Време за въпроси към председателя на Комисията
Председател
Следващата точка е време за въпроси към председателя на Комисията.
Manfred Weber
Г-н председател, позволете ми да започна с усмивка, като поздравя всички колеги, че се справихме с противопожарното учение и успяхме отново да заемем местата си в залата невредими.
Като представител на групата на Европейската народна партия (Християндемократи) искам да задам въпрос на председателя на Комисията, който беше ангажиран с положението, на което сме свидетели през последните седмици в Средиземноморието, където много хора, спасявайки се от положението в Африка, се отправиха към Европа, но имаше и такива, които не успяха да го направят. По новините трябваше да видим кадрите с тези изпаднали в безизходица и мъртви хора.
Всички сме наясно, че сме изправени пред общото европейско предизвикателство да намерим решение на драмата и нещастието на бежанците. От името на групата на Европейската народна партия (Християндемократи) искам да помоля председателя на Комисията да ни представи оценка дали Комисията - и преди всичко Фронтекс - разполага с достатъчно ресурси, дали ние, Европейският съюз, имаме достатъчно възможности да реагираме на място и дали имаме достатъчно законови основания да позволим на Европа да действа обединено в Средиземноморския регион.
Също така съм заинтересован да разбера под каква форма се провеждат обсъжданията с държавите на произход (например Тунис и Египет) и дали ние европейците постигаме напредък в тази област.
Жозе Мануел Барозу
Г-н Weber, всички изразяваме съжаление по отношение на неотдавнашните събития, които причиниха смъртта на много хора. Съгласен съм с Вас за необходимостта от предприемане на по-решителни действия в тази област.
Имаше незабавна реакция в помощ на държавите от Северна Африка - над 1 милион евро за хуманитарна помощ - и тази помощ ще продължи. Чрез съвместната операция "Хермес" агенцията за сътрудничество по външните граници Frontex координира действията в отговор на силния миграционен натиск. Въпреки това е много важно държавите-членки в Средиземноморския регион, заедно с трети държави, да продължат да си сътрудничат и да координират усилията си. Необходимо е да се направи повече.
И така, конкретният ми отговор към Вас е, че наистина се нуждаем от повече ресурси за Фронтекс. Предложенията за подпомагане на Фронтекс трябва да се приемат незабавно. Също така е необходимо държавите-членки да покажат политическа воля и преди всичко солидарност помежду си, като предложат нужните технически и човешки ресурси. Както знаете, самият Европейски съюз не разполага с всички тези ресурси, така че се нуждаем от сътрудничеството на държавите-членки за тяхното осигуряване.
Manfred Weber
Г-н председател, благодаря Ви за оценката на положението. Предвид това, че заявявате, че понастоящем се нуждаем от повече ресурси за Фронтекс, ще ми бъде интересно да разбера дали също така не мислите, че досега държавите-членки са проявявали твърде голямо нежелание да предоставят ресурсите за укрепването на Фронтекс. Вече разполагаме с инструментите. Истина ли е, че държавите-членки проявиха твърде слабото желание да предоставят съответната подкрепа на Фронтекс?
Жозе Мануел Барозу
Понастоящем се води разискване по въпроса. Всъщност той е една от темите на Европейския съвет този месец, на 23 и 24 юни. Освен че държавите-членки трябва да приемат направеното вече предложение за подпомагане на Фронтекс, е важно да се подобрят и логистичните решения: изключително наложително е да има повече самолети и кораби, а понастоящем не можем да ги осигурим от нашия бюджет на европейско равнище.
Мисля, че има политическа воля да се направи това, но то трябва да стане по координиран начин и Комисията предприе действия именно в това отношение: членът на Комисията Малмстрьом работи по въпроса с държавите-членки и се надявам Европейският съвет да потвърди становището ни по-късно този месец.
Разбира се, същевременно се нуждаем и от сътрудничеството на трети държави. Лично аз бях в Тунис, където разговарях с министър-председателя и ни обещаха сътрудничество. Всъщност те оказват сътрудничество и сега се опитваме да постигнем някаква форма на прагматични логистични споразумения между органите в Тунис и нашите агенции.
Председател
Не всички колеги са се върнали в залата след противопожарното учение.
Guy Verhofstadt
Да, забелязах, че някои от колегите все още са на противопожарното учение.
Вчера членът на Комисията Оли Рен обяви няколко важни стъпки в Комисията. На първо място, той поиска редица промени в механизма за оздравяване. Той заяви, че механизмът трябва да бъде в състояние да предоставя на държавите-членки гъвкави кредитни линии. Той заяви, че механизмът трябва да бъде в състояние да присъства на вторичния пазар и най-важното, той съобщи, че това може да стане чрез дисконтирани суапи с негови облигации с кредитен рейтинг "AAA". Това е много важно, тъй като означава, че слаби облигации от държави в затруднено положение могат да се заменят с облигации на механизма за оздравяване с кредитен рейтинг "AAA".
Второ, той заяви още, че Комисията следва да започне да проучва възможността за еврооблигации - най-накрая, бих казал.
Въпросът ми към Вас, г-н Барозу, е дали можете да потвърдите, че това е позицията и на Комисията? Второ, тъй като времето ни притиска, ще предложите ли тези промени в механизма за оздравяване на следващото заседание на Европейския съвет след две седмици?
Жозе Мануел Барозу
Искам да потвърдя, че всички идеи, представени от г-н Рен, имат пълната ми подкрепа и одобрение, така че няма да повтарям това, което е казал той.
По отношение на Европейския механизъм за стабилност (ЕМС), сега сме в процес на неговото създаване. Както знаете, надявам се, че правителствата ще постигнат споразумение по този въпрос много скоро и поради това се надявам, че ще има политическо решение в Европейския съвет, потвърждаващо решенията относно Европейския механизъм за стабилност и, разбира се, вие знаете каква е нашата позиция.
Що се отнася до еврооблигациите, това не е нова идея. От много години Комисията, включително един от моите предшественици, представя идеята за еврооблигации. Истината е, че досега държавите-членки не са приемали идеята; а именно по време на кризата с Гърция Комисията предложи идея за взаимно покриване на дълговете, която беше отхвърлена от повечето държави-членки в еврозоната. Мисля, че сега има известен напредък по отношение на приемането на идеята за обмисляне на няколко варианта и, разбира се, Комисията ще представи няколко варианта. Винаги сме считали, че идеята за еврооблигации е привлекателна, при условие че държавите-членки могат да я подкрепят, но честно казано, все още не сме постигнали това. Все още не сме го постигнали и според мен това, което трябва да направим сега, е да се концентрираме върху ЕМС.
Guy Verhofstadt
Не мисля, че кризата с Гърция и еврото е приключила. Тя не е приключила. Ето защо е необходимо да намерим допълнителни инструменти. Един от допълнителните инструменти всъщност е това, което предлага Оли Рен - замяна на слаби облигации от някои държави-членки за по-малък пакет от еврооблигации с кредитен рейтинг "AAA". Това е бъдещото развитие. Еврооблигациите могат да се издават от Европейския фонд за финансова стабилност (ЕФФС), от ЕМС или от нова европейска агенция в бъдеще. Това не е от значение. Важен е механизмът, важно е това, че, струва ми се за първи път Оли Рен и Комисията признават, че това е бъдещото развитие.
Жозе Мануел Барозу
Г-н Verhofstadt, Комисията работи като колективен орган. Струва ми се, че Ви е по-лесно да се съгласите с това, което казва Оли Рен, отколкото с това, което казвам аз, но всъщност ние казваме едно и също нещо.
При проучването на годишния растеж Комисията защитаваше и предлагаше колективно по-голяма намеса от този вид на пазарите; за съжаление, това не беше прието от държавите-членки. Така че това, което мога да потвърдя, е, че работим в тази посока; опитваме се да постигнем по-голяма гъвкавост за намеса на пазарите, но, честно казано, според мен сега трябва да се концентрираме върху ЕМС и да обмислим, разбира се, варианти за бъдещите еврооблигации, ако държавите-членки са готови да предприемат тази допълнителна стъпка.
Jan Zahradil
Г-н председател, както знаете, моята група е съставена основно от членове извън еврозоната, но със сигурност не искаме да станем свидетели на провала на еврото, както вече съм заявявал тук няколко пъти. Нашите икономики са твърде взаимосвързани в това отношение и поради това трябва да отбележа, че имаме смесени чувства към това, което се случва.
Получаваме смесени послания по въпроса. Европейският съвет казва едно, Европейската централна банка казва друго, а Международният валутен фонд отново казва също нещо различно. Преди всичко имам чувството, че политическите становища все още имат по-голяма тежест над икономическите, сякаш е възможно пазарите да се залъжат с няколко обещания и да се избегне истинско решение на положението.
Искам да попитам каква е позицията на Европейската комисия по отношение на преструктурирането на държавния дълг. Наистина сякаш все още предпочитате да вливате все повече и повече пари и да предоставяте все повече безкрайни заеми на икономики, които са сериозно затруднени и почти на ръба на срива, или започваме да виждаме здрав разум в това отношение и да обмисляме сериозно възможността за преструктуриране на техните държавни дългове, тъй като според мен не можем да избегнем това в дългосрочен план.
Жозе Мануел Барозу
Г-н Zahradil, първо, за съжаление, икономическите проблеми, които имаме в Европа, не са само в еврозоната. Някои държави-членки, които са извън еврозоната, също участват в програмите за подкрепа на платежния баланс чрез Комисията и МВФ.
По отношение на еврозоната, както казвате, се провеждат обсъждания между държавите-членки, Съвета, Комисията и Европейската централна банка за постигане на възможно най-доброто всеобхватно решение. Както знаете, не винаги има експертно съгласие относно на най-добрия начин за постигане на такова решение. Работата все още продължава.
Справедливо е да признаем, че тези въпроси за изключително трудни и сложни. Мащабът на предизвикателството е безпрецедентен и изисква известна работа за сближаване. Поради това Комисията проявява изключителна предпазливост в начина, по който изразява становища по въпроса, тъй като някои от тези въпроси са чувствителни от гледна точка на пазара. Едно нещо е ясно: както казахме, преструктурирането не е алтернатива на мъчителните усилия за фискална консолидация, които всички държави-членки трябва да положат, ако искат да преодолеят дисбалансите си по отношение на дефицита и дълга.
Daniel Cohn-Bendit
Г-н председател, г-н Барозу, вярно е, че не винаги разбираме позицията на Европейския съюз, но Вие току-що отговорихте на това. Искам да отбележа три неща.
Първо, вече не следва да има преструктуриране. Всички знаем, че в даден момент ще има преструктуриране на дълга, например в Гърция, по простата причина, че гръцкото правителство трябва да получи възможност да възстанови доверието в себе си и че гръцкото общество трябва да бъде преструктурирано. При съществуващото положение в Гърция никой не се доверява на никого, най-малкото на правителството. Докато правителството не успее да предложи на народа си друга перспектива за бъдещето, различна от ограничителните мерки, то няма да постигне съживяване на икономиката си.
Ето защо най-важното нещо, което трябва да обсъдят Комисията и заинтересованите страни, следва да бъде необходимостта да се предизвика известно доверие в гръцкия народ, без което не могат да се приемат никакви мерки. Съществуващите ограничителни мерки обаче не предоставят на гръцкото общество време да спре и да помисли. Поради това те ги отхвърлят, което може да бъде изключително рисковано.
Един последен въпрос: избягването на данъчно облагане. Не може ли Европа да предложи подкрепа на Гърция и в това отношение? Гръцките сметки се поддържат в банки в Австрия, Люксембург, Кипър и Швейцария. Защо не се замразят тези сметки или поне да се отмени банковата тайна, за да може гръцкото правителство да установи къде се крие проблемът с избягването на данъчно облагане. Искаме от тях да преустановят избягването на данъчно облагане, но същевременно не им предлагаме никаква помощ. Нашите банки, европейските банки, всъщност са тези, които прикриват избягването на данъчно облагане.,
Жозе Мануел Барозу
Г-н Cohn-Bendit, прав сте като казвате, че в Гърция има проблем с избягването на данъчно облагане, въпреки че според мен това не беше причината за гръцкия структурен проблем.
Понастоящем разглеждаме въпроса за банковата тайна. Както знаете, от март 2009 г. всички държави-членки, както и Швейцария, приеха да прилагат стандарта на Организацията за икономическо сътрудничество и развитие (ОИСР), според който една държава не може да отказва да предоставя информация, ако друга държава поиска това, под предлог, че информацията се държи от банка или друга финансова институция. Този принцип беше включен от нас, Комисията, в Директивата относно административното сътрудничество в областта на данъчното облагане, която влезе в сила на 11 март 2011 г. и която, за съжаление, ще се прилага едва от 1 януари 2013 г.
Следователно въпросът за банковата тайна беше решен на европейско равнище от правна гледна точка и не може да представлява пречка пред пълния обмен на информация при поискване между данъчните органи. Считам, че вече са изпълнени всички критерии, въз основа на административното сътрудничество, за да могат сега държавите-членки и ЕС да предоставят на Гърция информация за всички случаи на измама или избягване на данъчно облагане.
Lothar Bisky
Г-н Барозу, имам само един бърз въпрос. Доволен съм, че на срещата на върха на Г-8 и на предшестващия я форум e-Г-8 беше обсъден интернет. Има също опасения защо големите сили се занимават с интернет. Знаем колко чувствителна е тази област. Има ли още нещо, което можете да ни кажете във връзка с това? Това единствен случай ли е или ще има още обсъждания? Ще включите ли въпроса отново в дневния ред?
Жозе Мануел Барозу
Мисля, че идеята на президента Саркози беше отлична, тъй като интернет е световно явление. Всички искаме интернет, който е свободен. Считаме, че той допринася в огромна степен за знанието и свободата. Същевременно интернет често е отворен за злоупотреби: има експлоатация, например на деца, както и престъпления, извършени чрез възползване от свободата, която предлага интернет.
Поради това проведохме много интересно обсъждане с някои от големите имена в създаването на инициативи в интернет, от ръководителя на Google до г-н Цукерберг, ръководителят на Facebook и други. Говорихме за това какво регулиране е целесъобразно за интернет при същевременно запазване на свободата и потенциала за иновации, който интернет предлага. Така че имаше разискване, последвано от потвърждение, че този въпрос, интернет, ще присъства в бъдещ дневен ред на Г-8.
Lothar Bisky
Все още не е задоволено любопитството ми по този въпрос и искам да Ви попитам дали сте подготвен да ни кажете, в общи линии, за бъдещите преговори по отношение на интернет, тъй като това е важна и мащабна мярка за бъдещето.
Жозе Мануел Барозу
Всъщност преговори нямаше. Това беше по-скоро общ обмен на становища, един вид брейнсторминг. Преди това имаше конференция със специалното наименование е-Г8, на която присъстваха някои от големите фактори в областта на интернет, както и органите. Това не бяха точно преговори; не ги възприех като такива. Поискахме от ръководителите на големите интернет дружества да ни кажат как виждат бъдещето на тази област и освен това споделихме с различните членове на Г-8 нашите опасения, нашите интереси и това как възприемаме интернет. В действителност обаче нямаше преговори за конкретни резултати.
Nigel Farage
Г-н Барозу, бяхме свидетели на многократно разиграване на пантомима по отношение на еврото. Всеки път, когато предвиждах, че дадена държава ще се нуждае от спасяване, Вие отвръщахте, че не е така, че всичко е наред. Сега сме изправени пред четвъртото финансиране за спасяване - второто финансиране за спасяване на Гърция - освен ако, разбира се, днес не ни кажете, че и това не е необходимо. Въпросът, който искам да Ви задам днес обаче, е може би много по-сериозен от всичко, което се случи в Гърция, или Ирландия, или Португалия до момента. Става въпрос за действителната криза с държавния дълг, пред която може да се изправим през следващите няколко седмици и която засяга авторитета на самата Европейска централна банка.
В продължение на месеци предупреждавах, че не можете да продължавате да изкупувате огромни количества от собствените си лоши дългове. Г-н Барозу, признавате ли, че финансовите средства на Европейската централна банка и нейната репутация сега са в сериозно и рисковано положение?
Жозе Мануел Барозу
Не, не признавам това. Считам, че Европейската централна банка е много надеждна институция, която се управлява с голяма мъдрост и интелигентност. Независимостта на ЕЦБ се зачита от всички държави-членки в еврозоната. Разбира се, знаем, че има известни трудности в еврозоната. Какво вече отбелязах, това са трудности, които, ако трябва да бъдем справедливи, засягат не само еврозоната.
За съжаление, критичността ви към еврозоната винаги е идеологическа. Проблемите с дълга не са запазени само за някои. За да дам пример, средно дългът в еврозоната е по-малък от дълга в Обединеното кралство. Всъщност обаче имаме различни проблеми, тъй като за първи път имаме този вид валутен съюз без някаква по-интегрирана институционална организация. Именно поради това сега полагаме усилия да намерим всеобхватно решение, а ЕЦБ е част от усилията, които полагаме за постигане на финансова стабилност в еврозоната.
Nigel Farage
За да подкрепя част от изказването си, точно вчера, уважаваната независима организация "Open Europe" представи някои данни за това. Тя заяви, че удивителна стойност от 190 милиарда евро от експозицията на ЕЦБ е експозиция към гръцката държава и гръцките банки. В случай че ЕЦБ отбележи намаление на стойността на активите си само с 4,25 %, цялата й капиталова основа ще бъде заличена. Приемате ли констатациите на "Open Europe" или споделяте становището на г-н Юнкер отпреди няколко седмици, че предвид толкова сериозното положение с еврото всъщност се налага да лъжете публично?
Жозе Мануел Барозу
председател на Комисията. - (EN) Първо, аз не лъжа, а Комисията винаги е била много последователна в информацията, която предоставя за всички ситуации. Положението е трудно, още в началото заявихме това откровено и не се преструваме, че положението е цветущо.
Въпреки това доверието в Европейската централна банка се основава на абсолютната решителност на правителствата в еврозоната да направят необходимото за гарантиране на финансовата стабилност на еврозоната, така че не се съмнявам в способността на системата, в усилията в еврозоната и в авторитета на Европейската централна банка. Не се съмнявам в способността на Европейската централна банка да защити европейските интереси, нито в ангажираността на държавите-членки от еврозоната да осигурят гаранциите, от които се нуждае Европейската централна банка, за да изпълнява независимата си роля на наша централна банка.
Що се отнася до експозицията на централните банки, има други централни банки във и извън Европа, които са в много по-затруднено и уязвимо положение в сравнение с Европейската централна банка, която е надежден, многоуважаван в международен мащаб орган на Европейския съюз.
Nicole Sinclaire
(EN) Европейският съюз се разширява все повече, а с появата на паневропейските политически партии очевидно нещата се задълбочават още повече, като многократно се доказва неспособността за постигане на единомислие. Противоположната позиция на Германия по отношение на Либия и несъгласието на Италия и Франция за признаването на шенгенските визи доказаха това.
Можете ли да обясните на мен и на моя електорат как е възможно да се постигне обща политика във важни области, като например международните отношения и сигурността, без единомислие, освен ако не изоставим демократичните права на държавите-членки да отразяват стремежите си едностранно?
Жозе Мануел Барозу
Откровено казано, не разбирам опасенията във Вашия въпрос. Всъщност ние сме съюз от 27 демократични държави и сме приели, че решенията във връзка с общите политики за външните работи и сигурността следва да се вземат единодушно. Ако нямаме единодушното съгласие на държавите-членки, не е възможно да наложим решение на тези държави-членки и така зачитаме изцяло демократичния характер на само на нашия Съюз, но също и на нашите държави-членки.
Считам, че е в наш интерес като европейци, европейски граждани, държавите-членки да действат заедно по външните въпроси. Очевидно е, че днес в Европа дори най-големите държави-членки нямат необходимото влияние или тежест да разговарят равностойно със Съединените американски щати или с Китай и други сили, но заедно Европейският съюз може да промени положението. Поради това се надявам, че процесът ще доведе до по-голямо сближаване на нашите държави-членки и по отношение на въпросите на външната политика.
Nicole Sinclaire
(EN) Първото, което споменах, бяха общоевропейските партии. Можете ли да ми обясните защо данъкоплатците следва да финансират политически партии на каквото и да е равнище? Сигурно можете да ми обясните колко полезни са те за целите на ЕС.
Другият ми въпрос е свързан с Кати Аштън. Забелязвам, че присъствието й на заседанията на Комисията е много слабо. Обединеното кралство представено ли е подходящо в Комисията?
Жозе Мануел Барозу
Въпросите са два. Първо, европейските партии, както знаете, са признати като важни образувания от Договора, ратифициран единодушно от държавите-членки. Следователно има основание да се подпомагат европейските партии, тъй като те всъщност са европейски образувания, признати като такива от Договора.
Второ, по отношение на Кати Аштън, тя не е само заместник-председател на Комисията, но също и върховен представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност. Тя има много предизвикателна задача, с която трябва да представлява Европейския съюз, поради което, разбира се, има повече ангажименти с пътуване в сравнение с повечето членове на Комисията. Тя полага огромни лични усилия да присъства на почти всички заседания на Комисията. Тя не може да присъства на всички.
Искам обаче да отбележа, че членовете на Комисията не са в нея, за да представляват държавите. Те са номинирани от държавите, но са там, за да представляват Европейския съюз. Всички полагаме клетва, когато поемаме задълженията си, като казваме, че не сме там, за да представляваме държавите и всъщност надеждността на институцията произтича именно от този факт - че се опитваме да бъдем независими и да служим на общия европейски интерес. Мога да ви кажа, че държавите-членки, включително Обединеното кралство, са много добре представени в Европейския съвет от техните министър-председатели и в Съвета от различните министри.
Martin Schulz
Г-н председател, извинете ме за късното ми пристигане. Поради това чаках до края.
Г-н Барозу, моят въпрос към Вас е свързан с тежкото положение, в което се намираме ние в Европейския съюз. 2008 г. беше годината на дълбока криза в банковия сектор. През 2009 г. кризата в банковия сектор доведе до дълбока икономическа криза в реалната икономика. Покриването на разходите за банковите дефицити чрез държавни средства в крайна сметка доведе през 2010 г. до дълбока криза с националните бюджети. Дълбоката криза с националните бюджети е съпътствана от огромни ограничения, което води до критични положения в няколко държави-членки на Европейския съюз, отчасти в резултат на мерките, изискани от Европейския съюз. Съществува риск, че след кризата в банковия сектор, икономическата криза и кризата с националните бюджети 2011 г. и 2012 г. ще бъдат години на социална криза в Европа.
Поради това ще Ви попитам, г-н Барозу, Комисията подготвена ли е да обсъди с нас как можем да подобрим недостатъчното финансиране на мрежата за социално благоденствие - системите за социална сигурност - в държавите-членки на Европейския съюз, по-специално в държавите-членки, които са засегнати най-тежко от бюджетната криза?
Освен това готови ли сте окончателно да обсъдите с нас еврооблигациите, за да се осигурят ресурсите, от които се нуждаем, за да можем да инвестираме в икономиката за стимулиране на растежа и заетостта в най-засегнатите държави-членки?
Жозе Мануел Барозу
Г-н Schulz, точно днес Комисията прие конкретни препоръки за всяка една от 27-те държави, заедно с уводна бележка, в която изразяваме съвсем ясно безпокойството, споделено току-що от Вас, което е много важно за нас. Напълно разбираме, че ограничителните мерки, които са нужни понастоящем поради необходимостта от намаляване на дефицитите и дълга, са наистина много трудни.
Същевременно считаме, че всяко евро, което се изразходва сега за лихви по дългове, означава едно евро по-малко за болници, услуги за обществено здравеопазване, държавно образование и социална сигурност. Това следователно са истински ограничителни мерки. Ето защо трябва да предприемем сериозни консултации по отношение на бюджета с цел да се възстанови доверието и същевременно да осъществим структурните реформи, необходими за осигуряване на конкурентоспособност, като същевременно бъдат защитени най-уязвимите.
Мисля, че ще харесате документа, който приехме днес. В него се разглеждат всички въпроси, засягащи пазара на труда: как да привлечем повече хора на пазара на труда, как да включим това социално измерение във всички наши политики?
Сега трябва да видим колко възможности за действие има всяка държава, за да се постигнат тези цели. Мисля обаче, че имаме съгласие по отношение на целите.
Marco Scurria
(IT) Г-н председател, честно казано, не исках да участвам в обсъждането относно Г-8, а да задам въпрос на председателя Барозу във връзка с културата.
В Европейския съюз има много програми за насърчаване на младежите - и на други лица - да се срещат, за да може така да се постигне истински Съюз. За много младежи и професионалисти програми като "Комениус", "Учене през целия живот", "Младежта в действие" и т.н. представляват истинското обединение на Европейския съюз, като вдъхновят истински европейски настроения.
(Председателят прекъсва оратора, за да обясни, че разискването е по друга тема, но след това го приканва да продължи...)
Поради това искам да знам какво ще стане с тези програми, поне доколкото може да каже Комисията, след като е наясно, че сроковете на тяхното действие изтичат и вече би следвало да сме разгледали въпроса в комисията по култура и образование. Как Комисията възнамерява да разработи следващата програма, от 2014 г. нататък. Считам, че този въпрос е от особен интерес за много хора, занимаващи се с въпросите на Европейския съюз, и за много от младежите в нашите държави.
Жозе Мануел Барозу
Комисията е изключително заинтересована от всичко, свързано с насърчаването на културното измерение в Европа и от всякакви видове обмен. Аз лично съм силно ангажиран с него и вече се срещнах с някои от основните страни, участващи в тази област.
В края на този месец ще представим предложения за бъдещото финансиране на всички сектори, включително културата. Разбира се, ще направим важни предложения в тази област. Имаме предвид рационализирането на инструментите, като същевременно се запазват целите на програмите, например тези, които споменахте. Това са водещи програми и те са изключително важни за Европа на гражданите и за Европа, която признава културата като ценност.
Sarah Ludford
(EN) Ще се придържам към темата. Вчера Комисията прие силен пакет от доклади и мерки за борба с корупцията, чиято стойност се равнява на 120 милиарда евро на година - приблизително равностойна на общия бюджет на ЕС - но осем държави-членки имат резултат, по-нисък от пет от десетте точки по индекса "Прозрачност без граници". Комисията посочва, че прилагането на антикорупционните инструменти е незадоволително.
Тогава не би ли било добра идея въпросът за корупцията да бъде повдигнат на срещата на Г-8? Единствената препратка, която мога да намеря, като тя беше непряка, беше свързана с развиващите се държави. Изобщо не се спомена как богатите държави трябва да покажат политическа воля за справяне с проблема при самите нас и да покажат лидерство в това отношение. Не беше ли това пропусната възможност да се разговаря за корупция и подкупи на срещата на Г-8, особено когато единият от членовете, Русия, е на 154-то място от 178 и много от нашите държави-членки имат лоши резултати според индекса "Прозрачност без граници"?
Жозе Мануел Барозу
Въпросът с корупцията беше разгледан, когато проведохме амбициозна среща с африканските лидери, но мога да ви кажа, че антикорупционните въпроси ще заемат важно място в дневния ред на срещата на Г-20 през ноември. Все пак мисля, че обсъждането беше полезно, тъй като, когато има корупция, някой е корумпиран, но също има и някой, който извършва подкупването, така че в известен смисъл членовете на Г-8 също бяха подложени на проверка, когато обсъждахме въпроса за Африка.
Между другото, съобщих им много добра новина, тъй като обявих, че Комисията ще представи инициативи, свързани с прозрачността по отношение на суровините - добра или лоша новина в зависимост от гледната точка: по-слабата прозрачност улеснява някои режими да използват приходи от своите национални ресурси и суровини по непрозрачен начин, често със съучастието, трябва да признаем, на така наречения развит свят. От тази гледна точна беше разгледан въпросът на последната среща на Г-8.
Peter van Dalen
(NL) Г-н Барозу, току-що говорихте за Европейската централна банка (ЕЦБ), която описахте като независима. Въпросът е, че ЕЦБ не е независима по отношение на гръцката криза; тя показа пристрастие. ЕЦБ, като търговска банка, изкупи слаби облигации за десетки милиарди, а сега задържа необходимото преструктуриране на гръцкия дълг.
Въпросът ми е конкретен и той е следният: какво правите, за да попречите на ЕЦБ, с ръководещите я две организации, да възпрепятства трудните, но необходими стъпки за преструктуриране на гръцката икономика?
Жозе Мануел Барозу
Европейската централна банка (ЕЦБ) определено е независима, като нейната независимост не само че се признава с Договора - следователно това е законна и основаваща се на Договора независимост - но мога да ви кажа също, че имам около седемгодишен опит на тази длъжност, като съм имал редовни отношения с ЕЦБ и съм бил свидетел на много случаи, в които ЕЦБ е доказвала, че не се нуждае от нашата подкрепа, за да потвърди своята независимост. Искам да ви уверя в това.
Относно въпроса за преструктурирането, както знаете, в процес на анализ са различни варианти. Разглеждаме всички становища, но позицията на Комисията вече е изразена ясно: считаме, че преструктурирането не е алтернатива на усилията, които държавите-членки трябва да положат по отношение на фискалната консолидация и структурната реформа. Това е нашата трайна позиция и ние ще я поддържаме.
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, г-н Барозу, също по въпроса за срещата на Г-8, искам да зная дали цялата тема за регулирането на финансовите пазари е отложена отново, по-специално по отношение на данъчното облагане на движението на капитал, капиталовите печалби, премахването на зоните на данъчен рай, краят на деривативите и закриването на агенциите за кредитен рейтинг предвид настоящата пълна липса на доверие в тях и абсолютната липса на прозрачност. На последно място, искам да Ви попитам за въпрос, свързан с това, което се случва тук в ЕС, с Гърция, Португалия и Ирландия, при което се налага процес, чиято главна цел е работниците и държавите да бъдат принудени да прилагат инструменти и процеси, задълбочаващи експлоатацията и икономическия спад, което в краткосрочен или средносрочен план ще доведе до по-голяма бедност, безработица и неравенство.
Не мислите ли, че това противоречи на всички принципи, които са изразени, включително в самия Договор?
Жозе Мануел Барозу
На първо място, г-жо Figueiredo, по отношение на въпроса за световното финансово регулиране, както знаете, след като Г-20 беше създадена като основен икономически форум за световно управление на финансовите въпроси, именно на Г-20 е предоставено предимство по отношение на тези въпроси.
Някои от тези теми са засягани в известна степен. Лично аз... мога да ви кажа... аз поставих началото на разискването относно данъка върху финансовите трансакции на срещата на Г-8, когато обсъждахме и проблема за помощта за развитие, като моята позиция е категорично в подкрепа на този данък. Работим по въпроса в Комисията и съвсем скоро ще представя някои идеи.
Що се отнася до общия въпрос, който повдигнахте, положението в еврозоната също беше обсъдено. В това отношение, може да имаме напълно различни становища. Ние считаме, че без бюджетна консолидация и структурни реформи няма да има възможност за насърчаване на нашата цел: социална пазарна икономика.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Г-н Барозу, на срещата на Г-8 участниците обсъдиха финансовите си ангажименти си към политиката за съседство в Средиземноморския регион. Вие самият, от името на Европейския съюз, се ангажирахте със сума от 1,24 милиарда евро, като заявихте, че те са предназначени за съседните държави, от което би могло да се приеме, че са само за южните държави.
Знаем от междинните варианти на документа на Комисията, че в първоначалната фаза, в рамките на сумата от 1,24 милиарда евро 150 милиона евро са били за източните държави, а цялата останала сума за южните държави. Това противоречи на принципа за симетричност и обръщане на еднакво внимание на двата съседни района. Как ще обясните това? Каква сума бяхте определили в действителност за политиката за съседство за Южното Средиземноморие в контекста на единствената сума, която беше спомената от Вас?
Жозе Мануел Барозу
Г-н Saryusz-Wolski, приятелю, нека Ви кажа съвсем откровено, че разбирам опасенията, които имате във връзка с източните съседни държави, но според мен най-важният въпрос е да не поставяме в конкуренция изтока и запада: необходими са ни и двата района. Важното сега е да помогнем на тези, които искат нашата помощ, и да направим това по ефективен начин.
Всъщност подходът, който представихме в преразглеждането на политиката за съседство, е ясен. Не разпределяме ресурсите чрез деление на изток и запад, а въз основа на изпълненията на определени условия според напредъка на всеки от партньорите към реформи или, ако предпочитате, повече усилия за повече подпомагане. Тези, които постигат повече, тези, които показват, че заслужават повече, ще получат повече. Така че нямаме предварително подготвен плик - това е за държавата А или за държавата Б - държавата трябва да докаже, че заслужава да бъде подпомогната.
Мисля, че това е правилният подход и в този случай, разбира се, ние ще изпълним нашите ангажименти както към Източното европейско партньорство - което е много важно - но също и към нашите съседи в Средиземноморието.
Marielle De Sarnez
(FR) Г-н Барозу, всъщност въпросът ми има връзка с последния въпрос и с отговора Ви на този въпрос.
Току-що говорихте за помощта, с която сте се ангажирали на срещата на Г-8 в Довил, по-специално, към бързо развиващите се арабски икономики: 40 милиарда щатски долара, предимно под формата на заеми от международния валутен фонд (МВФ), Европейската банка за възстановяване и развитие (ЕБВР) и Европейката инвестиционна банка (ЕИБ), плюс приблизително 15 милиарда евро от Европейския съюз и държавите-членки.
Посочихте зависимостта от изпълнението на условията, с което в свързан моят въпрос. Помощта наистина зависи от някои критерии, с които сте запознати много добре: редовни, свободни избори, свобода на сдружаването, свобода на печата, свобода на изразяването, борба срещу корупцията, независимост на съдебната система, реформа на армията и реформа на полицията.
Искам да знам кой всъщност ще направи оценка дали тези критерии се изпълняват, особено по отношение на нововъзникващите арабски демокрации. Европейският парламент ще участва ли изцяло в оценката на изпълнението на условията, които са определени, или това ще бъде правомощие на Съвета?
Жозе Мануел Барозу
Нашата идея, надявам се ще се съгласите с нея, е, че Комисията следва да координира инициативата. Всъщност много се гордея с факта, че именно Комисията, заедно с върховния представител, представи незабавно плана за нашия отговор: партньорство за демокрация в Северна Африка и в Южното Средиземноморие, както и партньорство за споделен просперитет. Сега Съветът признава, че всъщност ще бъде добре Комисията да координира инициативата, като, разбира се, Комисията трябва да докладва пред Парламента по въпроса. Поради това само мога да приветствам всяка проява на интерес и усилията на Парламента да участва активно.
Събитията, които протичат понастоящем в някои арабски държави, всъщност са от голямо стратегическо значение не само за тези държави, но също и за световната демокрация, за развитието на мюсюлманския свят и за нас тук, в Европа. Поради това всичко, което сме способни да направим, за да мобилизираме не само институциите на ЕС, но също и нашите общества в помощ на прехода на нашите съседи към демокрация, е много важно и мога само да приветствам интереса, показан от страна на Европейския парламент.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Г-н председател, по въпроса за срещата на Г-8, според финансова информация, която четох, през 2009 г. световният БВП е бил 58 трилиона щатски долара, а паричното предлагане в било 615 трилиона щатски долара. Същевременно по въпроса за "паричната политика", която ви засяга, в нея беше потвърдено, че САЩ емитира нови пари, нови долари, докато Съюзът не емитира нови пари.
Становищата на икономистите се разминават по много въпроси; историята обаче ни е дала два урока: първо, не може да се избегне изпадане в несъстоятелност, като се предложат скъпи заеми, и второ, крайните ограничителни мерки никога не могат да намалят дефицита на макроикономика в рецесия, която е неспособна да обезцени валутата си. Съществува неотложна нужда от еврооблигации, г-н председател. Възприемате ли ги като средство за противодействие на спираловидното увеличаване на емитирането на нови пари от страна на САЩ?
Жозе Мануел Барозу
Всъщност този въпрос трябваше да бъде зададен в първата част на разискването, но мога да отговоря на уважаемия колега, като заявя, че през годините позицията на Комисията е била много открита и всъщност подкрепяща идеята за еврооблигациите. Един от моите предшественици беше първият, който представи идеята за еврооблигациите.
Истината е, че не съществува съгласие между държавите-членки. Това, за което се договориха сега държавите-членки, е създаването на Европейски механизъм за стабилност. Когато бъде създаден, той ще стане първостепенна международна финансова институция в света - най-важната в света по отношение на финансова сила. Мисля, че сега следва да концентрираме усилията си именно в това.
Същевременно сме готови да обсъдим с държавите-членки - и, разбира се, с Парламента - няколко варианта по отношение на възможността за еврооблигации, при условие че държавите-членки са склонни да обмислят тази възможност. Това, разбира се, е много важна и решаваща възможност.
Andrew Henry William Brons
(EN) Неотдавнашната среща на върха на Г-8 искаше да стане известна с това, че предоставя 40 милиарда щатски долара за Египет и Тунис за отхвърляне на диктатурите и възприемане на демокрацията. Въпреки това в изявлението на Г-8 беше посочено, че групата ще подкрепи държавите в региона, които се развиват не само в посока на демокрацията, но също и на пазарната икономика. Тя желае тези държави да "извлекат ползи от глобализацията" и да участват в "интеграция чрез инвестиции", което означава за държавите от Г-8 да стане по-лесно да правят пари в тези държави и след това отново да изнасят парите.
Не съм против това от получателите на помощ да се очаква да прилагат и да поддържат демократични институции и процедури. Това би било съвсем правилно. Не звучи ли обаче заплашително на получателите да се казва кои икономически политики следва да избират и кои да отхвърлят? Със сигурност дарителите нямат право да поучават новите демокрации какви решения по отношение на демокрацията следва да вземат.
Жозе Мануел Барозу
Одобрявам перспективата, която беше приета от Г-8. Считам, че е в наш общ интерес да имаме не само отворени общества, но и отворени икономики. Тези държави са наши съседи и мисля, че най-добрият начин да им помогнем е чрез търговия.
Никога няма да можем да предоставим сумите, от които се нуждаят, ако останат затворени. Например в държавите от Магреба - както вероятно знаете - в действителност търговията между самите тях е почти незначителна. Те искат от нас да отворим пазарите си, но те не търгуват помежду си. Мисля, че е важно да заявим: да, готови сме да ви помогнем, но и вие следва да отворите икономиката си и да се интегрирате в световната икономика.
Всъщност разбираме, че напредъкът на една държава е много ясно обвързан с нейната способност да се интегрира в световната икономика. Само погледнете Азия с държавите, които все още не са демократични; поради факта, че успяха да се отворят, те можаха да се включат в световната икономика и да извлекат известни ползи за своите народи.
Gabriele Albertini
(IT) Г-н председател, г-н Барозу, в окончателната декларация от срещата на върха на Г-8 по отношение на Близкия изток се посочва, че преговорите са единственият начин за намиране на всеобхватно и трайно решение на конфликта. Призовават се Израел и Палестинската автономия да спазват съществуващите споразумения за сътрудничество и да се въздържат от едностранни мерки, които биха могли да възпрепятстват напредъка и бъдещите реформи".
Европейският съюз - важен участник в Г-8 - подкрепя ли това изявление? Ако е така, съобщихте ли това на палестинската страна, която възнамерява да предприеме едностранни действия по време на Генералната асамблея на Организацията на обединените нации през септември?
Жозе Мануел Барозу
По отношение на мирния процес в Близкия изток, не помня нито една международна среща през последните 30 години, на която този въпрос не е споменаван. Отново изразихме нашия настойчив призив за възобновяване на мирния процес и призовахме настоятелно и двете страни да се включат отново в сериозни разговори с цел мирният процес в Близкия изток да се доведе до ефективно приключване.
Всички оценихме новата перспектива на САЩ относно постигането на рамково споразумение като новаторска и далновидна. Въпреки това имаше различни реакции по отношение на подробностите на тази нова перспектива. Споделям откровено с вас, че сред партньорите в Г-8 има различни подходи към сътрудничеството между "Хамас" и Организацията за освобождение на Палестина и по отношение на въпроса за границите от 1967 г.
При разговорите беше изразено и безпокойство от рисковете, които могат да възникнат при потенциален опит от страна на палестинците едностранно да поискат признаване на Генерална асамблея на Организацията на обединените нации. Мога да ви кажа, че ние също обсъждаме това с държавите-членки и че се надявам, че в Европа ще имаме обща позиция по въпроса.
Malika Benarab-Attou
(FR) Г-н председател, г-н Барозу, държавите от Г-8 решиха да предоставят на Тунис и Египет сумата от 40 милиарда евро, както вече беше отбелязано. Европейският съюз обаче трябва да следи за по-голяма прозрачност, видимост и проследяемост; накратко, по-добро управление на тази помощ.
Необходимо е да се концентрираме върху четири основни въпроса: първо, да гарантираме, че при сътрудничеството за развитие се спазват принципите на демокрацията и абсолютната прозрачност; второ, да гарантираме зачитането на правата на човека; да разширим ролята и капацитета на организациите на гражданското общество и да реформираме системата за управление, която се прилага по отношение на помощта, с по-силно участие на Европейския парламент.
Г-н Барозу, ЕС трябва да бъде в състояние да гарантира, че тази помощ ще стигне до хората, за които е предназначена. Какви конкретни мерки планира ЕС в това отношение?
Жозе Мануел Барозу
Уважаеми колега, това, което казахте, отразява точно моите мисли. Напълно съм съгласен с Вас. Сега ще направим това с помощта на няколко инструмента, за да можем да следим, че ангажиментите, поети от всички участващи държави, се изпълняват и прилагат решително. Мога да ви кажа, че всички програми ще бъдат проследени не само от службите на Комисията, но също и от върховния представител, който ще назначи специален представител за въпросния регион. Считаме, че именно чрез подобен диалог ще успеем да помогнем на тези държави, особено чрез увеличаване на участието на гражданското общество.
Неотдавна бях в Тунис, където се срещнах не само с правителството и с президента на републиката, но също и с представители на гражданското общество, организации на жените и профсъюзи. Разбрах, че придават изключително значение на нашата ангажираност не само под формата на подкрепа от правителствата, но също и от гражданското общество. Отново, както заявих на г-жа Sarnez, ангажираността на Европейския парламент също ще бъде много важна в това отношение, в контекста на отношенията със създаващите се парламенти и политически партии в тези млади и нови демокрации.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Г-н председател, на неотдавнашната среща на Г-8 обсъдихте световната икономика и приехте, че усилията следва да бъдат концентрирани върху целите за жизнеспособност на публичните финанси, икономическо възстановяване и действията за справяне с безработицата. Всичко това се прави в полза на обществото и хората.
Въпреки това, ако вземем примера с Гърция, десетки и стотици хиляди граждани излязоха неотдавна на площада и улиците около гръцкия парламент съвсем спонтанно, без да бъдат насочвани да правят това, като призоваха гневно за приемлив стандарт на живот и перспективи. Трябва да се съгласите, г-н председател, че никоя политика не може да бъде ефективна, ако не се подкрепя или, най-малкото, толерира от обществото. Политиката в Гърция на практика е ограничена до дилемата между изтощителни ограничителни мерки или изпадане в несъстоятелност.
Тези социални явления тревожат ли Ви? Те са основен политически проблем. Какви послания можете да изпратите на тези хора, които търсят, по достоен и мирен начин, перспективи и по-добро бъдеще за себе си, за семействата и децата си?
Жозе Мануел Барозу
На първо място, искам да изразя солидарността си с гръцкия народ. Разбирам колко трудни са сегашните времена за Гърция. Но също така считам, че отговорността на политическите лидери на европейско или регионално равнище, независимо дали са в управлението или в опозиция, е да покажат какво трябва да направят държавите. Всъщност без фискална консолидация, без структурни реформи Гърция няма да излезе от кризата.
Истината е, че някои тежки мерки са неизбежни в Гърция и всеки, който твърди обратното, лъже гръцкия народ. Моят призив към гръцките ръководители е да обяснят откровено на населението на Гърция трудните решения, които трябва да вземе държавата. Ние всички ще я подкрепим.
В Европейския съвет аз предложих намаление на лихвените проценти за заеми, предоставени на Гърция. Но нека същевременно бъдем откровени. Гърция сама трябва да положи известни усилия, тъй като една държава не може да съществува вечно с такива високи равнища на дълга.
Това е откровеното послание, което следва да изпратим на правителството и на опозицията в Гърция и което ние в Европа трябва да приемем, ако наистина искаме да помогнем на страната.
John Bufton
(EN) Г-н председател, радвам се, че на срещата на Г-8 засегнахте въпросите, свързани с проблемите на еврозоната. Това е криза и всички ние знаем, че е криза. Както отбеляза предходният оратор, засегнати са много държави-членки. Неотдавна в Мадрид имахме проблеми, при които хората протестираха по улиците. Протести имаше в Лисабон, дори и там, а видяхме какво се случи и в Гърция.
Не е ли време, г-н Барозу, да се изправите - преди малко споменахте за изричане на лъжи - и да кажете истината и че съществува вариант: че на тези държави следва да се позволи да напуснат еврозоната? Това е единственият изход.
Жозе Мануел Барозу
Изключително много уважавам всички наши демократични държави, така че не зависи от мен да им кажа какво следва да направят по този въпрос. Но знаем, че Гърция няма намерение да напуска еврозоната. Аз съм в постоянен контакт както с гръцките органи, така и с основната опозиционна партия и зная много добре, че те не искат да напуснат еврозоната.
Вероятно някои от вас, уважаеми колеги, искат държавата да напусне еврозоната или може би вашата държава не е в еврозоната и ние уважаваме това, но Гърция е силно ангажирана с европейския проект. Гърция има затруднения и ние се опитваме да я подкрепим, но, моля, не нападайте еврото по идеологически причини.
В действителност има държави извън еврозоната, които имат най-малкото съпоставими проблеми. Исландия не е член на еврозоната, но Исландия изпадна в несъстоятелност. Нека кажем откровено: Исландия беше една от най-богатите държави в света по доход на глава на населението преди финансовата криза.
В Европейския съюз също имаме държави, които са изправени пред същите затруднения поради много високи равнища на разходите. Така че всъщност еврото не е проблемът; проблемът е много високото равнище на дълга или много високото равнище на дефицитите в икономиките.
Председател
Времето за въпроси към председателя на Комисията приключи.
