Implementarea spațiului unic de plăți în euro (SEPA) (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct îl constituie întrebarea orală adresată Comisiei de Pervenche Berès, în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, privind implementarea spaţiului unic de plăţi în euro (SEPA).
Pervenche Berès
Domnule preşedinte, iau cuvântul în numele Comisiei pentru afaceri economice şi monetare. Doamnă comisar, Parlamentul European, sub autoritatea raportorului nostru, dl Gauzès, a depus toate eforturile pentru a se asigura că măsurile legislative necesare pentru implementarea proiectului SEPA - spaţiul unic de plăţi în euro - sunt puse în aplicare.
Când am întocmit legislaţia însoţitoare, Directiva privind serviciile de plăţi, ne-am pus câteva întrebări. Acum ne dăm seama că acele întrebări au fost probabil justificate.
Acum, când urmează ca acest proiect să fie lansat, avem câteva motive de îngrijorare, deoarece avem impresia că nivelul de mobilizare, care mie mi se pare că nu are nicio legătură cu provocările crizei, nu s-au materializat aşa cum ar fi trebuit.
Practic, acest proiect, care s-a bucurat de mult sprijin din partea celor din sectorul respectiv şi din partea legislatorului, dar care, mai presus de toate, trebuie să furnizeze un instrument modern de plăţi, care să fie adecvat circumstanţelor monedei noastre unice, euro, este în pericol de a nu atinge masa critică pe care ar trebui s-o atingă pentru a fi în totalitate operaţional.
În special, suntem îngrijoraţi de faptul că lansarea sistemului de debitare directă SEPA, care, fără îndoială, este unul dintre cele mai originale aspecte ale acestui proiect, întâmpină unele dificultăţi.
Considerăm că, în ceea ce priveşte responsabilitatea Comisiei, se nasc două întrebări. În primul rând, cum intenţionează Comisia să promoveze şi să sprijine migrarea spre instrumentele de plată SEPA? A fost stabilit un calendar şi este evident că acesta nu ţine cont de toate aspectele practice. În al doilea rând, este Comisia de părere că migrarea unei mase critice de tranzacţii către instrumentele SEPA ar fi trebuit realizată până în anul 2010 şi, dacă nu, ce ar trebui întreprins pentru a se realiza acest lucru?
Când am adoptat această legislaţie, nu ne-am hotărât asupra unei date limită precise şi obligatorii pentru migrarea spre instrumentele SEPA. Considerăm că, fără îndoială, este timpul să facem acest lucru. Înţelegem că vor mai rămâne unele întrebări legate de compatibilitatea sistemelor naţionale cu sistemul SEPA şi de ce anume se înţelege prin migrare definitivă, însă noi credem că este responsabilitatea Comisiei să sprijine industria în găsirea soluţiilor la problemele cu care încă se confruntă.
Apoi, se mai pune problema taxelor de interschimb, care în mod clar a fost ignorată şi neglijată, în timp ce, pentru mulţi actori, este de o importanţă centrală pentru succesul proiectului SEPA. Din acest punct de vedere, se pare uneori că diferitele organisme competente, fie că sunt din sectorul profesional bancar, Direcţia Generală Piaţă Internă şi Servicii sau Direcţia Generală Concurenţă, într-un fel ne pasăm responsabilitatea de la unul la altul.
Probabil că este în responsabilitatea legislatorului să discute cu aceşti actori şi să le ceară să dea dovadă de responsabilitate. Avem impresia că, în aceasta etapă, nu putem discuta o legislaţie consecventă fără a sprijini operatorii de piaţă în eforturile lor de a dezvolta un sistem alternativ. Aceasta este exact dificultatea de care ne lovim în această problemă a taxelor de interschimb.
Direcţia Generală Concurenţă a indicat, în unele cazuri, că este de părere că această parte a legislaţiei contravine normelor concurenţei, dar că totuşi este de datoria industriei să găsească o soluţie alternativă. Realitatea este că, soluţiile alternative care există la nivel de state membre nu au fost testate de către Direcţia Generală Concurenţă. Aşadar, nu se poate şti dacă Direcţia Generală Concurenţă le-ar putea sprijini sau dacă unele dintre soluţii sunt potrivite pentru problemele cu care ne confruntăm.
De exemplu, să ne imaginăm că finanţarea unui sistem de interschimb s-ar baza pe penalizările impuse prin legislaţie, cu alte cuvinte pe erorile comise. în practică, aceasta ar însemna, cel mai adesea, a-i face pe oamenii cei mai vulnerabili să plătească, iar acest fapt nu mi se pare rezonabil sau corect din punct de vedere social.
Drept urmare, fac apel la Comisie să acţioneze asupra a două puncte importante: să stabilească o dată limită pentru migrare şi să ajute la dezvoltarea unui sistem alternativ sau a unui sistem care să fie acceptabil din punctul de vedere al normelor stabilite prin Tratat privind interschimburile.
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei - Domnule preşedinte, în primul rând aş dori să vă comunic regretul comisarului McCreevy de a nu putea participa la această reuniune.
Într-adevăr, aceasta este o întrebare lungă, dar cred că ambele întrebări şi propunerea de rezoluţie referitoare la implementarea instrumentelor SEPA identifică în mod corect problemele cheie pe care trebuie să le rezolvăm pentru a asigura succesul SEPA.
Prima întrebare se referă la modul în care Comisia intenţionează să promoveze şi să adopte migrarea spre instrumentele SEPA.
SEPA este în primul rând un proiect orientat către piaţă, însă, date fiind avantajele substanţiale pentru economia mai largă, Comisia a căutat să încurajeze migrarea către SEPA, de exemplu acţionând ca un catalizator pentru a mări profilul politic al SEPA prin raportul nostru de progrese privind SEPA şi prin încurajarea autorităţilor publice să migreze cât mai devreme spre produsele SEPA. Şi, de asemenea, prin eforturile proprii de a adopta mai devreme instrumentele SEPA. În cele din urmă, după cum s-a anunţat în propunerea de săptămâna trecută a Comisiei intitulată "Stimularea redresării economice europene”, prin prezentarea de propuneri care să asigure realizarea tuturor avantajelor SEPA.
Cea de-a doua întrebare se referă la faptul dacă o masă critică de plăţi va fi migrat până la sfârşitul anului 2010. În mod clar, noi suntem în favoarea unei migrări rapide, pentru a menţine la un nivel minim costurile suplimentare din timpul migrării. Deşi sistemul SEPA Credit Transfer (SCT) a fost lansat cu succes, au migrat mai puţin de 2% din plăţi. Mai mult, sistemul Sepa Direct Debit nu va fi lansat decât mai târziu anul acesta. Aşadar, ritmul actual al migrării este prea încet pentru a se realiza migrarea masei critice până în anul 2010.
Cea de-a treia întrebare se referea la necesitatea unei date finale precise şi obligatorii. înţelegem avantajele puternice ale stabilirii unui termen şi, desigur, anul 2012 pare rezonabil. Cu toate acestea, pentru multe state membre aceasta rămâne o întrebare extrem de sensibilă. Aşadar, noi suntem în favoarea stabilirii unei proceduri clare de examinare a acestei întrebări, prin strângerea de informaţii cu privire la impactul pe care l-ar avea asupra celor interesaţi impunerea unei date finale şi lansarea unei dezbateri semnificative cu aceştia.
Acest lucru ar putea pregăti calea pentru unele aprobări politice şi, dacă este cazul, o posibilă propunere legislativă, de exemplu, la sfârşitul anului.
şi medicamente Cea de-a patra întrebare a dumneavoastră se referă la modul în care se poate mări certitudinea juridică pentru debitările directe în cadrul SEPA, în legătură cu comisioanele multilaterale interschimb (CMI) şi cu mandatele existente.
Avem nevoie de o soluţie temporară la problema modelului economic pentru a asigura certitudinea juridică şi pentru a lansa cu succes sistemul de debitări directe SEPA. De aceea, Comisia sprijină în totalitate eforturile Parlamentului şi ale Consiliului de a găsi o soluţie temporară în contextul revizuirii regulamentului privind plăţile transfrontaliere.
Comisia sprijină, de asemenea, valabilitatea juridică continuă a actualelor mandate naţionale de debitare directă în cadrul migrării SEPA. Totuşi, aceasta este o chestiune juridică pe care trebuie să o rezolve autorităţile naţionale, de exemplu utilizând oportunitatea oferită de implementarea directivei privind serviciile de plăţi.
Cea de-a cincea întrebare se referea la modul în care Comisia abordează subiectul comisioanelor multilaterale interschimb pentru plăţile efectuate cu cardul.
Această activitate se desfăşoară în primul rând prin evaluarea Comisiei, din perspectiva normelor de concurenţă, a două sisteme importante de carduri internaţionale, şi anume MasterCard şi Visa.
La 19 decembrie 2007, Comisia a hotărât că comisioanele multilaterale interschimb MasterCard pentru plăţile transfrontaliere efectuate prin carduri de credit şi debit marca MasterCard şi Maestro nu sunt compatibile cu normele de concurenţă. MasterCard contestă decizia Comisiei.
În martie 2008, Comisia a iniţiat procedurile pentru a stabili dacă problema comisioanelor multilaterale interschimb Visa Europe încalcă articolul 81. De asemenea, discuţiile cu Visa sunt în curs de desfăşurare.
Comisia caută să menţină un mediu concurenţial echitabil pentru MasterCard şi Visa Europe, precum şi pentru alte sisteme de plăţi prin card care ar putea apărea pe viitor.
Penultima dumneavoastră întrebare se referă la faptul dacă ar trebui să se propună de către Comisie o soluţie concretă la problema comisioanelor multilaterale interschimb. Într-o economie de piaţă, este obligatoriu ca industria să propună un model economic corespunzător. Referitor la carduri, după cum am spus, discuţiile cu MasterCard şi Visa sunt în curs de desfăşurare. În ceea ce priveşte sistemul SEPA direct debit, Comisia este dispusă să ajute industria prin furnizarea de orientări rapide în cadrul unui dialog susţinut purtat cu industria bancară şi pe baza contribuţiilor din partea actorilor relevanţi de pe piaţă. Această îndrumare trebuie asigurată cel târziu până în noiembrie 2009.
Ultima dumneavoastră întrebare este legată de măsurile speciale pe care Comisia intenţionează să le propună pentru a se asigura că migrarea către instrumentele SEPA nu conduce la un sistem de plăţi mult mai costisitor.
În opinia Comisiei, acest lucru n-ar trebui să se întâmple. În primul rând, instrumentele SEPA ar trebui să adopte normele de concurenţă şi să sporească eficienţa operaţională prin economii de scară - ambele producând o presiune descendentă asupra preţurilor.
În al doilea rând, SEPA ar trebui să sporească şi transparenţa, care va limita subvenţionările încrucişate şi preţurile ascunse, deşi, practic, unii utilizatori pot percepe ca pe o creştere trecerea de la preţuri mari ascunse la preţuri scăzute vizibile. În acest caz, un rol important îl va avea comunicarea clară din partea băncilor.
În al treilea rând, Comisia monitorizează cu atenţie impactul instrumentelor SEPA asupra consumatorilor, prin lansarea de studii.
În cele din urmă, suntem de acord că există motive de îngrijorare legate de faptul că sistemele naţionale eficiente de carduri de debit ar putea fi înlocuite cu alternative mult mai costisitoare. Cu toate acestea, există iniţiative care ar putea rezulta într-un sistem pan-european de carduri de debit şi se asigură o protecţie generală din partea puterilor existente ale Uniunii Europene şi autorităţile naţionale din domeniul concurenţei.
Aşadar, sistemul SEPA trebuie să se materializeze într-un sistem de plăţi mult mai eficient şi măsuri de protecţie adecvate în cadrul Uniunii Europene şi al politicii naţionale în domeniul concurenţei.
Drept urmare, eu întâmpin cu bucurie această rezoluţie şi sprijinul puternic din partea Parlamentului pentru produsele SEPA.
Jean-Paul Gauzès
Domnule preşedinte, doamnă comisar, doamnelor şi domnilor, s-au spus multe referitor la ce a rezultat din această directivă privind serviciile de plăţi pentru care eu am fost raportorul Parlamentului şi care a fost adoptată în primă lectură în anul 2007.
Scopul acestei directive a fost, printre altele, acela de a oferi diverselor instituţii bancare, grupate în interiorul Comitetului pentru politică economică (CPE), instrumentele juridice necesare pentru implementarea sistemului SEPA. Drept urmare, a fost adoptată un regulament european pentru carduri bancare, pentru transferuri de credit sau pentru debitări directe.
SEPA reprezintă o piaţă integrată pentru serviciile de plăţi în euro, unde nu vor exista diferenţe între plăţile transfrontaliere şi plăţile naţionale. Aceasta situaţie prezintă avantaje atât pentru sectorul bancar, cât şi pentru consumatori.
După cum aţi spus, Comisia s-a angajat să se asigure că migrarea către instrumentele SEPA nu va avea ca rezultat un sistem de plăţi mai costisitor pentru cetăţenii Uniunii Europene.
De la adoptarea acestui raport, migrarea către SEPA a progresat foarte încet, mult prea încet. La 1 octombrie 2008, doar 1,7% din tranzacţii s-au efectuat în format SEPA Credit Transfer.
De aceea, astăzi, suntem de acord cu rezoluţia Parlamentului European prin care se face apel la Comisie să stabilească o dată limită pentru migrarea spre produsele SEPA. Această dată nu trebuie să depăşească 31 decembrie 2012, după care toate plăţile în euro trebuie efectuate utilizând standardele SEPA.
Totuşi, înainte ca migrarea să se producă, trebuie rezolvată problema stringentă, aspectul sensibil al comisioanelor multilaterale de interschimb. Aceste comisioane nu ar trebui desfiinţate. Serviciile de plăţi constituie o activitate comercială. Este normală acoperirea costurilor şi menţinerea unei marje de profit pentru participanţi.
Pe de altă parte, trebuie evitată lipsa de transparenţă sau caracterul arbitrar. Aşadar, Comisia trebuie să stabilească orientări referitoare la modalitatea de aplicare a acestor taxe de interschimb.
Pentru o mai mare certitudine juridică, aceste orientări trebuie publicate înainte de lansarea sistemului SEPA pentru debitări directe. Fără o astfel de certitudine juridică, băncile din numeroase ţări ar putea să nu lanseze sistemul de debitare directă, iar acest fapt ar duce la oprirea implementării sistemului SEPA.
Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni şi Grupul Socialist din Parlamentul European au depus amendamente foarte similare în această direcţie pentru votul de mâine. Evident, sperăm că acestea vor fi luate în considerare.
Margarita Starkevičiūt
(LT) În această perioadă grea, este foarte important să se găsească surse posibile de dezvoltare economică. Dezvoltarea pieţei noastre financiare europene reprezintă pentru economia europeană tocmai o astfel de sursă de posibilă dezvoltare. În acest caz, discutăm despre piaţa de plăţi şi este regretabil faptul că deciziile pe care le-am luat se implementează destul de lent. Posibilităţile de ordin tehnic ale băncilor sunt de obicei invocate ca principal motiv, deoarece acestea sunt în general soluţii tehnice, dar aş dori să spun că modernizarea tehnică a băncilor este în interesul sectorului bancar şi a băncilor însele şi, astfel, acestea îşi pot moderniza piaţa, sistemele de plăţi şi îşi pot mări profitul. Aşadar, este foarte important ca statele membre să pună în aplicare cu mai multă hotărâre planul de implementare a spaţiului unic de plăţi în euro.
Paul Rübig
(DE) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, ştim că spaţiul unic de plăţi în euro reprezintă o adevărată provocare pentru întreprinderile mici şi mijlocii. Acestea au lucrat în ultimul timp foarte intens cu sistemul de carduri de credit, iar preţurile şi costurile care rezultă din aceste sisteme diferă mult. Consider că aici nu există acel nivel de transparenţă necesar.
Tocmai într-o perioadă de criză avem nevoie de sprijin potrivit pentru afaceri. Trebuie să fie posibil să îmbunătăţim solvabilitatea companiilor reducând costurile, pentru că atunci, bineînţeles, pot avea din nou acces la credit. Cred că pentru aceasta SEPA ar fi un instrument bun. Trebuie implementat cât mai curând posibil pentru a se ajunge nu numai la situaţia în care întreprinderile mici şi mijlocii pot lucra la preţuri ieftine şi în mod eficient, ci şi în care aceasta se aplică şi pentru tranzacţiile dintre afacerile mici şi cele mari.
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei - Domnule preşedinte, aş dori să mulţumesc Comisiei pentru afaceri economice şi monetare şi preşedintei acesteia, Pervenche Berès, pentru această dezbatere. Comisia salută sprijinul Parlamentului pentru sistemul SEPA, care nu reprezintă numai o iniţiativă autoreglementativă, ci şi o iniţiativă majoră de politică publică ce vine să întărească uniunea economică şi monetară, precum şi agenda de la Lisabona. Parlamentul şi Comisia împărtăşesc în mod clar aceeaşi viziune şi acelaşi scop în ceea ce priveşte sistemul SEPA.
Cu toate acestea, vă rog să-mi permiteţi să amintesc trei puncte importante. În primul rând, aşa cum s-a menţionat mai devreme, Comisia a fost extrem de activă în a oferi ajutorul său pentru avansarea procesului de migrare către SEPA, în special prin exercitarea de presiuni asupra autorităţilor pentru adoptarea acestora mai devreme. Noi vom continua eforturile noastre neobosite în calitate de catalizator SEPA.
În al doilea rând, deşi împărtăşim interesul Parlamentului privind stabilirea unei date limită pentru SEPA, nu credem că este momentul potrivit să batem în cuie o dată limită. Am pus în mişcare un proces şi avem convingerea că mai este nevoie de multă muncă de pregătire înainte ca un astfel de angajament să poată fi luat în calcul.
În al treilea rând, pot să confirm faptul că se va asigura îndrumare din partea Comisiei în ceea ce priveşte compatibilitatea procedurilor de remunerare interbancară, multilaterală, cu normele concurenţei. ştim că a mai rămas puţin timp până la intrarea în vigoare a sistemului SEPA de debitare directă şi că, în consecinţă, orientările noastre trebuie să fie disponibile înainte de noiembrie 2009. Totuşi, vă rog să-mi permiteţi să insist asupra unui punct: acela că îndrumarea poate fi asigurată numai dacă industria ne furnizează mai întâi idei concrete pentru posibilele modele economice.
Preşedintele
Am primit o propunere de rezoluţie depusă în conformitate cu articolul 108 alineatul (5) din Regulamentul de procedură.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc mâine, 12 martie 2009.
