Infotund komisjoni presidendi osavõtul
President
Järgmine päevakorrapunkt on infotund komisjoni presidendi osavõtul. Tegemist on tavalise menetlusega, nimelt küsimustega, mis kestavad minuti, ja vastustega, mis kestavad samuti minuti. Kui on lisaküsimus, on lubatud 30 sekundit, kusjuures 30 sekundit on lubatud ka vastuseks. Esimesed küsimused esitavad komisjoni presidendile fraktsioonide juhid või esindajad.
Corien Wortmann-Kool
Austatud president, president Barroso! Sooviksin esitada teile siin parlamendis küsimuse Euroopa hädaabifondi kohta. Seda tehes sooviksin rõhutada asjaolu, et sekkusite arutellu hädaabifondi üle, sest see puudutas Euroopa tasandil hädaabifondi. Minu küsimus teile on, et mis seisukohal olete selle fondi laiendamise suhtes? Olete tegelikult juba sel teemal sõna võtnud, kuid peamiselt selle kohta, kuidas tuleks tagada fondi rahastamine ja kui pika perioodi vältel. Hetkel on olukord riikide võlakirjade turul kaunis vaikne, kuid see võib muutuda iga hetk. Seega minu küsimus, et mis seisukohal olete hädaabifondi laiendamise suhtes?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Sooviksin kõigepealt tänada Corien Wortmann-Kooli!
Tegelikult ei ole tegemist ainult minu, vaid komisjoni üksmeelse seisukohaga. Dokumendis on iga-aastase majanduskasvu analüüsi kohta kirjas, et komisjon on seisukohal, et tuleb suurendada Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendi tegelikku rahastamissuutlikkust ja laiendada selle tegevusala. Peame seda osaks igakülgsest lahendusest, kuid mõistagi mitte kogu lahenduseks. Dokumendis on Euroopa finantsstabiilsusvahendi (EFSF) kohta ainult üks lause. See on ka struktuurireformi, eelarve konsolideerimise ja majanduskasvu tõhustavate meetmete kohta.
Tegelikult on euroala stabiilsuse seisukohast oluline aga suurendada laenusuutlikkust, sest - nagu teate - EFSFi tagamise vahendi sihtkapital on hetkel 440 miljardit eurot. Ma ei nõua selle ülempiiri tõstmist praegu, kuid teame, et EFSF ei saa seda 440 miljardit eurot vajaduse korral tegelikult välja laenata, kuna tagama peab EFSFi AAA reitingu. Seega vähim, mida saame teha ja peaksime tegema, on fondi suutlikkuse suurendamine. Arvan, et tegemist on väga tõhusa ettepanekuga, mis tuleks võtta vastu pigem varem kui hiljem.
Corien Wortmann-Kool
Austatud president! Mul on lisaküsimus: ütlesite "pigem varem kui hiljem”. Mida te selle all täpselt mõtlete, sest minu seisukohalt on järgmistel kuudel stabiilsuse tagamine finantsturgudel edasilükkamatu küsimus. Otsustavusest oleks siin palju abi. Hetkel näeme peamiselt valitsusjuhtide ja finantsministrite arutelusid, seega missugust ajaskaalat te silmas peate, kui ütlete "pigem varem kui hiljem”? Kas oskate palun öelda selle kohta midagi konkreetsemat?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Pigem varem kui hiljem tähendabki täpselt seda, et me ei tohiks tegutsemist edasi lükata. Oleme varem näinud, et turul on paljud analüütikuid seisukohal, et Euroopa Liit ja euroala pigem reageerivad kui tegutsevad. Meil on tarvis olla arengust ees, mitte maas, mistõttu peab see sündima võimalikult pea!
Tegelikult tehti eilsel euroala kohtumisel ja tänasel majandus- ja rahandusministrite erakorralisel kohtumisel teatavaid edusamme. Võtame ühendust liikmesriikidega. Arvan, et see on oluline. Arvan ka, et kuna meil on 4. veebruaril Euroopa Ülemkogu kohtumine, on arukas neid küsimusi seal arutada. Oleme valmis seda tegema. Komisjon on valmis neid küsimusi 4. veebruaril käsitlema.
Stephen Hughes
fraktsiooni S&D nimel. - President Barroso! Tean, et Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon on juba esitanud väga tugevaid vastuväiteid komisjoni üksikasjalikule vahelesegamisele Kreeka ja Iiri tööturgudel, tallates jalge alla kollektiivläbirääkimiste ja sotsiaalse dialoogi. Teie iga-aastane majanduskasvu analüüs ei tõota senisega võrreldes muutust. Teie ametnikud nõuavad indekseerimisklauslite ja töötasulepete läbivaatamist, paindliku töö soodustamist, töötushüvitiste korrigeerimist ja tööliste ülekaitstuse vähendamist.
Kas nõustute, et komisjon peaks püüdma soodustada sotsiaalset dialoogi ja kollektiivläbirääkimisi nende õõnestamise asemel? Ja kuna töötasu küsimus konkreetselt on lepingu sotsiaalpeatükist välja jäetud, siis millist õiguslikku alust kasutab komisjon selleks, et sekkuda riigisiseste kollektiivläbirääkimiste süsteemidesse? Samuti lämmatab eelarve konsolideerimise meetme kahekordistamine, mida analüüsis nõutakse, igasuguse võimaluse 2020. aasta protsessi eesmärkide saavutamiseks. Mis on teie vastus sellele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lubatagu mul teile üheselt mõistetavalt öelda, et toetame sotsiaalset dialoogi täielikult! Teeme seda Euroopa tasandil, kuid hiljem tuleb meil seda teha ka riigisisesel tasandil. See on liikmesriigi vastutus. Olen aktiivselt edendanud seda sotsiaalset dialoogi Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni, BusinessEurope'i ja teiste asjaomaste partneritega. Tegelikult aga oleme arvamusel, et meil tuleks nüüd luua tööks stiimuleid juurde; meil tuleb lahendada tööturgude olukord. Arvan, et see on osa struktuurireformidest, mida on tarvis Euroopa konkurentsivõime tõstmiseks.
Stephen Hughes
fraktsiooni S&D nimel. - President Barroso! Miks on nii, et kogu tähelepanu näib olevat suunatud tööturgudele? Mis saab teistest turgudest, mida meil siin käsitleda on tarvis - finantsturust, siseturust, tooraineturgudest? Kogu tähelepanu näib olevat suunatud tööturgudele. Miks peaks töölised, need, kes on halvimas olukorras, kandma majanduslanguse ja selle kordategemise vajaduse kulu?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tähelepanu ei ole suunatud ainult tööturgudele. Reformime finantsturgusid parlamendi aktiivsel toel ja osalusel. Arutasime iga-aastases majanduskasvu analüüsis samuti pikalt vajadust süvendada siseturu reformi. Arutame nüüd konkreetselt energiaturgusid, kuid tööturg on samuti osa struktuurireformidest, mida on tarvis Euroopa konkurentsivõime tõstmiseks, eriti riikides, mis on nüüd väga haavatavad. Nagu teate, teostavad neist mõned juba olulisi tööturureforme.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud president! Tean, et väljendasite oma muret Hodorkovski kohtuasja üle eravestlusel president Medvedeviga. Kui Hodorkovski kohtuasi oli Venemaal õigusriigi proovikivi, tuleb meil loomulikult öelda, et see kukkus läbi. Sellele lisaks arreteeriti 31. detsembril Boris Nemtsov. Vene põhiseaduse artikkel 31 aga tagab kogunemisvabaduse.
Nagu teate, korraldab opositsioon iga kuu 31. esimesel päeva protestikogunemise. Minu teada on 2011. aastal seitse kuud, milles on 31 päeva. See tähendab, et on võimalik, et kui see jätkub, võivad 2011. aastal toimuda Boris Nemtsovi kinnipidamisega sarnased sündmused. Niisiis, millised ühiseid meetmeid on võimalik ELi institutsioonidel sel teemal rakendada? Venemaa on Euroopa Nõukogu, OECD, G8 ja potentsiaalselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni liige. Arvan, et on vaja Euroopa institutsioonide kiiret tegutsemist.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Guy Verhofstadt, nagu ütlesite, oleme tõstatanud küsimuse oma Vene partneritega ja tegelikult on Euroopa Liit juba avalikult reageerinud Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi vastasele menetlusele kõrge esindaja Catherine Ashtoni deklaratsiooni kaudu.
Arvame, et õigussüsteemi sõltumatus ja iga kodaniku õigus õiglasele kohtupidamisele - nagu need on kirja pandud Euroopa inimõiguste konventsioonis, millega Venemaa on liitunud - on üliolulised Euroopa Liidu ja Vene Föderatsiooni strateegilisele partnerlusele. Õigusriik on ka nüüd Venemaaga arendatava n-ö moderniseerimise partnerluse nurgakivi.
Jätkame selle tähelepanelikku jälgimist ja tõstatame küsimust mitmel kujul ja kohtumistel Venemaaga, nagu rõhutati 7. detsembril Brüsselis toimunud Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumisel. Euroopa Liit ootab Venemaalt rahvusvaheliste kohustuste täitmist inimõiguste valdkonnas ning samuti õigusriigi austamist.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Tegemist ei ole küsimuse, vaid lihtsalt kommentaariga. Arvan, et parlament peab selle probleemiga tegelema nii kiiresti kui võimalik. Selline olukord nagu Venemaa Föderatsioonis praegu ei saa jätkuda. Ma ei arva, et peame sel teemal suud kinni hoidma vaid selle pärast, et meil on palju olulisi ärisidemeid - vastupidi.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Venemaal on ajakirjandus- ja meediavabadus tõesti oluline probleem. Kui te, José Manuel Barroso, soovite arutelul edukalt esineda, ei saa te lubada hetkel Ungaris toimuvat. Sooviksin teilt küsida, miks komisjon on nii leebe Ungari meediaseaduse suhtes. See rikub igas valdkonnas Euroopas ja kaugemalgi kehtivaid põhimõtteid.
Taotlesime õigusnõustamist. Kokkuvõtvalt on nõustajate arvamus see, et seadus rikub Kopenhaageni kriteeriume, Helsingi lõppakti, audiovisuaalmeedia teenuste direktiivi, Euroopa inimõiguste konventsiooni, UNESCO konventsiooni, mis meediat ei hõlma, Lissaboni lepingut ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartat. Võiksin jätkata, kuid peatun siin. Sooviksin teilt seetõttu küsida, millal Ungaris kohaselt sekkute? Milline on ajakava? Miks ei ole ikka veel olnud rikkumismenetlusi? Minu kriitikat toetab ka olemasolev kohtupraktika selles valdkonnas.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ungari nagu iga teise liikmesriigi puhul tuleb meil rakendada Euroopa õigust objektiivselt, erapooletult. Meil tuleb seda õiguslikust seisukohast väga ettevaatlikult vaadelda, mistõttu on meil tarvis järgida selget metoodikat.
Just seda me - asepresident Kroesi näol - teinud olemegi. Eile esitas ta põhjalikud raportid kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjonile ning kultuuri- ja hariduskomisjonile. Ungari meediaõigus tekitab meis teatavat muret. Selle nädala lõpuks kavatseme saata Ungari valitsusele esimese kirja, millele Ungari ametivõimudel tuleks reageerida.
Kordan: meil tuleb järgida selget, objektiivset, erapooletut, õiguslikul alusel põhinevat menetlust, kuna Ungaril nagu igal teisel ELi liikmesriigil on õigus komisjoni erapooletusele. Võin aga teile kinnitada, et jälgime küsimust väga tähelepanelikult.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Sooviksin paluda, et kõik dokumendid, mis Ungari on komisjonile esitanud, tehtaks tutvumiseks kättesaadavaks. Sooviksime väga võimalust otsustada ise ja arvame, et on aeg, et küsimuses otsus tehtaks. Kahtlustame aga, et Ungari ei ole võib-olla esitanud seaduse täielikku teksti, et ta püüab aega võita. Palun andke meile dokumendid!
Lisaks arvan, et on lausa raske teha poliitikat, näiteks ühinemisläbirääkimistel Türgiga, ja pidevalt korrutada Kopenhaageni kriteeriume, kuid unustada need kohe, kui riik on saanud Euroopa Liidu liikmesriigiks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mõistagi hoiame parlamenti täielikult kursis. Nagu enne ütlesin, kohtus asepresident Kroes eile parlamendi asjaomaste komisjonidega.
Mõistke aga ka, et nendel küsimustel on õiguslik mõõde ja meil tuleb järgida metoodikat väga selgelt, objektiivselt. Komisjonil on kõikides nendes küsimustes väga hea maine ja tõsiseltvõetavuse tase, mida me kindlasti ohtu seada ei soovi. Võin teile kinnitada, et jälgime küsimust suure tähelepanuga ja oleme neid muresid juba väljendanud. Olen tõstatanud küsimuse isiklikult peaminister Orbániga. Homme tuleb ta siia parlamenti. Saame arutada seda poliitiliselt, kuid peame siinkohal järgima ka selget menetlust.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud president! Mõni päev tagasi avaldas Rahvusvaheline Lennunduskomisjon, mis teostab Moskvas uurimist, raporti läinud aastal 10. aprillil Smoleńskis toimunud õnnetuse põhjuste kohta. Poola üldsus on üllatunud raporti leidude üle ja kohtleb seda dokumendina, mis on kõike muud kui objektiivne. Paari viimase päeva jooksul on juba tõestatud, et võidi varjata Venemaa jaoks ebamugavaid asjaolusid, ja kogu raport on suunatud nii, et Smoleńskis toimunud traagilise intsidendi eest on Poola vastutavaks tehtud. Poolas ei sea ükski arukas inimene kahtluse alla asjaolu, et kadunud presidendi külaskäigu ettevalmistamise ja elluviimise kogu protsessi jooksul tehti vigu. Venemaa raport aga kannab märke poliitilisest mängust, mille eesmärk on Venemaa süüst puhastada.
Sel teemal sooviksin esitada järgmise küsimuse: mis seisukoht on komisjonil raporti kohta ja kas Euroopa Komisjon kavatseb teha midagi Smoleńskis toimunud tragöödia põhjuste selgitamiseks, kus sai surma liikmesriigi president ja lisaks minu riigi poliitilise eliidi mitu esindajat?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Sooviksin öelda Michał Tomasz Kamińskile, et keegi ei unusta seda kohutavat tragöödiat, ei Poolas ega mujal. Oleme väga kurvad president Kaczynski ja tol traagilisel päeval kõigi temaga olnute hukkumise pärast. Olen muidugi teadlik läinud nädal avaldatud Vene raportist ja samuti Poola reaktsioonidest sellele, mida mõistan väga, arvestades tragöödia ulatust.
See öeldud, saab komisjon nendes olukordades tegutseda ainult siis, kui meil on selleks õige õiguslik alus. Poola ametivõimud ei ole muide sellesse teemasse sekkumiseks kunagi meie poole pöördunud, ehkki oleme mõistagi jätkuvalt valmis tegema kõike, mis meie õiguslikus pädevuses on, kui taolise palve peaksime saama.
Michał Tomasz Kamiński
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud president! Sooviksin veenduda, et olen teist õigesti aru saanud. Siiani ei ole Poola valitsus palunud komisjonil uurida Smoleński katastroofi põhjuseid. Kui aga Poola valitsus paluks Euroopa Komisjonilt sellist abi, kas seda pakutaks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ütlesin, peame nägema selleks õiguslikku alust. Minu andmetel oli tegemist sõjaväelise lennu ja riigivisiidiga ning määrus jõustus pärast kohutavat õnnetust. Seega näib õiguslikust seisukohast, et ei ole palju argumente, mille alusel komisjon sekkuda saaks. Saame siiski alati küsimust arutada mitteametlikult Poola ametivõimude ja teiste ametivõimudega, kes meil seda teha paluvad.
Lothar Bisky
José Manuel Barroso, oleme kõik teadlikud, kui oluline euro stabiilsus on. Kui see on nii, siis on üks sündmus, millest ma päriselt aru ei saanud. Tegemist oli aruteluga päästemeetmete suurendamise üle, millele teie andsite loa, kuid mille kantsler Merkel ära keelas. Minu küsimus on seetõttu: miks ei vii te neid asju üksteisega kooskõlla. Mõistan, et taolisi asju mõnikord juhtub, kuid ei ole esimene kord, kui olen midagi taolist näinud või millestki sellisest kuulnud. Meedia on sellest vahepeal väga huvitatud olnud. Tegemist ei ole aga pelgalt teie ja kantsler Merkeli peretüliga. Tegemist on olulise poliitilise küsimusega. Mõistan seda - uskuge mind, ma ei ole ka alati kantsleriga ühte meelt, kuid küsimus puudutab seda, kas avalikult erinevad arvamused mitte ei aita finantsspekulante.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Euroopa Liidus on igal institutsioonil ja igal valitsusel oma vastutusalad. Komisjonil on teatav vastutus esitada seda, mis tema arvates on õige, et liikuda euroala ja liidu seisukohast edasi, ning seega avaldasime iga-aastase majanduskasvu analüüsi väga mitmekülgsel lugemisel oma arvamust. Arvan, et meil ei olnud mitte ainult õigus, vaid ka kohustus seda teha.
Seega just seda tegimegi ja arvan, et turud võtsid selle vastu väga hästi, nagu viimastel päevadel näinud oleme, sest nad mõistsid, et nüüd on olemas tõeline valmidus minna otsustavalt edasi mitmekülgse lahenduse kõikide tahkude, sealhulgas EFSFiga.
Turuanalüüsist ilmneb üheselt mõistetavalt, et selles küsimuses on tarvis teha enam. Tegemist ei ole vaid komisjoni arvamusega; tegemist on ka Euroopa Keskpanga arvamusega - seda väljendati väga selgelt. Loodan, et liikmesriigid jõuavad komisjoni seisukohta arvesse võttes kokkuleppele.
Lothar Bisky
José Manuel Barroso, aktsepteerin täielikult raportit ja seda, et avaldasite oma arvamust. Ma ei ole aga oma küsimusele vastust saanud: kuidas on niivõrd olulisel teemal nagu euroga spekuleerimine, niivõrd olulisel ajal võimalik, et teie arvamus jätab kantsler Merkeli või president Sarkozy või teiste valitsusjuhtidega koordineerimata mulje? Igatahes tajub üldsus seda nii.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjonil ei ole vaja liikmesriikide luba enne arvamuse avaldamist. Meie ettepanek esitati tõesti kooskõlas viimase Euroopa Ülemkogu järeldustega, kui liikmesriigid väitsid, et on valmis tegema mida tahes, et kaitsta euroala finantsstabiilsust. Nad mainisid konkreetselt Euroopa finantsstabiilsuse tagamise vahendit ja ütlesid, et on valmis seda tugevdama. Seega tegelikult vastuolu ei olnud.
Teiste kommentaare ma kommenteerida ei saa, kuid võin teile öelda, mis on komisjoni seisukoht: tegemist on üksmeelse seisukohaga, mida jagab ka Euroopa Keskpanga president; tegemist on teiste asjaomaste institutsioonide seisukohaga, kes hoiavad väga pingsalt euroala finantsstabiilsusel silma peal. Arvan, et meil tuleks tõsta esile pigem seda, mis meid ühendab, kui konkreetseid küsimusi, mille teemal suhtleme.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Läinud nädal esines Euroopa Kontrollikoja liige, kes läks hiljuti pärast 15 aastat teenistuses pensionile, meedias tõsiste süüdistustega. Süüdistused, mis mind ei üllata, osutasid sisuliselt ELi audiitorite sõltumatuse puudumisele, mis mõjutab läbipaistvuse taset rikkumistest teatamisel.
Selgitav kiri, mille Maarten Engwirda eile avaldas, ainult kinnitab komisjoni pädevust audiitorite üle ja seab kahtluse alla aluse, millelt parlament on viimased 15 aastat eelarve täitmisele heakskiidu andnud.
Nüüd on aeg, et parlament nõuaks, et ELi eelarvet ja aruandlust auditeeriks tõeliselt sõltumatu ELi institutsioonide väline asutus. Taolise sõltumatu auditita ei ole nõukogul ega parlamendil võimalik jätkata heakskiidu andmist komisjoni finantskohustuste täitmisele.
Kas teie, José Manuel Barroso, lubate välisaudiitoril kontrollida arvepidamist ja rääkida meile tõtt selle kohta, kuidas Euroopa maksumaksjate raha kulutatakse?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Peaksin juhtima tähelepanu sellele, et Euroopa Kontrollikoda on täiesti sõltumatu asutus. Komisjonil ei ole absoluutselt mingit mõju tema meetodite või auditeerimisprioriteetide üle; samuti ei taotle me endale taolist mõju. On komisjoni enda ja ka Euroopa huvides pidada lugu välisaudiitori sõltumatusest.
Ma ei ole kommenteerinud negatiivselt kohtute otsuseid, olgu need konstitutsioonikohtud, Euroopa Kohus või Kontrollikoda. See on demokraatia aluspõhimõte: õigusriigi ja sõltumatute institutsioonide austamine.
Muidugi käib auditeerimisprotsessi raames komisjoni kui auditeeritava ja kontrollikoja kui audiitori vahel regulaarne dialoog. See on normaalne ja vajalik tagamaks, et auditeerimisprotsess toimib hästi ja et auditeerimisprotsessi leiud on tugeval alusel. Taoline dialoog on täielikult vastavuses kõikide rahvusvaheliste normidega. Peaksin tõenäoliselt samuti juhtima tähelepanu, et eelnevatel aastatel tuli kontrollikojast komisjoni kohta väga kriitilisi raporteid. Arvan, et peaksime austama oma institutsioone, nimelt sõltumatuid institutsioone.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - José Manuel Barroso, ma ei ole teie vastusega nõus. Komisjon on vastusena Euroopa Kontrollikoja kriitikale viimasel kümnel aastal pöördunud audiitorite poole - ja seda on nimetatud meedias - ning palunud neil oma töömetoodikat muuta, nii et ELi kulusid käsitlevast raportist tuleks välja parem number.
Oma 30aastase raamatupidamise ja auditeerimise valdkonna ametikogemuse jooksul ei ole ma kunagi näinud, et auditeeritav annaks audiitorile juhiseid, kuidas oma tööd teha. Kuidas on meil võimalik teada, kas veamäära vähenemine on tingitud komisjoni soovitud metoodikamuutusest või kontrollimehhanismide paranemisest?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Komisjonil on nagu ka Euroopa Parlamendil õigus väljendada arvamusi auditeerimisprotsessi kohta. Väljendate praegu selle kohta oma arvamust ja teil on selleks täielik õigus. Komisjon on ka poliitiline organ. Meid on valinud parlament, mistõttu on meil õigus oma arvamust avaldada. Seda ei saa lugeda kuidagi survevormiks, kui meil just ei tuleks pidada ka teie kommentaare lubamatuks surveks.
Tegemist on tegelikult läbipaistvuse teostamisega. Seega respekteerime lõplikult ja täielikult kontrollikoda, me ei survesta seda ja üritame anda endast parima, et rakendada kontrollikoja kui sõltumatu auditeerimisinstitutsiooni soovitusi.
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud president! Jeruusalemm on Iisraeli juudiriigi ainuke, igavene ja jagamatu pealinn. Jeruusalemm, idapoolseimast punktist läänepoolseimani, on ja jääb alati Iisraeli territooriumiks.
Euroopa Liit võib olla Iisraeli üle õigustatult uhke. Tegemist on Lähis-Ida ainsa demokraatliku riigiga, mida ümbritseb diktaatorlike režiimide meri.
Võideldes Islami Džihaadiga, kaitseb Iisrael mitte ainult ennast, vaid kõike, mida Euroopa oma judeo-kristlike väärtustega tähendab. Komisjon nõustub minuga selles.
Euroopa Liidu toetus Iisraeli juudiriigile peaks olema seetõttu väljaspool kahtlust. Euroopa Liit peab rahvusvahelisele üldsusele saatma selge sõnumi, et ELi diplomaatiline esindus kuulub lihtsalt ja ainuüksi Jeruusalemma. Sellepärast sooviksingi väga José Manuel Barrosolt küsida, kas ta nõustub minuga, et EL peaks paigutama oma diplomaatilise esinduse Iisraelis viivitamatult ümber Ramat Ganist Iisraeli pealinna Jeruusalemma? Kui mitte, siis miks mitte?
Sama peaks muidugi käima ELi tulevase suursaatkonna Jeruusalemma paigutamise kohta. Oleme selle vastu, et taoline suursaatkond olemas oleks, kuid kui need peavad olemas olema, siis rajage Iisraeli suursaatkond Jeruusalemma.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks teate te Euroopa Komisjoni seisukohta Iisraeli kohta. Toetame täielikult Iisraeli olemasolu. Nagu ütlesite, on tegemist demokraatliku riigiga väga keerulises keskkonnas ja me tunnistame täielikult Iisraeli õigust olemasolule. Samal ajal sooviksime, et Iisrael austaks palestiinlaste enesemääramise õigust, ja arvame, et parim lahendus on see, kui kaks riiki - Iisrael ja Palestiina - eksisteerivad, austades täielikult teineteist ja rahvusvahelist õigust.
Pealinna või meie Iisraelis asuva esinduse muutmise küsimuses ei näe me muutmiseks mingit põhjust.
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud president! Olen muidugi teie vastuses pettunud, kuid räägite tegelikult Ida-Jeruusalemmast ja asjaolust, et sel nädalal mõistis komisjon Iisraeli hukka 1400 elamu ehitamise pärast Gilos. Ei tea, kuidas täpselt Jeruusalemma omavalitsusüksus peaks reageerima sellele hukkamõistule, kui nad saavad taotlusi ehitamiseks nii Ida- kui ka Lääne-Jeruusalemma.
Nad väljastavad tegelikult lube nii araablastele kui ka iisraellastele mõlemas linnajaos, kuid see, mis komisjon ütleb nüüd ja ütles ka läinud nädal, on: Et teil tuleb diskrimineerida iisraellasi Ida-Jeruusalemmas, sest linn on niikuinii terve üksus ja seda ei saa muuta, linna valitseb üksainus kohalik omavalitsusüksus. Mida te siis Jeruusalemma omavalitsusüksuse nõukogul teha käsite? Kuidas peaks nad vastama iisraellastele, kes täiesti õigustatult taotlevad lube ehitamiseks piirkonda, kus neil on täielik õigus elada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Arvan, et Euroopa Liidu seisukoht asunduste kohta on olnud täielikult kooskõlas rahvusvahelise üldsuse, sealhulgas Iisraeli lähimate liitlaste omaga. Arvame, et see, kuidas praegune valitsus asunduste küsimust käsitlenud on, ei ole alati aidanud selles piirkonnas praegu rahu nimel tehtavaid jõupingutusi.
Teie kommentaarid näitavad täpselt, miks meil ei tohiks olla Jeruusalemmas esindust. Selle põhjuseks on keeruline olukord seal linnas, mis on Iisraeli ja meie kõigi jaoks ülioluline.
Seega säilitagem oma toetus rahule! Toetagem Iisraeli! Samal ajal ärgem unustagem palestiinlaste õigusi! Arvan, et ka nemad väärivad meie tähelepanu ja toetust.
President
Alustame nüüd infotunni teise osa, uuenduste ja energia kindla ning konkreetse teemaga.
Alejo Vidal-Quadras
- (ES) Austatud president! José Manuel Barroso, komisjon soodustab uuendusi meie energiasüsteemi eri valdkondades. Nende seas on teise põlvkonna biokütused, tuumasüntees, neljanda põlvkonna tuumalõhustumine, arukad võrgud, taastuvenergiaallikad üldiselt, energiatõhusus üldiselt, vesiniku kasutamine kütuseelementides, CO2 kogumine, transport ja säilitamine, elektrisõidukid - loend võiks jätkuda.
Ressursse napib, austatud president, ja kõike ei ole võimalik teha. Paljud eurooplased küsivad endalt, millistele nendest asjadest komisjon keskendub praegustes keerulistes oludes, ja kannan teile selle mure täna edasi. Milline või millised nendest prioriteetidest on komisjoni seisukohast esmatähtsad?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - See on väga keeruline küsimus, sest kõik prioriteedid on omavahel seotud, mistõttu on meil tarvis energiaturgu täiustada - meil on tarvis integreeritud energiaturgu. Niiviisi oleks meil ka taastuvenergiaallikad ja energiatõhusus. Energiatõhusus on kahtlemata prioriteet, kuid meil on tarvis investeerida ka vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogiatesse, sest on olemas ka väline mõõde ja peame saavutama väliseesmärgid - kõnelema oma partneritega energia valdkonnas ühel häälel nii palju kui võimalik.
On neli prioriteeti, mida soovin, et käsitletaks Euroopa Ülemkogu istungil 4. veebruaril: energiaturu täiustamine ja kõikide siseturueeskirjade rakendamine; energiatõhusus; vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogiad; ühiste jõupingutustega nõustumine, kui kõne all on väline mõõde.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Austatud president! Praeguses olukorras peab Euroopa Liit vähendama oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2020. aastaks 20%. Poliitilisel tasandil aga on meil arutlusel ka kaugeleulatuvam eesmärk ja teame, et selles suhtes kannaksid põhiraskust sektorid, mida hõlmab heitkogustega kauplemise süsteem, ning iseäranis energeetika.
Sooviksin seetõttu kuulda teie isiklikku seisukohta selle kohta, millal on tingimused õiged, et saaksime selle eesmärgi veelgi nõudlikumaks muuta.
Milliseid lisameetmeid oleks Euroopa Liidul tarvis energeetikasektoris kasutusele võtta või kas need meetmed sisaldavad ka tingimusi, mida mainisite minu kaasparlamendiliikme küsimusele vastates.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tegemist on ka üleilmse, mitte ainult Euroopa protsessiga. Cancún oli kliimaläbirääkimistel oluline samm. Vähemalt suudeti sellega mitmepoolset protsessi elus hoida ja see oli hea, kuid tegelikult sellest meile ei piisanud.
Arvan, et selleks et saaksime minna edasi ja võtta kohustuseks siduvad eesmärgid, peaksime paluma teistel, nimelt suurimatel saastajatel, arengumaadel ja tärkava turumajandusega riikidel sellele sama palju kaasa aidata. Siiani nad sellist kohustust võtnud ei ole.
Just seepärast tulebki meil leida õige moodus nende liikuma panemiseks. Need riigid aga, mis on valmis minema edasi ja võtma rohkem kohustusi, saavad ja peaksid seda tegema, ning konkreetne moodus, mille kavatsen Euroopa Ülemkogule 1. veebruaril välja pakkuda, on enama saavutamine energiatõhususe kohta, mis on valdkond, kus me ei ole saavutanud veel nii palju kui vaja.
Taastuvenergiaallikate kohta arvan, et saavutame oma 2020. aasta eesmärgi, kuid mitte energiatõhususe puhul, niisiis on tegemist konkreetse valdkonnaga, kus saame suuremaid edusamme teha.
Derek Vaughan
Et tagada energiajulgeolek ja madalad kulud tarbijatele tulevikus, peab Euroopa kasutama vähese süsinikdioksiidiheitega energiatehnoloogia kõiki liike. See hõlmab kahjulike gaasideta söepõletustehnoloogiat - valdkonda, kus senini on areng olnud väga aeglane. Kas komisjoni president saab seetõttu kinnitada, et toetus süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise uurimisele jätkub tulevikuski?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Võin kinnitada, et püüame seda saavutada. Lõpuks, nagu teate, otsustavad teadustegevuse rahastamise üle liikmesriigid. See on küsimus, mida arutame, kui esitame mitmeaastase finantsperspektiivi.
Kahtlemata loodan siiski, et liikmesriigid seavad prioriteediks investeeringud taastuvenergiaallikatesse ja vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogiatesse ning suunavad tähelepanu Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kavas kehtestatud tehnoloogiaprioriteetidele.
Just me järgmisel Euroopa Ülemkogu istungil välja pakumegi.
Fiona Hall
President Barroso! Ütlesite äsja, et liikmesriigid saavutavad alla poole sellest, mis nad kavatsesid 2020. aastaks 20% energiasäästu eesmärgi puhul saavutada, seega miks ei tee komisjon suuri jõupingutusi, et muuta seda eesmärki liikmesriikidele siduvaks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Me teeme selleks jõupingutusi. Püüame selle teema järgmise Euroopa Ülemkogu istungi päevakorda lisada. Energiatõhusus jääb veel maha, nagu ütlesite. Ma ei ole olukorraga rahul ja komisjon kavatseb seda muuta.
Energiatõhusus on nüüd ELi 2020. aasta strateegia põhieesmärgi lahutamatu osa. Peame hetkel kõnelusi liikmesriikidega, et kehtestada riigisisesed eesmärgid selle eesmärgi toetamiseks. Oleme juba hinnanud, et olemasoleva poliitika ja meetmete juures ei oleks sääst 2020. aastaks üle 10%.
Euroopa 2020. aasta arutelude tulemusena seatud indikatiivsed eesmärgid kokku aga annavad tulemuse, mis on sellest selgelt kõrgemad, kuid tõenäoliselt ikka veel alla 20%. Just selle tõttu kavatsemegi rakendada kaheetapilist lähenemist, jälgides tähelepanelikult Euroopa 2020. aasta strateegias määratletud riigisiseste eesmärkide rakendamisel tehtavaid edusamme ja vaadates neid edusamme üle 2013. aastal. Kui läbivaatamisel ilmneb, et meie 20% eesmärki tõenäoliselt ei saavutata, kaalub komisjon õiguslikult siduvate riigisiseste eesmärkide väljapakkumist 2020. aastaks.
Reinhard Bütikofer
(DE) Austatud president! President Barroso! Sooviksin esitada teile küsimuse soodustariifide kohta liidus. Volinik Oettinger, energiavolinik, taotleb selles strateegiat, mis meie ja ka Saksa keskkonnaministri arvates põhjustaks edukaima innovatsiooniprogrammi hävitamise, mis Saksamaal taastuvenergia valdkonnas on.
Mida kavatsete teha ennetamaks, et Saksa soodustariifimakseid ei hävitata ühtlustamise nimel, takistades sellega taastuvenergia valdkonnas uuendusi? Mida te veel teete tagamaks, et volinik Oettinger ei võidaks energiatõhususe puhul niiviisi aega? Ta ei taha teha midagi enne 2012. aastat, ehkki ütlesite äsja, et on juba selge, et mittesiduvatest tariifides ei piisa. Kuidas kavatsete asju kiirendada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Kõigepealt lubatagu mul öelda, et just volinik on see, kes pakub välja lisakava energiatõhususe suurendamiseks, ja usun kindlalt, et ta teeb selle eesmärgi saavutamiseks parima. Püüame samuti seostada seda energiaküsimust teiste poliitikaeesmärkidega, nagu võitlusega kliimamuutuse vastu.
See öeldud, arvame, et küsimus ei ole vaid eesmärkide seadmises, vaid ka liikmesriikide töös, mistõttu leiame, et on parem, kui liikmesriigid kehtestavad oma riigisisesed eesmärgid, ja siis näeme. Kui nad püsivad ajakavas, on tore. Kui mitte, siis vähemalt pakume välja siduvad õigusaktid.
Edu saavutamiseks on mõnikord aga parem alustada mingisuguse vabatahtliku eesmärgiga Vähemalt seda just oleme teinud varem ja on välja tulnud, et just see on õige lähenemisviis. Me ei välista - hoopis vastupidi - siduvate eesmärkide võimalikku vajadust iga riigi puhul, kuid võimaldagem ka liikmesriikidel seda poliitikat juhtida ja vaadakem, kuidas nad oma strateegiat arendavad!
Paul Rübig
(DE) Austatud president! 4. veebruaril toimub energiatippkohtumine. Hetkel läheb arutamisele kaks direktiivi: vee raamdirektiiv ja keskkonnamõju hindamist käsitlev direktiiv. Mõlemal juhul on meil tarvis kaaluda, kuidas saame muuta need kaks varianti teineteisega pikas perspektiivis ühilduvaks. Küsimus on siin keskkonnas ja energia tootmises. Usun, et kooskõlastusmenetlusele selles valdkonnas ei tohiks kuluda üle aasta. Komisjon on hetkel pakkunud välja viieaastase perioodi. Praeguses olukorras ei saa me minu arvates endale viie aasta kulumist lubada - see on ju lõppude lõpuks terve valimisperiood!
Kas komisjon on vastavalt valmis aega vähendama? Kas on võimalik kohandada vee raamdirektiivi nii, et tulevikus saab anda akumulatsioonielektrijaamadele võimaluse tagada, et ühes küljest päikeseenergia ja teisest küljest tuuleenergia vahel valitseks tasakaal?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Üldiselt tahab komisjon vähendada võimalikult palju vastuvõtmisele ja rakendamisele kuluvat aega. Küsimus on selles, et liikmesriigid küsivad meilt tavaliselt realistlikku ajakulu, nii et rakendamine oleks võimalikult sidus, vältides moonutusi siseturul või selles, mis meie arvates peaks olema siseturg. Üks mure energiasektoriga on just asjaolu, et meil on ikka veel väga erinevad eeskirjad.
Mõned edusammud on tehtud - praegu me nullist ei alusta. 4. veebruaril avaldatakse teatised, mida hiljuti tutvustasime, ja samuti on olemas ajalooline (arvan, et seda võib nüüd ajalooliseks nimetada) kliima- ja energiapakett, mille esitasime mõni aasta tagasi minu eelmise komisjoni ajal.
Oleme avatud ajavahemiku vähendamisele, kuid oluline on, et oleks kokkulepe liikmesriikidega, nii et nad tegutseksid enam-vähem samal ajal, et vältida konkurentsi moonutamise probleeme siseturul.
Vicky Ford
Teadusuuringud ja uuendused on ülioluline meie majanduse konkurentsivõime säilitamiseks. Eelmisel aastal sai Euroopa ülikool teadusuuringute vallas esimest korda esikoha. See oli Cambridge'i Ülikool, mis asub minu esindatavas piirkonnas.
Selles ülikoolis - aga ka paljudes teistes vähem tuntud asutustes ning suurtes ja väikestes ettevõtetes - olen näinud tipptasemel teadusuuringuid, mida EL rahastab 50 miljardi euro suuruse raamprogrammi kaudu. Kurb on aga see, et sellel on ka maailma kõige keerulisema ja bürokraatlikuma programmi maine. Eelmisel sügisel hääletas parlament ühehäälselt mitmete soovituste üle selle bürokraatia lihtsustamiseks. Mida teeb komisjon nende reformide rakendamiseks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kõigepealt sooviksin õnnitleda Cambridge'i Ülikooli ja teie piirkonda.
Teiseks loodan, et teie fraktsioon toetab mind arutelul kohaste eelarveliste kulukohustuste mitmeaastase raamistiku üle, millega toetada teadusuuringuid, tehnoloogiat ja uuendusi Euroopa tasandil. Cambridge on arenenumaid ülikoole maailmas, kuid Euroopa kõige vaesemates piirkondades on teisi ülikoole, kellel ei ole kahjuks samasuguseid juurdepääsuvõimalusi.
Kolmandaks on lihtsustamine tõepoolest üks meie prioriteet energia ja uuenduste ning praegusel juhul teadusuuringute puhul. Kavatseme samuti arutada uuenduste üle Euroopa Ülemkogu teises osas. Tegemist on kahtlemata ühega meie prioriteetidest ja meil on väga hea meel, et Euroopa Liit meid selles toetab. Loodame samuti, et kontrollikoda ja teised meid toetavad. Oluline on mõista, kuivõrd oluline on teadlaste seisukohast, et nad ei kaota nii palju aega paberimajandusele ja et neil on rohkem aega keskenduda sellele, mida nad oskavad kõige paremini, nimelt teadusuuringutele.
Ilda Figueiredo
(PT) José Manuel Barroso, rahanduse konsolideerimise nimel süvendavad niinimetatud kokkuhoiukavad erinevusi Euroopa Liidus, soodustades ühiskonnavastast poliitikat, seades ohtu tööliste õigusi ja vähendades riiklikke investeeringuid, eriti uuenduste ning energia valdkonnas.
See tähendab, et kui samasugune suuniste, poliitika ja survetegurite kohaldamine jätkub Portugalis või teistes nõrgema majandusega riikides, siis erinevused süvenevad ja sattume Euroopa Liidu solidaarsuse tõttu üha raskemasse olukorda.
Seetõttu on küsimus selles, milliseid meetmeid rakendatakse olukorra muutmiseks, et tagada tõhusalt uuenduste toetamine riikides, nagu Portugal ja teised, millel ei ole nendes valdkondades nähtud piisavalt ette riiklikke investeeringuid, ning tagada ka energia kättesaadavus inimestele ja ettevõtjatele, arvestades kõrgeid hindu, mida küsitakse, ja raskusi, mida paljudes kohtades esineb?
José Manuel Barroso
Ilda Figueiredo, teate meie seisukohta eelarve konsolideerimise kohta. See on eriti möödapääsmatu selliste riikide puhul nagu Portugal, kes on silmitsi teatud riigivõlga puudutavate probleemidega, kuid ka Euroopa Liit üldiselt peaks selle ette võtma. Äsja avaldatud dokumendis tehtud soovitustes kutsusime liikmesriike üles võimaluse korral mitte vähendama investeeringuid haridusse ja teadusuuringutesse, konkreetselt energeetikasektorisse. Pealegi on liikmesriike, kes teevad seda väga edukalt: liikmesriike, kes on võtnud ette eelarve konsolideerimise, kuid isegi suurendavad teadusuuringute ja hariduse rahastamist.
Suuremate finantsraskustega riikide puhul peab meie lähenemisviis hõlmama solidaarsust ja ühtekuuluvust. Just seetõttu ei väsi ma propageerimast majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust Euroopa tasandil. Solidaarsus on oluline. See ei saa olla tühi sõna. Peame, vabandust väljendi pärast, solidaarsuse toimivaks muutma.
Judith A. Merkies
(NL) Austatud president! Uuendused muudavad meie majandust ja ühiskonda ning peaksid looma ka töökohti. See teeb uuendustest ühe Euroopa Liidu kõige olulisematest valdkondadest. Palun seetõttu, et teie komisjoni kõik peadirektoraadid võtaksid ühiselt kasutusele terviklikuma lähenemisviisi. Näiteks on hetkel tegelikult uuenduspartnerlus, mis jääb peamiselt ühe peadirektoraadi pädevusse. Siiski on vaja, et lähenemisviis oleks terviklikum. Arvan samuti, et vahendeid tuleks rohkem liita ja et peaksime ennetama killustumist. Ideaaljuhul peaks meil olema üks fond, mis peaks hõlmama lisaks ka struktuurifonde. Palun teil seda tegelikult uurida ja tekitada koostöös liikmesriikidega ühtne, võimas hoog uuendusteks.
Veel üks asi energia teemal. Meid huvitab alati iseäranis suur pilt. On vaja, et ka uuenduste puhul oleks pilt suur, kuid mõnikord peitub vastus väikestes asjades. Mulle näib, et väga vähe pööratakse tähelepanu kohapeal toodetavale energiale ja ometi on see kodanike mõjuvõimu tugevdamisel esmajärguline küsimus. Kas võiksin seega oma kaasparlamendiliikmetega paluda, et kehtestaksite siduvad eesmärgid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tunnete õigustatult muret sünergia puudumise probleemi pärast Euroopa tasandil. Just seepärast ootangi Euroopa Ülemkogult küsimuse mitmekülgset käsitlemist.
Tegelikult on Euroopa uuenduspartnerlus vahend juba käimasolevate programmide koostoimete tekitamiseks Euroopa, riigisisesel ja regionaalsel tasandil. Nende toomisega ühtse katuse alla suudame minu arvates kasutada ära nende loomupärase innovatsioonipotentsiaali, et rakendada üleeuroopalisi lahendusi, millega leitaks vastus ühiskonna ees seisvatele probleemidele.
Seega ongi üks eesmärkidest just kiirendada sammu teadusuuringutest turuni, turule orienteeritud uuendustest turule orienteeritud toodete ja teenusteni.
See tekitab vajaliku tõmbe osalemiseks. Seega taotleme - komisjonis ja nüüd liikmesriikidega - mitmekülgset lähenemisviisi uuendustele, vaadates kaugemale peadirektoraatide portfellidest ja isegi riiklikust päritolust.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Austatud president! Teadusuuringute andmetel, mida avaldatakse rahvusvahelises ja viimasel ajal ühe sagedamini Kreeka, Iisraeli ja Küprose trükimeedias, on Egeuse meres Kreeta saarest lõuna pool suurtes kogustes maagaasi ning naftat. Seetõttu on Euroopa Liidu territoriaalalal, territoriaalpiirides, energiaressursse.
Kui see nii on, siis kuidas kavatseb Euroopa Liit soodustada ja abistada teadusuuringuid nende energiaallikate ülesleidmiseks ning ekspluateerimiseks, mida on võimalik igal juhul transportida Euroopa Liitu hõlpsamini ja paremini kui mis tahes muud kavandatavat torujuhet pidi?
Sooviksin kasutada võimalust, austatud president ja komisjoni president, et öelda, et pean teid väga õnnelikeks inimesteks, arvestades, milline saatus on teile osaks saanud. Teie, austatud president, olete parlamendi eesistuja, kellel on Lissaboni lepingu rakendamise järel laiemad volitused, ja teie, austatud komisjoni president, lahendate olulist majanduskriisi Euroopas. Toetan kõiki meetmeid, mida José Manuel Barroso sellel suunal on rakendanud, kuid sooviksin midagi lisada: olemas on ka Ameerika meetod, kvantitatiivse lõdvendamise meetod. Palun uurige...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud juhataja! Katkestasite austatud parlamendiliikme sõnavõtu just siis, kui ta minu kohta midagi ilusat ütles, mille eest tänan teda!
Mis puudutab tema sõnavõtu esimest osa, siis meil ei ole vahendeid - ja see ei ole praegu meie prioriteet - uurida või toetada muude energiaallikate uurimist Euroopas. Infrastruktuuri puhul on meie prioriteet luua ühendusi, sest sellel on ülioluline Euroopa mõõde.
Kavatseme esitada selles küsimuses Euroopa Ülemkogule ettepanekuid. Midagi on juba saavutatud - näiteks Läänemere energiaturu ühendamise tegevuskava Balti riikide jaoks. Nüüd teeme tööd ka Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega, et luua võimaluse korral põhja-lõuna-suunalised ühendused, ja asjad lähevad hästi. Käisin äsja Aserbaidžaanis ja Türkmenistanis Lõuna-Euroopa gaasitransiidikoridoriga tehtava töö tõttu, mis on uus potentsiaalne vahend energia - praegusel juhul gaasi - toomiseks Euroopasse. Just siin saab minu arvates Euroopa Liit teha investeeringuid energeetika infrastruktuuridesse.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Austatud president! José Manuel Barroso, komisjon on esitanud minu arvates väga teretulnud algatuse täiustada energeetika infrastruktuuri kogu Euroopa Liidus - nii elektrivõrkude kui ka gaasivõrkude ühenduste puhul. Teie raportis hinnatakse, et maksumuseks kujuneb ligikaudu 200 miljardit eurot. Neid võrke täiustatakse kuni 2020. aastani. Raportis on samuti kirjas, et umbes pool, seega 100 miljardit eurot, tuleb erasektorist. Minu küsimus teile on, et kust tulevad ülejäänud vahendid ehk 100 miljardit eurot, mida on tarvis energiavõrkude täiustamiseks 2020. aastaks? Kas need on liidu vahendid, konkreetselt selle projekti tarvis emiteeritud võlakirjad või mõni muu rahastamisallikas? Tänan teid!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ütlesite, on õige, et 2020. aastani on gaasi infrastruktuuride ja elektrivõrkude jaoks 200 miljardit eurot investeeringuid. Hinnanguliselt on tarvis sellest koguinvesteeringust 100 miljardit eurot leida õigel ajal ainult turult, samal ajal kui ülejäänud 100 miljardi euro puhul on vaja riiklikke meetmeid tarviliku erakapitali võimaldamiseks ja rakendamiseks.
Just seepärast pakume nüüd näiteks välja eraldamise. Pakume välja palju meetmeid, mis muudavad selle erainvesteeringu ratsionaalsemaks ja kasulikumaks. Uurime samuti lähemalt tollimaksude reguleerimise tavasid, selleks et vabastada piisavad kuluarvestuspõhimõtted.
Ülejäänud lõhe täitmiseks pakub komisjon välja uue rahastamisvahendi üleeuroopalise tähtsusega projektide toetamiseks uueks finantsperspektiiviks pärast 2013. aastat. Peale toetuste võib pakkuda välja uuenduslikke turupõhiseid lahendusi, nagu aktsiakapitalis osalemine, tagatised ning avaliku ja erasektori partnerlusega laenud. Nagu teate, võtsin juba sõna Euroopa vahendite kohta, mida hangitakse konkreetselt seda liiki projekti jaoks kavandatud projektivõlakirjadega.
Sonia Alfano
(IT) Austatud juhataja! José Manuel Barroso! Head kolleegid! Direktiivis 2001/77/EÜ on sätestatud taastuvate energiaallikate määratlus eesmärgiga selgitada välja need, mille puhul on võimalik pakkuda riiklikke stiimuleid.
Taastuvate energiaallikate hulka ei kuulu jäätmete bioloogiliselt mittelagundatava osa põletamine. 1992. aastast saadik on Itaalia pakkunud stiimuleid, kasvatades oma kodanike energiaarveid ja ehitades jäätmepõletusahjusid, mille kohta on olemas teaduslik tõend, et need on kahjulikud inimeste tervisele ja keskkonnale, ning mille Euroopa Liit on seega liigitanud integreeritud jäätmekäitluse võimaluseks. Nende algatuste suhtes on käivitatud kaks rikkumismenetlust ja hoolimata ametlikust seadusandlikust sekkumisest soodustatakse jäätmete põletamist ikkagi taastuvenergia allikana, kusjuures Acerra' juhtum on vaid üks näide sellest.
Saan aru, et teil võib olla raske meenutada CIP 6 puudutava olukorra üksikasju, mistõttu olengi esitanud kirjaliku küsimuse. Siiski paluksin teil kinnitada, et stiimuleid ei tohi pakkuda bioloogiliselt mittelagundatavate jäätmete põletamiseks taastuvenergia allikana ja et selleks ei ole rakendatud erandeid.
Sooviksin samuti teada, kas ei peeta vastuoluliseks, et jäätmedirektiivis kehtestatakse põletamine jäätmete kõrvaldamise võimalusena, samal ajal kui direktiiviga 2001/77/EÜ soodustatakse seda taastuvenergia vormina. Kas komisjon kavatseb küsimuse läbi vaadata?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu Sonia Alfano õigesti ütles, on tegemist üksikasju hõlmava küsimusega. Mul ei ole võimalik teada kõikide rikkumismenetluste üksikasju. Lubage mul teile öelda - arvan, et on oluline, et vaid energia ja energia siseturu küsimustes on meil praegu liikmesriikidega 77 üldist ja 55 siseturgu puudutavat rikkumismenetlust. Kui annate mulle selle küsimuse kirjalikult, siis saadan hea meelega kirjaliku vastuse.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Innovatsioon, kliima kaitsmine, taastuvenergia - ELi 2020. aasta strateegiat lugedes võiks tegelikult arvata, et EL võtab oma keskkonna- ja energiapoliitika meetmeid tõsiselt. Kui aga vaadata keskkonnakaitse fassaadi taha, siis ilmneb kohe teistsugune energiastrateegia: tuumaenergia niinimetatud vähem saastava energiaallikana. Minu esitatud küsimusele vastates väljendas volinik Oettinger oma seisukohta üsna selgelt, kui ütles, et tuumaenergia aitab hetkel oluliselt kaasa vähese süsihappegaasi heitkogustega elektri tootmisse ELis ja teeb seda jätkuvalt lähitulevikus. Euroopa Komisjonil ei ole kavas tuumaelektrijaamade maksimaalset kasutusiga käsitlevat direktiivi. Seda kõike 25 aastat pärast Tšernobõli - sest nimelt tähistame 26. aprillil kurba aastapäeva.
Minu küsimus teile, president Barroso, on: kas ka teie arvate, et suudame tõesti - ja seda puhta südametunnistusega - müüa tuumaenergia Euroopa kodanikele maha energia puhta vormina, mis kliimat vähem kahjustab?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Te teate komisjoni seisukohta tuumaenergia kohta. Kui järgida selles küsimuses täiel määral subsidiaarsust, mõnel liikmesriigil on seda, teistel mitte. Kedagi ei sunnita tuumaenergiat kasutama, kuid tegelikult on nii, et tuumaenergia on kliimamuutuse mõttes vähem saastav kui teised energiaallikad.
See öeldud, on komisjonil Euratomi asutamislepingust lähtuvalt mõned kohustused. Euroopa Liidu alguses oli meil Euroopa aatomienergiaühendus ja komisjonil ei ole mitte ainult õigus, vaid ka kohustus osutada abi liikmesriikidele, mis seda vajavad tuumaohutuse või -energia uuringute valdkonnas. Seda kavatsemegi kindlasti teha.
Jacek Saryusz-Wolski
Austatud juhataja! Toote optimistliku sõnumi Aserbaidžaanist ja Türkmenistanist. Ainuke puudus on arvnäitajad. Mõistan, et praegusel etapil ei saa te määrata Aserbaidžaani ja Türkmenistaniga arvnäitajaid, mitu miljonit kuupmeetrit gaasi, kuid kas komisjonil on omi prognoose või eeldusi, loomulikult mittesiduvaid, mis osutavad sellele, kas ta suudab täita tervikuna lõunakoridori või konkreetselt Nabucco, mis peaks eeldatavalt tagama 31 miljonit kuupmeetrit?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Sellelt visiidilt Aserbaidžaani ja Türkmenistani olen toonud mõlema riigi selge lubaduse anda Euroopa Liidule lõunakoridori suhtes täielik toetus. Tegelikult allkirjastasin ühisdeklaratsiooni Aserbaidžaani presidendi Ilham Aliyeviga ja Türkmenistani president Gurbanguly Berdimuhamedov ütles avalikult, et on valmis tarnima Euroopa jaoks piisavalt gaasi - isegi rohkem kui praegu vajame.
Peale selle on veel lahenduseta probleeme. Osa neist probleemidest peavad olema asjaomastes ettevõtetes tehtavad äriotsused. Need puudutavad samuti seda, kuidas saab ehitada ja arendada eri torujuhtmeid. Selles piirkonnas on aga piisavalt gaasi Euroopa Liidu varustamiseks, kui Euroopa Liidu liikmesriigid on valmis tegema koostööd nende riikide ja teistega, et muuta projekt kättesaadavaks - kas Nabucco või teised lõunakoridori projektid.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvestades, et üha kasvav arv peresid Euroopas, eriti silmas pidades majanduskriisi ja kasvavat töötust, kulutab igakuisest sissetulekust üle 10% energiaarve maksetele, sooviksin teilt küsida, milliseid konkreetseid meetmeid kavatseb Euroopa Komisjon rakendada energiavaesuse vähendamiseks.
Sooviksin teilt küsida, kas kavatsete oluliselt suurendada seda protsenti Euroopa Regionaalarengu Fondist, mida liikmesriigid saavad kasutada eluasemete energiatõhususe parendamiseks, alustades tulevastest finantsperspektiividest.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Energia siseturgu käsitlevates õigusaktides määratakse kõrged tarbijakaitsestandardid miinimumteenuse osutamise, arvete esitamise läbipaistvuse, pretensioonide tõhusa menetlemise ja muu taolise suhtes ning tagatakse tarbijatele valikud. Võiksin nimetada palju muid valdkondi, kus pakume välja meetmeid, mis lahendavad otseselt tarbijaprobleeme.
Madalamate energiaarvete puhul arvame, et vähemalt keskpikas perspektiivis suudab tegelikul integreeritud energiaturul tõeline konkurents saavutada rohkem kui praegune olukord, kus on palju häireid ja näiteid valitsevatest turuseisunditest.
Mis puudutab energiajulgeoleku projektide rahastamist - nagu varem ütlesin -, kavatseme selle kindlasti välja pakkuda järgmiste finantsperspektiivide puhul. Seega peab osa sellest tulema turulahendustest, kuid osa riiklikest investeeringutest. Euroopa Komisjon valmistab ettepanekuid, mis liiguvad selles suunas järgmisteks finantsperspektiivideks.
Juhataja
Head kolleegid! Tänan teid innovatsiooni ja energiat käsitleva arutelu eest, mis on väga oluline teema, nagu väga hästi teate. Täname teid, komisjoni president! See on teine kord täna, kui olete siin Euroopa Parlamendis keerulisel arutelul olnud.
