Nākamajā plānošanas periodā MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskie aspekti (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par nākamajā plānošanas periodā MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanas praktiskajiem aspektiem.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Jautājums ir šāds - kā Komisija ir iecerējusi palīdzēt mazajiem uzņēmumiem iegūt finansējumu, kas tiem vajadzīgs, lai nodrošinātu izaugsmi? Stratēģijā "Eiropa 2020” Komisija apsolīja vērst uzmanību uz izaugsmi, kuras pamatā ir zināšanas un inovācija. Uzņēmēji, kuri veido jaunus uzņēmumus un īsteno jaunas idejas, rada darbavietas un veicina izaugsmi. Tāpēc mums jāīsteno centieni, lai nodrošinātu šādiem uzņēmumiem nepieciešamos resursus, tostarp jo īpaši finansējumu, inovācijas veicināšanai. Patiesībā es nenoguris turpinu atkārtot, ka, ja nav inovācijas, nav nedz izaugsmes, nedz arī konkurētspējas.
Pirmkārt un galvenokārt, Komisija savos priekšlikumos liks uzsvaru uz pētniecību un inovāciju. Kā paredzēts Eiropas Komisijas pagājušajā nedēļā pieņemtajā Zaļajā grāmatā par turpmāku pētniecības un inovāciju finansējumu, Komisija centīsies vienkāršot šo programmu pārvaldību, izmantojot apvienotus instrumentus. Šāda veida apvienotie instrumenti vienkāršos pārvaldību un attiecības ar mūsu partneriem un nodrošinās arī lielāku pārredzamību tirgū. Tāpēc vienkāršošana un elastīgums būs mūsu galvenie principi turpmākajā darbā, kas būs vērsts uz izaugsmes veicināšanu un atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).
Būtībā programmām un kopīgam finansējumam jābūt viegli pieejamam visiem Eiropas uzņēmumiem un galvenokārt tiem uzņēmumiem, kuriem ir izaugsmes iespējas. Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, es esmu pārliecināts par to, ka, lai sasniegtu šo mērķi un jo īpaši lai nodrošinātu elastīguma līmeni, kas vajadzīgs, lai nākamajā plānošanas periodā reaģētu uz pārmaiņām tirgos un mūsu ekonomikā, jāveic MVU paredzēto programmu reorganizācija, apvienojot tās vienā kopīgā programmā izaugsmei un konkurētspējai.
Otrkārt, Komisija savos priekšlikumos liks uzsvaru uz finansēšanas instrumentiem, proti, īstenos pāreju no kultūras, kuras pamatā ir dotācijas, uz kultūru, kas savā ziņā vērsta uz aizdevumiem uzņēmumiem. Ir skaidrs, ka šāda pieeja būs izdevīgāka uzņēmējiem, kuri spēs sagatavot labi pamatotu uzņēmējdarbības plānu. Sasniegums, ko varam uzskatīt par sākuma punktu, noteikti ir garantijas un ieguldījumi riska kapitāla veidā, ko piedāvā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP). Šie instrumenti izmantoti ar ļoti labiem panākumiem. Līdz šim mēs esam palīdzējuši vairāk nekā 100 000 MVU, un, pabeidzot programmu, atbalstīto MVU skaits būs vairāk nekā 300 000.
Turklāt es vēlos uzsvērt, ka pirmajā posmā Eiropas Savienības investīcijas riska kapitālā veido 98 % no kapitālieguldījumiem, un tas ir vēl jo būtiskāk tāpēc, ka, izmantojot tikai 2 % finansējuma, esam spējuši palīdzēt daudziem Eiropas MVU attīstīties. Vēl viens būtisks aspekts ir fakts, ka mēs nerunājam par birokrātiskiem instrumentiem. Būtībā tos piedāvā bankas un riska kapitāla fondi. Īsāk sakot, tie nav jālūdz Briselei. Mēs zinām, ka MVU novērtē šo instrumentu elastīgumu, kā arī to vieglo pieejamību.
Es vēlos arī uzsvērt, ka pirms dažām dienām Eiropadome aicināja Komisiju izveidot Eiropas Savienības riska kapitāla shēmu. Komisija plāno to darīt. Faktiski arī mūs satrauc Padomes paustās bažas par problēmām riska kapitāla tirgos. Turklāt mēs ļoti labi apzināmies tādu aizdevumu garantiju shēmu lietderību, kas palīdz daudziem mazajiem uzņēmumiem. Es jums apliecinu, ka Komisija ir pārliecināta par aizdevumu garantiju nepieciešamību gan Eiropas, gan arī reģionālā līmenī. Tāpēc Komisija nāks klajā ar saskaņotiem MVU paredzētiem instrumentiem, un mēs aicinām dalībvalstis, kuras ir partneres koplēmuma procedūrā, kas attiecas uz struktūrfondu izmantošanu, pievienoties mums šā uzdevuma risināšanā. Tas ir tas, kas ir paveikts saistībā ar finanšu plānošanas nākotni.
Tomēr es vēlos norādīt, ka, gatavojoties turpmākajam, Komisija nesēž bezdarbībā. Pagājušā gada 28. oktobrī es izveidoju MVU finansēšanas forumu ar mērķi uzraudzīt progresu MVU finansēšanas jomā, veicināt labākās prakses apmaiņu un meklēt jaunus risinājumus. Šis pastāvīgais forums nodrošina iespēju mazajiem un vidējiem uzņēmumiem regulāri tikties ar aizdevējām iestādēm. Tiek pārskatīta tirgus situācija un tiesiskais pamats, kas nodrošina MVU piekļuvi finansējumam. Ir notikušas arī apspriedes par iespējām attīstīt Eiropas pašu kapitāla finansēšanas instrumentu tirgu, un es ar gandarījumu varu jums paziņot, ka šajā jomā mēs gūstam panākumus.
Visbeidzot, vienlīdz svarīgi ir vēlreiz pievērsties reglamentējošajiem noteikumiem. Saistībā ar to es vēlos īpaši pateikties kolēģim M. Barnier, kura paziņojumā "Ceļā uz aktu par vienoto tirgu” ierosinātas būtiskas iniciatīvas, kas uzlabos mūsu tiesību aktu, tostarp tiesību aktu par riska kapitāla vienoto tirgu, efektivitāti. Patiesībā mūsu kopīgais mērķis ir tieši tāds - veicināt vienotā tirgus attīstību un nodrošināt labākos nosacījumus attīstībai, konkurētspējai un uzņēmējdarbībai.
Attiecībā uz kapitāla prasībām bankām (Bāzele III), kas arī ietilpst komisāra Barnier kompetencē, jānorāda, ka Komisija nāks klajā ar tiesību aktu priekšlikumiem 2011. gada jūnijā. Komisijas priekšlikumā tiks iekļauts rūpīgs šādu pasākumu ietekmes uz mikroekonomiku un makroekonomiku novērtējums, nodrošinot to, ka mūsu priekšlikumi būs labi apsvērti gan īstenošanas laika, gan arī ietekmes ziņā, kā arī to, ka tiks ņemti vērā notikumi citās pasaules vietās.
Nobeigumā vēlos minēt, ka budžeta lēmējiestādes, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes, uzdevums ir izlemt, kā izlietot ierobežotos Eiropas līmenī pieejamos resursus. Šajā laikposmā, kad finansējums ir ierobežots, ir skaidrs, ka arvien lielāka nozīme ir šo resursu saprātīgam izlietojumam. Es esmu pārliecināts par to, ka finanšu instrumenti palīdzēs piesaistīt Eiropas Savienības resursus un mobilizēs privātos ieguldījumus.
Jūs varat būt droši, ka Komisija turpinās strādāt, nodrošinot, ka mūsu priekšlikumi vienmēr ir vērsti uz MVU attīstības nozīmi Eiropas nākotnē, jo mēs esam pārliecināti par to, ka turpmākajos dažos mēnešos ir jāveic darbs, tostarp galveno nozaru pārstrukturizācijas jomā, lai pilnībā atgūtos no krīzes, un ka būs jāņem vērā mazo un vidējo uzņēmumu nozīme. Es uzskatu, ka tikai šie uzņēmumi spēs radīt jaunas darbavietas un tādējādi risināt finanšu krīzes izraisītās sociālās problēmas, ar kurām saskaramies, un šie uzņēmumi dabiski veidos nozīmīgu starta platformu jaunam posmam pēc ekonomikas krīzes.
Bendt Bendtsen
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties komisāram Tajani par viņa paziņojumu. Mēs šodien esam nolēmuši runāt par šo jautājumu, jo patlaban vairāk nekā jebkad agrāk ir svarīgi koncentrēties uz finansējuma nodrošināšanu mūsu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā. Nav šaubu, ka MVU ierobežotā pieeja finansējumam ir lielākais šķērslis attīstībai un jaunu uzņēmumu izveidei, un situācija šajā jomā ir pasliktinājusies pašreizējās ekonomikas krīzes laikā. Patlaban ir daudz grūtāk iegūt atbilstīgu finansējumu no Eiropas bankām. Eiropas MVU salīdzinājumā, piemēram, ar Amerikas Savienoto Valstu uzņēmumiem, ir savā ziņā atkarīgi no banku finansējuma.
Turklāt tiks īstenoti noteikumi "Bāzele III” - citiem vārdiem sakot, tiks īstenota pieņemtā jaunā Kapitāla prasību direktīva. Pastāv risks, ka šīs direktīvas īstenošana vēl vairāk apgrūtinās riska kapitāla nodrošināšanu mūsu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Satraucoši ir tas, ka banku sektors, kas aizvien jutīgāk attiecas pret risku un kapitālu, nosaka augstākas garantijas prasības un riska prēmijas. Šo prasību sekas būs finansējuma nepietiekamība un zaudētas uzņēmējdarbības iespējas, kas galu galā nozīmē arī zaudēt darbavietas.
Eiropai jākļūst konkurētspējīgākai. Tāpēc mums jāstiprina tie ES instrumenti, kas var palīdzēt palielināt investīcijas, veicināt inovāciju un MVU attīstību, un es aicinu palielināt budžeta līdzekļus inovācijas un esošo instrumentu finansēšanai. Komisijai, protams, jānodrošina, ka jaunajās programmās daudz lielāka uzmanība tiek pievērsta pašu kapitāla finansēšanas instrumentiem un ka tiek panākta esošo MVU atbalsta pasākumu saskaņotība, proti, tādu programmu kā Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (KIP), struktūrfondu programmu un Septītās pamatprogrammas pētniecībai un citu pasākumu saskaņotība. Tāpēc es vēlos tikai piebilst, ka turpmākajos mēnešos šim jautājumam šajā Parlamentā tiks pievērsta ļoti liela uzmanība.
Edit Herczog
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Šovakar arī es vēlos runāt savā valodā, lai mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pārstāvji varētu saprast manis teikto. Patlaban mazo un vidējo uzņēmumu tiesību aktu kopumā noteikti trīs galvenie mērķi. Pirmais mērķis ir palīdzēt MVU ar lielākiem ienākumiem iekļūt Eiropas tirgos un laist tirgū inovatīvus produktus. Otrais mērķis ir samazināt izmaksas, ierobežojot birokrātiju. Lielisks piemērs šai sakarībā ir Pakalpojumu direktīva. Mūsu trešais mērķis ir vienkāršot un veicināt piekļuvi MVU sektora finansēšanas instrumentiem.
Eiropas Savienībā mazie un vidēji uzņēmumi veido vienu trešo daļu no IKP. Šādi rēķinot, MVU sektors nodrošina arī vienu trešo daļu no Eiropas budžeta. Taču, novērtējot MVU paredzēto finansējumu Eiropas Savienības budžetā, mēs nevaram būt apmierināti. Mēs redzam, ka līdz 2010. gada beigām vienu no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā (KIP) paredzētajām bankas garantijām bija saņēmuši aptuveni 100 000 MVU, kas ir ļoti liels skaits, taču tas ir ļoti maz attiecībā pret 23 miljoniem uzņēmumu. Atbalstu saņēmušo uzņēmumu skaits, iespējams, palielināsies līdz 200 000 MVU, bet pat tādā gadījumā tas nav daudz attiecībā pret 23 miljoniem. Mums ir izdevies mobilizēt riska kapitālu 1,3 miljardu eiro apmērā, taču jau atkal - ja mēs to vērtējam attiecībā pret 23 miljoniem uzņēmumu un to ekonomiskajiem rādītājiem, tas ir ļoti, ļoti maz. Komisāra kungs, no vienas puses, mums Eiropas Savienībā jāizveido procesuāla sistēma, kas ļauj daudz vienkāršāk un efektīvāk nekā patlaban izmantot EIB piešķirtos instrumentus. Un, no otras puses, aicinot sagatavot gada ziņojumus, mums jānodrošina, ka dalībvalstis pašas atbalsta mazo un vidējo uzņēmumu sektoru ne tikai vārdos, bet arī darbos.
Mūsu pieprasījumā, kas iesniegts piecu politisko grupu vārdā, mūsu vēstulē, kuru nosūtījām, mēs aicinām jūs, komisāra kungs, neizturēties nevērīgi pret šo uzņēmējdarbības jomu, jo tie ir uzņēmumi, kas pēc taupības pasākumu īstenošanas nonākuši grūtākajā situācijā un mēģina izdzīvot. Tieši šajā sektorā var sagaidīt pirmās izaugsmes pazīmes un nodarbinātības pieaugumu. Mēs šeit Parlamentā atbalstīsim šos uzņēmumus.
Olle Schmidt
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Komisijai ir iemesls noteikt vērienīgus mērķus, ņemot vērā to, ka gan jūs, gan arī mēs esam saskārušies ar ļoti būtisku problēmu. Eiropā ir 20 miljoni mazo un vidējo uzņēmumu, kas kopā veido 99 % no visu Eiropas uzņēmumu kopskaita. Mēs bieži sakām, ka Eiropas mazie uzņēmumi ir Eiropas ekonomikas mugurkauls. Tas tā patiešām ir, taču tas nenozīmē, ka mazajiem uzņēmumiem nav atļauts kļūt lieliem. Tāpēc mums vajadzīgi finansēšanas instrumenti, kurus pieminēja kolēģi deputāti un arī jūs, Tajani kungs. Mums jāizmanto arī pašreizējie finansēšanas instrumenti, un es ierosinu plašāk izmantot, piemēram, struktūrfondus.
Kā jau minēja Bendtsen kungs, Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem jārisina arvien lielākas problēmas. Parlaments ir pieņēmis daudzus noteikumus par finanšu tirgu, no kuriem lielākā daļa ir patiešām nepieciešami. Taču šie noteikumi ir palielinājuši mazo uzņēmumu kreditēšanas izmaksas. Mums tas jāņem vērā, un mums jābūt piesardzīgiem, ierosinot dažādus noteikumus. Katrā ziņā mums jāparedz to radītās galīgās izmaksas.
Bendtsen kungs minēja arī Bāzeles kritērijus, kas mums visiem ir zināmi. Komisār Tajani, jūs runājāt par vienkāršošanu un elastīgumu un uzskatāt, ka šie principi jāņem vērā Eiropas Savienības programmās un finansēšanas instrumentos. Jūs vēlaties, lai mēs likvidētu birokrātiju un sarežģītās procedūras. Taču vai jums patiešām šķiet, ka mazie uzņēmumi un to darba ņēmēji uzskata, ka Eiropas Savienība to dara? Vai tikai mēs neesam tie, kas rada papildu birokrātiju un sarežģītās procedūras? Tāpēc, manuprāt, mums pilnībā jāmaina attieksme.
Kā jau es minēju, Eiropā ir 20 miljoni mazo uzņēmumu, taču Eiropā ir arī vairāk nekā 20 miljoni bezdarbnieku. Mēs zinām, ka pieaug sociālā atstumtība un nabadzība, un, lai risinātu šo problēmu, mums un arī Komisijai jārīkojas izlēmīgi, nodrošinot finansēšanas instrumentus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tieši tie radīs darbavietas Eiropā.
Ryszard Czarnecki
Priekšsēdētāja kungs! Mēs runājam par ekonomikas nozari, kas ir ārkārtīgi nozīmīga, jo patiesībā mazie un vidējie uzņēmumi ir Eiropas Savienības lielākais darba devējs. Šie uzņēmumi nodrošina daudz vairāk darbavietu nekā lielie uzņēmumi. Turklāt MVU, kas nereti ir ģimenes uzņēmumi, ir vairāk cietuši no ekonomikas krīzes. Es pat uzdrošinos apgalvot, ka sociālajām izmaksām, kas saistītas ar šīs nozares potenciāla zudumu, ir ārkārtīgi būtiska nozīme. Iespējams, ka lielie uzņēmumi un lielie rūpnieciskie lobiji patiešām spēj efektīvāk par sevi pastāvēt, taču MVU ir jāaizsargā, jo patiesībā tādējādi tiek aizsargāti Eiropas Savienības dalībvalstu iedzīvotāji un nodokļu maksātāji. Es vēlos sniegt vēl vienu piebildi - es vēlos stingri uzsvērt, ka Eiropas Savienības dalībvalstīm nevajadzētu uzvelt atbildību par visiem jautājumiem Eiropas Savienībai. Tām pašām jāparūpējas par MVU, taču lielākoties tas netiek darīts. Šai sakarībā es piekrītu Herczog kundzes minētajam.
Claudio Morganti
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēdējos dažos gados - turklāt savā ziņā arī globālās finanšu krīzes dēļ - mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir kļuvis arvien grūtāk saņemt aizdevumus un nepieciešamības gadījumā viegli piekļūt kredītiem.
Izrādās, ka instrumentiem, ko līdz šim - 2007.-2013. gada finanšu shēmā - izmantojusi Eiropas Savienība, dažos aspektos piemīt vairāki trūkumi, piemēram, resursu un seguma nepietiekamība un būtisku administratīvu ierobežojumu esamība, nemaz jau nerunājot par to, ka šie instrumenti paredzēti daudzās un dažādās rīcības programmās. Īstenojot jauno reglamentējumu finanšu jomā, mums jāpievērš uzmanība noteikumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem - noteikumu, kas bijuši lielākais šķērslis jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, - vienkāršošanai un jāapsver iespēja, piemēram, izveidot vienotu kontaktpunktu, lai nodrošinātu piekļuvi Eiropas finansējumam.
Būs jāsekmē jauno finansēšanas instrumentu izmantošana, kas veicinās piekļuvi aizdevumiem, nodrošinās precīzas aizdevumu garantiju shēmas un piešķirs prioritāti faktiskai palīdzībai sarežģītajā attīstības sākumposmā, jo īpaši palīdzībai savā ziņā inovatīviem un tehnoloģiju uzņēmumiem. Tāpēc mums īpaši jācenšas atvieglot šo procesu sektoram, kas nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu un neapšaubāmi ir spēcīgākais izaugsmes un attīstības virzītājspēks.
Dimitar Stoyanov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Es atbalstu šā Parlamenta vispārējo nostāju attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un pilnībā piekrītu šeit tikko izteiktajam apgalvojumam, ka no ekonomikas krīzes vairāk cietuši ir tieši MVU.
Es piekrītu arī Czarnecki kunga apgalvojumam, ka biežāk ģimenes lielāko daļu savu ienākumu gūst no maziem ģimenes uzņēmumiem. Ja grūtībās nonāk lielas korporācijas - jāņem vērā, ka arī tās saskārās ar problēmām krīzes laikā - tiek ietekmēta tikai to peļņa. Taču, ja grūtībās nonāk mazs uzņēmums, ģimene, kas ir atkarīga no šā uzņēmuma, zaudē būtisku ienākumu avotu.
Ņemot to vērā, es vēlos uzsvērt, ka, veicot pārmaiņas, mums jābūt piesardzīgiem, jo gan labējo, gan arī kreiso spēku ierosinātie pasākumi var nelabvēlīgi ietekmēt MVU atkarībā no tā, kādi ir to mērķi.
Es vēlos teikt, ka ar finanšu un banku garantijām vien nepietiks un ka, lai nodrošinātu finansējumu mazajiem uzņēmumiem, mums jāpanāk lielāka attīstība likumdošanas jomā - banku nozares plašāks reglamentējums, ja tā var teikt, un beidzot jāpārtrauc runāt par kaut kādiem neesošiem vienlīdzīgiem konkurences nosacījumiem, jo mazos uzņēmumus nekad nevarēs salīdzināt ar lielajiem uzņēmumiem, un jāpalīdz šiem uzņēmumiem kļūt patiešām konkurētspējīgiem, lai tie spētu stāties pretī lielajām korporācijām.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Vispirms es vēlos pateikties Bendsten kungam, jo KIP programma ir viens no būtiskākajiem pīlāriem šīs jomas uzņēmumiem un finansējumam. Programmām Jeremie un Jasmine, kā arī programmai Erasmus jaunajiem uzņēmējiem ir ļoti liela nozīme, jo tās palīdz iedzīvotājiem iepazīt tirgus. Es vēlos pateikties Herczog kundzei par atbalstu EIB un EIF (Eiropas Investīciju fonds) un par aicinājumu palielināt pieejamo finansējumu. Taču es aicinu komisāru Tajani nodrošināt, ka 2020. gada mērķos tiek iekļauta arī obligāta prasība par 20 % kapitāla bāzi MVU. Šādu prasību mēs jau esam izvirzījuši bankām, un šāda prasība jāpiemēro arī MVU. Tā ir svarīga abos sektoros.
Es ierosinu arī peļņas nodokli piemērot tikai tādā gadījumā, ja peļņu izņem no uzņēmuma. Citiem vārdiem sakot, jānodrošina iespēja ieguldīt peļņu pašu kapitālā. Taču, ja uzņēmējs vai darba ņēmējs izņem naudas līdzekļus no uzņēmuma, tie parastajā kārtībā ir apliekami ar nodokli.
Pēdējais jautājums, kas man šķiet īpaši būtisks, ir jautājums par iespēju norakstīt parādu, kas nav mazāks par EUR 5000. Mēs uzskatām, ka norakstīšanas tiesības jāparedz peļņai līdz EUR 5000. Tādējādi tiktu radīts stabils pamats, lai nodrošinātu līdzsvaru starp riska kapitāla un pašu kapitāla aizdevumu pienācīgai finansēšanai.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Princips "vispirms domāt par mazākajiem”, tas ir Eiropas Komisijas uzņēmējdarbības politikas pamatā un ir ļoti svarīgs aspekts. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka divas trešdaļas darbavietu Eiropas Savienībā nodrošina MVU. Taču pašreizējās krīzes laikā MVU ir grūti piekļūt aizdevumiem, jo bankas tos uzskata par riskantiem. Ir skaidrs, ka ir jāuzrauga valsts garantiju shēmas dalībvalstīs un piekļuves nodrošināšana Eiropas Investīcijas bankas grupas piedāvātajām garantijām, kas mazina finansēšanas ierobežojumus.
Mēs arī novērojam, ka ir grūtības saistībā ar informācijas sniegšanu par finansējuma piešķiršanas nosacījumiem un reizēm pat trūkst nepieciešamo administratīvo spēju vietējā līmenī, lai tiktu pildīta starpnieka funkcija aizdevumu pieejamības nodrošināšanā.
Eiropas Komisijai 2014.-2020. gada plānošanas periodā jāliek uzsvars uz lielāku pārredzamību finansējuma devēju un uzņēmēju attiecībās un piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem, sniedzot informāciju par kreditēšanas iespējām un aizdevuma saņemšanas nosacījumiem MVU. Vienlaicīgi Eiropas Investīciju bankas kā ES politikas atbalstītājas pienākums ir sniegt tehnisku palīdzību valsts un vietējām iestādēm, lai atvieglotu uzņēmēju piekļuvi finansējumam.
Elisabetta Gardini
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Ir ļoti svarīgi stiprināt Eiropas apņēmību atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, jo, kā jau tika minēts, tiem ir izšķiroša nozīme Eiropas Savienības sociālajā sistēmā tāpēc, ka tieši šie uzņēmumi nodrošina ekonomikas atlabšanu. Tādējādi es vēlos atgādināt, ka laikposmā no 2002. līdz 2008. gadam, nodrošinot stabilu izaugsmi 27 dalībvalstīs, šie uzņēmumi radīja 9 400 000 jaunu darbavietu un jau tajā laikā bija nodarbinātības attīstības virzītājspēks. Pašreiz krīzes dēļ šie uzņēmumi ir zaudējuši vienu trešo daļu radīto darbavietu.
Tāpēc ir jāizstrādā īpaši instrumenti, kas ļaus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atgūt savas iespējas radīt jaunas darbavietas, tādējādi nodrošinot kopējo sabiedrības ieguvumu. Piekļuve aizdevumiem noteikti ir viens no būtiskākajiem jautājumiem - jautājums, kas ir svarīgākais uzņēmējiem. 2010. gada pirmajā pusē 18 % mazo un vidējo uzņēmumu tika atteikts bankas aizdevums. Iepriekšējā gadā attiecīgais rādītājs bija 12 %; šie dati iegūti Eiropas Centrālās bankas veiktajā apsekojumā.
Piekļuve aizdevumiem, kā arī administratīvā vienkāršošana un piekļuve tirgiem būs dažas no galvenajām prioritātēm, kas noteiktas Mazās uzņēmējdarbības aktā, ko nākamajā nedēļā Romā prezentēs komisārs Tajani un ko mēs vērtējam patiešām atzinīgi. Nobeigumā vēlos pieminēt reģionu, no kura nāku, - reģionu Itālijas ziemeļaustrumos, kas pieredzējis strauju attīstību un ievērojamu izaugsmi pateicoties saprātīgai kreditēšanas sistēmai, kas nodrošinājusi arī mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi. Mācīsimies no šā piemēra!
Zoran Thaler
(SL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pievienoties kolēģiem deputātiem un aicināt politiķus, dalībvalstis un Eiropas Savienību to centienos nodrošināt ekonomikas atlabšanu, par prioritāti nosakot mazos un vidējos uzņēmumus.
Eiropas Savienībā 99 % uzņēmumu ietilpst šajā grupā, un tie nodrošina vairāk nekā 100 miljonus darbavietu. Ņemot to vērā, kādas gan problēmas var būt mazajiem vai vidējiem uzņēmumiem Eiropas Savienībā? Neaizmirsīsim, ka tieši par šo jautājumu šodien notiek debates.
Pirmkārt, šos uzņēmumus satrauc rēķinu neapmaksāšana vai maksājumu disciplīnas trūkums. Uzņēmēji saņem samaksu saskaņā ar izrakstītajiem rēķiniem pēc 90-120 dienām vai reizēm nesaņem to nekad. Finanšu un ekonomikas krīze ir savā ziņā saasinājusi šo problēmu, un MVU ir bezpalīdzīgākie, sastopoties ar šādām grūtībām.
Mēs šeit Eiropas Savienībā esam pieņēmuši jaunus tiesību aktus. Tāpēc tagad ir jārīkojas dalībvalstīm, lai uzlabotu disciplīnu - to maksājumu disciplīnu. Tieši tā ir problēmas būtība, kas izraisa ķēdes reakciju.
Otrkārt, šos uzņēmumus - mazos un vidējos uzņēmumus - satrauc finansējuma jautājums. Daudziem uzņēmumiem nebūtu finansiālu problēmu, ja savlaicīgi tiktu apmaksāti to rēķini. Bankas ir pagriezušas muguru un nepilda savu funkciju. Tieši tāpēc ekonomikas izaugsme Eiropas Savienībā ir daudz lēnāka nekā tai vajadzētu būt. Es atbalstu komisāra Tajani ierosinātos pasākumus, kas jāveic Komisijai, un aicinu Komisiju savos centienos prioritāti piešķirt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ir pienācis laiks mums visiem kopā īstenot Mazās uzņēmējdarbības akta ieteikumus.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Ņemot vērā mūsu izskatāmos jautājumus, kuri faktiski ietekmē reālo ekonomiku, šī ir labvēlīga pēcpusdiena Eiropas Parlamentam un Eiropas Savienībai. Mēs esam izskatījuši Pakalpojumu direktīvu, jautājumu par vienoto patentu un tagad izskatām jaunos instrumentus MVU atbalstam. Izskanēja viedoklis, ka MVU ir izšķiroša nozīme un ka, ja katrs MVU radītu vienu jaunu darbavietu, Eiropā nebūtu bezdarba. Daudziem no šiem uzņēmumiem, jo īpaši, ja tie saņemtu aizdevumus, nebūtu grūti radīt vienu jaunu darbavietu, taču fakti liecina par to, ka aizdevumi tiem nav pieejami.
Katru nedēļas nogali es satieku uzņēmējus, jo īpaši uzņēmējus manā valstī, kuri nevar saņemt aizdevumu. Pagājušajā nedēļas nogalē es satiku kādu cilvēku, kuram bija nepieciešams aizdevums EUR 4000 apmērā MVU naudas plūsmas nodrošināšanai, taču viņš to nevarēja saņemt. Situācija manā valstī ir kritiska. Neskatoties uz to, ka ECB ir veikusi banku kapitalizāciju, finansējums netiek izsniegts. Šis jautājums noteikti ir jārisina. Šāda situācija nav pieņemama.
Mēs esam dzirdējuši argumentu, ka bankas ir pārāk lielas, lai pieļautu to sabrukumu. Tādējādi mums jāizvirza arguments, ka MVU ir pārāk nozīmīgi, lai pieļautu to likvidāciju. Ja mēs piešķirtu tiem aizdevumus un piedāvātu atbalstu, katrs no šiem uzņēmumiem noteikti varētu radīt vienu jaunu darbavietu, un katra jaunā darbavieta palīdzētu mums pārvarēt pašreizējo ekonomikas lejupslīdi. Tas nav pārāk daudz prasīts, un šovakar, izskatot jaunos instrumentus MVU atbalstam, mēs šai sakarībā noteikti varam paveikt daudz.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Atbalsts MVU un uzņēmējiem ir iespēja izkļūt no finanšu krīzes. Piekļuves vienotajam tirgum nodrošināšanai un Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanas uzlabošanai jābūt prioritātēm gan valsts, gan arī Eiropas Savienības līmenī. Es vēlos norādīt, ka, īstenojot pašreizējos pasākumus, vēl nav izdevies pārvarēt grūtības, kas kavē MVU attīstību. Divdesmit trīs miljoni Eiropas MVU patiešām gaida Komisijas piemērotu rīcību.
Vēl viens būtisks aspekts ir alternatīvu finansējuma avotu attīstība. Ir jāpieņem iniciatīvas, lai uzlabotu piekļuvi kapitāla tirgum un piedāvātu labākus nodokļu stimulus investoriem. Īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai tiktu atbalstīta apjomīga finansējuma nodrošināšana inovatīviem uzņēmumiem. Rumānijas valdība plāno pieņemt programmu, kas stimulētu jaunos uzņēmējus dibināt un attīstīt mikrouzņēmumus. Tas ir īpašs jauns pasākums, kas ietilpst valdības iniciatīvu kopumā uzņēmējdarbības veicināšanai.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs! Mazo un vidējo uzņēmumu finansēšana joprojām ir būtiska problēma. Neskatoties uz veiktajiem pasākumiem, situācija šajā nozīmīgajā sektorā šodien joprojām ir kritiska.
Es domāju, ka jūs jau esat dzirdējuši par starptautiskās organizācijas "Bankwatch” sagatavoto analītisko ziņojumu, kurā analizēti Eiropas Investīciju bankas aizdevumi četrām dalībvalstīm. Ziņojumā teikts, ka līdz šim Eiropas Investīciju bankas aizdevumus galvenokārt saņēmušas tikai bankas - tām piešķirti EUR 15 miljardi un noteikts termiņš, lai šīs bankas izvēlētos uzņēmumus, kuriem vajadzīgs atbalsts.
Ir aizdomas, ka, lai gan finansējums tika saņemts no Eiropas Investīciju bankas, komercbankas samazināja bankas aizdevumus mazajiem uzņēmumiem un finansējumu izlietoja galvenokārt, lai atbalstītu lielus un veiksmīgus uzņēmumus.
Manuprāt, šāda situācija liecina par to, ka šajā jomā ir vajadzīga daudz stingrāka komercbanku uzraudzība un kontrole un ka arī Eiropas Komisijai ir vairāk jāiesaistās, lai novērstu šāda veida atbalsta neatbilstīgu izmantošanu.
Pat the Cope Gallagher
Priekšsēdētāja kungs! Es atzinīgi vērtēju Komisijas paziņojumu par MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanu. Ir pilnīgi skaidrs, ka kreditēšanas izmaksas un, patiesi, arī pieejamība joprojām ir lielākā problēma MVU sektorā Eiropā un arī manā valstī Īrijā.
Daudziem dzīvotspējīgiem uzņēmumiem joprojām ir sarežģīti piekļūt izmaksu ziņā pieejamiem banku aizdevumiem. Tas nav pieņemami. Es varu runāt tikai par savu valsti, taču, ņemot vērā atbalstu, ko MVU sektors ir saņēmis no nodokļu maksātājiem Īrijā, tas ir ekonomikas izaugsmes virzītājspēks. Tieši privātais sektors rada jaunas darbavietas. Mums šeit Komisijā, Parlamentā un Padomē ir tikai jārada ekonomiskā vide, kas veicina investīcijas, un mums ir jāturpina tas.
Es esmu gandarīts par to, ka komisārs minēja elastīgumu un norādīja, ka pieeja kapitālam nevar būt birokrātiska, lai gan viņš tikai atkārtoja Komisijas priekšsēdētāja runā par situāciju Eiropas Savienībā teikto. Mums cieši jāuzrauga notiekošais, jo priekšsēdētājs norādīja, ka Eiropas uzņēmumi katru gadu ļautu mums ietaupīt EUR 38 miljardus. Mums jāpalīdz šiem mazajiem uzņēmumiem, jo tie palīdzēs mums radīt darbavietas un samazināt bezdarbu.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Daudzu mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu situācija vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir kritiska, jo tie smagāk cietuši no ekonomikas krīzes un neoliberālās politikas. Portugālē tiek likvidēti vairāki desmiti tūkstoši mazu ģimenes uzņēmumu, proti, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), dažādās nozarēs - rūpniecības, tirdzniecības, pakalpojumu un lauksaimniecības nozarē -, tādējādi palielinot bezdarbu un nabadzību.
Uzņēmumu, jo īpaši šo mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, problēmas, ko rada banku aizdevumu trūkums, birokrātija un sarežģītā pieeja ES atbalstam, traucē lielu reģionu ekonomikas attīstībai un kavē nodarbinātības pieaugumu. Tāpēc, lai efektīvi atbalstītu MVU, pilnībā jāmaina politika šajās jomā, un jāveicina tādas finanšu sistēmas attīstība, kas piedāvā pieejamus aizdevumus MVU, kā arī jāveicina atbilstīgs ES atbalsts.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienība pastāvīgi liekuļo, cildinot mazos un vidējos uzņēmumus kā ekonomikas virzītājspēku un kā galveno nodarbinātības avotu, jo īpaši tāpēc, ka darba devēji pat ekonomikas lejupslīdes laikā nesteidzas atlaist savus darbiniekus. Taču vienlaicīgi šie uzņēmumi gadu desmitiem ilgi cieš no pārmērīgi smagās birokrātijas nastas un atrodas nelabvēlīgākā situācijā attiecībā uz ES subsīdiju saņemšanu. Uz papīra mēs izklāstām vienu MVU iniciatīvu pēc otras, taču praksē mazie un vidējie uzņēmumi nespēj piekļūt kapitālam, jo tiek piemēroti "Bāzele II” noteikumi un tagad arī "Bāzele III” noteikumi.
Inovācija ir būtiski svarīga, lai MVU spētu izdzīvot nākotnē. Taču, lai īstenotu inovāciju, vajadzīgi resursi un pētniecība. Tas, protams, ir lieliski, ka, piemērojot jaunos ES noteikumus iepirkuma jomā, MVU turpmāk tiks pievērsta lielāka uzmanība un ka tiem būs vieglāk piekļūt ES finansējumam, kas paredzēts pētniecībai. Taču faktiskā situācija ir tāda, ka daudzi MVU, iespējams, neizdzīvos tik ilgi, lai pieredzētu šo sen apspriesto pasākumu īstenošanu, jo tos nosmacēs finansējuma trūkums.
Petru Constantin Luhan
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Kā jau jums zināms, ņemot vērā pašreizējā perioda īpatnības un sarežģītību, Rumānijā MVU risina vairāk vai mazāk vienādas problēmas kā uzņēmumi citās dalībvalstīs. Tomēr vairāki aspekti, kas uzlabo MVU iespējas saņemt finansiālu atbalstu, ir galvenokārt atkarīgi no piekļuves tehniskajai palīdzībai, kuras uzdevums ir nodrošināt pieeju finanšu instrumentiem, jo īpaši instrumentiem, kuri paredzēti pētniecības un attīstības iespēju uzlabošanai.
Manuprāt, ir jāuzlabo pieeja labas kvalitātes informācijai un lietpratīgiem pakalpojumiem. Es vēlos jums atgādināt, ka plenārsēdē pagājušajā septembrī Eiropas Komisijas pārstāvis apgalvoja, ka 2011. gadā internetā būs pieejama MVU uzņēmumiem paredzēta tiešsaistes mācību platforma. Šā pasākuma mērķis ir veicināt MVU pieeju pētniecības un attīstības projektiem un izmantot to rezultātus, nodrošinot tiešsaistē bezmaksas mācības un personalizētu informāciju un komunikācijas foruma pieejamību. MVU vadītāju izglītošana finanšu instrumentu apguvē var ne tikai nodrošināt atbalstu attiecīgajām procedūrām un samazināt birokrātiju, bet arī nodrošināt daudz efektīvākus rezultātus.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Komisāra Tajani runa ir vērtējama patiešām atzinīgi. Viņš vēlreiz uzsvēra būtiskāko aspektu, proti, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir uzskatāmi par ražošanas procesa modeli un tādējādi arī sociālo modeli, jo tie ir nodarbinātības pamats.
Pašreizējā ekonomikas krīze ir nevis pārejoša, bet strukturāla krīze, un tā ir saistīta ar pārmaiņām tirgos, kas ir globalizācijas sekas. Mazie un vidējie uzņēmumi veido 99 % no visas Eiropas tautsaimniecības struktūras. Rezolūcijas projektā uzsvērtas vairākas prasības, no kurām nav iespējams izvairīties, proti, piemērotāka informācija, atbilstošāka pieeja kreditēšanai un mazāka birokrātija, lai atvieglotu tādu instrumentu pārvaldību, kas nodrošina pieeju Eiropas Savienības resursiem.
Kā jau pirms brīža apstiprināja arī komisārs, ir vajadzīga vēl lielāka vienkāršošana un elastīgums, kā arī lielāki resursi inovācijai un pētniecībai; Eiropas Komisijai jāizstrādā jaunas pamatnostādnes, kas ir skaidrāk noteiktas un saprotamākas, lai mazajiem un vidējiem uzņēmumiem atvieglotu pieeju lietderīgai informācijai, un ir nepieciešama jauna kreditēšanas politika. Tas nav godīgi, ka krīzes laikā tikai mazie un vidējie uzņēmumi maksā, taču banku sistēma turpina gūt un palielināt peļņu.
Ir svarīgi nodrošināt, ka Eiropas Komisijas jaunajā reglamentējumā šīs prasības tiek ņemtas vērā, lai stratēģija "Eiropa 2020” būtu kas vairāk par tukšu čaulu un lai tajā būtu paredzēti instrumenti, kas nodrošina stratēģijā noteikto mērķu sasniegšanu.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos uzsvērt, ka joprojām nav likvidēti šķēršļi, kas kavē MVU attīstību, darbavietu radīšanu un inovāciju Eiropā. Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Komisijas īpašās stratēģijas, pasākumi un rīcības plāni ir jāuzlabo. Divdesmit trīs miljoni MVU gaida piemērotu attīstību tādās jomās kā valsts iepirkums, maksājumu kavējumu novēršana, pieeja profesionālajai izglītībai, atbalsts uzņēmējdarbībai, kā arī uzlabojumus nodokļu un finansēšanas jomā.
Atbalsts MVU un uzņēmējiem ir risinājums, lai izkļūtu no finanšu krīzes. Reglamentējuma un MVU pieejas vienotajam tirgum un finansējumam uzlabošanai un Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanas uzlabošanai jābūt prioritātēm gan valsts, gan arī Eiropas Savienības līmenī.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Galvenais priekšnosacījums uzņēmumu, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu, atbalsta politikas veiksmīgai īstenošanai ir nodrošināt atbilstīgu iekšējā tirgus funkcionēšanu. Brīva preču aprite nozīmē to, ka visiem uzņēmumiem ir pieeja lielākam iespējamo klientu skaitam, lai gan tiem jābūt gataviem arī lielākai konkurencei. Lai Savienībā nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visiem uzņēmumiem, pastāvīgi jāpielāgo vienotā tirgus tiesību akti. Ir būtiski uzraudzīt dalībvalstu vēlmi aizsargāt savu tautsaimniecību.
Mēs visi uzskatām, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir mūsdienu Eiropas ekonomikas pamats, ka tie ir būtisks ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, ka šajā sektorā nodarbinātas divas trešdaļas no visiem strādājošajiem Eiropas Savienībā un ka tas nodrošina vienu trešdaļu ES IKP. Atcerēsimies, ka MVU grūtā situācija pirmkārt ietekmē to cilvēku dzīvi, kuri strādā šajos uzņēmumos, jo lielākā daļa šo uzņēmumu ir ģimenes uzņēmumi. Šie uzņēmumi nebankrotē uzreiz, sākoties grūtībām, tāpēc šķiet, ka lielākā daļa uzņēmumu lēni reaģēja uz krīzi, taču tas nenozīmē, kas krīze nav ietekmējusi to ekonomisko situāciju.
Nobeigumā vēlos teikt, ka šim sektoram vajadzīgs īpašs atbalsts, lai veicinātu inovatīvu metožu ieviešanu, un atbalsta sniedzējai jābūt Eiropas Savienībai.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs! Kā jau varēja secināt no rezolūcijas priekšlikuma teksta, šā vakara apspriedēs tika uzsvērta lieliskā saskaņotība, kas pastāv Parlamenta un Komisijas starpā, attiecībā uz vēlmi noteikt faktisko ekonomiku par ekonomikas politikas prioritāti, lai izkļūtu no krīzes, un īpašas uzmanības pievēršana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir mūsu ekonomikas spēka avots.
Eiropas Komisijas darbs ir pilnībā vērsts uz centieniem īstenot politikas izvēli faktiskā darbībā, un tā nav sakritība, ka, pateicoties Parlamenta un Padomes atbalstam, mēs esam pieņēmuši Novēlotu maksājumu direktīvas redakciju, kas ir ļoti būtiska mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Patlaban mūsu uzdevums ir aicināt dalībvalstis paātrināt direktīvas transponēšanu to tiesību aktos - tas izdarāms 24 mēnešu laikā no šā gada oktobra, lai gan es personīgi gribētu, lai dalībvalstis šo direktīvu transponē ātrāk, jo tā tieši ietekmē iespējas atgūt parādus, lai šos līdzekļus varētu ieguldīt inovācijā. Pēc direktīvas stāšanās spēkā, apritē nonāks aptuveni EUR 180 miljardi.
Taču ar to nepietiek. Attiecībā uz atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem vēlos norādīt, ka 23. februārī Komisija pieņems pārskatīto Mazās uzņēmējdarbības aktu, kurā paredzēti vairāki būtiski pasākumi, tostarp vienotā kontaktpunkta izveide, lai nodrošinātu pieeju finansējumam, kas būs viens no mūsu izvirzītajiem priekšlikumiem dalībvalstīm. Turklāt mēs aicināsim visas dalībvalstis un visas vietējās iestādes izraudzīties MVU pārstāvi.
Šā gada 16. februārī es jaunajā Eiropas Komisijas amatā - ģenerāldirektora vietnieka amatā - iecelšu Daniel Calleja. Viņš būs atbildīgs par Mazās uzņēmējdarbības akta piemērošanas uzraudzību un kontroli un veiks kontaktpersonas funkciju Eiropas MVU Komisijas politikas jomā. Mazās uzņēmējdarbības aktā, kuru, lūdzu, ņemiet vērā, mēs pieņemsim 23. februārī, visas dalībvalstis tiks aicinātas rīkoties tāpat, un mēs uz šādu rīcību aicināsim arī visas vietējās kopienas, kurām ir likumdošanas tiesības.
Attiecībā uz finansējumu vēlos norādīt, ka problēmu, kas saistīta ar pieeju nesamaksātajiem debitoru parādiem, ko jau minējām saistībā ar Novēlotu maksājumu direktīvu, un problēmu, kas saistīta ar pieeju aizdevumiem, ko pieprasa vai kas vajadzīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, var atrisināt, tikai mēģinot aktivizēt sadarbību ne tikai aizdevēju iestāžu un uzņēmēju, bet arī Eiropas Investīciju bankas starpā. Tāpēc es atzinīgi vērtēju to kolēģu paziņojumus, kuri piekrīt, ka šīs attiecības ir jāstiprina un ka jālikvidē šķēršļi, kas līdz šim, jo īpaši krīzes laikā, kavējuši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzēto EUR 30 miljardu izmaksu un kas ar pārskaitījumiem dalībvalstu kredītiestādēm saistīto sarežģījumu dēļ lieguši MVU saņemt šo finansējumu.
Man jāpiebilst, ka MVU finansēšanas foruma pirmajā sanāksmē uzmanība tika pievērsta tieši šim šķērslim, kas traucē Eiropas Investīciju bankas un dalībvalstu kredītiestāžu sadarbību. Speciālisti strādā, un nākamajā sanāksmē tiks izvirzīti vairāki priekšlikumi, lai veicinātu mazo uzņēmēju pieeju kreditēšanai.
Mēs, protams, jau veicam darbu, lai vienkāršotu konkrētus jautājumus; tāpēc minēšu vienu piemēru. Saistībā ar REACH regulu pēc mana pieprasījuma regulas piemērošanas noteikumi, kas ir diezgan tehniski noteikumi, ir tulkoti visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Tas ir konkrēts vēstījums mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ka tiem nav jāalgo speciālists, kas pārzina tehnisko angļu valodu vai ķīmijas tehnoloģiju. Patiesībā mēs esam gandrīz pilnībā atcēluši reģistrācijas maksu; mēs esam panākuši REACH reģistrācijas maksas samazinājumu par 90 % mikrouzņēmumiem un par 60 % mazajiem uzņēmumiem. Arī šie ir konkrēti pasākumi, kas saistīti ar vienkāršošanu.
Neapšaubāmi, joprojām notiek mazo un vidējo uzņēmumu pārbaude, kas sākās, pieņemot Mazās uzņēmējdarbības aktu. Mēs turpināsim to stingri īstenot. Arī konkurētspējas pārbaude, kas zināma arī kā atbilstības pārbaude, ko mēs ieviesām, pieņemot dokumentu par rūpniecības politiku, kas arī ietekmē konkurētspēju un spēkā esošos tiesību aktus, noteikti palīdzēs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Es vēlos izteikt atzinību Rübig kungam, un es priecājos par Eiropas Parlamenta uzaicinājumu un atbalstu attiecībā uz ieceri palielināt finansējumu nākamajai KIP II.
Nobeigumā vēlos apliecināt tikai savu apņemšanos atbalstīt, jo es piekrītu visam minētajam. Kā jau es vienmēr esmu apgalvojis, kad vien man ir bijusi iespēja paust viedokli par MVU politiku, es apstiprinu, ka mana absolūtā prioritāte būs nodrošināt, lai turpmākajos dažos gados, proti, līdz pašreizējā parlamentārā termiņa beigām, būtiskākie jautājumi rūpniecības un uzņēmējdarbības komisāra darba kārtībā būtu birokrātisko šķēršļu likvidēšana, kreditēšanas pieeja un mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta politika. Man personīgi Eiropas Parlamenta atbalsts ir ļoti svarīgs, jo, kā jau es minēju savas runas sākumā, ir ideāla jūsu un mūsu viedokļu saskaņotība.
Priekšsēdētājs
Es esmu saņēmis vienu rezolūcijas priekšlikumu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2011. gada 16. februārī, dienas vidū.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ioan Enciu
rakstiski. - Eiropas Savienībā ir vispāratzīts uzskats, ka MVU vajadzīga labāka un tiešāka pieeja finansējumam. Kā uzsvērts paziņojumā par stratēģiju 2020. gadam, finanšu krīzes laikā uz pusi samazinājies Eiropas izaugsmes potenciāls. Var teikt, ka ietekme uz faktisko saimniecisko darbību ir vairāk jūtama Eiropā, jo MVU ir savā ziņā atkarīgi no banku aizdevumiem. No šīs krīzes MVU var palīdzēt izkļūt turpmākais atbalsts akciju tirgiem un to attīstība un mazu inovatīvu uzņēmumu izveide. MVU finansēšanas foruma izveide pagājušā gada maijā bija lietderīgs pasākums, lai uzlabotu MVU finansiālās izredzes un to turpmāko dzīvotspēju Eiropā. Cik man zināms, 2009. gadā aizdevumu garantijas saņēma vairāk nekā 1,8 miljoni MVU. Neaizmirsīsim, ka MVU ir tā dēvētais Eiropas ekonomikas sviests un maize. Ir ļoti svarīgi iespējami ātri nodrošināt, lai tiktu atjaunots parasts atbilstīgas banku kreditēšanas līmenis. Eiropas prioritātei jābūt dzīvotspējīga riska kapitāla tirgus izveidošana.
Małgorzata Handzlik
Finanšu tirgu krīzes dēļ mazie un vidējie uzņēmumi cieš no ierobežotas pieejas finansējumam. Ar īpašām grūtībām finansiālā atbalsta ieguvē saskaras jaunizveidotie uzņēmumi un inovatīvi uzņēmumi, kuru darbība tiek uzskatīta par riskantu. Ekonomikas atlabšana savā ziņā būs atkarīga no attīstības iespējām, kas pieejamas MVU, jo galu galā šādu uzņēmumu procentuālā daļa ir gandrīz 99 % no visiem uzņēmumiem. Tāpēc es atzinīgi vērtēju šodien izskatīto iniciatīvu par nākamajā plānošanas periodā MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanu. Pieeja jaunajām finansēšanas formām būtu īpaši jānodrošina uzņēmumiem, kuri izmanto inovatīvas metodes. Es arī uzskatu, ka administratīvo procedūru un esošā reglamentējuma vienkāršošana uzlabos Eiropas programmu, kas paredzētas MVU, pārvaldības efektivitāti un ļaus būtiski samazināt MVU izmaksas, jo tie varēs veltīt mazāk laika administratīvo jautājumu risināšanai un vairāk laika projektiem, kurus tie izstrādā.
Filip Kaczmarek
Es esmu patiešām gandarīts par rezolūcijas priekšlikumu un debatēm par MVU finansiālajam atbalstam paredzēto ES instrumentu pārskatīšanu. Atbalsts MVU ir būtisks, jo šie uzņēmumi ir būtiski Eiropai gan pašreiz, gan arī turpmāk. MVU ir ļoti liela nozīme, lai saglabātu mūsu konkurētspēju, lai atgūtos no krīzes, lai radītu jaunas darbavietas un lai veicinātu inovāciju Eiropas ekonomikā. Mums patiešām jāatbalsta finansējums MVU, taču Eiropas Savienība var īstenot un tai jāīsteno arī citi pasākumi šā sektora atbalstam. Ar to es domāju nepieciešamību mazināt administratīvos un birokrātiskos šķēršļus. Jānodrošina iespēja MVU netraucēti strādāt un ātri rīkoties. Amerikas Savienotajās Valstīs ir vietas, kur uzņēmējdarbību var uzsākt 10 minūtēs. Ja mēs vēlamies izmantot Eiropas uzņēmējdarbības potenciālu, mums jāatvieglo iespēja šiem uzņēmumiem nodarboties ar uzņēmējdarbību un jāatceļ ierobežojumi Eiropas tirgū, kas šodien neļauj mums izmantot visas attīstības iespējas. MVU pārstāv ekonomikas modeli, kas ir patiešām efektīvs un lietderīgs sociālās attīstības jomā. Lielākajā daļā nabadzīgo un jaunattīstības valstu nav šāda sektora vai arī tas ir vāji attīstīts. Tas ir netiešs pierādījums šā sektora lielajai nozīmei attiecībā uz atsevišķu valstu ekonomiku kopumā un to iedzīvotāju dzīves līmeni. Paldies!
Vilja Savisaar-Toomast
Es esmu gandarīta par to, ka Eiropas Komisija pārskata ES resursus, jo īpaši nākamajā plānošanas periodā paredzētos resursus, mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. Taču jāpiebilst, ka pēdējos divos ar pusi gados īpaši MVU ir bijis vajadzīgs papildu atbalsts, jo daudzi no tiem ekonomikas lejupslīdes dēļ saskārās ar likviditātes problēmām. Vienkāršāk sakot, bankas atteicās piešķirt aizdevumus MVU vai arī piemēroja ārkārtīgi augstas procentu likmes, kas vēl vairāk pasliktināja šo uzņēmumu situāciju. Gan Igaunijā, gan arī Eiropas Savienībā MVU veido 99 % no uzņēmumu kopskaita un mikrouzņēmumi veido 83 % no uzņēmumu kopskaita Igaunijā un aptuveni 92 % no uzņēmumu kopskaita Eiropas Savienībā. Tāpēc ir svarīgi, lai šiem uzņēmumiem, kas ir pārliecinošā vairākumā, jo īpaši grūtajos krīzes gados tiktu nodrošināti finansiālie līdzekļi. Es patiešām ceru, ka gan Eiropas Savienība, gan arī MVU drīzumā nodrošinās ekonomikas augšupeju un ka mēs būsim labāk sagatavoti iespējamai krīzei nākotnē. Pašreizējo ekonomikas krīzi, kas sekoja finanšu krīzei, savā ziņā veicināja MVU zemā likviditāte, ko izraisīja banku nostāja ekonomikas krīzes laikā. Vairāk nekā divas trešdaļas uzņēmēju strādā MVU, un šie uzņēmumi rada divas trešdaļas papildu ieņēmumu. Mēs nedrīkstam to aizmirst, un tāpēc mums jānodrošina šo uzņēmumu labklājība.
Olga Sehnalová
ES atbalsta instrumentiem, kas paredzēti mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), pirmkārt jābūt elastīgiem un pēc iespējas mazākā mērā birokrātiskiem. Bankas joprojām nevēlas finansēt riskantākus uzņēmējdarbības plānus, tostarp jaunizveidotus uzņēmumus un inovatīvus produktus. Tāpēc ierobežotā finansējuma pieejamība šodien ir viens no lielākajiem šķēršļiem, ar ko nākas saskarties MVU. Šā iemesla dēļ ir jāstiprina dažādas uzņēmumu mikrofinansēšanas atbalsta metodes un jānodrošina atsevišķu pašreizējo programmu atbilstošāka koordinācija un savstarpējā savienojamība. Turklāt arī sarežģītība, ieguldītais laiks un līdzekļi un pārmērīgās administratīvās prasības attiecībā uz salīdzinoši mazām summām ir šķērslis finansējuma pieejamībai. Es arī uzskatu, ka ir svarīgi uzlabot vispārējo informētību par pašreizējām iespējām un instrumentiem MVU atbalstam ES.
