3. Somaalia (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu kuue Somaaliat käsitleva resolutsiooniettepaneku kohta.
John Bowis  
autor. - Proua juhataja, juba mitme põlvkonna vältel on Somaalia inimesed tulnud minu valimisringkonda Londonis. Nad on kauaaegsed Briti Kaubalaevastiku töötajad ning saadavad koju raha. Briti parlamendi liikmena olin Briti-Somaalia kõigi erakondade rühma kaaseesistuja. Mõnikord käsitlesime probleeme ja mõnikord isiklikke küsimusi jne. Neid oli palju. Somaallased olid suurepärased inimesed, kuid neil polnud just eriti suurepärased juhid.
Nüüd on asjad liikunud veelgi halvemuse poole. Nüüd on meil läbikukkunud riik. Oleme olukorras, kus Somaalia on üks kehvema tervishoiustatistikaga riik maailmas. Sealne rahvas seisab iga päev silmitsi vägivallaga ning pidevalt kasvava laste- ja emasuremuse määraga. Nad on jäänud Etioopia ja valitsusvägede ning miilitsa risttule alla. Seepärast ongi antud küsimus täna päevakorras. Me näeme, kui kohutav on täna Somaalias elada. Me näeme teravat vajadust saata sinna humanitaarabi, kuid ometi ei pääse me sinna. Me näeme vajadust rahuvalvejõudude järele ning tervitame Aafrika Liidu lubadusi saata täiendavalt vägesid, kuid me ei tervita seda, mis tegelikult toimub. See on lubatust väga kaugel.
Hetkel on meil seal vaid Uganda väeüksused. Etiooplased ei lahku enne, kui saavutatakse lubatud 8000 sõdurit. Meil tuleb leida viis, kuidas panna inimesed rääkima - rääkima üle piiride, vastu meie mõnele väljakujunenud eelarvamusele - kuna inimeste vaikimise korral ei saavutata stabiilsust ning kui pole stabiilsust, siis pole selle riigi jaoks tulevikku. Kui pole tulevikku, siis sureb veelgi rohkem inimesi. Meie selle eest küll ei vastuta, kuid me pole ka teinud midagi sellise olukorra ära hoidmiseks.
Raül Romeva i Rueda  
autor. - (ES) Proua juhataja, ka mina tahan ilmselgelt rõhutada selle resolutsiooni tähtsust, eriti tänahommikuse arutelu kontekstis. Me räägime just sellest, kuidas tulla toime habraste riikide olukorraga. Somaalia pole mitte ainult habras, vaid läbikukkunud riik.
Kuid seejuures ei tohi me unustada, nagu hr Bowis ütles, et hetkel riigis eksisteerivat tohutut vägivalda õhutab eelkõige pidev peamiselt kergrelvade ja laskemoona sissevool teistest regiooni riikidest ning paljudel juhtudel otse lääneriikidest, sealhulgas Euroopa Liidust.
Seepärast ei tohi me unustada, et lisaks Somaalias toimuvate sündmuste otsestele tagajärgedele reageerimisele lasub ka meil vastutus sellise olukorra eest ning kui me räägime kaitsmise kohustusest ja vajadusest, mida me oleme harjunud sellisel arutelul tegema, siis tuleb meil arvestada ka enda vastutust ennetava tegevuse eest, näiteks relvaekspordi kontrollimise kaudu.
Ana Maria Gomes  
autor. - (PT) Eile õhutati Mogadishus ründama Aafrika Liidu jõude - selline on tragöödia ja kontrollimatuse ulatus, mis hävitab Somaaliat ning sütitab kogu Somaali poolsaart. EL peab kiiremas korras avaldama survet kõigile konflikti osapooltele, et nad alustaksid rahvusliku leppimise protsessi, mis võimaldaks lahendada kriisi aluseks olevaid poliitilisi küsimusi. "Üleminekuvalitsus" jääb vaid ettekujutuse viljaks, kui see ei tee midagi tsiviilelanikkonna kaitseks ja humanitaarabi andmisele kaasa aitamiseks.
Viimase ÜRO raporti alusel on Somaalia relvadega üle ujutatud rohkem kui kunagi varem. On hädavajalik peatada ja võtta vastutusele riigid ja relvadiilerid, kes rikuvad 1992. aastal kehtestatud relvaembargot. Lõpuks tuleb kiiresti tugevdada Aafrika Liidu rahuvalvejõude ning Etioopia okupatsiooniväed peavad lahkuma. Tuleb tunnistada, et Bushi valitsuse õhutatud ja Euroopa Liidu vaikival nõusolekul toimunud Etioopia sekkumine ei toonud Somaalias kaasa rahu ega valitsust ega aidanud isegi kaasa terrorismivastasele võitlusele. See tõi kogu piirkonna inimestele ainult rohkem kannatusi, vaesust ja surma.
Marcin Libicki  
autor. - (PL) Proua juhataja, räägime siin täna Somaalias toimunud tragöödiast. Üldiselt kasutatakse sellisel puhul kolme sekkumise meetodit: diplomaatiline surve, majandusembargo ning vajadusel relvastatud sekkumine. Kuid on ka neljas võimalus, mis on jäänud mainimata, nimelt see, et ELi riigid peaksid alustuseks kõrvaldama võimaluse, et nende oma pseudo-äri korrumpeeriks mitmete postkoloniaalsete riikide bürokraate, kes seejärel alustavad kodusõda, lähtudes sageli pseudo-äri peamistest huvidest.
Lubage öelda veel midagi samal teemal, mida käsitlesid hr Romeva i Rueda ja pr Gomes: on selge, et nendes riikides, sealhulgas Somaalias kasutatud relvad on toodetud ja eksporditud nn. demokraatlikes riikides, majanduslikult arenenud riikides. Need riigid peaksid avaldama suuremat survet oma relvatootjatele ja pseudo-ärimeestele, et mitte alustada ega aidata kaasa meie planeedi halvima katastroofi tekkimisele.
Marios Matsakis  
autor. - Proua juhataja, Somaalia on Euroopa Parlamendi ja ÜRO resolutsioonide teemaks olnud juba varem. Kahjuks pole sealne olukord paranenud ning pikaleveninud hävitav kodusõda on vaibumatult edasi kestnud. Selle tulemuseks olevad traagilised inimkannatused jätkuvad, tuues kaasa sadu tuhandeid vaesunud põgenikke, tuhandeid alatoidetud ja surevaid lapsi ning nakkushaiguste, nagu koolera ja hepatiidi puhanguid selles piirkonnas. See riik on meeleheitlikus olukorras, kus valitsevad anarhia ja džungliseadused.
Sarnaselt eelmistele esitame me ka käesolevas resolutsiooni ühisettepanekus rea kasulikke soovitusi, nagu näiteks kõigi - peamiselt Etioopia ja Eritrea - võõrvägede sekkumise lõpetamine Somaalias ning täielik relvaembargo kehtestamine Somaalia suhtes, mis kehtestati küll juba 15 aastat tagasi, kuid pole kahjuks senini tegelikult jõustunud.
Nõuame samuti pressivabaduse kaitsmist, mõistes teravalt hukka meedia süstemaatilise kiusamise Somaalia valitsuse poolt ning valitsuse suhtes kriitiliste ajakirjanike tapmise uurimata jätmine.
Esitame need nõudmised, olles teadlikud tõsiasjast, et nende kuulda võtmine on väga vähe tõenäoline. Kuid ometi peame säilitama lootust, et võib-olla jäävad kaine mõistus ja inimlik suhtumine lõpuks peale ning Somaalia rahvas näeb lõpuks ka rahulikumat ja edukamat aega.
Erik Meijer  
autor. - (NL) Proua juhataja, alates 1991. aastast pole Somaaliat riigina enam vähemalt territoriaalses mõttes, endise Itaalia kolooniana, tegelikkuses eksisteerinud. Teatud riik eksisteerib vaid Somaalia põhjaosas, endises Briti koloonias, kuid see riik pole rahvusvaheliselt tunnustatud.
Riigi kohale on asunud arvukad sõjapealikud, kes üksteisega vaheldumisi võitlevad ja koostööd teevad. Naaberriigi Etioopia sõjavägi on määranud ennast nende ühiseks kaitsjaks. Teisest küljest on Islami Kohtute Liit nende ühine vastane ning tahab Somaalia taas ühendada traditsiooniliste islami reeglite kohaselt ilma sõjapealikuteta.
Kõik katsed rajada üldiselt vastuvõetav ühtne valitsus ning aidata Somaalial taas riigina toimida, on ebaõnnestunud. Komisjoni rahaline toetus 2004. aastal loodud föderaalsele üleminekuvalitsusele tundus omal ajal õigustatud, kuid viis süüdistuseni, nagu oleks Euroopa Liit relvastatud konfliktis ühe või teise osapoole poolt ning teeb seega Etioopiaga koostööd nende jõudude vastu, kes eelistasid näha võimul ranget Islami režiimi.
Euroopa selline poliitika, ükskõik kui hästi seda ka ei mõeldud, ei ole edukas ilma Somaalia elanike toetuseta. Seetõttu on hea, et resolutsiooni ettepanek, mille suhtes me varsti hääletame, nõuab võõrvägede sekkumise lõpetamist ja rahvuslikku dialoogi ning leppimist.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Proua juhataja, alates Siad Barre režiimi kokkuvarisemisest 1991. aastal pole Somaalial olnud korralikult toimivat valitsust. Riigis valitseb kaos ja anarhia. Islami Kohtute Liidu mässajate ja ajutiste valitsusvägede vahelise konflikti tulemusel on kodutuks jäänud 850 000 inimest ning paljud on hukkunud.
Olukord Somaalias on dramaatiline. Kogu piirkonnas levib koolera, rohkem kui 1,5 miljonit inimest vajab kiiret arstiabi ning kümned tuhanded lapsed kannatavad alatoitumise all. Esineb tõsine oht, et praegune konflikt võib viia kogu regiooni destabiliseerimiseni. Veelgi murettekitavam on tõsiasi, et Aafrika Liidu lubatud 8000 sõdurist on tegelikult kohale saadetud üksnes 1600 sõdurit.
Sellepärast peaksid Aafrika Liit, Ameerika Ühendriigid, Euroopa Liit ja ÜRO suurendama humanitaar- ja logistilist tuge Somaalia rahvale ning tugevdama diplomaatilisi jõupingutusi rahuprotsessi kiirendamiseks ja stabiilse valitsuse moodustamiseks 2009. aasta vabadel valimistel.
Leopold Józef Rutowicz
Proua juhataja, Somaalia asub Somaali poolsaarel ning on etniliselt ja religioosselt homogeenne riik. Somaallased moodustavad 97% elanikkonnast, kusjuures peaaegu 100% on islamiusulised.
Oma loodusvarade tõttu olid riigil vajalikud tingimused majandusarengu saavutamiseks ja korraliku elu tagamiseks 1960. aastal loodud Somaalia Vabariigi kodanikele. Kahjuks on riigipööre, kodusõda, muutused poliitilises orientatsioonis, hõimutülid ja Islami Kohtute Liidu ja sellega seotud Talibani kaasamine loonud võimuvõitluse abil maapealse põrgu Somaalia rahva jaoks.
Kuidas saame neid inimesi aidata? Somaalia küsimuse lahendamiseks on vaja ÜRO ja Aafrika Liidu abi. Aafrika huvides peaks Aafrika Liit kiirendama oma poliitilist ja sõjalist tegevust inimeste kaitsmiseks ja tingimuste loomiseks, mis on vajalikud ÜRO ja Euroopa Liidu humanitaarabi andmiseks. Arutelu massilise inimõiguste rikkumise üle ei muuda Somaalia olukorras midagi. Tarvis on Euroopa Liidu toetatud tegevust.
Danuta Hübner
komisjoni liige. - Proua juhataja, olen täiesti nõus hr Bowise väitega, et seni kuni inimesed räägivad, on alati lootust. Meie arvates on õige aeg Somaalia äratamiseks, kuna hetkeolukord kujutab märkimisväärset ohtu rahule ja julgeolekule, mitte ainult selles piirkonnas, vaid laiemalt. Samuti põhjustab see tohutuid kannatusi Somaalia rahvale.
Nagu teate on Liit võtnud juhtrolli Somaalia rahuprotsessi edendamisel ja föderaalsete üleminekuinstitutsioonide moodustamisel. Oleme alati püüelnud poliitilise lahenduse poole, mis hõlmaks kõiki Somaalia osapooli ning volinik Louis Michel viis läbi meeleheitliku rahumissiooni, et päästa rahuprotsess enne Etioopia sekkumist 2006. aasta detsembris ning on aidanud kaasa EL toetuse sidumisele Aafrika Liidu rahumissiooniga Somaalias ning rahvusliku lepitamise kongressi algatamisele.
Meie ees rullub lahti humanitaarkatastroof ning kahaneb Somaalia humanitaarruum, sealhulgas sõltumatu meedia ja ajakirjanike mahasurumine, kes hukkuvad mõrvamise läbi. Humanitaarprobleemid Lõuna- ja Kesk-Somaalias on võtnud ärevakstegevad mõõtmed. Humanitaarabi vajab ligikaudu 1,5 miljon inimest, sealhulgas rohkem kui 730 000 ümberasustatud isikut, kellest kolmandik on eriti suures ohus. Juba üksnes viimase kahe nädala jooksul on vägivalla eest põgenenud hinnanguliselt 173 000 Mogadishu elanikku.
Tahan teile samuti teatada, et vastuseks praegusele humanitaarkriisile teeb komisjoni humanitaarabi peadirektoraat, ECHO, oma partneritega koostööd 1.5 miljoni inimese toetamiseks, pakkudes kohalikele elanikele, ümberasustatutele ja vägedele juurdepääsu veele, hügieenivahenditele, toidule, ravimitele ja karja-ja elatistoetust. Käesoleval aastal on see eraldanud Somaaliale suurima eelarvega abi, mis ulatub 20 miljoni euroni.
Meile valmistab samuti suurt muret tekkiv julgeolekusituatsioon Mogadishus ja teistes Lõuna- ja Kesk-Somaalia regioonides. Mässutegevus näib laienevat ja kõik osapooled on viimastel nädalatel oma sõjajõude märkimisväärselt suurendanud. EL keskendub mitmekülgsele lähenemisele, mis hõlmab ulatusliku julgeolekustrateegia toetamist, sealhulgas relvarahu protsessi, ning Aafrika Liidu Somaalia missiooni täielikku rakendamist, mis aitaks kaasa Etioopia vägede väljaviimisele ning julgustaks esindusliku ja tõhusa peaministri ja valitsuse ametisse nimetamist, toetades samal ajal opositsiooni, hõlbustades nende kaasamist ülejäänud üleminekuperioodi vältel, mis kestab kuni 2009. aasta valimisteni. EL nõuab samuti kõigilt osapooltelt peamiste inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse austamist.
Lõpuks tuleb meil arvesse võtta kriisi regionaalseid mõõtmeid ning kaasata Etioopia ja Eritrea, mis peavad Somaalias varisõda, mis võib käivitada nende oma piirikonflikti. Komisjon on määranud EK erisaadiku Somaalias ning suunab edasi ettepanekuid ELi tegevuseks üldasjade ja välissuhete nõukogus. Jätkub tihe koostöö Euroopa Parlamendiga vägivalla lõpetamiseks ja kriisile poliitilise lahenduse leidmiseks.
Juhataja
Hr Matsakis soovib võtta sõna menetlusküsimuses.
Marios Matsakis
Proua juhataja, enne hääletamisega jätkamist märgin veelkord, et kojas puudub nõukogu esindaja. See on muutumas alaliseks olukorraks ning selles suhtes tuleks ehk midagi ette võtta.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelu lõpus.
Kirjalikud deklaratsioonid (kodukorra artikkel 142)
Glyn Ford
Olukord Somaalias iseloomustab lagunenud riiki ja kokkuvarisenud majandust. Riigil pole olnud toimivat valitsust alates Said Barre režiimi kukutamisest 1991. aastal, mis viis anarhia, klannidevahelise võitluse ja banditismini.
Hiljutine võitlus Islami Kohtute Liidu ning Etioopia ja üleminekuvalitsuse liitvägede vahel on pagendanud vähemalt 100 000 inimest, keda ähvardab nälg. Kuid halvenev julgeolek Mogadishus takistab rahvusvahelistel valitsusvälistel organisatsioonidel selle esilekerkiva humanitaarkatastroofiga toime tulemist.
Tervitan Aafrika Liidu jõupingutusi moodustada rahuvalvejõud, et aidata kaasa rahvusliku leppimise protsessile, kuid lubatud 8000 sõdurist on tegelikult kohale saadetud üksnes 20%. Aafrika Liit peab oma lubadusi austama. Kuid Euroopa Liit peab samal ajal suurendama jõupingutusi poliitilise, rahalise ja logistilise toetuse tagamiseks.
Rahvusvaheline üldsus, sealhulgas EL, peab kiirendama humanitaarabi andmist pagendatud inimestele. Kuid selleks, et lõplikult taastada Somaalia kui toimiv riik, peab rahvusvaheline Somaalia siderühm, kuhu kuuluvad Aafrika Liit, ÜRO, Euroopa Liit ja Ameerika Ühendriigid, tegema koostööd osalistega Somaalias, et toetada föderaalse üleminekuharta rakendamist ja institutsioone.
