Strategia UE pentru relaţiile cu America Latină (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de către dl Salafranca Sánchez-Neyra, în numele Comisiei pentru afaceri externe, referitor la strategia UE în relaţiile cu America Latină.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Doamnă preşedintă, doamnă Înalt Reprezentant, aş dori să spun că, în forma adoptată de către comisie, raportul recunoaşte pe de-o parte eforturile făcute de Preşedinţia spaniolă a Uniunii Europene, pe care nu o văd în acest Parlament, ceea ce mă surprinde, având în vedere că vorbim despre o chestiune a Americii Latine, şi, pe de altă parte, salută comunicarea Comisiei intitulată "Uniunea Europeană şi America Latină: un parteneriat între actori globali”. Cred că sunt greu de găsit două regiuni care să aibă mai mult în comun, în termeni de valori şi interese, decât Europa şi America Latină.
Cifrele, doamnă preşedintă, sunt foarte bine cunoscute: împreună, ele numără peste un miliard de cetăţeni, realizează peste 25 % din produsul intern brut global şi, împreună cu ţările din Caraibe, includ aproape o treime dintre ţările care constituie Naţiunile Unite.
Este, de asemenea, bine-cunoscut, deşi cifrele indică o uşoară scădere, faptul că Uniunea Europeană este principalul donator de ajutoare pentru dezvoltare în regiune şi cel de al doilea partener comercial al Americii Latine şi cel mai mare al Mercosur şi Chile.
Cu toate acestea, mai important decât cifrele, noi considerăm America Latină a fi mai mult decât o piaţă pentru Europa şi de aceea împărtăşim o serie întreagă de principii şi valori, care sunt pluralismul şi democraţia reprezentativă, respectul faţă de drepturile omului şi libertăţile fundamentale, libertatea de exprimare, statul constituţional, statul de drept, respectul pentru procesul echitabil şi respingerea tuturor formelor de dictatură şi regim autoritar.
Doamnă Ashton, acest summit vine într-o perioadă foarte importantă pentru Uniunea Europeană şi America Latină. Este o perioadă importantă pentru Uniunea Europeană, deoarece, trecând printr-un proces de reformă, prin intrarea în vigoarea a Tratatului de la Lisabona, suntem puţin absorbiţi de depăşirea şi examinarea propriilor noastre probleme în legătură cu criza economică şi financiară. Am văzut pentru prima dată că Fondul Monetar Internaţional nu a trebuit să salveze o ţară latino-americană, ci un stat membru al Uniunii Europene care face parte din uniunea monetară.
În momentul în care privim ratele de dezvoltare ale Uniunii Europene în ultimul an, vedem că, în medie, am avut o creştere negativă de 5 %, în timp ce America Latină a avut o creştere negativă de 1,8 %. Când privim prognozele de creştere pentru anul următor, vedem că Uniunea Europeană speră într-o creştere medie de 0,7 %, iar America Latină de 5 %. Aceasta înseamnă că următorul summit nu va fi un summit nord-sud, cum au fost summiturile anterioare, ci un summit între egali. În această privinţă, cred că ar trebui să privim înapoi, chiar dacă doar în treacăt, şi să ne simţim mulţumiţi de ceea ce s-a realizat în ultimii câţiva ani.
Este oricum clar că mai sunt încă multe de făcut. Doamnă Ascton, în această privinţă, între 2000 şi 2010, Uniunea Europeană a încheiat acorduri de asociere cu Mexic şi Chile, dar Statele Unite au încheiat acorduri cu întreaga Americă Centrală, cu Columbia şi Peru, şi, de asemenea, cu diverse ţări Mercosur. Va trebui de aceea să recuperăm rapid timpul pierdut şi să căutăm într-un fel oarecare parteneriate strategice cu Mexic şi Chile, să aplicăm în aceste acorduri clauzele de dezvoltare viitoare şi să încheiem acorduri cu America Centrală, în care va trebui să introducem măsuri sporite de generozitate. Parlamentul salută totodată iniţiativele pe care le-am dezbătut pentru a crea of fundaţie Europa-America Latină şi, de asemenea, facilitatea de investiţii financiare.
Doamnă Ashton, acest summit nu este doar un alt summit. Acesta va avea o miză foarte clară. Dacă continuăm să ne pierdem cota de schimburi comerciale cu această regiune, care a scăzut de la 25 % până la puţin peste 15 % din cauza unor ţări cum ar fi China, vom deveni irelevanţi. De aceea, în concordanţă cu Preşedinţia spaniolă, vă cer dumneavoastră, în calitate de Înalt Reprezentant şi vicepreşedintă a Comisiei, să transmiteţi un mesaj clar şi foarte definit în legătură cu angajamentul acestei noi Europe pe care o construim faţă de vechii noştri prieteni din America Latină.
Catherine Ashton
vicepreşedintă a Comisiei şi Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate. - Doamnă preşedintă, onoraţi deputaţi, sunt încântată că m-am întors în Parlamentul European şi aştept cu multă nerăbdare această dezbatere referitoare la relaţiile cu America Latină.
Aş dori să încep prin a-i mulţumi dlui Salafranca pentru excelentul său raport. Cred că el ilustrează foarte bine convergenţa de păreri dintre cele două instituţii ale noastre în legătură cu importanţa şi, după cum a spus pe bună dreptate, perspectivele parteneriatului Uniunii Europene în această regiune. Salut călduros angajamentul Parlamentului de a consolida relaţiile cu America Latină, inclusiv prin dialoguri interparlamentare. Eforturile noastre comune sunt esenţiale pentru a dezvolta o politică consecventă şi o prezenţă puternică în regiune. Sunt de acord că summitul care urmează constituie o bună ocazie pentru a reitera angajamentul nostru faţă de regiune şi hotărârea noastră de a adânci parteneriatul.
După cum bine subliniază raportul, parteneriatul a constituit un succes. Astăzi, UE este al doilea partener comercial al Americii Latine şi cel mai mare investitor în regiune. Ne extindem cooperarea dincolo de chestiunile economice pentru a acoperi probleme strategice cheie: schimbările climatice, neproliferarea, contrabanda cu droguri, promovarea păcii şi securităţii în întreaga lume.
Ţinând cont de acestea, anul trecut Comisia a stabilit o strategie pentru America Latină în comunicatul numit "Uniunea Europeană şi America Latină: un parteneriat între actori globali”. Principala noastă concluzie a fost să intensificăm dialogul regional şi să susţinem integrarea regională, să întărim relaţiile bilaterale - luând în considerare diversitatea regiunii - şi să adaptăm programele de cooperare pentru a le focaliza şi orienta pentru obţinerea de rezultate.
Sunt încântată că de atunci am avut câteva iniţiative. Am lucrat foarte strâns cu Brazilia şi Mexic în domeniul parteneriatului strategic şi cu Chile în domeniul asocierii pentru dezvoltare şi inovaţie. Am încheiat negocierile cu Peru şi Columbia asupra unui acord comercial multipartit şi sperăm că în viitorul apropiat vom încheia negocierile pentru un acord de asociere cu America Centrală şi depunem eforturi pentru a relua negocierile cu Mercosur. Ne-am intensificat dialogurile politice într-o gamă de chestiuni - dezvoltarea durabilă, imigraţia şi lupta împotriva drogurilor ilicite. Acestea constituie negocieri şi dialoguri importante. Ele consolidează relaţiile noastre.
În practică mai putem face încă mult în domeniul integrării regionale. Este foarte important că abordarea combinată a UE şi Americii Latine se poate concentra asupra unor zone prioritare. În ceea ce priveşte summitul, sunt pe deplin de acord că aceasta este o ocazie importantă. Dorim să avem un plan de acţiune care să acopere cooperarea în problemele cheie - ştiinţa, tehnologia şi inovaţia, mediul, schimbările climatice şi aşa mai departe. În al doilea rând, dorim să confirmăm progresul care a fost făcut în diversele subregiuni şi să consolidăm parteneriatul bilateral. În al treilea rând, după cum a spus dl Salafranca, dorim să demarăm fondul de investiţii şi să înfiinţăm o Fundaţie UE - America Latină şi Caraibe. Depunem toate eforturile pentru a consolida relaţiile dintre Uniunea Europeană şi America Latină în ceea ce este, desigur, o lume în rapidă schimbare şi acolo unde ne putem folosi la maxim potenţialul pe care îl avem.
Sunt nerăbdător să aud punctele de vedere ale membrilor acestui Parlament şi să răspund la întrebări.
Catherine Grèze
Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, înainte de summitul de la Madrid, în pofida situaţiei generale de criză financiară, socială şi de mediu, Uniunea Europeană are un rol de jucat, un rol al cooperării pentru dezvoltare.
În calitate de campion oficial al drepturilor omului şi ajutorului pentru dezvoltare, ea va trebui să accepte numeroasele provocări care îi sunt aduse în America Latină. Să ne aducem aminte că UE este cel mai mare donator, angajându-se cu aproape 3 miliarde de euro în 10 ani. Comisia pentru dezvoltare este încântată de garanţia Comisiei de a asigura că obiectivele de dezvoltare ale mileniului sunt respectate, în special în ceea ce priveşte educaţia.
Sunt, de asemenea, încântată să găsesc în raportul Comisiei pentru afaceri externe recunoaşterea feminicidului şi stabilirea priorităţilor în lupta contra schimbărilor climatice.
Totodată, regret absenţa măsurilor concrete şi a unei adevărate strategii de dezvoltare. După Copenhaga, Comisia pentru dezvoltare a solicitat UE să ia notă de proiectele inovative din America Latină, cum ar fi cele prezentate la summitul din Cochabamba din această săptămână sau proiectul Yasuni ITT din Ecuador.
Respectul pentru drepturile politice, sociale, de mediu şi culturale ale populaţiei indigene va trebui să stea în centrul cooperării noastre transatlantice. Am pus accentul, de asemenea, pe respectarea convenţiilor OIM care sunt batjocorite în Columbia. Trebuie respectate standardele minime de mediu şi sociale.
În sfârşit, regretăm absenţa din raportul Comisiei pentru afaceri externe a oricărei referiri la serviciile publice, apă şi sănătate. Personal, eu nu cred în proliferarea organizaţiilor de studii cu un buget ridicol care nu permite un dialog adevărat cu societatea civilă. Nu cred în utilitatea de a crea mai multe linii bugetare care reduc liniile de ajutor pentru dezvoltare în favoarea unor obiective neclare. Nu cred în niciun acord a cărui prioritate nu este respectul pentru drepturile omului şi mediu.
Scopul parteneriatului UE-America Latină nu este doar protejarea profitului comercial. Acordurile de liber schimb cu Peru şi Columbia constituie un contraexemplu foarte slab. Obligaţia noastră este de a încuraja integrarea regională şi de a ne opune oricărui acord semnat care ar slăbi această integrare.
În cadrul tuturor relaţiilor noastre externe, ne revine obligaţia de a apăra, înainte de toate, drepturile omului şi respectul pentru mediu.
Pablo Zalba Bidegain
Doamnă preşedintă, doamnă Înalt Reprezentant, doamnelor şi domnilor, cred cu fermitate că trebuie să vedem America Latină ca un partener comercial extrem de important.
Credem că ar trebui redeschise negocierile pentru acordul dintre Uniunea Europeană şi Mercosur, care afectează 70 de milioane de oameni şi va fi cel mai ambiţios acord biregional din lume.
Credem, de asemenea, că negocierile referitoare la acordul dintre Uniunea Europeană şi America Centrală ar trebui încheiate înainte de Summitul de la Madrid, care va avea loc în luna mai.
Trebuie, de asemenea, să dezvoltăm acordurile de asociere cu Mexic şi Chile, care au fost un real succes. Trebuie de aceea să ne exprimăm satisfacţia faţă de încheierea acordului de liber schimb cu Columbia, care va fi benefic atât pentru Europa, cât şi pentru ţara latino-americană.
Credem că sarcina Parlamentului este acum de a ratifica aceste acorduri în timp util şi de a se asigura că nu este exclusă nicio ţară din Comunitatea Andină care doreşte să încheie un acord.
Credem, desigur, de asemenea, că acordurile de liber schimb pot şi trebuie să constituie, de asemenea, un instrument important pentru promovarea dezvoltării drepturilor şi libertăţilor cetăţeneşti.
În sfârşit, credem că drumul de urmat în viitor este, pe de-o parte, de a dezvolta acordurile Uniunii Europene cu diversele ţări şi grupuri regionale şi, pe de altă parte, de a promova acordurile de integrare interregională în interiorul Americii Latine.
Emilio Menéndez del Valle
Doamnă preşedintă, doamnă Ashton, permiteţi-mi, în primul rând, să-l felicit pe dl Salafranca Sánchez-Neyra pentru marele succes al rezultatului acestui raport.
Suntem conştienţi că summitul din mai reprezintă o ocazie excelentă de a dezvolta în continuare relaţiile dintre cele două părţi. Preşedinţia spaniolă trebuie felicitată pentru munca depusă în acest sens. Cred, cu toate acestea, că ceea ce este important este ca relaţiile să continue să fie promovate şi consolidate după ce acea preşedinţie s-a încheiat. Doamnă Ashton, aveţi multe de făcut în acest sens, deoarece nu există nicio altă regiune în lume care să aibă o mai mare afinitate culturală şi instituţională cu Europa decât America Latină. Avem cu atât mai multe motive să promovăm relaţiile cu cât considerăm că, tocmai datorită dorinţei popoarelor din America Latină, dar şi datorită sprijinului consecvent al Europei pentru instituţiile democratice, aceste instituţii au atins un înalt nivel de consolidare.
Acest raport, la care cred că pot spune că grupul meu şi-a adus o contribuţie satisfăcătoare, constituie un bun mesaj de transmis la summitul din luna mai şi sper că va contribui la rezultatele acestui summit şi va ajuta la sublinierea faptului că este esenţial să înregistrăm progrese în domeniul relaţiilor strategice dintre Uniunea Europeană şi America Latină şi Caraibe.
Din perspectiva summitului, sprijinim, desigur, adoptarea facilităţii de investiţii pentru America Latină şi crearea Fundaţiei Europa - America Latină şi Caraibe.
Mai mult, deşi suntem conştienţi de dificultăţile înregistrate în ultimii ani, sperăm că Summitul de la Madrid poate relansa negocierile cu Mercosur.
Salutăm, de asemenea, importantul pas înainte pentru încheierea negocierilor asupra acordului multipartit cu Peru şi Columbia şi credem că, atunci când va veni timpul, se va putea crea o formulă bună şi inteligentă care va permite integrarea dorită pentru Ecuador şi că vom lăsa porţile deschise, în permanenţă deschise, pentru Bolivia.
În sfârşit, cum să nu sărbătorim acum încheierea foarte probabilă şi binevenită a acordului cu America Centrală şi integrarea, acceptată acum, a Panama în acel acord şi în acele negocieri.
Doamnă preşedintă, voi încheia prin a spune că, desigur, toate acestea vor trebui luate în considerare în cadrul a ceea ce Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţiilor din Parlamentul European consideră a fi filozofia sociopolitică de bază în această regiune. Aceasta înseamnă susţinerea diverselor procese de integrare din America Latină, presupunând respectarea drepturilor omului şi procedând la o abordare incluzivă, a dezvoltării, fiind în permanenţă angajaţi faţă de menţinerea deschisă a canalelor de dialog în pofida oricăror dificultăţi care s-ar putea ivi şi de a adânci legăturile noastre cu partenerii strategici pentru a face progrese în atingerea acestor obiective.
Vladko Todorov Panayotov
în numele Grupului ALDE. - (BG) Doamnă preşedintă, doamnă Ashton, doamnelor şi domnilor, înainte de toate doresc să-mi exprim încântarea faţă de uriaşa contribuţie adusă de către dl Salafranca la dezvoltarea relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină şi faţă de rolul excepţional pe care l-a jucat în elaborarea acestui raport. Parteneriatul strategic dintre Uniunea Europeană şi America Latină pentru perioada până în anul 2015 va dezvolta, pe fundalul Agendei 2020, proiectul de acord global pentru combaterea schimbărilor climatice şi promovarea aspiraţilor noastre de a crea o economie verde, ecologică. Iată de ce doresc să subliniez faptul că America Latină este un partener strategic cu care Europa trebuie să-şi extindă şi mai mult relaţiile economice şi culturale. În special pe parcursul actualei crize financiare mondiale, acest parteneriat poate fi de o importanţă extremă şi poate deschide noi oportunităţi pentru schimburile comerciale, ştiinţifice şi tehnologice, permiţându-ne să ieşim din criză pe poziţii puternice, mai stabile.
Ulrike Lunacek
Doamnă preşedintă, aş dori să vorbesc în limba spaniolă, cel puţin pentru prima parte a discursului meu.
Aş dori, de asemenea, să confirm procesul care a avut loc în negocieri de când a fost prezentat pentru prima dată raportul dlui Salafranca Sánchez-Neyra şi ce am realizat până acum. Cred că a fost un proces bun, pentru că aţi acceptat câteva dintre poziţiile noastre, deşi trebuie să spun că, în mod evident, dacă raportul ar fi fost scris de către Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană, el ar fi fost diferit, dar acesta este modul în care se desfăşoară lucrurile în Parlament.
Aţi spus, domnule Salafranca, că doriţi să vedeţi relaţia dintre Uniunea Europeană şi America Latină ca o relaţie între egali şi trebuie să spun că îmi place această idee, dar problema este în a stabili cine sunt aceşti egali: sunt ei guvernele, care sunt, de asemenea, diferite, sunt ei oamenii, care solicită mai multe informaţii sau mai multe drepturi, cum este cazul femeilor, sau eradicarea sărăciei?
Aceasta este ceva ce trebuie definit şi cred că este ceva ce lipseşte din acest raport. Recunosc totuşi că, în unele privinţe, am înregistrat succese. Sunt, de asemenea, mulţumită că Grupul Verts/ALE a reuşit să introducă drepturile culturale ale populaţiei indigene, o propunere care a venit de la Comisia pentru dezvoltare. Problema feminicidului, un aspect foarte grav al violenţei împotriva femeilor, a fost, de asemenea, inclusă, la fel ca judecarea de către Curtea Interamericană a Drepturilor Omului. Cred că acestea reprezintă paşi importanţi înainte. Mai sunt şi schimbările climatice, care afectează în egală măsură populaţia de pe ambele continente, de exemplu, în ceea ce se întâmplă cu topirea gheţarilor.
Asupra unui aspect, există o diferenţă între ceea ce a dorit Grupul Verts/ALE şi ce au dorit alte grupuri, şi anume faptul că noi nu suntem în favoarea continuării cu acordurile de asociere cum am făcut până acum. Am prefera să avem un acord cu întreaga Comunitate Andină, un acord larg, şi nu doar un acord cu Columbia şi Peru.
Aş dori să închei cu o întrebare concretă pentru dna Ashton:
în numele Grupului Verzilor/ALE Voi continua în limba engleză. Aceasta este o întrebare concretă pentru dumneavoastră, doamnă Înalt Reprezentant, şi una pe care, din păcate, nu am putut să o includem în raport. Veţi vorbi deschis împotriva megaproiectelor cum ar fi barajul de la Del Monte pe râul Shingu din Brazilia, al cărui plan este în curs de elaborare în momentul de faţă şi care va distruge o serie întreagă de spaţii în care locuieşte populaţia indigenă şi care nici nu constituie cea mai bună soluţie în materie de consum de energie?-
În Brazilia are loc un protest la care participă sute de organizaţii ale societăţii civile. Există, de asemenea, procese pe rol în Brazilia. Aş vrea să aflu de la dumneavoastră ce face Comisia, şi ce faceţi dumneavoastră în calitate de Înalt Reprezentant, pentru a conserva mediul în zona amazoniană pentru oamenii care trăiesc acolo şi pentru noi toţi de pe această planetă.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Doamnă preşedintă, doamnă Înalt Reprezentant, îl felicit pe dl Salafranca Sánchez-Neyra pentru excelentul raport referitor la relaţiile şi parteneriatul strategic a UE cu America Latină.
După extinderea din 2004 cu ţările din estul Europei, este de înţeles de ce UE şi-a reorientat PESC spre est, adică Rusia, Asia Centrală şi China, dar, cu toate acestea, comerţul dintre America Latină şi UE continuă să crească rapid. Nu trebuie uitată, aşadar, această regiune în mare măsură democrată cu care avem multe în comun.
Anul acesta, Brazilia va marca o nouă etapă în manifestarea ei ca gigant economic şi politic mondial în momentul în care în ţară vor avea loc alegeri prezidenţiale, iar preşedintele da Silva va demisiona după un număr de două mandate maximum posibile. Brazilia, la fel ca Mexic, este desemnată acum partener strategic al UE. Columbia constituie, de asemenea, un exemplu promiţător al modului în care democraţia poate înflori cu adevărat în America Latină şi desfăşoară acum negocieri cu UE referitoare la acordul de liber schimb. Şi ea va organiza alegeri prezidenţiale şi, fără nicio îndoială, poporul va simţi lipsa conducerii vizionare a lui Álvaro Uribe.
Spre deosebire de această ţară, Venezuela este condusă de către un populist demagog, Hugo Chávez, care a dovedit un respect insuficient faţă de democraţie şi libertatea de exprimare. Bolivia şi Ecuador dau semne îngrijorătoare că urmează urâtele exemplele ale lui Chávez şi al Cubei lui Castro.
În sfârşit, este profund regretabil faptul că preşedinta Kirchner a Argentinei a ales să distragă atenţia de la politica internă şi slabele ei rezultate în calitate de preşedintă angajându-se în declaraţii belicoase în legătură cu Insulele Falkland, ai cărei locuitori doresc să rămână britanici.
Bastiaan Belder
În legătură cu valorosul raport al dlui Salafranca referitor la strategia UE în relaţiile cu America Latină, aş dori să solicit Consiliului şi Comisiei, care sunt acum ambele reprezentate de persoana baroanei Ashton, să întreprindă de urgenţă acţiuni în trei direcţii.
Prima mea remarcă este că, în cadrul tuturor încercărilor de a obţine o rezoluţie paşnică a conflictului cu Iranul în legătură cu armele nucleare, trebuie să solicităm deplina colaborare a ţărilor din America Latină, mai ales a Braziliei, în calitatea lor de membri prin rotaţie ai Consiliului de Securitate. Aşadar, avem nevoie de o cooperare şi un suport real în acest sens.
A doua mea remarcă este că, în lupta împotriva reţelelor teroriste islamice, va trebui să solicităm cooperarea deplină a ţărilor din America Latină. Aceasta se referă, îndeosebi, la Venezuela, deoarece Hezbollah nu stă pur şi simplu acolo îngrijindu-se de propriile afaceri, şi nici Iranul nu face acest lucru.
A treia mea remarcă este că trebuie să solicităm cooperarea deplină a ţărilor din America Latină în lupta împotriva răului global al antisemitismului. Din nou, o persoană care produce îngrijorări majore în legătură cu aceasta este preşedintele Chávez al Venezuelei, dar, din păcate, nu este singurul. De curând, Institutul Stephen Roth a publicat un raport care evidenţiază câteva aspecte întrucâtva neplăcute ale acestei probleme.
În sfârşit, săptămâna trecută, presa europeană a păstrat o uşoară tăcere faţă de influenţa crescândă a Chinei în America Latină. Înseamnă aceasta că Uniunea Europeană va fi, ocazional, prinsă la mijloc între aceşti doi parteneri strategici ai Bruxelles-ului?
Bruno Gollnisch
(FR) Doamnă preşedintă, raportul dlui Salafranca Sánchez-Neyra conţine multe lucruri interesante. Ele este foarte cuprinzător. Europa nu poate abandona relaţiile cu o unitate care, după cum aminteşte considerentul J din raport, constă din 600 milioane de oameni, înregistrează 10 % din produsul intern brut mondial şi de care suntem legaţi prin legături istorice speciale, îndeosebi în ceea ce priveşte ţările latine cum sunt Spania, Portugalia şi Italia, din care un număr mare de cetăţeni s-au dus să trăiască în Argentina, şi chiar Franţa, care este încă prezentă în Guiana.
Cu toate acestea, regret că acest raport nu abordează mai direct două chestiuni esenţiale.
În primul rând, este chestiunea globalizării, liberul schimb impus de la un capăt la altul al lumii, şi diviziunea internaţională a muncii, care este în mod greşit prezentată ca un panaceu şi care ridică probleme economice şi sociale extrem de grave, nu doar în Europa, ci şi în America Latină.
În al doilea rând, cealaltă problemă este cea a independenţei faţă de Fratele cel Mare, cu alte cuvinte, fratele mare SUA. Nu suntem inamicii lui, dar chiar şi aşa, va trebui să ne aducem aminte că, de fapt, doctrina Monroe, ajutorul pretins care în acel moment era menit să prevină orice recolonizare a Americii Latine de către Europa, a fost transformat într-un protectorat de facto, ale cărui efecte le-am văzut în urmă cu câţiva ani, în primul rând, sub forma brutalităţii intervenţiei în Panama.
Prin urmare, sunt de acord cu faptul că trebuie să abordăm probleme cum ar fi producţia de droguri, dar nu este sarcina noastră să impunem popoarelor din America Latină legea, dreptatea, echitatea sau egalitatea între bărbaţi şi femei.
Cred că trebuie să ne dedicăm acelor probleme care sunt cu adevărat esenţiale.
Elena Băsescu
(ES) Înainte de toate, aş dori să-l felicit pe dl Salafranca Sánchez-Neyra pentru excelenta sa activitate în legătură cu acest raport.
Parlamentul European transmite în acest moment un mesaj clar de intensificare a relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină, cu atât mai mult cu cât peste o lună va avea loc summitul UE-America Latină. Totodată, această relaţie UE-America Latină reprezintă una dintre priorităţile preşedinţiei spaniole. Consider, însă, că există un mare potenţial nevalorificat de creştere a schimburilor comerciale dintre cele două regiuni.
Aşadar, Uniunea Europeană trebuie să asigure mijloace prin care să promoveze produsele europene pe piaţa din America Latină. În acest sens, câteva produse din România au piaţă de desfacere în America Latină - şi aici dau un exemplu, maşina noastră naţională, Dacia. România are o lungă tradiţie a bunei cooperări cu America Latină, iar latinitatea este un element comun valoros.
Subliniez faptul că o nouă abordare, tripartită, aşa cum menţionează raportorul, este binevenită, din care să facă parte Uniunea Europeană, America Latină şi America. Totodată, trebuie să avem în vedere proiecte de cooperare care să consolideze statutul juridic al FMI, accesul egal la educaţie şi la forţa de muncă.
În concluzie, raportul domnului Salafranca, precum şi summitul de la Madrid, trebuie să pună bazele dezvoltării pe termen lung a parteneriatului strategic dinte UE şi America Latină.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Doamnă preşedintă, şi eu aş dori să-l felicit pe dl Salafranca Sánchez-Neyra. Cred că acesta este un raport foarte important.
Doamnelor şi domnilor, aş dori să spun că există milioane de motive pentru care ar trebui să considerăm America Latină ca fiind un continent foarte important pentru Europa: milioane de europeni trăiesc în America Latină şi milioane de latino-americani vin în ţările noastre, în Europa, şi, faţă de suferinţa popoarelor lor, au găsit refugiu şi azil în Franţa, Germania, Suedia şi Spania.
Doamnelor şi domnilor, America Latină este foarte importantă pentru Uniunea Europeană şi de aceea sunt foarte încântat că în următoarele luni, poate că în mare măsură datorită activităţii depuse de dna Ashton şi, de asemenea, de către Preşedinţia spaniolă, s-ar putea să încheiem patru acorduri mari şi foarte importante, cu Columbia, Peru, Mercosur şi America Centrală. Aceasta va fi extrem de important pentru Uniunea Europeană şi, înainte de toate, pentru America Latină.
Doamnelor şi domnilor, va trebui, cu toate acestea, să ajutăm America Latină. Ţările ei au maşinării de stat şubrede, cu servicii publice care încă sunt foarte precare deoarece au niveluri scăzute de impozitare, au democraţii care sunt încă foarte fragile şi există probleme în legătură cu drepturile omului. Trebuie să ajutăm popoarele Americii Latine. Trebuie să avem în permanenţă în minte această viziune.
Doamnă Ashton, aş dori să vă transmit două mesaje, sau două recomandări, care cred că sunt importante. Pentru a activa în America Latină, avem, de asemenea, nevoie de susţinere din partea întreprinderilor europene. Politica noastră externă trebuie condusă însoţită de o prezenţă economică foarte puternică a marilor noastre companii din America Latină, care pot face mult pentru dezvoltarea acestor ţări prin cultura responsabilităţii sociale şi printr-un angajament în dezvoltarea lor.
În sfârşit, trebuie să constituim o alianţă globală cu America Latină în scopul de a conlucra în lume în legătură cu guvernarea mondială. Haideţi să ne unim cu ei pentru a deveni mai puternici.
Gesine Meissner
(DE) Doamnă preşedintă, doamnă baroană Ashton, domnule Salafranca, în calitate de membră a Adunării Parlamentare Euro-Latino-Americane, sunt foarte încântată de acest raport, deoarece este cu adevărat important pentru noi să continuăm consolidarea relaţiilor dintre Uniunea Europeană şi America Latină.
Am înregistrat multe progrese din 1999. America Latină are o populaţie de 600 de milioane şi aici în Uniunea Europeană trăiesc, de asemenea. aproape 600 milioane de oameni. Avem valori şi drepturi umane similare şi suntem şi noi uniţi de dorinţa de democraţie şi pace. Totuşi, condiţiile actuale din cele două continente sunt foarte diferite. Este important să asiguri ca, într-un parteneriat, oriunde acest lucru este posibil, ambii parteneri să aibă puteri egale, dar nu ne aflăm încă în această situaţie.
În America Latină există multe probleme, incluzând analfabetismul, şi, de asemenea, o lipsă a infrastructurii, o lipsă generală de educaţie, deficit democratic şi încălcarea drepturilor omului. Din fericire, noi nu avem la fel de multe probleme. Mulţi oameni de acolo trăiesc din comerţul cu droguri şi acest lucru este, desigur, ceva ce va trebui să fie schimbat. În calitate de partener comercial major cu o implicare activă în ajutorul pentru dezvoltare, avem sarcina de a sigura că America Latină va fi în continuare ajutată în procesul ei de democratizare. Aş dori să văd că parteneriatul face ca oamenii din America Latină să trăiască în pace, la fel cum trăim noi în Uniunea Europeană, şi că le va permite să înveţe şi să beneficieze unii de alţii, aşa cum facem noi.
De aceea îmi place foarte mult ideea unei Carte euro-latino-americane pentru pace şi securitate şi a unei Fundaţii Europa-America Latină. Cred că acesta va adânci şi mai mult parteneriatul nostru şi ne va ajuta cu adevărat să înregistrăm progrese mai mari.
Edvard Kožušník
(CS) Colegul meu, dl Salafranca Sánchez-Neyra, a menţionat la început aici că Europa şi America Latină împărtăşesc valori foarte asemănătoare. Există totuşi o excepţie.
În luna martie am discutat aici situaţia din Cuba. În momentul în care se negociază strategia UE referitoare la relaţiile cu America Latină, nu poate fi omisă Cuba în calitatea ei de actor important în această regiune. Regimul stalinist al Cubei, cu căile lui totalitare, încearcă să prejudicieze relaţiile dintre UE şi această regiune luată ca întreg. În orice caz, regiunea nu merită aceasta. America Latină este un partener important pentru UE, chiar şi fără regimul cubanez. Partenerul UE de partea cubaneză nu ar trebui să fie actualul regim Castro, ci promotorii schimbării şi opoziţia democratică. Am cel mai mare respect pentru toţi oponenţii dictaturii comuniste cubaneze şi aş dori să-i mulţumesc cardinalului Jaime Ortega pentru curajoasele cuvinte pe care le-a transmis, cred că ieri, regimului.
Sunt de părere că democraţia, respectarea drepturilor şi libertăţilor omului, libertatea de exprimare, statul de drept, situaţia de drept şi respingerea oricărei forme de dictatură sau autoritarism nu numai că formează temelia parteneriatului strategic biregional, ci constituie, de asemenea, o premisă obligatorie pentru aceasta.
John Bufton
Doamnă preşedintă, la începutul dezbaterii, baroana Ashton a spus cu amabilitate că va răspunde tuturor întrebărilor. Doamnă baroană, vă rog să-mi răspundeţi la următoarea întrebare.
Propunerile documentate de către Comisia pentru afaceri externe includ negocierile pentru constituirea unei Carte euro-latino-americane pentru pace şi securitate bazate pe carta ONU.
Al cui interes îl sprijinim în relaţia cu Argentina solicitând formal secretarului Naţiunilor Unite, Ban Ki-moon, să pună la îndoială suveranitatea britanică asupra Insulelor Falkland?
Ministrul de externe al Argentinei, Jorge Taiana, a solicitat ONU să ajute la stoparea acţiunilor unilaterale ale Regatului Unit în legătură cu forările pentru petrol în această regiune.
Un summit recent al conducătorilor din America Latină şi Caraibe a indicat susţinerea unanimă din partea tuturor celor 32 de ţări pentru revendicările Argentinei în legătură cu Insulele Falkland.
Sunteţi de acord cu faptul că, susţinută de principiul autodeterminării din carta ONU, Marea Britanie trebuie să-şi păstreze suveranitatea insulelor, şi îi veţi susţine interesele în conformitate cu dreptul internaţional? Aş dori un răspuns, vă rog.
Angelika Werthmann
(DE) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, între Uniunea Europeană şi America Latină există din 1999 un parteneriat strategic biregional. Principiile fundamentale ale acestui parteneriat includ respectarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale, împreună cu dreptul la educaţie. Cu toate acestea, este o realitate faptul că aceste principii sunt deseori încălcate. În plus, aproximativ 42 de milioane de oameni din America Latină sunt analfabeţi. Uniunea Europeană este atât cel mai mare investitor în America Latină, cât şi un important partener comercial.
În sfârşit, aş dori să spun că faptul că femeile sunt dezavantajate social şi că se menţine discriminarea populaţiei indigene, pentru a evidenţia doar două dintre problemele zonei, constituie o încălcare a drepturilor universale ale omului. Mai trebuie să se depună eforturi în acest domeniu şi mai trebuie aduse îmbunătăţiri.
Marietta Giannakou
(EL) Doamnă preşedintă, aş dori să-l felicit pe dl Salafranca pentru raportul său puternic integrat şi fundamentat. Sunt, de asemenea, de acord cu vicepreşedinta Comisiei Europene şi Înalt Reprezentant în ceea ce priveşte importanţa pe care a dat-o acestor eforturi de a realiza un parteneriat mai strâns.
Constituie o realitate faptul că au existat evoluţii în America Latină în ultimii 20 de ani şi este adevărat că a dispărut ceea ce ne îngrijora în anii '80, şi anume numeroasele dictaturi. Cu toate acestea, nu au dispărut comerţul cu droguri, spălarea de bani, terorismul şi uriaşele probleme cauzate în regiune de sărăcie, insecuritate şi şomaj.
Facem, de aceea, apel, cu ajutorul Parlamentului European şi al doamnei Ashton, să se acorde o importanţă specială domeniilor legate de educaţie şi cultură. Ţările din America Latină sunt singurele ţări despre care putem spune că sunt aşa de strâns legate de Europa, mai mult decât alte terţe ţări, în probleme legate de istorie, educaţie şi cultură, şi cred că acestor domenii ar trebui să li se acorde mai multă importanţă.
Raportul dlui Salafranca include un program integrat şi propune crearea unei fundaţii, care este, de asemenea, de o importanţă capitală pentru Parlamentul European, şi, desigur, presupune un rol nou, mai puternic, al Parlamentului European în relaţia cu aceste ţări. Cred că aceasta este ceea ce ar trebui să reţinem din raportul de astăzi.
Emine Bozkurt
(NL) Doamnă preşedintă, după anii în care i s-a acordat prea puţină atenţie din partea UE, în ultimele luni, America Latină a crescut ca importanţă în mod progresiv şi clar în ochii Uniunii Europene. Comisia Europeană a prezentat o comunicare prin care decretează ambele regiuni ale Americii Latine ca actori şi parteneri globali, iar negocierile privind acordurile de asociere sunt în plină desfăşurare. Nu pot decât să subliniez importanţa strategică a bunelor relaţii cu America Latină. Ceea ce am în mod special în vedere în acest caz sunt negocierile în derulare pentru acordul de asociere cu America Centrală, a cărui ultimă rundă a demarat ieri. Scopul este de a pune ultimele puncte pe i şi de a încheia negocierile.
Deşi, în esenţă, aş saluta un acord de asociere cu America Latină, nu pot sublinia îndeajuns faptul că respectarea drepturilor omului are aici cea mai mare importanţă. Acest acord ar trebui să contribuie la îmbunătăţirea situaţiei drepturilor omului în America Centrală şi trebuie să fie un imbold permanent pentru acele ţări în a respecta drepturile omului. Acest acord ar trebui să contribuie la îmbunătăţirea situaţiei drepturilor omului în America Centrală şi trebuie să fie un imbold permanent pentru acele ţări să respecte drepturile omului. Nu încheiem aici doar un acord comercial, ci realizăm o legătură între noi prin intermediul dialogului politic şi al cooperării.
Acordul de asociere este important pentru America Centrală. Regiunea este caracterizată de un grad ridicat de sărăcie, iar acest acord trebuie să contribuie la progresul economic al oamenilor de acolo. De aceea, pe parcursul negocierilor, UE nu trebuie să închidă ochii la faptul că Europa şi America Centrală nu sunt parteneri egali în acord. Acordul trebuie să ia în considerare într-o măsură suficientă punctele inegale de plecare ale celor două regiuni şi de aceea asimetria acordului este foarte importantă. Pe scurt, acesta trebuie să fie un acord echilibrat şi nu doar unul care aduce beneficii Europei şi marilor societăţi stabilite în America Centrală. Nu, înainte de toate, el trebuie să îmbunătăţească situaţia cetăţenilor obişnuiţi şi a micilor afaceri.
Pentru a încheia, am ales o abordare regiune cu regiune şi aş sublinia faptul că va trebui să încheiem lucrurile în acest mod, astfel încât nicio ţară să nu rămână în urma vecinilor ei.
Liam Aylward
(GA) Doamnă preşedintă, salut acest raport şi elogiez raportorul pentru excelenta sa activitate. Doresc să atrag atenţia asupra afacerilor comerciale dintre Uniunea Europeană şi America Latină.
Va trebui să ne asigurăm că afacerile comerciale sunt discutate în condiţii concurenţiale egale. Fermierii şi producătorii europeni trebuie să respecte multe reguli şi ei produc alimente şi mărfuri de înaltă calitate. Aceste standarde ridicate au ca urmare costuri ridicate de producţie pentru agricultorii şi producătorii europeni şi acestea pot fi dezavantajoase pe piaţă din cauza importului de produse de calitate mai slabă şi la un preţ mai mic.
Analizarea acestei probleme nu este doar în beneficiul producătorilor europeni. Uniunea Europeană a desfăşurat o activitate excelentă în ceea ce priveşte protejarea şi consolidarea drepturilor şi sănătăţii consumatorilor. Trebuie să ne asigurăm că mărfurile şi produsele care sunt importate în Europa nu compromit aceste drepturi şi nu pun în pericol sănătatea consumatorilor europeni.
(Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Marek Henryk Migalski
(PL) Doamnă preşedintă, voi încerca să respect cu adevărat un minut. Poate că Francis Fukuyama a greşit când a spus că democraţia liberală reprezintă sfârşitul istoriei, dar a avut cu siguranţă dreptate când a afirmat că democraţia liberală este cel mai bun lucru care li se poate întâmpla oamenilor. Ce bine ar fi dacă toată lumea ar trăi cu adevărat în astfel de condiţii.
Din păcate, în America Latină democraţia a fost substituită de populism, iar capitalismul de socialism, sau populism economic. Din această perspectivă, doresc să adresez dnei Ashton - comisar, o cerere uriaşă, ca experienţa noastră, banii contribuabililor europeni şi know-how-ul nostru să fie direcţionate, înainte de toate, către acele ţări care sunt pe calea democraţiei şi care construiesc o economie de piaţă liberă, şi nu către acele ţări care construiesc dictaturi populiste.
Corina Creţu
Strategia pentru relaţiile cu America Latină şi-a demonstrat importanţa din momentul lansării ei şi până în prezent, acest parteneriat strategic aducând un plus de consistenţă relaţiilor dintre regiunile noastre şi făcând posibilă finanţarea de proiecte şi programe cu peste 3 miliarde de euro în ultimii 10 ani.
Din fericire, ţările spaţiului latino-american au suportat până în acest moment criza economico-financiară cu mai mult succes decât unele ţări dezvoltate. Cu toate acestea, nivelul sărăciei se menţine la cote impresionante sau se adânceşte în rândul populaţiei defavorizate datorită cronicităţii polarizării sociale şi disfuncţiilor politice şi instituţionale din zonă. În Bolivia, de exemplu, circa 60 % din populaţie se află sub pragul de sărăcie. Pentru Brazilia se raportează un procent de 26 %, pentru Argentina un procent de 13,9 % al populaţiei aflate sub pragul de sărăcie. De aceea, susţin cu fermitate necesitatea ca asistenţa pentru dezvoltare să se concentreze pe crearea capacităţilor instituţionale în aceste ţări, în vederea nivelării disparităţilor sociale.
Este important că raportul colegului nostru Salafranca promovează intensificarea dialogului pentru a identifica modalităţile de realizare a obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, dar cred că este esenţial să ne asigurăm că această strategie are în vedere includerea societăţii civile şi a organizaţiilor non-guvernamentale în acest dialog şi în acţiunile de implementare a obiectivelor strategiei.
Emma McClarkin
Doamnă preşedintă, în calitate de membră a EuroLat, aduc elogiile mele Preşedinţiei spaniole şi dlui Salafranca pentru scoaterea în evidenţă a importanţei relaţiilor noastre cu America Latină.
Schimbările climatice şi încălzirea globală trebuie să rămână o prioritate pe agenta noastră politică între UE şi ţările din America Latină şi Caraibe şi ar trebui consolidat angajamentul faţă de obiectivele de la Copenhaga.
În plus, dialogul despre energie şi furnizarea de energie ar trebui impulsionat pentru a combate schimbările climatice şi pentru a susţine consumul durabil de energie.
Dar avem multe de schimbat, nu doar în domeniul comerţului, ci şi al culturii şi educaţiei, iar scopul nostru suprem este ca relaţiile comerciale cu America Latină să fie impulsionate prin inovaţie sporită de ambele părţi şi prin educaţie îmbunătăţită şi aş dori să subliniez necesitatea extinderii în continuare şi a promovării programului Erasmus pentru participanţii latino-americani şi fantasticele oportunităţi din punct de vedere personal, profesional şi pentru viitoarele contacte şi relaţii comerciale îmbunătăţite între UE şi America Latină.
Miroslav Mikolášik
(SK) Salut consolidarea relaţiilor dintre UE şi America Latină, care este una dintre priorităţile Preşedinţiei spaniole, deoarece este benefică pentru ambele părţi şi poate aduce avantaje statelor membre UE şi ţărilor Americii Latine.
America Latină are un potenţial uman enorm, cu peste 600 de milioane de locuitori, precum şi resurse naturale şi o contribuţie de 10 % la produsul intern brut mondial.
UE, în calitate de principal furnizor de ajutor pentru dezvoltare, principalul investitor şi al doilea partener comercial pentru America Latină, ar trebui să-şi consolideze în mod sistematic poziţia în regiune.
Cooperarea regională pe deplin funcţională bazată pe valori comune, cum ar fi democraţia, statul de drept şi apărarea drepturilor omului, vor necesita îmbunătăţiri exacte ale mecanismelor actuale ale parteneriatului biregional. Voi promova, de asemenea, o astfel de abordare în cursul viitoarei şedinţe plenare a adunării EuroLat de la Sevilia din luna mai.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Doamnă preşedintă, aş dori să profit şi eu de ocazia acestei dezbateri pentru a sublinia un subiect foarte îngrijorător, o situaţie de care am devenit conştienţi doar în urmă cu câteva zile şi care se referă la Columbia.
S-a descoperit faptul că serviciile de securitate ale statului Columbian sunt direct implicate în persecuţie, creând declaraţii false ale martorilor şi incriminând membri ai opoziţiei.
Am aflat aceasta în primul rând de la senatorul Piedad Córdoba. Aceasta face parte dintr-un dosar pe care serviciile de securitate columbiene îl pregătesc în cazul ei. Am fost informaţi că guvernul columbian sau, în orice caz, această instituţie, încearcă să creeze legături artificiale între ea şi grupările de gherilă, şi anume FARC. Mai mult decât atât, un lucru mai grav, şi aceasta constituie o întrebare directă către dna Ashton, operaţia numită "Operaţia Europa” se referă la intenţia explicită de a hăitui, ataca în mod clar şi discredita autorităţile din Europa legate de drepturile omului, inclusiv Subcomisia pentru drepturile omului a Parlamentului European.
Cred că acesta este un lucru serios, foarte serios, care necesită o explicaţie din partea guvernului columbian. În contextul acestui raport, cred că este foarte relevant pentru noi să descoperim exact ceea ce este corect şi să aflăm dacă autorităţile columbiene plănuiesc să facă ceva în legătură cu aceasta.
Andreas Mölzer
(DE) Domnule preşedinte, după mai mult de 300 de ani de regim colonial şi după ce continentul devenise o tribună pentru războiul rece, America Latină a devenit acum una dintre regiunile emergente ale lumii. Faptul că preşedintele rus Medvedev a vizitat America Centrală şi de Sud demonstrează în mod clar încercarea sa de a întări relaţia economică a Rusiei cu America de Sud. În acelaşi timp, arată că UE se află pe drumul cel bun în ceea ce priveşte îmbunătăţirea relaţiilor pe care le are cu acest continent, care are o populaţie mai mare decât UE 27.
Însă aici nu este vorba numai de începerea negocierilor cu blocul comercial Mercosur. Sunt implicate şi toate ţările mai mici care nu aparţin acestei regiuni economice sau Comunităţii Andine. UE nu este numai principalul investitor sau primul sau al doilea cel mai important partener comercial; este, de asemenea, cel mai mare donator de ajutor pentru dezvoltare. Dintr-o perspectivă financiară, jucăm deja un rol major şi, după părerea mea, trebuie să profităm de această poziţie de frunte pentru a dezvolta relaţia dintre Europa şi America Latină.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, Uniunea Europeană şi America Latină au dezvoltat în urmă cu ceva timp un parteneriat strategic cu scopul de a ajunge la un parteneriat eficient între cele două regiuni.
V-aş reaminti că din 1999 se organizează în mod regulat summituri bilaterale, iar acest an nu va constitui o excepţie. De fapt, o nouă întâlnire UE-America Latină a fost programată pentru luna mai la Madrid.
De aceea mă exprim astăzi, în Parlament, cu plăcere şi cu un spirit puternic de susţinere în favoarea raportului dlui Salafranca SánchezNeyra. Sunt de acord cu complimentele şi felicitările pe care le-au exprimat toţi sau aproape toţi vorbitorii; felicitări care sunt în orice caz comune şi justificate. Raportul urmăreşte, de fapt, consolidarea legăturilor politice, istorice, culturale şi economice puternice care există deja între cele două regiuni şi de aceea consider că iniţiativa de înfiinţare este potrivită şi relevantă pentru prezent.
În calitate de membru al Comisiei pentru agricultură şi dezvoltare rurală, aş dori să subliniez acest aspect specific al economiei şi să citez câteva cifre care demonstrează că această zonă, care reprezintă 600 de milioane de consumatori, este una de interes principal, care se extine rapid şi care produce materii prime esenţiale.
În America Latină, preţurile materiilor prime agricole au cunoscut recent uşoare turbulenţe atmosferice, ceea ce a dus la o aprovizionare constantă şi bogată în multe dintre ţările producătoare din zonă şi la profitul general al multor investitori. În plus, v-aş reaminti că Uniunea Europeană este investitorul principal în America Latină şi donatorul principal al ajutorului pentru dezvoltare, cu o investiţie preconizată de 3 miliarde de euro pentru perioada 2007-2013.
Ca ultimă observaţie, domnule preşedinte, aş dori să menţionez subiectul schimbărilor climatice - care a fost, de asemenea, abordat recent în comisiile competente, cu aprobarea unor rapoarte importante - pentru a relua o parte a acestei rezoluţii, pe care o susţin pe deplin.
Fac, aşadar, apel la dialog şi cooperare cu America Latină în domeniul combaterii schimbărilor climatice, astfel încât obiectivele de la Copenhaga să poată fi îndeplinite cât mai curând. Cooperarea cu cele mai mari ţări în curs de dezvoltare este esenţială dacă Europa doreşte să îndeplinească obiectivele climatice pe care ea însăşi le-a stabilit.
Peter Skinner
Domnule preşedinte, permiteţi-mi să-mi exprim şi eu felicitările pentru munca depusă şi pentru comentariile făcute.
Cu toate acestea, există în continuare, după cum poate au subliniat-o câteva persoane, anumite probleme legate de Columbia şi de situaţia acesteia în ceea ce priveşte drepturile omului. În absenţa unor colegi de-ai mei, inclusiv a dlui Richard Howitt, care nu poate fi aici din cauza vulcanilor, trebuie să mă refer la ceea ce a subliniat acesta, şi anume că au existat probleme specifice care au afectat sindicaliştii din Columbia. Aş dori să-l rog pe dl comisar şi pe alţii să reflecteze asupra acestui lucru în orice strategie sau implicare pe care o avem pe acest continent.
Catherine Ashton
Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate şi Vicepreşedintă a Comisiei. - Domnule preşedinte, aş dori să încep - aşa cum au făcut-o distinşii deputaţi - felicitându-l din nou pe dl Salafranca pentru raportul excelent şi, de asemenea - aşa cum a făcut-o şi dumnealui şi cum au făcut-o şi alţii -, mulţumindu-i Preşedinţiei spaniole pentru munca pe care a depus-o şi ea nu numai pentru summit, ci şi pentru susţinerea iniţiativelor întreprinse.
Viitorul summit este unul important. Ne permite să consolidăm relaţia despre care au vorbit distinşii deputaţi. Odată cu summitul vom organiza, de asemenea, o reuniune a miniştrilor de externe, care este deosebit de importantă pentru mine. Sper că vom reuşi să profităm de această ocazie pentru a adânci relaţiile cu o serie de state care vor fi prezente în momentul respectiv.
O serie de deputaţi au vorbit, de asemenea, despre importanţa comerţului şi despre rolul companiilor europene, lucru cu care sunt întru totul de acord. Suntem cel mai mare investitor din această regiune. Am fost deosebit de mulţumită de felul în care colegii mei au abordat rolul pe care îl joacă inovaţia, pe care o consider, de asemenea, foarte importantă. Bineînţeles că drepturile omului au beneficiat, astfel cum mă aşteptam, de o atenţie specială - importanţa de a garanta respectarea acestora este, în mod clar, inclusă în toate relaţiile dinamice pe care le avem şi cuprinde munca noastră.
Distinşii deputaţi au vorbit despre abordarea specifică din raport a feminicidului şi, desigur, despre populaţia indigenă. Comisia a apărat dintotdeauna drepturile populaţiei indigene şi va continua să monitorizeze proiectele care au fost descrise.
În special în cazul Columbiei, cunosc foarte bine punctele de vedere nu numai din această Cameră, ci, bineînţeles, şi din Confederaţia europeană a sindicatelor (TUC) şi din Confederaţia internaţională a sindicatelor (ITUC), cu care am avut legături în rolul meu precedent. Continuăm să urmărim situaţia îndeaproape. Am luat la cunoştinţă de progresele semnificative care au fost înregistrate. În cadrul acordului comercial, colegii vor putea să observe importanţa clauzei robuste privind drepturile omului, precum şi angajamentele care se fac în acest acord, despre care sper - având în vedere că noi le monitorizăm - că vor reuşi să atenueze preocupările, dar care vor fi, cu siguranţă, o parte a relaţiei pe care o avem în continuare cu Columbia.
Sunt, de asemenea, de acord cu importanţa rolului pe care îl jucăm pentru aceste ţări în chestiuni internaţionale mai generale. Brazilia şi Iran sunt exemple specifice care au fost date. Am discutat cu Celso Amorim, ministrul de externe al Braziliei, exact despre acest subiect şi continuăm să ţinem legătura în această privinţă.
S-a discutat despre Insulele Falkland. Statele membre au ratificat Convenţia Organizaţiei Naţiunilor Unite asupra dreptului mării. Insulele Falkland sunt un teritoriu asociat Uniunii, iar statul de drept s-ar aplica.
Schimbările climatice reprezintă, de asemenea, un subiect important. Ar trebui să ne amintim că purtăm un dialog cheie cu această regiune. În final, am fost foarte mulţumită şi de menţionarea Erasmus şi a importanţei programelor educaţionale în contextul respectiv.
Pentru a încheia - felicitări, încă o dată, dlui Salafranca.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Domnule preşedinte, aş dori să le mulţumesc tuturor colegilor pentru intervenţii.
Aş dori să vă spun, doamnă Ashton, că elementul fundamental care va asigura continuarea acestor relaţii în următorii ani va fi mobilizarea voinţei politice. Dialogul ministerial de la San José din 1985 s-a bazat pe motive politice; instituţionalizarea dialogului cu Grupul Rio din 1990 s-a bazat pe motive politice; iar abordarea acestei chestiuni în mecanismul summiturilor s-a bazat, de asemenea, pe motive politice.
Aş dori să-i răspund dlui Kožušník spunându-i că suntem, într-adevăr, o comunitate a valorilor şi aş dori să subliniez că, la ultima mini-sesiune, am adoptat o rezoluţie importantă cu privire la Cuba, în care am solicitat eliberarea imediată şi necondiţionată a prizonierilor politici. Aş dori să profit de această ocazie pentru a o ruga pe dna Ashton să intervină în favoarea unei disidente, Marta Beatriz Roque, care este eliberată condiţionat şi care este bolnavă. Tocmai a obţinut naţionalitatea spaniolă într-un caz promovat de un fost deputat european, Fernando Fernández Martín, astfel încât să poată veni în Spania pentru a putea fi tratată.
Însă trebuie să trecem de la vorbe la fapte, iar acest lucru este indicat în acordurile de asociere. Sunt de părere, doamnă Ashton, că aţi negociat foarte bine acordurile cu Columbia şi Peru. Cred că, deşi situaţia drepturilor omului constituie în continuare un motiv de îngrijorare, aceasta s-a îmbunătăţit în mod semnificativ. Poporul columbian pledează pentru pace, iar acest acord este, fără îndoială, unul meritat. De asemenea, cred cu sinceritate că o majoritate din Parlament este în favoarea acestui acord.
Doamnă Ashton, trebuie să-i lăsăm pe cei din America Centrală să respire puţin în negocieri. Reprezentăm 25 % din exporturile lor, iar ei reprezintă 2 % din ale noastre. Trebuie să fim generoşi şi, după cum aţi spus, trebuie să relansăm acordul cu Mercosur.
Pentru a încheia, domnule preşedinte, cred că, pe de o parte, Uniunea Europeană se află în declin, din punct de vedere economic, iar, pe de altă parte, este întărită prin prezenţa Înaltei Reprezentante.
De aceea, trebuie ca aceasta să depună un efort semnificativ pentru a demonstra voinţa noastră politică la summitul de la Madrid şi să continue să păstreze relaţiile cu America Latină pe o poziţie prioritară a agendei Uniunii Europene.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în prima mini-sesiune din mai.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
George Sabin Cutaş  
în scris. - Uniunea Europeană este primul partener comercial al Americii Latine şi al doilea partener comercial al Mercosur şi Chile. De asemenea, statele membre ale Uniunii Europene constituie cea mai importantă sursă a investiţiilor directe în America Latină. Cu toate acestea, relaţia dintre Uniunea Europeană şi America Latină merge mai departe de latura comercială, integrând componente istorice, instituţionale şi culturale.
În acest context, consider necesară elaborarea unui acord comercial mai strâns cu America Latină, iar un prim pas în această direcţie îl constituie continuarea eforturilor pentru semnarea Acordului de asociere cu Mercosur.
Acordul de asociere reprezintă un instrument care ar contribui la promovarea intereselor economice, sociale şi geopolitice comune ale celor două regiuni. Acesta ar fi, de asemenea, primul acord de asociere intercontinental dintre Nord şi Sud, care ar oferi o alternativă altor încercări de integrare mai puţin echitabile, precum Zona de Comerţ Liber a Americilor.
O cooperare comercială mai strânsă între America Latină şi Uniunea Europeană ar permite implementarea politicilor de coeziune economică şi socială cu scopul de a promova dezvoltarea economică şi prosperitatea în ambele regiuni. Îmi exprim speranţa că vom asista la prezentarea unor concluzii satisfăcătoare în acest sens la Summitul dintre Uniunea Europeana şi Mercosur din 17 mai.
