Vīzu iegūšana Baltkrievu un Ukraiņu pilsoņiem (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamā lieta darba kārtībā ir Komisijas paziņojums par vīzu iegūšanu Baltkrievijas un Ukrainas pilsoņiem.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Paldies jums par tiem jautājumiem, kurus jūs man esat uzdevuši par Ukrainai un Baltkrievijai piemērojamajiem Eiropas Savienības vīzu noteikumiem.
Pirmkārt, Ukrainas gadījumā nolīgums par atpakaļuzņemšanu un nolīgums par vīzu atvieglotu izsniegšanu, kuri abi stājās spēkā 2008. gada sākumā, ir svarīgi pagrieziena punkti Eiropas Savienības un Ukrainas attiecībās. No vienas puses, tie veicinās cilvēku savstarpējo kontaktu veidošanu, kas savukārt palīdzēs uzlabot savstarpējo sapratni un stiprināt attiecības visās jomās, no otras puses, Eiropas Savienību un Ukrainu iesaistīs ciešā sadarbībā nelegālās imigrācijas apkarošanā.
Prioritāte ir nodrošināt nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu ātru, operatīvu un saskaņotu īstenošanu Ukrainas pilsoņiem. Lai nodrošinātu, ka šis nolīgums tiek pienācīgi un vienādi piemērots, dalībvalstis un Ukrainas iestādes ir sagatavojušas un apstiprinājušas pamatnostādņu projektu. Šīs pamatnostādnes drīzumā ir jāpabeidz un jāpieņem Apvienotajai komitejai, kura izveidota ar šo nolīgumu.
Kā noteikts Eiropas Kopienas un Ukrainas preambulas nolīgumā par vīzu atvieglotu izsniegšanu, bezvīzu ceļošanas režīma ieviešana Ukrainas pilsoņiem tiek atzīta tikai ilgtermiņa perspektīvā. Process, kas veicinās šāda režīma ieviešanu, galvenokārt ir atkarīgs no nolīguma par atpakaļuzņemšanu un nolīguma par vīzu atvieglotu izsniegšanu apmierinošas izpildes.
Es vēlētos uzsvērt, ka Šengenas zonas paplašināšana nekādā veidā neietekmē kontroles veikšanu pie Ukrainas un to dalībvalstu robežām, kuras pievienojās Šengenas zonai 2007. gada 21. decembrī. Šīs dalībvalstis piemēro Šengenas noteikumus ārējo robežu kontrolei kopš to pievienošanās, un no 2007. gada septembra tās veic arī personu pārbaudes, izmantojot Šengenas Informācijas sistēmu - SIS.
Tomēr, lai atvieglotu ceļošanu Ukrainas pilsoņiem, kuri dzīvo pierobežā, ir parakstīti nolīgumi par vietējo pierobežas satiksmi starp Ungāriju un Ukrainu, kā arī Ukrainu un Poliju. Turklāt Komisija ir aicinājusi veikt grozījumus nolīgumā starp Ukrainu un Ungāriju attiecībā uz pierobežas iezīmēšanu, lai saskaņotu šo nolīgumu ar Kopienas noteikumiem; tas attiecas arī uz Ukrainas un Polijas nolīgumu. Tas ir viss, kas man sakāms par to Ukrainas pilsoņu ceļošanu, kas dzīvo pierobežā.
No otras puses, situācija attiecībā uz vīzām ir atšķirīga. Pirms 2007. gada 21. decembra tām dalībvalstīm, kuras vēl pilnībā nepiemēroja Šengenas acquis, nebija saistoši Šengenas noteikumi par vīzu nodevām. Tāpēc šīs dalībvalstis varēja atcelt šo nodevu visiem Ukrainas pilsoņiem. Tomēr tagad tas vairs nav iespējams. Tomēr standarta maksa par vīzu EUR 60 neattiecas uz vīzu pieteikumu iesniedzējiem no Ukrainas. Kā apstiprināts ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ukrainu, kas stājās spēkā 2008. gada 1. janvārī, maksa par Ukrainas pilsoņu vīzu pieteikumu izskatīšanu joprojām būs EUR 35. Turklāt ar šo nolīgumu plašas vīzu pieteikumu iesniedzēju no Ukrainas kategorijas tiek atbrīvotas no vīzas nodevas, tas nozīmē, ka vairāk nekā 50 %, es atkārtoju, vairāk nekā 50 % no Ukrainas pilsoņiem, kas pašlaik vēlas ceļot uz Šengenas valstīm, ir atbrīvoti no maksas par vīzu.
Tagad es vēlētos pievērsties Baltkrievijai. 2006. gada 4. decembra paziņojumā par Eiropas kaimiņattiecību politikas stiprināšanu Komisija uzsvēra vīzu atvieglotas izsniegšanas nozīmi attiecībās ar valstīm, uz kurām attiecas kaimiņattiecību politika. Komisija atkārtoti apliecināja Eiropas Savienības gatavību izstrādāt rīcības plānus ar kaimiņvalstīm un sākt sarunas, lai atvieglotu vīzu izsniegšanu un garantētu atpakaļuzņemšanas atļaujas piešķiršanu.
Baltkrievija ir viena no tām valstīm, uz ko attiecas kaimiņattiecību politika, bet ir jāsaka, ka līdz šim nekāds rīcības plāns ar šo valsti nav izstrādāts, pateicoties tās politiskajai situācijai. Tāpēc nav nekādu plānu sākt sarunas par iespējamo vīzu atvieglotu izsniegšanu, kā arī par atpakaļuzņemšanu ar Baltkrieviju šajā posmā.
Tomēr es vēlētos uzsvērt, ka ar pašlaik spēkā esošajiem acquis par īstermiņa vīzu izsniegšanu paredz dažu personu kategoriju atbrīvošanu no vīzas nodevas, piemēram, bērnus, kas jaunāki par 6 gadiem, studentus un pētniekus. Turklāt saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem dalībvalstis var jebkurā laikā atcelt vai samazināt vīzas nodevas atsevišķos gadījumos, piemēram, humānu iemeslu dēļ, lai aizstāvētu kultūras intereses, vai ārpolitikas apsvērumu dēļ.
Turklāt kaimiņu dalībvalstīm - jo īpaši Polijai, Latvijai un Lietuvai - vienmēr ir iespēja vienoties par vietējās pierobežas satiksmes nolīgumiem ar Baltkrieviju. Šādā veidā būtu iespējams atvieglot robežu šķērsošanu un pierobežas iedzīvotāju pārvietošanos starp Baltkrieviju un tās kaimiņvalstīm, veicinot kontaktu veidošanos starp vietējām sabiedrībām. Pierobežas iedzīvotājiem, kuriem būtu īpaša vietējās pierobežas satiksmes atļauja, nebūtu vajadzīga vīza. Šajā nolūkā Polija un Baltkrievija jau ir sākušas sarunas.
Ar šo es noslēdzu to, ko es gribēju pateikt, uzsverot jautājumu, kurus jūs esat uzdevuši, atbilstību un informējot jūs par jaunākajiem pavērsieniem šajā lietā.
Urszula Gacek
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es pateicos komisāram par ierašanos šeit un iepazīstināšanu ar Komisijas jaunāko nostāju par vīzas jautājumiem attiecībā uz Ukrainu un Baltkrieviju. Pirms mēneša delegācija, kuras sastāvā pārsvarā bija Baltkrievijas galveno opozīciju grupu dalībnieki, apmeklēja Strasbūru pēc PPE-DE grupas uzaicinājuma, lai apspriestu, kā šajā valstī attīstās politiskā situācija, bet šīs vizītes laikā kolēģi varēja arī pamanīt viņu vēršanos pie šī parlamenta, lai tiktu atbalstīti viņu centieni samazināt vīzu nodevas, kuras viņi pašlaik maksā, kas vairumam Baltkrievijas iedzīvotāju tiešām ir pārmērīgi augstas.
Ja mēs patiešām gribam mudināt Baltkrieviju nākotnē izvēlēties proeiropeisko virzienu - un mēs patiešām ceram, ka tā notiks - spēcīgākie argumenti, kas mums ir, ir tie, kurus Baltkrievijas iedzīvotāji paši var redzēt savām acīm. Viņiem ir ļoti grūti režīmā, kurā viņi dzīvo, gūt reālu ieskatu par to, ko patiesībā nozīmē brīvība un demokrātija, cilvēktiesības un tiesiskums. Ir grūti veicināt pilsonisko sabiedrību. Ir grūti parādīt viņiem, ka Eiropa ir atvērta un draudzīga un atbalsta viņu virzību uz pilnīgu demokrātiju. Labākais veids, kā mēs to varam darīt, ir atļaut šiem pilsoņiem šķērsot Eiropas robežas, nepieprasot tādas maksas, kas būtu biedējošas vai vairumam pilsoņu neļautu ieceļot.
Komisār, jūs ļoti pareizi minējāt, ka uz atsevišķām grupām neattiecas vīzu nodevas, un tie patiešām ir bērni un cilvēki ar radniecīgām saiknēm, tie ir cilvēki, kas apmeklē Eiropas Savienību kultūras vai zinātnes, vai izglītojošu iemeslu dēļ, un es mudinu atsevišķās dalībvalstis izmantot šo juridisko noteikumu, lai ļautu šiem cilvēkiem faktiski izmantot šīs iespējas. Bet tas ir ļoti skumji, ka Serbijai un Krievijai tiek nodrošināti labvēlīgāki nosacījumi nekā Baltkrievijas pilsoņiem.
Hannes Swoboda
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties komisāram par, kā vienmēr, ļoti precīzo informāciju, ko viņš ir sniedzis par šo jautājumu.
Es pati esmu saskārusies ar vīzu problēmām un ar ierobežojumiem attiecībā uz vīzu izsniegšanu Balkānos, un es joprojām saskaros ar šīm problēmām, kaut arī situācija ir mazliet uzlabojusies. Ņemsim par piemēru Serbiju, jo tā jau tika pieminēta. Par spīti pašreizējiem atvieglojumiem Dienvidslāvijas, t.i., komunistiskā režīma, kontekstā pagātnē tai bija daudz vairāk kontaktu ar Rietumiem, ar Eiropas Savienības valstīm nekā tai ir pašlaik, tas nozīmē, ka kaut kas nav kārtībā ar visu sistēmu. Mums patiešām ir nepieciešamas būtiskas izmaiņas.
Komisārs pareizi norādīja, ka Ukrainā vairāk nekā pusei no visiem vīzu pieteikumu iesniedzējiem ir dažādi atvieglojumi. Es brīnos par to, kura sistēma paredz atbrīvot 50 % vai vairāk. Tomēr es atzīstu, ka tā nav viņa vaina.
Ļaujiet man tagad pievērsties Baltkrievijai. Es ar prieku atbalstīju G. Grabowska kundzes un J. V. Paleckis kunga priekšlikumu, jo man ir ļoti grūti pieņemt, ka šīs valsts pilsoņiem režīma dēļ ir jācieš divtik: ne tikai, esot šī režīma pakļautībā, bet arī tāpēc, ka mēs neizstrādājam nekādus rīcības plānus attiecībā uz šo režīmu.
Dažkārt mums ir jārīkojas patstāvīgi un jāpieņem lēmums ar mūsu pašu iniciatīvu kaut ko konkrēti paveikt, lai palīdzētu tiem, kas nesaņem nekādu palīdzību no sava režīma vai valdības. Komisārs norādīja, ka zināmā mērā tas jau tiek īstenots. Tomēr ir jādara vairāk, un mums pret Baltkrieviju ir jārealizē daudz agresīvāka politika. Piemēram, man būtu interesanti uzzināt - un varbūt komisārs var man vēlāk atbildēt - kuras valstis paredz kādus atbrīvojumus. Kuras Eiropas Savienības valstis ir jo īpaši izpalīdzīgas un kuras varbūt ir mazāk izpalīdzīgas? Protams, ir svarīgi pieņemt Eiropas Savienības nostāju un, ja dažas valstis izmanto liberālu pieeju, tā būtu liela nelaime, ja pārējās valstis būtu ļoti ierobežojošas.
Es gribētu lūgt Komisiju un Padomi - ņemot vērā, ka mēs zinām, ka viņi uzņemas galveno atbildību, strādāt kopā ar mums, lai nodrošinātu to, ka mēs varam piedāvāt pilsoņiem un visām iesaistītajām personām Baltkrievijā daudz vairāk priekšrocību nekā mēs ar grūtībām to iepriekš esam darījuši.
István Szent-Iványi
ALDE grupas vārdā. - (HU) Priekšsēdētāja kungs! Ukrainai un Baltkrievijai ir nozīmīga loma mūsu kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijā.
Attiecībā uz Ukrainu mērķis ir demokrātija, tirgus ekonomika, nostiprināt orientāciju uz Eiropu, kamēr attiecībā uz Baltkrieviju mērķis ir šīs valsts demokratizācija. Ceļošanas prasību atvieglošana šo mērķu sasniegšanai ir elastīgs un vērtīgs instruments. Kopš 1. janvāra Ukrainas pilsoņi ir guvuši vienkāršotā vīzu režīma priekšrocības, lai gan lielākā daļa no viņiem uzskata, ka stāvoklis pašlaik ir smagāks nekā iepriekš, jo ieceļošana viņu galvenajās mērķa valstīs Polijā, Ungārijā un Lietuvā tagad ir daudz sarežģītāka nekā tā bija iepriekš. Tas tiek uztverts kā solis atpakaļ, jo maksa par vīzu EUR 35 viņiem ir liela naudas summa, un administratīvais slogs un procedūras ir ārkārtīgi sarežģītas. Tāpēc mums Ukrainai ir jāparāda, ka tūlītējais mērķis, bezvīzu ceļošanas nodrošināšana, tiks īstenots ļoti drīz, un, kamēr mēs to varam izdarīt, bezmaksas vīzu nodrošināšanai, kā arī administratīvā sloga atvieglošanai būs ietekme pat uz lielāku cilvēku skaitu.
Attiecībā uz Baltkrieviju mums ir skaidri jānorāda, ka Eiropai nav problēmu ar Baltkrievijas iedzīvotājiem, bet gan ar tās despotisko režīmu. Mēs novēlētu tās pilsoņiem vienkāršāku ceļošanu, un tāpēc mums ir jāsamazina vīzas nodeva, kas ir EUR 60, milzīga naudas summa, jo Baltkrievijā tā ir līdzvērtīga pusei no vidējās mēnešalgas, un mums ir arī jāsamazina administratīvais slogs, tā ka ir grūti ievērot sarežģītos noteikumus. Šādi mēs varam panākt tādu stāvokli, kurā Ukrainas un Baltkrievijas pilsoņi justos pietuvināti Eiropai. Paldies jums!
Adam Bielan
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienība nenodrošinās tās austrumu robežas drošību, ignorējot baltkrievu un ukraiņu intereses. Mums ir jāatbalsta pēc iespējas plašāka cilvēku grupa jo īpaši no Ukrainas un Baltkrievijas, virzībā uz Savienību, vienlaikus izolējot Lukashenka režīmu. Demokrātiskie procesi un izmaiņas mūsu austrumu kaimiņu mentalitātē, piemēram, attiecībā uz viņu attieksmi pret Ukrainu NATO, notiks daudz ātrāk, patiecoties personīgajai pieredzei, kas gūta Eiropas Savienības valstu apmeklējumos.
Pašlaik baltkrieviem par vīzu jāmaksā EUR 60. Tas atbilst vienai trešdaļai no vidējās algas un attur lielāko daļu no sabiedrības no ES valstu apmeklēšanas. Šī situācija ir izdevīga Lukashenka režīmam, tā kā, jo ierobežotāki būs kontakti ar Rietumeiropu, jo vieglāk būs kontrolēt Baltkrievijas sabiedrību. Ar vīzas pieprasīšanu Baltkrievijas jaunatne un tie cilvēki, kam ir simpātijas pret opozīciju, tiek izolēti. Rietumiem ir jāuztur kontakti ar šīm sociālajām grupām. Dārgas vīzu maksas var novest vienīgi pie vīzu tirgojošās mafijas darbības paplašināšanās un citām patoloģijām uz robežām. Šādi šķēršļi rada jūtamus zaudējumus tūrisma nozarei Polijā. Slēpotāji no Ukrainas un Baltkrievijas iepriekšējos gados lielā skaitā apmeklēja Polijas kalnus. Viņi parasti ieradās janvāra sākumā, kad sākas pareizticīgo Ziemassvētki. Tagad Polijas slēpošanas kūrorti ir tukši.
Dāmas un kungi! Īpaši tagad, kad NATO samitā Bukarestē Vladimir Putin draudēja izraisīt Ukrainas sašķelšanos un paziņoja, ka, es citēju, "Ukraina pat nav valsts, un viena daļa tās teritorijas ir Austrumeiropa, un otru tās daļu - lielu daļu - tai uzdāvināja Krievija,” ir nepieciešams skaidrs signāls, ka Eiropas Savienība necietīs šādus draudus tās tuvākajiem kaimiņiem starptautiskajā politikā.
Es aicinu pēc iespējas ātrāk sākt dialogu par īpašiem pasākumiem, lai ukraiņiem nebūtu vajadzīgas ES vīzas. Es vēlos skaidri pateikt, ka mūsdienīgas un drošas Eiropas reāla vīzija nav iespējama bez Ukrainas.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Oficiālā ES politika attiecībā uz Baltkrieviju ir zināma kā "diferenciācijas” politika: no vienas puses, tā ir kritiska pret diktatoru Lukashenka, kamēr, no otras puses, tā mēģina mudināt un veicināt dialogu ar cilvēkiem. Bet EUR 60 maksas noteikšana - trešdaļa no mēnešalgas Baltkrievijā par vīzām - neatbilst šai politikai. Rezultātā ierindas cilvēki Baltkrievijā uztver ES politiku attiecībā uz viņiem kā tukšvārdības politiku.
Šis jautājums ir pilnībā padarījis nesaprotamu mūsu Šengenas politiku un faktiski iedragā ES ārpolitikas uzticamību. Mēs nevaram pieļaut šādas situācijas turpināšanos. Demokrātija, kuru mēs vēlamies redzēt izveidojamies Baltkrievijā, var tikt īstenota tikai tad, ja mēs atvieglojam Baltkrievijas iedzīvotājiem iespēju pašiem redzēt, kā demokrātija darbojas mūsu valstīs. Jebkura cita pieeja tikai kalpotu Lukashenka nolūkiem. Tāpēc mums ir jāpanāk pārmaiņas, un Padome mums savā atbildē minēja, ka iemesls, kāpēc vēl nav veiktas nekādas izmaiņas, ir tas, ka Komisija nav iesniegusi nepieciešamo priekšlikumu.
Tāpēc, lūdzu, ķerieties pie darba! Iesniedziet priekšlikumu Padomei, kas atvieglos demokrātijas veicināšanu Baltkrievijā - vīzu iegūšanu šajā valstī.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Priekšsēdētāja kundze! Lai kas arī nebūtu teikts attiecībā uz vīzu iegūšanu baltkrieviem un ukraiņiem, nav nekādu šaubu par to, ka jāpieņem steidzami lēmumi par šo jautājumu un ka tie ir jāpieņem Eiropas Savienībai.
Attiecībā uz vīzu jautājumu Eiropas Savienība ir parakstījusi nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu ar Ukrainu, kā arī ar Krieviju, Moldovu un Rietumbalkānu valstīm. Tomēr sarunas par nolīgumu ar Baltkrieviju vēl nav pat sākušās, jo Alexander Lukashenka nav ieinteresēts piedāvāt Baltkrievijas pilsoņiem iespēju redzēt dzīves standartus brīvajā pasaulē, jo īpaši, ja viņi atklātu, ka tie ir daudz augstāki nekā dzīves standarti Baltkrievijā.
Jautājums par vīzu noformēšanas cenām joprojām saglabā savu nozīmi ne tikai attiecībā uz Baltkrieviju, bet arī uz Ukrainu. Fakts, ka Ukrainas pilsoņiem ir jāmaksā EUR 35 par Šengenas vīzu, nerisina šo problēmu, jo tikai atsevišķas Ukrainas pilsoņu grupas atbilst izvirzītajām prasībām attiecībā uz vīzu atvieglotas izsniegšanas režīmu. Baltkrievijas gadījums ir pat vēl daiļrunīgāks - baltkrieviem ir jāmaksā vairāk par Šengenas vīzu - t.i., viņiem ir jāmaksā cena par Lukashenka diktātu.
Vai šis vīzu režīms ir atbilstošs, ņemot vērā situāciju uz ES austrumu robežas? Es tā nedomāju. Saskaņā ar statistiku Polija vien katru gadu Ukrainas pilsoņiem izsniedz aptuveni 600 000 vīzu, salīdzinājumam - skaits, ko izsniegušas visas Šengenas valstis šajā pašā laikā, ir tikai 300 000 vīzu. Pirms pievienošanās Šengenas zonai Lietuva, Latvija un Polija Baltkrievijas pilsoņiem saglabāja ļoti zemas vīzu noformēšanas cenas: Lietuva un Polija iekasēja EUR 5, bet Latvija izsniedza vīzas bez maksas. Polija, Lietuva un Latvija tolaik baltkrieviem izsniedza 400 000 vīzu, t.i., trīs reizes lielāku skaitu nekā izsniedza vecās Šengenas valstis.
Vai jūs teiktu, ka tas ir labi, ka tikai 26 % no Baltkrievijas iedzīvotājiem ir jebkad apmeklējuši kādu ES valsti un ka 60 % baltkrievu pēdējos trīs gados nav redzējuši nevienu ārzemnieku? Protams, nē. Mums, Eiropas Savienībai, ir jāatrod efektīvs veids, kā atrisināt šo jautājumu, jo, kā mēs zinām pēc savas pieredzes, Eiropas Savienību ir labāk vienreiz redzēt nekā simtreiz par to dzirdēt.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Kā līdzautore jautājumam par vīzu cenām Baltkrievijai es vēlos pateikties jums par šodienas paskaidrojumiem un vērst jūsu uzmanību uz dažiem papildu jautājumiem. Lieta ir tāda, ka Baltkrievija nav tikai tuva ES kaimiņiene. Tā ir arī manas valsts, Polijas, tuvākā kaimiņvalsts, tāpēc man ir likumsakarīgas bažas, pārstāvot to intereses, kas dzīvo šajā valstī.
Jūs minējāt, ka pēc Šengenas paplašināšanās baltkrieviem palielinājās vīzu noformēšanas cenas . Patiesībā cenas pieauga 12 reižu, no EUR 5 līdz EUR 60. Baltkrievijā 60 eiro ir praktizējoša ārsta mēnešalga. EUR 60 maksa daudziem baltkrieviem ir reāls šķērslis, atturot viņus no vīzu iegūšanas un ES iekļauto kaimiņvalstu apmeklēšanas. Mēs jau varam redzēt, ka pēc vīzu cenu palielināšanās ir notikusi redzama un krasa to Baltkrievijas pilsoņu skaita samazināšanās, kuri ceļoja uz ES. Tas notiek laikā, kad ES vēlas nodibināt tiešu kontaktu ar tās pilsoņiem un kad labu kaimiņattiecību politika ir iekļauta Lisabonas līgumā. Tāpēc tas ir sāpīgs paradokss šai valstij, kaut arī tā tiek pārvaldīta nedemokrātiski.
Lūdzu, ticiet man, lēmums palielināt maksas par vīzām ir lieliska dāvana Lukashenka režīmam, kas to politiski izmanto. Režīms saka baltkrieviem: jūs redzat? Viņi ir noteikuši augstas, pārmērīgi augstas maksas. Neviens jūs Eiropā negaida, neviens jūs tur nevēlas.
Tas ir jāmaina. Es novērtēju to, ka Komisija minēja Poliju kā valsti, kas plāno panākt mazākas vīzu maksas baltkrieviem. Tomēr tas nav Polijas, Lietuvas vai atsevišķo valstu uzdevums. Tas ir visas ES uzdevums. Ja mēs nespējam atrisināt šo jautājumu, kā mēs veidosim kopēju ārpolitiku Eiropas Savienībā? Tāpēc es aicinu Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai samazinātu vīzu maksas baltkrieviem.
Grażyna Staniszewska
(PL) Jau 2005. gadā Ukraina atcēla prasību Eiropas Savienības pilsoņiem iegūt vīzas. Taču ES vajadzēja trīs gadus, lai pieņemtu kādu nostāju par šo jautājumu. Es vēlos pateikt, ka galīgā ES reakcija nepavisam nebija skaidra.
No vienas puses, šī gada sākuma iegūt vīzas kļuva vieglāk, noteiktas procedūras tika vienkāršotas, tika atceltas vīzu maksas, bet tikai atsevišķām pilsoņu grupām. Vairumam ukraiņu Eiropas Savienība liekas kā neieņemams cietoksnis, kas atver savas durvis tikai tiem, kas var pacietīgi izturēt ilgo un ļoti dārgo cīniņu Šengenas valstu konsulātos.
Daudziem ukraiņiem vīzas ir pārāk dārgas. Iestādes, kas ir iesaistītas vīzu izsniegšanas procesā, kopumā prasa divreiz vai pat trīsreiz vairāk par noteikto maksimālo nodevu. Otrkārt, laiks, kas nepieciešams vīzas izsniegšanai, daudzos konsulātos iepriekš nav paredzams un ir ļoti ilgs. Treškārt, daudzi konsulāti pieprasa papildu dokumentus, kas nav minēti nolīgumā. Pat diplomātisko pasu turētājiem var būt problēmas, šķērsojot robežu.
Nepieciešamais galīgais mērķis attiecībā uz Ukrainu ir skaidrs plāns, ar kuru mēģina paredzēt divpusējo ceļošanu bez vīzām, kaut gan ar sarežģītiem priekšnoteikumiem, kā tas bija Serbijas gadījumā.
Józef Pinior
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Eiropa bez robežām, Eiropas Savienība kā vienota Šengenas zona nedrīkst iezīmēt jaunas sienas izveidošanos starp ES un Austrumeiropu.
Eiropas Savienības iedzīvotāju sapņi par vienotu Eiropu bez savstarpējām robežām ir piepildījušies. Tomēr tas, kas pašlaik notiek uz robežas starp ES un Ukrainu, un Baltkrieviju, ir zināma veida politiskais skandāls manai paaudzei - "Solidaritātes” paaudzei Polijā, kas cīnījās par Eiropas vienotību.
Pašreizējās ukraiņu un baltkrievu problēmas sasniegt Eiropas Savienību ir jāatrisina pēc iespējas drīzāk. Komisār, es vēršos pie jums! Mums, Eiropas Savienības iedzīvotājiem bagātajās, demokrātiskajās valstīs ir jādara viss iespējamais, lai ES ir atvērta Baltkrievijas un Ukrainas pilsoniskajām sabiedrībām.
Zita Pleštinská
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Fakts, ka jūs vadāt šodienas debates, ir ļoti simbolisks, un es pateicos jums par to.
Savās runās es pie katras izdevības pieminu pilsoniskās sabiedrības Ukrainā un ES līderu lūgumu dalībvalstīm un ES iestādēm, kā arī Ukrainas valdībai un Augstākajai padomei vairāk uzmanības pievērst Ukrainas un ES vīzu jautājumam.
Tā kā Ukraina ir viens no Eiropas Savienības stratēģiskajiem partneriem, es atzinīgi vērtēju šīsdienas debates un informāciju, ko sniedza komisārs. Lai gan es atzīstu, ka tas ir ļoti grūts process, es tomēr domāju, ka ir ārkārtīgi svarīgi atrast risinājumu.
Vīzu jautājums attiecībā uz Baltkrievijas pilsoņiem tika arī aplūkots Eiropas Parlamentā Baltkrievijas nedēļā tikšanās reizēs ar Alexander Milinkevich, Sakharov balvas laureātu. Mūsu pienākums ir palīdzēt cilvēkiem, kas ir Lukashenka režīma bezpalīdzīgi upuri.
Dāmas un kungi! Mums pēc iespējas ātrāk ir jāpieņem risinājums, lai vienkāršotu vīzu režīmu: tas būs pozitīvs un konstruktīvs signāls proeiropeiskajiem un prodemokrātiskajiem spēkiem Ukrainā un Baltkrievijā.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Baltkrievijas jaunieši bieži tiek sodīti, liedzot tiem tiesības uz izglītību par varasiestādēm netīkamu pārliecību. Polija nodrošina augstākās izglītības iespējas daudziem no šiem jaunajiem cilvēkiem. Mēs nedrīkstam izniekot to, nosakot ekonomisko blokādi pret šādiem jauniem cilvēkiem, kas vēlas ieceļot mūsu valstīs, lai studētu. Ekonomiskā blokāde ir jāatceļ un vīzu nodevas ir jāsamazina.
Priekšsēdētājs
Pirms es dodu vārdu komisāram - un mums ir mazliet laika - es vēlos kaut ko piebilst. Kā cilvēks, kurš bieži ceļo uz Ukrainu, es vēlos pateikt, ka ļoti svarīgs jautājums attiecībā uz vīzu problēmu, attiecībā uz visu vīzu režīmu, ir paskaidrot Ukrainas un Baltkrievijas sabiedrībai, vai tas, ar ko viņi pašlaik saskaras, ir pārejas posms. Tas attiecas uz cenām un procedūrām. Cenas ir pārmērīgi augstas, un procedūras ir pazemojošas. Šie cilvēki stāv rindās garas stundas, ļoti garas stundas. Vai tas ir pārejoši vai pastāvīgi? Ukraiņi bieži saka, ka ir uzcelta Šengenas siena, ka tas, kas tika ieviests un ikviena poļa, francūža, tagad arī vācieša, apsveikts, realitātē ir tikai dabiskās izolācijas process, ka rindas pie konsulātiem, atteikumi, cenas - tas viss ir tikai signāls viņu sabiedrībām, signāls, kas uzņemts ļoti negatīvi to centienu kontekstā, par kuriem mēs tik daudz runājam šajā sēžu zālē un citur.
Debates ir slēgtas. Lūdzu, piedodiet man, ka es esmu pārkāpis zelta likumu, ka priekšsēdētājs neiejaucas šādos jautājumos, bet es vienkārši nevarēju turpināt klusēt par šo jautājumu.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Es uzmanīgi klausījos, ko jūs nupat teicāt, un tas atbalsta daudzu runātāju teikto, kas uzsvēra nepieciešamību veicināt mūsu kaimiņvalstu pilsoņiem ieceļošanu Eiropas Savienībā.
Es uzskatu, ka daudzi šeit ir runājusi ļoti prātīgi. Jo vairāk ir iespēju savstarpējiem kontaktiem, jo lielāka iespēja, ka pilsoņi ietekmēs savas valsts virzību uz demokrātiju un iesaistīšanos Eiropas Savienības vērtībās.
Tomēr man vispirms ir jāatbild par Baltkrievijas jautājumu. Es esmu paskaidrojis, kāpēc līdz šim nav bijuši nekādi plāni sākt sarunas par nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu. Politiskā situācija var arī mainīties, un es vēlētos piebilst, ka Eiropas Savienība pieliek visas pūles, lai tās klātbūtne būtu jūtama šajā valstī, kā, piemēram, kad pirms pāris dienām Baltkrievijā tika izveidots Eiropas Komisijas birojs.
Jebkurā gadījumā, kā jau es minēju, Baltkrievijas pilsoņiem jau ir iespēja ceļot pa Eiropas Savienību saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem. Tomēr es esmu uzmanīgi ieklausījies visos šī argumenta aspektos, un es nevaru pateikt neko vairāk par to, ko es jau esmu pateicis attiecībā uz Baltkrieviju.
Attiecībā uz Ukrainu es vēlētos teikt, ka situācija ir daudz pozitīvāka. Nolīgums par vīzu nodevām Ukrainas pilsoņiem paredz, ka Šengenas valstis iekasēs EUR 35 maksu par Ukrainas pilsoņu vīzu pieprasījumu izskatīšanu, nevis EUR 60, kas tiek uzskatīta par vīzas vidējo maksu. Tāpēc pūliņi jau ir pielikti. Es arī minēju, ka ir dažas Ukrainas pilsoņu kategorijas, kuras varētu izmantot atbrīvošanu no vīzu nodevām.
Tomēr, priekšsēdētāja kungs, man ir ļoti labi zināms tas, ko jūs nupat pateicāt. Jautājums ir par cenu, bet, dažkārt tas ir arī veids, kādā jāveic šīs formalitātes: ļoti ilgas procedūras, kas šiem pilsoņiem rada iespaidu, ka Eiropas Savienība ir tālu projām. Man jums ir jāsaka, ka pašlaik mana uzmanība ir pievērsta problēmām, ar kurām jo īpaši saskaras Rietumbalkānu valstu pilsoņi. Es cenšos noteikt tos veidus, kādos mēs varam atvieglot šīs procedūras. Es uzskatu, ka, ja mums tas izdosies, mēs, iespējams, tā darīsim arī tādu valstu gadījumā kā, piemēram, Ukraina.
Ar šo es noslēdzu to, priekšsēdētāja kungs, ko es vēlējos pateikt Parlamentam, vienlaikus pilnībā apzinoties, ka visas deputātu piezīmes zināmā mērā ir pamatotas, bet attiecībā uz pašreizējo situāciju jau ir sasniegts zināms progress. Tā ir taisnība, ka vēl ir daudz darāmā, bet es arī uzskatu, ka katrai dalībvalstij ir jācenšas izmantot tās iespējas, kuras jau ir pieejamas. Arī man ir jāpieliek visi iespējamie pūliņi, lai tā rīkotos.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
