Euroopa töönõukogu (uuesti sõnastamine) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Philip Bushill-Matthewsi koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamis- ja konsulteerimiskorra sisseseadmise kohta liikmesriigiülestes ettevõtetes või kontsernides (uuesti sõnastamine) - C6-0258/2008 - .
Philip Bushill-Matthews
raportöör. - Austatud juhataja! Oletan, et see dokument on veidi vähem vastuoluline kui eelmine, igatahes on sõnavõtjate nimekiri lühem. Aga eks näis. Elu on täis üllatusi.
Lubage mul alustuseks tänada komisjoni ja eriti nõukogu selle eest, et oleme tänaseks niikaugele jõudnud. Erinevalt eelmisest dokumendist on see esimesel lugemisel, aga esialgu on meil olemas mitteametlik kolmepoolne kokkulepe, mis tähendab seda, et kui kolleegid seda homsel hääletusel toetavad, saavutame esimesel lugemisel kokkuleppe. Kolleegid võivad olla eri arvamusel selles, kas kolmepoolsete läbirääkimiste tulemusel koostatud tekst on algsest raportist parem, aga vähemalt on olemas kolmepoolne kokkulepe ja kõige paremini näitab seda aeg. Ootan kolleegide kommentaare ja teen lõpus kokkuvõtte.
Vladimír Špidla
Austatud juhataja, daamid ja härrad! Euroopa töönõukogud on sotsiaalse Euroopa teerajajad. Need elavdavad sotsiaalset dialoogi juhtkonna ja töötajate vahel üle 820 ettevõttes. Need teevad võimalikuks peaaegu 15 miljoni töötaja teavitamise ja nendega konsulteerimise mitte ainult kohalikul tasandil, vaid ka Euroopa ja isegi maailma tasandil. Need võimaldavad ühendada Euroopa tasandil tegutsevate ettevõtete majanduslikud ja sotsiaalsed aspektid. Võime saavutatu üle uhked olla, sest direktiiv võeti vastu viisteist aastat tagasi. Aga vana direktiiv ei ole enam piisavalt hea ja nüüd on meie nõuded õigustatult suuremad.
Seetõttu tegi komisjon juulis ettepaneku vaadata põhjalikult läbi Euroopa töönõukogude õiguslik raamistik. Eesmärk on suurendada nende arvu ja mõjusust, tugevdada õiguskindlust ning parandada konsulteerimise kooskõlastamist riigi ja Euroopa tasandil, eelkõige ettevõtte ümberkorraldamise valdkonnas. Sellepärast on komisjon välja pakkunud selgemad määratlused mõistete "töötajate teavitamine” ja "töötajatega konsulteerimine” jaoks ning selgitanud nende tegevuste omavahelisi seoseid erinevatel tasanditel. Samuti on välja pakutud tunnustada sotsiaalpartnerite rolli Euroopa uute töönõukogude loomisel ning olemasolevate töönõukogude kohanemise ja ellujäämise võimalikuks muutmisel. On välja pakutud loodud nõukogude vahelise kooskõlastamise ja konsulteerimise võimaluste selgem määratlus. Viimasena on välja pakutud Euroopa töönõukogude liikmete rollide selgem määratlus, eelkõige seoses töötajatele teabe edastamisega (sealhulgas koolitusvõimaluste kohta).
Sel suvel jõudsid Euroopa sotsiaalpartnerid - tööandjad ja ametiühingute organisatsioonid - eesistujariigi Prantsusmaa eestvedamisel ühisele seisukohale, milles nõustusid võtma läbirääkimiste aluseks komisjoni ettepaneku. Nad esitasid ettepanekule palju muudatusettepanekuid, mille eesmärk on peamiselt selgitada teavitamise ja konsulteerimise määratlust ning kehtestada kaheaastane periood Euroopa uute töönõukogude loomiseks või olemasolevate uuendamiseks, ilma et neile kohaldataks uusi eeskirju.
Komisjon on alati toetanud sotsiaalpartnerite dialoogi ja sellepärast on tal selle algatuse üle hea meel. Komisjon kiidab heaks parlamendi ja nõukogu konstruktiivse lähenemisviisi, tänu millele on jõutud usaldusväärsele ja õiglasele lahendusele, mille aluseks on meetmed, mis on loodud komisoni ettepaneku ja sotsiaalpartnerite ühise seisukoha kaudu. Lahenduse otsimisel on komisjon teinud aktiivset koostööd mõlema organisatsiooniga. Parlamendi ja nõukogu kompromissis määratletakse selgemalt Euroopa töönõukogude riigiülesed volitused ja sanktsioonid, jättes samas kehtestamata osalevate töötajate miinimumarvu. Kompromissis säilis sisuliselt komisjoni ettepanek. Seega saab komisjon kompromissiga nõus olla.
Valérie Létard
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, lugupeetud raportöör, austatud parlamendiliikmed! Oleme kokku tulnud, et arutleda ettepaneku üle võtta vastu direktiiv, mis mõjutab otseselt 880 Euroopa ettevõtet ja 15 miljonit Euroopa töötajat. Seega on panused suured ja peaksime arutelul mõistma täiel määral oma vastutust. Nagu te teate, on täna arutelu all olev direktiivi ettepanek 1994. aasta Euroopa töönõukogude direktiivi uuesti sõnastamine.
Euroopa Parlamendile esitatud tekst on Euroopa kõikide sidusrühmade ühise töö tulemus. Pean siin muidugi silmas komisjoni, kes esitas uuesti sõnastamise ettepaneku 2. juulil 2008, samuti Euroopa sotsiaalpartnereid, kes esitasid 2008. aasta suvel ühises arvamuses kaheksa ühisettepanekut, ning muidugi ka Euroopa Parlamenti ja raportööri, kelle parlament määras seda teksti koostama - Philip Bushill-Matthewsi, kellele avaldan tänu tema kvaliteetse töö eest. Nad kõik tegid koostööd nõukogu eesistujariigiga, et jõuda viivitamatult tekstini, mis on kõigile vastuvõetav. Nende ühiste jõupingutuste tulemusena on meil täna õhtul võimalus võtta vastu selle 1994. aasta direktiivi uuesti sõnastamise ettepanek esimesel lugemisel.
Nii palju, kui mina tean, ei ole sotsiaalvaldkonnas sellist olukorda ammu olnud. See lisab usku tulevikku ja julgustab meid üksmeelset tegutsemist jätkama. Täna õhtul teie ees olev tekst on tasakaalustatud kompromiss, mis aitab parandada sotsiaalset dialoogi Euroopa ettevõtetes ja anda 27 liikmesriigi töötajatele uusi tagatisi.
Selle tekstiga parandame Euroopa töönõukogude õigusi eelkõige seetõttu, et võtame vastu kauaoodatud uued määratlused konsulteerimise ja teavitamise jaoks.
Selle tekstiga julgustame looma uusi Euroopa töönõukogusid, sest nagu 1994. aastal loome kaheaastase akna, mil saab sõlmitud kokkulepetele kohaldada vabastust direktiivi uutest sätetest.
Viimasena suurendame selle tekstiga töötajate ja ettevõtete õiguskindlust, sest kaotame ebakindluse, millel võisid olla tõsised tagajärjed.
Samuti just seda õiguskindluse eesmärki silmas pidades kaitseb teile esitatud tekst kokkuleppeid, mis sõlmiti eelmise sellise perioodi ajal aastatel 1994-1996, pärast kehtiva direktiivi jõustumist.
Täna pannakse Euroopa Parlamendis hääletusele kompromiss, mille saavutamises on osalenud kõik asjaomased osapooled. Oluline on, et hääletuse tulemus oleks positiivne. Seda sellepärast, et praeguse majanduskriisi oludes on ettevõtetel suurem ümberkorraldamisoht, mistõttu Euroopa töötajad ootavad meilt lisatagatisi, mis annavad neile kindluse tuleviku suhtes.
Samuti on positiivne hääletustulemus vajalik, sest Euroopa inimestel on vaja jõulisi sõnumeid selle kohta, et sotsiaalne Euroopa on 2008. aastal taas jõudu kogumas ja see ei ole vaid jutt, et see on võimeline konkreetseteks tegudeks, mis parandavad nende igapäevaelu.
Lõpuks on poolthääled olulised ka seepärast, et Euroopas tuleb julgustada sotsiaalset dialoogi, ning see sõltub uute töönõukogude rakendamisest ja Euroopa sotsiaalpartnerite ühise tegevuse arendamisest, nagu antud juhul.
Jan Cremers
fraktsiooni PSE nimel. - Austatud juhataja! Öeldakse, et kompromissid ei võida kunagi iludusvõistlusi. Esmapilgul võib seda öelda kõikide läbirääkimiste tulemuste kohta seoses Euroopa töönõukogude direktiivi uuesti sõnastamisega. Võttes aluseks Menradi raporti, mis käsitleb kohtualluvuse ning juhtkonna ja töötajate kogemusi viimasel 12 aastal ning mis võeti siin parlamendis vastu kuus aastat tagasi, on fraktsioon PSE alati nõudnud direktiivi karmimat läbivaatamist.
Liiga paljudel töötajate esindajatel ei ole endiselt elementaarse teabe saamise ja konsulteerimisõigusi, sest nende tööandja keeldub neile neid õigusi andmast. Aga meie arvates on need õigused kõigi tööstussuhete kujundamise lahutamatu osa. Meie ettevõtete juhtimises peab kajastuma töötajate seisukoht, sest nemad on ettevõttes püsiv stabiilne sidusrühm vastukaaluks töökohti vahetavatele juhtidele ja pühendumuseta uut tüüpi finantsinvestoritele. Direktiivi kaasatud sotsiaalpartnerite nõuannetega ja läbirääkimistel saavutatud lisamuudatustega loodab PSE panna aluse uuele dünaamikale.
Ametlik poliitiline menetlus on peaaegu lõpule jõudnud. Nüüd peavad tegutsema juhtkond ja töötajad. Seda direktiivi järgitakse ikka veel liiga vähe - umbes 40%. PSE arvates ei ole see lõpp, vaid uus algus. Euroopa sotsiaalpartnerite ees on tohutu ülesanne veenda ümber need ettevõtted, kes ikka veel keelduvad direktiivi järgimast.
Nõuame tungivalt, et Euroopa Komisjon selle ülesande täitmisele kaasa aitaks. Vaja on uut kampaaniat. Hiljutised uuringud on näidanud, et ettevõtted, kus töötajaid piisavalt teavitatakse, nendega konsulteeritakse ja neil on võimalus otsustamises kaasa lüüa, toimivad paremini, eelkõige rasketel aegadel. Majanduskriis ja ettevõtete ümberkorraldused, millega peame lähitulevikus silmitsi seisma, muudavad töötajate osalemise meie ettevõtete otsustamisprotsessis aktuaalsemaks kui kunagi varem.
Tahaksin tänada oponent Bushill-Matthewsi läbirääkimiste oskusliku juhtimise eest, kolleege teistest fraktsioonidest poliitilise abi eest ning eesistujariiki Prantsusmaad targa lähenemise eest. Asugem tööle!
Bernard Lehideux
Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja, lugupeetud volinik! Nõukoguga töönõukogude suhtes saavutatud kokkulepe tõestab, et meile väga vajalik sotsiaalne Euroopa kerkib kivihaaval. Samuti tõestab see seda, et selles tekkivas sotsiaalses Euroopas on sotsiaalne dialoog leidnud omale koha.
Tõesti, kõik teavad, et see tekst on eelkõige ametiühingute ja tööandjate organisatsioonide viljaka koostöö tulemus. Kehtiv direktiiv on tõesti oma aja ära elanud, sest 14 aastat pärast selle vastuvõtmist loodi nõukogusid vaid kolmandikus asjaomastest ettevõtetest ja õiguslik ebakindlus tähendas seda, et mitmel juhul pidi sekkuma Euroopa Kohus. Ent eeskirjade kehtestamine ei ole mitte kohtunike ülesanne, vaid poliitikud peavad täitma oma kohustusi. Peale selle on praegune olukord karm meeldetuletus üha tähtsamast vajadusest konsulteerida töönõukogudega ja teha seda ümberkorraldamise korral võimalikult varakult.
Sellepärast peame edasi liikuma ja kokkuleppe esimesel lugemisel heaks kiitma, pärast seda, kui oleme avaldanud kiitust raportöörile hea töö ja kuulamisoskuse eest.
Elisabeth Schroedter
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, lugupeetud nõukogu eesistuja! Kui Nokia Soome juhtkond otsustas Nokia Bochumi tehase sulgeda ja kolida üle Rumeeniasse, said asjaomased töötajad - 2000 inimest kaotas töö - sellest teada ajalehe kaudu.
Et selline olukord ei korduks, on hädasti - rõhutan - hädasti vaja, et hakkaks kehtima muudetud Euroopa töönõukogude direktiiv, milles on multinatsionaalsete ettevõtete mõiste. Väga kahju, et komisjonil on selleks kulunud nii palju aastaid ja et ta seda kompromissi senini boikoteerinud on.
See näitab taas kord, et sotsiaalne Euroopa on komisjoni tegevuskavas viimasel kohal. Kui muudatused oleks tehtud varem, poleks Nokia sarnast juhtumit aset leidnud.
Neid muudatusi on hädasti vaja, et korvata varasemaid tegematajätmisi. Need on isegi hiljaks jäänud, kui vaadata riigipiire ületavate ettevõtete uusi struktuure ja tegevust. Mu rõõm kompromissi üle on tagasihoidlik. Parlamendi läbirääkimiskomisjoni liikmena toetan siiski seda kompromissi, sest meil on praegu vaja seda direktiivi.
Pöördun kõigi nende poole, kes seda kompromissi nüüd õõnestada püüavad. Te mängite tulega. See tähendaks, et oleme lõputult läbirääkimiste laua taga ja Nokia sarnased juhtumid toimuvad uuesti. Seetõttu peame tõepoolest kehtestama selle minimaalse demokraatianõude, mis praegu direktiivis on.
Poliitilisest vaatevinklist on direktiivi läbivaatamine endiselt päevakorras. Ütlen komisjonile taas kord, et tegemist on kohandusega. Läbivaatamine peab ikkagi toimuma. Meie arvates on vaja korralikku läbivaatamist, mis muudaks töönõukogude direktiivi selliseks, nagu see pikaaegseks toimimiseks tegelikult olema peaks. Praegu on tegemist lihtsalt kohandusega.
Dimitrios Papadimoulis
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (EL) Austatud juhataja! Meie Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioonist ei taha hakata juubeldama, sest teame väga hästi, et sotsiaalne Euroopa ei kuulu komisjoni ega nõukogu prioriteetide hulka. Daamid ja härrad, Euroopa ettevõtete ja ametiühingute ühine kompromiss on palju tagasihoidlikum kui see, mida arutati 2001. aastal parlamendis. Samuti piirab uuesti sõnastamise menetlus parlamendi rolli. Esitame muudatusettepanekud, mis toetavad ja edendavad ametiühingute poolt läbirääkimistel esitatud nõudeid, nimelt paremat, kiiremat ja olulisemat teavitamist, avalikustamist ja läbipaistvust lepingutes ning ametiühingute organisatsioonide ekspertide jõulisemat osalemist. Kahjuks laseme käest võimaluse teha direktiivile olulisemaid täiendusi ja selle läbivaadatud reaalpoliitikaga nõustume palju vähemaga, kui töötajatele vaja.
Jean Louis Cottigny
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud nõukogu eesistuja, lugupeetud volinik! Esiteks tahaksin kiita Philip Bushill-Matthewsi, kes tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni sõnumi kandjana kolmepoolsetel läbirääkimistel andis meile suurepärase õppetunni demokraatiast. Tänaseks on kolmepoolsed läbirääkimised toimunud. Osalised püüdsid jõuda kokkuleppele.
Samuti tahaksin avaldada kiitust teile, härra volinik, sest praeguseks on õnnestunud teil saavutada see, et parlamendil ei ole täieõigusliku kaasseadusandja rolli, sest sotsiaalpartnerite kokkuleppe kaudu tegite te meile selgeks, et võime arutleda vaid nendel teemadel, mida nemad tõstatasid.
Praegu on oluline tagada kolmepoolsete läbirääkimiste edu. Need on toimunud ja nüüd saame hoolitseda selle eest, et see tekst võetakse vastu esimesel lugemisel. Ent see ei tohi tähendada, et läbivaatamine ei tule kõne allagi ja et me ei saa seejärel mõelda, kuidas saavutada selle täielik läbivaatamine, mida toetavad kõik või peaaegu kõik sotsiaalpartnerid.
Minu arvates peaksime tegelema seda silmas pidades. Muidugi peame homsel esimesel lugemisel võidukad olema, aga samuti on selge, et peame vaatama, kuidas seda kõike kohaldatakse ja kuidas me saame hoolitseda selle eest, et läbivaatus saab toimuda.
Siiri Oviir
(ET) Lugupeetud nõukogu esindaja, volinik, head kolleegid. Kõigepealt tahan tänada raportööri konstruktiivse lähenemise eest direktiivi läbivaatamisel.
Arutatava direktiivi uuesti sõnastamine kergitas ka teatud juriidilisi küsitavusi meie tegutsemisvõimalustes. Tundub, et raportööri abil on need küsimused tänaseks leidnud lahenduse.
Samas on Euroopa töönõukogu direktiivi läbivaatamine olnud nii ettevõtjate kui ametiühingu jaoks oluliseks küsimuseks juba pikka aega. On tunnustamist väärt, et käesoleval suvel saavutasid tööturu osapooled kokkuleppe. Kindlasti aitab see kokkulepe ka meil, parlamendil, teema käsitlemine positiivselt lõpule viia.
Seadmata kahtluse alla ümbersõnastamise vajadust antud ajal ja antud olukorras, pean siiski vajalikuks direktiivi uuendatud ja kaasajastatud variandi menetlemist tulevikus, see tähendab veel Euroopa Parlamendi järgmise koosseisu volituste ajal.
Kuid täna, väikeriigi esindajana, ei saa ma nõustuda komisjoni ettepanekuga, milline seab erikomisjoni loomisel selle liikmelisuse sõltuvusse kontserni töötajate arvust. Selline nõue võib kaasa tuua olukorra, kus mõni liikmesriik jääb läbirääkimistel oma huvide esindajateta.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Mul on hea meel Euroopa töönõukogu direktiivi uuesti sõnastamises saavutatud esimese lugemise kokkuleppe üle, mis osutus paljuski võimalikuks tänu meie variraportööri Cremersi oskustele. Majanduskriis süveneb ja see on süsteemi kriis, mitte kriis süsteemis.
Tavapärane äritegevus ei ole võimalik ning nii tööandjad kui ka valitsused peavad tunnistama, et praeguse kriisi ajal peab töötajatel olema rohkem sõnaõigust selles, mis toimub töökohas. Ükski muu lähenemisviis ei ole vastuvõetav.
Pime usk piiranguteta turgudesse ja konkurentsi on täiesti läbi kukkunud. Nüüd on aeg, et Euroopa looks julgemalt sotsiaalseid kontakte töötajate ja ettevõtete vahel ning liikmesriigid ja Euroopa looksid uue sotsiaalse turumajanduse, nagu kirjas Lissaboni lepingus.
Harald Ettl
(DE) Austatud juhataja! Euroopa töönõukogude direktiivi läbivaatamine on olnud vajalik aastast 1999. Selle tulemuseks on uuesti sõnastamise menetlus, mida on kiiresti muutuva tööstusvaldkonna jaoks liiga vähe. Loomulikult on vaja parandada teavitamist ja konsulteerimist kui konflikte vähendava ettevõtluskultuuri loomise abivahendeid. See on oluline. Riikidevahelised otsused kuuluvad Euroopa töönõukogu nõuandekomitee pädevusse. Selle sisuliselt nõrga direktiivi rakendamist tuleb õiguslikult tugevdada ja see tuleb siduda sanktsioonidega, et tagada direktiivi rakendamise võimalikkus. See peab toimuma, nii et Euroopa Kohtu otsuseid enam lihtsalt ei eirata.
Vaatamata väikesele edasiminekule, on vähemalt kolme aasta pärast vaja see läbi vaadata. Oleksime võinud teha ja pidanud tegema seda nüüd, et see mingilgi määral vastaks tööstuspoliitika reaalsusele ja kiiretele muutustele. Ent vähemalt midagi juhtub ja see on tähtis.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopa töönõukogu ning töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise kord ettevõtetes või kontsernides on olulised töötajatele kaitse pakkumise vahendid.
Töönõukogud peavad olema äärmiselt aktiivsed, eelkõige siis, kui toimub ettevõtete ümberkujundamine. Rahvusvaheliste ettevõtete või kontsernide puhul tuleb konsulteerida nende töötajatega, kes on liikmesriigis, kus toimuvad koondamised, ja nendel peab olema koht läbirääkimiste laua taga. Olukorras, kus kontsern teeb tähtsaid otsuseid ettevõtte ja selle töötajate kohta, tuleb teavitada selle ettevõtte töötajaid, kes asuvad liikmesriigis, kus ümberkorraldamine toimub, ning neil peab olema võimalus otsust mõjutada.
Senini on Euroopa Ühendus andnud rahalist abi vaid neile ettevõtetele, mille tegevus korraldatakse ümber. Minu arvates tuleks seda abi anda ka töötajatele, kes koondatakse.
Stephen Hughes
Austatud juhataja! Kõigepealt suur tänu raportöörile. Kuigi parlamendikomisjonis hääletatud muudatusettepanekud ei olnud need, mida tema tahtis - õigupoolest ei tahtnud ta ühtki muudatusettepanekut -, kaitses ta siiski parlamendikomisjoni seisukohta läbirääkimistel, mis viisid esimese lugemise kokkuleppeni.
Suur tänu ka meie variraportöörile Cremersile, kes oli tegelik kokkuleppe sisu kujundaja. Sotsiaalpartnerite teatises kokkulepitud punktidele kolme asja lisamine - sanktsioonid, riikidevahelisus ja läbirääkimiste erikomisjoni liikmete piirarvu kaotamine - on iseenesest tähtsad, aga nagu juba öeldud, tunnevad paljud meist selle uuesti sõnastamise tõttu tüssatuna.
Meile lubati direktiivi täielikku läbivaatamist peaaegu kümme aastat tagasi. Vaja on tegelda ka teiste tõsiste puudustega ja nõuame, et komisjon alustab täielikku läbivaatamist järgmisel ametiajal.
Teine tõsine probleem selle uuesti sõnastamisega on sotsiaalse dialoogi ja õigusloome ühendamine. Sotsiaalpartneritega konsulteeriti artikli 139 kohaselt ja nad näitasid lõpuks oma saamatust või tahtmatust pidada läbirääkimisi raamkokkuleppe koostamiseks. Aga nagu me alustasime oma õigusloometööga, andsid nad teada, et tahavad alustada läbirääkimisi. Seejärel leppisid nad kokku teatises, mida asutamislepingutes üldse mainitud ei ole, aga see andis meie raportöörile Bushill-Matthewsile võimaluse teeselda leplikkust ja nõustuda teatise sisuga, aga see oli ka kõik.
Meie töö ergutamise asemel sai sellest teatisest peaaegu takistus. Artiklite 139 ja 138 menetlused peavad olema selgelt eraldi. Kumbki ei tohi teist õõnestada ega piirata ja komisjon peab selle lahususe tagama. Praegugi lubatakse sellist ühendamist, mis õõnestab õigusloomelist muudatusettepanekut, mida me oleme nõudnud süstlatorkevigastuste probleemiga tegelemiseks.
Kordan, et see on ohtlik ning võib viia ainult vastumeelsuse ja usaldamatuseni sotsiaalpartnerite ja parlamendi vahel. Sellegipoolest on see töötajate teavitamise ja konsulteerimisega seotud õiguste puhul samm edasi ning mul on selle üle hea meel.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Austatud juhataja! Euroopa töönõukogudele aluse pannud direktiivi rakendamise ajal oli see oluline samm edasi majanduses sotsiaalse dialoogi loomisel. Samuti võimaldas see parandada tootlikkust, säilitades samas sotsiaalse üksmeele.
Pärast mitme kümnendi jooksul saadud kogemusi on sotsiaalpartnerid nüüdseks leidnud moodused, kuidas direktiivi uuesti sõnastada ja täpsustada. Töönõukogu liikmete roll töötajate teavitamise ja nendega konsulteerimise protsessis tuleks sätestada selgemalt. Sotsiaalpartnerite vaheline mõistmine ning heal usul ja usaldusväärsel teabel põhinevad läbirääkimised on vägagi soovitavad, eriti kriisi aegadel. Sotsiaalse dialoogi, arutelu ja läbirääkimiste teel lahenduste leidmise ning teise osapoole huvidest teadlikkuse väärtuslikkus viitavad kõik vajadusele austada selle dialoogi tulemusi. Seetõttu on vaja tunnustada tööandjate organisatsioonide ja ametiühingute Euroopa tasandi kokkuleppeid.
Avaldan raportöörile kiitust ja ootan direktiivi mõju hindamist tulevikus.
Ilda Figueiredo
(PT) Mul on kahju, et me laseme käest võimaluse seda Euroopa töönõukogude direktiivi põhjalikumalt täiendada. Õigupoolest eeldati seda 2001. aastal, kui võeti vastu Menradi raport, mille koostamises ka mina osalesin. Seetõttu nõudsime muudatusettepanekuid, mille eemärk on tugevdada kõikidel juhtudel töötajate esindajate teavitamise ja konsulteerimisega seotud õigusi, sealhulgas vetoõigust, eelkõige siis, kui toimub ettevõtte ümberkorraldamine ja püütakse ettevõtte tegevus teise kohta üle viia, eelkõige rahvusvaheliste ettevõtete puhul, kui töötajate õigusi ei austata.
Oleks hea, kui need muudatusettepanekud vastu võetakse, sest need muudavad direktiivi Euroopa töönõukogude kohta tugevamaks.
Karin Jöns
(DE) Austatud juhataja! Ka meie fraktsioon ja mina oleksime tahtnud enamat kui praegu koostatud tekst, aga arvan, et oleme sellegipoolest saavutanud palju ja toonud Euroopa tasandi kokkuleppe sammukese lähemale. Üks asi on selge: tulevikus tuleb Euroopa töönõukogu teavitada ja sellega konsulteerida enne iga otsust - see on oluline - enne iga otsust, mis langetatakse seoses ettevõtte ümberkorraldamisega. Siis ei saa nõukogu sellest teada ajalehe kaudu.
Ent tahaksin komisjonile midagi väga selgelt öelda. Sellist kaost, mis valitses otsustamisel selle üle, kes tegelikult läbirääkimisi peab, ei tohi enam juhtuda. Sotsiaalsel dialoogil ja Euroopa Parlamendil tuleb teha selget vahet. Meil oli vahel tunne, et parlamendi õigused muudetakse olematuks. See ei tohi korduda.
Valérie Létard
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Euroopa töönõukogude direktiivi uuesti sõnastamine on hea asi.
See näitab, et sotsiaalne Euroopa edeneb ning see on Euroopa töötajate teavitamise ja konsulteerimisega seotud õiguste parandamisega seoses võimalik. Samuti näitab see, kui väärtuslik on sotsiaalpartnerite osalus. Selleta ei oleks me kahtlemata sellise tulemuseni jõudnud. Viimasena näitab see kolme institutsiooni - komisjoni, parlamendi ja nõukogu - töö ja koostöö kvaliteeti, sest kui parlament homme nii otsustab, saavutame kokkuleppe esimesel lugemisel ja selle üle saab meil ainult hea meel olla.
Kui see on nii, lugupeetud juhataja, siis olen ma väga tänulik.
Vladimír Špidla
Edasiminek on raske, aga mitte võimatu. Arvan, et töönõukogude direktiivi eelnõu ajalugu tõendab seda. See tee ei ole olnud lihtne ning tahaksin eriti esile tuua sotsiaalpartnerite ja raportöör Bushill-Matthewsi, samuti sotsiaaldemokraadist kolleegi Jan Cremersi rolli. Minu arvates on arutelu näidanud selgelt, et eelnõu on hääletuseks valmis. Samuti arvan, et see on sotsiaalse Euroopa jaoks tõeliselt hea raport.
Philip Bushill-Matthews
raportöör. - Austatud juhataja! Nagu kolleegid teavad, usun väga sotsiaalsesse dialoogi ja töönõukogudesse, ning mul on hea meel, et oleme jõudnud esimesel lugemisel kokkuleppele, nii et kõikide sotsiaalpartnerite jaoks saab tagatud õiguskindlus.
Arvan, et oleksime jõudnud esimese lugemise kokkuleppele ka siis, kui poleks läbinud seda protsessi. Et Stephen Hughes otsustas esitada üsna moonutatud versiooni selle saavutamisest, tahaksin selle vea parandada, nii et järeltulijad teaksid, kuidas me jõudsime siia, kus me oleme. Sotsiaalpartnerid palusid küll meilt kõigilt, et me muudatusettepanekuid ei esitaks, ja ametiühingud muidugi kinnitasid mulle seda, et mis neisse puutub, siis teised fraktsioonid kindlasti austavad seda. Mida ma aga ei oodanud ega teadnud, oli see, et samas kui nad palusid meie fraktsioonil muudatusettepanekuid mitte esitada, palusid nad sotsiaaldemokraate seda siiski teha. Seetõttu oli tasakaal parlamendikomisjonis väga moonutatud. Arvan, et kui me oleks kõigepealt parlamenti tulnud ja kui kõikidel kolleegidel oleks olnud võimalus asja arutada, oleksime ikkagi kokkuleppele jõudnud, aga see oleks olnud veidi teistsugune.
Öelnud seda, tahaksin kolleege rahustada. Ma ei tee ettepanekut saavutatud kokkulepet muuta. Tähtis on, et kokkulepe on olemas, ja olen kindel, et see võetakse homme vastu. Ent on ülimalt irooniline, et töötaja ja tööandja vahelist vastastikust usaldust ning nende üksmeelt ja koostööd puudutavale küsimusele läheneb üks sotsiaalpartner väga erinevalt.
Loodan, et see on erandjuhtum, sest sotsiaalne dialoog peab toimuma nii, et mõlemad pooled usaldavad üksteist. Ent antud juhul on selles asutud samm tagasi ja loodan, et seda enam kunagi ei juhtu.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval.
