Kirgizstāna (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas priekšsēdētāja vietnieces, Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojums par Kirgizstānu.
Catherine Ashton
Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, es esmu priecīga par šo iespēju sniegt paziņojumus par Kirgizstānu. Kā Parlaments to ļoti labi zina, valstī joprojām ir nestabils un saspringts stāvoklis. Kirgizstānai ir pievērsta samērā liela saziņas līdzekļu un politiķu uzmanība, un es esmu vērīgi sekojusi notikumu attīstībai kopš to sākuma, sniedzot divus paziņojumus, vienu 7. aprīlī un otru 8. aprīlī.
Gandrīz nekavējoties es uz šo valsti aizsūtīju delegāciju ES Īpašā pārstāvja Pierre Morel vadībā, un visā apmeklējuma laikā mēs ar viņu uzturējām ciešu kontaktu.
ES, ANO un EDSO saskaņotā darbība, kas sākās pagājušajā nedēļā Biškekā, pašreiz turpinās un ilgs, kamēr tiks pārvarēta krīze ar tās sekām. Vakar es runāju ar Kazahstānas ārlietu ministru K. Saudabayev, kas šodien kā EDSO priekšsēdētājs viesojas Biškekā un burtiski šajā brīdī ir atsūtījis man ziņu, ka ir paveicis savus uzdevumus.
Ir cerība, ka prezidenta atkāpšanās, pamatojoties uz pašreizējās Kirgizstānas konstitūcijas 50. pantu, un viņa aizbraukšana no valsts mazinās politisko spriedzi. Tomēr tās nav krīzes beigas, un mums ir jāveic svarīgs darbs.
Vissvarīgākais ir tas, ka mums jānodrošina stabilitāte un sabiedriskā kārtība, un, kamēr situācija kopumā nekļūs mierīga, vardarbība turpināsies. Vakardienas ziņojumi mums vēstīja, ka nemieros Biškekas priekšpilsētās ir nogalināti pieci cilvēki. Visām pusēm ir jābūt piesardzīgām un jāizvairās no provokācijām. Tiesiskuma un kārtības atjaunošanai ir jābūt prioritātei. Pilsoņiem un uzņēmumiem Kirgīzijā ir jābūt iespējai turpināt savu ikdienas dzīvi, nebaidoties par savu dzīvību vai savu fizisko neaizskaramību.
Otrs punkts attiecas uz pagaidu valdības leģitimitāti. Lai gan prezidents Bakiyev ir oficiāli atkāpies, pagaidu valdībai ir jāizstrādā skaidrs plāns, kā atjaunot konstitucionālu un demokrātisku kārtību un likumību.
Par šādas "ceļa kartes” elementiem ir sniegti paziņojumi - tiek izstrādāta jauna konstitūcija, ko nodos referendumam, un ir jānotiek prezidenta un parlamenta vēlēšanām.
Mēs gaidām šādu plānu. Mums šajā sakarā ir svarīgi, lai konstitucionālais process būtu iekļaujošs un nodrošinātu līdzdalību. Visu partiju un etnisko grupu pārstāvjiem ir jābūt iespējai dot ierosinājumus jaunās konstitūcijas projektam, pirms par to notiek referendums.
Es varu apliecināt godātajiem deputātiem, ka pirmās pazīmes rosina cerības. Es ceru, ka tās nākamajās dienās apstiprināsies, un par to mēs ar ministriem spriedīsim pirmdien Luksemburgā.
Ja mums būs pārliecība, ka pagaidu valdība ir apņēmusies drīz atjaunot leģitimitāti un patiesi vēlas atgriezties demokrātiskajā ģimenē, mēs būsim gatavi sniegt nepieciešamo politisko, finansiālo un tehnisko atbalstu.
Saskaņā ar Eiropas Padomes Venēcijas Komisiju mēs varētu dot ieguldījumu konstitucionālās reformas un vēlēšanu tiesību aktu modernizēšanas darbā. Spriežot pēc prezidenta vēlēšanām pagājušajā gadā, mēs zinām, ka progresam ir pietiekami lielas iespējas.
Kopā ar EDSO mēs vēlamies strādāt pie vēlēšanu pārraudzības sagatavošanas un nosacījumu izstrādes, un kopā ar Kirgizstānas tautu mēs esam gatavi darīt visu, kas mūsu spēkos, lai palīdzētu viņiem īstenot centienus izveidot demokrātisku un atvērtu sabiedrību.
Treškārt, ir skaidrs, ka Kirgizstānai ir nepieciešama materiāla palīdzība. Visdrīzākajā laikā mēs pievērsīsimies visām humanitārajām vajadzībām, kas varētu būt radušās neseno notikumu dēļ.
Pamatojoties uz informāciju, ko esam saņēmuši no saviem partneriem - Sarkanā Krusta un Apvienoto Nāciju Attīstības programmas -, šķiet, ka pašlaik nav lielas vajadzības pēc humanitārās palīdzības. Tomēr var būt īpašas medicīniskas vajadzības. Komisija ar Humānās palīdzības ĢD, protams, turpinās pārraudzīt humanitāro situāciju valstī un reaģēs nepieciešamības gadījumā.
Mēs turpināsim sniegt palīdzību, kas jau tiek sniegta, īpaši cilvēktiesību, izglītības un nabadzības izskaušanas jomā.
Ceturtkārt, pēc pagājušo divu nedēļu dramatiskajiem notikumiem ir nepieciešama pārskatatbildība un taisnīgums. Vairāk nekā 80 personas ir mirušas un simtiem ievainotas, atklājot uguni pret demonstrantiem Biškekā. Šos notikumus nevar vienkārši nobīdīt malā. Mums ir jāgūst skaidrība par to, kas patiesībā notika, kurš bija atbildīgs un kas jādara, lai līdzīgas situācijas nekad vairs neatkārtotos.
Visbeidzot, kā to ir parādījusi nesenā krīze, ir vajadzīgas īstas ekonomiskas un sociālas reformas. Diemžēl Kirgizstānas piemērs rāda, kā slikta valdība un īstas reformas trūkums var radīt politisku nestabilitāti un galu galā vardarbību.
Sacelšanās un plašā laupīšana, kas sekoja, un tagad organizētas, liela mēroga noziedzības pieaugums vēl vairāk pasliktina situāciju.
Es pirmdien apspriedīšu ar ministriem politisko shēmu, kā Eiropas Savienība gatavojas risināt visneatliekamākās vajadzības, bet, protams, šodien es ar lielu interesi uzklausīšu godāto deputātu viedokļus šajā jautājumā.
Elmar Brok
Priekšsēdētāja kungs, baronese Ashton, dāmas un kungi! Es vēlos izteikt jums lielu pateicību par jūsu doto situācijas izvērtējumu. Es uzskatu, ka jūsu vērtējums ir pareizs, ka mums vispirms būtu jāatjauno tiesiskums un kārtība un jānosargā cilvēku dzīvība un pēc tam jāsāk veidot uz šā pamata.
No otras puses, un jūs to paskaidrojāt savā beidzamajā piezīmē, ir skaidrs, cik lielā mērā ir vajadzīga ekonomiskā un sociālā attīstība, jo tā ir arī svarīga politiskās stabilitātes mēraukla. Protams, tajā ietilpst arī līdztiesība, kas bieži cieš korupcijas un citu tai līdzīgu faktoru dēļ. Neatkarīgi no tā, vai tas ir vai nav attaisnojams, šis acīmredzot bija viens no sadursmju cēloņiem.
Mums jāapzinās, ka šīs valstis ir pietiekami nestabilas un ka mūsu centieniem ieviest stabilitāti, veicinot labāku valsts veidošanu, demokrātiju un tiesiskumu, ir izšķirīga nozīme. Ne tikai atsevišķām valstīm, bet visam reģionam, ir liela stratēģiska nozīme mums. Tas ir saistīts ne tikai ar pieejamajiem enerģijas avotiem, bet ar teritoriju kopumā, jo īpaši, ņemot vērā bijušo Padomju Savienības republiku lielākās daļas reliģisko orientāciju. Ja tā attīstīsies fundamentālisma virzienā, rezultāti varētu būt mums katastrofāli.
Šā iemesla dēļ palīdzības sniegšana šīm valstīm ir ārkārtīgi svarīga ne tikai pašas palīdzības dēļ, bet arī saistībā ar mūsu interesēm.
Mums būtu jāatceras, ka šā reģiona kaimiņvalstis, no kurām dažas ir ļoti lielas, ir atbildīgas par to, lai šie trūkumi netiktu izmantoti vecu varas attiecību atjaunošanai, kas traucētu mūsdienīgai attīstībai.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs! Baronese Ashton, arī es vēlos pateikties jums par jūsu paziņojumu. Diktatoram vai prezidentam, kas uzvedas kā diktators, tiek atņemta vara. Viņa pēctecis svin uzvaru un priecājas par iespēju ieviest demokrātiju saviem padotajiem. Pēc dažiem mēnešiem viņa nostāja ir tāda pati, un šķiet, ka demokrātija ir tikusi ieviesta vienīgi tādēļ, lai ērtos, labi atalgotos amatos varētu iekārtot savu dēlu vai pārējos ģimenes locekļus.
Mēs ceram, ka šis cikls nesākas no jauna un ka Otunbayeva kundzes pieeja ir citāda. Viņas pagātne un nostāja, ko viņa bieži ir apliecinājusi, norāda uz to. Tomēr ar norādēm vien nepietiek. Mums vajadzīgs reāls pierādījums. Lai viņai nebūtu lemts tāds pats liktenis kā viņas priekšgājējam, viņai ir jāizvēlas cita pieeja un jānodrošina palīdzība savas valsts tautai. Es ceru, ka varu zaudējušais prezidents būs pietiekami saprātīgs, lai neizraisītu plašākas nesaskaņas, un patiešām izvēlēsies mierīgu dzīvesveidu trimdā, kas Kirgizstānas tautai dos iespēju veidot demokrātisku valsti.
Diemžēl manis aprakstītā situācija attiecas ne tikai uz Kirgizstānu. Līdzīgus nosacījumus var atrast arī citās valstīs. Mēs vēlam sekmes Kazahstānas pārstāvim, veicot pienākumus Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) vārdā. Tomēr situācija Kazahstānā arī ir tālu no ideāla. Tas pats attiecas uz Uzbekistānu un citām valstīm. Kā lai mēs šeit rosinām demokrātijas attīstību - jo tā nav produkts, kuru mēs vienkārši varam piegādāt, tai jārodas šajās valstīs - ir jautājums, kuram mums ir jāseko līdzi. Šis ir ļoti jutīgs reģions, kā Brok kungs to jau teica. Morel kungs veic labu darbu, būdams Īpašais pārstāvis, bet ar to nepietiek.
Es vēlos atgādināt ikvienam, ka ar Dr. Steinmeier palīdzību Vācijas prezidentūras laikā tika radīta stratēģija Vidusāzijai, par kuru mēs pēdējā laikā esam ļoti maz dzirdējuši. Tāpēc es vēlos lūgt jūs vēlreiz pievērsties šai stratēģijai un pārveidot to par reģiona stabilitātes stratēģiju. Runa nav tikai par enerģijas piegādi no Turkmenistānas caur Kazahstānu. Jautājums ir arī par stabilitāti un, jo īpaši, par politisko stabilitāti reģionā, kas ir ļoti tuvu Afganistānai. Mēs zinām, ka dažās valstīs, piemēram, Uzbekistānā, stāvoklis ir ļoti delikāts un problemātisks. Protams, galu galā jautājums ir par cilvēcību, jo patiešām šeit vispār nedrīkstētu būt cietušo.
Šajā saistībā mums vēlreiz jāmēģina īstenot tādu stratēģiju Vidusāzijai, kurā ir ietverta ekonomika, demokrātija un humānisms. Es lūdzu jūs izmantot Kirgizstānas gadījumu kā iespēju atjaunot šo Vidusāzijas stratēģiju un piešķirt tai jaunu stimulu.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētāja kungs, baronese Ashton, dāmas un kungi! Kirgīziem ir eposs "Manas”, kas nav mazs literārs darbs, būdams divdesmit reizes garāks par "Odiseju” un "Iliādu” kopā, un palīdz izprast valsts vēsturi; eposa nobeigumā ir brīnišķīga epizode - varoņa sieva, kas pārstāv visus iedzīvotājus, nolemj sargāt viņa piemiņu pret ārējiem uzbrukumiem un aizstāvēt viņa kapu. Beigās viņa nolemj, ka uz varoņa kapa ir jābūt viņas, nevis Manas vārdam tieši tāpēc, lai nodrošinātu, ka kaps saglabājas neskarts ienaidnieku uzbrukumos.
Šāda veida ziedošanās kopības labā, cilvēku labā ir tas, ko mums vajadzētu gaidīt no jaunās kirgīzu valdošās šķiras, kura faktiski nav nemaz tik jauna. Protams, es iesaku Augstajai pārstāvei pieņemt konstruktīvu un, es teiktu, pozitīvu, tomēr piesardzīgu attieksmi pret pagaidu valdību, bet arī pieprasīt virkni reformu, pasākumu kopumu, kam jābūt skaidriem.
Ir vajadzīga ne tikai starptautiska komisija, lai izmeklētu notikušo, ne tikai skaidrs grafiks demokrātisku noteikumu atjaunošanai - jo šī pagaidu valdība jau pēc definīcijas nav sankcionēta kā tautas ievēlēta leģitīma valdība -, bet arī reformas, lai stingri un efektīvi izrādītu pretestību korupcijai un galu galā lai padarītu Kirgizstānu neatkarīgu no tiesu varas, kura ir ļoti tālu nošķirta no pašreizējās situācijas.
Turklāt - un tas ir saistīts gan ar tiesu varas jautājumu, gan korupciju - lai normalizētu ļoti despotisko birokrātisko nomenklatūru un valsts pārvaldi. Faktiski Eiropas Savienības jaunajai Vidusāzijas stratēģijai šī ir pirmā īstā pārbaude kritiskā ārkārtas situācijā, kas pašlaik valda Kirgizstānā.
Mēs nedrīkstam ļaut šai valstij, kurā Amerikas Savienoto Valstu ietekme pašlaik ir ļoti ierobežota, galu galā nonākt mūsdienu Krievijas samērā dzelžainā tvēriena žņaugos, un tāpēc es uzskatu, ka šī ir iespēja mums visiem iesaistīties.
Ulrike Lunacek
Priekšsēdētāja kungs, baronese Ashton! Mēs zinām, cik daudz cilvēku 2005. gadā Tulpju revolūcijā cerēja, ka viss mainīsies, kad amatā stājās jauns prezidents, kas patiešām nopietni uztvēra tautas vajadzības un intereses attiecībā uz demokrātiju un līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Diemžēl tā nenotika, un tagad viņam ir tāds pats liktenis kā viņa priekšgājējam.
Eiropas Savienībai šajā gadījumā jāizvērš nozīmīga ietekme. Baronese Ashton, es atzinīgi vērtēju to, ka jūs teicāt, ka esat nosūtījusi Īpašo pārstāvi, Morel kungu, uz reģionu. Es domāju, ka tas bija gan prātīgi, gan lietderīgi. Tomēr tagad Eiropas Savienībai vienlīdz nepieciešami ir pārskatīt Vidusāzijas stratēģiju, lai tā kļūtu īsti efektīva. Es ceru, ka nākamajā pirmdienā Padome sāks pie tā strādāt.
Mans jautājums ir šāds: kā jūs gatavojaties to risināt? Kā jūs plānojat nodrošināt, lai sāktos patiešām visaptverošs konstitūcijas attīstīšanas process, kurā tiek iekļauts ikviens, kā jūs to esat ierosinājusi? Mums jāpalīdz šim reģionam un Kirgizstānai virzīties pretī sadarbībai un prom no konfrontācijas. Es uzskatu, ka tas ir svarīgi visa reģiona nākotnei un pat aiz tā robežām.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāja vietnieces kundze, dāmas un kungi! Situācija Kirgizstānā faktiski ir īpaši nestabila. Tomēr šī valsts ir bijusi un, iespējams, joprojām ir viena no tām, kas šķita visvairāk atvērta demokrātisku iestāžu izveidei.
Tulpju revolūcija 2005. gadā vēlreiz radīja milzīgas cerības. Bakiyev kungs ir cietis neveiksmi; viņš nav spējis atbildēt uz iedzīvotāju vajadzībām un prasībām; viņš ir ļāvis korupcijai attīstīties un izmantojis to pats savā labā ar noteiktu klana palīdzību; viņš ir iztukšojis kasi, ja var ticēt dažiem paziņojumiem; un viņš ir radījis režīmu, kas kļūst arvien autoritārāks un kas ir licis politiskiem oponentiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un žurnālistiem maksāt bargu cenu.
Pēc 7. aprīļa nemieriem tika izveidota pagaidu valdība, bet ar visu to nešķiet, ka Bakiyev kungs būtu padevies, neskatoties pat uz to, ka viņš ir pametis valsti, un vakar patiesībā notika jauni nemieri, kā jūs teicāt, valsts dienvidos un galvaspilsētas apkārtnē.
Komisāre, šīs valsts stratēģiskā nozīme ir ievērojama un ne tikai militārajā jomā. Tā nedrīkst kļūt par dažu lielvaru darbības arēnu. Neskatoties uz vairākām diskusijām, Eiropas Savienība joprojām nav ieguvusi pietiekami lielu klātbūtni šajā pasaules reģionā. Tās atbalsts un tās diplomātiskā klātbūtne joprojām ir svārstīga. Lai par to pārliecinātos, ir tikai jāpalasa, kas teikts par pašreizējo situāciju šajā valstī. Runa nav tikai par Amerikas Savienotajām Valstīm, Krieviju un Kazahstānu, valsti, kas pašreiz ir EDSO prezidentūra. Tomēr ES atbalsts ir būtisks, lai nodrošinātu valsts neatkarību. Jums ir taisnība, baronese Ashton; prioritāte jāpiešķir tiesiskuma atjaunošanai, bet mums ļoti ātri ir jāiet tālāk un, kā to jau ir teikuši daži mani kolēģi, jāīsteno pareiza stratēģija šajā pasaules reģionā.
Jā, mums jāpalīdz šai valstij apkarot nabadzību; 40 % iedzīvotāju tajā dzīvo zem nabadzības sliekšņa. Jā, mums jāveicina ekonomiskā attīstība un, kā jūs teicāt, jo īpaši attiecībā uz izglītību, veselību, bet arī ūdeni, kas ir būtiska prioritāte šajā pasaules reģionā. Jā, protams, mums jāatbalsta demokrātija un cilvēktiesību aizsardzība. Tagad tas ir ārkārtēji neatliekams jautājums.
Mēs, komisāre, varam un mums jāuzņemas pienākums nepieļaut šīs valsts slīdēšanu fundamentālisma un jauna autoritāra režīma virzienā. Pašlaik šajā gadījumā mēs neiejaucamies šīs valsts iekšējās lietās, bet, tieši otrādi, palīdzam Kirgizstānas cilvēkiem vēlreiz uzticēties demokrātijai. Tas ir galvenais faktors, lai šī valsts saglabātu svarīgo nozīmi šajā pasaules reģionā.
Fiorello Provera
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Situācija Kirgizstānā ir ļoti svarīga stabilitātei Vidusāzijā, reģionā, kurā Eiropai ir īpašas intereses saistībā ar izejvielu un enerģijas apgādi.
Pēc 7. aprīļa nemieriem ir nepieciešams atjaunot nosacījumus, kas nepieciešami brīvām, tiesiskām un ātrām demokrātiska režīma vēlēšanām, ja tas atbilst vietējai situācijai. Satraukumu rada fakts, ka noziedzīgi grupējumi ir nozaguši ievērojamu daudzumu ieroču, kas vēl vairāk palielina visas ar to saistītās beztiesiskuma, bruņotu konfliktu un terorisma briesmas šajā teritorijā.
Eiropa un pārējie, tostarp EDSO, varētu dot savu ieguldījumu, palīdzot valstij attīstīt iestādes, kas ir stabilas, rīcībspējīgas, mazāk korumpētas un demokrātiskākas. Viens no šādiem atbalsta apliecinājumiem varētu būt novērošanas misija nākamajās vēlēšanās.
Mēs nevaram izlikties, ka jauna konstitūcija vai parlamentārs režīms būs pietiekams, lai radītu īstu demokrātiju; tā nenovēršami ir atkarīga no pilsoņu politiskās izaugsmes un plašas tiesiskuma un indivīda tiesību izpratnes. Mums jāsniedz ilgtermiņa palīdzība šajā jomā.
Inese Vaidere
Priekšsēdētāja kungs, pagājušās nedēļas nemieri ir noveduši Kirgizstānu politiskā, tiesiskā un ekonomiskā krīzē. Tās konstitucionālā tiesa praktiski tika atlaista, un pagaidu valdības rīcība šķiet nekoordinēta. Tajā pašā laikā Kurmanbek Bakiyev brālis ir nācis klajā ar paziņojumu, ka ar roku rakstītais paziņojums par atkāpšanos ir viltojums un ka K. Bakiyev pats nav atkāpies.
Spriežot pēc aculiecinieku teiktā, ir parādījušās jaunas vietējas grupas, kas mēģina pārņemt varu reģionos. Līdzīgi tam parādās grupējumi pēc etniskā principa, kas rada bailes par lielāku etnisko vardarbību. Valstī brīvi darbojas noziedzīgi grupējumi. Brīvā apritē atrodas liels skaits ieroču, un tiek veiktas laupīšanas. ES pilsoņu aizsardzība, drošība un intereses šajā valstī joprojām ir apdraudētas.
Pašreizējā pagaidu valdība nespēj pretoties nevienam no šiem draudiem. Stāvoklis ir pilnīgi neskaidrs vietējiem iedzīvotājiem. Augstā pārstāve Ashton ir nākusi klajā ar diviem paziņojumiem, paužot bažas, turpretī steidzami ir nepieciešama aktīvāka un praktiskāka darbība. Ir svarīgi, lai ES paustu izlēmīgu nostāju jautājumā par situāciju Kirgizstānā, šajā stratēģiski svarīgajā valstī. Mūsu klātbūtnei tur ir jābūt lielākai, sadarbojoties ar ANO, ASV un EDSO, lai aizstāvētu to Kirgizstānas un ES pilsoņu intereses, kuri pašlaik nespēj aizsargāt savu dzīvību un aizstāvēt savu īpašumu. Ir skaidrs, ka ES jāveic neatkarīga izmeklēšana par nemieru cēloņiem un sekām.
Attiecībā uz Kirgizstānas bankas un investīciju un attīstības aģentūras materiālajiem līdzekļiem: tie ir jānovērtē, pirms tiek piešķirta jebkāda turpmāka finansiāla palīdzība. Pasivitāte un vilcināšanās no ES puses un reālas stratēģijas un taktikas trūkums var izsaukt ļoti bīstamu notikumu attīstību un kaitēt pašas ES ekonomiskajām un politiskajām interesēm un uzticamībai reģionā un pārējā pasaulē.
Eleni Theocharous
(EL) Priekšsēdētāja kungs, lēdija Ashton! Valsts neatkarības divdesmit gados Kirgizstānā ir valdījis korumpēts režīms un tās demokrātisko iestāžu progress ir bijis niecīgs. Par pēdējiem piecpadsmit gadiem es varu jums droši to apliecināt, jo esmu bijusi personīgi iesaistīta, gan veicot EDSO locekles pienākumus, gan citādi.
Cilvēki, kas valdīja līdz pat vakardienai, un cilvēki, kas viņus gāza, darbojas vienā un tajā pašā korumpētajā sistēmā. Tagad, kamēr mēs runājam, armija galvaspilsētā veic pārmeklēšanas un arestus. Neskatoties uz to, mums jādod pašreizējam režīmam iespēja, jo mēs esam pēdējā stadijā pirms pilsoņu kara un valsts sašķelšanās.
Kirgizstānas tauta ir miermīlīga, un es domāju, ka daudzi no jums ir iepazinuši viņus, pateicoties grāmatai, ko sarakstījis slavenais rakstnieks Čingizs Aitmatovs, kas gandrīz pirms 4 gadiem bija vēstnieks Briselē. Tomēr finansiālās grūtības un sociālā nevienlīdzība, kā arī ārvalstu iejaukšanās ir izsaukusi eksplozijas, kas dažos gadījumos var novest līdz pilsoņu kara robežai, un šeit es nedaudz iebilstu attiecībā uz to, vai Kirgizstānas tauta var atvairīt terorismu.
Kā es teicu, ir reālas briesmas par Kirgizstānas sašķelšanos Ziemeļos un Dienvidos, ko kultivē ārvalstu aģenti, bet EDSO dalībnieces statuss un EDSO pastāvīgā klātbūtne Kirgizstānā, šķiet, nenes demokratizācijas augļus. Humanitāra krīze šeit, protams, ir pastāvīga, tā varbūt nav akūta, bet visos šajos gados nav notikusi ne modernizācija, ne demokrātijas iestāžu uzlabošana. Cilvēki dzīvo krietni zem nabadzības līmeņa.
Tieši tāpēc Eiropas Parlamentam ir jāiejaucas, sadarbojoties ar citām Eiropas Savienības iestādēm, ar Komisiju un Padomi, un jāpārskata stratēģija, kas līdz šim īstenota šajā teritorijā.
Spēcīgai Eiropas Parlamenta delegācijai ir jāpārrauga demokratizācijas progress un jāpiešķir nauda kontrolētā veidā, lai attīstītu iestādes un izglītību, jo Kirgizstānas destabilizācija rada nopietnas visas Vidusāzijas un Āzijas rietumu, un Eiropas destabilizācijas briesmas. Ja Eiropas Savienība grib būt efektīva miera uzturētāja, tai jārīkojas nekavējoties.
Elena Băsescu
(RO) Situācija Kirgizstānā rada īpašas bažas. Šai valstij ir stratēģiska nozīme Vidusāzijā. Tās teritorijā ir izvietota kā ASV militārā bāze, kurai ir svarīga nozīme darbībām Afganistānā, tā arī Krievijas vienības.
Diemžēl dažu pēdējo nedēļu protesti ir izvērsušies vardarbībā un prasījuši cilvēku dzīvību upurus. Iestādēm jāveic pasākumi, kuru nolūks ir aizsargāt cilvēku dzīvību. Vēl vakar notika jaunas sadursmes starp etniskiem kirgīziem, krieviem un turkiem. Ņemot vērā to, ka šajā valstī dzīvo lielas krievu un uzbeku kopienas, starpetnisko sadursmju turpināšanās ietekmēs visa reģiona stabilitāti.
Ashton kundze, Eiropas Savienībai ir jāpievērš īpaša uzmanība konfliktam Kirgizstānā un jāiesaistās situācijas stabilizēšanā.
Ivo Vajgl
(SL) Ashton kundze, mēs esam šeit, lai diskutētu par satraucošajiem notikumiem Kirgizstānā un lai palīdzētu, cik vien mēs spējam, stabilizēt situāciju šajā valstī. Eiropas Savienības apsteidzoši aktīva pieeja Kirgizstānai ir īpaši svarīga, bet tikpat svarīgi ir, lai mēs principā uzturētu augstu saistību līmeni arī attiecībā uz citu jautājumu, kurš no šīs sēdes darba kārtības ir izsvītrots. Tomēr, tā kā tas ir aktuāls un tā kā tiek apdraudētas cilvēku dzīvības, mans pienākums ir aicināt jūs pievērst tam uzmanību. Es runāju par nožēlojamo stāvokli, kādā atrodas Sahrawi aktīvisti, Rietumsahāras miera uzturētāji, kas ir aizturēti Marokas cietumos un ir uzsākuši bada streiku, pakļaujot riskam savu dzīvību. "Amnesty International” arī ir aicinājusi mūs pievērst uzmanību viņu nožēlojamajam stāvoklim. Tāpēc es lūgtu, Ashton kundze, jūs un jūsu kolēģus nekavējoties pievērst uzmanību šai problēmai, jo citādi varētu būt par vēlu.
Charles Tannock
Priekšsēdētāja kungs, nesenie notikumi Biškekā ir satraucošs un skumjš nobeigums 2005. gada Tulpju jeb krāsu revolūcijai, kurā prezidents Bakiyev solīja demokrātiju un cilvēktiesības un to vietā nesa korupciju, nepotismu un arvien lielāku autokrātiju.
Kirgizstāna joprojām ir vismazākā un nabadzīgākā valsts Vidusāzijā, un satrauc radikālu islāmistu infiltrēšanās, kas pēdējos gados notikusi Ferganas ielejā, tāpēc ES prioritātei šajā reģionā ir jābūt stabilitātei.
Ir pilnīgi pareizi tagad atzīt jauno R. Otunbayeva valdību, neparastu piemēru, kad mums ir kopējas intereses ar Krieviju, kura īstenībā atbalstīja revolūciju un K. Bakiyev režīma gāšanu. Prezidente Roza Otunbayeva īsu laiku strādāja kā vēstniece Apvienotajā Karalistē, tādēļ viņa labi zina Eiropas Savienības darbību.
Vidusāzija, visbeidzot, ir stratēģisks reģions enerģijas un globālās drošības apsvērumu dēļ, un ASV gaisa spēku bāzes rīcībspēja Kirgizstānā ir izšķirīgi svarīga arī ISAF atbalstam Afganistānā.
Piotr Borys
(PL) Priekšsēdētāja kungs, piecus gadus pēc Tulpju revolūcijas, kas gāza prezidentu Akayev, ir notikusi asiņaina revolūcija. Protams, var norādīt uz diviem iemesliem. Pirmkārt, nepotisma un korupcijas problēma, līdz ar to demokrātiskas valsts pamatu trūkums, un, otrkārt, valsts finansiālās un ekonomiskās problēmas.
Ashton kundzes iniciatīva, kas nodrošināja to, ka Morel kungs šodien mums visiem var dot izsmeļošu ziņojumu par to, kas reāli notiek Kirgizstānā, šķiet patiešām svarīga. Es vēlos izteikt dedzīgu aicinājumu saistībā ar situāciju Kirgizstānā. Mēs zinām, ka valsts ir Krievijas ietekmes zona un tajā ir arī Amerikas militārā bāze. Eiropas Savienības aktīvai līdzdalībai būtu principiāli jābalstās uz demokrātiskas valsts pamatu celtniecību, kā arī uz iekšējās drošības nodrošināšanu. Vairāk nekā 80 bojāgājušo ir slikts signāls Kirgizstānas veidošanai. Tāpēc es atkārtoju savu dedzīgo uzsaukumu un turu īkšķi par Ashton kundzes misiju.
Cristian Dan Preda
(RO) Kurmanbek Bakiyev nav ne pirmais un noteikti nebūs arī pēdējais politiskais vadītājs, kas izsauc neapmierinātību un vilšanos un pret kuru jāizturas kā pret diktatoru pēc cerību stara pašā sākumā, kad viņa vārds sākotnēji saistījās ar demokrātisku optimismu.
Šai situācijai ir vienkāršs skaidrojums. Stabilu iestāžu neesamības dēļ politiķi visticamāk izsauc neapmierinātību un tiek iesaistīti šajā konfliktu, korupcijas un šantāžas lokā. Mēs neviens nedrīkstam aizmirst, ka prezidents Bakiyev ir izmantojis to, ka Kirgizstānas teritorijā atrodas Krievijas un ASV militārā bāze, lai nepārtraukti šantažētu Rietumus.
Tāpēc risinājums meklējams iestādēs, kas izveidotas, balstoties uz plašā apspriešanas procesā panāktu piekrišanu un ar plašu konsensu, un noteiktu kompromisa pakāpi politisko spēku starpā. Tomēr galvenā prioritāte ir tūlītēja vardarbības izbeigšana, kā to pieminēja Augstā pārstāve. Vardarbība ir nopietna, un risinājums ir jāatrod tik ātri, cik vien iespējams, lai to pārtrauktu, jo citādi tā neļaus uzsākt virzību pa politiski konstruktīvu ceļu.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, baronese Ashton, dāmas un kungi! Situācija Kirgizstānā, maigi izsakoties, rada satraukumu, īpaši, ja ņemam vērā paziņojumus, ko sniedzis bijušais ārlietu ministrs, pēc kura domām Kirgizstānas liktenis vēl vairāk tiecas tuvināties Krievijas ekonomiskajai telpai un robežām.
Nedēļu pēc bijušā prezidenta Bakiyev valdības krišanas, kurš no valsts aizbēga lidmašīnā 15. aprīlī, nevienam nav nekādas skaidrības par valsts politisko galamērķi vai politiskajiem nākotnes nodomiem. Taču skaidra ir Krievijas Aizsardzības ministrijas nozīme bijušā prezidenta Bakiyev bēgšanas veicināšanā, kad cilvēki izgāja ielās, pieprasot viņa demisiju.
Kirgizstānā, mazā valstī, kurā ir tikai 5,3 miljoni iedzīvotāju un kura ir vienīgā valsts pasaulē, kurā izvietota gan ASV, gan Krievijas kara bāze, apgrozībā atrodas daudz ieroču. Saspīlējums tagad izplatās uz kaimiņvalstīm, un Eiropas Savienībai ir jāņem vērā prioritāte un iespēja, kas rodas šajā laikā, proti, galvenokārt, nepieļaut iespējama pilsoņu kara izcelšanos un palīdzēt valstij turpmākajos sešos mēnešos kļūt par demokrātisku parlamentāru republiku ar stabilu prezidentūru.
Kā jūs, baronese Ashton, teicāt, tas viss var notikt, ja mēs spēsim dot divu veidu ieguldījumus: pirmkārt, diplomātisku ieguldījumu, bet arī - kā jūs, Augstā pārstāve, norādījāt - būtisku un materiālu ieguldījumu. Izšķirīgi būs tas, cik laicīgi mēs sniegsim palīdzību visas sociālās spriedzes mazināšanai un vājināšanai.
Baronese Ashton, rīkosimies ātri un labi, jo tas būs vēl viens svarīgs pārbaudījums Eiropai. Mēs neesam Haiti, bet Kirgizstānā. Vismaz šoreiz mēģināsim nokļūt tur laikā.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, kad Padomju Savienība sabruka 20. gadsimta 90. gadu sākumā, daudzi cilvēki uzskatīja, ka jaunās demokrātijas attīstīsies gandrīz pašas no sevis. Tagad mēs zinām, ka šīs jaunās valstis ir mantojušas milzīgas problēmas no Padomju Savienības. Padomju ēras laikā atšķirības starp etniskajām grupām tika lielā mērā apspiestas, tāpēc šodien šajās valstīs ir tik daudz konfliktu reliģijas un kultūras dēļ. Demokrātija nerodas vienkārši vienā dienā, un tā neradīsies vispār, kamēr korumpēti klani kļūst bagāti uz valsts un tās pilsoņu rēķina.
Klīst baumas, ka snaiperi, kas šāva uz pūli Biškekā, bija uzbeku un tadžiku algotņi. Šķiet, ka tas bija mēģinājums provocēt starptautisku konfliktu, kas varētu apdraudēt visu Vidusāziju. Eiropas ārpolitikai jāpalīdz neitralizēt situāciju. Tomēr militāra iejaukšanās ir nepareizā pieeja, kā to skaidri ir parādījusi Vācijas klātbūtne Afganistānā. Ir būtiski sniegt inteliģentu, mērķtiecīgu ekonomisku un attīstības palīdzību. Mums jāpadara par prioritāti korupcijas apkarošana un varas atņemšana vietējiem klaniem. Patiešām, tikai tad demokrātija gūs īstu iespēju Vidusāzijā.
Malika Benarab-Attou
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropas projekts iegūst jaunu, vērienīgu dimensiju. Līdz ar ES digitālo bibliotēku mūsu kultūras daudzveidība un bagātība tiks padarīta pieejama. Ir būtiski, lai mūsu dažādās valstis būtu dziļi iesaistītas šajā projektā. Šīs iniciatīvas izšķirīgs aspekts ir saistīts ar fundamentālu vērtību: cieņu pret kultūru un valodu daudzveidību.
Viens no mūsu kontinenta apvāršņiem ir Āfrika, bet mēs esam aptumšojuši šo apvārsni ar verdzību un koloniālismu. Mūsu pienākums ir atzīt un atlīdzināt savu parādu šīm tautām. Tikai ar finansiālu kompensāciju vien šis pienākums nav izpildāms, bet, pateicoties Eiropas projektam, mēs varam palīdzēt atdot Āfrikas tautām daļu no viņu kultūras mutvārdu literatūras formā.
Amadou Hampâté Bâ, Mali intelektuālis, teica: "Ja Āfrikā nomirst vecs cilvēks, aiziet bojā vesela bibliotēka.” Darbs pie mutvārdu literāro darbu digitāliem ierakstiem, kurus bieži savāc etnologu un antropologu komandas, veicinot brīvu pieeju tiem ar Eiropas projekta palīdzību, tādējādi padarot tos universālus, būtu veids, kā tos aizsargāt un dot jaunu dzīvību cilvēces kultūras daudzveidībai, ar kuru mēs visi esam saistīti.
Catherine Ashton
Komisijas priekšsēdētāja vietniece un Eiropas Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos. - Priekšsēdētāja kungs, šodien es pārstāvu arī Komisiju. Godātie deputāti ir uzsvēruši vairākus svarīgus punktus, un es mēģināšu man atvēlētajā laikā atzīmēt un pievērsties tik daudziem no tiem, cik vien būs iespējams.
Brok kungs ar Tannock kungu un citiem runāja par to, cik svarīgi ir, ka šī ir viena no visnabadzīgākajām Vidusāzijas valstīm un, protams, viena no galvenajām ES palīdzības saņēmējām, skaitot uz vienu iedzīvotāju. Nav iespējams nepiekrist, ka sociālā un ekonomiskā attīstība ir būtiska stratēģijas daļa, kas mums ir jāizvirza. Swoboda kungs arī runāja par to, cik svarīgi ir pārliecināties, ka tas, ko mēs redzam, ir īsta politiska reforma. Mēs strādājam ļoti cieši kopā ar ANO un ar EDSO. Visi cilvēki, kas pēdējās dienās ir bijuši šajā reģionā, konsekventi ir uzsvēruši to, ka mums jāsaskata reformas centrālā nozīme visā, kas notiks turpmāk, un es pilnīgi piekrītu teiktajam par reģiona politisko stabilitāti. Tas ir ļoti svarīgi.
Mums atkal ir ļoti uzmanīgi jāskatās. Šai Vidusāzijas daļai ir stratēģija, kas tiks pārskatīta, bet es uz to skatos saistībā ar Ārējās darbības dienestu un to, kas mums būtu jādara šajā reģionā, lai savāktu kopā dažādos Komisijas un Padomes atbalsta elementus. Rinaldi kungs un arī citi, manuprāt, pareizi aprakstīja, ka mūsu attieksmei jābūt piesardzīgai, pozitīvai un konstruktīvai, un es piekrītu arī daudziem godātajiem deputātiem, kuri runāja par tiesiskuma vērtību un nozīmi. Tas ir pamatā visam, ko mēs darīsim šajā valstī, lai būtu droši, ka rīcība notiek saskaņā ar tiesiskumu, un tas, protams, attiecas uz tiesību sistēmu, bet arī uz politisko un konstitucionālo reformu, kas ir tik būtiska.
Lunacek kungs runāja par vēlēšanām, kas būtiski - es domāju, ka tieši tādi vārdi tika lietoti paziņojumā, ko es saņēmu - atšķiras no starptautiskajiem standartiem, kurus mēs vēlētos redzēt. Un es domāju, ka elementos, ko es apvienotu vienā kopumā, būtu ietverts arī finansiālais atbalsts, protams, un, kā jau es minēju, tiesiskums, politiskā un konstitucionālā reforma un vēlēšanas, un saikne, ko mēs vēlamies izveidot arī ekonomiski. Viens neliels piemērs tam, protams, ir tāds, ka tā ir viena no valstīm ar lieliem bagātīgiem ūdens krājumiem šajā reģionā, un tā piegādā ūdeni reģioniem, kā godātajiem deputātiem ir zināms. Mēs esam viņiem palīdzējuši ūdens saimniecības pārvaldīšanā vairāk nekā piecus gadus, un es ceru, ka mēs varēsim atgriezties pie šī tik svarīgā darba, tiklīdz tiks pārvarēta krīze un būs izveidota likumīga valdība.
Tie ir tikai daži no elementiem, kurus es iekļautu. Es domāju, ka mūsu klātbūtnes līmenis reģionā, iespējams, ir pareizs. Pierre Moreli ir tur bijis vairākas dienas. Viņš tikko ir atgriezies. Viņš sniegs paziņojumu Borys kungam AFET komitejā 27. aprīlī, lai informētu komiteju par visiem jaunākajiem notikumiem. Mēs apmaināmies ar rakstiskiem tekstiem vairākas reizes dienā, un mēs esam runājuši vairākas reizes, un viņš, protams, ir kontaktējies arī ar kolēģiem. Ar viņu mēs esam īstenojuši spēcīgu klātbūtni, es izsaku pateicību viņam un viņa komandai par darbu, kas ir veikts.
Demokrātijas nozīmi, kā teica Provera kungs, nekad nedrīkst novērtēt par zemu, manuprāt; mums ir jāpārvar daži no jautājumiem, par kuriem runāja Vaideres kundze: nestabilitāte, baumas, nedrošība, jautājumi, kam neapšaubāmi ir milzīga nozīme, un, kā es esmu norādījusi, mēs esam noteikuši, ko gribam izdarīt šajās nedaudzajās, ļoti svarīgajās pirmajās dienās, ko, cerams, godātie deputāti uzskatīs par atbilstošu.
Es domāju, ka nobeigumā man jāsaka, ka daži pašreizējie veidojamās valdības locekļi ir bijušie opozīcijas cilvēktiesību aizstāvji, kurus apspieda iepriekšējais prezidents un atbalstīja Eiropas Savienība, tostarp, protams, šā Parlamenta deputāti. Tādējādi, lai gan man nav nekādu ilūziju par politikas raksturu šajā valstī, kā arī visā reģionā, es domāju, ka mums jādod šai valdībai izdevība veidoties pareizi, piekrist veikt politiskās un konstitucionālās reformas, rīkot vēlēšanas, ko tā saka, ka darīs, un, ja tā vēlas visu to darīt, tā jāatbalsta tagad un turpmāk. Un, pamatojoties uz to, es esmu ļoti pateicīga par piezīmēm, kas ir izteiktas, un mēs turpināsim stratēģiju, kā es to izklāstīju.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks maija pirmajā sesijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Paolo Bartolozzi  
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Iedzīvotāju nemieri, kas šajās dienās izcēlušies Kirgizstānas galvaspilsētā, ir apturējuši "Tulpju revolūcijas” progresu, kas 2005. gadā iededza cerības par demokrātiskām pārmaiņām bijušajā padomju republikā.
Eiropas Parlaments vēro politiskās krīzes attīstību valstī ar lielām bažām. Tas nav tikai valsts izšķirīgās ģeostratēģiskās nozīmes dēļ Krievijai un Amerikas Savienotajām Valstīm, bet arī tādēļ, ka Vidusāzijas stabilitāte, tās politiskā un ekonomiskā attīstība un reģionālā sadarbība ir ES interesēs, vēl jo vairāk svarīgās nozīmes dēļ, kāda Vidusāzijai ir mūsu enerģijas apgādē un mūsu ekonomiskajās un tirdzniecības partnerattiecībās.
Pilsoņu kara izcelšanās un "otras Afganistānas” izveidošanās risks ir jānovērš. Mēs uzticamies diplomātiskajai vidutāju misijai, ko Amerikas Savienoto Valstu, Krievijas un Kazahstānas prezidenti - pēdējais kā pašreizējais EDSO priekšsēdētājs - veic savās sarunās ar Kirgīzijas pagaidu valdību par sabiedriskās kārtības un konstitucionāla tiesiskuma nodibināšanu, lai varētu noturēt brīvas vēlēšanas un valsts problēmas tiktu atrisinātas.
Es kā ES un Vidusāzijas delegācijas priekšsēdētājs ceru, ka, neskatoties uz nesenajām etniskajām sadursmēm, mēs darīsim visu, ko spējam, lai nodrošinātu nacionālu mieru un ilgstošas demokrātiskas dzīves atjaunošanos Kirgizstānā.
Krzysztof Lisek  
Situācijas stabilizēšanās Vidusāzijā garantēs labu sadarbību ar ES. Nevienam nav šaubu, ka Kirgizstānai šeit ir īpaša nozīme. Kirgizstāna ir svarīga Eiropas Savienībai stratēģisku iemeslu dēļ - kā valsts, kam ir enerģijas avoti un dabas resursi, un tādēļ, ka tajā atrodas Amerikas kara bāze, kas atbalsta NATO spēkus Afganistānā. Tajā pašā laikā nespēja īstenot pienācīgas reformas pēc tam, kad Kirgizstāna ieguva neatkarību, ir novedusi līdz dramatiskajai situācijai, kuru mēs šodien redzam. Pašlaik koncentrēsimies uz drošības nodrošināšanu un humāno palīdzību civilajiem iedzīvotājiem. Turklāt mums jāveic visi iespējamie pasākumi, lai novērstu valsts radikalizēšanos. Mēs nedrīkstam pieļaut pilsoņu kara sākšanos. Ilgtermiņa perspektīvā ir būtiski attīstīt jaunu stratēģiju visam reģionam. Mums strauji jāattīsta īpaša ES nostāja, kurā ietverti galvenie aspekti, piemēram, reliģiskā fundamentālisma novēršana, nabadzības un korupcijas apkarošana, pilsoniskas sabiedrības veidošana, cilvēktiesību aizstāvēšana un demokratizācija. Īpaši svarīgi mums ir aizsūtīt savu novērotāju komandu nākamajās vēlēšanās. Mums jāturas kopsolī ar notikumiem un, neiejaucoties iekšējās lietās, mums jādara viss, lai palīdzētu Kirgizstānai doties demokrātijas virzienā un, kad situācija stabilizēsies, īstenot efektīvas reformas. Es domāju, ka turpmākajai palīdzībai, ko ES sūta Kirgizstānai, ir jābūt atkarīgai no reformas ieviešanas, kas nodrošinās tiesisku kārtību un cilvēktiesību ievērošanu.
Kristiina Ojuland  
Priekšsēdētāja kungs, baronese Ashton! Es atzinīgi vērtēju to, ka uz Kirgizstānu ir aizsūtīts Eiropas Savienības Īpašais pārstāvis. Mums ir jāzina, kādi ir pagaidu valdības plāni. Ir jābūt garantijai, ka Kirgizstānā tiks izbeigta vardarbība un tiks nodrošināta tiesiskuma un demokrātijas attīstība. Revolūcijas laikā Kirgizstānā spēki, kas nāca pie varas, vainoja prezidentu Bakiyev par brīvās preses ierobežojumiem, vardarbību pret žurnālistiem, opozīcijas vadītāju arestu, korupciju, novēršanos no demokrātiskām vērtībām un slikto ekonomisko stāvokli valstī. Mums tādēļ ir cerība pieredzēt, ka Kirgizstāna drīz pārvērtīsies par demokrātisku valsti, kurā valda tiesiskums. Tajā pašā laikā mūsu cerības būs pamatotas tikai tad, ja mēs paši būsim gatavi ieguldīt resursus šā plāna īstenošanai, jo Kirgizstānas ekonomika, kas cīnās par izdzīvošanu, nevar atļauties atbalstu, kurš vajadzīgs ilgi gaidīto sociālo, ekonomisko un politisko reformu īstenošanai. Ja mūsu nolūks ir radīt ilgtspējīgu attīstību Vidusāzijas reģionā, līdzās ekonomiskās palīdzības piedāvājumam mums pagaidu valdībai jāpiedāvā arī mūsu zināšanas un prasmes reformu veikšanā, tāpat kā mēs esam darījuši Kosovā, Maķedonijā un citur. Šajā jomā ir vērts atzīmēt, ka Igaunija ir sniegusi šādu palīdzību Ukrainai, kā arī Gruzijai, kas rāda, ka mūsu sazināšanās pieredzi ar cilvēkiem, kas dzīvo bijušās Padomju Savienības teritorijā, nedrīkst novērtēt par zemu. Līdz ar režīma maiņu, kas pašlaik notiek, mēs nevaram palaist garām iespēju Kirgizstānā veicināt virzību pretī demokrātiskām vērtībām. Tāpēc no mūsu puses būtu bezatbildīgi atstāt Kirgizstānu bez atbalsta un padarīt to atkarīgu no dažiem tās lielajiem kaimiņiem.
