En europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Vasco Graça Moura, för utskottet för kultur och utbildning, om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld.
Vasco Graça Moura
föredragande. - (PT) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Efter att ha föreslagit en allmän ram för kulturfrågor i samband med Lissabonagendan, beslöt jag att i mitt betänkande ta med de många förslag som lagts fram av ledamöterna eftersom de var i linje med det generella synsättet. Om betänkandet innehåller några punkter som verkar överflödiga i ljuset av andra instrument som redan godkänts under tiden och som är i kraft, tjänar de till att framhäva de ämnen som ansetts vara de mest relevanta.
Med beaktande av de viktigaste punkterna i denna ram, skulle jag säga att EU har en mycket speciell skyldighet att skydda Europas kulturella rikedom. Europas kulturarv, i alla dess dimensioner, måste absolut bevaras och spridas både inom och utanför unionen, utan att man förnekar att det absolut är önskvärt att inta en hållning som är så öppen som möjligt gentemot alla andra kulturer, vilket för övrigt alltid har varit kännetecknande för Europa.
Vårt kulturarv, som omfattar olika uttrycksformer och en kombination av ursprungskällor, såsom den grekisk-latinska och den judisk-kristna antiken, har under historiens gång placerat Europa i förtruppen för alla världsdelar. Vårt kulturarv har visat sig vara en oöverträffad drivkraft för innovation, utveckling och framsteg, och har spritt sig åt alla håll. I dag utgör det fortfarande en väsentlig referenspunkt för humanism, andlig rikedom och upplivande, demokrati, tolerans och medborgarskap.
I en alltmer globaliserad värld utgör de enastående särskilda kvaliteter som står i centrum för Europas kulturella rikedom ett genuint europeiskt mervärde. Deras identitetsgivande roll är central för Europa och unionen eftersom den hjälper dem att förstå världen, uppnå sammanhållning, betona sin särprägel och hävda sig i relation till andra folk.
De särskilda sätt på vilka influensen av det europeiska kulturarvet under historiens gång har kommit till uttryck på andra kontinenter måste leda till särskilda åtgärder, som betonar dessa faktorer som bidrar till att skapa civilisation, ömsesidig förståelse och en konstruktiv hållning som förenar de företrädda folken. Vi rekommenderar rådet och kommissionen att höja statusen för Europas klassiska arv och de nationella kulturernas historiska bidrag i alla deras dimensioner genom århundradena, medan man samtidigt gör plats för kultursektorns framtida behov.
Vi föreslår därför att år 2011 ska utses till det ”europeiska året för de grekiska och latinska klassikerna” för att göra folket i unionen och resten av världen mer medvetna om denna centrala aspekt av kulturarvet som nu riskerar att glömmas. Av samma anledning betonar vi behovet av att ytterligare främja europeiska språk i världen och deras roll i kreativ konstnärlig verksamhet i andra världsdelar, så att man underlättar både ömsesidig kunskap och förståelse och det kulturella samspel som genereras och uttrycks genom dessa språk i deras utomeuropeiska dimension.
Å andra sidan speglar de befintliga gemenskapsprogrammen inom kultursektorn inte till fullo betydelsen av européernas gemensamma kulturarv. Därför behöver vi särskilda program för att främja kreativitet och bevara kopplingarna, på ett bredare plan och på en djupare nivå, med de föremål och värderingar, både konkreta och abstrakta, som utgör Europas kulturarv, och för att dessa föremål och värderingar ska kunna samspela enligt den humanistiska föreställningen om identitet och skillnad, även i dagens kulturella verk.
Programmen inom kultursektorn kommer alla att bidra kraftigt till att främja sammanhållning, sann konvergens, ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling, innovation samt sysselsättning och konkurrenskraft. Men vi bör inte glömma att kulturen och kulturprodukter har ett värde i sig själva (kultur som kultur). Vi vill påminna rådet om att den avsedda budgetfinansieringen av de åtgärder som föreslagits i kommissionens meddelande och de som redan existerar behöver ses över omedelbart och brådskande. Slutligen, eftersom det inte finns tid för att nämna några fler punkter, välkomnar jag kommissionens meddelande och dess godkännande i rådet. Vi samtycker till de mål som satts upp.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag vill tacka Vasco Graça Moura för hans engagemang, själva utskottet och alla som bidragit till detta betänkande. Jag anser att det bekräftar att kulturen förtjänar en mer central plats i våra diskussioner, och under våra dagar och år av samarbete. Jag anser att det är en bekräftelse att vi har gått från en ursprunglig dagordning som dominerades av hårt material - kol och stål - till mer abstrakta saker såsom kultur, utbildning, kreativitet och medborgarskap. Vi kan inte mäta det i kilo eller ton men det handlar om vår unions framtid, om våra samhällen på lokal, regional, nationell och även europeisk nivå.
Jag anser att detta är anledningen till att vi lade fram förslaget. Sedan förra året har det fått en hel del konkret uppmärksamhet och offentligt stöd i medlemsstaterna och i rådet. Jag är glad över detta eftersom det var det viktigaste svaret: Vi vill arbeta mer genom kulturen, för kulturen och även för en värld av kulturer eller för kulturen i världen. Jag är glad över att se ert stöd för denna dagordning, vilket även är mycket viktigt. Det har alltid varit mycket tydligt för mig som kommissionsledamot, och även för kommissionen, att parlamentet strävar efter att göra mer inom dessa områden.
Självklart behöver vi anta en gemensam strategi. Det är det rätta sättet att genomföra denna dagordning. De tre grundläggande områdena är viktiga, och nämndes också i det föregående betänkandet: den kreativa industrin, den kulturella mångfalden och den interkulturella dialogen. Lika viktig är den yttre dimensionen - yttre samarbete inom kulturområdet och kulturen i unionens yttre politik.
Jag instämmer med er om att vi inte bör tillmäta alltför stor vikt vid kulturens ekonomiska betydelse, men vi behöver få rätt balans i vår kulturpolitik. Ert betänkande erkänner med rätta betydelsen av att ge kulturen en viktig roll i internationella förbindelser. Vi ser detta som ett tillfälle att skapa en proaktiv och konstruktiv dagordning för kulturell mångfald i gemenskapspolitiken. Jag vet att jag kan räkna med ert samarbete i denna fråga.
När det gäller rörlighet stöder vi behovet av gränsöverskridande rörlighet för kulturella aktörer som ett centralt verktyg för att bygga ett europeiskt kulturellt område. Se till exempel på Erasmus inom utbildningen. Efter ett årtionde - nu två årtionden - har vi ett område för högre utbildning i Europa, det populäraste programmet och mycket modernisering och öppenhet vid våra universitet. Jag anser att strävan efter rörlighet, kunskap, respekt och acceptans också bör utvecklas inom konst- och kulturområdet. Jag tror att vi nu kan uppnå en hel del genom att inleda det pilotprojekt om rörlighet som ni i parlamentet föreslog förra året.
Sist men inte minst är det som sagt viktigt att anta en gemensam strategi. Jag är glad över att medlemsstaterna godkände öppna samordningsmetoder. I november förra året inrättades två expertarbetsgrupper med företrädare för medlemsstaterna i syfte att öka rörligheten för konstnärer och kulturarbetare, samt maximera förutsättningarna för den kulturella och kreativa industrin. Ni kommer att i vederbörlig ordning bli informerade om resultaten från arbetet inom dessa grupper. Som ni vet inrättade vi det kulturella forumet och det organiserades för första gången under det portugisiska ordförandeskapet, för vilket jag är tacksam. Vi föreslår också att den kulturella och kreativa sektorn i vid mening bör inrätta en plattform för den kulturella och kreativa industrin och en för tillgång till kultur, i linje med den befintliga plattformen om interkulturell dialog.
Jag anser att det finns en ökande mängd potentiella bidrag och jag är glad över att arbeta med mina kolleger i kommissionen, samt här med er i parlamentet, för att stärka kulturens integrering i många andra delar av EU:s politik. Jag ser naturligtvis inte bara fram mot debatten, utan särskilt mot genomförandet av denna dagordning.
Grażyna Staniszewska
föredragande för yttrandet från utskottet för regional utveckling. - (PL) Fru talman! Jag vill varmt gratulera Vasco Graça Moura till ett utmärkt betänkande där han på ett sammanhängande och noggrant sätt presenterar prioriteringarna på kulturområdet och anger de långsiktiga målsättningarna. Betänkandet visar kulturens betydelse för Europeiska unionens utveckling och för förbättringen av potentialen när det gäller innovation och ökad konkurrenskraft. Kulturen är en sektor som skapar arbetstillfällen, vilket innebär ett påtagligt uppsving för den ekonomiska tillväxten. På utskottet för regional utvecklings vägnar vill jag uppmärksamma er på vikten av att betrakta Europeiska unionens regioner som ett viktigt forum för kulturellt samarbete. Kultur och språk stimulerar den regionala utvecklingen och bidrar till att locka till sig investeringar, framför allt i svagt utvecklade regioner med knappa naturtillgångar och få turistattraktioner. Det är därför de lokala och regionala myndigheterna har en så viktig roll när det gäller att stödja och främja kulturen i de områden de kontrollerar. Det är bara en punkt i betänkandet som jag har invändningar emot - och här talar jag även för Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa, så att jag inte behöver upprepa mig om en stund - och det är skäl K där det anges att invandrare och turister måste respektera Europas traditioner och kulturarv. Detta är inte en lämplig formulering. Under utskottets arbete röstade ledamöterna i ALDE-gruppen mot detta.
Under Europeiska året för interkulturell dialog är det värt att påpeka att Europeiska unionen när den omsätter värdena i den interkulturella dialogen i praktiken bör vara öppen för andra kulturer. Den bör främja och skapa ett gemensamt underlag för samarbete genom att presentera intressanta program. Därför är det inte bra att de europeiska tredjeländernas möjlighet att delta i det mycket engagerande och prestigefulla evenemanget ”Europeisk kulturhuvudstad” efter 2010 har avskaffats.
Fru talman! Det var meningen att jag skulle hålla ännu ett anförande om bara en liten stund, men om jag får vill jag i stället be om ytterligare 10 sekunder nu, så kommer jag inte att behöva gå upp en andra gång.
Jag tycker att det först och främst bör vara de länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken som bör ges möjlighet att delta i detta program. Jag stöder varmt förslaget i betänkandet om att 2010 utropas till Europeiska året för Frédéric Chopin då det detta år gått 200 år sedan denne geniale kompositör, som lämnat ett oomtvistligt bidrag till den europeiska kulturen och världskulturen, föddes.
Ruth Hieronymi
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Fru talman! Jag vill först av allt varmt tacka Vasco Graça Moura på min grupps, gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater, vägnar för hans utmärkta betänkande. Jag vill även tacka kommissionen för att ha presenterat meddelandet om en europeisk agenda för kultur. Kommissionen kan räkna med parlamentets stöd när det gäller att betrakta kultur ur ett horisontellt perspektiv, öka rörligheten för kulturskapare, utöka det regionala samarbetet och stärka det internationella samarbetet.
Vi konstaterar emellertid även att något saknas på denna agenda, nämligen ett ämne som vi diskuterade i detalj för ett litet tag sedan. Kulturindustrierna och deras växande betydelse innebär att även de ekonomiska aspekterna blir avsevärt starkare än vad som varit fallet tidigare. Agendan för kultur handlar inte bara om frågor såsom bättre samarbete om den kulturella agendan eller ökad finansiering, utan även om lagstiftningsramen. Ur detta hänseende stämmer det verkligen även inom Europeiska unionen att kulturen alltid vid tveksamheter drar det kortaste strået om den konkurrerar med lagstiftningen för den inre marknaden eller konkurrenslagstiftningen.
Ni minns alla Lévaibetänkandet. Kommissionsledamoten för den inre marknaden och tjänster beskrev organisationer för kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter i samband med musiktjänster på nätet som hinder mot konkurrensen på den inre marknaden. Här drar kulturen helt klart det kortaste strået och har en svagare ställning än EU:s lagstiftning för den inre marknaden. Detta innebär att frågan är brådskande och imorgon kommer parlamentet att fatta samma beslut som utskottet för kultur och utbildning. Unescokonventionen måste tillämpas, inte bara för att skydda den kulturella mångfalden när det gäller tredjeländer utan även eftersom den är en fråga som är av största vikt för vår egen EU-lagstiftning.
Vår uppriktiga vädjan till kommissionsledamoten handlar därför om att vi bara har ytterst lite tid och därför snabbt behöver ett förslag för att stärka den kulturella mångfalden inom EU:s lagstiftning för den inre marknaden.
Marianne Mikko
för PSE. - (ET) Kolleger! Vår kollega Vasco Graça Moura har på ett utmärkt sätt sammanställt ett betänkande med hänvisningar till både kulturarv och framtida behov, till gemensamma principer och specifika initiativ. Som skuggföredragande vill jag uttrycka min tacksamhet.
Jag skulle vilja koncentrera mig på ett fåtal punkter. Från och med början av 2009 kommer våra omständigheter att ha förändrats genom att Lissabonfördraget då har trätt i kraft. För att våra diplomatiska representanter ska kunna företräda våra kulturer på ett lämpligt sätt bör den kulturella dimensionen på ett konsekvent sätt integreras i vår externa politik. För närvarande har vi en lång väg kvar innan vi har uppnått detta. Vi talar till en början endast om att integrera en kulturell dimension i utvecklingsverksamheten, trots att detta i sig innebär svårigheter för oss. Det finns många värdefulla element i den europeiska kulturen, men i stället för att dra nytta av resultatet av dessa element tycks vi endast uppnå en räknemässig fördel. Den europeiska kulturen har dessvärre endast en svag närvaro världen över.
Jag dristar mig till att påstå att världens främsta filmmakare och författare bor i Europa. Trots detta domineras världens biografer av Hollywood och bokhandlarna är fulla av underhållning i pocketformat från USA. Varför översätter vi så många utländska produkter och varför översätter vi inte varandras bästa författare? Varför föredrar tredjeländer som får stöd av oss att spendera pengar på amerikanska kulturprodukter? Denna situation måste förändras.
Vi måste utan tvekan ägna större fokus åt att på nytt etablera ett gemensamt europeiskt kulturellt område. Ett kulturellt område som omfattar såväl länderna runt Medelhavet och i Centraleuropa som de nordiska, baltiska och östeuropeiska länderna. Det kommer att göra oss starkare och ge oss möjlighet att uppnå ett resultat som omfattar alla de värdefulla elementen, ett resultat som är större än summan av de olika delarna.
Ewa Tomaszewska
för UEN-gruppen. - (PL) Fru talman! Detta är ett mycket viktigt och noggrant utarbetat dokument. Jag gratulerar parlamentsledamot Graça Moura.
I förslaget till resolution ägnas uppmärksamhet åt behovet av ett specifikt tillvägagångssätt för de kulturella problemen i en tid som präglas av globalisering. Oavsett vår öppenhet inför andra kulturarv är det ytterst viktigt att skydda, sprida och främja den europeiska kulturen. Det är viktigt att komma ihåg rötterna till vår kultur, och framför allt den roll de grekiska och latinska klassikerna spelar. Vi bör emellertid även se på de kulturområden som utan hinder överskrider gränser och som inte behöver översättas. Jag tänker på musik och målarkonst.
År 2010 är det 200 år sedan Frédéric Chopin föddes - en kompositör vars genialitet är välkänd över hela världen. Genom att framhäva vikten av detta evenemang kommer det att bli lättare förstå vilken roll alla de enastående europeiska musikerna - Mozart, Liszt, Händel, Haydn, Schumann, Verdi, Grieg, Berlioz, Paganini och många andra - spelat när det gäller skapandet av den europeiska civilisationen och dess bidrag till världskulturen.
I betänkandet uppmärksammas även de aktuella problem som konstnärer ställs inför när det gäller gränsöverskridande samt hur deras rörlighet påverkar den konstnärliga utvecklingen. Dessutom framhävs konstens roll för den ekonomiska utvecklingen.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen.. - (DE) Fru talman! Det intressanta med det här dokumentet om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld är att det verkligen innebär ett bekräftande av det strategiska kravet att kulturpolitiken inte organiseras som endast en sektor, utan att kulturen i stället integreras inom flera olika europeiska politiska områden, till exempel utrikespolitiken, stadsutvecklingspolitiken och strukturfondspolitiken. Detta är verkligen något nytt. Det förändrar Europeiska unionens självbild när det gäller vikten av kultur och dess strategiska betydelse för politiken som helhet.
Kulturen är alltid ett tveeggat svärd och detta är särskilt intressant. Den är alltid en produkt, men samtidigt mer än en produkt eftersom den tillför en betydelse och en mening. Ikväll vill jag återigen använda mig av målande termer: Jag anar att kulturens dubbelnatur kommer att påverka alla politiska områden, framför allt när det gäller logiken på den inre marknaden. Dessutom kommer kommissionsledamot Figeľ att bli mycket stark om han lyckas förmedla kulturens strategiska betydelse till de andra kommissionsledamöterna.
Věra Flasarová
för GUE/NGL-gruppen. - (CS) En globaliserad värld innebär global kultur. Detta är emellertid ett begrepp som kan tolkas på många skilda sätt. Inom Europeiska unionen kan en global kultur vara essensen av det bästa som de enskilda europeiska kulturerna representerar. Den kan även vara en postmodern universell kultur som gradvis överskuggar och tvingar bort den ursprungliga europeiska mångfalden. Personligen föredrar jag det första scenariot. Jag vill att Europeiska unionen ska främja en kulturell mångfald som berikar nationerna och ger dem möjlighet att lära sig av varandra. En globaliserad värld globaliserar våra livsstilar och arbetssätt. De multinationella företagen har förvandlat våra städer till en gemensam marknad så att vi ibland inte vet om vi befinner oss i Paris eller Prag. Jag för min del anser att det nu får räcka.
Kulturen har en plats i nationens själ och sina rötter i sin ursprungsplats. Kulturen kan förmedlas och kan både ta till sig och rensa bort element. Om den blir reducerad till en handelsvara eller anpassas för att tillgodose populär smak och bli ”tillgänglig för alla” blir den emellertid även sårbar. Kulturen bör verkligen vara tillgänglig för alla, men den bör främja högre värden i stället för att göra eftergifter, ställa upp högre mål i stället för att spegla våra låga krav eftersom allmänheten inte kräver särskilt mycket för att bli nöjd. Jag vill tacka föredraganden för att i detta betänkande ha betonat vikten av att bevara kulturarvet i alla europeiska nationer.
László Tőkés
(HU) Fru talman! Jag välkomnar helhjärtat detta värdefulla betänkande av Vasco Graça Moura. Under detta år, Europeiska året för interkulturell dialog, måste vi framhäva kulturens särskilda betydelse när det gäller att stärka den europeiska identiteten.
I egenskap av en person som tillhör den ungerska befolkningen från Rumänien vill jag be medlemsstaterna att stödja Europas minoriteter och utrotningshotade kulturer. Några exempel på dessa är de gamla kulturerna hos den ungerska befolkningen i Rumänien, det moldaviska Csángó-folket, szeklerna i Transsylvanien samt makedonerna i Grekland och Bulgarien, den serbiska befolkningen i Rumänien och den baskiska befolkningen i Spanien. Den rekommendation som antagits av Europarådet, mot bakgrund av ett betänkande om Csángó-folket av den finska parlamentsledamoten Tytti Isohookana-Asunmaa, kan fungera som en förebild eftersom målsättningen med den är att bevara Csángó-kulturen som riskerar att utrotas.
När det gäller Europeiska unionens utrikesförbindelser måste vi även ta hänsyn till Tibet som ockuperas av den kinesiska kommunistdiktaturen och där det, med Dalai Lamas ord, begåtts ett kulturellt folkmord mot en av världens äldsta kulturer. Tack för er uppmärksamhet.
Marie-Hélène Descamps
(FR) Fru talman! Jag vill börja med att berömma Vasco Graça Moura för kvaliteten på hans betänkande, där varje punkt återspeglar hans kännedom om och expertkunskaper i ämnet.
I betänkandet bekräftas kulturens plats i uppbyggandet av Europa och behovet av att skydda den och främja mångfalden. Han understryker den ytterst viktiga roll kulturen spelar för uppfyllandet av Lissabonmålen och inom EU:s externa förbindelser. Med rätta menar han att åtgärderna på områden såsom litterär översättning, främjande av europeiska språk, undervisning i konst och kulturindustrierna bör främjas, men även skyddet och främjandet av vårt kulturarv. I fråga om detta måste vi främja befintliga kulturprogram och stöjda nya initiativ såsom inrättandet av ett europeiskt kulturarvsmärke som kan bidra till utvecklingen av en gemensam identitet samtidigt som kulturturismen främjas.
I detta betänkande framhävs även de möjligheter som digitala tekniker erbjuder när det gäller tillgång till samt främjande och spridning av kultur, samtidigt som behovet av att skydda immateriella rättigheter betonas. I fråga om detta är det rätt att stödja inrättandet av specifika projekt såsom det europeiska digitalbiblioteket, vars syfte är att digitalisera vårt kulturarv och tillgången till det samt bevara det för kommande generationer.
Christa Prets
(DE) Fru talman! Jag vill tacka föredraganden och även kommissionen för detta dokument. Återigen framhävs kulturens centrala roll för den europeiska integrationen och den världsomfattande bilden av Europeiska unionen. Hur vi väljer att hantera detta erkännande, som inte är något nytt, men ytterst viktigt, och integrera det i varje politiskt område - vilket redan anges i artikel 151 - har tydligt definierats i den aktuella agendan för kultur.
Det är positivt att en omfattande samrådsprocess med olika intressenter på kulturområdet genomfördes under det förberedande arbetet. Dessa intressenter utför ett viktigt arbete på kulturområdet som vi måste vara tacksamma över. Det är angeläget för oss att denna kulturstrategi fungerar, inte bara för att vi alltid med stolthet ska kunna hänvisa till vår kulturella mångfald, utan även för att vi ska kunna hantera denna mångfald och de problem som uppstår.
Genomförandet av strategin kommer emellertid att vara avgörande. Ordförande Barroso tillkännagav att en arbetsgrupp för kultur inrättats i november 2005 i Budapest. Detta kunde ha varit en viktig signal till omvärlden, men än så länge har den inte genomförts. Jag hoppas att så inte är fallet med denna agenda för kultur. Främjandet av kultur ger en avkastning på investeringarna på områdena interkulturell dialog, genomförande av Lissabonstrategin och de interna förbindelserna och innebär framför allt ett socialt mervärde.
Vi använder oss av konsten och kulturen. De ger oss stora fördelar på nästan alla sociala och ekonomiska områden. De får emellertid inte utnyttjas, dras fördel av eller utarmas och vi bör därför även fundera över en lämplig budget.
Mihaela Popa
(RO) Jag gratulerar föredraganden, min kollega Vasco Graça Moura, till hans sätt att hantera det relativt stora antalet ändringsförslag till detta betänkande.
Personligen gladdes jag åt att parlamentets utskott för kultur och utbildning med stor majoritet godkände mitt ändringsförslag om undervisning av Europeiska unionens gemensamma historia i alla medlemsstaten.
Europeiska unionens uppbyggnad bör studeras så att ungdomar lär sig de olika skeendena bakom upprättandet och utvecklingen av Europeiska unionen.
Jag tror att var och en av oss för att kunna förstå ett visst lands kultur bör känna till landets historia.
Genom att skapa en parallell till Europeiska unionen, för att känna till och förstå den europeiska kulturen i en globaliserad värld, bör vi lära oss den historiska bakgrunden till den europeiska uppbyggnaden, framför allt eftersom det nya fördraget om Europeiska unionen kommer att börja gälla från och med 2009, och vi då alla kommer att bli europeiska medborgare och varje medborgare har en skyldighet att känna till sin historia.
Syftet med mitt initiativ är att förhindra framtida situationer där ungdomar lär sig historia utan någon verklighetsförankring. Europaparlamentet har precis firat att det har gått 50 år sedan det inrättades och jag anser jag att det förtjänar att ha en historia som främjar en kulturidentitet och en europeisk kultur med tanke på globaliseringen.
Paul Rübig
(DE) Fru talman, mina damer och herrar! Jag välkomnar framför allt detta betänkande eftersom det visar att länderna i Europa växer tillsammans och att kulturen har en särskild roll när det gäller detta. Om vi enbart ser på kulturhuvudstäderna - nästa år blir staden Linz i norra Österrike kulturhuvudstad - ger de många kreativa artister möjligheten att lära känna en ny del av Europa. Senare kommer även många besökare att resa från Linz till de andra kulturhuvudstäderna.
Det här programmet bidrar verkligen till en ömsesidig förståelse. När det gäller framför allt Vilnius har vi mycket goda möjligheter att visa hur starkt samarbetet faktiskt kan vara. Det bör även vara ett positivt exempel inför framtiden.
Catherine Stihler
(EN) Fru talman! Den fråga jag vill ta upp handlar om lika tillgång till kultur oavsett bakgrund. Oavsett om man är fattig eller rik så måste kulturen vara tillgänglig för alla.
Gratis inträde till muséer och konstgallerier har - åtminstone i Skottland och Storbritannien - lett till rekordhöga besöksantal på kulturinstitutionerna. Det är därför det är så viktigt med fri tillgång till kulturinstitutioner och kulturevenemang inom hela Europeiska unionen.
Många av de punkter som behandlas i detta betänkande - punkterna 10, 25, 26 och 46 om att år 2011 ska utropas till ”Europeiska året för de grekiska och latinska klassikerna” - är väldigt intressanta. Det faktum att man dragit ned på undervisningen om klassikerna i de statliga skolorna i mitt hemland Skottland är djupt deprimerande. Hur ska vi kunna förstå nuet om vi inte förstår det förgångna? Jag är tacksam över betänkandet.
Tomáš Zatloukal
(CS) Europeiska unionen har en skyldighet att skydda Europas kulturella rikedom eftersom vårt kulturarv måste bevaras, spridas och delas både inom och utanför unionen. För att denna plan ska kunna genomföras måste den få både politiskt och ekonomiskt stöd. Gemenskapens befintliga kulturprogram speglar inte till fullo omfattningen när det gäller vårt gemensamma europeiska kulturarv. Jag stöder uppmaningarna till kommissionen att föreslå att särskilda program inrättas för att främja både den konstnärliga kreativiteten och de materiella och immateriella tillgångar och värden som ingår i det europeiska kulturarvet. Detta kulturarv bör hanteras på ett hållbart sätt. Stödet från partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn är nödvändigt för att vi ska kunna uppnå detta mål. Förslaget att inrätta ett system för ett europeiskt kultursponsorskap kan vara ett steg i rätt riktning.
Roberta Alma Anastase
(RO) Det är verkligen lämpligt att under året för interkulturell dialog diskutera en sann europeisk agenda för kultur som ska främjas både inom Europeiska unionen och internationellt.
Därför välkomnar jag det här betänkandet som med rätta betonar detta områdes betydelse och behovet av att utnyttja dess fulla potential. Kulturen är underlaget för främjandet av värdena fred, demokrati och tolerans, samt för en mycket god ekonomisk tillväxt för att kunna hantera de utmaningar som 2000-talets globalisering innebär.
Av betänkandets många rekommendationer vill jag ta upp två aspekter. För det första är det på en internationell nivå nödvändigt för de lokala och regionala aktörerna att engagera sig i främjandet av kultur, dels på grund av faktorer såsom ekonomisk utveckling och genomförande av Lissabonstrategin, dels för att stärka kulturarvet och främja sammanhållningen i dagens samhälle. För det andra ligger det i Europeiska unionens intresse att främja kulturen och en interkulturell dialog på en lämplig nivå inom utrikespolitiken.
De länder som omfattas av den europeiska grannskapspolitiken bör vara de som gynnas mest av dessa åtgärder.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (SK) Tack för debatten och framför allt för den positiva och konstruktiva atmosfären. Den är ett bevis på att det finns en tro på kulturens och den aktuella agendans betydelse. Jag vill (trots att jag är en av dem som nyligen anlänt i och med utvidgningen) försäkra er om att kulturen aldrig någonsin tidigare har varit så framstående och så central som den är idag inom unionen. Detta handlar naturligtvis inte bara om den formella agendan. Det handlar om en process, om framsteg och om genomförande.
På senare år har flera saker uppnåtts för första gången i historien. Europeiska kommissionens roll som representant för gemenskapen samt som gemensam representation för Europas 25 eller 27 medlemsstater i Unesco är resultatet av en viss kulturell mognad.
För några månader sedan enades medlemsstaterna om att införa en öppen samordningsmetod trots att många inte förväntade sig att de skulle göra det. Vi har ett permanent forum för kultur, 2008 är Europeiska året för interkulturell dialog och det råder samförstånd om att utropa år 2009 till Europeiska året för kreativitet och innovation. Allt detta tyder på enorma framsteg.
Å andra sidan har kulturen naturligtvis en dubbelnatur. Den har en ekonomisk dimension, men den är även ett redskap för att förmedla mening och substans. Det är därför kulturen är specifik och saknar exklusiv karaktär i EU-lagstiftningen. Det är också därför vi i enskilda fall eller tvister vill att EU-lagstiftningen ska gälla, medan vi samtidigt vill att kulturens specifika karaktär ska beaktas, dvs. behovet av att underhålla och stärka den kulturella mångfald som är vårt kulturarv och vår utmärkande egenskap.
Innan jag slutar vill jag säga att även jag anser att det krävs fler investeringar. Kommissionen föreslog en budget på 500 miljoner euro för kulturprogrammet, men endast 400 miljoner euro godkändes. I framtiden kan det även bli möjligt att stödja kulturella aspekter inom ramen för andra program. När vi sammanfattade bidragen i strukturfonden till enskilda strukturella insatser i de 27 medlemsstaterna blev jag mycket glad över att upptäcka att det för perioden 2007-2013 tilldelats omkring 5 miljarder euro till kulturen som helhet, i hela unionen, från strukturfonderna. Om vi agerar ansvarsfullt kan vi kombinera vår enskilda potential, våra resurser och vår politik. Jag försäkrar er om att detta också är mitt ansvar och jag vill uppmana er att samarbeta och hjälpa till att genomföra denna agenda. Slutligen vill jag återigen tacka Vasco Graça Moura.
Vasco Graça Moura
föredragande. - (PT) Fru talman! Efter så många utmärkta bidrag beklagar jag att jag endast kan svara kortfattat på några av de punkter som jag betraktar som mycket viktiga, men jag anser att de alla, precis som de många punkter i betänkandet som inte har nämnts här, berikar denna debatt på ett alldeles särskilt sätt.
Den första punkten jag vill framhålla rör den nya politiken för att integrera kultur enligt de villkor som anges i kommissionens meddelande. Den nämndes av Helga Trüpel och handlar om att se till att den kulturella aspekten integreras inom all europeisk politik. Jag anser att detta är grundläggande. Den andra punkten, som togs upp av Marianne Mikko, rör den kulturella dimension som bör integreras i Europas externa politik, inte bara Europeiska unionens kultur utan även medlemsstaternas kultur, och är absolut nödvändig. Den tredje punkten rör det som Ruth Hieronymi nämnde om att det är svårt att uppnå en balans mellan å ena sidan ekonomiska aspekter och den ekonomiska nyttan av kultur och å andra sidan kulturen som ett värde i sig.
Jag ska bara nämna två punkter till. Grażyna Staniszewska nämnde vikten av kulturella åtgärder på regional och lokal nivå. Detta betonas även i betänkandet, men jag tror att den behöver understrykas ytterligare. Jag håller fullständigt med parlamentsledamoten i denna fråga. Slutligen måste jag även betona att grundläggande aspekter av dessa frågor handlar om att ge familjer och studerande tillgång till kultur via skolorna och samhället samt att bygga broar mellan kulturarvet och de exakta vetenskaperna, innovation och teknik.
Fru talman! Eftersom det är omöjligt att gå in på några ytterligare aspekter vill jag helt enkelt avsluta med att säga att kultur är ett omistligt och oumbärligt system av enskilda kollektiva värden och erfarenheter och att det är med dessa kollektiva och enskilda värden och erfarenheter i åtanke som Europa bör närma sig framtiden.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum torsdagen den 10 april 2008.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Nicodim Bulzesc  
skriftlig. - (EN) Jag vill ta tillfället i akt och ge en översikt över några av de viktigaste frågorna som presenteras i Graça Moura-betänkandet om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld. För det första den sociala situationen för artister. Jag håller med om att vi bör utarbeta en lämplig lagstiftningsram när det gäller skatt, arbete och socialförsäkringar för artister och konstnärliga utövare. Vi bör även fokusera mer på bevarandet av kulturarvet.
Kulturprogrammet är bra, men inte tillräckligt bra, och jag stöder tanken på att vi parallellt med det bör ha andra program som är inriktade på att bevara och främja det europeiska kulturarvet. Sist men inte minst vill jag betona behovet av ett effektivt partnerskap mellan den offentliga och privata sektorn. För att kunna ta oss an de aktuella utmaningarna bör kulturen delvis finansieras av den privata sektorn. Därför bör ett system för ett europeiskt kultursponsorskap skapas så snart som möjligt.
Katalin Lévai  
skriftlig. - (HU) Fru talman, mina damer och herrar! Jag välkomnar kommissionens insatser för att föreslå en agenda för kultur som möjliggör att en europeisk strategi följs både inom Europeiska unionen och när det gäller EU:s förbindelser med tredjeländer. Under detta år, som är Europeiska året för interulturell dialog, är det viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt att främja mångfald och interkulturell dialog, eftersom kulturen är en viktig dimension av Lissabonstrategin och vi inte kommer att uppnå de grundläggande Lissabonmålen om vi inte behandlar den som en sådan.
Jag är besviken över att det inte ägnas mer uppmärksamhet åt relationerna inom kulturer, minoriteter, nationella eller etniska grupper, eller inom de länder där de lever, i betänkandet. Vi kan inte bortse från det faktum att konstarterna har en framträdande roll när det gäller integration av minoriteter men de kan även bidra med socialt stöd till talangfulla, men fattiga artister. Genom att stödja konstarterna och artisterna kan vi erbjuda fattiga etniska grupper som är transnationella till sin karaktär, såsom romerna som har bevarat sin hundratals gamla kulturella tradition ända fram till idag, möjligheter.
Vidare måste vi se till att de bestämmelser som styr kommersiella relationer (Internet) är öppna och tydliga för att garantera ett rättvist tillträde till marknaden så att de europeiska kulturindustrierna kan utveckla all sin potential, framför allt inom sektorn för audiovisuella medier och musiksektorn. Vid sidan om ett fullgott konsumentskydd måste vi undanröja de grundläggande orsakerna till förfalskning och piratkopiering och skydda Europas kulturella mångfald genom en välgrundad och rättvis konkurrenslagstiftning som bygger på insatser.
