Autortiesību kolektīvā pārrobežu pārvaldība (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par mutisko jautājumu, ko Juridiskās komitejas vārdā Komisijai uzdeva Giuseppe Gargani: EP rezolūcijas par autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldību (K. Lévai ziņojums, turpmāka izskatīšana - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
autors. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, 2007. gada 13. marta plenārsēdē Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par Komisijas 2005. gada 18. oktobra Ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu.
Šajā rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un pēc iespējas ātrāk un pēc nopietnām apspriedēm ar ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu par elastīgu pamatdirektīvu, ko Parlamentam un Padomei jāpieņem koplēmuma procedūras rezultātā, ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldību saistībā ar pārrobežu tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem, ņemot vērā digitāla laikmeta īpatnības un aizsargājot Eiropas kultūras daudzveidību.
Parlaments arī uzsvēra, ka ieteiktajai direktīvai nevajadzētu nekādā veidā nelabvēlīgi ietekmēt radošo uzņēmumu konkurētspēju, tiesību kolektīvo pārvaldītāju sniegto pakalpojumu efektivitāti vai lietotāju uzņēmumu, jo īpaši nelielo tiesību īpašnieku un lietotāju, konkurētspēju, un šai direktīvai vajadzētu, no otras puses, nodrošināt tiesību īpašniekiem augstu aizsardzības līmeni un vienlīdzīgu attieksmi; nodrošināt, ka tiesību normu ietekme uz visu tiesību īpašnieku kategoriju efektīvu aizsardzību ir reāla, ievērojama un atbilstoša; uzsvērt konfliktu risināšanas alternatīvas; nodrošināt demokrātisku, pārredzamu un atbildīgu tiesību kolektīvo pārvaldītāju vadību; veicināt radošumu un kultūras daudzveidību; pieļaut tikai godīgu un regulētu konkurenci bez teritoriāliem ierobežojumiem, tomēr nosakot nepieciešamus un atbilstošus kvalitatīvus kritērijus; ņemt vērā lietotāju un tirgus intereses; atbilstoši apmierināt turpmāko nepieciešamību pēc pilnveidota tiešsaistes tirgus; kā arī veicināt tiešsaistes mūzikas likumīgo pakalpojumu attīstību.
Šodien Eiropas Parlaments jautā Komisijai - kādus pasākumus tā ir veikusi, lai piepildītu šajā rezolūcijā paustās cerības?
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties Eiropas Parlamentam par interesi attiecībā uz mūzikas autortiesību pārrobežu pārvaldību un 2005. gada ieteikumu par tiešsaistē pieejamo mūziku. Komisijas 2005. gada ieteikumā par tiešsaistē pieejamo mūziku noteikts mērķis, kas paredz tiešsaistes mūzikas tirgus attīstību digitālajā vidē. Tā mērķis ir izveidot tādu regulējumu, atbilstīgi kuram, tirgus dalībniekiem vienojoties, jaunais tiešsaistes licencēšanas modelis tiks ieviests visefektīvāk. Tam jānodrošina, ka autori, komponisti un mūzikas izdevēji var saņemt taisnīgu autoratlīdzības daļu par savu darbu izplatīšanu tiešsaistē.
Ieteikumā nav paredzēts konkrēts ES licencēšanas modelis, un tā principu ieviešana ir atstāta tirgus dalībnieku ziņā. Tieši divus gadus pēc šī ieteikuma pieņemšanas Komisija izvērtē tiešsaistes licencēšanas attīstību Eiropas mūzikas nozarē. Tiesību īpašnieki bija aicināti līdz 2007. gada 1. jūlijam sniegt komentārus par jaunām tendencēm, kas saistītas ar tiešsaistes licencēšanu. No dalībvalstu ieinteresētajām pusēm, piemēram, autortiesību aģentūrām, autoriem, komponistiem un mūzikas lietotājiem, Komisija saņēma 88 komentārus. Iesniegtie materiāli joprojām tiek izskatīti. Tikai pēc tam, kad tie būs rūpīgi izskatīti, Komisija novērtēs turpmākos politikas pasākumus attiecībā uz autortiesību aģentūru tiešsaistes darbību. Iesniegtā informācija, kas izskatīta līdz šim, rāda, ka vairums tiesību īpašnieku neredz vajadzību ieviest pamatdirektīvu un priekšroku dod uz tirgus principiem orientētiem risinājumiem, nevis reglamentējošiem pasākumiem.
Attiecībā uz jautājumu par to, vai 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz dažu mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē, Komisija vēlas norādīt, ka ieteikumā izklāstītos pārredzamības un pārvaldības principus nevajadzētu attiecināt tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē un tos vajadzētu piemērot visai autortiesību aģentūru darbībai.
Noslēgumā jāsaka, ka, lai gan tiešsaistes mūzikas tirgū notiek nepārtrauktas izmaiņas, tiesību akta ierosinājums par konkrēto licencēšanas modeli šķiet priekšlaicīgs. Komisija uzraudzīs notikumu attīstību un sniegs Parlamentam un Padomei ziņojumu, kā tas ir paredzēts ieteikumā. Jebkādi turpmāki pasākumi, ja tādi būs jāveic, tiks cieši saskaņoti ar Eiropas Parlamentu un Padomi.
Manolis Mavrommatis
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, 2007. gada 13. marta plenārsēdē Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu.
Šajā rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju nekavēties un iesniegt priekšlikumu par pamatdirektīvu ar mērķi regulēt autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldību saistībā ar likumīgiem tiešsaistes mūzikas pakalpojumiem. Tas arī aicināja Komisiju precizēt, ka 2005. gada ieteikums attiecas tikai uz mūzikas ierakstu pārdošanu tiešsaistē.
Vai Komisija var sniegt jaunāko informāciju Parlamentam par līdz šim īstenotajiem pasākumiem, atbildot uz Parlamenta lūgumiem?
Vai Komisija var informēt Parlamentu par to, vai tā ievēro tās pašas pamatnostādnes un instrukcijas, ko attiecībā uz vienotas Eiropas vienotu, demokrātisku un strauju attīstību izdevis priekšsēdētājs J. M. Barroso? Kad Komisija ievēros Parlamenta Reglamentu un nostāju, ko pieņēmis 785 deputātu vairākums?
Rezolūcija, kas pieņemta 13. martā, atspoguļo Eiropas Parlamenta skaidro nostāju par autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu. Komisijas ieteikums bija pirmais solis ceļā uz dažādas prakses turpmāku konverģenci 27 dalībvalstīs. Kultūras un izglītības komitejas vārdā es centos pārliecināt, manuprāt, attiecībā uz kompetentu komiteju, ka ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem tiesību īpašniekiem - gan rakstniekiem, komponistiem, redaktoriem, ierakstu producentiem un izpildītājiem.
Citiem vārdiem runājot, šis ir jautājums, kas attiecas uz miljoniem tiesību īpašnieku visā Eiropā. Pašreizējā situācija saistībā ar tiešsaistes pakalpojumiem nav uzskatāma par pietiekami efektīvu gan attiecībā uz lietotājiem, gan tiesību īpašniekiem. Tādēļ mēs visi esam strādājuši, lai Komisijai un Padomei iesniegtu priekšlikumus, ar kuriem, mūsuprāt, būtu iespējams panākt izmaiņas, nodrošinot efektīvāku autortiesību kolektīvo pārvaldījumu.
Ir jāsaglabā cieša sadarbība starp tiesību pārvaldītājiem, lai ieguvēji varētu būt visas puses. Pirātisms joprojām ir vislielākā problēma, ar ko patlaban saskaras mūzikas nozare. Pirātisma izplatībai starptautiskā līmenī ir trīs iemesli: tehniskās iespējas, kas sekmē nelegālu kopēšanu par zemām izmaksām, nelabvēlīgi ekonomiskie apstākļi un interneta attīstība.
Mums visiem būtu jāpatur prātā, ka pirātiskās mūzikas izplatība visvairāk ietekmē mazās valstis, kur mūzikas nozarei galvenokārt ir vietējs un reģionāls raksturs. Konkrēti runājot, pirātisma rezultātā samazinās legālās mūzikas tirgus un legālās pārdošanas apjomi, tādējādi ietekmējot valsts mūzikas ierakstu nozari.
Pirātisms noteikti rada zaudējumus komponistiem un dziesmu autoriem, turklāt valsts nevar iekasēt ienākuma nodokli un PVN. Tādēļ cīņa pret pirātismu ir jāietver starp Komisijas sākotnējiem mērķiem iespējamajā tiesību akta priekšlikumā par autortiesību kolektīvo pārvaldījumu.
Tādēļ es vēlētos aicināt Komisiju iespējami drīzāk veikt pasākumus, lai izpildītu Parlamenta prasības un iesniegtu priekšlikumu par pamatdirektīvu ar mērķi regulēt autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldību.
Visbeidzot, kā es to vienmēr esmu uzsvēris, mūzika nav patēriņa prece, un mūsu visu pienākums ir aizsargāt un stiprināt radošumu Eiropā. Ja direktīva, visdrīzāk, nestāsies spēkā līdz 2010. gadam, tā būs katastrofa miljoniem ES mākslinieku.
Katalin Lévai
PSE grupas vārdā. - (HU) Liels paldies! Es vēlētos uzsvērt, ka mēs runājam par ārkārtīgi nozīmīgu jomu, jo ienākumi no to preču un pakalpojumu pārdošanas, ko aizsargā autortiesības un blakustiesības, ir 5-7 % no visa Eiropas Savienības IKP. Tas apliecina, cik svarīgi ir panākt, lai šādas tiesības tiktu pienācīgi pārvaldītas.
Kā jūs zināt, 2005. gadā Eiropas Komisija pieņēma ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu pārrobežu pārvaldījumu. Komisārs Ch. McCreevy aprakstīja šo ieteikumu kā "tiesiski nesaistošu dokumentu” ("soft-law instrument”), kas paredzēts tam, lai dotu tirgum iespēju virzīties pareizā virzienā”.
Šim ieteikumam ir tālejošas sekas attiecībā uz autortiesību tirgu, un nozīmīgākie tirgus dalībnieki jau tagad darbojas uz tā pamata. Tas viennozīmīgi attiecas ne tikai uz pašreizējo noteikumu interpretāciju un papildināšanu, un tā ietekmei ir visas pilnīgas regulatīvās iniciatīvas iezīmes.
Tajā pašā laikā saistībā ar šo ieteikumu pastāv lielas bažas, arī par to, ka tas var radīt nekontrolējamu konkurenci, tirgus ietekmes koncentrēšanos nedaudzu lielo tiesību kolektīvo pārvaldītāju rokās un monopolu izveidi. Tieši tādēļ es domāju, ka patstāvīgajā ziņojumā man ir jāietver ieteikums par to, ka tiešsaistes mūzikas tirgu ir jāregulē, izmantojot dažādas pieejas.
Tomēr ieteikumā, ko pieņēma Komisija, Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm tika liegta iespēja veikt apsvērtu ieguldījumu pārmaiņu procesā, kuram nākotnē būtu sekas attiecībā uz konkurenci un kultūras daudzveidību Eiropā.
Tieši šī iemesla dēļ es spēju iegūt visa Parlamenta un visu politisko grupu atbalstu attiecībā uz savu ziņojumu, lai nodrošinātu rezultatīvu lēmumu pieņemšanu triju pušu starpā, kas nepieļautu Parlamenta izslēgšanu no likumdošanas procesa tik nozīmīgā jomā, turklāt es ierosināju Komisijai izstrādāt pamatdirektīvu.
Manuprāt, šai ierosinātajai direktīvai ir jāatbilst šādām prasībām - tai jānodrošina tiesību īpašniekiem augsts aizsardzības līmenis un vienlīdzīga attieksme. Tai jābūt balstītai uz solidaritāti un adekvātu, taisnīgu līdzsvaru starp tiesību īpašniekiem tiesību kolektīvajā pārvaldē. Tai jānodrošina demokrātiska, pārredzama un atbildīga tiesību kolektīvo pārvaldītāju vadība, ieviešot minimālos standartus attiecībā uz organizatoriskajām struktūrām, pārredzamību, pārstāvību, autortiesību sadales noteikumiem un uzskaiti.
Tiesību kolektīvajā pārvaldē ir jānodrošina visaptveroša pārredzamība. Ir jāveicina radošums un kultūras daudzveidība. Drīkst pieļaut tikai godīgu un regulētu konkurenci bez teritoriāliem ierobežojumiem, tomēr nosakot nepieciešamus un atbilstošus kvalitatīvus kritērijus attiecībā uz autortiesību kolektīvo pārvaldību un tiesību vērtības saglabāšanu.
Jānodrošina lietotājiem augsts juridiskās noteiktības līmenis un jāsaglabā pasaules repertuāra pieejamība. Tādēļ mēs, jeb es, lūdzam jūs padomāt par to, vai šī direktīva būtu nepieciešama, lai regulētu šo nozīmīgo jomu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra J. Borg atbilde uz C. Dumitrescu jautājumu rada manī bažas - komisārs runāja par šī jautājuma atstāšanu tirgus dalībnieku pārziņā. Bet par ko gan mēs tagad runājam?
Mēs runājam par tiesībām, kuru attīstībai bija vajadzīgi divi gadsimti - tās ir darbu veidotāju, autoru, komponistu un mākslinieku tiesības. Un tagad mums pasaka, ka šīs tiesības ir jāregulē tirgus dalībniekiem. Kas tas ir par tirgu? Tas ir tirgus, ko veido zagļi, cilvēki, kuri producentiem un autoriem ir atņēmuši viņiem piederošo intelektuālo īpašumu, izmantojot jaunās komunikāciju iespējas, ja? Par kādām tiesībām mēs tagad runājam?
Tiesības regulē sabiedriskas organizācijas, jo īpaši Eiropā mums ir savas iestādes, proti, Komisija, Padome un Parlaments - Komisijai ir iniciatīvas tiesības, bet Padomei un Parlamentam ir koplēmuma procedūras tiesības.
Man šķiet, ka tagad nav īstais brīdis, lai ietu pa ceļu, kas novedīs pie intelektuālā īpašuma izzušanas. Ja izzudīs intelektuālais īpašums, izzudīs arī intelektuālā jaunrade.
Daži no tiem "gudrajiem”, kas šodien runāja par informācijas sabiedrības priekšrocībām, saka - jā, komponisti un autori var klejot pa ielām, sniedzot koncertus tāpat, kā tas notika viduslaikos. Vai mēs gatavojamies pielīdzināt savus autorus viduslaiku menestreliem, kuri var dziedāt ielas vidū, pie kājām turot cepuri un cerot, ka kāds iedos žēlastības dāvanas?
Manuprāt, tagad ir pienācis laiks Eiropas Savienības iestādēm enerģiski reaģēt, lai aizsargātu Eiropas tradīciju; tās politiskā būtība ir ļoti svarīga un būtiska, lai saglabātu intelektuālo jaunradi. Mūsdienās, tieši tagad, tikai ar autoru asociāciju un šo asociāciju kolektīvās pārvaldības palīdzību var aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības un intelektuālā īpašuma jaunradi, lai aizstāvētos pret īstiem zagļiem, kuri darbojas kā raidorganizācijas, kas izmanto intelektuālo jaunradi pašas savā labā.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, attiecībā uz Komisijas ieteikumu par likumīgu mūzikas tiešsaistes pakalpojumu autortiesību kolektīvo pārrobežu pārvaldījumu atbilde tika sniegta Parlamenta rezolūcijā, norādot, ka ir jāievieš pamatdirektīva, lai noregulētu šo jautājumu. Tomēr Komisija nav īstenojusi vajadzīgās un plašās apspriedes ar iesaistītajām pusēm, arī Parlamentu, kā tas tika pieprasīts, un tādējādi ir pārkāptas demokrātiskās procedūras. Tas ir pilnībā nepieņemami, ka ir ignorēts iestāžu "trīsstūris” un tā vietā izmantota "tiesiski nesaistoša dokumenta” ("soft-law instrument”) pieeja, pirms tam neapspriežoties un šajā jautājumā oficiāli neiesaistot Parlamentu un Padomi.
Šim ieteikumam, kura mērķis ir praksē piešķirt lielāku brīvību autortiesību īpašniekiem atkarībā no prasībām izvēlēties iestādi, kas nodrošina kolektīvo pārvaldību, būtu tālejošas sekas attiecībā uz autortiesību un blakustiesību tirgu, turklāt tas radītu iespējamu apdraudējumu ne tikai attiecībā uz konkurences noteikumiem, bet arī kultūru daudzveidību. Rezultātā tirgus ietekme koncentrētos nedaudzu lielo pārvaldītāju rokās, kuri tādējādi spētu apiet divpusējo nolīgumu tīklu un piešķirt licences visam Eiropas tirgum.
Ir vērts atcerēties, ka aptuveni 5-7 % no ES IKP veido preces un pakalpojumi, ko aizsargā autortiesības un blakustiesības. Tas vēl vairāk apliecina to, cik svarīga ir attiecīgo tiesību pareiza pārvaldība, kā arī to, ka ir jāstiprina to pozīcija šajā digitālajā laikmetā. Ievērojot konkurences principus, mums vajadzētu izvairīties no tā, ka tiek samazināti autoru ienākumi, vienlaikus ļaujot mūzikas lietotājiem iegūt ES licences, kas atbilst nākotnes uzņēmējdarbības modelim. Paturot to prātā, Komisijai iespējami ātrāk vajadzētu iesniegt priekšlikumu par atbilstīgu instrumentu, kas būtu juridiski saistošs šajā jomā strādājošajām organizācijām.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties par komentāriem visiem deputātiem, kas uzstājās; es noteikti nodošu tos savam kolēģim, komisāram C. McCreevy.
Es izvēlēšos vairākus aspektus, par kuriem tika runāts. Runājot par pasākumiem likumdošanas līmenī, ļaujiet man apgalvot, ka Komisijas 2005. gada ieteikums par mūzikas tiešsaistes pakalpojumu licencēšanu jau ir radījis ievērojamu progresu tirgū. Eiropas autortiesību aģentūrām šis ieteikums ir devis stimulu izveidot ES mēroga licencēšanas platformas, kas ļauj tiešsaistes mūzikas tirgotājiem visā Eiropā tiešsaistē piekļūt šo aģentūru repertuāram.
Minēšu trīs piemērus. Apvienotās Karalistes un Vācijas uzņēmumi izveidoja platformu CELAS, lai ES mērogā licencētu EMI repertuāru. Apvienotās Karalistes un Spānijas uzņēmumi sadarbojas, izmantojot platformu, kas ES līmenī pārvaldīs angļu un spāņu repertuāru, bet Francijas un Spānijas uzņēmumi ir paziņojuši par kopīgu licencēšanas platformu, kas piešķir ES mēroga piekļuvi repertuāram franču un spāņu valodā. Šādā situācijā Komisija neredz vajadzību veikt priekšlaicīgus pasākumus likumdošanas līmenī.
Es vēlētos arī norādīt, ka Komisijas 2005. gada ieteikums par mūzikas tiešsaistes pakalpojumu licencēšanu jau ir radījis ievērojamu progresu tirgū. Eiropas autortiesību aģentūras šis ieteikums ir mudinājis izveidot ES mēroga licencēšanas platformas, kas ļauj tiešsaistes mūzikas tirgotājiem visā Eiropā piekļūt šo aģentūru repertuāram. Es atsaukšos uz trim piemēriem, ko tikko minēju. Faktiski CELAS kopuzņēmums viens pats spēj vienā darījumā piešķirt licences jebkuram Eiropas tiešsaistes mūzikas mazumtirgotājam, piemēram, iTunes, Sony's CONNECT vai eMusic, piešķirot atļaujas apmēram 25 % visu muzikālo darbu.
Attiecībā uz jautājumu par kultūru daudzveidību, ļaujiet man apgalvot, ka ieteikums neapdraud kultūru daudzveidību. Šeit ir skaidras norādes par to, ka jaunās platformas, kas paredzētas angloamerikāņu, franču vai spāņu mūzikai, ir atvērtas platformas. Šīs platformas var ietvert citu mūzikas izdevēju repertuāru vai esošo uzņēmumu visu repertuāru.
Valsts autortiesību aģentūras neizzustu; autori joprojām būtu vietējo autortiesību aģentūru biedri, un ienākumi joprojām tiktu sadalīti ar jaunajām licencēšanas platformām piesaistīto autortiesību aģentūru starpniecību.
Attiecībā uz jautājumu par tiesībām es vēlētos uzsvērt, ka nav pamata domāt, ka šis licencēšanas modelis, kas aptver vairākas teritorijas, kaitēs kultūru daudzveidībai vai mākslinieku tiesībām, sniedzot labumu tiesību īpašniekiem, kuri saņems vairāk naudas salīdzinājumā ar veco teritoriālo modeli. Jautājums par kultūru daudzveidību un mākslinieku tiesībām ir saistīts arī ar to, ka autori saņem lielākus ienākumus, lai arī turpmāk varētu veidot savus darbus.
Ļaujiet man izteikt vēl vienu komentāru. Komisija aktīvi veicina sava tiešsaistes mūzikas licencēšanas tirgus izveidi. Tāpēc Komisija cieši uzraudzīs notikumu attīstību šajā jaunajā tirgū, un, veicot šo uzraudzību, Komisija rūpīgi apsvērs jautājumus, kas izvirzīti K. Lévai 2007. gada 5. marta ziņojumā.
Ja no šī brīža līdz 2010. gadam mēs konstatēsim, ka, piemēram, internetā parādās monopolistiskas licencēšanas struktūras, internetā pieejamais repertuārs neatbilstīgi atspoguļo Eiropas kultūru daudzveidību vai tirgus viens pats nespēj apgādāt ES licencēšanas struktūras, kas pielāgotas interneta informācijas laikmetam, tad Komisija apsvērs alternatīvus līdzekļus šo mērķu sasniegšanai.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 29. novembrī, Briselē.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Jacques Toubon  
rakstiski. - (FR) C. Dumitrescu jautājuma mērķis bija atgādināt Komisijai par tās atbildību. Izstrādājot 2005. gada ieteikumu un pieņemot lēmumu apšaubīt tiesību kolektīvo pārvaldītāju (CRM) teritoriālo kompetenci, Komisija ir izveidojusi konfliktu attiecībās starp tiesību īpašniekiem un valsts autortiesību aģentūrām, un tas ir noticis, neņemot vērā nekādus likumdošanas vai saskaņošanas pasākumus.
Aizbildinoties ar pielāgošanos digitālajai videi, Komisija ir radījusi neskaidrību Eiropas autortiesību un blakustiesību sistēmā. Tas savukārt ir sekmējis koncentrāciju un uz formātu orientētu pieeju, kas nodara zaudējumus māksliniekiem, bet priekšrocības piešķir nozares pārstāvjiem un uzņēmējiem.
Komisijai steidzami ir jāpārtrauc šī izlases veida iniciatīvu pieņemšana, nopietni neizvērtējot sekas; kopā ar visām iesaistītajām pusēm tai ir jāizvērtē situācija visās mākslas un kultūras nozarēs un jāapstiprina visaptveroša politika, kas atbilst kultūras daudzveidības prasībām, kā arī Eiropas vērtībām un Lisabonas stratēģijas mērķiem, kuru pamatā ir zināšanas un jauninājumu ekonomika; turklāt tai ir jāiesniedz Parlamentam un Padomei saskaņoti direktīvu projekti, kuros ir ievēroti manis pieminētie principi.
