Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a Kérdések órája (B7-0001/2011).
Az alábbi kérdéseket intézték a Bizottsághoz.
Első rész

Tárgy: Az európai alapok felhasználása
A Financial Times egy nemrég megjelent cikke szerint az Európai Unió csupán 10%-ot költött el a szegény régiók fejlesztésének előmozdítására 2013-ig előirányzott 347 milliárd euróból.
Ugyanazon cikk szerint, egyes multinacionális vállalatok (Coca-Cola, IBM, Nokia Siemens) is felhasználnak a kkv-k támogatására szánt alapokból, míg más nagyobb vállalatok (Twinings, Valeo) tevékenységük olcsóbb munkaerőt biztosító országokba történő kihelyezésének finanszírozására használják az uniós alapokat, ezáltal megszegve az effajta tevékenységeket kifejezetten tiltó jogszabályokat.
Felkérjük a Bizottságot, hogy véleményezze az említett cikkben közölt információkat, és ossza meg az ehhez hasonló helyzetek jövőbeli előfordulásának megelőzésére kigondolt esetleges megoldásokat.
Johannes Hahn
a Bizottság tagja. - Elnök úr! A Bizottság üdvözli a Financial Times vizsgálatát, mivel ezzel jelentősen hozzájárul a kohéziós politika hatékonyságáról folytatott nyilvános vita megnyitásához és kiszélesítéséhez.
A Bizottság tisztában van a programalkotási időszak elejére általában jellemző támogatásfelvételi lassúsággal. Ugyanakkor a legutóbbi adatok azt mutatják, hogy a Bizottság kohéziós politikára fordított kifizetései a negyedik negyedévben minden eddiginél nagyobbak voltak. A kifizetések túlnyomó része időközi kifizetés, például a tagállamokban jóváhagyott költségtérítési kifizetés volt. Ennek alapján nyilvánvaló, hogy a korábbi programalkotási időszakokhoz hasonlóan a kohéziós politikára fordított kifizetések ütemezése gyorsul. A tagállamokra irányuló uniós kifizetések tekintetében az abszorpciós mutatók a következők: 21% - kohéziós alap, 22% - Európai Regionális Fejlesztési Alap, 23% - Európai Szociális Alap.
Ami a multinacionális és nagyvállalatoknak biztosított támogatást illeti, a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a kohéziós politika elsődleges célja a növekedés elősegítése és az új munkahelyek létrehozása bizonyos régiók és tagállamok esetében. A termelő beruházások számára nyújtott bármiféle támogatást ebben a kontextusban kell megítélni.
A munkahelyek létrehozását és a gazdasági növekedést a kisvállalkozások beindításától a nagyvállalatok támogatásáig számos módszerrel segíthetjük. A kohéziós politika beavatkozásai az Európai Regionális Fejlesztési Alap és az Európai Szociális Alap szabályozásának megfelelően elsősorban a kis- és középvállalkozások termelő beruházásait támogatják. A Bizottság megerősítette a kis- és középvállalkozásoknak a jelenlegi programalkotási időszakra vonatkozó dokumentumok megvitatása során játszott szerepét is. A termelő beruházások és a belső potenciál fejlesztésére irányuló befektetések túlnyomó többsége a kis- és középvállalkozásokra irányul, a szabályozással összhangban előfordulhatnak azonban olyan esetek, amikor az érintett alapok és programok célkitűzéseinek megfelelően, a társfinanszírozásban nagyobb vállalatok is érintettek.
A kohéziós politika keretében összesen mintegy 55 milliárd euró jut vállalati támogatásra 2007 és 2013 között, melynek jelentős része a kis- és középvállalkozások innovációs támogatására fordítható. A Bizottság rá kíván mutatni, hogy a multinacionális vállalatok nem az Európai Szociális Alap által nyújtott támogatás kedvezményezettjei. A dolgozók képzése társfinanszírozott. Az Európai Szociális Alap az embereket támogatja, képzést és átképzést biztosít, készségeket fejleszt, hogy az emberek munkához juthassanak. Az a munkás, aki egy bizonyos cégnél dolgozott, később akár másik vállalatnál is elhelyezkedhet. Egyetlen dolog számít tehát, mégpedig a jártasságoknak és készségeknek az a készlete, melyet a dolgozó elsajátított abból a célból, hogy a munkaerőpiacon minél tovább megmaradhasson, és nem a képzést biztosító vállalatok neve vagy típusa.
A Bizottság fontolóra veszi, hogy a cégek ne részesülhessenek olyan európai befektetési alapokból, amelyek az adott cégen belül más uniós régióban elbocsátásokhoz vezetnek, mivel az Európai Szociális Alap befektetésének nettó hatása ebben az esetben nulla vagy akár negatív is lehet. Ha a kohéziós alap támogatásában részesült vállalat öt éven - kis- és középvállalkozások esetében három éven - belül bezár, vagy felmondja a projekttámogatást, az összeget vissza kell fizetni.
Végül hangsúlyozni szeretném azt a fontos tényt, hogy miközben nyilvánvalóan vannak fejlesztésére szoruló területek, ezek nem homályosíthatják el a kohéziós politika kétségbevonhatatlan pozitív hatásait. Biztosíthatom Önöket, hogy a Bizottság nem hátrál meg a nehézségek előtt. Eddig is javasoltunk változtatásokat, melyek közül néhány meg is valósult, és folyamatosan fejleszteni fogjuk a kohéziós politikát, amely kézzelfogható előnyöket biztosít az Európai Unió szegényebb régiói, és ezzel együtt egész Európa számára.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Köszönetet szeretnék mondani a biztos úrnak az általa közzétett információk alaposságért, ugyanakkor hozzáfűznék egy megjegyzést az elhangzottakhoz. Egy ehhez hasonló vitában, amikor ilyen témával foglalkozunk, véleményem szerint inkább azokra a jövőbeni intézkedésekre kellene összpontosítanunk, melyekkel elkerülhetjük hasonló helyzetek kialakulását, és, ha megengedik, még ennél is fontosabb volna, hogy megkérdezzük magunktól: e számok ismeretében nem egészen valószínű-e, hogy az állampolgároknak az uniós intézményekbe vetett bizalma csökkenni fog?
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, biztos úr! Szeretném megköszönni a felvilágosítást, mivel ezzel alapot teremtettünk a lényegi vitához, és határozottan kiálltunk a kis- és középvállalkozások mellett. Végső soron ezek a vállalkozások alkalmazzák az európai állampolgárok kétharmadát, és fizetik az adók 80%-át. A kérdésem ezek után: a biztos úr úgy gondolja-e, hogy a jövőben még tovább erősíthetjük a kutatási keretfeltételeket és a kutatási infrastruktúrát?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Elnök úr! A következő a kérdésem. A strukturális alapoktól, különösen az Európai Szociális Alaptól származó pénz nagyon fontos. Arra szolgál, hogy magasabb képzettséget biztosítson a dolgozóknak, és megtartsa a munkahelyeket, melyeket így képzettebb emberek tölthetnek be. Ugyanakkor Ön szerint a tehetős nemzetközi vállalatok (melyek hozzájárulására elengedhetetlen ahhoz, hogy hozzájussanak a strukturális alapoktól és az Európai Szociális Alaptól származó pénzhez) ugyanazokkal a feltételekkel rendelkeznek, mint a kis- és középvállalkozások, amelyek szintén képezni kívánják dolgozóikat, és képesített alkalmazottakat szeretnének? Nem tart elképzelhetőnek bizonyos javaslatokat, mivel a nagyvállalatok és a kis- és középvállalkozások eltérő feltételekkel bírnak?
Johannes Hahn
Elnök úr, köszönöm a kérdéseket.
Ami a kutatási infrastruktúrát illeti, a kis- és középvállalkozások máris jelentős forrásokhoz jutottak az Európai Regionális Fejlesztési Alaptól, különösen az innováció előmozdítása területén, ahol a támogatás mértéke több tízmilliárd euróra rúg. A 2000-2006-os időszakban összesen 30 000-nél is több vállalkozás fókuszált erre a területre. Fontolóra vettük, hogy a kutatási infrastruktúrát is kiemelt figyelem illesse meg, különösen a jövőben, és nem csupán a gazdaság területén, de az alapkutatásokban is. Lehetséges, hogy akár még eben az időszakban támogatni fogunk egy kutatási infrastruktúrára irányuló projektet, amely a Kutatási Infrastruktúrák Európai Stratégiai Fórumának ütemtervében is szerepel elsőként ezekkel az alapokkal együtt, mivel a projektre irányuló vizsgálatok kimutatták, hogy ennek tartós, a projekten túlmutató hatása van az adott régióban, amennyiben munkahelyek jönnek létre, ami nemcsak a kutatói állásokra, hanem az ezeket ellátó vállalkozásokra is vonatkozik, mivel még az alapkutatásoknak is szolgáltatásokra és ellátásra van szükségük. Másképp szólva: az adott régió - ez esetben Magyarország, egyik régiójának - valamely területén tényleges központ jöhet így létre. Ez jelzésértékű kell, hogy legyen a következő programalkotási időszak vonatkozásában is, talán az egyetemek számára, amelyek a végeredmény tekintetében szintén kézzelfogható módon közreműködnek. Az egyetemeken folyó kutatási tevékenységeknek már napjainkban is majdnem a harmada az alkalmazott kutatások területén zajlik, ami végül hozzájárul a gazdasági teljesítményhez, és tartós munkahelyeket teremt.
Ami a tisztelt képviselőasszony kérdését illeti, az Európai Szociális Alap keretein belül általában az alkalmazásban álló vagy átmenetileg állástalan dolgozók jutnak képzési segítséghez, hogy ezáltal jobb kilátásokkal rendelkezzenek a munkaerőpiacon. Ez történhet az őket alkalmazó vállalat keretein belül, illetve ha állástalanok, akkor képesség- és készségfejlesztésről beszélhetünk, illetve olyan képzésről, amely általában egy másfajta foglalkozás ellátására teszi alkalmassá ezeket az embereket. Szolgálhatok egy példával is, hiszen alighanem erre a sok kritikával illetett esetre gondolt: McDonald's dolgozói továbbképzésének esetére. Itt pontos megkülönböztetést kell tennünk: a McDonald's dolgozói esetében olyan képzési formákról van szó, amelyek magasabb képzettséget biztosítottak számukra a munkaerőpiacon és a munka világában. Ahogy Ön is tudja, hiszen sok kritika elhangzott e tárgyban, a McDonald's vállalatnál betöltött, gyakran McJobsként ("McMelóként”) emlegetett állások általában komolyabb képzettséget nem igénylő részmunkaidős állások, és nagyrészt tanulók töltik be ezeket. E dolgozók képzése tehát a kérdés. Ami a házon belüli további képzéseket illeti, mint e projekt esetében is, a McDonald's például saját maga állja az összes költséget. Más szavakkal: azt próbáljuk biztosítani, hogy a dolgozók további képzése a saját, személyes fejlesztésükre fókuszáljon. Úgy gondolom, ebből a szempontból nem számíthat, hogy ezek az emberek hol dolgoznak, ehelyett arra kell törekednünk, hogy a lehető legjobb képzést biztosítsuk számukra, hogy minél jobban megállják a helyüket az egyre mobilisabb munkaerőpiacon, és ezáltal amennyire lehet, visszaszorítsuk a munkanélküliséget.
Elnök

Tárgy: Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz
Az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz (EPMF) végrehajtása a vártnál lassabbnak tűnik, ami veszélyeztetheti az eszköz céljait és nyilvánvalóan nincs összhangban 2010. márciusi elfogadásának sebességével.
Miként kívánja a Bizottság felgyorsítani az eljárást és biztosítani, hogy az EPMF elérje a legsebezhetőbb rétegeket, megtartva mindeközben a megfelelő földrajzi egyensúlyt?
Mit kíván tenni a Bizottság annak érdekében, hogy rábírja a tagállamokat a mentori és képzési programok finanszírozására, illetve hogy biztosítsa a kamatkifizetések megállapodás szerinti támogatását az Európai Szociális Alapból? Miként biztosítja a Bizottság az EPMF-re vonatkozó információk eljuttatását a célközönséghez?
Johannes Hahn
a Bizottság tagja. - Kedves kollégák! Örömmel jelenthetem, hogy a Progress mikrofinanszírozási eszköz mindkét része, tehát a biztosítékokra és az azonnali termékekre vonatkozó rész is, mára teljesen működőképes. Alig három hónappal a döntés hatálybalépése után a Bizottság véglegesítette az Európai Beruházási Alap megbízatását, hogy indítsa el a mikrofinanszírozási szolgáltatókra vonatkozó garanciaműveleteket.
A múlt év novemberében a Bizottság létrehozott egy egyedi befektetési eszközt. Ennek eredményeképp az első mikrohitelek ettől a hónaptól hozzáférhetők lesznek. Azt is örömmel jelenthetem, hogy a Bizottságnak sikerült további pénzalapot biztosítania az európai mikrovállalkozások számára. Az Európai Beruházási Bank vállalja az Európai Unió 100 millió eurós hozzájárulását, és további közreműködőkre is számítunk, így a Progress mikrofinanszírozási eszköz összesített hitelvolumene eléri a kitűzött 500 millió eurót. Ez a pénz a munkanélküli, társadalmi kirekesztettségben élő és kiszolgáltatott polgárok érdekeit fogja szolgálni, akik nem férnek hozzá a hagyományos hitelpiachoz. E célcsoportok elérése és a földrajzi egyensúly megteremtése az Európai Beruházási Alap a Bizottságtól elnyert megbízatásnak kulcselemeit képezik.
A már folyamatban lévő, illetve előkészület alatt álló eljárások alapján mondhatjuk, hogy mindkét célkitűzést el fogjuk érni. 2011 elejétől a mikrohiteleket egy Belgiumban található, az elmaradott városi közösségekre fókuszáló, kezdeti mikrofinanszírozási intézményen, illetve egy olyan holland alapítványon keresztül folyósítják majd, amely a hagyományos pénzügyi eszközök elérésben gátolt polgárokat célozza. Az Európai Beruházási Alap bejelentette, hogy az előkészítés alatt álló műveletek földrajzi lefedettség tekintetében is kiegyensúlyozottak lesznek. Nagyjából 40%-uknak Európában, 60%-uknak pedig Közép- és Kelet-Európában befektető közvetítőket kell bevonniuk. Köztudott, hogy a mikrofinanszírozás akkor a leghatékonyabb, ha az induló vállalkozókat és a mikrovállalkozásokat vállalkozástámogatási szolgáltatásokkal segítjük.
A Bizottság rendelkezéseket fog hozni, hogy támogassa az Európai Szociális Alap irányító hatóságait és közreműködő szervezeteit az Önfoglalkoztatás és a mikrovállalkozások fejlesztésének elősegítése érdekében.
Az Európai Szociális Alap jelenlegi programalkotási időszakában a tagállamok több mint 2,7 milliárd eurót fordítottak a magánvállalkozások fellendítésére. A magánvállalkozásokat kamat-visszatérítésekkel is ösztönözhetjük, ám az, hogy az engedményeket az Európai Szociális Alapon keresztül támogassuk-e, az az egyes tagállamok döntésén múlik. Eddig csak egyetlen tagállam, név szerint Litvánia jelezte, hogy élne ezzel a lehetőséggel.
Végül, a Bizottság teljes körű tájékoztatást fog nyújtani a Progress mikrofinanszírozási eszközről. A kedvezményezettekhez legközelebb álló mikrofinanszírozási szolgáltatók tájékoztatást fognak adni a mikrohitelek elérhetőségéről. A Bizottság ki fogja használni a meglévő közfoglalkoztatási szolgáltatói hálózatokat, az Európai Szociális Alap irányító hatóságait és a nem kormányzati szervezeteket, hogy pontos adatokkal szolgáljon a Progress mikrofinanszírozási eszköz helyzetéről.
Végül, de nem utolsó sorban a Mozgásban az ifjúság kampány kitüntetett figyelmet fordít majd a különböző háttérrel rendelkező fiatalok sajátvállakozás-indítási és mikrohitel-igénylési lehetőségeire.
Kinga Göncz
(HU) Elnök úr! Örömmel hallottam biztos úr beszámolóját, és egy részére szeretnék rákérdezni. Amikor beszámolót kaptunk néhány héttel ezelőtt a Bizottságtól, illetve az Európai Beruházási Alaptól, akkor még csak kétszázvalahány millió euróról volt összesen szó, és az egyik kérdésem pont ez volt, hogy az eredeti ígéret vagy terv szerint 500 millió volt tervbe véve. Érdekelne, hogy honnan lettek ezek a pótlólagos források. Azt gondolom, hogy nagyon fontos ez, hiszen a krízis hatásainak a csökkentésében ez egy kiemelten fontos program, ezért is siettünk ennek az elfogadásával. A másik fontos kérdés az volt, hogy a Szociális Alapból kamattámogatást, illetőleg tréning és mentoring elemeket támogatnak-e a tagországok. Szintén szerepelt az eredeti tervben, és aztán úgy tűnt, hogy a Bizottság mintha elhanyagolta volna ezt a kérdést. Nagyon fontos az információnyújtás, az, hogy elérjen az emberekhez az információ.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Elnök úr, biztos úr! Szeretném megköszönni a felvilágosítást. Egyetértek Önökkel abban, hogy a ma megvitatott eszköz nagyon fontos, ugyanakkor érdemes lenne megválaszolnunk azt a kérdést is, hogy mely államok használják a mikrofinanszírozási eszközt. Válaszában említette, hogy biztosítanunk kell az államok és a földrajzi egységek szerinti, különböző szintű elosztást. Igénybe vette már valamelyik állam az eszközt?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, köztudott, hogy a fiatalokat súlyosabban érinti a gazdasági és pénzügyi válság, de nem feledkezhetünk meg a 45 év feletti, munkanélküli emberekről sem. Mivel említette, hogy az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz 60%-a Kelet- és Közép-Európára irányul, a következő kérdésem lenne: sikerült-e meghatározni azokat a problémákat, melyek eddig megakadályozták, hogy az Európa e régiójába tartozó országok hatékonyan használják az eszközt?
Johannes Hahn
Köszönöm az érdeklődést és a megjegyzéseket. A mikrofinanszírozás kérdése valójában számos főigazgatóság hatáskörébe tartozik, Andor úr vezetése mellett, ami a tartalmi kérdéseket illeti. Ugyanakkor a regionális politika területére is tartozik mindez. Ami a kamatlábakat illeti, néhány tagállam, egyfajta feltételként, kamatplafont állapított meg, amelynek mértéke 8 és 9,5 százalék között mozog. Amit még tekintetbe kell vennünk ezzel kapcsolatban - és erről sok vita folyt már az előkészületek során is -, az az, hogy természetes módon az általános költségek hozzávetőleg magasabbak az aktuális kölcsönökhöz képest, ezért bizonyos költségek jelentkeznek, melyeket fedezni kell. Meg kell találnunk az egyensúlyt ebben, és azt hiszem, ez sikerült is.
Ami a második kérdést illeti, elmondhatom, hogy a Jasmine eszköz, melynek célja a mikrofinanszírozás megfelelő előkészítése és a közvetítők felállításának és képzésének elősegítése, jelenleg 15 intézményt készít fel 15 országban, melyek közül 11 közép- és kelet-európai, 4 pedig nyugat-európai ország. Így hirtelen nem tudom felsorolni az összes országot, de ezek alapvetően az újonnan csatlakozott országok, és várakozásaink szerint a következő években további 20 közvetítő felkészítése fog megtörténni a Jasmine program keretében.
Az utolsó kérdés kapcsán azt kérném Öntől, hogy nézze el nekem, hogy nem tudok azonnal válaszolni. Írásos válaszunkat el fogjuk juttatni Önhöz, és ebben tételesen meg fogjuk jelölni a hozzáféréssel kapcsolatos akadályokat. Feltételezem azonban, hogy minden bizonnyal általában kommunikációs problémák állnak a háttérben, és az is sokszor nehézséget jelent, hogy a kölcsönért folyamodók jelentős része olyan személy, aki már nem kaphat hitelt "szokványos” bankoktól, és ezért jelentős félelem és gyanakvás övezi az ilyen szituációkat. Ha tényleg ez a helyzet, és ezek a berögzült és megszilárdult minták, akkor ezen a területen megfelelő felvilágosító tevékenységre van szükség.
Elnök

Tárgy: Kiegészítő támogató intézkedések a kkv-k számára az idegenforgalmi politika végrehajtásához
A gazdaság többi ágazatához hasonlóan az idegenforgalmat is egyre inkább érinti a globális verseny. Az idegenforgalom versenyképességének megőrzése érdekében az Európai Unió a Lisszaboni Szerződésbe belefoglalta az ágazat versenyképességének elősegítésére és a vállalkozások fejlődéséhez kedvező környezet kialakítására irányuló célkitűzést. Ennek érdekében a következő célkitűzéseket irányozták elő: az innováció elősegítése az idegenforgalmi ágazatban, a turisztikai szolgáltatások minőségének javítása, az ágazatban dolgozók szakmai készségeinek tökéletesítése. Ugyanakkor az idegenforgalom terén működő vállalkozások, amelyek javarészt kkv-k, nem minden esetben képesek egyedül megvalósítani ezeket a célkitűzéseket. Ennek több oka is lehet, mint például a korlátozott pénzügyi források, a szakképzett munkaerő és a változásokhoz való gyors alkalmazkodóképesség hiánya. Ez a magyarázata a további pénzügyi források szükségességének.
Úgy véli-e a Bizottság, hogy koherens stratégia, valamint kifejezetten a kkv-k támogatására irányuló intézkedéseket és az ágazatban tapasztalható nehézségek legyőzéséhez megfelelő pénzügyi mechanizmusokat tartalmazó részletes cselekvési terv kialakítására van szükség?
Antonio Tajani
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Az európai turisztikai iparnak, sok más gazdasági ágazathoz hasonlóan, szembe kell néznie a globalizáció fokozódó kihívásaival.
Ezeket a kihívásokat a Bizottság már sok alkalommal érintette és hangsúlyozta, elsősorban az Iparpolitika a globalizáció korában című közleményében. Továbbá előző év június 30-án a Bizottság elfogadott egy kifejezetten a turizmusról szóló közleményt, amely a Lisszaboni Szerződéssel és az új Európa 2020 stratégiával összhangban egységes politikai keretrendszert javasol az ágazat versenyképességének növelése érdekében, hogy az európai turizmus valóban versenyképes, modern, fenntartható és megbízható ipari ágazattá váljon.
Az egységes keretrendszernek a turisztikai mikro-, kis- és középvállalkozások fejlődése szempontjából előnyös környezet létrehozásán kell alapulnia. E célkitűzés elérése érdekében három specifikus intézkedést javasoltunk, melyek célja elsősorban az európai turizmus versenyképességének javítása; másodszor a fenntartható, megbízható és kiváló minőségű turizmus fejlesztésének előmozdítása; harmadsorban pedig egy olyan egységes kép és profil kialakítása, amely Európát mint hosszú távú és kiváló minőségű turisztikai célok együttesét mutatja be, amelyhez természetesen a turisztikai fejlesztésekre fordítható uniós pénzügyi szabályozás és eszközkészlet maximalizálása társul.
E kezdeményezések nyomán az ágazatnak hozzá kell jutnia az üzemeltetők által érzékelt kihívásokhoz történő alkalmazkodáshoz és a versenyképesség szempontjából fenntartható fejlődéshez szükséges eszközökhöz. Természetesen meghatározott intézkedéseket fogunk hozni az ágazatbeli innováció előmozdítása, a turisztikai szolgáltatások megerősítése és a turizmusban dolgozók szakmai felkészültségének fejlesztése érdekében, mivel fel kell végre adnunk azt a képet, hogy az ágazat nem más, mint családi vállalkozások összessége. Azt is mérlegelnünk kell, hogy miként modernizálhatnánk és tehetnénk versenyképesebbé a szektort.
Szeretnék néhány példát hozni a képzés és a szakmai fejlesztés területéről. A turizmusnak és a turisztikai vállalkozásoknak az új információtechnológiai piaci fejlesztésekbe történő beillesztésének megkönnyítésére és a versenyképesség növelésére létrehozunk egy IKT és turizmus nevű platformot. E javaslatokat és ötleteket a Bizottság közleménye tartalmazza, melyet a Tanács jóváhagyott, és amelyről parlamenti vitát fogunk folytatni - az előadó jelenleg is itt ül a teremben.
Az ágazat üzemeltetőit arra fogjuk biztatni, hogy aknázzák ki jobban az Unió különféle programjait, többek között a Leonardo programot, a versenyképességi és innovációs keretprogramot, a fiatal vállalkozóknak szóló Erasmust és az Európai Szociális Alapot. Ezenkívül a turisztikai szolgáltatások sokféleségét elősegítő stratégia és egy virtuális elektronikus európai turisztikai megfigyelőközpont létrehozása szintén elő fogja mozdítani az ágazat üzemeltető számára előnyös környezet létrehozását.
Továbbá a kis- és közévállalkozások profitálhatnak egyéb átfogó, a pénzügyi források megteremtését célzó kezdeményezésekből. Ezek közül megemlíteném a JEREMIE kezdeményezést, amely a Bizottság, az Európai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank közös kezdeményezése, és amelynek célja, hogy megkönnyítse a mikro- a kis- és a középvállalkozások finanszírozását, elsősorban kockázati tőke, hitelek, értékpapírok, mikro-hitelek és egyéb visszatérítendő támogatás formájában.
Végül, rá szeretnék mutatni, hogy turizmus területén működő kis- és középvállalkozások teljes lefedettséget élvezhetnek az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag keretrendszerében javasolt intézkedéseknek köszönhetően, hiszen a csomag célja éppen e vállalkozások üzleti környezetének megteremtése. A Parlament néhány héten belül megkapja a szöveg frissített változatát.
Így az európai kisvállalkozói intézkedéscsomag is a kis- és középvállalkozásokat védelmező eszközzé válik, amely nagy lehetőségeket rejt magában az ágazat fejlődése szempontjából, mely ágazat - reményeim szerint - meg tud majd erősödni a következő évben, mivel meggyőződésem szerint a Szerződésben lefektetett európai politika többletértékekkel járul hozzá ahhoz a kiváló munkához, amely az európai régiókban és a tagállamokban jelenleg is folyik.
Ezért úgy vélem, nyugodtan biztosíthatom a kérdést megfogalmazó tisztelt képviselőt arról, hogy a Bizottság és magam is teljes mértékben azon munkálkodunk, hogy az ágazat kis- és középvállalkozásait segítsük és támogassuk abban, hogy hozzáférjenek az EU gazdasági eszközeihez, hiszen ez része annak a politikai stratégiának, amely a turizmust a gazdaság és az ipar egyik kulcsfontosságú politikai ágazatává kívánja tenni.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr! Alighanem minden jelenlévő reméli, hogy az Ön jóslata a turizmus fejlődéséről a jövőben valósággá fog válni, és hogy az ágazat nemcsak fejlődésnek indul, de a beruházók szemében is vonzóvá válik majd. Ahogy Ön is tisztában van vele, a turizmus fejlettsége mind a mai napig egyenlőtlenségeket mutat az Európai Unióban, és ennek objektív és szubjektív okai vannak. Lenne egy kérdésem. A balti-tengeri stratégiában a balti térség vonzóvá és megközelíthetővé tétele kiemelt célkitűzésként szerepel. Milyen előrelépések történtek ezen a területen az év során?
Carlo Fidanza
(IT) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Meg szeretném köszönni Balčytis úr kérdését, mivel olyan kérdéseket állít a vita középpontjába, amelyeket a Parlament ismét megtárgyalhat a következő hónapokban annak a parlamenti jelentésnek a keretében, melyért én vagyok a felelős.
Mindenekelőtt Tajani alelnök urat illeti az elismerés, amiért a múlt év júniusában elfogadott közleménnyel és az ahhoz tartozó, néhány héttel ezelőtt bemutatott végrehajtási tervvel ilyen erős lökést adott a Lisszaboni Szerződésben vázolt, új európai turizmuspolitikának. E két dokumentum kifejezetten a kis- és középvállalkozásokra és az ágazat versenyképességére koncentrál, különös tekintettel az innovációra és a képzéssel kapcsolatos kérdésekre.
A finanszírozás tekintetében két területen van teendőnk: először is tudatosítanunk kell a meglévő forrásokat, és biztosítanunk kell, hogy a kihasználtságuk jobb legyen, másodszor pedig, és ezzel zárnám válaszom, Elnök úr! A Parlamentnek határozottan fel kell lépnie azért, hogy a turizmuspolitikára vonatkozó egyes költségvetési tételek helyet kapjanak a 2014-2020-es pénzügyi tervben.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Van néhány ország, amely felhasználja például a regionális versenyképességi és innovációs keretprogramot vagy a turizmusfejlesztési operatív programot, illetve az Egyesült Királyság és Görögország esetében a regionális fejlesztési operatív programot. Azt szeretném kérdezni, hogy szándékában áll-e egy európai keretrendszert létrehozni abból a célból, hogy a kis- és középvállalkozások nagyobb mértékben juthassanak hozzá a turizmus fejlesztésére szolgáló európai alapokhoz.
Antonio Tajani
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Szeretném megköszönni Balčytis úrnak a lehetőséget, hogy egy olyan témáról beszélhetek, amely az összes olyan kérdés közül, melyért európai biztosként felelős vagyok, különösen közel áll a szívemhez. A turizmusért felelős első európai biztosként úgy vélem, hogy a turizmuspolitika az iparpolitikával és az űrpolitikával együtt kiemelt jelentőségű.
Hogy konkrétan válaszoljak, a szabályozási kezdeményezésektől eltekintve, melyeknek biztosi tevékenységem kezdetétől igyekszem érvényt szerezni, a központi kérdést Fidanza úr említette meg beszédében: mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése előtt az EU nem vállalt felelősséget a turizmuspolitikáért, a jelenlegi pénzügyi terv nem tartalmazza azokat a forrásokat, melyek segítségével az EU hozzájárulhatna egy erős turizmus létrehozásához.
Léteznek a Calypsóhoz hasonló, érdekes programok, amelyeket véleményem szerint bizonyos nagyon pozitív regionális kezdeményezések hívtak életre Spanyolországban. Bár tökéletesen értem a Fidanza úr által a parlamenti jelentésben elmondottakat, ennek ellenére lesz támogatás, mivel a turizmuspolitikára elkülönített források növekedni fognak a következő pénzügyi tervben. Ez megtörténhet a nyolcadik keretprogramban, illetve ad hoc költségvetési tételek bevezetésével is. A legfontosabb azonban, hogy a Parlament világossá tegye a problémát, mivel nehéz konkrét válaszokat adni, ha a gazdasági eszközök nincsenek a helyükön.
Ez azonban nem jelenti azt, hogy híján lennénk eltökéltségnek. Ahogy Önök is tudják, számos kezdeményezés történt: a belga elnökség Máltán szervezett egy nagy eseményt, és a magyar elnökség is bejelentette már, hogy egy turizmusnak szentelt kiemelt esemény szervezésébe kezd - ez volt első ülés témája néhány nappal ezelőtt Budapesten.
Örülök, hogy Balčytis úr felvetette a turizmus kérdését a balti térség vonatkozásában, ez ugyanis nem olyan téma, amely kizárólag a mediterrán országok, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Görögország és Málta gazdaságát érinti. Nagyon fontos forrást jelent az egész Európai Unió, így Kelet- és Közép-Európa számára is, mely országok saját nézőpontokkal és saját, fejlesztésre szoruló potenciállal rendelkeznek.
Ami a balti államokat illeti, úgy vélem, az egyik kérdés, melyet egyébként a múlt év június 30-án elfogadott szöveg is érint, a felemelkedő osztályokhoz, az új orosz középosztályhoz fűződő viszony. Oroszok milliói terveznek külföldi turistautakat.
Vannak problémák a vízumkérdéssel kapcsolatban, ez, azt hiszem, Kína viszonylatában is fennáll. Az Európai Bizottság és a turisztikáért felelős miniszterek dolgoznak a Kínából és Oroszországból érkező vendégeket érintő probléma megoldásán. Szeretnénk felgyorsítani és szeretnénk megkönnyíteni az eljárást, hogy ezek a személyek könnyebben bejuthassanak országainkba. Ezenkívül a balti államok, minthogy közel vannak Oroszországhoz, szintén hasznot húzhatnak a felemelkedő középosztály utazási kedvéből.
A turisztikai szabályozás előmozdítása legfőbb törekvéseink közé tartozik. Ebben az is bátorít engem, hogy a különböző tagállamok számos minisztere, így Franciaországé, illetve az Egyesült Királyságé, mely ország turisztikai miniszterével alig néhány hete találkoztam Londonban, az EU turizmuspolitikájának igen elkötelezett támogatója.
Fontos, hogy számos átjárót azonosítsunk, mivel Európának többletértékeket kell megjelenítenie. Örömömre szolgál, hogy Vassiliou biztos asszony a ma elfogadott, sportról szóló szövegbe belefoglalta azt, hogy a kiemelkedő sportesemények, például a közelgő londoni olimpia, az egész Európai Unió számára hatalmas lehetőségeket rejt magában.
Röviden, biztosítanunk kell, hogy az EU minden egyes országa olyan átjáróként működhessen, melyen keresztül az adott ország meglátogatása után a turisták továbbmennek más európai országokba is.
Ez az a kiegészítő intézkedés, melyet az Európai Bizottság meghozhat, és ebben az ügyben a Parlament támogatása döntő jelentőségű. Szeretném megköszönni a jövőbeni erőfeszítéseiket, nemcsak ami a turizmuspolitikáról folytatott vitát illeti, de az előttünk álló összes költségvetési jellegű vita vonatkozásában is.
Második rész
Tárgy: A felsőoktatás korszerűsítését szolgáló kezdeményezések és programok
Az Európai Unió egyes tagállamaiban tanulmányok készültek annak megállapítására, hogy miként alkalmazkodnak a felsőoktatási intézmények a munkaerőpiac új követelményeihez, illetve hogy milyen eséllyel találnak munkát a diplomások felsőfokú tanulmányaik végeztével. Sajnos a kutatások azt mutatták, hogy számos egyetem már telített piacokra képez szakembereket. A felsőoktatási intézmények programjait nem mindig a munkaerőpiac követelményeinek figyelembevételével dolgozzák ki, következésképpen a leginkább érintettek a tanulmányaikat éppen befejező fiatalok. A Bizottság 2011-es munkaprogramja utal a felsőoktatás modernizációjára. Kifejti, hogy javaslatokat lehet benyújtani az értékelési rendszerekkel és a felsőoktatási intézmények működésének átláthatóságával kapcsolatban.
Ennek alapján milyen konkrét programokat és kezdeményezéseket kíván a Bizottság elfogadni az európai felsőoktatás korszerűsítése érdekében? Szándékában áll-e a Bizottságnak külön stratégiát kidolgozni a felsőoktatás korszerűsítésére annak érdekében, hogy a felsőfokú oktatásból kikerülő fiatal diplomások a lehető leggyorsabban találjanak munkát? Mekkora összeget szándékozik a Bizottság befektetni a jövőben a fiatalokat célzó ilyen programokba és kezdeményezésekbe?
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr! A képzés a foglalkoztathatóságot meghatározó egyik legfontosabb tényező. Az állástalanná válás esélye 40%-kal alacsonyabb a felsőfokú, mint a középfokú végzettséggel rendelkezők esetében. Ugyanakkor ma a fiatalok körében a munkanélküliség és az alulfoglalkoztatottság elfogadhatatlan mértékű. Túl sok végzős küzd azzal, hogy megtalálja helyét a munkaerőpiacon, és olyan minőségi munkát találjon, amely megfelel képzettségének.
Természetesen a foglalkoztatottság fejlesztésére irányuló erőfeszítések már jóval a felsőoktatási szint előtt elkezdődnek. A Bizottság a tagállamokkal együtt dolgozik azon, hogy azonosítsa azokat a képességeket, jártasságokat és kulcskompetenciákat, amelyeket a fiataloknak el kell sajátítaniuk az iskolában. Manapság a fiataloknak jóval több ilyen kompetenciára van szükségük, mint eddig bármikor, hogy megállják a helyüket a globalizált gazdaságban. Sokan olyan munkakörökben fognak dolgozni, amelyek ma még nem is léteznek. Sokuknak magas szintű nyelvészeti, kultúrák közötti és vállalkozási ismeretekre lesz szükségük. A technológia ma még elképzelhetetlen mértékben meg fogja változtatni a világot, ezért a folyamatos tanulás és megújulás képessége döntő jelentőségű lesz a foglalkoztathatóság szempontjából.
A tanácsadás szintén kulcsfontosságú, mivel a fiatalok egyre több képzési lehetőség közül kénytelenek választani, a megalapozott döntéshez pedig információkra van szükségük. Mindez a képzési és tanulási irányokkal, valamint a munkalehetőségekkel kapcsolatos átfogóbb felvilágosítást feltételez. Minőségi karriertanácsadási szolgáltatásokat és szakmai orientációt kell kifejlesztenünk a munkaerő-piaci intézmények bevonásával.
Ami a felsőoktatást illeti - ahogy Önök is tudják - a Bizottság nemrégiben elindította a "Mozgásban az ifjúság” kampányt, az Európa 2020 kiemelt kezdeményezését, amelynek célja, hogy az oktatást és a képzést a fiatalok igényeihez igazítsa. Most kezdjük e stratégia bizonyos elemeinek a végrehajtását. A Bizottság azt tervezi, hogy az idei év egy későbbi pontján egy új, a felsőoktatás modernizálásáról szóló közleményt ad ki. Meg fogjuk vizsgálni, hogy mennyire sikerült a felsőoktatást úgy átalakítanunk, hogy jobban megfeleljen a tudásalapú társadalom igényeinek, és vizsgálni fogjuk a foglalkoztatottság kérdését is. Azonosítani fogjuk a legfőbb jövőbeni kihívásokat, és kidolgozzuk a megfelelő lépéseket.
E törekvések részeként a Bizottság fokozza az egyetemek és a vállalkozások közötti párbeszéd európai platformjának tevékenységét, tekintettel a hallgatók foglalkoztathatóságnak növelésére és annak a szerepnek az erősítésére, melyet az oktatás a tudásháromszögben betölt. Egy egyre globálisabb és mobilizáltabb világban a felsőoktatási intézmények teljesítményének átláthatósága erősítheti a versenyt és az együttműködést is, és további fejlesztések és modernizációs folyamatok kezdőpontja lehet. Ugyanakkor a létező nemzetközi egyetemi rangsorok elégtelen képet adnak az intézmények teljesítményéről. A Bizottság még ebben az évben közzé fog tenni egy alternatív, többdimenziós értékelő rendszer kifejlesztéséről szóló megvalósíthatósági tanulmányt, amely rendszer tükrözni fogja a felsőoktatási intézmények sokféleségét.
Európának ügyesebben kell megjósolnia, hogy milyen képzettségekre lesz szükség a jövőben. A Bizottság ezért indította el az "Új készségek és munkahelyek” című ütemtervet, mely a "Mozgásban az ifjúság” kampánnyal párhuzamosan működik. Az "Új készségek és munkahelyek” című ütemterv azt vizsgálja, hogyan lehetne segíteni a fiataloknak abban, hogy foglalkoztathatóbbá váljanak. Mindenekelőtt a képzettségeknek arra az ideális elegyére van szükségük, amellyel alkalmazkodhatnak gyorsan változó társadalmunkhoz. Az új, 2012-ben életbe lépő, uniós "készségkörkép” segítségével nemcsak azt fogjuk tudni pontosabban jelezni, hogy a munkáltatók milyen képzettségeket igényelnek ma, hanem azt is, hogy milyenekre lesz szükségük holnap.
Ez év tavaszán a Bizottság új európai referenciaszintet szándékozik javasolni, amely a tanulási mobilitást érinti, és azt vizsgálja, hogy mi az oktatás szerepe abban, hogy az embereket foglalkoztathatóvá tegye a tudásalapú munkaerőpiacon.
Végül, az Erasmushoz hasonló mobilitási programokat is magukban foglaló, a tanulást, a képzést és a fiatalokat támogató uniós programok segíthetnek abban, hogy a fiataloknak több esélyük legyen a munkaerőpiacon, mivel ezek értékes nemzetközi tapasztalatokkal szolgálnak, és fejlesztik szellemi befogadó készségüket.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Elnök úr, biztos asszony! Köszönöm a valóban mindenre kiterjedő választ. Szeretnék azonban egy további kérdést feltenni. Az Európai Uniónak biztosítania kell minden polgára számára a minőségi felsőfokú oktatáshoz való jogot, a tagállamokban azonban óriási különbségek vannak a felsőoktatási rendszer és költségek, valamint a tanulmányi hitelek tekintetében. Az ilyen hitelekre kivetett magas kamatok és az előnytelen visszafizetési feltételek gyakran eltántorítják a fiatalokat attól, hogy saját országukban folytassanak felsőfokú tanulmányokat, és ezzel elősegítik a más országokra irányuló agyelszívás jelenségét. Tervezi-e az Európai Bizottság a tanulmányi hitelek kívánatos feltételeit összefoglaló irányelv kiadását?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Elnök úr! Nekem csak egyetlen kérdésem lenne, bár számos kérdést megvitathatnánk e ponton. Azt kérdezném a biztos asszonytól, hogy vannak-e az európai diákcsereprogramok finanszírozását előmozdító törekvések jelen pillanatban. Az a benyomásom, hogy az Erasmusra és más programokra elkülönített összegek évek óta változatlanok. Jelenleg ezek a juttatások igen alacsonyak.
Georgios Papanikolaou
(EL) Biztos asszony! Igaz, hogy ez a konkrét kérdés a szubszidiaritás témájához tartozik, mégis: a tagállamok az európai uniós alapoktól kapják a pénzt a tanmeneteik modernizálásához. Például az előző, harmadik közösségi támogatási keretterv idején számos tagállam közösségi alapokat igényelt erre a célra. A konkrét kérdésem: a Bizottság rendelkezik-e a már a tagállamoknak megítélt és a jövőben megítélendő alapokra vonatkozó hatékonysági mutatókkal?
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Először is, ami a felsőoktatási intézmények közötti egyenlőtlenségekre vonatkozó kérdést illeti: pontosan! Épp ezért kívánjuk meg az egyetemekkel kapcsolatos átláthatóságot. Ezért készítjük el most a megvalósíthatósági tanulmányt, melynek alapján fel merhetünk állítani egyfajta egyetemi rangsort, feltérképezhetjük az egyetemek hálózatát és az egyetemi sztenderdeket, hogy a hallgatók megalapozottabb döntéseket hozhassanak. Az a cél, hogy a fiatalok pontosan tudják, mit akarnak tanulni, azt hol tehetik meg, és melyek a kiválasztott egyetemre vonatkozó előírások és elvárások.
Ami a tandíj kérdését illeti, egyetértek azzal, hogy a magas tandíjakhoz méltányos kölcsönöknek kell társulniuk, de ahogy bizonyára Ön is tudja, ez a tagállamok hatáskörébe tartozik. Tudjuk, hogy a közgazdászok egy dologban egyetértenek: az oktatási beruházások hosszú távú eredményeket, növekedést és munkahelyeket hoznak, ezért én mindig óva intem a kormányzatokat attól, hogy megnyirbálják az egyetemi beruházásokat, illetve az oktatással kapcsolatos beruházásokat általában.
Továbbá egyetértek azzal a tisztelt képviselővel, aki az Erasmushoz hasonló mobilitási ösztöndíjak elégtelenségének kérdését felvetette. Ismét csak azt mondhatom, hogy ezért tartjuk szükségesnek a London School of Economics által készített megvalósíthatósági tanulmányt, amely reményeink szerint néhány hónapon belül elkészül, és amely alapján az Európai Beruházási Bankkal együtt meg fogjuk vizsgálni egy, az európai tanulóknak szóló, hallgatói mobilitási kölcsön lehetőségét. Meg vagyok győződve arról, hogy ezáltal minden hallgató, legyen akár szegény, akár gazdag, ki fogja tudni használni az e kiváló mobilitási ösztöndíjak kínálta lehetőségeket.
Papanikolaou úr kérdésével kapcsolatban: ő a strukturális fejlesztési alapokról beszél, melynek alapján az egyes kormányok felépíthetik saját oktatási infrastruktúrájukat. Sajnos a strukturális alapok nem az én feladatkörömbe tartoznak, de tudakozódni fogok Hahn biztos úrnál, hogy a tagállamok készítettek-e e juttatások felhasználására vonatkozó jelentéseket, és ha igen, erről feltétlenül tájékoztatni fogom Önt.
Elnök

Tárgy: A tanulók teljesítménye az EU-tagállamokban
A 15 éves tanulók teljesítményével kapcsolatban a nemzetközi tanulói teljesítménymérés (2009. évi PISA-felmérés) alapján az OECD által nemrégiben közzétett eredmények lényegében azt mutatják, hogy az EU versenyképessége komoly veszélyben van, mivel a szövegértés tudásterületen (5-6. szint) a legjobb tíz között csak két EU-tagállam található. A matematika tudásterületen csak 3 EU-tagállam szerepel a legjobb tíz között, és ezek közül egy sincs a legjobb öt között. Tekintettel arra, hogy 2020-ra mind ezek a fiatalok, mind fiatalabb diáktársaik aktívak lesznek a munkaerőpiacon, vagy a munkaerő-piaci belépés előtt fognak állni, a tagállamokban haladéktalanul hatékony intézkedéseket kell hozni, ha az oktatás minőségét egyértelműen javítani akarjuk.
Szándékában áll-e a Bizottságnak, hogy részletesen értékelje a fent említett tanulmányt, és konkrét ajánlásokat terjesszen a tagállamok elé a bevált gyakorlatokra vonatkozóan? Tervezi-e program kidolgozását e bevált gyakorlatok elterjesztésére, vagy fórum létrehozását az előttünk álló kihívások megvitatása céljából? Szándékozik-e tárgyalni a tagállamokkal arról, hogy eredményeik javítására milyen intézkedéseket kell hozni?
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Ahogy Ön is tisztában van vele, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 165. cikkével összhangban minden tagállam maga határozza meg az oktatási rendszer felépítését. Ugyanakkor a Bizottság együttműködik a tagállamokkal, hogy elősegítse a kölcsönös tanulást és a bevált gyakorlatok cseréjét.
Ahogy az Európa 2020 stratégiában is megfogalmaztuk, a tudásalapú és befogadó társadalomként elképzelt Európa jövője szempontjából elengedhetetlen, hogy az oktatási rendszerek reformja és modernizálása megtörténjen, hogy felvegyük a versenyt a világ élvonalával. Az OECD PISA-felmérése a tapasztalatcsere fontos eszköze. A 2010 decemberében közzé tett legutóbbi PISA-felmérés megoszlást mutat az uniós tagállamok körében. Bizonyos rendszerek tekintetében vannak jelentős fejlődést mutató jelek, de egészében még komoly lépésekre van szükség. Ezek az eredmények fontos bemeneti adatokat biztosítanak a Bizottság és a tagállamok közötti, jövőbeni tapasztalatcseréhez.
A Tanács által 2009 májusában elfogadott európai referenciaszint az olvasás, a matematika és a tudományos alapismeretek megfelelő szintjére vonatkozik, és a gyengén teljesítő 15 évesek arányát 15% alá igyekszik csökkenteni 2020-ig.
Most fel szeretnék olvasni egy nagyon fontos részt a PISA-jelentésből. Az olvasás területén gyengén teljesítő tanulók száma, amely a 2000-es 21%-ról 24%-ra emelkedett 2006-ra, 2009-ben már 20%-ra csökkent. Ugyanakkor az OECD 2010 referenciaszintet, a 2000-es arányt 20%-kal 17%-ra csökkentve, nem sikerült elérni.
A gyengén teljesítő tanulók aránya a matematika és a tudományok területén 2006 óta folyamatosan csökken. A tudományok terültén komolyabb haladást sikerült elérni, mint a matematika terén, és a tudományokban gyengén teljesítők aránya ma alacsonyabb, mint a matematika területén.
Ha 2006-ot erős kezdőpontnak tekintjük, akkor az EU megfelelő pályán halad a gyengén teljesítők 2020-as referenciaszintjének tekintetében. A három tudományág esetében, melyek kapcsán 25 tagállamból származó adatokkal rendelkezünk, átlagosan 22,5% volt a gyengén teljesítők aránya 2006-ban, míg ez az arány 2009-re 19,6%-ra esett vissza. Láthatjuk tehát, hogy átlagban az Európai Unióban haladást értünk el.
A Bizottság természetesen elemezni fogja a PISA-eredményeket, és közzéteszi a következtetéseit a következő éves jelentésében, amely a 2011-es referenciaértékekkel kapcsolatos haladásról számol be. 2010 novemberében a Tanács kezdeményezésére a Bizottság és a tagállamok elhatározták, hogy együttműködésük keretében a következő területekre koncentrálnak: tanmenettervezés, olvasásra nevelés, írás- és olvasási készségek, matematika, tudományok és technológia, az új technológiák hatása az alapvető készségekre és felhasználásuk a tanulói önállóság és a tanulási motiváció fenntartásában, nemi különbségek a hozzáállásban és a teljesítményben, a tanulók egyéni hátterének és az alapvető készségek elsajátításának összefüggései, és végül a tanárokkal és a tanárképzésben dolgozókkal kapcsolatos kérdések, valamint az iskolai jellemzők és az iskolai szellemiség vonatkozásai.
Következtetéseiben a Tanács indítványozta, hogy a Bizottság hívjon össze egy magas szintű munkacsoportot, amely az írási és olvasási készségekkel foglalkozik, valamint egy matematikával, tudománnyal és technológiával foglalkozó tematikus munkacsoportot.
Szándékaim szerint az írási és olvasási készségekkel foglalkozó, magas szintű munkacsoport február 1-jén kezdi meg munkáját. Ez a bevált gyakorlatokon és a kutatásokon alapuló politikai intézkedéseket fog javasolni, ami elősegítheti az alapvető készségek elsajátítására vonatkozó, élethosszig tartó tanulási stratégiák egységességét és hatékonyságát az egyes a tagállamokban. A csoport 2012 közepén fejezi be a munkát, és teszi közzé jelentését.
Ezenkívül a matematikával, tudománnyal és technológiával foglalkozó tematikus munkacsoport már létre is jött. A kölcsönös tapasztalatcserét és a bevált eljárások megosztásának elvét szem előtt tartva nemzeti politikai döntéshozókat és szakértőket tömörít. A tematikus munkacsoport nemzeti szinten azonosítja és meghatározza az alapvető készségek terén gyengén teljesítők felzárkóztatásához szükséges politikai intézkedéseket.
Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy az élethosszig tartó tanulás Comenius programja más kiemelt célok mellett a tudományokkal és a matematikával kapcsolatos motiváció növelésére és az írási-olvasási készségek fejlesztésére koncentrál.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Elnök úr! Azt kérdezném, hogy vannak-e esetleg olyan, egyes országokban elvégzett kutatások, amelyek megmagyarázzák a tanulók gyenge eredményeit és teljesítményét? Vajon pénzügyi vagy strukturális okok állnak a háttérben? Mit gondol az alapfokú oktatásról? A felsőbb éves tanulók körében végeztek kutatásokat, de mi a helyzet a fiatalabbakkal, akik folytatni szeretnék tanulmányaikat?
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Rendelkezésre állnak az egyes tagállamokra vonatkozó, részletes adatok. Ezeket nem elemeztük, nem a mi feladatunk ugyanis annak megállapítása, hogy egyes tagállamok miért teljesítenek rosszabbul másoknál, de a munka során megosztottuk egymással a bevált eljárásokat. Nagy örömömre szolgál, hogy bizonyos országok, amelyek átvették ezeket a gyakorlatokat, a legtöbb mutató tekintetében jelentős fejlődést értek el 2006 óta.
Ami az alapfokú oktatást illeti, sajnos nem rendelkezünk a PISA-felméréshez hasonló kutatásokkal, ilyenek ugyanis nem léteznek.
Elnök

Tárgy: A digitális piacok elaprózottsága és annak az oktatási rendszerre, illetve az elszigetelt régiókba irányuló beruházásokra gyakorolt hatása
A Bizottság európai digitális menetrendről szóló közleménye szerint e menetrend pusztán a nemzeti elektronikus piacok egyszerű összeadódása maradt, és az európaiak nem tudnak élni az egységes digitális piac előnyeivel olyan - ugyan áthidalható - problémák miatt, mint például a hálózatokba való beruházás hiánya. Ennek eredményeképp számos elszigetelt (hegyvidéki és szigetek alkotta) régióban nyújtott oktatás technológiai hátrányban van, és ez kihat az érintett földrajzi területeken az ez irányú beruházásokra. A következő kérdéseket intézzük a Bizottsághoz:
Tekintve, hogy az IKT-ágazat az európai GDP 5%-át termeli közvetlenül és évente 660 milliárd euró összegű piaci értéket képvisel, de egyben hozzájárul a termelékenység globális növeléséhez is (az IKT-ágazatban ez 20%-os, az IKT-ágazatba irányuló beruházások terén pedig 30%-os növekedést jelent), hogyan szándékozik a Bizottság a digitális piacok elaprózottsága ellen fellépni?
Sor került-e célirányos közösségi fellépésekre, amelyek a hálózatokba történő nemzeti szintű beruházások alacsony szintje miatt - különösen az elszigetelt régiókban - felmerülő problémákat hivatottak megoldani?
Neelie Kroes
a Bizottság alelnöke. - A Bizottság Európa 2020 stratégiáról és az európai digitális menetrendről szóló közleménye azt a célt tűzi ki, hogy 2013-ra minden európai felhasználó számára alapvető szélessávú internet-hozzáférést biztosítson, 2020-ra pedig minden európai jóval gyorsabb, 30 megabyte/másodperces hozzáféréssel rendelkezhet, és hogy az európai háztartások internet-előfizetésének legalább 50%-a 100 megabyte/másodperces sebességű lesz.
Elnök úr! A Bizottság tisztában van azzal, hogy erős állami beavatkozás nélkül fennáll annak a veszélye, hogy a gyors elérést biztosító hálózatok egyenlőtlenül fejlődnek, és a nagy sűrűségű zónákra koncentrálódnak, miközben a távoli és vidéki területek ellátottsága jóval gyengébb marad. Ez hátrányosan érintené az oktatási rendszereket és az információs és kommunikációs technológiák oktatási integrációját is. A legutóbbi uniós szintű adatok azt mutatják, hogy csupán az iskolák 67%-a rendelkezik szélessávú hozzáféréssel, és hogy nagyok a különbségek a tagállamok, illetve a sűrűn és a ritkán lakott vidékek között (73,7%, illetve 60,6%).
Az egyenlőtlen hálózatfejlesztés elkerülése érdekében a Bizottság elfogadott egy szélessávú csomagot, mely közös keretrendszert vázol föl a nemzeti és a regionális intézkedések tekintetében is. Ezek végrehajtásával a célkitűzés elérhető. Ezen intézkedések keretében csökkenteni kell a szélessávú rendszerek kiépítésének költségeit az EU egész területén megfelelő tervezéssel, együttműködéssel és az adminisztratív terhek csökkentésével.
A Bizottság máris lépéseket tett a távoli területeket és régiókat érintő befektetések növelésére az uniós kohéziós politika keretrendszerén belül a 2007-2013-as időszakra vonatkozó 2,3 milliárd euró programozásával. A Bizottságnak az európai gazdaságélénkítési tervről szóló közleménye szintén lehetővé tette 360 millió euró programozását az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapon keresztül, mely összeg a vidéki területek szélessávú fejlesztésére fordítható. Programcsomagjában a Bizottság bejelentette, hogy az EU-eszközök segítségével meg fogja erősíteni és ésszerűsíteni fogja a nagy sebességű, szélessávú elérés fejlesztésére szánt finanszírozást 2014-re, valamint meg fogja vizsgálni, hogyan lehetne tőkét vonzani a szélessávú fejlesztésekbe hitelminőség-javítás alkalmazásával, melyhez az Európai Beruházási Bank és az EU-alapok biztosítanák a hátteret. Az Európai Bizottság és az Európai Beruházási Bank erről szóló közös javaslata 2011-ben várható.
A digitális menetrend másik kiemelt témája a digitális készségek kérdése. Ebben az ügyben azt javasoljuk például, hogy a digitális készségek és kompetenciák szerepeljenek az Európai Szociális Alap következő programalkotási időszakának prioritásai között, és hogy a digitális kompetenciák kapjanak helyet ez Europass mellékletei között, segítve ezzel az átláthatóságot. Ahogy Önök is tudják, az oktatás társadalmunkban nélkülözhetetlen a digitális kompetenciák fejlesztéséhez, és egyetértünk azzal, hogy megfelelő beruházások híján bizonyos régiók lemaradhatnak.
A legutóbbi, 2006-os, uniós szintű adatok azt mutatják, hogy csupán az iskolák 67%-a rendelkezik szélessávú hozzáféréssel, és hogy nagyok a különbségek a tagállamok, illetve a sűrűn és a ritkán lakott vidékek között. Egy új, az iskolákat érintő felmérést fogunk indítani, és az eredmények év végére elérhetők lesznek.
Georgios Papanikolaou
(EL) Biztos asszony! Köszönöm a részletes választ. Szeretnék még egy további kérdést feltenni: az EU 2020 stratégia szerint célkitűzésünk egy egységes, digitális piac létrehozása, amely magában foglalja a háztartásokat és a cégeket is, ami egyenlő lehetőségeket jelent a hozzáférés szempontjából, de egyenlő esélyeket jelent a fejlődés szempontjából is.
Ön személyesen is azt mondta, az illetékes bizottságok, például a Kulturális és Oktatási Bizottság előtt, hogy nagyjából 500 000 új munkahelyre lesz szükség ezekben az ágazatokban a következő öt évben. Konkrét kérdésem: megteszünk-e minden szükséges intézkedést, hogy ezek a munkahelyek méltányosan oszoljanak meg, a távolabb eső területek kizárása nélkül?
Neelie Kroes
a Bizottság tagja. - Elnök úr! A válaszom: igen.
Elnök
Ez nagyon jó volt. Tényleg nagyon köszönöm!

Tárgy: Az eltűnt gyermekek 116 000-ás segélyvonala
A Bizottság nemrégiben utolsó felszólítást intézett az uniós tagállamokhoz az eltűnt gyermekek 116 000-ás segélyvonalának mihamarabbi beüzemelése érdekében. A rászoruló gyermekek ezen a telefonszámon segítséget, bátorítást és támogatást kaphatnak.
A 116 000-ás segélyvonal jelenleg csak 12 tagállamban működik teljes körűen. A Bizottság véleménye szerint kockázatnak teszi-e ki a gyermeket az, hogy a segélyvonal nem működik Unió-szerte teljes körűen és megfelelően? Tájékoztatást kapnak-e majd a polgárok arról, hogy a segélyvonal hazájukban vagy abban az országban, ahol éppen járnak, nem működik? Minden tagállamnak működtetnie kell-e ezt a szolgáltatást, és ha igen, teljes körűen-e? Nem igaz-e az az állítás, hogy kockázatnak teszi ki a gyermeket az, hogy a segélyvonal nem működik Unió-szerte megfelelően?
Neelie Kroes
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr! A Bizottság osztja a tisztelt képviselő véleményét az eltűnt gyermekek 116 000-s segélyvonala kapcsán, valóban további erőfeszítésekre van szükség számos tagállamban. Ebből a szempontból a felülvizsgált távközlési szabályok, különösen az egyetemes szolgáltatási irányelv 27a cikke, előírják, hogy a tagállamoknak mindent meg kell tenniük annak érdekében, hogy az állampolgárok hozzáférhessenek az eltűnt gyermekek bejelentését lehetővé tevő segélyvonalat üzemeltető szolgáltatáshoz. Ezért a Bizottság közvetlenül felügyeli és segíti a tagállamokat, hogy az új rendelkezésnek jogi formát adjanak, aminek 2011. május 25-ig meg kell történnie.
Tavaly november 17-én a Bizottság elfogadta a 116 000-s telefonszám: az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott európai segélyvonal című közleményt. Ennek célja, hogy a Bizottság megújítsa a tagállamoknak szóló felhívást, hogy haladéktalanul indítsák be az eltűnt gyermekek felkutatására fenntartott segélyvonalat, valamint az, hogy az egész Unióban egységes, magas színvonalú szolgáltatást biztosítsunk, amely gyakorlati támogatást kínál a tagállamoknak.
A közlemény a tagállamok által kifejlesztett, bevált eljárásokat emeli ki, melyek a 116 000-s segélyvonal üzemeltetési és távközlési díjával kapcsolatos, főbb problémákra vonatkoznak. A Bizottság azt javasolja, hogy e bevált eljárások felhasználásával dolgozzunk ki egy közös, minimális szabványrendszert, amely biztosítaná az egész EU-ra kiterjedő, magas színvonalú szolgáltatást, így a szülők és a gyermekek ugyanolyan segítségre számíthatnak mindenhol Európában. Ez a nagyszabású munka meghaladja az elektronikus hírközlési szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdéseket, amelyek az én hatáskörömbe tartoznak, és amelyeket kollégám, Reding asszony koordinál.
Liam Aylward
Biztos asszony, korábban azt mondta, hogy egyes tagállamokban a költségek és az információhiány jelentik a segélyvonal beindításának akadályát. Milyen intézkedéseket tervez az akadályok felszámolására, és úgy gondolja, hogy ez a szolgáltatás teljes mértékben üzemelni fog minden egyes tagállamban? Végül: mi módon biztosíthatnák azok a tagállamok, melyeknek nehézségeik vannak a segélyvonal finanszírozásával, hogy a szolgáltatás működőképes legyen az Unió egész területén?
Neelie Kroes
a Bizottság alelnöke. - Természetesen megteszünk minden tőlünk telhetőt. A tisztelt képviselő információi helytállóak: korábban valóban azt mondtam, hogy a költségek jelentik a probléma egyik részét. Maga a segélyvonal jelenti a kisebb problémát. A legnagyobb nehézséget a nyomon követés jelenti, ezért nemcsak magára a segélyvonalra, de a nyomon követésre is koncentrálnunk kell.
A megvalósítás szempontjából szorosan ellenőrizzük és segítjük a tagállamokat, és tisztában vagyunk azzal, hogy rajtuk múlik a megfelelő nemzeti jogi háttér megteremtése. Azt is tudjuk, hogy a jelenlegi pénzügyi válság miatt még nehezebb megtalálni a tagállamoknak a nyomon követés finanszírozására szolgáló lehetőségeket.
E szervezetek közül néhány kedvezményezettje volt bizonyos projektek uniós finanszírozásának, ám az elérhető uniós pénzek nem fedezhetik a szolgáltatások működtetésének teljes költségeit, mivel arra szolgálnak, hogy segítsék a 116 000-s szolgáltatások konkrét projektek keretében történő kifejlesztését.
Természetesen kreatívnak kell lennünk. A projektekben érintetteknek és a nemzeti kormányoknak is kreatívnak kell lenniük a költségvetési források meghatározásában, a vállalati társadalmi felelősségvállalás felélesztésében és a magánforrások bevonásában, hogy minden lehetőséget mérlegelve megtalálják azokat az eszközöket, melyek segítségével megtehető, amit mindnyájan meg szeretnénk tenni.

Tárgy: Alpesi vasúti fővonalak
Hogyan értékeli a Bizottság a Brenner-bázisalagút és az ahhoz szükséges, mindkét oldali kapcsolódó vonalak építésével, valamint a München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg vasútvonalszakasz kiépítésével kapcsolatban jelenleg fennálló helyzetet?
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr! Az Alpokon átmenő közlekedés kérdése nagyon súlyos kérdés, de a helyzet jelenleg nem tűnik annyira rossznak. A nehéz pénzügyi szituáció ellenére előrelépés történt a Brenner-bázisalagút és az ahhoz délről, illetve északról kapcsolódó utak terén. Ez a projekt kiemelkedő prioritást élvez, és a Bizottság majdnem 1 milliárd eurós költségvetés megállapításáról döntött.
Először is, ami magát a Brenner-bázisalagutat illeti, az osztrák-olasz kormányközi bizottság 2010. november 19-i ülése, melyre Pat Cox koordinátor jelenlétében került sor, jelentős előrelépést hozott. Ausztria és Olaszország megerősítette a megállapodást, mely szerint a Brenner-bázisalagút projektjének összköltsége 8 milliárd euró. Ausztria jóváhagyta azt az optimalizált ütemtervet, amely alapján a főalagút előkészítő munkálatai 2011-ben elkezdődhetnek. Az olasz kormány engedélyezte a munkák megkezdését, és kötelezettséget vállalt a költségek fedezésére a teljes építési időszak alatt.
Másodszor, a mindkét oldalról kapcsolódó vonalak tekintetében is haladásról számolhatok be. Olaszország engedélyezte a déli oldalon folyó munkák elkezdését a Fortezza-Ponte Gardena közötti, első szakasszal. Ausztriában is haladtak az északi utakkal kapcsolatos munkák, melyek az Inn alsó völgyében zajlanak, és 2013-ra vagy még korábbra fejeződnek be.
Végül, az osztrák-német határon átnyúló munkák nem fejeződnek be az eredeti, legfeljebb 2012-es határidőre. A német oldalon 2012 előtt nem kezdődnek el a munkák, melyek legalább három évet vesznek igénybe. Németország azonban 2010 novemberében közzé tette nemzeti beruházás értékelését, amelyben helyt kaptak az északi, München és az osztrák határ közötti vonalak fejlesztést előirányzó rendelkezések. Az egyvágányú szakaszt felújítják, és a teljes szakasz villamosítják. A következő lépést a szakasz kapcsán az Ausztria és Németország közötti egyetértési nyilatkozat elfogadása jelenti, majd az infrastruktúra-tervezési eljárás veszi kezdetét.
Bernd Posselt
(DE) Köszönöm kedves válaszát, biztos úr, nem válaszolt azonban kérdésem második felére, mely a München-Mühldorf-Freilassing vasútvonalszakaszra vonatkozott, amely része a bajorországi "vegyipari háromszög” és a kapcsolódó vonalak tehermentesítése szempontjából rendkívül fontos Párizs-Budapest fővonalnak.
Ha a Brenner-bázisalagút elkészül, akkor a rosenheimi szakasz túlterheltté válik, és fontos lesz a München-Mühldorf- Freilassing-Salzburg szakasz fejlesztése, ami szintén a Bizottság kiemelt fontosságú projektjei közé tartozik. Meg kell kérdezzem Öntől, hogy lehetségesnek tartja-e további források bevonását erre a célra a következő pénzügyi tervben, mivel végső soron ez egy határokon átívelő ügy.
Nikolaos Chountis
(EL) Biztos úr! Ami az Alpokban történik, az nagyszerű és dicséretes, de Görögországban a memorandum miatt a kormány megszorító intézkedéseket hoz és pénzeket von el a szolgáltatásoktól, elszigetelve ezzel Görögországot az európai és a balkán vasútvonalaktól, miközben a Bizottsággal együtt a Görög Államvasutak tetemes adósságára hivatkozik.
Kérdésem a következő: mi a véleménye ezekről a fejleményekről, vagyis a vasúti szolgáltatásokat érintő megszorításokról? Másodszor: a Görög Államvasutak adósságának részét képezi-e az Európai Unióval együtt társfinanszírozott infrastrukturális munkálatokra fordított pénz?
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - Ami Görögországot illeti, nem tudok felelni a kérdésre, mert nem ismerem a részleteket. Semmiféle információm nincs ezekről a problémákról.
Ami a München-Mühldorf- Freilassing-Salzburg szakaszt illeti: a 17. számú elsőbbségi projekt folyamatban van. Az előkészítő munkák 2007-ben elkezdődtek, és egyes részei már le is zárultak. 2010. április 19-én elkezdődtek a mühldorfi folyó felett épült, kettős vágányú híd munkálatai, és ezek be is fognak fejeződni. A költségeket, melyek 11,7 millió euróra rúgnak, teljes egészében a német helyreállítási terv fedezi. A fejlesztés tehát halad, és számunkra nem tűnik problémásnak a helyzet.
Elnök

Tárgy: SMS-küldés vezetés közben - közúti biztonság
Az autóvezetőket SMS-küldés közben 23-szor nagyobb valószínűséggel éri baleset. Évente több ezer közúti baleset miatti halálesetet okoz a vezetés közbeni SMS-küldés, a személyi sérülések száma pedig riasztó mértékben nő évről évre.
Miközben a Bizottság elismeri a közúti biztonság növelésének és a közúti közlekedésbiztonsági szabályok megfelelő betartatásának szükségességét, nem létezik az egész EU-ban érvényes jogszabály, amely megtiltaná a gépjármű vezetése közbeni SMS-küldést, e-mailezést és internetböngészést egy előre meghatározott sebességkorlát felett.
Mivel már létezik olyan technológia, amellyel megakadályozható a vezetés közbeni SMS-küldés, e-mailezés és internetböngészés, szándékában áll-e a Bizottságnak az egész EU-ra érvényes jogszabályt elfogadni a vezetés közbeni SMS-küldés, e-mailezés és internetböngészés rendkívül veszélyes gyakorlatának megszüntetése érdekében?
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - A Bizottság osztja a tisztelt képviselő álláspontját, mely szerint a vezetés közbeni SMS-küldés, mint minden olyan tevékenység, amely nem az autóvezetéshez kapcsolódik, különösen veszélyes. 2009-ben a Bizottság kiadott egy jelentést a vezetés közbeni mobiltelefon-használatról, melyet az európai közlekedésbiztonsági honlapon közzé is tettünk. Ugyanakkor nem rendelkezünk adatokkal az e veszélyes gyakorlat által okozott balesetek számáról.
Minden tagállam rendelkezik olyan jogszabállyal, amely - legalábbis implicit módon - tiltja a vezetés közbeni SMS-küldést, e-mailezést és internetböngészést. Bár nem kifejezetten a mobiltelefon-használat tekintetében, de a belső jogi szabályozás úgy rendelkezik, hogy a vezetőknek teljesen a vezetésre kell összpontosítaniuk. Ennek fényében a Bizottság nem tervezi egy újabb uniós jogalkotási réteg bevezetését a motoros járművek vezetése közbeni SMS-küldés, e-mailezés és internetböngészés betiltására. Reméljük, hogy a tagállamok a megfelelő módon kezelik a problémát.
Jim Higgins
(GA) Elnök úr! Elégedetlen vagyok Kallas biztos úr válaszával, nagyon fontos ugyanis a tagállamok közötti együttműködés. Mindent meg kell tennünk, hogy csökkentsük a járművezetés közben bekövetkező halálesetek és súlyos sérülések számát. Európában is kezd meghonosodni a vezetés közbeni SMS-küldés jelensége. Minden egyes tagállam külön szabályozással rendelkezik. Erősítenünk kell az együttműködést. Csalódott vagyok, hogy a biztos úr nem ígért többet ezzel kapcsolatban.
Seán Kelly
Gratulálni szeretnék kollégámnak, Higgins úrnak azért, hogy felvetette ezt a nagyon fontos kérdést. Osztozom csalódottságában, amiért a biztos nem mutatott nagyobb együttműködési hajlandóságot az Unióra kiterjedő, bevált eljárások mérlegelése tekintetében. Meg szeretném kérdezni tőle, hogy a Bizottság miért nem próbálja meg legalább bátorítani a tagállamokat arra, hogy egységes szabályozást vezessenek be az Európai Unióban, és rászorítani őket, hogy ezeket a szabályokat a biztonság és az élet védelme érdekében be is tartsák.
Inés Ayala Sender
(ES) Elnök úr, én csak azért szólalok föl, hogy tájékoztassam Önöket arról, hölgyeim és uraim, hogy én vagyok a határokon átnyúló büntetések témájának előadója, mely kapcsán a Tanács lehetővé tette a jogellenes cselekmények listájának felnyitását, ami egyébként a Bizottság eredeti javaslatában is szerepelt, és amelynek kapcsán a mobiltelefon-használat kérdése felmerült. Sajnos sem Írország, sem az Egyesült Királyság nem vesz részt a tanácsi megállapodás által lehetővé tett jogalap-változtatásban, mivel a kívülmaradás mellett döntöttek. Ez az egyik problémánk, amelynek megoldásán a Parlamentben dolgozhatnánk. Remélem, hogy Tanáccsal folytatott vitájukban ezek az országok világossá teszik elképzeléseiket, melyekről semmit sem tudunk. Úgy tűnik, hogy az Egyesült Királyság most hajlandó a részvételre.
Siim Kallas
a Bizottság alelnöke. - Egy átfogó biztonsági cselekvési terv és annak megvalósítása a Bizottság kiemelt prioritásai közé tartozik, és óriási haladást értünk el e téren: jelentősen csökkentettük a balesetek számát Európában. Elmondhatom Önöknek, hogy ami hazámat illeti, az éves halálozási mutató az 1990-es évek elején 400 volt, míg múlt évben ugyanez a szám 78-ra csökkent, és mindezt természetesen a járművek számának tízszeres növekedése mellett sikerült elérni. Jelentős változás.
Mindez nagyon fontos, és köszönöm szépen Ayala Sender asszonynak, hogy emlékeztetett bennünket a közlekedési kihágások határokon átnyúló büntethetőségére, mivel ez egy rendkívül fontos lépés a közlekedésbiztonság fejlesztésében. A döntést decemberben fogadta el a Tanács, és most fogjuk végrehajtani.
Nem hiszem, hogy a jogszabály-alkotási aktusok számának növelése európai szinten előremutató volna: hogy minden bajunk megoldásához európai szintű törvényekre van szükség.
Ugyanakkor, bár mindenki károsnak tartja, hogy túl sok uniós jogszabállyal rendelkezünk, szerintem ez egy olyan kérdés, amely a tagállamokat legalább annyira foglalkoztatja, mint az európai polgárokat általában, és ha az, hogy a közlekedési kihágások büntethetősége tekintetében nem ismerünk határokat, előmozdítja az európai közlekedésbiztonságot, akkor ez egy nagyon fontos lépés.
Elnök
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a szó szerinti jegyzőkönyv mellékletét).
A Bizottsághoz intézett kérdések órája lezárva.
(Az ülést 20.15-kor felfüggesztik, és 21-kor újra megnyitják)
