Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Jautājumu laiks (B7-0211/2010).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Pirmā daļa

Temats: Paziņojums par siltumnīcefekta gāzu emisijas augstāku samazinājuma mērķi
Pirms dažām dienām Komisija plašsaziņas līdzekļos publiskoja paziņojumu Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai, kurā Komisija apsvēra iespēju mainīt klimata un enerģētikas normatīvo aktu paketē ietverto un līdz 2020. gadam īstenojamo siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājuma mērķi, no 20 % to paaugstinot līdz 30 %.
Saistībā ar šo priekšlikumu ir jāizsaka dažas piezīmes. Pirmkārt, pazeminot ar emisijas samazināšanu saistītās izmaksas, varētu atvieglināt slogu, kas uzlikts dalībvalstu budžetiem un kurus dalībvalstis pašreiz cenšas līdzsvarot. Otrkārt, siltumnīcefekta gāzu emisijas līmeņi ir strauji samazinājušies ekonomikas lejupslīdes dēļ, lai gan tie var atkal celties, jo pašlaik vērojama atgūšanās no krīzes un ražošanas pieaugums. Līdz ar to atkal pieaugs ar emisijas samazināšanu saistītās izmaksas. Treškārt, strīdīgs ir jautājums par to, vai pašreiz ir piemērots brīdis, lai šo mērķi paaugstinātu, jo tas strauji palielinās emisijas samazināšanas izmaksas, pret ko varētu vērsties uzņēmēji un kas ir gluži saprotami, jo mēs pašlaik tikko sākam atgūties no krīzes.
Kāda ir Komisijas atbilde uz minētajām piezīmēm?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Es apsolu, ka atbildēšu ļoti īsi, jo Komisija nav pieņēmusi šo dokumentu, uz kuru atsaucas godājamais deputāts, un nav arī apstiprinājusi tā publiskošanu; taču vēlāk, šajā mēnesī, Komisija ir paredzējusi pieņemt Paziņojumu Parlamentam un Padomei, kurā būs iekļauta iespējamo ieguvumu un izmaksu analīze, siltumnīcefekta gāzu emisijas samazinājuma mērķi paaugstinot līdz 30 %.
Šo paziņojumu patiesībā pieprasīja Vides padome savos šā gada 15. marta secinājumos. Mums nenoliedzami bija ļoti maz laika, taču mēs uzskatām, ka šīs ir svarīgas debates; vēlāk, protams, vairāki jautājumi būs jāizstrādā daudz konkrētāk. Turklāt šajā paziņojumā atbilstīgi Direktīvā par emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS direktīvā) noteiktajām prasībām būs analizēta situācija energoietilpīgajās nozarēs, kuras saskaņā ar Kopenhāgenas konferences rezultātiem ir pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam.
Tomēr es pilnīgi skaidri gribu pateikt vienu lietu, proti, Komisija neplāno jau nākamajā dienā pēc šā paziņojuma publiskošanas pieņemt lēmumu pāriet uz 30 % mērķi. Tas ir tikai mēģinājums nodrošināt pietiekami daudz informācijas pamatotām diskusijām par šiem samazināšanas mērķiem. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt situācijas analīzi, izmaksas, skaitļus un aprēķinus, lai debatēs mēs varētu atsaukties uz šo informāciju. Es ļoti ceru, ka arī Parlaments piedalīsies šajās debatēs.
Zbigniew Ziobro
Šajā dokumentā redzams, ka Centrāleiropā un Austrumeiropā siltumnīcefekta gāzu emisiju apjoms ir ievērojami samazinājies un ka šim apstāklim būs izšķiroša nozīme jaunā mērķa īstenošanā. Jā, Komisija norāda, ka šo pasākumu īstenošana prasīs nozīmīgus finansiālus ieguldījumus, taču Komisija šo naudu grib atrast šīm valstīm paredzētajos struktūrfondos. Vārdu sakot, šajā gadījumā būtu nepieciešams pārorientēt citiem mērķiem, proti, Eiropas Savienības dalībvalstu atšķirīgo attīstības un dzīves līmeņu izlīdzināšanai, paredzētos līdzekļus, un tāpēc, piemēram, varētu pietrūkt naudas Centrāleiropas un Austrumeiropas autoceļu infrastruktūras attīstībai.
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Es ceru, ka godājamais deputāts sapratīs to, ka es sīki neanalizēšu vienu no daudzajiem dokumenta projektiem, kas nejauši parādījies atklātībā. Tas nav vajadzīgs.
Uzklausīšanā Eiropas Parlamentā es teicu, ka rūpējoties par to, kā mēs tērējam Eiropas Savienības līdzekļus dažādiem mērķiem, mums arī jānodrošina, lai tiktu pārbaudīta dažādu projektu, piemēram, ar infrastruktūru saistītu projektu, ietekme uz klimatu. Tomēr es nedomāju, ka šajā posmā kāds varētu atbildēt, kas tieši mums jādara, lai līdz 2020. gadam panāktu samazinājumu par 30 %. Tāpēc mēs mēģinām sniegt analīzi un aicinām arī Parlamenta un Padomes locekļus iesaistīties debatēs.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mēs šodien balsojām par ziņojumu par Direktīvas par ēku energoefektivitāti pārstrādāto redakciju. Šis ir tikai jauna procesa sākums, kad mēs patiešām būtiski varam samazināt emisijas un enerģijas patēriņu ēkās. Kā teica mans kolēģis, mums tikai vajadzīgs finansējums. Es ceru, ka jūs atbalstīsiet ierosinājumu ievērojami palielināt ēku energoefektivitātes nodrošināšanai paredzēto ERAF līdzekļu apjomu, kā arī priekšlikumu izveidot fondu, kura mērķis ir uzlabot energoefektivitāti arī rūpniecības nozarē un kura darbību paredzēts sākt 2014. gadā.
Chris Davies
Komisāres kundze, vai sākotnējais jautājums neliecina par to, cik milzīgas ir problēmas, kuras rada šā jautājuma risināšana? Daudzi šā Parlamenta deputāti un daudzas Padomē pārstāvētās valdības nepiekrīt, ka būtu nekavējoties jārīkojas, lai novērstu klimata pārmaiņas. Ekonomiskās labklājības laikos viņi vieglu roku paraksta svētulīgas rezolūcijas, bet tagad, kad laiku mainījušies, viņi negrib parakstīties par praktisku rīcību. Vai, paaugstinot mūsu mērķus, jūs varat novērsties no klimata pārmaiņu problēmas risināšanas?
Connie Hedegaard
Komisijas locekle. - Vispirms es gribētu izpētīt šo dokumentu par ēku energoefektivitāti, par kuru jūs vienojāties. Ir dažādi veidi, kā panākt, lai sekmes šajā jomā uzlabotos.
Ir arī daži alternatīvi finansēšanas modeļi, ko var izmantot, lai atbildīgās personas būtu ieinteresētas uzlabot viņiem uzticēto ēku energoefektivitāti. To būs iespējams panākt dažādos veidos - kam obligāti nav nepieciešams finansējums -, un es ar prieku pievērsīšos šā jautājuma izpētei.
Es pilnībā piekrītu jautājuma autoram, ka ēku energoefektivitātes jomā mēs varam darīt vēl daudz vairāk. Šeit ir vēl tik daudz neizmantotu iespēju, un ir diezgan muļķīgi nelietderīgi tērēt tik daudz enerģijas tikai tāpēc, ka mēs šo enerģiju nemākam tērēt pietiekami efektīvi.
Es atbildēšu Chris Davies, kā arī uz jautājumu par klimata pārmaiņu noliedzējiem: es šo iebildumu mēģināšu noliegt. Neraugoties uz visām diskusijām - īpaši Apvienotajā Karalistē par šo jautājumu tiek ārkārtīgi plaši diskutēts ar Austrumangliju -, un, lai gan Klimata pārmaiņu starpvaldību padomei (KPSP) vajadzētu veiksmīgāk labot iespējamās kļūdas, - līdz šim brīdim es neesmu uzzinājusi neko, kas tiešām noliegtu zinātnes galveno atklājumu, proti, ka mums jārisina šis jautājums un ka mums tas jāuztver nopietni.
Manuprāt, arī klimata skeptiķi tam piekristu, ka šeit ir ārkārtīgi daudz citu iemeslu, ka ir ārkārtīgi svarīgi kaut ko darīt, lai uzlabotu energoefektivitāti un enerģētikas tehnoloģijas. Ja Eiropa šajā jautājumā neizvirzīs vērienīgus mērķus, es ļoti baidos, ka mēs zaudēsim šā gadsimta augošos tirgus, un mums nāksies piekāpties saviem konkurentiem. Oglekļa emisiju pārvirze nav tas gadījums, kad, darbojoties šajā jomā, mēs varētu zaudēt darba vietas. Es patiešām baidos par to, ka, turpmākajos gados pārāk vilcinoties, mēs zaudēsim darba vietas daudz plašākā mērogā. Es ļoti priecājos, ka jaunā britu valdība, šķiet, arī ļoti drosmīgi izvirza vērienīgus mērķus klimata pārmaiņu jomā. Manuprāt, tas ir ārkārtīgi svarīgi mums visiem.
Temats: Komisijas pasākumi autortiesību jomā
Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantā ir noteikta Savienības kompetence intelektuālā īpašuma regulējuma jomā: "Veidojot iekšējo tirgu vai nodrošinot tā darbību, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nosaka pasākumus, ar ko ieviest Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību apliecinošus dokumentus, kuri nodrošinātu vienotu intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību visā Savienībā, un centralizētas atļauju piešķiršanas, koordinācijas un uzraudzības kārtības izveidei visā Savienībā”.
Eiropas Savienībā autortiesībām nav vienota tiesiskā pamata, un tas būtiski kavē iekšējā tirgus attīstību šīm tiesībām pakļauto preču jomā.
Vai Komisija varētu norādīt, kādas iniciatīvas tā gatavojas uzņemties autortiesību jomā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pantu?
Michel Barnier
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties Geringer De Oedenberg kundzei par jautājumu. Šis jautājums tieši sasaucas ar pašreizējām debatēm par autortiesībām un internetu.
Diemžēl pārāk bieži tiek uzskatīts, ka autortiesības kavē vienota digitālā tirgus izveidošanu. Manuprāt, tas ir nepareizs uzskats. Autortiesības ļauj autoram pārdot savu produktu un nodrošina peļņu. Turklāt šis jautājums neattiecas vienīgi uz kultūras jaunrades jomu, kuru Geringer de Oedenberg kundze ļoti labi pazīst. Tas attiecas arī uz rūpniecības nozari, jaunradi, uz inovācijām rūpniecībā; tā ir peļņa, kas dod iespēju autoram vēlāk radīt citus, jauna satura darbus. Pašreizējais autortiesību ekonomiskais modelis ir pastāvējis jau simtiem gadu, taču, pateicoties tehnoloģiju - radio, televīzijas, kabeļtelevīzijas, satelīttelevīzijas un tagad arī interneta - attīstībai, protams, ir paplašinājusies autortiesību pārvaldības joma. Jaunās tehnoloģijas katru reizi ir ļāvušas mums izveidot jaunus ekonomiskos modeļus, kuri mainījuši autortiesību izmantošanas un pārdošanas veidus.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es autortiesību jomā negribētu ierosināt radikālus grozījumus, es drīzāk gribu aizsargāt radīšanas procesu un vienlaikus mēģināt izstrādāt tādu tiesisko regulējumu, kas ļautu izveidot jaunus ekonomiskos modeļus. Par to es paziņoju 13. janvārī, uzstājoties jūsu priekšā, un tieši šis princips noteiks manu rīcību. Turklāt šādu lomu es kopā ar jums paredzu Eiropas likumdevējam. Eiropas Komisijas 19. maijā pieņemtajā Digitālajā programmā, pateicoties mana kolēģa un drauga Kroes kunga enerģiskajiem pamudinājumiem, iekļauts mans ceļvedis attiecībā uz autortiesībām un internetu.
Turklāt šogad par šīm tēmām es esmu paredzējis iesniegt trīs iniciatīvas. Pirmkārt, priekšlikumu pamatdirektīvai par kolektīvo autortiesību pārvaldību. Vispirms es gribētu ierosināt ļaut kolektīvā pārvaldījuma biedrībām izveidot veiksmīgāku organizācijas struktūru jaunu interneta pakalpojumu, piemēram, individuālu pasūtījumu katalogu vai vienas pieturas veikalu, piedāvājumam. No otras puses, šā priekšlikuma mērķis ir arī tuvināt kolektīvā pārvaldījuma biedrību pārvaldības, pārredzamības un uzraudzības noteikumus, lai nodrošinātu cenu pārredzamību un kolektīvā pārvaldījuma biedrību locekļu ieņēmumus.
Otrkārt, direktīva par nenosakāmu autortiesību darbiem, kuras mērķis ir radīt nepieciešamo juridisko noteiktību mūsu kultūras mantojuma digitalizēšanai. Es domāju par nenosakāmu autortiesību darbu Eiropas definīciju.
Treškārt, es iepazīstināšu ar Zaļo grāmatu par audiovizuālo saturu un internetu. Šeit ir jautājums par Eiropas noteikumiem pieprasījumvideo pakalpojumu jomā. 2011. gadā mēs sāksim dialogu ar dažādām ieinteresētajām pusēm par tematiem, kas ietekmē jaunu papildvērtības satura pakalpojumu parādīšanos internetā, lai apsvērtu, kā interpretēt esošos noteikumus. Ir paredzēts izpētīt, kā, izmantojot tehnoloģijas, iespējams noteikt digitālo saturu un samaksāt par tā lietošanu, noteikt jautājumus, kas saistīti ar digitālajiem plašsaziņas līdzekļiem un uzzināt, kā efektīvāk cīnīties pret nelikumīgo pirātismu internetā. Es rīkošos vienkārši. Es vēlos uzklausīt dažādas ieinteresētās puses, vienlaikus mudinot rīkoties jūs. Es vēlos, lai Eiropa būtu tā, kas veicinātu jaunu ekonomisko modeļu rašanos. Man nav konkrēta priekšstata par to, kādā veidā būtu jārisina šis jautājums - vai tas varētu būtu tiesību akts vai cits veids. Es neuzstāju uz to, un nemaldināšu jūs, ka iespējams risinājums, kas derētu visiem gadījumiem. Tomēr es gribētu izmantot šo jauno iekšējā tirgus atveseļošanās procesu un digitālo programmu - par ko, starp citu, savā ziņojumā runāja Monti kungs -, lai Eiropas kultūras jomā izstrādātu patiesu ekonomisko politiku.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
autore. - (PL) Es atzinīgi vērtēju visas Komisijas iniciatīvas. Man ir papildu jautājums par 2008. gada Zaļo grāmatu "Autortiesības uz zināšanām balstītā ekonomikā”, kurā Komisija atzīst, ka pašreizējā autortiesību aizsardzības neobligāto izņēmumu sistēma, ko izveidoja ar 2001. gada direktīvu, nav sasniegusi savu mērķi, proti, tā neatvieglo ar autortiesībām aizsargātu darbu izplatīšanu un nesamēro autoru tiesības ar šo darbu lietotāju tiesībām.
Vēl svarīgi ir autortiesību aizsardzības obligātie izņēmumi, kas ir ārkārtīgi būtiski bibliotēkām, lai šos darbus padarītu pieejamus neredzīgiem cilvēkiem, kā arī lai izplatītu nenosakāmu autortiesību darbus. Es gribētu jautāt Komisijai, kādas iniciatīvas tā tuvākajā nākotnē paredzējusi izvirzīt saistībā ar šiem autortiesību aizsardzības izņēmumiem?
Michel Barnier
Komisijas loceklis. - (FR) Geringer de Oedenberg kundze, jūs man uzdevāt arī jautājumu par Komisijas plānoto rīcību attiecībā uz konkrētu punktu, par ko es gribētu izteikties; jūs vēlējāties uzzināt, kā tiks ievērots Līguma par Eiropas Savienības darbību 118. pants. Šajā jautājumā es varu apstiprināt, ka mēs neesam izvēlējušies šo pieeju. Mēs esam nolēmuši izveidot regulējumu, kas atbalsta Eiropas autortiesību licences. Ar šīs pragmatiskās pieejas palīdzību mēs daudz efektīvāk, nekā ieviešot jaunus īpašus un centralizētus autortiesību noteikumus, varētu sasniegt vēlamos rezultātus. Es gribētu arī teikt, ka Zaļā grāmata ir ļoti svarīga, un tai jāļauj uzdot daudzus jautājumus un attīstīt idejas. Es īpaši domāju par jautājumu attiecībā uz daļēji neredzīgiem cilvēkiem.
Jūs brīnāties, kāpēc mēs nerīkojamies vērienīgi un necenšamies Eiropā izveidot vienotus autortiesību noteikumus. Geringer de Oedenberg kundze, ES nav iespējams ieviest šādus vienotus autortiesību noteikumus, jo tādā gadījumā, lai panāktu šīs sistēmas efektīvu darbību, mums būtu jāregulē valstu autortiesību noteikumi. Citiem vārdiem sakot, Eiropas Savienības autortiesību noteikumiem būtu jāregulē valstu autortiesību noteikumi, ko, atklāti sakot, šķiet sarežģīti noorganizēt gan kultūras, gan politiskā ziņā. Pat tad, ja dalībvalstis šādu pieeju atbalstītu, tās darbības joma būtu diezgan ierobežota, jo to nevarētu piemērot senāk radītiem darbiem. To varētu piemērot vienīgi nesen radītajiem darbiem. Tāpēc visām jau sacerētām muzikālām kompozīcijām jaunos autortiesību noteikumus nebūtu iespējams piemērot.
Es jau minēju, ka es gribētu izstrādāt direktīvu par nenosakāmu autortiesību darbiem. Tomēr pirms es ķeršos pie šīs direktīvas projekta galīgās redakcijas izstrādāšanas, es noteikti rūpīgi apspriedīšos ar tiem Parlamenta deputātiem, tostarp arī ar jums, kuriem ir visciešākā saikne ar šo jautājumu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es jums gribētu jautāt, vai jūs esat paredzējis pārskatīt direktīvu par autortiesībām un blakustiesībām informācijas sabiedrībā. Es jautāju tādēļ, ka mums vajadzīga juridiskā noteiktība. Diemžēl katrā valstī izņēmumi tiek interpretēti atšķirīgi, tāpēc katrā dalībvalstī vienā un tajā pašā jautājumā ir pieņemti atšķirīgi lēmumi. Tāpēc es uzskatu, ka būtu lietderīgi pārskatīt šo direktīvu, jo īpaši saistībā ar Lisabonas līgumu.
Michel Barnier
Komisijas loceklis. - (FR) Ţicău kundze, konkrēti atbildot uz jūsu jautājumu, jāsaka, ka šobrīd mēs negrasāmies grozīt 2001. gada direktīvā iekļauto izņēmumu katalogu. Mēs esam pieņēmuši, manuprāt, pragmatisku un progresīvu pieeju, kura ietver trīs manis minētās iniciatīvas: par kolektīvo pārvaldību, nenosakāmu autortiesību darbiem un Zaļo grāmatu, un tādējādi šie jautājumi ietilpst sistēmā, kurā mēs risināsim jautājumus, kas jūs satrauc. Taču mēs negrasāmies grozīt izņēmumu katalogu.
Temats: ES dalībvalstu reģionālā atbalsta shēmu karte
Vai Komisija piekristu pilnībā pārskatīt ES dalībvalstu reģionālā atbalsta shēmu karti 2007.-2013. gadam?
Tā kā šogad ir paredzēts veikt pārskatīšanu, vai tā ir taisnība, ka šajā atbalsta shēmu kartes pārskatīšanā reģioniem tiek ļauts tikai apmainīties vietām, nevis izvēlēties citus reģionus, lai ņemtu vērā jauno ekonomisko situāciju pēc finanšu krīzes?
Par pašreizējo ES dalībvalstu reģionālā atbalsta shēmu karti vienojās, pamatojoties uz 2006. gada statistikas datiem. Šobrīd Eiropas ekonomikas stāvoklis ir radikāli mainījies. Vai Komisija atzīst, ka šis fakts norāda uz nepilnību pašreizējā kartē, un kā, pēc Komisijas domām, šo nepilnību varētu novērst?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Almunia kungs mani lūdza atbildēt uz šo jautājumu.
Lai nodrošinātu reģionālo attīstību, Komisija 2006. gadā nolēma, ka reģionālā atbalsta shēmu kartēs iekļautais dalībvalstu noteikto reģionu saraksts jāpiemēro visam 2007.-2013. gada periodam. Tomēr valstu reģionālā atbalsta pamatnostādnēs Komisija atzina, ka var izveidoties situācijas, kad varētu būt vajadzīgi pielāgojumi, un tādējādi saskaņā ar šo pamatnostādņu 104. punktu dalībvalstīm tika piedāvāta iespēja veikt reģionālā atbalsta shēmu karšu starpposma pārskatīšanu attiecībā uz reģioniem, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 107. panta 3. punkta c) apakšpunktā.
Trīs no septiņpadsmit dalībvalstīm, kuras veica starpposma pārskatīšanu, šo iespēju izmantoja. Veicot starpposma pārskatīšanu, dalībvalstis pusi reģionu, kuriem šobrīd pienākas reģionālais atbalsts, var aizvietot ar jauniem reģioniem. Zināmos apstākļos ir arī iespēja palielināt atbalsta intensitāti jau sākotnējā reģionālā atbalsta shēmu kartē iekļautajiem reģioniem. Veicot starpposma pārskatīšanu, jaunievēlēto reģionu tiesības saņemt atbalstu un iespējamo atbalsta intensitātes palielinājumu novērtē, ņemot vērā Eurostat pēdējo gadu vidējos datus attiecībā uz iekšzemes kopproduktu uz cilvēku un bezdarba līmeni attiecīgajā NUTS 3. līmeņa reģionā. Tādējādi iespējams nodrošināt, ka reģionālais ieguldījumu atbalsts tiek izmantots tādu reģionu ekonomiskās attīstības veicināšanai, kuri atrodas nelabvēlīgākā stāvoklī attiecībā pret valsts vidējo līmeni.
Tas, ka tikai trīs dalībvalstis, kuras veica starpposma pārskatīšanu, ir izvēlējušās paziņot par reģionālā atbalsta shēmu kartēs izdarītajiem grozījumiem, liek secināt, ka dalībvalstu vairākums uzskata, ka ekonomikas krīze nav būtiski ietekmējusi attīstības palīdzības saņemšanai izvēlētos reģionus.
Alan Kelly
autors. - Liels paldies par atbildi. Tas ir pārsteidzoši, ka tikai trīs valstis ir pieteikušās izmantot šo iespēju. Tas ir neticami.
Es nāku no reģiona, kur darbu ir zaudējuši tūkstošiem cilvēku: uzņēmumā Dell - 3000 zaudētu darba vietu, un šodien vēl 800 cilvēku tika atlaisti no darba farmācijas uzņēmumā Pfizer, 300 no tiem - manā reģionā, kas atrodas Dienvidīrijā un kurā bruto dotācijas ekvivalents līdzinās nullei procentu. Mūsu valdība nepieteicās, un es ceru, ka šī situācija mainīsies, jo, ja tas nenotiks, valdība nevarēs piemērot patiešām efektīvus valsts līmeņa pasākumus, lai palīdzētu lielākiem uzņēmumiem. Manuprāt, tas neveicina attīstību, un šī situācija ir jāmaina. Es gribētu aktīvi aicināt Komisiju izvēlēties citu stratēģiju, jo es uzskatu, ka valsts atbalsta shēmu karte vairs nav aktuāla.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Kā jau godājamais deputāts norādīja, tas patiešām var šķist savādi, ka tikai trīs dalībvalstis ir prasījušas veikt minēto starpposma pārskatīšanu. Tomēr par to liecina skaitļi, kurus mēs šorīt uzzinājām.
Protams, daudzas dalībvalstis un daudzus reģionus nopietni ietekmējusi ekonomikas krīze, taču, iespējams, dažas dalībvalstis uzskata, ka ir citi veidi un citi līdzekļi krīzes pārvarēšanai, jo, kā mēs redzējām, tikai dažas valstis prasīja veikt pārskatīšanu. Septiņpadsmit dalībvalstīm tika piedāvāta šī iespēja, taču tikai trīs to ir izmantojušas.
Manuprāt, godājamais deputāts man piekritīs, ka ilgtermiņa programmas galvenais mērķis, protams, ir nodrošināt reģioniem ilgtermiņa pasākumu plānošanai nepieciešamo pastāvību. Noteikti eksistē arī citi līdzekļi krīzes pārvarēšanai, taču es esmu pārliecināta, ka komisārs Joaquín Almunia ir gatavs diskutēt par to vēlāk kādā citā reizē.
Otrā daļa
Temats: ES un Ukrainas policijas sadarbība
Kā attīstās policijas pārrobežu sadarbība starp ES un tās svarīgāko austrumu kaimiņu - Ukrainu, un kādus pasākumus ir iecerējusi Komisija sadarbības padziļināšanai?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Posselt kungs, paldies, ka uzdevāt jautājumu par tik svarīgu tematu. Par policijas pārrobežu sadarbību ar Eiropas Savienības kaimiņvalstīm atbild galvenokārt dalībvalstis. Tomēr Eiropas Savienība dalībvalstu un Ukrainas divpusējo sadarbību atbalsta galvenokārt ar Eiropola palīdzību. 2009. gada 4. decembrī tika parakstīts Eiropola un Ukrainas nolīgums par stratēģisko sadarbību, kas ļaus koordinēt darbības cīņā pret starptautisko organizēto noziedzību un nopietniem noziegumiem, un terorismu. Tomēr stratēģiskais nolīgums neparedz aizdomās turēto personas datu apmaiņu. Šāda informācijas apmaiņa ir iespējama vienīgi to valstu starpā, kuras noslēgušas darbības nolīgumu ar Eiropolu, un, lai Ukraina šādu nolīgumu varētu noslēgt, tai vispirms jāpieņem tiesību akts par personas datu aizsardzību un jāratificē Eiropas Padomes 1981. gada Konvencija par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz automātisku personas datu apstrādi, kā arī šīs Konvencijas protokoli.
Viena no Komisijas prioritātēm ir raudzīties, lai Ukraina izveidotu Eiropas standartiem atbilstīgu personas datu aizsardzības režīmu. Tādējādi būtu iespējams izveidot patiesi neatkarīgu datu uzraudzības iestādi, ko varētu atbalstīt ar ES tehnisko un ekspertu palīdzību. ES policijas sadarbību ar Ukrainu atbalsta arī finansiāli, izmantojot mērķsadarbības projektus, palielinot Ukrainas policijas un Eiropas Savienības Robežu palīdzības misijas (ES RPM) iespējas. Pagājušajā gadā ES RPM, sadarbojoties ar FRONTEX, OLAF un Dienvidaustrumeiropas sadarbības iniciatīvu, atbalstīja kopējo operāciju Nikonijas robežkontroles punktā, lai uzlabotu Ukrainas un Moldovas policijas spēku sadarbību pārrobežu noziedzības un nelegālās migrācijas apkarošanas jomā.
Bernd Posselt
autors. - (DE) Es tikai gribēju jautāt, kāda ir situācija attiecībā uz atbalstu policistu apmācībai un tiesu un iekšlietu iestāžu darbības stiprināšanai. Vai tas ir Austrumu partnerības galvenais jautājums, un vai šajā procesā ir iesaistīta Komisija un Eiropas Policijas akadēmija? Vai varbūt šīs apmācības notiek vienīgi dalībvalstu līmenī?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Protams, šajā jautājumā mēs uzturam nepārtrauktu dialogu ar Ukrainu. Mans kolēģis komisārs Štefan Füle iepazīstināja ar sadarbības struktūru, un arī es esmu iesaistīta šajā sadarbībā. Šī sadarbība saistīta ar iekšlietām, un tās mērķis ir noskaidrot, kādā veidā mēs varam palīdzēt Ukrainas varas iestādēm veicināt attīstību šajos jautājumos un kā mēs turpmāk varētu padziļināt šo sadarbību. Šis jautājums tiks risināts pēc dažām nedēļām sanāksmē ar Ukrainas varas iestādēm.
Tuvākajā nākotnē nav paredzēta policijas sadarbība un apmācība, taču par to varētu diskutēt pēc tam, kad Ukraina būs veikusi vajadzīgās reformas. Mēs esam atvērti sadarbībai. Šī valsts ir svarīgs kaimiņš. Mums daudz kas ir kopīgs. Mums ir kopīgi uzdevumi saistībā ar pārrobežu noziedzību, tādēļ arī mums būtu izdevīgi turpināt šo sadarbību. Protams, Ukrainai jāveic uzlabojumi, taču mēs esam šeit, lai palīdzētu un atbalstītu, un mēs redzēsim, kāda šī sadarbība izveidosies ilgtermiņā.
Temats: Noziedzības pieauguma vilnis Eiropā
Statistikas dati, ko Eurostat publiskoja pirms dažiem mēnešiem, liecina par strauju noziedzības un vardarbības pieaugumu Eiropā. Tā kā novērojamā parādība ir tieši saistīta ar ekonomikas krīzi, noziedzība un vardarbība visbiežāk skar valstis, kuru ekonomika pārdzīvo īpaši smagas grūtības.
Vai Komisija ir gatava nākt klajā ar radikālākām iniciatīvām, lai mudinātu dalībvalstis ciešāk sadarboties noziedzības novēršanā un izskaušanā Eiropā, vienlaikus paturot prātā vajadzību ievērot Eiropas iedzīvotāju personiskās brīvības?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Eurostat statistikas datu jaunākais izdevums tika publicēts 29. maijā; tajā iekļauti dati par 1998.-2007. gada periodu, un tie neliecina par godājamā deputāta minēto pieaugumu. Tomēr Komisija atzīst, ka organizētā noziedzība apdraud iedzīvotājus un ekonomiku visā Eiropas Savienībā.
Komisija ir apņēmusies iesniegt attiecīgus priekšlikumus un ieviest pasākumus, lai novērstu un izskaustu ne vien organizēto noziedzību, bet arī dažādus citus noziedzības veidus. Tādēļ šie mērķi ir iekļauti Stokholmas programmā, izveidojot visaptverošu ES rīcības sistēmu pilsoņu, tieslietu, drošības un migrācijas politikas jomās nākamajiem pieciem gadiem. Nesen Komisija pieņēma Stokholmas rīcības plānu, un, manuprāt, jau pirms pusstundas mana kolēģe, priekšsēdētāja vietniece Viviane Reding ar to iepazīstināja, un mēs par to diskutējām plenārsēdē.
Turklāt līdz šā gada beigām Komisija iepazīstinās ar paziņojumu par iekšējās drošības stratēģiju, kurā būs iekļauti konkrēti priekšlikumi un apdraudējuma novērtējums nākamajiem pieciem gadiem. Protams, šajā paziņojumā būs iekļauts arī organizētās noziedzības jautājums.
Pret kopēju apdraudējumu jācīnās kopā, tāpēc visām dalībvalstīm, valsts iestādēm un privātām organizācijām efektīvi jāizmanto kopējie līdzekļi. Es minēšu trīs ne vien Eiropai raksturīgus, bet arī starptautiskus noziegumu veidus. Tie ir: cilvēku tirdzniecība, kibernoziegumi un identitātes zādzības. Komisija ir apņēmusies pastiprināt sadarbību šajās jomās un izstrādā arī tiesību akta priekšlikumus un darbības mērķus. Mēs to darīsim, sadarbojoties ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, NVO un privāto sektoru.
Dialogu koordinēšana un darbības ir nākotnei būtiski vārdi; labākās prakses apmaiņai, standartiem, pamatnostādnēm, apmācības un pētniecības attīstīšanai jābūt savstarpēji iedarbīgai un jāveido savstarpējā saprašanās. Lai efektīvāk cīnītos pret noziedzību, svarīga ir sadarbība ar kandidātvalstīm un trešām valstīm.
Es gribētu uzsvērt, ka, lai pieņemtu vērienīgus lēmumus, vajadzīga dalībvalstu politiskā griba. Efektīva un iedarbīga pieņemto pasākumu īstenošana ir atkarīga no mērķu īstenošanai piešķirtajiem valsts resursiem. Izmantojot finanšu programmas, Komisija var atbalstīt dalībvalstu sadarbību Eiropas mērogā.
Kā jūs zināt, Lisabonas līgumā Eiropas Parlamentam šajā jomā piešķirtas jaunas kompetences, un es gribētu uzsvērt, ka jums šajā ziņā ir svarīga loma, un jūs atbildat par drošības nodrošināšanu Eiropas Savienībā.
Gay Mitchell
Paldies par atbildi, komisāres kundze! Es pagājušajā gadā gatavoju Parlamenta ziņojumu par Eiropas Centrālo banku, un viens no jautājumiem, ko es izvirzīju, bija ievērojamais EUR 500 banknošu - šķiet, arī EUR 200 banknošu -skaita pieaugums, taču pārsvarā tās bija EUR 500 banknotes. Es minēju, ka šīs banknotes, iespējams, tikušas izmantotas noziedzīgā nolūkā - nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai. Kā es tagad uzzināju, Apvienotajā Karalistē par to valda patiess satraukums.
Vai es varētu lūgt komisāres kundzei kopā ar Eiropas Centrālo banku noskaidrot, kādām personām vajadzīgas EUR 500 banknotes tik milzīgos apmēros? Man jāsaka, ka šeit var būt pamatotas aizdomas par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai varbūt par citām noziedzīgām darbībām.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Es tikai vēlos pateikties godājamajam deputātam par šo informāciju. Es noteikti pievērsīšos šim jautājumam un noskaidrošu, vai šeit pastāv zināmas sakarības. Šobrīd es uz šo jautājumu nevaru atbildēt, taču es to noteikti izskatīšu, un pateicos jums par šo ierosinājumu.
Georgios Papanikolaou
autors. - (EL) Paldies par jūsu atbildi, komisāres kundze. Jūs sniedzāt pareizu un godīgu informāciju šajā jautājumā, kas attiecas uz periodu, par kuru jums ir dati, proti, līdz 2007. gadam. Es jums šo jautājumu uzdevu 2010. gada 6. aprīlī un 2010. gada 5. maijā. Kā jums zināms, trīs cilvēki traģiski un bezjēdzīgi zaudēja dzīvības Grieķijas iedzīvotāju mierīgās demonstrācijas laikā, pieprasot labāku nākotni.
Es atkārtošu jautājumu, lai saņemtu konkrētāku atbildi. Vai Komisija šajos jautājumos ir paredzējusi regulārāku iejaukšanos un ieteikumus dalībvalstīm? Vai jūs esat paredzējuši daudz precīzāk un ātrāk apkopot attiecīgos datus, ņemot vērā, ka, šķiet, vairākās dalībvalstīs šī problēma, jo īpaši šobrīd, tikai pasliktinās?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Komisija - un arī es pati - mēs paužam nožēlu par šo trīs cilvēku bojāeju deputāta minēto nesen notikušo nemieru laikā. Vienmēr ir traģiski, ka šādos notikumos cieš nevainīgi cilvēki. Mēs paužam nožēlu un jūtam līdzi šo cilvēku ģimenēm.
Kā jau jūs minējāt, mums pastāvīgi jāatjauno statistikas dati, un Eurostat to mēģina darīt. Cerams, ka drīz vien mēs iegūsim labāku situācijas novērtējumu. Šobrīd mēs neesam paredzējuši pieņemt iniciatīvas šajā jautājumā. Šie noziegumi un bojāeja ir šausmīgi, taču Komisijas pilnvaras ir ierobežotas - tā var vērsties pret pārrobežu noziedzību un atvieglot valstu varas iestāžu un Eiropas varas iestāžu sadarbību. Šobrīd šajā saistībā nav paredzētas nekādas iniciatīvas.
Temats: ES kopēja vīzu politika
Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 2. punkta a) apakšpunktam un ar šo juridisko pamatu saistītiem citiem tiesību aktiem, jo īpaši Padomes 2001. gada 15. marta Regulai (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas (ar grozījumiem), dalībvalstīm ir pienākums īstenot kopēju vīzu politiku un nodrošināt savstarpīgumu.
Vai Eiropas Komisija ar jēdzienu "kopēja vīzu politika” saprot tikai vienotu noteikumu apstiprināšanu, kuri ES dalībvalstīm jāievēro attiecībā uz trešām valstīm? Vai nevajadzētu uzskatīt, ka ar šo Līguma par Eiropas Savienības darbību pantu (papildus tam, ka ar to nosaka vīzu politiku attiecībā pret trešām valstīm) Eiropas Komisijai un Eiropas Savienības dalībvalstīm arī tiek uzlikts par pienākumu rūpēties, lai trešās valstīs būtu vienādi noteikumi attiecībā uz visām ES dalībvalstīm?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Eiropas Savienības vīzu politika ir saskaņota, un tā ir kopēja politika. Tās pamatā ir trīs juridiski instrumenti, ko piemēro dalībvalstīs, proti, Regula (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas; otrkārt; Vīzu kodekss, ar ko nosaka visas Šengenas zonas īstermiņa vīzu izsniegšanas procedūras un nosacījumus; un, visbeidzot, Regula (EK) Nr. 1683/95, ar ko izveido vienotu vīzu formu. Šos nosacījumus piemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir jābūt vīzai.
Pirmā regula, ko es minēju, izveido trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām; tas ir tā dēvētais "negatīvais saraksts”. Pastāv arī "pozitīvais saraksts”, kurā iekļauti tie pilsoņi, uz kuriem šī prasība neattiecas, pamatojoties uz dažādiem kritērijiem, kas balstās uz vīzu savstarpības pamatprincipu. Šo regulu piemēro visās dalībvalstīs, izņemot Apvienoto Karalisti un Īriju, kā arī Islandi, Norvēģiju un Šveici.
Saskaņā ar savstarpības principu ES pieņem, ka attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem nav vajadzīga vīza ieceļošanai ES dalībvalstīs, trešai valstij jāpiemēro līdzvērtīgi noteikumi ES pilsoņiem, nepieprasot viņiem vīzu ieceļošanai šajā valstī. Ja pozitīvā saraksta trešā valsts pieprasa vai ievieš vīzu prasību vienas vai vairāku dalībvalstu valstspiederīgajiem, piemēro savstarpības mehānismu. Pamatojoties uz šo regulējumu, Komisija veic pasākumus, lai trešā valsts atjaunotu bezvīzu režīmu, vai, ja tas nav iespējams, ierosinātu atbildes pasākumus attiecībā uz pagaidu vīzu režīma atjaunošanu šīs trešās valsts valstspiederīgajiem.
Šī sistēma ir izrādījusies diezgan efektīva, jo Komisijas veiktie pasākumi, kas iekļauti arī regulārajā vīzu savstarpības ziņojumā, liecina, ka, kopš 2005. gada piemērojot šo savstarpības mehānismu, dalībvalstis ir paziņojušas par 13 pozitīvā saraksta valstīm, kuras 75 gadījumos nav ievērojušas vīzu savstarpības principu. Pēc tam ar gandrīz visām šim 13 valstīm ir tikusi izveidota vīzu savstarpība, piemēram, ar Japānu, Panamu, Singapūru, Austrāliju, Urugvaju un Kostariku, un nesen Komisija pabeidza sarunas par vīzu režīma atcelšanu ar Brazīliju; jūs un Padome drīz saņemsiet informāciju par to.
Problēmas saistībā ar savstarpības neievērošanu vēl aizvien pastāv starp dažām dalībvalstīm un ASV un Kanādu, un par to mēs pastāvīgi diskutējam ar šīm valstīm.
Šo mehānismu nepiemēro tajā gadījumā, kad trešā valsts no negatīvā saraksta pieprasa vai ievieš vīzu prasību tikai vienas vai vairāku dalībvalstu valstspiederīgajiem, vai, ja trešā valsts piemēro atšķirīgus nosacījumus dažādām dalībvalstīm. Kopienas acquis nav noteikumu šādiem gadījumiem, kā arī nav noteikti konkrēti mehānismi, tāpēc ES ir ārkārtīgi sarežģīti iejaukties.
Pavel Poc
autors. - (CS) Komisāres kundze, ja Eiropas Komisija garantē kopēju vīzu politiku un ja šī politika galvenokārt balstīta uz savstarpības principu, konkrēti cik ilgi Komisija paredzējusi pieļaut neproporcionālo bezprecedenta vīzu režīmu, ko Kanāda ieviesusi pret ES dalībvalstīm, proti, pret Čehijas Republiku?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Protams, es ļoti labi pārzinu šo gadījumu, par kuru runā godājamais deputāts, un Komisija ir cieši iesaistīta šajā procesā.
Kanādas varas iestādes Prāgā izveidoja biroju - tāda bija mūsu prasība -, un tās arī izstrādā ceļvedi, lai atjaunotu bezvīzu režīmu. Ir notikušas vairākas augstākā līmeņa sanāksmes, kurās piedalījās Kanāda, Čehijas Republika un Komisija, lai apsvērtu nepieciešamos pasākumus. Kanādieši apgalvoja, ka viņi grozīs savus tiesību aktus un ka viņi drīz vien iesniegs šos grozījumus valsts parlamentā lēmuma pieņemšanai. Mēs sazināmies ar šīs valsts un Čehijas varas iestādēm, lai nodrošinātu dialogu, konstruktīvu gaisotni un lai mēs drīzāk atrisinātu šo jautājumu. Par šo jautājumu jūnija sākumā Padomē notiks diskusijas ar dalībvalstīm.
Man žēl, ka šis konflikts vēl līdz šim brīdim nav atrisināts, taču es godājamajam deputātam varu apliecināt, ka mēs kopā ar čehu kolēģiem mēģinām rast iespējami drīzāku risinājumu.
Temats: Turcijas un ES 2009. gada 5. novembra kopējās deklarācijas termiņš
Ņemot vērā
kopējo deklarāciju, ko 2009. gada 5. novembrī parakstīja Turcijas Iekšlietu ministrs B. Atalay, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot un Padomes priekšsēdētājs T. Billström, un jo īpaši tās 3. punktu, kurā ir minēta oficiālo sarunu atsākšana par nolīguma noslēgšanu ar mērķi atsākt Turcijas un ES attiecības, kā arī tās 5. punktu, kurā norādīts, ka tehniskā līmenī ir noslēgts nolīgums starp Turciju un Frontex;
atbildi, ko uz manu jautājumu Padomes priekšsēdētāja C. Malmström sniedza Eiropas Parlamenta plenārsēdē 2009. gada 16. decembrī;
pastāvīgo spiedienu, ko uz Frontex gaisa transporta līdzekļiem izdara Turcijas gaisa spēki, vai Komisija varētu atbildēt uz turpmāk minētajiem jautājumiem.
Kā noris kopējās deklarācijas 3. punktā minētās sarunas? Vai ir iespējams, ka tās pārklājas ar sarunām, kuras notiek ar Frontex? Vai uz Frontex gaisa satiksmes līdzekļiem izdarītais spiediens ir saistīts ar Turcijas atteikšanos oficiāli atzīt ES robežas Egejas jūrā?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Man šodien ir saspringta darba kārtība. Es gribētu atgādināt, ka sarunām ar Turciju ir bijusi sarežģīta vēsture, jo jau 2002. gadā tās sākās ar prasību, taču pēdējā laikā ir manāma ļoti pozitīva attīstība. Pagājušajā gadā Padome savos secinājumos par nelegālo imigrāciju mudināja pasteidzināt sarunas ar Turciju, un pagājušajā gadā arī mans priekštecis Barrot kungs un Zviedrijas ministrs Tobias Billström apmeklēja Turciju. Pa to laiku ir pieņemta kopējā deklarācija.
Kopš tā laika ir novērojama pozitīva attīstība. Ziemā notika vairākas sarunas, un šobrīd šīs sarunas gandrīz sasniegušas tādu posmu, lai ar Turciju vienotos par sarunu atsākšanu par atpakaļuzņemšanas nolīgumu.
Komisija ir pārliecināta, ka tās teksta daļas, par kurām notikusi vienošanās, ir samērīgas un atspoguļo mūsu vajadzības, vienlaikus risinot Turcijas problēmas. Mēs strādājam, lai iespējami drīzāk pabeigtu šā dokumenta tekstu, un mēs pastāvīgi sazināmies ar Turcijas varas iestādēm.
Mūsu mērķis ir pabeigt šo dokumentu un par sarunu rezultātiem ziņot Padomes sanāksmē jūnijā. Pēc šā dokumenta pabeigšanas, lai saņemtu Parlamenta piekrišanu atzinumam, mēs sniegsim pilnīgu informāciju.
Vienošanās ar Frontex nav oficiāli saistīta ar sarunām par darba nolīgumu un sarunām par atpakaļuzņemšanas nolīgumu starp ES un Turciju. Tomēr Komisija veic vajadzīgos pasākumus, lai, risinot abiem gadījumiem kopīgos jautājumus, nodrošinātu vispārēju saskaņotību.
Komisija nekomentē attiecīgās dalībvalsts teritorijas vai robežu noteikšanu, jo par šo jautājumu risināšanu atbild vienīgi dalībvalstis, kā arī tiek piemēroti starptautiskie noteikumi. Mēs gribētu mudināt Frontex un uzņēmējdalībvalsti pirms paredzētās operācijas īstenošanas atbilstīgi informēt trešās kaimiņvalstis par, piemēram, gaisa satiksmes līdzekļu izvietošanu pie robežas.
Nikolaos Chountis
autors. - (EL) Komisāres kundze, redzot, ka ir sarežģīti konkrēti atbildēt uz virkni līdzīgu jautājumu, nākas secināt, ka šīs sarunas jebkurā gadījumā ir sarežģītas un, manuprāt, apstiprinās tas, ka Turcijas puse ir ierosinājusi vairākus politiskus jautājumus, tādējādi apgrūtinot sarunu pabeigšanu.
Es būtu ārkārtīgi pateicīgs, ja, tiklīdz šīs sarunas tiks pabeigtas un tiklīdz būs panākta vienošanās, jūs mums paziņotu rezultātus. Es gribētu teikt, lūk, ko: Turcijas premjerministra nesenās vizītes laikā Grieķijā, Atēnās, tika parakstīts protokols - sadarbības memorands - ar Grieķiju nelegālās imigrācijas jautājumos. Es jums gribēju jautāt: vai šis memorands - teiksim, atpakaļuzņemšanas nolīgums starp Grieķiju un Turciju - varētu aizstāt Eiropas Savienības un Turcijas nolīgumu, par kuru šobrīd norit sarunas?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Nezinot Turcijas un Grieķijas nolīguma konkrētas detaļas, manuprāt, var teikt, ka tas liecina par mūsu konstruktīvo pieeju kā Grieķijas varas iestādēm, tā arī Turcijas varas iestādēm.
Paralēli notiek sarunas ar Turciju. Kā jau es teicu, mēs tuvojamies šo sarunu noslēgumam. Šajās sarunās valda ļoti konstruktīva gaisotne, un es uzskatu, ka tas liecina par Eiropas Savienības vēlmi pabeigt šis sarunas, kā arī par Turcijas puses ieinteresētību panākt vienošanos ar mums par atpakaļuzņemšanu. Tas, protams, ir izdevīgi visiem.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisāres kundze, citās atbildēs, ko mēs saņēmām, jūs skaidri pateicāt, ka Frontex un Turcija vienojas par tehniskiem jautājumiem. Es to saprotu. Nesen, kad jūs bijāt pie mums Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā un sniedzāt jaunāko informāciju par jautājumiem, kas attiecas uz jūsu jurisdikciju, jūs teicāt, ka galīgā vienošanās ar Turciju nelegālās imigrācijas jautājumos, kā jūs mums arī šodien minējāt, attīstās ļoti pozitīvi, un drīz vien šī vienošanās tiks panākta.
Vai šajā nolīgumā starp Eiropas Savienību un Turciju nevajadzētu iekļaut arī attiecīgu noteikumu par Frontex saistībā ar Eiropas Savienību un Turciju? Vai Frontex nav ārkārtīgi svarīga nozīme cīņā pret nelegālo imigrāciju? Es nezinu, cik daudz jūs mums drīkstat stāstīt par sarunu gaitā apspriežamajiem jautājumiem, taču vai gan veselais saprāts neliek mums šajā nolīgumā iekļaut arī noteikumus par Frontex operācijām un darbībām?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Pagājušajā pirmdienā man bija iespēja uzrunāt Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas locekļus, un es šodien atkārtoju to pašu, ko es teicu toreiz, proti, ka sarunās ar Turciju ir panākts progress.
Attiecībā uz Frontex un Turcijas robežkontroli šajās sarunās ir panākta sākotnēja vienošanās tehniskā līmenī. Abas puses iesaistījās diskusijās, un šobrīd Frontex gaida atbildi no Turcijas, lai atsāktu diskusijas. Frontex ir svarīga loma šajā procesā, bet vispirms mums jāvienojas par nolīgumu un tikai tad jāturpina diskusijas ar Frontex. Es piekrītu, ka šeit ir plašas sadarbības iespējas.
Temats: ES pretterorisma politika un CIP veiktā gūstekņu pārsūtīšana
Virkne neseno notikumu ir viesusi vairāk skaidrības par dalībvalstu saistību ar ASV gūstekņu pārsūtīšanas programmu. ANO 2010. gada kopējais pētījums liecina, ka ES dalībvalstis ir slepeni vienojušās un iesaistījušās darbībās, kas saistītas ar CIP gūstekņu pārsūtīšanas programmu un slepeniem cietumiem.
Ņemot vērā šos pēdējo 8 gadu garumā dalībvalstu veiktos cilvēktiesību pārkāpumus un Komisijas ierosināto paziņojumu par pretterorisma politikas pārskatīšanu, vai Komisija var paskaidrot, kādu konkrētu rīcību tā plāno veikt, lai nodrošinātu, ka ES pretterorisma politika turpmāk nepieļauj šādus cilvēktiesību pārkāpumus?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Paldies Sarah Ludford par šo jautājumu. Kā jums zināms, es par šo jautājumu interesējos, un mēs jau iepriekš esam sadarbojušies šajā jomā. Nav jāatgādina, ka brīvība un drošība ir cieši saistītas, un pamattiesību un tiesiskuma ievērošana ir galvenais Eiropas Savienības princips cīņā pret terorismu. Pretterorisma pasākumi vienmēr jāveic, pilnībā ievērojot pamattiesības, un šajā jomā Eiropas Savienībai jārāda priekšzīme.
Tā ir ne vien juridiska prasība, bet gan galvenais noteikums, lai nodrošinātu ticamību un likumību, kā arī veicinātu valstu varas iestāžu savstarpējo uzticēšanos un sabiedrības uzticēšanos kopumā. Tādēļ Komisija arī turpmāk cīņā pret terorismu centīsies apvienot efektīvu rīcību un juridisko iedarbīgumu ar izpildāmību, skaidri apņemoties ievērot pamattiesības.
Minētā prakse - gūstekņu pārsūtīšana un slepenie cietumi - ir cilvēktiesību pārkāpums. Komisija to vienmēr ir uzsvērusi, un iesaistītajām dalībvalstīm, lai noskaidrotu patiesību, ir jāsāk vai jāturpina padziļināta, neatkarīga un objektīva izmeklēšana. Šis pozitīvais pienākums noteikts Eiropas Cilvēktiesību konvencijā, lai konstatētu atbildību un lai upuriem ļautu saņemt kompensāciju. Komisija mudināja Poliju un Rumāniju izmeklēt, vai iespējamās slepenās ieslodzījuma vietas eksistē, un mēs atzinīgi vērtējam to, ka Polijā 2008. gadā šajā saistībā tika sākta kriminālizmeklēšana.
Komisija rakstiski vērsās pie Lietuvas varas iestādēm, paužot atzinību par aktīvo nostāju, ierosinot veikt izmeklēšanu. Attiecībā uz pārsūtīšanas lidojumiem un to ietekmi uz ES aviācijas politiku Komisija ir izstrādājusi dažus ieteikumus saistībā ar 2008. gada janvāra paziņojumu par civilo un darījumu aviāciju. Turklāt Eiropas vienotā gaisa telpa, kas stājās spēkā pagājušā gada janvārī, nodrošina faktiskās lidaparātu pārvietošanās uzraudzības papildu pasākumus, un mēs to turpināsim rūpīgi uzraudzīt, protams, mūsu pilnvaru robežās.
Komisija 2008. gadā publiskotajā savu dienestu darba dokumentā sniedza plašu faktu materiālu par terorismu un pamattiesībām. Tajā apkopotas dalībvalstu sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem par krimināltiesībām, administratīvajām, procedurālajām tiesībām un pamattiesībām cīņā pret terorismu. Visas dalībvalstis atbildēja uz šiem jautājumiem, un šobrīd mēs Komisijā gatavojamies arī veikt situācijas analīzi par ES galvenajiem pasākumiem un politikas iniciatīvām pretterorisma jomā līdz brīdim, kad stājās spēkā Lisabonas līgums.
Šajā saistībā konkrēti netiks vērtēta dalībvalstīs veiktā terorisma apkarošanas politika vai piedalīšanās CIP gūstekņu pārsūtīšanas programmā, taču Komisijas viedoklis ir pilnīgi skaidrs, un mēs turpināsim uzraudzīt, kā attīstās notikumi dalībvalstīs, pievēršot uzmanību arī juridiskajiem sarežģījumiem, kas rodas, valstu tiesās ierosinot lietas par terorisma apkarošanas pasākumiem un izstrādājot ieteikumus ilgtspējīgas politikas veidošanai ES līmenī.
Sarah Ludford
autore. - Komisāre Malmström kundze, manuprāt, vēl nekad teiciens "malumednieks kļuvis par mežsargu” nav bijis tik piemērots, un es vienmēr atzinīgi vērtēju darbu kopā ar jums.
Manuprāt, jūsu teiktais ir diezgan iedvesmojošs, jo vēsta par zināmu uzraudzības nostiprināšanu un nākotnē paredzētiem Komisijas mehānismiem, bet faktiski vēl eksistē arī pagātne. Dalībvalstis ir iesaistījušās nelikumīgā CIP veiktā gūstekņu pārsūtīšanā, spīdzināšanā un pazušanā, un šajā jomā trūkst uzraudzības un atbildības. Šeit, kā tas šodien ierasts, daiļrunīgi tika piesauktas cilvēktiesības, taču ir milzīga atšķirība starp frāzēm un realitāti. Mums vienkārši vēl pilnībā nav nācies atbildēt par savu rīcību.
Vai ir kaut kas tāds, ko Komisija kā līgumu sargātāja varētu iedomāties izdarīt, nevis tikai mēģināt darīt, un nodrošināt, ka dalībvalstis turpmāk ievērotu savus pienākumus? Taču pagaidām mēs vēl varam veikt izmeklēšanu - tagad arī, es ļoti ceru, pareizu sabiedrības aptauju jaunās AK valdības vadībā -, lai nodrošinātu, ka mēs saņemam pilnīgu informāciju par to, kas noticis pagātnē un kas izdarīts nepareizi.
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Es domāju, ka Eiropas Parlaments, sniedzot patiesu informāciju par gūstekņu pārsūtīšanu un parādot, kas ir noticis, šajā jautājumā ir paveicis ārkārtīgi svarīgu darbu. Tas ne vien mudinājis rīkoties, bet arī radījis stingru sabiedrības vēlmi noskaidrot patiesību. Kā jau es teicu, Komisija mudina iesaistītajās dalībvalstīs veikt visaptverošu, padziļinātu izmeklēšanu, un tā turpinās sekot izmeklēšanas gaitai, lai nodrošinātu, ka tā patiešām tiek īstenota. Priekšlikuma par Eiropas vienoto gaisa telpu mērķis ir palīdzēt veikt turpmāku uzraudzību.
Mēs turpināsim rūpīgi sekot notikumu gaitai un turpināsim pieprasīt skaidrību. Turklāt šajā jautājumā Eiropas Komisija īsti konkrēti neko daudz nevar darīt, taču mēs priecājamies sadarboties ar Eiropas Parlamentu, lai neatkāptos no prasības noskaidrot patiesību un nodrošinātu, lai šādi gadījumi nekļūtu par Eiropas pretterorisma politikas daļu.
Janusz Władysław Zemke
- (PL) Malmström kundze, es jums vēlos pateikties par informāciju, manuprāt, tik svarīgā jautājumā. Arī visām Eiropas valstīm ir jāapvienojas cīņā pret terorismu, jo mēs visi, protams, ļoti labi apzināmies, ka pret terorismu ir jācīnās. Saistībā ar to es vēlētos uzdot šādu jautājumu: vai jūsu novērojumi liecina, ka Eiropas Savienības dalībvalstu sadarbība pastiprinās, un vai dažādas terorisma apkarošanai ārkārtīgi svarīgas informācijas savstarpējā apmaiņa kļūst aktīvāka? Vai šajā ziņā ir notikušas pozitīvas pārmaiņas?
Cecilia Malmström
Komisijas locekle. - Cīņa pret terorismu, protams, ir Eiropas Savienības politikas būtiskākā sastāvdaļa. Galvenos pasākumus šajā jomā veic valstu dienesti, policijas iestādes un politiķi. Eiropas Savienība var atbalstīt šīs iniciatīvas, mēs varam nodrošināt attiecīgo tiesisko regulējumu, un mēs varam nodrošināt Pamattiesību hartas ievērošanu. Mums ir zināmi finanšu līdzekļi, mēs varam atbalstīt upurus, un mēs varam veicināt turpmāku sadarbību.
Manuprāt, dalībvalstis diezgan aktīvi sadarbojas šajā jomā. Protams, vēl aizvien aktuāls ir ļoti jutīgais jautājums par informācijas apmaiņu. Tā ir atkarīga no uzticēšanās vai - dažkārt - uzticēšanās trūkuma. Šī situācija ir jāuzlabo, un to var izdarīt tikai ar saskaņošanas palīdzību, kā arī nodrošinot, ka mūsu, Eiropas Savienības, sistēmās pilnībā tiek ievērots tiesiskuma princips un ka uz tām var paļauties. Eiropas Savienība šajā jomā var palīdzēt. Stokholmas programmā un diskusijās šīs programmas izstrādes posmā dalībvalstis skaidri pauda savu gatavību nostiprināt sadarbību - gan savā starpā Eiropas Savienības mērogā, gan arī ar trešām valstīm -, lai cīnītos pret terorismu. Protams, vienmēr pilnībā jāievēro pamattiesības, taču CIP gūstekņu pārsūtīšanas programma nav šīs sistēmas daļa.
Priekšsēdētājs
Tā kā nākamie jautājumi attiecas uz vienu tematu, tie tiks izskatīti kopā.
Temats: Uzņēmēji un mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)
Ņemot vērā, ka tuvojas Eiropas MVU nedēļa (2010. gada 25. maijs - 1. jūnijs) un Eiropas Uzņēmējdarbības balvas piešķiršana (31. maijs), - vai Komisija var dot jaunāko informāciju par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu, jo īpaši par pasākumiem saistībā ar uzņēmēju gatavību veikt ieguldījumus, par to, kā viņiem tiek uzlabota finansējuma pieejamība, mazināts administratīvais slogs un it sevišķi par dalībvalstu iniciatīvām un politiskiem lēmumiem, kas MVU palīdzētu pārvarēt problēmas, kuras kavē to attīstību?
Temats: Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)
Vai Komisija ir iecerējusi veikt pasākumus grūtībās nonākušo MVU atbalstam un vai Komisija apsver iespēju ieviest īpašu sistēmu palīdzības sniegšanai jaunajiem uzņēmējiem, kuri ES cenšas izveidot sekmīgu MVU, tādējādi samazinot ES paļaušanos uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem?
Temats: MVU un darba vietu radīšana
Plaši tiek atzīts, ka mazie un vidējie uzņēmumi ir galvenie bezdarba samazinātāji Eiropā, tomēr tiem salīdzinājumā ar lielākiem uzņēmumiem tiek uzlikts neproporcionāls normatīvais slogs apjomradītu ietaupījumu dēļ. Ja ikviens MVU rīt radītu vienu jaunu darba vietu, tam būtu ārkārtīgi labvēlīga ietekme uz bezdarba līmeni.
Ko dara Komisija, lai veicinātu darba vietu radīšanu MVU ar, piemēram, regulatīvo reformu un ieguldījumiem? Kādus mērķus ir izvirzījusi Komisija, un kā tā paredz uzraudzīt to īstenošanu?
Temats: Eiropas MVU nedēļa
Nākamā būs Eiropas MVU nedēļa. To organizē, lai veicinātu uzņēmējdarbību, jauninājumus un konkurētspēju un sniegtu informāciju par to, ko Eiropas Savienība un visu līmeņu iestādes dara, lai atbalstītu un finansētu mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus.
Lielākā problēma, ar ko šobrīd saskaras mazie un vidējie uzņēmumi, ir kapitāla un finansējuma piesaiste. Daudzi sekmīgie mazie uzņēmumi, mazie ģimenes uzņēmumi un uzņēmējdarbību uzsākušie uzņēmumi šobrīd ir neaizsargāti, jo tie nespēj piesaistīt kapitālu. Ko Eiropas līmenī var darīt, lai šo problēmu atrisinātu?
Temats: Pasākumi MVU administratīvo izmaksu samazināšanai
Vai Komisija var paskaidrot, kādus pasākumus tā pašlaik veic, lai Eiropas Savienībā samazinātu mazo un vidējo uzņēmumu nevajadzīgas administratīvās izmaksas?
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, vai jūsu jauno liberālo uzskatu dēļ es varētu lūgt precizēt, kurus jautājumus tad mēs šobrīd izskatīsim? Vai 33. jautājums tiks izskatīts 3. daļā? Mēs visi cenšamies piedalīties vairākās sanāksmēs. Būtu labi, ja jūs precizētu, tieši kurš jautājums netiks izskatīts.
Priekšsēdētājs
Es neesmu pārliecināts, ka mēs tiksim līdz 33. jautājumam. Es nedomāju, ka jums būtu vērts gaidīt šā jautājuma izskatīšanu.
Tagad Tajani kungs sniegs kopēju atbildi, pēc tam jautājumu autoriem un pārējiem kolēģiem tiks dota iespēja uzdot papildjautājumus.
Vai mēs varam vienoties par pārtraukumu plkst. 20.30, jo darbiniekiem un tulkiem pirms sanāksmes beigām plkst. 21.00 kaut ko vajadzētu ieēst.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, tagad es runāju, būdams savā jaunajā amatā, kurā es būšu turpmākos divus gadus. Mazie un vidējie uzņēmumi vēl arvien ir jaunās Komisijas prioritāte, jo Komisija ir pārliecināta, ka jādara viss, lai novērstu finanšu krīzes pārvēršanos par sociālu krīzi, kas galvenokārt ietekmētu mazos un vidējos uzņēmumus un to darbiniekus.
Kopš Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas 2008. gadā ir panākts ievērojams progress. Saistībā ar Mazās uzņēmējdarbības aktu Komisija ir pieņēmusi piecus tiesību aktu priekšlikumus, no kuriem divi jau ir īstenoti: grupu atbrīvojuma regula par valsts atbalstu un direktīva par samazinātām PVN likmēm. Parlamentā un Padomē joprojām notiek diskusijas par pārējiem trim priekšlikumiem - direktīvu par novēlotiem maksājumiem, direktīvu par PVN iekasēšanu un direktīvu par Eiropas privātā uzņēmuma statūtiem.
Komisija ir sākusi arī vajadzīgās ar tiesību aktu izstrādi nesaistītās darbības; lai uzlabotu tiesību aktu kvalitāti, Komisija priekšlikumu ietekmes izpētei ir ieviesusi "MVU testu”. Piemērs: direktīva par novēlotiem maksājumiem un mikrouzņēmumu atbrīvošana no grāmatvedības sloga.
Arī dalībvalstis ir izrādījušas stingru politisko gribu īstenot Mazās uzņēmējdarbības aktu. Piemēram, dalībvalstis valsts lēmumu pieņemšanas procedūrās ir iekļāvušas "MVU testu”, un mazie un vidējie uzņēmumi ir vieni no galvenajiem finansējuma saņēmējiem dalībvalstu pieņemto pasākumu Eiropas ekonomikas atveseļošanas programmas krīzes pārvarēšanai ietvaros. Piemēram, aizdevumu un garantiju izveidošana maziem un vidējiem uzņēmumiem bija to pasākumu skaitā, kas tika pieņemti, lai uzlabotu piekļuvi finansēm.
Tomēr, dalībvalstu izvēlētās metodes un iegūtie rezultāti ir atšķirīgi, tāpēc mums jāturpina strādāt, lai dalībvalstis īstenotu Mazās uzņēmējdarbības aktu. Tādēļ es uzskatu, ka ir būtiski turpināt sāktos pasākumus un nodrošināt, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī tiek īstenoti attiecīgie principi un ieteicamie rīcības virzieni.
Mazo un vidējo uzņēmumu atbalsta politika pilnībā tiek pamatota stratēģijā Eiropa 2020, tā ir daudzu plānoto vadošo iniciatīvu neatņemama sastāvdaļa, un pēc tam, kad dalībvalstīs šī stratēģija būs īstenota, šī politika tiks īpaši pārbaudīta. Vienā no Komisijas ierosinātajām 10 pamatnostādnēm dalībvalstis tiek aicinātas saskaņā ar Mazās uzņēmējdarbības aktā noteiktajiem principiem īstenot virkni pasākumu mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam.
Nākošajā posmā būs jāpanāk, lai dalībvalstis šos pasākumus iekļautu savās valsts reformu programmās. Līdz šā gada beigām mēs būsim veikuši padziļinātu Akta īstenošanas izpēti, lai novērtētu panākto progresu un noteiktu jaunu rīcības programmu, ņemot arī vērā Eiropa 2020 prioritātes. Galvenie darbības virzieni ietvers piekļuves kredītiem uzlabošanu, atbalstot uzņēmuma iniciatīvu un veicinot mazo un vidējo uzņēmumu internacionalizāciju. Mazie un vidējie uzņēmumi, jo īpaši tie, kurus vada jauni uzņēmēji, būs galvenie labuma guvēji no šīm jaunajām iniciatīvām.
Neaizmirstot par grūtībām, ar kurām šobrīd saskaras mazie un vidējie uzņēmumi, mēģinot piekļūt finansēm, Eiropas Komisija, sadarbojoties galvenokārt ar Eiropas Centrālo banku, rūpīgi sekoja attīstībai šajā jomā ar mērķi veikt regulārus situācijas pārskatus.
Komisija ir arī izstrādājusi vairākas programmas, kuras piedāvā finansiālo atbalstu, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem piekļūt komercdarbības attīstīšanai nepieciešamajam kapitālam. Piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammā iekļauti noteikti finanšu instrumenti, kas izveidoti, sadarbojoties ar Eiropas Investīciju fondu, kas uzņēmumiem piedāvā atbalstu riska darījumiem, kā arī aizdevumu garantiju darījumiem. Lai attīstītu un nostiprinātu mazo un vidējo uzņēmumu darbību visā Eiropas teritorijā, Eiropas Reģionālā attīstības fonda finansētā Jeremie programma piedāvā plašu specifisku finanšu produktu diapazonu. Visbeidzot, jaunais Eiropas mikrofinansēšanas instruments - Komisijas un Eiropas Investīciju bankas kopējā iniciatīva - īpaši paredzēta mikrouzņēmumiem, kam ir sarežģīti iegūt ārkārtas finansējumu.
Pateicoties tam, ka Eiropas Investīciju banka palielinājusi piešķirtās kredītlīniju summas starpniekbankām, kuras atbild par līdzekļu piešķiršanu maziem un vidējiem uzņēmumiem aizdevuma veidā, ir uzlabota arī mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve kredītiem. Eiropas Investīciju banka 2009. gadā finanšu iestādēm kopumā piešķīra EUR 13 miljardus; tas nozīmē 55 % pieaugumu pagājušajā gadā. Jūsu zināšanai, vairāk par 75 % no 2008.-2009. gadā piešķirtā EUR 21 miljarda tika veltīti paredzētajam mērķim - maziem un vidējiem uzņēmumiem, proti, 50 000 maziem un vidējiem uzņēmumiem visā Eiropas Savienībā.
Pirms dažām dienām Komisija rīkoja arī augsta līmeņa konferenci, kas pulcēja banku, riska kapitāla fondu un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjus; šajā sanāksmē piedalījās arī Eiropas Parlamenta pārstāvji. Tādējādi mēs varējām izpētīt pašreizējo situāciju tirgū, apsvērt jaunas idejas un stratēģijas, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansēm. Šis bija svarīgs brīdis, lai diskutētu par iespējamajiem rīcības virzieniem, lai palīdzētu atbalstīt uzņēmumu atveseļošanu un veicinātu ekonomisko izaugsmi.
Viens no izvēlētajiem darbības virzieniem paredz izveidot pastāvīgu diskusiju forumu ar finanšu iestādēm, riska kapitāla fondiem un mazo un vidējo uzņēmumu pārstāvjiem. Šādas sanāksmes Eiropas Komisijas vadībā tiks rīkotas četras reizes gadā. Šā foruma secinājumi būs pirmais posms rīcības plāna izveidošanas stratēģijā, kas nodrošinās mūsu Savienības mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi kredītiem un kapitālam.
Visbeidzot, man jāizmanto šīs debates, lai informētu Parlamentu par to, ka pirmās Eiropas MVU nedēļas ietvaros tiks rīkoti vairāk nekā 1200 valstu, reģionu un vietējā līmeņa pasākumi, kas būs veltīti daudziem šai nozarei aktuāliem jautājumiem. MVU nedēļa notiks no 25. maija līdz 1. jūnijam, vienlaikus ar 31. maijā paredzēto Eiropas Uzņēmējdarbības balvas piešķiršanas ceremoniju.
Ar šo es apstiprinu manu personisko apņemšanos sniegt atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tādējādi palīdzot nosargāt nodarbinātības līmeni mūsu Savienībā. Neizbēgami pārstrukturējot privāto lielrūpniecību, tiks zaudētas dažas darba vietas, un vienīgais veids, kā mēs varam veicināt nodarbinātību, ir atbalstīt mūsu Eiropas ekonomikas balsta - mazo un vidējo uzņēmumu - attīstību.
Marian Harkin
autors. - Es gribu paust atzinību komisāram par panākto progresu. Tomēr, komisāra kungs, jūs runājāt par vienu no svarīgākajām problēmām, par piekļuvi kapitālam, un jūs minējāt Eiropas Investīciju banku. Šī banka iedalīja finanšu līdzekļus Īrijas bankām, lai tās tos sadalītu MVU. Tomēr ievērojamas summas netika sadalītas, galvenokārt MVU vajadzību - zināma veida refinansēšanas - un Eiropas Investīciju bankas mērķu neatbilstības dēļ, jo šis finansējums paredzēts vidēja termiņa ieguldījumiem. Tāpēc es gribu jautāt, vai jūs piekrītat, ka jāievieš daži pasākumi attiecībā uz MVU, kam vajadzīgs finansējums, un kāda šeit varētu būt Komisijas loma. Turklāt, vai jūs atbalstītu zināma veida uzņēmumu garantiju shēmu, līdzīgu tai, kāda ir Apvienotajā Karalistē?
Joe Higgins
autors. - (GA) Priekšsēdētāja kungs, es pilnībā piekrītu Komisijas paziņojumam, ka MVU ir ārkārtīgi svarīgi ne vien daudzo darba vietu dēļ, ko tie varētu piedāvāt, bet arī tāpēc, ka tie ir daudz stabilāki nekā lielie uzņēmumi, kas vienkārši ierodas un neņem vērā reģiona vai valsts vajadzības.
Es pilnībā piekrītu mana kolēģa Marian Harkin paziņojumam, ka finanšu trūkums šobrīd ir lielākais šķērslis, un Komisija to minēja. Bez tam arī tas, ka šajā jomā ir pārlieku liels administratīvais slogs vai birokrātija.
Gay Mitchell
autors. - Es vēlos komisāram jautāt, vai viņš izskatīs MVU problēmu netiešās finansēšanas aspektus.
Piemēram, es nezinu, kā tas ir jūsu valstī, bet manā valstī vairs nav tāda amata kā bankas pārvaldnieks. Mēs dodam naudu bankām, bet bankas nevērtē cilvēkus pēc to sasniegumiem, rakstura īpašībām un sava uzņēmuma pārzināšanas. Mēs esam šajā ķezā tāpēc, ka cilvēki rīkojās automātiski. Zināmā mērā viņi joprojām rīkojas automātiski. Kā jūs varat uzvarēt vēlēšanās? Vajadzīga viena balss īstajā brīdī. Ja mēs katrā Eiropas MVU iegūsim vienu darba vietu, mēs pārvarēsim bezdarba krīzi.
Es jums lūdzu apspriesties ar Eiropas Centrālo banku un Eiropas Investīciju banku un mēģināt izmantot savu ietekmi, lai panāktu tradicionālo bankas pārvaldnieku atgriešanos, kas iesaistītos sarunās ar MVU un palīdzētu komercdarbības attīstīšanā. Tas atmaksāsies.
Liam Aylward
Jautājums acīmredzot ir par to, vai Komisija patiešām uzskata, ka MVU nedēļa var palīdzēt īstenot tās mērķus. Vai es varu jautāt Komisijai, kādi pasākumi jāveic, lai Eiropas Savienībai un dalībvalstīm palīdzētu radīt vidi, kurā uzņēmēji un ģimenes uzņēmumi var izdzīvot, attīstīties un augt un kurā uzņēmējdarbība tiek atlīdzināta, nevis traucēta, kā tas bieži gadās ekonomikā pašreiz valdošajā gaisotnē?
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, es runāšu īsi. Es piekrītu visu šajās debatēs runājušo Parlamenta deputātu novērojumiem.
Tikko es biju stājies rūpniecības un uzņēmējdarbības komisāra amatā, es nekavējoties pievērsos jautājumam par Eiropas Investīciju banku, lai tiktos ar tās prezidentu Philippe Maystadt un mudinātu viņu Eiropas Investīciju bankai piešķirtos EUR 30 miljardus nodot tālāk mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Pirms man tika uzticēts rūpniecības un uzņēmējdarbības komisāra amats, savā uzklausīšanas sanāksmē es to solīju Parlamentam.
Turklāt prezidenta atbilde bija diezgan pozitīva. Viņš man stāstīja, ka pēc sākotnējās iesaldēšanas apmēram EUR 6 līdz 7 miljardi no piešķirtajiem EUR 30 miljardiem ir veltīti paredzētajam mērķim. Es mudināju prezidentu paātrināt piešķiršanas termiņus.
Problēma - pēdējā runātāja izvirzītā problēma - ir saistīta arī ar bankām mūsu teritorijā, jo Eiropas banku sistēma ir diezgan atšķirīga, ne visas bankas ir vienādas. Dažas bankas iesaistās finanšu spekulācijās, taču, par laimi, mums vēl aizvien ir banku tīkls, kad pārvaldnieks pazīst uzņēmēju, kurš lūdz kredītu, un tāpēc viņš tam var uzticēties, kā arī viņš zina, ka nauda, ko viņš ieguldīs, atkal tiks ieguldīta bankā, un ka šeit nevarēs notikt tas, kas notika Amerikas Savienotajās Valstīs.
Tieši šim jautājumam - stratēģijas izstrādāšanai - bija veltīta sanāksme, ko es rīkoju pirms dažām dienām un kurā piedalījās daudzi jūsu kolēģi no Eiropas Parlamenta. Tāpēc es teicu, ka mēs esam izveidojuši forumu, kura darbības rezultātā tiks izstrādāts rīcības plāns kredītu saņemšanas nodrošināšanai.
Mūsu mērķis ir veidot mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju. Lai panāktu šo uzņēmumu konkurētspēju, vajadzīgas inovācijas, taču bez attiecīga finansējuma inovācijas nav iespējamas. Tādēļ mana sākotnējā apņemšanās bija iesaistīt bankas, tās bankas, kuras izsniedz kredītus. Daudzas apņēmās to turpmāk darīt. Mēs rīkojamies stingri, ar pamudinājumiem no Komisijas puses, iesaistot bankas un finanšu iestādes, kā arī Eiropas Investīciju banku, kas atsūtīja divus viceprezidentus piedalīties debatēs. Šā pasākuma mērķis ir īstenot vismaz dažus mērķus - pārliecībā, ka mazie un vidējie uzņēmumi šodien ir labākais krīzes pārvarēšanas instruments, un - kā jau es teicu savas runas sākumā - tie var novērst finanšu krīzes pārvēršanos par sociālu krīzi.
Jūs varat paļauties uz to, ka es pilnībā aizstāvēšu, aizsargāšu un atbalstīšu mazos un vidējos uzņēmumus - tas attiecas arī uz finansiālo pusi -, cerot, ka tie spēs attīstīties un ka izveidosies jauni uzņēmumi, jo mūsu mērķi nav mainījušies - ar tādu tirgus ekonomiku, kas ļauj maziem un vidējiem uzņēmumiem kļūt daudz konkurētspējīgākiem, mēs varam veidot patiesi sociālu politiku atbilstīgi Lisabonas līguma būtībai.
Priekšsēdētājs
Es atvainojos kolēģiem par diezgan īso jautājumu laiku, jo iepriekšējās debates ieilga par 25 minūtēm.
Uz jautājumiem, uz kuriem laika trūkuma dēļ nav atbildēts, tiks sniegta rakstiska atbilde (sk. Pielikumu).
Jautājumu laiks ir beidzies.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.30 un atsāka plkst. 21.00)
