Teadusalane koostöö Aafrikaga (arutelu) 
President
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus teadusalase koostöö kohta Aafrikaga.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, on üldteada, et maailmamajandust kujundab
järjest enam tehnoloogiline innovatsioon.
Arengumaad peaksid kasutama tehnoloogiat innovatsiooni juurutamiseks, mis parandaks nende vaeste elutingimusi ja tõstaks nende riikide ja äriühingute konkurentsivõimet. On tõsi, et enamik arengumaid on avanud oma majanduse, kuid nad jäävad madala lisandväärtusega kaupade tootmise lõksu ja neid takistab oskusliku tööjõu puudumine. Arengumaad peavad seetõttu suurendama oma tootmisvõimet ja mitmekesistama oma majandusi innovatsiooni ja uute tehnoloogiate parema rakendamisega põllumajanduses, tootmises ja teeninduses.
Praegu ei osale Aafrika teadlased piisavalt rahvusvahelises uurimistöös ja arendusprojektides, kaasa arvatud nendes, mis saavad Euroopa Liidu rahalist toetust. Seda põhjustab osaliselt asjatundlikkuse puudumine vajaliku uurimissuutlikkuse, võrgustike ja partnerluste arendamises ja intellektuaalomandi õiguste, lepingute, tehnosiirde ja uurimistulemuste levitamisega tegelemise puudulikkus.
Tuleb siiski rõhutada, et globaalprobleeme nagu nakkushaigused ja bioloogiline mitmekesisus saab edukalt lahendada ainult kõnealuste riikide osalusega.
Aafrika poliitikud on sellest teadlikud ja annavad oma parima, et teha teadusest ja tehnoloogiast prioriteet. 2005. aasta septembris peetud teaduse ja tehnoloogia teemaline Aafrika ministrite konverents võttis vastu uue konsolideeritud tegevuskava NEPAD-ile, uuele partnerlusele Aafrika arenguks. Lisaks pöördus Aafrika Liidu Komisjon möödunud aastal, 2007. aasta jaanuaris Aafrika Liidu tippkohtumisel Aafrika poole, et ta võtaks initsiatiivi suure teadus- ja tehnoloogilise potentsiaali rajamisel, et koolitada suurel hulgal teadlasi, insenere ja tehnikuid. Aasta 2008 kuulutati Aafrika teaduse aastaks.
Euroopa Komisjon tunnistab selle küsimuse olulisust ja paneb suurenevat rõhku teadusele ja tehnoloogiale kui arengukoostöö läbirääkimiste tähtsale osale. Aafrika teadlased saavad osaleda komisjoni üldises teadusprogrammis või Marie Curie meetmetes, mis annavad toetust kolmanda maailma, sealhulgas arengumaade, teadlastele.
Üheksanda Euroopa Arengufondi raames eraldati 35,5 miljonit eurot teaduslik-tehniliste võimsuste väljatöötamiseks koostöö osana AKV riikidega. Me oleme hetkel hõivatud ka läbirääkimistega oma parteritega edasise toetuse osas kümnenda Euroopa Arengufondi raames.
Möödunud aasta lõpus sõlmisid Euroopa Liit ja Aafrika Liit ELi ja Aafrika partnerluse teaduse, informatsiooni ja kosmose küsimustes. Käesolev partnerlus aitab kaotada meievahelise lõhe teaduse alal, arendada Aafrika teadus- ja tehnoloogilist potentsiaali ja aidata Aafrikal paremini teadust ja tehnoloogiat kasutusele võtta selleks, et vähendada vaesust ja edendada majanduskasvu ja ühiskondlikku arengut. See annab panuse teaduse ja tehnoloogia sfääris ka Aafrika konsolideeritud arengukava raames.
Lisaks tagab partnerlus, et koorem jaotuks liikmesriikide vahel võrdselt. Seoses sellega võtsid mõned liikmesriigid juhtrollid spetsialiseerunud aladel, nagu näiteks Holland lillekasvatuses või Rootsi veevarustuses ja tulude jaotamise uurimises.
Pilar del Castillo Vera
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra president, volinik, me mõlgutame siin täna mõtteid - kuivõrd arutelu ei tule, sest me ei ole suure arutelu jaoks praegu sobivas vormis - fraktsioonide poolt esitatud resolutsiooni ühisettepaneku üle Aafrika teaduse arengu parandamise ja senisest tugevama sujuvama teaduse ja rakendustehnoloogia alase suhte ELiga võimaldamise meetmete toetamisest.
Nagu volinik ütles, rõhutas tippkohtumine, mis leidis aset Lissabonis, teine ELi-Aafrika tippkohtumine - meenutagem, et esimene toimus 2000. aastal Kairos - veelkord kõnealuse mõõtme, antud teaduse ja tehnoloogia valdkonna olulisust Aafrika edasises arengus.
2010. aastal toimub nendes kokkulepetes mainitud Aafrika ja Euroopa Liidu tippkohtumisel Lissabonis tehtud otsuste elluviimise hindamine. Me võtame praegu vastu resolutsiooni, mille eesmark on seda mõjutada Euroopa Parlamendist; mis seega tuleneb Lissaboni tippkohtumisest, kuid mitte ainult sellest tippkohtumisest, vaid paljudest algatustest paljus maailma paigus, mida hetkel tehakse seoses Aafrikaga.
Nüüd, kus Hiina kui suur riik ja suur geograafiline, poliitiline, kultuuriline ja majanduslik piirkond hakkab märkimisväärselt arenema, nagu ka India ja paljud Aasia riigid, on Aafrika enam kui kunagi tagasi fookuses. Isegi kui see on uus fookus, kvalitatiivselt samm edasi võrreldes minevikuga. Fookus ei ole tagasi pöördunud mitte heategevusest, mis on suuresti iseloomustanud lääne ja Aafrika suhteid, vaid lahedusest, võrdsust, seotusest jne.
Selles suhtes on, eriti teaduse ja tehnoloogia valdkonnas, ikka veel pikk tee minna, sest tööd on tehtud teistel aladel nagu tervishoid, haridus, jne, kuid palju tööd ei ole tehtud teaduse ja tehnoloogia valdkonnas. Siiski kasum, mida see võib tuua Aafrika arengus ja Aafrika taielikult üleilmastumisse kaasamisel, millest ta teatud määral on välja jäetud - ma ütlen seda jutumärkides - saab olema uskumatult suur.
Seetõttu arvan ma, resolutsioon, mille üle parlament homme hääletab, on innustus, tõuge selles suunas, mis, ma arvan, on põhjapanev Aafrikale ja maailma tulevikule.
Teresa Riera Madurell
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra president, volinik, daamid ja härrad, see on
tähtis resolutsiooni ettepanek, sest me oleme siin tihti rääkinud Aafrikast, kuid harva teaduskoostoost mandriga. Tänapäeval on rahvaste majanduslik ja ühiskondlik areng lahutamatu teadustööst, tehnoloogilisest arengust ja innovatsioonist.
Veel enam, globaliseerunud maailmas nõuavad paljud probleemid, mida teadus ikka veel püüab lahendada, kõigi koostööd ilma eranditeta, eriti mis puudutab konkreetseid sektoreid nagu energeetika, kliimamuutused või toiduohutus.
Arengualane teaduskoostöö peaks seetõttu olema meie üleüldises koostööstrateegias Aafrika riikidega prioriteet.
See nõuab teadlaste osaluse suurendamist ühistes R&D projektides, teadustöötajate vahetuste ja liikuvuse edendamist, teadusuuringute infrastruktuuride tugevdamist kooskõlas teadusringkondade vajadustega ja, eelkõige, juba olemasoleva toetamist.
Daamid ja härrad, ma jõudsin just tagasi Lõuna-Aafrikast, kus ma käisin Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmena. Lõuna Aafrika Vabariigiga on näiteks olnud teadus- ja tehnikakoostöö leping juba kümme aastat. See oli volinik Potočniki riigivisiidi põhjus novembris.
See koostööleping annab märkimisväärseid tulemusi, mis on vastastikku kasulikud: Lõuna-Aafrika teadlased on osalenud 117 teadusprojektis kuuenda raamprogrammi raames, osaluse tase, mis on väiksem ainult Ameerika Ühendriikide, Hiina ja Vene Föderatsiooni omast, ning isegi suuremat osalust kavandatakse seitsmendas raamprogrammis.
Kõnealune koostöö esineb sellistel eri aladel nagu biotehnoloogia, tervishoid, nanotehnoloogiad, aeronautika, transport, energeetika ja kliimamuutus. See on koostöö, mida me eurooplastena peaksime toetama, kuna meil on palju ühiseid probleeme, mis vajavad edasilükkamatut lahendust ja kuna jõudude ühendamine teaduses ja tehnoloogias, innovatsioonis ja tehnosiirdes on mõlemale poolele vältimatult kasulik.
Uks näide on energeetika, mis on samuti seal kuum teema. Meie eesmärk on üks: varustatuse tagamine mõistliku hinnaga ja keskkonnasõbralikul viisil. Vastavalt sellele viiakse väga huvitavaid teadusprojekte läbi süsinikul põhinevate tehnoloogiate, taastuvenergia ja energiatõhususe teemal.
Teine tähtis teaduskoostöö valdkond Lõuna-Aafrikaga ja kogu Aafrikaga üldiselt, mida tuleks rõhutada, on AIDS, haigus, mis laastab mandrit ja mis riigis nagu Lõuna-Aafrika on vähendanud eluiga rohkem kui 10 aastat.
Sellepärast arvan ma, et konkreetne viide resolutsioonis uurida seda haigust teaduslikult on väga oluline.
Lõpetuseks sooviksin ma juhtida tähelepanu sellele, et iga koostöö nõuab täiustamist teabevahetuse, otsekohese ja avatud dialoogi ja mõlema poole siira koostöövalmiduse kaudu.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, resolutsiooni ettepanek teaduskoostöö toetamise kohta Aafrikaga on vaga õigeaegne, sest see tuleb otse pärast avaldusi teaduse kohta Aafrikas viimase 12 kuu jooksul - Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Aafrika Majanduskomisjoni poolt 2007. aasta jaanuaris, G8 tippkohtumise deklaratsioonis.
Mis puudutab märtsis Addis Abebas toimuvat konverentsi Teadus Aafrikaga, siis praegu on tõesti see hetk, kus Euroopa Parlament peaks toetama uut ja intensiivsemat lähenemist ELi-Aafrika vahelisele teaduskoostööle. Loomulikult, initsiatiivi on näidatud ka minevikus. On antud stipendiume ning uurimistööks teadusstipendiume, et aidata Aafrika teadlastel tulla ja töötada Euroopas. On toetatud teatud projekte. Kuid see, mida ei ole, on korralikult väljatöötatud kahepoolne teaduskoostöö Aafrika ja ELi vahel.
Aafrikas ei eksisteeri kindlat teadusuuringute baasi Aafrika enda jaoks. See on kõik loetav statistikast. Aafrikas on vaid 1% maailma teadusuurijatest, kuid 13% maailma rahvastikust. Vaid 1 inimene 10 000-st on Aafrikas teadlane või insener, samal ajal kui see arv tööstusriikides on 1 inimene 200-st.
Siiski ei ole kliimamuutuste tõttu meie planeedil muud kohta, kus uuringud oleks nii eluliselt tähtsad. Globaalne soojenemine ähvardab Aafrikas hävitada sellegi tagasihoidliku edu, mis seal on saavutatud aastatuhande arengu eesmärkidest lähtuvalt. Kui ainult teadus- ja tehnoloogiabaas oleks tugevam, siis oleks ka Aafrikal võimalus kliimamuutusega toime tulla.
Resolutsiooni ettepanek märgib õigustatult ka päikeseenergiat. See on taastuvenergia, mida on Aafrikas külluslikult. Tänaseks on toimunud suur edasiminek päikesepatareide tehnoloogias. Möödunud reedel külastasin ma Uue ning Taastuvenergia Keskust Blythis Northumberlandis, kus tegeletakse innovatiivse teadustööga vähendamaks päikese(elektri)energia kulusid, koondades päikesekiiri väga väikestele silikoonist fotoelementidele.
Mul on hea meel selle üle, et uurimustöö toimub minu valimisringkonnas, kuid seni, kuni sellist arengut ei toimu ka Aafrikas, jääb seal kasutamata tohutu ressurss saada päikesepatareide abil megavatte elektrit üle terve kontinendi. Ma loodan, et see on just sedasorti teaduskoostöö, mille poole me praegu liigume.
Jens Holm
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Tere õhtust. Üks võtmeküsimustest, kui me arutame seoses Aafrika teaduskoostööga on see, kuidas Aafrika riigid suudavad ennast kaitsta kliimamuutuste vastu. Nagu leidis ÜRO Kliimanõukogu, on Aafrika ilmselt see kontinent maailmas, mis kannatab kliimamuutuste all kõige rängemini. See on juba tegelikkus. Saagid kõrbevad. Kõrb laieneb. Järved ja ojad kuivavad ning kliimapõgenikke Aafrikas saab juba arvestada miljonites.
Paljud praegu Aafrikas asetleidvad konfliktid on kliimamuutuse poolt põhjustatud surve ja pinge tulemus. Kliimaprobleemi suurim iroonia seisneb selles, et need, kes saastavad kõige vähem, kannatavad kõige rohkem.
Ühe näitena Etioopia, mis toodab 0,1 tonni süsinikdioksiidi elaniku kohta aastas, samal ajal kui minu enda kodumaa, Rootsi, toodab enam kui 6 tonni inimese kohta aastas. ELi keskmine on umbes 10 tonni. Seega toodab Rootsi 60 korda rohkem ja EL 100 korda rohkem CO2 kui Etioopia. Ja see on vaid üks näide.
Kui nüüd sellest perspektiivist vaadata, siis meil siin Euroopas on ilmselgelt suur vastutus. Ühelt poolt peame oluliselt vähendama CO2 õhkupaikamist, teiselt poolt aga peame tegema kõik, mis meie võimuses, et aidata arengumaadel midagi kliimamuutuste olukorras ette võtta.
Täna õhtul arutleme, kuidas alustada efektiivset teaduskoostööd Aafrikaga. Arvan, et peaksime endalt enesekriitiliselt küsima, siin ja praegu: kas me ikka teeme kõik, mida suudame Aafrika riikide toetuseks? Kas teeme kõik, mida suudame, näiteks selleks, et anda edasi tänapäevast, keskkonnasõbralikku tehnoloogiat ja teadmisi Aafrika riikidele? Kui peame kaubandusläbirääkimisi, kas pöörame enam tähelepanu oma ettevõtetele või Aafrika firmadele, kes soovivad õiglastel alustel kaubavahetust? Kahjuks, ka mina ei saa anda neile küsimustele positiivset vastust. Seega on veel palju teha.
Kuidas on seis näiteks meie seadusandlusega, mis puudutab intellektuaalselt omandit ja patente? Novembris, enne Bali läbirääkimisi, deklareeris Euroopa Parlament oma resolutsioonis, et "Euroopa Parlament on seisukohal, et intellektuaalse omandiõiguse litsentsitasud puhaste tehnoloogiate vallas võivad kujutada endast takistust sellise tehnoloogia edastamisel arengumaadele”.
Näiteks, 75% tuuleenergiatehnoloogiat kontrollib 4 ettevõtet maailmas. Just nimelt, 4 firmat kogu maailmas. Kolm nendest on Euroopa firmad. Neljas on USAst. Kui mitmed arengumaad tahavad arendada tuulenergia kasutamist, siis peavad nad kasutama vana ja patenteerimata tehnoloogiat. Nad lihtsalt ei saa endale tänapäevast, keskkonnasõbralikku tehnoloogiat lubada.
Palju tänapäevasest tehnoloogiast on lihtsalt kinni meie enda seadusandluse taga. Endastmõistetavalt toetab see just seda suurte ettevõtete vähemust, kes patente kontrollib. Mis kasu on aga sellest Angolal, Botswanal või Ruandal?
Ma tahan komisjonilt täna õhtul selget vastust. Kas te teete kõik, et muuta intellektuaalse omandi ja patendiseadust paindlikumaks? Mida te teete selleks, et tehnoloogiat kergemini edasi saaks anda?
Lõpuks, veel üks näide nendest probleemidest on niinimetatud paindlikud mehhanismid. Muidugi, meie, tööstusriigid, saame osa oma kliimavastutusest üle anda arengumaadele. Eesmärk on, kui seda seaduslikult tõlgendada, see, et me peame arengumaadele üle andma ka tehnoloogia ja keskkonnategevused. Sellest hoolimata, vastavalt uuele raportile, mille saime keskkonnakomitees eelmisel aastal, on vähem kui 2% CDM (puhta arengu mehhanismid) projektidest Aafrika riikides. Enamus esindab projekte, mis tegelikult erilist kasu ei anna.
Mis on Komisjoni seisukoht paindlike mehhanismide ja CDM projektide osas, puhta arengu mehhanismide osas? Olete te valmis need meetmed põhjalikult üle vaatama nii, nagu me Euroopa parlamendis nõuame? Kuidas saab Aafrika suuremat kasu tehnoloogia üleandmisest tulevikus?
Avril Doyle
Härra president, teadus ja tehnoloogia on Aafrika Ühenduse poolt määratletud kui eluliselt olulised valdkonnad, mis tagavad Aafrika kontinendi jätkusuutliku arengu.
Hetkel on kõik Aafrika riigid mahajäänud, kui räägime teaduslikust väljundist ja teaduslikust võimekusest. Võtame teaduslikud väljaanded üheks indikaatoriks. Egiptus, üks tugevamatest Aafrika riikidest piirkonnas, annab vaid 0,4% globaalsetest väljaannetest. Teaduskoostöö annab võimaluse ületada väga suuri erinevusi arengutasemetes. Tuleb arvestada, et selle koostöö ees seisvad tõsised väljakutsed sellistes globaalse jätkusuutlikkuse valdkondades nagu vaesus, kliimamuutused, bioloogiline mitmekesisus, HIV/AIDS, nakkushaigused, energia, puhas vesi - see nimekiri tundub lõputu. Lisada tuleks veel ajude väljavool, teadlaste vaba vahetuse probleemistik ning piiratud ligipääs informatsioonile.
Praegu on rohkem võimalusi kui kunagi enne edukalt töötada koos Aafrika partneritega. Selle näideteks on sellised valdkonnad nagu biotehnoloogia, ICT(informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia), kosmose ja nanotehnoloogia.
Kui siduda see Aafrika rikkalike loodusressursside ning bioloogilise mitmekesisusega, siis oleks see koostöö väga efektiivne. Lisaks on selle piirkonna eduka arengu jaoks oluline uuenenud poliitiline suund Aafrikas ning tööstusriikide, kaasa arvatud Hiina, suurem panus.
Viimase 20 aasta jooksul on EL saanud märkimisväärseid kogemusi, mis puudutavad teaduse ja tehnoloogia programmide raames toimuvat koostööd, selle organiseerimist ja juhtimist. FP7 pakub mõningaid väga huvitavaid võimalusi partneritele Aafrikast, kuid on võimalik teha enamat.
Peame kasutama ära teaduskoostöö täieliku potentsiaali, mida see võiks pakkuda Aafrika riikidele ning Aafrika mandri arengule. Teadus ja tehnoloogia saab ja peab suutma enamat. Peame looma laiemad kommunikatsioonikanalid ning teadlaste ja arenguspetsialistide võrgustiku, kes saaksid üksteiselt õppida.
Teadusdiplomaatia kontseptsioon on taas päevakorral ning seda tuleb siduda uue internetiajastuga, odavate reisimisvõimaluste, 24-tunniste ülemaailmsete uudistega, MTÜde jõududega - see on pikk nimekiri.
Asjaolu, et teadus on ja peab jääma poliitikaväliseks, teeb teadlastest usaldusväärsed diplomaadid. On aeg, et teaduslik kogukond suurendaks oma rolli diplomaatia valdkonnas. Uus, jõuline teadusdiplomaatia, mis on suunatud Aafrika kodanikele nagu ka nende valitsustele panustab inimeste heaolusse, haridusse, majanduskasvu ja mis kõige tähtsam, lootusesse. Tegude, mitte ainult sõnade diplomaatia. Aastatuhande arengu eesmärgid tunduvad jätkuvalt väljakutset pakkuvana ka sellel Aafrika teadusaastal.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Aafrikas elab enam kui 13% kogu maailma rahvastikust, kuid seal on ainult 1% maailma teadlastest. Aafrika kulutab ainult 0,3% on SKPst uurimus- ja arendustegevusele. Samal ajal on Euroopa silmitsi kahe suure globaalse väljakutsega, mida saab edukalt lahendada vaid globaalse tegutsemisega. See kehtib ka teadusuuringute kohta.
Esimene väljakutse koosneb nn. aastatuhande arengu eesmärkidest, et vähendada vaesust maailmas. Täiskasvanute halb tervis või surm vanuses, kus nad võiksid olla veel aktiivsed, võib tõugata perede nooremad ja vanemad põlvkonnad vaesusesse. Kasutades Seitsmenda Raamprogrammi võimalusi, peame olema piisavalt läbipaistvad oma tegevustes, et mitte investeerida ressursse ainult nende haiguste uurimisse mis mõjutavad Euroopa elanikkonda. Peame leidma sobivaid lahendusi ka haigustele, mis kujutavad endast ülemaailmset ohtu, nagu näiteks AIDS, mis võttis enam kui 2 miljonit elu 2006 aastal.
Teine väljakutse on kliimamuutused. Andmed näitavad, et see mõjutab kõige enam vaeseid. Euroopa peab võtma endale vastutuse ning tegema koostööd, nii kliimamuutustega kohanemistel kui globaalse soojenemise vähendamise meetmete rakendamisel.
Seitsmes raamprogramm võiks samuti kaasata teadlasi arengumaadest. Kahjuks on nendepoolne sõnum see, et nende koostöövahendid on piiratud. Arengupoliitika raames kasutatavad mehhanismid pakuvad suurt potentsiaali erinevuste vähendamiseks. Siiski, peame lõpetama traditsioonilise koostöö, mis põhines ainult abistamisel. Partnerluse sõlmimisel peame kaasama oma arengupoliitikasse nii teaduse, tehnoloogia kui innovatsiooni.
Jerzy Buzek
(PL) Tänan teid, härra president. Tänan, volinik. Me elame globaliseeruval ajal, mis tähendab tugevat konkurentsi kõigi vahel. Aafrika manner on erilise rivaliteedi tanner. Jaapani ja Hiina majandused, Austraalia ja USA - kõik püüavad seda turgu hõivata.
Kui keegi soovib suhteid sõlmida ning neid tugevdada, siis alustatakse tavaliselt spordist ning see on juba toimunud. Koheselt pärast seda tulevad õpilasvahetused ning teaduskoostöö. Kui me hakkame töötama koos Aafrikaga selles valdkonnas täna, siis 5 või võib-olla 10 aasta pärast vahetame me õpilasi ja teadlasi. See kujutab endast tuhandeid vastastikuse koostöö saadikuid. Tänased ühised ettevõtmised teaduse valdkonnas võrduvad 10 aasta pärast suurte investeeringute, oskustööliste hulkade, avanevate turgude ning järelikult konkurentsi, kasvu ja uute töökohtadega Euroopas ja Aafrikas. Selle tulemuseni jõudmine on väärt pingutusi täna.
Mairead McGuinness
Härra president, teaduskoostöö Aafrikaga peab toimuma eesmärgiga luua sellel mandril koolitatud ja aktiivne teadusringkond antud mandri hüvanguks, mitte, pean hoiatama, varastada nende teadlasi, nagu me seda teeme nende koolitatud meditsiinilise ja põetuspersonali puhul.
Mind julgustas, kui 2005. aastal kohtasin Malawis viibides noort haritud põllumajandusteadlast. Ta oli olnud Euroopa Liidus ja saanud koolituse seal, kuid oli uhke olles tagasi oma rahva seas, näidates neile, kuidas kasutada mulda ja vett toidu tootmiseks, et anda neile jätkusuutlik elu.
Ma lõpetaksin sõnadega, et üks valdkond, mis on Aafrikas kõrvale jäänud, on investeeringud põllumajandusteadusesse, ning Maailmapanga aruande projekt käesoleva aasta kohta kinnitab seda. Seega, ma arvan, et me peaksime tegema koostööd kõikidel teadustasanditel, kuid peaksime erilist tähelepanu pöörama põllumajanduse ning loodusressursside valdkonnale.
Avril Doyle
Härra president, ma võib-olla panen teie kannatuse proovile, kuid ma märkasin täna päeval pretsedenti, kuivõrd kõnelejad võtsid taas sõna nagu poleks olnud viit "pilgupüüdjat”, seega tänan teid.
Ma sooviksin esitada volinikule konkreetse küsimuse. Ma rääkisin diplomaatiast ja teaduse diplomaatiast - tegude ja mitte ainult sõnade diplomaatiast. On levinud arvamus, et ELi ja Aafrika Lissaboni tippkohtumine eelmisel aastal oli suur pettumus, ja et seal oli rohkem sõnu kui tegusid. Ma sooviksin, et vastaksite eriliselt sellele süüdistusele.
Kas te võite osutada sõnadest erinevalt mõnele teole, mis emaneerub sadadest - kui mitte tuhandetest - inimestest, kes kogunesid Lissaboni sellest kõige tähtsamast küsimusest rääkima, ja millal me võiksime sellest midagi realiseerumas näha?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, ELi Aafrika poliitika põhineb komplekssel strateegial, ja osa asjaomasest strateegiast seondub mõistagi Aafrika ligipääsuga teadusele ja tehnoloogiale. Euroopa Liit tunnistab antud ligipääsu olulisust, kuivõrd see võimaldab Aafrika mandril toime tulla kliimamuutuse ohtudega. Komisjon on veendunud, et Aafrika riigid peavad kiiresti koostama kohanemiseks vajalikud komplekssed strateegiad kindlustamaks, et kliimamuutus ei ohusta positiivseid tulemusi, mida kõnealused riigid on oma võitluses vaesuse vastu saavutanud.
Komisjoni arvates on meie koostöö teaduse ja tehnoloogia valdkonnas eriti oluline seoses põllumajandusliku uurimistöö ja põllumajandustoodete kontrollimisega. Seetõttu toetab komisjon Aafrika Liidu jõupingutusi luua põllumajanduse alal kompleksne teadusuurimise programm ja rahvusvaheliste organisatsioonide ettevõtmist ühtlustada põllumajanduslikke varajase hoiatamise süsteeme. Me toetame ka taastuvenergia tehnoloogia Aafrikasse viimist, mis on tihedalt seotud süsihappegaasi heitega. Siiski peab üleviimine keskenduma enam püüdele saavutada püsivat ja tõhusat energiaga varustatust ja antud varustatuse kättesaadavusel, kui kliimamuutuse probleemile.
Tehnosiirdes on väga oluline roll erasektoril, mida komisjon toetab eriprogrammi kaudu. Mis puutub Addis Ababa märtsis toimuvasse konverentsi, siis komisjon võtab sellest osa ja me loodame, et see saab olema verstapost teel teaduskoostööni Aafrikaga ja teaduse ja tehnoloogia arengus Aafrika mandril.
Arutelus mainiti ka AIDSi teemat. Lubage mul vaid lühidalt öelda, et Euroopa Komisjon on üks suurimaid panustajaid ülemaailmsesse AIDSi, tuberkuloosi ja malaaria vastu võitlemise fondi, ja ma usun, et meil on põhjust olla selle üle uhke.
Nagu ma olen juba maininud, sõlmisid Aafrika Liit ja Euroopa Liit 2007. aasta lõpus ELi-Aafrika tippkohtumisel Lissabonis kokkuleppe Euroopa ja Aafrika partnerluse kohta infoühiskonna, teaduse ja kosmosetööstuse valdkonnas. Praegu on ettevalmistamisel teatis, mis paneks paika teatud punktid ja tegevuskava kõnealuse partnerluse elluviimiseks.
Daamid ja härrad, ma kardan, et ma ei saa nõustuda austatud parlamendiliikme arvamusega, et Lissaboni konverents oli pettumus. See ei olnud kindlasti nii: konverents oli esimene samm teel ja, nagu ma enne ütlesin, võtame me nüüd edasisi konkreetseid meetmeid, mis rajanevad Lissaboni edasiviivale jõule.
President
Arutelu lõpetuseks olen ma saanud ühe resolutsiooni ettepaneku vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.
Glyn Ford  
kirjalikult. - Märkus "kui sa annad inimesele kala, toidad sa teda ühe päeva, kui sa õpetad teda kala püüdma, toidad sa teda kogu elu” on siinse arutelu puhul liigagi tabav. Kui Aafrika tahab pääseda oma vaesuse lõksust, peab ta laiendama oma toormaterjalide kasutamist, tugevdama oma tootmist ja suurendama oma eksporti, kuid samal ajal peab ta parandama ka oma teaduslikke oskusi. Meie läänes peame suurendama Aafrika teadlaste kaasamist rahvusvahelisse teaduskoostöösse ja R&D projektidesse, ja tugevdama olemasolevat teadusuuringute infrastruktuuri.
