Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B6-0475/2008).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
I daļa

Temats: Narkotiku apkarošanas stratēģija
Stratēģiskās narkotiku apkarošanas kampaņas īstenošana ir pamatota divos rīcības plānos diviem atšķirīgiem laikposmiem - 2005.-2008. un 2009.-2012. gadam. Ir paredzēts arī "ietekmes novērtējums” 2008. gadā, kas jāveic pirms rīcības plāna 2009.-2012. gadam pieņemšanas uz skaidra grafika pamata.
Pašreizējais lietu stāvoklis attiecībā uz narkotikām ES ir satraucošs, un problēmas risināšanai izvēlētajiem specifiskajiem līdzekļiem ir jābūt ārkārtīgi bargiem, stingriem, nemitīgiem un konsekventiem
Kāda ir Komisijas diagnoze, kas pamatota uz 2005., 2006. un 2007. gada ziņojumiem par pašreizējo situāciju, un kāds ir bijis darbību izpildes līmenis no 2005. gada līdz šim laikam?
Kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz ietekmes novērtējumu, kas ir jāpabeidz 2008. gadā? Kāda ir Komisijas prognoze laikposmam no 2009. līdz 2013. gadam, īpaši attiecībā uz jauniem cīņas instrumentiem un policijas un tiesu iestāžu sadarbību, kā arī uz pilsoniskās sabiedrības līdzdalību?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, ir skaidrs, ka neviens nevar būt apmierināts narkotiku apkarošanas jautājumā. Komisija 2008. gada 18. septembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Savienības Narkomānijas apkarošanas rīcības plānam 2009.-2012. gadam, kam tika pievienots ziņojums par ES Narkomānijas apkarošanas plāna 2005.-2008. gadam galīgo novērtējumu. Tas ir ietekmes novērtējums, kas ir minēts jautājumā.
Abi dokumenti tika publiskoti Parlamentā tajā dienā. Novērtējumu veica Eiropas Komisija 2008. gada pirmajā pusē saskaņā ar nākamā rīcības plāna 45.3. darbību. Novērtējums deva svarīgu ieguldījumu jaunajam rīcības plānam. Secinājumi bija šādi:
attiecībā uz jaunā ES Narkomānijas apkarošanas plāna īstenošanu var secināt, ka gandrīz visu mērķu un darbību ziņā ir panākts progress ar dažādu sekmības pakāpi. ES Narkomānijas apkarošanas plāns ir adekvāti atspoguļots dalībvalstu nacionālajā politikā un ir transponēts nacionālajā politikā un/vai šie mērķi jau bija atspoguļoti pašreizējos dokumentos.
Dalībvalstis ziņo, ka Rīcības plāns atspoguļo galvenās politikas jomas valsts līmenī. Novērtējums rāda, ka Rīcības plāns atbalsta konverģences procesu dalībvalstu politikā narkotiku jomā, ko Komisija uzskata par visnotaļ svarīgu.
Attiecībā uz narkomānijas stāvokli jāatzīmē, ka nav bijis ievērojams samazinājums narkotiku lietošanas izplatībā, tomēr dažu dominējošo narkotiku lietošana ir stabilizējusies un/vai nedaudz samazinājusies. Dažās dalībvalstīs kokaīna lietošana rāda augošu tendenci. Ilgtermiņa ES tendence ar narkotikām saistītu infekcijas slimību, īpaši HIV un AIDS infekciju, izplatībā pēdējos gados rāda samazināšanos, tāpat ir samazinājies ar narkotikām saistīto nāves gadījumu skaits.
Pēdējos gados ir parādījušās jaunas tendences narkotiku lietošanā, īpaši vairāku narkotiku vienlaicīga lietošana. Ir pieaudzis kokaīna konfiskāciju skaits un lielums, turpretim augu hašiša, heroīna, ekstazī un amfetamīnu konfiskācijas ir stabilizējušās. Nelegālo vielu cenas visumā ir pazeminājušās, bet tīrības līmenis šķiet samērā stabils.
Attiecībā uz Rīcības plāna ietekmi uz narkotiku situāciju, ietekmes novērtējums, uz ko atsaucas godājamais deputāts, es pieņemu, ir novērtējuma ziņojums attiecībā uz īstenošanu. Pašreizējā ar narkotikām saistīto infekcijas slimību un ar narkotikām saistīto nāves gadījumu skaita samazināšanās, no vienas puses, un ES mēroga kaitējuma samazināšanas pasākumu īstenošana, no otras puses, norāda uz skaidru korelāciju ar Rīcības plāniem, pat ja šādu saikni ir ļoti grūti neapšaubāmi pierādīt.
Dažas dalībvalstis ir panākušas ar narkotikām saistīto veselības kaitējumu dramatisku samazināšanos pēc kaitējuma mazināšanas pasākumu ieviešanas. Līdzīgus secinājumus var izdarīt par piegāžu samazināšanos un Eiropas koordināciju, kā arī par sadarbību narkotiku apkarošanas tiesībaizsardzībā.
Armando França
(PT) Paldies, priekšsēdētājas kundze! Man ir īpaši jāpateicas Komisijas pārstāvim - galvenokārt par atbildi uz manu jautājumu, bet arī par atbildes kvalitāti. Es esmu ļoti rūpīgi iepazinies ar Komisijas dokumentiem.
Pirmkārt, man ir jāsaka, ka mēs piekrītam stratēģijai un Rīcības plānam, kas vispirms pievēršas piedāvājumam un tad pieprasījumam. Es vēlētos sniegt savu viedokli par piedāvājumu.
Piedāvājuma ziņā mēs esam ārkārtīgi nobažījušies par kokaīna pārpilnību un arī par sintētisko produktu pārpilnību. Turklāt mēs esam ārkārtīgi nobažījušies par vietējiem strīdiem starp bandām, kas dažās dalībvalstīs cīnās par kontroli narkotiku tirgū. Es vēlētos jums lūgt paskaidrot, ciktāl tas iespējams, kādas īpašas darbības tiek ierosinātas attiecībā uz sadarbību starp dalībvalstīm un starp dalībvalstu policijas un tiesu iestādēm, no vienas puses, un starp dalībvalstīm un ražotājvalstīm, it īpaši kokaīna ražotājvalstīm, no otras puses. Tā ir stratēģijas joma, par kuru mēs esam ļoti nobažījušies un par kuru mēs gribētu dzirdēt konkrētas atbildes no Komisijas.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, protams, sadarbība starp dalībvalstīm narkotiku, narkotiku karteļu un ar narkotikām saistīto noziegumu apkarošanā ir ārkārtīgi svarīga un arī ārkārtīgi grūta apgrozībā esošā milzīgā naudas daudzuma dēļ. Mūsu pirmā prioritāte, kā redzams Rīcības plānā, ir reāli apkarot kokaīna piegādes ķēdi. Mums ir vairākas iniciatīvas, kas paredz un organizē sadarbību starp ražotājvalstīm Latīņamerikā un Rietumāfrikā, lai apturētu kokaīna nelikumīgu tirdzniecību. Ir speciāli centri kā Analīzes un operāciju centrs jautājumos par narkotikām uz jūras un Centre d'Enquête et de Coordination de la Lutte Anti-drogue en Méditerranée. Abas iniciatīvas ir vērstas pret kokaīna nelegālo tirdzniecību.
Tātad ir sadarbība un ir iniciatīvas, bet darbības lauks ir grūts, un cīņa ir sīksta.
Man ir jāuzsver, ka te nav iespējama pašapmierinātība. Šī ir vairāk vai mazāk bezgalīga cīņa. Man ir prieks ziņot par dažiem pozitīviem rezultātiem. Slimības ir samazinājušās, tāpat arī ar narkotikām saistīto nāves gadījumu skaits.
Temats: Mājputnu gaļas produktu imports no Ķīnas
Komisijas 2008. gada 30. jūlija lēmums 2008/638/EK, ar ko groza Lēmumu 2007/777/EK par gaļas produktu importu no trešām valstīm. Saskaņā ar agrāko lēmumu Ķīnai bija atļauts eksportēt uz Kopienu tikai termiski apstrādātus mājputnu gaļas produktus, kas apstrādāti hermētiski slēgtā konteinerā līdz Fo vērtībai trīs vai vairāk.
Vienlaikus pēc kompetentu Ķīnas iestāžu lūguma Komisija apstiprināja tādu mājputnu gaļas produktu importu no Ķīnas Šaņdunas provinces, kas ir apstrādāti pie zemākas temperatūras (vismaz 70o C).
Ņemot vērā iepriekš minēto, vai Komisija neuzskata, ka noteikumu mīkstināšana novedīs pie Eiropas Savienības dzīvnieku veselības, pārtikas higiēnas un dzīvnieku labturības stingro noteikumu atslābuma? Vai tā nedomā, ka šāda lēmuma pieņemšana, kas attiecas tikai uz vienu valsts provinci, rada bažas, un vai Komisija domā, ka ir iespējams pārbaudīt, ka attiecīgie produkti tiešām nāk tikai no Šaņdunas provinces? Vai tā neuzskata, ka atļaujas piešķiršana vienai provincei radīs lūgumu plūdus par noteikumu atslābināšanu citās provincēs (jau ir tādas pazīmes)? Vai ieviestie pasākumi nerada risku ES mājputnu gaļas ražotāju situācijai?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, dzīvnieku un sabiedrības veselības noteikumi, kas attiecas uz mājputnu gaļas eksportu no Ķīnas, nodrošina ES noteikumiem ekvivalentu aizsardzības līmeni. Šie importa noteikumi garantē, ka visi importa produkti atbilst tiem pašiem augstajiem standartiem kā produkti no ES dalībvalstīm ne tikai attiecībā uz higiēnu un visiem patērētāju drošības aspektiem, bet arī attiecībā uz dzīvnieku veselības stāvokli. ES pieejas pamatā ir princips, ka pārtikai ir jābūt drošai neatkarīgi no tās izcelsmes.
Ķīnas oficiālo kontroles sistēmu pārbaudīja uz vietas trīs Komisijas inspekcijas. Rezultāti tika publicēti SANCO ĢD tīmekļa vietnē. Inspekcijas ir parādījušas, ka kompetentās iestādes, jo sevišķi Šaņdunas provincē, ir pietiekami labi strukturētas, lai garantētu atbilstību Kopienas tiesību aktiem attiecībā uz termiski apstrādātiem mājputnu gaļas produktiem. Turklāt šīs inspekcijas misijas pārliecinājās, ka kompetentās iestādes spēj nodrošināt Kopienas importa prasību ievērošanu.
Šo pasākumu rezultātā Ķīnas iestādes ir pierādījušas Komisijas dienestiem, ka tās var apliecināt, ka termiski apstrādātās mājputnu gaļas kravas, kas tiek eksportētas uz Eiropas Savienību, ir ražotas saskaņā ar Kopienas prasībām un nāk tikai no Šaņdunas provinces.
Visas apstiprinātās fabrikas Kopienas to iestāžu sarakstā, no kurām ir atļauts termiski apstrādātas mājputnu gaļas imports, atrodas Šaņdunas provincē. Par to uz vietas pārliecinājās trīs faktu vākšanas misijas: viena 2004. gadā un divas - 2006. gadā.
Saskaņā ar PTO Nolīgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem ikviena trešā valsts var pieprasīt Komisijai eksporta atļauju no visas tās teritorijas vai tās daļas, un prasība tiek izskatīta un novērtēta saskaņā ar attiecīgajām Kopienas prasībām. Ja trešās valsts garantijas tiek atzītas par apmierinošām un ir efektīvi pārbaudītas, šādas trešo valstu prasības tiek pieņemtas, un tiek piešķirta eksporta atļauja.
Jebkāds konkurences kropļojuma risks attiecībā pret ES mājputnu gaļas ražotājiem tiek novērsts tādējādi, ka spēkā esošie pasākumi nodrošina pietiekamas garantijas, ka termiski apstrādāti mājputnu gaļas produkti no noteiktiem reģioniem atbilst tiem aizsardzības līmeņiem, kādus ES uzskata par nepieciešamiem. Patērētāju informēta izvēle būtu atbilde uz konkurences spiedienu.
Ķīnas iestādes ir paudušas interesi par Komisijas atļauju termiski apstrādātas mājputnu gaļas importam no Girinas provinces. Lai iegūtu šādu atļauju, Ķīnas iestādēm vajadzēs garantēt, ka Girinas provincē termiski apstrādātas mājputnu gaļas ražošanā piemērotie sanitārie noteikumi atbilst ES prasībām, un Komisijai vajadzēs pārbaudīt šīs garantijas inspekcijās uz vietas.
Péter Olajos
(HU) Liels paldies, komisāra kungs, par jūsu atbildi. Problēma ir tā, ka šogad bija plānotas sešas inspekcijas Ķīnā, taču līdz šim nav notikusi neviena. Tagad, oktobrī, vajadzēja būt inspekcijai par mājputniem, taču arī tā nenotika, jo ķīniešiem nebija tai laika. Mans jautājums ir - ja mēs neesam spējuši izpildīt vismaz vienu no paredzētajām sešām inspekcijām, bet nākamajam gadam plānojam 15 inspekcijas, tad kā tās tiks izpildītas? Ja ķīnieši nesadarbojas ar saviem Eiropas tirdzniecības partneriem, tad kādēļ mēs atveram vārtus importam no Ķīnas un izpostām Eiropas mājputnu audzētājus? Ja Ķīna nesadarbojas, mums nav jāatver vārti viņu importam - tās ir manas domas. Liels paldies.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Vispirms es gribu sacīt, ka Ķīna vēlas sadarboties, un mums nav norāžu, ka Ķīna nevēlētos sadarboties. Otrkārt, attiecībā uz inspekcijām un misijām, šīs misijas līdz šim ir uzskatītas par apmierinošām. Ja vien būs šaubas vai jautājumi, mums būs jaunas misijas. Intervāls starp pēdējo misiju un šo gadu bija saistīts ar administratīvām darbībām Ķīnā starp divām ministrijām. Tomēr - vismaz no Komisijas puses - mēs nevaram teikt, ka būtu kāda nevēlēšanās sadarboties ar mums attiecībā uz standartiem un produktu kvalitāti.
Ja būs šādas norādes, Komisija ir gatava organizēt jaunas misijas. Līdz šim tās nav uzskatītas par nepieciešamām.
Jim Allister
Komisār, es dzirdu, ko jūs sakāt, bet tas sabalsojas ar Brazīlijas liellopu gaļas strīdu, kad Komisija mēnešiem ilgi stāvēja tur, kur jūs stāvat šodien, un pārliecināja mūs, ka viss ir kārtībā, un tad beidzot tika piespiesta noteikt aizliegumu.
Jūs esat sacījis, ka šī gaļa tiks pakļauta līdzīgām pārbaudēm. Vai jūs varat apgalvot bez ierunām, ka ikviens importētās gaļas gabals tiks pakļauts tikpat stingrām veterinārām pārbaudēm, kādas tiek prasītas mūsu ražotājiem? Vai tiks pārbaudīta tāda pati produkcijas daļa, un kā jūs zināsiet, ka produkti tiešām ir no Šaņdunas provinces. Vai ir pietiekami, ka tā tikai ir ražota tur? Tie ir jautājumi, kas rada aizvainojumu mūsu ražotājos, jo viņi tiek pakļauti visāda veida prasībām, ieskaitot atteikšanos no būriem. Vai tas notiks Ķīnā tādā pašā tempā? Viņi uzskata, ka strādā par mazāku algu lēto importu dēļ.
Armando França
(PT) Liels paldies, priekšsēdētājas kundze, es runāšu īsi. Mans jautājums ir līdzīgs iepriekšējam. Es piekrītu, ka nesen ir bijuši centieni inspicēt un uzraudzīt produktus un ka ir būtiski, lai šie centieni turpinātos. Tomēr nedrīkst būt nekādu noteikumu mīkstinājumu. Drīzāk ir jābūt prasību pastiprinājumam ar Eiropas Savienības noteiktiem skaidriem un precīziem noteikumiem, kas attiecas uz visu Ķīnu un ne tikai uz dažām provincēm, kā tikko tika minēts. Es vēlētos saņemt paskaidrojumu par šo jautājumu. Paldies, komisār.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Līdz šim visi šajā provincē ražotie produkti ir tikuši marķēti. Provinces iestādes ir atbildīgas par kvalitāti un arī par izcelsmes noteikumiem.
Protams, vienmēr ir jautājums, ka katru cāli nevar pārbaudīt - tā tas ir arī Eiropas Savienībā. Bet tas, ko Komisija var darīt šajās inspekcijās - un es esmu informēts, ka nākamā inspekcija notiks nākamajā gadā un tā jau ir ieplānota -, ir pārbaudīt, vai administratīvās sistēmas spēj kontrolēt, kā šie mājputni tiek ražoti un kāds ir dzīvnieku veselības aizsardzības līmenis. Līdz šim atbildes ir bijušas apmierinošas.
Protams, fakti tiks pastāvīgi pārbaudīti, bet tie ir Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumi, un mēs vienmēr esam guvuši labumu no atklātības. Kvalitāte ir svarīga, standarti ir svarīgi. Līdz šim mēs esam pārliecināti, ka Ķīnas mājputnu produktu kvalitāte ir apmierinoša, un nākamā province, kā jau minēju, vēlas pievienoties.
Temats: Eiropas Sociālā fonda izmantošana dalībvalstīs
Eiropas Sociālais fonds (ESF) kā viens no ES struktūrfondiem tika izveidots, lai samazinātu labklājības un dzīves līmeņa atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem ar mērķi veicināt nodarbinātību, kā arī ekonomisko un sociālo kohēziju. Laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam aptuveni 75 miljardi euro tiks sadalīti ES dalībvalstīm un reģioniem šo mērķu sasniegšanai. Dalībvalstis finansē vairākas dažādas programmas, un šajā sakarā ir svarīgi zināt, kā dalībvalstis, jo sevišķi jaunās, izmanto pieejamos līdzekļus un kādi rezultāti ir sasniegti dzīves līmeņa paaugstināšanā un nodarbinātības veicināšanā.
Vai Komisija plāno publicēt paziņojumu par ESF izmantošanu dalībvalstīs un, ja plāno, kad mēs varam gaidīt šādu paziņojumu? Ja Komisija plāno sniegt šādu paziņojumu, vai mēs varam sagaidīt gan kvalitatīvu, gan kvantitatīvu ESF līdzekļu izlietojuma analīzi? Ir izšķiroši svarīgi ne tikai zināt, cik daudz naudas ir izlietots dažādu programmu īstenošanai, bet arī nodrošināt, lai ES pilsoņi gūst taustāmu un ilgtspējīgu labumu.
Ja Komisija neplāno šādu paziņojumu, tad kādēļ, un kā Komisija var garantēt pārredzamu un efektīvu ESF izmantošanu?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Komisija atgādina, ka Eiropas Sociālais fonds ir nodibināts ar EK līguma 146. pantu, lai uzlabotu nodarbinātības iespējas darba ņēmējiem iekšējā tirgū un tādējādi veicinātu dzīves līmeņa paaugstināšanos. Sociālais fonds arī veic darbības ar mērķi nostiprināt ekonomisko un sociālo kohēziju.
Komisija piekrīt cienījamajai deputātei par Eiropas Sociālā fonda konkrēto ieguvumu publicēšanas svarīgumu. Šajā kontekstā Komisija gatavojas sniegt vairākus tematiskus ziņojumus par Eiropas Sociālā fonda atbalstu un darbībām, atbalsta saņēmējiem un sasniegtajiem rezultātiem. Pirmajam ziņojumu kopumam ir jābūt pieejamam 2009. gada sākumā.
Turklāt EK līguma 159. pants paredz, ka Komisijai ik pa trim gadiem ir jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par progresu ekonomiskās un sociālās kohēzijas sasniegšanā. Pēdējo Kohēzijas ziņojumu publicēja 2007. gadā, un tajā īpaša uzmanība tika veltīta ieguldījumiem cilvēkresursu attīstībā. Nākamais ziņojums tiks iesniegts 2010. gadā. Turklāt Komisija starplaikā publicēs tā saukto "Progresa ziņojumu”.
Ona Juknevičien
Es esmu ļoti apmierināta ar jūsu ļoti precīzo un konkrēto atbildi, tādēļ liels paldies. Mani iepriecina, ka Komisija atzīst manis izvirzīto jautājumu par svarīgu ne tikai Parlamenta deputātiem, bet arī Komisijai. Es tomēr uzskatu, ka tas ir vissvarīgākais mūsu cilvēkiem. Viņiem ir jāzina par šo līdzekļu izmantošanas pārredzamību un efektivitāti. Tādēļ es gaidīšu ziņojumu 2009. gada sākumā.
Vai jūs, lūdzu, varētu man pateikt, kurš ĢD gatavos šo ziņojumu 2009. gadā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Par šiem ziņojumiem ir atbildīgs Nodarbinātības ĢD mana laba kolēģa Špidla kunga vadībā. Skaitļi ir interesanti, un mēs nodrošinām deviņu miljonu cilvēku apmācību Eiropā katru gadu - tur arī ir tas labums.
Zita Pleštinská
(SK) Izdevumus, kas saistīti ar būvniecību vai pārbūvēm, var viegli kontrolēt. Eiropas Sociālā fonda finansētajos projektos mērķa grupas iegūst zinātību, jaunas prasmes un kompetences, tāpēc bilance ir atkarīga no ierēdņu subjektīvajiem uzskatiem. Dalībvalstu birokrātijas radītā NVO un neatkarīgo struktūru maksātnespēja bieži neļauj Eiropas Sociālā fonda līdzekļu saņēmējiem iesaistīties citās darbībās šīs programmas ietvaros. Kādi instrumenti ir Komisijas rīcībā, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis neceļ pārmērīgus administratīvus šķēršļus Eiropas Sociālā fonda finansētajos projektos ieguldīto līdzekļu atmaksai?
Gay Mitchell
Vai es varētu lūgt komisāru šajā laikā, kad lejupslīde ķeras pie mūsu papēžiem, novērtēt Sociālā fonda sadarbības iespējas ar vietējo attīstības partnerību valdēm ne vien tajās dalībvalstīs, kur tādas ir, piemēram, Īrijas Republikā, bet arī citās dalībvalstīs? Šajā sakarā viņam varētu būt diskusijas ar ESAO, kas ir veikusi pētījumu par vietējās attīstības efektivitāti, veicinot apmācību, mikro darbavietu radīšanu un vides uzlabošanu cilvēkiem, kuri zaudējuši darbu.
Es neceru, ka komisārs varētu atbildēt uz to visu šodien, bet es tiešām lūgtu viņu novērtēt šo iespēju un varbūt apspriesties ar ESAO, lai novērtētu, kā Sociālais fonds, sociālās partnerības un vietējās attīstības partnerības varētu strādāt roku rokā, lai apmierinātu kopienu apmācību un mūsu pilsoņu nodarbinātības vajadzības, īpaši lauku teritorijās.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Pirmkārt, par birokrātiju un administratīvo slogu - tie, protams, pastāv. Kā es teicu, mans kolēģis Špidla kungs ir atbildīgs par naudas izmantošanu un es esmu atbildīgs par budžeta izpildi, nodrošinot, ka nauda netiek izšķērdēta. Tā vienmēr ir dilemma.
Mēs cenšamies būt pēc iespējas elastīgi, taču vienlaikus ieguvumus un iespējamos rezultātus rūpīgi pārbauda vietējās iestādes, maksātāji un varbūt arī atbildīgā ministrija. Tas ietver arī Eiropas Revīzijas palātu un mūsu ĢD, tā kā ir arī citi kontroles slāņi.
Rezultātu vērtē ar plašu sabiedrības līdzdalību, un projektiem ir jābūt redzamiem, tādēļ mums ir pienākums visu publicēt tīmekļa vietnē par finansēšanu, lai ikviens tam varētu sekot. Tomēr Sociālais fonds finansē galvenokārt apmācību.
Atbildot uz nākamo jautājumu: ir sadarbība starp dažādiem struktūrfondu finansēšanas avotiem, ieskaitot Sociālo fondu un reģionālās attīstības fondus un, vismaz manā valstī, tie ļoti cieši savstarpēji sadarbojas. Šī sadarbība ir atkarīga no vietējām iestādēm. Mēs varam tikai atbalstīt labu sadarbību un efektīvu naudas izlietošanu.
II daļa
Temats: Kopienas līdzfinansētie projekti un Siemens "melnās kases”
Grieķijas un Vācijas tiesu iestādes turpina izmeklēt Siemens "melnās kases”, ko uzņēmums izmantoja, lai kukuļotu politiskās partijas un amatpersonas ar nolūku iegūt lielus valsts sektora darbus un piegādes līgumus. Vācijas tiesas jau ir izvirzījušas apsūdzību augstai uzņēmuma bijušajai amatpersonai, kas ir izteikusi pieļāvumu, ka "melnās kases” ir bijušas arī Grieķijā.
Tā kā šie kukuļi var attiekties arī uz Kopienas līdzfinansētiem projektiem, vai Komisija var pateikt, vai OLAF vai kāds cits no tās dienestiem izmeklē šādu projektu piešķiršanas procedūru un īstenošanas likumību?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Šie jautājumi vienmēr ir ļoti sarežģīti un nopietni. Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs (OLAF) ir pilnvarots izmeklēt lietas saistībā ar ES līdzekļiem, ja ir pietiekami nopietnas aizdomas par krāpšanu vai nelikumībām, kas izdarītas pret Eiropas Savienības finanšu interesēm.
Gadījumos, kad projektus līdzfinansē ES fondi - kā tas ir gadījumā ar struktūrfondiem - dalībvalstīm un Komisijai ir kopīga atbildība par šo līdzekļu pārvaldību. Šajā sakarā dalībvalstīm ir primārā atbildība par izdevumu sadalījumu un nepieciešamajām kontrolēm. Turklāt par šādu kontroļu un izmeklēšanu rezultātiem un iespējamo krāpšanu vai nelikumību ziņošanu OLAF, kā godājamajam deputātam varbūt zināms, ir reglamentējoši noteikumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1681/94, kas nosaka, ka dalībvalstīm atbilstīgā posmā ir jāziņo Komisijai detaļas par šādu iespējamās krāpšanas vai nelikumību lietu izmeklēšanu. Turklāt, ja vien tas tiek atzīts par piemērotu, OLAF uztur ciešus sakarus ar valsts kompetentajām iestādēm par progresu šādās lietās.
Par lietām, uz kurām atsaucas godājamais deputāts, OLAF ir informējis Komisiju, ka tas ir lietas kursā par šīm izskatāmajām lietām Vācijā un Grieķijā, bet līdz šim neviena šo dalībvalstu tiesu iestāde nav prasījusi OLAF tiešu palīdzību lietās, kurās iesaistīts Siemens saistībā ar struktūrfondiem. Turklāt Komisija varētu norādīt uz atbildi, kas jau tika dota godājamajam deputātam uz viņa rakstisko jautājumu, kurā teikts, ka saskaņā ar Regulas (Euratom, EK) Nr. 2185/96 3. pantu ekonomikas operatorus nekontrolē vienlaikus gan Komisija, gan dalībvalstis uz vienu un to pašu faktu pamata saskaņā ar Kopienas nozaru noteikumiem vai valsts tiesību aktiem. Turklāt Komisija var jebkurā brīdī sākt pienākumu neizpildes procedūru pret dalībvalsti uz EK līguma 226. panta pamata, ja ir pietiekami elementi, kas norāda uz Kopienas publiskā iepirkuma tiesību aktu pārkāpumu. Attiecībā uz konkrētajām lietām, uz kurām norādījis godājamais deputāts, Komisijai nav šādu elementu, kas varētu pamatot pienākumu neizpildes procedūras uzsākšanu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Komisār, tieši to es jums jautāju. Jūs ļoti labi zināt, ka Siemens, kas ir liels un vecs uzņēmums, ir ieguvis vairākus miljonus euro vērtus līgumus no līdzfinansētām programmām. Tas atrodas Vācijā un ir ieguvis līgumus Grieķijā un citur. Ir zināmi apvainojumi un pieņēmumi par tā kukuļošanas un korupcijas darbībām.
Kā jūs varat būt tik pārliecināts, ka tas neizmantoja tās pašas metodes un tās pašas "melnās kases” līdzfinansētajām programmām? Komisār, cik ilgi jūs gatavojaties slēpties aiz izmeklēšanām, kas notiek Vācijā un Grieķijā? Jūs varat darboties pēc savas iniciatīvas. Vai jūs gatavojaties kā kompetents komisārs pieprasīt OLAF izmeklēt šo lietu vai nedarīsiet neko, jo baidāties no milža, ko sauc Siemens?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Nē, es nebaidos no Siemens un labprāt nosūtītu OLAF izmeklēt šīs lietas, bet, protams, ir noteikts skaidrs juridisks ietvars, kurā mēs varam rīkoties un sākt izmeklēšanu. Mēs sekojam notikumu gaitai, kā jau teicu, un mēs varam mudināt dalībvalstis, un varam pieprasīt, lai tās informē mūs (jebkurā gadījumā tām ir pienākums mūs informēt) un lai darbojas aktīvi. Bet pašlaik ir jābūt norādei un dalībvalstu lūgumam par OLAF palīdzību. Līdz šim tas tā nav bijis, bet mēs sekosim notikumiem.
Mums ir skaidrs un dažkārt ļoti delikāts atbildību un pienākumu sadalījums starp dalībvalstīm un kopienas struktūrām. Tā tas ir - jo īpaši tur, kur izmeklēšanas noteikumi ir precīzi definēti.
Priekšsēdētāja
Jautājums Nr. 44 zaudē spēku jo tā autors Heaton-Harris kungs nav klāt.

Temats: Administratīvie jautājumi un Lisabonas Līgums
Vai Komisija varētu detalizēti aprakstīt pārmaiņas ES kompetencēs, kas attiecas uz Administrācijas ĢD, kuras Lisabonas Līgums būtu ieviesis? Vai Komisija plāno ieviest kādu no šīm reformām?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Lisabonas Līgumā ir trīs galvenie grozītā Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumi, kas attiecas uz administratīvajām lietām: 197. pants par administratīvo sadarbību, 298. pants par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas administrāciju un 336. pants par Civildienesta noteikumiem.
197. pants paredz, ka ES veic pasākumus, izņemot jebkādu saskaņošanu, lai atbalstītu dalībvalstu centienus uzlabot savu spēju īstenot ES tiesību aktus. Ir grozīts 336. pants, lai pārveidotu iestāžu civildienesta noteikumu pieņemšanas procedūru par parastu likumdošanas procedūru, tas nozīmē - normālu koplēmuma procedūru; pašreiz Padome lemj ar kvalificētu balsu vairākumu par Komisijas priekšlikumu pēc apspriešanās ar citām institūcijām.
Jaunais 298. pants prasa regulu pieņemšanu, kas nodrošinātu "atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas administrāciju”, ko mēs jau mēģinām darīt, negaidot Lisabonas Līguma galīgo stāšanos spēkā.
Nirj Deva
Vai es varu pateikties komisāram par ļoti skaidro atbildi un apsveikt viņu ar atklāta un efektīva Komisijas darbības veida īstenošanu, neraugoties uz to, ka Lisabonas Līgums nekad neieraudzīs dienas gaismu?
Bet vai Komisija, to sakot, plāno ieviest kādu no tām reformām, kurām nav vajadzīga Lisabonas Līguma stāšanās spēkā, - piemēram, par iespēju uzlabošanu īstenot ES tiesību aktus par Civildienesta noteikumiem?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Man ir jāsaka, godājamais deputāt, ka mēs ik dienu cenšamies uzlabot administrācijas darbu, un tagad man ir intensīvas debates ar mūsu personāla arodbiedrībām par noteikumiem attiecībā uz parlamentārajiem palīgiem, kas arī ir daļa no Civildienesta noteikumiem. Tas noteikti radīs lielāku pārredzamību un lielāku skaidrību šajā - līdz šim problemātiskajā - jomā. Tādēļ mēs esam ļoti priecīgi, ka esam atvēruši daudzas tīmekļa vietnes, kas ārkārtīgi uzlabo mūsu darbību pārredzamību.
Tā šis darbs turpinās. Attiecībā uz Civildienesta noteikumiem, kas ir solīds dokuments, - tas ir milzīgs un sarežģīts projekts, ja mēs tiešām gribam veikt pārmaiņas. Mēs varbūt apspriedīsim ar Parlamentu iespējamos grozījumus nākamajā sasaukumā, bet nelielas reformas notiek. Iekšējā kārtībā mēs nesen esam mainījuši noteikumus par tā sauktajiem "karjeras attīstības pārskatiem”. Tātad pārmaiņas notiek praktiski katru dienu.
Reinhard Rack
(DE) Komisār, jūs atsaucāties uz faktu, ka Komisijai ir jāveic un tā veiks pastāvīgas pārmaiņas un uzlabojumus savos Civildienesta noteikumos. Viens no pēdējo gadu notikumiem, kas ir radījis nopietnas bažas, ir tas, ka liela daļa darba - patiesībā arvien vairāk un vairāk - tiek nodota aģentūrām un citām administratīvām vienībām. Vai tas nav vienotas administrācijas principa pārkāpums, īpaši administrācijas politiskās kontroles vienveidības pārkāpums?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Šis ir labs jautājums, kas ir bieži apspriests arī Parlamenta Budžeta kontroles komitejā. Kā par administrāciju, revīziju un cīņu pret krāpšanu atbildīgais komisārs es, protams, esmu ļoti nobažījies; mana kolēģe Dalia Grybauskaitė un es vienmēr uzdodam jautājumus par jaunu struktūru radīšanas nepieciešamību, un mēs pastāvam uz to, lai šo jauno struktūru noteikumi būtu tikpat pārskatāmi un skaidri kā tie, kas ir mūsu galvenajās struktūrās un birojos.
Tādu aģentūru veidošana, kas var būt elastīgākas un precīzākas ES politikas īstenošanā, ir galvenokārt politikas veidošanas lēmums. Tas tiek plaši apspriests šeit, Parlamentā, un daudzos atsevišķos gadījumos tiek atbalstīts.
Es varu būt birokrāts, kas vienmēr uzdod jautājumus par to, kā revidēt un kā kontrolēt šīs aģentūras, bet tajā pašā laikā es nedomāju, ka zināms ES institūciju sadalījums vai zināms ES institūciju izvietojums visā Eiropā būtu slikta ideja. Tādēļ līdzsvarosim un svērsim abas puses: politikas veidošanas vajadzības un ieguvumus, no vienas puses, un administratīvo skaidrību un revīzijas skaidrību - no otras. Mēs esam centušies visos lēmumos panākt zināmu līdzsvaru.
Temats: Varas ļaunprātīga izmantošana un to ierēdņu korupcija, kuri strādā Eiropas Savienības iestādēs
Diezgan bieži Eiropas sabiedrisko domu satricina ziņojumi par ES amatpersonu varas ļaunprātīgu izmantošanu un korupciju. Vai Komisija var sniegt detaļas par šīs problēmas mērogu pēdējos mēnešos, šajā gadā kopumā un iepriekšējā gadā salīdzinājumā ar agrākajiem gadiem?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Man vispirms jāsaka, ka Komisijai nav norāžu, ka tajā ir vairāk krāpšanas gadījumu nekā citās organizācijās. Komisija norāda, ka Lielbritānijas Lordu palāta speciālā ziņojumā secināja, ka nav pierādījumu plašai korupcijai Komisijā un ka krāpšanas līmenis attiecībā pret ES budžetu nav augstāks nekā salīdzināmās valsts izdevumu programmās, ieskaitot programmas Lielbritānijā.
OLAF vidēji uzsāk aptuveni 40 iekšējās izmeklēšanas gadā par amatpersonu nodarījumiem visās ES institūcijās. Aptuveni pusē šo lietu tas secina, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, kas var būt administratīvi, disciplināri, tiesiski, finansiāli vai pat likumdošanas, vai arī dažu šo pasākumu apvienojums.
Komisijas neiecietības politika un oficiāls pienākums amatpersonām nekavējoties ziņot par nopietniem pārkāpumiem paaugstina modrību pret iespējamo krāpšanu vai korupciju. Tas tomēr var izraisīt arī daudzu tādu izmeklēšanu uzsākšanu, kurās sākotnējās aizdomas galu galā izrādās nepamatotas.
Attiecībā uz Komisiju 15 tās darbinieki tika pakļauti disciplināriem pasākumiem 2007. gadā salīdzinājumā ar vidēji pieciem darbiniekiem no 2004. līdz 2006. gadam. Par dažādiem pārkāpumiem 2007. gadā sankcijas tika piemērotas septiņos gadījumos, tostarp par ārējām darbībām, kas nav savienojamas ar amata cieņu, neatļautu prombūtni un finanšu pārkāpumiem.
Civildienesta noteikumos ir paredzēta labi izstrādāta disciplinārā sistēma ar iespējamām sankcijām no vienkārša brīdinājuma līdz pazemināšanai amatā un - visnopietnākajos gadījumos - līdz atlaišanai ar pensiju tiesību samazināšanu vai bez tās. Turklāt darbinieku var pakļaut personīgai finansiālai atbildībai par kaitējumu, ko radījis viņa vai viņas personīgais pārkāpums.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, jums nav jāieņem šāda aizsardzības pozīcija. Pašreizējā Komisija noteikti var būt lepna, ka salīdzinājumā ar Santer kunga Komisiju to var pielīdzināt svētajam Franciskam. Tomēr ir viens cits punkts, ko es gribu pajautāt: vai jebkad kāds no Eiropas Savienības administratīvajiem darbiniekiem ir ticis arestēts un notiesāts, nevis vienkārši atlaists no amata?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Kā es jau sacīju, mums ir izskatīšanā dažas lietas, bet līdz šim pēdējo sešu gadu laikā mēs neesam pabeiguši nevienu krimināllietu. Neviens Eiropas Komisijas ierēdnis nav notiesāts. Mums ir dažas nepabeigtas lietas, bet tās visas ir nacionālajās tiesās. Turklāt kopš 2002. gada Komisija ir atcēlusi imunitāti. Ja ierēdņa pārkāpums ir jāizmeklē, Komisija pieņem lēmumu par imunitātes atcelšanu. Mēs esam atcēluši imunitāti sakarā ar krimināllietām 35 darbiniekiem, un līdz šim puse no viņiem ir attaisnoti, un viņu lietas slēgtas. Dažas lietas vēl turpinās, un vēl nav bijuši krimināli notiesājoši spriedumi. Tāda ir situācija attiecībā uz krimināllietām pret Komisijas ierēdņiem. Mēs esam gluži pārliecināti, ka būs arī dažās sodāmības, taču dažu valstu jurisdikcijās tas prasa ilgu laiku. Mēs noteikti sadarbojamies ar visām šīm izmeklēšanām.
Reinhard Rack
(DE) Komisār, jūs tikko pieminējāt faktu, ka korupcija kā tiesā sodāms nodarījums ir jāizmeklē un jāsoda nacionālajās jurisdikcijās. Vai vairākums šādu lietu - un es pieņemu, ka tā tas ir - ir Beļģijas lietas, un vai ierēdņi citās dalībvalstīs tiek apsūdzēti korupcijā?
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Vairākums vai varbūt visas šīs lietas ir Beļģijas tiesās, jo amatpersonas atrodas Beļģijā. Tādēļ vairākums lietu ir Beļģijā un arī Luksemburgā.
Priekšsēdētāja
Tā kā nākamie jautājumi attiecas uz vienu un to pašu tematu, tie tiks ņemti kopā.
Temats: Ietekmes novērtējums par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB)
Uzrunā EKON komitejai šī gada jūnijā komisārs L. Kovacs atsaucās uz KKUINB ietekmes novērtējumu, ko viņš aprakstīja kā "izšķirošu” viņa ierosinātajam tiesību akta priekšlikumam. Vai Komisija var sīkāk paskaidrot par šo ietekmes novērtējumu un apstiprināt, ka, ja tas izrādīsies nelabvēlīgs KKUINB priekšlikumam, Komisija noliks malā šāda tiesību akta priekšlikuma plānus?
Temats: Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)
Kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz apspriedēm par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes ieviešanu un, ņemot vērā Īrijas elektorāta Lisabonas balsojumā paustās bažas par šo jautājumu, vai Komisija ir kaut kādā veidā mainījusi savu pieeju?
László Kovács
Komisijas loceklis. - Kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) ietekmes novērtējums pašlaik tiek veikts. Šis novērtējums ietvers vairākus iespējamos variantus ES līmeņa uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmai.
Saskaņā ar Komisijas pašreizējo praksi šāda veida priekšlikumam ir jāpievieno ietekmes novērtējums, kas sagatavots atbilstīgi pamata analītiskajiem soļiem, kuri noteikti ietekmes novērtējuma pamatnostādnēs. Galvenie analītiskie soļi ir: identificēt problēmu, definēt mērķus, attīstīt galvenos politikas variantus, analizēt to ietekmi, salīdzināt variantus un izklāstīt politikas uzraudzību un novērtēšanu.
Novērtējums sniegs pārrobežu uzņēmumu ienākuma nodokļa šķēršļu iekšējā tirgū aprakstu un to pastāvēšanas pierādījumus, kā arī definēs mērķus, kas jāsasniedz reformai. Tiks analizēti alternatīvi politikas varianti, ieskaitot KKUINB, kas varētu novērst šķēršļus, un novērtēta to ekonomiskā, vides un sociālā ietekme.
Attiecībā uz visbūtiskākajiem dažādu politikas variantu ietekmes veidiem novērtējums mēģinās noteikt: a) alternatīvo ienākuma nodokļa reformas variantu ekonomisko ietekmi uz ES konkurētspēju, uz ES ekonomikas un labklājības izaugsmi; b) to attiecīgo ietekmi uz uzņēmumu atbilstības izmaksām un c) jo īpaši to attiecīgo ietekmi uz valstu uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzēm un uz nodokļu administrācijas izmaksām.
Ir sasniegts ievērojams progress ietekmes novērtēšanas sagatavošanā, bet darbs vēl nav pabeigts. Kad ietekmes novērtējums būs pabeigts un būs novērtēti dažādie varianti, Komisija izdarīs nepieciešamos secinājumus. Tas, ka Komisija veic ietekmes novērtējumu, nenozīmē, ka priekšlikums noteikti tiks izvirzīts.
Eoin Ryan
Sacīt, ka esmu vīlies atbildē, būtu maigi sacīts: tieši to pašu jūs sacījāt mums pagājušā gada jūnijā. Jūs sacījāt, ka mums tas būs septembrī. Man ir jāsaka, ka klīst ļoti stipras baumas, ka jūs esat saņēmis starpposma ziņojumu par KKUINB. Jūs neesat to oficiāli pieņēmis, bet es pieļauju, ka šis ziņojums nav labvēlīgs KKUINB idejai un mums tas nav pieejams tāpēc, ka jūs neesat to oficiāli pieņēmis.
Es vēlētos jums vaicāt, vai tas ir tā, un tad tas ir ārkārtīgi negodīgi, jo šis ir jautājums, kuru mēs esam apsprieduši jau ilgu laiku. Par to ir liels satraukums abās pusēs, un es uzskatu, ka jums ir jāparāda mums šis ziņojums vai starpposma ziņojums, lai mēs varētu redzēt, kāda ir ziņojuma nostāja šajā ļoti, ļoti svarīgajā jautājumā. Es ļoti stingri lūgtu jūs to izdarīt. Es domāju, ka ir nepareizi, ja jūs esat saņēmis starpposma ziņojumu un nerādāt to mums tāpēc, ka tas neuzrāda to, ko Komisija vēlas šajā jautājumā.
Marian Harkin
Es vēlos papildināt Ryan kunga komentārus. Konkrētais jautājums bija šāds: ja novērtējums izrādās nelabvēlīgs, vai jūs atliksiet KKUINB ieviešanas plānus? Un šis jautājums netika atbildēts.
Ir bijuši arī vairāki citi novērtējumi - ko acīmredzot nav veikusi Komisija -, kuri ir parādījuši, ka daudzējādā ziņā KKUINB sabruktu zem sava svara.
Bet, tā kā jūs neatbildējāt uz uzdoto jautājumu, es vēlos uzdot jums vēl vienu vai divus jautājumus. Vai jūs nepiekristu, ka tā ir vienkāršošana? Tagad mums ir 27 nodokļa bāzes. Ar KKUINB būtu 28. Ja tā darbotos, vai jūs nepiekristu, ka tā grautu Eiropas spēju piesaistīt tiešus ārzemju ieguldījumus, jo vienā valstī maksājamo daudznacionālo uzņēmumu nodokli vairs nenoteiktu šīs valsts tiesību akti, bet gan norāde uz sarežģītu formulu, ko varētu aprēķināt tikai, atskatoties pagātnē. Citiem vārdiem, nekādas politikas noteiktības, un tas vairāk par visu atbaidīs ārvalstu tiešos ieguldījumus. Es, lūdzu, vēlos jūsu viedokli par to, komisāra kungs.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Jā, ir taisnība, ka mēs gatavojamies iesniegt priekšlikumu šī gada rudenī, bet jums ir jāsaprot, ka tādā ambiciozā projektā kā KKUINB nav iespējams precīzi paredzēt, kad mēs būsim gatavi iesniegt priekšlikumu, jo tas ir atkarīgs no ietekmes novērtējuma pabeigšanas un tā analīzes Komisijā.
Attiecībā uz korelāciju starp Īrijas referendumu par Lisabonas Līgumu un KKUINB es vēlos uzsvērt, ka Komisija izmanto izsvērtu pieeju, kas pamatota uz plašu apspriešanu un visu KKUINB aspektu detalizētu izpēti. Komisija apzinās jautājumus, ko izvirzījis elektorāts Īrijā referenduma laikā par Lisabonas Līgumu. Tomēr es gribētu norādīt, ka Lisabonas Līguma noteikumiem nav nekādas tiešas ietekmes uz procesu, kurā dalībvalstis galu galā izlemj par jebkuru priekšlikumu par iespējamo Komisijas priekšlikumu par KKUINB.
(Eoin Ryan starpsauciens no zāles)
Priekšsēdētāja
Es atvainojos, Ryan kungs. Reglaments atļauj jums uzdot papildu jautājumu. Es nedodu jums vārdu.
Temats: ES un Ķīnas muitu sadarbība
Kāds ir Komisijas vērtējums par ES un Ķīnas muitu sadarbības organizācijas un efektivitātes līmeni?
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, vai es varu atbildēt uz Ryan kunga komentāriem ļoti īsi? Es tikai vēlos jums sacīt, ka jūs drīz saņemsiet pilnīgu, juridiski pamatotu atbildi no mana biroja vadītāja. Tad jūs sapratīsiet mūsu nostāju.
Attiecībā uz otro jautājumu - muitas sadarbība ir ES un Ķīnas stratēģiskās partnerības svarīga daļa. ES un Ķīnas Nolīgums par muitas sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību ar Ķīnu nodrošina šīs sadarbības tiesisko pamatu. ES un Ķīnas Apvienotā muitas sadarbības komiteja sanāk vienu reizi gadā, lai pārskatītu un pārvaldītu Nolīguma īstenošanu.
Saskaņā ar Muitas sadarbības nolīgumu ES un Ķīna attīsta būtisku mijiedarbību galvenajās muitas jomās, kas organizētas, lai skaidri atspoguļotu Eiropas Kopienas intereses.
Preču viltošanas problēma ir mūsu galvenā prioritāte attiecībā uz Ķīnu, kas ir lielākais avots, no kura viltotās preces šķērso ES ārējās robežas. Manu vizīšu laikā 2008. gada janvārī un aprīlī es panācu vienošanos ar ķīniešu partneriem par vērienīga Rīcības plāna izstrādāšanu par intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) nostiprināšanu ar konkrētiem mērķiem un pasākumiem, kas jāpieņem ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmei decembrī. Tam ir jāietver, cita starpā, informācijas apmaiņas sistēma par IĪT riskiem, operatīvo amatpersonu apmaiņas programma un sadarbība partnerību attīstībā ar uzņēmējdarbības kopienām Ķīnā un Eiropas Savienībā.
Piegādes ķēžu nodrošināšana ir vēl viens būtisks ES un Ķīnas muitas sadarbības aspekts. Kopējais izmēģinājuma projekts par drošu tirdzniecības ceļu darbojas kopš 2007. gada novembra ar trīs ostu piedalīšanos - Šenžeņa Ķīnā, Roterdama Nīderlandē un Felikstova Apvienotajā Karalistē.
Šī projekta mērķis ir nostiprināt drošību, vienlaikus veicinot tirdzniecību starp ES un Ķīnu ar modernas tehnoloģijas izmantošanu un iepriekšējas informācijas apmaiņu. Tajā pašā laikā tas palīdzēs labāk apkarot nelikumīgo preču tirdzniecību. Turklāt izmēģinājuma projekta mērķis ir augsnes sagatavošana nākotnes nolīgumam par drošības pasākumu savstarpēju atzīšanu un Apstiprinātu ekonomisko izpildītāju (AEI) un tā Ķīnas partnerorganizāciju. Tas ietver sadarbību tādās svarīgās jomās kā Ķīnas drošības tiesību aktu pielāgošana, informācijas apmaiņa un riska analīze. Vienlaikus Ķīna ir pieņēmusi un īstenojusi no 2008. gada 1. aprīļa savus tiesību aktus par AEI, kas šķiet ļoti līdzīgi Eiropas Kopienas koncepcijai.
ES un Ķīna pastiprina sadarbību arī citās svarīgās jomās. ES un Ķīnas nolīgumu par tirdzniecības ar narkotiku prekursoriem koordinētām pārbaudēm ir paredzēts parakstīt nākamajā ES un Ķīnas augstākā līmeņa sanāksmē, un tas ļaus efektīvāk apkarot tirdzniecību ar nelegālām narkotikām.
Mēs vienojāmies tālāk pastiprināt sadarbību, lai apkarotu krāpšanu, izveidojot savstarpējas palīdzības mehānismu.
Eiropas Krāpšanas novēršanas birojs (OLAF) ir komandējis vienu aģentu uz Ķīnu, lai atbalstītu biroja pretkontrabandas un pretviltošanas darbības, jo īpaši attiecībā uz cigarešu kontrabandu.
ES ir gatava turpināt palīdzēt Ķīnai muitas darbības spējas palielināšanā, arī ar nesen publicēto muitas dokumentu izmantošanu.
Lai gan mēs esam guvuši panākumus muitas sadarbības pastiprināšanā ar Ķīnu, ir jāveic turpmāki pasākumi, īpaši attiecībā uz preču viltošanas un pirātisma apkarošanu. Iepriekšminēto iniciatīvu pienācīga īstenošana, īpaši ierosinātā IĪT piemērošanas rīcības plāna īstenošana, noteiks šīs sadarbības efektivitātes līmeni.
Georgios Papastamkos
(EL) Paldies par jūsu atbildi, komisāra kungs. Tirdzniecības deficīts starp ES un Ķīnu 2007. gadā sasniedza 160 miljonus euro par sliktu Eiropas Savienībai. Lielā mērā šis deficīts ir nepilnīgas muitas sadarbības starp ES un Ķīnu rezultāts. Blakus skaitļiem mēs esam arī stipri ieinteresēti - kas ir pilnīgi saprātīgi - sabiedrības veselībā, Eiropas patērētāju aizsardzībā un, protams, Eiropas produktu konkurētspējā.
Es ticu, ka šīs kontroles tiks tuvākajā nākotnē pastiprinātas, lai mēs varētu aizsargāt sabiedrības intereses, par kurām es runāju.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Es pilnīgi piekrītu jūsu bažām - manuprāt, preču viltošana ir kaut kas daudz lielāks par finansiālu problēmu.
Vispirms tas ir juridisks jautājums - intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums.
Otrkārt, tā ir finansiāla vai ekonomiska problēma, jo tā grauj dalībvalstu ienākumus, kā arī oriģinālos produktus ražojošā uzņēmuma peļņu, un var pat radīt darbavietu zaudējumu mūsu dalībvalstīs.
Bet, treškārt - un tās ir manas īstās raizes -, tā ir jauns drauds mūsu pilsoņu drošībai un veselībai, un pat dzīvībai, jo, kā jūs ļoti skaidri uzsvērāt, tas ir patērētāju aizsardzības jautājums. Kad es pirmo reizi uzzināju, ka ES muita ir konfiscējusi kravu ar medikamentiem un farmaceitiskajiem līdzekļiem sirds un asinsvadu slimību ārstēšanai, kuru ampulās bija ķieģeļu pulveris un dzeltenā krāsa, es biju tiešām satriekts.
Tādēļ tas ir daudz kas vairāk, nekā finanšu vai juridisks jautājums. Tas ir mūsu pilsoņu drošības jautājums, un mums ir jādara viss, ko spējam.
Es varu sacīt, ka tagad esmu daudz optimistiskāks - aprīlī es tikos ar savu kolēģi, jauno ministru, kas ir atbildīgs par muitu Ķīnā. Pat ar viņa priekšteci es sajutu dažas pozitīvas pārmaiņas ķīniešu stilā, viņu sarunu vešanas veidā. Kopš 2005. gada tas ir kļuvis arvien konkrētāks, arvien precīzāk orientēts, un Ķīna ir veikusi dažus pasākumus. Piemēram, viņi pat ir grozījuši tiesību aktus attiecībā uz preču viltošanas apkarošanu.
Tomēr jums ir taisnība, ka tas viss vēl nedarbojas optimālā veidā. Tādēļ mēs uzsākām rīcības programmu, un es ļoti skaidri pateicu savam jaunajam partnerim, ka mēs sagaidām no Ķīnas konkrētus pasākumus un konkrētus rezultātus tirgū, un es domāju, ka viņš saprata vēstījumu.
Vēl viens vai divi cēloņi manam optimismam: pirmkārt, Ķīna, kas ir topoša lielvalsts, kurai ir arvien lielāka nozīme pasaules ekonomikā un pasaules politikā, manuprāt, nevar atļauties tikt iesaistīta, tikt uzskatīta par vislielāko viltoto preču ražotāju. Otrkārt, Ķīna arvien vairāk ir mērķa valsts. Gluži nesen mēs uzzinājām par ķīniešu viltoto piena pulveri, kas izraisīja vairāku bērnu nāvi. Tādēļ tā ir ne tikai izcelsmes valsts, bet arī mērķa valsts, mērķis preču viltotājiem.
Avril Doyle
Kā Eiropas Parlamenta delegācijas attiecībām ar Ķīnas Tautas Republiku locekle es ar interesi atzīmēju jūsu atbildi.
Vai vispār ir bijis kāds uzlabojums Ķīnas atbaidošajā preču viltojumu un intelektuālā īpašuma zādzību raksturojumā, kopš tā pievienojās PTO, un kādi pasākumi ir vērsti pret Ķīnu, lai panāktu uzlabojumu šajā jomā?
Jūs minējāt EK un Ķīnas Apvienoto muitas komiteju. Kas tajā pārstāv EK pusi, un kādas ir kvalifikācijas prasības, lai kļūtu par tās locekli?
Mans pēdējais jautājums: vai šai apvienotajai komitejai ir darba uzdevums risināt dažādu atkritumu produktu tirdzniecību no Eiropas uz Ķīnu to apglabāšanai?
László Kovács
Komisijas loceklis. - Viens no skaitļiem, uz kuriem es varu atsaukties savā atbildē ir tas, ka 2005. gadā vairāk nekā 80 % no viltotajiem produktiem nāca no Ķīnas. Tagad šī daļa ir aptuveni 60 %. Domāju, ka būtu priekšlaicīgi sacīt, ka tas ir Muitas sadarbības nolīguma rezultāts un ikgadējās Muitas sadarbības komitejas sanāksmes rezultāts, bet es esmu visai drošs, ka starp abiem ir zināma korelācija.
Kā jau esmu sacījis, Ķīnas tiesību aktos ir izdarīti grozījumi: viltotu preču ražošana un izplatīšana tagad ir kriminālkodeksa elements, kas agrāk tā nebija, un ir ieviestas arī muitas kontroles. Es neteiktu, ka šīs eksporta kontroles ir sistemātiskas un plašas. Tām ir drīzāk epizodisks un gadījuma raksturs, taču arī tas ir solis uz priekšu. Šie ir konkrētie fakti, kas liecina, ka Ķīna ir vairāk gatava sadarbībai un uztver to nopietnāk. Es jau esmu runājis par ķīniešu motivāciju.
Apvienotās muitas sadarbības komitejas līdzpriekšsēdētāji ir ministrs no Ķīnas puses un es no ES vai EK puses, bet apvienotajā komitejā ir pārstāvētas arī visas dalībvalstis ekspertu līmenī. Viņiem ekspertu līmenī ir vairāk nekā viena sanāksme gadā. Reizi gadā tiekas arī abi apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji un apspriež jautājumus.
Temats: Drošības pasākumu finansēšana Eiropas reģionālajās lidostās
Līdz 2008. gada beigām Komisijai ir jāpublicē ziņojums par drošības pasākumu finansēšanu Eiropas lidostās, kas var novest pie jauna tiesību akta priekšlikuma par šo jautājumu.
Tā kā drošības izdevumi veido smagu slogu Eiropas reģionālajām lidostām, vai Komisija var pateikt, kādus risinājumus tā uzskata par nepieciešamiem, lai palīdzētu reģionālajām lidostām pārvaldīt pieaugošās drošības izmaksas? Turklāt - vai Komisija plāno ieviest jaunus pasākumus, kas uzliktu par pienākumu dalībvalstīm daļēji finansēt drošību Eiropas reģionālajās lidostās?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, saskaņā ar 2008. gada Regulas Nr. 300 par kopējiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā 22. panta saistībām un ar atcelto iepriekšējo regulu Komisija šī gada decembrī iesniegs ziņojumu par drošības pasākumu izmaksu finansēšanu Eiropas lidostās.
Ņemot vērā šo situāciju, Komisija pārskata apspriežu ar ieinteresētajām pusēm un dalībvalstīm rezultātus, lai noteiktu saturu jaunam tiesību akta priekšlikumam par šo jautājumu. Komisija sniegs savus secinājumus šajā ziņojumā, un, lai reaģētu uz dažiem apspriešanas laikā uzdotajiem jautājumiem, Komisiju var arī aicināt veikt tālākus pasākumus šajā jomā.
Seán Ó Neachtain
Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos iegūt vairāk informācijas. Ko tieši Komisija gatavojas darīt, lai palīdzētu lidostām, kuras ir cietušas no šīm izmaksām? Manā vēlēšanu apgabalā Īrijas ziemeļrietumos ir piecas lidostas, un tām ir ļoti grūti izdzīvot uz tām izdarītā ekonomiskā spiediena dēļ. Tās ietver divas starptautiskās lidostas - Šenonas lidostu un Īrijas Rietumu lidostu - kopā ar trim citām reģionālām lidostām. Ko Komisija var darīt, lai palīdzētu šīm lidostām izdzīvot un ļautu tām darboties ekonomiski?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Ó Neachtain kungs, baidos, ka nevaru sniegt jums tūlītēju konkrētu atbildi, kādu jūs vēlētos. Tomēr Komisija pārskata un analizē tās noturēto apspriežu rezultātus, lai izlemtu, vai, kā un kādā mērā, ņemot vērā dalībvalstu nostāju, ja tās risina jautājumu atsevišķi, mums ir jāpabeidz apspriežu pārskatīšana.
Tiklīdz mēs būsim pabeiguši apspriežu pārskatīšanu, ja vēlaties, es jūs informēšu tieši, un jebkurā gadījumā mēs iesniegsim ziņojumu par visu šo sektoru pirms gada beigām, kā jau sacīju. Tas ir tikai dažu nedēļu gaidīšanas jautājums, kuru laikā mūsu amatpersonas veiks visu apspriežu galīgo novērtējumu. Mans birojs un mans personāls ir pieejams, lai sniegtu jums visu nepieciešamo informāciju, kas vajadzīga jūsu ziņojumam elektorātam.
Manolis Mavrommatis
(EL) Komisār, atceroties, ko jūs tikko sacījāt, vai būtu iespējams novērtēt drošības prasības katrā dalībvalstī un reģionālajās lidostās - jo tāds bija jautājums - tur, kur to ir daudz, piemēram, Grieķijas salās, Itālijā, Spānijā un Portugālē?
Jūs acīmredzot zināt, cik daudz ir salu un cik daudz šādu teritoriju; tādēļ - vai finansējums no jūsu kopējā budžeta būs proporcionāls un diferencēts?
Paul Rübig
(DE) Mēs zinām , ka izmaksas acīmredzot tiek pārliktas uz pasažieriem. Tādēļ arī ir vajadzīga diferenciācija. Tagad vairs nav tik liela atšķirība, vai jūs izmantojat vilcienu, piemēram, TGV vai citu ātrgaitas vilcienu, vai lidmašīnu. Taču, ja jūs vērtējat drošības pasākumus dzelzceļa stacijās un lidostās, droši vien ir vajadzīga saskaņošana. Vai jūs domājat, ka šeit ir iespējams ieviest identiskus juridiskus noteikumus?
Priekšsēdētāja
Komisār...
(Jim Higgins starpsauciens no zāles)
Es ļoti atvainojos, Higgins kungs, es esmu pieņēmusi divus papildu jautājumus, un tas ir viss, ko es varu pieņemt, un mēs esam tos izskatījuši, cik labi vien varam.
(Jim Higgins starpsauciens no zāles)
Reglaments paredz divus papildu jautājumus. Es atvainojos, bet es nevaru iesaistīties diskusijā ar jums. Tas nav godīgi pret tiem, kuru jautājumi vēl nav uzklausīti.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, es gribētu sacīt tiem deputātiem, kas reglamenta dēļ nevar saņemt atbildes uz jautājumiem, ko viņi gribētu uzdot, ka mani biroji ir pieejami, lai sniegtu jebkādu informāciju, ko viņi varētu pieprasīt un ko mēs spējam sniegt, atbildot uz viņu pieprasījumiem.
Attiecībā uz Mavrommatis kunga jautājumu - būtībā viņš jautāja, vai dalībvalstis var pieņemt stingrākus drošības pasākumus par tiem, ko paredz 2008. gada Regula Nr. 300 - dalībvalstis, protams, var izvēlēties piemērot stingrākus drošības pasākumus par tiem, kas izklāstīti regulējumā. Šie stingrākie pasākumi tomēr var ietekmēt iekšējo aviācijas tirgu, jo tie bieži atšķiras dažādās dalībvalstīs.
Ziņojumā, kas tiks publicēts, es jums apsolu, ļoti drīz, Komisija apsvērs, vai šie stingrākie pasākumi kropļo konkurenci starp aviolīnijām un lidostām. Attiecībā uz jautājumu par salu lidostām Komisija pārskata arī šo jautājumu jau sniegto atbilžu kontekstā. Salu lidostas, protams, ir iekļautas pētījumā, kas attiecas uz kopējo lidostu sistēmu. Jūs zināt, cik augstu Komisija vērtē tādus reģionus kā jūsu izcelsmes valsts salas, bet arī valstīs, ko es labāk pazīstu, ir salas, ko var sasniegt tikai ar lidmašīnu vai kuģi. Tādēļ Komisija pievērš lielu uzmanību šīm satiksmes līnijām.
Attiecībā uz Rübig kunga jautājumu Komisija pārskata dažādus variantus. Var izmantot sabiedriskos fondus, kas ir viens no iespējamiem risinājumiem aviācijas drošības izmaksu finansēšanai. Tādēļ nav sacīts, ka biļešu cenas būtu jāpaaugstina. Var izmantot arī citus finansēšanas veidus. Tomēr, lai būtu godīgs un sniegtu neformālu atbildi, es vēlētos uzsvērt, ka Komisija rūpīgi analizē visu savākto informāciju un, tiklīdz tā būs izanalizēta, pārskatīta un izlīdzsvarota, mēs mēģināsim izveidot priekšlikumu, kas ir līdzsvarots un atbilst Eiropas pilsoņu interesēm.
Rübig kungs, es gribētu sacīt jums to pašu, ko es teicu citiem godājamiem deputātiem, ka mani biroji ir vienmēr atvērti visiem deputātiem dažādu jautājumu noskaidrošanai un ka es esmu gatavs tikties ar jums, lai apspriestu jautājumus, kas saistīti ar transporta nozari.
Temats: Augstas kvalitātes transports un Eiropas Savienības mazo salu reģioni
Kādus pasākumus Komisija veiks, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai ilgtspējīgas un augstas kvalitātes transporta sistēmas un lai aizsargātu tās pilsoņu tiesības un drošību? Kā tā veicinās drošas transporta sistēmas izveidi (kuģis-lidmašīna-helikopters), kas aptvertu Eiropas Savienības mazo salu reģionus?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētājas kundze, šis jautājums kaut kādā veidā turpina Mavrommatis kunga uzdoto jautājumu. Lai garantētu ilgtspējīgu, augstas kvalitātes transportu Eiropā un aizsargātu pilsoņu tiesības un viņu drošību, mēs ierosinām piemērotu juridisku un normatīvu regulējumu Eiropas Parlamentam un Padomei, un pēc tā pieņemšanas nodrošināsim tā īstenošanu.
Atļaujiet man sniegt trīs piemērus: pasažieru tiesības, ilgtspējīgs transports un pasažieru drošība. Jūs arī lūdzāt mani sīkāk pastāstīt, kā šie centieni veicinās drošas transporta sistēmas ar kuģi, lidmašīnu vai helikopteru izveidi Eiropas Savienības mazo salu reģionos. Fundamentālā problēma šajā priekšlikumā ir finansējums. Tādējādi mēs nonākam pie iepriekšējā jautājuma temata.
Godājamie deputāti, es gandrīz varētu sacīt - kolēģi, - jo vienmēr apzinos, ka pats biju deputāts daudzus gadus -, mums ir vajadzīga skaidrība šajā jautājumā. Tas ir dalībvalstu un reģionālo iestāžu kompetencē izlemt par sakaru kvantitāti un kvalitāti mazo salu reģionos un starp šiem reģioniem un kontinentu. Komisijas loma ir sekundāra, un tā ietver divus ļoti atšķirīgus uzdevumus. No vienas puses, Komisija īsteno Eiropas kohēzijas politiku, kas atbalsta to reģionu attīstību, kuri ir nelabvēlīgos ģeogrāfiskos un dabas apstākļos. Kohēzijas politikas ietvaros Kopiena var sniegt līdzfinansējumu, lai uzlabotu salu reģionu pieejamību. No otras puses, Komisijai ir pienākums nodrošināt, ka transporta pakalpojumu sniedzējiem piešķirtais finansiālais atbalsts nekropļo konkurenci iekšējā tirgū pretēji kopējām interesēm.
Šo nodrošinājumu garantē Kopienas tiesību akti par iekšējo transporta tirgu. Valsts atbalstu augstas kvalitātes transportam uz salu reģioniem un to iekšienē Komisija nevar apstiprināt, jo sevišķi kompensāciju veidā par sabiedriskā pakalpojuma pienākumu. Tiesību akti, kas reglamentē iekšējo tirgu jūras un gaisa transporta nozarē, atstāj dalībvalstīm brīvu izvēli, kā organizēt sabiedriskā transporta pakalpojumus, kas saista salas ar kontinentu un citu ar citu, nodrošinot, ka visiem potenciālajiem transporta pakalpojumu sniedzējiem ir vienlīdzīgas iespējas sniegt attiecīgo transporta pakalpojumu.
Costas Botopoulos
Komisār Tajani, tā kā jūs runājāt itāļu valodā, man ir kārdinājums darīt tāpat, bet es atturēšos un runāšu grieķiski.
Komisār, mans jautājums neattiecās tik daudz uz finansēšanas jautājumu, ko ietvēra mana godājamā drauga Mavrommatis kunga jautājums, tas attiecās uz trim specifiskām lietām, uz kurām jūs atsaucāties un kuras es vēlos īpaši komentēt. Pirmā ir transporta standarts, kas ir ļoti svarīgs jautājums. Otrs ir īpašais mazo salu gadījums: kā jūs zināt, manā valstī ir ļoti daudz ļoti mazu salu, kas ir īpašs gadījums; un trešais punkts ir šo mazo salu iedzīvotāju domāšanas veids, jo viņi šajā konkrētajā gadījumā jūtas izolēti no pārējās Grieķijas un no Eiropas kopumā, kad mēs nespējam pievērst pietiekamu uzmanību viņu problēmām, jo īpaši transportam. Tādēļ mans jautājums ir politisks jautājums, kas iziet ārpus finansēšanas: vai jūs domājat, ka Eiropas Savienībai ir šeit jābūt arī politiski nozīmīgai?
Antonio Tajani
Es vēlētos pateikties godājamajam deputātam par atbildi man manā valodā. Man ir kārdinājums atbildēt jums sengrieķu valodā, ko esmu mācījies daudzus gadus - arī mana māte mācīja sengrieķu valodu daudzus gadus-, bet varbūt es varu pieļaut dažas kļūdas, un tādēļ jūs varētu mani nesaprast. Paldies jums tomēr par šo žestu.
Botopoulos kungs, es runāju tāpat, kad biju parlamenta deputāts, kurš ievēlēts no vēlēšanu apgabala ar daudzām mazām salām, tādēļ es labi apzinos to nopietnās sakaru problēmas, atrodoties tālu no terra firma, jo īpaši ziemās. Tā kā daudzas no šīm salām ir tūrisma objekti, vasarās kuģi pārvadā tūristus un arī saliniekus, tādēļ kādus trīs mēnešus viņiem nav nekādu grūtību šajā ziņā (jūnijs, jūlijs un augusts). Problēmas sākas septembrī, un tad ir reāls risks justies izolētiem.
Es ceru, ka Eiropas Komisija, kas gan nevar tieši lemt par šiem jautājumiem - es minēju to savā runā, mēs vienmēr atceramies subsidiaritātes principu - ,varēs sniegt atbalstu, piemēram, līdzfinansējot dažas transporta sistēmas bez iekšējā tirgus kropļošanas, lai radītu iespējas šiem pilsoņiem, kas ir arī Eiropas Savienības pilsoņi un kuriem ir tādas pašas tiesības uz mobilitāti kā citiem, kas dzīvo lielās pilsētās vai kontinentā, īpaši tiesības ceļot un saņemt piegādes, ieskaitot pārtikas piegādes un dažās salās arī ūdens piegādes.
Godājamais deputāt, es piekrītu jūsu bažām un atbalstu tās. Eiropas Komisija ar tās orientāciju uz pilsoņu tiesību aizsardzību visos laikos ir apņēmusies, kur vien iespējams un ciktāl to paredz pašreizējie tiesību akti, smagi strādāt, lai atbalstītu tos, kas dzīvo uz vismazākajām salām, piedāvājot praktiskus risinājumus to pilsoņu vajadzībām, kuri tiešām atrodas nelabvēlīgos apstākļos, jo īpaši ziemas mēnešos.
Es esmu pieejams jums un visiem Grieķijas deputātiem - un, protams, arī citiem deputātiem -, ja jūs vēlētos apspriest kādas iniciatīvas, ko jūs vēlētos pieņemt, lai risinātu mazo salu iedzīvotāju praktiskās problēmas.
Avril Doyle
Vai jūs varētu sīkāk pastāstīt par to tiesību aktu saturu, kas ir sagatavošanā, īpaši saistībā ar mazo salu reģionu piekļuves transporta ekonomisko ilgtspēju?
Vai es varu gūt apliecinājumu no jums, komisār, ka pašreizējo sabiedrisko pakalpojumu saistību režīmu nekādā veidā neietekmēs jūsu minētais nākotnes regulējums? Tas ir būtiski šo attālo reģionu ekonomiskai ilgtspējai.
Antonio Tajani
Paldies, cienījamā deputāte, par šo jautājumu. Es domāju, ka pieminēju to manā galvenajā runā, ar kuru es atbildēju uz jautājumu. Mūsu nolūks ir novērst jebkādu konkurences kropļošanu. Jebkurā gadījumā jebkāda iejaukšanās varētu būt tikai, lai kalpotu pilsoņu vajadzību risināšanai, netraucējot iekšējo tirgu un nekropļojot konkurenci, bet tikai, es atkārtoju, ar nolūku sniegt cilvēkiem, kas dzīvo teritorijās ar nelabvēlīgiem apstākļiem - galvenokārt ziemas mēnešos - iespēju būt tādiem pašiem pilsoņiem kā citi. Mūsu palīdzība būs orientēta, neradot ļaunumu nevienam, uz iespēju radīšanu šiem pilsoņiem dzīvot tādos pašos apstākļos, kādos dzīvo citi Eiropas Savienības pilsoņi.
Tādēļ es varu vēlreiz jums apliecināt attiecībā uz jūsu bažām, ka mūsu mērķis ir palīdzēt šiem pilsoņiem, nekropļojot tirgu vai konkurenci.
Temats: Eiropas likumdošanas pasākumi par kuģniecības drošību
Vai Komisija ir novērtējusi sekas, ko Eiropas kuģniecībai radītu Eiropas likumdošanas pasākumu par kuģniecības drošību stāšanās spēkā, jo tie pārklājas ar līdz šim vienveidīgajiem starptautiskajiem noteikumiem?
Kādēļ Komisija neuzskata par pietiekamu, ka dalībvalstis ratificē SJO starptautiskās konvencijas, lai lietas, kurās tām ir ekskluzīva kompetence, un lietas, kurās tām ir kopēja kompetence ar Eiropas Kopienu, tiktu reglamentētas tikai ar starptautiskajiem tiesību aktiem, ko dalībvalstis izveido ar pilnīgu kompetenci uz savu suverēno tiesību pamata?
Cenšoties izveidot pilnīgu Kopienas kompetenci un iegūt jaunas pilnvaras laikā, kad Eiropas pilsoņi ir īpaši nobažījušies par savu valstu suverēnajām tiesībām, sevišķi tādā nozarē kā kuģniecība, kas atrodas lielas ekonomiskās spriedzes apstākļos, vai Komisija neriskē izdarīt vairāk ļaunuma nekā labuma?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, Mavrommatis kungs ir vienmēr ļoti aktīvs un vienmēr iesaistīts jautājumos par transportu. Komisijas priekšlikumiem vienmēr ir pievienots ietekmes novērtējums. Tas tā ir īpaši attiecībā uz 2005. gada novembra priekšlikumiem par trešo jūras drošības paketi.
Komisijas priekšlikumi šajā nozarē īpaši ņem vērā attiecīgās starptautiskās konvencijas. Vairākumā gadījumu likumdošanas priekšlikumu nolūks ir aicināt dalībvalstis ratificēt konvencijas vai īstenot tās Kopienā. Tie nekad nav radušies no mēģinājuma iegūt jaunas kompetences. Es vēlētos izkliedēt kļūdainu priekšstatu: Kopienai jau ir nepieciešamās kuģošanas drošības kompetences kopējās transporta politikas ietvaros. Tomēr ir neizbēgami, ka tad, kad Eiropas Parlaments un Padome pieņem tiesību aktus, dalībvalstu spēja darboties neatkarīgi starptautiskā līmenī tiek ierobežota.
Taču tādēļ dalībvalstis nenonāk nelabvēlīgā situācijā. Tiešām, tas kalpo, lai nostiprinātu mūsu kolektīvo ietekmi starptautiskajā kopienā, tādējādi paaugstinot pilsoņu dzīvības un vides aizsardzības līmeni. Dažkārt vienkārši Eiropai ir jāuzņemas iniciatīva. Tas notika, piemēram, kad mēs ieviesām paātrinātu vienkorpusa naftas tankkuģu aizliegšanu, un mūsu lēmumam tad sekoja līdzīgs Starptautiskās Jūras organizācijas lēmums.
Mavrommatis kungs, jūs labi apzināties problēmas ar Starptautisko Jūras organizāciju: mēs nevaram vienmēr pieņemt lēmumus patstāvīgi. Ir kompetences, kas neattiecas uz Eiropu, tādēļ ir nepieciešama pastāvīga salīdzināšana ar šo organizāciju, un ne tikai tādēļ, ka mūsu jūrās bieži kuģo kuģi zem tādu valstu karogiem, kas nav ES dalībvalstis.
Ar ierosinātajiem jaunajiem tiesību aktiem par kuģošanas drošību Komisija cer atjaunot jūras transporta globālās dimensijas līdzsvaru, kam ir vajadzīgi globāli risinājumi, vienlaikus ņemot vērā globālā tiesiskā regulējuma ierobežojumus.
Mavrommatis kungs, Kopienas rīcība ir dalībvalstu kolektīvu centienu un saistību taustāma izpausme, kas nav uzspiesta no ārienes pretēji to interesēm. Pateicoties mūsu un jūsu centieniem, ir dramatiski samazinājies tādu kuģu skaits Eiropas ūdeņos, kas neatbilst pašreizējiem standartiem. Komisija turpinās realizēt līdzsvarotu, bet pozitīvu un aktīvu politiku ar mūsu pilsoņu dzīves un dzīvības aizsardzību kā galveno mērķi.
Manolis Mavrommatis
Komisār, jūs zināt, kā man patīk jūsu diskusijas un debates. Turklāt jums vienmēr ir atbilde man. Protams, es vēlos jums pateikties par šiem jautājumiem, kas attiecas uz visām Eiropas Savienības valstīm.
(EL) Laikā, kad Eiropas pilsoņi ir īpaši nobažījušies par savu valstu suverēnajām tiesībām, īpaši tādā nozarē kā kuģniecība, kas atrodas lielas ekonomiskās spriedzes apstākļos, vai Komisija neriskē izdarīt vairāk ļaunuma nekā labuma, cenšoties izveidot pilnīgu Kopienas kompetenci un iegūt jaunas pilnvaras Komisijai?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Mavrommatis kungs, es nedomāju, ka pastāv kaitējuma nodarīšanas risks, bet mērķis ir mēģināt saskaņot lietas regulējuma ietvaros, kas vienmēr ir sarežģīti kuģniecības tiesībās, jo diemžēl mums vienmēr ir jārēķinās ar SJO lēmumiem un, kā jau esmu teicis, Eiropa, par laimi, dažkārt uzņemas vadību, un starptautiskā organizācija mums seko.
Mūsu nodoms, es atkārtoju, ir nevis ierobežot dalībvalstu tiesības, bet gan mēģināt panākt saskaņojumu, kas var kalpot tikai tam, lai sniegtu ES pilsoņiem ātrākas un robustākas reakcijas.
Colm Burke
Es vēlētos uzzināt, vai komisārs ir apmierināts ar dalībvalstu darbību, īstenojot pašreizējos tiesību aktus un noteikumus. Manā pieredzē, darbojoties ar tiesībspēju, notika ļoti nopietns negadījums, un pat 12 mēnešus pēc negadījuma kuģniecības uzņēmums nebija izpildījis to noteikumu prasības, kas bija spēkā vairāk nekā trīs gadus.
Antonio Tajani
Es gribētu pateikties godājamajam deputātam par šo jautājumu, jo tas dod man iespēju norādīt uz ļoti pozitīvu rezultātu, ko mēs panācām Transporta padomē Luksemburgā pirms divām nedēļām, kad Padome beidzot iededza zaļo gaismu trešās kuģošanas drošības paketes apstiprināšanai. Šo panākumu kaldināja arī Eiropas Parlamenta neatlaidība, tā apņēmība, tas, ka Parlaments lika uzklausīt savu balsi kopā ar Komisijas balsi, lai panāktu visaptverošu regulu, kas nodrošina sabiedrības drošību visās nozīmēs, arī uz jūras, vides aizsardzību un atbildību par negadījumiem.
Kad šie noteikumi stāsies spēkā, Kopienas kontrole noteikti pastiprināsies. Es varu apliecināt, ka attiecībā uz Komisijas saistībām mēs turpināsim rūpīgi un uzmanīgi pārraudzīt situāciju, arī mūsu aģentūras darbību Lisabonā, lai garantētu, ka Kopienas tiesību akti tiek vienmēr ievēroti, un, pats galvenais, lai nodrošinātu, ka mūsu jūras kļūst arvien drošākas, - ar kopēju juridisku un operatīvu darbību visās jūrās Eiropas Savienības kompetences ietvaros.
Temats: Pilsētas transporta uzlabošana
Tas ir fakts, ka pilsētas transports pašlaik nav labākais, kāds tas varētu būt Eiropas pilsoņiem. Sastrēgumu radītais stress, augstais piesārņojuma līmenis un braucieni pilsētās, kas rada pat 40 % un vairāk no kopējā CO2 emisiju daudzuma, ko rada autotransports, kopā ar drošības trūkumu autovadītājiem un tādām neaizsargātām grupām kā gājēji un velosipēdisti, ir tikai dažas no problēmām, ar kurām Eiropas pilsoņi pilsētās un lielpilsētās saskaras katru dienu. Kādi ir Komisijas mērķi un rīcības plāns reakcijai uz šo situāciju, lai varētu veidot ilgtspējīgākus pilsētas transporta veidus, un kāds ir pasākumu grafiks mērķu sasniegšanai?
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti, - man gribas sacīt - kolēģi, jo es esmu bijis komisārs tikai dažus mēnešus, bet biju Parlamenta deputāts daudzus gadus un vēl jūtos kā Parlamenta daļa -, pilsētas transporta jautājums bija viens no tematiem, ko detalizēti apsprieda neoficiālajā Padomes sanāksmē Larošelā 2008. gada 1. un 2. septembrī. Komisija un dalībvalstis veltīja jautājumam plašu uzmanību, pieaicinot ekspertus, lielo un vidējo pilsētu mērus un nozares speciālistus, lai spriestu par pilsētas transportu.
Es runāju par šo tematu pirms dažām dienām Parīzē Ceļu satiksmes drošības dienā- oficiālajā Komisijas un Padomes dienā ceļu satiksmes drošības nedēļā -, uzsverot, ka ceļu satiksmes drošībai ir jānozīmē arī laba pilsētas transporta sistēma: mūsu ceļi kļūs drošāki, vispirms lielpilsētās, ja tur būs laba pilsētas transporta sistēma. Manuprāt, tas noteikti samazinās lielpilsētās notiekošo negadījumu upuru skaitu - lielpilsētās ir vislielākais negadījumu un to upuru skaits.
Komisija gatavo rīcības plānu par pilsētas mobilitāti, kas pamatots uz apspriedēm pēc Zaļās grāmatas publicēšanas. Mēs gatavojamies iesniegt plānu pirms šī gada beigām. Šis plāns ietvers priekšlikumus konkrētām darbībām Eiropas Savienības līmenī nākamajiem gadiem.
Ir skaidrs, ka tas nav Eiropas Komisijas jurisdikcijā: tās ir jomas, kas attiecas uz dalībvalstīm, bet mēs, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, kas, kā jūs zināt, ir atvasināts no vārda subsidium, vēlamies palīdzēt dalībvalstīm un lielo pilsētu mēriem. Bijušais Milānas mērs Gabriele Albertini, Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētāja vietnieks, to visu var apliecināt: ar šo rīcības plānu mēs nodrošināsim, ka visa mūsu rīcībā esošā informācija, visi padomi, visas idejas un visi priekšlikumi būs pieejami visām pilsētām un vispirms lielpilsētām, kurām ir transporta problēmas.
Rīcības plāns arī palīdzēs politikas veidotājiem vietējā, reģionālā un valsts līmenī, pilnībā ievērojot - es atkārtoju - pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu. Mūsu ierosinātās darbības palīdzēs samazināt izmaksas, garantēt kopējā tirgus pareizu finansēšanu un radīt jaunus tirgus jaunām tehnoloģijām, attīstīt ilgtspējīgu pilsētas mobilitāti. Tā nav sagadīšanās, ka tikai vakardienas vakarā tika slēgtas debates un notika balsojums par direktīvu, kas mudina vietējās iestādes iegādāties sabiedriskā transporta līdzekļus ar samazinātu kaitīgo gāzu emisijas līmeni.
Tomēr šodien vēl ir pāragri izklāstīt rīcības plānu vai sniegt tā detaļas, bet mēs tomēr sagaidām, un jūs varat sagaidīt, ka tas ietvers noteikumus par piekļuvi zaļajām zonām, par pilsētas preču transportu un loģistiku, labāku informāciju par sabiedriskā transporta sistēmām Eiropas pilsētās vai plašus plānus par ilgtspējīgu pilsētas mobilitāti un priekšlikumus par veidiem, kā integrēt pilsētas plānošanu un mobilitāti. Rīcības plāns var ietvert arī priekšlikumus par informācijas apmaiņu un uzlabotas datu savākšanas un pētniecības praksēm un var pat risināt finansēšanas jautājumu, kas ir ārkārtīgi delikāts jautājums. Tas viss, es atkārtoju, būs pamatots uz subsidiaritātes principa ievērošanu.
Emmanouil Angelakas
(EL) Komisār, mēs ar lielu interesi gaidīsim jūsu ierosināto rīcības plānu, un tad mums būs atkal iespēja par to runāt.
Tomēr es gribētu uzzināt jūsu personīgo viedokli par šādu jautājumu: daudz tiek diskutēts par pārslogotības nodevām, kas ieviestas tādās lielpilsētās kā Londona, Roma un Stokholma un kas šķietami ir palīdzējušas samazināt sastrēgumus un palielināt sabiedriskā transporta pasažieru skaitu. Tomēr citās pilsētās, kur nav organizēta tīkla, attieksme ir skeptiska, un es vēlētos uzzināt jūsu kā pieredzējuša komisāra viedokli par to, vai jūs atbalstāt pārslogotības nodevu ieviešanu un kādā mērā.
Antonio Tajani
Godājamais deputāt, jautājums ir ārkārtīgi delikāts: ja Albertini kungs, kurš vienmēr ir ļoti devīgs, gribētu mums izmaksāt kafiju, mēs varētu to apspriest un uzklausīt lielas Eiropas pilsētas mēra pieredzi.
Atbilde uz šo jautājumu nevar būt viegla. Es biju municipālais padomnieks Romā piecus gadus, kamēr biju EP deputāts, un nodarbojos ar šiem jautājumiem. Šīs lietas ir jāskata uz salīdzinājumu pamata: pilsēta ar pilsētu, gadījums ar gadījumu, jo dažām pilsētām, piemēram, Romai, ir vēsturiskais centrs ar ļoti šaurām ielām, kur transportlīdzekļiem ir grūti izbraukt. Citām pilsētām ir citāda pilsētas vide, tāpēc nav viegli izveidot vienotus noteikumus visiem gadījumiem.
Es domāju, ka, vienmēr piemērojot subsidiaritātes principu, mēriem vajadzētu ar municipālo padomju konsensu izvēlēties ieviest pārslogotības nodevas, ja viņi uzskata to par lietderīgu un ja viņu vadītajā pilsētā ir jāierobežo satiksme, jo ļoti vecajās pilsētās centrā ļoti viegli rodas sastrēgumi. Tādēļ situācija atšķiras no pilsētas uz pilsētu, un ir grūti rast risinājumu. Es noteikti teiktu, ka šo iespēju nevajag atmest, pat ja tā var dažkārt radīt neskaidrības. Jums ir jāskatās, kur būs perimetrs. Es vēlreiz uzsvērtu, ka izvēle ir jāizdara katrai pilsētai atsevišķi. Personīgi es neesmu pret to principā, bet dažos gadījumos var būt netaisnīgi to ieviest, bet citos tas var būt pilnīgi lietderīgi.
Tādēļ, ņemot vērā Eiropas pilsētu daudzveidību, es uzskatu, ka īpaši šajā gadījumā galīgais lēmums ir jāpieņem vietējām iestādēm, lai gan rīcības plānā mēs tomēr piedāvāsim ieteikumus un idejas. Ir svarīgi, lai pilsoņi vienmēr būtu informēti un zinātu, kas notiek un kādi lēmumi tiek pieņemti, jo, kad lieta nonāk līdz nodokļu maksāšanai, vienmēr ir labi, ja pilsoņi saprot, par ko viņi maksā.
Diemžēl es nevaru dot principiālu atbildi. Es tiešām uzskatu, ka mums ir jāizpēta fakti un iespējamā ietekme, tostarp uz pilsētas vidi, un jāpieņem lēmumi atsevišķi katram gadījumam. Nobeigumā es gribētu sacīt vēlreiz, ka principā es neesmu pret to, bet varētu būt gadījumi, kuros šāda veida nodevas ieviešana būtu nevietā.
Mairead McGuinness
Komisār, mani pārsteidza divi vārdi, kurus jūs lietojāt: ka finansējums ir "delikāts” jautājums, un jūs atkārtojāt, ka "subsidiaritāte” ir svarīga.
Vai Komisija ir nobažījusies par to, ka ekonomiskās grūtības dalībvalstīs varētu kavēt nepieciešamos ieguldījumus efektīvās sabiedriskā transporta sistēmās? Vienlaikus dalībvalstis varētu ieviest pārslogotības nodevas lielajās pilsētās grūtības nonākušajiem automobilistiem, kuriem nav izvēles.
Paul Rübig
(DE) Dārgais Tajani kungs, mēs, protams, esam priecīgi, ka mums ir izdevība uzdot jautājumus, jo īpaši par uzaicinājumiem uz konkursu pilsētas transportam. Vai ir kādi plāni izvirzīt pilsētas transportu uz konkursu, kā tas ir izdarīts daudzos gadījumos Zviedrijā, kur tagad ir konkurence pilsētas transportā?
Otrkārt, vai tiešām ir plāni vienveidīgai kontroles sistēmai visā Eiropā? Kad jūs ierodaties citas valsts pilsētā, bieži ir grūti saprast, kā viņu sistēma darbojas, un varbūt te ir vajadzīgs Komisijas priekšlikums.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, paldies par jautājumu. Vispirms - es domāju, ka rīcības plānā, ko iesniegsim, mums ir jāpastāv uz vajadzību sniegt informāciju Eiropas pilsoņiem, kad viņi pārvietojas no vienas pilsētas uz otru, lai viņi zinātu, kāda ir situācija un ko viņi atradīs, kad aizbrauks no Stokholmas uz Madridi vai no Romas uz Vīni; lai viņi saprastu sistēmu, kādi nodokļi ir jāmaksā, un varētu organizēt savus braucienus darīšanu vai tūrisma nolūkos. Tas jau ir svarīgi, un es uzskatu, ka te mums ir jādarbojas.
Protams, godājamie deputāti, man ir jāuzsver subsidiaritātes principa jautājums, jo Eiropas Savienībai nav tiesību iejaukties lietās, kas noteikti attiecas uz vietējo iestāžu kompetenci. Tas pats attiecas uz finanšu aspektiem; Komisijai nav tiesību iejaukties. Finansēšana ir problēma. Protams, mūsu rīcības plānā mēs centīsimies apkopot visus priekšlikumus, kas izvirzīti dažādās sanāksmēs, lai sniegtu pakalpojumus un palīdzību vietējām iestādēm, kuras tos var pieņemt vai noraidīt. Mūsu mērķis ir mēģināt saskaņot sistēmu, vismaz pilsoņu informētības ziņā, un sniegt dažādām vietējām iestādēm tik daudz informācijas par citu pilsētu pieredzi, cik iespējams, lai tās to varētu izmantot, ja vēlētos. Tas ir svarīgi.
Attiecībā uz finansēšanu es uzskatu, ka katra vietējā iestāde var darīt, kā tai patīk, protams, netraucējot tirgu vai pilsoņu brīvu pārvietošanos. Katrā gadījumā vienmēr ir jāizvēlas vispiemērotākais risinājums. Attiecībā uz Rübig kunga pēdējo jautājumu tomēr direktīva par sabiedriskā pakalpojuma saistībām paredz vietējām iestādēm tiesības izlemt, vai izsludināt konkursus. Es domāju, ka Eiropas Savienība no šī viedokļa ir atkal pastāvējusi uz subsidiaritātes principu.
Es domāju, ka tas ir pareizi, jo mūsu darbs nedrīkst būt agresīvs: mums nav jāregulē viss un visur, mums ir jānodarbojas ar lielajiem jautājumiem, jādod lielas atbildes un vajadzības gadījumā jāpalīdz vietējām struktūrām un dalībvalstīm risināt problēmas, iespējams, ar Eiropas Savienības palīdzību un atbalstu, kas nedrīkst būt dominējošs vai agresīvs. Manuprāt, vietējā sabiedriskā transporta jomā tam ir jābūt principam, pie kura mums visiem ir jāturas, un es domāju, ka mēs gribam to darīt.
Priekšsēdētāja
Jautājumu laiks ir beidzies.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.45 un atsākta plkst. 21.00.)
