Bonitetne agencije (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Gauzèsa v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah - C7-0143/2010 -.
Jean-Paul Gauzès
Gospod predsednik, gospod Chastel, komisar, pred seboj imamo tretji akt finančne zakonodaje v letu 2010. Po nadzornem svežnju in po direktivi o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov tokrat ponovno obravnavamo bonitetne agencije. Pravim "ponovno", saj je Evropa precej hitro sprejela prvo uredbo na tem področju, leta 2009, in ta uredba se že začenja uporabljati.
Bonitetne agencije na splošno izdajajo mnenja, konkretno v obliki bonitetnih ocen, o kreditni sposobnosti podjetij in držav ter mnenja o kompleksnih finančnih produktih. Ocene odražajo presojo, kolikšno je tveganje, da izdajatelj finančnih instrumentov ne bi mogel poravnati svojih obveznosti. Agencije so se postopoma iz različnih razlogov razvile v zelo pomembne dejavnike v finančnem svetu.
Prvič, bonitetne ocene upoštevajo bančni regulatorji pri določanju višine lastnih sredstev za kritje naložb. Drugi razlog je vpliv ocen na uspeh izdaj instrumentov, saj so ocene eden od glavnih kazalnikov, ki jih upoštevajo vlagatelji.
Bonitetne agencije sicer niso bile glavni povzročitelj sedanje finančne krize, so pa prispevale k njenemu izbruhu. Podcenjevale so namreč možnosti plačilne nesposobnosti izdajateljev nekaterih kompleksnih finančnih instrumentov.
Ko se je izkazalo, da je nujno obnoviti zaupanje trgov in okrepiti zaščito vlagateljev, je Evropska komisija leta 2009 predlagala uvedbo mehanizma za spremljanje delovanja in nadzor bonitetnih agencij. Tako smo še v istem letu sprejeli Uredbo (ES) št. 1060/2009 o bonitetnih agencijah.
V razpravi v Evropskem parlamentu pred sprejetjem uredbe je vaš poročevalec poudaril, da sta potrebna nadzor produktov bonitetnih agencij na ravni EU in celovit nadzor nad njihovim delovanjem. Takrat evropskega nadzora take vrste pravno ni bilo mogoče uvesti. Komisija pa se je zavezala, da bo sestavila zakonodajni predlog v tem smislu in, komisar, to zavezo ste izpolnili.
Sporazum o arhitekturi evropskega nadzora, ki sta ga dosegla Svet in Evropski parlament in ki bo začel veljati 1. januarja 2011, omogoča dejansko uvedbo nadzora bonitetnih agencij.
V Uredbi o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge je poudarjeno, da bo imel organ neodvisne nadzorne pristojnosti še zlasti v zvezi z bonitetnimi agencijami. To je namen naknadne spremembe uredbe, o kateri smo dosegli sporazum in o kateri bomo glasovali jutri.
Moja želja je bila - in kolegi so mojo zahtevo podprli - da bi druga vprašanja, povezana z bonitetnimi agencijami, odobravanjem posojil državam, ureditvijo plačevanja storitev in konkurenco, za zdaj odložili in jih obravnavali v posebnem dokumentu v obliki poročila na lastno pobudo pred predstavitvijo zakonodajnega predloga, ki ste ga napovedali do sredine leta 2011 in v zvezi s katerim ste že začeli posvetovanja.
Prepričan sem, da je vzpostavitev evropskega nadzora bonitetnih agencij velik korak v smeri, ki smo jo začrtali z že uvedenimi ureditvami nadzora. Rad bi se zahvalil belgijskemu predsedstvu za neutrudno delo na področju finančnih predpisov, vam osebno, komisar, in vašim sodelavcem, seveda pa tudi kolegom poslancem Evropskega parlamenta, ki ste sodelovali pri naši obravnavi in podprli naša stališča.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, ob gospodu Gauzèsu in takem poročilu me resnično veseli, da se lahko v imenu belgijskega finančnega ministra Didierja Reynerdsa udeležim današnje razprave o spremembi uredbe o bonitetnih agencijah.
Kot ste že omenili, govorimo o ukrepu v zvezi s finančnimi storitvami, o katerem so naše tri institucije dosegle sporazum v rekordnem času.
Zelo nas veseli, da bo v skladu z dogovorom med tremi institucijami Parlament jutri glasoval o tem sporazumu.
Tako bomo s spremembo uredbe Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge podelili dodatne pristojnosti. Organ bo lahko natančneje nadzoroval delovanje bonitetnih agencij po vsej Uniji. To je pomemben korak, ki bo po našem mnenju prispeval tudi k večji stabilnosti finančnih trgov in spodbudil razvoj okvira za mnogo učinkovitejši finančni nadzor.
Po uveljavitvi uredbe bo imel organ pristojnosti v zvezi z registracijo in neposrednim nadzorom bonitetnih agencij. V njegovi pristojnosti bosta tudi odločanje, ali je bonitetna agencija kršila kak veljaven predpis, in izrekanje ustreznih kazni.
Seveda pa bo uredba vzpostavila tudi okvir za sodelovanje med pristojnimi organi držav članic in Evropskim organom za vrednostne papirje in trge. Smo pa pripravljeni tudi na temeljitejšo razpravo o ureditvi samega sektorja bonitetnih agencij, ko nam bo Komisija posredovala svoj predlog o celovitem pregledu tega sektorja, ki ga je napovedala za naslednje leto. V upanju, da bo izid vašega jutrišnjega glasovanja pozitiven, bi se rad še zlasti zahvalil predsednici Odbora za ekonomske in monetarne zadeve gospe Bowles, poročevalcu Parlamenta gospodu Gauzèsu in seveda tudi poročevalcem v senci, pa tudi komisarju Barnierju, ki je v šestih mesecih v sodelovanju z belgijskim finančnim ministrom gospodom Reynerdsom opravil pomembno delo in zagotovil hitro sklenitev sporazuma, ki jo je nato Parlament preoblikoval v otipljiv ukrep na finančnem področju. Vsekakor hvala za plodno in učinkovito sodelovanje pri tej zadevi. Prepričan sem, da boste s takim delom nadaljevali tudi med naslednjimi predsedstvi.
Michel Barnier
Gospod predsednik, dober dan vsem. Vaše besede, gospod Gauzès, pa tudi besede gospoda Chastela v imenu gospoda Reynerdsa, o nadzoru in ureditvi obsežnega sektorja hedge skladov in zasebnega kapitala, so bile zelo tehtne in jutrišnje glasovanje o drugi fazi uredbe o bonitetnih agencijah je vsekakor dosežek vas, gospe in gospodje, pa tudi zasluga Sveta in pripravljalnega dela Komisije. Kar zadeva predmet uredbe, Evropa otipljivo in uspešno napreduje in se uči iz krize, tako kot od nas zahtevajo davkoplačevalci, torej evropski državljani.
Gospe in gospodje, sporazum o nadzoru bonitetnih agencij je pomemben korak in tudi jaz bi se rad zahvalil vam, gospod Gauzès, pa tudi tistim, ki so sodelovali z vami, predsednici Odbora gospe Bowles in poročevalcem v senci gospodu Klinzu, gospodu Giegoldu, gospodu Pittelli ter gospodu Foxu. Čez nekaj dni se sedanjemu predsedstvu izteče zelo deloven in uspešen mandat in rad bi se iskreno zahvalil gospodu Reyndersu in vsem njegovim sodelavcem za dobre odnose, ki smo jih imeli z njimi v teh šestih mesecih.
Doseženi sporazum je kakovosten, moram pa povedati, da bi bil lahko odličen, če bi le pri končnem kompromisu upoštevali prvotni predlog Komisije glede večje preglednosti strukturiranih finančnih instrumentov. Kot je napovedano že v uvodnih izjavah uredbe, pa bomo o tej temi na vašo pobudo ponovno razpravljali ob naslednji reviziji uredbe leta 2011.
Kot smo slišali že od gospoda Chastela, bo s spremembo uredbe iz leta 2009 naš novi Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) junija 2011 dobil pristojnosti za neposredni nadzor bonitetnih agencij na evropski ravni. Gospe in gospodje, zavedati se moramo pomembnosti te vaše današnje odločitve. Pristojnost ESMA, novega evropskega organa, za neposredni nadzor finančnih institucij, ki delujejo po Evropi, je popolna novost.
Ta sprememba zaokroža novi evropski nadzorni okvir. Znatno širi pristojnosti ESMA, kot ste zelo jasno razložili, gospod Gauzès, prav tako pa je med razpravo o nadzoru odločno poudaril tudi gospod Giegold, ki je tudi med nami. Torej temu vprašanju pripisujete poseben pomen, poseben pomen pa mu pripisujemo tudi mi.
ESMA bo postal organ, pristojen za registracijo bonitetnih agencij in njihov nadzor po vsej Uniji in svoj nadzor bo opravljal dosledno. Zakonodaja mu bo zagotovila vse pristojnosti, za katere menimo, da jih potrebuje za uveljavljanje spoštovanja predpisov pri bonitetnih agencijah.
ESMA bo lahko izvrševal nadzor - zahteval informacije in opravljal naključne preglede - in če bo ugotovil, da bonitetna agencija krši predpise, bo moral z ustreznimi ukrepi prisiliti agencijo, da bo kršitev odpravila. ESMA bo v okviru zelo jasnih pravil pristojen tudi za izrekanje glob in kazni bonitetnim agencijam, ki ne bodo spoštovale predpisov. Seveda uredba bonitetnim agencijam zagotavlja pravico do zagovora, še zlasti pravico do zaslišanja, dostopa do dokumentacije in drugih procesnih varstev. Poleg tega bo ESMA pri izvrševanju svojih pristojnosti spoštoval pravice, ki jih zagotavlja Listina o temeljnih pravicah, in druga načela ter določbe prava Evropske unije, vključno z načelom sorazmernosti.
Nova uredba o bonitetnih agencijah uvaja tudi enotno točko za stike, na katero se bodo lahko obračale vse bonitetne agencije, skupni zakonodajni okvir po vsej Evropski uniji, ki bo zagotavljal enakopravno obravnavo, in doslednejše izvajanje pravil za bonitetne agencije po vsej Evropski uniji.
Zato menim, da pomeni velik napredek glede učinkovitosti, preglednosti in pravne gotovosti v okviru splošne arhitekture razumnega nadzora in učinkovite ureditve, ki jo gradimo iz tedna v teden.
Gospod predsednik, ne bi rad tako na široko govoril še o drugih temah, vseeno pa bi se rad nekoliko podrobneje posvetil besedam gospoda Chastela o naslednji fazi, saj tudi sam trdim, da moramo storiti še več za ustrezno ureditev področja bonitetnih agencij, ob upoštevanju, da agencije same niso vir problema, in upoštevanju pretresov na finančnih trgih. Termometer ni vzrok vročine, vseeno pa je nujno, da deluje pravilno, to pa v preteklosti ni vedno držalo, in to napako hočemo z nizom uredb odpraviti.
Komisija že razmišlja o naslednji fazi: dne 5. novembra 2010 smo začeli postopek javnih posvetovanj, s katerimi želimo razpravo razširiti in pridobiti mnenja od vseh zainteresiranih strani, in, kot veste, so razprave o vseh uredbah te vrste nujne. Gospe in gospodje, z resničnim zanimanjem bom prisluhnil vsakemu prispevku, vsaki kritiki ali zamisli, izrečeni pri teh posvetovanjih.
Zdaj moramo razmisliti, prvič, o posledicah modela "plača izdajatelj", ki ga bonitetne agencije na široko uporabljajo, drugič, o odvisnosti bank in drugih institucionalnih vlagateljev od ocen kreditne sposobnosti, tretjič, o ocenjevanju državnih dolgov - kar ni preprosto vprašanje, četrtič, o boljši preglednosti za lažje obvladovanje navzkrižij interesov, in petič, o okrepitvi konkurence in razvejanju na trgu bonitetnih agencij, ki ga danes obvladuje peščica agencij.
Naša posvetovanja bodo trajala do prihodnjega januarja, na podlagi prejetih prispevkov ter poročila gospoda Klinza na lastno pobudo pa bomo enkrat v letu 2011, nikakor ne kasneje, sprejeli odločitev o ukrepih, ki naj bi kot tretja faza dopolnili uredbi o bonitetnih agencijah, ki sta že skoraj začeli veljati.
Sebastian Valentin Bodu
poročevalec Odbora za pravne zadeve. - Gospod predsednik, kot podpredsednik Odbora za pravne zadeve bi rad predstavil nekaj pomembnih vidikov, o katerih smo razpravljali v našem odboru in v zvezi s katerimi smo predložili spremembe.
Prvič, danes oceno strukturiranega instrumenta bonitetni agenciji plačuje izdajatelj instrumenta. Tu lahko pride do navzkrižja interesov, saj si ocenjevano podjetje želi prejeti ugodno oceno. Druga možnost bi bila, da bi oceno plačali njeni uporabniki. Interesi uporabnikov so bolj razvejani, torej bi se lahko izognili navzkrižju interesov, ki ga lahko povzroči en sam interes. Nekateri uporabniki si želijo ugodne ocene, na primer tisti, ki želijo vrednostne papirje prodati, drugi pa neugodne ocene, na primer tisti, ki želijo vrednostne papirje kupiti.
Drugič, delovanju bonitetnih agencij bi lahko koristila pravila, ki že veljajo za revizorje. Tako bonitetne agencije kot revizorji nosijo veliko odgovornost za ugled podjetij in pravilno delovanje trga. Videti pa je, da za revizorje veljajo mnogo strožja pravila kot za bonitetne agencije.
Tretjič, Evropski organ za vrednostne papirje in trg (ESMA) bi moral imeti pristojnosti za nadzor bonitetnih agencij, s katerim bi lahko preverjal morebitna bistvena razhajanja med ocenami istega strukturiranega finančnega instrumenta, ki so jih izdale različne agencije. ESMA bi moral imeti tudi večja pooblastila na področju izvrševanja.
Četrtič, direktiva uvaja novo načelo, povzeto iz najnovejše zakonodaje ZDA. Če lahko določen instrument ovrednoti ne le agencija, od katere je bila ocena naročena, ampak pa tudi kaka druga agencija, mora upoštevati naročeno oceno. V ta namen ji mora prva agencija razkriti določene podatke v zvezi z ocenjenim instrumentom. To ima dva koristna učinka - prvič, pridobimo tudi drugo mnenje, in drugič, materialna odgovornost prve agencije za oceno se zmanjša.
Na koncu bi rad še poudaril, da bi morale določbe te uredbe, ki pomeni nov zakonodajni okvir, veljati le za strukturirane finančne instrumente, pri čemer so bonitetne agencije tudi same pomemben člen strukturiranih financ. Drugih finančnih instrumentov, 150 let starih rednih delnic ali navadnih obveznic, ki ne pomenijo sistemskih tveganj, uredba ne bi smela zajemati, če želimo strog, a ne prestrog nadzor, če želimo konkurenčnost brez nepotrebnih administrativnih stroškov, in če želimo kapital zadržati v Evropi, ne pa ga odgnati na rastoče tuje trge.
Gianni Pittella
v imenu skupine S&D. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po zaslugi zdaj že utečenega načina sodelovanja nam je uspelo z gospodom Gauzèsom s to uredbo doseči nekaj zelo pomembnih izboljšav pravil za področje, ki z vidika stabilnosti finančnih trgov spada med najbolj kočljiva.
Ena od takih izboljšav je vsekakor načrt, po katerem bo nedavno ustanovljeni Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA) lahko neposredno kaznoval bonitetne agencije za kršitve. Za to sem se zelo zavzemal. Parlament na ta način kaže, da se bori za vzpostavitev močnega evropskega nadzornega organa z dejanskimi pristojnostmi.
Zavedamo se, da ta uredba še ne ureja vseh problemov sektorja, ki je soodgovoren za globino krize, v kateri smo v zadnjih letih. Med ovire, ki jih moramo še premagati in ki so tema parlamentarnega poročila, ki ga že sestavlja gospod Klinz, spadata predvsem naslednji dve: ocena državnih dolgov držav članic in splošna struktura trga, ki ga danes vodi očiten oligopol.
Evropska unija si mora v zvezi s tem zastaviti jasen cilj, namreč, zmanjšanje odvisnosti financ od bonitetnih ocen. Sedanje sklicevanje na bonitetne agencije v zakonih in uredbah moramo nadomestiti z drugimi merili kreditne sposobnosti. Združene države Amerike in skupina G20 so tak obrat že začele.
Na mednarodni ravni moramo zbrati pogum in zahtevati spremembo pravil, na katerih sloni Basel II, s čimer mislim na obvezno uporabo ocen kreditne sposobnosti - mehanizma, zaradi katerega so banke že pred časom popolnoma opustile nadzor, posledice tega pa so jasno vidne.
Zaključil bi rad s kratko omembo vprašanja ocenjevanja državnih dolgov: to ne bi smelo biti več v pristojnosti bonitetnih agencij, saj so s svojimi ocenami doslej vse prevečkrat samo razdražile trge in podžgale špekulacije. Možnost za vstop na to področje bi morali dati kateri od evropskih institucij - morda kateri, ki jo že imamo, kot je Evropsko računsko sodišče.
Resnično upam, da boste kolegi poslanci podprli moj predlog in da ga bo polno in z avtoriteto podprl tudi komisar Barnier, ki mu ponovno izrekam vse priznanje.
Wolf Klinz
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čez nekaj tednov bomo imeli v Evropi novo nadzorno strukturo, h katere oblikovanju je znatno prispeval Evropski parlament. Med tremi novimi nadzornimi organi bo eden odgovoren za trge in vrednostne papirje: Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA).
ESMA bo imel zadnjo besedo pri registraciji in nadzoru bonitetnih agencij in bo odgovarjal za to, da bodo bonitetne agencije v resnici ravnale v skladu z novimi predpisi. Po lastni presoji bo lahko ESMA prenesel svoje čezmejne naloge na manjše nacionalne nadzorne organe, ki delujejo samo v okviru lastne države.
Predlog, ki ga imamo pred seboj, je torej le prilagoditev uredbe iz aprila 2009 novim okoliščinam, obenem pa krepi vlogo ESMA. Novemu nadzornemu organu podeljuje več pristojnosti, pa tudi - kar je popolna novost - pooblašča ESMA za izrekanje kazni ob nespoštovanju uredbe. To novost toplo pozdravljam, saj sem prepričan, da bo okrepitev položaja novega nadzornega organa evropskega kova dejansko okrepila njegovo prepričljivost na trgu.
Imam pa tudi eno kritično pripombo. Ob sestavljanju uredbe v aprilu 2009 smo sprejeli politično odločitev o tem, kako v Evropi obravnavati ocene, izdane v tretjih državah. Takrat smo dejali, da se lahko uporabljajo v Evropi, če izpolnjujejo zahteve enakovrednosti ali pa če jih potrdi bonitetna agencija, registrirana in akreditirana v Evropi, s tako imenovanim postopkom potrditve.
Komisija je v drugi fazi to odločitev spremenila in možnost potrditve odpravila. Torej je dejansko mogoč le postopek po načelu enakovrednosti. Ker je bila odločitev sprejeta enostransko, se mi zdi ta sprememba nedemokratičen način urejanja zadev in prepričan sem, da bi morali vztrajati pri odločitvi, ki smo jo sprejeli aprila 2009.
Kot je omenil tudi komisar, ostaja še veliko vprašanj v zvezi z bonitetnimi agencijami odprtih, namreč, šibka konkurenca, nepreglednost, poslovni model glede plačnika storitev, in ta vprašanja moramo še kritično pretresti. Odprta so vprašanja v zvezi z ureditvijo plačevanja, pa tudi v zvezi s pretirano odvisnostjo, saj ima po sedanjih predpisih precej bonitetnih agencij dejansko vlogo regulativnih organov za potrjevanje. Ta vprašanja obravnavam v poročilu na lastno pobudo in veseli me, da bo Komisija prihodnje leto predstavila zakonodajni predlog za ureditev teh zadev.
Sven Giegold
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod Chastel, gospod Barnier, gospod Gauzès, gospe in gospodje in poročevalci v senci, res me veseli, da smo se odločili za ta korak in vzpostavili neposredni evropski nadzor v prvem od sektorjev evropskega finančnega sistema. To je tudi korak k okrepitvi Evrope na notranjem trgu in k utrditvi nadzora sektorja, ki tudi nosi svoj delež odgovornosti za krizo. V zvezi s tem želim podati še eno pripombo. Gospod Barnier, zdaj teče postopek izbire osebja novih organov in organi so lahko samo tako dobri kot njihovo osebje. Lahko samo upam, da boste delavce organov resnično izbrali po merilih strokovnosti, neodvisnosti od finančnih organizacij, ki jih bodo nadzirali, in jasne želje delati v javnem interesu, da ne bodo izbire spet vodile nacionalne kvote ob zanemarjanju omenjenih meril.
Poleg tega nas v zvezi z bonitetnimi agencijami čaka še veliko dela. Še vedno ni preglednosti pri podatkih, na osnovi katerih delajo bonitetne agencije, in še vedno imajo v finančnem sektorju ter v predpisih o finančnem sektorju mnogo preveliko vlogo regulativne ocene. Opraviti imamo s hudimi navzkrižji interesov, trg očitno obvladujejo tri agencije in za nevestno sestavljene ocene nihče materialno ne odgovarja. Komisar, dobro je, da ste začeli posvetovanja in z zanimanjem čakamo na izide. V ta posvetovanja bi bilo treba še zlasti pritegniti civilno družbo, na njihovi podlagi pa morate oblikovati pogumen predlog. Veselim se že vašega predloga. Prosim, bodite tako pogumni, kot ste bili doslej, in drugo leto skupaj sestavimo zakonodajni akt, ki bo še odprte probleme na trgu bonitetnih ocen rešil na pravi evropski način. To dolgujemo našim državljanom.
Ashley Fox
Gospod predsednik, gospodu Gauzèsu bi se rad zahvalil za njegovo odlično delo pri pripravi tega poročila. Veseli me, da sta bila v trialogu člena 8a in 8b umaknjena iz besedila. Prvotni predlog Komisije je predvideval vzpostavitev varnih spletnih strani. Ta predlog me ni zares prepričal. Lahko počakamo, kako se bodo zadeve odvijale v Združenih državah Amerike, in če se bodo take strani izkazale za koristne, jih lahko še vedno uvedemo tudi v Evropi.
Gospod predsednik, z veseljem vas obveščam, da bo naša skupina jutri glasovala za poročilo, in še enkrat se zahvaljujem gospodu Gauzèsu.
Jürgen Klute
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, gospod Chastel, gospod Barnier, gospe in gospodje, v mesecih od začetka letošnjega leta se je izkazalo, koliko škode lahko naredijo bonitetne agencije. Nujno je treba ukrepati. Zato tudi osebno pozdravljam uredbo, še zlasti prenos pristojnosti za nadzor in registracijo bonitetnih agencij na ESMA. To je pomemben in koristen korak v pravo smer.
Med pogajanji o poročilu pa je bila zavržena cela vrsta koristnih in naprednih predlogov. Na to bi vas rad ponovno opomnil. Tako so kot edina pozitivna sprememba ostale samo nove pristojnosti ESMA. Zavrnjeni so bili predlogi o vzpostavitvi javne zbirke podatkov izdanih bonitetnih ocen, izginile pa so tudi omembe ustanovitve javne bonitetne agencije. Prav tako smo pozabili na dosledno in stalno preverjanje izdanih bonitetnih ocen s strani nadzornih organov. Komisija je poleg tega predlagala spodbujanje nenaročenih kreditnih ocen, s katerimi bi obvladali problem navodil izdajateljev glede ocenjevanja finančnih produktov. Tudi iz tega predloga ni bilo nič.
Upam, da bodo ti vidiki upoštevani g poročilih o teh zadevah, ki jih še pričakujemo in sta jih omenila gospod Gauzès, pa tudi vi, gospod Barnier.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, komisar, današnje ugodne novice v zvezi z evrom kažejo, da se nam bliža čas gorečih molitev. Močno upam, da boste s svojim pogumnim pristopom sledili tem časom. Rad bi pritrdil besedam kolega pred menoj in vas nujno zaprosil, da v okviru svojih pristojnosti zagotovite, da izbira ne po potekala samo na podlagi nacionalnih kvot in da je ne bodo vodila strankarska politična merila, da bomo torej končno zmogli prelom z zelo čudaško tradicijo izbiranja uradnikov, ki je posebnost Evrope, in dejansko pripeljali najboljše ljudi.
Moja druga prošnja se nanaša na večjo preglednost pri obravnavi konkurentov na mednarodnem trgu zunaj EU, ki redno skrbijo, da so njihove bonitetne ocene obarvane tudi politično, in se postavljajo z vsevednostjo in pomembnostjo, ki pa jih dejanska dogajanja na trgih nikakor ne potrjujejo.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Gospod predsednik, komisar, gospod Gauzès, gospe in gospodje, z velikim veseljem ugotavljam, da je gospod Gauzès sestavil res odlično poročilo. Tema poročila je izredno pomembna in, glede na navade in delovanje bonitetnih agencij, vedno aktualna. Zavzemanje poročevalca za celovit, na evropskih standardih temelječ nadzor bonitetnih agencij in njihovih izdelkov zasluži našo podporo. Važno pa je vedeti, kaj točno ocenjujejo bonitetne agencije in kako. Ti dve vprašanji si je nujno zastaviti, saj je splošno znano, da so pred krizo bonitetne agencije izdajale odlične bonitetne ocene tudi za dvomljive ali slabe vrednostne papirje v skupnem znesku, ki sega v tisoče milijard dolarjev, s tem pa so žal ustvarile sijajne razmere za špekulacije.
Najprej si moramo ogledati, kako je z neodvisnostjo, saj si moramo glede na to, da bonitetne ocene plačujejo banke in skupine vlagateljev, zastaviti vprašanje, ali bonitetne agencije svoje odločitve res sprejemajo neodvisno od zunanjih interesov. Drugo vprašanje je metodologija ocenjevanja. Tretje vprašanje se nanaša na to, da je mogoče z usklajenim zniževanjem bonitetnih ocen in širjenjem negativnih govoric katero koli državo potisniti v plačilno nesposobnost, jo prisiliti v najemanje vedno novih posojil in jo tako postopoma spraviti v nemočno odvisnost od posojilnih trgov. Tej nevarnosti so še zlasti izpostavljeni mala odprta gospodarstva in države članice zunaj evrskega območja.
Zato se mi ne zdi sprejemljivo odvezati bonitetne agencije odgovornosti za bonitetne ocene, ki jih izdajajo. Gospe in gospodje, postavimo bonitetne ocene na njihovo pravo mesto, zanašajmo se nanje le toliko, kolikor so verodostojne, in jih pri vzpostavljanju regulativnih okvirov uporabljajmo le kot smernice. Poročilo si več kot zasluži našo podporo. Svetovna gospodarska kriza je že dokazala, da sta ureditev dela teh agencij in njihov nadzor na ravni EU nujna.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, gospod Chastel, komisar, bonitetne agencije imajo pri današnji finančni krizi precej nečastno vlogo. Vse premalo jih je, vse premočne so in njihovo delovanje je vse preveč nepregledno, njihova struktura in pomen pa sta zgled hudega iztirjenja svetovnega finančnega sistema.
Zaupanje v bonitetne agencije je mogoče obnoviti le z vzpostavitvijo novih, razumnih pravil za njihovo delovanje. Jutri bomo glasovali o enem koraku na tej poti, o nujni prilagoditvi bonitetnih agencij novi evropski strukturi nadzora finančnih trgov in o prilagoditvi novostim v komitološkem postopku, delegiranim aktom.
Vzpostavljamo organ ESMA. Ta organ je pristojen za stalno pregledovanje bonitetnih ocen, za podrobne preglede bonitetnih agencij, pa tudi za izrekanje kazni, ki bodo višje od donosov kršenja zakonodaje. Vse te spremembe so nujno potrebne in so najmanj, kar moramo doseči.
Rada pa bi poudarila, da moramo Evropski organ za vrednostne papirje in trge kadrovsko opremiti tako, da bo lahko svoje naloge opravljal res učinkovito, torej se ne smemo zadovoljiti s premajhno ekipo, od katere bi potem pričakovali nadčloveške napore.
Pričakovane temeljite reforme področja bonitetnih agencij se moramo lotiti popolnoma odprto in že danes bi morali razpravljati o zadevah, ki se nam zdijo skoraj nemogoče ali vsaj težko predstavljive. Nenazadnje so celo namenske enote, v katere so banke položile svoje tvegane obveznice, od bonitetnih agencij prejele najvišje ocene. Zato bi morali v okviru temeljite revizije razmisliti tudi o možnosti ustanovitve javne evropske bonitetne agencije in o pretresu ter spremembah ureditve plačevanja storitev teh agencij. In končno, razmisliti bi morali tudi o tem, ali je druga ocena potrebna ali ne. Potrebna je stroga, čvrsta zakonodajna ureditev, da se v prihodnje ne bo moglo dogajati, da bi tri velike bonitetne agencije nosile tolikšno odgovornost za tako žalostno stanje financ.
Seán Kelly
Gospod predsednik, na misel mi je prišlo latinsko reklo quis custodiet custodes - Kdo naj nadzira nadzornike? To velja tudi za naš primer. Kdo naj ocenjuje bonitetne agencije? Na srečo zdaj imamo instrument za to, in bonitetne agencije nimajo v naših očeh nikakršnega bonusa, nasprotno, s svojim vedenjem so se v preteklih nekaj letih spravile na slab glas, saj so finančne težave še poglobile, namesto da bi jih pomagale gladiti.
Zato me veseli, da Evropski parlament in naši pristojni organi jemljemo vajeti v svoje roke, in čestitam gospodu Gauzèsu, gospodu Barnierju ter Svetu za pripravo tega instrumenta, ki bo stanje uredil. Z veseljem pričakujem jutrišnje glasovanje in če bi imel možnost, bi oddal kar tri ali štiri glasove za to, da bi tem mrhovinarjem nadeli vajeti.
Zigmantas Balčytis
(LT) Najprej želim čestitati poročevalcu za pripravo zelo pomembnega dokumenta. V Evropski uniji smo dosegli že precejšen napredek pri vzpostavljanju in zagonu sistema finančnega nadzora. Bonitetne agencije imajo zelo pomembno vlogo, saj imajo neposreden vpliv na delovanje finančnega sistema, na njegovo trdnost in stabilnost. Po mojem mnenju je osrednji problem v tem, da že ustanovljeni organi EU za finančni nadzor še nimajo pravih pristojnosti za neposredno delovanje in sprejemanje zavezujočih odločitev. Zato podpiram predloge za okrepitev pristojnosti enega od evropskih nadzornih organov, to je Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, da bo lahko spremljal preglednost dela bonitetnih agencij, ki jih je potrdila EU, in preprečeval odklone od načel finančnega trga in načel enotnega trga.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, če hočemo govoriti brez slepomišenja, si moramo najprej priznati, da so bonitetne agencije v bistvu izpostave mednarodne plutokracije. Prek teh agencij plutokracija pritiska na države in skuša vplivati na njihove odločitve. Največja težava pri bonitetnih ocenah je, da so skoraj povsem subjektivne in ne nudijo točne slike tekočih gospodarskih razmer v državah, na katere se nanašajo. Bonitetne ocene, ki nimajo nikakršne povezave z resničnostjo, države močno ovirajo pri reševanju iz krize.
Ob tem pa imamo tudi objektivne kazalnike, kot so skupni proračunski primanjkljaj, notranja in zunanja zadolženost. Na drugi strani pa je ustanovitev organizacije, nadzornega organa, ki bo v bistvu skrbel za nadzor kakovosti dela teh agencij in jim tako preprečeval izdajanje napačnih ocen, velik korak k pravi rešitvi. Rad pa bi tudi gospodu Barnierju zastavil vprašanje v zvezi z ESMA: veliko smo govorili o tem, kako bo izrekal različne sankcije; kdaj pa bomo izvedeli, kakšne bodo te sankcije, kolikšne bodo in kdaj jih bo mogoče uvesti? Vnaprej se vam zahvaljujem za odgovora.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, namen sprememb, predlaganih v poročilu gospoda Gauzèsa, je podrobneje opredeliti nove pristojnosti ESMA v zvezi z nacionalnimi agencijami. Po mojem mnenju bi morali pristojnosti zelo jasno opredeliti. Poleg tega bi morali imeti tudi udeleženci na finančnem trgu možnost odločanja o pristojnem organu za področje bonitetnih agencij.
Menim, da bi moral biti novi organ pristojen samo za registriranje in nadzor obstoječih bonitetnih agencij. Agencije bi morale imeti dostop do podatkov o finančnih instrumentih, ki so jih ocenile konkurenčne agencije. Dostop do spletnih strani pa bi moral biti omogočen le ob zagotovljenem varovanju zaupnosti zahtevanih podatkov.
Na koncu bi rada poudarila velik pomen registracije bonitetne agencije pri pristojnem organu in veljavnosti te registracije po vsej EU.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, vesel sem, da nocoj razpravljamo o tej zadevi. Povedati moram resnico, ki jo le redko slišimo, namreč, da je do nedavnega na Irskem zasebni sektor urejal javnega; javni sektor so dejansko urejale bonitetne agencije in trgi. Štejem med tiste, ki smo veseli, da smo se končno odcepili od zasebnega sektorja in da v razmerah, v kakršnih smo, uživamo zaščito ECB, EU in MDS.
Morda mi res niso všeč vse podrobnosti tega svežnja, mislim pa, da je v celoti za nas bolje imeti tako zaščito, kot pa, da bi bili na milost in nemilost prepuščeni bonitetnim agencijam in trgom. Velja prepričanje, da so trgi svobodni, menim pa, da bi o tem lahko ob kaki drugi priložnosti precej razpravljali. V zvezi z bonitetnimi agencijami pa naj povem, da je ena od njih služila po 800 milijonov USD za ocenjevanje strukturiranih finančnih instrumentov. Res se lahko vprašamo o njihovi nepristranskosti, in ob pogledu na to, kaj so počeli v preteklosti in kaj počnejo še danes, smo lahko samo osupli. Čas je, da jih pokličemo na zagovor in veseli me, da bo odslej nadzor nad njimi strožji.
Michel Barnier
Gospod predsednik, rad bi natančno, a jedrnato odgovoril vsem udeležencem razprave, ki se jim za prispevke zahvaljujem.
Prvič, gospod Bodu, soglašam z vami glede tveganj v zvezi z modelom "plača izdajatelj". To sem omenil tudi v svojem govoru. Zato je to vprašanje tudi tema naših posvetovanj o predvidene predlogu, o tretji fazi ureditve. Gospodu Foxu in gospe Băsescu sem že povedal, da se bomo vrnili tudi k vprašanjem strukturiranih produktov. Gospod Fox, pazljivo sem prisluhnil vašim pomislekom v zvezi z varnostjo izmenjave podatkov in na to bomo pozorni; o tem bomo še razpravljali. Tudi v prihodnje se bomo v zvezi s tem področjem zanašali na strokovno usposobljenost ESMA. Taka rešitev se nam zdi učinkovitejša.
Gospod Pittella, hvala za vašo podporo. Veseli me, da skupaj z gospodom Klutejem in gospo Gáll-Pelcz izpostavljate pomen novega nadzornega organa.
Vemo, da ostaja odprtih še nekaj težavnih vprašanj, in povsem upravičeno ste nas opozorili na njih: šibka konkurenca v tem sektorju, vprašanje ocenjevanja državnih dolgov, ki ga je pravkar omenil gospod Kelly in je še posebej pereče. Vaše zamisli bomo upoštevali v naslednji fazi posvetovanj.
Soglašam z gospodom Klinzem, kako pomembne so kazni in kako pomembna je pristojnost ESMA, da jih izreka. To je omenila tudi gospa Regner.
Kar zadeva tretje države, gospod Klinz, je naš namen vztrajati pri strogih in doslednih zahtevah; enak je odgovor na besede gospoda Mitchela, ki je odprl vprašanje verodostojnosti Evrope v zvezi z odločitvami, ki jih moramo sprejeti.
Hvaležen sem gospodu Giegoldu za ugodno oceno naših skupnih dosežkov. Kar zadeva izbiranje vodilnih kadrov evropskih organov vam seveda danes še ne morem posredovati nikakršnih imen, rad pa bi vam zagotovil, gospod Giegold, pa tudi vam, gospod Martin, da je postopek že v teku, da poteka popolnoma objektivno, in da sta, vsaj zame, merili, ki morata voditi izbiro, sposobnost in neodvisnost.
Gospe Regner bi rad povedal, da se bodo organi okrepili. Njihove začetne ekipe bodo postopoma rasle s pristojnostmi, ki jim jih bomo nalagali. Veliko nam je do tega, da bo delo teh organov prepričljivo, tako glede postopkov kot strokovnih znanj.
Gospod Klute, hvala vam za vaše pripombe. Jasno ste našteli probleme, ki jih moramo še rešiti, in zavedam se, kot sem povedal že več poslancem, da jih bomo morali temeljito preučiti. Prav zato se mi zdi urejanje agencij v treh fazah konstruktiven in koristen pristop.
Gospod Balčytis, tudi sam sem rekel, da agencije niso vir težav. Njihova naloga je samo pravilno vrednotiti težave - termometer mora delovati pravilno. Ko gre za produkte, podjetja in države, imamo glede na pomen bonitetnih ocen vso pravico do objektivnih in verodostojnih bonitetnih ocen in do ukrepov, s katerimi si take ocene zagotovimo. Gospod Balčytis, kar se tega tiče, ne bi smeli podcenjevati vloge ESMA.
Za konec pa bi rad v odgovor gospodu Szegediju povedal, da so glede višine kazni določila o ESMA, o katerih boste glasovali jutri, precej podrobna, in da bo ESMA izrekal kazni po načelu sorazmernosti.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, vnaprej se vam zahvaljujem za vaše glasovanje v podporo tej novi fazi, ki bo - ponavljam - pokazala, da Evropa konkretno in objektivno napreduje, da se uči iz krize, za to pa gre zasluga zagnanemu delu belgijskega predsedstva in podpori vseh skupin v Evropskem parlamentu.
Olivier Chastel
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi rad ponovil ugotovitev, da smo v razpravi slišali niz umestnih vprašanj. Komisar Barnier je odgovoril na vsa vprašanja po vrsti. Osebno bi rad samo povedal, da je ta sprememba uredbe prvi korak pri podeljevanju potrebnih nadzornih pristojnosti Evropskemu organu za vrednostne papirje in trge in da bodo, kot smo slišali, v kratkem sledile še nove revizije te uredbe. Menim, da bo v zvezi s tem in v zvezi z drugimi pomembnimi vprašanji, ki ste jih odprli danes, prava priložnost za celovito razpravo revizija, za katero pripravlja predlog Komisija.
V enakem duhu bi se rad za trenutek ustavil še k umiku določbe o preglednosti bonitetnih ocen in z njimi povezanih podatkov, ki ga je pravkar omenil tudi komisar Barnier. Po mojem mnenju to nikakor ne pomeni, da se evropske institucije ne zavzemajo za preglednost delovanja bonitetnih agencij - ravno nasprotno. Vendar je v tej fazi, ko sprejemamo odločitev, najboljša izbira naša vnaprejšnja uskladitev z dogajanji na mednarodni ravni, da ne bi ogrožali konkurenčnosti evropskih trgov. V tem trenutku so boljše rešitve za to področje še v fazi raziskav, razprav in oblikovanja, zato menimo, da je najboljši politični kompromis tak, kot ga vsebuje predlog, o katerem boste glasovali jutri.
Za zaključek bi rad ponovil, da gre za pomemben korak, kot ste poudarili tudi mnogi med vami, ki bo pripomogel k večji stabilnosti finančnih trgov in pomagal oblikovati učinkovitejšo ureditev nadzora.
Jean-Paul Gauzès
Gospod predsednik, gospod Chastel, gospod Barnier, iz pripomb, ki sta jih slišala, lahko ugotovita dve stvari.
Prvič, Parlament bo jutri s prepričljivo večino podprl poročilo, kar bo še eden v nizu dokazov, da Parlament, oziroma velika večina poslancev, ceni ukrepe, ki jih v zvezi z urejanjem in nadzorom predlaga Komisija in jih odločno podpira tudi belgijsko predsedstvo.
Drugi zaključek pa je, da se danes razprava ne zaključuje, ampak se bo na osnovi posvetovanj okoli poročila gospoda Klinza na lastno pobudo odprla nova razprava o vseh še odprtih zapletenih vprašanjih.
Ne smemo pozabiti, da smo že leta 2009, ob sprejemanju prve uredbe, načenjali prav ta vprašanja. Rešili jih nismo zato, ker nismo našli pravih odgovorov. Zato upam, da s pomočjo razmisleka o teh zadevah, ki ga bo prispevalo poročilo gospoda Klinza, razprava o sedanjih posvetovanjih zdaj omogočila najti prave odgovore za zaokrožitev ureditve delovanja bonitetnih agencij.
Za zaključek pa naj, če mi dovolite, ponovim besede predsednika Organa za vrednostne papirje in trge, ki je dejal, da bi bilo vsekakor dobro, če bi se finančni trgi rešili iz sence bonitetnih agencij, saj bi se vlagatelji tako bolje zavedali razmer in tveganj. Mislim, da bi tudi to pomenilo določeno jamstvo.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri (v sredo, 15. decembra 2010).
Pisne izjave (člen 149)
George Sabin Cutaş
v pisni obliki. - (RO) Zaradi svojega podcenjevanja kreditnih tveganj so bile bonitetne agencije eden od dejavnikov, ki so sprožili svetovno finančno krizo. Ob tem na področju bonitetnih agencij tudi ni prave konkurence. V takih razmerah je nevarnost navzkrižja interesov še večja, to pa vodi v nepreglednost in nizko kakovost ocenjevanja različnih finančnih instrumentov. Dne 1. januarja 2011 bo začela veljati uredba o ustanovitvi Evropskega organa za vrednostne papirje in trge. Njegova glavna pristojnost bo nadzorovanje agencij te vrste. Izkazalo se je, da je uvedba spremljanja in nadzora bonitetnih agencij na ravni EU nujna. Menim, da bi moral ta organ svoje naloge polno opravljati takoj po ustanovitvi. Rad bi poudaril, da je sklep Združenih držav Amerike, da sprejmejo strožje predpise o nadzoru, odprl vrata usklajevanju na svetovni ravni.
Alfredo Pallone
v pisni obliki. - (IT) Evropska unija je že sprejela pravila, ki začnejo veljati ob koncu leta. Pravila za bonitetne agencije, ki delujejo v EU in želijo pridobiti licenco za to, obsegajo med drugim tudi zahtevo za registracijo in za delovanje v skladu z načeli preglednosti in "primernega obnašanja". Po mojem mnenju ta pravila še niso dovolj stroga, zato pozdravljam dodatne ukrepe, o katerih razpravljamo v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve. Bonitetne agencije imajo danes precej veliko moč, saj lahko z eno svojo oceno potopijo državo in/ali celo ves sistem (z neugodno oceno države sprožijo plaz panike na svetovnih trgih). Njihovo delovanje je velikega pomena za zanesljivost in stabilnost trgov, obhajajo pa nas dvomi o pravilih in merilih, po katerih sprejemajo svoje ocene. Poročilo gospoda Gauzèsa, ki predlaga podreditev bonitetnih agencij nadzoru Evropskega organa za vrednostne papirje in trge, zato meri v pravo smer.
