Druhý európsky samit o Rómoch (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu sú otázky na ústne zodpovedanie pre Radu a Komisiu týkajúce sa druhého európskeho samitu o Rómoch (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
autorka. - (SK) Všetky poslanecké otázky predložené Komisii a Rade pri príležitosti nadchádzajúceho Európskeho samitu o Rómoch spája niekoľko spoločných menovateľov.
Prvým je nespokojnosť so súčasnou situáciou väčšiny Rómov v Európskej únii. S touto témou úzko súvisí aj nespokojnosť s čerpaním alebo s úrovňou čerpania prostriedkov z predvstupových a štrukturálnych fondov na účel začlenenia Rómov do zvyšku spoločnosti, ako aj ich resocializácie. Ďalším dôležitým bodom je aj úloha organizácií občianskej spoločnosti vrátane rómskych organizácií na zapojenie do riešenia problémov.
Obidva body sú dôležité, ale chcela by som pripomenúť, že veľmi dôležitý je aj spôsob, ako sa uvedené problémy budú riešiť. Buďme k sebe úprimní - po dlhých rokoch vágnych politických deklarácií a nečinnosti viacerí cítime akútnu potrebu konečne prejsť ku konkrétnym krokom. Som nekompromisnou zástankyňou ľudských práv a všetky moje vystúpenia na pôde Európskeho parlamentu počas ostatných šiestich rokov vždy tento kontext zahŕňali. Počas týchto šiestich rokov som si tiež vypočula niekoľko diskusií o diskriminácii rómskeho etnika a o potrebe riešenia problémov rómskeho etnika. Napriek bohatým rozpravám sme dodnes neboli schopní prijať žiadne zásadné nástroje na konkrétne vyriešenie a som presvedčená, že je to spôsobené najmä tým, že sa formálne zameriavame na terminus technicus diskriminácia a neriešime skutočné dôvody, ktoré spôsobujú súčasný stav, v ktorom rómski spoluobčania žijú.
Ak teda chceme skutočne riešiť problém Rómov, musíme sa v prvom rade zamerať na dodržiavanie medzinárodných zmlúv vnútorného práva, ale aj medzinárodných dohovorov. Mám tu na mysli najmä dohovor o právach dieťaťa, ktorého ustanovenia sú v mnohých rómskych rodinách porušované. Budem hovoriť o Slovenskej republike, kde majú zabezpečenú bezplatnú starostlivosť a bezplatné vzdelávanie na základných a stredných školách. Všetko toto zabezpečuje a financuje štát. Napriek tomu ani v týchto dvoch politikách nie sú dodržiavané základné práva dieťaťa.
Ak chceme skutočne objektívne hovoriť o riešení problémov Rómov, potom musíme riešiť dôvody a príčiny, ktoré k diskriminácii vedú.
Hélène Flautre
Vážený pán predsedajúci, Agentúra pre základné práva podáva správy o tom, že Rómovia sú vystavení všetkým typom diskriminácie vo všetkých oblastiach, či už vo vzťahu k prístupu k zamestnaniu, zdravotnej starostlivosti, vzdelávaniu, alebo bývaniu. Ide tak o menšinu, ktorá je v Európe najviac diskriminovaná.
Napríklad v roku 2009 bol priemerne každý štvrtý Róm obeťou osobného trestného činu, najmä útokov, hrozieb a vážneho obťažovania, aspoň raz za predošlých 12 mesiacov, pričom zároveň bol každý tretí Róm vypočúvaný políciou priemerne štyrikrát za predošlých 12 mesiacov. Ich marginalizovaná situácia vyplýva z nedostatočného poznania vlastných práv.
Táto situácia postihujúca takmer 10 miliónov ľudí uprostred Európskej únie, ktorá teraz uznáva Chartu základných práv a čoskoro bude aj signatárom Európskeho dohovoru o ľudských právach, vrhá vážne pochybnosti na politiku nediskriminácie a účinnosť práv, a to na úrovni EÚ aj členských štátov. Bolo potrebné rasistické násilie v Taliansku v decembri 2007, aby sa Európa konečne poriadne zmobilizovala na vysokej úrovni a aby to napokon viedlo k organizácii prvého európskeho samitu v septembri 2008.
No výzva na rámcovú stratégiu Európskej Únie v oblasti integrácie Rómov vrátane smernice o začlenení Rómov ešte ani dnes nie je na svete. Členské štáty, ako napríklad aj Francúzsko a ďalšie, ktoré udržiavajú dočasné opatrenia týkajúce sa prístupu Bulharov a Rumunov k ich trhom, trestajú najmä Rómov a čím skôr musia odstrániť tieto opatrenia ako prejav dobrej politickej vôle.
Členské štáty musia zastaviť rokovania o dvojstranných readmisných dohodách s Kosovom, ktoré vedú k návratu Rómov do táborov v severnej Mitrovici kontaminovaných olovom, ako na to poukazoval pán Hammarberg, komisár Rady Európy pre ľudské práva.
Pokiaľ ide o Európsku komisiu, chcela by som jej pripomenúť uznesenie Európskeho parlamentu z 11. marca 2009 o sociálnej situácii Rómov. Domnievam sa, že v tomto roku boja proti chudobe by sme sa minimálne mohli rozhodnúť o najlepšom možnom využívaní našich nástrojov a štrukturálnych fondov s cieľom vyriešiť túto vážnu situáciu.
Diego López Garrido
Vážený pán predsedajúci, odpoviem na otázky položené pani Flašíkovou Beňovou a pani Flautrovou na tému, ktorá sa priamo týka ľudských práv, ktorá sa týka nás všetkých a ktorá sa týka veľkého spoločenstva. Rómske obyvateľstvo je totiž, ako viete, najväčšou etnickou menšinou žijúcou v Európskej únii a nedá sa povedať, že by ich životná úroveň bola rovnaká ako životná úroveň priemerného európskeho občana.
Pokiaľ ide o otázky, ktoré mi boli položené, prvá z nich otvára tému štrukturálnych fondov v tejto oblasti. Tu by som chcel povedať, že závery, ktoré španielske predsedníctvo plánuje prijať v Rade, obsahujú desať hlavných zásad, medzi ktoré patrí aj revízia alebo úprava súčasných operačných programov štrukturálnych fondov, ako aj budúce nariadenia na obdobie začínajúce v roku 2014.
Zdôrazňujeme, že štrukturálne fondy by sa mali využívať v plnej miere na podporu integrácie rómskeho obyvateľstva, a konkrétne sme navrhli, aby sa integrované akcie realizovali vo vidieckych aj mestských oblastiach na základe posledného pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu článku 7 nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja. Zámerom tohto kroku je komplexná podpora rómskych spoločenstiev počnúc zlepšeniami ich životnej a sociálnej situácie.
Druhá otázka sa týka krokov, ktoré majú vykonávať miestne orgány. Uvedomujeme si, že ak má mať rómske obyvateľstvo prístup k štrukturálnym fondom, do všetkých fáz tohto procesu sa musia aktívne zapájať miestne orgány, rómske organizácie a samotné rómske obyvateľstvo. Musia sa teda zapájať do plánovania, riadenia, monitorovania a hodnotenia európskych fondov.
Rada vo svojich záveroch navrhne aj to, aby Európska komisia poskytovala technickú podporu a zabezpečila vedenie pre členské štáty a miestne orgány a aby umožnila horizontálnu koordináciu medzi členskými štátmi a vertikálnu koordináciu smerujúcu od európskej úrovne k úrovniam vnútroštátnej, regionálnej a miestnej.
Tretia otázka sa týka toho, či má predsednícka trojka strategický návrh alebo strategický program v tejto oblasti. Môžem potvrdiť, že v programe, ktorý vypracovala predsednícka trojka, sa vyslovene rieši sociálne a hospodárske začleňovanie Rómov. Tento zámer je stanovený v programe, ktorý jednohlasne prijala Rada pre všeobecné záležitosti, a preto je v súlade so stratégiou na ďalších 18 mesiacov, teda obdobie, na ktoré sa vzťahuje program predsedníckej trojky.
Chápeme potrebu vyjadriť záväzok v rámci krátkodobých a dlhodobých opatrení. V záujme nápravy nerovností z krátkodobého hľadiska musíme uprednostniť nástroje, ktoré som už spomínal, a prijať akčný plán na okamžité riešenie problémov, ako sú napríklad školská dochádzka v osobitných školách, ktoré sú v niektorých prípadoch vo veľkej miere alebo aj úplne obsadené rómskymi deťmi, čo spôsobuje jasnú segregáciu, problémy s bývaním, ako bolo povedané už skôr, problémy zdravotníctva a prístup k zamestnaniu.
Z dlhodobého hľadiska by sme chceli horizontálny, integrovaný prístup k problémom Rómov v rámci všetkých oblastí politiky Európskej únie, čo bude potrebné realizovať v kontexte otvorenej metódy koordinácie a v takých oblastiach, ako sú základné práva, boj proti diskriminácii, regionálny rozvoj, vzdelávanie a prístup k verejnému zamestnaniu a verejným službám.
No a napokon, pokiaľ ide o otázku nediskriminácie, je všeobecne známe, že španielske predsedníctvo, vlastne aj celá predsednícka trojka plánuje počas svojho funkčného obdobia podporiť prijatie smernice, ktorá doposiaľ v Európskej únii nebola prijatá ani dovedená do konečnej podoby, a to integrovanej smernice o boji proti diskriminácii a o podpore rovnakých práv. Je to rozhodujúce práve pre tie skupiny, ktoré sa stretávajú s diskrimináciou, a konkrétne pre rómske spoločenstvo.
Viviane Reding
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, rada by som poďakovala pánovi Swobodovi a jeho kolegom za to, že predložili túto otázku na ústne zodpovedanie o európskom samite o Rómoch. Umožňuje Komisii vyjadriť záväzok zaisťovať na jednej strane ochranu základných práv a na druhej strane úplné sociálne a hospodárske začleňovanie do našich spoločenstiev. Práve sme počuli skutočnú žiadosť Rady, aby členské štáty napredovali a začlenili toto hľadisko do svojich politík.
Ako viete, táto rozprava sa koná len niekoľko týždňov pred druhým samitom o Rómoch, ktorý bude organizovať španielske predsedníctvo v Córdobe v dňoch 8. a 9. apríla. Komisia túto iniciatívu víta a aktívne ju podporuje. Myslím si, že táto iniciatíva bude vhodnou príležitosťou na zhodnotenie vývoja na vnútroštátnej, európskej a medzinárodnej úrovni od roku 2008 a pomôže nám prispieť k vytvoreniu spoločného stanoviska do budúcnosti.
Pred dvomi rokmi sa konal prvý samit. Ako ďaleko sme sa dostali? Pohár môžete považovať za spolovice plný alebo spolovice prázdny. Dosiahli sa, samozrejme, významné zlepšenia, ale existujú aj výrazné medzery. Vaša otázka správne poukazuje na centrálnu úlohu nástrojov a politík Európskej únie a na význam posilňovania spolupráce medzi všetkými kľúčovými subjektmi, teda členskými štátmi, inštitúciami na európskej úrovni, medzinárodnými organizáciami a občianskou spoločnosťou.
Komisia je odhodlaná presadzovať smernicu, ktorá zakazuje diskrimináciu na základe rasového alebo etnického pôvodu, a teda v plnej miere pokrýva aj diskrimináciu Rómov. Teraz máme právne predpisy na európskej úrovni a rámcové rozhodnutie o rasizme a xenofóbii, ktoré budú kľúčovým nástrojom boja proti rasizmu, ktorému sú vystavení Rómovia.
Do novembra tohto roka by mali všetky členské štáty zaviesť trestné postihy za rasistické a xenofóbne trestné činy, ako sa to uvádza v rámcovom rozhodnutí. Ako som už oznámila, som odhodlaná maximálne pozorne monitorovať vykonávanie tohto rámcového rozhodnutia.
Komisia si v plnej miere uvedomuje, že to nestačí a že dôrazné právne predpisy musí dopĺňať zvyšovanie informovanosti a povedomia o právach a povinnostiach. S týmto cieľom sa Komisia zaoberá problémami Rómov v súvislosti s kampaňou EÚ s názvom "Za rozmanitosť. Proti diskriminácii." a osobitnými školeniami pre osoby, ktoré vykonávajú právnické povolanie.
Celkom správne ste zdôrazňovali význam štrukturálnych fondov, fondov na rozvoj vidieka a predvstupových nástrojov ako pák na zmenu, pretože členským štátom umožňujú vykonávať ambiciózne programy zamerané na Rómov. Je zrejmé, že tieto programy musia byť veľmi realistické a pragmatické, musia vychádzať z dôkazov a musia pristupovať k životným podmienkam Rómov pri zohľadnení celej zložitosti problému.
Tento problém nemožno vyriešiť jednoduchým sloganom. Vyžaduje si veľa konkrétnej práce. Práve preto Komisia nabáda členské štáty, aby využili celý potenciál týchto fondov na podporu začleňovania Rómov. S týmto cieľom sme spustili sériu bilaterálnych návštev na vysokej úrovni v členských štátoch, v ktorých je výrazne zastúpené rómske obyvateľstvo. Mali by viesť ku konkrétnym záväzkom s dohodnutými cieľmi. Prvá návšteva sa uskutočnila v októbri 2009 v Maďarsku za plnej účasti vlády. Ďalšie návštevy sa budú organizovať v budúcnosti.
Ďalším konkrétnym príkladom toho, že Komisia je odhodlaná využívať štrukturálne fondy na riešenie vylúčenia Rómov, je pozmeňujúci a doplňujúci návrh k článku 7 ods. 2 nariadenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja. Začiatkom tohto mesiaca veľmi veľká väčšina v tomto Parlamente hlasovala za správu vášho kolegu pána van Nistelrooija o opatrení, ktoré otvára novú politiku a príležitosti financovania bývania v prospech marginalizovaných spoločenstiev, v rámci ktorého sa môžeme zamerať konkrétne na Rómov, aj keď nie výlučne.
Vďaka Európskemu parlamentu sú tu napokon ešte aj pilotné projekty na začlenenie Rómov s rozpočtom vo výške 5 miliónov EUR na dva roky. Tento pilotný projekt rieši predškolské vzdelávanie, samostatnú zárobkovú činnosť prostredníctvom mikroúverov a verejnej informovanosti. Vyhodnotenie tohto pilotného projektu budú mať na starosti spoločne Rozvojový program OSN (UNDP) a Svetová banka. Veľmi sa teším na toto vyhodnotenie, pretože nám prinesie informácie o tom, čo sme urobili dobre a kde máme nedostatky. A na tom môžeme stavať tak, aby sme pokračovali v dobre zacielených krokoch.
Európska platforma pre začlenenie Rómov bola spustená ako spoločná iniciatíva Komisie a českého predsedníctva v apríli 2009. Jej cieľom je spojiť príslušné subjekty na európskej, vnútroštátnej a medzinárodnej úrovni, ako aj subjekty z občianskej spoločnosti a zabezpečiť tak väčšiu súdržnosť existujúcich politík. Táto platforma viedla k vypracovaniu spoločných základných zásad začlenenia Rómov, ktoré sú pripojené k záverom Rady o začleňovaní Rómov prijatým v júni minulého roka. Tieto závery vyzývajú Komisiu, aby desať spoločných základných zásad začleňovania Rómov zohľadňovala pri navrhovaní a realizácii politík. Ďalšie stretnutia v rámci platformy sa majú konať počas španielskeho predsedníctva a aj počas belgického predsedníctva. Nejde teda o žiadnu jednorazovú akciu, ale o nadväzujúce činnosti. Veľmi vítam dôrazný záväzok predsedníckej trojky splniť tento cieľ, pretože na dosiahnutie pokroku musíme spolupracovať. Komisia sa bude naďalej podieľať na krokoch trojky prostredníctvom svojich politík a nástrojov, samozrejme, v úzkom partnerstve s členskými štátmi a občianskou spoločnosťou.
Pred samitom v Ríme by som chcela informovať tento Parlament, že kolega pán komisár Andor a ja zverejníme oznámenie o sociálnom začleňovaní Rómov, kde sa budeme zaoberať úlohami a načrtneme príspevok EÚ pri plnení týchto úloh. Toto oznámenie potom bude základom diskusií v Córdobe.
Lívia Járóka
Okrem efektívnejšieho uplatňovania medzinárodných a vnútroštátnych protidiskriminačných právnych predpisov, ako sme práve počuli od pani komisárky Redingovej, treba klásť v Córdobe osobitný dôraz na hospodárske hľadisko začleňovania Rómov, pretože ich zapojenie do trhu práce a do vzdelávania je kľúčovým hospodárskym záujmom členských štátov. V posledných rokoch vypracovali mnohé medzinárodné organizácie strategické plány, ktoré sa však na úrovni členských štátov nerealizovali, pretože nie sú dostatočne záväzné, pretože neobsahujú možnosti sankcionovania a nemajú určené rozpočtové prostriedky na tento účel.
Európska únia je schopná zaistiť vypracovanie, primerané presadzovanie a vyhodnotenie na základe jasných ukazovateľov nepovinnej stratégie Spoločenstva, ktorá by šla nad rámec nezáväzných opatrení. Ako spravodajkyňa Európskeho parlamentu pre európsku rómsku stratégiu sa domnievam, že je mimoriadne dôležité, aby stratégia definovala krízové oblasti v členských štátoch, ktoré vyžadujú okamžitý zásah. Sociálne nevýhody sú nerovnomerne rozložené v rámci geografických oblastí, pričom extrémna chudoba a sociálne vylúčenie sú sústredené v určitých mikrooblastiach husto obývaných Rómami aj nerómskym obyvateľstvom. To vytvára vážne prekážky sociálneho rozvoja Európy. Tieto regióny by mali byť vyňaté z hospodárskej súťaže, ktorá je pre ne nespravodlivá, a ich rozvoj by sa mal naštartovať pomocou intenzívnych programov prispôsobených ich vlastným potrebám.
Dohľad nad stratégiou a jej monitorovanie by mali byť zverené miestnym organizáciám v súlade so zásadou subsidiarity. Navrhovala by som aj rozsiahle prieskumy potrieb miestnych cieľových skupín podobné poľnohospodárskym projektom v Írsku. V záujme možnosti vyhodnotenia výsledkov programu je zároveň nevyhnutné zhromažďovať štatistické údaje rozdelené podľa etnických skupín a nezávisle ich vyhodnocovať. Podľa Európskej ľudovej strany ide o zásadné otázky, ktoré by sa mali na samite v Córdobe riešiť.
Claude Moraes
v mene skupiny S&D. - Vážený pán predsedajúci, ako povedali predošlá rečníčka a pani komisárka, ide o veľmi spletitý problém, preto otázka na ústne zodpovedanie, ktorú dnes kladieme, je snahou našej skupiny a určite aj ostatných skupín obnoviť a oživiť rozpravu o problémoch Rómov.
Rómske spoločenstvá v Európe naďalej čelia neprípustnej úrovni predsudkov a v mnohých prípadoch aj násilia. Ako však vidno z iniciatívy Dekáda začleňovania rómskej populácie, v tomto Parlamente panuje úprimný pocit, že chceme vidieť komplexný prístup.
O tomto komplexnom prístupe sme však už hovorili. V tomto Parlamente je potrebné prehodnotiť, čo sme urobili, a to počnúc témou mikroúverov až po boj proti rasovo orientovanému násiliu. A na riešenie všetkých týchto komplexných otázok musíme mať komplexnú stratégiu.
Je stále viac dôkazov, že situácia sa v realite dostatočne nezlepšuje. Inštitút otvorenej spoločnosti hovorí o tom, že predsudky a násilie, s ktorými sa stretávajú rómske spoločenstvá po celej Európe, neubúdajú. Prieskum o diskriminácii Agentúry pre základné práva navyše odhalil, že Rómovia boli diskriminovaní viac než akékoľvek iné skupiny, ktoré boli do prieskumu zapojené.
Tento Parlament je povinný zabezpečiť, aby sa existujúce právne predpisy - smernica o rasovej rovnosti, rámec Rady na boj proti násiliu - naozaj vykonávali, a v rámci komplexnej stratégie musíme zabezpečiť, ako už bolo spomínané, aby sme sa pozreli na túto otázku ako na spletitý problém, problém, ktorý vyžaduje konanie, integrovaný prístup, komplexný prístup.
Nech je teda táto otázka na ústne zodpovedanie snahou o oživenie tejto rozpravy a o nájdenie nových riešení a o vykonávanie tých právnych predpisov, ktoré už existujú a ktoré by mali pomáhať rómskym spoločenstvám.
Renate Weber
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, s ohľadom na druhý samit o Rómoch by som sa s vami rada podelila o niekoľko nápadov s nádejou, že sa čoskoro uskutočnia.
Po prvé, som pevne presvedčená, že potrebujeme širokú a premyslenú stratégiu začleňovania Rómov, ako aj akčný plán s jasnými ukazovateľmi a primeraným rozpočtom. Podľa mňa by to nemala byť stratégia len pre členské štáty EÚ, ale aj pre iné krajiny, v ktorých žijú rómske spoločenstvá a ktoré sú buď súčasťou procesu rozširovania, alebo susedskej politiky, čím EÚ umožníme využívať v politikách zameraných na Rómov najvhodnejšie nástroje, ktoré má k dispozícii.
Po druhé, som presvedčená, že musíme využiť získané skúsenosti z politiky zameranej na rodovú rovnosť, najmä na uplatňovanie integrovaného prístupu k rovnosti mužov a žien. Toto "uplatňovanie integrovaného prístupu k Rómom" by sa malo stať pracovným prístupom všetkých inštitúcií EÚ.
Po tretie, pokiaľ ide o odborné znalosti z oblasti života Rómov, mali by sme pouvažovať o určitých pozitívnych krokoch, najmä o zamestnaní odborníkov na oblasť Rómov v Rade, Komisii a Parlamente. Práve v tomto duchu som pripravila listy pre pána predsedu Van Rompuya a pána predsedu Barrosa, v ktorých im odporúčam ísť príkladom a zamestnať poradcov na rómsku oblasť.
Jean Lambert
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, rada by som tu zopakovala prednesené výzvy na komplexnú stratégiu.
Ako už bolo spomínané, máme tu Európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu a vieme, že je to v ťažkom období recesie. A práve preto sme žiadali o sociálnu podmienenosť záchranných balíkov, aby sa tí najviac vylúčení neocitli v ešte väčšej priepasti.
Už sme počuli, že medzera sa rozširuje, a práve z tohto dôvodu musí naša stratégia EÚ 2020 zohľadňovať aj potrebu obmedzovania rozdielov medzi chudobnými a bohatými.
Zmeny vo fondoch regionálneho rozvoja sú dôležité. Súhlasíme s Radou, že dôležité sú miestne orgány, pretože práve tam je často najviac cítiť diskrimináciu, v oblasti bývania a konkrétnych potrieb Rómov na určitom mieste, v oblasti vzdelávania a polície, ktorej úlohou je chrániť a nie jednoducho kriminalizovať, čo je, zdá sa, častá prax v niektorých členských štátoch.
Chceli by sme verejné služby vysokej kvality. Rada si určite pamätá svoje odporúčania aktívneho začleňovania osôb, ktoré sú najvzdialenejšie od trhu práce, kde sa za rozhodujúce považujú kvalitné verejné služby.
Chceli by sme vedieť, či sú Rada a Komisia spokojné s tým, akú mieru čerpania v tejto chvíli vykazujú fondy.
Uvítala by som aj zmenu kontextu, ktorú tak dôrazne šíri Komisia, vo vzťahu k odstraňovaniu rasizmu a xenofóbie a chcela by som dúfať, že vláda každého členského štátu sa zaviaže k týmto ideálom.
Peter van Dalen
Vážený pán predsedajúci, je dobré a potrebné, aby sa tento Parlament zaoberal osudom Rómov. Diskriminácia je pravdepodobne to najmenšie zo ziel, ktoré ich postihli za niekoľko posledných storočí. Je potrebné využiť európske fondy a európske smernice na presadzovanie začleňovania Rómov a na obmedzenie ich znevýhodnenej pozície. Za rovnako dôležité považujem vypracovanie dobrej stratégie, ktorá by zaistila, že európske milióny sa naozaj dostanú k ľuďom, ktorí ich potrebujú. Dôraz sa musí klásť na vzdelávanie. Musíme pripraviť rómske deti tak, aby sa vymanili z negatívneho cyklu, ktorý je nešťastnou realitou.
No do dnešnej diskusie by som chcel doplniť dva body. Po prvé, nemyslím si, že je správne, keď mnohí Rómovia zostávajú v pozícii obete. Aj oni samotní musia konať, aby zabránili mnohým zneužitiam vo svojich spoločenstvách.
Po druhé, začleňovanie Rómov sa nedá vynútiť pomocou európskych fondov a európskych právnych predpisov. Členské štáty, v ktorých Rómovia žijú a často už mnohé generácie, budú napokon musieť prevziať vedúcu úlohu pri riešení problému začleňovania Rómov vo vlastných krajinách. Táto úloha má skôr sociálny, než politický či finančný charakter. Európske fondy v najlepšom prípade môžu a mali by poskytnúť pomocnú ruku.
Cornelia Ernst
Vážený pán predsedajúci, keď som v decembri 2009 bola v Prištine a Mitrovici a videla som, ako ľudia žijú v Mahale a najmä v táboroch kontaminovaných olovom, bola som dosť šokovaná, hlavne z kritickej situácie detí. Takmer počas každého rozhovoru som sa dozvedela, že nielen v Kosove, ale aj v mnohých krajinách v Európe je situácia jednej z najstarších skupín obyvateľstva v Európe, Rómov, strašná. Stretla som sa s Bekimom Sylom z Dokumentačného strediska pre Rómov a komunitu Aškali v Prištine, ktorý nás uvítal so slovami "sme unavení z rozprávania".
Je potrebné konať, a preto od samitu v Córdobe v maximálnej miere očakávame, že to budú viac než len slová a že sa okamžite začne konať. Okamžité konanie znamená nezaspať na vavrínoch spokojní so smernicami EÚ o vykonávaní zásady rovnakého zaobchádzania, rovnakého zaobchádzania s ľuďmi bez ohľadu na ich rasový alebo etnický pôvod, ani s rámcovou smernicou o zamestnanosti, pretože to neprinesie nič dobré. Okamžité konanie si vyžaduje to, aby sme priznali a predpokladali, že tieto smernice nestačia na ochranu Rómov v Európskej únii pred ponižujúcim a diskriminačným zaobchádzaním, a čo je ešte dôležitejšie, na to, aby umožnili ich trvalé začlenenie. Preto potrebujeme európsku rómsku stratégiu, ktorá bude zložkou všetkých oblastí politík - neoddeliteľnou súčasťou všetkých politík.
Väčšina vlád však realizuje projekty, ktoré sú skôr sporadickými opatreniami. Potrebujeme strednodobé a dlhodobé politické iniciatívy. Naliehavo potrebujeme opatrenia na hospodársky rozvoj rómskych spoločenstiev. EÚ nesmie čakať do roku 2014, aby zaistila flexibilnejšie financovanie zo štrukturálnych a regionálnych fondov, musíme to urobiť teraz, aby z toho mohli ťažiť aj Rómovia. Zahŕňa to aj mikroúvery, ktoré by sa mali poskytovať s čo najmenšou byrokraciou napríklad na rekonštrukciu rómskych osád. Zahŕňa to veľmi konkrétne opatrenia na podporu zdravia a na vzdelávanie, odbornú prípravu a rozvoj pracovného trhu. Chcela by som celkom jasne povedať, že žiadne dieťa by nemalo byť obmedzené v dôsledku bariér vo vzdelávaní alebo jazyku. Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica nechce rómske školy, ale školy pre všetkých, kde by mohli žiť a učiť sa aj Rómovia.
Chcela by som dodať, že tu nejde len o peniaze, ale aj o prijatie rozhodných opatrení na riešenie rasizmu. Na anticigánizmus nemožno hľadieť ako na bezvýznamný delikt a nemôže ním zostať, ale musí sa trestať ako trestný čin. EÚ nesie veľkú dávku zodpovednosti, v rámci ktorej, dúfame, čoskoro uspeje a zabezpečí spravodlivosť pre viac než 10 miliónov Rómov v Európe, pretože to začína spravodlivosťou a malo byť to pokračovať rovnosťou. Na to potrebujeme veľmi jasné politické "áno" a ráznu a silnú európsku rámcovú stratégiu a - celkom úprimne - na to je potrebný aj náš zanietený záväzok ako poslancov EP a ako ľudí voči tejto skupine obyvateľstva - Rómom a Sintom. Poďme hneď konať.
Jaroslav Paška
za skupinu EFD. - (SK) Druhý samit Európskej únie o Rómoch bude iste dobrou príležitosťou pre zúčastnených, aby si vymenili skúsenosti s výsledkami mnohých opatrení podporujúcich úspešné začlenenie rómskeho etnika do spoločnosti.
Podľa historikov prišli Rómovia do Európy v období medzi 5. a 9. storočím nášho letopočtu a odvtedy hľadajú mnohé európske národy spôsob čo najlepšieho súžitia s rómskym etnikom. Objektívne treba priznať, že ani po viac ako tisícročnom hľadaní takéhoto modelu sme v Európe nenašli spôsob, ako dobre začleniť rómske etnikum do našej spoločnosti. Neviem, či je príčina pretrvávajúcich problémov v nás alebo na druhej strane, ale po skúsenostiach z mojej krajiny isto viem, že pomáhať tak, že iba dávame, nemá zmysel.
Naša vláda zobrala z daní všetkých pracujúcich občanov nemalé prostriedky a dala ich rómskym občanom, aby im umožnila viesť dôstojný život. Postavila a dala im nové moderné byty, rovnaké, ako si ostatní občania musia kupovať. Poskytla im prístup k práci, zdravotnej pomoci, vzdelaniu za rovnakých podmienok ako všetkým iným občanom. Nezamestnaným dáva rovnakú podporu a sociálne dávky ako ostatným občanom.
No aký je výsledok? Moderné byty sú zničené, sanitárne zariadenia a ďalšie vybavenia demontované a rozkradnuté. Splašky a smeti vyhadzujú ľudia z týchto bytov z okien rovno na ulicu. Do práce nechcú chodiť, ani keď im ju samospráva ponúka. Zdravotnícky personál, ktorý im prináša ochranu pred infekčnými chorobami, vyženú z osady. Deti sú zanedbané, hladné a často ani nechodia do školy. Preto som presvedčený, že ak chceme rómskemu etniku skutočne pomôcť, musíme sa predovšetkým snažiť učiť rómske deti civilizovanému, kultúrnemu a slušnému spôsobu života.
Zoltán Balczó
(HU) Keďže budem hovoriť po maďarsky, mojím rodným jazykom, namiesto štandardného výrazu Róm budem používať slovo Cigán, ktoré v mojom jazyku nemá žiadny pejoratívny význam a používa sa aj v našej ústave.
Tento bod programu sa týka krokov proti vylúčeniu a diskriminácii Cigánov. Základným predpokladom riešenia je sociálne začlenenie Cigánov. Dôležitým nástrojom na tento účel je škola. V mnohých prípadoch má osobitné zaobchádzanie alebo pozitívna diskriminácia, ak chcete, svoj dôvod pri odstraňovaní rozdielov. Aktivisti za práva menšín vykrikujú pri takýchto slovách niečo o segregácii, aj keď cieľom je rýchle začlenenie.
Generácie Cigánov v určitých oblastiach Maďarska vyrastali v rodinách, ktoré žili skôr z dávok, než by si zarábali na živobytie. Bez vytvárania pracovných miest niet cesty von. Z tohto dôvodu sa musíme odpútať od neoliberálnych hospodárskych politík. Ani ťažká sociálna situácia nemôže oprávniť porušovanie zákonov. V Maďarsku dosahuje účasť Cigánov na trestných činoch veľmi vysoké percento. Proti tomu musíme zakročiť nielen v prospech väčšinovej spoločnosti, ale aj v prospech čestných Cigánov. Ako dôvod sme nikdy neuvádzali genetické či etnické označenia. Neexistuje teda žiadna zmienka o rasizme, spomínali sme len osobitné sociálno-kultúrne okolnosti ako pozadie. Ak budeme bežne označovať osoby za rasistov z takýchto dôvodov, budeme len pokračovať v pštrosej politike.
Musíme spoločne nájsť cestu von. Na to je podstatné, aby Cigáni mali vedúce osobnosti, ktoré by uznávali ich spoločenstvá a aj celá spoločnosť. Naozaj potrebujeme spoločnú európsku stratégiu, no mala by to byť stratégia, ktorá sa bude pozerať na všetky aspekty problému a pokúsi sa nájsť riešenie tak, že ich čestne preskúma.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcel by som začať zablahoželaním pani Járókovej k obhajobe rómskeho obyvateľstva v rámci inštitúcií Európskej únie. Treba zdôrazniť, že pani Járóková a Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) navrhli prvú európsku stratégiu začleňovania rómskej menšiny, ktorá navrhuje konkrétne kroky Spoločenstva v prospech viac než deviatich miliónov občanov žijúcich v Európskej únii. Situácia rómskeho obyvateľstva sa líši od situácie ostatných národnostných menšín v Európe, a práve preto musíme prijať osobitné opatrenia týkajúce sa Rómov.
Druhý európsky samit o začleňovaní Rómov, ktorý sa má konať v Córdobe, by mal slúžiť ako fórum na odvážne riešenie problémov, ktoré postihujú toto spoločenstvo, a na navrhnutie osobitných finančných a právnych nástrojov v prospech menšiny, ktorá musí sama zohrávať vedúcu úlohu pri tvorbe svojej vlastnej budúcnosti, pričom musíme upustiť od predošlých paternalistických prístupov. Súhlasím s tým, že nikto nemá právo robiť si politickú reklamu na ich úkor.
Len multidisciplinárne a koordinované konanie Komisie, Rady a členských štátov môže priniesť pozitívne výsledky pre rómske obyvateľstvo. Rôzni európski komisári, ktorých sa táto problematika týka, budú musieť koordinovať svoj prístup, aby zastavili všetky kroky, ktoré vylučujú alebo diskriminujú Rómov. Rada by mala spoločne s členskými štátmi podporovať úplné začleňovanie rómskeho obyvateľstva.
Napokon sú to členské štáty, ktoré zodpovedajú za presadzovanie opatrení na boj proti diskriminácii, ktorej sú tak často Rómovia vystavení. Prístup k zdravotnej starostlivosti, kvalitné vzdelávanie, ďalší odborný výcvik a odborné rekvalifikačné kurzy sú pre Rómov nevyhnutným cieľom, aby sa im podarilo získať slušné zamestnanie a dosiahnuť úplné zapojenie do občianskej spoločnosti. V tomto smere je rozhodujúca účasť miestnych orgánov a viem veľmi dobre, o čom hovorím. Musíme pre nich urobiť všetko, ale nič sa nedá robiť bez nich a tu v Parlamente, pán predsedajúci, už máme niekoľko vynikajúcich rómskych poslancov.
Kinga Göncz
(HU) Domnievam sa, že druhý samit o Rómoch v Córdobe poskytuje skvelú príležitosť zvážiť, čo sa dosiahlo za niekoľko posledných rokov v oblasti začleňovania najväčšej a najzraniteľnejšej etnickej menšiny v Európe, Rómov. V prvom rade by som chcela zdôrazniť, že sme vykonali veľmi dôležité kroky, aby sa táto téma stala celoeurópskou. Netýka sa len krajín strednej a východnej Európy, ale všetkých európskych krajín. Ak chceme nájsť riešenia, musíme ten istý prístup použiť aj v budúcnosti. Európsky parlament vykonal dôležité kroky tým, že predložil uznesenie o potrebe rómskej stratégie. Bohužiaľ však ešte nebolo prijaté a úprimne dúfame, že počas mandátu predsedníckej trojky a tejto Komisie vykonáme ďalšie významné kroky. Správa Európskeho parlamentu z roku 2009 o sociálnej situácii Rómov a ich prístupe na pracovný trh bola dôležitým medzníkom a sme v polovici Dekády začleňovania rómskej populácie, ktorá je tiež dôležitým programom. Ak má byť naša stratégia úspešná, musíme poznať rozsah, v akom sa používajú štrukturálne a kohézne fondy, a musíme vedieť, či prispeli k sociálnemu začleňovaniu Rómov a za akých okolností k tomu došlo. Potrebujeme údaje, no uvedomujeme si, že údaje o etnickom pôvode sú vždy chúlostivé, preto musíme byť obozretní, keď o ne žiadame a manipulujeme s nimi. Urobilo sa veľa pozitívnych krokov, ale berieme na vedomie aj to, že presadzovanie readmisných dohôd tiež nastolilo početné problémy. Už sa tu spomínalo Kosovo. Úprimne dúfam, že samit prispeje k riešeniu týchto problémov.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Vážený pán predsedajúci, otázka Rómov je veľmi aktuálna v našom regióne na západe Francúzska. V Nantes je viac než 1 000 Rómov vyhostených z jedného miesta za druhým v dôsledku nedostatku vládou regulovaných miest, na ktorých ich možno ubytovať. Tých niekoľko samospráv so zariadeniami na ubytovanie Rómov, napríklad Rezé a Indre, nachádzajúcich sa v mestskej aglomerácii má preplnené kapacity a chýba im podpora od verejných orgánov. Najaktívnejší a najotvorenejší starostovia preto čelia obrovským ťažkostiam. Reakcie nemôžu byť lokálne. Musia byť globálne. Začlenenie Rómov sa musí dostať do každej politiky Európskej únie, aby sa ukončila diskriminácia, ktorej sú títo európski občania vystavení.
Rada by som tiež upriamila pozornosť na osobitnú situáciu žien. Problémy rómskych žien sú zvlášť dramatické, napríklad vo vzťahu k manželskému násiliu a neželaným tehotenstvám. Podľa organizácie Médecins du monde vo Francúzsku každá druhá Rómka alebo 43 % tejto skupiny podstúpi do 22 rokov potrat. Priemerný vek počas prvého tehotenstva je 17 rokov. Len 10 % Rómok používa antikoncepciu. Európska únia musí preto zahrnúť rodové hľadisko do všetkých štúdií a zákonov, ktoré sa týkajú Rómov. Hlavnou prioritou sa musí stať vzdelávanie. Musíme naliehavo pracovať s rómskymi spoločenstvami, aby poznali svoje základné práva a aby sme im umožnili prístup k verejným službám.
Dúfam, že na druhom európskom samite o začlenení Rómov Európska únia ukáže svoje odhodlanie komplexne riešiť rómsku otázku.
Lorenzo Fontana
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, rómska otázka sa komplikuje a vyžaduje si účinnú a okamžitú reakciu. Ich zástupcovia, inštitúcie, združenia a časť občianskej spoločnosti vyzývajú na ich začlenenie do sociálno-hospodárskej štruktúry, no už len zriedka sa spomína základná myšlienka, a to, že začleňovanie je dvojstranný historický a kultúrny proces.
Začlenenie sa nikdy nestane realitou, ak niektorí Rómovia nepreukážu skutočnú vôľu prijať pravidlá a kultúru krajín, v ktorých žijú, a zároveň sa nezdržia správania, ktoré nie je v súlade s občianskou harmóniou. Ak sa tak nestane, môžeme naďalej tvoriť projekty a prideľovať prostriedky, ale nikdy nedosiahneme zreteľné výsledky.
Túto úlohu by sme nemali riešiť s demagógiou. Žiadame, aby sa k tejto otázke pristupovalo pragmaticky a aby sme nezabúdali, že znepokojujúca hospodárska situácia a situácia v oblasti zamestnanosti budú faktorom, ktorý ešte viac sťaží začleňovanie Rómov do pracovného trhu. Domnievame sa, ako nás naučili aj celé storočia histórie, že problematické začleňovanie nemožno pripisovať výlučne hostiteľským krajinám a že zodpovednosť za aktuálne nedostatočné začleňovanie treba pripísať minimálne obom stranám.
Simon Busuttil
(MT) Tiež by som chcel vyjadriť svoju podporu najmä poslankyni EP pani Lívii Járókovej, ktorá neúnavne pracovala na tejto chúlostivej a dôležitej téme. Vážený pán predsedajúci, ako povedala naša kolegyňa poslankyňa, situácia rómskeho obyvateľstva v Európe sa netýka len obmedzeného počtu krajín. Táto situácia sa týka celej Európskej únie, pretože rómske spoločenstvo je najväčšou etnickou menšinou v Európe. Vzhľadom na to je potrebné vyhodnotiť, čo Európska únia v súčasnosti robí, aby sme zistili, ako sa dajú veci robiť lepšie. Potešilo ma vypočuť si podpredsedníčku Európskej komisie pani Viviane Redingovú, ktorá nám poskytla úplné vysvetlenie k tejto téme. Je na to dobrý čas vzhľadom na samit o Rómoch, ktorý sa bude nadchádzajúci mesiac konať v Córdobe. Isté je, že nemôžeme nechať situáciu takú, aká je, pretože sama sa nevyrieši, a ak nepodnikneme potrebné kroky, títo ľudia zostanú na okraji spoločnosti a uväznení v chudobe. Musíme preto prijať politiku začleňovania, ktorá povedie k tomu, že rómske spoločenstvo bude mať skutočne prístup k príležitostiam, ktoré majú ostatní. Konkrétne musíme týmto ľuďom poskytnúť príležitosť pracovať, využívať svoje schopnosti, žiť dôstojný život a byť úspešní. Tak budú schopní podporovať nielen samých seba, ale budú prispievať aj do spoločností, v ktorých žijú. Ak to však chceme dosiahnuť, musíme prijať potrebné opatrenia na odstránenie existujúcich prekážok. Dúfam, že naše posolstvo v tejto rokovacej sále, v tomto Parlamente, naše posolstvo o solidarite s Rómami, bude prijaté s ohľadom na budúcomesačný samit.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Vážený pán predsedajúci, tých 10 miliónov Rómov v Európe by vytvorilo stredne veľký členský štát Európskej únie, ak by boli štátom. Ale nie sú štátom. Rómovia stále kládli svoje európanstvo nad akékoľvek hranice. V skutočnosti sú ako druhotriedni občania v dôsledku diskriminácie, ktorej sú vystavení počas celej histórie, a to nielen v oblastiach vzdelávania, zdravia a bývania, ale aj ako migranti, čo je pritom ich podstatou.
Komisár Rady Európy pre ľudské práva povedal, že v niektorých krajinách Európskej únie sa s rómskymi migrantmi nezaobchádza rovnako ako s inými európskymi migrantmi, čo je hrubé porušenie práva na voľný pohyb.
Skupina progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente je odhodlaná budovať Európu, v ktorej sa budú uznávať etnické a kultúrne menšiny a v ktorej budeme smerovať k európskemu občianstvu prístupnému pre všetkých a k priestoru rovnosti, slobody a spolužitia v rozmanitosti. Z tohto dôvodu vítame smernicu o nediskriminácii vo všetkých oblastiach - smernicu, ktorá nie vždy získavala podporu od všetkých politických skupín v tejto rokovacej sále.
Zároveň vítame aj program španielskeho predsedníctva v tejto oblasti. Domnievame sa, že je potrebný, pretože pri vytváraní európskych iniciatív, ktoré uznávajú a podporujú Rómov, už nemôžu byť ďalšie odklady.
Samit v Córdobe organizovaný počas španielskeho predsedníctva je veľkou príležitosťou na vytvorenie komplexného plánu pre Rómov a na zanechanie rokov ticha a rasizmu za sebou.
Raül Romeva i Rueda
Vážený pán predsedajúci, dá sa už len máločo dodať, azda len prosba. Ako už bolo spomínané, nezabudnime, že samit o Rómoch bol iniciatívou tohto Parlamentu a že bol predložený počas slovinského predsedníctva s cieľom spojiť vlády EÚ pri spoločnej práci na európskych otázkach.
To je ďalší dôvod, prečo by mal byť Parlament v tejto oblasti aktívny. Zelení sa však líšia v názore a nebudeme hrdí, ak všetky členské štáty nepriznajú, že v rómskej otázke môžeme urobiť viac. Témy ako táto musia tvoriť súčasť spoločnej výzvy na európsku stratégiu začleňovania Rómov. Potrebujeme túto stratégiu - potrebujeme ju, pretože Európska únia stráca aj dôveryhodnosť na medzinárodnej úrovni. Mnohé krajiny na nás v dôsledku týchto problémov poukazujú. Aj to je dôležité, pretože dokonca aj v minulosti sme chápali, že to má niečo spoločné s ľudskými právami a sociálnym začleňovaním.
Chápeme aj to, že ide o otázku politiky. A práve v rámci politickej rozpravy musíme pochopiť, že treba nájsť nevyhnutné riešenie.
Elena Băsescu
(RO) Vzhľadom na to, že rómske spoločenstvo patrí medzi najväčšie a predsa najzraniteľnejšie menšiny v Európe, musí sa ešte aktívnejšie dostávať do európskeho programu. Nezamestnanosť, chudoba, zneužívanie, diskriminácia a v neposlednom rade aj obmedzený prístup k vzdelávaniu, to všetko sú problémy, s ktorými sa rómska menšina často stretáva a ktoré napokon vedú k sociálnemu vylúčeniu. Domnievam sa, že je potrebný integrovaný európsky program, ktorý by zohľadňoval ich kultúru a hodnoty a to, že sa voľne presúvajú z miesta na miesto.
Deti tvoria 46 % rómskeho obyvateľstva v dôsledku kombinácie vysokej miery pôrodnosti a, bohužiaľ, nízkej priemernej dĺžky života. Prístup k vzdelávaniu by im poskytol skutočnú príležitosť. Aj keď sú prístup k vzdelávaniu a nárok na vzdelávanie zaručené v európskych právnych predpisoch, väčšina detí patriacich do chudobných rómskych spoločenstiev školu vôbec nenavštevuje alebo ju nedokončí. Určitým konkrétnym opatrením by mohlo byť začlenenie týchto detí a mládeže do povinného systému školskej dochádzky, čím by sa predišlo tomu, že školu nedokončia. V školskom roku 2009/2010 rumunský minister vzdelávania vyčlenil v krajine 7 483 špeciálnych miest na stredných školách, pričom sa zaregistrovalo len 2 460 žiakov, z čoho 2 246 bolo prijatých.
Snahu však musia prejavovať obe strany. Rómska menšina sa musí správať zodpovedne, ak chce zlepšiť svoju životnú úroveň. Nedostatočné vzdelanie Rómov im bráni v tom, aby sa aktívne zúčastňovali na sociálnom, hospodárskom alebo politickom živote krajiny, v ktorej žijú. Európska únia podporuje začleňovanie Rómov do spoločnosti prostredníctvom rôznych programov financovania, ako napríklad prostredníctvom Európskeho sociálneho fondu, Európskeho fondu regionálneho rozvoja, ako aj programov Progress a Mládež v akcii.
Ďakujem.
Emine Bozkurt
Vážený pán predsedajúci, Rómovia, najväčšia európska menšina, sú vystavení inštitucionálnej diskriminácii, anticigánizmu, mimoriadnej úrovni chudoby a sociálnemu vylúčeniu, segregovaným systémom v rámci bývania, vzdelávania a sociálneho zabezpečenia. Krátkodobé riešenia nie sú odpoveďou na rozsiahle a hlboko zakorenené problémy Rómov. Musíme vyhodnotiť existujúce osvedčené postupy, ako aj negatívne účinky existujúcich politík na rómske obyvateľstvo.
Jedným, nie však jediným z príkladov je odobratie rómskych detí z ich rodín a ich umiestnenie do samostatných internátnych škôl. Takéto opatrenia neriešia problémy. Skôr vedú k ďalšej segregácii a majú hlboký a negatívny vplyv na život rómskych rodín. Európa potrebuje účinnú dlhodobú rómsku stratégiu. Tento samit nám dáva novú príležitosť na pozitívnu diskrimináciu na rozdiel od prvého samitu o Rómoch, ktorý neobsahoval skutočné politické záväzky v EÚ. EÚ by mala sama ísť príkladom, ponúknutím viacerých pozícií Rómom a začlenením Rómov a občianskej spoločnosti do stratégie.
Danuta Maria Hübner
Vážený pán predsedajúci, samit v Córdobe bude testom pre nás všetkých, európske inštitúcie a členské štáty. Mal by dokázať jasný európsky záväzok pouvažovať o úplne zrelej politickej a operačnej stratégii, ktorá by pri riešení rómskych otázok išla nad rámec samozrejmých stanovísk k ľudským právam, ktoré sú základom, smerom k skutočnému hospodárskemu a sociálnemu začleneniu.
Potrebujeme integrovanú strategickú politiku a akčný plán dotýkajúci sa všetkých oblastí zodpovedajúcich hospodárskym a sociálnym otázkam. Veľa sa urobilo a dosiahlo, o tom niet pochýb, ale pred nami je stále dlhá cesta. Potrebujeme, aby Komisia, Parlament, členské štáty, ale aj miestne a regionálne orgány, ako to povedal pán minister López Garrido, pracovali ruka v ruke.
Očakávame, že Komisia jasne rozdelí zodpovednosti za túto otázku a zabezpečí účinnú koordináciu všetkých príslušných služieb. Očakávame, že pilotný projekt v hodnote 5 miliónov EUR realizovaný Komisiou vydláždi cestu pre účinné a efektívne riešenia v oblastiach, na ktorých najviac záleží, teda predškolské vzdelávanie a hospodárske začlenenie, a zabezpečí pokrok pri vytváraní a hodnotení politiky.
Ceníme si snahu Komisie, najmä zo strany Generálneho riaditeľstva pre regionálnu politiku, a nabádame Komisiu, aby ďalej zlepšovala miestnu a regionálnu zaangažovanosť na praktických krokoch posilňujúcich hospodárske začleňovanie rómskeho spoločenstva.
Mnohí kolegovia v Parlamente z rôznych politických skupín už dokázali svoju angažovanosť, no našou povinnosťou je zapojiť do tejto otázky oveľa väčšie politické právomoci.
Začlenenie Rómov by nám dalo šancu posunúť sa ďalej smerom k tomu, aby bol európsky pracovný trh skutočne prístupný pre všetkých. Dalo by nám šancu posunúť sa ďalej pri riešení európskych demografických problémov.
Dovoľte mi na záver povedať, že tento samit v Córdobe musíme považovať za poslednú výzvu na skutočné začlenenie Rómov.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Ako tvorca prvého strednodobého vládneho programu pre Európu o rómskej otázke a spravodajca správy Rady Európy o Rómoch z roku 2002 súhlasím s tými, čo hovoria, že ide o jeden z najkomplexnejších problémov dnešnej Európy. Nezávidím pani komisárke Redingovej jej pozíciu, pretože ide o momentálne najkomplexnejší problém v Európe. Je zrejmé, že Rómovia nie sú len etnickou a národnostnou menšinou, ale aj viacnásobne znevýhodňovanou sociálnou menšinou. No rozdelenie zodpovednosti medzi väčšinou a menšinou zrejmé nie je. Sociálna zodpovednosť je medzi väčšinou a menšinou rozdelená nerovnomerne, pretože väčšina má oveľa viac zodpovedností, ale aj menšina, v tomto prípade Rómovia, má svoju zodpovednosť. Štvrtý a mimoriadne dôležitý bod je potreba integrácie bez asimilácie.
A napokon, nie je to len otázka rozpočtu a nezávisí to len od prostriedkov. Ide o to, či sú pripravení ľudia a mechanizmy, a to vo väčšinovej spoločnosti aj medzi Rómami. Ako bývalý štátny tajomník musím povedať, že výsledky sa dosiahli v regiónoch, kde boli vedúci predstavitelia miestnej väčšiny odhodlaní zaoberať sa touto otázkou a kde dokázali dôveryhodní vedúci predstavitelia miestnej menšiny motivovať túto menšinu a získali podporu mimovládnych organizácií. Nejde o otázku financovania. Potrebujeme síce európsku úroveň, no úspech sa musí dosahovať na úrovni členských štátov a na miestnej úrovni. Práve preto podporujem stratégiu Únie.
Elena Oana Antonescu
(RO) Hospodársky a sociálny vývoj rómskej menšinovej skupiny patrí medzi najchúlostivejšie a najkontroverznejšie témy, s akými sa štáty v strednej a východnej Európe stretávajú. Nemáme presné odhady počtu Rómov v EÚ. Vieme však, že rómska menšina je najväčšia a najchudobnejšia cezhraničná etnická menšina.
Európska únia potrebuje premyslený dlhodobý prístup, pretože národné politiky sú v oblasti zmeny situácie Rómov neprimerané. Každý štát zodpovedá za zlepšenie životných podmienok rómskeho obyvateľstva. Avšak úspech tohto procesu do veľkej miery spočíva v riešení tohto problému v jeho celistvosti prostredníctvom koordinovaných krokov.
Podľa mňa patrí medzi najväčšie problémy, ktorým čelíme, nedostatok možností pre mladú generáciu. Rómske obyvateľstvo je mladé a výrazná časť má do 20 rokov. V spoločnosti založenej na znalostiach a inovácii, akú chce Európa rozvinúť, sa medzery medzi mladými Rómami a zvyškom obyvateľstva budú zväčšovať, ak neprijmeme okamžité opatrenia. Deti a mládež sú zahrnutí len do niekoľkých aktuálnych politík a stratégií, aj keď veľký počet detí a mladých ľudí v rómskom obyvateľstve z nich robí generáciu zmeny. Proces udržateľného rozvoja sa musí začať od generácie detí, ktoré majú prístup k vzdelávaniu, zdravotnej starostlivosti a všetkým príležitostiam, ktoré môžu využívať deti z väčšiny.
Práve preto by som chcela upriamiť vašu pozornosť na to, že návrh stratégie EÚ 2020 zo strany Komisie neobsahuje žiadne ciele zamerané na vyriešenie problémov rómskeho spoločenstva. Ak neprijmeme konkrétne opatrenia a ak nepristúpime k významným zmenám v prístupe, milióny mladých Rómov budú naďalej čeliť sociálnemu vylúčeniu a marginalizácii počas celého života. Nedostatok nádeje premení tieto spoločenstvá na oblasti neistoty pre ich obyvateľov a zvyšok obyvateľstva. Musíme rómskemu obyvateľstvu ponúknuť skutočnú šancu na zmenu ich vyhliadok. Solidarita je základnou hodnotou jadra európskeho projektu. Preto musíme prejsť od politickej vôle k prijímaniu opatrení a napokon aj k ich realizácii.
Olga Sehnalová
(CS) Vážené kolegyne, vážení kolegovia, podľa nedávneho prieskumu verejnej mienky by Róma za svojho suseda nechcelo 76 % Čechov. Počas uplynulých viac než desiatich rokov som sa vo svojej každodennej politickej praxi starostky zaoberala problémami spolužitia a susedských vzťahov medzi rómskymi a nerómskymi občanmi nášho mesta. Preto som presvedčená, že v peniazoch riešenie neviazne, ako to napokon ukazujú aj nepresvedčivé celkové výsledky doterajších projektov financovaných z európskych fondov zameraných na zlepšenie sociálno-ekonomickej situácie Rómov.
Riešenie podľa môjho názoru môže spočívať len v súdržnosti miestnych spoločenstiev v mestách a obciach, ktoré musia prijať Rómov za svojich plnohodnotných občanov so všetkým dobrým aj zlým. To isté však platí aj naopak. Aj Rómovia musia mať pocit spolupatričnosti k svojej obci a musia prijať jej pravidlá a normy. Nesmierne dôležité pre vzťahy k väčšinovej spoločnosti aj pre efektívnu prácu vo vnútri rómskeho spoločenstva sú vlastné pozitívne príklady a vzory. Zásadný je však aj dôsledný a nekompromisný boj proti xenofóbii a rasizmu v spoločnosti všeobecne. Dávajme všetkými možnými prostriedkami, konkrétnymi činmi a postojmi jasne najavo, že sú pre nás celkom neprijateľné. Týmto smerom by sa malo uberať naše spoločné snaženie do budúcnosti.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Chcela by som hneď na úvod vyjadriť nádej, že samit o Rómoch v Córdobe bude rozhodujúci pre prijatie spoločnej stratégie venovanej začleňovaniu Rómov.
Životné podmienky tohto spoločenstva sú naďalej neprípustné a ich diskriminácia sa rozširuje aj napriek tomu, že sumy vyčlenené v posledných rokoch na projekty zamerané na zlepšenie ich situácie sa blížia k hodnote pol miliardy eur. Myslím si, že je načase, aby sme prešli od dobrých zámerov k skutkom.
Európska komisia však, bohužiaľ, ešte stále nedokázala, že má tú potrebnú túžbu koordinovať kroky na zlepšenie životnej úrovne Rómov a ich sociálne začleňovanie, ako aj na boj proti rasistickým skutkom zameraným proti Rómom. Domnievam sa, že rómska otázka sa musí stať osobitnou úlohou jasne určenou pre komisára pre sociálne veci. Okrem toho by bolo mimoriadne užitočné, ak by medzi odborníkmi Komisie poverenými riešením tejto otázky boli aj odborníci rómskeho pôvodu.
Navyše sa domnievam, že potrebujeme sociálny a kultúrny prístup, aby sme sa vyhli rozširovaniu už existujúcich nerovností v oblasti úrovne gramotnosti a úrovne zamestnanosti. So zreteľom na to vyzývam Komisiu, aby podporovala programy prístupu na trh práce pre rómskych migrantov a spoluprácu medzi miestnymi orgánmi a rómskymi spoločenstvami a aby zvážila užšiu spoluprácu s mimovládnymi organizáciami.
Milan Zver
(SL) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, pán López Garrido, v prvom rade chcem zablahoželať Španielsku k tomu, že tento samit zaradilo do zoznamu svojich priorít. Zároveň mi dovoľte zablahoželať Komisii k rozhodnutiu o príprave komplexnej správy o pozícii Rómov v Európe. Je to dôkaz toho, že si uvedomujeme aktuálnosť tohto problému. Aktuálnym sa však stal len v posledných rokoch vďaka rozšíreniu Európskej únie.
Ďalšia vec, z ktorej mám radosť, je to, že prakticky všetky parlamentné skupiny alebo väčšina z nich pristúpili k uzneseniu o tejto téme s vážnosťou. Lisabonská zmluva nám poskytla ďalší právny základ, umožnila nám dôkladnejšie pristupovať k vypracovaniu komplexnej a dôraznej stratégie týkajúcej sa uznesenia o rómskej otázke v rámci toho, čo sa bežne označuje ako nezáväzné právne predpisy.
Je jasné, že nie sme v pozícii, aby sme vypracovali spoločnú rómsku politiku na úrovni EÚ, pretože primárnu zodpovednosť majú v tomto smere členské štáty. Môžeme však vypracovať určité ukazovatele a spoločnú databázu, môžeme si vymieňať osvedčené postupy a v tom si dokážu členské štáty navzájom veľmi pomáhať.
Pochádzam zo Slovinska, kde sme napríklad zriadili funkciu takzvaného rómskeho triedneho asistenta, ktorého úlohou je robiť prostredníka medzi školou a rodičmi a ktorý je veľkou pomocou pri uvádzaní rómskych detí do systému vzdelávania.
Corina Creţu
(RO) Prvý európsky samit o Rómoch naozaj uznal jednotlivé zlyhanie európskych štátov pri zaručovaní práv Rómov a ich začleňovaní a znamenal prvý krok smerom k prijatiu spoločnej dlhodobej stratégie na úrovni EÚ.
Medzi plánmi a štúdiami na hmatateľné zlepšenie života rómskeho spoločenstva a ich zavádzaním do praxe však, bohužiaľ, pretrvávajú veľké rozdiely. Rómske spoločenstvo tak zostáva najzraniteľnejšou etnickou skupinou v Európe, keď čelí najvyššej úrovni chudoby a sociálneho vylúčenia. Ich vyhliadky naozaj nie sú vôbec povzbudivé, ak vezmeme do úvahy, že približne polovicu rómskeho obyvateľstva tvoria maloletí v dôsledku vysokej miery pôrodnosti a krátkej priemernej dĺžky života.
Domnievam sa, že prvým krokom smerom k premyslenej stratégii začleňovania musí byť zaručenie nediskriminačného prístupu k vzdelávaniu pre mladú generáciu Rómov. Ide o jediné opatrenie, ktoré môže zohrávať rozhodujúcu úlohu pri umožnení zmeny, aby sa Rómovia mohli začleniť do trhu práce a uniknúť tak bludnému kruhu sociálneho vylúčenia.
Iosif Matula
(RO) Rómovia sú cezhraničným etnickým a kultúrnym spoločenstvom, ktorého počet po celej Európe sa odhaduje na viac než 10 miliónov. Sociálne problémy postihujúce Rómov vyžadujú sústredené a dlhodobé kroky s účasťou Európskej únie a členských štátov.
V tejto oblasti sa spustili dôležité iniciatívy, no domnievam sa, že musíme zájsť ďalej. Musíme prijať vhodnú európsku stratégiu pre Rómov na základe dobre zacielených akcií a pravidelných hodnotení vplyvu.
Pochádzam z krajiny s veľkým rómskym spoločenstvom a vítam, že dnes pripúšťame, že rómska otázka je problémom, ktorý musí riešiť celá Európa. V Rumunsku je platná stratégia pochádzajúca z obdobia pred vstupom krajiny do EÚ, ktorá je zameraná na zlepšenie situácie Rómov. Na verejných univerzitách sú im bezplatne ponúkané osobitné miesta, čo vo veľkej miere pomáha zvyšovať úroveň vzdelania a kultúry medzi členmi tohto spoločenstva. Vnútroštátne a miestne verejné orgány sa usilujú o podporu sociálneho začleňovania Rómov a o ich integráciu na trhu práce s cieľom bojovať proti strašnej chudobe a poskytnúť im prístup k službám zdravotnej starostlivosti. Na dosiahnutie požadovaných výsledkov je však potrebná stála finančná pomoc od Európy.
Krisztina Morvai
(HU) Jediný spôsob, ako môžu cigánske či rómske deti uniknúť z tejto situácie, je pravidelne navštevovať školu. Bohužiaľ však ako prejav politickej korektnosti pravidelne počúvame ospravedlnenia rodičov podložené kadečím, ktorí nepodporujú svoje deti, aby chodili do školy, či dokonca im v tom bránia. Z tohto pohľadu sú najmä dievčatá, cigánske dievčatá, predmetom a obeťou diskriminácie, pretože ich nezodpovední rodičia často zaťažujú starostlivosťou o mnohých bratov a sestry a vykonávaním domácich prác namiesto chodenia do školy. Jediný prístup v súlade s medzinárodnými normami ľudských práv je taký, že vláda prevezme povinnosť zasiahnuť v takýchto prípadoch a brániť práva detí prostredníctvom pokút, sankcií alebo v prípade potreby dokonca aj odňatím rodinných prídavkov alebo iných foriem pomoci, aby rodičia rešpektovali práva dieťaťa.
Monika Smolková
(SK) Najchudobnejšou skupinou ľudí v Európskej únii sú určite Rómovia. Preto som za to, aby sa využili všetky nástroje na začleňovanie Rómov do sociálnych a ekonomických aktivít. Riešenie vidím predovšetkým vo vzdelaní detí a mládeže.
Súhlasím aj s tým, že je potrebné odstraňovať skrytú aj otvorenú diskrimináciu Rómov. Ale som aj za to, aby sa veľmi otvorene hovorilo o tom, ako sú potláčané práva rómskych detí vlastnými rodičmi. Každý má právo na dôstojný život. Rómske deti ich v prevažnej miere nemajú. Hovorme aj na budúcom samite o tom, že pri riešení rómskeho problému musia byť aktívni predovšetkým samotní Rómovia. Jednak pri výchove svojich detí, ale aj pri osobnom zapojení sa do procesu zlepšovania svojich životných podmienok. A keďže ja v budúcnosti nechcem byť komisárkou, tak na tomto mieste chcem povedať, aby sme na budúcom samite hovorili aj o tom, ako sa zneužívajú podpory pre Rómov samotnými Rómami.
Diego López Garrido
Vážený pán predsedajúci, rozprava, ktorú sme práve viedli na tému rómskeho obyvateľstva a blížiaceho sa samitu v Córdobe jasne znovu ukazuje, že sociálne a hospodárske začlenenie Rómov je problémom na európskej úrovni, a preto vyžaduje európsku stratégiu. A práve k tej chceme dospieť na tak často spomínanom samite v Córdobe po istom pokroku, ktorý sa dosiahol, ktorý ale nie je dostatočný.
Potrebujeme stratégiu založenú na akčnom pláne, podľa ktorého chce Rada postupovať pri dodržiavaní celkového programu stanoveného predsedníckou trojkou. Ide o rozsiahly program, pracovný akčný plán, ktorý by mal ako jeden z hlavných nástrojov nepochybne využívať štrukturálne fondy, keďže ide o najsilnejší nástroj Európy na sociálnu súdržnosť, a ktorý by sa mal implementovať prostredníctvom konkrétnych krokov.
Z môjho pohľadu by sa niektoré z týchto krokov mali zameriavať na osobitné problémy rómskych ľudí: diskrimináciu, ktorú zažívajú ako Rómovia, napríklad ťažkosti pri prístupe k verejným službám a zamestnaniu. Musíme sa pozrieť aj na otázku Rómok, ktoré prechádzajú mimoriadnymi problémami chudoby, prístupu k bývaniu, diskrimináciou a násilím, a problémy mladých Rómov, ktorých nedostatočná kvalifikácia im ešte viac sťažuje prístup k zamestnaniu počas hospodárskej krízy. Ďalej je tu aj otázka rómskych detí. Hovorí sa, že priemerná dĺžka ich života je o 10 rokov kratšia ako u priemerného európskeho dieťaťa.
Zároveň však musíme prijať všeobecné opatrenia, ktoré budú v prospech rómskeho obyvateľstva ako celku. Ide o jedno zo spoločenstiev, ktoré čelí najhoršej diskriminácii, čo znamená, že im pomôže každá protidiskriminačná politika. Ide aj o prípad konania proti rodovému násiliu, a práve preto je také dôležité, aby sme čím skôr mali smernicu o ochrannom príkaze, ktorá bude bojovať proti rodovému násiliu, pretože tento krok by priniesol výhody najmä Rómkam. To isté platí aj pre smernicu proti diskriminácii, ktorá prinesie výhody najmä rómskemu obyvateľstvu.
Nesmieme k tomuto všetkému zaujať paternalistický prístup, pretože musíme predovšetkým rešpektovať identitu a kultúrne charakteristiky rómskeho obyvateľstva.
Viviane Reding
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať Parlamentu za mnoho nápadov a návrhov, ktoré jeho poslanci predniesli. Pán komisár Andor a ja si ich vezmeme k srdcu pri predkladaní nášho oznámenia pred samitom. V tomto oznámení sa bude veľmi jasne uvádzať aj to, že Komisia nemôže a nebude akceptovať diskrimináciu Rómov a ich vylučovanie z našej spoločnosti pre ich etnický pôvod.
Teraz máme nástroje, máme politiky. Otázka znie, ako ich môžeme využiť. Ako začleníme otázku a problémy Rómov do týchto nástrojov a politík? Verím, že nepotrebujeme žiadnu smernicu o Rómoch ani rómsky fond. To, čo je potrebné, je v plnej miere zohľadniť rómsku otázku pri uplatňovaní právnych predpisov EÚ a pri používaní fondov EÚ. Kľúčom je partnerstvo a spolupráca všetkých kľúčových subjektov, ako ste to mnohí spomínali. Komisia uplatňuje tento prístup v európskej platforme pre začlenenie Rómov a vo svojich vnútorných postupoch.
Chcela by som však veľmi jasne zdôrazniť aj to, že aj keď má vylúčenie Rómov, samozrejme, veľa spoločného so základnými právami, má zväčša veľa spoločného aj so sociálnymi a hospodárskymi otázkami. Chcela by som napríklad citovať zo štúdie Svetovej banky o hospodárskych nákladoch vylúčenia Rómov a poukázať na to, že tento veľmi dôležitý dôkaz ukazuje, že potrebujeme nájsť riešenia všeobecne v prospech našej spoločnosti. Ak máme maximálne efektívne uplatňovať nástroje, ktoré máme, potrebujeme, samozrejme, strategický prístup, alebo ako niektorí z vás povedali, integrovaný prístup. Tento prístup je založený na spolupráci, mobilizácii potrebných prostriedkov a na stratégii vychádzajúcej z úspechov aj neúspechov.
Musíme sa vyhnúť tomu, aby sme vytvárali stratégiu existujúcu len na papieri. Potrebujeme výsledky, výsledky, ktoré povedú k začleňovaniu Rómov do škôl s integrovaným prístupom. Počula som, že ste mnohí hovorili o školskom vzdelávaní. Teším sa na podrobnosti našich krokov v oblasti predškolského vzdelávania, na zistenie ich účinnosti. V prípade trhu práce s integrovaným prístupom sa náš kolega pán Andor zameria na presné ciele, ktoré sa majú dosiahnuť, a spoločnosť s integrovaným prístupom, ktorá je zodpovednosťou všetkých našich politík.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážený pán predsedajúci, máme technický problém. Práve som si všimol, že ma počítač naklonoval, pretože moje meno Tabajdi sa zobrazilo kolegom, ktorí mali vložené kartičky. Všimol som si to u pani Gomezovej aj inde. Musí teda byť nejaký problém s počítačom. Aj moja kolegyňa pani Kinga Gönczová mala na kartičke zobrazené meno Tabajdi. Prosím, skontrolujte to, keďže by som nerád mal toľko klonov v Európskom parlamente. Informujte, prosím, technické služby. Ďakujem. Zoli, aj u teba je to to isté?
Predsedajúci
Ďakujem. Technické služby si to poznamenajú.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční počas nasledujúcej schôdze.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Vilija Blinkevičiūt 
Chcela by som poukázať na to, že prijatím zodpovednosti za prevenciu diskriminácie Rómov a za pomoc pri ich integrácii do spoločnosti sa rómska otázka stala súčasťou európskej politiky ľudských práv. Preto s blížiacim sa druhým európskym samitom o Rómoch v Córdobe musíme hovoriť o sociálnych problémoch, s ktorými sa stretávajú Rómovia, a o prostriedkoch na ich vyriešenie. Teší ma, že španielske predsedníctvo organizuje tento samit, pretože je potrebné, aby sme upozornili na existenciu rómskej otázky a priznali ju. Chcela by som zdôrazniť, že v demokratickej a slobodnej spoločnosti je neprípustné, aby bola skupina ľudí izolovaná od spoločnosti a aby sa základné práva a slobody ľudí otvorene porušovali. Členovia rómskeho spoločenstva čelia rasistickým útokom, nerovnakému prístupu k verejným službám a sociálnym opatreniam a obrovskej segregácii v oblasti bývania a vzdelávania. Navyše musíme upriamiť pozornosť na skutočnosť, že Rómovia nezažívajú len priamu diskrimináciu, ale aj implicitnú, nepriamu diskrimináciu, napríklad neochotu zamestnávať Rómov a zároveň ich nezačleňovanie do sociálneho života. Preto súhlasím, že musíme vyzvať Európsku komisiu, aby podporovala vlády členských štátov a regionálne a miestne orgány pri lepšej realizácii projektov EÚ týkajúcich sa Rómov. Zároveň vyzývam Komisiu, aby prijala konkrétne opatrenia a iniciatívy na boj proti priamej a nepriamej diskriminácii Rómov v Európe.
Cristian Silviu Buşoi  
písomne. - Štatistiky, žiaľ, ukazujú, že Rómovia sú tou najviac nenávidenou a najviac diskriminovanou etnickou menšinou v Európe. Vidíme aj problémy, ktoré niektoré členské štáty vrátane nášho majú so sociálnym začleňovaním Rómov. To jasne dokazuje, že ide o širšiu európsku otázku, ktorú musíme riešiť spoločne. Rozhodujúci je lepší prístup k vzdelávaniu a zamestnaniu, aby sme zabránili tendencii Rómov vyberať si iné, jednoduchšie, ale škodlivejšie spôsoby zarábania peňazí. Musíme v plnej miere uplatňovať právne predpisy proti diskriminácii Rómov a prijímať ďalšie iniciatívy na ich začleňovanie do našej spoločnosti. Až doposiaľ sme nemali žiadnu premyslenú stratégiu. Želám si, aby tento druhý európsky samit o Rómoch priniesol skutočnú stratégiu EÚ zameranú na Rómov. Štrukturálne a predvstupové fondy by sa mali efektívnejšie využívať na financovanie takýchto iniciatív. Zároveň trvám na tom, že táto stratégia by mala byť nástrojom koordinácie a stimulom pre členské štáty. Tieto iniciatívy treba prijať na miestnej úrovni, pričom treba ťažiť zo skúseností miestnych mimovládnych organizácií a samotných Rómov, ktorí poznajú hlavné ťažkosti, čím by táto stratégia skutočne plnila potreby Rómov.
Vasilica Viorica Dăncilă  
písomne. - Rómovia naďalej patria medzi najviac znevýhodnené menšiny v celej Európe a stretávajú sa s rozsiahlou diskrimináciou vo všetkých sférach života.
Počas posledných desiatich rokov venovali Európska únia a jej členské štáty pozornosť a prostriedky na zlepšovanie situácie Rómov. V spolupráci s hnutiami za rómske práva začali niektoré členské štáty realizovať politiky zamerané na zaistenie rovnakého prístupu ku kvalitnému vzdelávaniu pre rómske deti. Pokračujúce úsilie v tejto oblasti by malo zostať najvyššou prioritou v nadchádzajúcich rokoch.
Politiky musia byť komplexné, aby sa dosiahol maximálny systémový dosah na odstraňovanie medzery medzi rómskymi a nerómskymi občanmi vo všetkých oblastiach: vo vzdelávaní, zamestnanosti, bývaní a zdravotníctve. Európska únia a členské štáty by mali pokračovať vo vyhodnocovaní aktuálnych politík súvisiacich s rómskou otázkou a hľadať spôsoby odstraňovania všetkých paternalistických prístupov k tejto otázke, ktoré považujú Rómov za závislých, pasívnych príjemcov výhod politických opatrení.
Pre mladých Rómov by sa mal vytvoriť stážový projekt, ktorým by sa budovali ich odborné znalosti prostredníctvom programov na oddeleniach Komisie a v príslušných vládnych inštitúciách.
Cătălin Sorin Ivan  
Sme v polovici desaťročného obdobia (2005 - 2015) venovaného začleňovaniu Rómov. Vidíme, že sa veľa hovorí o rómskej menšine, vytvárajú sa rôzne programy a platformy, ale výsledky sú obmedzené. Problémy spojené so vzdelávaním, zamestnanosťou, regionálnym rozvojom a podobne pretrvávajú a v niektorých členských štátoch sa zhoršujú. Zámerom druhého samitu o Rómoch, ktorý sa bude tento rok konať v Córdobe, je oživiť európske hľadisko a nájsť nové možnosti konania. Súhlasím s tým, že je potrebné predefinovať zásady, ale domnievam sa, že namiesto toho by sme mali vymyslieť prierezovú, horizontálnu stratégiu, ktorá by riešila problémy tejto menšiny integrovane, ale nie výlučne. Najdôležitejší aspekt je správne používanie predvstupových a štrukturálnych fondov, ktoré prinášajú výsledky, ktoré by sme chceli dosiahnuť my ako osoby zodpovedné za politické rozhodovanie a ktoré by chceli dosiahnuť občianska spoločnosť a predovšetkým rómska menšina.
Marian-Jean Marinescu  
Prvý samit o Rómoch priniesol aspoň jeden pozitívny výsledok, a to záver dosiahnutý na úrovni Spoločenstva o tom, že ako prvý krok smerom k sociálnej integrácii potrebujú Rómovia vzdelanie. Z tohto pohľadu vítam aj druhé stretnutie európskej platformy pre začlenenie Rómov venované výlučne otázke vzdelávania Rómov v Európe. Proces reformy vzdelávania vyžaduje zapojenie nielen štátnych inštitúcií, ale aj mimovládnych organizácií, ktorých hlavným cieľom už nemusí byť zisťovanie prejavov diskriminácie, ale vzdelávanie etnických skupín. Znižovanie miery negramotnosti, zaistenie, aby deti dokončili svoju školskú dochádzku, a potreba odborného výcviku a rekvalifikácie ponúkajú príležitosti prístupu na trh práce, ako aj prostriedky pre sociálne začleňovanie. Je jasné, že v tejto menšine potrebujeme naliehavo dosiahnuť pozitívny vývoj, ale za to zodpovedajú orgány aj samotné rómske spoločenstvo. Druhý samit o Rómoch musí dostatočne motivovať Európsku komisiu, aby predložila legislatívne návrhy zamerané na dosahovanie hmatateľných výsledkov v tejto oblasti. Okrem toho musí Európska komisia revidovať sociálny fond a navrhnúť zvýšenie financovania projektov zameraných na zlepšenie sociálno-ekonomickej situácie najväčšej menšiny v Európskej únii.
Franz Obermayr  
Samit o Rómoch v Córdobe má byť príležitosťou na otvorený rozhovor o paralelných spoločenstvách v Európe. Základom by sa mala stať účinná integrácia na všetkých úrovniach. Mala by sa podporovať na národnej aj európskej úrovni. V tomto smere však nemôžeme zabudnúť na jednu vec, a to, že na efektívnu integráciu je potrebná spolupráca oboch strán. Aj Rómovia musia urobiť svoj kus práce na integrácii a musia pracovať zvnútra, aby zabránili vzniku paralelných spoločností. Vzhľadom na to ma mimoriadne trápi školské vzdelávanie detí, najmä dievčat. Uprostred Európy nesmie dochádzať k tomu, že deti sa len zriedka začleňujú alebo dokonca vôbec nezačleňujú do existujúceho školského systému a potom mnoho z nich školu vôbec nedokončí. V dôsledku toho sa výrazne ohrozuje ich budúca pozícia na trhu práce a potom sa ocitajú ešte viac na okraji spoločnosti a izolujú sa tým. Problémy súvisiace so sociálnym zabezpečením a ich životnými podmienkami sú takto vopred určené a bludný kruh sa uzatvára. Je preto rozhodujúce žiadať od Rómov v Európe, aby zmenili svoj archaický prístup k školskému vzdelávaniu a právam žien, aby aktívne bojovali za svoje vlastné začlenenie a aby pracovali na svojej integrácii do spoločnosti a najmä na trhu práce.
Csaba Sógor  
Aj keď členské štáty minuli už veľa európskych a vnútroštátnych prostriedkov na vytváranie pracovných miest pre dlhodobo nezamestnaných Rómov, ešte stále sa nenašlo premyslené riešenie na európskej úrovni. Členské štáty sa postavili k situácii rôznymi spôsobmi a v rôznej miere. Považujem za dôležité vypracovať premyslenú a účinnú stratégiu riešenia rómskej otázky, ktorá je dodnes nevyriešená a predstavuje spoločný problém Európskej únie ako právneho subjektu a členských štátov. Najdôležitejšia úloha európskeho samitu o Rómoch, ktorý sa má konať 8. apríla v Córdobe, by mala byť formulácia zásad stratégie na európskej úrovni s cieľom zabrániť ďalšej "migrácii" rómskej otázky a s cieľom umožniť všetkým členským štátom nájsť riešenie na základe spoločnej európskej stratégie. Som presvedčený, že základným nástrojom na jej riešenie je vzdelávanie. Považujem za potrebné vypracovať komplexný programový balík, ktorý by podporoval a podnecoval návrat mladých inteligentných Rómov do ich spoločenstva a ich prácu v rámci spoločenstva a pre spoločenstvo. Veľkú podporu by pri tom mohlo poskytnúť budovanie úzkej spolupráce medzi rôznymi organizáciami na obhajobu práv Rómov, zodpovednými štátnymi inštitúciami, občianskou spoločnosťou a spolupracujúcimi inštitúciami EÚ. Väčší význam by sa mal pripisovať spôsobom prideľovania dotovaných mikroúverov alebo splátok úrokov štátom. Prístup rómskych spoločenstiev k podmienkam vyžadovaným na získanie živobytia by mal byť dôležitým cieľom v rámci myšlienky poľnohospodárskych dotácií. Situácia je horšia, než by človek veril. Pomer dlhodobo nezamestnaných medzi Rómami rastie míľovými krokmi a stále viac z nich sa dostáva na okraj spoločnosti.
