Strategija EU za območje Baltiškega morja (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka so izjave Sveta in Komisije o strategiji EU za območje Baltiškega morja.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - (SV) Gospod predsednik, v veliko veselje mi je, da imam priložnost predstaviti eno izmed glavnih prednostnih nalog švedskega predsedstva - razvoj strategije za območje Baltiškega morja. Ta predlog je v veliki meri navdihnila pobuda, ki jo je Evropski parlament sprejel že leta 2005 v medstrankarski delovni skupini, ki jo je vodil Christopher Beazley. Švedska namerava izkoristiti svoj mandat predsedovanja za sestavo skladne, celovite strategije za to področje na podlagi predlogov Komisije.
Eden izmed glavnih dogodkov je veliko srečanje na visoki ravni, ki bo jutri in pojutrišnjem potekalo v Stockholmu. Švedska in druge države, ki se dotikajo Baltiškega morja, se seveda močno zanimajo za strategijo za to območje, vendar smo tudi prepričani, da bi ta strategija lahko služila kot model za druge regije in druge regionalne strategije, ki bi lahko koristile celotni EU. Če bomo pri svojem delu segli prek meja in v različne sektorje v določeni regiji, bomo lahko skupaj in učinkoviteje reševali skupne izzive, kot sta onesnaženje in uničevanje okolja. Ustvarili bomo lahko nove poslovne priložnosti in nova delovna mesta ter izboljšali prometne povezave.
Zaradi tega je pomembno, da regionalne strategije tvorijo del širše evropske politike. Predlagana strategija za območje Baltiškega morja je rezultat prošnje, ki jo je Evropski svet decembra 2007 poslal Komisiji, pobudo pa je v svoji resoluciji z dne 12. decembra 2007 podprl Evropski parlament. Upamo, da bo strategija dobila podporo na zasedanju Evropskega sveta konec oktobra.
Cilj strategije je izboljšati okolje na območju Baltiškega morja in povečati integracijo in konkurenčnost na tem območju. Strategija obravnava predvsem štiri izzive: zagotavljanje trajnostnega okolja, večanje bogastva, izboljšanje dostopnosti in privlačnosti ter zagotavljanje zaščite in varnosti na tem območju. Ena izmed glavnih prednostnih nalog je seveda reševanje vprašanj, ki se nanašajo na okolje. Okolje Baltiškega morja je soočeno z zelo resnimi grožnjami, kar obenem pomeni, da obstaja tveganje, da bo to vplivalo na gospodarski razvoj. To je zelo občutljivo morsko okolje, ki je izpostavljeno različnim oblikam okoljskega vpliva.
Nujno potrebujemo odločna prizadevanja. Ekološko ravnovesje Baltiškega morja ogrožata predvsem prekomerno gnojenje in cvetenje alg, ki ju povzroča odtekanje hranil. Obenem pa na Baltiško morje vplivajo tudi onesnaženje iz virov s kopnega, nevarne snovi ter vplivi podnebnih sprememb. Zardi teh akutnih in resnih groženj za okolje je območje Baltiškega morja očitna prednostna naloga na področju okolja in upamo, da bodo sklepi decembra sprejeti.
Vendar pa resno zdravstveno stanje območja Baltiškega morja ni edini izziv, s katerim je ta regija soočena. Zaradi gospodarske krize so postala izredno aktualna tudi vprašanja o rasti in delovnih mestih. Večina držav na območju Baltiškega morja je majhnih in odvisnih od izvoza. To pomeni, da moramo povečati integracijo, da bi okrepili konkurenčnost v celotni regiji Baltiškega morja. Naše namere in cilji pri tem so jasni. Želimo, da bi notranji trg v naši regiji deloval bolje kot kjer koli drugje, in želimo, da bi se nova lizbonska strategija za rast in delovna mesta v tem delu Evrope učinkovito izvajala.
Krize se moramo lotiti tako, da bomo povečali sodelovanje in zavezanost v našem neposrednem okolju. Svetovna konkurenčnost zahteva čezmejno sodelovanje med državami in podjetji, tako v raziskavah kot prek inovacij.
Cilj strategije za območje Baltiškega morja ni ustvarjanje novih institucij. Predvsem si prizadevamo za uporabo instrumentov in področij politike, ki že obstajajo, na način, v katerem bi lahko vsi skupaj koristili okolju na bolj strateško usklajen in razumen način. Strategija tudi ne vključuje novih sredstev, ki naj bi se jih vložilo v to območje. Temelji na obstoječih programih EU in obstoječih strukturah ter na iskanju boljših načinov usklajevanja.
Našega cilja seveda ni mogoče izpolniti prek noči, vendar so naše namere velikopotezne. Zaslužimo so čistejše Baltiško morje v središču območja, ki nudi možnosti za trajnostno gospodarsko rast na drugi strani meja, kar podpira celotna EU. Če bomo to dosegli, potem bomo zagotovo služili interesom območja Baltiškega morja, upam pa, da bomo oblikovali tudi model, ki ga je mogoče prilagoditi in učinkovito uporabiti tudi v drugih regijah. Želela bi se zahvaliti Komisiji za pozitivno sodelovanje pri tem vprašanju in nenazadnje tudi Evropskemu parlamentu - ki je navsezadnje institucija, ki je prvotno dala pobudo in je bila ves čas gonilna sila v zvezi s sodelovanjem na območju Baltiškega morja.
Paweł Samecki
član Komisije. - Gospod predsednik, na začetku bi se želel zahvaliti Parlamentu, ker je na dnevni red tega plenarnega zasedanja vključil novo strategijo za regijo Baltiškega morja.
Strategija je zaradi tega močno prepoznavna, kar je zelo dobrodošlo. Seveda nisem popolnoma presenečen, da Parlament kaže takšno zanimanje za strategijo. Pionirsko delo, ki ga je Parlament opravil predvsem prek svoje baltske medparlamentarne skupine, je v veliki meri eno izmed katalizatorjev celotnega pristopa k makroregionalni strategiji.
Strategija za Baltiško morje je od Evropske komisije zahtevala popolnoma nov pristop, saj smo tokrat prvič pripravili celovito strategijo za skupino držav članic, ki se morajo soočiti z istimi izzivi in ki bi lahko imele korist od istih priložnosti. Ne bom zakrival dejstva, da je pripravljalno delo prineslo s seboj še svoje izzive, vendar smo te uspešno premagali.
Štirje stebri strategije zagotavljajo vseobsegajoč okvir za izboljšanje celotnega položaja regije Baltiškega morja. Strategija z obravnavanjem okolja, gospodarstva, energetike in prometa ter vprašanj glede zaščite in varnosti nudi celovit pristop, ki obsega več področij politike, obenem pa zagotavlja tesno vzajemno delovanje zadevnih področij.
Ker je Komisija strategijo sprejela junija, je imelo švedsko predsedstvo pozitivne in konstruktivne razprave na Svetu, zaradi česar bodo sklepi sprejeti že oktobra. Ta hitri napredek je pomemben, če želimo ohraniti zagon, ko bomo vstopili v fazo izvajanja strategije.
To točko bi želel poudariti, saj mora biti jasno, da vse naše pripravljalno delo na strateškem okviru, ki sem ga pravkar opisal, ne bo štelo prav nič, če ne bomo začeli dosegati pravih, vidnih rezultatov na terenu, zato je pomemben tudi akcijski načrt strategije, ki je bil prav tako sestavljen v okviru pripravljalnega dela.
Za izvajanje akcijskega načrta bodo potrebni pravo sodelovanje, zavezanost in vodstvo držav članic in regionalnih zainteresiranih strani, da bi dokončali okrog 80 projektov, ki so vključeni na tej ravni. S finančnega vidika - čeprav ni nikakršnega dodatnega financiranja iz proračuna EU - strategija predlaga bolj usklajeno uporabo obstoječih sredstev in bolj domiseln pristop k drugim virom financiranja, kot sta Evropska investicijska banka ali Nordijska investicijska banka.
Želel bi reči še nekaj besed o predvidenem sistemu upravljanja, ki je predlagan za operativno izvajanje te strategije. To je eno področje, na katerem so države članice precej razpravljale, toda splošen pristop je, da bo usmeritve politike prevzel Svet. Spremljanje usklajevanja in poročanje opravlja Komisija, izvajanje na terenu pa upravljajo države članice ali organizacije regije Baltiškega morja.
Poleg tega Komisija predlaga, da bi prevzela vlogo povezovalke v primeru težav. Kljub temu želim poudariti, da Komisija nima ne pristojnosti ne želje, da bi vodila izvedbo samega akcijskega načrta.
Za to morajo biti zadolžene ustrezne države članice in druge zainteresirane strani, ki so neposredno vključene v izvajanje na terenu. Samo tako bo mogoče zagotoviti, da strategija ostane v rokah držav članic in drugih zainteresiranih strani.
Kateri so torej naslednji koraki? Ko bomo od Sveta in Evropskega Sveta sprejeli sklepe, se bomo lotili naslednje faze izvajanja strategije. Tukaj pričakujemo val usklajevalnih srečanj, da bi se zagnali različna prednostna področja in posamezni projekti, ki so vključeni v akcijski načrt.
Prva formalna ocena napredka bo predstavljena pod poljskim predsedstvom v drugi polovici leta 2011. Vendar pa bo pred tem, naslednje leto, potekal prvi letni forum o strategiji za Baltiško morje. To bo dalo vsem zainteresiranim stranem priložnost, da premislijo o tem, kako so minili prvi štirje meseci strategije in česa se je mogoče naučiti na tej ravni.
Na koncu bi želel povedati, da se veselim nadaljnjega tesnega sodelovanja s Parlamentom pri vseh vidikih strategije. Komisija v veliki meri pričakuje od Parlamenta, da se bo aktivno vključeval v dogodke, kot je letni forum. Vaša podpora je ključnega pomena za ohranitev široke prepoznavnosti strategije, za ohranitev visoke politične podpore za strategijo in za ohranitev pritiska nad državami članicami in regionalnimi akterji, da si bodo prizadevali za doseganje rezultatov.
Tunne Kelam
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, skupina PPE čestita švedskemu predsedstvu na njegovem vodenju začetka izvajanja strategije za Baltiško morje. Ta strategija odraža temeljno spremembo, ki se je v tej regiji zgodila pred petimi leti. Leta 2004 je Baltiško morje postalo notranje morje EU. Unija zato potrebuje celovit pristop, da bi lahko usklajeno odgovorila tako na priložnosti kot na izzive, ki jih te nove razmere predstavljajo.
Poleg tega je strategija za regijo Baltiškega morja primer odličnega sodelovanja glavnih institucij EU. Kot verjetno že veste - in kot je bilo povedano -, je strategijo, o kateri govorimo, pred tremi leti sprožil Parlament, natančneje medskupina za Baltsko Evropo pod odličnim vodstvom Christopherja Beazleyja. Posebej bi se želel zahvaliti predsedniku Komisije gospodu Barrosu. Njegovo razumevanje in podpora vse od leta 2007 sta bila ključna pri pripravi izvedbene različice strategije, na podlagi česar je Komisija junija objavila svoje sporočilo.
Izpostaviti bi želel tri točke. Prvič, cilj pobudnikov je bil spremeniti območje Baltiškega morja v eno izmed najbolj konkurenčnih in hitro razvijajočih se območij EU. Če bomo strategijo za Baltiško morje kar najbolj izkoristili, bo ta regija skoraj zagotovo zgodba o uspehu v okviru tako imenovanega lizbonskega programa.
Drugič, regija v tem trenutku bolj kot kdaj koli prej potrebuje boljši dostop do oskrbe z energijo ter boljšo varnost te oskrbe. EU in države članice so se dogovorile, da bodo zagotovile alternativne poti za dobavo energije. Predvsem gre za oblikovanje enotnega energetskega sistema okrog Baltiškega morja.
Na koncu bi bilo treba vprašanje dvostranskega in enostranskega političnega projekta Nord Stream rešiti s spoštovanjem upravičenih interesov vseh držav, ki imajo izhod na morje, in zagotovo šele potem, ko se ruska vlada pridruži Konvenciji Espoo.
Constanze Angela Krehl
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospa Malmström, gospe in gospodje, zelo sem vesela, da je švedsko predsedstvo sodelovanje na območju Baltiškega morja postavilo v sam vrh svojega programa. Tu ni nobene potrebe po razpravi: vire moramo zaščititi, zaščititi pa moramo tudi podnebje in naravo. Na drugi strani se moramo pri sodelovanju na območju Baltiškega morja osredotočiti tudi na gospodarski razvoj: o tem ni nobenega dvoma. Pri tem vas popolnoma podpiramo.
Vendar pa se še vedno pojavljajo nekatera vprašanja. Povedali ste, da ni nobenih dodatnih sredstev. Kot smo o tem govorili v odboru, bodo vsa sredstva na voljo v okviru trenutne kohezijske politike. Pri tem se mi poraja vprašanje, ali to pomeni v okviru obstoječih projektov, ki že prejemajo finančno pomoč iz sredstev za kohezijo, ali v okviru novih projektov. Če je tako, potem moramo vprašati, kateri že odobreni projekti kohezijske politike bodo ostali brez sredstev.
To je zelo pomembno, saj že zdaj vem, da se bodo name obrnila mesta, lokalni organi in regije, ki bodo hoteli vedeti, kaj naj storijo, da bi se vključili v strategijo za Baltiško morje. Kako lahko dobimo sredstva za izvajanje takšnega projekta? Če jim ne bomo dali dobrega odgovora in če ne bomo mogli pojasniti, kako bo to sodelovanje organizirano, potem se bo navdušenje državljanov za sodelovanje na območju Baltiškega morja verjetno hitro spremenilo v razočaranje. To ni cilj, za katerega si prizadevamo vsi, zato se moramo o organizaciji tega sodelovanja zelo intenzivno pogovarjati.
Na podlagi tega prosim - komisarja pa prosim, da to upošteva -, da v strategiji ne sodelujeta samo Svet in Komisija, temveč da se v to sodelovanje in izvajanje strategije ustrezno vključi tudi Parlament, ker želimo, da bi od tega imele koristi tudi druge regije, kar zadeva na primer politiko o Črnem morju ali sodelovanje držav, ki mejijo na Donavo. To bi bilo za nas zelo pomembno.
Anneli Jäätteenmäki
Gospod predsednik, moja skupina je zelo vesela, da je Komisija pripravila prvi dokument EU o strategiji za Baltiško morje. To je tudi prvi strateški dokument te vrste za to regijo in upamo, da bo predvsem pomagal pri pospešitvi procesa čiščenja evtrofnega Baltiškega morja. Probleme regije je mogoče najbolje rešiti s sodelovanjem med njenimi narodi, državami, organizacijami in podjetji. Moja skupina je še posebej vesela, da je Švedska poudarila pomen boja proti trgovini z ljudmi in kriminalu. Predvsem bi se za to želela zahvaliti gospe Malmström, ker mislim, da je za to tudi sama zaslužna. To je pomembno vprašanje in res je nenavadno, da se moramo v letu 2009 pogovarjati o obstoju trgovine z ljudmi v regiji Baltiškega morja. Da bi temu naredili konec, potrebujemo akcijski načrt za Baltiško morje.
Satu Hassi
v imenu skupine Verts/ALE. - (FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, odlično je, da je Komisija pripravila predlog strategije za Baltiško morje in da ga je Švedska vključila v svoj program. Upam, da bo Švedska dosegla nekaj bolj oprijemljivega v svojih prizadevanjih za zaščito morskega okolja, predvsem na področjih kmetijstva in ladijskega prometa. Baltiško morje je navsezadnje eno izmed najbolj onesnaženih morij na svetu, njegov največji okoljski problem pa je evtrofikacija. Za to je v glavnem odgovorno kmetijstvo: s polj EU odtekata dušik in fosfor. Slednja odvzemata kisik iz morskega dna in hranita strupene alge pod površino. Vprašanje, ali bo treba Baltiško morje očistiti, je predvsem v rokah EU. Komisija to v svoji strategiji priznava, toda predlogi ukrepov so medli. Edini pravi ukrep je dejansko prepoved uporabe fosfatov in detergentov. To je nujen korak, vendar pa poleg tega močno potrebujemo nove predpise za kmetijstvo, da bi lahko pridelovali hrano brez sočasne zadušitve Baltiškega morja.
Marek Gróbarczyk
Gospod predsednik, želel bi opozoriti na dejstvo, da je bil na podlagi njenih smernic namen evropske strategije za Baltiško morje spodbujati celovit program za razvoj tega dela Evrope, med drugim tudi z vzpostavitvijo najbolj naravnih in najkrajših transportnih poti, da bi se vzpostavilo ravnovesje med razvojem držav"stare" in "nove" Evropske. Zato me predlog Komisije in Sveta o spremembi načrta srednjeevropske poti močno preseneča.
Najvarčnejša povezava med Jadranskim in Baltiškim morjem je srednjeevropska pot ob toku reke Odre, katere kopenska pot se konča v pristanišču Szczecin-Świnoujście. Predlagam sprejetje jasnega memoranduma za ponovno aktiviranje strategije v njeni prvotni obliki, ki vsebuje srednjeevropsko pot, ki iz razvojnih načrtov Evrope ne bo izbrisala velikih pristanišč, kakršno je Szczecin-Świnoujście, ki že čuti posledice odločitve Evropske komisije o likvidaciji njegove ladjedelniške industrije.
Rolandas Paksas
Čez natanko 2564 ur se bo ustavil reaktor jedrske elektrarne v Ignalini v Litvi - zadnji neodvisni vir energije v Litvi. Evropa je v varnost te elektrarne že vložila 200 milijonov EUR. Da bi jo zdaj razgradili, bi evropske države morale prispevati dodatnih 800 milijonov EUR. S pravnega vidika ima Evropa verjetno prav; vse države morajo spoštovati svoje obveze, ampak ali je to res prav? Ali je to prav z vidika spoštovanja državljanov Litve in drugih držav? Po mojem mnenju ne. Denar za razgradnjo reaktorja bo treba vzeti pri ljudeh, ki jih je že prizadela gospodarska kriza. Ali je logično oziroma ali je prav, da zapiramo delujočo jedrsko elektrarno, ki je varna, ponavljam, ki je varna, v času, ko v Evropi vlada kriza, ko je BDP v Litvi padel za 22 %, ko je brezposelnost dosegla 15 %, ko prihaja zima. Ne, to ni prav. Ker je Litva dala svojo besedo, bo tudi izpolnila pogoje pristopne pogodbe, vendar bo to ogromna žrtev. Po tej žrtvi se bo Litva veliko težje spopadala z gospodarsko krizo. Brezposelnost v državi bo še bolj narasla in povečala se bo revščina.
Gospe in gospodje, povejte mi, ali Evropa res potrebuje danes takšno žrtev? Ali ne moremo 800 milijonov EUR kako bolje porabiti? Obračam se na vest, gospodarsko logiko in zdrav razum vsakega izmed vas in vas pozivam, da k tej strategiji, o kateri razpravljamo danes, dodate določbo, da bo jedrska elektrarna v Ingalini ostala odprta do leta 2012, tj. do konca njene življenjske dobe. Upam, da bo Evropski parlament s potrditvijo političnega programa predsednika J. Buzeka na področju energetike, ki zadeva razširitev oskrbe z energijo in razvoj jedrske energije v državah članicah, sprejel potrebne konkretne ukrepe. Gospe in gospodje, do zaprtja reaktorja je samo še 2563 ur in 58 minut.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v teoriji je treba takšne projekte o regionalnem spodbujanju čezmejnega sodelovanja pozdraviti, saj so zelo smiselni. Vendar pa je pogosta pomanjkljivost strategij ta, da se kljub določenim in celo izpolnjenim ciljem zanemarja element trajnosti, celo med samim izvajanjem. Trajnost je treba torej vključiti že v sami fazi načrtovanja.
Zato je pomembno, da regije in organizacije pri izvajanju te celovite strategije za območje Baltiškega morja - zelo pomembnega projekta EU, ki mora služiti kot zgled - sodelujejo v okviru mreže, saj te organizacije najbolje vedo, kaj je pomembno zanje in za različne sektorje, kot so narava, socialna struktura in infrastruktura; one najbolje vedo, kaj je treba storiti. To je območje s 100 milijoni prebivalcev in naložbenim proračunom v višini 50 milijard EUR. Tu moramo nadaljevati zelo previdno, če želimo, da bi ta pilotni projekt uspel. Kot je bilo že omenjeno, je pilotni projekt zelo pomemben tudi za druge projekte ob Donavi, za države srednje in jugovzhodne Evrope, ki mejijo na Donavo.
Andrzej Grzyb
(PL) Kar makroregija potrebuje, je usklajena politika trajnostnega razvoja. Natanko v to je bil leta 2007 prepričan Evropski parlament, potem pa še Svet, ki je Evropski komisiji priporočil, da pripravi strategijo za Baltiško morje in akcijski načrt. Tu bi želel poudariti vlogo komisarke Danute Hübner, ki jo je odigrala pri pripravi te strategije. To politiko zdaj nadaljuje komisar Samecki, ki mu želim od srca čestitati.
Strategija med drugim odgovarja na temeljne izzive, ki so tukaj navedeni, kot so napredek v regiji z malo razvoja na področju inovacij ali podjetništva, nepriznavanje Baltika kot skupne dobrine brez ustvarjanja trajnostnega okolja ali varnost v regiji, vključno z energetsko varnostjo, brez gradnje objektov in medsebojnih povezav nove generacije. Enako velja za varnost državljanov in dostopnost regije, zahvaljujoč izgradnji vseevropskih komunikacijskih povezav.
Želel bi poudariti ogromno vlogo - in prav res gre za izjemen prispevek -, ki so jo odigrali oblikovalci mnenj, s katerimi so potekala posvetovanja o tem osnutku strategije, predvsem organizacije državljanov, lokalne in regionalne vlade, nacionalne vlade ter baltske organizacije. Aktivna udeležba teh organizacij bi morala biti zelo koristna za uresničitev teh strategij.
Strategija za Baltiško morje je dober primer, kako lahko uporabimo instrumente politike Skupnosti, da bi uresničili politično voljo na velikem makroregionalnem območju Evropske unije.
Gospod komisar, želel bi poudariti štiri točke. Predvsem sem prepričan, da je ključno, da se osredotočimo na takšno vodenje strategije za Baltiško morje, s katerim se bomo izognili spodkopavanju interesov tako na lokalni kot na vladni ravni in ravni Evropske unije. Osredotočiti bi se morali tudi na ustrezno financiranje izvajanja in delovanja same strategije - v zvezi s tem je bila sprejeta sprememba proračuna. Drugič, v celoti je treba uresničiti načela enotnega trga v makroregiji ob upoštevanju izkušenj in vključenosti na lokalni in regionalni ravni. Dve zadnji zadevi sta: institucionalna podpora financiranju ukrepov na področju uporabe te strategije ter ohranjanje dobrih odnosov z našimi partnerji v regiji, vključno z Rusijo, Norveško in Belorusijo.
Diana Wallis
Gospod predsednik, mislim, da je čudovito, da sta Komisija in zdaj še predvsem švedsko predsedstvo vdahnili življenje zamislim in ambicijam Parlamenta na tem krhkem območju.
Vsi poznamo probleme Baltiškega morja, ki imajo opraviti z okoljem, ter posebne gospodarske težave tega območja. Toda Parlament ohranja svoje velike cilje in mislim, da dejansko želi biti vključen. Eden izmed mehanizmov, ki jih niste omenili, je možnost rednega poročanja temu Parlamentu, da bi lahko imeli razprave, kakršna je ta danes, ter spremljali, kako zadeve napredujejo.
Kot podpredsednica tega Parlamenta bom z veseljem sodelovala na konferenci, ki jo organizirate v petek. Mislim, da obstaja še nekaj pomislekov glede financiranja, da bi se zagotovilo, da bo ta Parlament videl takšne rezultate, kakršne si ta strategija tudi zasluži.
Makroregionalna gospodarska strategija bi lahko pomenila napredek tudi na druge načine in v drugih krajih v Evropi. Upajmo, da se bo ta dobro končala.
Isabella Lövin
(SV) Gospod predsednik, zelo sem vesela, da so okoljska vprašanja glavna prednostna naloga nove strategije za območje Baltiškega morja. Baltiško morje trpi zaradi dveh velikih akutnih okoljskih problemov. Prvega - prekomerno gnojenje - je že omenila gospa Hassi. Drugi problem je prekomeren ribolov: raziskovalci so si pri tem popolnoma enotni. Razmeroma nova dognanja kažejo, da je pomanjkanje največjih plenilcev, tj. trsk, še povečalo svetenje alg. Problem je v tem, da Baltiško morje potrebuje zdrav ekosistem. Zato bi bilo zelo dobro, da bi pilotni projekt - hiter projekt - oblikovali v okviru strategije za Baltiško morje, ki vključuje upravljanje regionalnega ribolova na območju Baltiškega morja. Morali bi tudi prepovedati odlaganje trske in ta prepoved bi morala začeti veljati takoj. Trenutno se odlagajo ogromne količine mlade trske, ki so pravkar prispele v Baltiško morje. Švedsko predsedstvo pozivam, naj sprejme moj izziv in se loti reševanja tega problema.
Oldřich Vlasák
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, že v času prejšnjega parlamenta smo se strinjali, da je regija Baltiškega morja primerna za pilotni projekt, katerega cilj je izvajanje notranje strategije EU za makroregijo. Menim, da je prav, da ta strategija, ki temelji na cilju bolj usklajene uporabe prava Skupnosti in učinkovitejše uporabe sredstev EU, ne uvede novih zakonov ali institucij in da ni odvisna od kakršnih koli posebnih finančnih sredstev.
V povezovanju lokalnih in regionalnih organov vidim prihranek. Pri praktičnem izvajanju strategije za Baltiško morje je temeljnega pomena, da preuredimo odgovornosti različnih upravnih organov znotraj sistema večplastne vlade, da se naloge različnih organov in organizacij ne bi prekrivale. V prihodnjih razpravah o neizbežni kohezijski politiki bi bilo obenem koristno, da bi pojasnili, kako bodo različne makroregionalne strategije in prevladujoče regionalne politike EU obstajale druga ob drugi. Dobro bi bilo tudi pojasniti, kako bo strategija za Baltiško morje vplivala na načrtovano uporabo politike teritorialne kohezije.
Anna Rosbach
(DA) Gospod predsednik, govorimo o 1 200 km dolgem plinovodu pod Baltikom od Vyborga v Rusiji do Greifswalda v Nemčiji, ki bo tekel skozi ekološko občutljivo celinsko morje, v katerem je velika razlika med višinami morskega dna, skozi območje, v katerem se nenehno odkrivajo novi nedetonirani eksplozivni predmeti iz dveh svetovnih vojn ter strupene kemikalije iz papirne industrije. Približno 100 milijonov EUR je bilo porabljenih za okoljsko analizo, ki jo je opravilo podjetje Nord Stream, ki bo namestilo plinovod - sporazum o dobavi plina med Gerhardom Schröderjem in Vladimirom Putinom. Vprašanj glede varnosti, ki se porajajo ob dejstvu, da bo to močno povečalo vpliv Rusije na Baltiku, ne bom niti omenjala; namesto tega se bom zadržala pri okoljskih problemih, ki jih bo to povzročilo. Finska je na žalost ta projekt že podprla, a v imenu Tima Soinija in v mojem imenu bi zdaj želela ugotoviti, kje so informacije o tem projektu, ki jih državljani vseh držav na Baltiku potrebujejo, preden se lahko začnejo gradbena dela.
Inese Vaidere
(LV) Gospa Malmström, gospod komisar, gospe in gospodje, oblikovanje strategije za regijo Baltiškega morja je zelo pomemben dosežek za Parlament, v katerem so člani medskupine za Baltik odigrali glavno vlogo. Ta strategija je primerljiva s sredozemsko strategijo, ki je v svojem času spodbudila hitro gospodarsko rast na jugu. Služila bo kot dober instrument za razvoj baltske regije in s tem za celotno Evropsko unijo. Ko govorimo o prednostnih nalogah, bi najprej želela omeniti razvoj skupne energetske politike Evropske unije, ki vključuje tudi konkurenčni baltski energetski trg. To ne vključuje samo vidikov varnosti oskrbe z energijo ter energetske učinkovitosti, temveč seveda tudi razvoj obnovljivih virov energije.
Latvija, Litva in Estonija morajo biti vključene v skupno regionalno energetsko mrežo, vključno z organizacijo NORDEL. Naša druga prednostna naloga je nadaljnji razvoj infrastrukture. Ceste v nekaterih državah regije Baltiškega morja so tako zaradi vremenskih razmer kot včasih tudi zaradi neučinkovitih politik, v dokaj slabem stanju. Razvoj tranzitnih koridorjev in komunikacijskih omrežij bo spodbudil podjetništvo in ustvaril nova delovna mesta. Da bi lahko torej govorili o uspešnem gospodarskem razvoju in varstvu okolja, je tretja prednostna naloga inovativno gospodarstvo, kar pomeni rast, ki je uravnotežena in temelji na znanju. Za izvedbo te strategije so temeljnega pomena dodatna finančna sredstva, ta pa morajo biti nedvomno zagotovljena v naslednjem finančnem okviru Evropske unije.
Zdaj moramo izkoristiti 5 milijard EUR iz energetskega programa, pa tudi sklad za globalizacijo in druge finančne instrumente. Pomemben je tudi učinkovit mehanizem za izvajanje in spremljanje strategije. Ta mora biti preprost, pregleden in brez odvečne birokracije. Nujni so tudi redni pregledi uvedbe strategije ter vmesna poročila. Prvo bi moralo biti sestavljeno že leta 2010. Pozdravljam aktivno vlogo švedskega predsedstva pri spodbujanju izvajanja strategije. Dovolite mi, da izrazim upanje, da bomo pri izvedbi tega posebnega akcijskega načrta uspešni in prilagodljivi.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospod predsednik, pred petimi leti je Baltiško morje čisto zares postalo notranje morje Evropske unije. Danes govorimo o osnutku strategije, ki nam bo omogočila, da sprostimo ogromen speč potencial regije, govorimo o projektu, za katerega pobudo je dal Evropski parlament. Vendar pa Komisija ni sprejela vseh priporočil tega Parlamenta. Najpomembnejše se je nanašalo na pomanjkanje ali umik posebne proračunske postavke za regijo Baltiškega morja. Komisija nam zagotavlja, da bodo finančna sredstva prišla iz obstoječih instrumentov, predvsem iz strukturnih skladov. Vendar pa se bojim, da brez posebnih sredstev, namenjenih posebej za ta namen, ne bomo mogli izpolniti vseh naših ciljev.
Avtorji strategije omenjajo potrebo po tesnem sodelovanju z Rusijo. Toda v tem okviru ne smemo pozabiti na največjo grožnjo, s katero je Baltiško morje trenutno soočeno, to pa je gradnja plinovoda Nord Stream. Lansko leto je Evropski parlament izrazil svoje negativno stališče v zvezi s tem. Upam, da bo nova Komisija z uvedbo akcijskega načrta, povezanega s strategijo, upoštevala tudi to odločitev.
Danuta Maria Hübner
Gospod predsednik, gre za zares edinstveno pobudo evropske regionalne politike in pionirski projekt. Napredek na podlagi inovacij, okolje, dostopnost v smislu prometa in energetskih povezav ter varnost in zaščita so štiri področja, na katerih temeljijo skupna prizadevanja vseh partnerjev, ki so vključeni v pripravo strategije: to so vse tri evropske institucije - Parlament, Komisija in Svet - ter tudi nacionalne vlade, regionalni in lokalni organi, poslovna in akademska skupnost ter nevladne organizacije. Proces priprave strategije je pripeljal do pravega partnerstva med vsemi.
Nastanek izzivov čedalje manj spoštuje upravne ali politične meje. Strategija bo omogočila, da pogosto zelo razdrobljene in razpršene odzive politike nadomestimo s pravim skupnim odzivom na skupne razvojne probleme in priložnosti.
Odbor za regionalni razvoj Evropskega parlamenta, ki je vodilni odbor pri tem projektu v Parlamentu, bo strategiji pripisal velik pomen pri svojem delu. O tem bomo 6. oktobra razpravljali s Komisijo in Svetom; poročilo na lastno pobudo bo pripravljeno v naslednjih mesecih. Prav tako bomo spremljali izvajanje strategije in prepričana sem, da bo ta strategija, ki je usmerjena v dejanja, povečala možnosti Unije pri izgradnji zelenih, sodobnih in konkurenčnih gospodarstev.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, Evropska unija se je problema baltiškega morja zavedla dokaj pozno. Ob njegovi obali živi skupaj 100 milijonov, potem pa je tu še Rusija, kar je pomembno. Ta strategija bo imela močno okoljsko razsežnost, kar je edino pravilno, saj so okoljski problemi Baltiškega morja ogromni: evtrofikacija, izginjajoča biotska raznovrstnost, odpadne vode iz Sankt Peterburga, problemi Kaliningrada in tako dalje. Omenili smo že, da bo to spremenilo tudi kohezijsko politiko Evropske unije, to pa je po mojem mnenju zelo pomembno in upam, da bomo o tem tukaj povedali še kaj več. Ministrica Malmström pravi, da se bo spremenila, sprememba kohezijske politike pa pomeni na primer nevarnost, da bo, ko govorimo o strategiji za Donavo in strategiji za Črno morje, del Evrope, vključno s severnimi regijami, izvzet, obenem pa so arktična območja trenutno podvržena najhitrejšim spremembam na svetu in tega se je treba zavedati.
Riikka Manner
(FI) Gospod predsednik, gospa ministrica, gospod komisar, Baltiško morje je kot regija posebno na več načinov, zato sem zelo vesela, da je Švedska to strategijo določila za eno izmed prednostnih nalog v času svojega predsedstva. Pomembno je, da dosežemo napredek pri strategiji in da jo začnemo torej tudi izvajati. Baltiško morje nima samo zelo močne okoljske razsežnosti; mislim, da ima tudi zelo velik vpliv na regionalno politiko. V času svojega predsedovanja je Švedska ta vprašanja regionalne politike vključila tudi v to strategijo za Baltiško morje. Strategija predvsem predstavlja dokument, ki se nanaša na države ob njegovi obali in na njegovih obalnih območjih, vendar ima nedvomno tudi močno regionalno razsežnost. To, kako bomo s to strategijo povezali strokovno znanje in izkušnje s področja okoljske tehnologije, vprašanja v zvezi s celinskimi vodami ter velik vpliv strategije na prometno politiko, bo imelo velike posledice za celinska območja. Strategija za Baltiško morje mora zato postati del skupnega evropskega programa. Upam, da bo dobila močno podporo Parlamenta, da od nje ne bodo samo ostale prazne besede in da bomo lahko dosegli kaj oprijemljivega.
Tatjana Ždanoka
Gospod predsednik, kot poslanka Evropskega parlamenta, izvoljena v Latviji, pozdravljam dejstvo, da se prvi primer strategije za makroregijo nanaša prav na območje Baltiškega morja. Kljub temu so bili po mojem mnenju tu pozabljeni številni cilji Skupnosti - na primer, visoka raven socialne zaščite. Nekatere izmed držav članic iz te regije, vključno z Latvijo, je gospodarska kriza močno prizadela. Naš finančni sektor je tesno povezan s skandinavskim. To pomeni, da bodo problemi pri nas ustvarili probleme pri njih, tako da ne gre za zgolj nacionalno težavo.
Latvija je nedavno od Komisije prejela srednjeročno finančno pomoč za plačilne bilance. Na žalost ni nikakršnih socialnih pogojev za takšno pomoč. Zaradi tega vlada zmanjšuje pokojnine in dodatke, Komisija pa to dopušča.
Moja druga skrb se nanaša na temeljne pravice. ogromno število oseb brez državljanstva in zaščita manjšin še vedno predstavljata problem v dveh državah članicah iz regije: v Latviji in Estoniji. Mislim, da bi morala biti strategija bolj velikopotezna in da bi si morala prizadevati za izpolnitev vseh ciljev Evropske unije.
Ville Itälä
(FI) Gospod predsednik, želel bi se zahvaliti Komisiji in švedski vladi za zelo aktivno vlogo, ki sta jo odigrali, in prepričan sem, da je strategija za Baltiško morje dobra in pomembna. Vendar pa ta projekt brez finančnih sredstev ne bo uspel. V tem primeru se bo vse to končalo po sprejetju strategije. Parlament že več let premišljuje, kako bi bilo treba organizirati financiranje, lansko leto pa se je enoglasno dogovoril, da bo imel proračun posebno postavko za strategijo za Baltiško morje. To je sredstvo, instrument, ki bo pomagal pri zbiranju vseh neštetih projektov, ki jih strategija za Baltiško morje zdaj potrebuje, če želi napredovati. Vem, da je Odbor za proračun zdaj podal predloge za to, da se v okviru te postavke temu nameni nekaj denarja, in upam, da bosta to podprla tudi Svet in Komisija, sicer projekt preprosto ne bo uspel. Če želimo rešiti okolje Baltiškega morja, pa moramo storiti še nekaj: pridobiti moramo zavezo Rusije k temu projektu. Ne morem razumeti, da so bili nekateri pripravljeni pristati na plinovod, ki bo tekel skozi Baltiško morje, ne da bi se Rusija kakor koli obvezala, da bo spoštovala vsaj sklepe konvencije Espoo. To je najmanj, kar moramo storiti.
Victor Boştinaru
Gospod predsednik, pozdravljam zamisel o strategiji za regijo Baltiškega morja kot pilotnem projektu za makroregionalne strategije.
Tovrstne pobude omogočajo usklajevanje instrumentov politike EU za namen zagotovitve skladnega, stabilnega in trajnostnega razvoja vključenih regij.
Na zadnjem zasedanju Sveta je bilo rečeno, da bo do konca leta oblikovana strategija za regijo Črnega morja. To je izredno pomembna pobuda, saj lahko pripelje do usklajenega razvoja in napredka v regiji, ki je v primerjavi z območjem Črnega morja veliko bolj zapletena v smislu vključenih akterjev ter pomembna za varnost, stabilnost, energetiko in okolje.
Zato bi želel vprašati švedsko predsedstvo, kdaj bo ta strategija za regijo Črnega morja oblikovana in kdaj bo Parlament o tem obveščen in vključen v to zadevo.
Werner Kuhn
(DE) Gospod predsednik, gospa Malmström, gospod komisar Samecki, kot novo izvoljeni poslanec iz zvezne dežele Mecklenburg-Western-Pomerania, v celoti podpiram razvoj strategije za Baltiško morje in z njo povezani akcijski načrt. Komisar je malo prej govoril o paradnih projektih, vseh skupaj jih je 80.
Naši skupni cilji so seveda izboljšati konkurenčnost našega gospodarstva na območju Baltiškega morja, pri tem pa predvsem ne pozabiti na spodbujanje malih in srednje velikih podjetij ter skupne energetske politike, ki upošteva tudi obnovljive vire energije. Pri tem se pojavlja vprašanje objektov in naprav na Baltiškem morju. Ohranjanje čiste vode, ker je to naša osnova in naš vir, igra tu zelo zelo pomembno vlogo, če pomislimo na ribištvo in če pomislimo na turizem. Zato je treba spodbujati naložbe v čistilne naprave.
Mislim, da morajo skupne programe načrtovanja sprejeti vse države članice na območju Baltiškega morja, saj potrebujemo odgovor na naslednja vprašanja: kje bodo potekale prometne poti v prihodnosti? Kje se bodo gradili objekti in naprave na morju? Kako bomo rešili vprašanje varnosti na morju? Zaradi tega potrebujemo tudi jasen odgovor na vprašanje, kje bodo potekale energetske poti za Nord Stream, za oskrbo z električno energijo in za številne druge stvari.
(Predsednik je prekinil govornika)
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - (SV) Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti vsem poslancem za veliko mero podpore, ki ste jo dali našemu neprekinjenemu delu pri oblikovanju strategije za Baltiško morje. Samoumevno je, da nas Evropski parlament podpira, saj ste dejansko vi snovalci zamisli o strategiji za območje Baltiškega morja in vesela sem, da boste zagotovili tudi uresničitev te strategije. Slednja lahko uspe - lahko postane resnična in ne ostane samo pri lepih besedah in retoriki -, če bodo vse države članice dejansko priznale lastništvo in sprejele pravo odgovornost za zagotovitev uresničitve projekta.
Uspeh bo zagotovljen z delom na teh projektih, opredelitvijo jasnih časovnih razporedov njihovega uresničevanja in izvajanjem rednih pregledov. Prepričana sem, da nas bo Parlament enako kot Komisija še naprej priganjal, da bomo zagotovili, da bo to dejansko obrodilo sadove,
V tej regiji živi sto milijonov prebivalcev. V vsakem trenutku se na Baltiškem morju nahaja 2 000 ladij. Očitno je, da smo soočeni z ogromnim izzivom. Imeli smo zelo obsežen ustanovitveni proces, zato bi se želela zahvaliti Komisiji - prej gospe Hübner in zdaj komisarju Sameckemu - za delo, ki ga je v to vložila. Veliko mero podpore, da bi se to doseglo, zagotavljajo tudi civilna družba in občine okrog Baltiškega morja.
Nekateri poslanci, gospa Krehl in gospod Itälä, so spregovorili o vprašanju sredstev. Nobenih načrtov ni, da se bodo za strategijo namenila kakršna koli nova sredstva. Vendar pa imamo v sami regiji ogromno sredstev, ki jih lahko uporabimo. V obstoječem proračunskem okviru je bilo za regijo namenjenih 55 milijonov EUR. Vemo tudi, da lahko upamo na prispevke od mednarodnih institucij, kot je EIB, ki je pokazala velik interes za regijo Baltiškega morja. Cilj tega je, da ostanejo upravni stroški kar najnižji, in da se sodeluje s tistimi, ki so za različne paradne projekte odgovorni na lokalni ali nacionalni ravni.
Eden izmed teh projektov se nanaša na trgovino z ljudmi - področje, ki ga je omenila gospa Jäätteenmäki. Obstaja projekt, ki vključuje povečanje usposabljanja carinikov in policistov v regiji, da bi lahko bolje prepoznali problem trgovine z ljudmi in ga tudi obravnavali. Gospa Hassi in gospod Lövin sta omenila problem morskega okolja, kmetijstva in ribištva. Takšnih projektov je veliko in zelo rada bi videla, da bi jih bilo še več. Verjamem tudi, da bi strategija lahko zagotovila priložnost, da pridobimo boljši pregled nad našimi okoljskimi prizadevanji in našo ribiško in kmetijsko politiko in da zagotovimo, da si bodo vsi prizadevali za isti cilj.
V baltski regiji so tudi druga partnerstva. Imamo obsežno in naraščajoče partnerstvo na področju energetske politike, s katerim želimo povezati energetsko infrastrukturo v regiji, zmanjšati odvisnost in izboljšati učinkovitost. Seveda bo Unija na tem delala še naprej. Elektrarna v Ingalini nima nobenega opravka s strategijo za Baltiško morje. To je stara odločitev, ki je obstajala že v času litovskih pristopnih pogajanj. Prav tako s tem nima nobenega opravka Nord Stream. Seveda je povezan z Baltiškim morjem, vendar ni del strategije. Gre za komercialni projekt, ki je bil preučen v skladu z veljavnimi mednarodnimi konvencijami in ustrezno nacionalno zakonodajo.
Strategija za Baltiško morje je notranja strategija EU. Oblikovali jo bomo sami. Vendar pa je tudi pomembno - kot so poudarili mnogi poslanci -, da se vključijo tudi tretje države. Poskrbeli smo za vključitev držav, kot sta Rusija in Norveška, da jim bomo lahko povedali o našem delu na strategiji ter jim sporočili, da si z želimo delati z njimi v partnerstvu pri posebnih projektih, ki so v našem skupnem interesu.
Veselimo se konference, ki bo potekala jutri in v petek, in veseli smo, da v Stockholm prihaja podpredsednica Wallis. Na konferenci bomo govorili o strategiji za območje Baltiškega morja in upamo, da bodo zadevne države dale svojo zavezo nadaljnjemu prizadevanju, da bi se to uresničilo, kakor tudi da bi razpravljali o makroregijah na splošno. V tej zvezi sta bili omenjeni donavska in črnomorska regija. Mislim, da imamo tu še veliko dela in veliko tega, kar nam lahko da navdih. Upamo, da bomo pri pogovorih storili korak naprej, čeprav je še nekoliko prezgodaj, da bi opredelili dejanske časovne razporede. Še enkrat bi se želela zahvaliti Parlamentu za močno podporo strategiji za Baltiško morje in veselim se, da bomo o tem s poslanci govorili tudi v prihodnje.
Paweł Samecki
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se želel zahvaliti poslancem Parlamenta za njihove pripombe in opazke v zvezi z različnimi vidiki strategije. Vaša raven zavezanosti kaže, da bo strategija predmet zanimanja tudi v prihodnjih letih, kar je dobro.
Ne bomo mogel odgovoriti na vse pripombe in vprašanja, ki ste jih izrazili v razpravah ali v vaših izjavah. Želel bi samo reči nekaj besed o treh širših skupinah vprašanj. Prvič, oblika. Rad bi povedal, da je bila strategija oblikovana v skladu s cilji in namerami držav članic. Komisija se ni vmešavala v izbor prednostnih nalog. Komisija tudi ni oblikovala prednostnih nalog, tako da je zamisel o vključitvi nekaterih projektov ali spremembi nekaterih prednostnih nalog seveda mogoča. Vendar pa jo je treba sprejeti pri prihodnjem delu, povezanem z izvajanjem strategije.
Zagotavljam vam, da je strategija nekakšna živa žival in da je v veliki meri podvržena prihodnjim spremembam, če bi si tako želele države članice in zainteresirane strani.
Druga točka: o vodenju in upravljanju. Tukaj bi želel poudariti, da obstaja potreba po jasni razdelitvi nalog, po jasni razdelitvi dela in odgovornosti. Mislim, da se ne smemo zavajati. Gre za odgovornost držav članic, Komisije in drugih organizacij, vključenih v vodenje.
V tem trenutku bi želel dodati tudi, da želimo v proces izvajanja strategije vključiti lokalne vlade in tretje države, kar je pravkar omenila gospa ministrica.
Seveda načrtujemo tudi poročanje pred Parlamentom v zvezi z napredkom, doseženim pri izvajanju.
Zadnje vprašanje zadeva financiranje. Nekaj poslancev je omenilo potrebo po dodatnih sredstvih za nove projekte itd. Želim pojasniti, da je bilo na samem začetku oblikovanja strategije sprejeto načelo, da ne bo nobenega dodatnega financiranja.
V tem trenutku so pred nami bolj ali manj tri možnosti. Uredimo lahko na primer uporabo obstoječih sredstev EU, tako da spremenimo merila izbora novih projektov. Druga možnost je zatekanje k drugim virom, kot so mednarodne finančne ustanove, in na koncu, čeprav je to v času gospodarske recesije težko, še vedno lahko poskusimo uporabiti nacionalna sredstva. V zvezi s tem se veselim dela konference, ki bo potekala v Stockholmu, saj je to konferenca, ki lahko oblikuje prihodnji pristop držav članic in Komisije k prihodnjem makroregionalnem pristopu, vključiti pa bi morala tudi financiranje možnih prihodnjih strategij. Zato menim, da bo to dober trenutek, da v prihodnjih dneh v Stockholmu preučimo celovit makroregionalen pristop.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Eija-Riitta Korhola  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti Švedski, predsedujoči državi, ker je pokazala pogum in iz svoje regije, Baltiškega morja ter z njo povezanih vprašanj, naredila tako pomembno temo v svojem programu v času predsedovanja EU. Prav je, da strategijo za Baltiško morje, ki smo jo tako dolgo pripravljali, obravnavamo ravno zdaj: nimamo časa na pretek. Osrednji cilj strategije za Baltiško morje in akcijskega programa za izboljšanje okolja in konkurenčnosti okolja je treba jemati resno, kar zadeva sredstva, ki se zanj dodeljujejo, ter ukrepe, ki se izvajajo. Cilje je treba uresničiti v praksi: strategija ne sme ostati samo razkošna izjava. Predvsem upamo, da bo strategija pospešila čiščenje Baltiškega morja, ki ga je prizadela evtrofikacija, in da bo pomagala najti skupne rešitve za čezmejne izzive. Prav zaradi teh ciljev so vse oči zdaj obrnjene v Finsko, kjer bo kmalu sprejeta odločitev, ali se bo v njenih teritorialnih vodah dovolila gradnja plinovoda Nord Stream ali ne. V okviru strategije za Baltiško morje je treba preiskati vpliv takšnih projektov na okolje s pomočjo postopka, ki je pravno zavezujoč na mednarodni ravni, tako da zadeve ne bo mogoče kar ignorirati. Zato moramo vztrajati, da Rusija ratificira konvencijo Espoo o presoji čezmejnih vplivov na okolje, ki jo je podpisala leta 1991, finska vlada pa bi to morala opredeliti kot pogoj za obravnavo dovoljenja za gradnjo plinovoda. Rusija, ki ima tudi korist od strategije za Baltiško morje, ravna v skladu s sporazumom samo takrat, ko ji to ustreza. To se ne more več nadaljevati. Vložki so previsoki in s projekti, ki so škodljivi za Baltiško morje, moramo biti seznanjeni, še preden je prepozno.
György Schöpflin  
v pisni obliki. - Strategija za Baltiško morje, ki jo predstavlja švedsko predsedstvo, je zelo dobrodošla. Takoj lahko prevzame vlogo modela za druge makroregije, kot je porečje Donave. Obstaja pa en vidik razvoja regije Baltiškega morja, ki zahteva nujen premislek. To je plinovod Nord Stream, ki bo tekel po morskem dnu med Rusijo in Nemčijo. Plinovod ni samo razlog resne zaskrbljenosti za okolje, temveč je - in to je še resneje - projekt, ki ga je čas prehitel. Prihodnost ni v fiksnih sredstvih za dobavo zemeljskega plina - prek plinovodov -, temveč v utekočinjenem zemeljskem plinu. Nord Stream lahko zelo verjetno postane popolnoma nepotreben beli slon, njegovi vodilni ljudje pa bi morali o projektu ponovno premisliti, preden se vanj vloži še več denarja in sredstev, truda in energije.
Bogusław Sonik  
v pisni obliki. - (PL) Cilj strategije za Baltiško morje, ki je bila napovedana junija 2009, je vzpostaviti regijo, ki je okolju prijazna, uspešna, lahko dostopna, privlačna in varna. To je zlasti pomembno zaradi čedalje večjih izzivov, s katerimi se sooča Baltik od širitve EU leta 2004.
Pomembno je, da sprejmemo ukrepe, namenjene izboljšanju okoljskega položaja regije, saj je ta trenutno eno izmed najbolj onesnaženih morskih območij na svetu. Na morskem dnu leži na tisoče ton toksičnih bojnih sredstev, ki so zaprta v minah, nabojih, bombah, zabojnikih in ceveh. Ocene glede količin teh kemikalij segajo od 30 000 do 60 000 ton, pri čemer samo iperit predvidoma dosega 13 000 ton. Kemično orožje je bilo tu potopljeno po 2. svetovni vojni in v poznih 40. letih 20. stoletja. Nato je bilo zajeto v nemških okupacijskih območjih in ker ga je bilo težko zakopati pod zemljo, je bilo odločeno, da se ga preprosto potopi v morje.
Drezanje v kemično orožje, ki leži na dnu Baltika, z gradnjo kakršne koli infrastrukture lahko povzroči okoljsko katastrofo, drezanje v kemično orožje iz 2. svetovne vojne med gradnjo baltiškega plinovoda pa še posebej predstavlja največjo grožnjo ekosistemu. Zato je potrebna ocena vpliva gradnje plinovoda na naravno okolje dna Baltiškega morja.
