizsardzības līmeni. Turklāt mēs ļoti raizējamies par vispārējas ekonomiskas nozīmes pakalpojumu apdraudējumu Eiropas Kopienu Tiesas prakses dēļ. Tādēļ mēs joprojām ceram, ka tiks izveidots cits Eiropas līmeņa tiesiskais regulējums, kas īpaši optimizēs un attīstīs sabiedriskos pakalpojumus.
Czesław Adam Siekierski  
rakstiski. - (PL) Pakalpojumu direktīvu (2006/123/EK) raksturo daļēja pakalpojumu plūsmas liberalizācija Eiropas Savienībā. Mērķis, kādēļ šai direktīvai ir jāstājas spēkā, bija atbrīvot ekonomikas potenciālu. Direktīva ir pavērusi daudzas iespējas gan patērētājiem, gan uzņēmējiem. Ir kļuvis iespējams labāk izmantot vienoto tirgu. Galvenie, kas iegūst no pakalpojumu tirgus liberalizācijas, ir mazie un vidējie uzņēmumi, kuriem iepriekš pastāvošie šķēršļi radīja visvairāk grūtību. Saskaņā ar Eiropas Komisijas datiem aptuveni 70 % no ES dalībvalstu IKP rada pakalpojumi. Līdzīgs skaitlis ir norādīts attiecībā uz pakalpojumu sniegšanā nodarbināto darbaspēku. Viena no priekšrocībām, ko sniegs direktīvas stāšanās spēkā, būs tās radītā konkurences palielināšanās iekšējā tirgū. Ir pierādījies, ka šīs direktīvas piemērošana būs iespēja attīstīt Eiropas tautsaimniecību un radīt jaunas darbavietas. Būtu jāpiebilst, ka tādējādi ir sasniegts viens no Lisabonas stratēģijas mērķiem attiecībā uz konkurences palielināšanu Eiropas tautsaimniecībā. Turklāt tā ir izraisījusi piedāvāto pakalpojumu dažādošanu. Panāktais efekts ir stimuls turpināt darbu, lai vēl vairāk liberalizētu šo direktīvu.
