- Jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu
Predseda
Nasledujúcim bodom sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Vážený pán predseda, celá Európska únia pociťuje svetovú hospodársku krízu, ale recesia doteraz najvážnejšie zasiahla pobaltské štáty. Pre tieto štáty je východisko z hospodárskej krízy tesne spojené s úplným prechodom na euro. Hoci od roku 2005 je pre všetky pobaltské meny stanovený pevný kurz voči euru, pre oficiálne maastrichtské kritériá sa ešte nemôžu stať plnoprávnymi členmi eurozóny. Pobaltské štáty tak trpia v dôsledku politiky nízkych úrokových sadzieb Európskej centrálnej banky, ktorá so sebou priniesla pôžičky a bubliny na trhu s nehnuteľnosťami, no ktorá im nedovoľuje využívať skutočné výhody stability meny. Vyzývam vás, prijmite politické rozhodnutie, aby sa euro mohlo zaviesť v pobaltských štátoch na základe výnimky. Malé hospodárstva týchto krajín nie sú hrozbou pre eurozónu. Hrozbou je nestabilita v regióne v prípade, že tieto krajiny ostanú mimo eurozóny. Ďakujem vám za pozornosť.
Alexander Mirsky
(LV) Dámy a páni, pán predseda, rád by som vás upozornil na veľmi nebezpečnú hospodársku situáciu v Lotyšskej republike. V súčasnosti krajina plánuje zatvoriť 50 % nemocníc. V niektorých regiónoch nezamestnanosť dosahuje 25 %. V regióne Latgale prepustili 50 % zamestnancov. Prácu stratilo 30 % policajtov, 30 % učiteľov a 30 % lekárov. Daňové reformy, ktoré sú zamerané na zvyšovanie daní, povedú k celkovému kolapsu hospodárstva. V tejto situácii sa Lotyšsku namiesto pomoci ponúkajú pôžičky, ktoré si vyžadujú ešte viac škrtov vo veľmi malom rozpočte. Veci zašli až tak ďaleko, že niektorí švédski ministri doslova vydierajú lotyšskú vládu a požadujú zníženie financovania. To všetko vedie k sociálnej explózii...
Luigi de Magistris
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, myslím, že Parlament by mal vyjadriť veľké znepokojenie v súvislosti s najnovšou správou Organizácie OSN pre výživu a poľnohospodárstvo (FAO).
V skutočnosti, kým niektoré vlády v Európskej únii, najnovšie talianska vláda, naďalej považujú prisťahovalectvo za trestný čin, porušujú právo na azyl a jedným šmahom odmietajú udeliť vstup, si ja myslím, že potrebujeme intenzívnu spoluprácu, pretože je hanbou, že úroveň chudoby, ktorú opisuje FAO v Afrike, na Blízkom východe a v Ázii, ešte stále existuje. Spolupráca neznamená rozbiehať zbytočné projekty, ktoré vytvárajú podnikateľské príležitosti len pre už existujúce spoločnosti, ale pomáhať týmto krajinám ekonomicky sa osamostatniť.
Ďalšou hanbou, ktorú Parlament musí riešiť, je privatizácia vodného hospodárstva, oblasť, do ktorej sa už niektoré vlády EÚ zapájajú. Voda je zdroj, ktorý patrí všetkým, nevyhnutný pre život, a nie komodita v službách nadnárodných spoločností.
Karima Delli
(FR) Vážený pán predseda, moje vystúpenie sa týka zhoršovania pracovných podmienok v Európe.
Dnes takmer polovica zamestnaných ľudí na svete zarába menej ako 2 USD na deň. 12,3 milióna ľudí je stále obeťami otroctva a viac ako 200 miliónov detí je nútených pracovať. V Európe počet chudobných pracujúcich narastá každým dňom a každý rok Medzinárodná organizácia práce zaznamená 160 000 úmrtí spojených s nedostatkom prevencie.
V tejto súvislosti by som rada zdôraznila našu zodpovednosť voči všetkým, ktorí prišli o prácu a sociálne práva, ktorí pracujú v nevyhovujúcich podmienkach, voči tým miliónom zamestnancov, ktorí trpia psychicky a fyzicky, ktorí sú niekedy dohnaní až k samovražde alebo ktorí sú obeťami rakoviny či chronických ochorení spôsobených pracovnými podmienkami. Je čas jednak rozlúčiť sa s vierou, ktorá diktuje, že musíme tvrdšie pracovať, jednak zastaviť pretek o zisky a konkurencieschopnosť v krátkodobom meradle. Hlavnou prioritou Únie na najbližších desať rokov musí byť zaručenie práva na dôstojnú prácu a posilnenie pracovného práva.
Janusz Wojciechowski
(PL) Vážený pán predseda, Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo vydala nedávno správu, v ktorej sa uvádza, že svetová výroba potravín sa musí do roku 2050 zvýšiť o 70 %, inak bude ľudstvo čeliť hrozbe hladomoru. To len potvrdzuje všeobecnú pravdu. Je známe, že počet ľudí na svete narastá, zatiaľ čo rozloha ornej pôdy klesá. Poľnohospodárska politika Európskej únie pod zámienkou starania sa o trhové zásady a zlepšovania konkurencieschopnosti poľnohospodárstva pritom stojí na systematickom znižovaní výroby v poľnohospodárstve takmer vo všetkých jeho odvetviach. V súvislosti s tendenciami vo svete sa táto politika môže stať osudnou a v blízkej budúcnosti môže spôsobiť hlad.
Myslím, že Európska únia potrebuje zásadnú zmenu v politickom prístupe k poľnohospodárstvu a jeho problémom. Musí nám skutočne záležať na potravinovej bezpečnosti nášho kontinentu. Dosť bolo politiky obmedzovania poľnohospodárstva, pretože je to politika, ktorá je krátkozraká a ktorej chýba akákoľvek vynachádzavosť.
Bairbre de Brún
(GA) Vážený pán predseda, približne v rovnakom období pred tromi rokmi si dala britská vláda záväzok, že predloží zákon o írskom jazyku na ochranu a šírenie írskeho jazyka v Severnom Írsku. Právne predpisy na ochranu práv írsky hovoriacich občanov sú významnou súčasťou mierového procesu a procesu zmierenia.
Írsky jazyk musí mať preto rovnakú zákonnú ochranu ako materinské jazyky na juhu Írska, v Škótsku a vo Walese.
Tri roky prešli a tieto právne predpisy stále nie sú prijaté.
Vážený pán predseda, ocenila by som, keby ste sa porozprávali s predstaviteľmi spoločnej výkonnej moci v Belfaste o význame a vplyve viacjazyčnosti vo všeobecnosti.
Jedenásť rokov po podpísaní Veľkopiatkovej dohody z Belfastu a tri roky po podpísaní dohody zo St Andrews je pre nás skutočne nevyhnutné, aby sa prijal zákon o írskom jazyku na normalizovanie práv írsky hovoriacich občanov v Severnom Írsku.
Predseda
Ďakujem. K tejto záležitosti predložte, prosím, písomnú žiadosť.
John Bufton
Vážený pán predseda, Wales je v súčasnosti hlavným príjemcom finančných prostriedkov EÚ z programu štrukturálnych fondov na roky 2007 - 2013. Peniaze smerujú predovšetkým na rozvoj udržateľného ekonomického rastu a tvorbu nových pracovných miest. Región Západný Wales a údolia dostáva najvyššiu mieru podpory zo súčasných štrukturálnych fondov, a to oprávnene.
Mnohí považujú Spojené kráľovstvo za bohatú krajinu na život. Veľmi málo ľudí pozná skutočný rozsah chudoby a nezamestnanosti vo Walese. Údolia takmer zničilo zatváranie veľkých podnikov, ktoré boli v určitom momente hlavnou oporou stabilných pracovných spoločenstiev. Dnes sú bane zatvorené. Továrne, čo vyrástli na ich mieste, využívajú outsourcing prác prostredníctvom subdodávateľov zo zahraničia. Spoločenstvá, ktoré prosperovali vďaka tejto zamestnanosti, stratili nielen svoje pracovné miesta, ale aj pocit zmysluplnosti a príslušnosti k spoločenstvu.
Pri stále väčšom počte krajín, ktoré čakajú na vstup do EÚ, sa obávam, že Wales sa bude len pozerať, ako prepotrebná podpora ide do nových členských štátov. Preto naliehavo žiadam Komisiu a Radu, aby zabezpečili, že keď sa súčasné kolo štrukturálnych fondov v roku 2013 skončí, dostane Wales primeranú finančnú podporu prostredníctvom záväznej dohody na prechodné obdobie.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predseda, mimoriadne nebezpečná jadrová elektráreň v Temelíne, kde bolo od roku 2000 už 127 nehôd, sa nachádza veľmi blízko miesta v Hornom Rakúsku, odkiaľ pochádzam, a ďalšia sa nachádza neďaleko Viedne v Mochovciach v Slovenskej republike. Spolu tvoria nepríjemný kokteil zastaraného sovietskeho dizajnu a americkej techniky. Z právneho hľadiska je celá záležitosť problematická, pretože hodnotenia vplyvu na životné prostredie sa nevykonávajú v súlade s európskymi právnymi predpismi ani v jednej z týchto krajín. Účastníci konania nemajú žiadnu možnosť dosiahnuť, aby konečné rozhodnutie preskúmal súd. To je v rozpore s článkom 10 smernice Európskeho spoločenstva o hodnotení vplyvu na životné prostredie.
Rád by som využil túto príležitosť a vyzval Spoločenstvo, aby bolo rozhodne proti tomuto stavebnému projektu.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predseda, vzhľadom na pokračovanie a zintenzívnenie kola rokovaní v Dauhe a pred ministerskou konferenciou Svetovej obchodnej organizácie (WTO), ktorá sa má konať v Ženeve na konci novembra, žiadame podrobnú rozpravu s Komisiou, aby sme mohli spoločne rozhodnúť o rokovacej pozícii Európskej únie, pokiaľ ide o implementáciu Lisabonskej zmluvy. Rovnako vyzývame Komisiu, aby v otázkach poľnohospodárskeho odvetvia plne rešpektovala svoj rokovací mandát a za žiadnych okolností nepristúpila na ďalšiu reformu, alebo ešte presnejšie, nepredbiehala revíziu v roku 2013. Inými slovami, nechceme predčasnú reformu spoločnej poľnohospodárskej politiky cez zadné vrátka alebo donútením zhora.
Alajos Mészáros
(HU) Vážený pán predseda, je chvályhodné, ak má politik snahu získať maximálne výhody pre svoju krajinu. Všetci to robíme, pričom máme na pamäti záujmy voličov. Tieto výhody však nemožno získať na úkor inej osoby ani ich v žiadnom prípade nemožno dosiahnuť vydieraním.
Václav Klaus, český prezident, nás všetkých ohromil svojou taktikou pri blokovaní Lisabonskej zmluvy. Tento muž, ktorý začal svoj politický život ako reformátor, prišiel s požiadavkami, ktoré zahanbili nielen jeho, ale aj jeho krajinu. Myslím, že je neprijateľné spájať podpísanie Lisabonskej zmluvy s nedotknuteľnosťou Benešových dekrétov. V Benešových dekrétoch, ktoré boli schválené v roku1945, sa uplatnil princíp kolektívneho trestu, čo je neprijateľné pre európsky právny poriadok. V súlade s týmito zákonmi bolo miliónom nevinných civilistov zrušené občianstvo a boli násilne deportovaní zo svojej rodnej vlasti jednoducho preto, lebo ich materinským jazykom bola nemčina alebo maďarčina.
Podľa nášho európskeho právneho poriadku nemôžeme tolerovať porušovanie ľudských práv a osobných slobôd v žiadnej podobe ani forme. Práve to však od nás žiada Václav Klaus.
Chrysoula Paliadeli
(EL) Vážený pán predseda, nedávny únos Athanasiosa Lerounisa, prezidenta neziskovej organizácie Grécki dobrovoľníci, je posledným z radu únosov v chaotickej oblasti medzi Pakistanom a Afganistanom, kde uniesli poľských, britských, španielskych, čínskych a kanadských občanov, väčšina ktorých neunikla smrti. Obyvatelia tejto oblasti, známej aj ako Kafiristan, čo v preklade znamená zem nevercov, bojujú za dodržiavanie svojich zásad, tradícií a zvykov v tomto nepriateľskom prostredí, ktoré tu postupne prevláda.
Pán Lerounis a jeho tím účinne pracovali s kmeňom Kalašov takmer pätnásť rokov, počas ktorých sa im podarilo zlepšiť životné podmienky v tomto izolovanom spoločenstve.
Vyzývame poslancov Európskeho parlamentu, aby využili svoje právomoci a pomohli zachrániť dobrovoľníka, ktorý zasvätil väčšinu svojej dospelosti porozumeniu spoločenstvu v Strednej Ázii, ktorému hrozí vymretie.
Harlem Désir
(FR) Vážený pán predseda, dámy a páni, dva členské štáty, Francúzsko a Spojené kráľovstvo, oznámili svoj zámer poslať do Afganistanu utečencov, ktorí prišli do Európy v snahe zachrániť si svoje životy.
Neverím, že môžeme aj naďalej zatvárať oči pred týmto veľmi vážnym ohrozením ich životov. Britský denník The Guardian v októbri informoval, že niekoľko afganských utečencov, ktorých vyhostila Austrália, bolo po príchode do ich krajiny zavraždených.
Som presvedčený, že to všetko je v úplnom rozpore so všetkými našimi medzinárodnými záväzkami.
Európska komisia v akčnom pláne v júni 2008 sama tvrdila, že legitímne opatrenia na zníženie nezákonného prisťahovalectva nesmú viesť k tomu, aby sa utečencom odoprel prístup k ochrane v rámci Európskej únie. Vysoký komisár Organizácie Spojených národov pre utečencov varoval Európsku úniu pred akýmikoľvek pokusmi porušiť Ženevský dohovor a ostatné dodatočné formy ochrany, ktoré majú zabezpečiť, aby afganskí utečenci neboli deportovaní späť do Afganistanu.
Veľa poslancov Európskeho parlamentu zo štyroch rôznych skupín podpísalo výzvu v rovnakom zmysle. Žiadam vás, pán predseda, aby ste hovorili s Európskou komisiou, so Spojeným kráľovstvom a s Francúzskom. Náš Parlament, naša snemovňa, musí riešiť túto otázku, aby nedošlo k spáchaniu zločinu proti právu na azyl.
Ramon Tremosa i Balcells
Vážený pán predseda, chcel by som verejne odsúdiť obmedzenia, ktorými trpí katalánsky jazyk v Španielsku. Presnejšie, narážam na vládu autonómneho regiónu Valencia, ktorá v roku 2007 zrušila televízne zosilňovače La Carrasqueta a Mondúver. Niekoľko ďalších televíznych zosilňovačov zrušia v nasledujúcich mesiacoch.
Tieto televízne zosilňovače umožňujú príjem katalánskej televízie v regióne Valencia. Autonómna vláda regiónu Valencia koná v rozpore so smernicou o audiovizuálnych mediálnych službách, ktorá zaručuje slobodu obehu obsahu televízneho vysielania medzi európskymi krajinami. V rámci EÚ existuje sloboda kultúry, no v rámci Španielska - pre katalánsku televíziu - neexistuje. To je smutný paradox, o ktorý som sa s vami všetkými chcel dnes popoludní podeliť.
Angelika Werthmann
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, rovnaká pláca za rovnakú prácu je zásada Zmluvy z roku 1957, ktorou sa zakladalo Európske spoločenstvo. Táto zásada je dnes stále aktuálna, pretože síce viac a viac žien vykonáva riadiace funkcie, no rozdiely v príjmoch sú stále výrazné. Je nepochopiteľné, že ženy len preto, že sú ženy a nie muži, dostávajú za rovnakú prácu nižšiu mzdu, zvlášť za rovnako kvalitnú prácu. Výhoda, ktorú modernej demokratickej spoločnosti plné uplatnenie tejto zásady nakoniec prinesie a ktorú by sme mali nazývať skôr požiadavkou, by mala byť každému jasná a zrejmá. Preto sa domnievam, že je dôležité, aby sa čosi urobilo na zlepšenie súčasných zákonov a transparentnosti miezd. Jedným malým príkladom je Rakúsko, kde sú platové rozdiely približne 28 %.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Vážený pán predseda, chcel by som odsúdiť udalosť, ktorá nemá v desaťročnej histórii vlády kráľa Mohammeda VI v Maroku obdobu. Marocký vojenský súd sa chystá postaviť pred súd siedmych saharských nezávislých aktivistov pre spoluprácu s nepriateľom, pre obvinenie, ktoré by mohlo viesť k trestu smrti.
Od čias kráľa Hassana II sa nič podobné nestalo. Civilista nebol nikdy na lavici obžalovaných pred vojenským súdom. To znamená, že represia sa v bývalej španielskej kolónii opäť zintenzívňuje.
Zatiaľ čo zaryté mlčanie Európskej únie je veľmi zarážajúce, ešte vážnejšie je mlčanie španielskej vlády, ktorá je najviac zodpovedná za súčasnú situáciu v Západnej Sahare, pretože toto územie opustila.
Moja otázka je preto veľmi priama. Je to marocký režim, s ktorým chceme mať výnimočný vzťah? Je toto režim, s ktorým chceme budovať priateľský vzťah a vzájomný rešpekt? Koľkokrát ešte môžeme a musíme mlčať pri pohľade na to, čo sa deje v Západnej Sahare?
Je toto spôsob, akým plánujú riešiť problémy, ktorým čelia všetci obyvatelia tejto oblasti? Myslím si, že práve v súvislosti s týmito rokovaniami nastala chvíľa, keď musíme k tejto situácii jasne vyjadriť svoj postoj.
Petru Constantin Luhan
(RO) Európska únia má 1 636 hraničných bodov, ktoré slúžia ako kontrolné miesta pre vstup na územie EÚ, a každý rok dôjde k 900 miliónov prechodom hraníc. Sám pochádzam z regiónu, ktorý sa nachádza na vonkajšej hranici Európskej únie a veľmi dobre si uvedomujem problémy, s ktorými sa stretávajú colné orgány. Preto si myslím, že musíme pristúpiť k tejto otázke s čo najväčšou vážnosťou a zrevidovať mandát agentúry Frontex.
Frontex v súčasnosti stojí pred viacerými problémami. Členské štáty sa napríklad musia aktívnejšie zapájať do spolupráce na vonkajších hraniciach Európskej únie. Väčšiu pozornosť musíme venovať aj spolupráci s tretími krajinami, ktoré sú v mnohých prípadoch krajinami pôvodu alebo tranzitnými krajinami pre nelegálne prisťahovalectvo. Štokholmský program v skutočnosti pomáha prehlbovať aktívnu účasť agentúry Frontex, aby zohrávala kľúčovú úlohu ako súčasť budúceho integrovaného mechanizmu na monitorovanie hraníc EÚ.
Artur Zasada
(PL) Vážený pán predseda, vzhľadom na rastúci objem tovaru, ktorý sa prepravuje zo severu na juh kontinentu, a nedostatočný počet dopravných koridorov by som chcel podčiarknuť význam Stredoeurópskeho dopravného koridoru (CETC), jeho cesty č. 65. Tá zahŕňa cestnú, vnútrozemskú vodnú a železničnú dopravu cez oblasť, ktorá spája Baltské more s Jadranským a vedie zo Švédska cez Poľsko, Českú republiku, Slovensko, Maďarsko a Chorvátsko.
Koridor by bol osou regionálneho rozvoja pre celú oblasť, ktorou vedie. Bolo by to plne v súlade so zásadami intermodality a malo by to vyvážený vplyv na okolitú prírodu. Pomohlo by to zvýšiť tempo sociálneho a hospodárskeho rozvoja vo veľkej časti Európskej únie tým, že by sa zvýšil pohyb a objemy obchodu medzi krajinami oblasti Baltského mora a krajinami oblasti Stredozemného a Jadranského mora.
Je mojou povinnosťou ako poslanca Európskeho parlamentu, ale aj ako odborníka, ktorý roky pracoval v odvetví dopravy, žiadať o podporu projektu CETC. Plne si zaslúži, aby bol zahrnutý do existujúcich transeurópskych dopravných sietí (TEN-T) projektu Paneurópskych dopravných koridorov.
Sylvie Guillaume
(FR) Vážený pán predseda, po odstránení nelegálneho tábora, takzvanej džungle, v Calais na konci septembra by som tu chcela verejne odsúdiť, že Francúzsko a Spojené kráľovstvo organizujú nútené návraty do Afganistanu, do krajiny, ktorá je v úplnom chaose.
Tak ako môj kolega pán Désir, ktorý práve hovoril, žiadam Európsku komisiu vyvinúť tlak na členské štáty, aby prestali vystavovať životy týchto ľudí vážnemu nebezpečenstvu a nútiť ich vrátiť sa do Afganistanu.
Vieme, že podľa nariadenia Dublin II, takzvaného Dublinského dohovoru, títo migranti nemôžu žiadať o azyl vo Francúzsku, pretože by museli byť deportovaní do Grécka alebo Talianska, kde sú podmienky zadržania neprijateľné a šance, že ich žiadosti o azyl budú vybavené kladne, mizivé.
Zrušenie takzvanej džungle malo jediný účinok, a to ten, že tragédia, ktorú títo migranti zažívajú namiesto ochrany, je ešte traumatizujúcejšia. Na rozdiel od zámerov, ktoré si vytýčili francúzske orgány, sa v dôsledku zatvorenia tábora títo migranti stali zraniteľnejší a ešte skôr sa môžu dostať do rúk obchodníkov s ľuďmi, ktorí sa ani v najmenšom ničoho neobávajú.
Teraz viac ako kedykoľvek predtým nesmieme zabúdať, že dôveryhodnosť azylového systému sa oslabí, ak nedokáže chrániť ľudí, ktorí potrebujú ochranu.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predseda, vítam, že Rada OSN pre ľudské práva (HRC) podporuje odporúčania Goldstonovej správy a že vyzýva na ukončenie nezákonného obliehania Gazy, ktoré spôsobuje veľké ľudské utrpenie. Navrhujem, aby naše príslušné parlamentné výbory teraz bezodkladne preskúmali, aké kroky by mala Európska únia podniknúť, aby sa zabezpečilo účinné dodržiavanie odporúčaní Goldstonovej správy.
Bol som šokovaný, že štyri členské štáty tejto Únie, Taliansko, Holandsko, Maďarsko a Slovensko, hlasovali proti uzneseniu Rady OSN pre ľudské práva. Ľudské práva a medzinárodné právo nie sú ničím nadštandardným, čo treba brániť alebo ignorovať podľa príslušných politických záujmov. Všetky naše členské štáty musia chrániť medzinárodné právo a ľudské práva bez strachu či prospechu. Naša dôveryhodnosť ako hnacej sily spravodlivosti vo svete a tiež spoľahlivého partnera pre mierové úsilie na Blízkom východe sa inak naštrbí.
Mohol by som sa na záver opýtať, či v duchu Lisabonskej zmluvy trváte na tom, aby budúci týždeň ani Komisia, ani Rada nepodpísali žiadnu novú zmluvu s Izraelom?
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Vážený pán predseda, v druhej polovici septembra tohto roku Rusko a Bielorusko uskutočnili vojenské cvičenia pod názvom Západ 2009 a Jazero Lagoda 2009. Bolo to najväčšie podujatie svojho druhu na západných hraniciach Ruska od skončenia studenej vojny. Útočné cvičenia podobného rozsahu sa naposledy konali v roku 1981, keď studená vojna vrcholila. Je zaujímavé, že etapa Západ 2009 začala 18. septembra, čo bolo takmer v deň 70. výročia sovietskej invázie do Poľska. Časť cvičení sa konala pri ústi Gdanského zálivu a etapu Jazero Lagoda 2009 odborníci všeobecne považujú za prípravy na možný útok na pobaltské krajiny a Fínsko.
Napriek otvoreným nepriateľským manévrom Ruskej federácie Európska únia ani NATO nekonali. Doteraz nevypracovali stratégiu obrany v prípade invázie z východu, pretože niektoré z krajín a niektorí členovia NATO považujú túto otázku za politicky veľmi citlivú.
Vzhľadom na blížiaci sa samit EÚ - Rusko a na skutočnosti, ktoré som uviedol, predložil som Rade Európskej únie otázku o tejto veci.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Vážený pán predseda, dohody sa musia plniť a pravidlá musia platiť pre každého rovnako. Toto vyjadrenie, ktoré sa možno zdá byť jasné, v praxi už také jasné nie je, keď ide o dohodu o pridružení medzi Európskou úniou a Marokom. Ako zistil Európsky úrad pre boj proti podvodom, táto dohoda obsahuje zjavné nezrovnalosti.
Španielski producenti paradajok najmä na Kanárskych ostrovoch prežívajú veľmi ťažké obdobie a potrebujú, aby sa dohoda dodržala, ale tiež chcú vedieť, čo Komisia plánuje robiť s novou dohodou, o ktorej sa ešte rokuje. Chcú vedieť, či sa poskytli zvýšené preferenčné kvóty paradajok a za akých podmienok, či sa zmení systém vstupných cien, aby sa v budúcnosti predišlo ďalšiemu porušovaniu zákona, a či sa bude uplatňovať rovnaká ochrana zdravia rastlín, aká sa vyžaduje od európskych producentov.
Rovnako keď hovoríme o dohodách, aj producenti banánov nadväzujú na rokovania, v niektorých prípadoch bilaterálne rokovania s tretími krajinami, s veľkými obavami, pretože ak takéto obchody nejdú ruka v ruke s kompenzačnými opatreniami, mohli by mať nezvratné následky.
V oboch prípadoch sa Komisia nemôže vzdať svojich výrobcov a my zase nemôžeme dovoliť, aby sa tak stalo.
Françoise Castex
(FR) Vážený pán predseda, rada by som upriamila vašu pozornosť na väznenie Mohammada Othmana, 33-ročného palestínskeho aktivistu za ľudské práva a obhajcu nenásilnej kampane občianskej spoločnosti Bojkot, rozdelenie a sankcie.
Mohammada Othmana uväznili izraelské orgány 22. septembra. Odvtedy izraelská armáda opakovane predlžuje dobu jeho zadržania. Vojenský sudca má rozhodnúť o jeho zadržiavaní v utorok 20. októbra, čiže zajtra.
Vážený pán predseda, v mene Európskeho parlamentu vás žiadam, aby ste konali a zabezpečili prepustenie tohto aktivistu za ľudské práva, ktorého jediným zločinom je takzvaný ideozločin.
Tento týždeň sa chystáme udeliť Sacharovovu cenu. Škoda, že nemôžeme udeliť Sacharovovu cenu všetkým bojovníkom za ľudské práva, ale ponúknime im aspoň našu podporu vo chvíli, keď je ich sloboda ohrozená.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Vážený pán predseda, dnes hovorím ako členka Výboru pre kultúru a vzdelávanie a tiež ako členka Výboru pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa. Z tohto miesta žiadam o pokračovanie podrobných konzultácií a o účinné kroky v oblasti digitalizácie kníh a úlohy spoločnosti Google. Nemôžeme dovoliť, aby náš trh, čiže všetko to, čo sme dosiahli v tejto oblasti v Európe, ovládala jedna spoločnosť. Musíme vytvoriť dobré právne nástroje, ktoré budú chrániť záujmy našich autorov a vydavateľov. Európska únia to musí urobiť spolu s inými, najmä so Spojenými štátmi, ale aj s ostatnými krajinami v dnešnom globalizovanom svete.
Ide predovšetkým o našu európsku literatúru, kultúru a identitu. Musíme tieto veci rozvíjať a spoločne konať tak, aby sme ich chránili. Ide o našich európskych autorov a našich európskych vydavateľov. Problém digitalizácie je príliš dôležitý na to, aby o ňom rozhodovali len na druhej strane Atlantiku. Musíme uzákoniť tieto právne predpisy spolu a musíme tejto záležitosti venovať čo najväčšiu pozornosť.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Tieto dni sú kľúčové pre demokratický vývoj Moldavskej republiky. Voľbu prezidenta novým parlamentom, pôvodne naplánovanú na 23. októbra, odložili pre nedostatočný počet kandidátov. Komunistická strana tým, že sa uchýlila k podvratnej taktike a nepredložila kandidáta, sa znovu pokúša sabotovať cestu k demokracii.
Je našou povinnosťou pozorne monitorovať celý proces a zabezpečiť, aby sa uplatňovali ústavné ustanovenia a aby Moldavská republika zvládla test demokracie vo voľbách.
Posilňovanie demokracie v tejto krajine musí byť jednou z priorít Európskej únie v jej susedskej politike. Môže to následne slúžiť ako príklad pre celú oblasť na východ od EÚ. Je našou povinnosťou ponúknuť tejto demokratickej vláde novú príležitosť tým, že jej poskytneme morálnu a technickú podporu, ktorú potrebuje. Najcennejším prejavom tejto podpory by pravdepodobne bolo, keby sme prišli s perspektívnym riešením a umožnili občanom Moldavskej republiky vstup do Európskej Únie.
Jelko Kacin
(SL) Írski voliči po náročnom a starostlivom zvažovaní ratifikovali Lisabonskú zmluvu dvojtretinovou väčšinou. Prijali sme túto správu s potešením a hrdosťou, pretože Zmluva umožní ďalšie rozširovanie. Jediní, čo sa ešte rozhodujú, sú prezident Václav Klaus a český ústavný súd.
Pochádzam z bývalej Juhoslávie a pamätám sa na podporu Československa, nielen keď hrali hokej proti Sovietskemu zväzu, ale aj pri každej príležitosti a v každom kontexte. Od čias, keď ozbrojené sily Varšavskej zmluvy napadli Československo počas Pražskej jari, im preukazujeme solidaritu. V tomto prípade však nemôžem a nesmiem tak urobiť, pretože by to bolo v neprospech Európskej únie, mojej vlastnej krajiny a budúcich kandidátskych krajín.
Musím verejne vyjadriť naše obavy a povedať, že nedovolíme, aby nás ktokoľvek vydieral. Preto vyzývam politických predstaviteľov a verejnú mienku súčasných krajín, ale aj budúcich kandidátskych krajín, aby dali prezidentovi Českej republiky najavo, že sa zahráva nielen s našou, ale aj ich budúcnosťou. Je najvyšší čas, aby táto hra skončila.
Csanád Szegedi
(HU) Vážený pán predseda, dámy a páni, pred troma rokmi 23. októbra 2006 sa v Budapešti zhromaždili desiatky tisíc ľudí, aby dôstojne oslávili a pripomenuli si maďarskú revolúciu z roku 1956 a boj za slobodu, ktorý naši ľudia viedli proti komunistickej diktatúre. Pred troma rokmi teroristi maskovaní v policajných uniformách bez akýchkoľvek identifikačných odznakov hodnosti použili zakázané zbrane, aby rozohnali zástup, ktorý bol súčasťou pokojného spomienkového zhromaždenia. Podľa všetkého to bola politická objednávka strany, ktorá pokračuje v šľapajach komunistickej diktatúry.
Trvalo 50 rokov po roku 1956, kým sa na uliciach Budapešti opäť preliala maďarská krv. V piatok tento týždeň 23. októbra o 15.00 hod. si niekoľko tisíc ľudí opäť pripomenie udalosti roku 1956 na Deákovom námestí. My európski poslanci zo strany Jobbik spolu s niekoľkými kolegami poslancami, napríklad s Andreasom Mölzerom a Brunom Gollnischom, budeme sledovať na tomto mieste fyzickú bezpečnosť tých, ktorí sa zúčastnia spomienkového zhromaždenia. Chcel by som však, aby Európsky parlament poslal pozorovateľov, a rád by som konkrétne požiadal pána predsedu Buzeka, aby upozornil vedenie maďarských policajných zložiek na dodržiavanie Európskeho dohovoru o ľudských právach.
Simon Busuttil
(MT) V uplynulých týždňoch sme boli svedkami niekoľkých násilných udalostí vo svätom meste Jeruzalem, v okolí mešity al-Aksá. Obe strany ukazujú jedna na druhú, kto je vinný, kto je podnecovateľ a kto je v konečnom dôsledku zodpovedný za tieto násilné činy. Ako sa v tomto regióne často stáva, jediná udalosť môže rýchlo prerásť do krízy. Nezabúdajme, že nedávna palestínska intifáda v skutočnosti vypukla hneď po udalostiach pri mešite al-Aksá. Domnievam sa, že v situácii ako táto musíme analyzovať naše povinnosti ako Európsky parlament. Sme povinní zaujať jasný postoj proti všetkým jednostranným opatreniam a okamžite zabezpečiť, aby sme zastavili všetky porušovania medzinárodného práva. Skúsenosť nás naučila, že v podobných situáciách nesmieme zostať ticho.
Vladimír Maňka
(SK) Tri a pol mesiaca je Slovensko predmetom brutálnej, diskreditačnej kampane kvôli novele zákona o štátnom jazyku.
Podpredseda EPP Orban v júli v Rumunsku povedal, že maďarská zahraničná politika musí riešiť túto otázku ako vážny prípad "casus belli", čo v preklade znamená "dôvod na vojnu". O týždeň neskôr bývalý maďarský ombudsman pre národnostné menšiny Jenö Kaltenbach povedal, že všetky menšiny v Maďarsku sa dostali na konečný bod straty identity, ich príslušníci neovládajú svoj jazyk, nepoznajú vlastnú minulosť. Tieto slová bývalého maďarského ombudsmana nevyvolali žiadnu politickú ani mediálnu diskusiu.
Veľkomaďarských nacionalistov nezaujímajú práva menšín v Maďarsku, ale len práva maďarskej menšiny v iných štátoch. Aj nevinní ľudia, ktorí žijú na juhu Slovenska, sa tak stali rukojemníkom týchto nacionalistov a ich sna o politickom znovuzjednotení maďarského národa.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Regionálne rozdiely ostávajú problémom v kontexte rozšírenej Európskej únie. Z tohto dôvodu je nevyhnutné, aby politika súdržnosti podporovala tieto regióny, ako aj členské štáty, ktoré sú menej rozvinuté. Z tohto dôvodu nedávny pozmeňujúci a doplňujúci návrh k všeobecnému nariadeniu Európskeho fondu regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu, ktorý podala portugalská vláda Európskej komisii, v nás vyvoláva vážne obavy.
Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh stanovuje výnimky k všeobecnému pravidlu o geografickej oprávnenosti na výdavky, ktoré súvisia s operáciami s efektom prelievania, ako aj s technickou pomocou, čo umožňuje, že prostriedky určené konvergenčným regiónom na severe stredného Portugalska, v regióne Alentejo a na Azorských ostrovoch sa v skutočnosti vyplatia v oblasti Lisabonu.
Tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh môže predstavovať porušenie zásady hospodárskej a sociálnej súdržnosti, čiže zásady, ktorá je základným kameňom európskeho projektu.
Mitro Repo
(FI) Vážený pán predseda, obávam sa o náboženskú slobodu v Turecku. Možné členstvo Turecka v EÚ závisí od jeho splnenia všetkých kodanských kritérií. Zdá sa, že v poslednom čase krajina prejavovala menšiu vôľu zlepšovať svoju situáciu v súvislosti s ľudskými právami a náboženskou slobodou v dôsledku vnútorného napätia. Dochádzalo aj k nedbalosti pri vyšetrovaní trestných činov spáchaných proti cirkvám. Pravoslávna cirkev si navyše napríklad stále nemôže zvoliť svojho patriarchu slobodne a bez ohľadu na národnosť a existuje stále viac pokusov uvaliť obmedzenia na duchovných, čo sa týka nosenia kňazského rúcha na verejnosti.
Od Turecka počas rozhovorov o jeho členstve musíme vyžadovať konkrétne opatrenia, ktoré by potvrdili, že chápe a uvedomuje si hodnotu európskeho kultúrneho dedičstva, dokonca aj na tureckej pôde. Z toho dôvodu musí Turecko jednak okamžite umožniť napríklad to, aby bol seminár na ostrove Halki v Istanbule opäť otvorený, jednak obnoviť ochranu cirkevného majetku.
George Sabin Cutaş
(RO) Z prieskumov zverejnených Európskou komisiou vyplýva, že sa očakáva, že deficity bežných účtov prevažnej väčšiny členských štátov Európskej únie v rokoch 2009 a 2010 prekročia limit 3 % HDP. V roku 2010 sa tiež predpokladá, že priemerná úroveň verejného dlhu bude 80 % v 27 členských štátoch a viac ako 80 % v krajinách eurozóny.
V prípade krajín východnej Európy sa však potreba obmedziť recesiu dostáva do rozporu s povinnosťou dodržiavať maastrichtské kritériá. Nesúlad možno v podstate vidieť medzi požiadavkami Paktu stability a rastu voči krajinám eurozóny, kde deficity a verejné dlhy rastú, a mimoriadne prísnymi normami, ktoré sú stanovené pre tých, čo chcú vstúpiť do eurozóny.
Je preto nevyhnutné prispôsobiť maastrichtské kritériá súčasnej situácii a skutočnému stavu hospodárstva, ktoré sa vyznačuje dlhšími cyklickými pohybmi. Úprava maastrichtských kritérií a možnosť krajín východnej Európy rýchlejšie vstúpiť do eurozóny by posilnili Európsku úniu a umožnili pokračovať v integračnom procese.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán predseda, rád by som hovoril o pracovných úrazoch v Grécku a Európe. Nedostatky a nedbalosť akcionárov, kontrolných mechanizmov a vnútroštátnych orgánov a orgánov Spoločenstva pri uplatňovaní nariadení o ochrane zdravia a bezpečnosti pri práci sú protizákonné. Štatistiky za Grécko, moju krajinu, sú tragické. V roku 2008 sme mali 142 smrteľných úrazov a od začiatku roka 2009 je ich viac ako 56.
V čase, keď dochádza k stratám na životoch, spoločnosti, vnútroštátne orgány a Komisia pristupujú k tejto otázke veľmi vlažne a trestné činy ostávajú v podstate nepotrestané. Sú to trestné činy pre zisky, napríklad zločin, ktorý pácha spoločnosť France Telecom od februára 2008. Minulý týždeň ďalší zamestnanec, ktorý mal len 25 rokov, spáchal samovraždu ako následok neúnosných pracovných podmienok. Čo na to povie Komisia? Keby bolo išlo o inú otázku, bola by zasiahla. Preto vyzývam predsedníctvo a mojich kolegov poslancov, aby niekedy počas trojdňového pléna zachovali minútu ticha za obete spoločnosti France Telecom a ďalších pracovných úrazov.
Ioannis Kasoulides
Vážený pán predseda, minulý mesiac som informoval plénum o objavení pozostatkov cyperských vojakov, ktorí boli počas invázie v roku 1974 odfotografovaní, ako sa vzdávajú tureckej armáde živí a zdraví. Vo svetle nových skutočností Európsky súd pre ľudské práva uznal Turecko vinným za kruté a neľudské správanie voči príbuzným nezvestných vojakov z toho obdobia, pretože vec nevyšetrilo a neinformovalo príbuzných o ich osude. V tejto súvislosti prikázal Turecku zaplatiť kompenzácie. Opäť vyzývam tento Parlament, aby naliehavo žiadal tureckú armádu poskytnúť svoje záznamy Výboru OSN pre nezvestné osoby, ktorý rozhodne o tejto humanitárnej otázke.
Rosario Crocetta
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, v prvom rade by som vám chcel poďakovať za to, že ste požiadali belgické a francúzske orgány, aby mi poskytli policajnú ochranu.
Cítiť solidaritu zo strany inštitúcií, keď ste súčasťou prvej línie v boji proti takému fenoménu, akým je mafia v Taliansku, ktorá má na svedomí mnohé obete počas mnohých rokov, je z môjho pohľadu veľmi dôležité, a ešte raz by som sa chcel srdečne poďakovať. Mafia je však už nejaký čas, pán predseda, celosvetový problém nielen pre pranie špinavých peňazí, ale aj pre neustálu prítomnosť v rôznych európskych krajinách a tiež pre prisťahovalectvo.
Keď som 16. júla tohto roka vyzýval, aby sa zriadil výbor na vyšetrovanie mafiánskych organizácií v Európe, urobil som tak so zámerom slúžiť nielen svojej krajine, ale aj Európskemu spoločenstvu vo viere, že nedostatočná ostražitosť, pokiaľ ide o skupiny organizovaného zločinu, napríklad mafie, by mohla mať negatívny dosah na kvalitu života občanov a ich bezpečnosť a na mechanizmy rozvoja. Asi nebudete veriť, pán predseda, ale skončil som...
(Predseda prerušil rečníka.)
Predseda
Ďakujem. Chcel by som povedať, že aj ja som požiadal orgány v Bruseli, aby zvýšili ostražitosť v okolí Európskeho parlamentu, pretože sme tu nedávno mali nepríjemný prípad. Bruselské orgány reagovali na požiadavku Európskeho parlamentu veľmi pozitívne a v tejto veci sa vedú aj rozhovory.
Corina Creţu
(RO) Správa zverejnená pri príležitosti Svetového dňa výživy ukazuje, že jeden človek zo šiestich trpí hladom a počet podvyživených na svete už prekročil hranicu 1 miliardy, zatiaľ čo počet ľudí, ktorých sužuje hlad, vrástol len za jediný rok o 100 miliónov.
Počas celého tohto obdobia sa musí Svetový potravinový program vyrovnať s 50 % poklesom medzinárodných darov v porovnaní s rokom 2008, čo má vážny vplyv na objem potravinovej pomoci, ktorá sa poskytuje chudobným krajinám.
Európska únia je hlavným aktivistom v boji proti hladomoru na svete. Jej pozícia sa posilnila záväzkom, ktorý si dala na samite G8 v L'Aquile, že poskytne 2 miliardy EUR, ktoré sú navyše k potravinovému nástroju vo výške 1 miliardy EUR. To je vysoká čiastka, no zďaleka ešte nedosahuje výšku potrebnú na splnenie cieľa, ktorý si vytýčilo OSN a ktorý má znížiť počet trpiacich endemickým hladom na polovicu.
Vyžaduje to širšie politické úsilie, aby sa zmobilizovali zdroje všetkých najväčších priemyselných mocností na svete. Verím, že Marshallov plán je absolútne nevyhnutný so svojím oveľa konkrétnejším a hmatateľnejším cieľom, ktorý má pomôcť miliarde ľudí trpiacich hladom dostať sa nad hranicu živorenia.
Ioan Mircea Paşcu
Vážený pán predsedajúci, projekt protiraketovej obrany bývalej americkej administratívy, ktorého súčasťou sa stala aj Európa, ostro odsúdili jednak Rusko, ktoré v ňom videlo krok nasmerovaný proti sebe, jednak niektorí Európania, ktorí boli znepokojení, pretože Rusi boli znepokojení.
Obamova administratíva sa usiluje zaujať rovnakú pozíciu tým, že presúva obranu proti ohrozeniu zbraňami s dlhým doletom na obranu proti ohrozeniu zbraňami s krátkym a stredným doletom, čím zvyšuje priamu ochranu Európy, a cez poskytnuté radarové zariadenia na Kaukaze očividne prijíma aj ruskú spoluprácu.
Niektorí Európania však stále majú námietky proti projektu, pričom ignorujú jeho novú orientáciu. Rusko sa zatiaľ nevyjadrilo. Želám si len, aby európsky postoj neformovala len táto skutočnosť, ale aby odrážal reálny prieskum, ktorý by našiel najlepší spôsob ochrany európskej pôdy pred touto reálnou hrozbou, spolu so Spojenými štátmi aj Ruskom, ak prejaví záujem.
Philip Bradbourn
Vážený pán predsedajúci, minulý rok tento Parlament viedol rozpravu o používaní celotelových skenerov na letiskách a v tejto súvislosti Európska komisia stiahla svoj návrh.
Na manchesterskom letisku začal nový súdny proces a právne odporúčania hovoria, že používanie týchto prístrojov u maloletých osôb môže byť v rozpore s bezpečnosťou detí a právnymi predpismi na ich ochranu pre povahu vytvorených obrázkov. Podobné prípady rovnakej povahy riešilo v rokoch 2005 a 2006 združenie Akčný projekt za práva pre deti (Action on Rights for Children), čo vyústilo do zákazu používania telesných skenerov u osôb mladší ako 18 rokov.
Keďže tieto právne odporúčania naštrbili najpodstatnejší raison d'être týchto prístrojov - a adresujem to priamo pánovi komisárovi Barrotovi - nenastal práve teraz čas na to, aby Komisia nariadila, že používanie týchto typov skenerov v EÚ by nemalo byť dovolené, pretože moji voliči, ktorí cestujú kdekoľvek v Únii, nesmú byť predmetom tohto neprimeraného a ponižujúceho zaobchádzania? Žiadam tiež celosvetový zákaz takejto technológie, aby sme chránili všetkých občanov Európskej únie.
László Tőkés
(HU) Vážený pán predsedajúci, minulý rok som protestoval proti náboženskému fanatizmu a prenasledovaniu kresťanských menšín a toho roku robím opäť to isté. Potom, ako som sa dopočul o nedávnych protikresťanských činoch v Indii, Bangladéši, Afganistane, Pakistane a Turecku, dovoľte mi opäť nahlas prehovoriť proti pokračujúcim zverstvám v mene náboženského exkluzivizmu, ktoré vo všeobecnosti páchajú moslimskí a hinduistickí fanatici na našich kresťanských spoluobčanoch.
V Indii, v štátoch Urisa a Gudžarát, praktizujúci kresťania a moslimovia čelia vážnemu prenasledovaniu. V Sedmohradsku v Rumunsku, odkiaľ pochádzam, bola náboženská sloboda vyhlásená Tordským ediktom v roku 1568. Náboženská sloboda patrí nielen medzi osobné, ale aj kolektívne ľudské práva. Ježiš povedal: "Milosrdenstvo chcem a nie obeť." Ako nás učí naša viera, žiadam pána Jerzyho Buzeka, Podvýbor pre ľudské práva a Európsku komisiu, aby...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Nessa Childers
Vážený pán predsedajúci, blížiace sa zatvorenie spoločnosti Independent Network News (INN), tlačovej agentúry z Dublinu, ktorá poskytuje kvalitný vnútroštátny a medzinárodný tlačový servis väčšine írskych miestnych rozhlasových staníc, vyvoláva vážne a legitímne otázky o vlastníctve, pluralite a regulácii médií v Írsku. Od miestnych rozhlasových staníc sa v Írsku vyžaduje, aby zabezpečili, že 20 % obsahu ich správ bude vnútroštátnych a medzinárodných. V posledných rokoch túto službu do veľkej miery poskytovala spoločnosť INN.
V súvislosti so zánikom spoločnosti INN, rozhlasová stanica Newstalk, ktorú vlastní spoločnosť Communicorp, čiže väčšinový akcionár v INN, získala zmluvu na poskytovanie náhradnej služby na nasledujúcich šesť mesiacov. Rozhlasová stanica UTV, ktorej odchod z INN mal za následok zrušenie tejto služby, bola tiež hlavným aktérom v úsilí získať poskytovanie náhradnej služby. Národný zväz novinárov nastolil veľmi dôležitú otázku o vhodnosti zapojenia sa týchto dvoch inštitúcií do tohto procesu, v kontexte rozmanitosti vlastníctva médií v Írsku. Tieto otázky sa musia dôkladne preskúmať.
Sergej Kozlík
(SK) Chcel by som upozorniť, že maďarská reprezentácia má snahu vyvolávať na Slovensku provokácie. Na 21. augusta pred 20 rokmi sovietske a maďarské vojská obsadili bývalé Československo.
Tohto roku v ten istý deň maďarský prezident Sólyom, napriek výhradám troch najvyšších predstaviteľov Slovenskej republiky, sa chystal provokatívne odkryť na zmiešanom území Slovenska sochu uhorského kráľa. Dnes protestuje, že mu bol odopretý vstup na Slovensko.
Minulý týždeň predseda najsilnejšej maďarskej politickej strany Fidesz pán Orban pri návšteve Slovenska vyzval maďarskú menšinu k autonomistickým iniciatívam. Vyzval na spoločné plánovanie budúcnosti Maďarov v Karpatskej kotline. Je to oživovanie myšlienky veľkého Maďarska - provokácia, ktorá nepatrí do modernej Európy. Je to nebezpečná hra s ohňom a európske inštitúcie by to nemali prehliadať.
George Becali
(RO) Chcel by som povedať, že v Lisabonskej zmluve nie je žiadna konkrétna zmienka o športe a zvlášť ani o futbale, aktivite, ktorá má obrovský sociálny a kultúrny vplyv. Rád by som vám povedal, že neexistuje žiadny právny základ pre politiku EÚ v oblasti športu.
V skutočnosti sa športy riadia pravidlami príslušných športových asociácií, no myslím si, pán predsedajúci, že v Zmluve musí byť jasne uvedené, že športové aktivity a organizácie zamerané na športové aktivity musia fungovať v súlade s pravidlami príslušných športových asociácií, zatiaľ čo aktivity, ktoré súvisia s týmito športovými aktivitami, musia fungovať v súlade s občianskymi nariadeniami a právnymi predpismi.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
