Samit EÚ - Kanada (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je vyhlásenie podpredsedníčky Komisie/vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o samite EÚ - Kanada.
Catherine Ashton
podpredsedníčka Komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. - Vážený pán predsedajúci, Kanada je jedným z najstarších partnerov Európskej únie a jedným z partnerov s najzhodnejšími názormi. Spolupracujeme na širokom okruhu otázok na bilaterálnej a, samozrejme, na svetovej úrovni.
Náš vzťah je postavený na spoločnej a dlhej histórii a spoločných hodnotách, ktoré dôsledne dodržiavame. Práve na tomto základe spolupracujeme s cieľom chrániť naše spoločné záujmy. Konáme tak, samozrejme, v prospech našich občanov v Európe a v Kanade, ale tiež preto, aby sme presadzovali bezpečnosť a prosperitu na celom svete.
Je to teda dôležitý vzťah. Musíme ho podporovať a investovať doň, aby sme pochopili jeho skutočný potenciál. To je cieľom nasledujúceho samitu EÚ - Kanada, ktorý sa uskutoční 5. mája v Bruseli.
Jeho načasovanie je priaznivé. Znamená to totiž, že vzhľadom na to, že Kanada koncom júna predsedá samitu G8 a G20, náš samit EÚ - Kanada nám umožňuje zhodnotiť a zosúladiť naše stratégie s celosvetovými témami, ktoré budú predmetom samitov G8 a G20. Ide napríklad o spôsob podpory trvalo udržateľnej hospodárskej obnovy, spoluprácu v oblasti reformy a regulácie finančného trhu, otázku zmeny klímy a boj proti šíreniu jadrových zbraní.
Nedávno som sa v Kanade zúčastnila na stretnutí ministrov zahraničných vecí krajín G8, na ktorom sa skutočne rokovalo o mnohých uvedených otázkach.
Budeme mať príležitosť rokovať aj o dvojstranných vzťahoch medzi EÚ a Kanadou a o spôsobe našej spolupráce v súvislosti s regionálnymi krízami. Naším zámerom je dosiahnuť vecný samit zameraný na splnenie cieľov.
V rámci našich dvojstranných vzťahov bude samit venovaný úsiliu aktualizovať a modernizovať vzťah medzi EÚ a Kanadou. Ponúkne nám vynikajúcu príležitosť poskytnúť podporu na najvyššej politickej úrovni s cieľom čo najskôr dosiahnuť ambicióznu komplexnú hospodársku a obchodnú dohodu.
Zhodnotíme pokrok dosiahnutý počas prvých troch kôl rokovaní, ale poskytneme aj nový podnet pre tieto rokovania vzhľadom na jeho dôležitosť pri rozširovaní obchodu a vytváraní pracovných miest. V prípade obchodu zo všeobecnejšieho hľadiska, samit by mal vyslať jasný signál o tom, že EÚ a Kanada odmietajú protekcionizmus, a zároveň pripomenúť náš záväzok dosiahnuť ambiciózne, komplexné a vyvážené ukončenie rozvojového kola rokovaní z Dauhy.
Samit by sa mal zaoberať aj otázkou vzájomného bezvízového styku. Náš cieľ je jasný. Chceme čo najskôr dosiahnuť bezvízový styk s Kanadou pre všetkých občanov EÚ.
Budeme mať tiež príležitosť rokovať o našej spolupráci v oblasti krízového manažmentu. S radosťou konštatujem, že táto spolupráca sa rýchlo rozvíja. V súčasnosti prebieha niekoľko operácií krízového manažmentu, najmä naša policajná misia v Afganistane, ktorá je príkladnou ukážkou našej spolupráce s Kanadou.
Zo zrejmých dôvodov bude súčasťou programu samitu aj situácia na Haiti. Kanada zohráva na Haiti veľmi dôležitú úlohu a jednou z oblastí, v ktorej by sme mohli a mali posilniť naše spoločné úsilie, je spojenie krízového manažmentu a dlhodobého rozvoja. Tento bod som zdôraznila aj na konferencii o Haiti v New Yorku 31. marca, ktorej spolu s Francúzskom, Španielskom a Brazíliou predsedali aj EÚ a Kanada.
Spolu s kolegom komisárom pre rozvoj pánom Andrisom Piebalgsom a komisárkou pre medzinárodnú spoluprácu, humanitárnu pomoc a krízové opatrenia pani Kristalinou Georgievovou som v New Yorku s radosťou oznámila, že EÚ prispeje na rekonštrukciu a rozvoj Haiti sumou vyššou než 1,2 miliardy EUR.
EÚ a Kanada prijali dlhodobý záväzok v súvislosti s pomocou Haiti na ceste k rekonštrukcii s cieľom vybudovať lepšiu budúcnosť.
Samit sa bude zaoberať otázkou zmeny klímy. Vzhľadom na situáciu po samite v Kodani bude otázka prispôsobenia sa zmene klímy a jej zmierňovania aj naďalej hlavným bodom programu a bude si vyžadovať prijatie podporných energetických politík. Myšlienka, že spolupráca medzi EÚ a Kanadou by sa mala zamerať na mechanizmy financovania, ako aj na podporu čistého rozvoja tretích krajín, má rozsiahlu podporu.
Ďalším dôležitým prvkom našich rokovaní na samite bude otázka dôsledkov zmeny klímy pre Arktídu. Žiadna oblasť nepociťuje účinky zmeny klímy viac než arktický región. Environmentálne zmeny majú čoraz väčší vplyv na obyvateľov Arktídy, biodiverzitu a na situáciu na pevnine aj na mori. Ochrana regiónu vrátane jeho obyvateľov je hlavným cieľom rozvíjajúcej sa politiky EÚ pre Arktídu. Na túto skutočnosť si možno vážení poslanci spomínajú v súvislosti s mojou prezentáciou na marcovom plenárnom zasadnutí. Vzhľadom na to, že viac než 40 % územia Kanady sa nachádza na severe, má rovnaký záujem o ochranu životného prostredia Arktídy a zabezpečenie trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja regiónu ako my.
Na záver by som v súvislosti s aktualizáciou a modernizáciou vzťahov medzi EÚ a Kanadou rada uviedla, že v roku 1976 bola uzatvorená rámcová dohoda medzi Európskym spoločenstvom a Kanadou. Uvedená dohoda je stále v platnosti, ale je neaktuálna. Spolupráca medzi EÚ a Kanadou sa rozšírila do iných oblastí, ako sú zahraničná a bezpečnostná politika a užšia spolupráca v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí.
Potrebujeme teda modernizovanú rámcovú dohodu, ktorá by zahŕňala všetky naše odvetvové dohody vrátane komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody. V súčasnosti prebiehajú s Kanadou prieskumné rozhovory s cieľom aktualizovať uvedenú dohodu.
Vo svete veľkých výziev a neustálych zmien potrebujeme partnerov. Kanada je jedným z najdôležitejších partnerov Európskej únie. Naším cieľom je prínosný samit s jasnými výsledkami.
Elisabeth Jeggle
Vážený pán predsedajúci, pani barónka Ashtonová, dámy a páni. Pani barónka Ashtonová, ďakujem za vaše komplexné vyhlásenie. Ako podpredsedníčka delegácie Európskeho parlamentu pre vzťahy s Kanadou mám mimoriadnu radosť z toho, že v Parlamente rokujeme o nadchádzajúcom samite EÚ - Kanada. Ako viete, hlasovanie sa, nanešťastie, presunulo na začiatok mája. Rada by som však v krátkosti predložila body, ktoré sú dôležité pre Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov).
Kanada bola od roku 1959 jedným z najbližších a najstarších partnerov Európskej únie. Kanada a Európska únia majú mnoho spoločných hodnôt a úplne súhlasia s multilaterálnym prístupom pri riešení globálnych problémov. V roku 2010 je Kanada predsedníckou krajinou G8 a v Kanade sa uskutoční aj nasledujúci samit G20. V súvislosti so súčasnými rokovaniami o komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode medzi Európskou úniou a Kanadou je pre nás dôležité na nadchádzajúcom samite prehĺbiť a posilniť dobré vzťahy medzi týmito dvoma partnermi.
Z uvedeného dôvodu sa snažíme dosiahnuť spoločné uznesenie o koordinovanom a ucelenom prístupe pri riešení problémov, s ktorými sa stretávame najmä v súvislosti s hospodárskou a finančnou krízou, zahraničnou a bezpečnostnou politikou, rozvojovou spoluprácou, politikou v oblasti zmeny klímy a energetickou politikou a kolom rokovaní v Dauhe. Vyzývame však aj na to, aby sa na nadchádzajúcom samite EÚ - Kanada vyriešil problém vízovej povinnosti, ktorú kanadská vláda čiastočne opäť zaviedla pre občanov EÚ z Českej republiky, Bulharska a Rumunska. V tejto súvislosti veľmi vítame vytvorenie vízového úradu na kanadskom veľvyslanectve v Prahe a zriadenie pracovnej skupiny odborníkov pre túto otázku.
Na záver by som rada opäť zdôraznila svoje presvedčenie, že samit EÚ - Kanada prehĺbi už aj tak úzke politické vzťahy medzi týmito dvoma stranami. Ďakujem vám za odhodlanie a za pozornosť.
Ioan Enciu
Ako uviedla aj vysoká predstaviteľka pani Ashtonová, Kanada je jedným z najstarších partnerov Európskej únie, a tohtoročný samit je dôležitý preto, aby sme pokračovali a konsolidovali túto úzku spoluprácu v každej oblasti. Ide o oblasti hospodárstva, obchodu, zmeny klímy a vojenskú oblasť. Naozaj by som rád uvítal doteraz prijaté opatrenia zamerané na podpísanie obchodnej dohody medzi EÚ a Kanadou a dúfam, že tohtoročné stretnutie poskytne potrebný podnet na jej uzavretie.
Vzhľadom na súčasnú ekonomickú situáciu a stav klímy musím zdôrazniť nevyhnutnosť úzkej spolupráce s cieľom stanoviť alternatívy k tradičným zdrojom na výrobu energie, ktoré budú rešpektovať charakteristické črty obidvoch strán, Európskej únie a Kanady, ktoré sú zapojené do rozvoja a využívania nízkouhlíkových technológií. Zároveň by sa mala presadzovať aj spolupráca v oblasti energetiky a klímy a v námornom sektore v arktickom regióne.
Na samite sa budeme venovať aj citlivým otázkam. Mám na mysli ekologické otázky, otázku globálneho otepľovania, dohody ACTA a CETA, bankový sektor, vytvorenie stability na finančných a ekonomických trhoch, konferenciu CITES a dohodu medzi EÚ a Kanadou o informáciách PNR. Na základe minulých skúseností sa domnievam, že Európskej únii a Kanade sa podarí vyriešiť čo najviac týchto otázok. K uvedeným otázkam sa však musí pristupovať citlivo, s porozumením, bez akéhokoľvek obviňovania, s predstavou budúcnosti a so zohľadňovaním záujmov občanov na obidvoch stranách. Zabezpečenie reciprocity v dvojstranných vzťahoch je jednou zo základných zásad Európskej únie. Dúfame, že v blízkej budúcnosti Kanada zruší vízovú povinnosť pre občanov Rumunska, Českej republiky a Bulharska, a tým zabezpečí spravodlivé a rovnaké zaobchádzanie so všetkými občanmi Európskej únie.
Na záver by som rád uviedol, že vzhľadom na potrebu stanoviska Európskeho parlamentu pri podpise akejkoľvek medzinárodnej zmluvy je nevyhnutné zapojiť ho a diskutovať s ním hneď v úvodnej fáze akéhokoľvek projektu. Využívam túto príležitosť a žiadam Komisiu, aby vytvorila účinnú komunikáciu s Európskym parlamentom s cieľom dosiahnuť trvalo udržateľné výsledky.
Wolf Klinz
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, partnerstvo medzi EÚ a Kanadou funguje veľmi dobre nielen v oblasti hospodárstva, ale aj v otázkach zahraničnej politiky, akými sú otázky Iránu, Afganistanu, Haiti a iné podobné prípady.
Napriek tomu sa stretávame s niekoľkými vážnymi problémami. Som si istý, že ich môžeme prekonať, pretože sme vytvorili také úzke priateľstvo a partnerstvo. Mám na mysli najmä päť bodov. Po prvé, musíme správne regulovať finančný sektor. Krajiny G20 prisľúbili veľa a som presvedčený, že na samite G20 v Toronte, ktorý usporadúva Kanada, je dôležité jasne ukázať, že krajiny G20 nielen sľubujú, ale prijímajú konkrétne opatrenia.
O druhom bode sa už hovorilo. V súvislosti s politikou v oblasti zmeny klímy máme veľmi podobné ciele. My v Európe sa môžeme od Kanady jednoznačne učiť o projektoch zachytávania a skladovania uhlíka a ďalšom vývoji v tomto sektore. Dúfame, že sa nám podarí dohodnúť na spoločných normách zníženia emisií.
Môj tretí bod sa týka potreby novej obchodnej dohody. Som presvedčený, že naše ciele sú veľmi podobné aj v tejto oblasti. Rád by som zdôraznil dve oblasti, v ktorých je potrebné prijať opatrenia a v ktorých plánujeme zintenzívniť spoluprácu, ale stále zostať do určitej miery nezávislí. Jednou je otázka bezvízového styku, ktorú ste už spomínali, pani barónka Ashtonová. Dúfam, že k etnickým menšinám členských štátov EÚ bude možné pristupovať rovnako ako ku všetkým ostatným občanom EÚ.
Moja posledná poznámka sa týka dohody o údajoch o cestujúcich, ktorej platnosť uplynula v jeseni minulého roka. V skutočnosti je stále v platnosti, ale už nemá právny základ. Musíme vytvoriť nový právny základ, aby sme mohli vypracovať novú dohodu. Tento nový právny základ musí zabezpečiť dodržiavanie občianskych práv. Možnosti modernej technológie na budovanie sietí by sa nemali využívať na okamžité sprístupnenie všetkých informácií o menách, dátumoch narodenia, podrobných údajoch o letoch a kreditných kartách a tak ďalej takým spôsobom, aby bolo možné uvedené informácie zneužiť. Dúfame, že sa nám podarí spolupracovať na vytvorení právneho základu, ktorý zodpovedá našej európskej koncepcii občianskych práv.
Reinhard Bütikofer
Vážený pán predsedajúci, pani barónka Ashtonová, Kanada je dobrým priateľom a dôležitým partnerom EÚ. Je tiež dôležitým medzinárodným hráčom a je dlhodobo vyspelou demokratickou krajinou, od ktorej sa môžeme veľa učiť. Keďže sme však uznesenie o Kanade v tomto Parlamente prijali už dávno, mali by sme využiť príležitosť a venovať sa vzťahu medzi Európou a Kanadou dôkladnejšie ako v uvedenom uznesení.
To, že sa v uznesení uvádza mnoho spoločných problémov, ktoré však neobsahujú politiku v súvislosti s Arktídou, považujem za dosť nepríjemné. V uznesení sa nespomína ochrana Arktídy v podobe cieľov a noriem. Otázka Arktídy sa spomína iba okrajovo a skutočnosť, že Kanada v marci pomerne nepriateľským spôsobom zabránila Švédsku, Fínsku, Islandu a pôvodným obyvateľom zúčastniť sa na medzinárodnom stretnutí o Arktíde, sa úplne prehliada.
Som sklamaný z toho, že sa neriešia problémy bitúmenových pieskov, tuniaka modroplutvého a zákazu lovu tuleňov. Nejde o provokáciu Kanady. Ak však vedieme závažnú diskusiu so spriatelenou stranou, je hlúpe a zahanbujúce nespomenúť problémy, ktoré máme. Neuvádza sa skutočnosť, že Kanada v Kodani nezohrávala práve pozitívnu úlohu. Problém vízovej politiky najmä v súvislosti s Českou republikou a jej rómskymi obyvateľmi by sa mal zdôrazniť jasnejšie.
Pri spolupráci si musíme zachovať priateľský prístup, ale nesmieme zamiesť problémy pod koberec, pretože to nikomu nepomôže. Naša skupina sa preto bude pri hlasovaní usilovať zabezpečiť, aby sa problém bitúmenových pieskov a dovozu výrobkov z tuleňa zahrnul do uznesenia.
Philip Bradbourn
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, ako predseda delegácie pre vzťahy s Kanadou srdečne vítam toto uznesenie, ktoré je v skutočnosti prvou časťou samitu EÚ - Kanada. Ako sa uviedlo, Kanada je jedným z najstarších partnerov Európy a posilnenie našich vzťahov cez Atlantický oceán sa stalo prioritou pre obidve strany. Zopakujem, ako vo svojich úvodných poznámkach uviedla jej urodzenosť, že prebiehajú diskusie s Kanadou zamerané na dosiahnutie komplexnej hospodárskej a obchodnej dohody, ktorou sa, dúfajme, stanoví štandard pre budúce obchodné dohody medzi EÚ a tretími krajinami.
Parlament bude musieť tieto dohody schváliť a dúfam, že Komisia bude poslancov, najmä medziparlamentnú delegáciu a Výbor pre medzinárodný obchod naďalej v plnej miere informovať a zapájať v každej fáze týchto diskusií.
Predložené uznesenie môžem v plnej miere podporiť, keďže je stručné a zaoberá sa otázkami samitu a našimi vzťahmi s kanadskou vládou. V uznesení je stanovený pozitívny tón pre budúce diskusie a svedčí o ochote tohto Parlamentu konštruktívne sa spojiť s naším najstarším obchodným partnerom. Jeho základ môže predstavovať úsilie nielen o vylepšenie dobrého mena tohto Parlamentu, ale aj o rozvoj budúcich rokovaní s inými tretími krajinami.
Joe Higgins
v mene skupiny GUE/NGL. - Vážený pán predsedajúci, nepredložilo sa žiadne posúdenie sociálnych, environmentálnych a hospodárskych dôsledkov hospodárskej dohody medzi Európskou úniou a Kanadou.
Kanadská únia zamestnancov vo verejnom sektore (CUPE), ktorá má 600 000 členov v oblastiach, akými sú oblasť zdravotnej starostlivosti, vzdelávania, miestnych samospráv, verejných podnikov a dopravy, má v súvislosti s dôsledkami takejto dohody vážne obavy. Národná únia úradníkov vo verejnej službe a zamestnancov (NUPGE), ktorá má v Kanade 340 000 členov vo verejnom a súkromnom sektore, má rovnaké obavy. Obáva sa aj Aliancia verejnej služby Kanady (PSAC), ktorá má 165 000 členov.
Títo pracovníci sa obávajú, pretože chápu, že takáto dohoda bude zavedená najmä v hospodárskom záujme veľkých podnikov v Kanade aj v Európskej únii, nie však predovšetkým v záujme pracujúcich ľudí alebo sociálnej spravodlivosti.
Európske aj kanadské nadnárodné korporácie sa v súčasnosti chcú zapojiť do poskytovania verejných služieb v Kanade, samozrejme, s cieľom čo najviac zvýšiť zisk. Dohodu medzi EÚ a Kanadou vnímajú ako prostriedok na presadenie rozsiahlej privatizácie v oblastiach, akými sú oblasť verejnej dopravy, zabezpečovania vody a elektrickej energie. Takýto vývoj by mal nepriaznivé dôsledky na mzdy a podmienky kanadských pracovníkov. Mohol by to byť začiatok pretekov ku dnu presne rovnakým spôsobom, s akým sme sa stretli v Európe, kde samotná Európska komisia podporuje práva súkromných spoločností, ktoré poskytujú služby a vykorisťujú pracovníkov. Ukázalo sa to napríklad v prípade, keď Komisia žalovala štát Luxembursko za to, že chcel dosiahnuť poskytovanie rovnakej ochrany migrujúcim servisným pracovníkom ako luxemburským pracovníkom.
V súčasnosti je konkrétnym cieľom nadnárodných vodných spoločností kanadská voda. Niektoré nadnárodné spoločnosti so sídlom v EÚ v minulosti spôsobili problémy v krajinách ako Bolívia v súvislosti s privatizáciou vodného hospodárstva a ich škodlivý vplyv je cítiť už aj v Kanade.
Obyčajní ľudia v Kanade sú, našťastie, pripravení bojovať a chrániť verejné zásobovanie vodou. Budú musieť postupovať opatrne.
Odborové zväzy pracovníkov európskeho verejného sektora majú tiež obavy a vyzývam odborové zväzy v Kanade aj v EÚ, aby vytvorili skutočnú kampaň na ochranu verejného vlastníctva v oblasti verejných služieb s demokratickou kontrolou a neumožnili maximalizáciu zisku súkromných spoločností. Nestačí sa však stretnúť na úrovni vedúcich predstaviteľov. Do ochrany verejných služieb je potrebné skutočne zapojiť aj radových členov.
Anna Rosbach
Vážený pán predsedajúci, Európa a Kanada udržiavajú mnoho rokov dobré partnerstvo. Je teda prirodzené, aby sme sa usilovali o rozširovanie voľného obchodu. Je však súčasný spôsob vzhľadom na dĺžku trvania rokovaní najlepší? Je aparát EÚ príliš ťažkopádny na to, aby sa touto otázkou zaoberal?
Kanada by rada dosiahla dohodu o voľnom obchode s EÚ, ale zároveň odmieta zakázať hrozný spôsob zabíjania tuleňov, ktorý je v úplnom rozpore so všetkými pravidlami životných podmienok zvierat.
Podobným spôsobom chce Kanada získať právo na dane na námornú dopravu cez nezamrznutú severozápadnú cestu. Trasa na sever od amerického kontinentu však musí byť voľne dostupná pre všetkých. Severozápadná cesta je ideálna z toho dôvodu, že šetrí čas, peniaze, palivo a jej využívanie je prínosom pre životné prostredie. Zvyšuje konkurencieschopnosť všetkých krajín na severnej pologuli. Vyzývam preto Kanadu, aby sa usilovala dosiahnuť ciele v rámci dohody o voľnom obchode a vzdala sa všetkých predstáv o zdanení využívania otvoreného mora.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predsedajúci, akoby nebolo dosť zahanbujúce, že počas rokovaní o komplexnej hospodárskej a obchodnej dohode (CETA) unikli informácie, boli predložené aj obvinenia, že Kanada je nútená prispôsobiť svoje autorské zákony normám Spojených štátov a EÚ v rámci dohody CETA a obchodnej dohody proti falšovaniu (ACTA). Zdá sa, že v dohode CETA ide o značnú privatizáciu, dereguláciu a reštrukturalizáciu. Znamená to, že miestne orgány nebudú môcť uplatňovať osobitné usmernenia pre verejné obstarávanie na základe miestnych alebo etnických špecifík. Samozrejme, že má zmysel predložiť do tendra väčšie objednávky. Musia však existovať aj pravidlá na zabezpečenie toho, aby sa nerozšírila korupcia a protekcionizmus.
Keď sa už naše miestne orgány sťažujú, že nemôžu využiť spoločnosti, ktoré prejavujú sociálnu angažovanosť, ale namiesto toho sú vo všeobecnosti nútené poskytovať zmluvy firmám, ktoré dominujú na trhu, je ešte menej pochopiteľné, že zavádzame podobné nariadenia v iných krajinách. Ak dohody o voľnom obchode umožňujú nadnárodným spoločnostiam žalovať vlády za škody spôsobené ich rozhodnutiami o environmentálnej politike a politike v oblasti zdravia, je zrejmé, že Európska únia sa príliš málo poučila z finančnej a hospodárskej krízy a naďalej kráča nesprávnym, neoliberálnym smerom.
Ak tu EÚ chce naozaj byť pre svojich občanov, ako to vždy uvádzajú pouliční rečníci, musí prestať kráčať nesprávnym smerom a stať sa ochrancom pred globalizáciou a zároveň podporovať priateľské strany, akou je napríklad Kanada.
Cristian Dan Preda
(RO) Rovnako ako ostatní kolegovia poslanci by som najprv rád zdôraznil, že samit EÚ - Kanada je významnou príležitosťou na prehĺbenie nášho partnerstva s touto dôležitou demokratickou krajinou. Tento vzťah je pre EÚ mimoriadne dôležitý, keďže zahŕňa partnerov, ktorí majú rovnaké hodnoty a spolupracujú dlhé obdobie.
Zároveň by som vám rád pripomenul vyhlásenie prijaté na predchádzajúcom samite EÚ - Kanada v Prahe v máji 2009, na ktorom sa opätovne zdôraznil spoločný cieľ partnerov, citujem: "podporiť voľný a bezpečný pohyb občanov medzi EÚ a Kanadou s cieľom čo najskôr rozšíriť bezvízový styk s Kanadou pre všetkých občanov EÚ."
O rok neskôr sme nútení poznamenať, že sme ďaleko od dosiahnutia tohto cieľa. V súčasnosti sa povinná vízová povinnosť stále vzťahuje nielen na občanov Rumunska a Bulharska, ale, ako viete, minulý rok bola opätovne zavedená aj pre Českú republiku.
Domnievam sa, že v tomto prípade ide predovšetkým o problém reciprocity. Ako dobre viete, všetky členské štáty EÚ sa vzdali možnosti zaviesť vízovú povinnosť pre kanadských občanov v súlade s našimi právnymi predpismi. Na druhej strane sa objavuje, ak sa môžem takto vyjadriť, problém konzistencie, keďže Kanada zrušila vízovú povinnosť pre jednu z kandidátskych krajín, Chorvátsko, kým, opakujem, v súčasnosti zachováva vízovú povinnosť pre občanov členských štátov EÚ.
Som preto presvedčený, že na samite v máji musí dôjsť k významnému, ak nie rozhodujúcemu pokroku v otázke zrušenia vízovej povinnosti pre občanov všetkých členských štátov EÚ. Domnievam sa, že je potrebné prijať osobitné opatrenia a tento cieľ musí byť čo najdôležitejším bodom programu, pretože už nám nestačia všeobecné vyhlásenia. Tento spôsob diskriminácie je mimoriadne nespravodlivý, najmä pre občanov krajiny, z ktorej pochádzam, členského štátu Európskej únie, ktorý dosiahol značný technický pokrok v oblasti zrušenia vízovej povinnosti.
Jörg Leichtfried
(DE) Vážený pán predsedajúci, je zaujímavé, prečo vždy podozrievam Komisiu z toho, že nechce predložiť záležitosti Európskemu parlamentu. Je to tak aj v prípade dohody o voľnom obchode, o ktorej sa rokuje s Kanadou. Rád by som sa pripojil ku kritike, ktorú vyjadrili kolegovia poslanci. Uviedli, že niektoré skutočnosti sú podozrivé, najmä tá, ktorú spomínal pán Higgins, s ktorým plne súhlasím.
Podľa môjho názoru sú obchodné dohody prínosné, ak podporujú všeobecnú prosperitu na obidvoch stranách, ale nie v prípade, ak takmer výhradne slúžia záujmom niekoľkých veľkých nadnárodných spoločností. Ak zistíte, že oblasť zdravia, vzdelania alebo verejnej bezpečnosti sa zrazu stala predmetom obchodných dohôd a že sa majú stať predmetom deregulácie a privatizácie, začnete mať podozrenie, že dohoda má slúžiť úzkej skupine ľudí a že spôsobí škody mnohým ďalším. Chcel by som vystríhať tých, ktorí sa snažia vynechať Európsky parlament pri zavádzaní dohôd tohto druhu.
Druhý bod, o ktorom by som sa chcel vyjadriť, sa týka toho, že ak sa stretnete a rokujete s dlhodobým partnerom, akým je Kanada, musíte sa venovať niektorým nepríjemným témam. Som presvedčený, že diskusia a dohoda tohto druhu by mala zahŕňať otázku zabíjania tuleňov. Jej cieľom nie je niekoho znepokojiť, ale objasniť európske stanovisko a nájsť riešenie, ktoré by zastavilo zisk vytváraný hrozným spôsobom na úkor bezmocných zvierat.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Môj kolega pán Sebastian Bodu dnes nemohol prísť do Štrasburgu, a tak ho zastúpim.
V súčasnosti nemôže 39 miliónov európskych občanov z Rumunska, Českej republiky a Bulharska cestovať do Kanady bez víz. Viac než polovica z nich, 22 miliónov, sú Rumuni. Zachovanie vízového režimu pre vstup do Kanady, ako je to aj v prípade režimu Spojených štátov, robí z niektorých Európanov druhoradých občanov.
K slobode pohybu európskych občanov sa musí pristupovať na jednotnom základe. Otázka vízovej povinnosti ovplyvňuje vzťah medzi Európskou úniou a Kanadou. Pán predseda Barroso vyzval na predchádzajúcich samitoch na prijatie uznesenia o tejto záležitosti. Na túto otázku je potrebné neustále upozorňovať.
V prípade Rumunska klesol počet zamietnutých žiadostí rumunských občanov o víza v období rokov 2004 až 2008 zo 16 % na 5 %. V Kanade žije približne 200 000 Rumunov. Veľká väčšina z nich vstúpila do Kanady prostredníctvom oficiálnych systémov pre prisťahovalectvo kanadského štátu. Nerozumiem, prečo Kanada mení postoje. V roku 2009 zrušila vízovú povinnosť pre európsku krajinu, ktorá nie je členským štátom Európskej únie. Ako dôvod uviedla veľké množstvo občanov, ktorí už žijú v Kanade a pochádzajú zo spomínanej krajiny.
Som tiež presvedčený, že Česká republika musí mať znova prospech zo zrušenia vízovej povinnosti. Dôvod na opätovné zavedenie vízovej povinnosti sa nesmie stať faktorom pre iné štáty. Európsky parlament znova zahrnul tému vízovej povinnosti do program samitu EÚ - Kanada. EÚ musí zachovať postoj prijatý v októbri 2009, ktorý spočíva v uplatnení doložky o solidarite, ak sa problém nevyrieši do konca roku 2010.
Pani podpredsedníčka Ashtonová, dosiahnutie zrušenia vízovej povinnosti pre členské štáty by bol veľký úspech pre vás a vašu prácu. Želám vám veľa úspechov v tomto úsilí.
Kriton Arsenis
(EL) Vážený pán predsedajúci, Kanada je od roku 1959 jedným z najstarších a najbližších spojencov Európskej únie. Naša spolupráca však musí byť vždy založená na dodržiavaní spoločných hodnôt a vzájomnom rešpekte.
Kanada je jedným z desiatich najväčších producentov skleníkových plynov na svete a je jedinou krajinou, ktorá aj napriek svojmu podpisu a ratifikácii Kjótskeho protokolu verejne oznámila, že nemá v úmysle dodržiavať svoje právne záväzky. Namiesto zníženia emisií o 6 % v porovnaní s hodnotami v roku 1990 emisie Kanady vzrástli o 26 %. Hlavnou príčinou je výroba bitúmenového piesku. Emisie skleníkových plynov z výroby bitúmenového piesku sú tri až päťkrát vyššie než v prípade konvenčnej výroby ropy a zemného plynu. Na výrobu bitúmenového piesku je potrebných dva až päť barelov vody na každý barel získaného bitúmenu a následne vzniká množstvo odpadu, ktorý ohrozuje biodiverzitu a život pôvodných obyvateľov. Táto výroba tiež poškodzuje boreálne lesy, jednu z najväčších zásobární uhlíka na Zemi. Do roku 2020 sa pri výrobe bitúmenového piesku vyprodukuje viac emisií než v Rakúsku a Írsku. Kanada vynakladá iba 77 USD na osobu na zelené dotácie v porovnaní so sumou 1 200 USD v prípade Kórey, 420 USD v prípade Austrálie a 365 USD v prípade Spojených štátov.
Zabezpečenie ochrany boreálnych lesov má mimoriadny význam a je dôležité, aby sme Kanadu požiadali o dodržiavanie medzinárodných dohôd, ktoré sme spoločne podpísali, ale ktoré dodržiavame len jednostranne. To by mal byť základ akejkoľvek ďalšej spolupráce.
Miroslav Mikolášik
(SK) Kanada je od roku 1959 jedným z najbližších a najstabilnejších partnerov Európskej únie. Veľmi ma teší, že počas pôsobenia súčasnej pravicovej vlády sa podarilo zlepšiť ekonomickú situáciu v Kanade, čo sa nedarilo počas predošlých volebných období v tejto krajine.
Posilnenie hospodárskeho stavu a posilnenie kanadského dolára, ktoré vedú k zvýšeniu blahobytu kanadských občanov, vysiela aj pozitívny signál do zahraničia a vytvára priaznivé podmienky na rozvoj nielen politickej, ale najmä ekonomickej spolupráce. Verím, že samit EÚ - Kanada v Bruseli prinesie konkrétny pokrok v jednaniach o komplexnom dohovore o hospodárskom partnerstve.
Kanada predstavuje jedenásteho najsilnejšieho obchodného partnera s Európskeho úniou, čo predstavuje až 1,7 % celkového zahraničného obchodu únie, a Európska únia je druhým najväčším investorom v Kanade a na druhej strane Kanada je štvrtým najväčším investorom v EÚ.
Už v roku 2008 celkový objem tovaru dosahoval temer 50 miliárd EUR a 20,8 miliárd EUR v oblasti služieb. Liberalizácia obchodu s tovarom a službami medzi EÚ a Kanadou a rozšírený prístup na trh umožnia oživiť a prehĺbiť bilaterálny obchod, čo bude určite významným prínosom pre hospodárstvo Európskej únie aj Kanady.
Jan Březina
(CS) Vážený pán predsedajúci, pani barónka Ashtonová, dámy a páni, v rámci spoločnej vízovej politiky EÚ sa v súčasnosti rieši veľký problém v podobe vízovej povinnosti, ktorú Kanada zaviedla pred 10 mesiacmi pre občanov Českej republiky. Kanada svojím jednostranným opatrením v súvislosti s Českou republikou tiež pomerne neprijateľne obišla orgány EÚ zodpovedné za spoločnú vízovú politiku. Práva občanov členského štátu, ako aj dobré meno inštitúcií EÚ, ktoré tieto práva presadzujú, sú preto ohrozené. Bezprecedentné opatrenia kanadskej vlády voči členskému štátu Únie vystavujú celú EÚ skúške solidarity.
Českí občania sa spoliehajú na to, že Európska komisia rozhodne prevezme úlohu ochrancu a zástupcu členského štátu a jeho zákonných záujmov. Jedinečná príležitosť na tento krok nastane na nadchádzajúcom samite EÚ - Kanada, na ktorom by mala byť otázka vízovej povinnosti jedným z bodov programu. Je najvyšší čas, aby sa podnikli všetky možné kroky na dosiahnutie zmeny v tejto dlhotrvajúcej záležitosti. Ocenil som, že Komisia v októbri 2009 prijala správu, v ktorej vyzvala Kanadu na otvorenie vízového úradu v Prahe a na vypracovanie časového harmonogramu zrušenia vízovej povinnosti. Kanada splnila prvú požiadavku, ale nie druhú. Preto by Európska komisia ani Rada nemali byť spokojné s doteraz dosiahnutým pokrokom. Tlak vyvíjaný na Kanadu by sa nemal zmierniť. Naopak, mal by sa skôr zintenzívniť. V tejto súvislosti by som chcel vyzvať Komisiu, aby poskytla jasné vyhlásenie, pokiaľ ide o jej záväzok v prípade nedostatočného pokroku navrhnúť protiopatrenia, ktoré by zahŕňali zavedenie vízovej povinnosti pre kanadských úradníkov a diplomatov.
Som pevne presvedčený, že musíme prestať prešľapovať na mieste. Českí občania neočakávajú od orgánov EÚ pekné sľuby a súcitné vyjadrenia, ale konkrétne opatrenia zamerané na dosiahnutie cieľov. Podľa môjho názoru je v súčasnosti na ťahu Komisia a najmä pán predseda Barroso, ktorý bude na samite hlavným partnerom na rokovaniach s kanadským predsedom vlády. Ak sa nám nepodarí začať voči kanadskej vláde vystupovať sebavedome a dôrazne, akékoľvek vynaložené úsilie nebude mať zmysel a výsledkom bude vážne oslabenie dôvery českých občanov voči európskym inštitúciám. Následne budú naše vyjadrenia o európskej solidarite pre nich len prázdne slová.
Othmar Karas
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani barónka Ashtonová, dámy a páni, ako člen delegácie EÚ pre vzťahy s Kanadou by som rád zdôraznil, že Kanada a EÚ presadzujú spoločné hodnoty. Naše spoločné hodnoty predstavujú základ štruktúry našej spoločnosti a majú v tejto súvislosti zásadný význam. Mali by sme viac využívať tento spoločný základ a prevziať spoločnú zodpovednosť za reštrukturalizáciu základných všeobecných podmienok. Naše úzke historické a kultúrne putá a rešpektovanie mnohostrannosti vrátane našej podpory Charty Organizácie Spojených národov sú základom nášho partnerstva. Musíme zlepšiť a posilniť vzájomný vzťah na rôznych úrovniach, samozrejme, najmä na politickej úrovni.
Dohoda, o ktorej dnes rokujeme, bude prvou dohodou založenou na novej zmluve a Komisia by si to mala uvedomiť. Hlavné požiadavky pre úspech rozhodovacieho procesu v súvislosti s touto dohodou sú transparentnosť, spolupráca a zapojenie Parlamentu. V tejto diskusii sa spomenuli dve dôležité témy. Jednostranné vízové pravidlá pre českých občanov sú neprijateľné a mali by sa zrušiť. Kritika Kanady v súvislosti s prísnymi nariadeniami o predaji výrobkov z tuleňov je znamením toho, že prístup nemusíme zmeniť my, ale Kanada.
Jeden z cieľov dohody medzi EÚ a Kanadou však spočíva v tom, že by sme mali spolupracovať na vytvorení silnejšej zóny obchodu než je zóna, do ktorej patria krajiny Severoamerickej dohody o voľnom obchode (NAFTA). Nejde len o hospodársku spoluprácu, ale aj o vyslanie jasného signálu o tom, že protekcionizmus je neprijateľný. Je šťastnou náhodou, že Joe Biden vystúpi v Európskom parlamente v Bruseli v deň uskutočnenia samitu EÚ - Kanada, pretože účinná, profesionálna spolupráca s obidvoma stranami severoamerického kontinentu je pre nás dôležitá a preto, že chceme vo svete prevziať väčšiu zodpovednosť.
Zuzana Roithová
(CS) Pani barónka Ashtonová, chcela by som vás upozorniť na Achillovu pätu v súvislosti s úspešnou ratifikáciou dohody medzi EÚ a Kanadou, ktorou je jednostranná vízová povinnosť pre Českú republiku, Rumunsko a Bulharsko, pretože v jej dôsledku vzniká v EÚ neprijateľná forma občianstva druhej triedy. Nielen mnoho krajín, ktoré nám prejavujú solidaritu, ale aj mnoho poslancov Európskeho parlamentu bude mať bezvýhradný dôvod na zablokovanie ratifikácie, ak Kanada nesplní sľub o sprísnení svojej benevolentnej azylovej politiky, ktoré má byť základnou podmienkou zrušenia vízovej povinnosti. Pani barónka Ashtonová, môžete mi povedať, či ste Kanadu upozornili na to, že je neprijateľné, aby krajina presunula sprísnenie tohto štedrého zákona o azyle, ktorý je možné ľahko zneužiť, do roku 2013, a že musí zákon zmeniť čo najskôr a vziať do úvahy naše spoločné hodnoty a dobré hospodárske vzťahy, ktoré má s Európskou úniou a ktorých podmienky má obsahovať nová obchodná dohoda? Vážená pani podpredsedníčka, považujete predloženie otázky posunu tohto konečného termínu na samite s Kanadou o dva týždne a dosiahnutie zrušenia vízovej povinnosti pred podpisom dohody s Kanadou za svoju prioritu? Ak nie, uvedomujete si, že túto dôležitú dohodu možno Európsky parlament neratifikuje, pretože nemáme v úmysle tolerovať takéto správanie Kanady voči trom členským štátom EÚ?
Dámy a páni, chcela by som vám poďakovať v mene miliónov občanov za vašu solidaritu a vyzdvihnúť to, že návrh vášho spoločného uznesenia, o ktorom budeme v Bruseli hlasovať, zahŕňa jasnú výzvu na zmenu a doplnenie kanadského azylového systému a na čo najskoršie zrušenie vízovej povinnosti pre takmer 50 miliónov európskych občanov.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Vážený pán predsedajúci, pani vysoká predstaviteľka, dámy a páni, myslím si, že diskusia a rozprava v tomto Parlamente poskytla obrovskú presvedčivosť opatreniam prijatým v súvislosti s májovým samitom.
Nepochybujeme o oprávnenosti postojov, ktoré každý vyjadril. Ide o dôležitosť nášho vzťahu s Kanadou, o dôležitosť partnerstva a našich spoločných hodnôt s veľkou demokratickou krajinou, s ktorou máme strategickú potrebu spolupracovať.
Predložili sa však niektoré otázky, ktoré sú podľa môjho názoru a na základe vášho mandátu od tohto Parlamentu otázkami, ktorým sa je úplne nevyhnutné venovať a, ak je to možné, vyriešiť ich, pretože pri konečnom zúčtovaní sa rátajú riešenia, nie zápasy.
Prvá z nich sa týka potreby zdôrazniť zásadu reciprocity v súvislosti s voľným pohybom kanadských a európskych občanov. Nie som Čech, Rumun ani Bulhar. Predo mnou vystúpili iní rumunskí kolegovia, ale napriek tomu chcem uviesť, že ak sa európski občania nemôžu v Kanade voľne pohybovať, ako európsky občan sa cítim ochudobnený o svoje práva. Pán predsedajúci, rozprávam rýchlo, pretože mi rozumiete, ale myslím si, že by bolo potrebné zopakovať moje slová pre tlmočníkov. Bez ohľadu na uvedené skutočnosti sa cítim podvedený, ak sa ostatní občania z iných európskych krajín nemôžu v Kanade voľne pohybovať, kým kanadskí občania sa môžu voľne pohybovať vo všetkých európskych krajinách.
Prejdem k otázke masakrovania tuleňov. Stále nás zasiahne, ak sa v televíznych programoch alebo v tlači objavia hrozné spôsoby využívané pri niektorých spôsoboch lovu. V tomto Parlamente máme príležitosť vyjadriť svoje názory a som presvedčený, že by nás to malo prestať znepokojovať, mali by sme prestať protestovať a pristúpiť k opatreniam.
V rámci nášho vzťahu s veľkou demokratickou krajinou, akou je Kanada, by sme mali mať aj možnosť predkladať problémy a požadovať moratóriá. Ďakujem pani barónke Ashtonovej za opatrenia, ktoré prijme už na májovom samite a o ktorých podá tomuto Parlamentu správu.
Olga Sehnalová
(CS) Vážená pani podpredsedníčka Komisie, dámy a páni, v súvislosti s nadchádzajúcim samitom EÚ - Kanada by som rada spomenula jednu zo základných zásad, na ktorých je založená EÚ. Ide o zásadu solidarity. Ak si EÚ chce udržať dôveru občanov, túto hodnotu musí dodržiavať za každých okolností, dokonca aj v prípadoch, ktoré sa týkajú iba jedného členského štátu. Ako už odznelo, Kanada zaviedla v júli 2009 vízovú povinnosť pre občanov Českej republiky. Na žiadosť Českej republiky bola otázka vízových vzťahov s Kanadou zahrnutá ako bod programu februárového zasadnutia Rady pre spravodlivosť a vnútorné veci. Solidaritu s Českou republikou vyjadrilo na zasadnutí Rumunsko, Bulharsko, Maďarsko a Slovensko a zreteľným spôsobom aj španielske predsedníctvo. Komisia tiež vyjadrila solidaritu aj napriek tomu, že konkrétne riešenie nie je v dohľade ani po rokovaniach skupín odborníkov. Čas plynie a rozhodne nepracuje v prospech EÚ a jej občanov. Pre občanov EÚ z Českej republiky je zložité vyrovnať sa s čakaním na prijatie nového kanadského azylového zákona ako podmienky na zrušenie vízovej povinnosti s najbližším reálnym konečným termínom stanoveným na rok 2013. V tejto súvislosti preto očakávajú od EÚ skutočnú pomoc. Ak často spomíname krízu dôvery občanov voči európskym inštitúciám, hľadajme jej dôvody aj v prístupe, ktorý doteraz, bohužiaľ, nebol prejavom úplnej solidarity.
Chris Davies
Vážený pán predsedajúci, dúfam, že pani vysoká predstaviteľka zablahoželá Kanaďanom k diplomatickým zručnostiam, pretože sa od nich máme čo učiť. Na nedávnej konferencii v súvislosti s Dohovorom o medzinárodnom obchode s ohrozenými druhmi voľne žijúcich živočíchov a rastlín (CITES) spolupracovali so svojimi japonskými spojencami, aby úplne zmarili náš pokus zaviesť zákaz obchodovania s tuniakom modroplutvým.
Konferencia CITES príliš pripomínala konferenciu o zmene klímy v Kodani, na ktorej EÚ nezaujala jasné stanovisko. Zdalo sa, že sme strávili veľa času diskusiami medzi sebou a nie každodennými rokovaniami s inými stranami a utrpeli sme veľkú porážku.
Japonsko a jeho kanadskí spojenci strávili mesiace predtým rokovaniami, zhromažďovaním prívržencov a určitého vplyvu na rôznych miestach, aby získali hlasy, ktoré potrebovali na dosiahnutie želaného výsledku. Nakoniec sme pôsobili nejednotným, neorganizovaným a bezmocným dojmom.
Komisár pre životné prostredie sa vyjadril, že táto situácia sa už nesmie opakovať. Je odhodlaný dosiahnuť zmenu. Konferencie tohto druhu však prebiehajú na celom svete neustále a my musíme zaručiť využitie všetkých diplomatických zručností Európskej únie, aby sme zabezpečili vypracovanie perspektívnej stratégie, účinne využívali naše zdroje a začali bojovať v súlade so svojimi schopnosťami.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, chcel by som v týchto rokovaniach zdôrazniť veľmi vážny problém pri presadzovaní práv duševného vlastníctva. Kritické pripomienky kanadského profesora práva a z Harvardskej univerzity naznačujú, že plánovaná dohoda by mohla viesť k úplnej revízii kanadského autorského a patentového práva a práva týkajúceho sa ochranných známok.
Kanaďania si na jednej strane myslia, že je obmedzovaná ich suverenita a právo využívať svoje duševné vlastníctvo. Avšak na druhej strane sú mimoriadne dôležité prísne a dôkladné pravidlá ochrany autorských práv a rozšírenie tejto ochrany na filmy.
Považujem za zvlášť rozhodujúce zahrnúť otázku internetu do každej diskusie o presadzovaní práv duševného vlastníctva, pretože bez cezhraničných dohôd nie je možné chrániť duševné vlastníctvo na internete. Súhlasím s osobitným zákazom snímania kamerami v kinách. Toto je potrebné v Kanade presadiť. Je však dôležité, aby sme našli cestu výhodnú pre všetky strany. Mali by sme podporiť ochranu duševného vlastníctva, ale nemali by sme súhlasiť so všeobecnou ochranou a prenasledovaním na internete.
Samozrejme, je tiež dôležité zohľadniť skutočnosť, že Kanada má inú právnu tradíciu a iný právny systém. Riešenie tohto problému je veľmi zložité, ale dúfam, že nájdeme účinné riešenie.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani barónka Ashtonová, dámy a páni, naším najdôležitejším záujmom by mala byť podpora malých a stredných podnikov, najmä v období hospodárskej krízy. Tieto spoločnosti zamestnávajú dve tretiny všetkých pracovníkov a vytvárajú 80 % daňových príjmov. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné, aby boli verejné súťaže zamerané na poskytnutie príležitosti na zadanie verejných zákaziek malým a stredným podnikom. Samozrejme, technické predpisy, inými slovami, opatrenia na uľahčovanie obchodu, sa musia v tejto dohode tiež náležite zohľadniť. Rád by som vedel, či existuje dohoda so Svetovou obchodnou organizáciou s cieľom zahrnúť základné zásady rokovaní z Dauhy do tejto dohody o voľnom obchode.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážený pán predsedajúci, pani komisárka, letecká doprava má zásadný význam pre zblíženie Európskej únie a Kanady prostredníctvom zjednodušenia prepravy tovaru a osôb. Dohoda o leteckej doprave medzi EÚ a Kanadou podpísaná 18. decembra 2009 a dohoda o bezpečnosti civilného letectva medzi Európskou úniou a Kanadou podpísaná 6. mája 2009 v Prahe sú dva dôležité prvky transatlantického dialógu medzi Európskou úniou a Kanadou. Prvá dohoda sa uplatňuje prechodne do nadobudnutia platnosti po jej ratifikácii. Rada ešte v tejto súvislosti nedostala žiadne oznámenie.
Druhá dohoda sa neuplatňuje prechodne. Rada musí predložiť návrh rozhodnutia Rady a znenie dohody Európskemu parlamentu, ktorý predloží svoje stanovisko.
Vzhľadom na dôležitosť leteckej dopravy pre spoluprácu medzi Európskou úniou a Kanadou by som sa vás rada opýtala, pani podpredsedníčka, kedy budú môcť dve uvedené dohody medzi Európskou úniou a Kanadou nadobudnúť platnosť v plnej miere.
Fiona Hall
Vážený pán predsedajúci, Kanada je blízky spojenec, ale EÚ musí byť v prípade potreby kritickým priateľom. Záznam Kanady v súvislosti so zmenou klímy je nedostatočný a Kanada na rokovaniach v Kodani kládla prekážky. Ako uviedol pán Arsenis, mimoriadnu obavu vyvoláva odvetvie bitúmenového piesku. Získavanie ropy z bitúmenového piesku si vyžaduje oveľa viac energie než ropa získavaná z iných zdrojov a okrem toho veľmi znečisťuje miestne životné prostredie.
Vzhľadom na to, že kanadská vláda sa v súčasnosti veľmi snaží prinútiť Komisiu, aby zmiernila svoj postoj k meraniu emisií uhlíka v rámci smernice o kvalite palív, by som sa rada pani vysokej predstaviteľky spýtala, či predloží otázku bitúmenových pieskov na diskusiách v rámci samitu.
Catherine Ashton
podpredsedníčka Komisie a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. - Vážený pán predsedajúci, táto rozprava bola v rámci príprav na samit mimoriadne užitočná a hodnotná. Vážení poslanci sa venovali širokej škále rôznych tém a ja v neposlednom rade zabezpečím, aby dvaja predsedovia, predseda Komisie a predseda Rady, ktorí budú, samozrejme, zastupovať Európsku úniu na samite, boli v plej miere oboznámení s predloženými otázkami.
Som veľmi vďačná za prínosný spôsob, akým mi poslanci Parlamentu poskytli informácie a predložili otázky o oblastiach, ktoré, musím priznať, podrobne nepoznám. Ide napríklad o oblasť leteckej dopravy, o ktorej sa budem musieť dozvedieť viac, aby som ich o týchto otázkach informovala.
Rada by som upozornila iba na dve alebo tri hlavné oblasti, o ktorých sa diskutovalo. V tejto súvislosti zjavne prevládalo medzi váženými poslancami všeobecné presvedčenie, že ide o dôležitý vzťah. Isté znepokojenie, ktoré som v Parlamente cítila, pochádzalo pravdepodobne z toho, že si uvedomujeme dôležitosť Kanady a dôležitosť spoločných hodnôt, ktoré podporujeme. Znepokojenie vážených poslancov pochádzajúcich z krajín, ktorých sa konkrétne týka otázka vízovej povinnosti, je preto úplne pochopiteľné.
Dovoľte mi začať otázkou obchodu, pretože pomerne mnoho rôznych vystúpení sa týkalo práve tejto témy. Oprávnene sa snažíme dosiahnuť ambicióznu obchodnú dohodu. Nebude to jednoduché a hneď od začiatku, v skutočnosti som už začala obchodné rokovania, sme si uvedomili, že z dôvodu mimoriadneho záujmu EÚ a Kanady to nikdy nebudú jednoduché rokovania. Obidve strany by však mali byť veľmi cieľavedomé.
Jedným príkladom je otázka práv duševného vlastníctva, v súvislosti s ktorou sa veľmi obávam, že Kanada bude musieť zabezpečiť zavedenie správneho systému. Viem, že si to uvedomuje, že doterajšie diskusie a kolá rokovaní boli mimoriadne pozitívne a konštruktívne a že sa veci vyvíjajú dostatočne rýchlo.
Súhlasím s potrebou v plnej miere informovať Výbor pre medzinárodný obchod a ako uviedol pán Bradbourn, delegácie a výbory s osobitným záujmom o otázku Kanady musia byť, samozrejme, zapojené do tohto procesu. Bude zostavené posúdenie vplyvu, na ktorom sa už v súčasnosti pracuje, a, samozrejme, Parlament zohrá svoju úlohu pri poskytnutí súhlasného alebo opačného stanoviska k dohode po jej konečnom predložení. Toto je veľmi jasná a zásadná úloha Parlamentu v tejto súvislosti.
Rada by som uviedla ešte dve poznámky. Jedna spočíva v tom, že kvalitná obchodná dohoda je v skutočnosti prínosom pre našich občanov. Ide práve o to. Jej cieľom je zabezpečiť väčší výber pre spotrebiteľov a viac príležitostí pre pracovníkov. Musíme zabezpečiť, aby všetky naše obchodné dohody poskytovali skutočné príležitosti v celej Európskej únii.
V súvislosti s malými a strednými podnikmi, ktoré sú aj podľa môjho názoru veľmi dôležité, som si pripomenula, že jeden zo štatistických údajov, ktorý vždy považujem za veľmi zaujímavý, spočíva v tom, že iba 8 % našich malých a stredných podnikov v skutočnosti obchoduje a iba 3 % obchodujú mimo Európskej únie.
Stále som si myslela a naďalej si myslím, že keby sa nám podarilo tento počet zvýšiť a vytvoriť príležitosti, pričom vládne obstarávanie môže naozaj byť jednou z oblastí s touto možnosťou, pôjde o príležitosť, ktorú môžu naše malé a stredné podniky využiť v oboch smeroch.
Niekoľko vážených poslancov spomínalo Arktídu. O tejto téme sme v Parlamente nedávno diskutovali. Súhlasím, že ide o veľmi dôležitú otázku, predovšetkým preto, lebo súvisí s ďalšou dôležitou otázkou zmeny klímy. O nej som sa chcela vyjadriť predtým, než prejdem k otázke vízovej povinnosti.
Podľa nášho názoru Kanada nepatrila počas rokovaní v Kodani medzi krajiny, ktoré nás akýmkoľvek spôsobom posunuli dostatočne vpred. O rokovaniach v Kodani môžeme ďalej diskutovať. Nepochybne na to budeme mať príležitosť v ďalších rozhovoroch s komisárom zodpovedným za túto oblasť. Zaujalo nás, že kanadská vláda v trónnej reči 3. marca vyhlásila, že v plnej miere podporuje kodanskú dohodu o zmene klímy. Tento postoj má veľký význam a v súvislosti so samitom chceme povzbudiť a naliehavo vyzvať Kanadu, aby bola cieľavedomá, najmä pokiaľ ide o zvýšenie svojho cieľa v oblasti zmiernenia zmeny klímy na rok 2020.
Medzinárodný trh s emisiami má zásadný význam pri presune investícií smerom k hospodárstvu s nízkymi emisiami oxidu uhličitého. Časť z toho, čo môžeme vykonať v rámci našich dvojstranných vzťahov, je presadiť uvedené strategické otázky investícií, zelených technológií a spolupráce, a to v rámci snahy podporiť všetky opatrenia, ktoré potrebujeme na zmiernenie problému zmeny klímy.
Otázok bolo veľa, ale rada by som sa venovala len trom z nich. Posledná otázka, ktorou som sa chcela zaoberať, je, samozrejme, otázka vízovej povinnosti. Je mimoriadne dôležitá a v skutočnosti sa dotýka troch členských štátov, ako to štáty uviedli prostredníctvom poslancov Európskeho parlamentu, ktorí ich zastupujú.
V súčasnosti sa vynakladá veľké úsilie na vyriešenie tejto záležitosti. S Kanadou sme viedli mnoho rozhovorov. Mnoho otázok veľmi dobre poznáme a Kanada musí vyriešiť otázky v súvislosti s právnymi predpismi, ktoré musí do budúcnosti zaviesť. Vážení poslanci úplne oprávnene predložili túto otázku, ktorá bude súčasťou diskusií.
V Prahe sa uskutočnilo druhé stretnutie pracovnej skupiny odborníkov s cieľom venovať sa otázkam, ktoré sa týkajú konkrétne Českej republiky. Stretnutie sa uskutočnilo za podpory Komisie, takže Komisia je do tohto procesu zapojená v plnej miere.
Niektorí vážení poslanci zdôraznili potrebu pracovať rýchlejšie, naďalej sa venovať tomuto problému a uvedomiť si jeho najdôležitejší moment. Ten spočíva v tom, že nejde o dvojstrannú záležitosť, ale o záležitosť medzi Európskou úniou a Kanadou a musíme k nemu pristupovať týmto spôsobom. Naozaj som si všimla ich znepokojenie a považujem ho za prínos z tejto rozpravy.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční počas prvého májového zasadnutia.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Sebastian Valentin Bodu  
V súčasnosti 39 miliónov európskych občanov z Rumunska, Českej republiky a Bulharska nemôže cestovať do Kanady bez víz. Viac než polovica z tohto počtu, 22 miliónov, sú Rumuni. Zachovanie vízového režimu pri vstupe do Kanady predstavuje pre niektorých z nás neudržateľný stav, keďže európskych občanov rozdeľuje do dvoch tried. Otázkou slobody pohybu európskych občanov sa musíme zaoberať na spoločnom, jednotnom základe, kým vízová povinnosť sa netýka dvojstranných vzťahov medzi Kanadou a príslušnými štátmi, ale vzťahu medzi EÚ a Kanadou.
V prípade Rumunska klesol v období rokov 2004 až 2008 počet zamietnutých žiadostí rumunských občanov o víza zo 16 % na 5 %. V Kanade žije približne 200 000 Rumunov. Niektorí z nich vstúpili na jej územie v rámci oficiálnych kanadských systémov pre prisťahovalectvo. Toto je jeden z dôvodov vysokého počtu žiadostí o víza. Európsky parlament zahrnul tému víz do programu samitu EÚ - Kanada.
Postoj EÚ musí spočívať v uplatňovaní doložky o solidarite, ak sa uvedená otázka nevyrieši do konca roka 2010. Zrušenie vízovej povinnosti pre členské štáty by bolo prvým úspechom vysokej predstaviteľky pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku.
Corina Creţu  
Myslím si, že jednou z prioritných otázok programu samitu EÚ - Kanada, ktorý sa má uskutočniť 5. mája v Bruseli, musí byť zrušenie vízovej povinnosti pre všetkých občanov Európskej únie na základe reciprocity a s cieľom odstrániť súčasnú diskrimináciu, ktorá bráni rumunským, bulharským a českým občanom navštevovať Kanadu bez víz.
Táto situácia je o to zvláštnejšia, že minulý rok kanadské úrady zrušili povinnosť žiadať o krátkodobé víza v prípade občanov Chorvátska, krajiny, ktorá stále rokuje o svojom pristúpení k EÚ. Rumunsko dosiahlo v niekoľkých posledných rokoch významný pokrok aj v súvislosti s niektorými dôležitými kritériami na odstránenie vízového režimu. Pomer zamietnutých žiadostí o víza, pomer prípadov prekročenia doby zákonného pobytu a počet žiadostí o azyl neustále klesá.
Z uvedeného dôvodu by zrušenie víz odzrkadľovalo tento vývoj. Okrem toho by rovnaké zaobchádzanie v prípade európskych a kanadských občanov pomohlo posilniť vzájomnú dôveru.
