Valgevene (arutelu)
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni avaldused Valgevene kohta.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Lugupeetud juhataja, auväärsed parlamendiliikmed! ELi ja Valgevene suhe ei ole komplikatsioonivaba. Ma soovin alustada seda arutelu selgitusega, miks võttis nõukogu novembris vastu otsuse ELi ja Valgevene suhete kohta. Ma tean, et see küsimus pakub huvi paljudele parlamendiliikmetele.
Selle arutamisel keskendusime me kahele tähtsale aspektile. Ühel poolt soovis EL saata selge signaali, et me ei ole rahul viimastel kuudel positiivse arengu puudumisega. Teiselt poolt soovisime me Valgevenega peetava dialoogi raamistikus edasised sammud sisse seada eesmärgiga julgustada Minski mitmetes valdkondades tegutsema asuma.
Mulle tundub, et tulemuseks oli tasakaalukas otsus, mis arvestab nende aspektidega. See sisaldab kolme põhielementi.
Esiteks pikendame me oma sanktsioone, peatades samal ajal peaaegu kõikide asjaomaste üksikisikute reisipiirangud. Erandiks on neli poliitiliste kadumistega otseselt seotud isikut ning Valgevene keskvalimiskomisjoni juht.
Teiseks oleme me avatud viisarežiimi lihtsustamise võimalusele ning ELi ja Valgevene tagasivõtulepingutele.
Kolmandaks on olemas väljavaade ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostöölepingu saavutamisele. Loomulikult nõuab see seoses demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtetega positiivseid arenguid. Komisjonil paluti teha ettevalmistustöid tegevuskavade põhjal, mis arendati välja Euroopa naabruspoliitika raames.
Oma aruteludes võtsime me arvesse tõsiasja, et olukord Valgevenes on vaatamata mõnele tagasiminekule parem kui 18 kuud tagasi. Pärast idapartnerluse foorumil osalemist ülikoolist üliõpilase väljaheitmine on väga tõsine näide selle kohta.
Nagu paljud selle täiskogu liikmed vägagi hästi teavad, on üleminek autoritaarselt ühiskonnalt demokraatlikule järkjärguline protsess. Sellega läheb Valgevenel veel aega ning teel sinna on veel mitmeid takistusi. Seepärast ongi meie täielik toetus vajalik.
Ülemaailmne finantskriis annab tegelikult mõjutusvõimalusi. Valgevene majandus on suurtes raskustes ning Venemaa ei ole enam valmis seda riiki toetama. Energiasektoris on madalad gaasihinnad nüüdseks vaid minevik.
Kas me saame siis seda olukorda ära kasutada, et julgustada Valgevenet suunda muutma? Selleks ei ole teist moodust kui ainult dialoogi kaudu. Me peame aitama tugevdada ettevaatlikku liikumist suurema avatuse poole. Meil tuleb arvesse võtta, kui tõhus on meie sanktsioonipoliitika. Eelmise aasta otsus peatada viisapiirangud pärast seda, kui Minsk oli vabastanud viimased vangid 2008. aasta augustis, aitas kaasa mõningasele edasiminekule meie dialoogis.
Sanktsioonide kasutamine on Euroopa Liidu jaoks tähtis viis surve avaldamiseks. Samal ajal on komisjon astunud mitmeid samme eesmärgiga teha Valgevenega koostööd ning samuti kuulub see riik idapartnerluse programmi. Ka Rahvusvahelise Valuutafondi raames Valgevenele jagatud toetus on olnud positiivne samm.
Me oleme sätestanud tingimused ning nüüd tuleb meil mõistlikult ja targalt jätkata. Otsus pikendada viisakeelu peatamise nimekirja edastas signaali, et me võtame positiivsete sammude premeerimist tõsiselt. Kui asjad selles suunas edasi arenevad, siis me saame jälle sammu edasi astuda.
Hetkel keskenduvad arutelud kahele võimalikule alternatiivile. Üheks on ametliku kokkuleppe saavutamine ja teiseks viisarežiimi lihtsustamis- ja tagasivõtulepingute võimalus. Nõukogu seisukoht on pannud aluse nende küsimuste veelgi konkreetsemale kaalumisele.
Partnerlus- ja koostöölepingu tulemuseks võib olla ELi ja Valgevene suhte uuel moel formaliseerimine. Selleks on konditsionaalsuse kombineerimine meie eri surveavaldamise viisidega õiguslikult siduva lepingu raames. Partnerlus- ja koostööleping võimaldaks Valgevenel ka täiesti kahepoolselt idapartnerluses osaleda.
Viisarežiimi lihtsustamise osas on kavatsus suunata see pigem just tavakodanikele, laiale üldsusele, kui poliitilisele eliidile. See annaks olulise võimaluse aidata kaasa Valgevene ning ELi kodanikuühiskonna ja kodanike kontaktide loomisele. Sellest võib saada ülioluline tegur Valgevene kultuuri avardamises ja mõjutamises. See on idapartnerluse eesmärkidega täielikult kooskõlas.
Viisarežiimi lihtsustamine on seotud tagasivõtuga. See ei tohiks suureks probleemiks olla, kuna Valgevene on näidanud oma võimet piirikontrolliga seotud küsimustes koostööd teha.
Valgevene asub ELi idapiiril tähtsas kohas. Sellest tulenevalt on meie huvides näha Valgevenet moderniseerumas, arenemas ning liikumas demokraatliku ja vaba riigi poole. Demokraatlike naaberriikide olemasolu tähtsus on meie julgeolekustrateegia nurgakiviks.
Me peame tegutsema, et sisendada Valgevenes oma väärtusi, milleks on demokraatia, turumajandus ja inimõiguste tagamine. Siin võib tuua selge paralleeli tavadega, kuidas me arendame partnerlust mitmete teiste riikidega, nii ida- kui ka lõunapoolsetega.
Lõpetuseks sooviksin rõhutada, et me peame loomulikult jätkama oma suhetes Valgevenega selgete tingimuste seadmist. See riik peab jätkama edasiliikumist. President Lukašenko repressiivne poliitika tuleb asendada suurema demokraatia ja tolerantsusega. Tagada tuleb õigusriigi põhimõtted. See on sõnum, mida me edastame kõikidel vastastikustel kohtumistel, mis toimuvad liikmesriikide ja Valgevene vahel.
Kui me tahame, et meie nõuded tulemusi annaks, siis on dialoog hädavajalik. Seepärast on ka meil nõukogus olnud hea meel tihedamaks muutunud kohtumiste üle, mille eesmärgiks on tugevdada üleminekut demokraatiale. Me jätkame oma toetuse ilmutamist demokraatialiikumise ja kodanikuühiskonna suhtes, mille eesmärgiks on reform ja Euroopa integratsioon Valgevenes. Me oleme väga tänulikud selle olulise toetuse ja pühenduse eest, mida Euroopa Parlament selles tegevuses üles on näidanud.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja, head kolleegid, nõukogu eesistuja, auväärsed parlamendiliikmed! Mul on hea meel arutada teiega täna meie väga tähtsat, kuid samuti väga väljakutset esitavat suhet Valgevenega. Minu arvates on see tähtis, kuna Valgevene asub meie kontinendi ristumiskohas, ning väljakutset pakkuv on see selle tõttu, et Valgevene valikud oma tuleviku ja suhete osas ELiga on jätkuvalt ebaselged. Seda saame me veel näha, mis sellest riigist saab, mispärast peame me jätkama nendega töötamist.
Viimase kahe aasta jooksul on Euroopa Liit otsinud võimalust Valgevenega järkjärguliselt sideme loomiseks ning edasiste reformide elluviimise julgustamiseks, et jätkata arendamist siiamaani kasutusele võetud tagasihoidlike meetmete põhjal. Ma olen veendunud, et kõige efektiivsem viis Valgevenele lähenemiseks põhineb pragmaatilisusel. Meie side selle riigiga peab kajastama Valgevene positiivseid samme, kuid ka meil tuleb vähemalt mingil määral paindlikkust üles näidata.
Me oleme edastanud selge signaali, et sooviksime näha, kuidas Valgevene saavutab iseseisvunud osalisena oma koha Euroopa naabruspoliitikas, ning kui Valgevene näitab püsiva tegevuse kaudu välja oma tahet astuda pöördumatuid samme demokraatliku reformi suunas, siis saaks Valgevenele idapartnerluse kahepoolse ukse avada.
Vahepeal oleme me mitmel tähtsal moel oma head tahet üles näidanud. Mitmed sellel aastal tehtud ELi kõrgetasemelised visiidid Valgevenesse aitasid tugevdada poliitilist suhtlust. 2009. aasta juunis algatasime me dialoogi inimõiguste teemal. Komisjon on hõivatud suureneva arvu Valgevenega seotud tehniliste dialoogidega vastastikust huvi pakkuvatel teemadel.
Näiteks otsustas eelmisel kuul välissuhete nõukogu pikendada kehtivaid piiravaid meetmeid, nimelt viisakeeldu ja varade külmutamist 2010. aasta oktoobrini, juhul kui inimõiguste ja põhivabaduste osas puudub oluline edenemine.
Kuid demokraatlikule arengule kaasa aitamiseks pikendas nõukogu ka piiravate meetmete peatamist. Ja nõukogu tegi veel kaks edasist otsust, et julgustada Valgevenet reformide lainel püsima. Mul on väga hea meel, et komisjon saab nüüd hakata töötama viisarežiimi lihtsustamise teema ning Euroopa naabruspoliitika varitegevuskava, nn ühise vahekavaga. Need sammud pakuvad stiimulit Valgevenes demokraatia suunas liikumiseks ning ma olen kindel, et neid mõistab hästi nii valitsus, teisalt aga eriti just rahvas.
Ühine vahekava töötatakse välja üheskoos nii Valgevene asutuste kui ka kodanikuühiskonnaga, ning ma loodan, et see avab ukse põhjalikumale dialoogile Valgevenega, sealhulgas delikaatsetele poliitilistele teemadele.
Minu teenistusüksused valmistavad ette soovitusi, pidades silmas läbirääkimisdirektiive viisarežiimi lihtsustamise ja tagasivõtulepingute kohta. Viisarežiimi lihtsustamine on Valgevene rahva jaoks prioriteediks ning ma sooviksin näha rohkem Valgevene inimesi Euroopa Liitu külastamas, vabalt reisimas, õppimas ja ettevõtlusega tegelemas. Kuid läbirääkimisdirektiivide kohta teeb lõpliku otsuse loomulikult nõukogu.
Lisaks sellele on komisjon valmis suurendama finantsabi eraldamist Valgevenele 2010.-2013. aastatel. Me oleme teinud ettepaneku 200 miljoni euro suuruse makromajandusliku finantsabi paketi kohta, millele me taotleme parlamendi heakskiitu. Komisjon toetab ideed, et Euroopa Investeerimispank (EIB) lisab Valgevene panga uude mandaati. Ma loodan väga, et see areng jätkub.
Kui Valgevene soovib siiski ELiga lähedasemaks saada, peab see kindlasti seda oma tegevuse kaudu välja näitama. Tuleb teha lõpp poliitvangide võtmisele ja poliitilisel ajendil süüdimõistmistele. Hädavajalik on valimisi reguleerivate õigusaktide muutmine kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega. Ajakirjandus-, sõna- ja kogunemisvabadus peaksid olema lubatud ja muutuma normiks. Euroopa Liit julgustab Valgevenet ka surmanuhtlust ära kaotama või sellele moratooriumi kehtestama. Me nõuame paremaid tingimusi valitsusvälistele organisatsioonidele, kodanikuühiskonnale ja inimõigusaktivistidele. Kõikidel neil sammudel võib olla oma osa Valgevene ja Euroopa liidu vahel kiiremini lähedasema suhte saavutamises.
Lõpetuseks ütlen ma seega, et meie pakkumine Valgevenele on selge. Euroopa Liit on valmis Minskiga tihedat koostööd tegema ning selle poliitilist ja majanduslikku arengut toetama. Kuid meil oleks hea meel Valgevene juhtkonna oluliste positiivsete sammude üle, mis võimaldaksid meil oma suhet arendada samamoodi, nagu me seda teiste idapoolsete partnerite puhul teeme, kui nad oma osa täidavad.
Jacek Protasiewicz
fraktsiooni PPE nimel. - Lugupeetud juhataja! Miks nõudis minu fraktsioon pärast seda arutelu resolutsiooni vastuvõtmist? Mitte üksnes selleks, et väljendada oma toetust nõukogu otsusele - kuna see on tark ja õige otsus ning ma nõustun mõlema teie argumendiga -, vaid peamiseks põhjuseks on veel hiljuti Valgevenes toimunud repressioonide suurenemine. Resolutsioon viitab kõikidele nendele juhtumitele ning kui mõni neist jääb resolutsiooni eelnõu koostamisel välja, siis võite kindlad olla, et homme esitab muudatusena need kas ERP kirjalikult või esitan need mina suuliselt.
On veel üks teema, mille meedia alles täna avaldas, nimelt uus seaduseelnõu, mida Alexander Lukašenko ette valmistab ning mille eesmärgiks on täielik kontroll Interneti üle, nagu Hiinas või isegi Põhja-Koreas. Minu arvates peaksime me ka sellele viitama.
Miks need probleemid Valgevenes esile kerkivad? Minu isiklik arvamus on, et osaliselt on selle põhjuseks peaminister Silvio Berlusconi mõtlematud ja isegi rumalad visiidid. Ta kohtus Alexander Lukašenkoga ja kiitis teda kui demokraatlikult valitud juhti, kuid ei leidnud aega opositsiooniga kohtumiseks. Kuid selles oli natuke aega tagasi oma roll ka Leedu presidendil, kes on Lukašenkot minu arvates täiesti läbimõtlematult Leetu visiidile kutsunud.
Lõpetuseks lubage mul viidata Sergei Kovalevi tänahommikusele kõnele, kus ta ütles Sakharovit tsiteerides, et läänemaailm peaks pakkuma ja nõudma. Selles see küsimus ongi. Me peaksime pakkuma tihedat koostööd Valgevenega, kuid nõudma Valgevene asutustelt ka reaalset arengut inimõiguste, demokraatia ja vabaduse valdkonnas.
Kristian Vigenin
fraktsiooni S&D nimel. - (BG) Minister, volinik! Mul ei jää muud üle kui nõustuda hinnanguga, et Valgevene on Euroopa Liidu jaoks keeruline partner.
Kuid me ei saa siiski toetada lähenemisviisi, mille komisjon ja nõukogu on selle riigi suhtes möödunud aasta jooksul võtnud. See lähenemisviis, mis põhineb Valgevenele järkjärgulisel ukse avamisel ja on seotud Valgevene asutuste asjakohaste otsuste tegemisega, ei tundu meile parima viisina, kuidas seda riiki järkjärguliselt meie ettekujutuse kohaselt demokraatlikuks riigiks või vähemalt sellele võimalikult sarnaseks muuta.
Me sooviksime, et Euroopa Komisjoni ja nõukogu vastuvõetavad meetmed oleksid sisukamad ning keskenduksid natuke rohkem Valgevene kodanikele, kuna nii on võimalik panna kodanikke püüdlema põhjuse poole, miks me üritame Valgevene asutustega dialoogi edendada. Põhjusteks on nimelt demokratiseerimine, avatus ning vabade ja demokraatlike valimiste korraldamine. Tänases Euroopas on kujuteldamatu, et selline protsess ei ole Euroopa riigis võimalik.
Ka idapartnerluse probleemid on selle teemaga seotud. Te olete teadlikud, et Euroopa Parlament ei toeta ametlikke suhteid Valgevene parlamendiga kuna me käsitleme Valgevene parlamendiliikmeid kui ebaausate ja -demokraatlike valimiste kaudu valituid, mis tähendab, et see parlament ei saa olla meie ametlik partner.
Sellega on seotud ka eelseisev idapartnerluse parlamentaarse assamblee moodustamine, mis seisab silmitsi teatud probleemidega. Kuid meie lähenemisviisiks saab olema proovida koos komisjoni ja nõukoguga ühisstrateegiat taotleda, et me oleksime ka parlamentaarsel tasandil valmis Valgevene suhtes asjakohaseid meetmeid rakendama, kui valgevenelased oma meetmeid rakendavad ja meie esitatud nõudmisi täidavad.
Sellega seoses soovitan ma Euroopa Parlamendil, Euroopa Komisjonil ja nõukogul tungivalt jõud ühendada, et vältida eraldi tegutsemist, nagu peaminister Berlusconi puhul, mis on üldeesmärki takistav ja annab Lukašenkole täiendavalt julgustust. Seda tuleb vältida!
Ivars Godmanis
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Ma sooviksin teha veel ühe ettepaneku, kuna parlamendi ja asutuste suhted on tõesti külmad, kuid meil on olemas sidemed opositsiooniga. Minu ettepanekuks on korraldada Lätis või mõnes teises riigis konverents, kus osaleksid nii võimude kui ka opositsiooni esindajad. Konverentsi teemadeks oleks esiteks: energeetika, julgeolek, majandus, transiidiprobleemid, mis on Valgevenes väga olulised, nagu ka ELi jaoks; teiseks: viisaküsimused, kodanikega seotud naabrusküsimused; kolmandaks: probleemid demokraatliku olukorraga, parteiprobleemid ja inimõigused; ning neljandaks: Valgevene tegelik nägemus - millisena nad idapartnerlust lähitulevikus näevad. Lõpuks usun ma, et see on üheks võimaluseks, kuidas seda jäätunud olukorda üles sulatada, mida meil tuleb kindlasti ka teha. See peab olema kahepoolne protsess, sest ühepoolselt me edu ei saavuta.
Werner Schulz
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Umbes kaks nädalat tagasi sai Itaalia peaministrist esimene Läänest pärit valitsusjuht, kes üle mitme aasta Valgevenet külastas. Ta kiitis president Lukašenko tööd ja põhimõtteid ning tunnustas nii kõrget valimistulemust kui ka rahva suure imetluse ja armastuse väljendust oma presidendi suhtes. Kahjuks unustas ta külastada opositsiooni, mis on muidu kombekohane. Sellise käitumisega ei tunnistatud tõsiasja, et Valgevene liberaliseerimiseks oli samme astutud. Selle asemel muutus opositsiooni suhtes võetud seisukoht vähem tolerantsemaks. Selle tagajärjeks oli repressioon ning algas tõuklemine, räuskamine jms.
Sellepärast esitasimegi täna selle resolutsiooni, et teha selgeks, milliseid volitusi ja kodanikuühiskonna lähenemisi me toetame ning selgitada tõsiasja, et me saame rääkida partnerlusest - millestki, mis on praegu muidugi jääs - alles siis, kui me saame Valgevenega inimõiguste dialoogi terviklikult jätkata. See tähendab sõnavabadust, opositsiooni tegevusvabadust, opositsiooniparteide lubamist jne. Me usume, et see on tähtis ning peab määratlema meie partnerluse tuleviku. Me loodame, et Euroopa Liit leiab siin ühisseisukoha ning et tulevane kõrge esindaja panustab kõvasti selle edendamisse.
Valdemar Tomaševski
fraktsiooni ECR nimel. - (LT) Lugupeetud juhataja! Valgevene kui Kesk-Euroopa riik on ajalooliseks hälliks Leedu suurvürstiriigile. Vürstiriik kaitses Lääne tsivilisatsiooni väärtusi oma kirdepoolsel äärealal. Seepärast on hea, et nõukogu 17. novembri selle aasta järeldused pakuvad uusi võimalusi dialoogi pidamiseks, aga ka paremat koostööd Euroopa Liidu ja Valgevene vahel.
Meil tuleb siiski sõnadelt ja žestidelt millegi konkreetsema juurde liikuda. Alustagem inimsuhetest! Neid tuleb tugevdada, kaasates Valgevenet Euroopa ja piirkondlike tasandite protsessidesse. Ma pöördun komisjoni poole palvega valmistada kiirelt ette soovitused direktiivide kohta viisarežiimide lihtsustamiseks ning piiritsoonis 50 km ulatuses viisarežiimi täielikuks tühistamiseks. Kesk-Euroopas peab inimestel olema õigus ja võimalus vabalt mõlemale poolele liikuda.
Jiří Maštálka
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (CS) Ma olen kõnealuse küsimusega seotud resolutsiooni eelnõud hoolikalt läbi lugenud ning seda arutelu huviga kuulanud. Mulle tundub, et enamik esitatud eelnõudest püüab tuua positiivset muutust ELi ja Valgevene senini jahedatesse suhetesse. Ma käsitlen idapartnerluse projekti hea võimalusena meie suhetesse olulist parandust tuua. Esiteks sooviksin rõhutada, et majanduse valdkonnas valitseb pragmaatiline lähenemine, kuid see ei tohi olla üksnes ühepoolne protsess. EL peab muutuma avatuks ka Valgevene toodetele ja teenustele. Teiseks on minu arvates hädavajalik idapartnerluse raames Valgevene jaoks kiirelt rahalised vahendid vabastada. Kolmandaks saaks dialoogi ELi viisapoliitika lõdvendamise kaudu aidata. Neljandaks peaksime toetama rohkem meie koostöö keskkonnakomponenti. Me kõik teame, et Valgevene sai Tšernobõli katastroofis kannatada ning meie abi on vägagi oodatud. Kuigi ma mõistan Valgevene ajaloolisi ja poliitilisi asjaolusid, usun ma veendunult, et ka Valgevene jaoks on saabunud aeg liituda nende riikidega, mis on surmanuhtluse keelustanud.
Fiorello Provera
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Vastusena eelkõnelejale soovin ma korrata iga riigipea ja valitsusjuhi õigust külastada valitsusi Euroopas või väljaspool seda tingimusel, et see on nõukogu soovide suhtes järjepidev. Seepärast on minu arvates Itaalia peaministri selline ennetav kritiseerimine väga ebameeldiv.
Kuid kui selle teema juurde tagasi tulla, siis on Valgevene idapartnerluse programmiga liitumisel näidanud üles oma tahet majandusliku arengu ja reformi osas Euroopaga ühist teed käia. Komisjon on tunnustanud Valgevenes teatavaid edusamme, nagu poliitvangide vabastamine, valimisseaduse reformimine ja võimalus teatavate opositsiooni ajalehtede levitamiseks, ehkki valitsuse kontrolli alt. See ei tähenda täielikku demokraatiat, kuid minevikuga võrreldes on see kindlasti positiivne muutus.
Euroopa Liidu ees seisab seega valik julgustada reformi idapartnerluse ja Euronesti raames, säilitades samal ajal saavutatud tulemuste ja astutud sammude üle valvsustaktikat. Seepärast nõustun ma sellega, et Kristian Vigenin peaks saama ülesandeks jõuda Minskiga kokkuleppele seoses rahuldava esindatusega Euronesti parlamentaarses assamblees, mis ei piirduks ainult kodanikuühiskonnaga, vaid sisaldaks ka Valgevene parlamendi liikmeid.
See võimaldaks meil poliitiliste otsuste tegijatega dialoogi pidada sellistel teemadel nagu inimõigused ja reformiprotsessi toetamiseks valitsusega sidepidamisviisi sisseseadmine. Sel juhul ei oleks neil mitte mingit vabandust vastamata jätmiseks või mitterahuldavate vastuste andmiseks.
Peter Šťastný
(SK) Valgevene väärib nii ELilt kui ka Euroopa Parlamendilt rohkem tähelepanu. Ma kiidan kindlasti heaks meie abipakkumise seni, kuni teise poole vastus sellele on mõõdetav ja adekvaatne. Kuid me peame oma nõudmistes siiski põhimõttekindlad olema. Siis saavad sellest kasu demokraatia, ELi ja Valgevene head suhted ning kindlasti selle riigi kodanikud.
Seepärast tervitan ma Valgevenele esitatud kutset liituda Euronesti parlamentaarse assambleega 5+5 vormis delegaatide selgel tingimusel, millel on Euroopa Parlamendi tugev toetus. Teisalt on kahetsusväärne ELi liikmesriikide esindajate ametlike visiitidega seotud põhimõtte rikkumine. Üheks selliseks põhimõtteks, mis on Valgevenesse tehtava ametliku visiidi puhul nõutav, on kohtumine opositsiooniga. ELi ühe mõjuvõimsa liikmesriigi juhi hiljutisel visiidil rikuti sellise kohtumise ärajätmisega seda põhimõtet julmalt. Selline käitumine annab hoobi meie jõupingutustele, kahjustab Euroopa Liidu ja selle institutsioonide head mainet ning ei aita kohe kindlasti kaasa demokraatia tugevdamisele Valgevenes.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Kuue Euroopa Parlamendis oldud aasta jooksul olen ma arvanud, ja arvan ka edaspidi, et Euroopa Liit käitub Valgevene, ELi ja eriti naaberriikide kodanike suhtes kõige paremini mitte sanktsioone või piiranguid rakendades, vaid avades maksimaalselt uksi inimeste koostööle, eriti noorte jaoks, ning tihendades kontakte ettevõtluse, kultuuri, teaduse ja muudes valdkondades.
On väga positiivne, et juba teist aastat püüdleb Brüssel pragmaatiliselt muutuse poole, saades lähedasemaks Valgevene ja selle rahvaga. Selle strateegia oodatud positiivsed tulemused on veel saabumata, kuid oleks suur viga endise olukorra juurde tagasi minna. Seepärast toetan ma nõukogu ja komisjoni tegevusi, eriti väljavaateid Valgevene jaoks loodud tegevuskava osas.
Kui uued ELi liikmesriigid kahe aasta eest Schengeni lepinguga liitusid, siis nihkusid Berliini müüri säilmed ülekantud tähenduses ida poole. Kui varem said Leedu, Läti, Poola ja Valgevene elanikud, kes on suures osas ka suguluses, üksteise juurde ilma lisatasudeta reisida, siis nüüd tuleb valgevenelastel Schengeni viisa eest peaaegu pool oma kuupalka maksta. Sellised bürokraatlikud ja rahalised müürid tuleb võimalikult kiiresti maha lammutada. Teisalt heidab Valgevene asutuste heale tahtele kahtlust Minski tegevus seoses Leedu ja teiste riikidega piirialade elanike jaoks lihtsustatud piiriületuse lepinguga viivitamisega.
Uuringu andmetel pooldab 30% Valgevene elanikest paremaid suhteid Euroopa Liiduga. Samas kui 28% elanikest sooviks paremaid suhteid Venemaaga. Tegemist ei ole vastasseisuga. Euroopa Liidu eesmärgiks ei ole tõesti Valgevenet Venemaast lahku rebida või neid vaenujalale ajada. Mitte läänemaailm ei vaja reforme, vaid valgevenelased ise.
Jõuline majanduse kaasajastamine ja osalemine idapartnerluse strateegias võib aidata kaasa selle ülesande täitmisele.
Paweł Robert Kowal
(PL) Lugupeetud juhataja! Meie arutelu kuulates on jäänud mulle mulje, et me räägime liiga vähe oma põhieesmärgist, milleks on vabad valimised Valgevenes. Meil tuleks sellele alati tähelepanu pöörata. Oma riikides demokraatlike valimiste kaudu valitud Euroopa Parlamendi liikmetena ei tohi me seda põhieesmärki eirata.
Ma olen veendunud, et paljud inimesed nii opositsiooni kui ka valitsuse leeridest ootavad, et me vabadest valimistest räägiksime. Ka nemad ootavad seda signaali. Ma tean seda oma kogemustest. Nad on ära teeninud selge ja lihtsa vastuse. Me võitleme selle eest, et Valgevenes toimuksid vabad valimised ja et Valgevenest saaks Euroopas vaba partner. Eile saime me Benita Ferrero-Waldnerilt Sarkozy plaani käsitleva deklaratsiooni ja ma tänan teda selle eest!
Täna on mul teine mõte. Ma sooviksin, et Benita Ferrero-Waldner koostaks selge deklaratsiooni selle kohta, et kuni Valgevenes ei ole toimunud vabasid valimisi, ei looda selle riigiga tema vastutusalasse jäävate teemadega seoses mitte mingit poliitilist kontakti, välja arvatud opositsiooniga, mida ei jäeta sel moel kõrvale. Palun öelge seda avalikult! Me oleme siis selle eest teie ees suured tänuvõlglased. See on meile jõulukingiks.
Bastiaan Belder
(NL) Lugupeetud juhataja! Selle aasta alguses, täpsemalt öeldes kolmapäeval, 14. jaanuaril, oli mul samuti au osaleda siin täiskogul Valgevene arutelul, kus viibis ka volinik Ferrero-Waldner. Parlamentaarse aasta lõpus on loomulik vaadata, kas ELi ja Valgevene suhetes on olulisi muutusi toimunud, ning minu arvates saab 2009. aastat iseloomustada Minski ja Brüsseli hetkeseisuga. Milliseid järeldusi peaksid Euroopa institutsioonid sellest tegema? Esiteks jääb alles oht, et president Lukašenko režiim jätkab lihtsalt Moskva ja Brüsseli, ehk Venemaaga fiktiivse integratsiooni ja Euroopa Liiduga fiktiivsete vastastikuste heade suhete vahel kõhklemist. Ühelt poolt on Euroopa majanduslik mõjutatavus, teisalt Valgevene poliitilise eliidi soov oma võimu tugevdada. Viimatised muutused Minski kõrgemal poliitilisel tasandil viitavad rangema poliitika valikule.
Euroopa Liit peaks võtma tasakaalustatud strateegia, et kasutada ära võimalust kutsuda rahvastiku ja eliidi tasandil esile meelemuutus - võimalust, mis tekib dialoogist ja praegu asutatud koostööstruktuuridest ning ülemaailmsest majanduskriisist, mis sunnib samuti Lukašenko valitsust tegutsema.
Lühidalt öeldes tuleb kõikidel Euroopa institutsioonidel sel eesmärgil kontakteeruda kõigi Valgevene sihtrühmadega, sealhulgas riigiasutustega, opositsioonijõududega, kodanikuühiskonnaga ja isegi tsiviilelanikkonnaga. Loomulikult otsib Euroopa Parlament ka ise reaalset kontakti Valgevene parlamendiga.
Konrad Szymański
(PL) Katse Euroopa Liidu ja Valgevene suhteid üles sulatada annab jätkuvalt ebaselgeid tulemusi. Seepärast on Euroopa Liidu poliitiline surve oluline tingimus Minski õhkõrna suunamuutuse säilitamiseks. Asutustega sidepidamisviisi loomine peab toimuma käsikäes ebademokraatliku parlamendi mittetunnustamisega Minskis. Me peame ka hoolikalt jälgima, et vabad valgevenelased ei tunneks end hüljatuna ning seega on opositsiooni esindajatega kohtumiste mõtlematu ärajätmine äärmiselt vastutustundetu.
Minsk peab aru saama, et meie strateegial on üks eesmärk - saavutada Valgevenes demokraatia. Poliitilised muutused on võimalikud ainult siis, kui me tagame, et valgevenelastel on juurdepääs sõltumatule teabele. Üks projekt, mis täna eriti meie toetust vajab, on telejaam Belsat, mis on kaks aastat edastanud ainsat valgevenekeelset kanalit, andes seega juurdepääsu tsenseerimata teabele riigi olukorra kohta, ning kogub valgevenelaste seas üha rohkem populaarsust.
Paul Rübig
(DE) Lugupeetud juhataja, Cecilia Malmström, volinik! Mul on eriti hea meel, et Benita Ferrero-Waldner on meie volinikuna alati demokraatiat ja turumajandust toetanud ning on selles suhtes Valgevenes ka uued standardid seadnud. Sellega seoses tahaksin ma teda tema töö eest välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinikuna tänada ja soovida talle kõike paremat edaspidiseks!
Marek Siwiec
(PL) Lugupeetud juhataja! Me oleme olukorras, mis viitab teatavale lõhestatusele meie suhetes Valgevenega. Euroopa poolt räägivad juhid Valgevene presidendi ja valitsusega, mis esindavad Valgevene parlamenti ja poliitilist süsteemi. See on hea. Kuid me ei soovi suhelda parlamendiga, mis valiti valesti korraldatud ning ei vabadel ega ka läbipaistvatel valimistel, kuna meil on omad põhimõtted. See lõhestatus peab mingil hetkel lõppema ja see tuleb ka selgelt välja öelda.
Meie jaoks on otsustav hetk öelda, milline on meie strateegia Valgevene suhtes, järgmise aasta kohalikel valimistel. Need peetakse kas standardite kohaselt, mida me aktsepteerime ja mis näitavad olulist avatust, või neid ei peeta nii ning meil tuleb lihtsalt lõpetada mõtlemine Valgevene avatusest, kuna siis on selge, et Alexander Lukašenko teab täpselt, mida ta tahab, samas kui meie tegelikult ei tea isegi, mida me ise tahame.
Kuid mis puudutab Silvio Berlusconit, siis tema on enda kohta nii mõndagi paljastanud, kuna kui tema jaoks on Lukašenko valitsemistava ideaalne, siis avaldab selline valitsemismudel talle muljet ning meie võime vaid käed risti panna ja väljendada kahetsust, et Euroopa Liidu 27 liikmesriigi seas selline juht leidub.
Charles Tannock
Lugupeetud juhataja! Pikaajalise Valgevene vaatlejana arvan ma, et on tähtis säilitada side ELi ja Valgevene vahel, mis on keskmise suurusega Euroopa riik ja mis isoleerib end üha enam teistest ning on muutumas juba Euroopa Kuubaks. President Lukašenko, kes on olemuslikult Homo sovieticus'e tüüpi, saab sellest olenemata täielikult aru, kuidas võimupoliitika toimib, ja seepärast on meil vaja mõistlikku ELi ja Valgevene kaubanduslikku ja poliitilist kontakti ja suhet. Sel põhjusel olen ma ka nõus, et sihtsanktsioonid tuleb viimaks tühistada ning partnerlus- ja koostööleping ratifitseerida.
Seega, pärast aastaid, mil EL on Valgevenet isoleerinud, olen ma nüüd nõus, et pragmaatiline piitsa ja prääniku taktika on õige. Me peame hõlbustama suhteid Valgevene kodanikuühiskonnaga ja kokkuleppeid odavamate viisade taotlemiseks ning andma Valgevenele Euronesti parlamentaarses assamblees vaatleja staatuse, aga ka juurdepääsu idapartnerluse programmidele.
Me oleme teinud algatuseks suuremeelseid samme ning nüüd pöördun ma Minski poole palvega meile vastu tulla, parandades oma inimõiguste ja demokraatia tagamist.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja! Euroopa Liidu strateegia Valgevene suhtes on kindlasti heaks näiteks mõistliku naabruspoliitika kohta. Selle eest peame me tänama ametist lahkuvat volinikku Benita Ferrero-Waldnerit tema eduka töö eest!
Euroopa Liit peaks kindlasti Valgevenet selles reformiprotsessis ja ka demokratiseerumisel toetama. Kuid Euroopa Liit ja selle liikmesriigid ei tohiks ise nii üleolevad olla ja arvata, et nende endi demokraatia normid peaksid ülejäänud maailmale eeskujuks olema.
Valgevenega seoses on üks asi selge: kui me soovime, et meie suhted Venemaaga edeneksid, siis on meie kohuseks ka Kremli ajaloolisi ja geopoliitilisi huve austada. Arvatavasti on see kõige delikaatsem teema seoses Euroopa strateegiaga Valgevene suhtes.
Filip Kaczmarek
(PL) Siin on juttu olnud Euroopa Liidu ja Valgevene noorsoo- ja kultuurivahetuse vajadusest. Ma kardan, et see saab väga keeruline olema. 3. detsembril eemaldati opositsioonirühmituse Young Front eestkõneleja Tatiana Szapućko nimi Valgevene Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna nimekirjast. Miks seda tehti? Brüsselis idapartnerluse teemalisel foorumil osalemise pärast. Ülikooli juhtkond nägi seda nii, et ta oli lahkunud ilma nende nõusolekuta, ning selle tõttu visati ta ülikoolist välja.
Valgevene naiste jaoks ei ole see ehk üldse nii ohtlik, kuid ülikoolist väljavisatud meeste jaoks võib tulemus palju valulikum olla, kuna sealset sõjaväeteenistust käsitletakse karistusena, justkui vanglana. Noori sõdureid - noorteühingu Belarusian Youth Front juhti Franek Wieczorkat ning samasse ühingusse kuuluvat Ivan Szyład - kiusatakse taga sõjaväeteenistuses, kus neilt on ära võetud juurdepääs teabele ning seda käsitletakse karistusena. Me peaksime selle vastu võitlema ning toetama neid, keda sel viisil karistatakse.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Lugupeetud juhataja, volinik, auväärsed parlamendiliikmed! Minu arvates on äärmiselt oluline, et meie strateegia Valgevene suhtes on saanud Euroopa institutsioonidelt nii tugeva toetuse.
Tegemist on tõepoolest väga keerulise partneriga, kuid see on ju meie naaberriik, kellega me ühiseid piire jagame. Mõnel meie riigil on sealse rahvaga lähedased ja ajaloolised suhted, mispärast peame me andma endast parima, et toetada nende arengut demokraatia, inimõiguste, õigusriigi ja turumajanduse suunas.
Oleme mures teatavate hiljutiste tagasilöökide pärast, milleks on näiteks ülikoolist noore üliõpilase välja heitmine. Eesistujariik Rootsi reageeris sellele Minskis väga kindlakäeliselt ning andis välja mitmeid avaldusi: loomulikult mõistame me sellise teguviisi hukka ning seda ei tohiks juhtuda.
Selle aasta jooksul on meil olnud mitmeid kontakte kodanikuühiskonnaga. Alles mõne nädala eest toimus Brüsselis konverents, kus osalesid ka kodanikuühiskonna esindajad. Mina isiklikult kohtusin opositsiooni esindajatega mõne nädala eest Stockholmis ning jätkuvalt tehakse ka jõupingutusi kodanikuühiskonna ja opositsiooniga sideme loomiseks. Need on küll nõrgad, kuid siiski olemas, ning vajavad meie pikaajalist toetust.
Minu arvates on Ivars Godmanise konverentsi teema idee väga huvitav. See on kindlasti väärt kaalumist, et selgitada välja, kas me saame sellega jätkata.
Kaheosaline lähenemisviis Valgevene suhtes - n-ö "piitsa ja prääniku” taktika, nagu Charles Tannock seda vist nimetas - on loodetavasti edukas. See näitab, et me oleme tõeliselt pühendunud ja ulatame oma abikäe. Me saame Lukašenkole ja Valgevene valitsusvõimule näidata, et liikudes demokraatia ja rahvusvaheliste väärtuste austamise poole, on olemas ka teine võimalus. On võimalus Euroopa integratsiooniks, Euroopa Liiduga kokkuleppe saavutamiseks, viisarežiimi lihtsustamiseks ja idapartnerluse süvendamiseks.
Nüüd on nende kord vastata. Me oleme ulatanud oma abikäe koos kõigi Euroopa institutsioonide täieliku toetusega ning palun Minskil see vastu võtta, kuna nii temal kui ka valgevenelastel on sellest palju võita.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Kokkuvõtteks sooviksin ma rõhutada, et minu arvates - ja ma räägin muidugi ka Benita Ferrero-Waldneri nimel - oli meie tänane mõttevahetus väga siiras ja äärmiselt kasulik. Ma soovin teid tänada konstruktiivse ja edumeelse arutelu eest!
EL on põhimõtteliselt valmis Minskiga tihedalt koostööd tegema ja hädavajalikke poliitilisi ja majanduslikke reforme toetama. Kui Valgevene juhtkond astuks olulisi samme demokratiseerumise suunas, siis on EL valmis Valgevenet idapartnerluse täisliikmena aktsepteerima. Seni aga julgustab EL Valgevenet täiendavaid pöördumatuid samme astuma demokraatia normide tagamise suunas, ilma milleta ei saa meie suhe oma potentsiaali täielikult realiseerida. Ma loodan siiralt, et 2010. aastal muutume me Valgevenega järk-järgult ja arukalt üha seotumaks ja pakume Valgevene rahvale nägemust ELiga lähedaste suhete kohta ning selle reaalseid eeliseid.
EL ootab Valgevenelt demokraatlike reformide valdkonnas mitmete täiendavate meetmete kasutuselevõttu, et saada ELiga lähedasemaks ja aidata laiendada rahu, stabiilsuse ja heaolu tsooni kõigile kuuele idapartnerluse riigile ning ELi strateegilisele partnerile - Venemaale.
Me ootame Valgevenelt viie meetme otsustavat ja pöördumatut kasutuselevõttu.
Esiteks tuleb tagada, et ei toimuks uut poliitvangistamist ning poliitilisel ajendil kriminaalvastutusele võtmist. Teiseks tuleb teostada valimisi reguleerivate õigusaktide muutmine kooskõlas OSCE/ODIHRi soovitustega. Kolmandaks tuleb hakata tegelema meediakeskkonna liberaliseerimisega, toetada sõna- ja kogunemisvabadust. Neljandaks tuleb parandada regulatiiv- ja õigusloome meetmete kaudu valitsusväliste organisatsioonide töötingimusi. Viiendaks tuleb ära kaotada surmanuhtlus või kehtestada sellele moratoorium.
Valgevene oluliseks sammuks ühistele väärtustele pühendumisel oleks kohene moratooriumi kehtestamine surmanuhtlusele ja selle edasine kaotamine, mis oleks otsustavaks edusammuks teel Euroopa Nõukogu liikmelisuse juurde. Euroopa Liidu Nõukogu soovitas oma novembri järeldustes Valgevenel tungivalt surmanuhtlusele moratoorium kehtestada. Lisaks sellele on komisjon 10. surmanuhtlusevastase päeva tulemusel korraldanud teavitustegevusi.
Mida saaks EL Valgevene heaks teha? Mida me omalt poolt pakume? Komisjon usub, et kõige kasulikum viis Valgevenele lähenemiseks põhineb pragmaatilisusel. ELi ja Valgevene järkjärguline seotus peab peegeldama Valgevene tehtavaid positiivseid samme, kuid ka meil tuleb paindlikkust üles näidata. Üldasjade ja välissuhete nõukogu 2009. aasta novembri järeldused lubavad ELil Valgevenele soovitud sammude eest stiimuleid pakkuda, jäädes samal ajal kindlaks oma põhimõtetele. Just seda ma pragmaatilisuse all silmas peangi.
Meie sõnum Valgevenele on selge. Esiteks on EL valmis Minskiga tihedalt koostööd tegema ja selle poliitilist ja majanduslikku arengut toetama, ning kui Valgevene juhtkond astuks olulisi positiivseid samme, siis oleksime me valmis Valgevenet idapartnerluse täisliikmena aktsepteerima. See tooks idapartnerluse kahepoolsete suhete, põhjaliku poliitilise ja majandusliku dialoogi algatamise, aga ka valdkonnasisese parandatud koostöö kaudu kaasa meie suhete arengu.
Vahepeal aga kutsuti Valgevenet 2009. aasta mais idapartnerluse mitmepoolse mõõtmega liituma. See riik osaleb konstruktiivselt aseministri tasandil neljal mitmepoolsel foorumil: demokraatia ja valitsemistavad, majandusintegratsioon, energiavarustuskindlus ning inimkontaktid.
Teiseks ootame Valgevenelt täiendavaid pöördumatuid samme demokraatia normide tagamise suunas, ilma milleta ei saa meie suhe oma potentsiaali täielikult realiseerida.
Kolmandaks, partnerlus- ja koostöölepingu puudumine ei ole mitte üksnes kaotuseks Valgevene jaoks, vaid see jätab ka meid ilma õiguslikust alusest struktuuridele, nagu ametlik inimõiguste dialoog ja kaubanduse või energiatransiidi küsimustega tegelemine. Me usume nõukogus jätkuvalt, et partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine on kasulik samm, kuid arusaadavalt kasutame me seda edaspidigi stiimulina, et julgustada täiendavaid Valgevene tehtavaid samme.
Neljandaks ja viimaseks, komisjon on alustanud tööd üldasjade ja välissuhete nõukogu 2009. aasta novembri järelduste rakendamiseks ning tuleb Euroopa Liidu Ministrite Nõukogule võimalikult kiiresti koos ettepanekutega tagasi.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Ma olen saanud seitse resolutsiooni ettepanekut, mis on esitatud vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2.
Hääletus toimub homme (neljapäeval, 17. detsembril 2009).
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Cristian Silviu Buşoi  
kirjalikult. - (RO) Demokraatlikud väärtused ning inimõiguste ja isikuvabaduste austamine on põhimõtted, millele EL on rajatud. Kuna meie põhieesmärgiks on aidata naaberriikidel demokratiseeruda ning Valgevene on üks viimastest autoritaarse režiimiga riikidest Euroopas, siis ma usun, et enne mis tahes poliitilise kontakti loomist tuleb meil Valgevene jaoks väga selged ja ranged poliitilised tingimused paika panna. Valgevene on teostanud mõned reformid, kuid need on tühised võrreldes olemasolevate probleemidega, eriti inimõiguste, ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse tagamise suhtes. Toetada tuleb inimõiguste ja isikuvabaduste tagamise eest agiteerivaid aktiviste. Ma toetan ideed luua kontakte opositsiooniga ning eriti pooldan ma isiklikke kontakte ELi ja Valgevene kodanike vahel. Selle tulemusel on Valgevene kodanikel võimalik suhelda vabalt inimestega, kes jagavad demokraatlikke väärtusi. See soodustaks kodanikuühiskonna arengut ja hõlbustaks demokratiseerumise protsessi, mis saaks suure toetuse ja rahva initsiatiivi osaliseks. See on ainus viis luua terve demokraatia, kus igaühe õigused tagatud on. Seepärast tuleb surve avaldamise meetodina sanktsioonide kasutamist kombineerida koos ELi ja Valgevene kodanike vahel kontaktide hõlbustamisega.
Kinga Göncz  
kirjalikult. - (HU) Ma sooviksin tervitada Valgevene konstruktiivset osalust idapartnerluse protsessis, aga samuti ka asjaolu, et ELi ja Valgevene vahel on algatatud inimõiguste dialoog. Möödunud aasta jooksul algatati seal riigis positiivseid protsesse poliitvangide vabastamisega, kuid nagu me näeme, on see protsess nüüd soiku jäänud. Seda just erakondade registreerimise ning sõltumatu ajakirjanduse ja kodanikuorganisatsioonide autoriseerimisega seotud probleemide tõttu. Selle tulemusel tuli ELil reisipiirangute meetmeid pikendada. Ma loodan siiralt, et Valgevene jätkab eelmisel aastal alustatud positiivsete muutuste teed, andes seeläbi ka ELile võimaluse positiivselt vastata. Ma arvan, et seni on tähtis kaaluda, kas meil on võimalik viisarežiimi lihtsustamise valdkonnas jätkata, kuna inimkontaktid võivad anda väga olulise panuse poliitilise avatuse suurenemisse ning ka demokratiseerumise protsessi.
Bogusław Sonik  
kirjalikult. - (PL) Arutledes Valgevenes inimõiguste tagamise ning liikmesriikide otsuse üle pikendada sanktsioone mõne Valgevene valitsuskorra esindaja suhtes kuni 2010. aasta oktoobrini, tuleb mainida, et olukord Valgevenes on järk-järgult muutumas.
17. novembri 2009. aasta Euroopa Ülemkogu otsusest võime lugeda, et Euroopa Liidu ja Valgevene vahel on ilmnenud uued dialoogi ja koostöö suurendamise võimalused. Soovides julgustada Valgevene asutusi reforme teostada, nõustusid liikmesriigid Valgevene võimu kõrgetele esindajatele kohaldatud liikumisvabaduse sanktsioone ajutiselt tühistama. Euroopa Komisjon valmistab ette direktiivi, mis muudab valgevenelaste jaoks ELi viisa saamise lihtsamaks, ning ka tagasivõtulepingut.
Kuid me ei tohi siiski unustada, et Valgevenes rikutakse ikka veel inimõigusi ning alates 2008. aasta oktoobrist astutud paljutõotavad ja heatahtlikud sammud, nagu enamiku poliitvangide vabastamine ja kahe sõltumatu ajalehe levitamise lubamine, ei ole siiski piisavad. Šokeerivaks näiteks inimõiguste rikkumise kohta on jätkuv surmanuhtluse kasutamine: Valgevene on ainus Euroopa riik, kus on ikka veel surmanuhtlus kasutusel ning viimastel kuudel on seda karistust veelgi määratud.
Seepärast edastame me Valgevene otsustajatele järgmised nõuded: nad peavad tagama vähemalt inimõiguste austamise, sealhulgas surmanuhtluse toimeviimise moratooriumi kehtestamise, valimisi reguleerivate õigusaktide muutmise ning sõna- ja ajakirjandusvabaduse.
