Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Prosta vprašanja
Joseph Daul
v imenu skupine PPE. - (FR) Gospod predsednik, ali se bo morala Evropa to zimo soočiti z novo plinsko krizo? Spomnimo se konflikta med Rusijo in Ukrajino, katerega posledice so utrpeli milijoni Evropejcev. Pozdravljam sporazum, ki je bil dosežen 19. novembra na Jalti. Vseeno pa vemo, da je Ukrajina prejšnji mesec z velikimi težavami poravnala svoj račun za plin Rusiji. Prav tako vemo, da bodo politične razmere še posebej otežene v januarju, ko se bodo odvijale predsedniške volitve.
Katere preventivne ukrepe lahko Komisija predlaga, da se izvedejo na evropski ravni za zaščito naših sodržavljanov pred učinki morebitne nove krize, in kaj smo se naučili iz dogodkov v zimi 2009?
Ali bosta sporazum o sistemu za zgodnje opozarjanje, ki sta ga EU in Rusija sklenili 16. novembra, in osnutek uredbe o varnosti oskrbe s plinom, ki jo pozdravljam, zadostovala?
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, gospod Daul, hvala za vaše vprašanje. Tako kot vi tudi sam želim preprečiti ponovitev lanske krize.
Tesno smo sodelovali - sam sem tu opravil ogromno dela - s predsednikom Juščenkom, predsednico vlade Timošenkovo, z ruskimi oblastmi in z mednarodnimi finančnimi ustanovami, da bi podprli Ukrajino.
Kaj še lahko storimo?
Kratkoročno bi nam moral sistem za zgodnje opozarjanje, o katerem smo se prejšnji teden dogovorili z Rusijo, pomagati pravočasno odkrivati probleme. Dejansko vam lahko povem, da je bilo na tem vrhu z Rusijo, ki se ga je udeležil tudi predsednik Medvedev, enkratno vzdušje, precej boljše kot ob drugih priložnostih.
Sodelujemo tudi s Koordinacijsko skupino za zemeljski plin - ta združuje države članice in industrijo - glede shranjevanja plina. Še naprej sodelujemo z mednarodnimi finančnimi ustanovami glede reformiranja in posodobitve plinskega sektorja v Ukrajini. Vendar pa, kot ste dejali, razmere v Ukrajini niso preproste. V vsakem primeru pa bom naslednji teden s predsednikom Sveta gospodom Reinfeldtom v Kijevu, da ponovno potrdimo, kako pomembna je za nas reforma tega sektorja v Ukrajini.
Martin Schulz
Vprašati vas želim, ali ste v preteklosti imeli kakšne težave z bolgarsko vlado Sergeja Staniševa ali z zunanjim ministrom Ivailom Kalfinom? Ali ste imeli kakršen koli razlog za dvom v demokratično legitimnost gospoda Staniševa ali gospoda Kalfina ali njuno lojalnost ustanovam Evropske unije?
Če niste, kakšno je vaše mnenje o izjavah sedanjega bolgarskega predsednika vlade gospoda Borisova, ki je dejal, da bi bilo treba Bolgarsko socialistično stranko prepovedati? Gospod Borisov je dejal, da so - v mislih je imel delegate kongresa Bolgarske socialistične stranke - tolpa razbojnikov.
Tretjič, gospod Borisov je v tem tednu izjavil: "pridružiti se nam mora vsak, ki sovraži socialiste v Bolgariji". Kako ocenjujete to stališče člana Evropskega sveta?
José Manuel Barroso
Hvala za vaše vprašanje, gospod Schulz. Vsekakor morate razumeti, da se moram omejiti pri komentiranju pripomb različnih voditeljev držav ali vlad v okviru njihove notranje politike. Nisem v položaju, da bi tu in zdaj posegel v ta domači spor.
Kar vam lahko rečem, da vam konkretno odgovorim na vprašanje, pa je to, da je moj odnos z bolgarsko vlado, ko je bil predsednik vlade Sergej Stanišev, vedno temeljil na zelo lojalnem sodelovanju. Lahko tudi povem, kot sem povedal tudi njemu osebno, da je bil gospod Stanišev vedno zelo lojalen partner Komisije in vseh ustanov, kadar je šlo za napredek evropskega projekta. Ne glede na to, da ni več na oblasti, ne bom pozabil njegovega lojalnega sodelovanja in zavezanosti Evropi.
Martin Schulz
(DE) Razumem, da se ne želite vmešavati v bolgarsko notranjo politiko. Sprejemam vaše stališče. Ali si lahko vaš odgovor razlagam tako, da menite, da ni potrebe, da bi stranko gospoda Staniševa - predsednika Bolgarske socialistične stranke, o katerem ste izrazili svoje spoštovanje zaradi dela, ki ga je opravil - prepovedali?
José Manuel Barroso
Gospod Schulz, seveda verjamem, da je v demokratičnih državah prostor za vse demokratične stranke. Ker je Bolgarija, kot vemo, demokratična država, lahko v demokratičnem sistemu delujejo vse njene demokratične stranke.
To seveda velja za vse stranke v Bolgariji, ki spoštujejo pravila naše Skupnosti.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, postavil bom vprašanje o strukturi Komisije, kar ni nič nenavadnega, saj bomo kmalu dobili novo Komisijo.
Prvič, imam nekaj pomislekov glede tega, da bo okoljski portfelj razdeljen na tri področja: podnebne spremembe, energija in okolje. Imam nekaj pomislekov v zvezi s tem in želim to izpostaviti.
Poglavitno vprašanje, ki vam ga želim postaviti, pa zadeva temeljne pravice in boj proti diskriminaciji. Mislim, da je bilo dogovorjeno, da bo za to področje odgovoren komisar. Sedaj pa moramo zagotoviti, da ne bo portfelja "notranje zadeve", ki bo vključeval področje azila in priseljevanja, kajti potem bi "azil in priseljevanje" spadalo na področje varnosti in ne na področje notranjih zadev.
Gospod Barrot je predlagal vzpostavitev treh komisarskih funkcij: temeljne pravice, notranje zadeve in varnost, kjer bi azil in priseljevanje obravnavali ločeno. Moje vprašanje je preprosto: kakšno je vaše mnenje o tem?
José Manuel Barroso
Prvič, glede vprašanje podnebnih sprememb ali, bolje, portfelja "ukrepov na področju podnebnih sprememb" lahko povem, da se mi ta odgovornost zdi zelo pomembna. Gre za horizontalno odgovornost oz. razsežnost, ki bi jo morali vključiti v vse politike Unije. Komisar za politiko na področju podnebnih sprememb bo prav gotovo odgovoren za spremljanje dela, opravljenega v Københavnu, z vsem, kar sodi zraven v smislu notranjega in zunanjega ukrepanja.
Kar zadeva portfelj o pravosodju in notranjih zadevah, pa sem se res odločil, da ga razdelim na dva dela. En portfelj bo namenjen pravosodju in temeljnim pravicam, drugi pa notranjim zadevam. Poleg tega pa je ta delitev običajna v veliko državah članicah, ki imajo ministra za pravosodje in ministra za notranje zadeve.
Seveda se želim o natančni opredelitvi pogovoriti z zadevnimi komisarji, lahko vam pa že sedaj povem, da želim, da komisar za pravosodje in temeljne pravice posveti posebno pozornost odstranitvi ovir, s katerimi se soočajo evropski državljani pri uveljavljanju svojih pravic.
Daniel Cohn-Bendit
Gospod predsednik, želel bi nadaljevati v enaki smeri kot gospod Verhofstadt, ker je Komisija trenutno v fazi sestavljanja.
Beremo in slišimo govorice, ki so nekoliko nevarne. Ali menite, da ste vi kot predsednik Komisije - izvoljeni in potrjeni ste bili za predsednika -, tisti, ki sestavite Komisijo, ki jo organizirate in določite področje dela komisarjev, ali so države Unije in velike države tiste, ki vam vsilijo ali kako drugače predočijo svoja stališča?
Menim, da je nesprejemljivo - morda pa se motim -, da v časopisih beremo, da želi Francija to, da želi Združeno kraljestvo ono, da gospa Merkel želi nekaj tretjega. Gospod Sarkozy in gospa Merkel sta vas imenovala na ta položaj in tu nimata več besede, vi morate ustvariti svojo Komisijo!
Ali tako vidite vlogo predsednika Komisije ali morda kako drugače - bliže pogledu gospoda Sarkozyja in gospe Merkel?
José Manuel Barroso
Moj pogled na stvari je zelo preprost: gre za spoštovanje Lizbonske pogodbe in spoštovanje sedanje pogodbe, če smo že pri tem. Od 1. decembra Lizbonska pogodba določa zelo nedvoumno - pri sebi imam angleško različico, zlasti člen 17 -, da o notranji organizaciji Komisije odloča predsednik Komisije, in to bom seveda tudi storil, vključno z dodelitvijo portfeljev.
Bodimo si na jasnem, vedno so tu pritiski, kot veste. Vsi dobivamo zahteve. Vendar pa na koncu jaz prevzamem polno odgovornost za sestavo Komisije in menim, da bo ta Komisija tudi izkoristila dokaj močno podporo Evropskega parlamenta.
Zelo trdo sem delal, da sem dosegel dokaj močan konsenz. Danes pa imam za vas tudi dobre novice in obenem še besede zahvale: v naslednji Komisiji bo devet žensk, kar je ena več kot doslej. Pred tednom dni so bile samo tri ženske možne kandidatke. Veliko vas je bilo, ki ste mi pomagali, da smo v državah članicah utemeljili pomembnost zahteve po imenovanju več žensk. To je praktičen primer, ki kaže mojo zavezanost k oblikovanju kolegija, ki lahko s pridom izkoristi podporo Parlamenta.
Daniel Cohn-Bendit
(FR) Gospod Barroso, ko že govorite o Komisiji in ženskah, ali ne menite, da bi bilo za predsednika Komisije dolgoročno lažje, če bi mu vsaka država predlagala dva komisarja oziroma predstavila dva kandidata: enega moškega in eno žensko?
Na ta način bi lahko oblikovali uravnoteženo Komisijo, ne z devetimi ženskami, ampak s polovico žensk, polovico moških.
José Manuel Barroso
Bržkone imate prav. Tudi sam si zelo želim to doseči. Žal pa Pogodba tega ne predvideva.
Strinjam se z vašim kolegom poslancem, gospodom Verhofstadtom.
Problem je v tem: te obveznosti Pogodba ne predvideva. Kot vam je znano, sem celo pripravil javno pismo, v katerem sem države članice pozval, naj mi pomagajo pri tem vprašanju uravnotežene zastopanosti obeh spolov. V idealnem primeru bi lahko bila Komisija še bolj uravnotežena.
Ne glede na vse pa sem zadovoljen s tem, kar smo dosegli na koncu, in želel bi se zahvaliti vsem v Parlamentu, ki so mi pri tem pomagali.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod Barroso, želim se vam zahvaliti, da ste danes z nami. Sprva naj povem, da bi morali naše kolege poslance še bolj spodbuditi, naj sodelujejo v razpravah z vami, kajti nekatere poslance bolj zanimajo znamenitosti Strasbourga, kot možnost srečanja z vami.
Moje vprašanje zadeva cilje Lizbonske pogodbe, ki je bila za Evropske konzervativce in reformiste vedno zelo pomembna. To še zlasti velja za besede, ki ste jih nedavno tega izrekli in jih predstavili kot del vaše strategije: nov začetek za skupni trg. Resnično verjamemo, da Evropa potrebuje skupni trg. Nedavno sprejeta Lizbonska pogodba evropskim ustanovam daje več pooblastil v političnem smislu in zdi se mi, da med političnim združevanjem, ki vse bolj napreduje, in gospodarskim združevanjem nastaja posebne vrste prepad. Gospod Barroso, prosim vas, da pozornost posvetite vprašanju zagona novega trga že od začetka vašega novega mandata.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Za gospoda Kamińskega imam danes dobro novico: danes smo na seji Komisije v Strasbourgu sprejeli delovni dokument Komisije za začetek posvetovanja o nečem, čemur pravim "evropska 2020", ki je naslednica lizbonske strategije in bo seveda predmet posvetovanj s Parlamentom in evropskimi vladami ter splošno javnostjo.
Delovni dokument daje velik poudarek potrebni poglobitvi notranjega trga. Maria Montija, zelo znano evropsko osebnost, pa sem celo prosil, da mi pošlje poročilo o načinih, s katerimi se lahko lotimo manjkajočih členov na notranjem trgu. Upam, da bo prvi osnutek tega poročila pripravljen pred Evropskim svetom v marcu, na katerem - mimogrede povedano - želi špansko predsedstvo Sveta prispevati svoj del in pripomoči k hitri obravnavi teh zadev.
Razvoj notranjega trga je eden od načinov iskanja novih virov rasti, da se soočimo z izzivi konkurence iz drugih delov sveta.
Lothar Bisky
Kar se mi zdi razveseljujoče glede posebnega vrha je ravno ta uravnotežena zastopanost obeh spolov. Zato bi želel izreči priznanje temu dosežku. Prav tako bi želel dodati, da vas bomo še naprej podpirali, če boste ohranjali to uravnoteženost spolov.
Sedaj imamo dve osebi za Evropsko unijo, o katerih vse strani govorijo, da se bosta morali še privaditi svoji vlogi. To je seveda vedno tako. Govori se tudi o nepomembnežih in pomembnežih. Jaz na to gledam takole: današnji nepomembneži so jutrišnji pomembneži in obratno. Marsikateri veljak čez noč postane nihče.
Ne glede na to pa moramo premagati tudi hudo gospodarsko krizo. Socialne posledice nam povzročajo še posebej velike preglavice. V Evropi je več deset milijonov ljudi brezposelnih, revnih in socialno izključenih. Število žrtev krize vrtoglavo narašča. V državah v razvoju so posledice še hujše.
Ali ste se pripravljeni, gospod Barroso, skupaj z novo Komisijo naučiti lekcij iz napačnih odločitev, sprejetih na podlagi radikalnih politik prostega trga? Ali ste pripravljeni narediti prepotrebno spremembo politike, da bo ljudem dajala prednost pred dobičkom in socialnim interesom pred konkurenčnimi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V novi strategiji Evropske unije "EU2020", ki sem jo pravkar napovedal, je močan poudarek na socialnih zadevah, o katerih ste sedaj govorili, gospod Bisky. Menim, da imamo pri socialnih zadevah urgentno stanje, zlasti zaradi naraščajoče brezposelnosti. Obstaja tveganje desetletne nizke rasti in visoke brezposelnosti, in to bi povzročilo velik pritisk na naše socialne modele in življenjske standarde. Zato menim, da je pomembno, da delamo na področju socialne vključenosti.
Prav tako moramo zagotoviti, da bodo naši ljudje dobro usposobljeni za uspešno delovanje v tem novem gospodarskem modelu. Ena od prednostnih nalog strategije EU2020 bo torej osveščanje ljudi. Poudarek bi morali dajati izobraževanju in usposobljenosti, vseživljenjskemu učenju, mobilnosti delovne sile, podpori podjetništvu in samozaposlovanju in tudi boju proti izključenosti in revščini. Menim, da smo - kot Evropska unija - dolžni postaviti boj proti izključenosti in revščini za eno od prednostnih nalog.
Rolandas Paksas
Gospod predsednik, že septembra sem se obrnil na vas zaradi nadaljevanja delovanja jedrske elektrarne Ignalina. Iz vašega odgovora sem dobil vtis, da se Komisija bodisi ne zaveda resničnega stanja, bodisi ni z njim seznanjena ali pa želi ignorirati poslance Parlamenta.
Gospod predsednik, mislim torej, da veste, da skladišča za jedrsko gorivo niso bila zgrajena, odslužene jedrske gorivne palice pa se bodo hranile v reaktorju in tako ogrožale jedrsko varnost v regiji. To je prva zadeva. Kot drugo pa menim, da veste, da bodo nadomestne generatorje zgradili šele čez tri leta in Litva bo utrpela pomanjkanje električne energije. To je druga zadeva. Kot tretje pa sem prepričan, da se zavedate, da okoliščine, ki sem jih omenil, omogočajo nadaljevanje delovanja jedrske elektrarne in da ta še ni pripravljena na zaprtje.
Gospod predsednik, sprašujem vas, kdo bo prevzel odgovornost za manjšo jedrsko varnost v tej regiji in za večje tveganje za državljane Evropske unije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Vprašanje Ignaline, kot veste, spada v okvir pristopne pogodbe Litve. Spoštovati moramo to pristopno pogodbo, ki so jo podpisale vse države članice, tudi Litva.
Kar sedaj počnemo, je to, da preverjamo ne samo ekonomske, ampak tudi varnostne vidike. Menim, da je bilo vse to upoštevano v naši odločitvi in da lahko v sodelovanju z litovskimi oblastmi zagotovimo jedrsko varnost v tej državi.
Mimogrede naj še povem, da sem na nedavnem srečanju s predsednikom Medvedevom ponovno izpostavil vprašanje dobave energije iz Rusije v Litvo. Vprašal sem ga, zakaj nam niso bolj v pomoč glede naftovoda Družba. Torej dejavno sodelujemo z našimi litovskimi prijatelji in tudi z drugimi partnerji, ki so pomembni za zanesljivost oskrbe Litve z energijo.
Hans-Peter Martin
(DE) Predsednik Komisije, vprašanje nadaljnjega obstoja tovarn Opel je v evropski javnosti vroča tema in je tudi odigralo ključno vlogo na nemških zveznih volitvah. Že dolgo pred volitvami je bilo jasno, da se načrtuje prodaja konzorciju, na čelu katerega je Magna, vendar pa je Komisija šele 16. oktobra namignila, da ima nekaj pomislekov.
Zakaj ste počakali, da se končajo nemške volitve? Ta odločitev je pomembno vplivala na izid nemških volitev. Kako lahko zavrnete sum, da je šlo za politično kupčkanje, zlasti glede na to, da so vaši tesni odnosi s kanclerko Merklovo splošno znani? Ste pripravljeni svoje pisne in ustne dvogovore o vprašanju Opla pred nemškimi zveznimi volitvami dati pod drobnogled javnosti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Naj najprej odgovorim na vaše zadnje vprašanje - seveda vam z veseljem posredujem svojo korespondenco s kanclerko Merklovo. Tu ni nobenega problema.
Ob tem pa naj povem, da smo pred nemškimi volitvami pripravili dve srečanji z vsemi državami, vpletenimi v zadevo General Motors/Opel, ravno včeraj pa je potekalo tretje. To je bilo tretje ministrsko srečanje o Oplu, ki ga je pripravila Komisija, in prvo, odkar se je družba General Motors odločila, da Opla ne bo prodala.
Poleg koordiniranja - predvsem gre tu za zagotovitev, da vse zainteresirane strani dobijo enake informacije - bo Komisija še naprej zagotavljala spoštovanje pravil v zvezi z notranjim trgom in državno pomočjo. To je zelo pomembno, da se izognemo škodljivemu tekmovanju med državami članicami za subvencije, saj na koncu to ne bi koristilo nikomur.
Sedaj pa je nedvomno na potezi GM. Šele ko bo znan poslovni načrt GM in bodo naše države članice pripravljene dati državno pomoč, bo lahko Komisija ocenila, ali so se pravila o konkurenci spoštovala. Ne moremo ukrepati na podlagi domnev. Samo če imamo na mizi konkretne poslovne načrte, lahko ocenimo, ali so skladni s pravili Skupnosti ali ne.
Hans-Peter Martin
(DE) Zelo sem hvaležen za vašo ponudbo, gospod Barroso, in z veseljem vas bom prijel za besedo. Vaša ustna korespondenca je tudi še v igri, seveda. Prepričan sem, da se lahko o tem dogovorimo. V drugem delu odgovora ste omenili izjemno ključno vprašanje, namreč, da ne tekmujemo samo pri plačnem dampingu, ampak tudi pri pridobivanju subvencij. Včerajšnji sklic vrha je bila zelo pametna poteza. Do kakšnih zaključkov ste prišli? Kako se lahko v prihodnje borimo proti rastoči nevarnosti tekmovanja za subvencije, ki smo ji bili že večkrat priča med različnimi državami članicami na račun evropskih davkoplačevalcev, pri tem pa seveda posegamo v ekonomski proces te dinamike?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prav s strogim izvajanjem pravil o državni pomoči, kajti to vprašanje je resnično zelo zanimivo za vse nas - poleg vpletenih strani -, saj, kot tudi sami v vprašanju namigujete, če bi vsaka država članica začela tekmovati z ostalimi, da bi videla, kdo lahko da več denarja nekemu podjetju, bi to negativno vplivalo tako na države članice in potrošnike kot na davkoplačevalski denar.
Lahko vam zagotovim, da bo Komisija stroga pri izvajanju pravil o državni pomoči, ne zato ker bi bili fundamentalisti na področju pravil o trgu ali konkurenci, ampak zato ker verjamemo, da je strog pristop Skupnosti pomemben in da morajo vsa podjetja in vse države članice imeti enake pogoje, tako veliki kot majhni, tako bogati kot revni. To je najboljši način za zagotovitev poštenosti v Uniji.
Kinga Gál
Gospod Barroso, toplo pozdravljam vašo izjavo ravno sedaj, ko v Komisiji načrtujete portfelj za temeljne pravice.
K temu bi dodala še eno vprašanje. Ker dobro veste, da v EU živi veliko število avtohtonih narodnih manjšin in jezikovnih manjšin - 15 milijonov ljudi -, ali nameravate vprašanje teh skupnosti, teh narodnih in jezikovnih manjšin, vključiti v portfelj novega komisarja za temeljne pravice?
Menim, da bi morala EU zlasti po uveljavitvi Lizbonske pogodbe in Listine o temeljnih pravicah izpopolniti svoj pristop k tem skupnostim.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odgovor je preprost: da. Nameravam storiti točno to: vprašanja nediskriminacije - seveda skupaj z vprašanji manjšin - nameravam vključiti v obseg odgovornosti komisarja za temeljne pravice.
Glenis Willmott
Tudi jaz sem želela postaviti vprašanje o uravnoteženosti obeh spolov v Komisiji, zato bi ob tej priložnosti čestitala Cathy Ashton za njeno imenovanje. Gotovo se boste strinjali z mano, da je zelo sposobna ženska. Zelo me veseli, da je prva funkcija visokega predstavnika namenjena nekomu iz Velike Britanije in prav posebej sem zadovoljna, da jo je dobila Britanka. To smo tudi ženske v Skupini socialdemokratov že kar dolgo časa zahtevale.
Cathy Ashton je predsedovala zgornjemu domu britanskega parlamenta v času, ko je parlament spravil skozi Lizbonsko pogodbo - in to ni mačji kašelj. Je odlična političarka in je že ogromno dosegla, odkar je komisarka. S svojo umirjeno diplomacijo namesto "prenapihnjenega ega" je dosegla dogovore, ki jih drugi niso uspeli in so v preteklosti veljali za trd oreh. Cathy Ashton bi želela povedati, da njena naloga ni ustavljati promet, ampak vzpostaviti prometni režim. Vem, da bo svoje delo odlično opravila.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Izredno sem ponosen in vesel, da je bila Catherine Ashton imenovana za prvo podpredsednico Komisije in visoko predstavnico. To imenovanje sem močno podpiral in mu dal svoje soglasje na Evropskem svetu. Seveda jo vsi dobro poznamo kot osebo, ki ima tako politične sposobnosti kot občutek za pravo smer v tako zahtevni nalogi visoke predstavnice in podpredsednice Komisije.
Vsi mi vemo, da je to inovacija. Potrebovali bomo nekaj časa, da se naučimo uporabljati novo ureditev za dosego najboljših rezultatov pri vse pomembnejši vlogi Evropske unije v svetu. Jasno je, da bomo to dosegli le s pravim partnerstvom med institucijami. To je tudi namen dveh vodilnih funkcij in prepričan sem, da bo Komisija to tudi ponudila: da v svetu odigramo najboljšo možno vlogo.
Seveda sem izredno zadovoljen, da je Britanka - menim, da je bistveno, da Velika Britanija ostaja v središču Evropske unije - in da je ženska, saj sem, kot veste, zelo naklonjen uravnoteženosti spolov. Zaradi vsega tega in tudi ker je moja kolegica v Komisiji, sem bil, kot si lahko predstavljate, izredno zadovoljen s to odločitvijo.
Andrej Kovačev
(BG) Sprva naj nekaj pojasnim gospodu Schulzu. Bolgarski predsednik vlade nikoli ni zahteval prepovedi Bolgarske socialistične stranke. Sedaj pa moje vprašanje gospodu Barrosu. Je po 19. novembru jasno, katera področja zunanje politike bodo ostala v pristojnosti Komisije in katera bodo prenesena na Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje, kot so širitev, trgovina in pomoč državam v razvoju?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Da, visoki predstavnica bo istočasno tudi podpredsednica Komisije, zato je to dobra priložnost, da združimo pristojnosti na področju skupne zunanje in varnostne politike - za katero je pristojna visoka predstavnica - ter tradicionalne pristojnosti Skupnosti v zunanjih odnosih. Preprosto povedano, ena in ista oseba bo opravljala naloge Javierja Solane in Benite Ferrero-Waldner. Ta oseba bo to počela kot podpredsednica Komisije in tudi kot predsednica Sveta zunanjih ministrov. Menim, da je zelo pomembno, da se na tej ravni držimo te ideje.
Na splošno je na ravni voditeljev držav ali vlad, kar tudi Lizbonska pogodba zelo jasno opredeljuje, naloga predsednika Sveta predstavljati Evropsko unijo v zadevah skupne zunanje in varnostne politike, tako na tej ravni kot po uradni dolžnosti, Komisija pa mora predstavljati Evropsko unijo v vseh drugih zunanjih zadevah, kot določa člen 17 Lizbonske pogodbe.
Derek Vaughan
Gospod Barroso, morda boste, morda pa ne boste želeli komentirati o dokumentu o proračunskem pregledu, ki je pred kratkim pricurljalo v javnost, ampak nedvomno se zavedate, da je povzročil veliko zaskrbljenost v številnih regijah po vsej Evropi. Pravzaprav vam je Rhodri Morgan, ministrski predsednik za Wales, pred kratkim pisno izrazil svojo zaskrbljenost.
Zato vas sprašujem, ali boste pripravili nove predloge, ki bodo regijam po vsej Evropi zagotavljali dostop do strukturnih skladov tudi po letu 2013? In, če nameravate pripraviti takšne predloge, ali bodo pripravljeni pod obstoječo Komisijo ali pod novo Komisijo, ko bo ta imenovana?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Lahko vam povem, da sem prebral pismo ministrskega predsednika za Wales, nisem pa nikoli prebral omenjenega dokumenta.
V Komisiji so nekateri delovni dokumenti, ki jih pripravljajo njene službe, a ne odražajo stališč Komisije. Stališča, ki so za Komisijo zavezujoča, sprejema izključno kolegij komisarjev. Sedaj smo v fazi pripravljalnih del. Lahko vam povem, da sem osebno izredno zavezan, kot veste, socialni, gospodarski in ozemeljski koheziji in da regionalna politika ostaja najpomembnejša prednostna naloga naslednje Komisije.
Kar zadeva proračunski pregled pa sem se v soglasju s Parlamentom - kot predsednik Odbora za proračunski nadzor - odločil, da bom pregled proračuna predstavil pozneje. Smiselno je, da se sprva dogovorimo o okvirnih potezah strategije Evropske unije do leta 2020, potem pa nova Komisija predstavi pregled proračuna, da bo novi kolegij v celoti stal za tem predlogom in z vami zelo tesno sodeloval glede prihodnjih finančnih perspektiv.
Sarah Ludford
Chris Patten je dejal, da je na Balkanu nevarnost v tem, da se države pretvarjajo, da se bodo reformirale, EU pa se pretvarja, da jim verjame.
To se po vsem sodeč dogaja v Bosni, ki vse bolj zastrašujoče drsi v disfunkcionalnost, če ne celo v uničenje. V Bosni menijo, da sta mednarodna skupnost in EU zatajili, ker nista vztrajali na reformah in se nista uprli Miloradu Dodiku, voditelju Republike Srpske. Položaj urada visokega predstavnika, dokler še obstaja, je bil spodkopan, avtoriteta mednarodne skupnosti pa oslabljena.
Kako bi odgovorili na obtožbe, da ima EU prikrit politični scenarij za zahodni Balkan, ki koristi Srbom v Beogradu in Banja Luki, škoduje pa Bosancem?
Boste novo visoko predstavnico in, ko bo potrjena, podpredsednico Komisije Cathy Ashton spodbudili, da Bosno postavi na sam vrh seznama prednostnih nalog? Kako boste zagotovili, da ima posebni predstavnik EU konkreten vpliv, jasna pooblastila in enotno podporo EU?
Predsednik
Rekel bom nekaj zelo resnega. Pogovarjamo se o izidu zadnjega zasedanja Sveta z dne 19. novembra 2009. Vem, da bi na zasedanju Sveta lahko razpravljali o skoraj vsem in da bi se marsikaj lahko zgodilo, ampak to verjetno ni bila tema zadnjega zasedanja Sveta, zato se, prosim, držite predmeta razprave, ker je to nujno.
Sarah Ludford
Spraševala sem o Cathy Ashton, visoki predstavnici, ki je bila imenovana prejšnji teden. To je brez dvoma "zadeva z zasedanja Evropskega sveta".
Predsednik
V redu, če predsednik Barroso želi odgovoriti na to vprašanje, vendar pa vas, kolegi, prosim, da se držite predmeta razprave, ki je zelo jasno določen.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot prvo naj povem, da sem tudi sam zelo zaskrbljen zaradi situacije v Bosni. Dejansko to postaja izredno težka zadeva. O njej razpravljamo tudi z bosanskimi oblastmi in vsemi pomembnimi akterji v Evropi in zunaj nje.
Seveda je moj odgovor "da" in upam, da bo Cathy Ashton tej temi posvetila posebno pozornost, skupaj s komisarjem za širitev, kajti, kot veste, je Bosna v območju Evropske unije za morebitno širitev. Seveda moramo storiti vse, da zagotovimo, da se država postavi na svoje noge in da lahko utrdi svoj obstoj kot celovita in demokratična država, ki stremi k članstvu v EU.
Elisabeth Schroedter
(DE) Pravkar ste govorili, da ste že pričeli posvetovanja za polizbonski proces. Za polizbonski proces bo potemtakem kolektivno poskrbela nova Komisija.
Precej vznemirjenja je povzročilo dejstvo, da se postopek posvetovanja pripravlja že tako dolgo časa. Obstaja tudi resna bojazen, da gre le za formalnost in da rezultati posvetovanj ne bodo imeli bistvenega vpliva na polizbonski proces.
Kakšen je po vašem mnenju način, s katerim bi vse interesne skupine in temeljno analizo postopka posvetovanja vključili v ta proces in v dokumente Komisije? Katerim komisarjem boste zaupali nalogo, da zagotovijo, da se to zgodi, in kakšna je vaša odgovornost v tem?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Moja odgovornost je splošno usklajevanje Komisije in strategije, vendar pa bom sodeloval z več komisarji, saj je, kot vam je znano, strategija Evropske unije do leta 2020 v svojem bistvu prečna strategija, ki pokriva zelo pomembne sektorje, od gospodarske konkurenčnosti do trajnosti - npr. okolje - ter vidikov socialne vključenosti. Zato gre za zelo širok obseg pristojnosti.
Kar zadeva zamudo, pa imate prav: res nekoliko zamujamo. Žal je to posledica dejstva, da Evropski svet svoje odločitve ni sprejel prej in zaradi tega Komisije ne moremo še vzpostaviti.
Zato danes predstavljamo delovni dokument, da bo vse pripravljeno za spomladanski Evropski svet v marcu, kajti do sedaj bi že morali imeti novo Komisijo, a je še nimamo. Upam, da jo bomo imeli do konca januarja.
Ne glede na vse pa sem ravno danes - in to je še ena novica, ki vam jo želim povedati - prejel končna imena 27 kandidatov za komisarje. Šele danes. Zato nekoliko zamujamo, vseeno pa menim, da moramo iz obdobja posvetovanj potegniti kar največ, da se bomo lahko resno posvetovali o prihodnji strategiji Evropske unije do leta 2020.
Isabelle Durant
(FR) Gospod Barroso, rada bi se vrnila k vprašanju, ki ga je moja kolegica pravkar postavila. Časovni razpored, ki nam ga sedaj predstavljate, je izredno kratek. Kako lahko v samo treh mesecih opredelimo strategijo od zdaj do leta 2020? Pripraviti moramo strategijo za vso Evropsko unijo na socialnem, gospodarskem in okoljskem področju, na voljo pa so nam samo trije meseci in posvetovalno obdobje, ki se prične danes.
Zato bi, gospod Barroso, želela vašo pozornost usmeriti na dejstvo, da menim, da moramo počakati na vzpostavitev Komisije, da ji lahko postavljamo vprašanja, predvsem pa si moramo vzeti čas za pripravo stvarnega projekta. Ne moremo pripraviti projekta za Evropsko unijo v treh mesecih.
José Manuel Barroso
Delim vašo zaskrbljenost glede te zadeve. Zato smo se med drugim odločili, da bomo to izpeljali sedaj in ne bomo več odlašali. Iz tega sledi, da boste imeli več časa. Če čakamo, da nova Komisija nastopi svoj mandat, bi vi verjetno morali počakati do konca januarja, zato smo s tem že pričeli. Podrobnosti bodo objavljene danes na internetu, če že niso. Prav tako računam na vašo angažiranost v tej zadevi. Jaz osebno sem pripravljen prevzeti to obvezo.
V vsakem primeru pa spomladanski Evropski svet predstavlja začetek, ne konec procesa. Ne glede na vse pa nas je rotirajoče predsedstvo Sveta - ki ga Lizbonska pogodba ohranja, kot veste -, špansko predsedstvo, pozvalo, naj pripravimo prvi dokument, ki bo služil kot osnova za razpravo. Zato sem ga želel predstaviti sedaj. Naredil bom vse, kar je v mojih močeh, da lahko vsi tisti, ki se jih to vprašanje dotika, sodelujejo pri in prispevajo k prenovitvi te, tudi po vašem mnenju, tako pomembne strategije.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod Barroso, če pogledamo najpomembnejše vodstvene položaje na vrhu Evropske unije, je v tekmi med novo EU in staro EU rezultat 3 : 0 za staro EU. Od 1. januarja 2012, ko bomo imeli novega predsednika Evropskega parlamenta, ne bo nikogar na vrhu Evropske unije, ki bi predstavljal novih 12 držav članic. Kako zagovarjate to odločitev?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot prvo, predsednik Sveta in visoka predstavnica ne predstavljata samo dela Evrope, ampak vso Evropo.
Naj povem, da sem bil zelo zadovoljen z imenovanjem Hermana Van Rompuya. Ko je ministrski predsednik predlagal njegovo ime, je bilo jasno, da je to nekdo, ki bi lahko zagotovil soglasje okrog mize. Dejstvo, da prihaja iz Belgije, da instinktivno podpira metodo Skupnosti in da je instinktivno proevropsko naravnan - je veliko priznanje tudi Belgiji.
Ob tem pa glede na pomembnost novih držav članic menim, da ste njihovo pomembnost že izpostavili, ko ste gospoda Buzeka izvolili za predsednika Evropskega parlamenta - je iz nove države članice in je veliko prispeval k ponovni združitvi Evrope.
Torej, ko smo na teh položajih: nisem tukaj, da bi predstavljal samo eno državo ali eno regijo: predstavljamo celotno Evropo.
Miguel Portas
(PT) Gospod predsednik, prejšnji teden je Svet potrdil dogovor med institucijami glede proračuna za leto 2010. Posledice odločitev iz Københavna ne smejo biti del tega dogovora ali zaveze. Namesto tega morajo biti vključene v spremembo proračuna.
Vprašanje, ki vam ga želim zastaviti, je zelo preprosto: ob upoštevanju težav, ki smo jim bili priča pri financiranju druge tranše načrta za oživitev gospodarstva ravno za ta proračun, od kod Komisija predvideva, da bo dobila sredstva za financiranje prvega leta boja proti podnebnim spremembam, ki bo terjal vsaj 2 milijardi EUR? Poleg tega se bo ta vsota iz leta v leto povečevala, zato me zanima, od kod bo po predvidevanju predsednika prišel denar?
José Manuel Barroso
Hvala za vaše vprašanje, gospod Portas. Drži, da je bilo pridobivanje soglasja Parlamenta k posebnemu proračunu za nekatere ukrepe v zvezi z energetsko učinkovitostjo, energetsko varnostjo in bojem proti podnebnim spremembam izjemno zahtevna naloga, in zelo sem zadovoljen, da smo to dosegli. Rad bi se zahvalil vsem tistim, ki so pripomogli, da je ta proračun dobil soglasje.
Če bomo, kot upam, v Københavnu dosegli sporazum, bomo potem morali v okviru proračuna poskušati najti sredstva, potrebna za izvedbo tega sporazuma.
Nismo še čisto tam, sem pa popolnoma prepričan, da če države članice dosežejo sporazum o prihodnjem financiranju blažilnih ukrepov, ki so potrebni za države v razvoju, bodo morale doseči tudi sporazum o finančnih sredstvih, ki bodo morala biti na voljo za dosego tega cilja.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospod Barroso, imenovanje gospe Ashton in gospoda Van Rompuya ter Lizbonska pogodba kot taka bosta povzročila spremembe v načinu delovanja Komisije. Nekatere spremembe predvideva že Lizbonska pogodba, druge pa so nenatančne in nejasne in jih bodo izoblikovale določene prakse in odločitve. Sprašujem vas, katere spremembe predvidevate v delu in funkciji Evropske komisije v bližnji prihodnosti ter v naslednjih nekaj letih. Sedaj je primeren čas za uvedbo tovrstnih sprememb in, kot sem dejala, sedaj obstajajo možnosti, ki niso popolnoma opredeljene v Lizbonski pogodbi. Vi ste govorili o imenovanju nekaterih komisarjev. Jaz pa govorim o politiki in ukrepih, ki niso omejeni le na imenovanje in razdelitev funkcij novih komisarjev.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Strinjam se z vašo splošno pripombo, da so institucije tudi takšne, kot jih oblikujemo v praksi. Zato sem bil tudi nadvse zadovoljen z imenovanjem Cathy Ashton in Hermana Van Rompuya, kajti vem, da sta oba zavezana pravemu evropskemu duhu in zadevam Skupnosti.
Kar zadeva praktične vidike, pa bo Cathy Ashton postala visoka predstavnica in podpredsednica Komisije 1. decembra, na podlagi sklepa Evropskega sveta. Na ta dan bo kot podpredsednica Komisije postala odgovorna za portfelj zunanjih odnosov. Kot podpredsednica Komisije bo odgovorna Parlamentu, ki prav dobro ve, kako trdno je Cathy Ashton zavezana parlamentarni demokraciji. Vem, da že težko pričakuje čimprejšnje srečanje z Odborom za zunanje zadeve, tako da svojo novo vlogo postavi na prave temelje.
Kar zadeva naslednji kolegij, bo Catherine Ashton prav tako kot drugi kandidati za komisarje opravila zaslišanje in boste o njej skupaj glasovali na naslednjem kolegiju.
Mitro Repo
(FI) Gospod predsednik, komisar, v zvezi z zasedanjem v prejšnjem tednu bi želel vprašati, ali ste vi osebno zadovoljni s postopkom izbire funkcionarjev za dve najpomembnejši najvišji mesti ali se morda strinjate, da bi lahko nekateri postopki odločanja v Uniji dobili velik odmerek dodatne preglednosti in demokracije?
Sprašujem vas, ali je bil uporabljeni postopek izbire, kjer so kandidati kar padli z neba, način potrditve avtoritete EU in ali je okrepil zaupanje v odločanje EU? Ali bi velike politične skupine morale resno razmisliti, kakšne vrste kandidatov naj predlagajo za najvišje položaje v prihodnje, ali se lahko postopek izbire revidira in na nek način izboljša in kdo bi moral to storiti? Najbrž bo to naloga Evropskega parlamenta in njegovih poslancev. Tokrat je Finska ponudila visoko usposobljene kandidate in to bi nas moralo veseliti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prvič, kot veste, so bila določila Lizbonske pogodbe v celoti upoštevana in tudi sam seveda podpiram izvajanje pogodb. Spoštovati moramo pravno državo v Evropski uniji.
Glede izbranih oseb pa resnično menim, da ju moramo spoštovati, kajti minister Van Rompuy je ministrski predsednik Belgije, Lady Ashton pa je članica Komisije. Zato menim, da imata ustrezne lastnosti za izpolnjevanje teh obveznosti.
Kar zadeva institucije, pa je pomembno povedati, da morajo predsednika Sveta izbrati voditelji držav ali vlad. Ne gre za volitve po vzoru volitev za predsednika Francije ali Portugalske. Gre za predsednika Evropskega sveta, ki ga izberejo voditelji držav ali vlad. Ni enako kot za predsednika Komisije, ki so ga voditelji držav ali vlad izbrali, izvolil pa ga je Evropski parlament. Zato moramo upoštevati različno logiko različnih institucij.
Jens Rohde
(DA) Gospod predsednik, gospod Barroso, v tej točki je bilo veliko razpravljanja o sestavi Komisije in portfeljih, ki jih bodo dobili komisarji. Kar nas v Skupini zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo zelo skrbi, je to, kakšen portfelj bo dobil novi komisar za podnebje, saj bo to bistveno pri ugotavljanju, ali gre samo za prazno besedičenje ali pa bomo imeli komisarja, ki lahko resnično naredi spremembo na področju podnebnih sprememb - pri tem pa ščiti tudi konkurenčnost Evrope.
Zato bi želel vprašati, kaj predsednik Komisije že počne in kaj bo storil v prihodnje, da zagotovi, da ima funkcija komisarja za podnebje takšno težo, kot bi jo po navedbah predsednika Komisije morala imeti. V zvezi s tem imam dve specifični vprašanji: ali bo komisar za podnebje odgovoren za področje energetike in ali bo komisar za podnebje imel svoj lasten direktorat?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot prvič menim, da je prav, da pozdravimo dejstvo, da bomo imeli komisarja za podnebno ukrepanje. Doslej te funkcije še ni bilo. Ravno zato ker je na tem področju veliko dela in želim tej funkciji dati težo, če uporabim vaše besede, sem se odločil, da Parlamentu napovem uvedbo položaja komisarja za podnebno ukrepanje. Ta komisar bo imel veliko odgovornosti. Moral bo povezovati podnebne ukrepe, kajti opraviti imajo z energijo, pa tudi z okoljem, raziskavami, kmetijstvom in industrijo. Zato je to zelo pomembna usklajevalna vloga na področju podnebnega ukrepanja, tako znotraj kot zunaj.
Očitno je, da København ne bo predstavljal konca procesa. Upam, da bomo v Københavnu dosegli operativni dogovor, še vedno pa bo po njem treba postoriti še marsikaj, vključno z delom z našimi glavnimi partnerji.
Komisar za podnebno ukrepanje bo torej imel zelo pomembno vlogo, znotraj in zunaj, da izpolni vsa naša pričakovanja o močni podnebni politiki v Evropski uniji.
John Bufton
Gospod Barroso, po imenovanju novega predsednika Hermana Van Rompuya je bilo veliko ugibanj, ali bodo uvedeni neposredni davki EU. Mi lahko, prosim, odkrito poveste, če je res tako in na kakšen način mislite pobirati te davke?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej naj povem, da ne vidim povezave med davki in Hermanom Van Rompuyem, kajti davkov ne predlaga Svet. To je v pristojnosti Komisije.
Moj odgovor je naslednji. Prvič, vedno odgovarjam odkrito, zato vam ni treba prositi za odkrit odgovor. Drugič, nameravam preučiti vsa vprašanja obdavčitve v Evropski uniji. To moramo preučiti. Preučiti moramo lastne vire Evropske unije. To smo obljubili Parlamentu. Program, s katerim sem bil izvoljen, je predvideval preučitev možnih lastnih virov in to je tudi v programu, ki ga je sprejel Evropski parlament.
Franz Obermayr
(DE) Komisija izredno nekritično priganja pristopna pogajanja s Turčijo. Ob tem se skorajda ne zmeni za občutke držav članic in njihovih prebivalcev. Imenovanje gospoda Van Rompuya za predsednika Evropskega sveta pomeni imenovanje velikega nasprotnika pridružitve Turčije. Citiram njegove besede: "Turčija ni Evropa in nikoli ne bo Evropa. Univerzalne vrednote, ki prevladujejo v Evropi in so tudi temeljne krščanske vrednote, bi izgubile svojo moč s pridružitvijo velike islamske države, kot je Turčija."
Zato sprašujem, kakšno je stališče Komisije glede te nedvoumne izjave. Poleg tega, če že se zadržki javnosti ne jemljejo resno, kaj pa zadržki predsednika Evropskega sveta?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. Komisija spoštuje stališče držav članic, ki so se soglasno odločile za pogajanja s Turčijo. Izpolnjujemo mandat, ki smo ga dobili za pogajanje s Turčijo in drugimi državami kandidatkami v imenu držav članic.
Pomembno je vedeti, da je bila to soglasna odločitev držav članic. Tega si ni izmislila Komisija. Države članice so se soglasno odločile za pogajanja s Turčijo in drugimi glede možnosti pridružitve.
Povsem očitno je, da Turčija še ni pripravljena na pridružitev - in tudi mi ji še nismo pripravljeni ponuditi članstva -, moramo pa nadaljevati s pogajanji v duhu dobre vere z vsemi državami kandidatkami.
Kar zadeva komentar gospoda Van Rompuya - nimam navade komentirati komentarjev. Kot predsednik Sveta je zelo odločno zatrdil, da bo spoštoval tudi mandat, ki ga dobi od držav članic.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Gospod predsednik, govorila bom o dveh pojmih - usklajevanje in prožnost.
Pri vseh zadevah, o katerih so razpravljali na zasedanju Sveta, se je pojavil problem. V preteklih letih je bilo izjemno pomanjkanje usklajevanja med različnimi generalnimi direktorati v Komisiji. Politika na področju podnebnih sprememb se je pogosto obravnavala neodvisno od znanstvenih dognanj Generalnega direktorata za raziskave. Prav tako se je izvajala neodvisno od rabe tal, ki je na primer povezana s podnebnimi spremembami.
Moje prvo vprašanje se glasi: ste pripravljeni urediti in okrepiti notranje usklajevanje na takšen način, da bomo lahko v času imenovanja naših komisarjev prepričani, da je notranje usklajevanje zagotovljeno?
Drugo vprašanje pa se nanaša na dejstvo, da govorimo o konkurenčnosti, o gospodarski krizi. Je Komisija pripravljena postati prožnejša pri nekaterih zadevah, kot je REACH in izvajanje te uredbe, ki bo naši lastni konkurenčnosti povzročila izredno škodo? Ali je pripravljena postati prožnejša?
Moja zadnja ideja o tej koherenčni politiki je ta, da ne moremo govoriti o gospodarstvu in oživljanju, ne da bi govorili tudi o odprtju energetskih trgov navzven. Nekatere države nimajo energetskega trga, na primer Španija na področju plina. To pomeni, da se cene dvigujejo in razvoj ni mogoč.
José Manuel Barroso
Storil bom vse, kar je v mojih močeh, da izboljšam notranje usklajevanje v Komisiji, povedati pa moram, da je bilo po mojem mnenju dosedanje usklajevanje dobro. Temu govori v prid dejstvo, da so bile odločitve Komisije vedno sprejete soglasno.
Popolnoma naravno je, da ko pogledamo različne komisarje, vidimo, da vsak skuša vprašanje, ki je njegova največja skrb, obravnavati prednostno. Nič čudnega ni, da komisar za okolje kaže večje zanimanje za okoljska vprašanja kot komisar za industrijo, ki ga, nasprotno, zanimajo bolj vprašanja industrijskega razvoja. Kar šteje, pa je odločitev kolegija, in tu je bilo doslej usklajevanje učinkovito.
Vrh tega želimo pripraviti napredno okoljsko politiko, obenem pa tudi zagotoviti konkurenčnost naših podjetij. Menim, da predlogi Komisije zagotavljajo, da bomo imeli na voljo ustrezne rešitve, če druge države ne bodo podprle naših visokih ambicij na področju varstva okolja. Evropskih poslov ne želimo pridobivati iz držav, kjer raven okoljskih zahtev ne dosega naših.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, gospod Barroso, prosim vas, da jasno izrazite svoje stališče o dveh zadevah, povezanih s sestavo naslednje Komisije.
Prvič, slišal sem vas reči v Parlamentu, da nameravate portfelj za pravosodje in notranje zadeve razdeliti v dva ločena portfelja: enega za temeljne pravice in pravosodje, drugega pa za varnost in priseljevanje. Danes popoldne pa sem vas slišal govoriti o portfelju za temeljne pravice in pravosodje ter o portfelju za notranje zadeve, kar mislim, da je precej boljša kombinacija, kajti to pomeni, da priseljevanje ne bo več veljalo za grožnjo varnosti ali za vprašanje, podrejeno varnosti. Menim, da je obravnava priseljevanja na ta način ne samo napačna, ampak tudi nevarna.
Zanima me, če bo ta pristop sprejet in če bo prizadel strukture generalnega direktorata - trenutno Generalnega direktorata za pravosodje in notranje zadeve. Od vas bi želel slišati zavezo v zvezi z zakonodajnim programom, ki ga bo izvajal stockholmski program na področju svobode, varnosti in pravice. Z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe bo Parlament odločilen že od samega začetka in slišati želim vašo jasno zavezo, da boste Parlament vključevali v razvoj zakonodajnega programa, ki izhaja iz stockholmskega programa.
José Manuel Barroso
Gospod López Aguilar, naj najprej odgovorim na vaše drugo vprašanje: da, želimo vključevati Parlament, zato bo to ena od prednostnih nalog naslednje Komisije in nekaj, kar je že opredeljeno v ustavi, nenazadnje pa tudi zato, ker bo imel Parlament večja pooblastila pri odločanju o tej zadevi.
Kar zadeva portfelj, pa bi želel povedati naslednje: imeli bomo komisarja za pravosodje in temeljne pravice ter komisarja za notranje zadeve.
Vprašanja, povezana s priseljevanjem, vsebujejo tudi varnostni vidik. Na primer, agencija Frontex bo ostala v pristojnosti komisarja za notranje zadeve. Nima smisla, da bi bil zanjo odgovoren kateri koli drug komisar. Za vprašanja vključevanja in združevanja pa je moja ideja takšna, da bi morala spadati v pristojnost komisarja za socialne zadeve.
Nenazadnje prav tako kot gospod López Aguilar verjamem, da na priseljevanje ne smemo gledati samo skozi prizmo varnosti. Drugi vidik je boj proti nezakonitemu priseljevanju in preprodajalskim mrežam. S tem se ukvarja Frontex. To mora biti v pristojnosti komisarja, ki se ukvarja s temi zadevami. Vsekakor pa bom vsa vprašanja priseljevanja, ki so povezana z združevanjem in vključevanjem, vključil v pristojnost komisarja za socialne zadeve, kajti gre socialno vključenost.
Reimer Böge
(DE) Evropski svet je izrazil upanje, da bi lahko dosegli sporazum o strukturi Evropske službe za zunanjepolitično delovanje, kjer koli bo mogoče, že do konca aprila. Komisija mora dati soglasje k tem predlogom, vas, gospod Barroso, pa bi vprašal, če bo Komisija pred odobritvijo takih predlogov pripravila ustrezne predloge in jih vključila v pogajanja, zlasti glede prilagoditve večletnega finančnega načrtovanja, prilagoditve medistitucionalnega proračunskega sporazuma in - kjer se pristojnost za zunanjepolitične programe prenese - prilagoditve in ponovnih pogajanj o teh programih, ki seveda že spadajo v postopek soodločanja. To je nujno, saj bo v primeru, da se vprašanja, ki sem jih omenil, ne rešijo, Evropska služba za zunanjepolitično delovanje le trup brez potrebnih proračunskih sredstev in nezmožen opredeliti vsebino. Kako bo Komisija izvedla te naloge skupaj s Parlamentom v naslednjih mesecih?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Böge, hvala za vprašanje. Vem, kako ste zavezani proračunskim pravilom in pristojnosti Parlamenta.
Moj odgovor je "da": seveda bomo ob pravem času Parlamentu ponudili predloge za sprejetje potrebnih prilagoditev, s katerimi bo ta ustanova, Evropska služba za zunanjepolitično delovanje, pridobila proračunska sredstva za izvajanje vseh njenih ukrepov.
Kot sem dejal že prej, si želimo, da bi bil to eden od velikih uspehov Lizbonske pogodbe. Menim, da predstavlja zelo pomembno inovacijo, in seveda bomo na podlagi predloga podpredsednice Ashtonove kot visoke predstavnice skupaj s Parlamentom delali na tej zadevi.
Malika Benarab-Attou
(FR) Gospod Barroso, rada bi vas obvestila, da bomo čez nekaj dni praznovali mednarodni dan solidarnosti s palestinskim ljudstvom.
Priča smo zatiranju, kolonizaciji, ranjenju in ubijanju palestinskega ljudstva in ta situacija se ne sme nadaljevati.
Evropejci moramo na temelju vrednot solidarnosti in bratstva prevzeti odgovornost, da hitro poiščemo rešitev za to situacijo, preden se spremeni v masaker.
Izraelska vlada pospešeno nadaljuje s kolonizacijo, in to po zagrešitvi vojnih zločinov na začetku tega leta. Simboli in solze niso več dovolj. Danes je edina rešitev za ustavitev te smrtonosne politike izraelske vlade priznanje in predvsem vzpostavitev palestinske države.
Palestinsko ljudstvo, enako kot drugi narodi, ima pravico do dostojanstvenega življenja, ki izpolnjuje njihova hotenja.
Kot predsednik Komisije in skupaj z gospo Ashton, ali boste ukrepali v tej smeri in, če boste, na kakšen način?
José Manuel Barroso
Najprej bi želel ponoviti vaše pripombe o izražanju solidarnosti s palestinskim ljudstvom, ki se jim dejansko krši pravica do samoodločbe.
Kar zadeva specifično vprašanje, ki ste mi ga postavili, pa so države članice odgovorne za odločitev, ali bodo priznale neko državo ali ne.
Naše stališče - ki ga je Komisija vedno zagovarjala - podpira soobstoj dveh držav: pravica Države Izrael, da svobodno obstaja, ne da bi bila ogrožena njena varnost, in ob tem tudi pravica palestinskega ljudstva do izgradnje lastne države.
Želimo, da bi soobstoj teh dveh držav ustvaril nove razmere, ne samo za izraelsko in palestinsko ljudstvo, ampak tudi za celotno regijo, saj so razmere tam resnično zelo težke. Ogrožajo ne samo upanje palestinskega ljudstva, ampak tudi mir v regiji in mir na svetu.
Predsednik
Hvala, gospod predsednik Komisije. Dosegli smo veliko več kot prejšnjikrat, pred mesecem dni. Hvala tudi, da ste se držali dogovorjenega časa. Razumemo, da ni vedno lahko v eni minuti odgovoriti na zapletena vprašanja.
Menim, da je zelo koristno za vse nas v obeh institucijah, da drug drugega razumemo. To je zelo odgovorno in obenem prinaša zelo pomembno sporočilo našim državljanom, da sta instituciji sposobni razpravljati o zadevah in medsebojno komunicirati.
Vidimo se zopet naslednji mesec pri točki "čas za vprašanja".
(Aplavz)
