Anföranden på en minut (artikel 150 i arbetsordningen)
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Fru talman! I dag fyller Schumandeklarationen 61 år. Många officiella firanden, festivaler och parader kommer att äga rum för att uppmärksamma årsdagen. Men denna feststämning får inte skymma de problem som EU för närvarande brottas med. För det första måste vi hitta ett svar på frågan om huruvida det nationella egenintresse som kommit upp till ytan i samband med förhandlingarna inför nästa budgetplan överensstämmer med den solidaritet som EU:s grundare åberopat. För det andra måste vi fråga oss om initiativ som innebär minskad europeisk integration (t.ex. det senaste initiativet att begränsa Schengenområdet) är förenliga med den europeiska andan. Och slutligen måste vi fråga oss om den nuvarande krisen inom euroområdet och den bristande solidariteten mellan medlemsstaterna när det gäller att lösa detta problem utgör ett hot mot detta ambitiösa projekt.
Det finns tyvärr många fler exempel som tyder på att den europeiska integrationen befinner sig i kris. Låt oss ägna denna årsdag åt att grundligt tänka igenom vad vi bör göra för att få stopp på dessa skadliga utvecklingstendenser och återgå till en riktig och dynamisk integration i framtiden. Vi måste skapa en ny europeisk anda i enlighet med Robert Schumans idéer, så att de framgångar vi hittills nått i vårt gemensamma projekt inte omintetgörs.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Fru talman! På Europadagen vill jag tala om gemenskapsidén. Lagstiftningspaketet för ekonomisk styrning utgör ett nytt kapitel i EU:s utveckling. Om man ser till att det nya systemet för styrning av den ekonomiska politiken efterlevs och tillämpas kan det medföra att EU:s medlemsstater äntligen bedriver en ansvarsfull ekonomisk politik. Detta är dock endast en av förutsättningarna för ett stabilt Europa.
Den demokratiska tillbakagång som vi nyligen kunnat konstatera i flera medlemsstater är oroande. Genom att begränsa tryckfriheten, som utgör en förutsättning för verklig demokrati, har vissa medlemsstaters regeringar överskridit rättssäkerhetsgränsen, en gräns som tidigare setts som okränkbar.
Kommissionen och rådet bör öppet bekämpa denna demokratiska tillbakagång. Om kommissionen eller rådet inte vidtar åtgärder mot det demokratiska underskott som råder inom EU kommer allvarliga problem att uppstå. Tack för ordet.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(FR) Fru talman, mina damer och herrar! Eu har anslagit budgetmedel på 976 miljarder euro för perioden 2007-2013. En betydande del av denna summa går till program som innebär att bidrag måste begäras från kommissionen.
En bulgarisk studie visar att finansieringen av merparten av godkända projekt har gått till tre eller fyra EU-länder, medan mycket få av de övriga deltagit. Tyvärr kan kommissionen inte redogöra för dessa uppgifter, orsakerna eller programmens mervärde, och jag är rädd för att detta inte är något som kommer att beaktas i samband med nästa budgetram.
Kommissionen har förbundit sig att tillämpa principerna om öppenhet och likabehandling i samband med dessa program. Detta innebär också att man bör göra mer för att främja allas möjligheter och en rättvisare tillgång till information.
Jag anser att kommissionen bör vidta åtgärder för att främja programtillgången för intresserade EU-medborgare, samtidigt som även stödbehovet i de nya anslutningsländerna bör tillgodoses.
Marina Yannakoudakis
(EN) Fru talman! När jag var i min kyrka förra veckan träffade jag en man som höll på att ordna med sin sons begravning. Hans 37-åriga son hade förra året avlidit i cancer. Ingen förälder borde behöva genomgå det lidande det innebär att förlora ett barn. I egenskap av mor kan jag inte tänka mig något värre. Men i Cypern finns det mer än 2 000 föräldrar, bröder, mödrar och systrar som varje dag lider och undrar vad som hänt deras nära och kära.
I samband med oroligheterna 1963-64 och Turkiets invasion och ockupation av Cypern 1974 försvann uppemot 2 000 turk- och grekcyprioter. Man vet inte vad som hänt dem, och 1981 inrättades kommittén för saknade personer (CMP), med stöd framför allt från EU. Det arbete som utförts av denna kommitté har lindrat många familjers lidande. Mycket arbete återstår dock; fortfarande saknas cirka 1 500 människor.
Jag uppmanar parlamentet att uttrycka sitt stöd för CMP:s arbete och stödja den skriftliga förklaringen nr 10 med dess humanitära målsättning som syftar till att skapa fred och försoning hos de drabbade familjerna och till att deras anhöriga inte glöms bort.
Michail Tremopoulos
(EL) Fru talman! I dag är det Europadagen då vi påminns om de mål som EU ska vara grundas på, dvs. starkare institutioner på EU-nivå och en gemensam ekonomisk politik, där prioriteringarna enligt vår uppfattning bör vara ett rättvist fördelat välstånd och ekonomisk hållbarhet. Eurosamarbetet är dock ett steg i fel riktning, eftersom det inte innebär något annat än påtvingade konventionella ekonomiska dogmer. Försöken att koppla euron till fortsatta nedskärningar i välfärdsstaten och fortsatt tryck på löner och pensioner riskerar att i förlängningen undergräva inte bara den politiska sammanhållningen utan även de europeiska idealen.
Som en reaktion på detta föreslår vi inom de gröna följande överenskommelse för ett hållbart välstånd: integrerad skattekonvergens, en genuint interventionistisk och ambitiös EU-budget samt en integrering av sociala och miljömässiga dimensioner i all politik. Vi vill således bana väg för en utveckling som går i en annan riktning.
Ingen har dock rätt att fatta livsavgörande beslut utan att först rådgöra med allmänheten. Den enda lösningen är att man vänder sig direkt till medborgarna och för en dialog med dem om de grundläggande principerna. Stelbentheten hos dem som hanterade frågan om EU:s konstitution har hindrat oss från att införa institutionaliserade EU-folkomröstningar. Vi kan dock hitta alternativa lösningar, så länge som den politiska viljan finns. Det är vi skyldiga EU och unionens framtid.
Georgios Toussas
(EL) Fru talman! I dag är det 66 år sedan den antifascistiska motståndsrörelsen segrade. Den 9 maj 1945 krossades den fascist-imperialistiska axeln mellan Tyskland, Japan och Italien och deras allierade. I dag hedrar vi de som dödades, de arbetare som torterades, de kvinnor och män inom kommunistpartierna, de nationella frihetsrörelserna och de antifascistiska rörelserna som stred för att krossa fascismen. Den organisatoriska kraften bakom den omfattande motståndsrörelsens seger över den fascist imperialistiska axeln stod de kommunistiska partierna för. Jag tänker bl.a. på sovjetmedborgarnas heroiska kamp som ledde till en vändning kriget, men till priset av mer än 20 miljoner döda, tusentals skadade, utplånade byar och städer och en totalt raserad ekonomi. Det vore en skamlös skymf mot de miljontals döda och skadade, mot offren för fascismens och nazismens bestialiska grymheter i Grekland och övriga Europa om EU nu skulle försöka att radera och förfalska historien genom att göra den antifascistiska motståndsrörelsens segerdag den 9 maj till ett jippo kallat Europadagen, dvs. de europeiska monopolens dag. Arbetarklassen och de fattiga längst ned på gräsrotsnivå har återigen drabbats av en kapitalismens kris, och en av de värsta denna gång. De står nu inför det största hotet sedan andra världskrigets slut...
(Talmannen avbröt talaren.)
Gerard Batten
(EN) Fru talman! En av mina väljare i London har informerat mig om en rad allvarliga anklagelser som riktats mot en viss Vladimir Perisic, även känd som doktor Vladimir De Rothschild, som utger sig för att vara läkare med kirurgi som sin specialitet.
Anklagelserna gäller att Vladimir Perisic saknar medicinsk kompetens, att han inte finns med i läkarregistret hos General Medical Council och att han använder sig av falska medicinska meriter för att lura sårbara människor. Han säger sig ha träffat David Cameron och lyckats få det brittiska hälsoministeriet att beakta hans ansökan om att omfattas av det statliga sjukförsäkringssystemet. Med anledning av detta publicerade en nationell tidning i all välmening nyligen en artikel om honom. Detta kan stärka den legitimitet han på falska grunder skaffat sig för att lura människor som är i stort behov av medicinsk hjälp. Vladimir Perisic utgör en fara för allmänheten.
Vladimir Perisic bör bli föremål för en utredning av berörda brittiska myndigheter, och om anklagelserna visar sig vara sanna bör lämpliga åtgärder vidtas. Nationella medier kan också bestämma sig för att bidra till utredningen av detta ärende.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Fru talman! Det är ett välkänt faktum att stora folkliga uppror har uppstått varhelst tjänstemän från Internationella valutafonden har visat sig. Just nu är dessa despotiska byråkrater i färd med att tvinga på Rumänien ett helt absurt avtal som innebär att 150-200 av landets 400 sjukhus måste stänga. Hittills har 71 sjukhus stängts, vilket lett till att oskyldiga människor har dött. Det skäl man anför för detta är skandalöst. Dessa sjukhus anses inte vara lönsamma. Men ingenstans i världen finns det sjukhus som genererar pengar; de ger en annan typ av vinster.
Skakad av denna typ av folkmord har jag lämnat in en brottsanmälan mot valutafondens representant i Rumänien, Jeffrey Franks, och mot hans lokala medlöpare. Jag vädjar till Europaparlamentet och till Världshälsoorganisationen att reagera och förhindra att en EU-medlemsstat förvandlas till ett utrotningsläger.
Storfinansen, som försöker införa en ny världsordning, håller just nu på att förinta oss - och i morgon kan det vara någon annans tur. Jag hoppas bara att Internationella valutafonden inte försöker bli ett nytt al-Qaida.
Iuliu Winkler
(HU) Fru talman! Vi inom den ungerska minoriteten i Rumänien ser framtidens Europa som ett regionernas och de etniska gruppernas Europa, där även romerna kan känna sig hemma. I dag på Europadagen har parlamentets talman framhållit att vi inte ska hålla oss bakom våra inre gränser, utan att vi tillsammans måste ta itu med de utmaningar vi står inför.
Jag har med oro följt de uppflammande spänningarna i Transsylvanien där små folkgrupper sluter sig till följd av spänningar, förföljelser eller rädsla och stänger ute de grupper som lever sida vid sida med dem. Om romerna ska ha en framtid i en europeisk region är det uppenbart att det inte räcker med kortsiktiga och fragmentariska åtgärder, utan att det krävs framåtblickande EU-insatser baserade på solidaritet och dialog.
Den strategi för en integration av romerna som håller på att utarbetas under ledning av det ungerska ordförandeskapet kan innebära att även romerna beaktas vid utformningen av framtidens Europa. Nu är det upp till kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, de behöriga myndigheterna och varje berörd grupp, ja till oss alla, att se till att detta kan bli verklighet.
Ioan Enciu
(RO) Fru talman! Den hälso- och sjukvårdsreform som lagts fram av den nuvarande rumänska regeringen är fortsättningen på en hel rad motreformer som sakta men säkert håller på att driva landet mot en total social kollaps. Den s.k. hälsoreform som regeringen Boc i Bukarest föreslagit innebär att sjukhus stängs, investeringarna i medicinsk utrustning minskar och tusentals sjuksköterskor och läkare sägs upp. Allt detta utgör drastiska åtgärder inom ett hälso- och sjukvårdssystem som redan lider av kronisk resursbrist.
Rumänien ligger på sista plats såväl kvalitativt som kvantitativt i EU:s rankning av hälso- och sjukvårdssystemen. De allt allvarligare nedskärningarna inom hälso- och sjukvårdssystemet slår hårt mot människors liv och integritet. De s.k. reformer som regeringen Boc föreslår utgör en direkt attack mot de rättigheter som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna. På de rumänska medborgarnas vägnar uppmanar jag kommissionen att reagera och blockera dessa omänskliga åtgärder som utgör ett hot mot människors liv och grundläggande rättigheter.
Ivo Vajgl
(SL) Fru talman! Den överenskommelse som palestinierna, dvs. höga företrädare för Fatah och Hamas, med aktiv medverkan av den nya egyptiska interimsregeringen, nådde förra veckan innebär nya möjligheter när det gäller att återuppta eller snarare inleda en verklig dialog mellan Palestina och Israel om fred och samexistens på grundval av principen om ömsesidigt erkännande.
Jag hoppas att den israeliska regeringen inser betydelsen av de möjligheter som denna överenskommelse med palestinierna innebär.
Betydelsen av ett enat Palestina och överenskommelsen om demokratiska val får inte underskattas. Premiärminister Netanyahus uttalanden om att myndigheterna i Ramallah måste välja mellan Israel eller Hamas främjar därför varken freden eller en lösning på situationen, och underlättar inte heller förverkligandet av det projekt som innebär att de två staterna ska existera sida vid sida i en anda av ömsesidig respekt.
De demokratiska förändringar som nu sker i arabvärlden lägger grunden till nya strukturer för säkerhet, samexistens och utveckling.
Ryszard Czarnecki
(PL) Fru talman! Jag har återigen begärt ordet för att tala om en fråga som för de polacker som lever i Litauen är mycket smärtsam. Endast sju procent av Litauens befolkning är etniska polacker, men i vissa områden är förstås andelen högre. Det är en stor besvikelse att det har visat sig att den polska minoriteten faktiskt hade mer rättigheter när Litauen blev medlem av EU än vad den har nu. Paradoxalt nog har det skett en tillbakagång, särskilt på utbildningsområdet samt när det gäller de polska efternamnens stavning och de litauiska polackernas rättigheter och privilegier. Jag anser att Europaparlamentet, som med rätta gjort sig till röst för olika etniska minoriteter i Europa och världen över, även bör ta ställning för den polska minoriteten i Litauen.
Tatjana Ždanoka
(EN) Fru talman! Min begäran om att få hålla ett anförande på en minut om upphävandet av den demokratiska rätten att rösta och kandidera i val i Spanien översändes till sekretariatet förra onsdagen i samband med att Spaniens högsta domstol på begäran av Spaniens regering just förbjudit valkoalitionen Bildu, dvs. den koalition som bildats av de två lagliga partierna Eusko Alkartasuna och Alternatiba, samt även oberoende kandidater.
I egenskap av medlem i stödgruppen ”För en fredsprocess i Baskien” var jag en av de första som skrev under det upprop där Spaniens regering uppmanas se över sin ståndpunkt och vidta alla åtgärder som krävs för att se till att grundläggande demokratiska principer respekteras vid valet den 22 maj.
I fredags beslutade Spaniens författningsdomstol att Bildu ska tillåtas ställa upp i valet. Jag välkomnar starkt detta beslut och vill uttrycka min förhoppning att valet i Baskien den 22 maj kommer att hållas i enlighet med alla internationella normer för demokratiska val.
Rui Tavares
(PT) Fru talman! Jag är parlamentets föredragande i flyktingfrågor och jag måste säga att detta uppdrag under den senaste tiden har varit ganska deprimerande, för att inte säga skrämmande. Förra månaden informerade jag parlamentet om att över 100 flyktingar omkommit utanför ön Lampedusa. Jag har ännu inte hämtat mig från chocken över att 600 flyktingar saknas efter att ha flytt från Libyen när jag fått höra att över 60 flyktingar omkommit inför ögonen på besättningarna på Natos fartyg och fartyg från flera europeiska flottor.
Vi får inte tro att det inte går att göra någonting åt dessa tragedier. Det finns mycket vi kan göra och som det är vår plikt att göra i enlighet med de internationella konventioner som vi har undertecknat.
Jag ska ge tre exempel under de 20 sekunder som återstår. Rådet bör slutföra det medbeslutandeförfarande om flyktingmottagande som detta parlament röstat för och som omfattar mekanismer för hantering av krissituationer av detta slag. Ett förslag bör läggas fram om en korridor för humanitär hjälp så att de som erkänts som flyktingar av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) kan föras ut ur Libyen. Nato bör fullgöra sitt uppdrag i enlighet med resolution 1973 om att skydda civilbefolkningen, vilket här innebär att de bör sätta in hjälpaktioner för flyktingar i sjönöd. Vi får inte glömma att underlåtenhet att hjälpa är ett brott som inte får begås i vårt namn.
Anna Záborská
(SK) Fru talman! Duffbetänkandet om Europarlamentsvalen har inte förekommit på dagordningen för denna sammanträdesperiod.
Jag föreslår att vi nu tar oss tid att diskutera betänkandet för att sedan nästa månad rösta ned det. Idén om en nationsövergripande lista är absurd. Jag har flera frågor: Varför skulle slovakiska, tyska eller italienska väljare rösta på någon de inte förstår utan tolk? Hur ska Europaparlamentsledamöterna kunna företräda väljare vars skrivelser de inte ens kan läsa? Hur många gånger kommer en grekisk Europaparlamentsledamot att kunna träffa sina slovakiska väljare? Vad ska de då diskutera? Dessutom kommer det endast att vara de större medlemsstaterna som gynnas av sådana nationsövergripande listor. Om detta betänkande antas kommer det att ge vind i seglen för alla de EU-skeptiker som hävdat att EU försöker bli en multinationell stat. Det kommer att innebära att detta parlaments demokratiska legitimitet ifrågasätts och att medborgarna fjärmas ytterligare från projektet EU.
Spyros Danellis
(EL) Fru talman! Jag vill kommentera behovet av att skydda insynen och effektiviteten i klimatfonden. Ett av de mest konkreta resultaten av klimatförhandlingarna i Cancún var överenskommelsen om en grön klimatfond, med en finansiering i storleksordningen 100 miljarder dollar, den högsta någonsin. Samtidigt som FN:s övergångskommitté håller på att utarbeta fondens slutgiltiga form, så att den mot slutet av året kan få en slutgiltig kvalitetsstämpel i Durban, så förblir frågorna obesvarade om hur detta unika och extremt viktiga instrument ska konstrueras. Fonden måste vara ett noga utformat verktyg som ger effektiv finansiering av världens utvecklingsländers anpassning till klimatförändringar. Men såväl de senaste brottsliga attackerna på gemenskapens utsläppshandelssystem som informationen i den senaste rapporten från Transparency International om korruption inom klimatfinansieringen ger skäl till oro, inte bara på grund av att enorma summor står på spel, utan också, vilket är ännu viktigare, för att en global kamp, som till skillnad från andra kanske inte kan vänta, är i farozonen.
Sergej Kozlík
(SK) Fru talman! 1990 utropade József Antall sig själv till premiärminister för alla ungrare, inklusive ungrare bosatta utanför Ungern.
Idag har Viktor Orbán gått ännu längre. En ny konstitution har antagits där Ungern ska uppfattas som en enda ungersk nation bestående av alla ungrare, vilket skulle betyda alla människor som tillhör den ungerska etniska gruppen, oavsett medborgarskap. I motsats till internationell lag enligt vilken främjandet och skyddet av en nationell minoritet åligger den stat där respektive minoritet bor, fastslår denna konstitution också att Ungern ansvarar för de ungrare som bor utomlands. Den nya ungerska konstitutionen stöder också en strävan att bilda ett kollektivt, etniskt baserat självstyre för ungerska minoriteter som bor utomlands. Bestämmelserna i den ungerska konstitutionen kan vara ett sätt att lägga sig i utländska staters interna angelägenheter och att skapa spänningar mellan Ungern och grannländerna. Detta går emot andemeningen i ett demokratiskt Europa.
François Alfonsi
(FR) Fru talman! Jag vill uttrycka vår lättnad över den spanska konstitutionsdomstolens beslut att tillåta att de listor som lämnats in av koalitionen Bildu ska få delta i Baskiens demokratiska val. Detta beslut fattades efter ett överklagande. Det ändrade Högsta domstolens beslut som på nytt hade förbjudit att den baskiska nationalistvänstern skulle få ställa upp i valet.
Skulle det mitt i hjärtat av Europa ha varit acceptabelt att medborgare återigen berövades rätten att rösta på kandidater som de vill stödja? Lyckligtvis har Spanien valt att sätta stopp för denna mycket farliga utveckling för europeisk demokrati. Vi kan inte annat än glädja oss över detta, och vi måste uppmana Bildu att uppfylla de mål som de har lovat att de ska uppfylla: ett slut på allt politiskt våld i Baskien och att ETA upplöses.
Ett nytt politiskt klimat håller gradvis på att växa fram. Dialog är svårt, men en önskan om fred har uttryckts väldigt tydligt. Jag vill att Europaparlamentet ska fortsätta bevaka denna viktiga utveckling noga, för Baskien ligger i hjärtat av Europa. Det är viktigt för EU att denna fredsprocess, som kommer tio år efter den i Nordirland, får stöd och att den också kan få gå sin gilla gång.
Catherine Stihler
(EN) Fru talman! I tolv år har jag ställt samma fråga till kommissionen och rådet utan att få svar, eftersom de hävdar att den är hypotetisk.
I torsdags röstade Skottlands folk i de skotska parlamentsvalen och det skotska nationalistpartiet (SNP) vann en absolut majoritet. Utsikterna för en folkomröstning om skotsk självständighet är nu inte en fråga om ”om” utan snarare ”när”.
Under dessa nya omständigheter frågar jag därför kommissionen och rådet en ytterligare gång om det vid delning av en av EU:s medlemsstater förhåller sig så att den nya stat som bildas fortfarande är medlem av EU, eller om den måste ansöka om medlemskap på nytt. Skottlands folk förtjänar ett tydligt svar på en tydlig fråga.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Fru talman! Jag vill ta upp de bränder vi hade i mitt grevskap - Donegal - och på andra ställen på Irland förra helgen, då bränder förstörde skogar, mark, staket, natur- och djurliv.
Jag vill i synnerhet hylla brandmännen som arbetade utan sömn i ungefär tre dagar, samt medlemmar av försvaret - både de som arbetade på marken och i helikoptrar. De gjorde sitt yttersta för att få bukt med elden.
Allmänhetens reaktion gläder mig storligen - ungdomar, lantbrukare, affärsmän som kom för att hjälpa till, tillsammans med polisen och civilförsvaret. Nu måste vi lära oss av detta. Vi måste upprätta en beredskapsplan så att inte en minut går förlorad om något liknande skulle inträffa igen.
Jag säger detta för att tacka alla dessa människor.
Monika Smolková
(SK) Fru talman! För hundra år sedan kämpade våra förfäder för åtta timmars arbetsdag, ett värdigt liv och bättre arbetsvillkor.
En arbetsmarknadslag är en lag där en stat upprättar ett system med grundläggande sociala rättigheter för de anställda. Den nuvarande regeringen i Slovakien håller på att förbereda en ändring av denna arbetsmarknadslagstiftning där arbetstiden ökas till 56 timmar per vecka och övertiden från nuvarande 400 timmar till 560 timmar. Dessutom är den till nackdel för arbetstagarna, skapar osäkerhet för dem som är anställda, och minskar det ekonomiska stödet för dem som blir arbetslösa.
Paradoxalt nog skapar de nya reglerna också sämre stabilitet för arbetsgivarna. Fackföreningar har gått ut på gatorna för att visa sitt motstånd mot ändringarna i arbetsmarknadslagstiftningen. Europaparlamentet utropade 2010 till ett år för att bekämpa fattigdom. Hela Europa kämpar mot fattigdom. Med denna arbetsmarknadslag kommer den slovakiska regeringen att späda på arbetslösheten och öka fattigdomen.
Ramon Tremosa i Balcells
(ES) Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill idag meddela att Juan Wilfredo Soto García, aktivist som kämpade för mänskliga rättigheter på Kuba, dog i söndags, och jag vill också uttrycka min djupaste medkänsla med hans familj.
Den kubanska regeringens officiella förklaring är att han dog av bukspottkörtelinflammation, men enligt dissidenter på Kuba dog Juan Soto av att han misshandlades av polisen i Castros kommunistregim.
Guillermo Fariñas, förra årets vinnare av Sacharovpriset för tankefrihet, har anklagat den kubanska regimen och i synnerhet förstesekreteraren för kommunistpartiet, Raúl Castro, för Juan Sotos död.
Raúl Castro sporrade troligtvis sina anhängare till att använda våld mot oppositionen under Kubas kommunistpartis nyligen avslutade sjätte kongress, och kubanska dissidenter pekar ut honom som ansvarig för detta senaste mord.
Jag vill fördöma Juan Soto Garcías död och bristen på frihet och demokrati på Kuba.
Estelle Grelier
(FR) Fru talman, mina damer och herrar! Som ni vet införde EU snabbt sitt livsmedelsprogram för de sämst ställda inom EU under den osedvanligt kalla vintern 1986, och programmet kom sedan att ingå i den gemensamma jordbrukspolitiken påföljande år.
Detta program har blivit mycket viktigt för 13 miljoner européer med dålig anställningstrygghet. Det gör deras matkonto något mindre ansträngt tack vare distribution från välgörenhetsinrättningar och sociala tjänster och kostar bara en euro per EU-medborgare och år i bistånd. Tillsammans med Federation of Food Banks, Secours populaire, Röda korset och Restos du Coeur i Frankrike, är jag orolig för programmets framtid efter det att Europeiska unionens domstol ifrågasatte finansiering inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.
Europaparlament har ofta betonat att rätten till mat är en grundläggande rättighet. Våra institutioner gjorde 2010 till Europaåret för bekämpning av fattigdom och social utslagning.
Att anföra juridiska tvetydigheter som en ursäkt, såsom vissa medlemsstater försöker göra, för att montera ned ett livsmedelsprogram som har bevisat sitt värde skulle vara en katastrof, inte bara för de människor som berörs utan också för Europas trovärdighet och anseende utåt. Därför uppmanar jag kommissionen att vidta nödvändiga politiska åtgärder för att skydda, bevara och stärka programmet.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Fru talman! Den rumänska gränskontrollstyrkan har i mer än tio dagar olagligt kvarhållit ett bulgariskt fiskefartyg och dess kapten, Hristo Spasov, som greps 17 sjömil öster om Rumäniens Svarta havskust, ett område utanför landets territorialvatten.
Lika tillgång till EU:s vatten och resurser är en av grundprinciperna för den gemensamma fiskeripolitiken. Denna princip stöds av rådets förordning (EG) nr 2371/2002. Efter Bulgariens och Rumäniens anslutning till unionen tillhör båda ländernas havsområden EU:s vatten och förordningarna är direkt tillämpliga i deras nationella lagar.
De bulgariska myndigheterna har lämnat över alla nödvändiga dokument till sina rumänska kolleger, och dokumentationen styrker att fartyget finns med i EU:s register och har alla nödvändiga tillstånd för att få fiska i Svarta havet. Trots detta har det inte hänt något från rumänskt håll. Det enda svaret har varit att enbart rumänsk lag och landets konstitution är tillämpbara.
Vi uttrycker vår djupa oro över att lika tillgång till EU:s vatten fortfarande är ett stort problem för yrkesfiskare. Vi uppmanar våra parlamentskolleger från Rumänien och kommissionen, som garant för fördragen, att ingripa som medlare för att lösa problemet.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Fru talman! Igår hedrade vi minnet av andra världskrigets slut och idag firar vi Europadagen. Det måste sägas att EU utgör en mycket speciell och unik modell, i första hand byggd på demokrati och samexistens mellan länderna inom unionen.
När vi nu firar en så viktig årsdag är det desto mer nedslående för oss att det ungerska parlamentet för bara några dagar sedan, och därpå även Ungerns president, undertecknade en konstitution som går stick i stäv mot demokratins grundprinciper. Det är också olyckligt eftersom det är den ungerska regeringen och Ungern som land som för närvarande har ordförandeskapet i EU.
Viktor Orbán har i egenskap av ungersk premiärminister trampat på grundläggande demokratiska principer. Han har inte bara vägrat samarbeta med oppositionen när det gäller antagandet av landets grundlag, han har också, genom det sätt som konstitutionen har utformats på, i grunden underminerat minoriteternas rättigheter och gjort god grannsämja mellan olika medlemsstater inom EU mindre stabil. Jag hoppas därför att resultatet av Venedigkommissionens arbete ska leda till att Europaparlamentet antar en resolution som visar att Fideszregeringen är dålig för Ungern.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru talman! Varje år firas den 9 maj som Europadagen och jag vill ta detta tillfälle i akt att uttrycka mina varmaste välgångsönskningar till alla EU-medborgare. I sin deklaration från den 9 maj 1950 sade Robert Schuman, Frankrikes dåvarande utrikesminister, att Europa inte skulle kunna byggas upp på en gång eller baseras på en enskild plan, utan istället genom specifika prestationer och insatser som först och främst skulle skapa äkta solidaritet. Målet med Schumanplanen var att slå ihop marknader, modernisera och utvidga stål- och kolproduktionen samt förbättra och skapa en jämlik levnadsstandard för arbetare inom dessa industrigrenar.
Idag står medlemsstater inför ekonomiska, finansiella och sociala kriser som mer än någonsin skapar behov av solidaritet och respekt för unionens grundprinciper. Jag efterlyser att alla hinder mot fri rörlighet för rumänska och bulgariska arbetare undanröjs. Jag kräver också stöd från medlemsstaterna för en ny industripolitik och en ny innovationspolitik som klarar av att skapa nya jobb som ger europeiska medborgare ett drägligt liv.
Kinga Göncz
(HU) Fru talman! Om vår strategi för romerna ska ge resultat måste vi samtidigt förbättra utbildningen, arbetsmarknaden, hälsovården och bostadssituationen och bekämpa antiromska handlingar, hatpropaganda och diskriminering mot romer. Ingen av dessa insatser kan få effekt om vi försummar någon av de andra.
Kommissionens strategi för romer koncentrerar sig bara på en aspekt, de sociala uppgifterna, och även i det här avseendet skjuter den över huvudansvaret på medlemsstaterna. Tyvärr nämns behovet av att bekämpa antiromska stämningar, den människorättsliga sidan av problemet, nästan inte alls. Kommissionen sade ingenting när paramilitära grupper under flera veckor hotade de romska medborgarna i ungerska Gyöngyöspata, och den ungerska regeringen ingrep först när spänningarna och provokationerna eskalerade och övergick i våld. Jag befarar att om Europa inte visar sig villigt att spela en större roll för att förbättra romernas situation än vad som nämns i kommissionens meddelande, kommer liknande situationer att uppstå om och om igen. Ännu är det inte för sent att ändra på saker och ting. Vi skulle vilja höra kommissionsledamot Viviane Reading uttala sig om dessa frågor.
Teresa Riera Madurell
(ES) Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill be om er uppmärksamhet för att påminna er om att innevarande år har utropats som det internationella kemiåret till minne av att Marie Curie tilldelades Nobelpriset i kemi för exakt 100 år sedan.
Med parollen ”Kemi - Vårt liv, vår framtid” handlar det om att göra samhället mer medvetet om kemins bidrag till vår välfärd.
Kemin har gjort det möjligt att tillverka vaccin och antibiotika som har fördubblat vår förväntade livslängd. Den är också nyckeln till utvecklingen av nya energikällor och bättre mat. Dessutom är den kemiska industrin en strategisk sektor i Europa, med 25 000 företag som direkt eller indirekt sysselsätter fem miljoner människor.
I parlamentet måste vi därför göra allt vi kan för att det internationella kemiåret ska bli en framgång, för som Marie Curie sade: ”nu är det dags att förstå mer, så att vi har mindre att frukta”. Att högtidlighålla detta år är ett bra tillfälle att realisera denna tanke.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
