Čas za vprašanja Komisiji
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0138/2007).
Naslednja vprašanja so naslovljena na Komisijo.
Prvi del
Zadeva: Prisilno delo v Evropi
Trgovina z ljudmi za namene izkoriščanja za prisilno delo se v zadnjih letih v EU povečuje. Žrtve, ki so evropski državljani ali priseljenci, trpijo zaradi novih oblik suženjstva. Kakšne ukrepe namerava Komisija sprejeti za zaustavitev tega pojava? Ker to trgovino olajšuje neuspeh držav članic pri zagotavljanju skladnosti delodajalcev z zakonodajo o delu in pravicah delavcev, katere ukrepe bo sprejela Komisija za obravnavanje te težave?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, prisilno delo in trgovina z ljudmi za izkoriščanje delovne sile sta veliki kršitvi temeljnih pravic in v celoti smo zavezani preprečevanju ter boju proti takšnim kaznivim dejanjem.
Glede na ocene mednarodnih organizacij dela je bilo leta 2005 po svetu najmanj 12,3 milijona ljudi v prisilnem delu. Približno petina teh ljudi so bili žrtve trgovine.
Trgovina z ljudmi za izkoriščanje delovne sile je običajno organiziran kriminal in ocenjeno je, da letno ustvari 12 milijard dolarjev. Zavedamo se tudi, da je trgovina z ljudmi še vedno kaznivo dejanje z majhnim tveganjem.
Namen evropske strategije je, da se iz kaznivega dejanja z majhnim tveganjem in velikim dobičkom spremeni v kaznivo dejanje z velikim tveganjem in majhnim dobičkom. Potrebna je celovita strategija za boj proti trgovini z ljudmi za izkoriščanje delovne sile, ki bo vključevala preprečevanje, kazenski pregon, zaščito in pomoč žrtvam.
Komisija bo prevzela vlogo spodbujevalca pri vzpostavljanju mreže vseh zainteresiranih strani in institucij, ki sodelujejo pri preventivni strategiji. Kot prve so to službe inšpekcije dela, organizacije delodajalcev in sindikati.
V zvezi s preprečevanjem je glavni cilj zagotovitev spoštovanja delovnega prava na vseh delovnih mestih in s tem boj proti delu na črno, zlasti v bolj ogroženih sektorjih, vključno s kmetijstvom, gradbeništvom, predelavo hrane in gospodinjskim delom.
Zavezan sem tudi razvoju nove zakonodaje na področju boja proti trgovini z ljudmi in izkoriščanja delavcev migrantov za delovno silo. Primer je nedavni predlog direktive, ki predvideva sankcije zoper delodajalce, ki zaposlujejo državljane tretjih držav z nezakonitim prebivališčem v državi članici. Namen tega predloga je učinkovitejši boj proti izkoriščanju delavcev migrantov z odvračilnimi upravnimi sankcijami in s kazenskimi sankcijami v najresnejših primerih, vključno s trgovino z ljudmi, in kjer so odkriti še zlasti izkoriščevalski delovni pogoji.
Preiskava in pregon morata postati učinkovitejša. Organi pregona morajo v celoti izvajati zakonodajo proti trgovini z ljudmi na področju izkoriščanja za delovno silo, vključno z zakonodajo v skladu z okvirnim sklepom o trgovini z ljudmi in direktivo o dovoljenjih za prebivanje za žrtve trgovine z ljudmi.
Kot je pokazala nacionalna dobra praksa, so ukrepi zagotavljanja pomoči žrtvam trgovine z ljudmi bistveni za zaščito njihovih temeljnih pravic in istočasno spodbujanje uspešnega pregona. Zagotavljanje pomoči, prebivališča in podpore pri iskanju boljšega dela in življenjskih razmer bo zagotovilo sodelovanje žrtev trgovine z ljudmi v kazenskih postopkih in olajšalo kaznovanje storilcev.
Za konec bi povedal, da bo Komisija na prvem dnevu proti trgovini z ljudmi, ki bo 18. oktobra, pripravila priporočila v sodelovanju z državami članicami in za države članice o opredeljevanju in podpori žrtev - najprej glede ranljivih skupin, kot so otroci - na podlagi tesnega sodelovanja med organi pregona, tožilstvi, nevladnimi organizacijami in drugimi ponudniki storitev.
Silvia Ciornei
(RO) Gospa predsednica, naj se komisarju Frattiniju zahvalim za odgovor. Po predložitvi mojega vprašanja sva se s komisarjem srečala in razpravljala sva o vidikih trgovine z ljudmi. Močno cenim sodelovanje Evropske komisije in komisarja samega v boju proti temu pojavu in vesela sem, da bo Evropska komisija 18. oktobra izvedla dejanske ukrepe za njegovo zaustavitev, vključno s tistimi, ki jih je navedel komisar, in sicer uvedbo kazenskih sankcij za resne primere dela na črno.
Zanima me, če komisar namerava v imenu Evropske komisije od Sveta zahtevati pooblastilo, da v imenu Evropskih skupnosti podpiše Konvencijo o ukrepih proti tihotapljenju ljudi, ki je zelo učinkovit instrument za boj proti trgovini z ljudmi.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, odgovor je zagotovo pozitiven. Zavezani smo, vključno z mano osebno, k zagotavljanju, da vsi mednarodni instrumenti vidijo Evropo, ki ukrepa in je vodilna.
V zvezi z instrumentom, ki ste ga navajali, in tudi drugimi neposrednimi pobudami, Komisija vsekakor ne more, gospe in gospodje, vsega narediti sama. Predlagam direktivo o kaznovanju dobičkarjev, ali raje trgovcev s sužnji, ki zlorabljajo žrtve trgovine z ljudmi, vendar če se države članice s tem ne strinjajo, če nas ne podpira mreža malih, srednjih in velikih podjetij v Evropi, bodo takšni instrumenti precej manj učinkoviti. Zato pozivam, da med seboj sodelujemo.
Reinhard Rack
(DE) Naslednje leto bo v Avstriji in Švici potekal EURO 2008. Trgovci z ljudmi in ženskami so nanj že pripravljeni. Ali je pripravljena tudi Komisija?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - To je zelo pomembno vprašanje. Precej dobro izkušnjo smo imeli leta 2006 na svetovnem prvenstvu v nogometu v Nemčiji. Zelo tesno smo sodelovali z vsemi državami članicami, policijskimi organi in nemškimi oblastmi. V tem obdobju smo število mladih žrtev trgovine z ljudmi v Nemčiji zmanjšali najmanj za 3 000 ali 4 000. Tudi zdaj smo pripravljeni na to.
Pripravljamo poročilo o zelo pomembnih rezultatih evropskega sodelovanja, ki bo kmalu objavljeno. Morda veste, da najmanj 12 držav članic sodeluje pri sprejemanju ukrepov, da se na mejah ustavijo in nadzirajo sumljive osebe, ki poskušajo v državo nezakonito pripeljati mlade žrtve trgovine z ljudmi. Enako sodelovanje načrtujemo naslednje leto z Nemčijo, Avstrijo in Švico, ki bodo tudi gostile prvenstva. Nemčija se je pri tem zelo izkazala.
DanutBudreikait
(LT) Pojav, pri katerem so ljudje ugrabljeni, nasilno zaposleni in jim je odvzeta svoboda gibanja ter vsake dejavnosti, in pri katerem ne morejo pustiti svojega delovnega mesta ter so kot v ječi, je zelo star. O tem izvemo v medijih in iz raznih preiskav. Ali ima Komisija kakšne splošne statistične podatke o državah, v katerih se to pojavlja, in ali to ne spada h kazenskemu pravu? Država članica ne sme odstopati od kaznovanja kršiteljev, ki drugim odvzamejo svobodo.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zavedamo se najbolj zaskrbljujočih potekov dogodkov. Prav tako se zavedamo, da nekatere države članice okrepljeno sodelujejo pri preprečevanju in zatiranju. Vendar je način opredelitve teh kriminalnih dejanj po mojem mnenju vseevropski problem.
Kot ste dejali, kadar so ljudje prisiljeni delati v krutih pogojih, so talci, in tistih, ki so za to odgovorni, ne moremo kaznovati le v skladu s predpisi za nezakonito delo, ker se morajo takšna kazniva dejanja obravnavati kot zasužnjevanje drugih ljudi. Samo tako bomo lahko izboljšali razmere. Naj navedem primer: le, če opredelimo takšne zločine na resen način, kot si po mojem mnenju zaslužijo, bomo lahko uporabljali evropski nalog za prijetje.
To je le primer, vendar, kot veste, se evropski nalog za prijetje uporablja le v kategoriji resnih kaznivih dejanj, in ponazarja, da so države članice, na katere se obračam, pripravljene poostriti svoja nacionalna kazenska prava, da bodo takšna kazniva dejanja lahko dokončno opredeljena (kar se v nekaterih državah članicah že dogaja) kot resnično resna kazniva dejanja, s čimer se bo omogočilo delovanje evropskih instrumentov sodelovanja, ki smo jih končno vzpostavili. To je ključni predpogoj.
Zadeva: Ukrepanje proti mednarodnemu kriminalu in Sodišče Evropskih skupnosti
Razvoj Evropske unije je potekal na podlagi izvajanja zakonodaje, najnovejša skrb glede ukrepanja proti mednarodnemu kriminalu pa je povzročila sprejetje določb v okviru tretjega stebra, tj. na podlagi medvladnega sodelovanja, brez da bi se predložile, kot bi se morale, v pregled Sodišču Evropskih skupnosti. Ali Komisija meni, da je mogoče okrepiti sodni nadzor nad dejavnostmi tretjega stebra, da bi se v Uniji povečala pravna varnost?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, Sodišče Evropskih skupnosti ima pomembno vlogo pri varovanju zakonitosti, izvajanja in uporabe instrumentov tretjega stebra.
V skladu s členom 35 Pogodbe ima Sodišče pristojnost, da na zahtevo sodišča države članice predhodno odloča o veljavnosti ali razlagi okvirnih sklepov in sklepov, o razlagi konvencij, sprejetih v okviru naslova VI Pogodbe, ter o veljavnosti in razlagi ukrepov za njihovo izvajanje.
Vendar ta pristojnost velja le v tistih državah članicah, ki so izjavile, da sprejmejo pristojnost Sodišča. Države članice, ki so sprejele to pristojnost, pa jo lahko omejijo na najvišja nacionalna sodišča. Do zdaj je žal samo 16 držav članic sprejelo pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti za predhodno odločanje glede instrumentov v okviru tretjega stebra, od katerih sta jo dve omejile. Menim, da je to precej nezadostno in ne omogoča ustreznega dialoga med Sodiščem in nacionalnimi sodišči, ki vsak dan izvajajo evropsko zakonodajo.
Poleg tega je Sodišče Evropskih skupnosti pristojno za preverjanje zakonitosti okvirnih sklepov in sklepov. Države članice in Komisija lahko vložijo tožbo pri Sodišču Evropskih skupnosti za izpodbijanje zakonitosti teh ukrepov. Komisija je v praksi to možnost že dvakrat izkoristila. Mislim na primere, ko je zahtevala razveljavitev okvirnega sklepa o izvajanju kazenskega prava v zvezi z varstvom okolja in onesnaževanjem z ladij. Vendar menim, da je treba te določbe še izboljšati. Sedanja Pogodba še zlasti ne zagotavlja mehanizma, podobnega postopkom za ugotavljanje kršitev zakonodaje Skupnosti, za spremljanje izvajanja instrumentov v zakonodaji držav članic.
V dveh sporočilih o izvajanju haaškega programa, ki sem jih Komisiji predložil leta 2006 in julija 2007, sem izrazil stališče o vrzelih v pristojnosti Sodišča na področju svobode, varnosti in pravice. Komisija zato pozdravlja mandat, o katerem so se dogovorile države članice za medvladno konferenco, da se dokončno določijo podrobnosti reformne pogodbe. V okviru reformne pogodbe od Sodišča pričakujem, da postane v celoti odgovorno na vseh področjih pravice, svobode in varnosti. To je pomembno za obravnavanje slabega izvajanja predhodno dogovorjenega dela na nacionalni ravni.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospa predsednica, komisar je odgovoril, kot sem predvideval, ker se zavedam vrednosti, ki jo pripisuje institucijam pravne države.
Težava je, da je ustavna pogodba še vedno nedoločena točka: ne vemo, ali nam jo bo uspelo končati, pri tem pa moramo biti v tej Skupnosti dejavni, obravnavati moramo teroristične zločine in zagotavljati pravno varnost.
Vprašanje, ki ga zastavljam komisarju, je, ali glede na pomanjkanje volje nekaterih držav do obvezanosti pred sodiščem, meni, da je primerno, da še naprej sprejemamo protiteroristične ukrepe, medtem ko s takšnimi ukrepi ne krepimo vloge sodišč. Z drugimi besedami, kadar koli se sprejme ukrep takšne vrste, bi se morale države članice obvezati, da bodo priznavale pristojnost Sodišča Evropskih skupnosti. V nasprotnem primeru se bomo soočili z možnostjo sprejetja avtoritativnih ali prisilnih metod brez možnosti pritožbe na Sodišče.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, to je zelo občutljivo vprašanje. Po eni strani menim, da morajo države članice upoštevati svoje odgovornosti in da je njihova prva odgovornost strinjanje v oktobru, v obdobju portugalskega predsedstva, glede predloga Evropskega Sveta na medvladni konferenci, ki je zelo jasno pooblastilo in vključuje nove pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti.
Nedvomno bomo potem lahko naredili ogromen korak naprej, zlasti pri najobčutljivejših vprašanjih in sektorjih, tj. tistih, ki so v trenutnem tretjem stebru, v katerem bo Sodišče končno dobilo pristojnost. Končno bo Sodišče imelo možnost celotnega pregleda.
Poudarjam, da v nekaterih primerih države članice ne želijo niti upoštevati navodil Sodišča Evropskih skupnosti, ki nam je povedalo, da je na nekaterih področjih instrument kazenskega prava lahko tudi evropski instrument, tako naj bi po besedah Sodišča veljalo na primer za občutljivo vprašanje onesnaževanja. Nekatere države članice še naprej nasprotujejo kakršnemu koli takšnemu sporazumu, za katerega je na žalost potrebna soglasna podpora in ki je le posledica odločitve Sodišča, vendar mu vseeno nasprotujejo.
Jasno je, da se bo ta težava rešila le, če bo oktobra portugalskemu predsedstvu uspelo doseči sporazum, kar bi bil velik uspeh in bi pomenil velik korak naprej, kot ste dejali, in kar v celoti podpiram.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, splošno znana skrivnost je, da so gonilne sile organiziranega kriminala v nekaterih državah članicah v najboljših možnih odnosih z najvišjimi policijskimi krogi. Kako in s kakšnimi sredstvi bo Unija pomagala tistim vzhodnim in jugovzhodnim evropskim državam, ki imajo že tako velike denarne in finančne težave, v boju proti sodelovanju politike in organiziranega kriminala?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, menim, da kot splošni cilj to ne zadeva le vzhodnih držav, ker je splošni cilj spodbuditi učinkovit, strog in trajen boj proti korupciji.
Boj proti korupciji se ne sme končati, ko država na primer postane članica Evropske unije. Sodelovali smo z veliko državami kandidatkami, ki so postale države članice Evropske unije. Te države so dosegle zelo dobre rezultate in zdaj si na primer želimo sodelovati z državami, ki niso kandidatke, vendar so zgolj naše sosede: države zahodnega Balkana, pomembnimi partnerji, kot je Ukrajina, državami, s katerimi imamo pomembna partnerstva. Menim, da je vedno v našem interesu, da pomagamo tem državam izkoreniniti korupcijo, ker so podjetja in politika vedno povezana s korupcijo.
Moj odgovor na vprašanje je vsekakor pozitiven. To je v interesu Evropske unije je, in menim, da je tudi v našem interesu ter v interesu ljudstev teh držav, ker se ljudem, ki trpijo zaradi politične korupcije, dnevno odrekajo pravice. To dolgujemo Evropi in ljudem iz teh držav.
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, gospod komisar, organiziranje nezakonitega priseljevanja in trgovine z ljudmi sta pomembni področji dejavnosti organiziranega kriminala. Kot predstavniki Evropske unije smo na vašo pobudo ustanovili agencijo Frontex, kar je bila dobra zamisel, vendar z velikimi težavami pri izvajanju: države članice ne izpolnjujejo svojih obveznosti, dejavnosti se julija prekinejo in nadaljujejo šele septembra. Kakšne ukrepe nameravate izvesti za učinkovito delovanje instrumenta agencije Frontex in omogočanje potrebne podpore za države članice skozi celo leto, da bomo imeli učinkovit instrument za boj proti organiziranemu nezakonitemu priseljevanju, kar si želite tudi vi?
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, menim, da smo že dosegli zelo vidne rezultate. Če bo kdo med vami primerjal uradno statistiko iz leta 2006 s tisto iz prvih osmih mesecev leta 2007, od januarja do konca avgusta, bo ugotovil, da je število nezakonitih priseljencev iz osrednjega Sredozemlja do 40 % nižje kot leta 2006, na Kanarskih otokih pa jih je bilo leta 2007 za več kot 60 % manj kot leta 2006. To ponazarja, da delovanje agencije Frontex že prinaša dobre rezultate.
V nadaljevanju tega tedna se bo za osrednje Sredozemlje začela druga misija agencije Frontex, ki se bo imenovala Nautilus II, za zahodno Sredozemlje pa sem predlagal tudi tretjo misijo Frontex, in sicer med Balearskimi otoki, Španijo, Morokom in Sardinijo. Te dejavnosti zahtevajo večje sodelovanje posadke, plovil, helikopterjev in letal.
Sodelovanje med državami članicami se vsak dan povečuje, ker vidijo rezultate. Vendar se mora povečati število zaposlenih v Frontexu, ker, kot verjetno že veste, Frontex dejansko deluje z manj kot 90 ljudmi, ki usklajujejo dejavnosti v celotnem območju zunanjih mej. Če upoštevamo prvotne rezultate, je nedvomno, da to ponazarja rekordno učinkovitost.
Prepričani smo, da bo Parlament podprl finančno pomoč za Frontex in pomoč v obliki strokovnega znanja, ki sicer ga že ima, vendar ne v ustreznih količinah.
Zadeva: Vloga raziskav EU v zvezi z evropsko živilsko politiko
Glede na nasprotujoča si stališča v EU v zvezi z gensko spremenjenimi živili, ali bi lahko Komisija pojasnila svoje stališče v zvezi z vlogo raziskav na tem področju.
Lahko Komisija navede, ali je z znanstvenega vidika mogoče, da se katera koli država članica EU razglasi za "območje brez gensko spremenjenih živil"? Če je mogoče, ali bi bilo takšno imenovanje v skladu z veljavno zakonodajo EU na tem področju in kako bi se takšno imenovanje v zvezi z živalskimi proizvodi lahko potrdilo?
Ali so raziskave Komisije pokazale, da bi EU koristilo sprejetje statusa "brez gensko spremenjenih živil" in kakšne bi bile morebitne posledice tega?
Janez Potočnik
komisar. - Poslanki McGuinness se zahvaljujem za vprašanje. Najprej bi vam rad odgovoril na vprašanje glede splošnih raziskav gensko spremenjenih organizmov. V preteklosti je Komisija v okviru petega in tudi šestega okvirnega programa financirala raziskovalne projekte o gensko spremenjenih živilih, pri čemer je več projektov obravnavalo ocene varnosti gensko spremenjenih živil.
Financirali so se tudi raziskovalni projekti o vprašanju soobstoja gensko spremenjenih organizmov in tradicionalnih pridelkov, ki so obravnavali tudi ukrepe sledljivosti. Ti projekti bodo končno prispevali k zmanjšanju stroškov in zagotavljanju potrošnikom možnosti odločanja na podlagi informacij v skladu z zakonodajo Skupnosti. Letos je Komisija v prvem razpisu za predloge v okviru sedmega okvirnega programa pozvala k predložitvi predlogov na temo raziskav ocene kratkoročnih in dolgoročnih učinkov gensko spremenjenih organizmov na zdravje ljudi in živali, da bi se podprl razvoj izboljševanja tehnik za poprodajni nadzor in analizirale njegove morebitne omejitve. Medtem ko so se ocene že izvedle, izbirni postopek predlogov za financiranje še vedno poteka.
Poleg tega je Komisija v okviru Generalnega direktorata za okolje uvedla dopolnilno študijo, ki obravnava dolgoročne učinke gensko spremenjenih pridelkov na zdravje, biotsko raznovrstnost in okolje. Ključni cilj te študije bo prednostno opredeliti potencialna tveganja glavnih tržnih kombinacij pridelkov, ki se gojijo po svetu, z zbiranjem in analizo informacij, dobljenih iz literature o medsebojnih pregledih in od ustreznih organizacij, znotraj in zunaj Evropske unije. Ob ustreznih strokovnih izkušnjah in znanju pri raziskavah in pridelavi gensko spremenjenih pridelkov se rezultati pričakujejo naslednjo pomlad.
V prihodnje bi lahko raziskave, ki jih financira Komisija, vključevale orodja za oceno varnosti, ocene tveganja in koristi, vključno z obveščanjem o tveganju in dojemanjem tveganja, metode odkrivanja, načine za zagotavljanje sledljivosti ter soobstoja gensko spremenjenih in konvencionalnih organizmov.
V zvezi z drugim delom vašega vprašanja glede soobstoja pa bi rad povedal naslednje. Omeniti je treba, da se lahko z dovoljenimi gensko spremenjenimi organizmi v EU prosto trguje in se jih uporablja v skladu s pogoji iz predvidenega dovoljenja. Zakonodajni okvir za pridobitev dovoljenja za dajanje na trg in namerno sproščanje v okolje gensko spremenjenih organizmov v EU ne predvideva možnosti vzpostavitve območij, na katerih je gojenje ali dajanje na trg gensko spremenjenih organizmov splošno prepovedano. Splošna prepoved bi bila v nasprotju z zakonodajo Skupnosti, zlasti z Direktivo 2001/18/ES o namernem sproščanju gensko spremenjenih organizmov v okolje.
Vsekakor so za dajanje na trg dovoljeni le gensko spremenjeni organizmi, ki so bili znanstveno ocenjeni kot varni za okolje ter zdravje živali in ljudi. Prepoved določenega proizvoda mora biti znanstveno utemeljena v skladu s členom 23 te direktive, tako imenovanim členom o zaščitni klavzuli.
Raziskave Skupnosti o soobstoju preučujejo ustrezne ukrepe za ločevanje dovoljenih gensko spremenjenih pridelkov od konvencionalnih in ekoloških pridelkov na izvedljiv in praktičen način. Rezultati raziskav so pokazali, da je izvedljivo zadovoljivo ločevanje glavnih izdelkov, ki so se do zdaj obravnavali - koruze in sladkorne pese. Vendar se z naraščajočim komercialnim gojenjem in gensko spremenjenimi pridelki v EU ter uvozom gensko spremenjenih živil in krme ne bomo mogli izogniti naključni prisotnosti, do katere pride zaradi genskega pretoka in dodatkov.
Glede vašega vprašanja o možnosti potrditve označitve "brez gensko spremenjenih organizmov" v zvezi s proizvodi živalskega izvora, bi vas rad opozoril na izjavo iz dokumenta Evropske agencije za varnost hrane, objavljenega 20. julija 2007, v kateri je Agencija navedla, da zdaj ne obstaja nobena tehnologija, ki bi omogočila veljavno in zanesljivo sledenje proizvodov živalskega izvora, kot so meso, mleko ali jajca, v primerih ko se živalim daje krma, ki vsebuje gensko spremenjene rastline, ali če povem drugače, z uporabo obstoječih razpoložljivih tehnologij v užitnih proizvodih domačih živali niso bili odkriti fragmenti DNK ali beljakovine gensko spremenjenih rastlin.
Če dodam nekaj s področja mojih kolegov, Komisija še vedno ocenjuje ukrepe glede soobstoja, ki so jih sporočile države članice, glede njihove skladnosti z zakonodajo Skupnosti Svet je pozval Komisijo, da skupaj z državami članicami razvije smernice za ukrepe glede soobstoja določenih pridelkov na tehnični ravni.
Komisija vzpostavlja evropski urad za soobstoj, ki bo to tehnično delo opravljal skupaj z nacionalnimi strokovnjaki in zainteresiranimi stranmi. Po načrtih bo urad začel delovati do konca leta 2007 Prvi obravnavani pridelek bo koruza.
Glede nadaljnjih korakov za uskladitev pa namerava Komisija v poročilu, načrtovanemu za leto 2008, povzeti potek dogodkov v državah članicah v zvezi z razvojem zakonodajnih ureditev in praktičnimi izkušnjami z večvrstnim gojenjem gensko spremenjenih pridelkov. Na podlagi tega se bo sprejela odločitev o prihodnjih korakih v zvezi s tem vprašanjem.
Na koncu pa bi rad v zvezi z zadnjim delom vprašanja glede možnih posledic statusa "brez gensko spremenjenih organizmov" dodal naslednje. Kmetje se lahko sami prosto odločijo, da ne bodo gojili gensko spremenjenih pridelkov ali da bodo prostovoljno vzpostavili območja, na katerih se ne bodo gojili gensko spremenjeni pridelki. Ta območja se lahko vzpostavijo le na podlagi prostovoljnega in soglasno doseženega sporazuma, ki ga sklenejo vsi zadevni kmetje na ustreznih lokacijah, pri čemer ima vsak kmet možnost, da odstopi od sporazuma in goji gensko spremenjene organizme, če tako želi.
Regije ali kmetje, ki ne želijo gojiti gensko spremenjenih pridelkov ali želijo sprejeti status "brez gensko spremenjenih organizmov", lahko uporabijo ugotovitve raziskav okvirnih raziskovalnih programov. Do zdaj rezultati naših raziskovalnih projektov niso pokazali razlogov, zakaj bi status "brez gensko spremenjenih organizmov" koristil javnemu zdravju ali okolju.
Glede drugih zadev, povezanih z vašim vprašanjem, pa so gospodarske posledice za prostovoljno vzdržanje gojenja gensko spremenjenih pridelkov odvisne od številnih dejavnikov, kot so cene gensko spremenjenih ali gensko nespremenjenih pridelkov, agronomske razlike med njimi, razlike v stroških pridelka, semen in tako naprej. Omeniti je treba še lokalne dejavnike, škodljivce, podnebne razmere, strukturo kmetijske proizvodnje in drugo ter regulativne pogoje za zagotovitev soobstoja gensko spremenjenih pridelkov s konvencionalno in ekološko pridelavo.
Gospodarski učinek se bo med regijami in državami članicami verjetno razlikoval. Te razlike so izražene tudi v razlikah med stopnjami gojenja gensko spremenjenih pridelkov v različnih evropskih regijah.
Živinoreja v EU je zelo odvisna od uvoza živalske krme, pridobljene iz soje, koruze in drugih pridelkov. Večina uvoženih živil, pridobljenih iz koruze in soje, je označena kot gensko spremenjeni proizvodi. Potrjena gensko nespremenjena sojina moka je zdaj na voljo le na majhnem delu trga. Ob upoštevanju večanja proizvodnje gensko spremenjene soje po svetu bi se lahko ta del trga razširil, vendar bi se s tem povečali tudi stroški.
Predsednica
Hvala, komisar. Hvaležna sem vam za odgovor, ampak vzeli ste si precej časa in mislim, da moram to pripomniti - odgovor je trajal skoraj devet minut.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, jaz bom kratka. Medtem ko opominjate komisarja, bi se rada zahvalila, ker pogosto ne prejmemo informacij, zato zelo cenim vašo jasnost. Podrobnosti bom še morala preučiti. Imam dve pripombi in vprašanje, pri tem pa bom pazila na čas.
Ali se mora država prostovoljno odločiti za status "brez gensko spremenjenih organizmov"? To je predlagano na Irskem kot del programa za vlado in se preučuje. Ali se lahko kot država odločimo, da si ne želimo vnosa živil, proizvedenih iz na primer mesa živali, ki so se hranile z gensko spremenjenimi proizvodi, ali vnosa v državo kakršnih koli določenih živil, ker si želimo ohraniti status "brez gensko spremenjenih organizmov"? Ali vas skrbi vpliv takšne politike na cene žita?
Janez Potočnik
komisar. - Če sem iskren, vam na to težko odgovorim. Seveda bo potrebno upoštevanje veljavne zakonodaje Skupnosti. To je odkrit odgovor. Če bi bilo vprašanje v zvezi z raziskavami in razvojem, bi lažje odgovoril, vendar mislim, da je odgovor precej odkrit: treba je upoštevati veljavno zakonodajo Skupnosti.
Jim Allister
Ali ne drži, da počasen pristop Komisije pri odobritvi proizvodov iz gensko spremenjenih organizmov prispeva k večanju cen krme za živino v EU? Na primer velike zamude pri odobritvi uporabe stranskega proizvoda koruze Hercules resno škoduje konkurenčnosti našemu sektorju trgovine z žitom, kljub temu pa je proizvod iz gensko spremenjenih organizmov GA 21 iz Argentine v EU dovoljen za prehrano ljudi, vendar ne za krmo živali. Ali ni že čas, da racionaliziramo in osmislimo te razmere in odpravimo nekaj izmišljene politične korektnosti, ki je vzrok zanje?
Janez Potočnik
komisar. - Poudariti želim svoje stališče, da si očitno zelo prizadevamo za sprejetje vseh možnih ukrepov za čim boljše razumevanje razmer glede gensko spremenjenih in gensko nespremenjenih organizmov.
Odločitve Komisije vedno temeljijo na obstoječem znanju. Tega nikoli ne prezremo in prizadevamo si ohraniti ta pristop. Na posledice politike, kot ste omenili, se nikoli nismo osredotočali.
John Purvis
Pridružujem se zahvali gospe McGuinness gospodu komisarju za odličen in zanimiv odgovor. Menim, da bo preučevanje tega precedenčnega dokumenta za nas zelo koristno, ker se mi zdi, da na splošno podpira znanstveno utemeljitev uporabe gensko spremenjenih pridelkov v Evropi, če se ti znanstveno potrdijo in odobrijo.
Omenil je tudi zaščitno klavzulo. Kdaj namerava Komisija vse svoje odločitve sprejemati na podlagi znanstvenih raziskav, ki jih izvaja njen oddelek, ter nastopiti proti javnemu mnenju, ki se bori proti uporabi gensko spremenjenih proizvodov, kar škoduje kmečkemu prebivalstvu in dejansko tudi cenam živil ter negativno vpliva na gospodarstvo Evrope?
Janez Potočnik
komisar. - Kot veste, to je zelo zapleteno vprašanje in treba je razumeti, da so nekateri previdni. Zato je pomembno, da čim bolj razvijemo zavedanje in raven znanja, ker je bistveno, da sprejemamo odločitve na podlagi svojega znanja. Po najboljših močeh si bom prizadeval za zagotovitev, da se v prihodnje ta raven znanja čim bolj razvije.
Predsednica
Hvala, komisar. Nisem hotela biti pregroba, ampak treba je vzpostaviti ravnovesje med podrobnostmi in časom, kar ni enostavno.
Drugi del
Zadeva: Izvajanje proračuna EU
Ali lahko Evropska komisija poda izjavo o tem, kako meni, da se lahko postopki o dogovoru glede porabe proračuna EU v prihodnosti poenostavijo in racionalizirajo?
Dalia Grybauskaitė
komisarka. - Želim odgovoriti in ponoviti odgovor, ki sem ga že poslala gospodu Crowleyju, o letnih postopkih in proračunskih postopkih na splošno ter kako jih je mogoče izboljšati. Odgovor je sestavljen iz dveh delov. Najprej glede sedanjega besedila, kaj je še mogoče narediti, kako lahko sredstva uporabimo učinkoviteje in seveda, prihodnje predloge v popravljeni pogodbi, ki so se pojavili na letošnjem junijskem zasedanju Sveta.
V zvezi s sedanjimi postopki za Pogodbo lahko rečemo, da smo na splošno zadovoljni z rezultati, ker imamo v skladu z veljavno Pogodbo možnost izboljšanja in iskanja hitre rešitve v primeru nujnih razmer. Nedavni primer je lanskoletni cunami, letos sta bila to Palestina in delno Kosovo. Težavo smo lahko rešili s pospeševanjem obravnave - vendar to zahteva nekaj časa ter je zelo odvisno od strnjenih tristranskih pogajanj med proračunskima organoma in Komisijo.
Vendar ima poslanec prav glede tega, da je pri Pogodbi še dovolj možnosti za izboljšave, pri čemer eden od primerov zadeva pragmatičen časovni razpored pri letnem proračunskem postopku, ki se ga upošteva od leta 1975. Poleg zahtev iz pogodbe smo se skupaj - pri tem mislim na proračunske organe in Komisijo - dogovorili, da postopek podaljšamo za dva meseca in pol, predvsem zato, ker takrat ni bilo elektronske pošte. Zdaj takšnega časovnega razporeda ne potrebujemo, vendar ga imamo vseeno inertno na naših mizah in nihče ne začne obravnavati tega vprašanja. Seveda se lahko takšna večja produktivnost pokaže s tem primerom.
Vendar je tu drug element, ki je zelo zanimiv in smo ga sprejeli s pogajanji s Parlamentom in Svetom ter ga je Svet končno sprejel, nova finančna uredba in njena pravila za izvajanje, ki se uporabljajo od maja tega leta, 2007. Tukaj že imamo nekatere poenostavitve in racionalizacijo pri izvajanju evropskega proračuna na letni osnovi.
Vendar so verjetno najboljše sporočilo, ki vam ga lahko danes posredujem, predlogi spremenjene pogodbe. V zvezi s tem želim poudariti štiri elemente, ki lahko izboljšajo demokratično preverjanje, odgovornost in preglednost pri proračunskem postopku.
Prvi inovativni predlog v spremenjeni pogodbi je, da se odpravi razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki, kar bo zagotovilo en postopek za sprejetje letnega proračuna s strani proračunskih organov.
Drugič, tako imenovana "najvišja stopnja povišanja" iz člena 27 Pogodbe ES, ki je ponavadi sporna v letnih postopkih pogajanj, se ne bo več uporabljala ali ne bo več potrebna, ker bo njena zamenjava v praktičnem smislu, večletni finančni okvir, vsebovan v pogodbah, čemur danes ni tako.
Končno, v prihodnjih finančnih uredbah bomo imeli drugačen postopek sprejetja. Sprejetje bo potekalo s postopkom soodločanja s Parlamentom. Do leta 2007 je o tem soglasno odločal le Svet, torej države članice. To, kar načrtujemo, pomeni veliko razliko.
Vsi ti predlogi ter možnost izboljšanja na letni in dnevni osnovi bodo tako dali večje pristojnosti demokratično izvoljenemu Evropskemu parlamentu in dodatno demokratizirali postopek odločanja.
Brian Crowley
Zahvaljujem se komisarki za odgovor in njeno posredovanje pri naslednjem vprašanju.
To zadeva vprašanje v zvezi s tem, kaj nova reformna pogodba pomeni za nas glede vidika večletnega financiranja in izvajanja proračuna. Kot veste, imamo vsako leto običajne argumente v zvezi z nekaterimi lastnimi viri, ki so na voljo, ter drugimi sredstvi, ki smo jih dali na voljo, ter v zvezi s tem, kako je bil ta denar razporejen med različne postavke, pa naj bodo to kmetijstvo, socialna struktura, strukturni skladi, regionalno financiranje in tako naprej.
Ena največjih pritožb, ki se vedno znova pojavlja tu v Parlamentu, je, da ljudje ne vedo, kje se porabi evropski denar. Ne vedo natančno, kako se sredstva, ki jih po njihovem mnenju prispevajo, porazdelijo med različnimi državami. Vem, da so države članice same odgovorne za takšno obveščanje, vendar, ali ni na voljo mehanizma, s katerim bi lahko Komisija lažje prikazala področja izdatkov?
Dalia Grybauskaitė
komisarka. - Želela bi sporočiti, da smo dosegli sporazum s Svetom prav o novi finančni uredbi, v skladu z našo pobudo o preglednosti, pri čemer so se države članice strinjale, da bodo sporočale in objavljale vse informacije o vseh prejemnikih sredstev - ne le za kmetijstvo, ampak za vsa sredstva. Sporazum o kmetijstvu bo začel veljati leta 2009, drugi pa v letih 2008, 2009 in 2010.
To pomeni velik korak naprej glede preglednosti, odgovornosti, odprtosti in komunikacije z državljani. Državljani bodo lahko vedeli, kdo bo prejel vsak cent in zakaj, in tudi države članice bodo lažje odgovarjale.
Paul Rübig
(DE) Gospa komisarka, moje vprašanje zadeva nedavno direktivo o plačilih. Veliko malih in srednjih podjetij, pa tudi raziskovalcev, se vedno znova pritožuje zaradi časa, ki je potreben med odobritvijo projekta in dejanskim izplačilom. Predfinanciranje je za mala in srednja podjetja veliko pretežavno. Ali menite, da bi lahko Komisija uskladila svoje plačilne pogoje z nedavno direktivo o plačilih, ki velja za celotno Evropo in ki smo jo vsi podprli?
Dalia Grybauskaitė
komisarka. - Težavo poznamo in v zvezi s temi vprašanji smo uporabili nove uredbe in pravila za izvajanje. Upamo, da bodo ta nova pravila, ki so na voljo in v veljavi od maja letos, poenostavila postopek in seveda omogočila tudi odgovornejši odziv Komisije. Zavedamo se, da morajo biti pravila enaka za vse, ne le za države članice in prejemnike, ampak tudi za Komisijo.
Reinhard Rack
(DE) Gospa komisarka, navajali ste politične krize. Letos smo bili priča neštetim naravnim nesrečam v Grčiji, Združenemu kraljestvu in drugod. V takšnih primerih je zelo pomembno, da so proračunska sredstva takoj na voljo. Ali so naši trenutni instrumenti ustrezni, ali bi se morale uvesti izboljšave? Ali obstajajo načini za povečanje splošne finančne pomoči, glede na to, da številke za to poletje kažejo, da trenutna sredstva nikakor ne bodo zadostovala?
Dalia Grybauskaitė
komisarka. - Predvsem v zvezi z Grčijo predvidevamo vsaj tri vire za potencialno zbiranje sredstev. Poleg skladov regionalne politike imamo poseben sklad v vrednosti več kot 1 milijardo EUR letno, ki ga lahko uporabimo. Prav tako predvidevamo ponovno načrtovanje, to pomeni preusmeritev programov, ki so bili predhodno načrtovani, grška vlada pa se bo naslednji teden pogajala z našim tehničnim osebjem o tem, katere programe želi spremeniti ali nadomestiti z drugimi in katere bodo prednostne naloge.
Prav tako se lahko kmetijski skladi uporabijo za obnovo zemljišč, zlasti zemljišč, ki so se uporabljala kot kmetijska zemljišča na tem polotoku. Torej lahko preučimo tri ali štiri možne vire sredstev in jih zberemo.
Glede postopkovne strani pa lahko v zvezi z vprašanjem glavnega spraševalca povem, da so postopki lahko včasih zelo dolgotrajni, če smo odkriti in nas ni strah tega povedati. Seveda bomo končno dejansko zahtevo od grške vlade prejeli približno 10 dni po vseh izračunih, vendar bodo odziv in postopki trajali dolgo časa. V povprečju ponavadi plačamo od šest do osem mesecev po dogodku, kar seveda ni najboljša rešitev za države članice in za razrešitev položaja. Medtem ko nam postopki, ki jih zdaj uporabljamo v skladu s Pogodbo, omogočajo biti hitrejši, je treba zagotoviti politično voljo vseh proračunskih organov. Poleg tega lahko predlagana nova pogodba to še pospeši. Vendar pa so zneski na splošno povsem drugo vprašanje. Ves čas nas pozivajo, naj proračun uporabljamo bolj prožno. Imamo na primer nekatere vrstice za novo porabo in nekaj rezerv, ki bodo vrnjene do konca leta. Ta prožnost še ni zagotovljena, ne s strani Sveta ne Parlamenta. Vesela bi bila te prožnosti in verjamem, da bi je bili veseli tudi moji kolegi komisarji, saj imamo zaradi te togosti proračuna včasih res zvezane roke.
Torej imamo nekaj možnosti: prožnost, splošne zneske in hitrost ter hiter odziv pri vseh proračunskih postopkih. To so tri možnosti, prek katerih po mojem mnenju lahko dosežemo večjo učinkovitost pri končnem rezultatu.
Zadeva: Načrtovanje znanstvenih področij in področij učenja v skladu s programom "Izobraževanje in usposabljanje 2010"
Ali lahko Komisija ob upoštevanju cilja ustanovitve skupne osnove za sodelovanje in podporo v izobraževalnem sektorju, zlasti prek programa "Izobraževanje in usposabljanje 2010", za spodbujanje strategije vseživljenjskega učenja sporoči, kakšno stališče bo zavzela pri splošnem načrtovanju znanstvenih področij in področij učenja, ki niso neposredno povezana s trgom dela, kot so stara grščina, latinščina, zgodovina, arheologija in jezikoslovje? Kako bodo evropski državljani prepričani o smiselnosti nadaljnjega poučevanja in učenja predmetov, ki nimajo strogo praktične uporabnosti, zlasti klasičnih jezikov in književnosti ter zgodovinskih študij?
Ján Figeľ
komisar. - Kot vsi vemo, je v skladu s členom 149 Pogodbe ES vsebina izobraževalnega programa v pristojnosti držav članic, kar pomeni, da odločitve o oblikovanju učnega načrta, ki ga izvajajo izobraževalne ustanove, in o predmetih, ki jih poučujejo, sprejemajo izključno države članice.
Naloga Komisija je, da podpira države članice pri njihovem razvoju kakovostnega izobraževanja. V skladu z našim programom "Izobraževanje in usposabljanje 2010" ima Komisija osrednjo vlogo pri izmenjavi najboljših praks med državami članicami, zato da jim pomaga zagotoviti, da se njihovi sistemi izobraževanja in usposabljanja lahko srečujejo z izzivi 21. stoletja.
Ker so vprašanja v zvezi s trgom dela pomemben del lizbonske strategije, je jasno, da imajo vidiki izobraževalne politike, ki so povezani s trgom dela in bolj splošno s konkurenco, v zvezi s tem pomembno vlogo.
To pa ne pomeni, da predmeti, kot so stara grščina, latinščina, zgodovina, arheologija in jezikoslovje, niso povezani s trgom dela. Poleg neposrednih zaposlitvenih možnosti na mnogih od teh področjih študij teh predmetov zajema tudi razvoj in prenos različnih splošnih znanj in spretnosti, kot sta analiziranje in utemeljevanje.
Eno od referenčnih besedil za delovni program v priporočilu Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje med te kompetence šteje "sporazumevanje v tujih jezikih" ter "kulturno zavest in izražanje". Slednje vključuje zavedanje lokalne, nacionalne in evropske kulturne dediščine ter njihove vloge v svetu. Državljanska kompetenca, kot je opisana v resoluciji, vključuje poznavanje sodobnih dogodkov kot tudi glavnih dogodkov v nadnacionalni, evropski in svetovni zgodovini. Zato menim, da je to zelo neposreden in izrecen prispevek k zahtevani usmeritvi, ki jo podpira gospa Panayotopoulos-Cassiotou, in verjamem, da tudi mnogi drugi poslanci tega Parlamenta.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod komisar, hvala za vaš odgovor. Prepričali ste me, da imate trajni interes. Vendar me zanima, koliko finančnih sredstev je dodeljenih za spodbujanje programa "Izobraževanje in usposabljanje 2010"?
Vi ste komisar, odgovoren za kulturo. Kateri del raziskave iz 7. programa se bo uporabil na področjih, ki ste jih omenjali, in sicer poglabljanje znanja na področju jezika, kulture, zgodovine in jezikoslovja?
Ján Figeľ
komisar. - Posebne nadaljnje razdelitve ni, ampak kot vam je znano iz naše pravne podlage, je program razdeljen v štiri glavne stebre v zvezi z vseživljenjskim učenjem: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci in Grundtvig ter poleg tega še horizontalni ukrepi ali izbire prenosa. Morda bi lahko približno enako rekli za raziskave in razvoj ter sodelovanje, vendar je zelo pomembno, da so partnerji - institucije - dejavni na področjih, ki so blizu humanističnim vedam, kulturni ozaveščenosti, spodbujanju vrednot. Tako v konkretnem smislu v programu vseživljenjskega učenja na primer podpiramo Evropsko stalno konferenco Društva učiteljev zgodovine in pomembno je, da takšno društvo obstaja, da je skladno s pravili, da je upravičeno, saj mu potem lahko zagotovimo podporo.
Ne bom spodbujal razlikovanja ali prevelikega ločevanja mehke in trde znanosti. Državljanska vzgoja zajema osnovno usposobljenost ter zelo horizontalne spretnosti, znanja in odnose, ki niso potrebni le za trga dela, ampak tudi za sobivanje v vedno bolj raznoliki Skupnosti ter na lokalni, regionalni ali evropski ravni.
Zadeva: Stopnja osipa pri izobraževanju
V skladu z uradno statistiko, ki jo je objavil Eurostat za leto 2006, je stopnja osipa pri izobraževanju med mladimi Evropejci, starimi od 18 do 24 let, 15,3 %.
Vendar v 14 državah članicah kazalnik presega evropsko povprečje. Najvišje stopnje osipa pri izobraževanju so na Malti (41 %), Portugalskem (39,2 %), v Španiji (29,9 %), na Islandiji (26,3 %), v Italiji (20,8 %), Latviji (19 %) in Romuniji (19 %).
Evropska unija je predlagala dvig stopnje zaposlenosti na 70 % do leta 2020 z lizbonsko strategijo. Vendar glede na povečanje delovne produktivnosti delovna sila potrebuje vedno več usposabljanja.
Kakšne ukrepe namerava sprejeti Evropska komisija za zmanjšanje stopnje osipa pri izobraževanju?
Ján Figeľ
komisar. - Gospa predsednica, leta 2000, ob začetku novega tisočletja, je imelo 17,6 % prebivalstva, starega od 18 do 24 let, največ srednješolsko izobrazbo. Do leta 2006 se je ta stopnja zmanjšala na 15,3 %. Šest novih držav članic je že prekosilo naše merilo za leto 2010, to je 10 %. V skladu s členom 149, kot sem že omenil, je to področje v celoti v pristojnosti držav članic. Države članice so pristojne za vsebino in organizacijo izobraževanja. Naša naloga je, da podpiramo in dopolnjujemo delovanje držav članic. To smo naredili na več načinov. Naštel bom le nekatere. Komisija je zlasti podprla razvoj temeljev, na podlagi katerih se lahko oblikujejo ukrepi politike, pri čemer je sponzorirala številne študije v zvezi s tem vprašanjem.
Poleg tega je v sporočilu o učinkovitosti in pravičnosti v evropskih sistemih izobraževanja in usposabljanja iz leta 2006 Komisija poudarila pomembnost predšolskega izobraževanja kot učinkovitega sredstva za zmanjšanje stopnje osipa v šolah ter prikazala nevarnosti, zaradi katerih lahko učenci opustijo šolanje.
Komisija je nedavno začela tudi postopek javnega posvetovanja o posodobitvi šolskega izobraževanja. To vključuje pridobivanje mnenj zainteresiranih strani o tem, kako najbolje obravnavati vprašanje zgodnjega opuščanja šolanja. V okviru analize lizbonskih nacionalnih programov reform je Komisija izdala posebna priporočila za države članice o opuščanju šolanja, če je bilo to potrebno.
Z delovnim programom "Izobraževanje in usposabljanje 2010" je uporabila odprto metodo usklajevanja za razvoj dobre prakse in vzajemnega učenja v zvezi z opuščanjem šolanja.
Države članice se tudi spodbujajo, da uporabijo strukturne sklade za ciljne intervencije, zato da obravnavajo zlasti visoke stopnje osipa in sodelujejo pri projektih, ki jih financira program vseživljenjskega učenja, ki obravnava to vprašanje.
Za konec, napredek je bil viden in merljiv, vendar še ne zadosten, zato moramo zares nadaljevati in izboljšati dinamiko.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, gospod komisar, hvala za vaš odgovor. Kljub temu, da je izobraževanje odgovornost držav članic, se mora Komisija vključiti tako, da zagotavlja prihodnost Evropske unije. Priporočila spadajo k mehkemu pravu. Evropska komisija mora izrecno zahtevati, da države članice razvijejo akcijske načrte za boj proti osipu v šolah.
Evropska unija potrebuje usposobljene človeške vire. Nesprejemljivo je, da morajo mladi iz revnih družin ali s podeželja opustiti šolanje zaradi slabe finančne situacije. Prebivalstvo EU se stara in za zagotovitev trajnih sistemov socialnega skrbstva je potrebna večja delovna storilnost.
Moje vprašanje je: Gospod komisar, s kakšnimi ukrepi podpirate države članice, da finančno pomagajo otrokom, ki imajo pravico do nadaljevanja šolanja, zlasti tistim iz revnih družin ali s podeželja? To je velik problem in govorimo o prihodnosti Evrope.
Ján Figeľ
komisar. - To bi lahko bil dolg odgovor, vendar bom odgovoril na kratko. Prizadevamo si za sodelovanje ter združevanje sredstev in politik, da bi spodbujali boljše pogoje za mlade.
Komisija bo na primer jutri sprejela pisni postopek - dokument o politiki zaposlovanja mladih. Verjamemo, da so mladi naša prihodnost in da se prihodnost začenja zdaj. Predvsem nove države članice spodbujamo, da več uporabljajo strukturne sklade za podporo izobraževalne politike za mobilnost. Seveda, če rečemo, da sta osnovna odgovornost držav članic sistem in vsebina, verjamemo, da lahko kakovost ali učinkovitost in pravičnost, za kateri si prizadevajo države članice, zagotovita konkretnejše in boljše odgovore našim državljanom, vključno z mladimi.
Prepričan sem, da je vlaganje v človeške vire, zlasti prek izobraževanja in usposabljanja, najdragocenejša in najučinkovitejša naložba v povezanost družbe in prihodnjo konkurenčnost. Tega ne govorim le kot komisar, odgovoren za ta področja, ampak tudi kot politik in oče. Torej ne dvomimo v to, da moramo skupaj narediti več.
Kathy Sinnott
Večkrat ste se sklicevali na strukturne sklade. Kaj lahko kot komisar naredite, da se države spodbudijo k uporabi teh skladov za svoje državljane, za socialne programe itd.? Na Irskem se je, kot vem, večji del teh sredstev porabil za ceste in velike infrastrukturne projekte. Za ljudi se ni porabilo praktično nič.
Ján Figeľ
komisar. - Smo svobodni ljudje, svobodne družbe in poziv je, da smo razumni v tej svobodi. Rekel sem, da je vlaganje v človeški potencial najboljše.
Nisem proti naložbam v moderno infrastrukturo, promet in okolje, kar je pomembno. Vendar tudi v sporočilu, ki sem ga omenil v uvodnem odgovoru, navajamo - in to temelji na znanstvenih dokazih - da je vlaganje v predšolsko vključevanje otrok iz revnejšega družbeno-gospodarskega okolja najučinkovitejši način za obravnavanje njihovih slabših pogojev za družbeno povezanost. Stopnja donosa izobraževanja v predšolski starosti je na primer višja od stopnje donosa dolgoročnih naložb enakih zneskov v finančne ustanove.
To je poziv za ministre in poslance, da se obnašajo kot razumni očetje in mame ter mislijo na prihodnje generacije, ne le na jutri, bližnjo prihodnost ali rezultate naslednjih volitev. Menim, da je takšen generacijski, dolgoročen pristop nujno potreben in zelo učinkovit tudi v finančnem smislu, vendar včasih ravnamo v skladu s kratkoročnimi in celo ozkosrčnimi pristopi.
V Evropi najdemo veliko primerov, Evropa je mozaik in nekatere države članice dajejo zglede, ki zdaj veljajo za svetovne reference. Oglejte si študijo PISA in vabim vas, da si ogledate naslednjo študijo, ki jo bo OECD izdal septembra. Videli bomo, kje se nahajamo po treh letih. Nekatere evropske države so med najuspešnejšimi na svetu. Potrebujemo takšne uspešne države in potrebujemo jih več.
Zadeva: Evropski inštitut za tehnologijo
Ko so institucije Skupnosti začele z ustanovitvijo Evropskega inštituta za tehnologijo (EIT), so se pogajale o financiranju projekta. Namen je, da se denar pridobi tudi iz zasebnega sektorja. Kako lahko Komisija zagotovi, da EIT ne čaka enaka usoda kot program Galileo, h kateremu zasebni sektor finančno ni nič prispeval?
Ján Figeľ
komisar. - Gospa predsednica, to je vprašanje o financiranju Evropskega inštituta za tehnologijo (EIT) s strani zasebnega sektorja. Verjamemo, da so javna in zasebna partnerstva ključna pri spodbujanju informacij v gospodarstvu, temelječem na znanju. Če tega ni, ne moremo uspeti.
Zasebni sektor ne zagotavlja le dodatnih finančnih virov, ampak, kar je pomembnejše, lahko izvaja spremembe v strateški usmeritvi inovacij. Rekel bi, da ne gre toliko za sam denar, kot za način sodelovanja ter povezovanja partnerjev in interesov.
Veliko držav EU je ukrepalo za spodbujanje strukturnih odnosov med javnim in zasebnim sektorjem, zato da bi spodbudilo prenos znanja med univerzami in industrijo. V tem okviru se bodo dejavnosti EIT ter predvsem skupnosti znanja in inovacij izvajale prek inovativnih strukturnih javno-zasebnih partnerstev ter financirale iz različnih javno-zasebnih virov. Natančne ureditve financiranja ni mogoče določiti vnaprej in ta se bo sčasoma razvila, vendar je cilj, da se čim bolj poveča delež prispevkov iz zasebnega sektorja.
Cilj prispevka Skupnosti, ki je bil dogovorjen v višini 308 milijonov EUR za naslednjo finančno perspektivo, je, da deluje kot katalizator za pridobivanje sredstev iz zasebnega sektorja. Komisija si je še posebej prizadevala za spodbujanje in privabljanje zasebnega sektorja k udeležbi pri financiranju EIT ter skupnosti znanja in inovacij.
Ključno merilo za izbiro skupnosti znanja in inovacij bo na primer njihova zmogljivost za zagotovitev dolgoročnega in trajnostnega financiranja, vključno s trajnostnim prispevkom iz zasebnega sektorja. Pomembno bo, da bo upravni odbor opredelil področja za potencialne skupnosti znanja in inovacij, ki bodo pritegnile zanimanje različnih udeležencev, vključno s tistimi v zasebnem sektorju.
Poleg tega bo EIT pooblaščen za ustanovitev fundacije EIT s posebnimi cilji mobiliziranja in spodbujanja financiranja s strani posameznih in združenih donatorjev.
Esko Seppänen
(FI) Gospa predsednica, gospod komisar, rečeno je bilo, da bo zasebno financiranje prišlo tudi iz Združenih držav Amerike in navajal se je Microsoft kot sponzor EIT. Ali ni zaskrbljujoče, da bodo tako velika podjetja iz Združenih držav poskušala imeti koristi od rezultatov raziskave, ki jo je izvedel Evropski tehnološki inštitut? Obenem me zanima naslednje: ali bodo ti zasebni sponzorji tudi postavljali pogoje za svoje financiranje?
Ján Figeľ
komisar. - Rekel bi, da bi bilo dolgočasno, če bi se le podjetja iz Združenih držav zanimala za dialog in sodelovanje ter morebitne naložbe. Veliko več jih je in veliko več tudi iz Evrope. Veliko teh podjetij, evropskih, iz ZDA ali mednarodnih, že veliko vlaga v Evropi.
EIT mora ustvariti še več spodbud in ugodnih pogojev za inovacije v Evropi. Ne bi izločil zanimanja iz tujine, bi pa spodbujal zavezanost Parlamenta, Sveta in Komisije k temu, da najdejo dokončen odgovor in soglasje v zvezi s celotnim predlogom, zato da se aktivirajo evropske naložbe v mednarodnem sodelovanju. Vendar so vsi konstruktivni signali, od doma in iz tujine, resnično dobrodošli.
John Purvis
Gospod komisar, ali sem iz vašega odgovora gospodu Seppänenu pravilno razumel, da dejansko že imate indikacije za veliko zanimanje podjetij, ki želijo vlagati v EIT? Ker če jih nimate ali če ne boste zbrali znatnih ali zadostnih sredstev iz zasebnega sektorja, ali boste prenehali napadati proračun EU in boste to vzeli kot lekcijo, da morda ne obstaja dovolj velik interes za financiranje EIT?
Vendar bi si želel vaše zagotovitve, da morda imate te dejanske izraze zanimanja.
Ján Figeľ
komisar. - Imeli smo in imamo vedno večje zanimanje, predvsem pa smo dosegli sedanjo stopnjo predloga, saj je bila to na začetku bolj zamisel ali koncept, zdaj pa je dejansko besedilo.
Formalno zadeva še ni dokončana, upamo, da se bo to zgodilo do konca tega leta, vendar so sporočila posameznih podjetij ali organizacij podjetij vedno bolj konkretna in pozitivna v smislu morebitnega tesnejšega sodelovanja v prihodnosti.
Pogovarjali smo se z združenji Evropska okrogla miza industrijalcev, Business Europe, Eurochambers in mnogimi drugimi združenji, kot je Evropsko združenje raziskovalnih in tehnoloških organizacij (EARTO). Resnično lahko rečem, da so bila sporočila vedno bolj konkretna. Seveda nihče ne napiše neizpolnjenega čeka ali se zaveže vnaprej in to kar delamo, ne sme nadomestiti tega, kar se v pozitivnem smislu že izvaja v nekaterih centrih ali partnerstvih, vendar mora EIT ustvariti še dodatno gibalo, spodbude in področje uporabe za inovacijam prijaznejšo Evropsko unijo. To je namen in to je skupna odgovornost.
DanutBudreikait
(LT) Evropski tehnološki inštitut naj bi ustvarjal inovacije, ki bi prispevale k izboljšanju konkurenčnosti Evropske unije. Če bodo lahko velika zasebna podjetja sodelovala v dejavnostih Inštituta, ali bodo inovacije dostopne tudi drugim udeležencem na trgu? Kaj pa države članice? Ali niso države članice in Evropska skupnost glavni organi financiranja Evropske institucije?
Ján Figeľ
komisar. - Opredeliti moramo vlogo EIT, ki je institucija za izvajanje izbirnih natečajev, spremljanje ocenjevanja ter organizacijo okvira za različne skupnosti znanja in inovacij. Vendar je v zvezi z inovacijami glavno partnerstvo na ravni skupnosti znanja in inovacij. Pri tem gre za veliko sodelovanje z malimi in srednje velikimi podjetji, pri čemer notranja ureditev ni le njihova pravica, ampak tudi deluje v njihovo korist, ker morajo zgraditi zaupanje za povečanje ali začetek novega sodelovanja pod okriljem EIT, v zvezi z osnovnimi odnosi glede intelektualne lastnine pa se predlog sklicuje na načela sedmega okvirnega programa.
Prepričan sem, da mora biti na voljo dovolj svobode in prilagodljivosti za ureditev pravic intelektualne lastnine med partnerji v korist njihovemu sodelovanju ter odnosu med skupnostmi znanja in inovacij, nasproti ali z EIT, ter seveda tudi v korist prihodnje uporabe inovacij.
V Evropi imamo na voljo veliko modelov. Menim, da lahko najdemo velik navdih za resnično spodbudo in EIT bi pravzaprav lahko na nek način prvi ponudil boljše pogoje za znanju prijazno Evropo, vključno s prijaznostjo glede intelektualne lastnine ali patenti Skupnosti ali politikami, ki so nujno potrebne in pomembne za dejanski prenos znanja med partnerji.
Predsednica
Na vprašanji 38 in 39 bo podan pisni odgovor.
Zadeva: Popolna prepoved spreminjanja pogodb o zaposlitvi za določen čas v pogodbe za nedoločen čas v grškem javnem sektorju
Minilo je šest let, odkar je začela veljati Direktiva 1999/70/ES leta 2001 in Grčija še vedno ne deluje v skladu z njo. Kljub končnim sodbam v korist delavcev s pogodbami za določen čas je grško vrhovno sodišče ob sklicevanju na grško ustavo in razveljavitvi predhodne sodne prakse odločilo, da je absolutno prepovedano spreminjati pogodbe o zaposlitvi za določen čas v pogodbe za nedoločen čas v grškem javnem sektorju. Ta odločitev je povsem v nasprotju z duhom in črko Direktive 1999/70/ES ter sodbo Sodišča Evropskih skupnosti (zadeva C-212/04), ki poudarja, da Direktiva 1999/70/ES "nasprotuje uporabi nacionalnih predpisov, ki samo v javnem sektorju absolutno prepovedujejo, da bi zaporedne pogodbe o zaposlitvi za določen čas, ki so imele dejansko namen pokriti 'stalne in trajne potrebe' delodajalca in ki jih je treba šteti za zlorabe, prešle v pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas."
Kakšno je stališče Komisije o jasnem zavračanju Grčije, da bi izvajala Direktivo 1999/70/ES? Ali bo začela postopke proti Grčiji pred Sodiščem Evropskih skupnosti?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, direktiva Sveta 1999/70/ES o okvirnem sporazumu o delu za določen čas od držav članic zahteva, da sprejmejo ukrepe za preprečevanje zlorab, izhajajočih iz veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas. Vendar države članice niso obvezane, da nadomestijo pogodbe za določen čas s pogodbami za nedoločen čas, če obstajajo drugi učinkoviti ukrepi za preprečevanje ali sankcioniranje takšnih zlorab.
Sodišče Evropskih skupnosti je potrdilo takšno razlago v sodbi z dne 4. julija 2006 v zadevi C-212/04 (Adeneler) v povezavi z grško zakonodajo.
Prav tako je izjavilo, da razlaganje veljavne nacionalne zakonodaje ni v njegovi pristojnosti. Za razlago veljavne grške zakonodaje so v celoti pristojna grška sodišča, pri čemer tudi odločijo, ali v okviru te zakonodaje obstajajo učinkoviti ukrepi za preprečevanje in sankcioniranje zlorab, izhajajočih iz veriženja pogodb o zaposlitvi za določen čas, ki so v skladu z zahtevami zadevne direktive.
Grčija je navedeno direktivo izvajala prek predsedniškega odloka št. 164/2004 o javnem sektorju. Komisija je izvedla temeljito analizo tega odloka in ugotovila, da je bil v skladu z zahtevami navedene direktive.
Ker se je ta direktiva izvedla pozno, in sicer 19. julija 2004, je predsedniški odlok vseboval izredno začasno določbo, ki je pod posebnimi pogoji omogočala spreminjanje verižnih pogodb o zaposlitvi za določen čas, ki so bile podpisane pred sprejetjem veljavnosti tega odloka, v pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas.
Zavedam se, da je bila pravna situacija glede zlorabe pogodb o zaposlitvi za določen čas v grškem javnem sektorju v zadnjih nekaj letih sporna. To je potrdila nedavna sodba grškega vrhovnega sodišča z dne 11. junija 2007, v kateri je sodišče razveljavilo svojo dotedanjo sodno prakso.
Kot je bilo že rečeno, so v skladu s sodbo Sodišča Evropskih skupnosti za razlago in izvajanje veljavne grške zakonodaje, vključno z ustavo, v zvezi s posebnimi primeri, ki so jim predloženi odgovorna nacionalna sodišča. Vendar morajo sodišča pri tem ustrezno upoštevati in uporabljati zakonodajo EU, zlasti direktivo 1999/70/ES.
Komisija podrobno spremlja razvoj dogodkov v Grčiji. Natančno bo pregledala zadnje odločanje vrhovnega sodišča in nadzorovala naknadne ukrepe, ki so jih sprejeli grški organi.
Na koncu naj omenim, da je glede na podatke, ki jih je posredovala Komisija, veliko grških sodišč Sodišču Evropskih skupnosti že predložilo predhodna vprašanja o tej zadevi. Sodišče evropskih skupnosti bo s tem dobilo priložnost, da izrazi mnenje o razlagi veljavne zakonodaje Skupnosti.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod komisar, dobro veste, da je Grčija edina država, ki ji še vedno ni uspelo izvajati direktive, veljavne že šest let. Več deset tisoč izvajalcev je odvisnih od vlade, za katero pravite, da bi morala spoštovati odločitve sodišč, vendar kljub temu sprejema zakone in pri tem ne upošteva končnih odločitev sodišč in sodne prakse Evropskega sodišča.
Veliko tistih, ki so letos umrli v grških požarih, je bilo pogodbenih gozdnih gasilcev z več kot 10 let opravljanja dela, zaposlenih začasno in s pomanjkljivim usposabljanjem. Že mesece trdite, da preučujete to vprašanje. Ali kot varuhi evropske zakonodaje nameravate kaj storiti v zvezi s tem?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Evropska komisija je dejansko varuh evropskih pogodb in evropskega prava, zaradi česar smo tudi pripravljeni izvesti vse potrebne ukrepe.
Komisija je v prvem predsedniškem odloku ugotovila več težav, vključno s tistimi, ki so se obravnavale v zadevi Adeneler. Zaradi teh težav je Komisija leta 2004 vzpostavila stik z grškimi organi. Torej lahko potrdim, da se ukvarjamo s tem vprašanjem. Komisija zelo previdno preučuje najnovejše sodbe grškega vrhovnega sodišča in če ugotovimo, da so potrebni ukrepi, jih bomo izvedli takoj.
Seveda se pojavlja veliko vprašanj o zlorabi pogodb o zaposlitvi za določen čas, ki so bile podpisane pred sprejetjem zadevne direktive, vključno s tistimi, ki so bile že veljavne 10 julija 2002, torej na dan, ko naj bi se začela uporabljati ta direktiva, razen če je za te pogodbe veljala začasna uredba.
Zlasti želim povedati, da temu vprašanju namenjamo ustrezno pozornost in da bomo izvedli vse potrebne ukrepe, da zaščitimo pogodbe.
Zadeva: Enake možnosti
Ali je Komisija v Evropskem letu enakih možnosti zadovoljna, da se v "novih" in "starih" državah članicah zelo napreduje v smeri enakosti oseb različnih narodnosti in spolne usmeritve?
Katere posebne pobude sprejema Komisija glede stalnih homofobičnih dejanj v nekaterih državah EU in državah, ki niso članice EU, kot sta prepoved parade homoseksualcev v Vilni in poskus razpustitve demonstracij za enakost v Romuniji?
Kakšne ukrepe sprejema Komisija za zagotovitev, da institucije EU in države EU spoštujejo svoje zaveze o rasni nediskriminaciji in zaščiti manjšin, zlasti Romov, glede na nekatere vznemirjajoče volilne uspehe skrajnih in nestrpnih strank?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, 10 let po vključitvi člena 13 v pogodbo ES smo pomembno napredovali pri zagotavljanju, da so vsi državljani Evropske unije zaščiteni pred diskriminacijo zaradi rasne ali narodnostne pripadnosti, spolne usmerjenosti ali česa drugega. Vendar ta zaščita še ni dokončna, niti še nismo dosegli prave "enakosti", ki jo navaja poslanec.
Vse države članice morajo upoštevati t. i. direktivo o rasni enakosti in direktivo o enakosti pri zaposlovanju, Evropska unija pa mora nadzorovati prenos obeh direktiv v nacionalno zakonodajo ter njuno uporabo, kar mora potekati pravilno in učinkovito. Zato je 27 junija 2007 Komisija izdala obrazložena mnenja za 14 držav članic, ki prenosa direktive 2000/43/ES niso izvedle pravilno.
Poudarjam, da se dejanski razlogi za ta obrazložena mnenja od države do države razlikujejo. V vsakem primeru pa jih je prejelo 14 držav.
Leto 2007 je evropsko leto enakih možnosti za vse in to je javne organe in civilno družbo spodbudilo k organizaciji dejavnosti in kampanj, ki poudarjajo dobre strani raznolikosti in nediskriminacije.
Boj proti diskriminaciji mora biti stalno na prvem mestu v naših mislih. Leta 2008 bo Komisija predložila predloge za nadaljevane programe evropskega leta enakih možnosti: ti bodo lahko vključevali ukrepe za dokončanje okvira zakonodaje proti diskriminaciji. Posvetovanje prek spleta, ki je bilo vzpostavljeno julija in bo na voljo do sredine oktobra, je del priprav na ocenjevanje zadevnega vpliva.
Poudarjam tudi, da Komisija zavrača vse oblike homofobije in spodbuja družbo, ki temelji na strpnosti in spoštovanju. Pozdravila je resolucijo Evropskega parlamenta z dne 26 aprila 2007 o homofobiji v Evropi. V zvezi s tem Komisija obžaluje, da lokalni organi niso izdali potrebnih dovoljenj, da bi tovornjak, ki v Evropi promovira raznolikost, 25. maja obiskal Vilno, kot je bilo načrtovano, in prepovedali spremljajočo gejevsko parado. Komisija prav tako obžaluje, da so udeležence shoda za raznolikost med romunskim festivalom GayFest 11. junija 2007, ki je prejel moralno podporo in logo evropskega leta, ustrahovale ekstremistične skupine in so potrebovali policijsko zaščito.
Direktiva o rasni enakosti, o kateri sem prej govoril, preprečuje diskriminacijo zaradi rasne ali etnične pripadnosti. Poudarjam, da to v celoti velja tudi za Rome.
Poleg tega Komisija meni, da je za pravilno uporabo zakonodaje EU potrebno dopolnjevanje v obliki obveščevalnih kampanj, ki bi Romom posredovale informacije o njihovih pravicah, in prireditev, na katerih bi splošno javnost obveščali o pravicah in dolžnostih v protidiskriminacijski zakonodaji. V okviru evropskega leta enakih možnosti za vse 2007 se v Bolgariji, Češki republiki, Grčiji, Španiji, Franciji, Italiji, Litvi in Romuniji ter na Irskem, Poljskem in Finskem izvajajo prireditve o Romih.
Ukrepi za boj proti diskriminaciji Romov se financirajo tudi pod okriljem evropskega socialnega sklada in programa PROGRESS 2007-2013 za zaposlovanje in socialno solidarnost, ki podpira krepitev zmogljivosti pri Romih.
Sarah Ludford
Čeprav je obžalovanja vredno, da je moralo 14 držav članic imeti obrazložena mnenja, me veseli vsaj to, da Komisija izvaja prepričljive postopke za ugotavljanje kršitev, ker zdaj obstaja velika vrzel med črko zakona in dejanskim dogajanjem. Komisar Špidla je navedel nekaj težav, ki so nastale zaradi preprečitve vstopa Tovornjaka enakosti v Vilno. Očitno polovica litovskih poslancev meni, da je homoseksualnost sprevrženost. V javnem in vladnem sektorju imate resnične težave.
Prejšnji teden je agencija za temeljne pravice povedala, da veliko držav članic ni ustrezno izvajalo zakonodaje o rasni diskriminaciji, zato upam, da se bo odločnost nadaljevala, ker jo zares potrebujemo. Ali boste v postopkih za ugotavljanje kršitev upoštevali različne skrajne izjave ministrov in javnih uradnikov ter njihovo strpnost do ekstremizma?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Menim, da govor poslanke ni vseboval nobenih vprašanj, vendar kljub temu podpiram mnenja, ki jih je izrazila.
Obe direktivi o nediskriminaciji sta temeljna dela evropske zakonodaje. Zagotoviti moramo, da se v celoti preneseta in da bodo nediskriminacija, enake možnosti in strpnost še naprej temeljne vrednote, ki se dejavno izvajajo. Zato je Komisija proti 14 državam članicam uvedla postopke za ugotavljanje kršitev.
Vendar želim ob tem povedati, da na splošno posamezne države članice sprejemajo te visoke vrednote in da je večina težav, o katerih smo razpravljali, tj. težav, zaradi katerih so se uvedli postopki za ugotavljanje kršitev, zakonodajne in s tem tehnične/upravne narave. Ne predstavljajo pa trenda, po katerem bi države članice zavračale pogodbe.
Predsednica
Zdaj sledi pet vprašanj, povezanih z invalidi. Sklepam, da se je za vprašanja verjetno pričakoval skupni odgovor. Nikomur ne bi želela odvzeti možnosti za posamičen odgovor, vendar če želite vprašanja obravnavati skupaj, gospod komisar, bi bila vesela. Vendar bi najprej prosila za uvod enega od spraševalcev.
Proinsias De Rossa
Tudi sam bi bil vesel, če bi gospod komisar odgovoril na vsa vprašanja skupaj, če je to mogoče. Če to ni mogoče, bi mu lahko dovolili, da prebere odgovore vsem petim, če ima ločene odgovore, mi pa bomo postavili dodatna vprašanja po koncu vseh petih odgovorov.
Predsednica
Z veseljem to dovolim. Z veseljem naredim, kar bo ustrezalo gospodu komisarju, da bodo vsi poslanci dobili odgovor na vprašanje, ki so ga zastavili, vendar mi je tudi jasno, da so vprašanja povezana in da bi se zato lahko vrteli v krogih. Vendar se strinjam z vsem, kar ustreza gospodu komisarju, da najbolje posreduje odgovore.
Zadeva: Spodbujanje neodvisnega življenja z ukrepi
Ali se mi bo Komisija pridružila pri izrekanju dobrodošlice osebam s hudo in večkratno invalidnostjo, ki sestavljajo Evropsko mrežo za neodvisno življenje (ENIL), v Strasbourgu ta teden?
Kot odgovor na resolucijo Parlamenta (P6_TA(2006)0527) o dveletnem poročilu Komisije o invalidnosti, kakšen napredek je Komisija dosegla pri spodbujanju koncepta "neodvisnega življenja" za invalide, vključno s pravico do ohranitve sredstev za "osebno pomoč" pri selitvi po državah članicah EU zaradi zaposlitve, izobraževanja ali stalnega bivanja? Ali bo Komisija podprla vseevropsko politiko o osebni pomoči?
Zadeva: Spodbujanje neodvisnega življenja za invalide
Deinstitucionalizacija in večja samostojnost sta med prednostnimi nalogami strategije Evropske unije za invalide. Kakšen napredek je Komisija do danes dosegla v zvezi s priporočili študije o deinstitucionalizaciji invalidov? Ali se strinja, da je vedno več invalidov institucionaliziranih? Kakšne dodatne ukrepe namerava sprejeti za obravnavanje tega izziva?
Zadeva: Pravice invalidov
Ob odobravanju zaveze Komisije v zvezi s pristopom k invalidnosti z vidika človekovih pravic od sporočila iz leta 1996 in ob zavedanju prisotnosti Evropske mreže za neodvisno življenje v Strasbourgu, ali Komisija sprejema, da se človekove pravice invalidov kršijo v Evropski uniji in drugje po svetu? Kakšne dodatne ukrepe namerava Komisija sprejeti za obravnavanje takšne zlorabe v EU?
Zadeva: Vključevanje invalidov
Ob odobravanju podpore načela vključevanja za invalide s strani Komisije, kolikokrat je medresorska skupina, ki jo je organiziral Generalni direktorat za zaposlovanje in socialne zadeve, zasedala leta 2007 in kateri generalni direktorati Komisije niso bili prisotni na teh zasedanjih? V zvezi z obiskom Evropske mreže za neodvisno življenje v Strasbourgu ta teden in ob odobravanju zaveze Komisije, da bo namenila stalni odstotek čezmorske razvojne pomoči za zdravje, izobraževanje in storitve socialne varnosti, kakšne ukrepe sprejema Komisija za zagotovitev, da bodo imeli projekti razvoja skupnosti za invalide koristi od teh sredstev?
Zadeva: Zastopanost invalidov
Ali lahko Evropska komisija opiše, kakšne ureditve so na voljo za zagotovitev zastopanosti invalidov in invalidskih organizacij v strategijah EU o socialni vključenosti? V skladu z načelom "nič o nas brez nas", ki ga je odobrila Komisija, kakšne dodatne ukrepe načrtuje Komisija v zvezi s tem?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Ker bom poskušal podati zelo kratek odgovor na vsa vprašanja skupaj, se bom osredotočil le na najpomembnejše točke
Od leta 2006 se je kot del evropskega akcijskega načrta za invalide razvijal program za dejavno vključevanje invalidov. V središču tega programa je pravica invalidov do neodvisnega življenja.
Ker Komisija podpira deinstitucionalizacijo in ker je splošno mnenje na tem področju podobno, Komisija prav tako preučuje nadomestne možnosti za oskrbo, ki jo omogočajo ustanove za nastanitev. Komisija tudi podpira raziskave primernih metod za t. i. deinstitucionalizacijo. Neodvisno življenje invalidov se mora podpirati tako, da se jim omogočajo kakovostne službe skupnosti, ne samo za fizično pomoč, ampak tudi z vidika spoštovanja človekovega dostojanstva.
Iz svojih osebnih izkušenj lahko povem, da je za kakovost socialnih storitev zelo pomembno izobraževanje ljudi, ki nudijo pomoč osebam, odvisnim od njih. Upoštevanje temeljnih pravice invalidov in kakovost njihovih življenj je zelo odvisno od izobrazbe.
Kot sem že dejal, Komisija izvaja svojo pravico do dejavne podpore za razvoj storitev skupnosti in poudarjam, da v tem procesu vedno daje prednost kvaliteti življenja posameznika. Res je, da deinstitucionalizacija sama ne zagotavlja samodejno boljšo kakovost življenja in neodvisnost: zagotovljeni sta le, če deinstitucionalizacijo nadomestijo storitve skupnosti enake kakovosti in standarda. V zvezi s tem je Komisija naročila študijo o socialni vključenosti, katere namen je oceniti položaj invalidov v velikih ustanovah za nastanitev, v katerih, kot veste, je veliko primerov, ko standardi in način življenja ne dosegajo standardov in kakovosti, ki si jo ti ljudje nedvomno zaslužijo. Zato moramo te razmere nadzorovati, da zagotovimo njihovo izboljšanje.
Vendar Komisija ne more potrditi mnenja, da se število ljudi v ustanovah za nastanitev povečuje. Nimamo razpoložljivih številk, vendar, kot sem že dejal, sledimo načelu deinstitucionalizacije in mu bomo sledili še naprej.
Prav tako poudarjam, da pozdravljamo pobude o temeljnih načelih zagotavljanja kakovostne socialne oskrbe na evropski ravni. Poudarjam še, da se je s prenosom vprašanja pravic invalidov na mednarodno raven, za kar gre zahvala konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov, po mojem mnenju naredil ogromen korak naprej. Komisija spodbuja države članice, da ratificirajo to konvencijo in se nanjo čim prej neposredno odzovejo.
Komisija je obljubila, da bo upoštevala potrebe in pravice invalidov ter jih bo vključila v vse zadevne strategije EU. Vprašanje izpolnjevanja potreb invalidov obravnava na evropski ravni medslužbena skupina o invalidnosti Komisije, prav tako pa se s pomočjo sodelovanja z državami članicami in zadevnimi stranmi, vključno z invalidi, s tem ukvarja skupina na visoki ravni za invalidnost v Evropski uniji.
Od leta 2000 je Evropska skupnost sofinancirala približno 160 projektov za invalide v državah v razvoju, v znesku 100 milijonov EUR. S takšnimi projekti se omogoča podpora v vzhodni Evropi, na Bližnjem vzhodu in v državah AKP ter se osredotoča na ljudi z duševnimi in telesnimi motnjami, krepitev zmogljivosti, rehabilitacijo skupnosti, pravice invalidov, socialno vključenost, zmanjšanje revščine, deinstitucionalizacijo, itd.
Gospe in gospodje, Komisija nedvomno izvaja dejavne politike za invalide in zagotovo smo v Evropski uniji dosegli velik napredek. Vendar, kot sem povedal že v odgovoru na prejšnje vprašanje, je pred nami še vedno dolga pot. Prizadevamo si glede osnovnih postopkov za možne predloge sprememb obstoječe evropske zakonodaje. Na to se je nanašal moj odgovor na vprašanje o direktivah o nediskriminaciji.
Gospe in gospodje, na kratko sem se poskušal dotakniti najpomembnejših vprašanj in zaradi precej improvizirane narave te razprave sem nekatera vprašanja lahko tudi spregledal, medtem ko na druga morda nisem dovolj jasno odgovoril. Zato predlagam, v kolikor je to sprejemljivo, da zdaj prisluhnem vašim dodatnim vprašanjem in nanje odgovorim. Za vprašanja, na katera sem zdaj odgovoril ustno, bom predložil odgovore še v pisni obliki, da bodo obravnavana z ustrezno pozornostjo.
Richard Howitt
Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu komisarju za prilagodljivost. Nekateri med nami, ki smo dejavni v medskupini Parlamenta za invalidnost smo vložili ta vprašanja, da zaznamujemo prisotnost v Strasbourgu okoli 200 ljudi s hudo in večkratno invalidnostjo, ki živijo v ustanovah po vsej Evropi in so člani tako imenovane Evropske mreže za neodvisno življenje. Vem, da bodo zelo ponosni, da ta Parlament obravnava njihova vprašanja in potrebe v času za vprašanja.
Zanima me, če bi se mi gospod komisar in vi, gospa predsednica, lahko pridružili pri sprejetju njihovih predstavnikov v sejni dvorani. Gospod komisar, zanima me, če lahko potrdite, da Evropska mreža za neodvisno življenje kot organizacija, ki deluje za invalide in jo vodijo invalidi, predstavlja zelo pomembno interesno skupino za invalide v Evropi in da bi se mi pridružili v upanju, da bi lahko v prihodnosti imela koristi od podpore za usklajevanje invalidskih organizacij po vsej Evropi, kot sta Evropska zveza slepih in Evropska zveza gluhih.
Drugič in za konec, gospod komisar, izrekli ste nekaj zelo dobrih besed o neodvisnem življenju in skrbi skupnosti za invalide, za katere se zahvaljujem. Bistvo mojega vprašanja o evropski strategiji za osebno pomoč, ki omogoča poklicnim delavcem, ki jih vodijo in zaposlujejo invalidi, da zadovoljijo svoje potrebe po negi, je zelo pomemben cilj prizadevanja Evropske mreže za neodvisno življenje in upam, da se boste zavezali za doseganje napredka v zvezi z njim.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, predstavniki invalidov: praktično vse evropske strategije si v osnovi prizadevajo za dialog s tistimi, ki morajo sedeti za mizo in ki imajo neposredne lastne interese. Ne morem si zamisliti, da bi lahko razvili strategijo ali načrt brez takšnega dialoga. Takšen dialog je izčrpen in dragocen, vendar menim, da moramo iskati še učinkovitejše metode in rešitve.
Komisija namerava prispevati k napredku v zvezi s tem tako, da bo usklajevala medsebojno izmenjavo mnenj in izvajala druge ukrepe za spodbujanje izmenjave podatkov. Prav tako bo opozarjala na potrebo za razvoj pomembnih načinov za pripravo novih strategij, ki so jih skupaj podprle države članice in ki se bodo predložile jeseni leta 2008. Z drugimi besedami, skupaj imamo še veliko dela.
Evangelia Tzampazi
(EL) Gospod komisar, veliko invalidov je prisiljenih živeti v ustanovah, ne glede na njihove želje, kar je v nasprotju s pravico, ki velja za vse evropske državljane. Ker je dejavno vključevanje invalidov v gospodarsko in družbeno življenje odvisno od njihove sposobnosti za neodvisno življenje, me zanima, če namerava Evropska komisija sprejeti zakonodajne ukrepe za zagotavljanje te pravice.
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospa predsednica, gospe in gospodje, menim, da je trenutna evropska zakonodaja v primerjavi z ostalim svetom zelo dobra. Izredno pomembno je tudi, da smo sprejeli konvencijo Združenih narodov o pravicah invalidov.
Prav tako je jasno, da je deinstitucionalizacija sestavni del vseh evropskih strategij na tem področju, vključno s tistimi, ki se financirajo z našimi finančnimi instrumenti.
Takšen prehod je mogoč.
Nekatere države so nego v zavodih popolnoma odpravile, kar je v korist invalidov, ki, čeprav jih je le nekaj, obstajajo, in s tem se je dokazalo, da se ta cilj lahko doseže.
Vendar je ta cilj treba doseči postopno in brez pritiska, ker, kot sem že povedal, deinstitucionalizacija brez ustreznih varnostnih določb lahko poslabša položaj invalidov, kar se je pokazalo v več država po vsem svetu. S tem mislim zlasti na določene primere deinstitucionalizacije v Združenih državah, kjer se je takšen način brez ustreznih varnostnih določb izkazal za zelo spornega.
Proinsias De Rossa
Gospa predsednica, res je, da je bil dosežen napredek, vendar je treba povedati, da je izredno počasen. Dejansko veliko napredka ne bi bilo doseženega brez kampanj, ki so jih izvedli invalidi sami.
V zvezi s študijo o vključitvi v družbo, ki ste jo navedli, gospod komisar, vas želim izrecno vprašati naslednje: ali študija obravnava vprašanje neodvisnega življenja? Seveda je izjemno pomembno, da se vzpostavijo kakovostne službe skupnosti, s čimer se zagotovi, da ljudje lahko zapustijo ustanove. Vendar morajo biti te skrbstvene storitve skupnosti usmerjene k temu, da invalidom zagotavljajo neodvisno življenje, ki je ključna potreba invalidov.
V povezavi s tem se moramo kot Evropska unija osredotočiti na to, kako se lahko na primer pravica do osebne pomoči zagotovi ljudem povsod, kamor koli v Evropski uniji se preselijo. Želel bi vprašati, ali je bil ta vidik neodvisnega življenja obravnavan v študiji, in če ni bil, ali se lahko zavežete k obravnavanju vprašanj razpoložljivosti osebne pomoči in generalizacije takšnega programa po vsej Evropski uniji ter njene prenosljivosti?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, menim, da ste se dotaknili zelo resnih vprašanj, ki so na splošno povezana z vprašanjem invalidnosti.
Najprej naj povem, da na žalost trenutno še nimamo na voljo primerljivih podatkov, ki bi omogočali dobro podlago za zanesljivo evropsko strategijo. Pridobivanje takšnih podatkov je eden od ciljev Komisije. Ob tem se moramo zavedati, da sta razprava, ki ste jo začeli, in vprašanje, ki ste ga predložili, tesno povezana z razpravo o storitvah, o splošno koristnih socialnih storitvah. Ponovno poudarjam, da sta ti temi povezani. Ob tem tudi poudarjam, da se je začela izvajati direktiva o zračnem prometu in mobilnosti delavcev ali mobilnosti ljudi v Evropski uniji, ter da seveda obstajajo načrti za razširitev teh uredb na druge oblike prevoza, kar je logično.
Gre tudi za vprašanje prenosljivosti in dostopnosti socialnih storitev ali različnih socialnih ukrepov za invalide. To vprašanje se obravnava v okviru izvajanja uredbe 1408/71/EGS o usklajevanju sistemov socialne varnosti in direktive o prenosljivosti pravic do dodatnega pokojninskega zavarovanja.
Temeljni cilj vseh teh orodij je okrepiti vrednote neodvisnega življenja in možnosti za to, z ustrezno stopnjo varnosti kjer koli v Evropski uniji.
Kathy Sinnott
Bom kratka, ker je bilo zastavljenih veliko vprašanj.
Nekatere države članice EU bodo dejavne pri priznavanju pravic državljanov z invalidnostjo. Nekatere pa se na žalost upirajo izboljšanju standardov in celo ustvarjajo ali dopuščajo ovire. Imamo strategije in akcijske načrte, ki so dobri, vendar lahko le izvršljiva direktiva o invalidnosti prisili samosvoje države, kot je ta, iz katere prihajam, v ukrepanje. Gospod komisar, kdaj lahko pričakujemo to direktivo?
Ali lahko potrdite, da boste podali pisne odgovore na zastavljenih pet vprašanj?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospe in gospodje, v svojem prvem odgovoru v zvezi z direktivami o nediskriminaciji sem navedel študijo v okviru postopka za ocenjevanje in učinkovitost, ki bo določila ali in kako bi bilo ustrezno spremeniti veljavno evropsko zakonodajo. Del te študije bo zagotovo obravnaval možnosti za osnutek nove direktive o invalidih.
O tem vprašanju še razpravljamo in za določanje najučinkovitejše metode pri doseganju tega cilja uporabljamo primerna evropska sredstva.
Kot sem dejal že v svojih prejšnjih komentarjih, bom seveda na vsa vprašanja odgovoril tudi pisno, če slučajno na tem nekoliko improviziranem zasedanju na nekatera nisem podal ustreznega odgovora. To je jasno. Predložil bom tudi pisne odgovore na vsa ostala vprašanja, ki so se zastavila med to razpravo.
Predsednica
Hvala, gospod komisar, in hvala za način, na katerega smo lahko obravnavali ta zadnja vprašanja. Menim, da je bilo to koristno, in upam, da zadovoljivo.
Na vprašanja, na katera se zaradi pomanjkanja časa ni odgovorilo, se bo odgovorilo pisno, razen na vprašanje 58, ki je bilo umaknjeno, in vprašanje 73, ki je zavrnjeno (glej Prilogo).
S tem se končuje čas za vprašanja.
