Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0457/08).
Järgmised küsimused on esitatud nõukogule.

Teema: Põllumajandustoodetega varustamise poliitika
Kas nõukogu, arvestades asjaoluga, et hirm toiduainete puuduse ees on põhjustanud rahvusvahelisel tasandil ärevust (mõjutades selliselt teatavaid riike piirama põllumajandustoodete eksporti või kohaldama nende suhtes eraldi makse), kaalub hetkel võimalust keskendada ühine välis- ja julgeolekupoliitika põllumajandustoodetega varustamise kindlustamisele ning sõlmida peamiste ELi põllumajandustoodetega varustavate riikidega konkreetsed kokkulepped?
Jean-Pierre Jouyet
Proua juhataja, härra Medina Ortega, selle aasta 19. ja 20. juuni nõupidamisel tunnistas Euroopa Ülemkogu, et hiljutine toiduainete hindade hüppeline tõus on mure allikaks nii Euroopa Liidus, kus kriis mõjutab peamiselt madala sissetulekuga majapidamisi, kui ka rahvusvaheliselt, eelkõige arengumaades. Selle nähtuse põhjused on keerulised. Esiteks globaalse nõudluse kasv, eriti peamistes esilekerkiva majandusega riikides. Teine põhjus on seotud kasvavate tootmis- ja transpordikuludega, mille põhjustab osaliselt naftahinna tõus. Kolmas põhjus on seotud viisiga, kuidas finantsturud töötavad, spekuleerimisega rahvusvahelistel turgudel ja kohalikel toiduainete turgudel. Lisaks on mõnedes peamistes tootjariikides olnud kehvad saagid halbade kliimatingimuste tõttu. Järgmisel kuul kaalub üldasjade ja välissuhete nõukogu neid küsimusi uuesti, käsitledes esmalt vajadust parandada toiduga kindlustatust koostöös Ühinenud Rahvaste Organisatsiooniga ning teiseks koostöös rahvusvaheliste finantsinstitutsioonidega ja G8-ga. Rahvusvaheline valuutafond (IMF) ja Maailmapank on kavandanud kohtumised ning mul on väga hea meel, et Ban Ki-moon, ÜRO peasekretär, on loonud toiduainete kriisiga tegelemiseks kõrgetasemelise meeskonna. Euroopa Liit täidab täielikult oma osa deklaratsiooni rakendamisel, mis tehti selle aasta 5. juunil Roomas peetud kõrgetasemelisel FAO konverentsil. Ilmselgelt on meil samuti vaja kasutada lähenevaid ÜRO ja Maailmapanga kohtumisi, et arendada ja laiendada tegevusi, mille eesmärgiks on võimendada toiduainete tootmist mõjutatud arengumaades.
Nagu näete, on peamisteks toiduainete kriisiga seotud poliitikateks poliitikad, mis saavad aidata selle kriisi lahendamist: põllumajandus-, arengu- ja kaubanduspoliitika. Ühine välis- ja julgeolekupoliitika, millele Medina Ortega viitas, saab siin anda panuse, kuid üksnes marginaalse - seda poliitilise dialoogi kontekstis, mida peetakse kolmandate riikidega ja mille eesmärgiks on julgustada neid ellu viima tõhusamat põllumajanduspoliitikat; mis parandaks toiduga kindlustatust arengumaades ja tugevdaks piirkondlikku integratsiooni kõige enam mõjutatud piirkondades.
Manuel Medina Ortega
(ES) Tänan teid vastuse eest väga. Näen, et nõukogu on selle küsimuse pärast tõesti mures.
Sooviksin rõhutada, et nälg on olnud Euroopa ajaloo pidevaks ilminguks, näiteks kuulus kartulinälg Iirimaal, mis viis saare rahvastiku vähenemiseni; samuti vähendas nälg rahvastikku paljudes teistes Euroopa osades, näiteks Ukrainas.
Elame ajal, kus meile on tehtud meeldetuletus selle kohta, mis võib juhtuda; me arutame 500 miljoni inimesega kogukonna üle, kes tarbivad suures osas välismaalt imporditud toiduaineid.
Kas nõukogu ei arva, et on saabunud aeg üldise poliitika koostamiseks laialdase toiduga kindlustatuse tagamiseks ning et see toiduga kindlustatuse poliitika oleks üks üldistest Euroopa Liidu poliitikatest, et tagada, et sellist tüüpi massiline nälg tulevikus ei korduks?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra Medina Ortegal on täiesti õigus. Arvan, et meie ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise ajal, nõupidamistel, mida me peame seoses arengupoliitikaga, samuti seisukohtade vahetamise käigus ning tippkohtumistel, mida me arengumaadega korraldame, keskendub nõukogu tõesti pingsalt toiduga varustamise ja toiduga kindlustatuse küsimusele. Need on kaks eraldiseisvat küsimust, kuid neid on tõesti vaja koos vaadata. Igal juhul on Prantsusmaa eesistumise aja üheks ambitsiooniks, pidades eelkõige silmas Euroopa Ülemkogu kohtumist oktoobris, tõstatada need küsimused ning tegeleda nendega koos.
Jim Allister
Kas poleks mitte parem, kui küsimuses sisalduva kummalise arvamuse asemel, mille kohaselt tuleks toiduga kindlustatust käsitleda ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames, pöördutaks toiduga kindlustatuse juurde tagasi ühise põllumajanduspoliitika all, mille raames on see vaadeldav algse eesmärgina, nagu lubas president Sarkozy oma märkimisväärses kõnes Pariisi põllumajandusnäitusel veebruaris? Ta seadis toiduga kindlustatuse ning ELi-poolse suurema panustamise toiduainete tootmisse maailmas oma peamisteks eesmärkideks ühise põllumajanduspoliitika tõhustamisel. Millisest edasiminekust saab Prantsusmaa minister nende eesmärkide saavutamisel teavitada?
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, härra ametis olev eesistuja, meil on siin tegemist paradigma muutusega, mis seisneb Euroopas ületootmise hirmust üleminekus hirmule toiduga kindlustatuse pärast. Kas te usute, et WTO läbirääkimised, mida Prantsusmaa eesistumise all praegu läbi viiakse, omavad mingisugustki rahuldava lahenduse saavutamise väljavaadet detsembriks?
Kas usute, et maailmaturg võiks olla meie põllumajandussektori kuldseks võimaluseks? Oleme muidugi näinud, et hinnad on hüppeliselt tõusnud ning et need hinnad pakuvad loomulikult täiesti uusi sissetulekuvõimalusi meie endi põllumajandusettevõtjatele sellistes riikides nagu Prantsusmaa, Ühendkuningriik ning eelkõige uued liikmesriigid ning samuti looksid need väljavaate suureks sissetulekuks mujal, eriti vähim arenenud maades, vaeseimates riikides vaeste hulgas.
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja - (FR). Vastuseks härra Allisterile lubage mul öelda, et ma tõesti usun, et toiduga kindlustatus peab olema meie ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamise peaeesmärk. See on üks eesmärkidest, mida me tahame rõhutada, kui me ühist põllumajanduspoliitikat läbi vaatame. Kui me võtame ette üldise läbivaatamise, peame seega püüdma vaadata mitte üksnes kvantitatiivseid ühise põllumajanduspoliitika eesmärke, vaid samuti kaaluma enam kvalitatiivseid aspekte, nii et kindlustada, et kõik meie kaaskodanikud, kus iganes nad elavad, omaksid kvaliteetsetele toiduainetele juurdepääsu.
Seoses härra Rübigi küsimusega lubage mul juhtida tähelepanu sellele, et praegu saame tõesti kõrgetest maailmaturu hindadest kasu, mis on võimaluseks Euroopa ekspordile. Arvestades globaalse nõudlusega tervikuna, võime samuti osutuda importijateks erinevatesse piirkondadesse või avastada, et me ei tooda piisavalt. Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste ajal tegi Euroopa seda, mida tegema pidi, ning nagu te teate, tehti seoses reformidega ühise põllumajanduspoliitika lepingute raamistikus mitu mööndust. Kahetsusväärselt selgub, et teised riigid on vastutavad tõkete eest. On tõsi, et Doha arenguvoor peaks praegusest enam pöörama tähelepanu toiduga kindlustatuse aspektidele ning tasakaalustatud globaalsele toiduainete tootmisele.
Teema: Euroopa noortepakt
Kõik poliitikavaldkonnad, eriti vahendid hariduse ja elukestva õppe, tööhõive ja liikuvuse jaoks, sotsiaalse integratsiooni, tervishoiu ja võimaluse jaoks olla iseseisev ning toetavad algatused, mis puudutavad ettevõtlust ja vabatahtlikku tööd, mõjutavad noori inimesi Euroopa Liidus. Kas nõukogu ütleks seega, kuidas kavatsetakse Euroopa noortepakti (7619/05) rakendada ning investeerida poliitikatesse, mis noori inimesi mõjutavad?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Proua Panayotopoulos-Cassiotou, märgite õigesti, et noored inimesed on seotud mitmete poliitikavaldkondadega. Tänan teid selle eest. Noortepoliitika on oma iseloomult valdkondadevaheline. Just Euroopa noortepakti, mille Euroopa Ülemkogu 2005. aastal vastu võttis, eesmärgiks on süvalaiendada noorte mõõdet kooskõlas Lissaboni strateegiaga erinevatesse poliitikatesse.
Meie eesmärgid on lihtsad, nimelt parandada hariduslikku potentsiaali Euroopas, koolitust, noorte liikuvust ning noorte inimeste kutsealast integratsiooni ja sotsiaalset kaasatust, teame, et koos peame muutma selle pakti veelgi tõhusamaks ning et vajame konkreetseid tulemusi. Selleks et aidata meil seda saavutada, koostab komisjon alates 2009. aastast kolme aasta järel aruande noorte kohta. Kõnealune aruanne sisaldab sügavuti analüüsi noorte inimeste olukorra kohta Euroopas ning aitab meil selliselt nende muresid esile tuua.
ELil on siin kindlasti suured kohustused, kuid täna on asutamislepingu alusel veelgi olulisemaks liikmesriigi tegevus ning me peame kindlustama, et me keskendume ELis headele tavadele, olgu siis riiklikul, kohalikul või piirkondlikul tasandil. Peame edendama kõiki koostöövorme osapoolte vahel, nagu näiteks ettevõtete, koolide, assotsiatsioonide, tööhõiveasutuste, noorte töötajate, uurijate, perekondade ning ka sotsiaalpartnerite vahel. Selles kontekstis on nõukogu eesistujariik pühendunud eriti noorte inimeste piiriülese liikuvuse edendamisele. See küsimus tõstatatakse 20. ja 21. novembril toimuval nõukogu kohtumisel, mis arutatakse liikuvust käsitlevat raportit, mille koostas kõrgetasemeline eksperdirühm, mida juhtis Maria João Rodriguez. Soovime näha programmi Erasmus, mis on osutunud väga edukaks, laiendamist. Teame, et seda ei saa teha üleöö, kuid loodame, et programm Erasmus muutub demokraatlikumaks ning laiapõhjalisemaks.
Samuti tahame edendada programmi Leonardo sarnaseid väljaõppeprogramme Euroopa tasandil. Prantsusmaa eesistumise ajal soovime korraldada suurema ürituse, mis keskenduks praktikantide liikuvuse arendamisele. Sarnaselt tahame Prantsusmaa eesistumise ajal muuta noorte inimeste tervise üheks noortepoliitika prioriteediks, et saada parem ülevaade noortele inimestele omastest terviseprobleemidest, olgu need siis seotud hügieeniga või tubaka-, alkoholi- ja muidugi uimastisõltuvuse vastase võitlusega.
2009. aastal mängib nõukogu aktiivset rolli üldises Euroopa tasandil koostöö hindamise protsessis noorte valdkonnas. Arvestades, et tegemist on pikaajalise protsessiga, on oluline kindlustada tegevuse järjepidevus erinevate eesistumiste vältel, mis on põhjuseks, miks me oleme teinud koostööd tulevaste eesistujariikide Tšehhi ja Rootsiga, et kindlustada selle poliitika järjepidevus, mis on eurooplaste järgmisele põlvkonnale niivõrd oluline.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, ma tänan ametis olevat eesistujat vastuse eest ning soovin eesistujariik Prantsusmaale kõike head nende eesmärkide saavutamisel.
Järgides pakti lõppjäreldust, oli nõukogu kindlasti ka nõus sellega, et eesmärgid saavutatakse kvantitatiivselt: kohustuslikust kooliharidusest kõrvalejäämise 10%-line vähendamine ning teatud aja jooksul pärast kooli lõpetamist noorte töötuse selgelt määratletud kvantitatiivne vähendamine.
Millisel määral on need eesmärgid saavutatud, kui statistika ütleb meile, et noorte töötus on endiselt väga kõrge?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) On tõsi, et noorte töötus on väga kõrge, kuigi üldiselt on olukord Euroopa Liidus viimaste aastate jooksul paranenud.
Arvan, et peame keskenduma kolmele tegevusvaldkonnale. Esiteks peame kindlustama, et me tõesti kohandame koolituse enam turunõudlusele, eriti tööturu vajadustele, ning et koolitussüsteemid on enam kooskõlas konkurentsistrateegiaga Lissaboni eesmärkide raames.
Teiseks on vaja luua dialoog tööandjatega, sotsiaalpartneritega, et edendada ettevõtete suuremat sotsiaalset vastutust ning noorte inimeste sotsiaalset integratsiooni. Selles osas on kõigil Euroopas asuvatel ettevõtetel, eriti suurimatel, oluline vastutus.
Kolmandaks usun, et samuti hariduse valdkonnas peame seadma eesmärgiks tippkeskuste võrgustiku loomise ning edendama liikuvust riikide vahel, täpselt samamoodi nagu me peame edendama diplomite ja kvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, et muuta Euroopa tööturg paindlikumaks.
Jörg Leichtfried
(DE) Proua juhataja, minister, sooviksin viidata eriolukorrale, mida ma pean selle küsimuse kontekstis väga oluliseks. Kõigis läbiviidud kogu ELi hõlmavates uurimustes ilmneb järjepidevalt, et just noored inimesed on seoses Euroopa Liiduga kõige entusiastlikumad. Noored inimesed on samuti elanikkonnarühmaks, kes kõige sagedamini usuvad, et nad saavad liidust kasu, vastupidiselt selle karmimatele oponentidele, kes on peamiselt vanemaealised, kompromissitud, pettekujutlusest vabanenud mehed.
Mind huvitaks, kas selle pakti raamistikus ning ehk ka muudes raamistikes on projekte, mis võiksid noorte inimeste hulgas seda huvi, seda pooldavat hoiakut Euroopa suhtes veelgi stimuleerida.
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Proua juhataja, härra Leichtfried, ehk suudan ma esitada oma seisukohad vähem polariseerunud viisil. Ma tõesti usun, et noored inimesed on seoses Euroopaga entusiastlikud, ning on tõsi, et me peame sellele toetuma, mis ei tähenda aga, et teise põlvkonna liikmed, need, kes ehitasid Euroopa üles, oleksid vähem entusiastlikud. Kahjuks on Euroopa tasandil pooldavad ja vastuolevad inimesed. Arvamusküsitlused näitavad samuti - nagu me hiljuti taas nägime -, et oponendid võivad mõnikord olla radikaalsemad ning me peame sellega seoses tegema rohkem täiendavat tööd.
Seoses kavandatava paktiga, et kaasata noori inimesi ning muuta Euroopa kontseptsioon konkreetsemaks, usun ma väga, et me peame edendama noorte inimeste piiriülest liikuvust ning et - tänu nendele programmidele, mis saavad rohkem rahalisi vahendeid, kuigi ma tean, et see võtab mitmeid aastaid ning on pikaajaline projekt - ühise poliitilise raamistiku läbivaatamisel peame samuti läbi vaatama programmid, mille eesmärk on parandada veelgi meie noorte inimeste ja laste liikuvust, olgu nad siis õpilased, praktikandid või noored töötajad, seoses töökogemuse või kutsealase koolituse kavadega.
Usun, et see on viis, kuidas muuta Euroopa kontseptsioon tõesti konkreetsemaks; kindlustada, et noorte entusiasm on viljakas, ning kasvatada uus eurooplaste põlvkond, keda teie ja mina näha loodame.
Teema: Euroopa Liidu ülemereterritooriumidega seotud ebakõlad
Kas eesistujariik peab normaalseks, et riiki Lõuna-Ameerikas peetakse Euroopa Liidu osaks, samas kui me venitame ühinemisläbirääkimisi Horvaatia, Türgi ja teiste Euroopa riikidega, kellel on selgelt tugevam geograafiline argument?
Kuidas näeb nõukogu praeguses Iiri referendumi järgses poliitilises õhkkonnas selliste taotluste edasist käsitlemist? Kas seda on kunagi nõukogus arutatud?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra Evans, mul on hea meel, et te viibite siin, sest ma pole päris kindel, mida see küsimus tähendab. Ehk pole ma sellest korralikult aru saanud ning teil on võimalik seda selgitada.
Lõuna-Ameerikas on teatud äärepoolsed piirkonnad, mis moodustavad Euroopa Liidu lahutamatu osa ning on selliselt teatud poliitikate puhul abikõlblikud. Siiski pole olemas ühtegi Lõuna-Ameerika riiki kui sellist, mis oleks Euroopa Liidu liikmeks - olen siin väga ettevaatlik, sest võib-olla ei saanud ma kõigist küsimuse nüanssidest aru.
Mis puudutab Türgit ja Horvaatiat, siis on alates nende riikidega läbirääkimiste avamisest toimunud märgatav edasiminek. Türgi puhul näiteks on läbivaatusprotsess, mis on iga peatüki puhul esimeseks ametlikuks sammuks, lõpetatud 23 peatüki osas; kaheksa peatükki on avatud läbirääkimisteks ning ühe osas on läbirääkimisprotsess ajutiselt suletud. Eesistujariik usub, et võimalik on avada kaks järgmist peatükki.
Horvaatia puhul on läbivaatamine lõppenud. Kakskümmend üks peatükki avati, millest kolm on ajutiselt suletud. Käesoleva aasta 25. juulil toimus ühinemisalane konverents, kus avati esimene, küllaltki tundlik peatükk kaupade vaba liikumise kohta ning suleti 20. peatükk ettevõtlus- ja tööstuspoliitika kohta. Nagu teate, sõltub läbirääkimiste areng peamiselt kandidaatriikide tulemustest. Saavutatud edasiminek peatükkide avamise ja sulgemise kriteeriumidele vastamisel, aga ka nõuded, mis on määratud läbirääkimiste raames, sealhulgas parandatud ühinemispartnerlustes, on selles osas üliolulised ning me viitame muidugi komisjoni otsusele. Lubage mul korrata, härra Evans, et kui minu vastus on olnud veidi kõrvalekalduv, oleksin ma väga rõõmus, kui te ütleksite mulle täpselt, mida te oma küsimuse all silmas pidasite.
Robert Evans
Ma selgitan veidi ja esitan oma küsimuse laiemalt. Ametis olev eesistuja on vastanud mõnedele punktidele, mille ma tõstatasin, ning ma tänan selle eest. Tal on õigus. Minu seisukohaks on see, et ma pean seda ebanormaalseks, et me lubame sellistel riikidel nagu Prantsuse-Guinea olla Euroopa Liidu täielikuks osaks koos kõigi kaasnevate hüvede ja eelistega - ja mitte üksnes Prantsusmaa territooriumidel, vaid meelde tulevad ka Martinique ja Guadeloupe.
Samas Euroopas - ja ametis olev eesistuja on viidanud läbirääkimiste protsessile, mis toimub Horvaatiaga ja ehk ka Türgiga - näitame üles vastumeelsust; Euroopa Liidus on riike, kes ei ole sellega rahul.
Kuid esinevad ka teised ebakõlad, mis on lähemal - Kanalisaared, Jersey ja Guernsey, mis ei ole Euroopa Liidus, kui õigusaktid välja arvata. Need on maksuparadiisid, kus rikastel inimestel lubatakse maksudest, mida kõik teised tasuma peavad, kõrvale hoiduda.
Kas kõnealust olukorda või neid ebakõlasid on nõukogus arutatud? Kas ametis olev eesistuja saab kaitsta olukorda, kus Prantsuse-Guinea on Euroopa Liidu osa ning kas ta arvab, et selline olukord jätkub mitte üksnes lühiajaliselt, vaid pikaajaliselt? Kas ta võiks heita pilgu kristallkuuli sisse ja selgitada mulle, kuhu Euroopa Liit globaalses plaanis suundub?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Tänan, härra Evans. Tõesti, ma kartsin, et sain teie küsimusest õigesti aru ning et mul ei ole vaja selgitust, mille te andsite, kuulata. Kuid tõsisemalt, esmalt moodustavad äärepoolsed piirkonnad, kõik need, mida me võime nimetada ülemereterritooriumideks, osa Euroopa Liidust, olulise osa, kus iganes need territooriumid ka ei asu ning olenemata sellest, kas neil on sidemed Prantsusmaa, Hispaania, Portugali, Ühendkuningriigiga või kellega tahes.
Viitasite olemasolevatele ülemereterritooriumidele. Need territooriumid on olnud Prantsusmaa omad alates 17. sajandist. Nende elanikud on Prantsuse kodanikud alates 1848. aastast - niisiis pole see midagi uut - ning kõige sellega on algusest peale arvestatud, alates asutamislepingust, millega algne Euroopa Ühendus ning seejärel Euroopa Liit asutati.
Teine punkt, mida te rõhutate - kuid siinkohal ma arvan seisneb küsimus Euroopa mõjude laiendamises ülemereterritooriumidele - puudutab poliitikat, mida järgida. Usun, et meie jaoks on oluline teha seal jõupingutusi, kuid mitte seetõttu, et kõnealune territoorium on Prantsusmaa oma, vaid seetõttu, lubage mul korrata, et see on samuti mõju küsimus.
Järgmine punkt, mille te esile tõite, on miski, mis puudutab nõukogu - ja ma ei nimeta siin nimesid -, puudutab rasket teemat, nimelt seda, kuidas hoida ära maksuparadiisid, olgu need siis ülemereterritooriumil või meie mandril või selle läheduses. On tõsi, et see on probleem. Mõningat tööd on tehtud Ecofini nõukogus. Esitati mitu ettepanekut ning me püüame alati tõhusalt võidelda maksuparadiiside vastu nii ELi tasandil kui ka rahvusvaheliste lepingute alusel, mille osapooleks EL on.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Sooviksin esitada mitte liiga tõsise küsimuse: kas me ei peaks kaaluma oma nime muutmist Euroopa ja Lõuna-Ameerika Liiduks? Veelgi enam, kas pärast võimalikku Türgi ühinemist tuleks lisada ka Aasia? Tõsisemalt võttes aga omavad ELi kodanikud sellegipoolest väga väheseid teadmisi ülemereterritooriumide kohta. Kas ELi teavituskampaanial oleks võimalik anda nende küsimuste kohta rohkem teavet, nii et need riigid tunduksid lähemal ja enam tuttavad, eriti ELi noortele kodanikele? See võimaldaks nendest territooriumidest paremini aru saada ning selliseid küsimusi ei esitataks.
Avril Doyle
Minu tänud nõukogule. Võisin seda mitte tähele panna, kuid ma ei kuulnud ministri vastust härra Evansi küsimuse teisele osale seoses Iiri referendumi järgse poliitilise õhkkonnaga nõukogus. Esiteks, kas ta võiks täpselt osundada, milline Iiri referendumi järgne õhkkond nõukogus on ning kas see mõjutab Horvaatia, Türgi ning teiste nimetatud Euroopa riikide taotluste menetlemist? Teiste sõnadega, milline on nõukogu seisukoht praegu, pärast Iiri referendumit seoses nende taotlustega?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Vastuseks esiteks härra Paleckisele ütlen, et ma usun, et tal on täiesti õigus. On tõsi, et tehakse jõupingutusi, et harida ja teavitada Euroopa kodanikke nendest kaugetest Euroopa piirkondadest rohkem. Näen, et need on kujutatud euro paberrahadel, mis on vähemalt mingigi edasiminek. Meil on vaja aga minna teavitamise ja teabevahetuse osas kaugemale. Ütleksin proua Doyle'ile, et küsimus, mille ta esitas on väga laiaulatuslik. Seetõttu peame keskenduma käimasolevatele läbirääkimistele. Niipalju kui see puudutab nõukogu, põhinevad need läbirääkimised komisjoni esitatud ettepanekutele, mis tuginevad sõelumisaruannetele, mis on täiesti tavaliseks aluseks.
Samuti peame tegema selgeks, et me valmistusime tihendama suhteid mitme teise riigiga, eriti Balkani riikidega, ning et arvestades tehtud jõupingutustega, sooviksime tihedamaid suhteid mitte ainult Horvaatiaga, vaid samuti Serbiaga ning teiste riikidega, nagu näiteks Bosnia ja Montenegroga.
Järgmiseks on partnerluste küsimus. 9. septembril toimub Euroopa Liidu ja Ukraina vahel oluline tippkohtumine. Praeguse konflikti kontekstis Venemaa ja Gruusia vahel püüame samuti arendada partnerlust Ukrainaga, ning nagu teate, märkisime eile vajadust tugevdada suhteid Gruusiaga. See on minupoolne täiendus seoses olemasolevate suhetega.
Järgnevalt esineb probleem seoses Lissaboni lepingu olukorraga. Mitmed liikmesriigid, sealhulgas minu enda kodumaa - austades Euroopa Liidu Nõukogu eesistujast -, on öelnud, et kui meil pole Lissaboni lepingut, tuleb praegust lepingut tegelikkuses näha 27 liikmesriigi vahelise lepinguna, ning selleks, et laieneda, vajasime me tõesti Lissaboni lepingut. Ütlen teile, proua Doyle, ausalt, et selline on nõukogu seisukoht praegu.
Teema: Piiridel rakendatavad kohandamismeetmed seoses suurema süsinikdioksiidiheite sisaldusega impordiga
Kas nõukogu võiks esitada oma seisukoha seoses kohandamismeetmetega piiridel, mida rakendatakse suurema süsinikdioksiidi heite sisaldusega kolmandatest riikidest pärit impordile 2012. aasta järgsel ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi kauplemisperioodil?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Euroopa Ülemkogu kaalus teie väga olulist küsimust oma käesoleva aasta märtsi kohtumisel, kus märgiti, et äärmiselt konkureerivas globaalses kontekstis esineb süsinikdioksiidi lekke risk teatavates sektorites, nagu näiteks väga energiamahukas tööstus, mis on eriti avatud rahvusvahelisele konkurentsile. Tegemist on tõelise probleemiga, mida on vaja analüüsida ning lahendada uues direktiivis, millega luuakse ühenduses saastekvootide vahetamise süsteem.
proua Doyle, parim viis, kuidas lahendada süsinikdioksiidi lekke küsimust ja kindlustada, et ühenduse saastekvootide vahetamise süsteem jääb tõhusaks, on endiselt rahvusvaheliste lepingute sõlmimine. Siiski on selge, et peame samuti olema valmis tegutsema, kui me ei saavuta rahvusvahelist kokkulepet, ning me arutame praegu kõige kohasemaid meetmeid, kuidas säilitada meie tööstuse konkurentsivõimelisus, kindlustades ka samal ajal, et EL mängiks eeskujulikku rolli kasvuhoonegaaside heite vastases võitluses.
Usume, et seda on oluline teha viisil, mis kindlustaks, et erinevate tööstuste jaoks on tagatud seoses investeeringutega piisav nähtavus, eriti ajal, mil majanduskliima on halvenenud ning me oleme silmitsi rahvusvahelise majanduskasvu aeglustumisega, kus kõik märgid viitavad sellele, et olukord jääb järgmisel aastal samaks.
Direktiivi ettepanekus võtab komisjon rahvusvaheliste läbirääkimiste tulemuse kontekstis kohustuse esitada analüütiline aruanne koos kohaste ettepanekutega probleemidega tegelemiseks, mis võivad tekkida süsinikdioksiidi lekkest põhjustatud riskidest.
On kaks võimalikku valikuvarianti: kohandada vabade kvootide osa ja/või integreerida energiamahukate tööstussektorite toodete importijad ühenduse süsteemi, samal ajal kindlustades, et süsteem on kooskõlas WTO eeskirjadega. Nõukogu eesistujariik loodab muidugi, et nõukogu ja parlament suudavad neid asju selgitada, kindlustamaks, et Euroopal on tööstuslik baas, mis on tema enda oma ning mis on konkurentsivõimeline, ning et me teame võimalikult vara enne 2011. aastat, milliseid mehhanisme kohaldama hakatakse.
Avril Doyle
Nõustun, et piiridel rakendatavad kohandamismeetmed peavad olema meie töövahendite osa, kuid seda vahendina, mida kasutatakse prääniku ja mitte piitsana, olles silmitsi mis tahes rahvusvaheliste läbirääkimistega, kus me oleme heas usus püüdnud jõuda rahvusvahelise kokkuleppeni, et võidelda kliimamuutuste vastu. Kas minister kommenteeriks palun WTO eeskirja artiklit 20, mis pakub sellist võimalust, see tähendab keeldu olukorras, kus taastumatute loodusvarade säilitamine on ohustatud? Kas süsinikdioksiidiheite alandamise eesmärgid langevad selle määratluse raamesse, nagu on olnud puhas õhk senini? Sooviksin, et minister selgitaks oma küsimusega seonduvaid mõtteid.
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Proua juhataja, proua Doyle, esiteks ma usun, et nagu te õigesti ütlesite, peame kasutama erinevaid võimalikke meetmeid pigem prääniku kui piitsana, et kindlustada, et puuduksid vabastused kohustusest vähendada kasvuhoonegaaside heidet. Teiseks peame leidma õige tasakaalu seoses tööstuste nõudmistega, mis ei ole selles osas alati õiglased. Seoses WTO eeskirja artikliga 20 usume, et see meede vastab tõesti õiguspärasele eesmärgile säilitada taastumatud loodusvarad. Ekspertide aruande kohaselt, mille me saime, vastab see niisiis rahvusvahelise kaubandusõiguse eeskirjadele.
Syed Kamall
Sooviksin tervitada ministrit sellel osaistungjärgul siin Brüsselis ja mitte Strasbourgis ning öelda, kui väga ma ootan eesistujariik Prantsusmaa osalemist tulevastel osaistungjärkudel, mis toimuvad siin Brüsselis, mitte aga Strasbourgis.
Järgnevalt küsiksin, kas ta nõustub, et üks parimaid viise, kuidas käsitleda globaalset vaesust, on julgustada ettevõtjaid vaestes riikides alustama äritegevust ning looma rikkust kaubanduse abil? Arvestades tema ilmse huviga piiridel rakendatavate kohandamismeetmete vastu - mis kujutavad tegelikkuses impordimakse -, kuidas ta vastab kriitikale, et piiridel rakendatavad kohandamismeetmed on arenguvastased meetmed ning kujutavad tegelikult Euroopa imperialistlikku kaitsemeedet, et tõrjuda arengumaade eksporti ning hoida vaesed inimesed vaesuses?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Proua juhataja, oma pädevuses ametis oleva eesistujana jään ma nende absoluutselt õigustamatute ja provotseeritud rünnakute ees rahulikuks, sest me pole kindlasti üksi, kui me vaestes riikides äritegevusega tegeleme!
Tõsisemalt võttes ma usun, et mehhanismid, mida me kaalume - ja siin vastan ma samuti sellele, mida proua Doyle hetk tagasi ütles - ei ole arengumaade vastu kasutatavaks tõkkeks. Vaadates seda siiski väga objektiivselt, tasakaalu leidmise kontekstis konkurentsivõimelisuse ja kasvuhoonegaaside heite vastu võitlemise vahel, peame tõesti looma seoses meie peamiste partneritega hea tasakaalu. Üks nendest suurtest partneritest on Ameerika Ühendriigid, kes, niipalju kui mina tean, ei oma selles valdkonnas samu kohustusi nagu meie. Teiseks on Jaapan, kellel on samuti vähem kohustusi ja kes teeb vähem jõupingutusi. Seejärel on Venemaa, kelle kohta mulle öeldakse, et seal puuduvad samad väärtused ning et me peame samuti teadma, kuidas Venemaaga suhelda realistlikel alustel ning et tegemist on esilekerkiva suurvõimuga. Seejärel on Brasiilia, on India ja muidugi on Hiina, mis on Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmeks. Niisiis ma tõesti ei näe põhjust, miks me peaksime lõpetama realistlikud olemise ning muutuma naiivseteks. Peame pidama eeskujulikku sõda globaalse soojenemise vastu. Euroopa juhib selles valdkonnas ning me peame sellega jätkama ning säilitama oma edumaa sellistel rahvusvahelistel läbirääkimistel nagu Kopenhaagenis järgmisel aastal. Selles kontekstis puudub aga igasugune põhjus tunda häbi oma huvide kaitsmise pärast suurvõimude vastu, kes on vähemalt sama rikkad kui meie. Nagu märkisid teised sõnavõtjad varasemate küsimuste ajal, on ka meil Euroopas oma vaesed paigad.
Teema: Kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorum, Accra (Ghana), september 2008
Kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorum Accras, mis toimub septembris, kujutab tõelist võimalust rahastajatele ja partnervalitsustele võtta edasised kohustused, millega seoses saaks leppida kokku ajakavas ning mille täitmist jälgida, et muuta töö abi osutamise valdkonnas vaestele paremaks.
Kuidas saavad nõukogu ja liikmesriigid pühenduda 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni eesmärkidele ambitsioonikamalt? Kas nõukogu ja liikmesriigid saavad tagada, et valitsused mitte ainult ei püüa parandada selle deklaratsiooni kaudu abi andmise tulemuslikkust, vaid et käsitletakse ka abi tulemuslikkust - selles mõttes, et kuidas see tooks kaasa vaeste elu tõelise parandamise? Kas nõukogu saaks anda ajakohastatud vastuse Euroopa Parlamendi resolutsioonile (P6_TA(2008)0237) abi tõhusust käsitleva 2005. aasta Pariisi deklaratsiooni järelmeetmete kohta? Kuidas kavatseb nõukogu nüüd, mil me oleme poolel teel eesmärgi saavutamisel, muuta valitsused aastatuhande arengueesmärkide saavutamise eest vastutavaks, arvestades, et on toimunud langus ELi abi kajastavates arvudes 0,41%-lt rahvamajanduse kogutulust 2006. aastal 0,38%ni 2007. aastal - vähenemine umbes 1,5 miljardi euro ulatuses?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra Burke, teie küsimus puudutab kolme aspekti, mis on tihedalt seotud koostöö ja arenguga: abi tulemuslikkus, aastatuhande arengueesmärgid ning abi maht.
See on väga päevakajaline küsimus, arvestades, et alates tänasest kohtub Accras kolmas kõrgetasemeline abi tulemuslikkust käsitlev foorum ning vähem kui kuu aega on jäänud 25. septembril New Yorgis peetava kõrgetasemelise aastatuhande arengueesmärke käsitleva kohtumiseni. Teiseks suursündmuseks on järgmine rahvusvaheline arengu rahastamist käsitlev kohtumine, mis peetakse Dohas 29. novembrist kuni 2. detsembrini, kus vaadatakse läbi Monterrey konsensuse rakendamine.
Nõukogu töötab kõvasti seoses kõigi nende konverentsidega ning on võtnud alates selle aasta juunist vastu mitu järeldust. Seoses abi tulemuslikkusega tunnustab nõukogu, et hoolimata mõningast edasiminekust on vaja veel palju teha. Meil on vaja tuvastada sektorid või projektid, kus liit saaks tuua esile muudatuse ning luua lisandväärtust suhetes teiste rahastajatega. Pole kahtlust, et peame samuti kasutama riiklikke süsteeme ning tegema abi saajad nende kohustustest enam teadlikuks. See on eesmärk, mille oleme endile Accra konverentsiks seadnud, ning me loodame näha ambitsioonikat strateegilist deklaratsiooni Accra tegevuskava kontekstis, mis sätestaks selged, täpsed ja mõõdetavad eesmärgid koos nende rakendamise ajakavaga, et muuta meie partnerid abi tulemuslikkuse parandamise tähtsusest enam teadlikuks.
Teine punkt puudutab aastatuhande arengueesmärke. Kõik partnerid, nii doonorriigid kui ka abisaajariigid, omavad ühist vastutust säästva arengu alusel nende eesmärkide saavutamiseks ning peavad austama oma kohustusi. Nõukogu võttis selle aasta juunis vastu ELi tegevuskava aastatuhande arengueesmärkide kohta ning oleme seadnud mitu vahepealset sihti eesmärgiga need saavutada.
Viimaks, seoses abi mahuga on tõsi, et oleme mures ametliku arenguabi kogumahu vähenemise pärast, mis langes 47,7 miljardilt eurolt 2006. aastal 46 miljardi euroni 2007. aastal. Ometi, vaatamata sellele langusele, jääb Euroopa suurimaks rahastajaks, eriti Aafrikas, ning me loodame, et langus on üksnes ajutine. Kui üksikute liikmesriikide antud statistika on õige, peaks meil 2008. aastal olema väga suur arenguabi maht ning me peaksime olema võimelised saavutama 2010. aastaks ja 2015. aastaks seatud aastatuhande arengueesmärgid. See on põhjuseks, miks nõukogu on palunud liikmesriikidel viia sisse jooksvad indikatiivsed ajakavad, et näidata, kuidas ametliku arenguabi sihid saavutada kavatsetakse.
Colm Burke
Seoses koostööga arengumaadega puutusin ma juhuslikult kokku juhtumiga, kus EL andis projektile Etioopias 2,1 miljonit eurot ning tuvastas, et Etioopia valitsus oli kohaldanud selle suhtes 17%-list käibemaksu. Imestan seega, kas me oleme saavutanud mingitki edasiminekut arenguabi saavate arengumaadega suheldes.
Samuti murran pead, kas me oleme saanud selles staadiumis liikmesriikidelt mis tahes viiteid selle kohta, milliseid eraldisi nad teevad oma 2009. aasta eelarvetes abi jaoks mõeldud osamaksudeks 2009. aastal. Kas paljudes riikides aset leidva majanduslanguse tõttu viiakse läbi selle summa vähendamine ning kas eesistujariik on koos liikmesriikidega aktiivne, et kindlustada selle mittetoimumist?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Pean härra Burke'i küsimuse juurde tagasi tulema, et anda talle täielikumaid vastuseid, sest praegusel hetkel pole mul informatsiooni liikmesriikide ettepanekute kohta seoses 2009. aasta eelarvega. Mida ma ütlesin, oli see, et me küsisime hinnangulisi eelarveid. Oletan seetõttu, et ma naasen härra Burke'i küsimuste juurde hiljem ning nõukogu teenistused annavad talle täpse informatsiooni 2009. aasta eelarve kohta niipea, kui nad selle ise saavad - mulle on öeldud, et praegusel hetkel on meil vaid osaline teave. Kui härra Burke lubab, siis ma jätkan samal viisil seoses Etioopiaga, et kontrollida, kas abi käsitlevaid eeskirju on seoses käibemaksu kohaldamisega järgitud.
Teema: ELi missioon Tšaadis
Kas nõukogu saaks anda uut teavet Euroopa Liidu missiooni (EUFOR) paigutamise kohta Tšaadi? Kas kerkinud on mis tahes ettenägematuid probleeme, ning kui jah, siis millised on peamised sellest kogemusest saadud õppetunnid?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra Higgins, kolm riikidevahelist pataljoni, mis moodustavad EUFORi väed Ida-Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis, on nüüdseks täielikult toimivad. Vägi, mis koosneb 3200 sõdurist, on võimeline viima läbi kõiki missioone, mis nõukogu sellele määrab. Lubage mul teile meenutada, et Albaania, Horvaatia ja Venemaa, mis viivad peagi alale neli helikopterit, moodustavad samuti osa väest. Ukraina on avanud läbirääkimised, kuid ei ole siiani edasisi tegevusi ette võtnud.
Nagu teate, on teie kaasmaalane kindral Patrick Nash operatsiooni ülem ning ametis olev eesistuja soovib avaldada tema professionaalsusele erilist austust.
Pärast ELi/ÜRO ühist hindamise missiooni, mis viidi Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigis läbi 18-24. juunil, andis Javier Solana selle kohta infot ning tegi ettepanekud, et ÜRO jätkaks operatsiooni. Nõukogu kiitis härra Solana raporti heaks käesoleva aasta 25. juunil ning ÜRO peasekretär tugineb sellele oma raporti koostamisel, mida arutatakse julgeolekunõukogus lähitulevikus.
Soovin rõhutada, et alates vägede paigutamisest on EUFOR tegutsenud erapoolikul, sõltumatul ja erapooletul viisil. See on aidanud parandada julgeolekut Ida-Tšaadis ja Kesk-Aafrika Vabariigi kirdeosas, vägi on paigutunud positsioonidele vaid mõne kuu jooksul, kaugel Euroopa baasidest ning väga vaenulikus keskkonnas - vägi, mis on märkimisväärne ja mõjus oma kohalolekuga, patrullides kogu alal, et aidata muuta see turvalisemaks, eskortides humanitaarabiorganisatsioone nende palvel, aidates avada varustusteid, kaitstes taotlusel sihtkohti või pakkudes alternatiivseid lahendusi, et aidata neil oma ülesandeid täita. Lisaks on samuti aidatud kindlustada, et kohalik politsei saaks olla aktiivsem, ning laiendada politsei tavapärast tegutsemisala.
EUFOR tegutseb selle mandaadi tingimuste kohaselt ning EUFORi tegevusi vaadeldi mässajate rünnakute vältel Goz Beidale ja Biltine'ile selle aasta juuni keskel, kui EUFOR evakueeris, andis varju ja kaitses umbes 300 humanitaarabitöötajat, kes olid esitanud vastava palve, ning samuti hoiti ära turu rüüstamine Goz Beida alal. Iiri väed, mis kindlustasid ümberasustatud inimeste ala, reageerisid otsetulele väga tõhusalt.
Juulis, Dadjo ja Mouro kogukondade kokkupõrke ajal Kerfis, paigutas EUFOR sinna tugevdatud kompanii, et kindlustada ala ja evakueerida umbes 30 humanitaarabitöötajat.
Tahan rõhutada, et EUFOR koordineerib oma tegevust väga tihedalt ÜRO rakkerühmaga MINURCAT, mis tegutseb Kesk-Aafrika Vabariigis ja Tšaadis, ning nagu ma ütlesin, koordineeritakse oma tegevust samuti väga tihedalt koostöös humanitaarabiorganisatsioonidega.
Jim Higgins
(GA) Kas vihmahooaja lõppedes sõda valitsusvägede ja mässajate vägede vahel jätkub? Kas nõukogu saaks meile öelda, millised teised linnad on valmis missioonis vägede, varustuse ja ka rahaga osalema?
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) EUFOR ei osalenud kokkupõrgetes valitsuse ja mässajate vahel, niisiis viis see üksikasjalikult läbi oma missiooni täiesti erapooletul viisil ning hoidudes täielikult kokkupõrgetest, mis tekkisid probleemidest valitsuse ja mässajate vahel. Mandaati teostatakse erapooletul viisil, sekkumata Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigi siseasjadesse ning põhimõtteliselt püüeldes julgeoleku parandamise suunas Ida-Tšaadis ning Kesk-Aafrika Vabariigi kirdeosas. Igal korral, kui toimus sekkumine kokkupõrgetesse ja juhtumistesse, millele ma viitasin, tehti seda põhjusel, et humanitaarabimissioonid olid ohus. Sekkuti nende missioonide kaitsmiseks.
Colm Burke
Olin selle aasta märtsis kolm nädalat pärast mässajate rünnakut Tšaadis. Veetsin seal kuus päeva, kohtudes erinevate rühmitustega, ning üheks aspektiks, millega ma kokku puutusin, oli vajadus tuua mässuliste rühmituste esindajad läbirääkimiste laua taha. Tunnen lihtsalt huvi, kas selles osas on saavutatud mis tahes edasiminekut, kas siis ÜRO või Euroopa Liidu poolt, arvestades, et nagu ma aru saan, kannab hetkel relvi 7000-10 000 alla 18 aasta vanust inimest. Kui soovitakse saavutada mingitki edasiminekut, tuleb mässajate rühmitused kellegi poolt läbirääkimiste laua taha tuua. Tunnen lihtsalt huvi, kas selles osas on saavutatud mingi edasiminek.
Marian Harkin
Tahtsin ministrilt vaid lühidalt küsida tema vaadete kohta missiooni tuleviku osas. Usun, et see peaks lõppema järgmise aasta märtsis. Kas ta näeb võimalust, et missioon jätkub EUFORi lipu all ka järgneva kuue kuu vältel pärast seda või jätkub see ÜRO lipu all? Kas ta näeb mis tahes võimalust missiooni lõppemiseks järgmise aasta märtsis? Nagu ma ütlesin, sooviksin ma lihtsalt teada tema vaateid seoses missiooni tulevikuga.
Jean-Pierre Jouyet
ametis olev eesistuja. - (FR) Vastuseks härra Burke'ile ja proua Harkinile ütlen, et usun, et meil on igati põhjust olla selle missiooni üle uhked. Lubage mul meenutada, et tegemist on kõige laiaulatuslikuma missiooniga, mida on eales rakendatud.
Vastuseks proua Harkinile teatan, et me rõhutame vajadust kiireks üleandmiseks ÜRO-le, et kindlustada, et lõpptulemusena saaks MINUCRAT EUFORi missiooni üle võtta. Kohapeal olev ELi eriesindaja, suursaadik Torben Brylle on mässuliste rühmitustega kontaktis. Oleks vale öelda, et kõik on hästi.
Usun, et see missioon on absoluutselt hädavajalik, et see teeb ümberasustatud inimeste heaks tõesti kõik võimaliku, inimeste heaks, kes kannatavad. Oleme silmitsi tõelise humanitaartragöödiaga, kuid on samuti tõsi, et missioonil napib endiselt vahendeid - nagu me jätkuvalt märgime ja kurvastusega tõdeme - ning et nõukogu on väga aldis neid vahendeid suurendama enne, kui ÜRO selle üle võtab. Igal juhul on see pikaajaline ettevõtmine. Vastuseks proua Harkinile lubage mul öelda, et sel põhjusel eelistaksime üleandmist missiooni pikendamisele.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung peatati kell 19.05 ja sellega jätkati kell 21.00.)
