Arktikas pārvaldība globālajā pasaulē (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir debates par jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski un ko Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā uzdeva Diana Wallis, Bilyana Ilieva Raeva un Johannes Lebech, par Arktikas pārvaldību globālajā pasaulē - B6-0467/2008).
Diana Wallis
autore. - Priekšsēdētāja kungs! Arktiku dēvē par pēdējo tēlaino vietu. Daudziem cilvēkiem tā ir īpaša vieta. Ir pienācis Starptautiskā polārā gada vidus. Tā iepriekšējā atzīmēšanas reizē tika izveidota Harta Antarktikas reģionam.
Arktika ir citādāka. Tajā mīt tautas un tautības, taču tā ir arī globālo klimata pārmaiņu centrs ar visiem to radītajiem draudiem, problēmām un iespējām. Es jau sen saku, ka mums jāveido politika Arktikas reģionam, iespējams, ar mūsu Ziemeļu dimensijas mehānisma palīdzību, un pirms mēneša, pārstāvot mūsu priekšsēdētāju, ar lielu prieku apmeklēju konferenci Grenlandē, kur pirmoreiz konstatēju, ka man apkārt ir vairāk nekā ducis Komisijas amatpersonu no dažādiem ģenerāldirektorātiem. Kāds tagad ir sapratis, ka tas ir svarīgi.
Mēs gaidām izstrādāto Komisijas paziņojumu, bet šai rezolūcijai, komisāra kungs, jāsniedz jums drosme rīkoties un jāparāda, cik svarīgs šis jautājums ir Parlamentam. Jā, mums ir jāaizsargā Arktikas trauslā vide. Jā, mums jādomā par ilgtspējīgiem Arktikas resursu attīstības veidiem, jo īpaši ar enerģiju saistītiem resursiem. Jā, mums jādomā, kā varam drošā veidā izmantot visus jaunos jūras ceļus.
Es vēl daudz ko varētu teikt. Es pateicos kolēģiem par sadarbību darbā pie šīs ļoti svarīgās rezolūcijas. Kad mūsu kontinents atguvās pēc aukstā kara, Gorbachev kungs teica, ka Arktika varētu būt miermīlīgas starptautiskās sadarbības reģions. Es uzskatu, ka mūsu Eiropas Savienībai ir pienākums to nodrošināt gan mūsu dalībvalstu, kas ir Arktikas reģiona valstis, gan mūsu Arktikas reģiona kaimiņvalstu dēļ, tāpēc, lai jūsu paziņojums mūs iedrošina!
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šīs debates notiek īpaši labvēlīgā laikā. 2007. gada oktobra Paziņojumā par integrētu Eiropas Savienības jūrniecības politiku Komisija paziņoja, ka tā līdz 2008. gada beigām pārskatīs Eiropas Savienības intereses Arktikas reģionā. Šobrīd tiek veikti pēdējie uzlabojumi pārskatam paziņojuma veidā ar nosaukumu "Eiropas Savienība un Arktikas reģions”, ko esam paredzējuši pieņemt novembra vidū. Arktikas nozīme pasaulē kļūst arvien lielāka, un Eiropas Savienība ar šo reģionu ir nedalāmi saistīta. Eiropas Savienības politikai tādās jomās kā klimata pārmaiņas, enerģētika, transports un zivsaimniecība ir tieša ietekme uz Arktiku.
Trijām ES dalībvalstīm pieder teritorijas, kas atrodas Arktikā. Šī reģiona jūras un sauszemes teritorijas ir mazaizsargātas, bet tajās atrodas būtiskas sauszemes ekosistēmas komponentes. Klimata pārmaiņu ietekme Arktikas reģionā parādās ātrāk un lielākā mērā nekā citur pasaulē. Kopš gadsimtu mijas mūsu ārējo darbību ziemeļu labā ir veiksmīgi noteikusi mūsu Ziemeļu dimensijas politika. Arktika ar Barenca jūras reģionu tika atzīta par galveno reģionu Ziemeļu dimensijas 2006. gada pamatnostādņu dokumentā, ko pieņēma, apspriežoties ar Krieviju, Norvēģiju un Islandi.
Taču Ziemeļu dimensijas politika vienmēr bijusi vairāk vērsta uz Eiropu, jo īpaši uz Krievijas ziemeļrietumiem. Nākamajā paziņojumā, kas būs apjomīgs, Eiropas Savienība tiks aicināta Arktikā rīkoties dinamiskāk un saskaņotāk un strukturēt savu darbību atbilstoši trīs galvenajiem mērķiem: aizsargāt un saglabāt Arktiku, sadarbojoties ar tās iedzīvotājiem; veicināt Arktikas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un uzlabot Arktikas daudzpusējo pārvaldību.
Planētu kustība izraisa klimata pārmaiņas, un Eiropas Savienībai jāsaglabā vadošā loma šīs parādības novēršanā. Kopiena padarīs vides aizsardzību un saglabāšanu par absolūtu prioritāti, taču tam nevajadzētu izslēgt Arktikas resursu ilgtspējīgu izmantošanu.
Kā norādīts 2008. gada maijā Ilulisatā parakstītajā piecu Arktikas valstu deklarācijā, Komisija, cieši sadarbojoties ar šī reģiona valstīm, plāno arī palielināt mūsu ieguldījumu Arktikā un īpaši tās pārvaldībā. Šķiet, ka vēl nav sagatavoti noteikumi saistošam tiesiskam regulējumam, kas izstrādāts speciāli šim reģionam. Mums jāizmanto paplašinātais juridiskais pamats, ko nosaka Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvencija un citas starptautiskas konvencijas.
Taču mēs skaidri saprotam, ka pilnībā jāīsteno pastāvošo tiesiskais regulējums un jānodrošina tā ievērošana, kamēr tas tiek precizēts un pielāgots jaunajiem apstākļiem. Mūsu mērķis ir palīdzēt izveidot uz sadarbību pamatotu sistēmu, kas nodrošinās šī reģiona dzīvotspēju, kā arī brīvību un godīgumu attiecībā uz piekļuvi. Mēs atzīstam, ka ir būtiski uzlabot koordināciju un nodrošināt stratēģiskāku vadību.
Komisija šajā sakarā izvirzīs vairākus ierosinājumus un īpaši ierosinās paplašināt savas Ziemeļu dimensijas politikas "Arktisko logu”. Mēs vēlamies, lai paziņojums ir pamats detalizētai dažādu apskatīto jautājumu analīzei, liekot pamatus turpmākai Eiropas Savienības politikai Arktikas reģionā. Paziņojumā tiks izteikts aicinājums ieņemt saskaņotāku nostāju attiecībā uz Arktiku, un tam sekos sīkāka dažādu tematu analīze. Tādējādi tas varētu veidot pamatu globālai Eiropas Savienības politikai šajā reģionā.
Nav šaubu, ka pamatjautājums turpmākajās apspriedēs par Arktikas nākotni būs stingrāka politika šajā reģionā, un tas ļaus Eiropas Savienībai jau no sākuma sniegt būtisku ieguldījumu šādas politikas veidošanā.
Tunne Kelam
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Vēlos pateikties Wallis kundzei par šo debašu un rezolūcijas ierosināšanu. Ir vairāki iemesli, kādēļ to darīt. Pirmkārt, Arktikas reģionā joprojām nav daudzpusēju normu un noteikumu; īpaši attiecībā uz jūras satiksmi, ko nereglamentē starptautiskie drošības noteikumi, tādējādi tuvā nākotnē tas radīs nopietnus riskus.
Otrkārt, reģionā ir sākušās dramatiskas klimata pārmaiņas, uz kurām mums jāreaģē.
Treškārt, par Arktiku palielinās ekonomiskā interese, jo tajā, iespējams, atrodas viena piektdaļa vēl neatklāto pasaules naftas un gāzes krājumu. Patiesībā dažādu ieinteresēto valstu vidū ir sākusies sacensība par piekļuves nodrošināšanu šiem resursiem un to kontroli. Viens no signāliem par šādu interesi ir Krievijas karogs, ko pagājušajā gadā uzvilka Ziemeļpolā.
Tādēļ mēs aicinām Komisiju sagatavot paziņojumu par Arktikas reģionu, ierosinot tematus un darba procedūras. Mēs īpaši ceram, ka Komisija savā darba kārtībā iekļaus Arktikas reģiona enerģētikas un drošības politiku.
Eiropas Savienībai sava politika Arktikas reģionā jāveido, iesaistot divas mums ļoti tuvas valstis - Islandi un Norvēģiju. Arktikas problēmas daļēji ir aplūkotas Eiropas Savienības Ziemeļu dimensijā, taču ir kļuvis skaidrs, ka, lai pievērstos plašajam un nozīmīgajam Arktikas problēmu kontekstam, ir vajadzīga visaptveroša Eiropas Savienības politika Arktikas reģionā. Visbeidzot mēs ierosinām Komisijai sākt starptautiskas sarunas, lai beidzot izveidotu starptautisku līgumu Arktikas aizsardzībai.
Michel Rocard
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Daudzi no mums tikko ar prieku dzirdēja jūs paziņojam par vairākām pozitīvām izmaiņām, kas agrāk netika pieminētas un kas, neapšaubāmi, tiks iekļautas Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei, kuru ar nepacietību gaidām. Taču jūsu atbilde radīja iespaidu, ka netiek pilnībā atzīts fakts, ka notikumi saasinās lavīnas ātrumā.
Pirmkārt, Klimata pārmaiņu starpvaldību padome, balstoties uz panākto zinātnisko vienprātību, mūs informējusi, ka Arktika saskaras ar lielākiem draudiem, nekā pirms četriem vai pieciem gadiem iedomājāmies. Ir apdraudēta bioloģiskā daudzveidība, kā arī inuītu dzīves apstākļi. Briesmas draud arī vairākām sugām, starp tām arī polārlāčiem.
Otrkārt, šovasar pirmoreiz vairāku tūkstošu gadu laikā Arktikas jūras ceļā bija iespējama kuģu satiksme no austrumiem un rietumiem. Tas nekad agrāk nebija noticis. Nesen saņēmām arī paziņojumu par naftas noplūdēm, degazēšanu un naftas izraisītu kaitējumu.
Treškārt, mans kolēģis no EPP-ED grupas tikko mums atgādināja, ka Krievijas zemūdenes komanda Ziemeļpolā uzvilkusi mastā Krievijas karogu. Kas ar to bija domāts? Krievija vēlas paplašināt savu jūras teritoriju un iekļaut tajā visu kontinentālo šelfu. Tas veido 38 % visas Arktikas teritorijas. Šāda situācija ir nedzirdēta, jo tas ir Arktikas militarizācijas sākums. Komisāra kungs, vienīgais veids, kā apturēt šo procesu, ko pārbauda ANO Komisija kontinentālā šelfa robežu jomā, ir sākt sarunas par starptautisku aizsardzības līgumu. Līdz šim tas netika pieminēts.
Eiropas Savienībā ir viena dalībvalsts Dānija ar tai piederošo Grenlandi, kurai ir robežas ar Arktikas reģionu, un divas citas valstis, kas atrodas Arktikas teritorijā. Mums ir ciešas saites ar Īslandi. Eiropas Savienībai ir tiesības lūgt tai turpināt iniciatīvas, kas varētu nodrošināt enerģijas pārpalikumu, un es uzskatu, ka tas steidzami jādara gan drošības interešu dēļ, gan lai nodrošinātu kuģniecības un klimata saglabāšanas uzraudzību.
Mums tagad jāsāk sarunas par līgumu Arktikas aizsardzībai, līdzīgi kā Antarktikas gadījumā. Es to zinu, jo biju viens no šo sarunu atbalstītājiem. Tāpēc es ierosinu ātri rīkoties. Mums nav laika kavēties. Tam jānotiek, pirms ANO komisija pabeidz Krievijas prasības izskatīšanu.
DanutBudreikait
Pavisam nesen Arktikas reģions bija Arktikas valstu nacionālās drošības un pētniecības temats. Tagad, kad notiek klimata pārmaiņas un kūst ledāji, par prioritāriem kļūst tādi aspekti kā vides aizsardzība, enerģijas resursi un cilvēku veselība. Diemžēl šķiet, ka dominē ekonomiskās intereses, jo īpaši intereses, kas saistītas ar enerģijas resursiem, kā arī jaunu jūras ceļu izveide tirdzniecībai un pasažieru pārvadāšanai. Saskaņā ar zinātniskiem datiem Arktikā atrodas 30 % pasaules neatklāto gāzes rezervju, 20 % šķidrās dabasgāzes krātuvju un 13 % naftas resursu. Pēdējo gadu laikā, veicot konkrētas darbības un paužot imperatīvu nostāju, Arktikas reģiona valstis un vairākas citas valstis diezgan skaidri darījušas zināmu vēlmi kļūt par suverēniem Arktikas resursu izmantotājiem. Turklāt Arktikas reģiona valstu vidū nav vienprātības attiecībā uz ietekmes sfēru noteikšanu. Es atzinīgi vērtēju idejas par deklarāciju, lai izstrādātu Eiropas Savienības Arktikas politiku, iekļaujot tajā ekonomiskos un vides jautājumus, kā arī jautājumus par vietējo iedzīvotāju pielāgošanos klimata pārmaiņu aspektiem. Runājot par enerģētiku, jautājums par Arktikas reģionu jāiekļauj ES kopējā enerģētikas politikā; ir pienācis pēdējais laiks aizstāt vārdus ar darbībām.
Satu Hassi
Verts/ALE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Wallis kundze, liels paldies jums un pārējiem deputātiem, kas izvirzīja šo jautājumu. Visuma telpā jūs varat redzēt, ka notiek Zemes sasilšana. To uzkrītoši pierāda fakts, ka ledus ap Ziemeļpolu vasarās kūst arvien vairāk un vairāk. Tas mums jāuztver kā brīdinājuma signāls noteiktāk rīkoties, lai aizsargātu klimatu. Tā vietā ir sākusies sāncensība par Arktikas naftas un gāzes krājumu izmantošanu. Tā ir nopietna pretruna.
Mums ir ļoti nepieciešams starptautisks līgums par Arktikas reģiona pārvaldību, taču tā sākumpunktam un galvenajam mērķim jābūt reģiona aizsardzībai: Tam ir jābūt līdzīgam kā moratorijam Antarktikas gadījumā. Ja uz ledus kušanu ziemeļu reģionā reaģēsim, vienkārši palielinot degizrakteņu krājumu izmantošanu, mēs padarīsim ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas vēl lielākas nekā šobrīd.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs! Arktikai ir arvien nozīmīgāka ģeogrāfiski stratēģiskā loma pasaulē, un šobrīd mēs piedzīvojam globālo klimata pārmaiņu izraisītu līdz šim slēgtu jūras ceļu atvēršanu.
Tam nevajadzētu mūs pārsteigt, taču Arktikas sasilšana notiek daudz straujāk, un pēdējo simts gadu laikā temperatūra tajā pieaugusi par 2°C, salīdzinājumam - vidējais rādītājs pārējā pasaulē ir 0,6°C. Resursu kārās valstis, kas vēlas izmantot Arktikas potenciālu, izdara arvien lielāku spiedienu uz šo ļoti nestabilo un trauslo ekosistēmu. Ja nepastāvēs daudzpusēja pārvaldība, mums nebūs garantiju, ka šīs valstis pienācīgi ņems vērā vietējo iedzīvotāju līdzsvarota dzīvesveida faktoru vai Arktikas kā pasaules klimatu stabilizējoša spēka lielo nozīmi.
Arktikai ir būtiska nozīme pasaules klimata stabilizēšanā, un vēlos mudināt Komisiju nodrošināt, ka gaidāmajā Komisijas paziņojumā par politiku Arktikas reģionā tas tiek pilnībā atspoguļots, protams, kopā ar jautājumiem par enerģētikas un drošības politiku.
Kā teikts mūsu rezolūcijas 9. punktā "Eiropas Savienībai būtu jāatvēl īpaša vieta [Arktikas reģionam] tā ietekmes uz klimatu pasaulē un unikālās dabiskās vides dēļ, gatavojot savu nostāju COP 15 ANO par Pamatkonvenciju par klimata pārmaiņām, kas paredzēta Kopenhāgenā”, un apspriežot šī unikālā reģiona daudzpusējas pārvaldības principus.
Libor Rouček
(CS) Dāmas un kungi! Arktika ir vienīgā pasaules daļa, ko vēl nereglamentē daudzpusēji noteikumi un reglamenti. Taču pēdējā laikā ir pārsteidzoši palielinājusies interese par šo reģionu un tā ģeopolitisko un stratēģisko nozīmi. Arktikā palielinās gan ar tirdzniecību, gan tūrismu saistītā jūras satiksme. Pieaug interese par tās bagātīgajiem minerālresursiem. Klimata pārmaiņas negatīvi ietekmē vietējo iedzīvotāju dzīvesveidu, kā arī bioloģisko daudzveidību. Visu šo iemeslu dēļ par Arktiku jārunā starptautiskā līmenī ar mērķi noslēgt līgumu Arktikas aizsardzībai, kas būtu līdzīgs Antarktikas Līgumam, ko papildina 1991. gadā noslēgtais Madrides Protokols. Trīs no Eiropas Savienības dalībvalstīm un divas Eiropas Savienības kaimiņvalstis, kas ir Kopējās Ekonomikas zonas dalībvalstis, ir Arktikas reģiona valstis. Tādēļ Eiropas Savienībai jābūt galvenajai dalībniecei turpmākajās starptautiskajās sarunās par Arktiku.
Kā esam dzirdējuši, Eiropas Komisija šobrīd strādā pie paziņojuma par savu politiku Arktikas reģionā. Mūsu kopējā rezolūcijas priekšlikumā mēs aicinām Komisiju ņemt vērā visus iepriekš minētos aspektus. Mēs arī uzskatām, ka ir būtiski nodrošināt, lai Arktikas reģionā un Ziemeļu ledus okeānā neatrodas militārie spēki un kodolieroči, kā iepriekš teica Diana Wallis. Mēs arī vēlamies aicināt Komisiju apsvērt, vai nevajadzētu izveidot speciālu Arktikas reģiona struktūru, kuras uzdevums būtu īstenot šos mērķus un risināt problēmas.
Richard Seeber
Priekšsēdētāja kungs, lai gan mums ir kaut kāda informācija par Arktiku, mēs visi, protams, zinām, ka attiecībā uz starptautiskajiem tiesību aktiem tā kopumā joprojām ir terra incognita šī vārda patiesākajā nozīmē. Mans kolēģis Kelam kungs minēja tiesību aktu trūkumu jūras satiksmes jomā.
Turklāt, ja mēs ņemam vērā dabas resursus, ir aplēsts, ka 22 % no pasaules naftas un gāzes rezervēm atrodas Arktikas reģionā - šim reģionam ir milzīga nozīme Eiropas nākotnē. Tāpēc mums ir īpaši svarīgi iesniegt Wallis kundzes vadībā sagatavoto rezolūciju.
Tagad Komisijas uzdevums ir iesniegt plānu - stratēģiju ar īpašiem mērķiem un pasākumiem. Pēc manām domām, šādas stratēģijas joprojām trūkst. Kaut arī cilvēki ir atmodušies un sākuši risināt šo problēmu, stratēģiskas orientācijas joprojām nav. Mēs nevēlamies šeit nonākt kā otrie labākie! Dažas valstis, kas robežojas ar Arktiku, galvenokārt Krievija, cenšas izmantot esošo situāciju, un, ja mēs šeit ilgi vilcināsimies, būs ļoti sarežģīti rast piemērotu rīcību pret tādu varenu valsti kā Krievija.
Eiropai kā kopienai nav jāpakļaujas dalībvalstīm. Arktika ir reģions, kas interesē mūs visus, un ir nepieņemami, ka mēs piešķiram dažām dalībvalstīm priekšrocības tāpēc vien, ka KĀDP nedarbojas. Daudz svarīgākas ir visas Eiropas kopējās intereses.
Šeit es vēlreiz vēršos pie Komisijas, aicinot, cik drīz vien iespējams, iesniegt precīzu, konkrētu stratēģiju, lai mēs to varētu apspriest Parlamentā. Jautājums ir pārāk svarīgs, lai mēs par to neuztrauktos.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es domāju, ka debates skaidri parāda, ka šī tiešām ir problēma, kas skar galvenās stratēģiskās intereses, raugoties gan no vides aizsardzības, gan ģeopolitiskā viedokļa. Tās arī parāda, ka nav vairs daudz laika un Eiropas Savienībai ir skaidri iemesli, lai noteiktu savu politiku. Tomēr ir skaidrs arī, ka daži priekšlikumi ir sarežģīti un vispārējā situācija Arktikā ir ļoti sarežģīta gan Eiropas Savienībai, gan starptautiskajai likumdošanai. Piemēram, mums jāatceras, ka tādas ļoti nozīmīgas valstis kā Norvēģija, Īslande, Grenlande un Krievijas Federācija nav Eiropas Savienības dalībvalstis, un tāpēc mūsu stratēģiju nevar pamatot uz piekrastes un teritoriālo tiesību izmantošanu.
Tomēr paliek spēkā tas, ka stratēģija jānosaka. Katrā gadījumā Komisija pašlaik strādā pie šādas stratēģijas, un ļoti drīz, patiesībā pēc dažām nedēļām, tiks iesniegts nozīmīgs paziņojums. Dāmas un kungi, man nav pietiekami daudz laika, lai atbildētu uz visiem jūsu komentāriem, bet es tos atzīmēju, un Komisija tos ņems vērā. Kā es to īsi centos paskaidrot, daži jautājumi ir ārkārtīgi sarežģīti un ārkārtīgi kompleksi.
Priekšsēdētājs
Es esmu saņēmis trīs rezolūcijas projektus, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
András Gyürk  
rakstiski. - (HU) Pēdējos gados Ziemeļpols ir kļuvis par vienu no simboliem klimata pārmaiņām. Tā neizmantoto dabas resursu dēļ šīs reģions varētu drīz kļūt par starptautisku konfliktu epicentru. Tas nozīmē, ka šis reģions pastāvīgi jāpārvērtē, raugoties, vai ir kāda valsts, kas var dot skaidru signālu, ka tā pretendē uz šo teritoriju.
Lai gan Eiropas Parlamenta pienākums nav jaukties debatēs par ģeogrāfiskiem jautājumiem attiecībā uz šī reģiona atrašanās vietu, es vēlētos uzsvērt pāris jautājumu.
Pirmkārt, ja ir kādi neatrisināti jautājumi, tie jānokārto ar tiesiskiem un diplomātiskiem līdzekļiem, nevis iespraužot karogu šajā teritorijā. Es domāju, ka, lai gan pašreizējie starptautiskie noteikumi nekādā gadījumā nav pilnīgi, tie var sniegt pamatnostādnes, kā risināt jautājumus ar diplomātiskiem līdzekļiem.
No otras puses, paturot prātā Eiropas pieaugošo pieprasījumu, neizmantotie Ziemeļpola enerģijas avoti var veicināt energoapgādes drošību Eiropā. Turklāt mums jāpaziņo, ka izmantošana nedrīkst ietekmēt reģiona bioloģisko līdzsvaru. Jebkuros apstākļos jāņem vērā vides apsvērumi. Es uzskatu, ka pašreizējie starptautiskie tiesību akti neapmierina šīs prasības.
Es uzskatu, ka ir svarīgi atzīmēt, ka Ziemeļpola reģiona resursu izmantošanai būs tikai papildu nozīme Eiropas apgādē ar enerģiju. Šo avotu esība arī neietekmēs atjaunojamās enerģijas avotu plašāku izmantošanu un pastāvīgos centienus uzlabot energoefektivitāti.
