EUROMED (arutelu) 
Juhataja
Järgmine punkt on nõukogu ja komisjoni avaldused seoses EUROMEDi rändeteemalise ministrite konverentsi ettevalmistustega.
Enne sõnajärje andmist nõukogule ja seejärel komisjonile palun parlamendiliikmetel rangelt kõne jaoks ette nähtud ajast kinni pidada, sest meie käsutuses olnud lühike lisaaeg on nüüd ära kasutatud. On tõsi, et eelnev arutelu oli oluline. Kui igaüks peab oma kõneajast kinni, siis peaks teoreetiliselt aja poolest kõik korras olema.
José Magalhães
Austatud juhataja ja komisjoni asepresident, daamid ja härrad, EUROMEDi esimene rände teemaline ministrite konverents toimub Portugalis Algarves Santa Eulália linnas 18.-19. novembril. Niiviisi öelduna kõlab see kõige tavalisema väitena, kuid nii see tegelikult ei ole. Meil on õnnestunud organiseerida see kõrgetasemeline ministrite konverents pärast seda, kui 2005. aasta novembris määratlesid selle prioriteedina meie riigipead ja valitsus. See oli peaaegu kaks aastat tagasi, Barcelona protsessi tippkohtumise 10. aastapäeva puhul, kui tunnistati rände küsimuse kasvavat tähtsust meie Euroopa-Vahemere partnerluses. Seejärel - nii nagu mõned teist kindlasti mäletavad - oli meil võimalus Rabatis, Tripolis oma üldist poliitilist tegevuskava veel kord kinnitada.
Nõukogu hinnangul tegime seda realistlikult ja selgelt. Nüüd on Vahemere piirkonna mõlemal poolel märkimisväärse suurusega ümberasujate kogukonnad, millel on meie ühiskonnas väga oluline roll. Meie kohuseks on anda uut hoogu partnerlusele, mille abil saame ära kasutada nende jõuliste kogukondade olemasoluga seonduvaid eeliseid. Rändega seotud teemade keerukus ja olulisus tähendab seda, et nendega peavad tegelema kõik, nii sisserändajate päritoluriigid kui ka transiidi- ja sihtkohariigid. Nõukogu usub, et sellel Algarves toimuval esimesel konverentsil peaks arutelu olema suunatud vaid kõige pakilisematele teemadele, lähenedes nendele teemadele samm-sammult.
Peamised päevakava punktid on esmased valdkonnad, mille osas lepiti kokku Tamperes toimunud ministrite kohtumisel ja milleks on sisseränne ja areng, seaduslik ränne ja ebaseadusliku rände vastane võitlus. Nendesse valdkondadesse kuuluvad niisugused olulised teemad nagu raamistik rändajate finantsabi jaoks, mikrolaenuga seonduv uus väljakutse, võimalused, mida loome Euroopa Liidus ja Vahemere mõlemal kaldal, dokumentide turvalisusega seotud oluline teema, mille asepresident Frattini varem teisest vaatepunktist lähtudes püstitas - reisidokumentide turvalisus on hädavajalik selleks, et rändevood saaksid turvalistes oludes areneda - ja väga oluline naasmistingimustega seonduv teema, seal, kus see on rakendatav.
Ma usun, et viimastel nädalatel tehtud ettevalmistava töö tulemuseks võib olla positiivne tulemus, mis loob head eeldused Algarves peetavale arutelule. Mõlemal poolel on selge soov leida positiivseid lahendusi ja konkreetseid abinõusid ning kokku leppida nende abinõude rakendamise suhtes. Selles suhtes teavitab nõukogu Euroopa Parlamenti oma veendumusest, et konverentsil saavutatakse kokkulepe konkreetsete abinõude osas, mis võimaldavad meil oma partnerlust jätkata.
Me loodame, et nende jõupingutuste tulemuseks on lõplik avaldus, mis tänu hoolikale ettevalmistustööle saab Algarves ministrite heakskiidu. See avaldus peab ühemõtteliselt määratlema peamised prioriteedid ning määratleb ka kindlad projektid, mis tuleb lühikese aja jooksul rakendada. Seetõttu usun, et see algatus areneb positiivses raamistikus ning saab inspireerivaks ning oluliseks hetkeks Euroopa-Vahemere partnerluses. See on nõukogu kohus ning ühtlasi ka tulemus, mida soovime, ning see on täielikult saavutatav.
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja, rändehalduse parandamine Vahemere piirkonnas on kahtlemata üks prioriteete nii Euroopa Liidu kui tema Euroopa-Vahemere piirkonna partnerite jaoks. Liiga palju inimesi upub ja me ei kasuta piisavalt seda potentsiaali, mis hästi hallataval rändel võiks olla.
2005. aasta tippkohtumisel, mida äsja mainiti, võtsid Euroopa-Vahemere piirkonna riigi- ja valitsusjuhid vastu tööprogrammi, mis seadis eesmärgiks koostöö rände alal, sotsiaalse integratsiooni, õiguse ja turvalisuse küsimused. Tänu eesistujariik Portugali suurepärasele algatusele on rändeküsimusega tegelevatel ministritel võimalik astuda järgmine samm koostöö kindlakujulisemaks muutmisel. See tõotab kujuneda oluliseks teetähiseks. Ma tervitan eesistujariigi rõhuasetust konverentsi konkreetsetele töötulemustele, sest meie kodanikud tahavad näha väga konkreetseid tulemusi.
Kolm teemat, mida see kohtumine käsitleb, on hästi tasakaalustatud ning täielikult kooskõlas üldise lähenemisviisiga. Kõigepealt seaduslik ränne. Me elame järjest suureneva liikuvuse ajastul ja hästi hallatud ränne on kõigi partnerite huvides. Euroopa Liit vajab rännet, mis vastab täiel määral õigusaktidele. Paljudes ELi liikmesriikides on töökäte vajadus juba ilmne, eriti näiteks põllumajanduses ning tervishoiu ja turismi valdkondades. Kuid Euroopa Liit peab suutma need sisserändajad integreerida. Me peame seda tegema paremini kui varem ja me peame sisserändajad ette valmistama eluks ELis ning tagasipöördumiseks, kui nende ränne on olemuselt ajutine või korduvränne. Ükski rändestrateegia ei ole võimalik, kui Euroopa poliitika ELis elavate ja töötavate sisserändajate suhtes ei ole täielikult õigusaktidega kooskõlas.
Me peame arutama, kuidas selleks kasutada Euroopa integratsioonifondi, mida saab ELis esmakordselt kasutada tänu komisjoni poolt poolteist aastat tagasi tehtud ja nõukogu ning selle parlamendi poolt heakskiidetud ettepanekule. Me peame seaduslikele sisserändajatele Euroopa atraktiivsemaks muutma. Meie hiljutine ettepanek Euroopa "sinise kaardi” kohta kõrge kvalifikatsiooniga sisserändajatest oskustööliste jaoks on esimene näide ja asjakohane Euroopa-Vahemere piirkonna kontekstis.
Järgmisel aastal tulevad välja õigusloomelised algatused kvalifikatsioonita töötajate, hooajatöötajate ja tasustatud koolitust läbivate inimeste kohta. Ettepanekud algatada nende küsimuste kohta arutelu Euroopa-Vahemere partneritega näivad mulle loogiliste ja õigeaegsetena.
Teine punkt puudutab rännet ja arengut. Selleks et rände haldamine oleks edukas, peame me käsitlema rände peamisi põhjusi nagu majanduslik ebavõrdsus, karjäärivõimaluste vähesus, ebastabiilsus, halb valitsemisviis jne. Hea koostöö partnerriikidega ja üksikasjalikud teadmised kohalikust olukorrast tööjõuvajaduse, oskustööliste nappuse ja suutlikkuse suurendamise nõuete osas on selle jõupingutuse juures esmatähtsad. Sellepärast arutavadki ministrid koos komisjoniga neid konkreetseid ettepanekuid rändajate kodumaale saadetavate rahaülekannete kohta ja kuidas neid oleks arengu huvides võimalik konstruktiivsemalt ära kasutada. Arutelu oleks tervitatav.
Kolmas aruteluvaldkond puudutab ebaseaduslikku rännet, kuna asja igakülgseks käsitlemiseks peame me käsile võtma ka ebaseadusliku rände ja kaitsma Euroopa välispiire.
Meie Euroopa-Vahemere partnerid on sihtriigid, transiidiriigid ja päritoluriigid. Meie eesmärk peaks olema koostöö selleks, et inimesed merel ei upuks. Euroopa-Vahemere konverentsil arutame me ministritega koostöövõimalusi ja võib-olla ka Frontexi uut rolli otsingu- ja päästetöödel, mitte ainult patrullimisel ja ebaseaduslike sisserändajate tagasisaatmisel. Sel viisil talitades peame tagama, et me austame oma kohustusi, mis on seotud rahvusvahelise kaitse ja inimõigustega. Me toetame arengut ja sealjuures peab Frontexist saama vahend, mis toetab kolmandaid riike nende jõupingutustes rändevoogusid paremini hallata ja oma piire kontrollida, austades täielikult rahvusvahelisi kohustusi.
Meil on seoses kõnealuse ministrite kohtumisega suured ootused. Rändeküsimus on meie kõigi jaoks äärmiselt tähtis teema, mis tekitab tugevaid kirgi nii liikmesriikide kui ühenduse tasandil. See ei ole teisiti ka meie partnerriikides. Koos töötamine on ainus võimalus edasiminekuks. Ma ütleksin, et pelgalt koostööst enam ei piisa. Me vajame partnerlust, mis on rajatud ühistele eesmärkidele ja kõikide partnerite võrdsusele. Me vajame poliitilisi pakette, mis hõlmavad meetmeid, mis on suunatud nii ausate inimeste liikumise edendamisele kui liikmesriikide ning Euroopa tasandi õigusaktide austamisele ja päritoluriikide kohaliku arengu kiiruse suurendamisele.
Ma arvan, et ministrid saavutavad edu konkreetsete koostöövaldkondade väljaselgitamisel. Komisjon on valmis toetama rakendamisprotsessi, sealhulgas ka rahastamisküsimustes. Me oleme valmis toetama niisuguseid meetmeid nii MEDA programmi kaudu kui ka Euroopa naabrus- ja partnerluspoliitika rahastamisvahendi ja uute temaatiliste programmide abil.
Francisco José Millán Mon
Härra juhataja, ma kahtlemata tervitan seda kohtumist Vahemere partneritega. Sellegipoolest oleksin eelistanud välisministrite kohalolekut, nii nagu Euroopa-Aafrika kohtumisel Rabatis. Miks? Ma soovisin, et nad rõhutaksid siinkohal tõsiasja, et sisseränne peab meie suhetes Vahemere lõunaosa riikidega olema peamiseks teemaks.
Need on suure sissetuleku erinevusega naaberriigid. Paljud nende kodanikest töötavad nüüd Vahemere põhjakaldal ning - nagu eelnevalt öeldud - kujutab nende üleviimine endast olulist arenguga seotud teemat. Nendes riikides toimub märkimisväärne rahvastiku kasv ning see rahvastik otsib nüüd Euroopas paremat elu. Kannatame nendest maadest lähtuva ebaseadusliku sisserände tagajärgede all. Need riigid on omakorda transiidiriikideks Sahara-tagusest Aafrikast väljarändajatele.
See tähendab, et elanike integratsioon, sisserände ja arengu vaheline seos ning ebaseaduslik sisseränne on elulise tähtsusega. Seetõttu seisab Algarves toimuval ministrite kohtumisel palju tööd ees.
Me arutasime hiljuti siin täiskogul sisserände üle - ma vihjan Klichi ja Moreno ettekannetele. Ma usun, et aruteludes pööratakse ka neile tähelepanu.
Sooviksin vaid selles osas mõned kommentaarid lisada.
Esiteks on vaja tagada, et lõunariigid teevad meiega tihedalt koostööd, selleks et hoida rändevooge kontrolli all ning neid tuleks julgustada sellega, mida ma kutsuksin "soodsalt seatud tingimusteks”. Sisserände nähtust on palju lihtsam kontrollida, kui selleks on olemas poliitiline tahe. Tulemusi saavutatakse vaid siis, kui naaber tõesti tahab koostööd teha.
Teiseks on ebaseaduslik sisseränne ikka veel väga aktuaalne teema. Me peame vältima mereteid kasutavate ebaseaduslike sisserändajate saabumist. Ka need sisserändajad riskivad oma eluga. Isegi lapsed on nende inimeste tegevuse ohvriteks, kes hangeldavad südametult inimeludega. Vahemere riikidel tuleb seoses inimestega hangeldamisega paluda allkirjastada ja ratifitseerida ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastase konventsiooni kaks protokolli.
Kolmandaks, pean kordama vajadust koostada tagasivõtulepingud. See on tehtud Venemaa, Ukraina ja Moldovaga. Seega, miks ei ole seda nii paljude aastate järel tehtud Marokoga? Mis toimub Alžeeriaga?
Austatud juhataja, ma soovin EUROMEDi konverentsile igakülgset edu. Loodan, et osavõtjad tagavad pühendunud koostöö ja väärikad kokkulepped, mida tõepoolest rakendatakse ning mis ei lõppe vaid pelga vastastikuste soovide kõrvutamisega, mida järgnevalt praktikas ei rakendata.
Javier Moreno Sánchez
fraktsiooni PSE nimel, - (ES) Härra juhataja, härra komisjoni asepresident, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, teadlased väidavad, et peaaegu kaks miljonit aastat tagasi viis kliimamuutus esimese laiaulatusliku rändeni Aafrikast Euroopasse. Meie ajal - olgugi, et kliima muutumine võib sellega mingil määral seotud olla - on vaesus ja vabaduse ning võimaluste nappus siiani peamiseks põhjuseks, miks ohtrad väljarändajad riskivad oma eluga meie mandril avanevate paremate võimaluste nimel.
Väljakutse, millega eurooplastena silmitsi seisame, on sisserände muutmine arengu lahutamatuks osaks nii sisserändajate päritolu- kui ka sihtkohariikides ning ebaseadusliku sisserände vähendamisse panustamine arengu kaudu. Seetõttu peame töötama koos päritolu- ja transiidiriikidega õiguste ja kohustustega tööjõu - ja mitte orjadest koosneva tööjõu - tõelise liikuvuse nimel.
Seetõttu soovin korrata, et vajame dialoogi, koostööd ja solidaarsust, selleks et moodustada Vahemere põhja- ja lõunakalda vahel ühine eluruum. Seetõttu tervitame täielikult seda EUROMEDi tippkohtumist, mis on kooskõlas ministrite konverentsiga Rabatis ja Tripolis. Päritolu- ja transiidiriikide ning sisserändajaid vastu võtvate Euroopa riikide vahel peab alustama dialoogi, selleks et panna alus arengul põhinevale tõelisele ühendusele.
Daamid ja härrad, ma soovin heita pilgu mõnedele valdkondadele, mille võiks tippkohtumise käigus läbi vaadata. Sisserändajad peavad Euroopasse sisenema ja seal töötama seadusi täielikult järgides. See tähendab, et algatused, nagu näiteks sinise kaardi direktiiv, kujutavad endast vajalikku astet, kuid nendest ei piisa. Seda peab täiustama direktiiviga, mida saab kohaldada vähemate oskustega sisserändajate suhtes ning sellele peavad lisanduma abinõud ringrände suurendamiseks. Siinkohal pean silmas tõelist ringrännet, mille abil välditakse ajude äravoolu ja mis võimaldab kodumaale naasvatel väljarändajatel oma riikides sobilikes sotsiaalsetes ja majanduslikes tingimustes olulisi projekte teostada.
EUROMEDi piirkond peab olema majandusliku õitsengu, vabaduse ja arengu piirkond. Me peame jätkuvalt uurima võimalusi palgata ja välja õpetada töötajaid päritolumaal, rajades koolituskeskusi ja ametiõppe asutusi, nii nagu Hispaania teeb nüüd paljude nende riikidega.
Daamid ja härrad, saatkem selge sõnum Euroopasse seaduslikult sisse rändamise ja seal seaduslikult töötamise kohaste teabekampaaniate kaudu ning hoiatus ebaseadusliku väljarändega kaasnevate asjatute riskide kohta, selleks et vältida tuhandete noorte inimeste langemist maffia kätte ning seda, et nad riskivad oma eluga logudes paatides ja kanuudes.
Lõpuks palun, et tippkohtumisel pöörataks erilist tähelepanu kõige haavatavamatele väljarändajatele - naistele ja lastele, iseäranis saatjata lastele.
Marco Pannella
fraktsiooni ALDE nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, neid küsimusi arutatakse kohtumisel, mis toimub siin täiskogul 6.-8. detsembrini fraktsiooni ALDE algatusel koos rahvusvaheliste radikaalidega. Ma usun, et vajame siinkohal edasijõudmiseks uut väljapääsu.
Võib-olla olen ma pealetükkiv, kuid ma soovin teile, austatud eesistuja, komisjoni liige Frattini ja isegi teile, austatud juhataja, isiklikult südamele panna, et te ei laseks oma institutsioonidel teemast kõrvale vaadata. Arutluse teema, naabruspoliitika, see kiiduväärt uus algatus, jääb kindlasti bürokraatiasse kinni, nagu nii paljud teised: Lissaboni, kuid ka Barcelona algatus ja kõik ülejäänud algatused. President Prodi ütles naabruspoliitikat tutvustades päris palju. Ta rääkis kõigest, kuid mitte institutsioonidest. Ei, probleem on mujal!
Teie, härra Frattini, ütlesite, et me peame oma töövaldkonnas rohkem tegema. See ei ole traditsiooniline probleem. Me tegutseme piisavalt kiiresti. Vahemere piirkonna teises osas on sellele vaatamata vaja ettevõtlust, sarnast sellele, missugust Iisrael on pika aja jooksul rakendanud oma kõrbealadel. Mu kõneaeg on peaaegu läbi, seega palun teil tungivalt kohtumise kuupäev kirja panna ja meeles pidada, et probleem - tõke - on partnerlus, väljakutse liikmelisus. Euroopat ennast ei oleks tekkinud, kui ta oleks partnerlust piiranud, nii nagu mõned sel ajal soovisid. Probleemiks on, et meie Euroopal on piirid. Sultan Hassan II juhtis 1987. aastal tähelepanu lahendusele. Püüelgem nüüd, vaatamata Euroopa pimedusele, selle poole.
Hélène Flautre
fraktsiooni Verts/ALE nimel (FR). Härra juhataja, nagu kõik on öelnud, kaasa arvatud need, kes rääkisid täna hommikul, on ränne Euroopa Liidu ja EUROMEDi suhete prioriteet. See on peamiseks teemaks neile inimestele, kes on sageli sunnitud lahkuma kodumaalt, mille on laastanud vaesus, kõrbestumine, üleujutused, sõjad jms.
Kas EUROMEDi ministrite konverents on sobiv talle püstitatud ülesande täitmiseks? Miski ei saaks olla vähem kindel. Ettevalmistatud dokumentides on lootusetult puudus sisust. See on vaevalt üllatav, sest teame, et ükski kohapealsetest organisatsioonidest -kaasa arvatud need, mis seisavad olukorraga tegelikult iga päev silmitsi, tegeledes rändajatega, kes on kas kuhugi teel, rändavad sihitult või riskivad Vahemerel ulpides oma eluga - mitte ühtki neist organisatsioonidest ei kaasatud ettevalmistustöödesse, mitte isegi ÜRO Pagulaste Ülemkomissari Ametit.
Ennatlike järelduste tegemine tähendab silma kinnipigistamist varjupaigaõiguse, rändajate ebaseadusliku kinnipidamise ja nende õiguste austamise ees, ükskõik, kas nad on seaduslikud või mitte, silma kinnipigistamist vastuvõetamatu vägivalla ees, mille osaliseks nad saavad, eriti naistest rändajad, silma kinnipigistamist vähemuste õiguste ja rändajatele ja nende peredele abi andmise kuritegelikuks muutumisele. See pimedus on täielik, arvestades Euroopa Liidu rahvusvahelisi kohustusi ja kokkuleppeid, mida peab rakendama või ratifitseerima. Mõnede jaoks on see Genfi konventsioon ning teiste jaoks - mille all mõeldakse kõiki Euroopa Liidu riike - on see rändajatest töötajate ja nende perekondade õiguste kaitse konventsioon.
Kuhu me tõeliselt loodame jõuda niisuguse Euroopa-Vahemere poliitikaga, niisuguse selge nõudmiste puudusega, mis puutub rahvaste ühistesse õigustesse ja kohustesse? Kus on oht? Oht on käputäiest seaduslikest rändajatest suitsukate, mille tagant leiame kõigi teiste õiguste püsiva ja massilise rikkumise. Kui konverentsi eesmärgiks on säästa tundlikumaid hingi, loobudes tõeliselt ambitsioonikast poliitikast, siis annab see endast parima selleks, et kujutada endast tõelist ajaraiskamist. See pakuks algusest peale eelnevat õigustust Itaalia ja Liibüa kahepoolse kokkuleppe taoliste lepete vohamisele. Need lepped on allkirjastatud riukalikult, mis on tugevas vastuolus kõrvaldamise tagasihoidmise põhimõttega ning mis teevad seda täielikus karistamatuses.
Ei ole liiga hilja tegutseda. Kutsuge ÜRO Pagulaste Ülemkomissar, kutsuge esindaja valitsusevälistest organisatsioonidest, tehke taas algust esialgse dokumendiga, kuid minge edasi Vahemere lõunaosa riikidega, mis on palju ambitsioonikam, ning konverentsist võib just saada positiivne ja oluline nurgakivi.
Luisa Morgantini
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, eelolev EUROMEDi ministrite konverents on kahtlemata oluline, keeruline ning pakiline vajadus, arvestades tragöödiaid, mille tunnistajateks me oma merel päev-päevalt oleme. Siiski usun, et on häbiasi, et ei ole kaasatud valitsuseväliseid organisatsioone, millel on tegelikult rände valdkonnas palju kogemusi, kaasa arvatud näiteks niisugused projektid nagu mikrolaenu projekt.
Eelmisel nädalavahetusel toimus Volterras parlamendisaadikute, ümberasustatud inimeste, pagulaste ja valitsusväliste organisatsioonide kohtumine, kus algatasime varjupaigataotlejate ja pagulaste õiguste harta. See on teema, mis minu teada puudub ministrite konverentsilt. Sel puhul tõmbasime selge piiri pagulaste ja rändajate vahele, kinnitades mõlema rühma õigusi. Esimene jõustus 1951. aasta Genfi konventsiooni vastuvõtmisega ning teine võõrtöötajate ja nende perekondade õiguste rahvusvahelise konventsiooniga, mille on minu teada ratifitseerinud vaid viis riiki 37 riigist, mis osalevad Barcelona protsessis.
Seetõttu loodan, et komisjon ja nõukogu püüavad kindlaks teha, missugused on takistused ning soovitavad tungivalt nende lepete ratifitseerimist.
Gerard Batten
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Tänan, juhataja! Härra Magalhães ütles, et 18. ja 19. novembril toimub esimene sisserännet käsitlev Euroopa-Vahemere piirkonna kohtumine.
Ebaseaduslik sisseränne Euroopasse on tõepoolest paljude Euroopa riikide jaoks suur probleem, tekitades erilisi probleeme just nendele riikidele, kelle rannajoon on Põhja-Aafrika riikidest kergesti juurdepääsetav. Ühendkuningriigil on samuti sisserändega oma iseloomulikud probleemid. Seaduslik ja ebaseaduslik sisseränne Ühendkuningriiki on selle sõna otseses tähenduses juhitamatu, piiramatu ja valimatu. Ebaseaduslik sisseränne on Ühendkuningriigi jaoks küll ülisuur probleem, aga praegusel ajal tekitavad suurimat muret hoopis seaduslikud sisserändajad Euroopa Liidust. Ligikaudsetel andmetel tuleb Ühendkuningriiki igal aastal 500 000 - 600 000 inimest, mis tähendab, et elanike arv suureneb aastas 200 000 inimese võrra ja iga viie aasta kohta lisandub seega miljon inimest. Ühendkuningriik on üks maailma kõige tihedamalt asustatud riike ja Inglismaa üksinda võttes on asustustiheduselt esireas. Sellises ulatuses sisseränne Ühendkuningriiki ei ole lihtsalt jätkusuutlik. Infrastruktuur ja avalikud teenused satuvad talumatu surve alla. Seda oleks võimalik kontrollida mõne väga lihtsa meetmega. Kuid ühtki nendest meetmetest ei ole võimalik rakendada, kuna me kuulume Euroopa Liitu. Need oleksid ebaseaduslikud. Kui Ühendkuningriik tahab kontrollida oma sisserännet, on ainsaks lahenduseks see, et ta astub Euroopa Liidust välja.
Dimitar Stoyanov
fraktsiooni ITS nimel. - (BG) Meie fraktsioon külastas Euroopa kõige lõunapoolsemat punkti - Lampedusa saart, millel asub sisserände keskus. Seal kohtasime inimeste rühma, kelle paat oli põhja vajunud, ning inimesi oli hukkunud. Olgugi et nad olid kaotanud sõpru, olid need ebaseaduslikud sisserändajad üsna heas tujus ning minu arvates oli selle põhjuseks EÜ-sisene liialt suur sallivus ebaseaduslike sisserändajate suhtes. Neid sallitakse niivõrd, et olles jõudnud ELi kaldale, tunnevad nad, et on oma eesmärgi saavutanud.
Seetõttu tuleb rakendada meetmeid, ütlemaks ebaseaduslikule sisserändajale juba enne seda, kui ta kodust lahkub, et uppumisoht on liialt suur. Ja isegi kui see ei juhtu ja sisserändaja jõuab Euroopa Liidu territooriumile, peab olema kindel, et ta ei jää sinna.
Sest kui me hoolime inimestest, kes surevad, üritades ebaseaduslikult immigreeruda, siis peame olema kindlad, et ükski inimene ei püüa midagi niisugust teha.
Tänan!
Patrick Gaubert
(FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, soovin kõigepealt väljendada oma toetust, meie toetust, komisjoni liikmele Frattinile ja öelda talle ühemõtteliselt, et temavastased rünnakud seoses Itaalia mustlaste küsimusega on täiesti vastuvõetamatud.
Me kõik teame, et väärtused, mida see komisjoni liige kaitseb, on inimõiguste kaitsega seotud väärtused, Euroopa Liidu väärtused, ning nendest väärtuste poolest olete laitmatu, austatud volinik.
Pöördudes tagasi EUROMEDi konverentsi juurde, tervitan ma Algarves kogunevat Euroopa-Vahemere rändeteemalist ministrite konverentsi, sest see on omataoliste seas esimene, mis on pühendatud vaid rände küsimusele Euroopa-Vahemere piirkonnas.
Rändevood on võtmeteema, mille peab asetama meie dialoogi, partnerluse ja Euroopa-Vahemere piirkonnas asuvate riikidega tehtava koostöö keskmesse, jätkates Rabati ja Tripoli konverentsidel alustatut.
See on valdkond, milles liikmesriik ei saa omapead tegutseda. Selleks et muuta oma rändepoliitikat tõhusamaks, vajame toetust ja koostööd oma partnerriikidelt, mis on ise sageli rände lähte- või transiidiriikideks.
Meil on vaja nendega koos töötada, selleks et saavutada üksmeel tagasisaatmispoliitika suhtes, selleks et suurendada tagasivõtmisega seotud kokkulepete arvu ning selleks, et koos rakendada intelligentse koosarenemise poliitikat, selleks et nende riikide kodanikud võiksid jääda oma kodumaale ja aidata kaasa selle arengule.
Rändevoogude küsimusel on turvalisuse mõõde, kuid sel on ka inimlikkuse mõõde, mida ei tohiks ignoreerida. Seetõttu sooviksin näha peamiste inimõiguste austamist ühe konverentsi teemana. Ma loodan, et see kohtumine pakub võimalust avatud ja realistlikuks mõttevahetuseks, nii et saame koos kõigi osapoolte jaoks sobivaima lahenduse leida.
Béatrice Patrie
(FR) Härra juhataja, minister, volinik, daamid ja härrad, mul on samuti hea meel, et ränne on valitud Euroopa-Vahemere piirkonna välisministrite järgmise kohtumise teemaks.
Ma usun, et siiani ei ole meil õnnestunud kehtestada Euroopa sisserändepoliitikat. Me teame, et see on keeruline küsimus, sest see mõjutab liikmesriikide suveräänsust ning selles valdkonnas soovivad nad kindlalt näha subsidiaarsuse põhimõtte väga ranget rakendamist. Me teame samuti, et sisserände või rände teema on vaieldav teema meie suhetes lõunas asuvate partnerriikidega, mis sageli heidavad meile ette, et tegeleme selle probleemiga kui pelga turvaküsimusega. Ma tänan volinik Frattinit selle eest, et ta rakendas palju ülemaailmsemat lähenemisviisi antud küsimusele, mille hulka kuuluvad rändevoogudega seotud majanduslik ja sotsiaalne mõõde.
Seaduslik ja ebaseaduslik sisseränne on sama mündi kaks külge, ning ei ole võimalik võidelda ebaseadusliku sisserändrändega, rajamata samal ajal seaduslikke teid Euroopasse sisserändamiseks. Seetõttu tervitan sinise kaardi süsteemi, mis on Euroopa vaste Ameerika rohelise kaardi süsteemile, ning mul on hea meel, et komisjoni soovitatud seadusliku sisserände teed võtavad silmanähtavalt arvesse Euroopa majanduslikke nõudmisi ja lõunapoolsete riikide tõelisi vajadusi.
Mis puutub viisade väljastamisse, siis usun, et EL peaks muutma selle sirgjoonelisemaks protsessiks, eriti üliõpilastele, teadlastele ja neile, kes kuuluvad kodanikuühiskonda. Ma arvan, et tagasivõtulepingud, eriti Alžeeria ja Marokoga, peaksid tagama selle, et iga naasmisprotseduuri peaks rangelt kontrollitama mehhanismide abil, mis tagavad rändajate õigustest kinnipidamise. Lõpuks, vaadeldes uut Sahara-tagusest Aafrikast lähtuvat rändevoogu, millega praegu silmitsi seisame, toetan kindlalt veendumust, et Euroopa ei tohi kasutada Barcelona protsessi selleks, et veeretada vastutust rändevoogude juhtimise eest tagasi Vahemere piirkonna piirialade õlule, sest ta on ise võimetu tegelema selle küsimusega oma piiridel.
Cem Özdemir
(DE) Härra juhataja, ränne on üks esmastest Euroopa Liidu teemadest. Euroopa-Vahemere piirkond on selles suhtes meie jaoks strateegiliselt oluline piirkond. EUROMEDi ministrite rännet käsitlev konverents on esimene omalaadsete seas, pühendudes üksnes sellele teemale ja kaasates Euroopa-Vahemere partnereid. Seetõttu on veelgi kahetsusväärsem, et konverentsi eel ei konsulteeritud üldse kodanikuühiskonna organisatsioonidega.
Samavõrd kahetsusväärne on, et varjupaiga aspekt jäeti ministrite konverentsi päevakavast välja, eriti arvestades pagulaste lootusetut olukorda paljudel Vahemere piirkonna lõuna- ja idapoolsetel aladel, sest nende kaitsmiseks puuduvad piisavad õigusaktid. Nagu teame, ei ole ühelgi neist riikidest varjupaigataotlemisega seotud seadusi. Vaid mõned neist tunnustavad ÜRO Pagulaste Ülemkomissari. Liibüa, Süüria, Liibanon ja Jordaania ei ole seoses pagulasseisundiga Genfi konventsiooni ratifitseerinud.
Samuti on kahetsusväärne, et Barcelona protsessi liikmed räägivad rändajate õigustest, kuid vaikivad, kui jutuks tulevad ebaseaduslike rändajate õigused. Tegelikult on ka ebaseaduslikel rändajatel õigused, iseäranis arvestades palkade kehtestamist, nende laste juurdepääsu haridusele ning esmast arstiabi, eriti naistest rändajate puhul, seal, kus olulised kaitsvad sätted on kohaldatavad.
Kui soovime koostööd oma püüdlustes võidelda ebaseadusliku rändega, ei tohi me eitada ega tähelepanuta jätta üht aspekti - rändajate ja pagulaste õiguste austamist.
Miroslav Mikolášik
(SK) Valmistudes 18. ja 19. novembril toimuvaks EUROMEDi ministrite konverentsiks, on ELi jaoks oluline täheldada, et EUROMEDi parlamentaarne kohtumine on ainus foorum, millel Euroopa Parlamendi liikmed esindavad ELi kõrvuti Vahemere lõunaosa piirkonna rahvusparlamentide esindajatega, kaasa arvatud Iisraeli ja Palestiina esindajatega.
Mul on hea meel võtta osa EUROMEDi poliitikavaldkonna tööst, millel minu veendumust mööda on Barcelona protsessi kontekstis mängida võtmeroll. Selle kohtumise teemat ei oleks saanud paremini valida. Rändega seotud probleem esitab palju väljakutseid, olgu see siis areng, millega seoses rändajad vajavad teavet mikrolaenu ja muude laenuliikide võimaluse kohta, ELi seadusliku sisserändamise aspektid, kuid samuti ebaseadusliku rände põletav küsimus, millele on vaja kiiret lahendust.
Ma tervitan tõsiasja, et EL on süvendanud oma suhteid mõnede Vahemere piirkonna riikidega, mis näitavad poliitilist tahet ja astuvad samme selleks, et muutuda. Tõepoolest on mõnega neist juba sõlmitud assotsiatsioonileping. Mis puutub ebaseaduslikku rändesse, siis on oluline leida lahendus keerulisele olukorrale, mille on põhjustanud tuhandete soovimatute rändajate saabumine, kes mõjutavad olulisel määral Malta ja eriti Itaalia julgeolekut, kuid samuti mõnede teiste ELi riikide julgeolekut. Minu oma kodumaa on samuti saanud nii seaduslike kui ka ebaseaduslike rändajate voo osaliseks. Ma kiidan heaks, et Euroopa Liit tervitab kvalifitseeritud rändajaid, kelle oskused - nii nagu komisjoni liige Frattini ütles - on vajalikud ning nendest võib kasu olla ELi põllumajandusele, tervishoiule ja turismile. Kuid nad peavad olema juba kvalifitseeritud, kui neil siseneda lubatakse. Oskusteta rändajaid ei tohiks reeglina vastu võtta, ning ma usun, et sinise kaardi süsteem aitab samuti seda probleemi lahendada.
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, komisjoni asepresident ja eesistuja, rände teema näitab meile väga selgelt, kui lähedal on Aafrika Euroopale. See, mis Aafrikas toimub, mõjutab otseselt Euroopat.
Rändevood kriisipiirkondadest Vahemere lõunapiirkonda lõppevad Lõuna-Euroopa Vahemere riikides, mis loomulikult tähendab, et need mõjutavad otseselt Euroopat kui tervikut.
Aafrika on manner, mille rikkuseks on andekad inimesed. Meie peame olema targad ja kasutama seda potentsiaali Aafrika sees ja Aafrika jaoks. See partnerlus, mille poole koos Aafrikaga püüdleme, pakub tohutut võimalust. See pakkumine, mida Euroopa Liidust väljapoole laiendada soovime, on suureks väljakutseks. See ulatub eneseabile kaasa aitamisest turvavaldkondades, kaubandusest ja heast valitsemisest stabilisatsiooniprogrammideni. Selle juurde kuulub abi kuritegevuse vastu võitlemisel, väljaõppepaikade ja töökohtade loomine, mikrolaenu pakkumine ning teavituskampaaniad seaduslike rändeviiside kohta ning kõigi ebaseadusliku rände tagajärgede ja sellega võitlemiseks kasutusele võetavate abinõude kohta.
Sellele vaatamata peab Euroopa Liit järgmisel tippkohtumisel ka nõudmisi esitama. Üks niisugustest nõudmistest peab olema tagasivõtulepingu sõlmimine kõigi Vahemere lõunakalda riikidega enne seda, kui teeme algust kõigi oma tegevusprogrammidega, sest kõik need aspektid toimivad vastastikku, ning seetõttu, et soovime partnerlust.
Ma nõustun volinik Frattiniga, kui ta ütleb, et see, millest nüüd räägime, on partnerlus ja mitte enam koostöö. Jutt on partnerlusest ja keeruliste pakettide pakkumisest. Euroopa Parlament on selle jaoks valmis, komisjon toetab seda, nii nagu ka parlament, ning Aafrikat peab üles kutsuma kasutama neid võimalusi Põhja-Aafrika stabiliseerimise huvides ning samuti ELi kodanike ohutuse huvides.
Zuzana Roithová
(CS) Komisjon ja parlament on juba näidanud rohelist tuld ennetavale ja - mis veel olulisem - ühisele sisserändepoliitikale, ükskõik kui ebapopulaarne see olla võib. Jõuka ja vananeva Euroopa jaoks on sisseränne tõepoolest tõsiasi. Me teame, et ebaseaduslik sisseränne võib paljude riikide SKTd kuni 20% võrra vähendada, kuna nende majanduslikku kasvu piirab oskustööliste arvu kahanemine. Kätte on jõudnud aeg rahvusvahelise koordineerimise tugevdamiseks ja mõistlike üldiste reeglite osas kokkuleppele jõudmiseks.
Ma usun, et järgmisel nädalal teeb EUROMEDi ministrite konverents Algarves selles suunas edusamme, ning et sellel mitte ainult ei arutleta, vaid ka lepitakse kokku rände eduka juhtimise jaoks vajalike ühiste sammude suhtes, ning pakutakse välja abinõusid transiidiriikidele avaldatava mõju leevendamiseks. Me peame jõudma kokkuleppele kolmandate riikidega rahvusvaheliste kohustuste osas, selleks et kaitsta nende rändajate elu, kes riskivad üle mere põgenedes eluga.
Transiidipiirkonnana saab Vahemere riikidele osaks ebaloomulik ELi reisivate sisserändajate sissevool, mille tõttu on nende jaoks vajalikud erilised abinõud. Eelolevale konverentsile võib kinnitada, et parlament võtab seda teemat väga tõsiselt. Meie ühisteks prioriteetideks on kindlustada kolmandatest riikidest tulevatele sisserändajatele korralikud kinnipidamisalad ja võidelda teguritega, mis põhjustavad massilist rännet. Me peame kaitsma rändajate elu ja väärikust.
Ma soovin samuti julgustada EUROMEDi selgitamaks, et sinine kaart kvalifitseeritud sisserändajate voolu reguleerimiseks ei ole eurooplastele ohuks. Vastupidi - see on võimalus, mida pakub meile ülemaailmastumine. Ametiühingute vastupanu sinisele kaardile on vastutustundetu populistlik žest, mis ulatub peaaegu ksenofoobiani. Mitte seaduslik, vaid ebaseaduslik ränne on Euroopa tööturu üleujutamise põhjuseks.
Volinik Frattini soovib, et Euroopa oleks kvalifitseeritud tööjõule ahvatlev. Me peame neid siia meelitama USAst, kus aastane sisseränne on 55%, võrreldes praeguse napi 5%-lise rändevooga Euroopasse. Olen veendunud, et see on õige strateegia ning et see on kooskõlas ELi positsiooniga ülemaailmses kontekstis. Seaduslik ja ebaseaduslik ränne on omavahel seotud. Kooskõlastatud, ohutu ja üldise rändepoliitika edu saab ELi küpsuse kontrolliks.
José Magalhães
Proua juhataja ja härra asepresident, daamid ja härrad, nõukogu väljub sellest arutelust kindla veendumusega, et Euroopa-Vahemere partnerlust peab arendama ja tugevdama ja et on õige pidada ministrite konverents Santa Eulália linnas. See koostöö, see partnerlus - mis on uueks sõnaks ja kontseptiks - peab edu saavutamiseks põhinema konkreetsetel projektidel. Selleks on paju häid põhjusi ja dramaatilisi olukordi, mida selle parlamendi liikmed on väga ilmekalt väljendanud, mistõttu peame status quo'd muutma. See juhtub vaid siis, kui vaatame olukorda pikas perspektiivis ja tegutseme kiiresti.
Meil on üldine nägemus, ülemaailmne lähenemisviis, tegevuskavad ja auahned seadusandlikud ettepanekud, nii nagu asepresident Frattini siin täna täheldas. Me peame seoses projektidega konkreetseid samme astuma, eriti kolmes mainitud valdkonnas. Esiteks peame rände ja arengu valdkonnas astuma samme kindla tegevuse väljakujundamiseks. Seda kavatseb ministrite konverents teha rahaülekannete tegemise ja mikrolaenu valdkonnas. Seepärast peame me kokku viima kõik tegevuses osalejad - see ei ole otsus, mida parlamendiliikmed, komisjon või nõukogu teha saavad - nagu näiteks pangad, Maailmapank, Euroopa Investeerimispank, sisserändajate ühendus ja kodanikuühiskond, selleks et leida erilisi teid finantsteenuste kasutamise julgustamiseks ja nende tõhususe tugevdamiseks, eriti raha ülekandmiseks alternatiivseid viise kasutades ja uusi tehnoloogiaid rakendades, mis võib samuti meie eesmärkide saavutamise tõeliselt abiks olla. Meil ei tekki kindlasti raskusi tasumistega seotud täieliku teabega Euroopa-Vahemere veebilehe ülesseadmisel, millel kirjeldatakse ka konkurentsi edendamiseks tehtavaid kulusid, selleks et vähendada neid kulusid, mis on meid meie partneriga ühendav keskne eesmärk.
Mis puutub seaduslikku rändesse, siis vajame ka selles valdkonnas erilisi algatusi. Meil oleks vaja luua töörühm esindajatega Euroopa-Vahemere partnerite ja muude sotsiaalsete partnerite hulgast, selleks et uurida põhjalikumalt olukorda tööturul ning tööturu vajadusi, selleks et välja kujundada väljaõppetegevus rändajatest töötajate jaoks enne nende rändama asumist, uurida võimalust Euroopa Liidu portaali rände ja töö valdkonnas kõigile Euroopa-Vahemere partneritele juurdepääsetavaks muutmiseks ning EUROMEDi riikides sisse seada tööotsimise juhtimine ja teabekeskused, loomulikult kooskõlas riigi pädevusega antud valdkonnas.
Me vajame ka spetsiifilisi projekte ebaseadusliku rände valdkonnas. Arvestades, et paljud Euroopa-Vahemere partnerid on samuti rändevoogude sihtkoha- ja transiidiriigid, on oluline tugevdada institutsionaalset pädevust ebaseadusliku rände vastu võitlemise valdkonnas. Seetõttu peame ka arendama spetsiifilisi tegevusi, nagu näiteks järgmised. Esiteks peaksime edendama dokumentide turvalisust, sest vaid selle abil saame võimaldada isikute ja rändevoogude korrektset kindlakstegemist, rohkem usaldust ja suuremat liikumisvabadust. Teiseks peaksime edendama Euroopa-Vahemere partnerite juurdepääsu Frontexi treeningkursustele, nii et nad saavad täiendada oma teadmisi ebaseadusliku rändega võitlemise alal, kooskõlas kõigi rahvusvaheliste vahenditega, millega seotud oleme, iseäranis mereuuringute ja päästetööde asjus. See võiks olla oluline konkreetne samm Frontexi koordineerimisel ette võetavas ühistegevuses osalemise suunas. Meil on samuti vaja algatusi vabatahtliku tagasipöördumise ja tagasivõtmise valdkonnas. Avatud arutelu sel teemal oleks kasulik selleks, et kavandada teavituskampaaniaid, kindlakstegemisprotsessi, abistatud vabatahtlikke naasmisprotsesse ja tagasivõtulepingutega seotud läbirääkimisi päritoluriikidega. Nende ja paljude muude punktidega tegeletakse Algarves Santa Eulália linnas.
Proua juhataja, daamid ja härrad, võib olla palju erinevaid arvamusi, kuid üks on täiesti kindel ning ma lahkun sellest arutelust selle muljega: ei ole alternatiivi sellele dialoogi pidamise viisile ning tõhusale partnerlusele. See on ainus viis status quo muutmiseks ja me oleme täiesti nõus tõsiasjaga, et status quo muutmine on hädavajalik. Santa Euláliast võib selles suhtes saada väga oluline samm.
Franco Frattini
Proua juhataja, daamid ja härrad, selles arutelus on välja toodud palju praktilisi ettepanekuid ja mitmeid huvitavaid mõtteid.
Ma usun, et üks strateegilise poliitika küsimustest on see, kuidas areneda koostööst tõelise partnerluseni, nii et lõpptulemusena saavutada liikmelisus tõelises ühtses Euroopa-Vahemere piirkonnas. Härra Pannella idee on väga huvitav ning niisugune strateegia vajab selgelt meiepoolset pikaajalist mõtlemist. Vaid siis, kui on olemas tõeline ühtne Euroopa-Vahemere piirkond, on olemas ka ühtne sinna kuulumise tunne, mis viib meid nüüd püstitatud ühise eesmärgi nimel töötamiseni. Kõigepealt pidime saama kõigi 27 liikmesriigi nõusoleku, nüüd konsulteerime oma lõunakaldal asuvate partneritega. Edasiviiv tee on välja valitud.
Teine väga praktiline idee, mille ma kindlasti EUROMEDi kohtumisel üles võtan, on üleskutse kõigile sellest kohtumisest osavõtjatele, teha kindlaks, et nende riigid ratifitseerivad vastavalt olemasolevad rahvusvahelised konventsioonid. Enne ühegi uue reegli väljamõtlemist pidagem meeles, et väga vähesed riigid on ratifitseerinud ja kasutusele võtnud mõned äärmiselt olulised rahvusvahelised konventsioonid. Ma pean muuhulgas silmas inimestega kaubitsemisega seotud konventsiooni. Kui on üks teema, millega seoses tuleb kohe ratifitseerida konventsioon, siis on see rahvusvaheline inimeste vedamine ja inimkaubandus.
Kolmas idee tuleb härra Gaubert'ilt, kellele ma olen eriti tänulik selle suure debati humaanse mõõtme rõhutamise eest. Me ei räägi siin seadustest ega bürokraatiaküsimustest. Me räägime naistest, meestest ja lastest, kes - nii, nagu teised on öelnud - riskivad oma eluga ja sageli kaotavad elu. Seetõttu on tegemist solidaarsuse küsimusega. Ma usun, et solidaarsuse näitamine inimeste vastu, kes kannatavad, on võtmeküsimuseks tõepoolselt meie partnerite võrdsetel õigustel põhineva suhte rajamisel.
Neljas idee, millega sellest arutelust lahkun, on see, kuidas edasi liikuda, otse öeldes lõppdokumentidest tõeliste tulemusteni. Me oleme koostanud arvukalt dokumente ja kui aus olla, oleme paika pannud mõned olulised praktilised algatused. Nüüd peame neile rajama praktilised tegevused, näiteks otsustades, kuidas arenguabifonde kõige paremini kasutada. On ilmselge, et kui meil on Euroopa Liidus kasutada fonde kohapealse arengu toetamiseks, peab meil olema ka oskusi mõista, kuidas neid kõige paremini kasutada. Nii nagu keegi ütles, peab meil näiteks olema võimalik ergutada positiivselt neid partereid, neid riike, mis panustavad aktiivselt meie ühisesse strateegiasse.
Eeldades, et on olemas ühine strateegia, mida alates Barcelonast tuntakse Euroopa-Vahemere strateegiana, ja eeldades, et mõned riigid rakendavad seda suuremal määral kui teised, usun ma, et neid riike peaks rahaliselt ergutama, positiivselt tunnustama. See on minu arvates näiteks tähendusrikas korruptsiooni välja juurimise abinõu. Korruptsioon on ebaseadusliku sisserändrände üks peamisi põhjusi. Kui päritoluriikides oleks vähem korruptsiooni, ja kui transiidiriikides oleks vähem korruptsiooni, siis peatataks paljud inimestega kaubitsejad juba teel Euroopasse, ning koostöö oleks tihedam. Kuid see on vaid üks näide.
Lõpuks tekkib usutava, kindla ebaseadusliku käitumise vastase suhtumise kujundamine. Härra Magalhães rõhutas seda punkti ja ma nõustun temaga täielikult: meid ei võeta tõsiselt, kui me ei näita, et seadusevastast käitumist ei kiideta heaks ega taluta. Selles suhtes peame olema täiesti üheselt mõistetavad. Mõned on selles kontekstis puudutanud tagasivõtulepinguid. Tagasivõtulepingud lisavad meie poliitikale usutavust, sest inimesed, kes ei allu meie seadustele, tuleb kodumaale tagasi saata, pidades seejuures nende isiklikest õigustest igas mõttes kinni.
Sellele vaatamata on siin poliitiline küsimus: päritoluriigid, mis oma kaaskodanikke tagasi võtavad, ei saa toimida Euroopa Liidu piirivalvena. Ma väljendun veidi otsekoheselt: nad ei ole valmis meiega antud valdkonnas koostöö tegemiseks üksnes julgeoleku põhjustel.
Seetõttu on üks teema, mille sellel konverentsil tõstatan, see, kuidas meie viisapoliitikat ja inimeste liikumist saab kasutada poliitilise stiimulina nende riikide jaoks, näiteks seoses suurema liikuvusega üliõpilaste ja äriga tegelevate inimeste jaoks. Kasutagem Euroopa viisapoliitikat, loomaks niisugust liikumisvabadust, saates seega välja positiivne poliitiline signaal riikidele, kellelt me ootame tagasivõtulepingut. Nii tegime me Lääne-Balkani riikidega ning minu arvates on tulnud aeg kavandada samasugust üldist lähenemisviisi Vahemere riikidele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
