Razmere na Gvineji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Sveta o razmerah na Gvineji.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Gospod predsednik, s prejšnje točke smo prešli na naslednjo. Tema, ki so načeli in izbrali spoštovani poslanci, je zelo resna in pomembna.
V ponedeljek, 28. septembra, je bilo v Conakryju v Gvineji ubitih več kot 100 ljudi, ko so pripadniki gvinejskih varnostnih sil streljali v množico demonstrantov. Gvinejski državljani so se zbrali na stadionu v glavnem mestu, da bi protestirali proti domnevni nameri začasnega gvinejskega vojaškega voditelja, poveljnika Mousse Dadisa Camare, da kandidira za predsednika. Končno število smrtnih žrtev še vedno ni znano, saj so vojaki pobrali trupla, namesto da bi dovolili, da se jih prešteje v javni mrtvašnici. Na tej stopnji ne poznamo resničnih razsežnosti teh tragičnih dogodkov. Domneva se, da znaša število ranjenih ljudi vsaj 1 200, očividci pa so poročali, da so vojaki posiljevali ženske na ulicah Conakryja.
Med nasilno zadušitvijo protesta so bili ranjeni in začasno zaprti številni voditelji opozicije. Število protestnikov, ki so še vedno pridržani, ni znano; uniformirani moški so preiskali hiše voditeljev opozicije in izropali trgovine. V izjavi za televizijo naslednji dan je poveljnik Camara izrazil sožalje družinam ubitih in obiskal nekatere izmed ranjenih. Proglasil je dvodnevno nacionalno žalovanje in zagotovil preiskavo nasilja. Distanciral se je od ubojev in dejal, da ni imel pod nadzorom delov vojske, odgovornih za grozote.
Evropska unija je nemudoma in odločno obsodila te nasilne in pretresljive dogodke. Naslednji dan so bile izdane deklaracija predsedstva, izjava visokega predstavnika Solane in izjava komisarja EU De Guchta. Vztrajati bomo morali pri osvoboditvi aretiranih zapornikov in natančni preiskavi dogodkov.
Nasilje v Gvineji je bilo deležno obsodb vsega sveta. Varnostni svet ZN je bil prejšnjo sredo seznanjen z razmerami v državi. Afriška unija je obsodila dogodke in se odločila pripraviti poročilo o možnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti. Gospodarska skupnosti zahodnoafriških držav (ECOWAS) je pozvala k celoviti mednarodni preiskavi zadeve. Parlament je, kot veste, obsodil neustavno spremembo oblasti in v svoji resoluciji z dne 15. januarja 2009 pozval k spoštovanju človekovih pravic in hitri vrnitvi k ustavnemu redu. EU se je odločila začeti posvetovanja v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja, razvojna pomoč EU - razen človekoljubne pomoči in podpore za demokratični prehod - pa je bila zamrznjena.
Nismo bili sami. Naši mednarodni partnerji so ukrepali skladno z nami. Afriška unija in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav sta se odločili izključiti Gvinejo, dokler ne vzpostavi demokratično izvoljenega parlamenta ali vlade. Ustanovljena je bila mednarodna kontaktna skupina za Gvinejo, ki ji sopredsedujeta Afriška unija in Gospodarska skupnost zahodnoafriških držav in v kateri sodeluje tudi Evropska unija. Marca se je vojaška hunta sporazumela z opozicijo, da bodo volitve pred koncem leta 2009, kar je dalo upravičeno upanje za miren in demokratičen prehod. Poveljnik Camara je zagotovil, da noben izmed vodij udara ne bo kandidiral za politično funkcijo. Nacionalni svet za prehod v demokracijo naj bi vodil ta postopek prehoda in pripravil potrebne spremembe ustave, da bi omogočil volitve.
Kaj lahko torej storimo, da preprečimo nadaljevanje nasilja, kako lahko Gvinejcem pomagamo pri njihovi legitimni želji po demokraciji, pravni državi, miru in razvoju? Obstajajo tri glavna področja ukrepanja. Najprej bi morali ohraniti in okrepiti politični pritisk na režim v Conakryju, predvsem v okviru mednarodnih skupin. Odločitev poveljnika Camare, da ne kandidira, bi lahko omogočila vrnitev miru. Imenovanje predsednika Burkine Faso, gospoda Blaisa Compaoréja, kot posrednika v krizi v imenu Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav in mednarodne kontaktne skupine je zelo pozitiven znak, Evropska unija pa je prek predsedstva pozdravila to imenovanje. Upamo, da bo to posredovanje pripomoglo k varni, miroljubni in trajni rešitvi razmer v Gvineji.
Drugič, dodatno je treba preučiti možnost usmerjenih sankcij proti posameznikom, odgovornim za nasilje. Ta pristop bomo morali usklajevati z Afriško unijo ter drugimi mednarodnimi in dvostranskimi partnerji. Prihajajoče srečanje trojke ministrov iz EU in Afrike v Adis Abebi ter srečanje o Gvineji 12. oktobra v Abudži bosta pomembna v zvezi s tem.
Tretjič, še naprej bi morali zagotavljati človekoljubno pomoč civilnemu prebivalstvu in podpirati proces demokratičnega prehoda. Slednji bo odvisen od verodostojne pripravljenosti organov Gvineje za prehod v demokracijo, da ponovno vzpostavijo miroljuben in konstruktiven dialog z jasno obveznostjo, da se vzdržijo nadaljevanja nasilja in spoštujejo človekove pravice in politične svoboščine svojih državljanov. Vneto si bomo prizadevali za pomoč prebivalcem Gvineje v tem kritičnem trenutku in odločeni smo, da bomo podpirali vrnitev k civilni, ustavni in demokratični vladi s svobodnimi in preglednimi volitvami. Vse zainteresirane strani v Gvineji pozivamo, naj se vzdržijo nasilja in naj omogočijo miroljuben in demokratičen prehod.
Filip Kaczmarek
Gospod predsednik, gospa Malmström, kriza v Gvineji je po mojem mnenju odraz širšega problema, do katerega žal prihaja v mnogih afriških državah. Ta problem je slabost demokratičnih institucij ter nerazvitost in včasih celo odsotnost mehanizmov, značilnih za zrele civilne družbe. To je pomembno za Evropo ne samo zato, ker nas zavezujejo naše vrednote - pomembno je tudi iz povsem pragmatičnih razlogov.
Precej odprto razpravljamo o učinkovitosti razvojnega sodelovanja. To ni nenavadno, saj smo največji donator te pomoči in nas mora zanimati njena učinkovita poraba. Vendar pa se moramo soočiti z dejstvom, da ne bomo dosegli napredka učinkovitosti, če države, ki uporabljajo to razvojno sodelovanje, ne morejo dati minimalnih jamstev o koristni porabi te pomoči. Vendar pa je takšna jamstva težko dati brez demokracije in civilne družbe.
Včeraj je gospod Camara obtožil Francijo ponižanja Afričanov, ker je prekinila odnose z Gvinejo. To ni res. Francija ni ponižala Afričanov. Sam gospod Camara je osramotil svoje rojake in Afričane. Osramotil jih je, ker je dovolil ubijanje, dovolil je posiljevanje. Odziv Francije in francoske vlade je bil upravičen in pravilen, naše stališče pa mora biti enako odločno in neprizanesljivo.
Pravzaprav je protislovno, vendar je situacija precej enostavna. Moramo se odzvati na nasilno ukrepanje, do katerega je prišlo v Gvineji. Zahtevati moramo ustavitev uporabe nasilja. Strinjam se z gospo Malmström, da je misija predsednika Burkine Faso zelo dobra zadeva, in želim mu veliko uspeha. Upajmo, da bo učinkovit. Podpreti moramo tudi Afriško unijo, ki je napovedala uvedbo sankcij, če se ponovno ne vzpostavi civilno vodenje države.
Znana nam je zavezanost Švedske procesu za vzpostavitev demokracije. Vemo, da je prav to resnična prednostna naloga predsedstva na področju razvojne politike. Vemo tudi, da ima švedska vlada izkušnje in uspešne rezultate na tem področju. Zato želim upati in verjeti, da bo ta zaveza v primeru, ki je tako težaven in skrajen kot v Gvineji, učinkovita in bo dala dobre rezultate.
Patrice Tirolien
Gospod predsednik, zaskrbljujoč razvoj v zvezi s političnimi razmerami in varnostjo v Gvineji zahteva odločen odziv Evropske unije. Kot veste, so 28. septembra 2009 enote pod vodstvom gvinejske vlade krvavo zadušile mirne demonstracije, na katerih so se združile vse opozicijske stranke, in ubile 157 oseb ter jih ranile več kot tisoč, pri čemer so nekatere okrutno posilile in pohabile. Republika Gvineja je država, ki je od svoje neodvisnosti leta 1958 prestala samo dva diktatorska režima. Čas je, da se ta peklenski vrtinec konča.
Evropska unija, njene države članice in njene institucije so že obsodile državni udar Mousse Dadisa Camare 28. septembra 2008. V skladu s postopkom je Svet nato uporabil člen 96 Sporazuma iz Cotonouja, da bi določil časovni načrt z gvinejskimi organi oblasti, ki bi se uporabil kot okvir za demokratični prehod. Ta seznam ukrepov je vključeval predvsem organizacijo svobodnih in preglednih volitev v roku enega leta in zavezo, da člani CNDD, predvsem Moussa Dadis Camara, ne bodo kandidirali na teh volitvah.
Odločitev poveljnika Camare, da odloži organizacijo volitev do pomladi 2010, in njegovo zavračanje odgovora na vprašanje, ali bo kandidiral za gvinejsko predsedstvo, sta bila znak, kaj se bo zgodilo, posledica pa je trenutno stopnjevanje nasilja. Torej so bile demonstracije, ki so bile krvavo zadušene 28. septembra, namenjene točno temu, da se hunto pozove, naj spoštuje svoje obveznosti. Odziv veljavne vlade v Conakryju jasno kaže njene prave namene: odpraviti vse oblike demokratične opozicije, da bi ostala na oblasti.
V odgovor je mednarodna skupnost soglasno obsodila ta nasilna dejanja in gvinejski režim. Ogorčen zaradi pokolov je naš Odbor Parlamenta za ribištvo nedavno zavrnil glasovanje za sporazum o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko unijo in Gvinejo.
Danes bi Evropski parlament glede na nedavne dogodke želel vedeti, kakšne sklepe namerava sprejeti Svet, da bi obravnaval to situacijo. Prvič, ali si namerava Svet prizadevati za vzpostavitev mednarodne preiskovalne komisije za preučitev dogodkov dne 28. septembra? Kako namerava ukrepati Svet, da bi zagotovil, da CNDD spoštuje svoje obveznosti, in sicer, da čim prej organizira svobodne in pregledne volitve brez kandidature Mousse Dadisa Camare ali drugih članov CNDD? Kakšne ukrepe namerava sprejeti Svet v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja proti gvinejski hunti? Nazadnje, kakšne so konkretne zaveze Sveta, da bi podprl različne pobude Gospodarske skupnosti zahodnoafriških držav, Afriške unije in mednarodne kontaktne skupine za Gvinejo?
Niccolò Rinaldi
Gospod predsednik, gospa Malmström, gospe in gospodje, najprej želim izraziti sožalje zaradi žrtev v Conakryju v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo in 30 afriških parlamentarcev v Mreži liberalnih demokratov AKP-EU, s katerimi smo se sestali prejšnji teden, da bi med drugim razpravljali o razmerah v Gvineji, skupaj s predsednikom gvinejske liberalne stranke, ki jo je nasilje neposredno prizadelo.
V zvezi s tem, kaj je treba storiti glede določenih področij, ki jih je omenilo švedsko predsedstvo, so naše zahteve naslednje: prvič, da skupaj z našimi afriškimi partnerji zahtevamo izpustitev zapornikov in političnih voditeljev, ki so še vedno zaprti. Drugič, zahtevati moramo, da se izvedejo svobodne in demokratične volitve brez kandidiranja članov Nacionalnega sveta za demokracijo in razvoj. Tretjič, pozivam k sprejetju usmerjenih sankcij brez kakršnega koli mencanja, saj moramo v vsakem primeru zaradi grozovitosti, ki so bile storjene, poslati jasno sporočilo. Četrtič, tudi mi želimo izpostaviti vprašanje sporazuma o ribištvu: v Odboru za ribištvo je skupina ALDE glasovala proti njemu, s čimer je pripomogla k zagotovitvi večine, potrebne za blokiranje sporazuma, kolikor je bilo mogoče. Menimo, da je to še ena pomembna odločitev, ki jo mora sprejeti Svet.
Peta točka je, da moramo vzpostaviti usmerjene programe za pomoč žrtvam, predvsem ženskam, ki so bile posiljene in ki vsekakor potrebujejo posebno pomoč. Nazadnje je tu še vprašanje pravosodja. Za nas je ključnega pomena, da imamo ne samo mednarodno preiskovalno komisijo, ampak tudi polno sodelovanje Mednarodnega kazenskega sodišča. Menimo, da je nauk, ki se ga moramo naučiti od žrtev v Conakryju, da ponovno potrdimo, da je treba zadostiti pravici in da je osebe, ki so zagrešile kazniva dejanja takšne narave v Afriki ali kjer koli drugje, ne morejo odnesti nekaznovano.
Eva Joly
Predsedniki, ministri, gospe in gospodje, spričo tragičnih dogodkov, ki so se prejšnji teden zgodili v Gvineji, ne moremo molčati. Nasilje, ki je bilo uporabljeno proti nasprotnikom in predvsem ženskam, je resnično strašno in nesprejemljivo.
Izraziti želim svojo podporo žrtvam in njihovim družinam, izmed katerih nekatere še vedno čakajo na vrnitev posmrtnih ostankov svojih najbližjih, ki jih je pobrala in odnesla hunta, da bi prikrila sledove pravega pokola.
Poleg trenutnih ukrepov, ki jih uvajata Svet in Komisija, nam parlamentarne razmere danes omogočajo, da se odzovemo na ta nasilna dejanja in pošljemo močno sporočilo gvinejski vladi ter zavrnemo poročilo o sporazumu z Gvinejo o partnerstvu v ribiškem sektorju, o katerem bomo glasovali med naslednjim plenarnim zasedanjem.
Odbor za razvoj je septembra že soglasno zavrnil ta sporazum o ribištvu med Evropsko unijo in Gvinejo in izrazil dvome glede uporabe sredstev, dodeljenih s strani Evropske unije. Poleg dejstva, da se zdi neprimerno dodeljevati sredstva na podlagi ulovov rib evropskih ribiških ladij, ne da bi upoštevali bodisi ribolovne vire bodisi učinek na lokalno prebivalstvo, nas je zaradi nedavnih dogodkov strah, da bodo ta sredstva uporabljena za vojaške namene proti gvinejskemu prebivalstvu.
Gospe in gospodje, Evropski parlament ne more soglašati s sporazumom z Gvinejo o ribištvu, dokler so rane žrtev še sveže. Če bi ga sklenili, bi gvinejski vladi poslali napačno sporočilo. To bi bil škandal, ki ga ne morem podpreti.
Marie-Christine Vergiat
Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot mnoge druge nove poslance Evropskega parlamenta je tudi mene presenetila pozornost, posvečena človekovim pravicam v razpravah v tem Parlamentu in predvsem v razpravah našega predsednika Buzeka. Povsem se strinjam s tem, saj če sem tu, če sem vodila na seznamu med evropskimi volitvami v Franciji, je to predvsem zato, ker se borim za združenja in predvsem človekove pravice.
Kot takšna ne morem ostati ravnodušna glede dogodkov v Gvineji, saj so bili to borci za človekove pravice in splošneje predstavniki in predstavnice civilne družbe, ki so bili 28. septembra aretirani in pobiti, ženske pa posiljene: več kot 150 ljudi je bilo ubitih in več kot 1 250 ljudi je bilo ranjenih - kot ste dejali, ministrica - v enem samem dnevu. Zatiranje se je nadaljevalo v naslednjih dneh in se še nadaljuje kljub dejstvu, da so se ti ljudje - kot je bilo prav tako povedano - mirno zbrali, da bi gospoda Camaro spomnili na njegove obveznosti. Glede na številne prejete izjave prič ni nobenega dvoma, da so ta nasilna dejanja v nasprotju z izjavami poveljnika izvedle enote, ki so blizu vladi.
Razmere tam so nejasne, vendar pa organizacije civilne družbe po tem, ko so se zbrale znotraj gvinejskega Nacionalnega sveta za organizacije civilne družbe, pozivajo k pomoči mednarodne skupnosti. V zadnjih nekaj mesecih ta Nacionalni svet daje zgled v afriških državah z organiziranjem pomembnega procesa za Gvinejce na podlagi zavez, ki jih je dal gospod Camara.
Novice, ki jih prejemamo iz Gvineje, so zaskrbljujoče. Ne moremo se zadovoljiti z govori tu v Evropskem parlamentu. Ta razprava poteka na našo zahtevo, na zahtevo skupine Evropske združene levice/Zelene nordijske levice, vendar pa moramo storiti še več. Pozivamo k izrecni obsodbi zadušitve demonstracij.
Govorili ste nam o usmerjenih sankcijah, ministrica. Bi nam morda lahko povedali več o tem? Glede takojšnje ustavitve preganjanja, izpustitve vseh aretiranih in vzpostavitve mednarodne preiskovalne komisije za preučitev teh dogodkov menim, ministrica, da smo šli v pravo smer. Toda bi nam lahko dali malo več informacij tudi o tem?
Povedali ste nam tudi, da je bila vsa pomoč zamrznjena, razen človekoljubne pomoči in pomoči v hrani. Nam se zdi to najmanj, kar lahko storimo, toda kako lahko v praktičnem smislu podpremo prehod v demokracijo?
Gospod predsednik, hočemo, da se na naslednjem delnem zasedanju v Strasbourgu glasuje o resoluciji, tako da se Evropski parlament ne bo omejil samo na govore, ampak bo deloval s sprejetjem odločitve, kot je to storil januarja lansko leto. Še enkrat bom ponovila: to je nujna zadeva. Organizacije na terenu nas opozarjajo na tveganje etničnega spora. Ne smemo čakati na novo Ruando, preden se odzovemo; človekove pravice je treba v Afriki braniti prav tako kot kjer koli drugje po svetu.
Licia Ronzulli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospa Malmström je odlično opisala razmere v Gvineji. Gvineja je bila nekaj tednov prizorišče nasilnih spopadov, med katerimi so svobodni državljani, ki so demonstrirali na ulicah zaradi svojih političnih prepričanj, postali žrtve brezprimernega nasilja. Gvinejska vlada preganja in ubija vse, katerih politična prepričanja se razlikujejo od prepričanj njenih voditeljev, s čimer ljudem odreka kakršno koli svobodo, kar je, kot dobro vemo, seveda nedotakljiva pravica vsakega človeka.
Poteka že brezštevilni poboj, ki grozi, da se bo spremenil v genocid, če ne bomo nujno sprejeli takojšnjih, oprijemljivih ukrepov. Prejšnji teden se je Skupna parlamentarna skupščina AKP-EU, katere podpredsednica sem, odločila sprejeti resolucijo, ki obsoja uporabo sile s strani gvinejskih oblasti in zahteva, da lokalna vlada nemudoma začne izpolnjevati načela pravne države in podpre temeljne pravice.
Po smrti 157 ljudi v uličnih spopadih in poskusu Mousse Dadisa Camare, da to prikrije, so se člani opozicije obrnili na mednarodno skupnost v upanju, da bodo prejeli pomoč in večjo zaščito. Vendar pa je 5. oktobra poveljnik Camara nasprotoval prisotnosti tuje mirovne sile v državi in zavrnil kakršno koli zunanje vmešavanje v notranje zadeve.
Zato menim, da se moramo poleg obsojanja dejanj odzvati tudi s takojšnjimi, konkretnimi ukrepi, kot je pravkar povedal kolega poslanec gospod Rinaldi. Spričo nasilja in odrekanja pravice do življenja - pri čemer ceno ponovno plačujejo ženske in otroci - moramo ukrepati in zahtevati vrnitev k pravni državi. Zato upam, da bomo s pozivom, namenjenim vam, moji kolegi poslanci in predstavniki institucij, dosegli soglasni dogovor - in poudarjam, soglasni - o sprejetju takojšnjih ukrepov, ki bodo prebivalcem Gvineje omogočili, da v svoji državi ponovno vzpostavijo temeljne in neodtujljive pravice, kot sta demokracija in svoboda. Seveda želim tudi osebno izraziti podporo vsem družinam, ki so jih prizadeli ti tragični dogodki.
Isabella Lövin
(SV) Gospod predsednik, gospe in gospodje, sem članica Odbora za ribištvo in sem decembra lansko leto obiskala Gvinejo, torej sem zelo pozorno spremljala zadevo.
Naj naprej povem, da se mi zdi nenavadno, da Evropska unija ohranja svoj sporazum o ribištvu z Gvinejo, saj je bil ta sklenjen s prejšnjim režimom dva tedna pred državnim udarom. Obtičali smo s sporazumom, ki smo ga sklenili z zakonitim režimom, zdaj pa vlada vojaška diktatura. Pri tem moramo vztrajati celo leto.
Včeraj je državna sekretarka ZDA Hillary Clinton javno pozvala Mousso Dadisa Camaro in njegov režim, naj odstopita. Samo strinjam se lahko s to najmanjšo zahtevo, rada pa bi tudi izpostavila, da bi bila sramota za Evropski parlament, če bi čez dva tedna glasovali za sporazum o ribištvu z Gvinejo, ki bi temu režimu konec novembra zagotovil več kot 1 milijon EUR. Sporazum o ribištvu se nanaša na ribolov tuna za 25 evropskih ladij. Menim, da bodo morale te ladje seveda poiskati druge vode za ribolov, saj EU ne more poslovati z diktaturami, ki na ulicah pobijajo svoje ljudi.
Argument, ki ga je Komisija predstavila Odboru za razvoj in Odboru za ribištvo, da bi namreč denar iz sporazuma o ribištvu koristil ljudem, je povsem napačen. Odraža oceno prejšnjega sporazuma s strani Komisije. Ne vemo, kje bo končal denar iz tega sporazuma o ribištvu. Nanašal se je na prejšnji režim. Skorajda si ne morem zamisliti, da bi trenutni režim bolje porabil denar.
Zato me zanima, kaj namerava storiti Svet glede sporazuma o ribištvu. Se namerava EU pridružiti ZDA in zahtevati, da režim odstopi?
Cristian Dan Preda
(RO) Povedati želim, da nasilna dejanja v Gvineji smatram za resnično strašna. Kot vidim, je pred dvema urama francoski zunanji minister izjavil, da se domneva, da je bil Dadis Camara vpleten v odločitev o pokolu, kar je izredno resno stanje.
Izvor napetosti ne glede na nasilna dejanja, ki so grozljiva, se nedvomno skriva v dejstvu, da želi Dadis Camara postati stalni voditelj Gvineje in ne želi izpolniti obljube, da ne bo kakor koli udeležen v političnem življenju države. Tudi jaz menim, da mora biti mednarodni pritisk, ki se ga izvaja v zvezi s tem, zelo jasen. Po drugi strani pozdravljam, da je bil predsednik Burkine Faso Blaise Compaoré, ki ima veliko izkušenj pri pogajanjih in posredovanju v afriških sporih, imenovan za posrednika v tej zadevi. Menim, da ga moramo podpreti s svojimi diplomatskimi prizadevanji.
Chris Davies
Gospod predsednik, popraviti moram gospo Joly, ki je povedala, da je Odbor za ribištvo soglasno glasoval o zavrnitvi tega predlaganega sporazuma o partnerstvu z Gvinejo. Dejansko je samo z enim glasom več glasoval za zavrnitev. Presenetljivo je skupina PPE soglasno glasovala za ohranitev sporazuma. To je sporazum, ki daje na sto tisoče evrov v roke tega režima, da bi lahko mi lovili tuno v obalnem območju. Kot mnogi izmed teh sporazumov je tudi ta v najboljših časih slab posel, v trenutnih okoliščinah pa je povsem nesprejemljiv.
Ministrica je omenila morebitne sankcije proti Gvineji. Bo to zdaj dodala na svoj seznam in nam jamčila, da si bo prizadevala za zagotovitev razveljavitve tega sporazuma o partnerstvu?
Krisztina Morvai
Gospod predsednik, kot pravnica za človekove pravice s skoraj četrt stoletja mednarodnih izkušenj in izkušenj doma, na Madžarskem, izkoristim vsako priložnost, da poudarim potrebo, da Evropska unija brani človekove pravice, po možnosti po vsem svetu. Vendar pa je izredno pomembno, da to delamo na verodostojen način, da bi to storili, pa moramo braniti človekove pravice tudi znotraj naših meja, znotraj Evropske unije.
Kot sem vam v zadnjih treh mesecih večkrat omenila, je gospa Kinga Göncz, članica Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, bila članica vlade, ki jo na Madžarskem imenujemo vlada, ki je "streljala v oči" in ki je na ulicah Budimpešte 23. oktobra 2006 streljala na ljudi. Vse od takrat je na Madžarskem kriza človekovih pravic, ta Evropska unija pa glede tega ne naredi nič. Imamo podpredsednico Odbora za državljanske svoboščine, ki je bila takrat članica vlade. Dokler resno ne preučimo te zadeve, nihče ne bo menil, da je karkoli, kar storimo na področju človekovih pravic, verodostojno.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Gospod predsednik, naj se ponovno zahvalim Evropskemu parlamentu, da je to temo vključil na dnevni red. Je zelo resna tema in upam, da ste iz mojega uvodnega govora razbrali, da se strinjamo z vašo zaskrbljenostjo zaradi hude kršitve človekovih pravic, do katere je prišlo v Conakryju. Zaskrbljeni smo in imamo pomisleke zaradi ljudi, ki so še vedno pridržani, in pozvali smo k popolni preiskavi dogodkov in izpustitvi zapornikov.
Menim, da lahko rečemo, da je bila Evropska unija zelo jasna. Dogodke so obsodili gospod Solana, gospod De Gucht, predsedstvo in zdaj, kot mi je znano, tudi skupina ACP v Evropskem parlamentu z deklaracijo. Zelo dobro je, da je Evropska unija soglasna, konkretna in natančna v svojih obsodbah teh strašnih dogodkov. Ukrepamo tudi v tesnem sodelovanju z drugimi akterji, tako da lahko mednarodna skupnost obsodi dogodke in ukrepa na usklajen način. To je edini način, da lahko resnično izvajamo pritisk.
Imamo mednarodno kontaktno skupino. Imenovan je bil posrednik, predsednik Burkine Faso, kar je zelo dobro, ki je tudi član kontaktne skupine. Skupaj s to kontaktno skupino, katere članici sta EU in ZDA, smo pozvali - kot odgovor na vaše vprašanje, gospa Lövin - k odstopu poveljnika Camare. Celotna svetovna skupnost je pozvala k temu.
Pripravljeni smo tudi odgovoriti na druga vprašanja in razpravljati o sankcijah. Menimo, da bo učinkoviteje, če to storimo skupaj z mednarodno skupnostjo. Obstajajo različne možnosti, kako se osredotočiti na posameznike, v prihodnjih dneh pa moramo z mednarodnimi akterji dodatno razpravljati o tem, kako lahko uskladimo te sankcije, da bi imele največji učinek: z Afriško unijo, s kontaktno skupino, z ZDA itd.
Začeli smo tudi, kot sem povedala, posvetovanja v skladu s členom 96 Sporazuma iz Cotonouja in zamrznili celotno razvojno pomoč EU, razen človekoljubne pomoči in podpore za demokratični prehod.
Glede ribištva - ali bo to del tega ali ne - jasno slišim, kaj pravite. Lahko vas samo spodbudim, da nadaljujte razprave s Komisijo. Komisija je tista, ki je odgovorna za ribiško politiko EU. Tudi mi o tem razpravljamo s Komisijo, žal pa mi je, da njenih predstavnikov zdaj ni tu. Vendar pa vam lahko zagotovim, da bomo nadaljevali z delom z mednarodno skupnostjo, da bi še naprej izvajali pritisk in si prizadevali za polno preiskavo in, upam, nekega dne tudi svobodne in poštene volitve v Gvineji. Za to razpravo se zahvaljujem vam in poslancem.
Predsednik
Najlepša hvala, gospa Malmström. Pokazali ste veliko potrpežljivosti, ko ste celotno popoldne in del večera prebili tu. Vidi se, da ste ne tako dolgo nazaj bili poslanka tega Parlamenta in vam zato to okolje zelo ugaja!
Razprava je zaključena.
