Zaščita živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Parisha v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene - C6-0391/2008 -.
Neil Parish
poročevalec. - Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil vsem poročevalcem v senci, ki so bili zelo pripravljeni delati z mano na neverjetno tehničnem in težkem dokumentu. S skupnim delom nam je uspelo pripraviti nekaj, za kar sem prepričan, da je dober kompromis. Za sodelovanje bi se rad zahvalil tudi Komisiji in veselim se tudi sodelovanja pri tem dokumentu v prihodnje. Rad bi se zahvalil tudi Patricku Baragioli iz sekretariata Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja ter svojemu svetovalcu Danu Daltonu.
Poskusi na živalih so področje, polno protislovij in moralnih dilem. Ali je sploh prav opravljati poskuse na živalih, da bi morda lahko reševali človekovo življenje? Verjamem, da so poskusi, ustrezno utemeljeni z znanstvenega in etičnega vidika, upravičeni.
Moramo pa storiti vse v naših močeh, da bo število poskusov kar najmanjše in da bodo živali čim manj izpostavljene trpljenju. Poročilo Komisije je bilo dobro izhodišče. Dokazalo je, da si Komisija prizadeva, da bi bili poskusi na živalih odpravljeni, kjer koli je to mogoče. Na mnogih področjih pa je bil predlog Komisije nejasen in bi lahko imel nasprotne učinke od tistih, ki jih želi doseči Komisija.
Odsotnost opredelitve razvrstitve postopkov glede na težo posledic je bila huda pomanjkljivost predloga. Komisija je praktično zahtevala od Parlamenta presojo pravil razvrščanja, ne da bi bila pravila sploh znana. Poleg tega bi nekatere določbe, na primer priporočila glede vnovične uporabe živali in glede izključne uporabe primatov F2 (primatov druge generacije) verjetno vodile k temu, da bi bilo treba uporabiti mnogo več živali.
Kar se tiče primatov F2, ni bila opravljena nikakršna študija izvedljivosti tega, kar predlaga Komisija. Ocena učinkov obravnava le številke, ne pa vidika počutja živali. Iz teh razlogov je moral Parlament nujno spremeniti predlog: ne da bi ga oslabil, pač pa povsem natančno določil, kdaj naj bodo poskusi na živalih dovoljeni in v kakšnih okoliščinah.
Prepričan sem, da poročilo Odbora AGRI pomeni dober kompromis, ki omogoča nadaljevanje raziskav v EU in zagotavlja boljše počutje živali. Z vidika počutja živali pomeni korak naprej. Gre predvsem za spodbujanje alternativ poskusom na živalih z ustreznimi finančnimi vložki, večji poudarek na načelu nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali pri poskusih ter krepitev vloge Evropskega centra za validacijo alternativnih metod.
Poleg tega sem predlagal tudi redne tematske preglede poskusov na primatih, s katerimi bi ugotovili in postopoma odpravili poskuse, ki niso potrebni.
Gre tudi za korak naprej pri medicinskih raziskavah. Predlog bo posodobil sedanjo zastarelo zakonodajo in omogočil nadaljevanje znanstveno in etično utemeljenih medicinskih raziskav. Menim, da je temeljnega pomena. Doseči hočemo tudi zmanjšanje obsega poskusov na živalih. Evropski državljani pa povsem upravičeno zahtevajo vedno boljša in učinkovitejša zdravila.
Zanesljive evropske raziskave in razvoj so nujni. Cepivo proti otroški paralizi, rdečkam, hepatitisu B, davici, ošpicam, mumpsu in meningitisu, zdravila za kombinirano zdravljenje HIV, zdravila za obvladovanje astme, inkubatorski sistemi za nedonošenčke, globoka stimulacija možganov pri Parkinsonovi bolezni - vse to so razvili z uporabo poskusov na živalih, natančneje, na primatih. Ti dosežki so že milijonom in milijonom bolnikov rešili oziroma izboljšali kakovost življenja.
Dokler ne bomo imeli na voljo alternativ, bi bilo po mojem mnenju nepreudarno izobčiti take poskuse, izrecno ali posredno, z neustrezno sestavljenim zakonodajnim aktom. Direktiva bo določila okvir, s katerim bomo lahko ukinjali posamezne vrste poskusov na živalih, kakor hitro bodo na voljo alternativni postopki. Direktiva vzpodbuja iskanje alternativ in nas odločno usmerja h končnemu cilju - popolni ukinitvi poskusov na živalih, ko bo to mogoče. V Odboru AGRI smo dosegli kakovosten kompromis. Videti pa je, da skuša Liberalna skupina ta sporazum spodkopati. Nujno jih prosim, naj ne glasujejo proti poročilu, saj bi nas to na področju dobrega počutja živali vrnilo nekaj let nazaj, zato bi bila ta njihova poteza povsem neprimerna.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, veseli me, da imamo nocoj priložnost razpravljati o predlogu spremembe direktive o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene. Rad bi se zahvalil poročevalcu gospodu Parishu in trem parlamentarnim odborom, ki so predlog pregledali, za njihovo delo in prizadevnost. Prepričan sem, da bo dialog na tej podlagi konstruktiven.
Številne države članice so že sprejele nacionalne zakonodaje o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene. Zato se ravni varstva živali po Evropi razlikujejo. Revizija bo zagotovila uskladitev ravni varstva živali v Skupnosti in bo omogočila nemoteno delovanje notranjega trga. Namen Komisije je izboljšati zakonodajo Evropske unije o poskusih na živalih. Na eni strani bo to omejilo število poskusnih živali, na drugi strani pa zagotovilo ustrezno nego in ravnanje z živalmi, na katerih potekajo poskusi, kar predpisuje Protokol o zaščiti in dobrem počutju živali, ki je priložen Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti.
Naš namen pri tej reviziji je občutno izboljšati počutje poskusnih živali v Evropski uniji. Zahteve glede dobrega počutja živali so zdaj uradno vgrajene v Pogodbo o Evropski uniji in jih je treba upoštevati pri oblikovanju politik na področjih, kakršno je notranji trg. V pripravo predloga so bili na transparenten način in nepristransko vključeni strokovnjaki na področju poskusov na živalih, raziskovalna skupnost, industrija in državljani. Predlog sloni tudi na skrbno utemeljeni oceni učinkov. V postopku so sodelovale tudi številne agencije za raziskovalno dejavnost. Pred sestavo predloga je bila opravljena primerjalna analiza koristi in stroškov ukrepanja in neukrepanja. Predlog vzpostavlja ustrezno ravnovesje saj na eni strani spodbuja konkurenčnost in raziskave v Evropi, na drugi strani pa polno upošteva zahteve glede dobrega počutja živali. Komisija je pazljivo preučila pomisleke posameznih nosilcev interesov, da bi lahko predlog pregnal evropske raziskave iz Evropi, zaradi domnevnih upravnih bremen oziroma stroškov, povezanih s posameznimi zahtevami glede dobrega počutja živali. Vendar ni dokazov za tak odliv raziskav v države zunaj EU. Nekatere standarde dobrega počutja živali, ki jih vsebuje naš predlog, in številne postopke dodeljevanja licenc že zdaj uporabljajo v državah članicah, ki so med vodilnimi v svetu na področju raziskav. Nadalje naš predlog predvideva ukrepe za omejitev upravnih bremen. Uvedba strogih standardov dobrega počutja živali in spodbujanje dviga ravni znanstvenih raziskav se namreč dejansko ne izključujeta. Nasprotno, ta dva pojma sta med seboj neposredno povezana.
Po predlogu Komisije bo podeljevanje licenc za raziskave na živalih, ki so še pri zavesti, spremljala sistematična neodvisna etična presoja. Tako bomo v praksi uveljavljali načelo nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali pri poskusih. Te določbe spadajo med temeljne cilje revizije. Ciljev ne bomo mogli doseči, če bomo licence nadomestili s tihim odobravanjem vseh vrst raziskav ali če bomo prepustili etično presojo nosilcem neposrednih interesov pri raziskovalnih projektih.
In končno, Komisija ne bi želela povzročati motenj pri znanstvenih projektih v teku ter uvajati nepotrebnih upravnih bremen. Zato predvideva prožno uveljavljanje in spodbuja uporabo obstoječe infrastrukture v državah članicah, kjer je le mogoče.
Gospe in gospodje, prenovljeni predlog bo omogočil nemoteno delovanje notranjega trga, izboljšal razmere za dobro počutje živali in spodbudil raziskave. Sedanjo zakonodajo je nujno zaostriti in izboljšati, na uravnotežen način, in prav to smo dosegli v predlogu Komisije.
Marios Matsakis
pripravljavec mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - Gospa predsednica, neizogibno zlo današnjega časa je, da so za raziskave na področju zdravja ljudi in živali nujni tudi poskusi na živalih. Trdno sem prepričan, da noben pravi znanstvenih ne uživa pri poskusih na živalih ali opravlja take poskuse, če ima na voljo kako alternativo. Raziskave pa morajo vsekakor potekati kolikor mogoče humano do uporabljenih živali.
Glede tega skuša - po mojem mnenju ustrezno - direktiva, o kateri razpravljamo, zadeve znatno in odločilno izboljšati. Pomembna področja pri tem so spoštovanje načel etične presoje in odobravanja, krepitev nacionalnih inšpekcijskih dejavnosti ter večja preglednost vseh dejavnosti. Poudariti velja, da si morata znanstvena in politična skupnosti prizadevati za ukinjanje uporabe živali pri raziskavah, kjer koli so na voljo učinkoviti alternativni postopki, ki ne zahtevajo uporabe živali.
Esko Seppänen
pripravljavec mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (FI) Gospa predsednica, komisar, poročilo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja predstavlja kompromis, v katerem so uravnoteženo upoštevana stališča različnih strani. Predlog Komisije je bil spremenjen tako, kot je predlagal tudi Odbor za industrijo, raziskave in energetiko.
Ker pri razvoju zdravil in cepiv včasih nimamo na voljo alternativnih postopkov, je treba opravljati poskuse na živalih. Kot odgovorni predstavniki državljanov EU moramo skrbeti, da lahko bolni državljani utemeljeno upajo, da smo ali bomo v Evropi razvili tudi zdravilo za njihovo bolezen.
Obenem pa je obveznost izvajalcev poskusov na živalih poskrbeti, da z živalmi ravnajo ustrezno in jim povzročajo čim manj bolečin. Direktiva pomeni očiten napredek na področju dobrega počutja živali, vrsta sprememb, ki jih je vložil Odbor za kmetijstvo, pa se ujema s spremembami, ki jih je predložil naš Odbor za industrijo. Glede na to bi morali poročilo Odbora za kmetijstvo sprejeti s čim manj dodatnimi spremembami.
Elisabeth Jeggle
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, Direktiva o poskusih na živalih temelji na načelu nadomestitve, zmanjšanja in izboljšanja uporabe živali pri poskusih. To načelo je naš cilj. Za uresničitev tega cilja moramo razvijati in spodbujati alternativne raziskovalne metode. Tretjič, poiskati moramo kompromis med dobrim počutjem živali in potrebami raziskav, ob ustrezni skrbi za človekovo zdravje. Komisar, poudarili ste tudi, da bi morali v vseh državah članicah veljati enaki standardi.
Ta zakonodajni predlog temelji na akcijskem načrtu Skupnosti za zaščito in dobro počutje živali ter na strategiji za zdravje živali. Zagotoviti želimo visoko raven zaščite in visoke standarde po vsej Evropski uniji in po vsem svetu. Popolna odprava poskusov na živalih tudi tam, kjer ni na voljo enakovrednih alternativnih postopkov, pa bi v Evropski uniji praktično onemogočila večino raziskav, ki uporabljajo poskuse na živalih. Raziskovalni projekti bi se preselili v tujino, izgubili bi precejšnji del našega sedanjega znanja in postali popolnoma odvisni od drugih držav. Zato je nujno poiskati kompromis, Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja pa nam ponuja kakovosten kompromis. Seveda iskanje ravnotežja ni preprosto, za bolne ljudi pa lahko pomeni razliko med življenjem in smrtjo.
Izid glasovanja v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja dne 31. marca zahteve izpolnjuje. Kompromis, ki ga je sprejelo 72 % članstva Odbora, moramo podpreti. Zato pozivam vse poslanke in poslance, naj zavrnejo vse predložene radikalnejše spremembe in glasujejo za spremembe, ki sta jih predložili Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov ter Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu.
Prisrčno se zahvaljujem ne le poročevalcu, pač pa tudi številnim kolegom poslancem iz vseh političnih skupin.
Roselyne Lefrançois
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, najprej moram čestitati poročevalcu gospodu Parishu za kakovost opravljenega dela in zgledno sodelovanje s poročevalci v senci.
Pred jutrišnjim glasovanjem v prvi obravnavi bi rada očrtala glaven poteze poročila. Negativna podoba poskusov na živalih, ki jo lahko opazimo med ljudmi, samo potrjuje, o kako pomembni zadevi govorimo. V zadnjih tednih ste, tako kot jaz, brez dvoma prejeli veliko pisem od zaskrbljenih državljanov.
Res je, da moramo v predlogu besedila upoštevati strahove državljanov, pri tem pa ne smemo zanemariti niti potreb raziskovalcev. Poudariti moram, da ne smemo pozabiti, da raziskovalci niso le ena od legitimnih interesnih skupin, pač pa je njihovo delo v naši družbi temeljnega pomena.
Zavedati se moramo, da se v zadnjih 20 letih število živali, uporabljenih za znanstvene namene, ne povečuje, pri tem pa se število znanstvenih objav na področju biomedicinskih raziskav podvoji vsaki dve leti. Da bi bolje razumela izzive, ki jih zastavlja revizija direktive, sem se tudi sama sestala s številnimi interesnimi skupinami, ki imajo različne poglede na ta vprašanja.
Po mojem mnenju se je izhodiščno besedilo, ki ga je predlagala Komisija, v resnici oddaljilo od osnovnega namena uporabe živali, to je napredka znanosti. Zato je bilo nujno vrniti vprašanje človekovega zdravja v gorišče razprave.
Seveda je treba določbe o poskusih na živalih spremeniti, vendar nova zakonodaja ne sme imeti škodljivih posledic za evropske raziskave. Strategija, ki sem jo sprejela sama in jo je uporabil tudi poročevalec, je vključevala uravnoteženje predloga, tako da ne bo škodoval raziskovalcem.
Prepričana sem, da je lahko poročilo Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja podlaga za koherentno in smiselno besedilo, ki ga bo, upam, podprla široka večina v Parlamentu.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, Mahatma Gandi je rekel, da lahko veličino naroda in njegovo moralno naprednost presojamo po tem, kako ravna z živalmi. Dobro počutje laboratorijskih živali je pomembno in občutljivo vprašanje, ki bi ga precej ljudi najraje kar prezrlo. Je pa zelo kočljivo vprašanje, zlasti pri raziskavah, kjer uporabljajo opice, še posebej človeku podobne opice. Da je tako, lahko ugotovimo iz reakcij javnosti.
Komisija je bila pod velikim pritiskom. Rad bi se zahvalil osebno komisarju Dimasu. Opravili ste zelo dobro pripravljalno delo in uvedli pomembne izboljšave na področju dobrega počutja laboratorijskih živali, na primer predhodno odobritev in spremljanje vseh poskusov. Področje uporabe direktive ste razširili, tako da zajema vse živalske vrste, ne le sesalcev. Komisija je tudi uspešno rešila zelo sporno vprašanje poskusov na primatih. Ti poskusi so omejeni na raziskave na področju smrtno nevarnih bolezni in možganske bolezni.
Na žalost je vrsta podrobnosti iz predloga Komisije pri glasovanjih v odborih doživela spremembe. Na primer: standarde, ki sem jih pravkar omenil, je glasovanje v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja obrnilo na glavo. Naj kot konkreten primer navedem, da se bodo po glasovanju v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja preizkusi samodejno šteli za odobrene, če uradna odobritev ne bo izdana v 60 dneh. Takega stanja v Evropi ne moremo dopuščati.
Zato pozivam kolege poslance, naj si preberejo besedilo, o katerem bomo glasovali jutri, ne pa samo sledijo prejetim smernicam za glasovanje. Hvaležen sem poročevalcu, ki je bil pripravljen v zadnji minuti sprejeti nekaj kompromisov. Veseli me tudi, da namerava gospod Parish jutri predložiti ustno spremembo, ki bo zagotovila večjo jasnost pravil o obdobju veljavnosti odobritve projektov.
Škoda pa je, da v besedilu ni ostal člen 15. Člen 15 zagotavlja posameznim državam možnost uporabe strožjih standardov, kakršne danes uporabljajo na primer na Nizozemskem. Čemu bi zniževali sedanje standarde, ki so na Nizozemskem precej visoki? Naš skupni cilj mora biti ravnovesje med visoko ravnijo dobrega počutja živali in intenzivno raziskovalno dejavnostjo. Dovolj mi je poslušanja oguljenega argumenta, da bodo raziskave pobegnile v tujino. To ni nujno res.
Schopenhauer je rekel, da lahko tudi najneumnejši fantič zmečka hrošča, novega hrošča pa ne morejo napraviti niti vsi profesorji na svetu. Oblikovati moramo vrednote - to je naša naloga.
Kartika Tamara Liotard
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Vesela sem pobude Komisije za revizijo Direktive o varstvu živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene. Uporabo in trpljenje laboratorijskih živali moramo bistveno zmanjšati, to pa lahko dosežemo s spodbujanjem razvoja znanstvenih metod, ki so enako ali celo bolj učinkovite, brez neupravičenega oviranja razvoja zdravil.
Težave pa imam z nekaterimi vloženimi spremembami, ki bi lahko znatno oslabile predlog. Ne smemo izgubiti izpred oči cilja predloga. Gre za zaščito laboratorijskih živali, ne za poslovne dobičke. Najpomembneje je prepovedati postopke, ki so razvrščeni kot "hudi", pri katerih so laboratorijske živali izpostavljene dolgotrajnim bolečinam. Taki postopki so neetični in barbarski.
In končno, uporabo primatov pri poskusih je treba popolnoma - in čim prej - odpraviti. Parlament je leta 2007 sprejel pisno izjavo o tem in menim, da moramo zdaj z dejanji podpreti svoje tedanje besede.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, visoki standardi počutja živali so izraz civiliziranosti in spoštovanja vseh živih bitij. Kjer so na voljo alternative poskusom na živalih, jih je treba uporabljati, saj želimo, da bi bilo poskusov na živalih čim manj. Enako velja za primerne postopke, ki povzročajo manj trpljenja živalim oziroma zahtevajo manj laboratorijskih živali, saj želimo, da bi živali čim manj trpele.
Menim, da pomeni predlagana obvezna etična presoja napredek. Seveda cilj te direktive ne sme biti prisiliti države članice, da bi sprejele poskuse na človeških zarodkih kot alternativno metodo. Take etične odločitve morajo biti prepuščene vsaki držav članici.
Končni cilj Komisije je popolna odprava poskusov na živalih. Temu cilju se pridružujemo, vendar poskusov na živalih zaenkrat na žalost še ne moremo pogrešiti, niti ne moremo z gotovostjo reči, kdaj jih bomo lahko. Predpisovati rok za odpravo poskusov na živalih že zdaj bi bilo nesmotrno in morda celo neodgovorno do človekovega zdravja; glede tega soglašam s poročevalcem.
Françoise Grossetête
(FR) Gospod predsednik, naši sodržavljani zahtevajo več raziskav, zlasti na biomedicinskem področju, saj je treba za vrsto bolezni šele odkriti in razviti postopke zdravljenja in zdravila. To velja med drugimi tudi za nevrodegenerativne bolezni, na primer Parkinsonovo in Alzheimerjevo. Vemo, da so poskusi na živalih potrebni, pa tudi, da se obseg teh poskusov v zadnjih letih k sreči zmanjšuje, saj smo si zadali za cilj razvoj alternativnih rešitev.
Vemo pa tudi, da v nekaterih primerih alternativ žal ni, zato so poskusi na živalih nujni, zlasti poskusi na primatih razen človeka. Glede na vse to moramo storiti vse, kar je v naših močeh, da bi evropske raziskave še naprej potekale na evropskem ozemlju, kjer lahko živalim zagotovimo najboljšo zaščito. Poskus bo dal najboljše rezultate, če je treba pri njem upoštevati bolečino živali med poskusom.
Zato ohranimo naše raziskave in, konkretno, ohranimo poskuse na živalih doma. Poskrbimo, da se raziskave ne bodo preselile ven iz Evrope.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, uporaba živali za znanstvene namene je zelo občutljivo početje, ki pri zunanjih opazovalcih pogosto vzbuja občutje odpora in nasprotovanja. O tem vprašanju ni mogoče razpravljati izključno z vidika varovanja koristi in pravic živali. Prav tako ni mogoče razpravljati o njem izključno z vidika interesov znanosti ali sledeč logiki najmanjših stroškov raziskav.
Nihče ne more ostati neprizadet ob trpljenju drugih živih bitij, še manj, če trpijo nam tako bližnje živali, kot so primati. Še občutljivejši pa smo ob trpljenju človeka, ki ga povzroči nesreča, vojna ali bolezen. Če se hočemo boriti proti bolečini, ne smemo zavračati znanosti in pripomočkov, ki jih potrebuje, vključno z uporabo morskih prašičkov.
Poročilo predlaga izvedljivo ravnovesje med različnimi nasprotujočimi si vrednotami in čustvi, ki jih srečujemo na tem področju, in dokazuje pripravljenost na kompromis, ki je lahko le v čast Parlamentu in njegovim najprizadevnejšim članom. Zato čestitam obema, s katerima sem v času razprav imel največ stikov - poročevalcu Neilu Parishu in poročevalki v senci Skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu, Roselyne Lefrançois - za odlično opravljeno delo in soglasje, ki jima ga je uspelo oblikovati ob tako težavnem in občutljivem vprašanju.
Naša politična skupina, PSE, bo zato glasovala za poročilo in spremembe, s katerimi smo ga poskusili še nekoliko izboljšati, v prepričanju, da bomo tako pomagali zmanjšati trpljenje živali brez škode za znanstveni napredek v prid človekovemu zdravju in uspešnosti evropskih raziskav.
Zuzana Roithová
- (CS) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, tudi mene prizadene trpljenje laboratorijskih živali, obenem pa kot zdravnica vem, da moramo narediti vse, da bi pacientom čim prej zagotovili potrebna cepiva in zdravila za zdravljenje novih, pa tudi starih bolezni. Rada bi se zahvalila kolegom poslancem, ki jim je uspelo oblikovati resnično uravnotežen kompromis, ki spoštuje in upošteva etična načela ravnanja z živalmi, obenem pa omogoča nadaljevanje raziskovalnih projektov. Ta direktive pomeni predvsem jasen politični signal, da od naših znanstvenikov pričakujemo iskanje alternativnih načinov preverjanja raziskav in razvoja novih zdravil, da bo mogoče čim bolj omejiti število živali in število poskusov, seveda ob upoštevanju vseh etičnih načel varstva živali pred trpljenjem. Za tak izid se vam vsem zahvaljujem.
Caroline Lucas
Gospod predsednik, ne morem skrivati razočaranja nad poročilom pri vseh, ki smo ki smo upali, da bo poročevalec, ki je tudi predsednik medskupine za dobro počutje živali, v poročilu precej prizadevneje zastopal skrb za živali.
Zato je nujno, da pred glasovanjem o poročilu sprejmemo nekaj ključnih sprememb. Še zlasti mora biti odobritev obvezna za vse projekte, ne le za "hude" in "zmerne". Če tega ne bomo zagotovili, za vrsto postopkov, ki povzročajo bolečino, stisko ali trpljenje, ne bo več potrebna etične presoja pod centraliziranim nadzorom, to pa bi praktično onemogočilo izvrševanje vrste ukrepov, ki jih predvideva predlog.
Če bodo naše spremembe sprejete, pa bo to zagotovilo nov zagon na področju raziskav in iskanja alternativ za poskuse na živalih, ki so posebej kritični pri temeljnih in medicinskih raziskavah. Sedanja prizadevanja so osredotočena na regulativno preizkušanje, katerega delež v uporabi živali znaša le 10 %. V prid živali, pa tudi v prid človekovega zdravja, moramo čim prej uvesti uporabo sodobnejših poskusov brez uporabe živali.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil vsem govornikom za zelo konstruktivne prispevke v nocojšnji razpravi. Dovolite mi nekaj kratkih pripomb na nekatere predloge sprememb. Komisija lahko v celoti, deloma ali načeloma sprejme številne spremembe. Med take spremembe spadajo predlog za zagotovitev večje zaupnosti podatkov o ustanovah in osebju, ki dela z živalmi. Nadalje spada sem tudi predlog o rednih pregledih uporabe primatov na ravni Evropske unije.
Odprto je bilo tudi vprašanje meril za razvrščanje poskusov po resnosti posledic. Lahko vas obvestim, da bo Komisija pred poletnimi počitnicami ustanovila strokovno delovno skupino, ki bo opredelila merila, ki bodo veljala v Evropski uniji. Brez dvoma bomo morali ohraniti ravnotežje, ki smo ga že dosegli s podrobnimi posvetovanji z neposredno prizadetimi stranmi, med potrebami industrije in spodbujanjem raziskav na eni strani ter skrbjo za dobro počutje živali na drugi strani. Zato moramo ohraniti omejitve uporabe primatov razen človeka, prav tako načeli sistema licenc in neodvisne etične presoje, ki so temeljni elementi predloga. Če povzamem, Komisija lahko sprejme 83 od skupaj 202 predlogov sprememb v celoti, deloma ali načeloma. Sekretariatu Parlamenta bom poslal seznam, ki bo vseboval podrobna stališča Komisije glede sprememb.
Na koncu bi rad povedal, da je tudi neodvisno od tega predloga, ki je zelo pomemben in ki mora zagotoviti ravnotežje med potrebami znanstvenih raziskav in delom v prid človekovemu zdravju, ob uporabi postopkov, ki ne škodujejo živalim, Komisija v času mojega mandata sprejela že vrsto ukrepov za zaščito živali. Spomnil bi vas rad na prejšnjo razpravo o tjulnjih, na zelo odločne ukrepe in reakcije v zvezi s kitolovom, na vprašanja neprimernih oblik lova, zlasti pomladanskega, in na ukrepe, ki jih je Komisija zdaj sprejela prvič, skupaj z varnostnimi ukrepi, ki naj preprečijo prav take pojave.
Res ne morem razumeti, kako je mogoče prakse, kakršne so lov na lisico, bikoborba ali petelinji boji, trpeti v današnji kulturi.
Neil Parish
poročevalec. - Gospod predsednik, rad bi se toplo zahvalil poslankam in poslancem ter komisarju za predstavljena stališča.
Prav je, da smo se lotili revizije tega zakonodajnega akta. Prav je, da izboljšamo, zmanjšamo obseg in nadomestimo poskuse na živalih, kjer je to mogoče. Prav je, da naš zagon ne popusti. Industrija in organizacije za zaščito živali menijo, da je to potrebno.
Po mojem mnenju vprašanje, ki ga obravnavamo, daleč presega okvir politike in je predvsem moralno vprašanje, ki ga moramo pravilno urediti. Osebno sem zelo razočaran - če bi bil prisoten, bi to jasno povedal tudi njemu - da me je Graham Watson osebno napadel na mojem lastnem področju in zadevo obrnil v politiko. To je obžalovanja vredno, saj moramo na koncu vendarle oblikovati razumen predlog.
V poročilo smo vložili veliko strokovnega znanja in dela. Poročila nismo sestavili mimogrede. Trdo smo delali in oblikovali smo kakovostne kompromise. Skušal sem združiti vse strani v pripravo poročila, ki bo dobro za Parlament, dobro za raziskovalce in industrijo, pa tudi dobro za počutje živali. Rad bi vas pozval k podpori poročilu, kajti, če ga ne sprejmemo, tvegamo njegovo zakasnitev za več let, to pa bi škodovalo industriji, pa tudi dobremu počutju živali. Zato poslance in poslanke pozivam, naj poročilo podprejo.
Če se katere od skupin odločijo glasovati proti poročilu, bo po mojem mnenju dolgoročna posledica take odločitve le odlog dobrega predloga, predloga, ki bo v Evropski uniji omogočil raziskave v prid obvladovanju bolezni in za razvoj novih zdravil, obenem pa zmanjšal potrebno število živali ter dejansko okrepil vlogo Evropskega centra za validacijo alternativnih metod. Zato vse poslanke in poslance pozivam k glasovanju za poročilo, saj bi jutri radi dosegli odmeven izid.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri (v torek, 5. maja 2009).
Pisne izjave (člen 142)
Šarūnas Birutis  
v pisni obliki. - (LT) Osnutek poročila Komisije močno spodbuja oblikovanje bolj živalim naklonjenega pristopa pri uporabi živali pri znanstvenih poskusih. To dokazuje zavezanost Komisije končnemu cilju, odpravi poskusov na živalih.
Evropska unija bi si morala prizadevati za uresničitev tega cilja. Evropski parlament je jasno izrazil svoje stališče, da bi morali več storiti za uresničitev končnega cilja, to je popolnega umika živali iz znanstvenih poskusov.
Tak je sicer končni cilj, zaenkrat pa si odprave poskusov na živalih še ne moremo privoščiti. Pri razvoju alternativnih metod, ki ne zahtevajo poskusov na živalih, so še ogromne praznine. Dokler je tako, bi bilo nespametno in morda celo katastrofalno za človekovo zdravje predpisovati roke prepovedi poskusov na živalih ali poskusov na nekaterih vrstah živali, na primer na primatih razen človeka. Ankete kažejo, da javno mnenje podpira tak pristop in javnega mnenja ne smemo prezreti.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Najprej bi rada čestitala Evropski komisiji za njen predlog revizije Direktive 86/609/EGS, obžalujem pa, da si poročevalec ni zastavil bolj ambicioznih ciljev.
Menim, da bi morali več vlagati v raziskave alternativ za znanstvene poskuse na živalih. Laboratorije moramo zavezati, da bodo čim manj uporabljali živali za znanstvene poskuse, zlasti živali, vzete iz divjine.
Odločno nasprotujem uporabi primatov v biomedicinskih raziskavah, razen, kadar je njihova uporaba nujna pri poskusih v zvezi s smrtno nevarnimi ali izčrpavajočimi boleznimi.
Z etičnega vidika moramo postaviti zgornjo mejo bolečine, trpljenja in stiske, ki ji še sme biti izpostavljena žival med znanstvenim postopkom. Zato je treba poskuse, ki lahko povzročijo hudo bolečino, trpljenje ali stisko, ali ki lahko trajajo dalj časa, prepovedati.
Zavedam se, da je javno zdravje zelo pomembno, ne smemo pa dopustiti izpostavljanja živali skrajnemu trpljenju med preizkušanjem metod zdravljenja.
Podpiram tudi spremembe, po katerih direktiva ne sme prepovedovati državam članicam uporabe ali uvajanja strožjih nacionalnih ukrepov za dobro počutje in zaščito živali, ki se uporabljajo za znanstvene namene.
