Obchodné vzťahy medzi EÚ a Japonskom (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom, ktorú Komisii predložili Leszek Wałęsa v mene Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), Syed Kamall, Robert Sturdy a Jan Zahradil v mene Európskych konzervatívcov a reformistov, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak a Marielle De Sarnezová v mene Aliancie liberálov a demokratov za Európu a Emilio Menéndez del Valle, David Martin a Vital Moreira v mene Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente (O-000088/2011/rév.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
V uplynulých mesiacoch zvýšilo Japonsko záujem o začatie možných rokovaní o dohode o voľnom obchode s Európskou úniou. Z pohľadu Európskeho parlamentu by najdôležitejšiu otázku mali predstavovať necolné prekážky, čo bolo na stretnutiach Výboru pre obchodnú politiku zdôraznené veľakrát. Problémom nie sú clá, ale početné reštriktívne nariadenia a prekážky, ktorým spoločnosti EÚ čelia pri získavaní prístupu na japonský trh. Ja som za väčšiu spoluprácu medzi Európskou úniou a Japonskom, ale myslím si, že prioritou by malo byť odstránenie týchto necolných prekážok, ktoré obmedzujú prístup tovaru EÚ na japonský trh.
Preto bol v záveroch Európskej rady v marci prijatý odsek 30. Naznačuje postoj, ktorý by mala zaujať a predložiť Európska únia na samite EÚ a Japonska počas úvodných rokovaní o dohode o voľnom obchode. Je celkom správne, aby sme začatie týchto rokovaní podmienili tým, že Japonsko prejaví dobrú vôľu a prehodnotí medzi iným otázku necolných prekážok a obmedzení v oblasti verejného obstarávania. Oplatí sa na to pamätať o to viac, že Japonsko lobuje proti strate konkurencieschopnosti na trhu EÚ v dôsledku dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Kóreou, ktorá má nadobudnúť platnosť.
Syed Kamall
autor. - Myslím si alebo dúfam, že väčšina z nás v tomto Parlamente sa zhodne na tom, že uprednostňujeme multilaterálne rokovania a úspešný výsledok kola rokovaní Svetovej obchodnej organizácie o rozvoji v Dauhe. Vzhľadom na ťažkosti, na ktoré sme tam, ako všetci vieme, narazili, si však myslím, že v prípade rokovaní o niektorých z týchto bilaterálnych dohôd si Komisia zaslúži podporu.
Preto si myslím, že by sme sa v dohode o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom skutočne nemali nechať odradiť. Uvedomujem si, že prírodné katastrofy, ktoré postihli Japonsko, vyvolávajú znepokojenie, ale rozprával som sa s mnohými japonskými kolegami, priateľmi a ďalšími ľuďmi a tí sú presvedčení o tom, že ak budeme postupovať citlivo, dohoda medzi EÚ a Japonskom vyšle signál, že Japonsko je späť v hre a na ceste k obnove.
Ak si pozriete čísla, v roku 2009 pripadala na Japonsko a EÚ spolu viac ako štvrtina celosvetového HDP a viac ako 20 % celosvetového obchodu a spoločný objem ich priamych zahraničných investícií predstavoval približne 200 miliárd EUR. Vzhľadom na to, že krajiny EÚ a Japonsko čelia spoločným problémom, si myslím, že je dôležité, aby sme sa pozreli na niektoré tieto otázky a zaoberali sa nimi v obchodných dohodách.
Napriek nízkym clám si myslím, že je celkom jasné, že objem bilaterálneho obchodu medzi EÚ a Japonskom zaostáva za množstvom obchodných partnerstiev, ktoré má EÚ so svojimi ostatnými hlavnými obchodnými partnermi. Myslím si, že je to najmä z dôvodu necolných prekážok. Podľa odhadov sú náklady spojené s niektorými z týchto prekážok v skutočnosti vyššie ako súčasné úrovne ciel a väčšina ziskov sa zakladá na odstránení týchto prekážok. Spoločnosti v krajinách EÚ by získali, keby sa nám podarilo vyriešiť prekážky verejného obstarávania, trhu so zdravotníckymi prístrojmi, kde vládne nedostatočné uznávanie medzinárodných noriem, služieb vrátane finančných služieb a poštových služieb a prístupu pre malé a stredné podniky. Japonci by dosiahli zisky v automobilovom odvetví a odvetví informačno-komunikačných technológií (IKT). Nezabúdajme však na to, že odstránenie alebo zmiernenie prekážok pre výrobky IKT z Japonska by prospelo aj EÚ.
Myslím si, že celkovo na obidvoch stranách vládne pocit, že dohoda o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom má potenciál stať sa obojstranne výhodným riešením.
Metin Kazak
autor. - Aj ja som podpísal túto iniciatívu, ktorou bolo predložiť otázku na ústne zodpovedanie a uznesenie pred 20. samitom Japonska a EÚ, lebo si myslím, že Európsky parlament, ktorého súhlas bude potrebný na uzavretie potenciálnej dohody o voľnom obchode s Japonskom, by sa mal dostať k slovu v čo najskoršej fáze.
Myslím si, že Parlament by mal túto príležitosť využiť a rázne dohodu o voľnom obchode s Japonskom podporiť z týchto dôvodov.
Európska únia a Japonsko sú priemyselní obri, ktorí majú spoločné demokratické hodnoty a spolu predstavujú 38,5 % svetového hrubého domáceho produktu. Čelíme aj spoločným problémom: vzostupu Číny, svetovej finančnej kríze, demografickému poklesu, potrebe získať prístup k surovinám a zdrojom energie a dosiahnuť cenovú stabilitu.
V ďalšom rozvoji obchodných vzťahov s Japonskom, naším šiestym najväčším obchodným partnerom, preto vidím veľký potenciál. Hospodárske výhody sú jasné. Správa spoločnosti Copenhagen Economics dospela k záveru, že bilaterálne odstraňovanie ciel a znižovanie necolných prekážok by prospelo podnikom aj spotrebiteľom a do EÚ by prinieslo hospodársky blahobyt v hodnote 33 miliárd EUR a do Japonska 18 miliárd EUR.
Rada podporovala možné začatie rokovaní o dohode o voľnom obchode, kým bolo Japonsko ochotné riešiť necolné prekážky prístupu na trh a obmedzenia verejného obstarávania. Chcel by som zopakovať, že necolné prekážky a verejné obstarávanie sú pre európske podniky kľúčovými oblasťami, v ktorých musí Japonsko urobiť výrazné ústupky.
Európsky parlament, samozrejme, požaduje, aby Komisia postupovala úplne transparentne vo všetkých rokovaniach a aby sme dostávali včasné odvetvové posúdenia dosahov. Okrem toho podporíme bilaterálne ochranné opatrenia ako v prípade dohody o voľnom obchode s Kórejskou republikou, aby sme sa vyhli vážnemu poškodeniu citlivých odvetví, akými sú automobilové odvetvie, odvetvie elektroniky, letectva a strojárstva.
Na záver chcem povedať, že som pevne presvedčený o tom, že je najvyšší čas, aby Parlament v nadväznosti na zriadenie skupiny na vysokej úrovni prejavil podporu budúcej dohody o voľnom obchode medzi EÚ a Japonskom, a to najmä po katastrofe z marca 2011.
David Martin
autor. - Dohoda o voľnom obchode (DVO) medzi EÚ a Japonskom má očividne potenciál vytvoriť významný počet európskych pracovných miest a prospieť európskym spoločnostiam, keďže prienik EÚ na japonský trh je v porovnaní s vývozom EÚ na iné miesta v súčasnosti mimoriadne skromný.
Podľa OECD patrí náš prienik na japonský trh v skutočnosti medzi najslabšie, a to z dôvodu, ktorý naznačili naši kolegovia poslanci. Problémom nie sú vysoké colné prekážky - colné prekážky sú relatívne nízke -, ale skôr necolné prekážky vrátane regulačných komplikácií, problémov so vzájomným uznávaním, slabým prístupom k verejnému obstarávaniu a podobne.
Otázka za milión pre Komisiu a tento Parlament znie, či máme nástojiť na tom, aby Japonsko pokročilo v riešení týchto necolných prekážok predtým, než začneme rokovať, alebo máme začať rokovať v nádeji, že tým Japonsko povzbudíme k zníženiu necolných prekážok. Na túto otázku neexistuje jednoduchá odpoveď.
Myslím si však, že sa ukazujú dobré znamenia, že Japonsko chce necolné prekážky riešiť. Japonský premiér vyzval na politiku otvoreného Japonska, a to čiastočne preto, lebo si uvedomuje, že japonský priemysel vo svojom súčasnom prostredí slabne. Samozrejme, že čiastočne je to aj dôsledok očakávaného vplyvu, ktorý bude mať na japonský vývoz dohoda o voľnom obchode s Južnou Kóreou, ale ja si myslím, že okrem toho to odráža aj vedomie, že skúsenosti Japonska s otváraním trhu sú obmedzené.
Európske spoločnosti majú lepší prístup k telekomunikáciám, automobilovej výrobe, maloobchodu a odvetviu poisťovníctva v Japonsku a japonské hospodárstvo to nepoškodilo, ale práve naopak, podnietilo to jeho inováciu a rozvoj. Myslím si preto, že znamenia sú dobré.
Pre vyváženosť poviem, že naša skupina zastáva názor, že ešte stále je potrebné, aby Japonsko pred ohlásením začatia rokovaní o voľnom obchode preukázalo trochu viac ochoty. Nie sme proti DVO, ale myslíme si, že Japonsko sa musí ešte trochu posnažiť, aby dokázalo, že japonský premiér dokáže splniť, čo povedal.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Cunami a zemetrasenie, ktoré v marci zasiahli Japonsko, predstavujú veľkú tragédiu. Odolnosť Japoncov nás uisťuje o tom, že Japonsko bude schopné túto tragédiu prekonať a vyjde z nej silnejšie než predtým. K dosahovaniu tejto obnovy prispeje aj pomoc, ktorú EÚ ponúka, a solidarita, ktorú vyjadruje.
Táto tragédia sa stala pár mesiacov pred veľmi dôležitým samitom medzi EÚ a Japonskom, ktorý bol naplánovaný na 28. mája 2011 a ktorý má určiť smerovanie nášho vzťahu na nasledujúce roky.
Ako viete, na predchádzajúcom samite medzi EÚ a Japonskom, ktorý sa konal v apríli minulého roka, vznikla spoločná skupina na vysokej úrovni, ktorú tvorili vysokí predstavitelia a ktorá mala určiť možnosti komplexného posilnenia všetkých aspektov vzťahu medzi EÚ a Japonskom v politickej a hospodárskej oblasti a v oblasti odvetvovej spolupráce. Po stránke obchodu sa skupina na vysokej úrovni zaoberala spôsobmi posilnenia a integrácie hospodárskeho vzťahu a venovala sa všetkým otázkam, ktoré zaujímali obidve strany. Medzi tie patria clá, necolné opatrenia, investície a verejné obstarávanie.
Japonská strana jasne uviedla, že uprednostňuje možnosť začať rokovania o dohode o voľnom obchode, ktorá by zahŕňala preferenčné colné sadzby. Pre EÚ však dohoda zameraná na clá jednoducho nie je postačujúca. Problém Japonska nepredstavujú až tak clá, ale skutočnosť, že vývozcovia a investori EÚ stále čelia rôznym necolným prekážkam. Typickým príkladom týchto prekážok sú zdĺhavé procesy schvaľovania v oblasti zdravotníckeho vybavenia a určitých potravín a nedostatočné zbližovanie s medzinárodne uznávanými normami pre autodiely a autosúčiastky.
Prekážky v týchto oblastiach platia na japonskom trhu už desiatky rokov. V uplynulých rokoch tieto záležitosti predkladáme v rámci rôznych bilaterálnych rozhovorov medzi Japonskom a EÚ, no doposiaľ sme dosiahli len malý pokrok.
Preto potrebujeme dohodu, ktorá by sa dotýkala aj necolných prekážok, zvýšenia prístupu na trh pre investície a otvorenia japonského trhu verejného obstarávania.
Skupina na vysokej úrovni sa počas obchodných diskusií snaží preskúmať, ako v týchto otázkach pokročiť. Istý stupeň pokroku sa podarilo dosiahnuť pri obmedzenom počte necolných opatrení zo zoznamu, ktorý zostavila EÚ, konkrétne pri troch z 27 opatrení, máme však pocit, že pri väčšine necolných opatrení zo zoznamu Japonsko nepredložilo dôveryhodný plán, ktorý by ukazoval, ako by sa tieto problémy mali riešiť. To, čo dosiahla skupina na vysokej úrovni, teda z pohľadu Komisie v tejto fáze predstavuje len dobrý základ pre ďalšiu diskusiu.
Európska rada 25. marca 2011 opätovne zdôraznila strategický význam vzťahu medzi EÚ a Japonskom a potvrdila, že nastávajúci samit je nutné využiť na posilnenie tohto vzťahu a na predloženie spoločného programu. Podmienky úspešnej dohody o voľnom obchode je preto potrebné preskúmať na tom základe, že Japonsko dokáže prejaviť ochotu riešiť okrem iného necolné prekážky a obmedzenia v oblasti verejného obstarávania.
Diskusie s Japonskom stále prebiehajú. Minulý týždeň som sa stretol s ministrom zahraničných vecí pánom Matsumotom, aby sme diskutovali presne o tejto veci. Pokiaľ ide o plnenie podmienok Rady, podľa mňa ešte nie je jasné, ako ďaleko sa nám za obmedzený čas pred samitom EÚ a Japonska podarí pokročiť. Popracovať treba najmä na tom, aby sme dosiahli spoločnú úroveň ambícií vzhľadom na odsúhlasenie obsahu rokovania, ako aj ambiciózny, ale realistický výsledok.
Je možné dosiahnuť to prostredníctvom vymedzenia rozsahu a to sa môže urobiť po samite. Keď sa to podarí, preskúmame výsledky a rozhodneme sa, či rokovania začať alebo nie.
Čo sa týka obchodu a hospodárstva, úroveň ambícií by mala zahŕňať minimálne tieto ciele: stopercentný bezcolný a bezkvótový prístup k všetkým tovarom, rázny a dôveryhodný plán odstraňovania kritickej masy necolných opatrení, otvorený režim investovania, ktorý umožní dosiahnuť takú mieru priamych zahraničných investícií do Japonska, ktorá je porovnateľná s mierou iných krajín OECD, a trh štátneho obstarávania s takou mierou otvorenosti, ktorá je porovnateľná s mierou krajín EÚ na všetkých úrovniach riadenia.
Mal by som spomenúť aj to, že ak sa vedúci predstavitelia samitu rozhodnú pre možnosť komplexného bilaterálneho právneho rámca, ten by mal zahŕňať obchodné a investičné vzťahy aj politické vzťahy a politickú spoluprácu.
Tento komplexný prístup, ktorý vyváženým spôsobom pokrýva všetky bilaterálne politické a hospodárske vzťahy, je nevyhnutný, ak máme splniť naše ciele a naše ambície vytvoriť hlbšie strategické partnerstvo.
Nachádzame sa v kľúčovej fáze našich hospodárskych vzťahov s Japonskom a ešte stále je tu niekoľko otázok, ktoré je potrebné objasniť. Preto vítam túto rozpravu a teším sa, že si vypočujem vaše názory na to, ako by sme mali tento vzťah v nasledujúcich rokoch formovať.
Daniel Caspary
Chcel by som úprimne poďakovať pánovi komisárovi za to, že nám poskytol prehľad súčasného stavu obchodných vzťahov medzi Európskou úniou a Japonskom.
Mám, žiaľ, dojem, že čo sa týka týchto obchodných vzťahov, situácia sa v priebehu uplynulých dvoch rokov sotva zlepšila. Spomenuli ste samit v roku 2009 a dialóg na vysokej úrovni a ja mám dojem, že doteraz sa nám v rámci týchto rozhovorov nepodarilo pre európske spoločnosti v Japonsku získať žiadny očividne väčší prístup na trh.
Veľmi ma znepokojuje, že teraz, keď bola prvá iniciatíva, teda dialóg na vysokej úrovni, neúspešná, sme sa nezamerali v prvom rade na to, ako v rámci tohto dialógu na vysokej úrovni dosiahnuť konkrétny úspech, ale už uvažujeme nad tým, či by sme nemali rokovať o dohode o voľnom obchode.
Viem si dobre predstaviť, že dohoda o voľnom obchode s Japonskom by bola rozumná. Nežiadame však priveľa, ak chceme ešte pred začatím takýchto rokovaní najprv počkať na výsledky aktuálneho nástroja, teda tohto dialógu na vysokej úrovni. Chcem byť v tomto veľmi otvorený a nehovorím to preto, aby som Japonsko obral o možnosť rokovania, ale preto, že by som skutočne rád videl, či Japonsko myslí posilnenie obchodných vzťahov s nami vážne a či skutočne otvára svoje trhy a je tiež otvorené pre naše výrobky.
Veľmi by ma zaujímalo - a vy, pán komisár, ste to, žiaľ, pred chvíľou vôbec nespomenuli -, ako hodláte zapojiť Európsky parlament do vydania mandátu. Mám dojem, že k téme Japonska by sme vedeli povedať veľa. Čo sa týka rokovaní s Indiou, Kanadou a tiež Kóreou, ako Parlament sme sa opakovane kriticky vyjadrovali o skutočnosti, že v rámci rokovaní sa podľa nás stanovili do istej miery nesprávne priority, a preto by bolo veľmi užitočné, ak by ste do tejto veci Parlament veľmi úzko zapojili priamo od vydania mandátu.
Gianluca Susta
Žiadosť Európskej rady o začatie rokovaní s Japonskom o uzavretí dohody o voľnom obchode sa musí posúdiť veľmi starostlivo. Vítame preto opatrný prístup pána komisára k tejto otázke a vyzývame Parlament ako celok, aby nasledoval tento prístup, ktorý podnietil návrh uznesenia našej skupiny.
Nová japonská vláda aspoň slovne prejavila ochotu otvoriť svoj trh, ktorý je jedným z najuzavretejších trhov v rozvinutom svete. Tento kladný postoj je nutné overiť v praxi najmä v súvislosti s 27 necolnými prekážkami, ktoré Európska únia označila ako prekážky, ktoré sa musia znížiť, aby sa mohli začať rokovania s Japonskom a aby sa tieto rokovania mohli stať jednou z priorít našej obchodnej politiky. Sme presvedčení, že zlepšenie týchto vzťahov povedie k väčšej konkurencieschopnosti Európy, lebo Japonsko tvorí 9 % svetového HDP, respektíve viac ako 35 % v spojení s naším HDP.
Dnes však nemôžeme prijať uznesenia, ktoré pre začatie rokovaní o dohode o voľnom obchode nekladú konkrétne, záväzné a overiteľné podmienky, a to skutočnú reciprocitu a náležité posúdenie vplyvu.
Po prvé nás znepokojuje protekcionistická politika Japonska v automobilovom odvetví, pretože medzi vývozom a dovozom je nerovnováha. Po druhé chceme predniesť otázku necolných prekážok. Hovorím o celom rade noriem od opatrení v oblasti zdravia a zdravia rastlín až po technické normy - najmä v odvetví poľnohospodárstva a v automobilovom odvetví -, pravidlá v oblasti vývozných dotácií, colné kontroly a faktory, ktoré umožňujú falšovanie, a tiež trojstranný obchod s Čínou a Kóreou.
Poznámka na záver: žiadame, aby skôr než Európa vyhlási, že je ochotná začať rokovania o uzavretí dohody o voľnom obchode, rozhodne definovala záujmy Spoločenstva, ktoré hodlá chrániť, a špecifikovala oblasti, v ktorých bude od Japonska vyžadovať reciprocitu. Dúfame, že Komisia tieto naše pripomienky zohľadní.
Kristiina Ojuland
v mene skupiny ALDE. - V decembri minulého roka som navštívila Japonsko a jeden z problémov, o ktorom opakovane hovorili japonskí predstavitelia, bol pomalý pokrok v obchodných rokovaniach medzi Európskou úniou a Japonskom. Všetci vieme, že na rozdiel od niektorých iných partnerov EÚ na Ďalekom východe zastávame s Japonskom rovnaké hodnoty v oblasti demokracie, ľudských práv a liberálneho trhového hospodárstva, vďaka čomu je Japonsko pre Európsku úniu prirodzenejším partnerom.
Na 19. samite EÚ a Japonska, ktorý sa konal v apríli minulého roka, sa dohodlo na vytvorení spoločnej skupiny na vysokej úrovni, ktorá má analyzovať doterajší pokrok vo vzťahoch medzi EÚ a Japonskom a vypracovať návrhy na zefektívnenie našich súčasných činností. V rámci spoločnej skupiny na vysokej úrovni sa zdôrazňovalo aj to, aké dôležité je pokračovať v práci na otázkach necolných prekážok, a ja dúfam, že tieto dohody sa čo najskôr uvedú do praxe.
Chcela by som podporiť včasné a konkrétne kroky na zmiernenie necolných prekážok, aby mohlo dôjsť k liberalizácii obchodných vzťahov medzi EÚ a Japonskom. Obidvom trhom by veľmi prospel pokrok v obchodných vzťahoch medzi EÚ a Japonskom - predovšetkým v oblasti inovácií a technológií. Uvítala by som aj ďalšiu spoluprácu v záležitostiach týkajúcich sa počítačovej bezpečnosti.
Dúfam, že sa nám podarí zlepšiť obchodné vzťahy s Japonskom, a teším sa na ďalší pokrok v týchto vzťahoch.
Keith Taylor
v mene skupiny Verts/ALE. - Je celkom vhodné, aby sme prehodnotili obchodné dohody, ktoré máme s inými krajinami, a je celkom pochopiteľné, že Japonsko vzhľadom na nedávnu dohodu o voľnom obchode s Kóreou vníma dohodu o voľnom obchode (DVO) ako mimoriadne atraktívnu.
V uznesení Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu a skupiny Európskych konzervatívcov a reformistov je veľa vecí, ktoré môžeme podporiť, ale myslím si, že robia chybu, keď "rozhodne podporujú" dohodu o voľnom obchode. To je priamy citát z odseku 2. Myslím si, že je predčasné podporovať DVO, keď nemáme posúdenie jej vplyvu na životné prostredie a posúdenie jej sociálnych dôsledkov. Odpoveď predpovedajú skôr, než zistia dôsledky, ktoré prinesie vykonanie riešenia. Mnohí ľudia sa vyjadrovali k necolným prekážkam a k práci, ktorú má skupina na vysokej úrovni ešte vykonať. Myslím si, že potrebujeme pozitívny krok vpred.
Keď si uvedomíme význam Japonska ako obchodného partnera - jeho bilaterálny obchod s EÚ dosahuje 120 miliárd EUR ročne a EÚ je tretím najväčším obchodným partnerom Japonska a druhým najväčším investorom v Japonsku -, myslím si, že uznáme, že každá bilaterálna dohoda môže potenciálne ohroziť multilaterálne dohody so zvyškom sveta a najmä s rozvojovými krajinami. Preto si myslím, že je potrebné prehodnotiť dôraznú bezpodmienečnú podporu DVO.
Na záver by som chcel povedať, že hoci s Japonskom úprimne súcitíme, budúce obchodné politiky sa jednoducho nemôžu zakladať na tom, koho posledne postihla prírodná katastrofa.
Helmut Scholz
Na samite medzi Európskou úniou a Japonskom, ktorý sa bude konať koncom tohto mesiaca, by mala byť stredobodom pozornosti len jedna téma: katastrofa zapríčinená zemetraseniami, cunami a pretrvávajúcou rádioaktívnou kontamináciou, ktorá otriasla ľuďmi v Japonsku, a konkrétna úloha, ktorú môžu zohrať EÚ, jej členské štáty a jednotliví občania v rámci pomoci pri riešení následných problémov v krátkodobom, strednodobom a dlhodobom horizonte. Preto by som chcel ľuďom v Japonsku ešte raz vyjadriť hlbokú sústrasť.
Musíme im okamžite ponúknuť partnerstvo a pomoc pri zvládnutí tejto katastrofy, a to najmä vzhľadom na rozpravu, ktorú sme práve viedli o Pakistane. Samit musí priniesť konkrétne rozhodnutia predovšetkým v súvislosti so spoluprácou pri vyprázdňovaní kontaminovaných oblastí a v spoločnom výskume a vývoji v oblasti obnoviteľnej energie.
Možný rozvoj našich obchodných vzťahov a hospodárskej spolupráce prostredníctvom zodpovedajúcej dohody by nemal byť len reakciou na jadrovú haváriu. Z tohto dôvodu by sa rokovania nemali začať príliš skoro, ale mali by sa náležite preskúmať, pričom osobitná pozornosť by sa mala venovať odlišným tradíciám a životnému štýlu.
Vzhľadom na veľkosť a silu týchto dvoch hospodárstiev si uzavretie komplexnej bilaterálnej obchodnej dohody vyžaduje mimoriadnu obozretnosť. Diskutovalo sa o mnohých otázkach vrátane práv duševného vlastníctva a verejného obstarávania a investičný kapitál zúžil rozsah politických krokov na obidvoch stranách. Preto sú vo vzťahu k príslušným kapitolám a aspektom akejkoľvek spolupráce v oblasti hospodárskej a obchodnej politiky, ktorá sa v budúcnosti uzavrie medzi 27 členskými štátmi EÚ a Japonskom, potrebné posúdenia dlhodobého vplyvu. Z tohto dôvodu je nutné konzultovať s Európskym parlamentom ako spolurozhodovacím orgánom, ako aj so širokou verejnosťou.
William  Dartmouth
v mene skupiny EFD. - Väčšina ľudí vie, ale mnohí nevedia, že krátko potom, ako sa krajina stane členom EÚ, o všetkých jej obchodných dohodách rokuje Komisia a konkrétne komisár EÚ pre obchod. V rámci tohto režimu je potrebné uspokojiť záujmy všetkých 27 členských štátov, čo v praxi, samozrejme, znamená, že uspokojené nebudú.
Z toho vyplýva, že obchodná dohoda, ktorú dohodla EÚ, bude pre jednotlivý členský štát pravdepodobne menej výhodná - a musím povedať, že osobitne pre Spojené kráľovstvo -, než keby ju mohol dohodnúť členský štát sám pre seba.
Toto všetko sa zdôvodňuje tým, že EÚ je veľký obchodný blok a vďaka tomuto vplyvu dokáže vyrokovať obchodnú dohodu, o ktorej by členský štát nemal možnosť rokovať sám. Ale s čím sa tu stretávame? Rokovania o obchodnej dohode EÚ s Japonskom sa ešte ani poriadne nezačali, ako uviedol pán komisár. Medzitým však obchodnú dohodu s Japonskom uzavrelo pomerne malé, ale dynamické švajčiarske hospodárstvo, ktoré má dohodu od roku 2009.
To je ďalší dôkaz toho, že Spojenému kráľovstvu a iným prispievajúcim členským štátom by bolo oveľa lepšie bez byrokratického vynálezu, aký predstavuje Európska únia.
Franz Obermayr
(DE) V roku 2009 dosahovali EÚ a Japonsko spolu viac ako štvrtinu celosvetového hospodárskeho výsledku a predstavovali viac ako 20 % celosvetového obchodu, preto má dobre navrhnutá dohoda o voľnom obchode s Japonskom pre EÚ rozhodujúci význam. Je tu efekt súčinnosti, ktorý sa dá využiť, ako aj spoločné výzvy, aké predstavujú hospodárska súťaž s Čínou a bezpečný prístup k surovinám.
V tejto dohode sú však dôležité aj bilaterálne ochranné doložky. Mám na mysli citlivé hospodárske odvetvia, akými sú automobilové odvetvie, odvetvie elektroniky, letectva a strojárstva. Som si istý, že Japonsko môže byť aj bude spravodlivým a spoľahlivým partnerom.
Bez ohľadu na to, akým dôležitým obchodným partnerom Japonsko môže byť, základom je, že musíme chrániť európskych občanov pred akýmkoľvek rizikom, ktoré by predstavovali rádioaktívne kontaminované výrobky.
Jörg Leichtfried
(DE) Možno sa bude zdať, že svoj prejav v Európskom parlamente začnem nezvyčajným spôsobom, ale musím sa priznať, že si nie som istý, či je teraz ten správny čas na uzavretie obchodnej dohody s Japonskom ani či je takáto dohoda vôbec rozumná.
Moja neistota má tri dôvody. Prvá otázka znie, či v skutočnosti neoslabujeme svoje úsilie o uzavretie multilaterálnej dohody tým, že uzatvárame veľký počet dohôd o zahraničnom obchode s veľmi významnými obchodnými partnermi. Nehrozí nám, že sa príliš zameriame na uzatváranie jednotlivých dohôd, ktoré nám môžu brániť v tom, aby sme sa s náležitým a dostatočným nasadením venovali multilaterálnemu systému?
Po druhé, zatiaľ som nenadobudol pocit, že by nám Japonsko skutočne aspoň spolovice vychádzalo v ústrety v otázkach trhového protekcionizmu a necolných obchodných prekážok. Veci sa už mali uviesť do pohybu, inak hrozí, že celá dohoda bude príliš jednostranná.
Moja tretia otázka znie, aké sú dôsledky. Nehodlám posudzovať, či je to v konečnom dôsledku pre nás dobré alebo zlé. Rád by som však vopred vedel, ako sa budú posudzovať sociálne dôsledky a ako vyzerajú veci z hľadiska životného prostredia alebo trhu práce. Toto sú otázky, ktoré podľa mňa neboli úplne objasnené. Tieto otázky sa určite mali vopred lepšie posúdiť a preskúmať.
Ako poukázali niektorí naši kolegovia poslanci, v prípade, že bude potrebné tieto body objasniť, Komisia by urobila dobre, keby vydanie mandátu konzultovala s Európskym parlamentom. Tým by sme sa vyhli mnohým ťažkostiam, s ktorými sa stretávame pri iných obchodných dohodách, lebo sa o nich s nami nekonzultovalo. Takýto postup by som uvítal pri všetkých budúcich obchodných dohodách.
Reinhard Bütikofer
(DE) Zdá sa, že niektoré skupiny sú si isté tým, že je správne, aby sme sa v súčasnosti snažili o veľmi ambicióznu dohodu o voľnom obchode s Japonskom. Ako ste počuli, naša skupina si tým istá nie je. Ja osobne s týmto stanoviskom veľmi sympatizujem, lebo si myslím, že posilnením obchodnej spolupráce môžeme po katastrofe, ktorá krajinu postihla, pomôcť v Japonsku vytvoriť novú hospodársku dynamiku.
Je tu však niekoľko zásadných otázok, ktorým sa nemožno vyhnúť. Nechcem opakovať, čo sa povedalo o potrebe predvídať následky v bilaterálnej oblasti alebo o tom, že by sme sa mali vyvarovať chyby, ktorou by bolo najprv definovať priority voľného obchodu a potom im prispôsobiť európsku priemyselnú politiku ako závislú premennú, či o tom, že sa musí zohľadniť otázka prispievania k udržateľnosti.
Chcel by som zdôrazniť niečo iné. Som presvedčený, že je potrebné podrobnejšie než doteraz prediskutovať účinky, ktoré by takáto dohoda o voľnom obchode medzi dvoma obrami medzinárodného obchodu mala na celkovú štruktúru svetového obchodu. Keď o dohode o voľnom obchode začnú rokovať dvaja takýto giganti odvetvia obchodu, nejde len o dvojstrannú záležitosť. Až doteraz neexistovali dohody o voľnom obchode medzi dvomi hospodárskymi veľmocami, takže toto by bola prvá. Čo to však znamená? Aké sú strategické vyhliadky? Aké účinky to bude mať?
Nestačí jednoducho povedať, že chceme multilaterálny obchod, a ak ho nedosiahneme, tak sa uspokojíme s bilaterálnym rozmerom voľného obchodu a uvidíme, čo sa stane. Našou povinnosťou je tiež jasne európsku verejnosť upovedomiť o dôsledkoch, a preto je kľúčové, aby bol do vydávania mandátu zapojený Parlament, ako na to vyzývali niekoľkí naši kolegovia poslanci.
George Sabin Cutaş
(RO) Na hospodárstva Európskej únie a Japonska spolu pripadá 35 % svetového HDP. Som presvedčený, že dohoda o voľnom obchode medzi týmito dvomi hospodárskymi veľmocami by mohla priniesť výhody obidvom stranám. V prvom rade je však potrebné odstrániť základné ťažkosti, ktoré prakticky prekážajú vypracovaniu návrhu skutočne obojstranne výhodnej dohody.
Na japonskom trhu sa v súčasnosti uplatňujú prekážky, necolné prekážky, ako už spomínali naši kolegovia poslanci, ktoré obmedzujú prístup pre dovoz, a tým ako celok ovplyvňujú obchodné činnosti a investície. V rámci rokovaní, ktoré Európska komisia uskutočňuje, sa musí snažiť presadzovať transparentnejšiu regulačnú politiku, ktorá európskym spoločnostiam pomôže v plnej miere pochopiť pravidlá obchodovania s japonskými partnermi, a deregulovať prístup k verejnému obstarávaniu. Na záver poviem, že je potrebné vykonať aj štúdiu vplyvu, ktorá preskúma účinky každej dohody, a to predovšetkým v oblasti zraniteľných európskych odvetví, akými sú automobilové odvetvie, odvetvie elektroniky a letectva.
Jaroslav Paška
(SK) Vážená pani predsedajúca, vážený pán komisár, Japonsko zdieľa s Európskou úniou mnoho spoločných záujmov, a to nielen v politických otázkach, ale aj v oblasti ekonomickej a obchodnej spolupráce.
Napriek tomu, že tak Japonsko ako aj Európska únia patria medzi vyspelé ekonomiky, ich obchodná spolupráca zatiaľ neodráža možnosti zodpovedajúce ich hospodárskemu vplyvu. Lepšej obchodnej spolupráci bránia okrem ciel mnohé bariéry, ktoré Japonsko uplatňuje v oblasti normalizácie, prístupu k verejným obstarávaniam či vládnym zákazkám. Som presvedčený, že je naším záujmom zlepšiť obchodnú spoluprácu s Japonskom, musíme sa však usilovať o to, aby naša spolupráca bola korektná, otvorená, vyvážená a prospešná pre obidve strany. Preto chcem vysloviť podporu Európskej komisii pri jej úsilí o dosiahnutie takéhoto cieľa.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Chcel by som sa dotknúť len dvoch bodov. Po prvé vzťahu medzi bilaterálnymi a multilaterálnymi dohodami. Niektorí poslanci vyjadrili myšlienku, že by sme sa mali zamerať skôr na multilaterálne dohody ako na bilaterálne dohody. To robíme. Ako viete, kolo multilaterálnych rokovaní v Dauhe je v úzkych a my sme jediný veľký obchodný blok, ktorý v poslednom čase navrhuje, aby sme sa pokúšali preklenúť rozdiely medzi rozvinutými a rýchlo sa rozvíjajúcimi hospodárstvami vzhľadom na priemyselné odvetvia. Popri veľkej pozornosti, ktorú venujeme mnohostranným aspektom obchodu, by sme však na druhej strane nemali zanedbávať všetky naše bilaterálne vzťahy s dôležitými obchodnými partnermi.
Po druhé, ako sa vyjadrili mnohí z vás, čo sa týka Japonska, ide tu vlastne o to, či bola skôr sliepka alebo vajce. Máme začať rokovania a potom dúfať, že v priebehu rokovaní sa nám podarí vyriešiť necolné prekážky, ktoré platia už veľa rokov, alebo sa máme radšej snažiť zbaviť sa väčšiny necolných prekážok a stanoviť to ako podmienku rokovaní o dohode o voľnom obchode? Myslím si, že do istej miery túto podmienenosť potrebujeme, pretože v súvislosti s Japonskom nie sú skutočným problémom clá. Cieľom je, samozrejme, odstrániť 100 % ciel, ktoré by sa zvyčajne neuplatňovali v rozvojovom alebo rýchlo sa rozvíjajúcom hospodárstve. Skutočný problém sa týka necolných prekážok. Navrhli sme zoznam 27 necolných prekážok, ktoré považujeme pre náš obchodný vzťah za kľúčové, ale len v troch z 27 prípadov už máme na stole riešenie, ktoré sa zdá byť prijateľné.
Japonci tvrdia, že majú riešenia aj vo všetkých ostatných bodoch, my však v návrhoch, ktoré nám predkladajú, riešenie nevidíme.
Preto sme presvedčení, že musíme vymedziť rozsah, aby sme vedeli, o čom hovoríme. Dúfam, že v rámci vymedzovania rozsahu sa nám podarí odstrániť niekoľko necolných prekážok a že sa tým vytvorí dobrá atmosféra, ktorá nám umožní prejsť k samotnému rokovaniu o voľnom obchode s Japonskom. Takto to vidíme my. Vidíme to, aspoň čiastočne, ako podmienku, ktorej by sme sa mali držať.
Predsedajúca
Dostala som štyri návrhy uznesenia predložené v súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční v stredu 11. mája 2011.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Artur Zasada
Myslím si, že zblíženie v oblasti letectva vytvorí pre európske a japonské hospodárstvo obrovské príležitosti. Európske letecké odvetvie je už dlho hlavným dodávateľom civilnej a vojenskej technológie na medzinárodný trh. Aj Japonsko vykonáva výskum moderných riešení pre všeobecnú leteckú dopravu, ako aj pre prepravu osôb a nákladu. Odhaduje sa, že letecká preprava osôb a tovaru sa v priebehu nastávajúcich desaťročí stane jedným z najrýchlejšie rastúcich odvetví. Je pravda, že už máme príklady spolupráce medzi partnermi z Európskej únie a Japonska vrátane helikoptéry EC 145, ktorú spoločne navrhli spoločnosti Eurocopter a Kawasaki, ale potenciál spolupráce by podľa môjho názoru mohol byť oveľa väčší. Žiadam, aby sa urobili kroky na urýchlenú spoluprácu Európy a Japonska v leteckom odvetví, a to na úrovni spoločností aj vo výskumných a vývojových centrách.
