Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0552/2010).
Следните въпроси са отправени към Комисията.
Първа част

Относно: Критерии от Базел ІІІ и европейски банки
На 12 септември 2010 г. Базелският комитет обяви определянето на нови критерии в рамките на укрепването на стабилността на финансовата система . Тези критерии предвиждат по-специално увеличаване на съотношението между обикновени акции и претеглените активи.
При това положение Комисията може ли да отговори на следните въпроси? Счита ли, че необходимостта от Базел ІІІ произтича от скорошната финансова криза или допълва структурните слабости, които Базел ІІ не беше в състояние да преодолее? Какви ще бъдат последствията от Базел ІІІ върху осигуряването на ликвидност от страна на европейските банки на пазара? Счита ли, че Базел ІІІ ще доведе до ускоряване на сливанията между банки? Счита ли, че новите дадености поставят в още по-неизгодна позиция малките банки в сравнение с големите банкови групи? Следва ли тези критерии да бъдат предмет на по-широка консултация в рамките на Г-20 от гледна точка на установяването на основи за по-справедлива конкуренция за финансовия сектор на световния пазар?
Мишел Барние
Г-н председател, добър вечер на всички ви. Буквално току-що пристигам от Люксембург, г-н председател, където Съветът на министрите на икономиката и финансите проведе свое заседание и постигна единодушно съгласие относно проектодиректива за хедж-фондовете и дяловото участие.
Споменавам това сега, пред Парламента, защото този проект на документ, който ще остане такъв, докато вие самите проведете разискване по него тук, до голяма степен се дължи на Европейския парламент, на работата на вашият докладчик, г-н Gauzès и на множеството изменения, които бяха внесени и включени в окончателното гласуване на Съвета на министрите, и по-специално на тези, свързани с пакета за финансов надзор, който също в значителна степен се дължи на приноса на Европейския парламент.
Естествено, сега ще работим заедно с Парламента, за да стигнем до окончателен вариант на споразумението за регламентиране за хедж-фондовете и дяловото участие. За пръв път този сектор ще бъде предмет на европейско регулиране и бих искал да ви благодаря за ролята, която вече изиграхте във връзка с този проект за директива.
Г-жа Kratsa-Tsagaropoulou отправи към мен въпрос относно обсъжданията, които се водят в Базел и които са свързани с въпроса за регламентирането, което току-що споменах. Реформата в банковото дело е много важен проблем и аз отново приветствам ангажираността на Парламента, която се проявява в отличната работа на г-н Karas; говорихме за това тук преди около две седмици. Към вас ще бъде отправено искане да дадете становище относно предлаганата Директива за капиталови изисквания 4, която ще бъде представена през пролетта на 2011 г. в приложение на споразумението Базел III в Европа.
Госпожи и господа, малко е да се каже, че се сблъскахме и все още сме изправени пред безпрецедентна финансова криза, която още не е отминала. Според Международния валутен фонд загубите на банките вследствие на кризата възлизат на 2 300 млрд. евро към края на 2010 г., като половината от тази сума се дължи на европейските банки. Кризата, която започна във финансовия сектор, потопи европейската икономика в тежка рецесия. Европейският брутен вътрешен продукт (БВП) се сви с 5,7%, или 700 млрд. евро само през настоящата година.
Трябва да възстановим доверието и стабилността в банковия сектор и да се погрижим кредитите да продължат да подхранват реалната икономика, бизнеса, заетостта и растежа. Европейският съюз и държавите-членки приеха безпрецедентен набор от спешни мерки, които по онова време, не много отдавна, се финансираха от данъкоплатците. Така Комисията одобри държавна помощ в размер на 4 100 милиарда, възлизаща на 35% от европейския БВП. В съчетание с фискалните политики, насочени към извеждането на Европа от рецесията, тези мерки за подкрепа поддържат дефицита и публичния дълг.
Госпожи и господа, гражданите и данъкоплатците бяха тези, които платиха веднъж - ще платят ли за втори път? Мисля, че не и се надявам да е така, защото не би било справедливо Наша политика е да сме далновидни, тъй като превенцията винаги струва по-малко от лечението. Необходимо е да предотвратим повторната поява на кризата и на катастрофалните й последици и именно за да пренесем тази потребност от далновидност и превенция в предпазливите ни политики, ще въведем разпоредбите на Базел III в Европа.
В същия дух искаме да осигурим на Европа превантивна рамка за решаване на кризи в банковото дело, която отново ще се основава на становищата на Парламента. Имам предвид, по-специално, работата, с която се захвана г-жа Ferreira.
С решението си от 2 април 2009 г. Г-20 възложи на Базелския комитет за банков надзор задължението да внесе основни подобрения в предписанията на Базел II - там, където е необходимо, за да се засили издръжливостта на банките и да се подобри финансовата стабилност. Ръководителите от ЕС изразиха подкрепата си за тази цел на 19 и 20 март 2009 г. Предписанията на Базел III бяха изготвени в рамките на Базелския комитет от експерти от регулаторните и надзорни органи на 27-те основни международни банкови пазари с много активното участие на Комисията, действаща от името на всички държави-членки на Европейския съюз.
Анализът, изготвен от нашата Комисия и Базелския комитет, показва, че новите предписания ще укрепят финансовата стабилност, ще ограничат процикличността и ще доведат до значителни икономически и социални ползи за широк диапазон от заинтересовани страни благодарение на очакваното понижение на честотата на банковите кризи и на рисковете, които те водят след себе си. По-специално, от тази реформа ще се облагодетелстват кредитополучателите, дружествата и физическите лица, но също и кредиторите, правителствата, малките и средните предприятия и гражданите ни като цяло.
Несъмнено тези ползи ще се проявят едва след време поради постепенното въвеждане на новите предписания и преходните разпоредби, обявени от Групата на управителите и ръководителите на надзора на 12 септември 2010 г.
Същото се отнася за изискванията за ликвидност. Разпоредбите за ликвидността подлежат на наблюдение в периода до 2015 г. Г-жа Kratsa-Tsagaropoulou ми зададе въпроса дали новите правила ще ускорят сливанията на банки; не това е целта на реформата, но ако някои банки не са успели да изпълнят тези нови предписания навреме и поради това е трябвало да се слеят с конкурентите си или дори с партньорите си, това би довело до по-голяма защита на техните депозанти и кредитори, както и до повишена финансова стабилност.
Разбирам и опасението Ви, че новите разпоредби ще засегнат несъразмерно по-малките банки. Количественото проучване, проведено от Комитета на европейските банкови надзорници относно въздействието на Базел III върху банковия сектор, сочи, че малките банки, г-жо Kratsa-Tsagaropoulou, в действителност ще бъдат по-слабо засегнати от новите разпоредби, отколкото 50-те водещи банкови групи в Европейския съюз. Това се дължи главно на по-високата степен на начална капитализация на малките банки, както и на по-семплия им бизнес модел.
Накрая, Комисията придава голямо значение на утвърждаването на лоялната конкуренция на международно равнище. На този етап не считам за препоръчително Г-20 да подема нов голям дебат относно всичките предписания, определени във връзка с Базел III, защото те бяха резултат от дълги и балансирани обсъждания. От друга страна, политическото управление на Г-20 и на Съвета за финансова стабилност е инструмент за Европа, който й дава възможност да гарантира, че по същество всички ще въведат Базелското споразумение правилно и навреме. Това мога да кажа в отговор на много важния Ви въпрос.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Г-н председател, съгласна съм, че членът на Комисията Барние даде много изчерпателен отговор. Той разясни всеки отделен въпрос, което не винаги е така при отговорите на Комисията. Бих искала, ако ми позволите, г-н член на Комисията, да Ви задам един допълнителен въпрос относно ликвидността на банките съгласно Базел III. Считате ли, че ликвидността няма да бъде пряко засегната, тъй като пазарът вече страда от липсата на ликвидни средства в банките, и че мерките ще се прилагат постепенно? Защо Комисията счита, че споразумението няма да повлияе на ликвидите средства в момент, в който пазарът изпитва такава остра необходимост от тях?
Paul Rübig
(DE) Г-н Барние, би ми било много интересно да разбера какви са последиците от Базел II за пазара на САЩ, където множество - стотици - малки банки вече фалираха. Какво въздействие оказва споразумението върху големите банки? Какво е положението в САЩ по отношение на Базел III? Дали това споразумение ще бъде въведено тук по същото време, както в Европа, или САЩ ще го въведе преди нас? Какъв е графикът за въвеждането на Базел II и Базел III по отношение на САЩ?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н член на Комисията, бих искал да Ви благодаря за тази информация, която е важна поради факта, че представя финансовото положение в Европа и финансовото състояние на банките, а с тези неща Европейската комисия се занимава ежедневно. За щастие, наблюдаваме известно подобрение в това отношение. Въпросът ми е много кратък: споменахте, че през пролетта на 2011 г. Европейската комисия ще обяви нови предложения. Бихте ли казали малко повече за това какви ще са съществените характеристики на тези предложения?
Мишел Барние
Г-н председател, г-жа Kratsa-Tsagaropoulou ми зададе въпрос относно ликвидността. Искам да повторя, че финансовата криза показа, че банките в състояние на свръхликвидност се въздържат от предоставяне на кредити на междубанковия пазар, защото много предпазливо са натрупали ликвидни средства за собствените си потенциални нужди. Освен това този проблем се изостри поради липсата на разбиране на финансовата стабилност на други институции. По мое мнение, новите изисквания за ликвидността ще спомогнат за решаването на проблема с недостатъчната ликдвидност на пазарите както чрез подобряване на управлението на риска по отношение на ликвидността на банките, така и чрез укрепване на паричните им резерви.
В преходните разпоредби, замислени от Базелския комитет, се предвижда новият коефициент на покритие на ликвидността да стане задължителен, г-жо Kratsa-Tsagaropoulou, едва от 2015 г., с което според мен ще се даде достатъчно време на банките да спазят изискванията и да ограничат всички нежелани въздействия върху пазарите по време на преходния период.
Г-н Rübig, споменахте Базел II. Позволете да припомня на всички ни, че в Съединените щати, които споменахте, споразумението Базел II все още не е въведено, както, бих могъл да добавя, и Базел 2.5. По време на първото ми посещение в САЩ, на 9 и 10 май 2010 г., наред с другото, сключих сделка или по-скоро постигнах споразумение с американския министър на финансите - с когото ще се срещна отново следващата седмица - за да гарантирам въвеждането на Базел 2.5 от страна на Съединените щати в средата на 2011 г.
Г-н Rubig, въпросът Ви е много важен, защото ни се дава възможност да заявим, че имаме международни ангажименти. Американците изиграха важна роля в изготвянето на стандартите от Базел. Те са тясно ангажирани с процеса и следователно би било непонятно... нека кажа това по по-положителен начин. Би било съвсем нормално тези съвместни решения да се прилагат съвместно и паралелно. Отнасям се с голямо внимание към тази паралелност със Съединените щати; нещо повече, ще се погрижа за нея след няколко дни по време на второто ми посещение.
По отношение на въздействието на Базел III както върху големите, така и върху по-малките банки, по принцип ще процедираме много внимателно, с проучвания на макро- и микроикономическите въздействия, без да импровизираме, и аз ще използвам всички маржове на гъвкавост за разработката на добри мерки и добри решения, които са възможно най-добре премерени.
Г-н Zemke ми зададе въпрос относно сроковете. Това, което ще направим, г-н Zemke, през пролетта на 2011 г., е да изготвим законодателни текстове, проект на директива, наречена Директива за капиталовите изисквания 4 (ДКИ 4); след като приключим с всички проучвания на въздействията, с оценката на мерките от Базел, с проучването на макро- и микроикономическите въздействия и с оценките на другите мерки, към които подхождам с голямо внимание - говорих за това по-рано - които включват външен или вътрешен надзор, с тази директива надлежно ще се въведе система за предотвратяване на рисковете в банките, която ще бъде последвана от трансатлантическа оценка.
Необходими са ми няколко месеца, за да свърша работата щателно: да изслушам Парламента, да изслушам заинтересованите страни от областта на финансовите услуги, да предприема правилните стъпки и да направя добри предложения. Всичко това ще се случи през пролетта на 2011 г. с ДКИ 4 и със законодателните текстове.
Относно: Среща на високо равнище Африка-ЕС / Продоволствена сигурност
На 16 октомври се чества Световният ден на прехраната. Неотдавна Организацията за прехрана и земеделие към ООН предупреди, че положението продължава да бъде неприемливо, въпреки слабото подобрение по отношение на броя на хората по света, които страдат от хроничен глад (925 милиона през тази година, в сравнение с 1,023 млрд. през 2009 г.). Липсата на продоволствена сигурност излага на риск постигането на цел 1 от Целите на хилядолетието за развитие, по-специално в Африка на юг от Сахара. В очакване на следващата среща на високо равнище ЕС-Африка (Триполи, 29 и 30 ноември) много заинтересовани страни призовават в рамките на стратегическото партньорство да се отдаде по-голямо значение на продоволствената сигурност, включително на аспектите, свързани с достъпа до храни, инфраструктурите, собствеността върху земята и приспособяването към изменението на климата. Комисията счита ли за необходимо да се създаде ново партньорство, насочено към продоволствената сигурност, в рамките на съвместната стратегия ЕС-Африка? Предвижда ли се да се активизира дейността и координацията по хоризонталните въпроси, съдържащи се в съществуващите партньорства, с цел да се обезпечи продоволствената сигурност в Африка?
Андрис Пиебалгс
Г-н председател, във въпроса са засегнати много важни проблеми. Да се гарантира на всеки гражданин достъп до питателна храна е главна цел на сътрудничеството за развитие. Ето защо намаляването наполовина на процента на гладуващите хора с право е първата от осемте Цели на хилядолетието за развитие, които световната общност обеща да постигне до 2015 г.
Продоволствената сигурност ще остане главен приоритет на Европейския съюз и в отношенията му с Африка, където много страни изостават от графика за постигане на ЦХР 1, където над 70% от населението живее в селските райони и където около 90% от селскостопанското производство се осъществява от дребни собственици в семейни стопанства.
Продоволствената сигурност вече беше приоритет на първия план за действие ЕС-Африка в рамките на партньорството във връзка с ЦХР и ние ще предложим тя да остане приоритетна област в следващия план за действие, който в момента се изготвя.
Също така ще се погрижим на междусекторните аспекти, които са пряко свързани с продоволствената сигурност, като научните изследвания, търговията и регионалната интеграция, да се придаде надлежното практическо значение в този следващ план за действие.
Акцентът, който Европейският съюз поставя върху продоволствената сигурност, върви ръка за ръка със значението, което самите африкански лидери отдават на селското стопанство и на продоволствената сигурност.
Всеобхватната програма за развитие на селското стопанство в Африка е общата рамка за действие в тази област и ние ще продължим да я подкрепяме.
От друга страна, считам, че на този етап разполагаме с достатъчно механизми, за да се погрижим за доставката на питателна храна и че не е необходимо да се въвежда ново специално партньорство за продоволствена сигурност в съвместната стратегия Африка-ЕС.
Както отбелязах, този аспект вече попада в обхвата на партньорството относно ЦХР, наред с останалите.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Г-н председател, много Ви благодаря, г-н член на Комисията, за Вашия отговор, който ще е много полезен с оглед на срещата на високо равнище Европейски съюз-Африка.
Бих искал да Ви попитам дали можете да ни предоставите някаква допълнителна информация за това какви разисквания са се състояли на проведената в Ню Йорк среща на високо равнище, посветена на целите на хилядолетието за развитие, във връзка с продоволствената сигурност и дали Комитетът за световна продоволствена сигурност към Организацията за прехрана и земеделие е получил необходимия стимул, за да координира глобалните усилия за борба с глада.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, преди около една година, през август 2009 г., Комисията създаде механизма Reflex за уязвимите страни като задели 500 млн. евро с цел противодействие на влиянието на глобалната икономическа криза върху по-крехките африкански държави в периода 2009-2010 г.
Направена ли е оценка на тази програма от Комисията, за да се установи дали в крайна сметка тези парични средства са били правилно използвани? Ще припомня на Парламента, че тази програма е ориентирана към дребните земеделски стопани, на които се предоставят изкуствени торове и семена за посев, за да могат да увеличат продукцията на своите стопанства в дългосрочен план и да постигнат продоволствена сигурност в средносрочен план.
Marc Tarabella
(FR) В допълнение към цифрите, цитирани от нашия уважаван колега, г-н Guerrero Salom, от 829-те милиона жители на Африка на юг от Сахара около 240 милиона гладуват - т.е. 30% от населението. При все това, след като знаем, че производството на храни и селскостопански продукти се е увеличило 2,6 пъти през втората половина на ХХ век, става ясно, че за 50 години то е нараснало повече, отколкото за 10 000 години преди това.
С оглед на това считам, че е безотговорно да продължава отглеждането на памук като първична продукция, например в Буркина Фасо, когато 49% от населението гладува. Не трябва ли, г-н член на Комисията, в политиките за развитие да се възстанови централното място на производството на хранителни продукти сред приоритетите на тези политики?
Андрис Пиебалгс
член на Комисията. - (EN) Накратко за срещата на високо равнище, посветена на целите на хилядолетието за развитие, мисля, че главният резултат от тази среща на високо равнище е ясното споразумение между развитите и развиващите се страни за успешно постигане на ЦХР до 2015 г., и по-специално на ЦХР 1 за намаляване наполовина на бедността в света, а също и за засилено внимание към въпросите на продоволствената сигурност. Съвсем ясно е, че сега трябва да предприемем множество мерки, за да постигнем целите на хилядолетието за развитие.
Относно въпроса на г-н Papanikolaou, разполагаме с два механизма. Reflex беше ориентиран предимно към страните, засегнати от кризата. Също така изплатихме средства по линия на инструмента за продоволствена помощ в размер на 1 млрд. евро в подкрепа на дребните земеделски стопани и това определено доведе до множество резултати в отклик на продоволствената криза. В много държави положението с доставката на хранителни продукти се подобри. Проблемът е, че това е еднократна мярка в посока към продоволствената сигурност, така че ние оказваме помощ в период на криза.
Така стигаме до въпроса, зададен от г-н Tarabella. Продоволствената сигурност е определено една от областите, които ще предложа в Зелената книга като област на специално внимание от страна на Европейския съюз, особено след като натрупахме много положителен опит с инструмента за продоволствена помощ. Знаем какво следва да се направи и действително трябва да се опитаме да постигнем ефективен растеж, основаващ се и на селскостопанските структури, които все още преобладават в Африка.
Втора част
Относно: Контрол на прилагането на правата на пътниците с въздушен и железопътен транспорт
По силата на Регламент (ЕО) № 261/2004http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=QT&reference=H-2010-0453&language=BG" \l "def1" и Регламент (ЕО) № 1371/2007 се предоставят много важни общи основни права на всички пътници от Европейския съюз с въздушен и железопътен транспорт. Всяка държава-членка делегира контрола на прилагането на този регламент на независим орган.
Как Комисията може да гарантира, по-специално като се има предвид хаотичното понякога управление на положението с пътниците с въздушен транспорт вследствие на изригването на исландския вулкан, че органите за контрол прилагат регламентите по единен начин и че разполагат с достатъчни средства, за да реагират бързо?
Сийм Калас
Както отбеляза уважаемият колега, в Регламент (ЕО) № 1371/2007 относно правата на пътниците, използващи железопътен транспорт, Регламент (ЕО) № 261/2004 относно правата на пътниците, използващи въздушен транспорт - нека добавя и Регламент (ЕО) № 1107/2006 относно правата на хората с увреждания и на хората с ограничена мобилност при пътувания по въздух - се уреждат определени минимални, общи права на гражданите, когато пътуват с железопътен или въздушен транспорт.
Правилното прилагане на тези регламенти трябва да се гарантира от националните правоприлагащи органи, определени от държавите-членки. Именно тези органи трябва да предприемат всички разумни мерки, за да се гарантира пълното зачитане на правата на пътниците. Задачата на Комисията е да се погрижи за правилното въвеждане и прилагане на правото на ЕС от държавите-членки като постоянно следи дейността им.
Националните правоохранителни органи нямат правно задължение да докладват единствено съгласно разпоредбите на регламентите. Те откликват на искания на Комисията в съответствие с общия принцип за лоялно сътрудничество между държавите-членки и институциите на ЕС, заложен в Договора.
Относно кризата, предизвикана от вулканичната пепел, Комисията реагира бързо и положи свръхусилия, за да гарантира, съгласно заключенията на извънредното заседание на Съвета, проведено на 4 май, 2010 г., единното и хармонизирано прилагане и налагане на правилата относно правата на пътниците, използващи въздушен транспорт, навсякъде в ЕС. За да постигне тази цел, Комисията изготви и съгласува с националните органи неофициални тълкувателни насоки и поддържа тясна връзка с тях и с всички заинтересовани страни.
Marc Tarabella
(FR) Г-н член на Комисията, Вие лесно ще разберете, че приемането на регламенти относно правата на пътниците, използващи въздушен, железопътен и, от скоро, морски транспорт, с право запали искра на надежда у европейските граждани най-сетне да се намерят бързи финансови решения на закъсненията, на отказаните резервации и отменените пътувания и на други сериозни пречки. Тези граждани с още по-голямо разочарование узнават, че по хиляди жалби все още не са предприети последващи действия, например след изригването на вулкана в Исландия, който споменахте.
Действително, държавите-членки не осигуряват такива оперативни и ефективни регулаторни служби, които биха принудили дружествата да изпълняват тези регламенти и биха им налагали финансови наказания, ако не го правят. В Белгия, например, регулаторната служба в областта на икономиката не е наложила нито едно наказание на която и да било авиокомпания от 1 февруари 2006 г. насам, което показва, че при това положение не се решават проблемите на потребителите.
Ádám Kósa
(HU) Имам един кратък въпрос. Какво мислите за различните транспортни сектори, за разликите в третирането от тяхна страна на правата на пътниците? Въпросът ми е дали ли г-н членът на Комисията или Комисията имат някакви планове за единно управление на правата на пътниците и за единен контрол на тяхното прилагане в различните транспортни сектори?
Justas Vincas Paleckis
(EN) Положението с вулкана показва, че някои държави-членки на Европейския съюз, особено новите, нямат алтернатива. Те нямат железопътни връзки със западна Европа и това включва вашата собствена страна, г-н член на Комисията, както и моята страна.
Ускори ли тази ситуация работата по проекта за железопътната линия "Балтика"?
Сийм Калас
Първо, относно преживяната криза с вулкана и правата на пътниците: разполагаме с доста изчерпателни обзорни прегледи, които показват, че в повечето случаи авиокомпаниите са действали отговорно, а поведението на пътниците - рационално и разумно, така че повечето проблеми от този тип са уредени. Разбира се, винаги има искания и винаги има проблеми, но никой не говори за наказания на авиокомпаниите: става въпрос за необходимите обезщетения от тяхна страна.
Доколкото знам, ние се занимаваме с онези искания, които не са били третирани особено добре. Поддържаме връзка с националните правоприлагащи органи, но въпросът е все още в ръцете на тези органи и картината съвсем не е толкова лоша.
В отговор на следващия въпрос, да, ние настояваме за хармонизирани правила относно правата на гражданите, използващи всички видове транспорт. На 30 ноември ще проведем консултация тук, за да обсъдим със Съвета твърде спорния въпрос за правата на пътниците, използващи автобусен транспорт. Вече имаме законодателство, уреждащо правата на пътниците, ползващи железопътен транспорт, но то е по-малко амбициозно. По отношение на авиолиниите - да, настояваме за хармонизиран набор от основни принципи.
Относно железопътната линия "Балтика", ще направя всичко, което е по силите ми, за разработката на този проект и се надявам, че ще можем да си сътрудничим с вас и с всички наши страни за успеха на този проект.
Относно: Директива 2002/15/EC
На16 юни 2010 г. Парламентът гласува за отхвърляне на предложението на Комисията за организацията на работното време на лицата, извършващи транспортни дейности в автомобилния транспорт. Какво е актуалното състояние по отношение на това предложение?
Сийм Калас
Актуалното състояние е, че след отхвърлянето му от Парламента, на 30 юни 2010 г. Комисията реши да оттегли предложението.
Тъй като понастоящем в обхвата на директивата попадат и самостоятелно заетите водачи на моторни превозни средства, държавите-членки трябва да покажат как те спазват законовите си задължения и да приложат правилата спрямо тези самостоятелно заети водачи на МПС.
Комисията поиска информация от държавите-членки относно транспонирането и прилагането на директивата по отношение на самостоятелно заетите водачи на МПС. Комисията ще вземе решение относно всякакви необходими действия, след като получи и анализа отговорите.
Marian Harkin
(EN) Благодаря ви за Вашия отговор. Просто се питах дали имате някакви предложения или насоки, които възнамерявате да представите на държавите-членки, за да им подскажете как да следят работното време на самостоятелно заетите водачи на МПС, и по-специално времето, което те посвещават на почистване или поддръжка на своите автомобили, или на изготвяне на документацията, свързана с въпросната работа, което според мен ще бъде изключително трудно за проследяване.
Освен това, ще разгледате ли социално-икономическото въздействие върху водачите, собственици на автомобили, като се има предвид, че сега времето им за управление на превозни средства ще бъде значително намалено?
Сийм Калас
За сега нямаме никакви идеи за това как да изготвим такива насоки; това определено е много сложен въпрос и ние ще го обсъдим с държавите-членки. От правна гледна точка сега разпоредбите в тази директива са в сила и трябва да бъдат съблюдавани, но за момента обмисляме насоките и анализираме отговорите, а след това ще видим какво можем да направим.
Относно: Пътна безопасност 2011-2020 г.: Специална грижа за училищните автобуси и техните водачи
Почти всяка година в ЕС 35 000 души загиват, а други 1 700 000 биват ранени при пътно-транспортни произшествия. В статистическите данни една цифра буди още по-силно безпокойство: повече от 1 100 от жертвите на ПТП в ЕС са деца (2008 г.). В духа на европейската програма за действие в областта на пътната безопасност за периода 2011-2020 г. и предвид факта, че всекидневно милиони деца се возят от и до училищата си с училищни автобуси, въпросите към Комисията са следните:
Какви конкретни инициативи и действия възнамерява да предприеме в сътрудничество с държавите-членки за по-ефективна превенция на пътно-транспортните произшествия, при които загиват деца? Възнамерява ли да пристъпи към определяне на по-строги изисквания за сигурност и качествен контрол на превозните средства, които се експлоатират като училищни автобуси, както и на професионалните водачи на тези автобуси (например оборудване с относително високи технологии, допълнителни редовни проверки на правоспособността, опита и личната безупречност на водачите, например чрез психотестове)?
Относно: Цели относно безопасността на движение по пътищата в ЕС
Загрижена ли е Комисията за това, че броят на загиналите при пътнотранспортни произшествия на територията на ЕС годишно все още остава неприемливо висок, 35 000 смъртни случая за 2009 г. в рамките на Съюза? Загрижена ли е Комисията за това, че Европейският план за действие в областта на безопасността на движението по пътищата, целящ намаляване на смъртните случаи по пътищата от 50 000 на 25 000 между 2001 г. и 2010 г. се провали? Би ли могла Комисията да очертае по какъв начин ще гарантира постигането на целите на ревизираната програма на ЕС за безопасност на движението по пътищата за периода 2011 г. - 2020 г.?
Сийм Калас
Комисията приема, че годишният брой на загиналите при пътнотранспортни произшествия на територията на ЕС все още остава неприемливо висок.
През 2009 г. по пътищата на ЕС са загинали около 35 000 души, което съответства на размера на малък град.
Комисията обаче не приема мнението на уважаемия член на Парламента, че третата Европейска програма за действие за безопасност по пътищата 2001-2009 г. се е провалила. Също така, че първоначалната цел не е постигната. Тя доведе до силна мобилизация на всички ангажирани страни. През този период в Европейския съюз беше спасен живота на 78 000 души и като цяло не беше допуснато 2 милиона души да пострадат.
Извън цифрите, ползата от гледна точка на избегнатите страдания и лични или семейни трагедии е неизмерима. В приетите неотдавна "насоки за политиката в областта на пътната безопасност през периода 2011-2020 г." Комисията предлага да продължим да се придържаме към целта за намаляване наполовина на броя на загиналите при пътнотранспортни произшествия в рамките на Европейския съюз, като започнем от резултатите, получени през 2010 г.
За да се постигне тази цел, ще е необходима по-голяма ефективност на политиките за пътна безопасност на равнище на ЕС и на национално равнище. Това включва силна политическа ангажираност от страна на всички държави-членки, и по-специално на онези с неблагоприятни статистически данни относно безопасността, което би трябвало да намери отражение в разработката на всеобхватни национални стратегии за безопасност по пътищата, като се заимстват практики с доказан успех другаде. Ще са необходими и специални усилия за намаляване на пътнотранспортните произшествия в области, в които напредъкът е по-слаб, като безопасността на мотоциклетистите или безопасността по пътищата в селските райони.
Технологичното развитие, и по-специално така наречените интелигентни транспортни системи, също ще изиграят важна роля.
Що се отнася до конкретния въпрос за превенцията на пътнотранспортните произшествия с участието на деца, по-специално пътуващи с училищни автобуси, следва да се отбележи, че през последното десетилетие е постигнат значителен напредък, а именно, намаление със 70% на броя на загиналите деца на възраст под 15 години.
Комисията обаче напълно съзнава необходимостта да се гарантира висока степен на закрила на децата, които съставляват една особено уязвима категория потребители.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Благодаря Ви за Вашия отговор, г-н член на Комисията. Въпреки това ще задам своя въпрос, г-н член на Комисията, тъй като всеки ден милиони ученици пътуват до и от училище с превозни средства, които се използват като училищни автобуси. Говорим буквално за цвета на европейската младеж. Поради това считам, че действително трябва да приемем по-строги стандарти за техническа безопасност на тези превозни средства, по-строги и по-чести прегледи, за да се гарантира, че тези стандарти се прилагат и, разбира се, по-строги проверки на професионалните умения на водачите на тези автобуси.
Считам, г-н член на Комисията, че колегията следва да помисли за инициатива в тази насока. Сигурен съм, че тя ще бъде много добре приета от европейското обществено мнение, защото, както отбелязах по-рано, говорим за много уязвима група, която докосва сърцата и умовете на всички европейски граждани.
Jim Higgins
(GA) Изобщо не съм съгласен с члена на Комисията, че нещата са задоволителни. Както той потвърди, през 2009 г. са загинали 35 000 души. Това е резултатът от стратегията за безопасност по пътищата на Европейския съюз между 2000 и 2010 г. - с 15 000 души повече от занижената цел, поставена от Комисията. Аз питам члена на Комисията дали той или Комисията имат някакъв план или някакви нови идеи за подобряване на положението? Настоящите усилия не дават резултат. Проваляме се.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Цифрата 35 000, отнесена към смъртните случаи, причинени от пътнотранспортни произшествия, е равносилна на населението на един малък европейски град, който изчезва всяка година, нещо, което считам за изключително сериозен въпрос. Пешеходците, велосипедистите и мотоциклетистите съставляват 57% от жертвите на пътнотранспортни произшествия. Считам, че образоването в това отношение е нещо, което определено липсва в общообразователната подготовка на децата (тъй като имаше и въпрос относно учениците). Ето защо Ви задавам въпроса какви мерки предприема Комисията за образоването на онези, които са изложени на риск във връзка с движението по пътищата.
Marian Harkin
(EN) Имам съвсем конкретен въпрос към члена на Комисията във връзка с училищните автобуси. Дали Комисията би разгледала предложението на всяка седалка да има само по едно дете и всички деца под 15 години задължително да пътуват с предпазни колани в училищните автобуси?
Сийм Калас
Най-напред за автобусите. Имаме строги разпоредби, регламентиращи техническите стандарти за автобусите и специално училищните автобуси. Не съм чувал за някакви особени тревоги поради проблеми с училищните автобуси като такива. Разбира се, ние ще следим положението и предлагаме - стигам до последния въпрос - да се спазват стриктно правилата за надлежно настаняване на всички деца и за използване на предпазни колани. Не съм получавал обаче никакви сигнали във връзка с проблема за пътната безопасност, че училищните автобуси представляват проблем, който не се управлява добре.
30 000 души са загинали и, разбира се, всички ние сме недоволни от това. Всяка жертва на произшествие е трагедия, но определено не съм съгласен, че този план за действие в областта на безопасността на движението по пътищата е провал. Броят на жертвите в Европа е спаднал с 40%. В собствената ми страна той е намалял четири пъти през последните 15 години. Ние следвахме същия път. За онези от вас, които се интересуват от плановете ни, точно преди лятната ваканция приехме насоки за политиката, които съставляват следващият план за действие за пътна безопасност и целта ни е същата - да се намали наполовина броят на жертвите.
Описани са множество мерки, които могат да спомогнат за постигането на тази цел, включително обучение на хората, които са най-уязвими в пътното движение. Най-уязвими винаги са възрастните хора, пешеходците, велосипедистите, а също и мотоциклетистите, за които очевидно е необходимо специално внимание, тъй като тяхната категория е единствената, в която броят на жертвите се е увеличил - във всички останали категории е отбелязан спад.
Относно: Прекалено увеличаване на трафика в Балтийско море
Международната неправителствена организация Световен фонд за дивата природа обяви през август, че увеличаването на търговската дейност в Балтийско море през следващите 20 години ще нанесе сериозни щети на морето. Корабоплаването, промишлената дейност в открито море и туризмът ще нараснат почти двойно. В сектора на туризма се предвижда броят на пасажерите на корабите да се увеличи от 5 на 20 милиона. През 2030 г. броят на корабите ще се увеличи от 4000 на 9000. Пропорционално нараства вероятността от екологични инциденти. В момента се регистрира годишно увеличаване с над 150 кораба. Разливите на горива в Балтийско море, за разлика от другите морета, бързо замърсяват плажовете. Морската вода се обновява едва на всеки 30 години..
Как оценява Комисията заплахата, която представлява прекалено увеличения трафик в Балтийско море и какви мерки предлага да приемат държавите-членки, които имат излаз на морето, за разрешаване на посочения проблем? Одобрява ли Комисията предложенията на НПО за ограничаване на търговското корабоплаване в Балтийско море?
Сийм Калас
Може би цифрите в моите документи са малко по-различни, но, разбира се, мога да отговоря успешно на въпроса на г-н Paleckis.
Морският транспорт в Балтийско море се е увеличил значително през последните години в резултат на бързия икономически растеж. В същото време Европейският съюз разполага с една от най-напредничавите регулаторни рамки за морска безопасност в света днес. Третият пакет за морска безопасност, приет от Парламента и Съвета през 2009 г., е значително по-усъвършенстван в сравнение със системата на ЕС за контрол на движението на корабите и за информация. Той обхваща всички морета, заобикалящи Европа, и въвежда строги проверки на корабите, посещаващи пристанища в ЕС, известни още като държавен пристанищен контрол. Пакетът съдържа специфични мерки за Балтийско море, като например изисквания за безопасно корабоплаване през зимата и завишени стандарти за корабите по отношение на леда.
Комисията работи в тясно сътрудничество с всички държави от ЕС с излаз на Балтийско море за осигуряване на безпрепятствено прилагане на тези нови мерки. Европейската агенция за морска безопасност (EMSA) също осигурява техническа помощ. Ако възникне авария, EMSA разполага с кораби в готовност за реагиране при замърсяване, както и с оборудване, намиращо се постоянно в Балтийския регион. Това е в допълнение към мерките за реагиране при замърсяване, които вече бяха въведени от балтийските държави.
Комисията поддържа и постоянен диалог с Руската федерация, за да гарантира съгласуваното прилагане на правилата за безопасност в Балтийско море. В тази рамка Комисията възнамерява да започне пилотен проект с Руската федерация за следене на морския трафик в Балтийско море. В една неотдавна приета стратегия на ЕС за Балтийския регион също са засегнати безопасността и сигурността.
Бих искал, разбира се, да откликна на интересното предложение за намаляване на морския транспорт в Балтийско море, но всякакво ограничаване на морския трафик преди неговото въвеждане трябва да бъде внимателно обмислено и да е в съответствие с Конвенцията на ООН по морско право и с други международни конвенции. Международната морска организация вече признава Балтийско море за особено чувствителна морска зона и този статут е свързан с конкретни изисквания за морския трафик, за да се намали риска от аварии и да се опази морската среда.
Бих искал също така да отбележа, че морският ни транспорт е сравнително екологосъобразен вид транспорт. При допълнителни ограничения на търговския транспорт в Балтийско море потенциално могат да се стимулират други, по-малко екологосъобразни видове транспорт, в следствие на което да се увеличат емисиите.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Доволен съм, че членът на Комисията спомена сътрудничеството с Русия. Що се отнася до стандартите за подобряване на екологичните характеристики на корабите, кои страни, по Ваше мнение, са водещи в тази област и кои не са сред най-добрите?
Сийм Калас
Много е трудно да се направи разграничение, а и нямам никакви доказателства, за да заявя, че една страна е по-добра от друга. Като цяло балтийските страни са много чувствителни по отношение на екологичните въпроси, както и на тези, свързани с морския транспорт. Знаете, че северноевропейските страни бяха инициаторите - и главните фактори за приемането - на специално решение за намаляване на серните емисии, отделяни от корабите, така че действително нямам никакви доказателства, за да избера една страна пред друга.
Председател
Г-н член на Комисията, Вие сте образцов член на колегията от гледна точка на това, че отговорите Ви са точни, полезни и кратки. Това е много уместно във времето за въпроси.

Относно: ОСП след 2013 г.: разпределение на преките помощи
Като счете, че основата на плащането на площ не е достатъчна за справедливото разпределение на преките помощи по ОСП след 2013 г., Европейският парламент поиска от Комисията да предложи допълнителни обективни критерии и да оцени евентуалното им въздействие, като вземе предвид комплексния характер на отрасъла на селското стопанство и различията между държавите-членки (доклад LYON относно бъдещето на ОСП след 2013 г.).
Може ли Комисията да ме уведоми какви съответни действия е предприела? Какви критерии за разпределение на преките помощи разглежда?
Относно: Мерки в ОСП за периода след 2013 г. за предотвратяване на ерозията на почвата
Нарушаването на равновесието в хидрогеоложката среда е причина за все повече бедствия в централна, източна и южна Европа.
В резолюция от 5 май 2010 г. относно селското стопанство в ЕС и изменението на климата (2009/2157 (INI)), Европейският парламент подчертава значението "за предстоящата реформа на ОСП" на "защитата на почвите (като се гарантира органичната им материя) от хидроложка и атмосферна ерозия".
Какви мерки възнамерява да предприеме Комисията в новата обща селскостопанска политика с цел да насърчи действията, насочени към предотвратяване на ерозията на почвата?
Относно: Новата рамка за обща селскостопанска политика на ЕС за периода 2014 - 2020 г.
Ако целевите субсидии за България не се увеличат значително, земеделието на страната може да рухне. Това е особено важно в условията на криза. В момента България и Румъния, които последни се присъединиха към ЕС през 2007 г., получават едва 40 на сто от размера на селскостопанските субсидии, които се отпускат за старите страни-членки като Германия, Франция и други. Изравняването на субсидиите на 100 %, съгласно договора на двете страни за членство в ЕС, трябва да стане чак през 2016 г. Възнамерява ли ЕК ускорено да повиши размера на субсидиите за България при договаряне на новата рамка за общата селскостопанска политика на ЕС за периода 2014 - 2020 г., която се обсъжда в момента и ако това стане - ще има ли промяна в критериите?
Относно: Отчитане на биологичното разнообразие при реформата на ОСП
В доклада, гласуван на 21 септември (P7_TA(2010)0325 , Парламентът недвусмислено съобщи за неуспеха на европейската стратегия за намаляване загубата на биологично разнообразие до 2010 г. Все по-интензивното отглеждане на култури, все по-засилената употреба на пестициди и торове, увеличаването на размера на износа на селскостопанска продукция, развитието на монокултурите: всичко това засяга особено биологичното разнообразие в селското стопанство, чието състояние буди тревожност.
Трябва да действаме, при това бързо. В доклада се напомня за необходимостта от многосекторен подход: опазването и възстановяването на нашето природно богатство не е само предмет на политиките за опазване на околната среда. Тези съображения следва да бъдат включени във всяка една от политиките на Съюза: а това значи, че нашият подход към селското стопанство е от определящо значение.
Дълготрайното използване на биологичното разнообразие в селското стопанство налага поемането на твърд ангажимент за гарантиране на бъдеще, което да бъде устойчиво от екологична гледна точка. Трябва да се извлекат ползи от реформата на ОСП, за да се преобърне посоката на тенденцията и най-накрая да се гарантира опазването и възстановяването на биологичното разнообразие. Екологосъобразността е основен елемент от тази промяна.
С оглед неуспеха на преустановяване загубата на биологично разнообразие до 2010 г. какви са според г-н Ciolos критериите, свързани с опазването на биологичното разнообразие, които ще бъдат включени в ОСП за периода след 2013 г.? Възможно ли е с тази нова политика да бъде възстановено биологичното разнообразие в селското стопанство?
Относно: Справедливото разпределение на плащанията в рамките на ОСП
Европейският парламент, в доклада на George LYON относно бъдещето на ОСП след 2013 г., приет на 8 юли т.г. призовава "за справедливо разпределение на плащанията по ОСП и настоява, че разпределението трябва да бъде справедливо по отношение на земеделските стопани както от новите, така и от старите държави-членки".
Какви действия предприема Комисията и какви решения възнамерява да представи с цел изпълнение на принципа за справедливо разпределение на плащанията по ОСП между старите и новите държави-членки?
Дачиан Чолош
Сега ще отговоря на пет въпроса, които са групирани заедно и засягат една и съща тема.
Общият размер на директните плащания в държавите-членки на Европейския съюз отразява тяхното селскостопанско производство и средния размер на плащанията за даден минал период. Поради факта, че при определянето на директните плащания са взети предвид техните стойности в минали периоди, тези преки помощи не са разпределени по равно между държавите-членки, между регионите или между различните категории земеделски стопани.
ЕС-12, т.е. 12-те най-скоро присъединили се членки на Европейския съюз, са в процес на поетапно въвеждане на финансирането, с други думи, на постепенно прилагане на директните плащания.
В ЕС-10 директните плащания ще достигнат 100% от размера за Европейския съюз през 2013 г. Що се отнася до двете последно присъединили се държави-членки, България и Румъния, които се третират еднакво, те ще започнат постепенно да въвеждат пълния размер на директните плащания през 2016 г., като са започнали от 25% от размера на тези плащания през 2007 г.
Въпреки това всички държави-членки на ЕС-12, т.е. всички нови държави-членки, имат възможност и да допълват директните плащания от ЕС с национални субсидии в границите, които са ясно очертани в регламента и в договорите за присъединяване.
Както беше подсказано от Съвета по време на проверката на състоянието на Общата селскостопанска политика (ОСП) през 2008 г. и по време на реформата на ОСП през 2003 г., Комисията е ангажирана с намирането на начини за развитие на системата за директни плащания, особено по отношение на въпроса за различните размери на плащанията в отделните държави-членки.
Относно периода след 2013 г., Комисията ще проучи и оцени различните варианти за реформиране на системата за директни плащания. Промените, които трябва да се внесат в системата за директни плащания, и по-специално в начина, по който се разпределят плащанията, за да се гарантира по-справедливо третиране на отделните държави-членки и на различните категории земеделски стопани, са в центъра на дебата за бъдещето на ОСП. Въпреки всичко, все още има въпроси около това кои методи и критерии да се използват, за да се започне работа в посока към предоставяне на помощ на по-справедлива основа. Един важен аспект, засягащ бъдещото разпределение на преките помощи сред държавите-членки, ще бъде да се определи как да се премине от настоящото положение към по-справедливо разпределение в бъдеще, като същевременно бъдат избегнати големите катаклизми, които могат да доведат до значителни икономически последици в определени райони или за определени производствени системи.
След 2013 г. ОСП ще трябва да се справя и с много екологични предизвикателства, включително с въпроса за деградацията на почвите в Европа, който в днешно време е много сериозен проблем, усилван допълнително от проблема с изменението на климата.
Биологичното разнообразие също е основен приоритет за устойчивото управление на природните ресурси в рамките на стратегията "Европа 2020". Въпреки че целта да се преустанови загубата на биологично разнообразие до 2010 г. не беше постигната, очевидно беше отбелязан напредък и ОСП допринесе значително в това отношение.
В момента ОСП подпомага устойчивото управление на почвите чрез директни плащания, отпускани при спазване на екологичните изисквания, по-специално добрите агроекологични практики, засягащи ерозията на почвата, органичните вещества в почвата и структурата на почвата, както и чрез специфични мерки за развитие на селските райони, по-специално плащания за агроекологични мерки, които превишават основните условия, формулирани в Условията за добро селскостопанско и екологично състояние.
Освен това, за да гарантира по-добро управление на почвите в Европа и за да спомогне за поддържане на органичните вещества в почвата, Комисията внесе проект за рамкова директива за почвите през 2006 г. Една от целите е да се установят причините за ерозията и тя да бъде предотвратена. В предложението са взети предвид и инструментите, които ОСП може да предложи за тази цел.
Що се отнася до биологичното разнообразие, понастоящем в ОСП се споменава за съответствие с екологичните изисквания, включително за спазване на Директивата за птиците и Директивата за местообитанията, чието нарушение води до санкции. При тези санкции се намаляват преките помощи и се съкращават конкретни мерки за развитие на селските райони, по-специално плащания за зоните по Натура 2000, както и агроекологични плащания.
Що се отнася до ОСП след 2013 г., Комисията е съвсем наясно с мащаба на екологичните предизвикателства, които трябва да се преодолеят, и в момента е в процес на проучване на различни начини за по-добро интегриране на екологичните въпроси чрез всички инструментите на ОСП в първия и втория стълб. Оценката на въздействието, необходима за изготвянето на законодателните предложения относно ОСП в периода след 2013 г., вече е в ход, като за ноември 2010 г. е планирано съобщение, в което ще бъде очертано в общи линии бъдещето на общата селскостопанска политика. Ще внеса това съобщение в комисията по земеделие и развитие на селските райони на 17 ноември.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н член на Комисията, убеден съм, че признавате наличието на фундаментални различия между отделните региони и държави-членки на ЕС в селскостопанския сектор. Бих споменал, наред с останалото, степента, структурата и типологията на земеделските стопанства, както и приноса на селското стопанство за заетостта и икономиката в необлагодетелстваните и екологично чувствителните райони. Затова според мен не трябва да прилагаме единна дефиниция за помощите на площ - имам предвид на равнище на Европейския съюз. Можете ли да потвърдите, г-н член на Комисията, че ще бъдат определени обективни критерии за разпределението на преките помощи?
Giovanni La Via
(IT) Г-н председател, благодарен съм на члена на Комисията за отговора относно ерозията на почвата, но бих искал да му задам един допълнителен въпрос.
Като се има предвид, че една важна причина в средиземноморските региони е наличието на оголени терени поради горските и други пожари, характерни за средиземноморските страни, не счита ли членът на Комисията, че е време да се промени начина на изчисление на агроекологичните премии чрез въвеждане на специални допълнителни премии за земеделските стопанства, които се задължават да развиват и поддържат екологосъобразни селскостопански практики, чиято конкретна цел е предотвратяването на пожари в земеделските стопанства и на терените в селските райони?
Надежда Нейнски
Както Вие споменахте, в момента България и Румъния, които последни се присъединиха към Европейския съюз през 2007 г., получават едва 40% от размера на селскостопанските субсидии, които се отпускат за старите страни членки като Германия, Франция и други.
Вие отбелязахте, че изравняването в субсидиите ще стане чак през 2016 г., което в условия на криза поставя двете новоприети държави в силно неравностойно положение и наистина застрашава селското стопанство и една голяма група от населението, която се занимава със земеделска работа. Не смятате ли, че този фактор, а именно икономическата и финансова криза, не трябва да бъде отчетен в случая конкретно за тези две страни членки?
Дачиан Чолош
В отговор на първия въпрос, г-н Papastamkos, ще кажа, че наистина има различия между държавите-членки, между регионите и между различните категории земеделски стопани. Ето защо съм казвал неколкократно, че според мен една система с фиксирана ставка - т.е., с единна сума на площ за всички тези категории - не е подходящо решение.
Поради това, въз основа на настоящата система с препратки към минали периоди, изчислихме субсидиите на базата на нивото на производство от преди 10, 15 или 20 години. Това е система, от която искаме да се откажем, като я заменим с обективни критерии. Необходимо е обаче да се обърне внимание на осигуряване на временно и рационално възстановяване на баланса, така че онези, които са затруднени от тези системи, да могат да въведат промяната по икономичен начин. Затова възнамерявам действително да предложа обективни критерии, които трябва да бъдат съчетани по някакъв начин с началното положение, за да се осигури управляем преход.
Г-н La Via, въпросите, които засягате, действително могат да се вземат предвид във връзка с втория стълб - програмата за развитие на селските райони при агроекологичните мерки. Намерението е да се запазят онези видове агроекологични мерки, при които се отчита спецификата на определени региони, а територията, за която Вие говорите, е засегната от ерозия и е възможно сред храстите там да възникнат пожари.
Държавите-членки ще имат възможност, с помощта регламента, който също ще предложим за периода след 2013 г., да вземат под внимание тези конкретни въпроси от гледна точка на екологичните мерки и да осигурят специална система за подкрепа в тази област. Ето защо считаме, че гъвкавостта е от полза за постигане на определена цел, а именно, доброто управление на природните ресурси, за да могат държавите-членки да използват специални инструменти по линия на този втори стълб. Считам, че този въпрос може да се отнесе към гъвкавостта, която можем да предложим на държавите-членки.
Що се отнася до Румъния и България, в хода на преговорите за присъединяване на тези държави-членки в Договора беше предвидена система за поетапно въвеждане - с други думи, система за постепенно увеличаване на преките помощи. През 2008 г. в хода на проверката на състоянието на ОСП ние заявихме, че по време на реформата в периода след 2013 г. ще вземем предвид въпроса за евентуално по-бързо изравняване на размера на плащанията. Така че мисля, че трябва да вземем под внимание този въпрос; трябва да се намери подходящото бюджетно решение, за да можем да ускорим този процес, ако е необходимо.
Относно: Обща селскостопанска политика и кръстосано спазване
Кръстосаното спазване е важен елемент от Общата селскостопанска политика, който свързва по-голямата част от плащанията по ОСП със спазването на определени правила в областта на околната среда, здравеопазването и хуманното отношение към животните (animal welfare). Специалният доклад № 8/2008 на Европейската сметна палата съдържа заключението, че "държавите-членки не са поели отговорността да въведат ефективни системи за контрол и санкции. В резултат на това системата за контрол не осигурява достатъчна увереност относно спазването на правилата от страна на земеделския производител.” Докладът добавя, че "данните от държавите-членки относно проверки и нарушения не са надеждни, а мониторингът на изпълнението на Комисията се оказа недостатъчен”.
В състояние ли е Комисията да уведоми Парламента относно предприеманите от нея действия за насърчаване на държавите-членки да изпълняват и правоприлагат кръстосаното спазване по по-ефективен начин? Наблюдават ли се видими подобрения?
Дачиан Чолош
Както се подчертава в доклада на Европейската сметната палата от 2008 г., Комисията е наясно, че прилагането на кръстосаното спазване от страна на държавите-членки би могло да се подобри.
Бих искал обаче да наблегна и на факта, че докладът на Европейската сметна палата обхваща период от две години, който започва скоро след въвеждането на Условията за добро селскостопанско и екологично състояние.
От 2005 г., първата година на прилагане на кръстосаното спазване, насам Комисията реализира цяла поредица от инициативи, с които се цели, от една страна, да се окаже помощ на държавите-членки и, от друга, да се гарантира, че те ще спазват правните си задължения. Комисията осигурява подкрепа чрез голям обмен по тези теми и чрез обсъждания в различните форуми, занимаващи се с тези специфични въпроси.
Разговорите относно разпоредбите се състояха в съответната комисия по управление, най-специализираните обсъждания се проведоха от група експерти, които се занимават специално с кръстосано спазване, а обсъждането на методите за надзор се осъществиха в рамките на определени специализирани работни срещи.
Освен това от 2004 г. насам Комисията редовно публикува документи с насоки, предназначени за държавите-членки, които им помогнаха да приспособят националните си системи. Комисията следи законовите задължения на държавите-членки въз основа на информацията от одити, извършвани в самите държави-членки, която последните й изпращат. Ако по време на одитите се забележат слабости, в разходите на въпросните държави-членки се внасят финансови корекции, в случай, че се установи риск за земеделския фонд. Така стояха нещата в миналото, вследствие на което са в ход определен брой процедури, включително в настоящия момент.
Комисията е убедена, че всички тези инициативи доведоха до значително подобрение в управлението на системата за кръстосано спазване, особено след бележките, изложени от Европейската сметна палата в доклада й от 2007 г. Разбира се, усилията в тази област ще продължат, тъй като Комисията набляга на безпрепятственото функциониране на тази система, която е съществен елемент от общата селскостопанска политика.
Karin Kadenbach
(DE) Г-н председател, много съм задължена на члена на Комисията за този доста изчерпателен отговор. Сега имам друг кратък въпрос относно кръстосаното спазване и биологичното разнообразие, което също вече споменахте днес. Стабилното селско стопанство може да спомогне за опазване на биологичното разнообразие и за прекратяване на изчезването на видове. Не бива обаче повишаването на осведомеността в това отношение да е задължение единствено на члена на Комисията, отговарящ за околната среда. Въпросът ми конкретно към Вас, г-н член на Комисията, е какво ще направите за увеличаване на информираността на засегнатите страни - като тук имам предвид хората, вземащи политически решения, потребителите, но преди всичко съответните земеделски стопани - относно стойността на биологичното разнообразие и на свързаното с него обслужване на екосистемите?
Mairead McGuinness
(EN) Ако има проблеми с настоящата система за кръстосано спазване, как ще подходим към потенциалната възможност за възникване на по-нататъшни проблеми, ако увеличим изискванията към екологичните аспекти в първия стълб - нещо, което се съдържа в изтеклия в публичното пространство документ относно реформата на ОСП? Бих искала само да разбера какви са Вашите възгледи в това отношение.
Дачиан Чолош
Това, което наблюдавам в момента, е, че всъщност данъкоплатците, потребителите и неправителствените организации са тези, които проявяват голяма чувствителност по този въпрос и които изискват много от земеделските стопани.
Също така считам, обаче, че трябва да сме в състояние да осигурим на земеделските стопани средства, чрез които да осведомяват за полаганите от тях усилия, включително когато продават стоките си. В рамките на системата за качеството, използвана при селскостопанските хранителни стоки, която щателно преразглеждаме в момента, също ще предоставим на земеделските стопани възможността да използват продуктите си, за да предават по-добре информацията за работата, която вършат, както и за всички елементи, които трябва да се вземат предвид, включително въпросите, свързани с биологичното разнообразие. Това се отнася, по-специално, до разглеждането на различните системи за селскостопанско производство, тъй като наличието на това многообразие от системи за селскостопанско производство означава, че можем също така да започнем да разглеждаме въпросите, свързани с околната среда и биоразнообразието. Що се отнася до общата селскостопанска политика, поддържането на многообразие от системи за производство и прекият контакт между земеделските стопани, производителните и потребителите е още един начин за земеделските стопани да предоставят по-добри сведения, чрез продуктите, които продават, за всички условия, които трябва да спазват.
Вече се използват и други методи. Връзките между селскостопанското производство и селския туризъм са друг начин за предоставяне на информация от страна на земеделските стопани за всичко, което правят, за да поддържат земята и ландшафта чрез плодотворния труд, който полагат. Смятам, че всички тези инструменти, които са налице в рамките на общата селскостопанска политика и които могат да бъдат подсилени в бъдеще, могат да се използват по-добре от земеделските стопани за предаване на информация за усилията, които полагат.
Сега ще премина към другия въпрос. Според мен правилата и разпоредбите относно околната среда или дейностите, които земеделският стопанин извършва, за да се съобрази с доброто управление на природните ресурси, не се различават от икономическите и социалните въпроси.
В предложенията, които ще направим и за които ще говорим след 17 ноември, идеята е не само да се измести центъра на вниманието от икономическия и социалния аспект към екологичния аспект, а екологичният аспект да се интегрира още повече в начина на мислене на земеделския стопанин, така че, надявам се, в бъдеще действително да можем да говорим за конкурентоспособно селско стопанство. Земеделските стопани трябва да се конкурират от икономическа и екологична гледна точка, или с други думи, по отношение на начина, по който управляват природните си ресурси, почвите и водите, с които работят, като същевременно се отчитат социалните аспекти, свързани със създаването и поддържането на заетост в селските райони.
Мога да ви уверя, че като наблягаме на екологичния аспект, или по-скоро на доброто управление на природните ресурси в рамките на общата селскостопанска политика, няма да компрометираме способността на земеделския стопанин да бъде икономически конкурентоспособен, като отчитаме социалните аспекти.
Когато внесем документите, ще мога да ви го докажа с конкретни примери, включени в предложенията, които ще разработим.
Относно: Гаранционен фонд за МСП за гръцките селскостопански работници и рибари
С решение на гръцкото Министерство на аграрното развитие и храните е създаден и от септември 2010 г. се прилага селскостопански гаранционен фонд за МСП (Гаранционен фонд за малки и микро предприятия), аналогичен на фонда, финансиращ промишлени и търговски малки и микро предприятия. Съгласно изявление на министерството, фондът покрива субсидиране на лихвения процент и гарантиране на капитал на обща стойност 100.000.000 евро за селското стопанство и 50.000.000 евро за риболова. Като се вземе предвид, че едно такова действие ще даде на селскостопанските работници и рибарите възможността да намалят стойността на инвестициите си и размера на капиталовото си участие в настоящия труден за икономиката момент, въпросът към Европейската комисия е следният: Информирана ли е от гръцкото правителство за този план за действие? А) Ако да, финансира ли се това действие? Какъв е размерът на финансирането? При какви предпоставки евентуалните бенефициери биха могли да се възползват от програмата? Б) Ако не, счита ли, че подобно действие би било полезно да се включи в националната стратегическа референтна рамка (НСРР)? Ще постави ли въпроса на вниманието на гръцкото правителство?
Дачиан Чолош
Програмата за развитие на селските райони в Гърция за периода 2007-2013 г., която се съфинансира от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, не съдържа гаранционен фонд за малки и микро-предприятия в сегашния си вид.
Гръцките органи не са изпратили искане до Генерална дирекция "Земеделие" на Комисията за промяна на програмата, така че да включва такъв гаранционен фонд.
Важно е да се подчертае, че в съответствие с принципа на субсидиарността, държавите-членки са тези, които предлагат съдържанието на мерките, включени в програмата за развитие на селските райони, съгласно Регламента за развитието на селските райони.
Съгласно член 19 от Регламент (ЕО) № 1698/2005 относно подпомагане на развитието на селските райони от Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР), програмите за развитие на селските райони могат да се прегледат повторно по молба на държавата-членка след одобрението на Комитета за мониторинг и след разглеждане и одобрение от страна на Комисията.
По отношение, на риболовния сектор в Гърция, националните органи информираха Комисията за намерението си да създадат нов инструмент, за да подпомогнат малките предприятия в риболовния сектор. Според гръцките власти, този инструмент ще се управлява в рамките на вече създадена финансова система.
Освен това, гръцките органи информираха Комисията относно намерението си да съфинансират този инструмент чрез оперативната програма за риболовния сектор в Гърция за периода 2007-2013 г.
Като се има предвид, че съществува план за въвеждането на финансови инструменти в оперативната програма за риболова, Комисията подкрепя създаването на такива финансови инструменти с цел съставяне на ключови мерки за оперативната програма, при условие че те са съобразени със законовите разпоредби в тази област, и по-специално с членове 34 и 37 на Регламент (ЕО) № 498/2007.
Общата сума, с която Европейският фонд за рибарство ще участва в този инструмент, може да възлезе на 35 млн. евро. Комитетът за мониторинг на гореспоменатата оперативна програма ще определи критериите за избор на бенефициера на тези средства.
Гръцките органи подготвят окончателния вариант на плана за действие, който ще включва и условията за функционирането на финансовия инструмент. Комисията очаква, че този финансов инструмент, който ще бъде подпомогнат чрез съфинансиране от Европейският фонд за рибарство, ще започне да функционира преди края на 2010 г.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н член на Комисията, отговорът Ви беше доста изчерпателен и аз Ви благодаря. Имам един допълнителен въпрос: дали гръцкото правителство специално е направило това предложение - Вие разяснихте определени аспекти на въпроса - и дали това което казахте - тук имам предвид дали това ще се отнася за периода от 2010 г. нататък - зависи от навременното внасяне на молбата от страна на гръцкото правителство, за да могат да бъдат съфинансирани елементите, които споменахте?
Дачиан Чолош
За да стане ясно, въпросът има два аспекта: единият е свързан със селскостопанския сектор, с малките и микро-предприятията в него, а другият е ориентиран към рибарския сектор.
Това, което имам предвид в отговора си, е, че гръцките органи не са внесли молба за такъв инструмент за малките и микро-предприятията в селскостопанския сектор, въпреки че са внесли такава за рибарския сектор. След като има молба от гръцкото правителство, инструментът, засягащ рибарството, може да бъде подготвен до края на 2010 г. Що се отнася до селскостопанския сектор, не съм в състояние да Ви дам никаква друга информация, тъй като гръцкото правителство все още не е отправило никакво искане. Обясних Ви, че това беше решение на правителството. Правителството може да направи такова предложение, в случай че гръцкия комитет за наблюдение реши да внесе изменение в програмата за развитие на селските райони.
До този момент обаче не сме получили такова предложение относно селскостопанския сектор.
Относно: Аквакултурите в ЕС
Устойчивите и конкурентоспособни аквакултури в ЕС предлагат възможност за задоволяване на голямото и нарастващо търсене на хранителни морски продукти в ЕС, като по този начин се намалява изчерпването на дивите запаси и равнището на вноса от трети държави, който често достига ЕС след изминаването на хиляди километри.
Аквакултурите понастоящем представляват 20% от цялото производство на риба в ЕС, на стойност която е почти непроменена от 2000 г. насам. Съществува обаче спад в производството на мекотели/черупчести организми.
Като се имат предвид въпросите, свързани с възможността за проследяване, качеството и емисиите въглероден диоксид, които съпътстват вноса на големи количества мекотели от отдалечени трети държави, може ли Комисията да очертае как възнамерява да насърчава аквакултурите в ЕС, като обърне специално внимание на сектора на мекотелите/черупчестите организми?
Мария Даманаки
Секторът на аквакултурите в Европейския съюз е сред водещите отрасли по отношение на устойчивото развитие. Комисията и аз трябва да признаем, че секторът на аквакултурите заслужава по-голямо признание заради своите предимства и достойнства. Затова Комисията прие съобщение озаглавено "Изграждане на устойчиво бъдеще за аквакултурите", в което са набелязани три стратегически цели, които публичните органи трябва да преследват: повишаване на конкурентоспособността на сектора на аквакултурите; поддържане на неговата устойчивост; и подобряване на управлението му.
В това съобщение Комисията определя редица мерки, които следва да се предприемат от публичните органи на всички равнища - на ЕС, национално и регионално - за да се реагира на предизвикателствата, пред които е изправен секторът.
В подкрепа на устойчивото развитие на европейските аквакултури, включително на отглеждането на черупчести мекотели, ЕС разполага с действащо всеобхватно законодателство в областта на здравето на животните и безопасността на храните. Ние сме много активни на международно равнище в утвърждаването на стандарти за здравето на животните и безопасността на храните, засягащи продукти от аквакултури, включително черупчести мекотели, които са крайно необходими за международната търговия.
Комисията създаде и референтна лаборатория на ЕС за болести по мекотелите, която ежегодно получава финансова подкрепа, за да осигурява координацията на националните лаборатории в държавите-членки и за да предоставя научна помощ на Комисията.
Комисията, заедно със заинтересованите държави-членки, също така следи отблизо необичайната смъртност, която се наблюдава при стридите през последните няколко години, и предприема мерки за установяване на контрол над вируса, за който се счита, че е свързан с тази смъртност.
Що се отнася до цялостната стратегия за аквакултурите в ЕС, Комисията би желала, също така, да припомни разискването, проведено в Парламента през юни 2010 г. въз основа на доклада, изготвен от г-н Guido Milana. Комисията високо цени подкрепата на Парламента за устойчивите аквакултури и за това, че им обърна по-голямо внимание.
Комисията счита, че дейностите, свързани с устойчивите аквакултури, следва да се подкрепят адекватно чрез общата политика за рибарство и че този аспект трябва да се разгледа в рамките на реформата на общата политика за рибарство.
Комисията е убедена в необходимостта да оказва съдействие на сектора да се организира по-ефективно. По-специално, искаме да укрепим организациите на производителите и междубраншовите организации, за да се обвържат по-добре прогнозите за производството с потребностите на пазара и да се гарантира по-висока стойност на техните продукти чрез маркетинг и етикетиране.
Seán Kelly
(EN) Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за обстойния Ви отговор. Във връзка с него искам само да отбележа, че едно неотдавнашно разследване в Ирландия показа, че голяма част от рибата, която се внася е погрешно етикетирана, така че хората, които смятат, че ядат треска, в действителност ядат различна риба. Искам само да попитам дали Комисията е наясно с това. Какво може да се направи, ако изобщо може да се направи нещо, в краткосрочен план, освен да създадем наши собствени аквакултури, което е много, много важно. Ще съм Ви признателен, ако ми отговорите.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Г-н председател, с радост отбелязвам, въз основа на отговора на г-жа Даманаки, че аквакултурите ще играят важна роля в новата обща политика за рибарство.
Искам само да обърна внимание на члена на Комисията, че има огромни възможности за разкриване на работни места във връзка с развитието на аквакултурите, по-специално в областите с много висок процент на безработица. Считам, че Комисията може да изиграе важна роля. Тя може да поеме инициативата да запознае държавите-членки с идеите на члена на Комисията и да им подскаже, че макар да не можем да правим компромиси с качеството на храните, определено следва да се погрижим във всяка страна с аквакултурите да се занимава една структура, вместо те да са част от дейността на различни отдели и агенции.
Мария Даманаки
Съгласна съм с г-н Gallagher, че секторът на аквакултурите ни предлага огромни възможности. Действително можем да разкрием много работни места. Затова планираме отделен раздел за аквакултурите в нашата обща политика за рибарството. Бих искала също така да спомена, че ще осигурим специално финансиране. Това е най-важното.
Искам също така да информирам г-н Kelly, че сме наясно с тези проблеми и съм съгласна с него, че трябва да свършим още доста неща във връзка с проследяемостта на нашите продукти. Ето защо имаме раздел за етикетирането в реформата на нашата обща политика за рибарството. Комисията се стреми да осигури равни условия в целия свят за нашето рибарство и за рибарството, което произвежда продуктите, които сме длъжни да внасяме.
Относно: Използване на средствата от Европейския фонд за рибарство
Като се има предвид фактът, че в края на всяка година Комисията трябва да представя доклад относно прилагането на Регламент (ЕО) № 1198/2006 за Европейския фонд за рибарство и като се има предвид неотдавна разразилата се финансова криза, с която се сблъскаха редица държави-членки, които зависят в голяма степен от сектора рибарство, въпросът към Комисията е следният:
Как оценява прилагането на регламента до настоящия момент? Кои държави-членки счита, че биха могли да дадат пример за най-добри практики?
Счита ли, че държавите-членки са се възползвали в достатъчна степен от функционирането на ЕФР? Как оценява постигането на целите на ЕФР от началото на неговото функциониране през 2007 г. и какви корекции в неговото функциониране счита за необходими?
Как оценява досегашното изпълнение на Гръцкия национален стратегически план за развитие на рибното стопанство? Каква е степента на изпълнение на дейностите и на усвояване на съответните средства?
Мария Даманаки
Бих искала да благодаря на г-н Tsoukalas за въпроса, защото това е наистина много важен проблем за нас и трябва ясно и открито да заявя, че практическата реализация на Европейския фонд за рибарство все още не е достигнала необходимата "пътна скорост". Не сме удовлетворени от нея.
Сертифицираните междинни плащания, отчетени от държавите-членки пред Комисията, възлизат на 5% от общия размер на средствата, заделени за ЕФР. Но данните от годишните отчети, които получихме неотдавна от държавите-членки, показват, че до края на 2009 г. са сключени договори за финансиране на конкретни проекти на обща стойност 18,2% от средствата, заделени за ЕФР. Това е обнадеждаващо.
Важното е, че тези цифри включват не само премии по Ос 1, но и по други оси. Само Ос 4 "Устойчиво развитие на риболовните зони" изостава, за съжаление, заради задължителния дълъг процес на практическо изграждане на партньорства.
Сред причините за това положение са: първо, късното приемане на регламента за ЕФР; второ, забавеното приемане на оперативните програми, някои от които бяха одобрени през втората половина на 2008 г.; трето, проблемите със създаването на системите за управление и контрол, чието одобрение е предварително условие за отчитане на плащанията пред Комисията и, четвърто, последиците от финансовата и икономическа криза за сектора на рибарството.
На този етап от изпълнението е твърде рано да се каже дали ЕФР е постигнал целите си. Ще разполагаме с повече информация, когато бъде представена междинната оценка, планирана за края на 2011 г.
Трудно е също така да се посочат добрите практики в това отношение, тъй като има големи разлики в размера на средствата, които държавите-членки следва да изразходват, и тези средства са разпределени по оси по различни начини, което се отразява на степента на усвояване. Например средствата по Ос 1, "Мерки за приспособяване на риболовния флот на Общността", се усвояват много лесно. При другите не е толкова лесно.
На срещата на генералните директори, организирана от белгийското председателство през септември тази година като средство за справяне с проблемите по усвояването на средствата, и по-специално с проблема относно достъпа до капитал, Комисията препоръча техники на финансов инженеринг като използването на фасилитатори или опростяването на процедурите и формулярите за кандидатстване.
На следващото заседание на Комитета на ЕФР ще бъдат направени презентации за използването на тези възможности. Изпълнението на гръцката оперативна програма за периода 2007-2013 г. се забавя. Казвам го със съжаление, но там наистина има закъснение.
До 15 септември 2010 г. действителните плащания възлизаха едва на 5 000 600 евро, което съставлява 2% от общия размер на средствата, заделени по линия на ЕФР. Два процента са много малка сума. Това незадоволително положение се дължи предимно на проблеми със създаването на системата за управление и контрол и на забавеното начало на ключови мерки по оперативната програма.
Финансовата криза също е причина за някои забавяния, по специално на мерките по Ос 2.
В момента Комисията изготвя годишния си доклад относно изпълнението на дейността на ЕФР през 2009 г., който ще предостави допълнителна информация и общи факти във връзка с въпроса, поставен от уважаемия колега.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за изчерпателния отговор. Бих искал да се възползвам от тази възможност, тъй като споменахте ужасното състояние на икономиката и евентуалния неуспех в извеждането на Европейския фонд за рибарство до необходимото равнище, да попитам дали пълната забрана на риболовни приспособления като корабен гриб би попаднала в приложното поле на разпоредбата за компенсиране на рибарите, загубили работата си, или дали, в съответствие с регламента, двугодишното изключение от правилата на Европейския фонд за рибарство може да се удължи, за да се запазят жизненоважните социални условия.
Seán Kelly
(EN) Във въпроса, който Ви беше зададен, се питаше кои държави-членки могат да послужат като пример за най-добра практика, а аз се питам и кои държави-членки могат да послужат като пример за най-лоша практика. Имате ли право да оповестите и евентуално да обясните причините за разликите между най-добрите и най лошите?
Мария Даманаки
Г-н председател, най-напред, за да отговоря на г-н Kelly, бих искала да кажа, че като цяло за страните, които имат по-добра система за контрол на съответствието и разполагат с всички инструменти, е по-лесно да усвояват средствата. Това е общото правило. По принцип трябва да призная, че средиземноморските страни - южните страни - имат по-големи проблеми.
С особен проблем се сблъсква Гърция. Трябва да сме напълно сигурни, че можем да помогнем на всички, за да се постигне по-добро усвояване. Планираме да положим усилия за опростяване на правилата за усвояване. Затова в рамките на реформата на нашата обща политика за рибарството ще включим схема за финансиране, чиито средства ще се усвояват много по-лесно от държавите-членки.
По отношение на въпроса на г-н Tsoukalas за Средиземноморския регламент, решихме, че този регламент трябва да бъде приложен. Трябваше да въведем този регламент от 1 юни и сега няма връщане назад. За да внесем изменения в регламента, ще са ни необходими две или три години без никаква система за контрол и съответствие, затова ще въведем този регламент.
Вече установих сътрудничество с гръцките органи. Обясних им, че трябва да въведат този регламент без по-нататъшно забавяне. Това означава, разбира се, че всички разпоредби относно специалните приспособления, които са много вредни за околната среда, трябва да се изпълнят. Това означава също така, че ще изчерпим запасите на нашия фонд до възможния предел, за да им осигурим финансиране, така че да получат компенсации. Ето какво бих искала да кажа по отношение на корабния гриб, траулерите и всички видове приспособления: те трябва да ни послужат като добър пример за съответствие с изискванията. Ще направим всичко по силите си, за да изразходим запасите си от средства за финансиране, така че да им осигурим възможност да разполагат с по-добри приспособления и да подобрят възможностите си за подбор на своите приспособления.
Председател
Въпросите, които поради липса на време не получиха отговор, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,30 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
