Eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamine (uuesti sõnastamine) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on majandus- ja rahanduskomisjoni nimel Wolf Klinzi koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (uuesti sõnastamine) - C6-0287/2008 -.
Wolf Klinz
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, 2008. aasta juulis esitas Euroopa Komisjon ettepaneku muuta kehtivat direktiivi eurofonde käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta ning see ongi meie tänase arutelu aluseks. Et muuta alates 1985. aastast algsel kujul kehtivat eurofondide direktiivi praeguse parlamendikoosseisu ametiajal, pidime kinni pidama väga pingelisest ajakavast.
Reformide eesmärk oli parandada Euroopa fondide sektori konkurentsivõimet, võimaldada sel vähendada kulusid, saavutada mastaabisääst ja kasutada seda ära, tagada kõigi fondipakkujate tegelik pääs kõikidele Euroopa Liidu turgudele ning teha seda kõike ilma investorite kaitset vähendamata; vastupidi, tahtsime investorite kaitset hoopis tugevdada. Teisisõnu oli meie kava väga kaugeleulatuv ja ma pean tänama kõiki osalenud asutusi, kelle abiga me suutsime selle projekti nii lühikese aja jooksul lõpule viia.
Investeerimisfondid annavad väikeinvestoritele võimaluse investeerida väikseid rahasummasid hajutatud investeeringutega ja professionaalselt hallatavasse portfelli. Eurofondid on olnud väga edukad. Fondide osakuid ei müüda üksnes Euroopas, vaid märkimisväärses ulatuses ka väljaspool Euroopa Liitu - eeskätt Lõuna-Ameerikas ja Aasias -, kus neid hinnatakse kõrgelt. Seepärast oligi direktiivi muutmisel tähtis tagada, et me ei halvendaks eurofondide staatust.
Eurofondide direktiivi on varem muudetud kaks korda ja ka seekordsete muudatuste väljatöötamisel oli komisjon väga hoolikas. Ta viis läbi konsultatsiooniprotsessi, koostas rohelise ja valge raamatu ning korraldas põhjalikke arutelusid kõigi turuosalistega. Muudatuste raames pakkus komisjon välja kuus meedet, mis peaksid aitama saavutada eesmärke, mida ma enne nimetasin.
Need on esiteks fondivalitseja tegevusloa kasutuselevõtt; teiseks fondide piiriüleste ühinemiste lihtsustamine, et vähendada Euroopa Liidus pakutavate fondide arvu ja kõrvaldada seeläbi tasakaalustamatus, mida hetkel võib täheldada Euroopa ja eeskätt USA vahel; kolmandaks ühiseurofondide struktuuri võimaldamine, teisisõnu võimalus investeerida fond ühiseurofondi ja lasta sellel investeeringuid hallata; neljandaks investori põhiteabeks nimetatava lühikese - vaid kuni kaheleheküljelise -, väikeinvestorite jaoks olulisimat infot sisaldava dokumendi väljatöötamine; viiendaks teatamise korra lihtsustamine, s.t kui fond taotleb luba riigis, kus tal see puudub, siis ei too see de facto kaasa uut loa andmist; ja kuuendaks järelevalvealase koostöö tugevdamine.
Finantskriis ei ole jätnud fondide sektorit puutumata. Palju raha on välja voolanud ja selles olukorras on ülioluline langetada otsused nii kiiresti kui võimalik, et tugevdada fondide usaldusväärsust ja mitte lasta väikeinvestoritel kaotada usaldust nende investeerimisvahendite vastu.
Lõpetuseks tahaksin teha kaks märkust. Esiteks, komisjon on moodustanud Jacques de Larosière'i juhitava töörühma, et uurida järelevalve küsimust Euroopas. Loodan, et komisjon võtab töörühma tehtavaid järeldusi ja ettepanekuid kuulda ning need leiavad heakskiitu ka siin. Teiseks, eeskätt just fondide piiriüleste ühinemiste puhul näeme ikka veel, et piiriüleseid ja kodumaiseid ühinemisi maksustatakse erinevalt. Ka siin kutsume komisjoni üles hoolitsema selle eest, et meil kehtiksid mõlemal juhul samad, mitte erinevad tingimused.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Härra juhataja, mul on hea meel avaldada komisjoni nimel toetust muudatusettepanekutele, mille Euroopa Parlament on esitanud eurofondide direktiivi (UCITS IV) ettepaneku kohta. See võimaldab võtta eurofondide direktiivi (UCITS IV) muudatused vastu ühel lugemisel. Selline tulemus on väga teretulnud ELi fonditurgude jaoks, kelle ette on viimasel ajal kerkinud palju keerulisi probleeme.
Eelmise aasta juulis komisjonis vastuvõetud ettepanek on põhjaliku konsultatsiooniprotsessi tulemus. Kogu töö algas juba enne finantskriisi. Ettepanekus seatakse selged, eurofondide direktiivi toimimist parandavad eesmärgid. Seda silmas pidades tahtis komisjon lihtsustada ja elavdada eurofondide piiriülest müüki, anda fondijuhtidele tõhusad vahendid fondide suurendamiseks ja mastaabisäästu ärakasutamiseks. Ent küsimus pole üksnes konkurentsivõimes. Komisjon tahtis kehtestada ka tõhusad investorite teavitamise eeskirjad, mis tagaks, et kõik, kes soovivad oma säästusid eurofondi investeerida, saaksid enne otsuse langetamist vajalikku, selget ja arusaadavat teavet.
Mul on rõõm tõdeda, et komisjoni ettepanekus seatud eesmärgid on saavutatud. Euroopa Parlament ja nõukogu on komisjoni ettepanekut ühinemiste, ühiseurofondide, fondide teatiste ja investori põhiteabe poolest küll täiendanud, ent võtnud siiski täiel määral arvesse komisjoni algses ettepanekus määratletud edasiviivaid püüdlusi.
Komisjon on väga rahul kaasotsustamismenetluse tulemustega, mis puudutavad juulikuises ettepanekus sisalduvaid peatükke. Ettepaneku tähtsaks osaks muutunud fondivalitseja tegevusloaga seoses oli komisjon ettepaneku vastuvõtmise ajal tõsiselt mures, et ebapiisavalt ettevalmistatud fondivalitseja tegevusloa kasutuselevõtt võib avaldada negatiivset mõju turvalisusele ja eurofondidesse investeerivatele jaeinvestoritele.
Tagantjärele olen veendunud, et meie otsus pidada nõu Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR) oli õige. See aitas Euroopa Parlamendil ja nõukogul töötada välja mõistlikud sätted, mis kaitsevad osakuomanike huve. See oli fondivalitseja tegevusloa küsimustega tegeldes minu ainus mure.
2008. aasta juulist alates oleme käinud pika tee. CESRi nõuannete toel on valminud põhjalikud sätted, mis selgitavad kohustuste täitmise tagamaid, tagavad täieliku teabevoo ning panevad aluse vajalikule koostööle ja ELi liikmesriikide asutuste toetamisele. Sätted kehtivad kõikides etappides: nii esmase tunnustamise, pideva järelevalve kui ka nõuete täitmise ajal. Nüüd võib komisjon kompromisstekstile alla kirjutada.
Meie töö ei ole aga lõppenud. Fondivalitseja tegevusloa edukus sõltub meie suutlikkusest lahendada mõned keerulised, vastust ootavad küsimused, nagu riskijuhtimine teise tasandi meetmete abil. See töö annab ühtlasi võimaluse harutada lahti mõned viimasel ajal ilmsiks tulnud sõlmprobleemid seoses riskijuhtimisega.
Meetmete võtmiseks on komisjonile kehtestatud väga ranged tähtajad. Oleme väljendanud muret seoses nende täitmise võimalikkusega. Meil on vaja aega ja ressursse, et need meetmed hoolikalt ette valmistada, huvirühmadega konsulteerida ja meetmed vastu võtta. Komisjon teeb kõik endast oleneva, et selle protsessiga esimesel võimalusel algust teha. Samuti vajame kõigi osapoolte, sealhulgas Euroopa Parlamendi täiemahulist ja aktiivset koostööd, et kõik ettenähtud ajaks valmis jõuda.
Ma tahaksin raportöör Wolf Klinzi veel kord südamest tänada ning väljendada heameelt ja imetlust selle üle, kui tõhusalt Euroopa Parlament seda teemaringi käsitles. Kõik kolm institutsiooni võivad olla rahul, et neil õnnestus saavutada üksmeel vaid mõne kuu jooksul. Te näitasite, et Euroopa suudab vajalike regulatiivsete paranduste tegemisel kiiresti toimida. Nüüd tuleb selle saavutuse najal täita ambitsioonikas õigusaktide rakendamise programm.
Lõpetuseks lubage mul teha kaks avaldust, millega komisjon on käesoleva raporti vastuvõtmisel nõustunud.
Esimene puudutab piiriüleste ühinemiste maksustamist. Komisjon hakkab uurima riiklike maksusüsteemide võimalikku negatiivset mõju piiriülestele ühinemistele ja kasutab selleks oma vahendeid kohe, kui kavandatavad sätted on vastu võetud. Komisjon kavatseb pöörata erilist tähelepanu juhtumitele, millel võivad olla tõsised maksutagajärjed investorite jaoks.
Järelevalve küsimuses olen rääkinud tarvidusest tugevdada järelevalvealast koostööd. Solvency II-s ja kapitalinõuete direktiivi muudatustes on komisjon minu soovitusel teinud ettepanekuid tihendada järelevalvealast koostööd. Seepärast pole mul raske nõustuda vajadusega selles tähtsas valdkonnas tööd jätkata. Et tagada kogu finantssektori asjaomaste õigusaktide järjepidevus ja sidusus, nõustub komisjon de Larosière'i raporti järelduste põhjal kontrollima, kas järelevalvealaste koostöölepingutega seotud direktiivi sätteid tuleb rangemaks muuta.
Jean-Paul Gauzès
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul esmalt tänada suurepärase töö eest meie raportööri Wolf Klinzi, kes suutis leida laiapõhjalise toetuse majandus- ja rahanduskomisjonis ning leppida eesistujariigiga kokku igati rahuldava kompromissi.
Kui õiguskomisjonilt küsiti arvamust, esitas ta omapoolsed seisukohad ja neid võeti arvesse. Algne eurofondide direktiiv oli Euroopa investeerimisfondide arengu võti. 2007. aasta juuni seisuga oli eurofondide hallatavate varade maht 6000 miljardit eurot ja nad moodustasid ligikaudu 75% Euroopa Liidu investeerimisfondide turust. Eurofondide antud sisemised garantiid näitavad, miks neid tunnustavad ka väljaspool Euroopa Liidu piire asuvad investorid. Ent õigusakte on vaja muuta, et edendada fondide arengut.
2001. aastal tehtud muudatused avasid eurofondide jaoks uusi investeerimisvaldkondi, ent tõid kaasa ka mitmeid kitsaskohti. Roheline raamat algatas sellel teemal avaliku arutelu. 2005. aastal järgnes sellele valge raamat.
Nüüd saame rääkida suurtest edusammudest tõhususe vallas, mida kätkeb endas arutluse all olev ettepanek. Kõike tähelepanuväärsemaks muutuseks on Euroopa fondivalitseja tegevusloa tunnustamine. Pakutud sätted võimaldavad rakendada fondivalitsejate tegevusluba ja tagada samas investorite adekvaatse kaitse. Tegu on tervikliku tegevusloaga ja me oleme selle kasutuselevõtu poolt. Sellega kaasnevad järelevalvemeetmed aitavad kindlasti kõrvaldada kõik võimalikud kahtlused.
Ettepanek sisaldab ka suuri tehnilisi parandusi, mis puudutavad näiteks teatisi, piiriüleseid ühinemisi ja fondide koondumist ühiseurofondide struktuuri kaudu. Seeläbi saavutatav ühtlustumine tagab võrdsed konkurentsitingimused kogu Euroopa Liidus eeldusel, et - nagu meie raportöörgi ütles - maksustamise valdkonnas astutakse samme moonutuste vältimiseks.
Astrid Lulling
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, mind ajab segadusse see direktiivi ettepanek, mida parlament hakkab hääletama. On tõsi, et raportöör Klinz on selle kallal aastaid vaeva näinud ja näidanud oma veenmisoskust eeskätt kolmepoolsetel läbirääkimistel. Samuti on tõsi, et direktiiv parandab märgatavalt siseturu toimimist ja finantsvara ühishaldamist ning selle on heaks kiitnud ka Euroopa investeerimisfondide sektor. Samas polnud nõukogus ja Euroopa Parlamendis toimunud vaidlused ja arutelud kunagi täiesti avatud, sest tulemus oli ette teada: mõnede osapoolte jaoks oli tähtis, et Euroopa fondivalitsejate tegevusluba saaks iga hinna eest kasutusele võetud.
Põhimõtteliselt ei ole enam midagi lisada - tegevusluba kõneleb enda eest. Siiski tuleb veenduda, et fondivalitsejate tegevusloa kasutuselevõtuga kaasnevad vajalikud garantiid, eriti seoses fondide järelevalvega, sest tegevusloa kasutuselevõtt toob kaasa funktsioonide piiriülese lahutamise. Pean kahetsusega märkima, et sellisel kujul rakendatav süsteem pole mitte üksnes keeruline, vaid ka mitmeti tõlgendatav. On oht, et peagi tekivad praktilised probleemid, mis kahjustavad Euroopa ekspordifondide sektorit ja eriti eksporti kolmandatesse riikidesse.
Olen märganud, et minu seisukoha pooldajad on vähemuses, ent see ei häiri mind. Tavaolukorras tunneksin kiusatust öelda, et vaid praktikas on võimalik teha selles küsimuses lõplikke järeldusi ja otsustada, kellel on õigus. On need turuosaliste kohanemisvõimesse uskuvad inimesed või need, kes nõuavad konservatiivsemat lähenemist? Ma ei lükka edu tõenäosust kõrvale, kuid ma pole selles ka täiesti kindel. Võttes arvesse viimaseid uudiseid, eeskätt Madoffi skandaali ja selle mõju ühise finantsvara haldamise sektorile, siis ei õnnestu meid ilmselt maha rahustada.
Minu skeptilisuse taga on mure. Me teame, et finantskriis ei jäta investeerimisfondide sektorit puutumata. Võib-olla tuleks hakata esitama põhimõttelisi küsimusi. Selles sügavas kriisis võib aktsionäride kohustusi hajutavate või järelevalveasutuste täiuslikku koostööd eeldavate valikute tegemine tuua kaasa ebakõlad.
Ütlen välja, mida mõtlen: see direktiiv pärineb teisest, kriisieelsest ajast. Seda iseloomustab teatav muretus. Finantssüsteem on aga endiselt suures usalduskriisis ja selle struktuuri tuleks ulatuslikult muuta. Ärgem unustagem, et rahaturufondide esmane kohustus on kaitsta investorit riskide hajutamise ja rangete reeglite kehtestamise teel. Kui hääletame selle teksti poolt praegusel kujul, teadmata sealjuures, mis suunas me liigume, siis jätame mulje, nagu poleks midagi juhtunud. Tegelikkusest eemaldumine ei ole hea, seepärast hoidun ma hääletamisest hoolimata sellest, et allkirjastasin nõukoguga läbi räägitud kompromissmuudatusettepanekud. Asjaolusid arvestades tunduvad tehtud parandused minu äsja tõstatatud põhimõtteliste küsimuste kõrval tähtsusetud.
Donata Gottardi
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, me hakkame hääletama uut eurofondide direktiivi. Direktiiv on olnud väga tähtis ja jääb selleks ka edaspidi.
Pärast esimese direktiivi vastuvõtmist ligikaudu veerand sajandit tagasi on meil nüüd - nagu pealkiri ütleb -, tarvis kooskõlastada õigus- ja haldusnormid ning teha põhjalikke muudatusi, et võtta arvesse uusi vajadusi, mida minu arvates tuleks vaadelda suurema paindlikkuse ja liikuvuse, aga ka rangema järelevalve ja kontrolli kontekstis.
Majandus- ja rahanduskomisjonis valitses suurepärane koostöövaim tänu positiivse suhtumisega raportöörile, keda ma ei jõua ära tänada, ja nõukogule; võib-olla oli selle taga mõistmine, et tegeleme valdkonnaga, mis on tihedalt seotud finantskriisiga, ja et me vajame kiiresti sobivaid vastuseid. Leian, et siinkohal on tähtis teha kokkuvõte mõnedest punktidest, milles me jõudsime hea üksteisemõistmiseni ja loodetavasti ka heade tulemusteni. Need punktid hõlmavad fondivalitsejaid, täpsemalt kohaldatava õiguse - fondi asukohaks või fondivalitseja asutamise asukohaks oleva liikmesriigi õiguse - määratlemist, mis muudab järelevalvesüsteemi selgemaks, turvalisemaks ja tõhusamaks. Samuti hõlmavad need teise tasandi meetmete kohta sõlmitud kokkulepet, mis paluti komisjonil vastu võtta hiljemalt 2010. aasta juuliks.
Need punktid puudutavad ka arusaama, et fondivalitseja vastutab menetluse, mehhanismide ja kontaktisikute andmete eest, mille abil saavad tarbijad ja investorid vajalikku teavet ka siis, kui fondivalitseja asub nende liikmesriigist väljaspool, mitte üksnes siis, kui nad esitavad kaebuse. Me peaksime nägema positiivses valguses võimalust tugevdada järelevalvealast koostööd liikmesriikide vahel eurofondide ja fondivalitsejate kohta sõlmitavate kahe- ja mitmepoolsete lepingute abil, samuti kokkulepet ühinemiste ja ühiseurofondide kohta, mis lasevad tegutseda kogu siseturul. Oleme endiselt erineval seisukohal teatamise korra ajakava suhtes, sest me tahtsime ja tahame ikka veel, et see oleks pikem ja asjakohasem, nii nagu nõukogu seda kirjeldas.
Viimaks tahaksin mainida edusamme ka prospekti - tarbijate kaitseks mõeldud investori põhiteabe - vallas, mille puhul meile oleks olnud rohkem meeltmööda lahendus, kus paberkandjal prospekt esitataks automaatselt, mitte taotluse põhjal, sest tegu on väga lühikese dokumendiga. Lõpetuseks arvan, et kui me tahame jõuda selle teemaga lõpule juba esimesel lugemisel, on vajalik ulatuslik üksmeel.
Olle Schmidt
Härra juhataja, volinik, kõigepealt sooviksin tänada suurepärase töö eest oma kolleegi härra Klinzi Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioonist. Tänavune sügis on olnud väga heitlik, kuid nagu me oleme kuulnud, on raportöör sellest hoolimata suutnud leida mõistliku kompromissi. Siinsed teemad on keerulised ka ilma finantskriisita. Tean seda väga hästi, sest vastutasin eurofondide direktiivi muutmise eest 2001. aastal.
Eurofondidega ei tahetud mitte üksnes luua paremat ja suuremat fondide turgu, vaid ka avatud ja tarbijakeskset turgu. Üldjoontes nii ka läks. 2001. aastal kõrvaldati paljud takistused. Tuletan kõigile meelde, et ka siis ei olnud see kuigi lihtne. See toimus veel enne Lamfalussy protsessi. Mõned takistused siiski jäid ja nendega praegu tegeldaksegi. Turundus täiustub. Investorite kaitse suureneb. Fondide ja ühiseurofondide ühinemine muutub võimalikuks ning järelevalveasutuste koostöö tugevneb - seda mainis ennist ka volinik.
Fondivalitseja tegevusluba puudutavad eeskirjad on olnud tundlik küsimus. Oleme sellealaseid märkusi juba kuulnud. Me oleme eriarvamustest teadlikud. Leian siiski, et praegune ettepanek on hea. Konkurentsivõime ja avatus tulevad õigesti korraldatud turul alati kasuks.
Üks oluline küsimus oli investori põhiteave, mis asendab lihtsustatud prospekti. Asjakohase teabe ja tõhususe vahel tuleb saavutada tasakaal. Liiga palju teavet pole hea, ent liiga vähe ka mitte. Loomulikult on ka keeleküsimus tundlik teema, aga usun, et meil peab olema julgust sellega tegelda, kui tahame piiriüleses kaubanduses edusamme teha. Ka selles vallas on nõutav mõistlik tasakaal.
Sügisel selgus, et Euroopa vajab tõhusalt toimivat finantsturgu. Eurofondid on tee vabaks teinud ning kujunenud edukaks ja hinnatud kaubamärgiks ka väljaspool Euroopat. Toetagem seda arengut - seda teeb ka arutlusel olev ettepanek.
Eoin Ryan
fraktsiooni UEN nimel. - Härra juhataja, alustuseks tahaksin õnnitleda härra Klinzi suurepärase raporti puhul. Ta on teinud kokkulepitud kompromissi nimel kõvasti tööd ja ma soovin talle sel puhul õnne.
Muudetud eurofondide direktiiv aitab jõustumisel vähendada bürokraatiat ja tarbetuid kulusid.
Kompromissi leidmiseks peetud läbirääkimistel võeti arvesse mõnede liikmesriikide konkreetseid muresid ja see võimaldas koostada ulatusliku toetusega põhjaliku ettepaneku. Usun, et see ei kaitse pelgalt tarbijaid, vaid on hea ka investoritele. Nõustun eelkõnelejatega, kes leidsid, et avatud turg on teretulnud ja võib olla väga positiivne nähtus meie kõigi jaoks, kui see on hästi reguleeritud.
Eurofondide direktiivi muutmine näitab taas tänapäeva finantsturgude suurt lõimitust, mis paneb meid vajama ühtseid eeskirju ja standardeid üleilmse finantsteenuste sektori tõhusaks reguleerimiseks ja toimimiseks. Seda ei mõisteta mitte üksnes Euroopas, vaid terves maailmas, sest me kõik kogeme enneolematut finantskriisi. On väga tähtis, et me teeksime probleemide lahendamiseks või selle poole püüdlemiseks koostööd üleilmsel tasandil.
Täna on meil tähtis sündmus: me tähistame euro 10. aastapäeva; juba euro ise näitab majanduskoostöö tähtsust. On õnn, et minu kodumaa Iirimaa on euroala liige, sest praegune valuuta on olnud stabiilsuse allikas nii Iirimaale kui ka teistele riikidele sel seninägematu ebakindluse ja üleilmse majanduslanguse ajal. Kui Iirimaa ei kuuluks euroalasse, siis tabanuks meid tõenäoliselt Islandi õnnetu saatus, ent läks teisiti.
Sooviksin meelde tuletada meie iirlastest parlamendiliikmetele - eeskätt Sinn Féini esindajatele -, et kui nad saanuks oma tahtmise, poleks meil eurot. Omal ajal nimetasid nad eurole üleminekut vähikäiguks. Iirimaa ei oleks sel juhul rahaliidus ja selle majandusolukord oleks sama halb kui Islandi oma.
Neile, kes olid Iirimaal Euroopa projekti vastu, tahaksin meelde tuletada, et paljud riigid maailmas kasutavad nüüd ära Iirimaa keeldumist Lissaboni lepingust ning seda segadust, mille on tekitanud selle otsusega seotud võimalikud ja tajutavad tagasilöögid ning mille abil võib saada endale uusi lepinguid Iirimaa kulul. Majanduslikult peab Iirimaa jääma otsuste langetamise keskmesse Euroopas, kuhu me oleme alati kuulunud, kuhu Iirimaal tuleks meie arvates kuuluda ja kus me tahaksime teda näha.
John Purvis
Härra juhataja, võttes arvesse kõiki finantsteenuste sektorit ümbritsevaid vastuolusid ja mõtlematut kiirustamist ülereguleerimise suunas, on tegu teretulnud näitega selle kohta, kuidas reguleerida sektorit mõistuspäraselt, asjakohaselt ja mõõdukalt. Härra Klinz ja komisjon on teinud head tööd ning ma toetan nii seda raportit kui ka esitatud muudatusi.
Eurofondid moodustavad olulise osa nii Euroopa kui ka Šoti investeeringute haldamise sektorist. Tegu on üliolulise säästuvahendiga hoiustajate ja investorite jaoks mitte üksnes Euroopas, vaid terves maailmas. Järeletegemine on kindlasti piisav kompliment ja koguni USAs on eurofondid eeskujuks, mille poole püüelda. Härra Klinz on lisanud ettepanekusse palju sellist, mida ma pean ise ülioluliseks, näiteks hajutamist uutesse investeerimistoodetesse ja meetoditesse, mis pakuvad arvestatavat turvalisust praktilisel tasandil. Kõige tähtsama asjana peame saavutama suurema mastaabisäästu Euroopas. Paljud meie eurofondid on liiga väiksed ja neid on liiga palju - seega peame soodustama ühinemisi. Isiklikult oleks ma soovinud minna veel kaugemale, lastes erineva investeerimiseesmärgiga eurofondidel hõlpsamini ühineda tingimusel, et investoreid kaitstakse küllaldaselt ja neid teavitatakse muudatustest.
Kolmandaks kujutab fondivalitseja tegevusluba endast uut üliolulist sätet, mis suurendab mastaabisäästu, tõhusust ja vähendab bürokraatiat. See peab teenima vaid investorite huve. Direktiivi muutmisest kasu kogu sektorile, veelgi enam - see pole investoritele ja hoiustajatele kasulik mitte üksnes Euroopas, vaid kogu maailmas. Toetan suurima heameelega härra Klinzi raportit ja eurofondide direktiivi muutmist.
Pervenche Berès
(FR) Härra juhataja, härra Klinz, tänan teid tehtud töö, pühendumuse ja läbirääkimisoskuse eest. Eurofondid on teatud mõttes Euroopa finantsturgude kaubamärk; nad on hea eksporttoode. Kuid Euroopa Liidus esineb tasakaalustamatust, sest tegu on valdkonnaga, kus on tootjariigid ja tarbijariigid - seega on kasutusel erinevad strateegiad.
Üks direktiivi muutmise eesmärke on kujundada eurofondide siseturg käesolevates oludes selliseks, et see tõepoolest toimiks. Siin tekib neli küsimust: esimene, mis tõstatati juba siinse arutelu käigus, puudutab loomulikult fondivalitseja tegevusluba; kuulsin, kuidas volinik väljendas oma hirmu seoses tegevusloa halva ettevalmistamisega. Ent, härra McCreevy, selle ettevalmistamiseks on vaja tahet: mul on mõnikord tunne, et volinik ei ole seda endale eesmärgiks seadnud. Seepärast on mul hea meel Euroopa Parlamendi ja nõukogu eestvedamisel alustatud läbirääkimiste üle, mille eesmärgiks on tagada, et eurofondide direktiivi muutmisel võetakse vastu realistlik fondivalitsejate tegevusluba, mis laseb Euroopa Liidu siseturul normaalselt toimida.
Teine tähelepanek on seotud hoidmiskohustusega. Kui me kapitalinõuete direktiivi muutmise korral nõuame, et pangad jätaksid enda kätte 5% nende poolt turuleviidud väärtpaberite alusvaraks olevatest võlainstrumentidest, siis on vaja kohe ja samadel tingimustel ühtlustada vastavad hoidmiskohustused ka eurofondide valdkonnas, sest sama riskiga peavad kaasnema samad eeskirjad.
Kolmas märkus hõlmab järelevalvet. Ma ei arva, et keegi siinolijaist kahtleks meie soovis saavutada paremad järelevalvetingimused. Ootame kõik president Barroso kokku kutsutud ja Jacques de Larosière'i juhitud töörühma töö tulemusi. Arvan, et olukord ei luba nende tulemuste ellurakendamist enam väga kaua oodata. See mõjutab huvirühmade - eurofondide tootjate - ja tarbijate vahelise järelevalve korraldamist. Seepärast tuleb selle valdkonna järelevalveküsimused kindlaks määrata.
Viimane tähelepanek puudutab maksukorraga seonduvat. Raportöör mainis seda ja ka volinik on lubanud asjaga tegelda. Maksukorraga seotud küsimuste taga peitub varjatud protektsionism, mida me peame taunima, millest me tahame jagu saada. Komisjon peab tegutsema selle nimel, et maksukord võimaldaks eurofondide toodete tõeliselt vaba liikumist ilma protektsionismita.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Ka mina tahaksin rõhutada raportööri suurepärast tööd ja võimekust sobiva kompromissi leidmisel. Ometi on ka minul sarnaselt mõnedele varasematele sõnavõtjatele omad kahtlused. Need puudutavad sätet, mille kohaselt peavad ELi liikmesriigid koostama kõik investeerimistegevusega seotud dokumendid "rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles”.
Olin selle poolt, et ettevõtetele tuleb anda võimalus vähendada üksikasjalikult reguleerimata kulusid, ent ükskeelsed fondijuhid, antud juhul inglise keele kõnelejad ei peaks saama konkurentsieelist. Samuti peaksime vältima õiguskindlusetust.
Kuidas saab tarbija kaitsta oma õigusi, kui see dokument loob eeldused finantsettevõtte vastutusala mitmeti tõlgendamiseks? Olen selle poolt, et finantsettevõtte vastutusala ja investeerimisettevõttes järgitavad konkurentsitingimused tuleb selgelt määratleda.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Eurofondide toimimist reguleerivate mehhanismide tõhususe suurendamine peaks minu arvates olema Euroopa Parlamendi töös üks eelisvaldkondi. Euroopa fondide sektori hüvede ja konkurentsivõime suurendamiseks tuleks investorite kulutusi piirata, kuid tagada neile samal ajal jätkuvalt tugev kaitse. Nõustun raportööriga, et senine prospekt tuleks asendada vabas vormis dokumendiga, mis sisaldab investorite jaoks põhiteavet.
Samuti on väga tähtis jätkata direktiivi kallal tööd fondide ühinemise maksustamise valdkonnas, et kõrvaldada maksutõkked. Lisaks leian samamoodi nagu raportöör, et fondide sektori tõelise ühisturu loomisele aitaks kaasa fondivalitseja tegevusluba, mis peaks andma fondivalitsejatele õiguse pakkuda portfellihaldusteenuseid kogu ELis.
Charlie McCreevy
. - Härra juhataja, väljendan veel kord oma heameelt ja imetlust selle teema tulemusliku käsitlemise üle Euroopa Parlamendis. See on väga kiire üksmeele saavutamise tulemus.
Nagu juba öeldud, ei ole lugu veel lõppenud - teisel tasandil on vaja veel palju ära teha. Ka liikmesriigid on kohustatud uued eeskirjad - esimese ja teise tasandi - üle võtma enne 2011. aasta suve. Kehtestada tuleb riiklike järelevalveasutuste koostöö kord. Sellest sõltub fondivalitseja tegevusloa otstarbekus.
Võin teile kinnitada, et komisjon teeb kõik endast oleneva, et sellele protsessile kaasa aidata ja viia ellu muudatused, mida ELi fondide sektor nii väga vajab.
Wolf Klinz
(DE) Härra juhataja, kõigepealt nõustun volinikuga, et sellega ei ole lugu tõepoolest lõppenud. Nüüd on meil vaja alustada rakendustööd ja üks põhjus, miks me oleme kehtestanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule suhteliselt lühikesed tähtajad, seisnebki selles, et me ei taha rakendamisega liiga pikalt viivitada. Me peame hoidma tempot, sest on näha, et turg muutub tohutu kiirusega; kui me oleme sellest pidevalt maas, siis ei suuda me oma eesmärke osaliselt või üldse mitte saavutada.
Tänane arutelu on näidanud, et läbiräägitud kompromissil on laiapõhjaline parteiülene toetus. Mõistan, et proua Lulling näeb asju pisut teises valguses, aga olen üsna veendunud, et tulevik näitab, kui alusetu on tema mure Luksemburgi kui Euroopa ühe juhtiva investeerimisfondide keskuse positsiooni pärast ja milliseid võimalusi sisaldab uus eurofondide direktiiv ka selle finantskeskuse jaoks.
Proua Berèsil on täiesti õigus - küsimuse all on tõelise siseturu loomine investeerimisfondide sektoris. See sektor on näide sellest, et siseturust rääkides ei ole meil seda veel paljudel juhtudel olemaski. See on kõige tähtsam. Keegi ei väida, et tulemuseks on täiesti uus ja ülimalt võimalusterohke koostöö muu hulgas järelevalveasutuste vahel, kuid me peame selle saavutamise poole igal juhul püüdlema. Ka teistes valdkondades peavad järelevalveasutused tegema tihedamat ja viljakamat koostööd ning usaldama üksteist rohkem kui varem. Kui eurofondide direktiiv saab seda omalt poolt pisut tagant tõugata, siis on see minu arvates ainult hea.
Komisjoni viidatud teise tasandi meetmeid on palju ja nendega tuleb tegelda lühikese aja jooksul - see on tõesti nii, ent meie kõigi huvides on tagada asja õnnestumine.
Sellega aga asi ei piirdu - ka sektor ise peab oma kodutöö ära tegema. Komisjon ja ka Euroopa Parlament on sihilikult jätnud üldse tõstatamata fondide töötlemise teema, sest me eeldame, et sektor peab oma lubadust jõuda selles küsimuses lahenduseni ise, ilma seadusandliku surveta. Sektor on juba mõnda aega selle kallal töötanud, kuid midagi konkreetset ei ole veel ette näidata. Loodan, et peagi suudetakse millegagi lagedale tulla, vastasel korral ei jää meil muud üle kui võtta lähitulevikus lisameetmeid.
Lõpetuseks tahaksin tänada komisjoni ja iseäranis nõukogu nende koostöö ja aktiivse toetuse eest. Olen tänulik kõigi teiste fraktsioonide esindajatele, eeskätt proua Berèsile, proua Gottardile, härra Gauzèsile ja ka proua Lullingile, kes - nagu me täna nägime - kaitses vapralt oma huve, ent oli siiski valmis minema kompromissile seal, kus see osutus võimalikuks. Suur tänu!
President
Arutelu on lõppenud.
Peatselt algab hääletamine.
(Istung katkestati kell 9.40 ja seda jätkati kell 10.00.)
