Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B6-0168/2008).
Nasledujúce otázky boli predložené Komisii.

Vec: Výkon automobilového priemyslu z hľadiska emisií CO2.
Je Komisia spokojná s doterajším výkonom európskeho automobilového priemyslu v oblasti znižovania emisií oxidu uhličitého a spotreby palív? Domnieva sa, že jej podnet na preskúmanie smernice o dostupnosti spotrebiteľských informácií o spotrebe paliva a emisiách CO2 pri predaji nových osobných automobilov (1999/94/ES), prispieva k uznaniu neefektívnosti platného regulačného rámca Spoločenstva v automobilovom priemysle?
Stavros Dimas
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, otázkou je, či sa Komisia domnieva, že zníženie emisií oxidu uhličitého z európskeho automobilového priemyslu je postačujúce.
Odpoveď je "nie", a preto sme navrhli povinné zníženie do roku 2012.
Druhou časťou otázky je, či podnet na preskúmanie smernice o označovaní automobilov postačuje k uznaniu neúčinnosti aktuálneho regulačného rámca Spoločenstva pre automobilový priemysel. Odpoveď je "Áno", a preto sa navrhuje preskúmanie.
Mohol by som sa obmedziť iba na tieto dve jednoduché odpovede, rád by som ich však trochu podrobnejšie vysvetlil.
Navrhli sme povinný limit na emisie oxidu uhličitého vo výške 120 g do roku 2012, ako to je stanovené v stratégii pre oxid uhličitý a automobily. Dosiahneme to zlepšením technológie automobilových motorov, čím sa táto hodnota zníži na 130 g/km a následne, pomocou iných technológií, na 120 g/km.
Mal by som spomenúť to, že existovala dobrovoľná dohoda medzi výrobcami automobilov a európskym aj japonským a kórejským automobilovým priemyslom, o tom, aby automobily vypúšťali do roku 2008 menej ako 140 g CO2/km. Tento cieľ sa bohužiaľ neuskutočnil: podľa najnovších údajov boli v roku 2006 emisie 160 g, v roku 2007 boli 159 g. Zlepšenie o jeden gram má samozrejme k uspokojivému stavu ďaleko.
Dúfame, že v postupe spolurozhodovania Parlament a Rada schvália návrh Komisie, aby sme mali autá spotrebúvajúce menej energie, menej paliva a vypúšťajúce menej oxidu uhličitého. Nižšia spotreba energie a paliva prinesie spotrebiteľom obrovské úspory, najmä pri súčasných cenách pohonných hmôt.
Pokiaľ ide o označovanie a informácie poskytované spotrebiteľom, do konca roku budeme mať na stole návrh týkajúci sa toho, akým spôsobom majú byť spotrebiteľom príslušné informácie poskytované.
Musím podotknúť, že Európsky parlament prijal uznesenie, ktoré sa tejto témy dotýka. Má niekoľko veľmi pozitívnych bodov, s ďalšími však nemôžem súhlasiť: napríklad s tým, že by sme sa v prípade reklamy na automobily mali riadiť príkladom reklamy na tabakové výrobky. Ide o dva odlišné prípady, a preto nebudeme nasledovať príklad uvádzania časti vyhradenej pre povinné informácie v reklame.
Existujú aj iné spôsoby informovania spotrebiteľov, keďže pri nákupe automobilu musia navštíviť obchodného zástupcu a informácie o oxide uhličitom a spotrebe paliva im budú poskytnuté prostredníctvom brožúr a označení, ktoré sa v týchto obchodoch nachádzajú.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, členovia G8 navrhli zníženie emisií oxidu uhličitého o 50 % do roku 2050. Pokrokové a rýchlo sa rozvíjajúce krajiny (konkrétne Čína, India, Brazília, Mexiko a Juhoafrická republika) však na tento návrh asi nezareagujú.
Domnievate sa, že bude mať tento postoj vplyv na rokovania o období po skončení platnosti Kjótskeho protokolu? Aké sú vyhliadky na kľúčové rokovania o období po skončení platnosti tohto protokolu v súvislosti s týmto návrhom G8?
Stavros Dimas
člen Komisie. - (EL) Otázka, ktorú pán Papastamkos predložil, samozrejme nemá žiadnu súvislosť s prvou otázkou, kde sme diskutovali o automobiloch, predsa je však veľmi dôležitá a aktuálna vzhľadom na diskusiu na samite G8 počas včerajšieho a dnešného dňa, a vzhľadom na rozhodnutie, ktoré bolo na tomto stretnutí prijaté.
Pozitívnym krokom je, že skupina G8, zahŕňajúca osem najväčších svetových ekonomík, súhlasila so znížením emisií oxidu uhličitého o 50 % do roku 2050. Ako som už uviedol, je to samozrejme len polovičný krok, pretože neexistuje žiadna dohoda alebo strednodobé ciele pre rok 2020, čo by bolo potrebné pre medzinárodnú dohodu, ktorá by účinne bojovala proti klimatickým zmenám.
Domnievam sa, že sa rokovalo a diskutovalo tiež o záležitostiach veľkých krajín, ako je Čína a India; účinné riešenie klimatických zmien si samozrejme vyžaduje účasť týchto krajín, napríklad prostredníctvom opatrení na zníženie miery rastu emisií oxidu uhličitého, a to vždy v súlade so zásadou OSN ohľadom jednotnej a zároveň diferencovanej zodpovednosti.
Verím, že sa podarí dosiahnuť dohodu v rámci dlhodobého cieľa, kde existuje všeobecný konsenzus, ako aj v rámci strednodobých cieľov, vzhľadom na to, že tieto dohody sú nevyhnutné pre dosiahnutie potrebného výsledku v roku 2009 v Kodani.
Reinhard Rack
(DE) Vážený pán komisár, rád by som sa vrátil k automobilom. V čase, keď bol stanovený cieľ 120 g, existovalo množstvo otázok o tom, do akého rozsahu by malo byť týchto 120 g považovaných za priemer, pokiaľ ide o celý priemysel a pokiaľ ide o podobné opatrenia.
Boli všetky tieto otázky vyriešené, alebo môžeme očakávať, že budú vyriešené včas, aby bol priemysel v prípade potreby skutočne schopný vo vymedzenom krátkom čase reagovať?
Paul Rübig
(DE) Zaujímalo by ma, či by nestálo za to, ponúknuť stimuly za stiahnutie starších áut z trhu, pretože majú najvyššiu spotrebu aj najvyššie emisie CO2. Mohli by ste zvážiť systém stimulov?
Stavros Dimas
člen Komisie. - Je veľmi zaujímavé, že v záveroch G8 boli zdôrazňované daňové stimuly. V Európskej únii by daňové stimuly mohli mať veľký význam pri podpore predaja čistejších áut. Niektoré krajiny takéto opatrenia zavádzajú - ako napríklad nedávno Francúzsko - a zdá sa, že sú účinnejšie, než sa očakávalo.
Sme optimisti, pokiaľ ide o to, či bude priemysel schopný dosiahnuť cieľ 120 g do roku 2012. Treba zdôrazniť, že o tomto cieli vedia od roku 1995 a mali dobrovoľnú dohodu na dosiahnutie 140 g na kilometer v roku 2008. V každom prípade podľa nášho hodnotenia vplyvu a odhadovaných nákladov, ktoré nám priemysel poskytol, budú schopní tento cieľ v tomto čase dosiahnuť.
V Kingovej správe, veľmi dôležitej a zaujímavej štúdii, ktorú uskutočnilo Ministerstvo dopravy Spojeného kráľovstva, je jasne uvedené, že je technologicky a ekonomicky možné dosiahnuť tento cieľ do roku 2012. Mali by byť samozrejme zohľadnené pripomienky zo strany priemyslu a špecifické problémy jednotlivých odvetví automobilového priemyslu. Je to v každom prípade na Európskom parlamente a Rade dosiahnuť také riešenia, ktoré splnia naše ciele v oblasti životného prostredia a zabezpečia konkurencieschopnosť európskeho automobilového priemyslu. Domnievame sa, že tento návrh poskytne automobilovému priemyslu stimuly, a vďaka tomu získa výhodu prvého ťahu, a európski spotrebitelia tiež znížia svoje náklady na energiu, najmä pri dnešných vysokých cenách ropy.
Vec: Politika biopalív
Komisár už uviedol, že Európska únia musí preskúmať svoje priority týkajúce sa biopalív, pokiaľ sa dokáže, že majú škodlivý vplyv na dodávky potravín v chudobných krajinách. Podľa jeho kolegyne Mariann Fischer Boelovej nie je vplyv politiky biopalív na ceny potravín natoľko závažný.
Podľa osobitného spravodajcu OSN Jeana Zieglera je však masová výroba biopalív, vzhľadom na ich dôsledky na svetové ceny potravín, zločinom proti ľudskosti. Podobne aj FAO uvádza, že prudký nárast objemu biopalív podstatne zvýšil ceny mnohých druhov obilnín, čím prispieva k rozvoju súčasnej potravinovej krízy.
Podľa OECD ceny poľnohospodárskych plodín v budúcich niekoľko rokov ešte budú rásť. Kedy bude pre pána komisára jasné, či k nepriaznivým vplyvom dochádza alebo nie? Má Komisia v úmysle urobiť v tejto otázke výskum, a ak áno, kedy bude pán komisár môcť predložiť jeho výsledky?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Európska únia sa zhodla na cieli 10 % obnoviteľných palív v doprave, a to do roku 2020. Domnievam sa, že je dôležité hovoriť obnoviteľné, pretože ide o biopalivá - nie je to len etanol alebo bionafta. Môže ísť aj o automobily s elektrickým pohonom, musíme preto robiť takéto rozlišovanie.
Myslím, že je potrebné povedať, že po takom dlhom čase prípravného procesu je nepravdepodobné, že by to mohlo mať vplyv na cenovú hladinu, ktorá existuje v súčasnosti. Podľa našich výpočtov by to do roku 2020 mohlo znamenať zvýšenie cien obilia o 3 až 6 %, pri repkovom semene o 8 až 10 % a pri slnečnicovom semene o 15 % v porovnaní s cenami v roku 2006, za predpokladu 30 % podielu pochádzajúceho z druhej generácie biopalív.
Mám pocit, že u niektorých poslancov Parlamentu vidím určitú nerozhodnosť. Jeden z vážených pánov poslancov zrejme nesúhlasí, dúfam však, že ste zohľadnili, že na súčasnom náraste cien potravín sa veľkou mierou podieľajú vysoké ceny ropy. Videli sme množstvo výpočtov a hodnotení vplyvu, ktoré vypracovalo OECD a ten posledný jasne hovorí, že odhad ceny ropy vo výške 130 EUR za barel, znamená zvýšenie cien obilia o 9 až 13 percent. Takže sa to týka zvýšenia cien ropy, a nie rozpravy o obnoviteľných zdrojoch energie.
Myslím, že je tiež jasné, že dôsledok bude nižší vďaka narastajúcemu používaniu druhej generácie biopalív, ku ktorému dúfam dôjde, a ktoré naše politiky podporujú.
Biopalivá druhej generácie sa vyrábajú z iného vstupného produktu, ako sú potravinárske plodiny, a môžu pochádzať nielen z jednoúčelových energetických plodín, ale aj zo zdrojov, ako je recyklovaný rastlinný olej, živočíšny tuk, vedľajšie produkty lesníckeho priemyslu, zvyšky lesných porastov a pevný odpad, napríklad trávy.
Komisia v návrhu smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov, ktorý predložila 23. januára tohto roku, navrhuje, že bude okrem iného sledovať zmeny cien tovarov spojené s využitím biomasy pre výrobu energie a ďalšie s tým spojené pozitívne aj negatívne dôsledky na potravinovú bezpečnosť.
Komisia navyše okrem iného navrhuje podávať každé dva roky správu o vplyve európskej politiky pre biopalivá na dostupnosť potravín v krajinách zameraných na vývoz, schopnosť ľudí v rozvojových krajinách si tieto potraviny kúpiť, a na širšie rozvojové otázky.
Komisia predstavila svoj názor na príčinu nedávneho nárastu cien potravín vo svojom nedávnom oznámení Riešenie problematiky rastúcich cien potravín - usmernenia pre opatrenia EÚ.
Z dôvodu nestability a zložitosti súčasných cenových trendov bude Komisia dôkladne sledovať vývoj cien v rámci Európskej únie aj na medzinárodnej úrovni, a na záver každého roka bude podávať správu o vývoji situácie.
Ako sa uvádza v oznámení, napriek tomu, že dopyt po poľnohospodárskych komoditách je ovplyvnený aj trhom s biopalivami, analýzy Komisie naznačujú, že súčasná európska produkcia biopalív má iba malý vplyv na súčasné svetové ceny potravín.
Johan Van Hecke
(NL) Vážená pani komisárka, ďakujem vám za odpoveď. Pred rokom a pol boli biopalivá ešte akousi zázračnou pomocou v boji proti globálnemu otepľovaniu. V súčasnosti začínajú byť biopalivá hanobené a konštatujem, že Komisia schvaľuje aj úplný obrat ministrov energetiky z minulého víkendu - aj keď túto skutočnosť nepochybne poprie.
Komisia nás zahrnula číslami - moja otázka teda znie: súhlasí Komisia so štúdiou Svetovej banky, podľa ktorej je 75 % biopalív zodpovedných za 75 % celosvetového nárastu cien potravín? FAO dospela k podobným záverom a osobitný spravodajca OSN pán Ziegler popisuje masívnu výrobu biopalív ako zločin proti ľudskosti.
Pani Fischerová, súhlasíte so stanoviskom svetovej banky, FAO a OSN?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Po prvé sa domnievam, že v poslednej dobe sme svedkami toho, že z obnoviteľných energií a biopalív je obetný baránok obviňovaný z nárastu cien v oblasti poľnohospodárskych komodít. Je zrejmé, že tento nárast má najrôznejšie príčiny. Veľký vplyv malo nepriaznivé počasie v niektorých častiach sveta - vplyv takmer štyrikrát väčší ako v prípade biopalív.
Po druhé sme boli vystavení vysokému ázijskému dopytu. V Číne a Indii teraz začínajú jesť mäso, čo znamená, že potrebujú dovážať oveľa viac obilnín než doteraz.
Po tretie, špekulácie: investori presúvajú svoje peniaze z účtov a akcií a tehiel, a nakupujú poľnohospodárske komodity, zlato a striebro. To je zrejmé.
Prispelo aj to, že niektoré krajiny uzatvorili svoje hranice proti vývozu poľnohospodárskych komodít. Pri pohľade na Spojené štáty vidíme, že Američania v súčasnosti zavádzajú veľmi široké využívanie kukurice na výrobu bioetanolu, čo má dosah na odvetvie pestovania kukurice. Samozrejme, že to má vplyv na svetovú trhovú cenu kukurice. V Európe však na výrobu obnoviteľných energií používame menej než 1 % produktívnej pôdy, a to nemôže mať vplyv na cenovú hladinu, ktorú vidíme.
Dôležité je to, že tieto obnoviteľné energie vyrábame udržateľným spôsobom, a že pre jednotlivé typy obnoviteľných energií používame určité kritériá. Povedali sme jasne, že zníženie emisií CO2 o 35 % je minimum a boli by sme pripravení ísť v tomto smere aj ďalej. Napríklad 50 % bolo uvedené ako údaj do roku 2015.
Pokiaľ ide o otázku váženého pána poslanca, týkajúcu sa štúdie Svetovej banky, musím zo všetkého najskôr podotknúť, že zatiaľ nebola publikovaná. Unikla však pirátska kópia. Pre Svetovú banku je preto ťažké vyjadrovať sa k niečomu, čo ešte nebolo vydané. Musím sa však priznať, že osobne by som rada videla záväzok a potvrdenie Svetovej banky, že sa hodlajú pridŕžať 75 %. Neverím tomu, že by 75 % bolo údajom, ktorý sa dá obhájiť. Netýka sa to ani tak cien obilnín, ako cien potravín. Pokiaľ viete, že pri cenách potravín - napríklad chleba - sa iba 10 % ceny chleba vzťahuje na pšenicu, neviem si predstaviť, ako môže byť údaj 75 % správny.
Veľmi rada sa do Európskeho parlamentu vrátim k rozprave po zverejnení tejto správy, keď budeme mať pre našu diskusiu pevný základ, a nie iba chýry, ktoré sa objavili v jediných novinách, keď táto správa unikla von.
Jim Allister
Vážená pani komisárka, obdivujem vašu húževnatosť, s akou sa pridŕžate témy nízkeho vplyvu biopalív na ceny potravín, som však zvedavý, ako dlho vám to vydrží. Ako vám už bolo naznačené, ste vo svojom názore veľmi vzdialená ostatným svetovým odborníkom. Už ste počula o FAO, a zrejme aj o Svetovej banke.
Opakovane ste poukázali na to, že na biopalivá sa spotrebúva iba 1 % našej produkcie. To je možné, ale v Európe sme vo veľkej miere závislí od dovozu našich potravín z Ameriky - a odtiaľ pochádza vplyv na ceny potravín. Aby sme to dokázali riešiť, je potrebné sa čo najrýchlejšie posúvať k druhej, a dokonca aj k tretej generácii, na čo by sa Komisia mala zameriavať.
Glyn Ford
Zdá sa mi, že pokiaľ sa argument týka doby na prípravný proces, sú ceny ropy vylúčené ako príčina nárastu cien komodít skôr ako v prípade biopalív, bude však pani komisárka naliehať na Svetovú banku, aby zverejnila výsledok? Napíše im a naznačí, že by sme radi videli túto správu zverejnenú, aby sme sa všetci mohli zaoberať jej argumentáciou? Nemá Komisia na tomto základe pocit, že by sme mali zatiaľ naliehavo žiadať moratórium na všetky nové produkty z biopalív, ktoré nie sú založené výhradne na nejedlých vedľajších produktoch potravín a vznikajúcich pri spracovaní potravín?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Najskôr odpoviem pánovi Allisterovi - ak hovoríme o závislosti Európskej únie od potravín, máte pravdu, sme závislí, najmä od dovozu sójových bôbov. Preto prebiehajú diskusie o tom, či je možné nájsť riešenie problematiky geneticky modifikovaných plodín, s cieľom znížiť cenu dovážaných sójových bôbov. Ide o najväčšiu a najdôležitejšiu plodinu pre naše odvetvie chovu ošípaných.
Dúfala som, že sa mi podarí vážených pánov poslancov presvedčiť o tom, že v súčasnosti robíme skutočne veľa pre to, aby sme presadili biopalivá druhej generácie a investovali do nich; pretože súhlasím s vami všetkými, že prvá generácia nie je dlhodobým riešením. Prvú generáciu však potrebujeme ako odrazový mostík pre druhú generáciu. Pokiaľ teraz vyšleme jasný signál, že už nebudeme trvať na našom cieli 10 %, môžem vám zaručiť, že všetky investície v rámci Európskej únie sa stratia a presunú sa do južnej Ameriky a my budeme závislí od dovozu všetkých biopalív z Brazílie, vyrobených z cukrovej trstiny. Potom bude oveľa ťažšie realizovať našu nezávislosť, ktorú by sme tak radi dosiahli.
V súvislosti s doteraz nepublikovanou správou Svetovej banky - predpokladám, že sa zhodneme na tom, že nebola publikovaná, ale unikla - v to ráno, keď sme dostali vyhlásenie pre tlač, sedel hlavný ekonóm Svetovej banky v mojej kancelárii a nemohol potvrdiť 75 %.
Som si preto istá, že sa k tejto téme vrátime, a ako som už povedala, veľmi rada o tom budem diskutovať na pevnom základe zverejnenej správy.
Vec: Vykonanie rozsudku voči páchateľovi útoku na OSN.
Podľa elektronického časopisu Hands off Cain, č. 107 zo 6. júna, potvrdil osobitný spravodajca OSN pre nezávislosť sudcov a právnikov Leandro Despouy domnienku OSN, že potrestanie Awraza Abdela Aziza Mahmouda Sa'eeda zo strany irackých orgánov za útok na sídlo OSN v Bagdade v auguste 2003, pri ktorom bol okrem iných zabitý Sergio Vieira de Mello, osobitný zástupca OSN pre Irak, zabránilo tomu, aby sa medzinárodné spoločenstvo dozvedelo, kto sú skutoční páchatelia tohto trestného činu.
Aké kroky urobila Komisia, aby vyjadrila paušálny protest EÚ proti trestu smrti?
Aké opatrenia zamýšľa Komisia prijať, aby objasnila dôvody, prečo bolo potrestanie Awraza Abdela Aziza Mahmouda Sa'eeda také rýchle, napriek tomu, že OSN vyjadrila požiadavku legitímne odhaliť dôvody útoku na OSN a nájsť jeho organizátorov.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, vážené dámy a páni, Európska komisia spolu s členskými štátmi je v celosvetovom meradle popredným inštitucionálnym aktérom a darcom v oblasti boja proti trestu smrti. Jej činnosť v tejto oblasti je kľúčovou prioritou vonkajšej politiky v oblasti ľudských práv. Všeobecné zásady pre politiku Európskej únie voči tretím krajinám týkajúce sa trestu smrti, prijaté v roku 1998 a zrevidované v roku 2008, stanovujú kritériá pre vydávanie demaršov a noriem, ktoré sa majú používať. Zrušenie trestu smrti je jednou z hlavných tematických priorít pre pomoc v rámci európskeho nástroja pre demokraciu a ľudské práva. Od roku 1994 financovala Komisia po celom svete zhruba 30 projektov s celkovým objemom rozpočtu približne 15 miliónov EUR. Komisárka Ferrero-Waldnerová sa proti trestu smrti, či už používanému v praxi, alebo stanovenému v právnom poriadku, kategoricky vyslovila vo verejnom vyhlásení z 10. októbra 2007, pri príležitosti Svetového dňa boja proti trestu smrti a pri ďalších nasledujúcich príležitostiach.
Udalosť, o ktorej hovorí list pána poslanca tohto Parlamentu, je Komisii známa. Irak je jednou z krajín, ktorej Európska únia posiela časté demarše o používaní trestu smrti. V uvedenom prípade bol demarš zaslaný v júni 2007. Európska únia a Komisia opakovane vyzývali irackú vládu a iracký najvyšší súd, aby zrušili používanie trestu smrti, a aby všetky doteraz vynesené a nevykonané tresty smrti zmiernili. Ďalej irackú vládu vyzývali na okamžité zavedenie moratória na všetky popravy. Je zbytočné dodávať, že v prípade bombového útoku na komplex OSN z 19. augusta 2003 by takéto moratórium bolo umožnilo vykonať úplný krížový výsluch všetkých osôb, ktoré by boli mohli poskytnúť prípadné dôkazy potrebné na to, aby nikto z páchateľov útoku nezostal nepotrestaný. Komisia je samozrejme znepokojená tým, ako rýchlo sa v tomto prípade postupovalo. Avšak naším hlavným cieľom je zasadzovať sa za všeobecné zrušenie trestu smrti. Komisia aj naďalej úzko spolupracuje s členskými štátmi Európskej únie v úsilí tlmočiť náš postoj a znepokojenie irackej strane.
Paulo Casaca
(PT) Problémom je však to, že iracká vláda zabránila vyšetreniu zavraždenia Sérgia Vieiru de Mela rovnakým spôsobom, ako sa to stalo v iných kauzách. Držím v ruke kópiu nedávno vydaného časopisu, v ktorom sa objavuje Zenaib Ahmed. Pozval som tohto človeka do Európskeho parlamentu, aby tu prehovoril o masových popravách v irackých nemocniciach z čisto etnických dôvodov.
V súvislosti s touto situáciou, ktorá je oveľa horšia, ako situácia na západnom Balkáne, by som rád vedel, kedy sa chystá medzinárodné spoločenstvo a Európska komisia požiadať medzinárodný tribunál, aby prešetril a rozhodol prípady zavraždenia desiatok, stoviek, či tisícok ľudí.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Samozrejme, vážený pán poslanec, že z hľadiska všeobecného prístupu Európska komisia a Európska únia skúmajú všetky možnosti, ktoré máme k dispozícii tak, aby sme posilnili našu schopnosť postupne odstrániť a obmedziť používanie trestu smrti, samozrejme najmä v tých oblastiach, kde sa používa najčastejšie, to sa samozrejme týka aj Iraku.
Vec: Antidiskriminačná horizontálna smernica
Európska komisia ohlásila, že by na jar mohla byť schválená nová horizontálna smernica zakazujúca diskrimináciu.
Aký je najnovší vývoj, pokiaľ ide o oblasť pôsobenia tejto smernice? Pôjde o antidiskriminačnú smernicu so širokým dosahom, ktorá bude zahŕňať VŠETKY zostávajúce dôvody podľa článku 13 Amsterdamskej zmluvy - konkrétne vek, postihnutie, vyznanie alebo vieru, sexuálnu orientáciu, ako to podporuje väčšina v Európskom parlamente?
Pokiaľ nie, môže Európska komisia predložiť svoje dôvody a načrtnúť podrobný plán činnosti pre nadchádzajúce mesiace?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, minulý týždeň Komisia prijala návrh smernice, ktorá zakazuje diskrimináciu na základe veku, zdravotného postihnutia, sexuálnej orientácie a vyznania alebo viery mimo sféry pracovného trhu. Diskriminácia na základe týchto dôvodov v oblasti zamestnávania sa už týka smernice 2000/78/ES. Splnili sme teda záväzok, ktorý sme pred vami urobili na začiatku nášho funkčného obdobia, a vypočuli sme vaše opakované výzvy, naposledy vyjadrené na prvej májovej schôdzi, aby sme takýto návrh predložili. Tento návrh smernice vychádza zo zásad, ktoré už členské štáty v rámci existujúcich smerníc prijali. Obsahuje napríklad ustanovenie, ktoré zaisťuje ochranu obetí diskriminácie, a ktoré sa zaoberajú obťažovaním a šikanovaním, ale tiež ustanovenia o vzniku orgánov pre rovnaké zaobchádzanie. Ako som už uviedol, návrh smernice sa zaoberá diskrimináciou na základe štyroch diskriminačných dôvodov, ale to, že postavíme všetky tieto dôvody na rovnakú úroveň, neznamená, že by ustanovenia pre všetky tieto typy diskriminácie boli rovnaké.
Návrh smernice preto prihliada pri každom type diskriminácie na jeho špecifiká tak, aby smernica bola čo najúčinnejšia. Konkrétne umožňuje v závislosti od kontextu brať do úvahy vek, ďalej prihliadať na vek a zdravotné postihnutie v oddelení poistenia a bankových služieb, nakoľko to je primerané a odôvodnené, ale zdôrazňujem slová primerane a odôvodnene. Nesmie teda ísť o svojvoľné vylučovanie starších či zdravotne postihnutých osôb z týchto služieb. V prípade zdravotného postihnutia znamená zásada rovnakého zaobchádzania pozitívny záväzok zahŕňajúci zabezpečenie všeobecného prístupu pre zdravotne postihnuté osoby a v individuálnych prípadoch zavedenie primeraných úprav. Tieto opatrenia nepredstavujú neúmerné bremeno, v návrhu smernice sa jasne stanovuje, že treba brať do úvahy veľkosť, typ a zdroje organizácie, odhadované náklady, životnosť tovarov a služieb, a pravdepodobné výhody plynúce z prístupu zdravotne postihnutých osôb.
Uvedomujeme si však, ochrana proti diskriminácii založenej na pohlaví stále nie je mimo pracoviska taká silná, ako je to v prípade rasovej diskriminácie. Smernica 2004/113/ES totiž nepokrýva oblasť vzdelávania, ako si môžete prečítať v dôvodovej správe k tomuto návrhu. Domnievame sa, že by bolo predčasné navrhovať zmenu uvedenej smernice, keďže lehota na jej zavedenie do praxe skončila iba nedávno. Ale v roku 2010, keď budeme o implementácii smernice podávať správu, môžeme v prípade potreby navrhnúť zmenu.
Claude Moraes
Vážený pán komisár, ide o prípad otázky predloženej pred niekoľkými týždňami, ktorá bola našťastie kladne zodpovedaná 1. júla vo vašom oznámení. Myslím si, že by ste mal využiť svoj osobný vplyv a bojovať za túto otázku v Komisii a načúvať pritom hlasovaniu Európskeho parlamentu.
Dovoľte mi iba požiadať vás aj Komisiu, aby ste zostali ostražití, aby sa odchýlky a výnimky zo zásady rovnakého zaobchádzania nehľadali z akéhokoľvek dôvodu: musia sa hľadať z dôvodov nevyhnutných a na základe skutočných zásad subsidiarity, pretože máme skúsenosti s takým preberaním smernice o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní a smernice o rasovej rovnosti vo vnútroštátnom práve, ktoré nebolo úplné, a my musíme zabezpečiť, aby sa tento kvalitný balík stal súčasťou právnych predpisov členských štátov.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Je samozrejme jasné, že na smernicu tohto typu, ktorá je zásadná a chráni základné hodnoty Európskej únie, Európskeho spoločenstva, sa nazerá z viacerých hľadísk, a že samozrejme existuje častý tlak z najrôznejších dôvodov obmedziť jej účinnosť. Komisia si je toho vedomá, preto sme navrhli tento komplexný návrh a sme samozrejme pripravení ho v ďalšom rokovaní brániť proti akýmkoľvek neodôvodneným námietkam.
Syed Kamall
Rád by som požiadal pána komisára, aby sa vyjadril ku správam v britskej tlači. Podľa tam uvádzaných informácií zrejme antidiskriminačné právne predpisy neplatia pre pracovníkov, ktorí prekročili vek odchodu do dôchodku, a ľudia v tomto veku alebo starší sú legálne vykorisťovaní. Má pán komisár plán, ako riešiť diskrimináciu starších pracovníkov zo strany britskej vlády?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vo všeobecnosti smernica, ktorá chráni pracovníkov na pracovnom trhu, ich chráni aj proti diskriminácii na základe veku. Nemôžem sa vyjadriť konkrétne k výroku v britskej tlači, pretože závisí vždy od konkrétnych súvislostí daného prípadu, ale môžem zásadne konštatovať, že v smernici sa z tohto hľadiska nenachádzajú žiadne výnimky, že by od určitého veku už ochrana neplatila.
Vec: Dodatkové sociálne zabezpečenie a mobilita v rámci EÚ.
Zmena zamestnania alebo krajiny v dnešnej dobe v niektorých členských štátoch často znamená stratu podnikových dôchodkových príspevkov. Smernica o prenosnosti práv na doplnkový dôchodok, ktorá bola predložená v októbri 2005 a teraz pozmenená, prinesie väčšiu pružnosť podmienok pre získanie práva na dôchodok a jeho udelenie (napríklad rozličné kvalifikačné obdobia, kým pracovníci získajú právo) a ochranu latentného práva na dôchodok (ako je právo na dôchodok, ktorý v priebehu času stráca na hodnote) a tiež zlepšenie informovanosti pracovníkov o tom, aký môže mať mobilita vplyv na ich doplnkové sociálne zabezpečenie.
Môže nás Komisia informovať, kedy navrhuje dohodu o tejto smernici, a poskytnúť časový harmonogram jej zavádzania, v záujme občanov EÚ, ktorí by mali mať možnosť slobodne sa pohybovať v rámci Európy bez zbytočných obáv týkajúcich sa dôchodku?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Predovšetkým som veľmi vďačný za to, že bola táto dôležitá otázka predložená, a za úsilie, ktoré Európsky parlament vyvíja na to, aby sa dosiahol pokrok. Som samozrejme veľmi vďačný taktiež za snahu slovinského predsedníctva a ďalších predsedníctiev, o dosiahnutie dohody. Napriek tomu je sklamaním, že dohoda doteraz dosiahnutá nebola. Ostáva totiž otázka, ktorá je jadrom tohto problému: odstránenie prekážok voľného pohybu pracovníkov spôsobených doplnkovými dôchodkovými systémami. Schopnosť ľahko zmeniť zamestnanie alebo možnosť prijať do zamestnania správnu osobu s potrebnou kvalifikáciou je v dnešnom stále sa meniacom svete dôležitejšie, než kedykoľvek predtým. Podpora prispôsobivosti pracovníkov, flexibilita trhu práce a modernizácia sociálnych systémov sú okrem toho základné prvky lisabonskej stratégie. Je úplne zrejmé, že ak požadujeme od ľudí väčšiu pružnosť a väčšiu flexibilitu, je tiež samozrejme jasné, že za túto flexibilitu nesmú strácať sociálnu ochranu.
Prípad doplnkových dôchodkových systémov je typickým prípadom stratégie flexikurity, ktorú presadzuje Európska komisia. Vyriešeniu otázky dôchodkového pripoistenia venovala Komisia mimoriadne úsilie a snažila sa nájsť kompromis, ktorý sa bohužiaľ zatiaľ nepodarilo nájsť. Ale vzhľadom na významnosť tejto otázky pre všeobecné sociálne práva pracovníkov, ako aj pre rozvoj dôchodkových systémov, a tiež pre vhodnú reakciu na demografické starnutie populácie, je Komisia naďalej pripravená a nepoľaví vo svojom úsilí nájsť kompromis, ktorý sa nakoniec stane základom celkového riešenia. Zatiaľ v tomto bode ešte nie sme, pretože pre toto rozhodnutie je potrebná jednomyseľnosť a Rada zatiaľ neprijala jednomyseľné stanovisko, ale napriek tomu cieľom Komisie aj naďalej bude zlepšiť situáciu v doplnkových dôchodkoch.
Brian Crowley
Rád by som sa poďakoval pánovi komisárovi za jeho odpoveď. Pán komisár, poukázali ste na dva body, ktoré považujem v rámci celého tohto zložitého problému za zásadné - predovšetkým myšlienku flexikurity a po druhé, na lisabonskú agendu o vytvorení ďalšej slobody v rámci jednotného trhu Európskej únie - slobodného pohybu pracovníkov.
Nedostupnosť mobility dôchodkov mnohým osobám v mnohých ohľadoch upiera možnosť prijať lepšie platenú prácu v inej oblasti, pretože nemôžu preniesť nárok na dôchodok, a dokonca ani zmraziť nároky na dôchodok vo svojom domovskom členskom štáte..
Možno by ste nám to mohli ponúknuť ako súčasť sociálneho balíka, ktorý nám teraz predkladáte - mnohými z nás skutočne vítaného - kde by sme mohli zatlačiť na tie členské štáty, ktoré sa stále zdráhajú, aby sa pripojili k tejto myšlienke.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Môžem iba konštatovať, že pán poslanec Crowley niekoľkými slovami vystihol pomerne dokonalú analýzu problému. Áno, tak to naozaj je. A to je dôvod, prečo budeme naďalej aktívni. Toto nie je otázka, ktorú by Komisia považovala za uzavretú.
Reinhard Rack
(DE) Vážený pán komisár, urobili ste správne, že ste upozornili na tento problém a skutočnosť, že hlavnou príčinou toho, prečo sa nedá riešiť, je to, že vzhľadom na zásadu jednomyseľnosti členské štáty neustupujú. Niekedy je treba na hrubé vrece hrubú záplatu. Nie je snáď, pri súčasnej diskusii o vnútorných trhoch, najvyšší čas na konkrétne pomenovanie a pranierovanie daných členských štátov, aby sme zaistili, že aspoň niektoré členské štáty sa zamyslia nad zhubným spôsobom svojho správania v minulosti a zmenia svoj postoj?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Máte úplnú pravdu, o všetkých základných politických úvahách sa v Rade diskutuje a tieto diskusie neprebiehajú za zatvorenými dverami. Postupne sa podarilo sformulovať názor všetkých členských štátov, okrem súhlasu Spolkovej republiky Nemecko. Takáto je situácia, ale to neznamená, že, ako som už povedal, sme sa dostali na koniec cesty. Budeme sa snažiť hľadať iné, ďalšie možnosti, aby sme dosiahli jednomyseľnosť. Chcem zdôrazniť, že systémy v jednotlivých členských štátoch sú samozrejme odlišné, a prirodzene, že rozhodnutia o nich nie sú nijaké vedľajšie technické otázky. Preto mám plné pochopenie pre to, že štáty berú túto otázku vážne, ale ako som už povedal, momentálne je situácia takáto.
Vec: Lekárska pomoc v EÚ
Môže Komisia presne vysvetliť, aké nároky na lekársku pomoc majú občania EÚ, keď cestujú do iného členského štátu? Zahŕňa preukaz európskeho zdravotného poistenia pomoc pri všetkých chorobách spojených s vekom?
S ohľadom na to, že sa financovanie zdravotných služieb v každej členskej krajine líši, aké existujú postupy na zaistenie jasného a spravodlivého systému, ktorý zabezpečuje riadnu pomoc pre všetkých, ktorí ju potrebujú?
Aké existujú opatrenia pre tých, ktorí cestujú do daňových rajov, akými sú Andorra, Normandské ostrovy, Lichtenštajnsko atď., ktoré sú obklopené EÚ, ale samé nie sú považované za územie EÚ?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, vážené pani poslankyne, vážení páni poslanci, držiteľ európskeho preukazu zdravotného poistenia je považovaný za poisteného v rámci právneho systému členského štátu, do ktorého pricestoval. S ohľadom na článok 22 nariadenia č. 1408/71 je tento preukaz platný pre dočasný pobyt, nech je jeho účel akýkoľvek: cestovanie, zamestnanie alebo štúdium.
Ak jeho držiteľ potrebuje v priebehu pobytu zdravotnú starostlivosť, preukaz umožňuje poskytnúť túto starostlivosť zdravotnými pracovníkmi. Zdravotná starostlivosť, na ktorú sa vzťahuje európsky preukaz zdravotného poistenia, je "nevyhnutná zdravotná starostlivosť".
Tento pojem, ktorý závisí od zdravotného stavu pacienta a predpokladanej doby trvania pobytu, bol definovaný Správnou komisiou pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov v roku 2004. Ide o ošetrenie, ktoré je nevyhnutné poskytnúť osobe, ktorá dočasne zotrváva na území iného štátu, aby sa nenachádzala v ohrození života a zároveň aby nebola nútená sa predčasne vrátiť do svojej krajiny s cieľom poskytnutia potrebnej zdravotnej pomoci.
Tieto kritéria musia byť v každom prípade použité zdravotníckym personálom v závislosti od zdravotného stavu pacienta a od dĺžky jeho pobytu. Správna komisia pre sociálne zabezpečenie migrujúcich pracovníkov ďalej prijala pokyny s cieľom zaistiť, aby bol uvedený pojem vyložený jednotným spôsobom všetkými zúčastnenými stranami (poskytovateľmi zdravotnej starostlivosti, poistencami aj zdravotnými poisťovňami). Tieto pokyny sú k dispozícii na portáli Európa.
Dôchodcovia, ktorí trávia tri mesiace u svojich detí, alebo študent, ktorý využíva program Erasmus, budú mať tak prístup nielen k neodkladnej zdravotnej starostlivosti, ale tiež k takej starostlivosti, ktorá by bola v tej istej situácii k dispozícii osobám s bydliskom v tomto členskom štáte.
Systém prístupu ku zdravotnej starostlivosti, ako je stanovené v článku 22 nariadenia č. 1408/71, vymedzí prístup ku zdravotnej starostlivosti a jej úhradu v súlade s právnymi predpismi štátu, v ktorom pacient dočasne zotrváva. Z toho vyplýva, že osoby, ktoré v štáte, v ktorom dočasne zotrvávajú, majú v tomto štáte prístup ku zdravotnej starostlivosti za tých istých podmienok, ako osoby, ktoré sú súčasťou systému zdravotného poistenia v tomto štáte.
Článok 22 nariadenia č. 1408/71 sa vzťahuje taktiež na štáty Európskeho hospodárskeho priestoru vrátane Lichtenštajnska a Švajčiarska. Pokiaľ ide o Andorru, prebiehajúce rokovania neboli ešte úspešne skončené.
Glyn Ford
v zastúpení autora. - Pán predsedajúci, žiaľ, pán Evans sa musel vrátiť do Spojeného kráľovstva. Ďakujem v jeho mene komisárovi za odpoveď na jeho otázku.
Pri prudkom náraste cezhraničných zväzkov - takmer jedno z piatich manželstiev dnes pochádza z dvoch členských štátov - a pri rastúcom percente párov a jednotlivcov v penzijnom veku cestujúcich po Európskej únii, nemá Komisia pocit, že pokiaľ v týchto záležitostiach nesiahne po nevyhnutnom opatrení, v EÚ spôsobí nerovné zaobchádzanie vznik utečencov z dôvodu zdravotnej starostlivosti skôr ako z dôvodu zdravotnej turistiky, o ktorej sa veľmi špekuluje?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Položili ste celý rad otázok, ktoré vyžadujú výslovne komplexnú odpoveď, ale iba na prvú otázku by som zjednodušene odpovedal takto: dnes dopoludnia sme sa zaoberali nariadením 883, ktoré bude podstatnou novelou nariadenia 1408 a nepochybne zlepší situácii pre množstvo ľudí práve z hľadiska cezhraničného styku. Pokiaľ ste otvorili otázku zdravotnej turistiky, myslím si, že to je pojem, ktorý je značne otvorený a je taký otvorený, že je až nebezpečný. Je potrebné si veľmi starostlivo objasniť, o čo ide, pretože je to pojem, ktorý môže v našom ponímaní nadobudnúť mimoriadny význam, keďže v skutočnosti pravá zdravotná turistika podľa môjho názoru je veľmi obmedzená, pretože ľudia vo väčšine prípadov, ak je im skutočne ťažko, snažia sa byť vo svojom blízkom prostredí a systémy jednotlivých členských štátov sa vo svojej základnej úrovni podstatne neodlišujú. Je samozrejme jasné, že nariadenie 1408 a budúce nariadenie 883 riešia hlavne obrovské množstvo prípadov, ktoré sú spojené s turistikou, ale nie so zdravotnou turistikou, pretože sa týkajú ľudí, ktorí vyrazili primárne niekam inam a na ceste sa im niečo stalo. To sú státisíce a milióny, možno že aj okolo milióna prípadov ročne, a to je vec, ktorá je pomerne dobre riešená a stabilitu zdravotných systémov neporušuje. Pokiaľ ide o vôľu Komisie zlepšovať veci v tejto oblasti, táto vôľa je zjavná a jedným z dôkazov sú tiež predložené novely, ktoré predkladá moja kolegyňa Andrulla Vassilliouová. Myslím si, že to bude možnosť veľmi podrobne diskutovať o možnostiach cezhraničnej starostlivosti a ďalších súvislostiach, ktoré sú s tým spojené, ale dovoľte mi, aby som ešte raz vyjadril značný odstup od pojmu zdravotný turizmus alebo zdravotná turistika, pretože podľa môjho názoru je to pojem, ktorý je veľmi slabo vymedzený, ktorý môže vyvolať reakcie, ktoré nie sú primerané situácii.
Predsedajúci
Čas určený na otázky pre pána komisára Špidlu uplynul. Otázky č. 49 až 54 budú zodpovedané písomne.
Vec: Spravodajské bremeno malých a stredných podnikov.
Vítam nedávnu iniciatívu Komisie znížiť štatistické spravodajské bremeno podnikov, najmä malých a stredných podnikov. Avšak MSP stále nesú veľké spravodajské bremeno, ako napr. podávanie prehľadov o DPH, ktoré stoja prácu mnohých ľudí a hodiny a ktoré uvádzajú malé a stredné podniky do konkurenčnej nevýhody. Má Komisia v zásobe nejaké návrhy, ktoré obmedzia byrokraciu a spravodajské zaťaženie MSP?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pán predsedajúci, pán Ryan, som vám za túto otázku veľmi vďačný, pretože sa dotýka problému, ktorý Komisiu roky veľmi trápi: ako obmedziť zbytočnú byrokraciu pre malé a stredné podniky v Európe. Som rád, že vám môžem povedať, že sme skutočne v tejto oblasti urobili obrovský pokrok a som pevne presvedčený, že sa dočkáme skutočného prielomu.
V zásade sme identifikovali náklady byrokracie pre európske podniky ako náklady, ktoré plynú zo spravodajských, dokumentačných a informačných záväzkov. V súčasnosti sa zaoberáme meraním týchto nákladov v najväčšom projekte svojho druhu v celej histórii. To znamená, že skutočne určujeme aké náklady tieto predpisy pre podniky skutočne predstavujú, aby sme zistili, odkiaľ náklady pochádzajú a či je možné ich znížiť.
Približne od septembra tohto roku môžeme očakávať veľké množstvo návrhov zo strany Komisie, a to na základe výsledkov meraní a preverovania existujúcich predpisov. Očakávame, že nám to umožní do konca roku 2009 predložiť toľko návrhov, že sa náklady na byrokraciu pre európske podniky znížia v roku 2012 o 25 %. Predpokladáme, že to spustí rast celého európskeho HD/ o 1,4 % až 1,5 %. Ako vidíte, skutočne hovoríme o významných hodnotách.
Ďalej ste sa dotkli špecifického problému, ktorý sa viac-menej od bežných byrokratických nákladov líši. Je ním bremeno uvalené na malé podniky najmä v tom, aby vyhoveli daňovým požiadavkám - a viete, že právomoci Európskej únie sú v tomto smere veľmi obmedzené. Zo všetkých našich zistení vieme, že samotné podniky pociťujú, že požiadavky finančných úradov pre ne predstavujú najzávažnejšie a najťažšie bremeno, je to teda oblasť, kde je na členských štátoch, aby veci zjednodušili.
Koniec koncov, máme kompetencie len v oblasti dane z pridanej hodnoty a aj tie sú veľmi obmedzené. Komisia však predniesla jeden veľmi dôležitý návrh, ktorý by bol veľkou pomocou pre malé a stredné podniky: ide o významné zvýšenie prahu, nad ktorý musia vopred podať priznanie dane z pridanej hodnoty, to znamená zaregistrovať sa ako platcovia DPH. Súčasný prah je 20 000 EUR, chceme ho zvýšiť na 100 000 EUR, čo by malo oslobodiť takmer všetky veľmi malé podniky a najmä novo založené podniky od tohto ťažkého bremena.
S poľutovaním vám musím povedať, že členské štáty dosiaľ nie sú pripravené tento návrh prijať. Dúfam, že akt o drobnom podnikaní, ktorý Komisia pred niekoľkými dňami predložila a v ktorom sa otázkou opätovne zaoberáme, vyvinie na tie členské štáty, ktoré v tomto smere robia problémy, viac tlaku a som veľmi vďačný Európskemu parlamentu za mnohé znamenia podpory v tomto ohľade.
Eoin Ryan
Rád by som pánovi komisárovi poďakoval a teším sa na informácie v septembri. Myslím, že niektoré administratívne bremena uvalená najmä na malé a stredné podniky sú obrovské. Tieto podniky majú veľmi často málo ľudských zdrojov na ich zvládnutie. Mohli by ste ale viac rozviesť tému prahu 100 000 EUR? Informujete o ňom, alebo máte v úmysle vymenovať a zahanbiť krajiny, ktoré sú proti? Mohli by ste uviesť viac podrobností o tomto prahu?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pán Ryan, ako som povedal, ide o oficiálny návrh, na ktorom sa Komisia zhodla už v roku 2004. Od tohto obdobia Rada stále ešte návrh neprijala. Upozornil som na to, že sme návrh opätovne predložili, a to v kontexte aktu o drobnom podnikaní, čo v zásade znamená, že ho znovu predkladáme. Nehovoríme o oznámení, ide o niečo, čo už Komisia navrhla. Považujte to za nevyhnutné. Pred chvíľou pán Špidla upozornil, v kontexte inej odpovede, na potrebu zhody v určitých záležitostiach. Tu taktiež potrebujeme jednomyseľnú zhodu a, bohužiaľ, sme ju nedosiahli. Som si istý, že vám, ktorí zastupujete Írsko, nemusím hovoriť, že mnoho členských krajín považuje otázku dane v Európskej únii za tabu.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Pán komisár, mám nasledujúcu žiadosť. Pokiaľ máte v úmysle uskutočniť celý takýto výskum, môžete sa tiež pozrieť na nepriame náklady prevádzky malých alebo stredných podnikov? Môžete sa prosím pozrieť na správu Svetovej banky, ktorá bola vydaná približne pred dvoma rokmi, ktorá tieto náklady analyzovala? Správa uvádza, že napríklad Poľsko má veľmi nízke zákonné náklady, ale v praxi to nie je pravda. Mám taktiež súvisiacu otázku, ktorá vlastne ani nie je otázkou. Namiesto, aby ste skúmali, čo uvádzajú úradníci, môžete sa poriadne pozrieť na skutočné náklady? Všetky pečiatky, ktoré je nevyhnutné zaplatiť, všetky dokumenty, ktoré je nevyhnutné predkladať. Existuje toľko druhov ďalších nákladov.
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Merania, ktoré v súčasnosti uskutočňujeme a ktoré sú takmer hotové nám dajú presné informácie o tom, ktoré európske predpisy zvyšujú aké náklady. Potom budeme v pozícii, keď povieme, ktorý konkrétny európsky predpis zvyšuje podnikom konkrétne náklady.
Samozrejme už toho dosť vieme. Napríklad už vieme, že väčšina nákladov vzniká z veľmi malého počtu predpisov. Prevažná väčšina predpisov má pôvod v nie menšom počte ako je 42 smerníc. Tiež vieme, ktorá oblasť najviac zvyšuje najvyššie náklady, predovšetkým európske právo obchodných spoločností, čo je dôvod, prečo sme teraz predložili prvé návrhy týkajúce sa tejto oblasti.
Tiež vieme, že sa rozloženie nákladov výrazne odlišuje v závislosti od veľkosti podniku. Ako jednoduché pravidlo môžeme predpokladať, že čím menší podnik, tým ťažšie relatívne bremeno administratívnych nákladov. Tieto náklady môžu jednoducho prevýšiť 5 % v prípade malého podniku, kým pri veľmi veľkých podnikoch môžu byť tieto náklady podstatne nižšie. To všetko vieme a budeme zohľadňovať v návrhoch.
Dovoľte mi využiť túto príležitosť a predniesť požiadavku na Parlament. Úspech tohto projektu závisí samozrejme od toho, ako rýchlo sa bude Parlament návrhmi Komisie zaoberať. Koniec koncov sa na nich politicky zhodujeme. Chcem som len zdôrazniť, že to určite znamená úpravu existujúcich právnych predpisov, čo vyžaduje súhlas oboch zákonodarcov.
Vec: Cena hnojív
Za posledných 12 mesiacov dramaticky vzrástla cena hnojív. Napríklad vo veľkoobchodoch amónium fosfát stúpol z 181 EUR za tonu na 800 EUR za tonu.
Má Komisia v úmysle podniknúť nejaké kroky proti tomuto cenovému rastu?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pán Burke, chápem vaše obavy týkajúce sa rastu cien hnojív. Skutočne nepomerne narástli. Pochopiteľne to v európskom poľnohospodárstve vytvára veľké problémy a veľké obavy.
Ceny hnojiva vzrástli, pretože prudko vzrástol dopyt, čo prichádza zároveň s ešte vyššími nákladmi na dopravu a na energie. Existujú preto tri faktory: vyšší dopyt s ohľadom na rýchly nárast v iných častiach sveta, vyššie ceny za energie a vyššie ceny za dopravu. Ako viete, dopyt vzrástol všade na svete, a to ovplyvňuje nielen hnojivá, ale taktiež celú škálu ďalších tovarov vrátane trhových plodín a potravín.
Je ale dôležité taktiež pamätať na to, že európski poľnohospodári musia minúť viac peňazí za hnojivá, čo tiež skutočne robia, zároveň dostávajú za svoju úrodu lepšie ceny. Štatistiky Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo za porovnateľné obdobie ukazujú, že ceny potravín vzrástli za obdobie 12 mesiacov o 37 %. Videli sme najprudší nárast pri mliečnych výrobkoch medzi 80 - 200 %, a pri obilninách medzi 50 - 80 %.
Komisia verí, že je dôležité dodržiavať pravidlá konkurencie. Pokiaľ je to tento prípad, Komisia nepovažuje za správne zasahovať do trhu, keď je možné sledovať posledný vývoj až k faktorom, na ktoré nemá Komisia žiadny vplyv. Dovoľte mi zopakovať: nemáme žiadny vplyv na tri rozhodujúce faktory, ktoré viedli k rastu cien.
Pokiaľ ide o dlhodobý vývoj, Komisia by taktiež rada upútala vašu pozornosť k významu podpory konkurencie na trhu so zemným plynom. Myslím, že existuje reálna nádej aspoň trochu situáciu uľahčiť. Pokiaľ budú opatrenia, ktoré Komisia navrhla v rámci tretieho energetického balíka, prijaté, mali by sme na trhu so zemným plynom vidieť zlepšenie. To by tiež mohlo viesť k nižším cenám dusíkatých hnojív vyrobených v Európskej únii. Ako ale viete, všetko závisí od toho, či bude energetický balík navrhnutý Komisiou prijatý.
Colm Burke
Ďakujem za vašu odpoveď na túto tému. Vyvoláva znepokojenie. Viem, že ste poukázali na rastúce ceny mliečnych a iných výrobkov, ale poľnohospodári, žiaľ, z rastu úžitok nemajú: sú to sprostredkovatelia, kto má úžitok.
Moja otázka sa v podstate týka závislosti od dodávok z oblastí mimo EÚ. Ukazuje sa, že v surovinách pre naše hnojivá závisíme od Ruska a Ukrajiny. Zaujíma ma, aké kroky podnikáme na zaistenie toho, aby sme mali zodpovedajúce dodávky a neboli príliš závislí od jedného alebo dvoch zdrojov. Nie sme schopní identifikovať iné zdroje a zaviesť mechanizmy, ktoré by podporili dovoz z týchto iných zdrojov?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pokiaľ ide o Rusko a Ukrajinu, ako veľké dodávateľské krajiny, musím zdôrazniť, že uplatňujeme na export hnojív z oboch krajín nástroje na ochranu obchodu.
Jednoducho povedané: obe krajiny samozrejme môžu ponúknuť hnojivá za nízke ceny, pretože vedia, že energie, ktoré sú potrebné na výrobu hnojív, sú zvlášť vysoké a uplatňujú rôzne ceny na vyvážené energie a na energie používané v ich vlastnej krajine. Tento cenový rozdiel vedie k stratovému vývozu, čo je dôvod, prečo sme vo vzťahu k Rusku a Ukrajine použili príslušné opatrenia.
Čo sa týka diverzifikácie zdrojov, Komisia má na uplatnenie vplyvu v tomto bode len malý priestor. Môžem vám viac-menej povedať, že pokiaľ viem, tak veľkí európski výrobcovia a distribútori sa prirodzene snažia diverzifikovať svoje zdroje surovín. Som celkovo pripravený sa na túto otázku opätovne a podrobnejšie pozrieť.
Mairead McGuinness
Rada by som sa komisárovi poďakovala. Toto pravdepodobne prechádza do ďalších otázok určených komisárke Fischerovej Boelovej. Spomenuli ste vyššie ceny za zber úrody, ale zdá sa, že náklady na výrobu potravín rastú napriek tomu rýchlejšie ako ceny a ide teda určite o problém, ktorým sa Európa musí zaoberať. Mohli by ste na to odpovedať?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pani Fischerová Boelová je tu, čo je dôvod, prečo odpoviem veľmi opatrne, pretože ona je tou, kto skutočne pozná ceny, ktoré môžu európski poľnohospodári dosiahnuť. Na základe toho, o čom k dnešnému dňu informovala Komisiu, predpokladám, že pre všetky dôležité európske výrobky ceny výroby skutočne rastú. Nepopieram, že môžete mať pravdu, keď hovoríte, že vyššie ceny za zber nevyrovnajú celkom rast nákladov. To je bod, ktorým sa bude Komisia určite zaoberať.
Čo sa týka vývoja v odvetví potravín všeobecne - a nehovoríme tu len o cenách výrobcov, ale taktiež o cenách, ktoré nakoniec musia zaplatiť spotrebitelia - pred niekoľkými týždňami sme začali iniciatívu a vytvorili na vysokej úrovni skupinu, ktorá zváži budúcnosť európskeho potravinárskeho priemyslu, ktorý je, a to každý nevie, najväčším európskym priemyslom. Mnoho ľudí si myslí, že je najväčším európskym priemyslom automobilové odvetvie, ale nie je to pravda. Potravinársky priemysel je najväčší zo všetkých v Európe.
V tejto skupine sa špeciálne pozeráme na vývoj cien a do konca roku, kedy predložíme zodpovedajúce odporúčania, našu prácu skončíme.
Vec: Politika v prospech malých podnikov
Ako súčasť otvoreného jednotného trhu, ktorý podporuje malé podniky, povie Komisia, že navrhuje zaistiť, aby boli nové technológie využívané v ich prospech a ako praktickú výhodu odvodzujú z výskumných programov financovaných Európskou úniou v 27 členských štátoch?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Pani Panayotopoulosová-Cassiotouová, ide o veľmi aktuálnu otázku a pred niekoľkými dňami Komisia predložila v tomto sektore iniciatívu s veľmi širokým záberom.
Dovoľte mi začať tým, že poviem, že som veľmi rád, že nesmierny význam malých a stredných podnikov pre naše hospodárstvo a tvorbu pracovných miest je za posledné roky naprieč Európskou úniou široko uznávaný. Zameral som sa na to, aby som zabezpečil, aby všetky európske inštitúcie a členské štáty venovali svoju pozornosť úlohe malých a stredných podnikov. Pokiaľ úplne nevyužijeme potenciál rastu MSP, pokiaľ úplne nevyužijeme potenciál ich pracovných síl, nebudeme schopní zvládnuť následky globalizácie v Európe. Aby som to vyjadril úplne jasne: úspešne zvládneme následky globalizácie ak dokážeme v Európe posilniť sektor MSP. S týmto cieľom MSP musia byť schopné ešte lepšie využiť príležitosti, ktoré ponúka vnútorný trh a globálna súťaž.
Životne dôležitým faktorom - a teraz sa dostávam k vašej otázke - je prístup k znalostiam, výskumu a inováciám. Nehovoríme len o veľkých európskych podnikoch, ale taktiež o malých a stredných podnikoch, pokiaľ sú vôbec aktívne na medzinárodných trhoch, ktoré musia uskutočniť prechod na hospodárstvo založené na znalostiach. To je v súčasnosti ich jedinou nádejou. Nemôžu súťažiť v cenách, môžu konkurovať len ponukou lepšej kvality tovaru alebo služieb a lepšia kvalita pochádza z lepších technológií a z inovácií.
Jedným z hlavných nástrojov, ktoré majú k dispozícii na úrovni Spoločenstva, je samozrejme 7. rámcový program pre výskum, ktorý poskytne financovanie aspoň 15 % malých a stredných podnikov, a zo skorších výsledkov sa zdá, že tento cieľ určite dosiahneme.
Zákon o malých a stredných podnikoch, o ktorom som už hovoril, prináša mnoho ďalších návrhov navrhnutých tak, aby malým a stredným podnikom priniesli jednoduchší prístup k inováciám, znalostiam, výskumu a technológiám. Dovoľte mi niekoľko príkladov. Po prvé existuje návrh na zjednodušenie predpisov o štátnej podpore výskumu, vývoja, a inovácií, obzvlášť prostredníctvom nariadenia o blokových výnimkách. Komisia o tejto záležitosti rozhodla minulý týždeň a uvoľní obrovský potenciál. Druhým sú ponuky na založenie podnikov s potenciálom vysokého rastu prostredníctvom podpory výskumnej a inovačnej kapacity, predovšetkým užšej koordinácie národných programov a iniciatív. Potom existujú opatrenia na podporu väčšej participácie malých a stredných podnikov na prenos znalostí. Tu budeme zavádzať nový pilotný projekt, ktorý je zameraný na pomoc financovania priemyselného využitia duševného vlastníctva. Mohol by som sa taktiež zmieniť, že povzbudzujeme MSP, aby zohrávali aktívnu úlohu v aktivitách Európskeho inovačného a technologického inštitútu, aby bolo zabezpečené, že tiež budú mať úžitok z prenosu znalostí, ktoré bude Inštitút podporovať.
Ako môžete vidieť, deje sa toho veľa. Chcel by som ale jasne povedať, že nakoniec záleží na podnikateľoch a podnikoch, či využijú príležitosti, ktoré sa im ponúkajú. Je preto veľmi dôležité, aby si účastníci trhu boli ďaleko viac vedomí príležitosti, ktoré už dnes existujú. To je otázka informácií a komunikácie, keďže obe potrebujú podstatné zlepšenie. Preto Komisia na začiatku tohto roku vytvorila Európsku podpornú sieť pre elektronické podnikanie. Ide o najväčšiu sieť svojho druhu na svete a jej cieľom je priviesť každý európsky podnik do dosahu kontaktného miesta, ktoré dokáže odpovedať na všetky otázky týkajúce sa inovácií, prístupu k programom EÚ a prístupu k výskumným zdrojom.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, prijmite prosím moju úprimnú vďaku za vašu odpoveď, pretože bola skutočne vyčerpávajúca a taktiež ste zahrnuli doplnkovú otázku týkajúcu sa témy komunikácie a informácií pre podnikanie.
Prekážalo by vám, ak by ste poskytli nejaké ďalšie informácie? Pochádzam z regiónu umiestneného na najvýchodnejšej hranici Európskej únie. Informácie sa do tohto regiónu nedostanú a malé podniky sa len prebíjajú, jednoducho živoria, závisia výlučne od rozdielov v cenách, ako ste hovorili, a nie na kvalite a smerujú ku koncu.
Aké je vaše odporúčanie?
Günter Verheugen
podpredseda Komisie. - (DE) Vážená pani Panayotopoulosová-Cassiotouová, som veľmi vďačný za vašu podporu. Samozrejme som vedel, že sa v tejto záležitosti o vás môžem úplne oprieť, tak ako sa na mňa môžete spoľahnúť aj vy.
Pokiaľ ide o hustotu siete, musím pripustiť, že sme ešte v Európe nedosiahli požadovanú hustotu. Ak dokončíme projekt, čo bude v priebehu nasledujúcich piatich mesiacov, každý región v Európe bude mať jedno z daných zariadení. V každom regióne bude kontaktné miesto, umiestnené dostatočne blízko podnikom, aby bolo zabezpečené, že nikto nebude mať problém sa k nim dostať.
Predsedajúci
Otázka č. 58, ktorú predkladá pán Heaton-Harris, bude zodpovedaná písomne.

Vec: Navrhovaný nárast modulácie v kontexte hodnotenia stavu SPP.
Vie si Komisia v kontexte hodnotenia stavu SPP predstaviť situáciu, keď by sa navrhovaný nárast modulácie uskutočnil na základe dobrovoľnosti?
Vec: Platby SPP
Poľnohospodári, ktorí ročne dostávajú menej ako 5 000 EUR v platbách na poľnohospodársky podnik, nezažijú v rámci navrhovaného hodnotenia stavu SPP zníženie platieb na svoj podnik tak, ako bolo naznačené komisárkou Fischerovou-Boelovou. Zváži Komisia zvýšenie tejto hranice?
Vec: "Hodnotenie stavu" pre spoločnú poľnohospodársku politiku
Pestovanie tabaku je jediným zdrojom príjmov pre okolo 130 000 európskych poľnohospodárov. Bez ohľadu na to, nariadenie Komisie (ES) č. 1782/2003 stanoví, že od roku 2010 50 % zdrojov piliera I (priama podpora) bude prevedených do piliera II (rozvoj vidieka), čím dôjde k značnému zníženiu príjmov týchto výrobcov. Navyše pestovanie tabaku sa vyskytuje v polosuchých oblastiach, kde nie sú k dispozícii žiadne alternatívne pracovné príležitosti.
Zároveň v súčasnosti prechádza spoločná poľnohospodárska politika (SPP) "hodnotením stavu" a mnoho rozhodnutí prijatých v priebehu reformy SPP v roku 2003 prechádza revíziou.
So zreteľom na tieto skutočnosti, povie nám Komisia, či má v úmysle, ako súčasť "hodnotenia stavu" SPP, preskúmať režim podpory pre tabak a zachovať existujúce opatrenia po roku 2009 až do 2013? Navrhla štúdiu, ktorá by určila, ktoré plodiny by v týchto regiónoch mohli tabak nahradiť, aby európski pestovatelia tabaku neboli postihnutí ani finančne ani sociálne?
Vec: Spoločná poľnohospodárska politika: plánovanie a uplatňovanie v prospech malých pestovateľov
Nemali by sme zabúdať, že poľnohospodárstvo je pre obyvateľov vidieckeho Grécka základnou formou zamestnania, a to predovšetkým v geograficky znevýhodnených regiónoch ako ostrovy a hornaté oblasti. Zníženie kompenzácií a priamej pomoci, spolu s presunom zdrojov z I. do II. Piliera, podporované spoločnou poľnohospodárskou politikou gréckych pestovateľov vyburcovali predovšetkým, preto, že to ovplyvní ich už tak nízky príjem a bude viesť medzi malými pestovateľmi k hospodárskej stagnácii. Ako bude Komisia v krátkodobom a dlhodobom horizonte riešiť závažné hospodárske problémy, ktorým poľnohospodári čelia (nárast cien palív, vysoké výrobné náklady, rozdiely medzi výrobnými a spotrebiteľskými cenami) a ako zabezpečí prežitie malých pestovateľov na európskej úrovni?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Som celkom rada, že mám príležitosť zodpovedať všetky štyri otázky, keďže oproti pôvodnému plánu meškáme.
Čo sa týka prvých troch otázok, povedala by som, že poľnohospodárstvo Európskej únie sa nachádza ako na prispievajúcom tak aj na prijímajúcom konci dnešných svetových environmentálnych výziev. Nemôžeme ostať pozadu a nerokovať. EÚ musí rokovať a prostredníctvom rozvoja vidieka môžeme poskytnúť najcielenejšie a najefektívnejšie opatrenia. Ale ako všetci viete, naše finančné prostriedky v rámci politiky rozvoja vidieka sú obmedzené. Najspravodlivejším a najpriamočiarejším spôsobom získania peňazí je dodatočné presunutie prostriedkov z prvého piliera - z priamej platby - do politiky rozvoja vidieka v pilieri 2, a to prostredníctvom toho, čo nazývame zvýšenie miery odlíšenia, a to samozrejme na povinnom základe.
Nie som pripravená posúdiť zvýšenie miery odlíšenia na dobrovoľnom základe. Je celkom jasné, že Komisia zohľadnila skutočnosť, že vo februári 2007 Parlament prijal správu zamietajúcu návrh Komisie o dobrovoľnom odlíšení. Musím povedať, že som celkom spokojná, že sme vždy v tejto téme boli v zhode.
Čo sa týka prahu, návrh Komisie v období 2009 až 2012 je presunúť 5 miliárd EUR z prvého do druhého piliera. Kalkulácia bola vypočítaná na základe dnešnej hranice 5 000 EUR alebo licencie, ako tomu zvyčajne hovoríme. Zvýšenie tohto prahu by znamenalo zásadné zníženie finančných zdrojov. Komisia verí, že pri nižšom rozpočte bude efektivita riešenia výziev v rámci klimatických zmien a nedostatku vody významne oslabená.
V rámci hodnotenia stavu budú aj naďalej malí pestovatelia, ktorí dostávajú priamu podporu s hodnotou nižšou ako 5 000 EUR, vyňatí z odlíšenia. Preto malé poľnohospodárske podniky budú aj naďalej nielen chránené pred akýmikoľvek negatívnymi vplyvmi presunu z piliera I do piliera II, ale mohli by aj získať z peňazí generovaných prostredníctvom odlíšenia tým, že sa zapoja do príslušných programov rozvoja vidieka.
Čo sa týka modulácie, poľnohospodári mi občas hovoria: "Beriete mi moje peniaze" alebo "zmenšujete platby pre poľnohospodárstvo, pre poľnohospodárov". To ale vlastne nie je pravda, s ohľadom na to, že keď modulujete peniaze, tak vlastne generujete viac peňazí do odvetvia všeobecne, pretože modulované peniaze musia byť spolufinancované členskými krajinami. Je jasné, že s novými modulovanými peniazmi budeme konkrétnejší. Jednoducho pripravíme prehľad možností, ktoré budú cielené na nové výzvy. To znamená, že tým, ktorí hovoria, že modulácia alebo peniaze pre politiku rozvoja vidieka môžu byť použité na čokoľvek, môžu sľúbiť, že sa to s peniazmi, ktoré pre moduláciu hodnotenia stavu navrhujeme, nestane. Takže miesto toho, aby sme podľa tvrdení peniaze brali, vlastne generujeme viac peňazí, ktoré sa majú vrátiť späť do poľnohospodárstva.
Nie som si istá, či je tu dnes večer pán Arnaoutakis, a preto na jeho otázku neodpoviem.
Pán Gklavakis, pýtate sa na zachovanie dvojitých platieb pre tabak, musím vás odkázať na odpoveď, ktorú som poskytla Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 24. júna. Vlastne som mala niekoľkokrát príležitosť odpovedať aj tu v pléne, že Komisia nemá v úmysle v rámci hodnotenia stavu prehodnotiť tabakový režim. Môžem len zopakovať, že tabaková reforma bola dohodnutá so všetkými krajinami produkujúcimi tabak v roku 2004, preto nevidím dôvod diskusiu opätovne otvárať. Dúfam, že všetci môžeme súhlasiť, že bude veľmi dôležité, aby peniaze, ktoré budú presunuté do politiky rozvoja vidieka, boli špeciálne vyčlenené na podporu tých regiónov, kde sa tabak pestuje alebo pestoval. Taktiež predložíme Parlamentu správu o následkoch tabakovej reformy na konci roku 2009.
Liam Aylward
Som si istý, pani komisárka, že ste - rovnako ako ostatní poslanci Parlamentu tu v tomto Parlamente - veľmi frustrovaná tým, ako sa tu zaobchádza s časom vyhradeným na otázky. Už sme na to mnohokrát poukazovali, ale zdá sa, že sa nič nekoná.
Chcem poďakovať komisárke za odpoveď, aj keď s odpoveďou nie som spokojný. Pokiaľ sa zavedie povinné odlíšenie, podľa môjho názoru dôjde k deleniu a ku konfliktom medzi rôznymi skupinami poľnohospodárov, medzi veľkými a malými poľnohospodármi a obzvlášť medzi poľnohospodármi, ktorí sú zapojení do rôznych poľnohospodárskych podnikov. Nerád by som bol, aby k tomu došlo.
Napríklad, v mojej nedávnej správe o ovciach, ktorá bola minulý mesiac v Parlamente prijatá prevažnou väčšinou, som navrhol, aby odlíšenie a článok 69 (teraz 68) boli v členských štátoch zavedené na dobrovoľnom základe. Neprijala by Komisia ducha tohto rozhodnutia, ktoré tu už bolo urobené minulý mesiac zvoleným poslancom tohto Parlamentu?
Seán Ó Neachtain
Vážený pán predsedajúci, sú to práve malí poľnohospodári pod hranicou platby 5 000 EUR, ktorí sa stretávajú s najväčším objemom problémov, ale dostávajú najmenší objem peňazí. Uzná pani komisárka, že od obdobia spred niekoľkých rokov, keď bol stanovený limit 5 000 EUR - myslím v roku 2002 - nastala inflácia a veľké zmeny? A nesúhlasíte pani komisárka, že by šlo o formu ochrany malých poľnohospodárov, keby dostali teraz viac, ako keď bola politika formulovaná a že by hranice mali byť zvýšené?
Ioannis Gklavakis
(EL) Vážený pán predsedajúci, rád by som komisárke poďakoval za odpoveď, aj keď bola negatívna, pretože viem, že je pracovitá, zásadová a spravodlivá osoba a rád by som jej položil nasledujúcu otázku.
Tabak je jediným poľnohospodárskym produktom, ktorý podlieha tomuto typu zaobchádzania a toto zaobchádzanie je nespravodlivé. Avšak rád by som dodal nasledujúce: s ohľadom na to, že pestovatelia tabaku sú chudobní, malí poľnohospodári, mohli by ste, aby sa predišlo zániku ich živnosti, aspoň vypracovať štúdiu, ktorá by nám pomohla pochopiť, čo by títo ľudia mohli pestovať, keď je teraz tabak za týchto podmienok prakticky vyradený?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Keď sa pozriete na návrh o hodnotení stavu, obsahuje niekoľko krokov v prospech odvetvia chovu oviec a kôz. Predovšetkým jasne uvádzame, že bude možné udržať zdvojené platby pre odvetvie chovu oviec, pretože sme si vedomí skutočnosti, že ide o zraniteľné odvetvie. Je zúfalo dôležité, aby sme udržali nejakú výrobu v tých regiónoch, kde pokiaľ zmizne chov oviec, pravdepodobne nič nezostane, takže zdvojené platby by mohli byť riešením.
Čo sa týka nového článku 68, musím povedať, že ho môžu využiť členské krajiny na dobrovoľnom základe a že môžu odkrojiť až 10 % z priamych platieb, a potom, podľa rozhodnutia členských štátov, previesť časť peňazí do odvetvia chovu oviec a kôz. Možnosť zdvojenej platby je platná ako pre chov kráv bez trhovej produkcie mlieka, tak aj pre chov oviec a kôz.
Nie som si istá, či som úplne rozumela ďalšej otázke, ale keď sa pozriete na rozpočet - celkový rozpočet pre poľnohospodárstvo odsúhlasený hlavami štátov v roku 2002 - rozpočet bol zafixovaný, ale nastavený s inflačným zvýšením len 1 %. Vážený poslanec má pravdu, že máme infláciu vyššiu ako 1 %, najmä v týchto dňoch, keď sú vysoké ceny nafty a vysoké ceny potravín, takže áno, môžeme povedať, že hodnota nárokov úplne nesleduje hodnotu iných produktov. Ale také bolo rozhodnutie prijaté hlavami štátov, a preto súčasná situácia, predovšetkým v niektorých odvetviach, kde vidíme nárast cien líšiacich sa od toho, čo sme videli v priebehu posledných 30 rokov, teda, že ceny teraz začínajú rásť, je neklamným signálom pre tých, ktorí sa tým chcú živiť.
Povedala by som pánovi Gklavakisovi, že sme mali mnoho diskusií a ja s ním vždy rada o týchto veciach diskutujem. Myslím, že môže ísť späť do svojho volebného obvodu a povedať, že bojuje ako lev, aby zachoval zdvojené platby.
Pestovanie tabaku nie je udržateľné vo všetkých oblastiach, ale myslím, že s peňazí z rozvoja vidieka vyčlenenými na tabakové odvetvie to môže tiež znamenať, že tí, čo ho chcú udržať alebo zostať v odvetví, môžu modernizovať pestovanie tabaku a možno nakoniec môžu mať produkciu tabaku, ktorá bude hospodársky životaschopná, pretože sa zvýši kvalita tabaku. Myslím, že musíte čeliť realite - skutočnosti, že toto nebude opäť otvorené - a potom sa môžete pokúsiť nájsť najlepšie možné riešenia.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Vážená pani komisárka, ste známa ako niekto, kto vždy bojuje za zníženie výrobných nákladov v poľnohospodárstve. Mám otázku, ktorá sa vzťahuje k tejto téme. V našej krajine, teda v Poľsku, vláda nedávno uvalila dodatočné dane na poľnohospodárov, ktorí pestujú repkový olej pre vlastnú potrebu a pridávajú ho do paliva. To má svojím spôsobom vzťah k výrobe bionafty. Je to úplne to isté, ako platiť daň za to, že pijete vlastné mlieko, alebo za to, že jete vlastnú zeleninu alebo zemiaky: môžete týmto poľnohospodárom pomôcť, aby mohli pokračovať vo svojej činnosti bez uvalenia ďalších daní, akoby olej kupovali od niekoho iného?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Od chvíle, keď som vstúpila do európskej politiky, som vždy bola za zachovanie subsidiarity. To znamená, že keď diskutujeme o daniach, nehovoríme o spoločnej politike, a preto je na členských štátoch rozhodnúť, ako naložia so svojím daňovým systémom. Preto sa radšej a z rôznych dôvodov nebudem vyjadrovať - nepoviem národné vnútorné boje - ale národné diskusie o tom, ako zvládnuť zdanenie repkového oleja. Rozumiem vašim obavám, ale radšej by som sa v tomto prípade zdržala diskusie.
Predsedajúci
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
(Rokovanie bolo prerušené o 20.45 hod. a pokračovalo o 21.00 hod.)
