Zníženie emisií skleníkových plynov a riziko úniku uhlíka (stručná prezentácia) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pána Eickhouta v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín o analýze možností znížiť emisie skleníkových plynov o viac ako 20 % a o posúdení rizika úniku uhlíka.
Bas Eickhout
spravodajca. - Ak si poslanci prezrú svoje e-maily, všetky žiadosti od lobistov a priemyslu a všetky za a proti v oblasti klímy, môžu dôjsť k záveru, že klíma sa celkom jednoznačne vrátila na politický program.
To je veľmi dobré, lebo klíma vždy bola na vedeckom programe. Ak sa pozriete na to, ako sa veda medzičasom vyvíjala, argumenty za silnejšie politiky v oblasti klímy silnejú každým dňom. Na politickej scéne bolo však po Kodani a Kankúne dosť ticho, pokiaľ ide o klímu. Teraz je jednoznačne znova na politickom programe.
To je pozitívne. Veľmi dôležité však je, že medzičasom sa diskusia o klíme zmenila. Táto diskusia nie je už len o klíme. Je čoraz viac o hospodárstve, je to diskusia o hospodárskych argumentoch. Pozrite sa, ako nové priemyselné odvetvia závisia od politík v oblasti klímy - vyžadujú ambicióznejšie politiky v oblasti klímy. Alebo sa pozrite na našu závislosť od ropy a situáciu v severnej Afrike: diskusia o závislosti od ropy je čoraz dôležitejšia pre hospodársku situáciu v EÚ.
Ale vezmite si aj všetky listy z priemyselných odvetví, ktoré skutočne lobujú za to, aby sa emisie znížili až o 30 %, lebo je to v ich záujme; ak zvýšime naše ambície v oblasti klímy, pomôžeme ich ziskom. Jasne to nasvedčuje tomu, že v diskusii o politikách v oblasti klímy došlo k zásadnému posunu. To je veľmi dôležité. Nie je to hospodárstvo proti ekológii; je to hospodárstvo a ekológia. To je rozhodujúce.
Takže čo sa uvádza v správe? Samozrejme, žiadame Komisiu, aby predložila návrh na zníženie emisií o 25 % v EÚ. Je to veľmi dôležité, lebo ide o spôsob, ako sa stať menej závislými od ropy, spôsob, ako využívať súvisiace výhody, ktoré to prinesie v oblasti zdravia, a spôsob, ako skutočne využiť potenciál úspor energie. Úspory energie sú teda mimoriadne významnou časťou správy, lebo ak dosiahneme ciele úspor energie, budeme už na ceste k dosiahnutiu podielu 25 % v EÚ.
V správe žiadame o celkové zníženie o 30 %, takže o 25 % v EÚ, ale o 30 % v celkovom meradle. Na trhu je ešte vždy veľa vyrovnávacích mechanizmov, takže ak máme 25 % v EÚ, hovoríme o 30 % v celkovom meradle. To aj trochu obmedzuje úlohu vyrovnávacích mechanizmov, ktoré sú tiež súčasťou diskusie, aj to sa uvádza v správe.
Táto diskusia je aj o úprave systému obchodovania s emisiami. Dovoľte mi vyjadriť sa jasne. Ak zvyšujeme ambície v oblasti klímy prostredníctvom úspor energie a urobíme len niečo vo vzťahu k úsporám energie, cena uhlíka klesne; v štúdiách sa odhaduje, že na 15 až 0 EUR za tonu uhlíka. Takže musíme urobiť niečo aj so systémom obchodovania s emisiami, aby sme zabezpečili, že budeme mať správnu cenu a že skutočne budeme mať stimuly na prechod na ekologické technológie.
Zajtrajšie hlasovanie bude pre budúce hospodárstvo, pre ekologické hospodárstvo rozhodujúce. Naliehavo vyzývam Komisiu, aby nadviazala na žiadosť, ktorú zajtra ako Parlament predložíme, a predložila legislatívny návrh. Rada koná, Parlament predloží svoje stanovisko zajtra a potom bude na Komisii, aby predložila návrh. Keď diskutujeme o legislatívnom návrhu, vieme, že v Rade ho už nebude vetovať žiadna krajina.
V Parlamente budeme mať väčšinu, ako zajtra uvidíme, a v Rade tiež, takže budeme môcť skutočne zvýšiť naše ambície v oblasti klímy a zabezpečiť, že skutočným budúcim hospodárstvom bude ekologické hospodárstvo.
Jo Leinen
(DE) Skupina progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente podporuje správu pána Eickhouta, lebo táto správa vysiela z vnútorného aj vonkajšieho hľadiska silný signál, že sa nevzdávame, pokiaľ ide o boj proti zmene klímy. Je to vnútorný signál, že berieme vážne sľub, ktorý bol daný v rámci klimatického balíka v roku 2008 a ktorý sa týka 20 % obnoviteľnej energie a 20 % úspor energie. Pán Oettinger, dnes ste nám predložili návrh a nás čaká veľa práce. Obidve tieto opatrenia budú mať spolu za následok zníženie emisií CO2 o 25 % v rámci EÚ. Kto by mohol byť proti tomu? Nie je to možné, lebo ide o legislatívny balík, ktorý sme prijali. Okrem toho máme zodpovednosť voči zvyšku sveta. Navyše musíme dosiahnuť úroveň 5 % mechanizmov čistého rozvoja (CDM). To je dohromady 30 %. Dúfam, že sa toto číslo nezníži. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh k odseku 3 by zničil celú správu. Ak bude tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh schválený, zajtra budeme hlasovať proti tejto správe. Dúfam, že k tomu nedôjde, lebo musíme vyslať silný signál.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Mám dojem, že sa zaoberáme novým druhom šialenstva a novým svetským náboženstvom v Európe. Na žiadnom vedeckom základe nebolo dokázané, že ľudia majú rozhodujúci podiel na zvýšených emisiách oxidu uhličitého do atmosféry. Klímu ovplyvňujú cykly trvajúce niekoľko storočí. Výskumníci ako profesor Jaworowski, vynikajúci výskumník klímy z Poľska, zverejnili odborné stanoviská k týmto otázkam.
Prečo sa Grónsko volá tak, ako sa volá, a pritom je v súčasnosti celé zamrznuté? Odpoveď je, že kedysi bolo zeleným ostrovom, ale klíma sa zmenila nezávisle od ľudskej činnosti. Preto sa musíme postaviť proti tomuto novému svetskému náboženstvu a šialenstvu, ktoré spochybňuje, či vôbec malo nejaký zmysel, že krajiny ako Poľsko vstúpili do Európskej únie, keďže napríklad Poľsko by bolo nútené vynaložiť omnoho viac peňazí na znižovanie emisií CO2, než aké boli doteraz jeho čisté príjmy z politiky súdržnosti. Ak je zníženie emisií CO2 o 20 % nezmyselné, tak zníženie o 30 % je ešte nezmyselnejšie. Preto budem hlasovať proti.
Paul Rübig
(DE) Domnievam sa, že aj Fukušima zmenila svet, pokiaľ ide o emisie CO2. Ide jednoducho o to, aby sme si zabezpečili spoľahlivé dodávky energie. Budeme musieť doplniť alebo nahradiť jadrovú energiu zemným plynom a uhlím. Spaľovanie zemného plynu a uhlia bude mať, samozrejme, za následok emisie CO2. Preto je úroveň 20 %, ktorú sme si sami v súčasnosti stanovili, veľmi vysoká. Malo by nás tešiť, že máme rezervu vo forme energetickej účinnosti, lebo táto rezerva nám umožní podporiť nové formy energie, ktoré potrebujeme, ak chceme nahradiť jadrovú energiu. Zemný plyn a uhlie budú zohrávať významnú úlohu pri nahrádzaní jadrovej energie. Domnievam sa, že odborové zväzy a zamestnávateľov vážne znepokojuje, že v dôsledku politík v oblasti CO2 sa pracovné miesta presunú mimo Európy a že celý priemysel so surovinami, či už zahŕňa oceľ, hliník, alebo papier, odíde z Európy, ak uplatníme príliš prísne nariadenia. Chcel by som všetkých varovať, že v tejto oblasti príliš rýchlo presadzujeme zmeny. Naše politiky musia byť životaschopné a realistické.
Jaroslav Paška
(SK) Chcel by som vo svojom vystúpení upozorniť na stanovisko výboru pre priemysel, ktorý v bode 3 stanoviska poukazuje na skutočnosť, že súčasné ustanovenia politiky Európskej komisie v oblasti zmeny klímy vedú k premiestňovaniu výroby z Európy, a obávam sa, že najbližšie navýšenie cien emisií oxidu uhličitého by túto tendenciu mohlo ešte viac zvýrazniť.
Súčasne upozorňuje na to, že aktuálne zníženie produkcií emisií v Európe nie je možné interpretovať ako signál, že Európska únia je na ceste k dosiahnutiu cieľa znižovania emisií. Skôr to treba hodnotiť ako dôsledok zníženia priemyselnej produkcie a premiestňovanie výroby z Európy, v dôsledku čoho v Európe rastie nezamestnanosť. Preto som presvedčený, že cesta k zníženiu emisií skleníkových plynov vedie cez dôslednejšie presadzovanie inovácií nových zelených technológií, aby sme potrebu ochrany ovzdušia neriešili len administratívnymi a finančnými nástrojmi, ale skôr podporou výskumu a uplatnenia nových technológií do reálneho života.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Európska stratégia v oblasti energie a klímy musí skombinovať hospodársku konkurencieschopnosť s energetickou bezpečnosťou a otázkami životného prostredia. Účelom zníženia emisií skleníkových plynov o viac ako 20 % musí byť zosúladenie týchto cieľov. Súhlasím so znížením o 20 % až 25 % s tým, že tých zvyšných 5 % zodpovedá zvýšeniu energetickej účinnosti.
Je však nevyhnutné nájsť riešenia, ktorými udržíme konkurencieschopnosť európskeho priemyslu. V tomto ohľade ma teší, že po prvýkrát došlo v Parlamente k širokému konsenzu, pokiaľ ide o zahrnutie sektorového prístupu. Tento prístup zabezpečí, že cieľ zníženia emisií skleníkových plynov stanovený pre konkrétnu krajinu bude v súlade s celistvým, celosvetovým prístupom ku každému priemyselnému odvetviu, a tak zabránime úniku uhlíka.
Zbigniew Ziobro
(PL) Verejnosť od nás ako od politikov očakáva, že budeme pragmatickí, racionálni a účinní pri všetkých našich opatreniach. Daňoví poplatníci nám môžu odpustiť veľa vecí, ale neodpustia nám, ak minieme ich peniaze a nebudeme schopní ukázať, na čo sme ich minuli. Keď hovoríme o globálnom otepľovaní, mali by sme k nemu pristupovať ako k racionálnemu projektu. Nechajme na chvíľu bokom otázky vzťahujúce sa na legitímnosť alebo čokoľvek týkajúce sa tejto teórie, ktoré vytvorili základ našich politických rozhodnutí v tejto oblasti. Vieme, že veda sa spochybňuje, ale tieto pochybnosti nechceme riešiť tu.
Rád by som však zdôraznil, že charakteristickým znakom skleníkových plynov je, že nepoznajú hranice. Ak aj Európska únia prijme najprísnejšie možné obmedzenia emisií skleníkových plynov, výsledok bude rovnaký, pokiaľ Čína, India a ďalšie rozvojové krajiny neprijmú v tom istom čase rovnaké obmedzenia. Okrem toho, že to bude mať vplyv na vrecká európskych daňových poplatníkov, stúpne miera nezamestnanosti, ak sa obmedzí výroba, a pracovné miesta sa presunú za hranice Európskej únie.
Vzhľadom na to by sme mali konať racionálne, ak vôbec máme konať v tejto veci, takže by sme mali k tejto otázke pristupovať ako k celosvetovému procesu, lebo iba vtedy bude mať naše konanie účinok. Ak je pravda, že mesačný podiel emisií skleníkových plynov v Číne zodpovedá ročnému zníženiu o 20 % v Európe, tak to hovorí veľa.
Elena Băsescu
(RO) Na úvod by som rada zablahoželala pánovi Eickhoutovi k príprave tejto správy.
Zníženie emisií skleníkových plynov v Európe považujem za zásadné na základe záverov samitu v Kankúne. To znamená, že EÚ si musí ponechať úlohu svetového lídra v oblasti ochrany životného prostredia. Preto musí reformovať uplatňovanie svojej ekologickej politiky. Chcela by som zdôrazniť, aké dôležité je preskúmať mechanizmy monitorovania emisií, ako aj potrebu zohľadniť ich v celom rozpočte.
Okrem toho by bolo užitočné zlepšiť aktuálny systém obchodovania s emisiami v EÚ. Vzhľadom na to bolo predložené odporúčanie rozšíriť rozsah pôsobnosti tohto systému aj na zariadenia mimo priemyslu.
Musím zdôrazniť vplyv európskej politiky v oblasti životného prostredia na dlhodobé investície do foriem ekologickej technológie.
Günther Oettinger
Vážení poslanci, pani Hedegaardová ma požiadala, aby som vás od nej pozdravil. Dnes večer tu z naliehavých dôvodov nemôže byť, preto ma požiadala, aby som v jej mene a v mene Komisie vyslovil niekoľko poznámok.
Chcel by som poďakovať Parlamentu, všetkým jeho poslancom a spravodajcovi za túto významnú a ďalekosiahlu správu.
Naďalej pripisujeme veľký význam cieľu obmedzenia globálneho otepľovania na 2°C. Preto sme stanovili krátkodobé a strednodobé ciele na rok 2020 a dlhodobú stratégiu do roku 2050. Je jasné, že musíme analyzovať aj prechodné fázy v čase medzi rokom 2020 a rokom 2050 a definovať dodatočné prechodné ciele.
Minulý rok stanovila EÚ cieľ zníženia emisií skleníkových plynov o 20 % v priebehu ďalších deviatich rokov. K tomu došlo takmer pred rokom v Parlamente a predtým aj v Komisii a Rade. Vzhľadom na technické možnosti, hospodárske účinky a finančné zmeny sú, samozrejme, argumenty za ambicióznejšie ciele. Cieľ zníženia o 20 % sme však stanovili ani nie pred rokom. Nemyslím si, že údaje, na ktorých sa zakladalo naše rozhodnutie, sa medzičasom zmenili. Povedali sme, že Európa zníži emisie o 30 %, ak budú ďalšie významné regióny sveta pripravené pristúpiť k záväzným dohodám, lebo klíma je celosvetovou otázkou. Domnievame sa, že ešte vždy sú príležitosti na uplatnenie záväzných alebo čiastkových dohôd. Preto je stanovené zníženie o 20 % v prípade samotnej Európy a o 30 %, ak budeme mať partnerov, inými slovami, USA alebo Čínu. Domnievam sa, že ide o vážnu, ďalekosiahlu a spravodlivú ponuku.
V priebehu minulého roka Komisia diskutovala o oznámení, ktoré zdôrazňuje možnosti znížiť emisie skleníkových plynov o viac ako 20 % v súlade so závermi, inými slovami znížiť tieto emisie o 30 %, a toto oznámenie aj prijala. Okrem toho zvažuje, či je tento cieľ z technického a hospodárskeho hľadiska dosiahnuteľný a či bude mať vplyv na náklady, hoci predpokladáme, že náklady budú nižšie v porovnaní s predchádzajúcimi odhadmi. Domnievame sa, že zásada spoľahlivého plánovania by mala byť v súčasnosti prioritou. To znamená, že priemysel, hospodárstvo a súkromné osoby majú mať možnosť bezpečne si robiť plány do budúcnosti na základe cieľov, ktoré sme prijali minulý rok demokratickou väčšinou, t. j. 20 % v prípade samotnej EÚ a 30 %, ak budú ďalší relevantní partneri pripravení podpísať záväzné dohody.
S cieľom ukázať, že ak k zníženiu emisií CO2 o 20 % pridáme energetickú účinnosť, potom by bolo automaticky možných 25 %, bol použitý automatický mechanizmus. Rád by som vám však pripomenul, že Parlament zároveň a na základe tých istých údajov diskutuje o číslach 20, 20, 20 na určité roky. Nehovorilo sa o tom, že posledné zníženie o 20 % automaticky zmení druhé zníženie o 20 % na 25 % len preto, že bolo prijaté neskôr a teraz sa ním zaoberá Komisia. To by nebolo v súlade s pôvodnými cieľmi. Vo vystúpeniach v rokoch 2007 alebo 2009 sa o tom nikdy nehovorilo. Ide o novú myšlienku, ktorá je otvorená diskusii. Nesúhlasím však s automatickým mechanizmom. Ak by sme my v Komisii a v Európskej únii brali energetickú účinnosť vážnejšie už skôr, otázka automatického mechanizmu by sa pravdepodobne neobjavila.
Je tu aj otázka vyváženia záujmov hospodárstva a životného prostredia. Domnievam sa, že inovácia, a to najmä v oblasti životného prostredia, ponúka významné príležitosti pre inžinierov a technikov na pridanie hodnoty rôznymi spôsobmi, a tým aj na tvorbu pracovných miest. Naším cieľom musí byť zabezpečiť, aby sa tieto nové pracovné miesta v oblasti energie a klímy vytvárali v Európe. Na druhej strane musíme zabezpečiť, aby sme neprišli o žiadne zásadné pracovné miesta. Čo tým myslím? To, že svet by nemal produkovať viac hliníka a ocele, než potrebuje. Množstvo ocele, hliníka a medi, ktoré je potrebné v Európe a vo zvyšku sveta, by sa malo, pokiaľ možno, vyrábať tu v Európe, aspoň to, ktoré sa tu v súčasnosti vyrába. Je prijateľné presunúť výrobu ocele, hliníka a medi alebo jej zabrániť, pokiaľ je to možné. Množstvo ocele, hliníka a medi, ktoré je potrebné v Európe a vo zvyšku sveta, by sa malo, pokiaľ možno, vyrábať tu v Európe, ktorá by tak konkurovala iným lokalitám. Domnievame sa, že by bolo nesprávne presunúť výrobu zámerne.
Preto musíme pri vyvažovaní týchto záujmov v budúcnosti naďalej zvažovať, či sú ciele ďalšieho zníženia emisií CO2 realizovateľné, či pomôžu udržať pracovné miesta v "starých priemyselných odvetviach" a či môžeme zabrániť tomu, aby sa tieto pracovné miesta presunuli niekam inam. Jedno je isté. Uprednostnil by som, ak by pracovné miesta v oceliarskom priemysle a oceliarskej výrobe zostali v Európe so znížením emisií CO2 o 20 %, než aby sa presunuli do Brazílie, Malajzie alebo Ameriky, kde by úrovne emisií CO2 boli 100 %. Potom by sme vkladali peniaze do zlého riešenia. Je lepšie znížiť emisie o 20 % a zachovať pracovné miesta, pridanú hodnotu a daňové výnosy, než prísť o pracovné miesta, mať čisté svedomie v Európe a 100 % emisie v Amerike a Ázii, kam by sa pracovné miesta a daňové výnosy presunuli. Tento prístup je veľmi pragmatický, ale aj tak berie ohľad na životné prostredie a hospodárstvo. Vyzývate Komisiu, aby predložila ďalekosiahlejšie návrhy v jednotlivých oblastiach. Vašim požiadavkám s radosťou vyhovieme. Spoliehame sa na to, že iné vlády na celom svete urobia pokrok na iných celosvetových konferenciách aj po voľbách v USA, ktoré sa budú konať tento rok neskoro v jeseni.
Napokon by som rád vyzval Parlament, aby nás naďalej podporoval svojimi odbornými príspevkami a aby nám kládol primerané požiadavky. Veríme, že Európska únia sa uberá správnym smerom, a prostredníctvom kontroly a transparentnosti chceme zabezpečiť dosiahnutie cieľa zníženia emisií o 20 % a to, aby sa v Európe nič nepokazilo. Na jeseň vám predložíme naše úvahy týkajúce sa preskúmania systému obchodovania s emisiami (ETS). Ako sme dnes sľúbili v rámci návrhu o energetickej účinnosti, predložíme správu o tom, či zvýšenie účinnosti povedie k významnej zmene na trhu s CO2. Ak to bude potrebné, budeme musieť preskúmať, či budú nejaké nedostatky, a to s cieľom zabezpečiť, aby bolo obchodovanie s emisiami aj naďalej účinným nástrojom znižovania emisií CO2 v rámci trhového hospodárstva.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 23. júna 2011.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Sergio Berlato
Využívam túto príležitosť, aby som vyjadril nesúhlas s jednostranným zvýšením európskeho cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o viac ako 20 % do roku 2020, a to vzhľadom na to, že chýba globálna dohoda o klíme, ktorú by podpísali všetci veľkí producenti emisií. V skutočnosti by sme nemali zabúdať, že Európska únia je ešte vždy jediným miestom na svete, ktoré prijalo právne záväzné ciele zníženia emisií. Bezprostredný následok toho je, že európsky priemysel je vystavený silnej konkurencii globálnych konkurentov, ktorí nie sú viazaní rovnakými obmedzeniami. Podľa mňa by preto prioritou Únie malo byť v prvom rade dosiahnuť ciele 20 - 20 - 20, ktoré sú stanovené v klimatickom a energetickom balíku a ktoré sú samé osebe veľmi ambiciózne. Je to jediný spôsob, ako pre Úniu definovať politiku v oblasti životného prostredia, ktorá umožní európskym podnikom zostať konkurencieschopnými na globálnej úrovni s cieľom udržať hospodársky rast a najmä tvorbu pracovných miest. Na záver chcem povedať, že mám rovnaké obavy ako zástupcovia talianskeho priemyslu, ktorí sa vyjadrili, že priemysel nie je v súčasnosti v postavení prijať ambicióznejšie záväzky ako tie, ktoré už stanovila Európska rada a potvrdila Komisia v rámci smernice o obchodovaní s emisiami.
Elisabetta Gardini
Plán Komisie prejsť v roku 2050 ku konkurencieschopnému nízkouhlíkovému hospodárstvu naznačuje, že dosiahnutie cieľa 20 % energetickej účinnosti by automaticky viedlo k zníženiu emisií o 25 %, pričom aktuálny legislatívny rámec by sa vôbec nezmenil. Bez medzinárodnej dohody by mohlo jednostranné zvýšenie cieľa zníženia emisií ohroziť konkurencieschopnosť nášho priemyslu, ako aj rast pracovných miest v Európskej únii. Namiesto toho by sme mali zvoliť cestu úspor energie a obnoviteľných zdrojov. V tomto ohľade podporujem pána komisára Oettingera, pokiaľ ide o nový návrh o energetickej účinnosti, ktorý určite prinesie úspory jednotlivcom a podnikom, a to tak, že im pomôže riadiť vlastnú spotrebu. Pri diskusii o budúcich politikách EÚ v oblasti klímy okrem toho nemôžeme vynechať z rovnice nový európsky a medzinárodný energetický scenár, ktorý vznikol po povstaniach v severnej Afrike a po jadrovej kríze. Tieto činitele budú mať významný vplyv na náklady na energiu v strednodobom horizonte a my budeme musieť posúdiť ich následky na súčasnú európsku stratégiu v oblasti životného prostredia. Postačí, keď poviem, že upustenie od jadrovej energie prinúti Nemecko využívať viac fosílnych palív, a tak sa zvýšia jeho úrovne emisií skleníkových plynov. Preto musíme preorientovať naše politiky v oblasti životného prostredia tak, aby vytvorili tak potrebnú konvergenciu s našimi politikami v oblasti energie, a nechať tradičné sektorové prístupy za sebou.
Adam Gierek
Hospodárstva niektorých členských štátov EÚ vrátane našej krajiny Poľska už teraz trpia škodlivými účinkami svojvoľne uplatneného klimatického a energetického balíka, ktorý sa použil ako nástroj na zavedenie politického cieľa 3 x 20. Tento politický cieľ sa však tiež často skresľuje: ľudia hovoria o znížení spotreby energie o 20 %, ale skutočný cieľ je zvýšenie energetickej účinnosti o 20 %, čo nie je to isté. Výraz "účinnosť" sa v dokumentoch EÚ často nesprávne používa z dôvodu nepochopenia výrazu "energetická účinnosť" a spôsobov jej posudzovania. Inými slovami ide o to, či hovoríme o hrubej národnej účinnosti, teda účinnosti na obyvateľa, alebo o účinnosti premeny, napríklad o premene primárnej energie na užitočnú prácu. Ak budeme klásť dôraz na zvyšovanie účinnosti namiesto na obmedzenie spotreby, prioritou sa stanú technologické inovácie, čo bude naša výhoda. Takéto inovácie by mali mať najväčší potenciál obmedzenia emisií, a to dokonca o viac ako o stanovených 20 %.
Členské štáty by mali mať právo vyberať si, pokiaľ ide o spôsoby a harmonogramy obmedzovania emisií, a to najmä prostredníctvom zvýšenej účinnosti. V prípade Poľska sa to vzťahuje najmä na obrovský potenciál, ktorý predstavuje v prvom rade technické zhodnotenie čo najväčšieho počtu nových a starých budov z hľadiska tepelnej účinnosti a v druhom rade plošné nahrádzanie starých teplární na vykurovanie obytných budov modernými elektroteplárňami. Klimatický a energetický balík treba preskúmať s cieľom zabezpečiť, aby sa členské štáty lepšie prispôsobili znižovaniu emisií.
Jolanta Emilia Hibner
Zmena klímy predstavuje pre medzinárodné spoločenstvo vážny problém. Predložené výsledky nasvedčujú tomu, že Európa uplatňuje účinnú politiku v oblasti klímy. Bolo by nesprávne, ak by EÚ stanovila nové jednostranné ciele, keďže na globálnej úrovni neexistujú žiadne nariadenia, ktoré by obsahovali záväzné ciele zníženia emisií. Poľsko je znepokojené návrhom pána spravodajcu Eickhouta týkajúcim sa mnohých otázok, ktoré by mohli predstavovať hrozbu pre európske hospodárstvo. Stanovenie ďalšieho zníženia emisií o 20 % až 30 % môže spôsobiť veľa škôd, pokiaľ ide o zmenu klímy. Ak budú výrobné náklady v Európe príliš vysoké, celosvetové množstvo emisií stúpne z dôvodu intenzívnejšieho dovozu výrobkov z krajín s nízkou účinnosťou z hľadiska emisií.
Európsky priemysel ukázal, že sa môžeme spoľahnúť na jeho záväzok hľadať inovačné riešenia, ktoré pomôžu v boji proti zmene klímy. Prevratné úspechy budú možné len na základe dobre naplánovaných dlhodobých investícií.
Vzhľadom na veľmi vysokú úroveň spotreby uhlia v poľskom sektore energetiky bude poľský priemysel od roku 2013 nútený znášať omnoho vyššie náklady než jeho európski konkurenti, vyplývajúce zo systému obchodovania s emisiami (ETS). To môže mať za následok obrovské problémy z hľadiska dosiahnutia pôvodného cieľa zníženia emisií a súbežného zachovania finančnej likvidity. Zvýšenie cieľa zníženia emisií o ďalších 5 % alebo 10 % spôsobí pád mnohých poľských spoločností, čo nemôžeme dopustiť.
Ian Hudghton
písomne. - Keď naša krajina Škótsko schválila v roku 2009 zákon o zmene klímy, vyzvala na zníženie emisií o 42 % do roku 2020. Tieto ciele sú ambiciózne, ale považujeme ich za nevyhnutnú súčasť nášho boja proti zmene klímy. Náš pán kolega Eickhout zdôraznil veľa výhod, ktoré ambicióznejšie ciele prinesú Európskej únii, a ťahy v tomto Parlamente smerujúce k zmierneniu našich ambícií odmietnu občania Európy.
Jaromír Kohlíček
V pôvodnom znení tejto správy sa nachádza obrovské množstvo amatérskeho nadšenia a trochu nerealistický pokus ignorovať realitu dnešných dodávok elektriny, ako aj zoznam túžobných prianí. Občania EÚ pravdepodobne zatlieskajú odvážnym plánom zníženia emisií o 80 % až 95 % do roku 2050. Keď však pôjdeme do detailov, tento plán by sa vo svojej súčasnej podobe mal zakladať na celkom realistických príležitostiach, ktoré ponúkajú súčasné zdroje energie. Je nemožné, aby sme uhlie a zemný plyn prestali využívať zo dňa na deň, a v členských štátoch EÚ sa, mimochodom, v posledných rokoch značne zintenzívnilo využívanie zemného plynu. V súvislosti s hystériou, ktorá vypukla po zemetrasení v Japonsku, a problémami týkajúcimi sa reaktora elektrárne vo Fukušime sa občania niektorých členských štátov EÚ rozhodli odstúpiť od jadrovej energie v relatívne krátkom čase, hoci ešte vždy niet žiadnych náznakov, že by išlo o rozšírený problém. Ak sa mám vyjadriť konkrétne, vidíme, že EÚ nemá žiadne vedenia, ktoré by mohli preniesť dostatočné množstvo elektrickej energie zo severu na juh alebo z východu na západ. Je všeobecne známe, že vietor nefúka ustavične, dokonca ani v severnom Nemecku, a solárne články, ktorých účinnosť je v súčasnosti asi 11 %, môžu premieňať na elektrický prúd len tú slnečnú energiu, ktorá dopadne priamo na ne. Výkon solárnych elektrární je preto v priebehu dňa a počas roka značne premenlivý. Podporujem závery uvedené v správe Konfederatívnej skupiny Európskej zjednotenej ľavice - Nordickej zelenej ľavice, ale nevyhnutne musí za nimi nasledovať podrobná analýza plánov.
Eija-Riitta Korhola
Európsku politiku v oblasti klímy a energie charakterizuje množstvo iracionálnych riešení. Vytvorili sme systém obchodovania s emisiami, ktorý umelo zvyšuje ceny za elektrickú energiu a náklady, pričom klíme ani životnému prostrediu takmer nijako neprospieva. Veterné elektrárne boli postavené na miestach, kde nefúka. Vďaka výkupným sadzbám sú ziskové veci, ktoré nikdy vlastne nemali prinášať zisk. Príjmy boli odklonené od priemyslu smerom k spoločnostiam, ktoré vyrábajú elektrickú energiu pre burzu. Ciele obnoviteľnej energie boli stanovené v nerealistickom časovom rámci, ktorý ohrozuje udržateľné lesníctvo. Nemôžeme si ďalej dovoľovať také veci, keďže teraz je svetové hospodárstvo v kríze a dôveryhodnosť eura je v stávke. Vzhľadom na to nerozumiem, prečo chce Parlament zvýšiť naše jednostranné ciele znižovania emisií, ktorých celkové prínosy v oblasti životného prostredia budú minimálne v porovnaní so záťažou, ktorú prinesú nášmu priemyslu a našim pracovným miestam. Keďže Nemecko sa teraz vyjadrilo, že upúšťa od jadrovej energie, je zrejmé, že EÚ nedosiahne svoje ciele znižovania emisií v dôsledku zvýšeného využívania energie z fosílnych palív. Namiesto toho stúpne cena emisných práv aj elektrickej energie. Zaplatia to zamestnávatelia a pracujúci, kým množstvo emisií za našimi hranicami bude rásť. Teraz je čas na zdravý rozum. Je jasné, že nemôžeme získať globálnu podporu pre záväzné znižovanie emisií, preto treba klásť dôraz na technické riešenia a na problém sa treba pozerať v iných súvislostiach: potrebujeme inú stratégiu, ak chceme kontrolovať veci, ktoré ovplyvňujú klímu. Medzi látky, ktoré majú krátkodobý vplyv na klímu, patria aerosóly, sadze, metán a ozón v atmosfére: ich účinok je iný ako účinok znečisťujúcich látok s dlhodobým vplyvom na klímu, napríklad oxidu uhličitého, uhľovodíkov a oxidu dusného. Keď sa zameriame len na jednu látku znečisťujúcu klímu, na oxid uhličitý, poukazuje to na našu neznalosť zložitosti tohto problému.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
V predvečer hlasovania o správe o možnom zvýšení cieľa zníženia emisií skleníkových plynov do roku 2020 z 20 % na 30 % by som chcel vyjadriť znepokojenie nad závermi, ktoré zachádzajú príliš ďaleko. Vo všeobecnosti súhlasíme so zavedením cieľov 3 x 20, ktoré už boli stanovené, ale rozsah a náklady na opatrenia súvisiace s prípadným prijatím cieľa zníženia emisií skleníkových plynov o 30 % by boli obrovské. Investori, ktorí už znášajú náklady na udržanie kroku s konkurenciou z tretích krajín, kde sú predpisy v oblasti životného prostredia menej prísne ako v Európe, čelia dileme, či zostať v Európe alebo premiestniť svoje spoločnosti.
Jednostranné zvýšenie cieľov nie je účinným spôsobom, ako zabrániť zmene klímy. Navrhovaný scenár zníženia o 30 % bude mať obrovský vplyv na sektory, ktoré sa zúčastňujú na systéme obchodovania s emisiami (ETS), a prinúti ich posilniť opatrenia v omnoho väčšej miere v porovnaní so sektormi, ktoré sa na tomto systéme nezúčastňujú.
Bogusław Sonik
Opatrenia zamerané na stanovenie ešte vyšších cieľov zníženia emisií škodia európskemu priemyslu ako celku. Tlak, ktorý politika v oblasti klímy vyvíja na priemysel, bude znamenať premiestnenie do krajín, ktorých politiky v tejto oblasti ukazujú viac zdravého rozumu. V celosvetovom meradle to nezníži emisie skleníkových plynov, ktoré škodia klíme. Jav "úniku uhlíka" alebo premiestnenie priemyslu za hranice EÚ nie je výmysel, ale skutočná hrozba pre hospodársky rast a pracovné miesta v Európe.
Podľa správy Svetovej banky bude zavedenie európskeho klimatického a energetického balíka znamenať pre poľské hospodárstvo stratu vo výške 1,4 % HDP každoročne až do roku 2020 a pre EÚ ako celok stratu vo výške 0,55 %. Svetová banka okrem toho odhaduje, že ceny za elektrickú energiu stúpnu približne o 26,2 % v Poľsku a celkovo o 12,6 % v EÚ. Predchádzajúci cieľ zníženia emisií CO2 o 20 %, ktorý si stanovila EÚ, je už teraz pre poľský a stredoeurópsky priemysel tvrdým orieškom, lebo energetické sektory v týchto krajinách využívajú veľké množstvo uhlia. Túto úlohu sme však prijali a začali sme si plniť povinnosti.
Poľsko si nemôže dovoliť zvýšiť cieľ zníženia emisií oxidu uhličitého na 30 %. Riešením by mohlo byť, ak by sa členské štáty mohli pripojiť k znižovaniu emisií CO2 na základe dobrovoľnosti. Žiadam, aby počas zajtrajšieho hlasovania prevládol zdravý rozum nad ambíciami znížiť emisie CO2, ktoré sú ekonomicky nepodložené.
Csaba Sándor Tabajdi
Európska únia vrátane Maďarska si môže udržať vedúcu pozíciu v boji proti zmene klímy len zavedením nových technologických a hospodárskych riešení a pomocou nepretržitých inovácií. Maďarsko by mohlo byť skutočným víťazom, pokiaľ ide o ekologický hospodársky rast. Naša krajina má ešte vždy k dispozícii emisné kvóty CO2 v hodnote niekoľkých miliárd HUF, ktoré by mala vláda čo najskôr znova ponúknuť na predaj. Vzhľadom na hojnosť zdrojov by sme mohli produkovať obrovské množstvá surovín na výrobu bioenergie. Z toho dôvodu nechápem, prečo nová maďarská stratégia pre vidiecke oblasti vylučuje pomoc výrobe poľnohospodárskych surovín, zameranú na výrobu energie. Je načase, aby sa maďarská vláda zaviazala rozšíriť využívanie energie z obnoviteľných zdrojov a aby podporila inovačný štátny rozvoj. EÚ, ktorá má v súčasnosti len 12 % podiel na celosvetových emisiách skleníkových plynov, nemôže sama zastaviť zmenu klímy. Vo veľkých krajinách ako Čína, Brazília, India alebo Rusko rastie environmentálne povedomie a európskym spoločnostiam sa môžu otvoriť obrovské trhy v sektoroch alternatívnej energie. Európske spoločnosti však budú konkurencieschopné len vtedy, keď ich bude európske regulačné prostredie motivovať k nepretržitým inováciám a vývoju. Preto musíme prijať ambiciózne ciele týkajúce sa emisií CO2. Vďaka pozitívnej bilancii nových členských štátov, čo sa týka CO2, už klesli emisie EÚ-27 o 17 % v porovnaní s úrovňou z roku 1990. Preto je zvýšenie cieľa na 30 % do roku 2020 veľmi realistické.
