Darba laika organizēšana personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības jautājums ir Marie Panayotopoulos-Cassiotou Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā sagatavotais ziņojums par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi - C6-0354/2008 -.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
referente. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, Direktīva 2002/15/EK patiesi bija jāpārskata, un pēc tam, kad Eiropas Komisija bija nākusi klajā ar ziņojumu, tā iesniedza arī piemērotus grozījumus, lai šai nozarei varētu palīdzēt, aizsargājot tajā nodarbināto personu veselību un drošību un tajā pašā laikā arī veicinot veselīgu konkurenci. Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja pieņēma Transporta un tūrisma komitejas atzinumu un, neskatoties uz manu ieteikumu, noraidīja Komisijas priekšlikumu; citiem vārdiem sakot, tā nepiekrita pašnodarbinātus transportlīdzekļu vadītājus izslēgt no direktīvas darbības jomas. Jānorāda, ka 2002. gada direktīva noteica, ka pašnodarbināti transportlīdzekļu vadītāji tās darbības jomā tiks iekļauti no 2009. gada 23. marta. Taču notikumu attīstība nav gluži tāda, kāda tā šķiet no emocionālajām runām debatēs par autotransporta direktīvu.
Kas attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem un atpūtas laikposmiem, kopš 2002. gada daudz kas ir būtiski mainījies, jo Regula (EK) Nr. 561/2006, kura stājās spēkā 2007. gadā, attiecas uz visiem kravas automašīnu vadītājiem un nodrošina tiem atbilstošus transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus un atpūtas laikposmus.
Tādēļ pašnodarbinātu transportlīdzekļu vadītāju iekļaušana darba laika direktīvas darbības jomā nozīmētu pašnodarbinātības koncepta pārprašanu, jo, ja kāda persona ir pašnodarbināta, tad tai ir tiesības pašai noteikt savu darba laiku. Tādēļ tā būtu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem kaitējoša rīcība, tā ierobežotu uzņēmējdarbības brīvību, un tādējādi mēs palīdzētu radīt papildu administratīvo slogu. Tas kļūtu par precedentu debašu uzsākšanai par pašnodarbinātu personu integrāciju arī citās nozarēs, tādējādi ierobežojot to iespējas strādāt tik ilgi, cik vien tās vēlas. Tas rada nopietnu problēmu: Kura ir pašnodarbināta persona un kura ir "viltus” pašnodarbināta persona? Ir skaidrs, ka daži darbinieki apgalvo, ka viņi ir pašnodarbināti, taču patiesībā tādi nav. Eiropas Komisija ierosināja noteikt kritērijus "viltus” pašnodarbināto personu identificēšanai. Tomēr, tas nebūtu iespējams, jo kontroles pasākumi vēl aizvien tiek veikti valstu līmenī. Tādēļ, ja Eiropas tiesību akti noteiktu, kura ir "viltus” pašnodarbināta persona un kura nav, tad no valstu līmenī veiktajām pārbaudēm tas nebūtu redzams. Tādējādi, ar jauno priekšlikumu palīdzību mums tagad ir iespēja dalībvalstu līmenī noteikt, kurš tiks un kurš netiks iekļauts direktīvas par personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi, darbības jomā. Mēs savos priekšlikumos Eiropas Komisiju aicinām no jauna noteikt ar direktīvas piemērošanu sasniedzamos rezultātus. Es aicinu deputātus noraidīt šo grozījumu, kura mērķis ir priekšlikumu nosūtīt atpakaļ uz komiteju, un atbalstīt manas grupas priekšlikumus, kurus atbalsta arī Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa un Neatkarības un demokrātijas grupa.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti, jūs zināt, ka manis kā Transporta komisāra darbā viena no prioritātēm ir ceļu satiksmes drošība
Ir svarīgi jau no paša sākuma uzsvērt arī to, ka, lai gan ceļu satiksmes drošība, protams, ir svarīgs elements, apspriežot tādu jautājumu kā transportlīdzekļu vadītāju darba laiks, mūsu šodienas debates nav par ceļu satiksmes drošību, bet gan par sociālās jomas tiesību aktiem, tās nav par transportlīdzekļa vadīšanas laiku, bet gan par darba laiku.
Jautājums, uz kuru mums šodien jāatbild, ir šāds: vai pašnodarbinātiem darbuzņēmējiem būtu jābūt pakļautiem tādiem pašiem darba laika ierobežojumiem kā darba ņēmējiem? Šis ir jautājums, kurš mums jāskata ļoti uzmanīgi, jo Eiropas tiesību sistēmā nav precedenta, ar kura palīdzību būtu noteikts, cik ilgi pašnodarbināta persona var strādāt savā birojā vai laboratorijā.
1998. gadā, kad Padome un Parlaments pirmo reizi apsprieda direktīvu par transportlīdzekļu apkalpes locekļu darba laiku, situācija autotransporta nozarē bija pilnīgi citādāka nekā šodien, kā teica referente Panayotopoulos-Cassiotou kundze: tajā laikā plaši izplatīta bija prakse izvairīties ievērot noteikumus par transportlīdzekļa vadīšanas laiku, kas nozīmē, ka profesionālie transportlīdzekļu vadītāji pie stūres pavadīja pārāk ilgu laiku. Saskaņā ar iepriekšējo regulu par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, kas tika ieviesta 1985. gadā, efektīva transportlīdzekļa vadīšanas laika kontrolēšana bija gandrīz neiespējama.
Šajā kontekstā, laika posmā no 1988. gada līdz 2002. gadam likumdevēji apsprieda Komisijas priekšlikumu, kura mērķis bija reglamentēt ne tikai saskaņā ar darba līgumu strādājošo transportlīdzekļu vadītāju, bet arī pašnodarbināto transportlīdzekļu vadītāju darba laiku. Šo diskusiju rezultātā tika pieņemta nozares direktīva par transportlīdzekļu apkalpes locekļu darba laiku. Ar tās palīdzību tika cerēts samazināt negatīvās sekas, ko uz ceļu satiksmes drošību atstāj nepiemēroti noteikumi par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem, paplašinot darba laiku reglamentējošo tiesību aktu darbības jomu, iekļaujot tajā arī pašnodarbinātus transportlīdzekļu vadītājus.
Tomēr, problēma netika atrisināta, un pēc Parlamenta un Padomes samierināšanas procedūras Komisija tika aicināta apsvērt visus plusus un mīnusus saistībā ar darba laika noteikumu darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot tajā arī pašnodarbinātas personas, un 2008. gadā nākt klajā ar priekšlikumu. Komisija šo prasību izpildīja, 2007. gadā publicējot detalizētu pētījumu, kura secinājumi bija šādi.
Pirmkārt, tika secināts, ka darba laiku nedrīkst jaukt ar transportlīdzekļa vadīšanas laiku. Kas attiecas uz transportlīdzekļa vadīšanas laiku, situācija ir radikāli mainījusies. Kā jums ir zināms, šis Parlaments kopā ar Padomi ir pieņēmis jaunus noteikumus par transportlīdzekļa vadīšanas laikposmiem. Šie noteikumi cita starpā paredz arī izmantot digitālos tahogrāfus, kas ir ļoti uzticamas uzraudzības iekārtas, un īpašu ieviešanas direktīvu.
Šie jaunie noteikumi, kuri ir spēkā kopš 2007. gada, attiecas uz visiem kravas automašīnu vadītājiem, un tādējādi arī uz pašnodarbinātiem vadītājiem. Izmantojot jauno digitālo tahogrāfu, kurš minūti pa minūtei reģistrē katru kravas automašīnas pārvietošanos, autovadītājs nevar braukt ilgāk par deviņām stundām dienā un vidēji 45 stundām nedēļā. Būtībā, tagad šo noteikumu piemērošanu ir iespējams uzraudzīt daudz stingrāk nekā 1985. gadā.
Otrkārt, Kopienas sociālās jomas tiesību aktos nav precedenta, kas reglamentētu pašnodarbinātu personu darbu. Pašnodarbinātu personu faktiski nevar piespiest strādāt papildu stundas, jo tā jau pēc definīcijas savu darbu var organizēt, kā vien vēlas. Turklāt, kontrolēt šīs cilvēku grupas darba laiku praktiski ir pilnīgi neiespējami.
Treškārt, vispārējā attiecība starp priekšrocībām un trūkumiem, kas saistīti ar darba laika noteikumu darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot tajā arī pašnodarbinātas personas, ir ļoti neskaidra, un nav iespējams uzskatāmi parādīt, ka minētās direktīvas piemērošana attiecībā uz pašnodarbinātiem autovadītājiem noteikti sniegs kādas priekšrocības. Visbeidzot, ir ļoti svarīgi norādīt, ka darba laika noteikumu attiecināšana uz pašnodarbinātiem autovadītājiem ir veltīga un ļoti grūti panākama, jo šiem autovadītājiem algas aprēķināšanai darba laiks nav jāreģistrē, nemaz jau nerunājot par to, ka šādu noteikumu piemērošanas administratīvās izmaksas būtu ļoti augstas.
Ceturtkārt, viens aspekts, kurā iejaukšanās tomēr ir vajadzīga, ir saistīts ar "viltus pašnodarbinātiem autovadītājiem”, t.i. ar autovadītājiem, kuri formāli ir pašnodarbināti, taču faktiski nevar brīvi organizēt savu darbu, jo ir pilnībā atkarīgi no vienas kompānijas, kas tos nodrošina ar ienākumiem un pasūtījumiem. No sociālā viedokļa viņi ir neaizsargāti. Teorētiski šī direktīva uz viņiem šobrīd attiecas, taču tās neveiksmīga piemērošana nozīmē, ka praksē tas tā it nemaz nav. Tādēļ Komisija ierosina paātrināt direktīvas ieviešanu un "viltus” pašnodarbinātiem autovadītājiem nodrošināt vajadzīgo sociālo aizsardzību.
Ekonomiskās krīzes laikā papildu administratīvā un finansiālā sloga uzlikšana mazajiem un neaizsargātajiem uzņēmumiem, kuriem ir jāsaskaras ar recesijas radītajām sekām, nebūtu labs signāls. Visbeidzot, šī iemesla dēļ Komisija atzinīgi vērtē Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas un Neatkarības un demokrātijas grupas iesniegtos grozījumus, kuri atbilst Padomes kopējai nostājai, kas tika pieņemta pēdējās Transporta ministru padomes sanāksmes laikā, un ar šo grozījumu palīdzību šai nozarei sūta skaidru vēstījumu: "viltus” pašnodarbināto autovadītāju fenomens netiks paciests, un likumdevēji nodrošinās, ka šie noteikumi tiek piemēroti visā Eiropā.
Johannes Blokland
Transporta un tūrisma komitejas atzinuma sagatavotājs. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, patiesības brīdis strauji tuvojas. Rīt pēcpusdienā mēs balsosim par Panayotopoulos-Cassiotou kundzes sagatavoto ziņojumu. Referente un es kā Transporta un tūrisma komitejas atzinuma sagatavotājs esam vienisprātis par to, kādai ir jābūt brīvai uzņēmējdarbībai, un tādēļ esam parakstījuši apmēram 10 grozījumus, kuri ir pieņemami arī Padomei. Esmu pateicīgs, ka komisārs Tajani kungs tos var atbalstīt.
Rīt mums vispirms būs jāizskata Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas iesniegtais grozījums, kura mērķis ir priekšlikumu noraidīt. Es vēl arvien esmu ļoti sašutis par šo grozījumu. Taču pagājušajā nedēļā, kad redzēju dokumentu par Eiropas arodbiedrību nostāju, šis sašutums pārvērtās šausmās. Bažījoties par Rumānijas un Bulgārijas pašnodarbinātajiem autovadītājiem, tajā meli seko meliem, lai izdodos Eiropas Parlamenta deputātus pārliecināt balsot pret Komisijas priekšlikumu.
Dokumentā ir norādīts, ka pašnodarbināti autovadītāji strādā 86 stundas garu darba nedēļu. Gan saskaņā ar darba līgumu strādājošiem, gan pašnodarbinātiem autovadītājiem divu nedēļu periodā ir atļauts braukt vidēji 45 stundas nedēļā, kā to norādīja arī komisārs Tajani kungs. Vai mums būtu jāsaprot, ka 41 stundu nedēļā viņi pavada, veicot citus ar viņu uzņēmējdarbību saistītus darbus? Tāpat arī dokumentā minētais arguments par ceļu satiksmes drošību neiztur nekādu kritiku. Nav nekādu pierādījumu par saistību starp ceļu satiksmes drošību un pašnodarbinātu autovadītāju atbrīvošanu no darba laika noteikumu ievērošanas; faktiski, ir tieši pretēji.
Starp citu, no dokumenta par arodbiedrību nostāju kļūst skaidrs, ka arodbiedrības ļoti labi apzinās, ka to nostāja ir pavisam nenozīmīga. Vide un iekšējais tirgus tiek ierauts protestos, lai it kā parādītu, ka mums balsojumā ir jāatbalsta priekšlikuma noraidīšana, lai gan Komisijas ļoti plašais ietekmes novērtējums parāda, ka šis priekšlikums faktiski labvēlīgi ietekmēs iekšējā tirgus, transporta nozares un vides funkcionēšanu. Tādēļ rīt mums ir jābalso pret Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas iesniegto grozījumu, kura mērķis ir priekšlikumu noraidīt, un jābalso par referentes ierosinātajiem grozījumiem. Es paļaujos uz to, ka balsojuma laikā valdīs veselais saprāts.
Visbeidzot, es vēlētos piebilst, ka Hughes kunga pagājušajā sestdienā sūtīto e-pasta vēstuli es uzskatu par absolūti neatbilstošu. Taisīt politiku no upuriem... (Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Eva-Riitta Siitonen
PPE-DE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, darba laika ierobežojumus nedrīkst attiecināt uz pašnodarbinātiem uzņēmējiem un transportlīdzekļu vadītājiem, un gan Komisija, gan Padome, par laimi, ir nonākušas pie šāda secinājuma.
Manā valstī, Somijā, darba laika ierobežošana pašnodarbinātos transportlīdzekļu vadītājus ietekmētu ļoti negatīvi. Somijā transportlīdzekļu vadītāji parasti ir mazie uzņēmēji. Vairāk nekā pusei no tiem pieder transportlīdzeklis, ko tie vada. Tādēļ viņi visu dara paši: viņi uztur savus transportlīdzekļus un kārto grāmatvedības dokumentus. Uz pašnodarbinātiem transportlīdzekļu vadītājiem jau attiecas tādi paši transportlīdzekļa vadīšanas laikposmu un obligāto atpūtas laikposmu ierobežojumi kā uz transportlīdzekļu vadītājiem, kuri strādā kāda cita labā. Tas ir svarīgi nākotnei. Transportlīdzekļa vadīšanas laikposmus nevajadzētu pagarināt, taču, ja šis Eiropas Parlamenta Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas un Sociālistu grupas iesniegtais grozījums stātos spēkā, transportlīdzekļu vadītāji savā brīvajā laikā vairs nevarētu, piemēram, uzturēt savus transportlīdzekļus vai arī kārtot grāmatvedības dokumentus. Jebkurā gadījumā, kā gan tiktu uzraudzīta šādu noteikumu ievērošana?
Ekonomiskās krīzes laikā ir ļoti svarīgi atbalstīt nodarbinātību un uzņēmējdarbību. Es ceru, ka ikviens Komisijai un Transporta ministru padomei piekritīs, ka pašnodarbināti transportlīdzekļu vadītāji nav jāiekļauj šīs darba laiku reglamentējošās direktīvas darbības jomā.
Jan Cremers
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa uzskata, ka priekšlikums par darba laika noteikumu pārskatīšanu autotransporta nozarē nav pietiekami pārdomāts un tajā trūkst konsekvences. Vāja tiesību aktu transponēšana un ievērošana nevar kalpot par iemeslu noteikumu atvieglošanai. Saskaņā ar Komisijas teikto, tiesību akti var būt iedarbīgi un efektīvi tikai tad, ja tie attiecas uz visām iesaistītajām pusēm.
Savos jautājumos Komisijai es esmu centies gūt skaidrību par to, kādus pasākumus Komisija plāno, lai vērstos pret "viltus” pašnodarbinātām personām. Šajā kontekstā, PSE grupa nevar atbalstīt Padomē šobrīd pausto nodomu ne tikai izslēgt pašnodarbinātus autovadītājus no noteikumu darbības jomas, bet arī neveikt nekādus atbilstošus pasākumus pret "viltus” pašnodarbinātām personām.
Gan saskaņā ar darba līgumu strādājošu, gan pašnodarbinātu autovadītāju darbības ir vienādā mērā saistītas ar viņu pašu un citu cilvēku drošību. Mūsu grupa uzskata, ka nevar būt ne runas par kaut kādu atšķirību meklēšanu. Man jāizsaka atbalsts komisāram: nav pirmā reize, kad arī uz pašnodarbinātām personām attiecas noteikumu saskaņošana attiecībā uz drošību būvlaukumos, lai garantētu viņu pašu drošību un citu cilvēku drošību.
Bilyana Ilieva Raeva
Šī sasaukuma pēdējās sesijas laikā Parlamentam ir jāpieņem direktīva par transportlīdzekļu apkalpes locekļu darba laiku. Būdama Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas referente, es domāju, ka ir bezatbildīgi atbalstīt Komisijas izstrādātās dokumenta teksta redakcijas noraidīšanu, kā tas tika ierosināts. Mēs, liberāļi, atbalstām un stingri iestājamies par to, ka desmitiem tūkstošu pašnodarbināto transportlīdzekļu apkalpes locekļiem ir jāsaglabā savas konkurences priekšrocības un galvenais mērķis, kura dēļ viņi ir pašnodarbināti.
Pašreizējā situācija ir satraucoša. Pašreizējā direktīva atceļ brīvā tirgus pamatprincipu, proti, uzņēmējdarbību un atbalstu tai. Mums šķiet nepieņemami, ka spēles noteikumi būs vienādi gan saskaņā ar darba līgumu strādājošajiem, gan pašnodarbinātām personām. Atšķirībā no algu saņemošajiem darbiniekiem, pašnodarbinātas personas darba pamatā ir nevis noteikts stundu skaitu, bet gan pārvadāto preču daudzums, kā arī kravu skaits un veids. Šo cilvēku iekļaušana jaunās direktīvas darbības jomā faktiski iznīcinās viņu motivāciju nodarboties ar uzņēmējdarbību.
Tiesību akti, kas nosaka pašnodarbinātu personu darba laiku, būtu bīstams un nepamatots precedents. Nevienā citā nozarē nav līdzīga regulējuma. Šāda lēmuma pieņemšana atstātu negatīvu ietekmi uz Eiropas ekonomiku.
Nakts darba definēšana praktiskā ziņā arī ir ļoti svarīga. Šobrīd dalībvalstis pašas var definēt nakts laiku. Tas tām dod iespēju darba stundu skaitu pasažieru un preču pārvadājumu nozarē palielināt atbilstoši dažādajam dienasgaismas ilgumam. Kā jums ir zināms, nakts laiks Somijā atšķiras no nakts laika Itālijā. Elastīgums šajā jomā sastrēgumstundās palīdz samazināt sastrēgumus, tajā pašā laikā samazinot arī satiksmes radīto kaitīgo emisiju apjomu.
Visbeidzot, es vēlētos piebilst, ka liberāļi, kurus atbalsta arī Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa un daudzi citi deputāti, vēlētos turpināt debates par šīs direktīvas pamatelementiem. Citiem vārdiem sakot, mēs atbalstām Padomē apstiprināto un Eiropas Komisijas ierosināto elastīgo, pragmatisko nostāju par pašnodarbinātu personu izslēgšanu no direktīvas darbības jomas. Es jūs aicinu balsot par to.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, visā pasaulē valdošās bažas un visi pasākumi, kas pašlaik tiek veikti, lai apkarotu cūku gripu, tāpat kā tie, kas pirms dažiem gadiem tika veikti cīņā pret putnu gripu un liellopu sūkļveida encefalopātiju (BSE), ir pilnīgi nesamērīgi, ņemot vērā to, ka daudz lielākajam upuru skaitam uz autoceļiem vispār netiek pievērsta uzmanība. Katru gadu uz Eiropas Savienības autoceļiem mirst četrdesmit tūkstoši cilvēku. Liels skaits cilvēku tiek ievainoti vai arī kļūst par invalīdiem uz mūžu. Tas viss vienkārši tiek pieņemts, it kā tā būtu kāda stihiska nelaime.
Ikvienam ir zināms, ka smagos ceļu satiksmes negadījumos ir iesaistīts nesamērīgi liels skaits kravas automašīnu. Galvenie negadījumu iemesli ir ātrums, pārgurums un alkohols. Šī direktīva palīdzēs nodrošināt, ka autovadītāji pārmērīgi nenogurst. Par ikviena darba laiku tagad būtu jāuzskata ne tikai transportlīdzekļa vadīšanas laiks, kas tiek uzraudzīts ar tahogrāfu palīdzību, bet arī preču iekraušanas un izkraušanas laiks. Tāds ir pareizais risinājums. Ja autovadītājs pirms sēšanās pie 40 tonnas smagas kravas automašīnas stūres ir vairākas stundas strādājis, viņš jau ir noguris un viņam būs grūti koncentrēties. Man šķiet pilnīgi neizprotami, ka šai regulai ir jāattiecas tikai uz tiem autovadītājiem, kuri strādā kāda cita labā un nav pašnodarbināti. Vienīgais attaisnojums ir tas, ka pašnodarbinātu personu darba laiku ir daudz sarežģītāk uzraudzīt. Tas tā varētu būt, taču vai pārguris pašnodarbināts autovadītājs pie stūres rada mazāku risku?
Stephen Hughes
Priekšsēdētājas kundze, mums šis Komisijas priekšlikums ir jānoraida trīs skaidri saprotamu iemeslu dēļ. Pirmkārt, tiek apgalvots, ka Regula (EK) Nr. 561/2006 par transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laikposmiem attiecas uz ikvienu, un tādēļ nav nekādu problēmu pašnodarbinātas personas izslēgt no tās darbības jomas. Tas ir nepareizi. Transportlīdzekļa vadīšanas laiks sastāda vidēji tikai pusi no autovadītāja darba laika. Cilvēki, uz kuriem regula neattiecas, tiešām varētu strādāt 86 stundas nedēļā ik nedēļu visa gada garumā.
Otrkārt, Regula neattiecas uz simtiem tūkstošu autovadītājiem, kuri vada transportlīdzekļus, kuru svars nepārsniedz 3,5 tonnas. Vēl ļaunāk, ja viņi tiek izslēgti no direktīvas darbības jomas, tad viņu darba laikam nebūs vispār nekādu ierobežojumu.
Treškārt, Komisija nodala pašnodarbinātas personas no "viltus” pašnodarbinātām personām un saka, ka tas tiek darīts tādēļ, ka pašnodarbinātu personu darba laiku nav iespējams pārbaudīt vai kontrolēt. Ja reiz tā, tad kā gan tiek plānots kontrolēt "viltus” pašnodarbināto personu darba laiku? Tā ir atteikšanās no atbildības un atklāts aicinājums negodīgiem darba devējiem nepārtraukti meklēt jaunus "viltus” pašnodarbinātības veidus, lai izvairītos no tiesību aktu ievērošanas. Mums šis Komisijas priekšlikums ir jānoraida.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlētos izteikt pateicību par paveikto patiesi izcilo darbu komisāram Tajani kungam, kurš tikko savā runā ļoti apsveicamā veidā norādīja, ka šis jautājums nav tik daudz par drošību un stundu skaitu, kas pavadītas vadot transportlīdzekli, bet gan par strādājot pavadīto stundu skaitu.
Mums ir jāņem vērā tas, ka Eiropā ir mazie un vidējie uzņēmumi, kas veic savu darbu un rada darba vietas, un šī mazajiem uzņēmējiem būtu kā pļauka sejā, it īpaši pašreizējā ekonomiskajā situācijā. Pirms apmēram divām nedēļām mums šeit bija spraigas debates par to, kā mazie un vidējie uzņēmumi liek visai Eiropas ekonomikai virzīties uz priekšu. Tagad mēs saskaramies ar pavisam praktisku jautājumu, vai mums tiem vajadzētu palīdzēt, vai nē. Komisārs Tajani kungs šeit norādīja, kas mums būtu jāuzrauga un kas būtu darāms, lai nodrošinātu, ka šie pašnodarbinātie autovadītāji pēc stundām, kas pavadītas vadot transportlīdzekli, var turpināt strādāt.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es vēlētos nomierināt tos deputātus, kuri ir izteikuši bažas par šobrīd apspriežamā dokumenta tekstu. Ceļu satiksmes drošība noteikti netiek likta uz spēles, es atkārtoju, ka viena no manām prioritātēm ir cīnīties par ceļu satiksmes negadījumu skaita samazināšanu.
Es domāju, ka mēs nedrīkstam jaukt darba laiku ar transportlīdzekļa vadīšanas laiku. Es ļoti labi saprotu jūsu teikto: pašnodarbināta persona var vispirms strādāt un pēc tam, piesēžoties pie stūres, būt nogurusi, taču es nedomāju, ka kādā darbā pašnodarbinātas personas būtu iespējams kontrolēt. Ir skaidrs, ka pašnodarbināta persona arī apzinās, ko tā dara, tā var piekraut kravas automašīnu un pēc tam gaidīt un atpūsties divas, trīs vai četras stundas, un tikai tad sēsties atpakaļ pie stūres lieliskā stāvoklī, ciktāl tas attiecas uz drošību.
Faktiski, pašnodarbinātas personas, amatniekus vai mazos uzņēmējus ir ļoti grūti kontrolēt. Turklāt, šie ir vīrieši un sievietes, kas veido ES ekonomikas mugurkaulu.
Tādēļ, mēs esam ieinteresēti garantēt veselību un drošību darba ņēmējiem un tiem darbiniekiem, kuri it kā ir pašnodarbināti, taču praktiski tomēr ir darba ņēmēji. Tādēļ Komisija vēlas tiesību aktu kontrolei pakļaut arī "viltus” pašnodarbināto personu darbības, un es domāju, ka referente piekrīt šai mūsu nostājai.
Tādēļ, šis, manuprāt, ir būtisks signāls, šie tiesību akti atbilst reālās situācijas prasībām, un es uzskatu, ka ir pareizi uzsvērt to, cik svarīgi šajā jomā ir sasniegt arī turpmāku progresu. Tādēļ es Eiropas Parlamenta Sociālistu grupai un Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupai vēlētos lūgt apsvērt izteiktos komentārus un saprast, ka, ciktāl tas attiecas uz Komisiju, ceļu satiksmes drošība ir un arī paliks tās prioritāte, taču šie tiesību akti uz šo nozari neattiecas, bet vairāk un galvenokārt ir paredzēti labāka darba laika regulējuma nodrošināšanai autotransporta nozarē nodarbinātajiem un "viltus pašnodarbināto personu” pielīdzināšanai "darba ņēmējiem”, jo patiesībā viņi nemaz nav pašnodarbinātas personas, bet gan de facto darba ņēmēji.
Tādēļ, es vēlētos vēlreiz nomierināt visus tos, kas ir izteikuši savas bažas, jo uzskatu, ka dokumenta teksta redakcija, kura varētu tikt pieņemts, patiesi ir laba un kopumā ir paredzēta Eiropas pilsoņu interešu aizsardzībai.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
referente. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, es pateicos komisāram par viņa skaidro runu un viņa ex-post paskaidrojumiem, ar ko es domāju viņa deputātiem izteikto apliecinājumu, ka viņa galvenais mērķis ir ceļu satiksmes drošība, un tajā pašā laikā arī Eiropas ekonomikas konkurētspējas aizsardzība un atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Es izsaku pateicību visiem deputātiem par izteiktajiem viedokļiem un vēlos norādīt, ka tieši šāda dialoga turpināšanu mēs vēlamies panākt, balsojot pret 54. grozījumu, kurš noraida Komisijas priekšlikumu. Tādēļ es aicinu visus deputātus noraidīt 54. grozījumu, lai dialogs tiktu turpināts un lai mēs varētu palīdzēt darbiniekiem, kuri tiek ekspluatēti un kuri apgalvo, ka viņi ir "viltus” pašnodarbinātas personas. Mēs vēlamies palīdzēt uzlabot nodarbinātību autotransporta nozarē, ar regulas, kura attiecas uz ikvienu, palīdzību pilnībā garantējot arī ceļu satiksmes drošību, un ar apspriežamās direktīvas palīdzību nodrošinot atbilstošu darba laiku.
Es deputātiem vēlētos atgādināt, ka es viņiem esmu nosūtījusi rakstu no Vācijas laikraksta, kurā no dotajiem piemēriem tiek secināts, ka transportlīdzekļa vadīšanas laikā pastāvošais risks nav radies no pārmērīgi liela darba apjoma, bet gan no sliktas katras personas rīcībā esošā laika izmantošanas, neskatoties uz to, vai šī persona strādā saskaņā ar darba līgumu vai arī ir pašnodarbināta, kas faktiski ir nesvarīgi. Svarīgi ir tas, kā katra persona uzņemas atbildību par savu rīcību un transportlīdzekli vada pieaugušam cilvēkam, kurš apzinās savus pienākumus pret sabiedrību kopumā, atbilstošā veidā. Radot šķēršļus darbam, mēs to nepanāksim. Atsaucoties uz būvniecības nozari, Cremers kungs atklāja, kādi nodomi vada visus tos, kuri vēlēšanu sagatavošanas laikā atbalsta šādu viedokli.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2009. gada 5. maijā.
