Pregătirea bugetului 2012 (dezbatere) 
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă raportul dnei Balzani, în numele Comisiei pentru bugete, privind orientările generale pentru pregătirea bugetului 2012 [2011/2042 BUD].
Francesca Balzani
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, documentul pe care-l examinăm astăzi nu este doar un raport privind prioritățile următorului buget european, ci, de asemenea, și mai presus de toate, un document care analizează noul rol pe care trebuie să-l joace bugetul european în contextul unei guvernanțe economice mai mari.
Acesta este primul an al semestrului european, care a fost conceput tocmai pentru a stabili cea mai bună coordonare posibilă între bugetul Uniunii și bugetele statelor membre, cea mai mare sinergie posibilă și cea mai desăvârșită complementaritate. Toate acestea înseamnă în principiu un singur lucru: convergență, și asigurarea convergenței bugetelor statelor membre cu obiectivele majore ale bugetului european. Astăzi, aceste obiective - aceste obiective europene - pot fi doar cele stabilite în Strategia Europa 2020: o strategie măreață, ambițioasă, cu cinci obiective extrem de importante și șapte inițiative emblematice majore. Acestea sunt obiective majore, importante, însă sunt, de asemenea, foarte concrete.
Primul obiectiv este extrem de important și implică construirea unei Europe ocupate mai mult și mai bine prin efectuarea unor investiții adecvate. Prin urmare, avem o prioritate imensă pentru bugetul 2012: nu trebuie să irosim timp în punerea în aplicare a Strategiei 2020, începând cu primul dintre obiective, cel al unui nivel mai mare de ocupare a forței de muncă în Europa. Stabilirea imediată a dimensiunii Strategiei 2020 în bugetul nostru este așadar esențială și o chestiune de urgență.
Există două măsuri fundamentale pentru realizarea acestui obiectiv: trebuie să planificăm și trebuie să privim către viitor. A planifica înseamnă a elimina abordările matematice ale bugetului, care nu au deloc sens. Majorările matematice, generale și nediscriminate nu sunt de niciun folos. În schimb, trebuie să vedem care sunt exact programele și acțiunile care pot contribui la Strategia 2020. Privitul spre viitor are o semnificație absolut esențială: a avea extrem de multă grijă de angajamentele noastre, și nu doar de plățile noastre, deoarece angajamentele sunt instrumentul cu care putem să construim viitorul financiar sustenabil al Uniunii noastre.
Flexibilitatea este un alt subiect important. Suntem la sfârșitul perioadei de planificare, iar bugetul este extrem de rigid. Prin urmare, cred că este extrem de important să considerăm, chiar de la început, toate instrumentele de flexibilitate disponibile ca fiind fundamentale și indispensabile bugetului pe care urmează să-l întocmim dacă dorim să fie posibil sau esențial să facem primul pas spre Strategia 2020 - care nu trebuie sub nicio formă să fie un eșec, așa cum s-a întâmplat în trecut - însă și dacă dorim să avem un buget util și eficient.
Sunt convinsă că toate aceste obiective majore vor putea fi atinse dacă lucrăm împreună cu răbdare, încă de la început, pentru a construi un climat reînnoit de cooperare instituțională. Cooperarea instituțională este una dintre provocările majore ale Tratatului de la Lisabona, despre care vorbim întotdeauna cu destul de multă nepăsare. Colaborarea instituțională înseamnă a găsi într-adevăr un sentiment reînnoit de egalitate pentru a lucra împreună la această chestiune delicată, bugetul, care nu este doar unul dintre cele mai importante instrumente din punct de vedere strategic pentru construirea viitorului nostru, ci și unul dintre cele mai tangibile și mai practice instrumente.
Janusz Lewandowski
membru al Comisiei. - Doamnă președintă, salut poziția Parlamentului privind prioritățile bugetului 2012, așa cum apar acestea în orientările propuse. Comisia, în linie cu dreptul său la inițiativă, va ține, desigur, cont de orientările Parlamentului și va evalua, de asemenea, orientările Consiliului. Pe de altă parte, trebuie să ținem cont de cele mai recente date venite de la cele 27 de state membre, și vom cere serviciilor noastre să examineze și să evalueze cu atenție aceste elemente în vederea conturării proiectului de buget la 20 aprilie.
Acesta este al doilea test al procedurii anuale în conformitate cu Tratatul de la Lisabona. Contextul consolidării financiare este evident tuturor. Cred, într-un astfel de context, că ar fi responsabil să luăm în calcul și să răspundem tuturor obligațiilor fiscale financiare ale Uniunii Europene, precum și să nu pierdem din vedere contextul de austeritate care reprezintă realitatea în statele membre. În aceste timpuri, mai mult ca niciodată, nimeni nu poate susține necesitatea ca bugetul să se bazeze pe principiile întocmirii riguroase și temeinice a bugetului. Nu a fost niciodată atât de important să căutăm să facem economii, însă ar trebui să utilizăm, de asemenea, instrumentul bugetului european pentru a ajuta Europa în această situație post-criză.
Cu aceste lucruri în minte, aș sublinia două diferențe între întocmirea bugetului național și bugetul Europei. Întocmirea bugetului național se referă în principal la transferuri sociale, la consum. Bugetul european se referă la investiții cu efecte multiplicatoare. Prin urmare, ar putea să fie propice creșterii și locurilor de muncă. A nu plăti angajamente restante stabilite în anii anteriori nu este o politică bugetară bună sau sănătoasă, și, prin urmare, ambele aspecte trebuie luate în calcul pentru conturarea variantei finale de propunere pentru 2012.
După cum s-a precizat în scrisoarea din partea președintelui Comisiei, și după cum a afirmat raportoarea, dna Balzani, trebuie să asigurăm fonduri suficiente pentru cheltuieli în baza Strategiei 2020. Da, trebuie să coordonăm eforturile întocmirii bugetelor naționale și european însă, pe de altă parte, trebuie să fim extrem de riguroși când vine vorba de cheltuieli administrative - de unde angajamentul Comisiei de a acorda mai puțin de 1 % pentru administrație. Aceasta înseamnă economisiri în ceea ce privește obligații contractuale în domenii precum conferințe, costuri ale misiunii, reuniuni și tehnologia informației.
Luând în calcul ceea ce s-a întâmplat anul trecut, sperăm că de data aceasta procedura va fi una mai puțin anevoioasă, construind pe experiența din 2011. Prin urmare, aștept cu nerăbdare prima noastră reuniune tripartită din 30 martie. Atunci vom putea să prezentăm proiectul nostru de buget pentru 2012.
Giovanni La Via
Domnule președinte, domnule comisar, doamnelor și domnilor, orientările pe care urmează să le votăm în curând sunt primul pas spre bugetul european pentru 2012. De la început, Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) și-a arătat sprijinul față de un raport preliminar care cuprinde o indicație a priorităților Parlamentului pentru bugetul viitor, care va fi apoi prezentat Comisiei, așa cum procedează și Consiliul.
Contribuția noastră a ajutat la lărgirea sferei de acțiune a politicilor prioritare și a sprijinit temelia echilibrată pusă de raportor, dna Balzani, prin introducerea mai multor priorități puternice și distinctive care exprimă tradițiile Grupului PPE, respectiv dezvoltare și creștere pentru Europa, împreună cu cercetare și inovare.
Într-adevăr, cred că acestea sunt politicile în care ar trebui să investim pentru viitorul Uniunii și pe care ar trebui să pună accent Parlamentul înainte ca proiectul de buget preliminar să fie propus de Comisie. După cum a arătat dl Lewandowski în mod corect în urmă cu puțin timp, am insistat, de asemenea, ca conceptul de responsabilitate să fie în centrul bugetului 2012. Aceasta nu înseamnă că până acum nu am exercitat responsabilitate bugetară, însă subliniază faptul că acum mai mult ca oricând, ca urmare a crizei, trebuie să acționăm responsabil.
În ultimul rând, cred că trebuie spus ceva despre ceea ce s-a întâmplat și se întâmplă în numeroase țări din Africa de Nord, doar pentru a arăta că respingem abordările pe termen mediu care nu sunt capabile să facă față în mod corespunzător evenimentelor neașteptate sau politicilor noi. În ceea ce privește aspectul tehnic al votului, cred că nu ar trebui să aducem modificări substanțiale raportului întocmit de Comisia pentru bugete. Sunt efectiv uimit de insistența Grupului Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică de a include taxa pe tranzacțiile financiare. Destul de departe de substanța problemei, mie nu mi se pare că ar avea relevanță pentru procedura bugetară 2012.
Göran Färm
în numele Grupului S&D. - (SV) Doamnă președintă, în primul rând aș dori să-i mulțumesc sincer dnei Balzani. A ales un punct de plecare foarte înțelept pentru raportul său. Este scurt, la obiect și constructiv și se concentrează în mod clar pe cele mai importante chestiuni. Așadar, care sunt cele mai importante chestiuni? Acestea implică a demonstra faptul că Strategia Europa 2020 nu este doar un balon cu aer, ci o încercare serioasă de a permite UE să joace un rol tangibil în promovarea creșterii și a locurilor de muncă.
Bugetul UE este controversat, în ciuda faptului că este de fapt foarte mic - aproximativ 1 % din PIB sau puțin peste 2 % din cheltuielile publice totale. Totuși, poate să joace un rol strategic când vine vorba despre investiții în proiecte pe care statele membre nu le pot gestiona singure sau care necesită solidaritate în interiorul Europei. Acestea vizează cercetarea și dezvoltarea, infrastructura pentru transport și energie și a fi capabili să realizăm adevăratul potențial al pieței interne - o piață a muncii care să funcționeze bine în UE și o bază reală pentru creștere și competitivitate.
Totuși, aceste proiecte comune costă bani. Așadar, sunt necesare dovezi, mai ales din partea statelor membre și a Consiliului. Va fi Strategia Europa 2020 pusă în practică, sau va avea aceeași soartă ca strategia de la Lisabona - idei bune care sunt îngropate într-un sertar de birou? Cred că bugetul 2012 va fi esențial pentru a răspunde acestei întrebări.
Carl Haglund
în numele Grupului ALDE. - (SV) Doamnă președintă, în primul rând aș dori să-i mulțumesc raportoarei pentru activitatea sa excelentă. În vremuri precum acestea stabilirea priorităților bugetare nu este o sarcină ușoară. Și eu sunt încântat de faptul că alegem să fim ghidați de Europa 2020 pentru bugetul anului viitor. După cum s-a menționat mai devreme, nu ne putem permite să așteptăm până în 2014 când va intra în vigoare următorul cadru bugetar pentru a pune în aplicare Strategia Europa 2020.
Comisia are o responsabilitate importantă de a înainta propuneri în proiectul său de buget vara aceasta. Până acum nu am reușit să direcționăm resursele spre Strategia Europa 2020 în măsura care ar fi necesară. Există riscul ca totul să se petreacă exact așa cum ne-a avertizat dl Färm: ca strategia să nu fie pusă în aplicare și să rămână blocată într-un sertar de birou, lucru pe care nu-l dorim, desigur.
Grupul meu a propus mai multe amendamente la raport și sunt foarte încântat de felul în care acestea au fost incluse în propuneri. Aș dori să-i mulțumesc raportoarei pentru acest lucru. Trebuie să spun Consiliului că noi, cei din Parlamentul European, avem în mod cert motive să ne analizăm pe noi înșine și modul în care abordăm bugetul 2011. Am reușit să creăm un conflict care a dat în mod cert motive de meditație atât nouă, cât și politicienilor din Consiliu.
Trebuie să ne gândim cum putem utiliza cât mai bine posibil resursele de care dispunem. S-ar putea să trebuiască să avem în vedere și operarea unor reduceri în bugetul UE. În același timp, nu trebuie să uităm că Uniunii i-a fost încredințat un număr mare de sarcini care trebuie îndeplinite. Aceste sarcini nu se îndeplinesc de unele singure. Uneori am sentimentul că Consiliul crede că lucrurile se pot pur și simplu întâmpla de la sine, fără a trebui să stabilim priorități noi sau să identificăm resurse, însă, din păcate, situația este alta. Aștept cu nerăbdare o propunere constructivă din partea Comisiei care să ne poată ajuta să găsim un ton mai constructiv în negocierile bugetului 2012.
James Elles
în numele Grupului ECR. - Doamnă președintă, aș dori să o felicit pe raportoare pentru raportul său. Cred că, spre deosebire de celelalte orientări pe care le-am discutat în decursul a numeroși ani în această sală, acesta este concentrat și nu intră în prea multe detalii diferite, care vor apărea, desigur, mai târziu în procedura bugetară.
În primul rând aș dori să spun că noi, cei din grupul meu, am dori să se ia efectiv în calcul ceea ce se întâmplă în altă parte în Uniunea Europeană și nu să se țină lucrurile în interiorul " șoselei de centură” a Bruxelles-ului. Prin urmare, paragraful pe care l-ați introdus la punctul 21- în care afirmați că ar trebui să căutăm priorități negative și modalități de economisire de către instituții, cerându-le comisiilor noastre de specialitate să fie capabile să caute priorități - este foarte important, însă s-au realizat foarte puține lucruri în această privință până acum.
Dorind, lucru pe care-l înțeleg pe deplin, să avem mai mulți bani la dispoziție pentru Strategia Europa 2020 și inițiativele emblematice, ar trebui să căutăm nu doar acțiuni care implică bani, ci și care consolidează piața unică. Nu este vorba doar despre bani. Acolo unde căutăm bani ar trebui să ne gândim la unde putem să generăm economii de oriunde din altă parte din buget, așa cum încercăm să facem în Parlament și în celelalte instituții. Adoptăm poziția potrivit căreia, dacă dorim mai mulți bani, putem să-i luăm din economii făcute în altă parte. Aceasta ar trebui, de asemenea, să fie o parte importantă a abordării noastre a bugetului 2012.
Așadar, în încheiere, analizând tipul de responsabilitate pe care ar trebui să o adoptăm într-o perioadă de austeritate, dacă intenționăm să reușim să ne descurcăm cu economiile din finanțe acolo unde avem nevoie de cheltuieli, grupul meu crede că ar trebui să ne îndreptăm spre o înghețare a cheltuielilor noastre pentru 2012.
Helga Trüpel
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Doamnă președintă, domnule Lewandowski, doamnelor și domnilor, noi, cei din Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană suntem, de asemenea, de părere că atunci când bugetele sunt strâmtorate și sunt necesare politici de austeritate trebuie să răspundem, deoarece trebuie să reducem nivelurile datoriilor din statele membre. La nivel european situația nu se prezintă la fel deoarece, din fericire, nu avem voie să ne îndatorăm. Totuși, soluția inteligentă din punct de vedere politic presupune reducerea datoriei, precum și atingerea unui echilibru, în așa fel încât să putem investi în proiecte pentru viitor pentru a nu pune și mai mult în pericol economia națională. Atingerea acestui echilibru trebuie să fie una dintre orientările pentru bugetul european în 2012. În plus, în ultimii ani am făcut angajamente în bugetul european care rezultă din fonduri structurale și care vor trebui finanțate anul viitor și anii care vor urma.
Cred că ar trebui să luăm abordarea dnei Balzani foarte în serios. Implică a ne concentra pe cele mai importante domenii ale strategiei UE 2020, care determină direcția în care se îndreaptă Europa. Solicităm mai multe fonduri la nivel european pentru a putea să combatem schimbările climatice, a trece mai rapid la sursele de energie regenerabilă și a sprijini educația și cercetarea. Trebuie să continuăm să ne concentrăm pe aceste chestiuni și nu trebuie să punem în pericol această abordare.
Cred, de asemenea, că mecanismul semestrului european este utilizat în mod corect pentru a garanta faptul că bugetul statelor membre și bugetul european, cu alte cuvinte un total de 28 de bugete, se angajează să respecte obiectivele din strategia UE 2020. Unde trebuie să cheltuim mai mulți bani? Pe baza a ceea ce sperăm că va fi o schimbare democratică în țările arabe, noi, europenii, avem interesul de a sprijini societatea civilă, structurile democratice și mișcarea spre democrație parlamentară în aceste state și, prin urmare, avem nevoie de fonduri flexibile pentru a promova democrația în întreaga lume în interesul nostru înțeles în mod corect.
În calitate de membră a Grupului Verzilor/Alianța Liberă Europeană, aș dori să întreb în mod concret unde putem să facem economii, mai ales în lumina evenimentelor recente din Japonia. Grupul meu este de părere că putem să economisim bani din reactorul de fuziune nucleară ITER. Nu știm ce să facem cu deșeurile nucleare rezultate de pe urma acestui proiect. De ce cheltuim atât de mulți bani pentru lansarea acestui proiect, când ar trebui să redirecționăm fondurile Euratom pentru a ne permite să renunțăm la energia nucleară și să introducem sursele de energie regenerabilă mult mai repede? Când ne uităm la Organizația Națiunilor Unite și la politica climatică, știm cu toții că trebuie să schimbăm modul în care producem energie. Bugetul european 2012 trebuie, de asemenea, să-și aducă contribuția în această privință. Sper că vom avea puterea de a face schimbările calitative de acest tip în următorul cadru financiar multianual.
Miguel Portas
Doamnă președintă, în timp ce noi ne aflăm aici, discutând orientările pentru următorul buget, afară se află zeci de mii de lucrători care ne trimit un mesaj foarte clar. Ne spun că politicile de austeritate ale UE ucid economia și distrug beneficiile și condițiile de trai ale publicului european. Ne spun că modelul de coordonare economică care este impus se bazează pe amenzi și penalizări care nu oferă nicio garanție pentru creștere sustenabilă și crearea de locuri de muncă - ba chiar dimpotrivă.
Ne spun că Pactul pentru euro, pe care îl adoptă guvernele astăzi, este un pact împotriva salariilor și a pensiilor. Este un pact care continuă să-i facă pe lucrători să plătească pentru costul crizei, deși aceasta nu a fost provocată de ei.
Cred că ar trebui să ascultăm acest protest, deoarece pune o problemă cheie din punctul de vedere al bugetului european în ceea ce privește locul investițiilor publice în discuțiile despre politicile economice. I-am auzit pe conservatori spunând că ceea ce ne trebuie este un "buget zero”, cu o "majorare zero”. Am auzit diferite guverne spunând că, în numele politicilor de austeritate, avem nevoie de un buget european cu o "creștere zero”.
Discuția pe care o purtăm astăzi este esențială, însă acesta este răspunsul greșit. Este răspunsul greșit dintr-un motiv simplu: este imposibil să avem politici de austeritate mai ferme ca niciodată la nivel național și, totuși, să afirmăm totodată că din cauza acestor politici de austeritate avem nevoie de bugete europene mai subțiri ca niciodată.
Acest raționament duce, în mod inevitabil, la un singur rezultat: scăderea investițiilor publice atât la nivel național, cât și la nivel european. Înseamnă, de asemenea, un nivel mai mare de șomaj și de regresiune socială. Aceasta este discuția esențială pe care trebuie să o purtăm în discuțiile referitoare la bugetul 2012. Îi contrazice pe cei care cred că criza poate fi soluționată prin sporirea inegalității și transformarea recesiunii înseși într-o politică. Grupul meu se opune acestor decizii. Ne vom abține de la acest raport deoarece, deși este plin de bune intenții, nu răspunde în mod clar acestei provocări, iar lumea lucrătorilor are nevoie de un răspuns din partea noastră în această privință.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Doamnă președintă, slăbiciunea fundamentală a acestui raport constă în faptul că ignoră pe deplin observațiile făcute de Curtea de Conturi în rapoartele sale anuale. Ar trebui să ne amintim că singura informație disponibilă se referă la integritatea și eficiența cu care au fost cheltuite fondurile Uniunii Europene. Încercarea de a justifica o majorare a bugetului pe baza ideii potrivit căreia Strategia Europa 2020 ne va scoate din criză este lipsită de credibilitate dacă privim în trecut la eșecul complet al strategiei de la Lisabona.
Amenințarea - și este o amenințare - potrivit căreia limitarea nivelului bugetului Uniunii Europene va avea un efect dăunător asupra solidarității europene și ritmului dezvoltării economice din statele membre este deopotrivă facilă și dă dovadă de o ignoranță copleșitoare a impactului crizei asupra cetățenilor europeni. În numele contribuabililor britanici, îl îndemn pe David Cameron să ceară nu o înghețare, ci o reducere semnificativă a bugetului pe 2012. Având în vedere realizările sale de până în prezent, nu am prea multe așteptări.
Angelika Werthmann
(DE)Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, aș dori să-mi exprim opinia cu privire la cele trei idei din raportul dnei Balzani. Prima este că raportul privind bugetul 2012 se bazează pe presupunerea unei guvernanțe economice sporite care implică UE, mecanismul semestrului european și obiectivele Europa 2020 în vederea stimulării creșterii și a ocupării forței de muncă. În bugetul pe anul viitor vor fi sprijinite cu precădere două obiective principale ale strategiei: îmbunătățirea educației și promovarea incluziunii sociale care sunt, după părerea mea, două aspecte cheie în ceea ce privește viabilitatea viitoare a Europei.
În al doilea rând, raportul subliniază necesitatea de a îmbunătăți sinergiile dintre investițiile publice europene și naționale pentru a îndeplini obiectivele politice ale UE într-un mod mai eficient. Trebuie să încurajăm mai multă coordonare, o mai mare consecvență și concentrarea pe obiective înțelepte, împărtășite, pentru a avea mai multe șase ca obiectivele principale să fie îndeplinite cu succes.
A treia remarcă vizează obiectivele referitoare la schimbările climatice și energie. În lumina dezastrului din Japonia, trebuie să facem tot ceea ce ne stă în putință pentru a accelera introducerea surselor de energie regenerabilă. O politică climatică activă și crearea de locuri de muncă verzi ne vor ajuta să ne atingem obiectivele climatice și vor aduce o contribuție pozitivă la politica socială.
Nu în ultimul rând, aș dori să reamintesc Parlamentului că bugetul UE nu poate să aibă un deficit public și din acest motiv este esențial ca acesta să fie pus în aplicare în mod corespunzător și să constituie doar 2 % din totalul cheltuielilor publice.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Doamnă președintă, domnule comisar, doamnelor și domnilor, aș dori să încep prin a-i mulțumi dnei Balzani pentru flexibilitatea de care a dat dovadă.
Spun acest lucru deoarece ideea originală nu a fost de a organiza o dezbatere privind orientările bugetare. Cred, totuși, că aceasta este o idee bună, deoarece va ajuta la definirea priorităților care vor contura negocierile cu privire la buget în lunile care vor urma.
Aș dori să abordez două chestiuni fundamentale. În primul rând, austeritatea. Austeritatea nu este un principiu, este un instrument. Este un instrument pentru a avea un buget cu adevărat credibil care nu ne va duce la consecințele care se materializează în prezent în numeroase țări: și anume, a cheltui mai mult decât ne putem permite și a întâmpina apoi dificultăți politice grave când vine vorba despre închiderea golurilor din buget.
Cred, de asemenea, că nu ar trebui să discutăm în cadrul procedurii bugetare anuale chestiuni care au o sferă de aplicare financiară multianuală. Mă refer, de exemplu, la chestiunea taxei pe tranzacțiile financiare. Aceasta face parte dintr-un cadru financiar mult mai vast și, prin urmare, orice încercare de a aduce în mod artificial această dezbatere în bugetul anual va duce doar la o strategie greșită a negocierilor cu Consiliul încă de la început.
Chiar anul trecut am văzut ce se întâmplă când aducem într-o singură lectură a procedurii bugetare anuale politici sau idei care au de fapt o sferă de aplicare mai vastă: eșec, impas, și, în cele din urmă, o situație - ca cea pe care o avem acum în 2011 - în care nivelul creditelor este, după cum bine știe dl comisar, insuficient pentru a acoperi nevoile pe termen scurt imediate ale Uniunii Europene în lunile care vor urma.
Jens Geier
(DE) Doamnă președintă, domnule comisar Lewandowski, doamnelor și domnilor, dimineața aceasta dezbatem nevoia de a face economii ca urmare a crizei datoriilor cu care ne confruntăm în statele membre. Dna Trüpel și alții au subliniat destul de bine faptul că această criză a datoriilor ne afectează doar indirect, deoarece la nivel european nu avem voie să ne îndatorăm.
Totuși, cum putem să adoptă, o politică de austeritate în Uniunea Europeană dacă volumul cheltuielilor europene este de doar 2 % din totalul cheltuielilor publice ale tuturor celor 27 de state membre. Cred că aceasta nu este deloc o politică de austeritate. În schimb, este vorba despre simboluri - simboluri care ne sunt, într-un anumit fel, transmise de statele membre ca și cum banii care sunt transferați către Bruxelles ar dispărea de fapt într-o gaură neagră adâncă. Această idee ignoră în întregime faptul că fondurile care intră în bugetul european se întorc de fapt la statele membre. Desigur, nu se întorc într-un procent de 1:1, căci Europa nu este o bancă de economii și adoptăm, în mod firesc, o politică de solidaritate prin care sprijinim acele state din Uniunea Europeană care sunt mai puțin dezvoltate. De exemplu, în provincia mea, Rinul de Nord-Westfalia, din Germania, toate instrumentele pieței muncii care sunt puse în aplicare în prezent sunt cofinanțate de Fondul social european. Dacă vom elimina această finanțare, va exista un nivel corespunzător mai redus de politică a pieței muncii. Aceasta nu poate fi dorința social-democraților.
Să analizăm pentru o clipă felul în care statele membre cheltuiesc fonduri europene. Raportul anual al Curții de Conturi stipulează că există deficiențe în modul în care operează sistemele de gestionare și control pentru cheltuirea fondurilor europene. Menționează că recuperarea fondurilor investite greșit în statele membre este de ordinul miliardelor de euro. Precizează, de asemenea, că, din fericire, Comisia intenționează să suspende plățile acolo unde programele europene sunt gestionate greșit. Acest lucru se întâmplă și în Germania și Regatul Unit, de exemplu.
Consiliul, care nu este prezent, reprezintă statele membre pe care le îndemn de urgență să-și îmbunătățească modul în care gestionează resursele bugetare UE. Sporirea eficienței, facilitată de această măsură, ne-ar permite să îmbunătățim semnificativ modul în care cheltuim fondurile UE - nu prin cheltuirea unor sume de bani mai mari, ci prin îmbunătățirea modului în care le cheltuim. Statele membre pot juca un rol în acest sens pentru a-și demonstra disponibilitatea de a face economii.
Anne E. Jensen
(DA)Doamnă președintă, aș dori să-i mulțumesc dnei Balzani. Cred că are o sarcină foarte interesantă, dar și foarte dificilă în negocierea acestui buget, și acest lucru deoarece cadrul este strâmt. Cadrul pe șapte ani pentru bugetul UE este conceput în așa fel încât cadrul să devină mai strâmt în mod constant pe durata perioadei de șapte ani, mai ales în domeniul agriculturii. Am putut chiar să utilizăm fonduri agricole nefolosite aproape ca mijloc de finanțare a noilor inițiative precum investițiile în energie pentru pachetul de recuperare și sistemul de navigație prin satelit Galileo. Prin urmare, asigurarea consecvenței devine tot mai dificilă. Nu sunt de acord cu Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană că nu ar trebui să finanțăm sistemul de energie de fuziune ITER. Această cercetare este importantă, mai ales în lumina a ceea ce s-a întâmplat în Japonia și în contextul necesității de a ne asigura că nu depindem de combustibilii fosili. Așadar, aceasta este o sarcină dificilă. Trebuie să găsim fonduri pentru proiectul de fuziune de energie în 2012.
Sunt încântată că dl comisar a subliniat faptul că bugetul UE nu seamănă cu bugetele naționale. Este un buget de proiect, și UE trebuie să poată să-și regleze conturile. Trebuie să plătim banii pe care i-am promis. În această privință, sper că dl comisar are dreptate când afirmă că negocierile noastre bugetare se vor derula mai ușor de data aceasta. Aceasta presupune ca Consiliul să se comporte într-un mod mai inteligent și mai puțin nesăbuit - să ne ofere o cifră certă pentru plăți, însă să fie mai concret și să aibă în vedere necesitățile reale.
Nu în ultimul rând, aș dori să-i mulțumesc dlui comisar pentru că a afirmat că trebuie să ne reducem cheltuielile administrative, deoarece acesta este unul dintre puținele domenii unde chiar putem să economisim bani pe termen scurt. Cred că este bine că a început prin a afirma că Comisia își reduce cheltuielile administrative la aproape nimic. Aceasta este o măsură pe care ar trebui să o luăm și în alte instituții, și cred că este o măsură pe care ar trebui efectiv să o luăm în serios - și în Parlament.
Hynek Fajmon
- (CS) Doamnă președintă, bugetul 2012 al Uniunii Europene ar trebui să continue tradiția bugetelor echilibrate. Pe de altă parte, nu trebuie să continuăm litigiile care au avut loc la aprobarea bugetului 2011. Nu trebuie să permitem crearea unui buget temporar. Această măsură ar avea un efect foarte negativ asupra funcționării UE. Pentru a evita litigiile și a aproba bugetul repede, trebuie să propunem un buget inteligent care, în perioada actuală de criză economică persistentă, este sinonim cu un buget strâmt. Publicul din statele membre se așteaptă ca, într-o perioadă de reducere a cheltuielilor, și UE să-și desfășoare activitățile bine și cu economie. Dacă vom pierde din vedere acest lucru, vom pierde credibilitate.
João Ferreira
(PT) Doamnă președintă, ne spunem opinia în această dezbatere pentru a arăta că există o alternativă la consensul dintre lege și socialism democratic, care a provocat această criză. Acest consens nu permite, per se, nicio posibilitate de a pune capăt crizei. Alternativa, care este deopotrivă posibilă și necesară, suferă, de asemenea, schimbări profunde din cauza politicilor bugetare UE, reconsiderând resursele și obiectivele cărora servesc.
Într-o perioadă când inegalitățile dintre diferitele state membre sunt în creștere, bugetul UE ar trebui să fie în slujba convergenței reale, promovând exploatarea deplină a potențialului actual al fiecărei țări, crearea de locuri de muncă cu drepturi, eradicarea sărăciei și a excluziunii sociale, și conservarea mediului înconjurător. Ar trebui să fie un element în slujba coeziunii economice și sociale autentice.
Respingem un buget care este în slujba comercializării a tot mai multe aspecte ale vieții sociale, a liberalizării în numeroase domenii de activitate economică, a lipsei siguranței locului de muncă, susținut prin Strategia Europa 2020. Această cale va accentua diviziunile și disparitățile economice, sociale, regionale și naționale, și va stârni șomajul structural.
Prin urmare, propunem o nouă strategie europeană pentru solidaritate și dezvoltare sustenabilă, susținută de un nou set de politici economice, sociale și de mediu, sprijinite de bugetul UE, după cum am explicat în setul nostru de amendamente propuse la acest raport. Bugetul Uniunii ar trebui, de asemenea, să fie în slujba unei politici autentice în materie de ajutor pentru dezvoltare, cooperare și pace, nu în slujba intervenționismului extern, a intervenției, a militarismului și a războiului, domenii al căror număr a crescut în bugetul comunitar.
Prin urmare, am dori să subliniem urgența direcționării Europei pe un drum diferit, și acest lucru ar trebui să se reflecte și în deciziile bugetare.
Claudio Morganti
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, acest raport - care ar trebui să cuprindă orientările Parlamentului pentru bugetul 2012 - îmi pare destul de lipsit de sens. Include doar o serie de declarații vagi și, prin urmare, nu mi se pare că reiese clar care sunt prioritățile reale ale Parlamentului pentru întocmirea noului buget.
De exemplu, strategia Europa 2020 este menționată de mai multe ori. Este o strategie ambițioasă, risipitoare și poate prea vastă. În orice caz, care ar trebui să fie prioritățile sale? Statele membre însele sunt cele care s-au împăcat cu restricționarea bugetelor și consecințele crizei; nu putem să fim atât de naivi încât să credem că putem face foarte multe la nivel european. Prin urmare, aș fi preferat să aud mai puține declarații de intenție și la mai puține cuvinte și să se menționeze, în schimb, câteva domenii limitate și precise în care să acționăm. Sunt conștient de faptul că acest raport abordează orientări generale, însă în starea sa actuală mi se pare că este inutil și-și servește doar interesul propriu.
Lucas Hartong
(NL) Doamnă președintă, dna Balzani, membră a Grupului Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, a dovedit prin raportul său următorul fapt: UE nu protejează bine interesele cetățenilor săi, ci interesele proprii. Clica socialistă și creștin-democrată aflată la conducere se asigură că în Parlament există o majoritate permanentă care este în favoarea irosirii unor sume de bani și mai mari.
O sumă frumoasă de 3 000 de euro pe membru, reprezentând salariul personalului, o slujbă bună pe lângă acesta în Casa istoriei europene (pentru cei suficient de norocoși încât să aibă relațiile oportune), un canal de televiziune european complet inutil și extrem de scump, un proiect de satelit prestigios numit Galileo, toate acestea duc tot mai mult la un dezastru financiar. Ei bine, lucrurile sunt clare...și, pe deasupra, să aibă curajul să vorbească despre sustenabilitate și responsabilitate. Nu există responsabilitate despre care să se vorbească și sustenabilitatea este posibilă doar dacă lucrurile sunt scumpe.
Doamnă președintă, mă voi exprima concis și clar: aruncați acest raport lipsit de sens. Cetățenii europeni nu se așteaptă, în mod cert, la un astfel de raport. UE nu dă niciun semn că ar vrea să facă economii, și, pe deasupra, acest lucru va duce la irosirea unor sume și mai mari de bani. Am crezut că înțelepciunea vine odată cu vârsta însă, din păcate, acest lucru nu pare să se aplice și în cazul acestui Parlament.
László Surján
(HU) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, după ultimele câteva discursuri, recomand să încercăm să revenim la fundamente raționale. Raportoarea nu s-a aflat într-o situație ușoară când și-a pregătit materialul. La urma urmei, nu putem să vorbim deocamdată despre cifre într-un mod plin de înțeles până când Comisia nu ne prezintă limitele bugetului pentru anul viitor. Putem, totuși, să vorbim despre principii. Și, în această privință, raportoarea a adoptat parțial această chestiune într-un mod foarte apt, în sensul că a încercat să integreze politica 2020 în limitele bugetului. Pe de altă parte, decizia sa de a nu se implica deocamdată în politici în această etapă, și de a nu vorbi nici despre contururile și obiectivele acestora, justifică într-adevăr anumite comentarii critice potrivit cărora materialul pare oarecum superficial.
Cred că încă putem fi cu toții de acord că, la fel ca în anii anteriori, continuăm să considerăm că politica de coeziune este extrem de importantă. Această politică va fi pusă în mișcare cu adevărat abia acum, la sfârșitul ciclului, și aici vor apărea cele mai mari cereri de plată. Aș dori foarte mult să subliniez faptul că, contrar altora, aceste plăți nu se fac doar de dragul de a se face, și că nu este vorba despre a cheltui bani, ci mai degrabă despre a-i folosi în moduri care duc de fapt mai departe cauza europeană și ne ajută să progresăm în a sprijini regiunile mai puțin dezvoltate pentru a ne ajunge din urmă. Dacă nu procedează astfel, procedează greșit. În acest caz Parlamentul trebuie într-adevăr să intervină în orice tip de cheltuieli necorespunzătoare și în cheltuieli sub formă de investiții de prestigiu. Cred că Comisia pentru bugete, în cooperare cu comitetele, gestionează această luptă dublă destul de bine. Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Estelle Grelier
(FR) Doamnă președintă, domnule comisar, doamnelor și domnilor, aș dori să-i mulțumesc raportoarei noastre, dna Balzani, pentru consecvența proiectului său de rezoluție privind orientările generale pentru bugetul 2012. Această rezoluție transmite un mesaj politic clar. Tocmai deoarece este pe deplin conștient de constrângerile bugetare care afectează Uniunea Europeană, Parlamentul solicită astăzi adoptarea unui buget 2012 care să poată să răspundă provocărilor politice, economice și sociale cu care ne confruntăm în prezent.
Într-un moment când singurul subiect de discuție în rândul statelor membre este punerea în aplicare a măsurilor de austeritate suplimentare, Parlamentul, cel puțin de această parte a sălii, intenționează să-și demonstreze angajamentul față de lucrătorii care mărșăluiesc astăzi pe străzile din Bruxelles pentru a arăta că resping aceste măsuri discutabile din punct de vedere economic și nedrepte din punct de vedere social, al căror rezultat va fi creșterea în continuare a șomajului structural în Europa.
Faptul că bugetul european se aliniază cu obiectivele strategiei UE 2020, într-un mod clar, pentru prima dată în 2012, înseamnă că ocuparea forței de muncă și creșterea pot fi readuse în centrul politicilor europene, care, aș dori să subliniez, sunt prioritățile noastre, de vreme ce strategia UE 2020 a stabilit obiectivul unei rate de ocupare a forței de muncă de 75 % din populația în vârstă de muncă.
Totuși, să nu ne amăgim. Această procedură bugetară va fi una lungă și dificilă, contrar celor spuse de dl Lewandowski în presa franceză, când a anticipat poziția deputaților. Statele membre și-au exprimat deja viziunea pe termen scurt cu privire la buget, care susține disciplina, și au solicitat o limită pentru contribuția lor la finanțarea acțiunilor comunitare. Acestea percep Uniunea Europeană și activitatea acesteia nu ca pe un mijloc de a dobândi valoare adăugată sau ca pe un mijloc de a le ajuta să-și îndeplinească politicile ambițioase, ci mai degrabă ca pe un cost suplimentar. Să nu ne înșelăm. Procedura bugetară 2012 va oferi o altă perspectivă asupra tacticilor folosite pentru a defini cadrul financiar multianual viitor.
Realitatea este că, cu un buget care reprezintă doar 2 % din cheltuielile publice ale UE, urmărirea unor politici ambițioase în toate sectoarele va fi dificilă. Asistăm deja la dezbateri furtunoase cu privire la dacă PAC sau politica de coeziune va fi prădată. Astfel cetățenii sunt asmuțiți unii împotriva celorlalți când ar fi în favoarea noastră să-i ajutăm să lucreze în sinergie. Din acest motiv, domnule comisar, aș reitera importanța comunicării dvs. privind implementare resurselor proprii.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Doamnă președintă, când se construiește o casă cele mai mari facturi vin la sfârșit. Acest lucru este știut dinainte și acceptat de la început. Același lucru se întâmplă în Europa. Cele mai mari facturi vin la sfârșitul bugetelor multianuale și toată lumea știe acest lucru dinainte.
Refuzul diferitelor state membre, precum Olanda, țara mea natală, de a plăti aceste facturi reprezintă așadar nimic mai mult decât o reacție a unor guverne care nu inspiră încredere. Este ca și cum o persoană care își construiește o casă a acceptat oferta și refuză să plătească factura finală. În mod evident, în etapa finală putem vedea unde se pot face economii și noi, în Europa, trebuie să procedăm la fel. În considerentul 21, cu precădere, dna Balzani a menționat pe bună dreptate acest fapt. Totuși, această factură finală tot va trebui plătită. Prin refuzul de a plăti devenim de neîncredere și, în plus, stârnim sentimente antieuropene în Europa.
Edit Herczog
(HU)Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, bugetul 2012 este al șaselea din cele șapte bugete ale cadrului financiar multianual actual. Cele două brațe ale autorității bugetare au obținut așadar un tablou clar al deficiențelor și dezvoltărilor pozitive în ceea ce privește programele multianuale existente. Creditele 2012 trebuie să permită realizarea obiectivelor și a priorităților UE în legătură cu Strategia 2020. Aceasta deoarece această măsură facilitează ieșirea Europei din criză întărite. Promovarea ocupării forței de muncă, a inovării, a cercetării și a dezvoltării, facilitarea obiectivelor referitoare la strategia energetică și de incluziune socială, mai ales prin reducerea sărăciei.
Strategia 2020 poate, desigur, să fie credibilă doar dacă primește finanțare adecvată. Am dori să le amintim tuturor că Parlamentul a abordat această preocupare politică serioasă cu mai multe ocazii. Acum trebuie să le solicităm statelor membre și Consiliului să ia măsuri responsabile și decisive. Nu trebuie să ne mulțumim cu mai puțină Europă într-o lume în care catastrofele naturale și crizele economice pot să distrugă viețile a milioane de oameni fără avertisment, în care impactul acestor tragedii nu afectează o singură țară, un singur popor sau o singură comunitate religioasă, ci are efect asupra regiunilor întregi și peste oceane. Avem nevoie de mai multă Europă și de o modalitate mai eficientă de a utiliza mijloacele comunitare. Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Monika Hohlmeier
(DE) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, bugetul 2012 este discutat în contextul unei situații economice și financiare dificile în cele 27 de state membre. Din acest motiv, nu ne vom permite în mod cert să facem tot ceea ce ne-am dori. Consider că raportul propus de dna Balzani este un compromis practic. Totuși, și eu am de făcut câteva remarci critice.
După părerea mea, mai mulți bani nu înseamnă neapărat mai multă solidaritate și mai multă Europă. Ceea ce este important este îmbunătățirea calității a ceea ce obținem în schimbul banilor cheltuiți și, mai presus de toate, garantarea faptului că obiectivele stabilite de noi înșine sunt îndeplinite, mai degrabă decât a plăti banii indiferent de cum stau lucrurile. Trebuie să examinăm întotdeauna chestiunea resurselor noastre proprii potențiale, și cu un ochi critic. Aceste resurse proprii nu trebuie să ducă la împovărarea suplimentară a cetățenilor sau a întreprinderilor care trebuie să fie, și ar trebui să fie capabile să concureze cu restul lumii.
Cred, de asemenea, că este important ca noi să nu subliniem întotdeauna faptul că bugetul UE se ridică la doar 2 % deoarece, la sfârșitul zilei, numeroase state cofinanțează fondurile europene corespunzătoare, punând astfel la dispoziție, desigur, un volum mult mai mare de fonduri pe baza programelor UE. Cred că este extrem de important să înregistrăm progrese în materie de cercetare, educație, sustenabilitate și de consolidare a creșterii economice. În lumina celor spuse consider că este, de asemenea, important ca proiectele la scară largă, precum ITER - și în această privință aș dori să-i mulțumesc dnei Jensen pentru comentariul său - să fie finanțate în întregime și în mod clar și gestionate în mod clar deoarece în caz contrar americanii, care pun în prezent în aplicare același proiect, vor fi cu mult înaintea noastră iar noi, europenii, nu ar trebui să ne situăm întotdeauna pe locul al doilea.
José Manuel Fernandes
(PT) Doamnă președintă, aș dori să încep prin a spune că salut activitatea dnei Balzani, însă aș dori totuși să fac câteva observații. Consider că abordarea generală care este adoptată este în realitate prea generală. Cred că aceasta este mai degrabă o rezoluție pentru strategia UE 2020 decât orientări adecvate pentru 2012.
În 2011, prioritatea au fost tinerii, însă lucrurile nu vor mai sta la fel în 2012 cu aceste orientări. Totuși, mai avem timp. Cuvântul "tineri” nu apare nici măcar o dată în aceste orientări generale. Mai mult, accentul pe Strategia Europa 2020, pe care o sprijin, duce într-adevăr la ignorarea politicii de coeziune, de exemplu. Nici politica de coeziune nu este menționată nici măcar o dată. Politica de coeziune este extrem de importantă și nu poate fi o măsură de adaptare, sau o măsură sau politică care are de suferit, de exemplu, dacă i se iau bani pentru a fi alocați Strategiei Europa 2020.
Politica de coeziune, pe care o considerăm extrem de importantă, nu este menționată nici măcar o singură dată. Consider că este timp pentru remedierea acestei omisiuni, căci eu cred că este vorba despre o omisiune. Cred că mai este timp să rezolvăm aceste două chestiuni.
Barbara Matera
(IT) Doamnă președintă, domnule comisar, doamnelor și domnilor, în primul rând aș dori să-i mulțumesc raportoarei, dna Balzani, pentru efortul depus. Bugetele 2012 și 2013 vor fi bugete de consolidare menite să reflecte reducerile cheltuielilor statelor membre și precizarea unui punct de referință pentru sume care vor fi stabilite în cadrul financiar următor.
Contribuția Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat) la orientările pentru bugetul 2012 s-a bazat pe conceptul de responsabilitate, care implică urmărirea obiectivelor de economie, eficiență și eficacitate folosind cât mai puțin din resursele disponibile.
Strategia UE 2020 se bazează pe priorități importante - și anume cercetare, inovare, dezvoltare și creștere - care nu au fost prezente inițial în raportul dnei Balzani, însă care au fost subliniate ferm de Grupul PPE. Prioritățile Uniunii necesită un nivel adecvat de finanțare. Prin urmare, este important să se asigure flexibilitatea dintre rubricile de cheltuieli pentru a contracara mai eficient problemele asociate cu criza economică și, de asemenea, să se propună un cadru bugetar care să includă resurse proprii.
Totuși, nu sunt în favoarea strângerii acestor resurse prin introducerea unei taxe pe tranzacțiile financiare, așa cum a propus Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică. Sunt, în schimb, în favoarea efectuării de către Comisie a unei investigații care să abordeze această chestiune extrem de importantă în termeni tehnici, în vederea afirmării și stabilirii valorii adăugate a Europei.
Vladimír Maňka
. - (SK) Doamnă președintă, Uniunea Europeană a stabilit cinci obiective măsurabile pentru perioada de până în 2020. Obiectivele au fost acceptate și de statele membre însele. Obiectivele ne arată direcția pe care ar trebui să o alegem. Succesul Europei depinde de felul în care le îndeplinim.
Dacă vom avea o rată a șomajului mai mare, dacă vom reuși să reducem procentul de persoane care abandonează școala prematur, dacă vom atinge parametrii planificați cu privire la numărul de persoane cu educație superioară, dacă vom reduce numărul persoanelor cu risc de sărăcie și dacă ne vom proteja clima, toate acestea depind de comportamentul statelor individuale.
În ciuda consensului predominant în UE cu privire la procedurile comune, guvernul din țara mea a decis să restricționeze programele operaționale prioritare. Acesta dorește să le folosească pentru finanțarea comunicațiilor de mare viteză și discută acest lucru cu Comisia. Aș dori să vă întreb, domnule comisar, dacă dvs. personal și comisia ca întreg sprijiniți statele în alegerea unei căi care contravine obiectivelor comune din prima etapă introductivă a îndeplinirii Strategiei Europa 2020?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Doamnă președintă, bugetul este un instrument cheie pentru integrarea europeană și, prin urmare, felul în care este stabilit acesta contează.
O perioadă de criză este tocmai momentul când bugetul UE poate să contribuie la atenuarea politicilor bugetare restrictive ale guvernelor naționale și la finanțarea directă a proiectelor de investiții pe termen lung dorite. În acest context, salut faptul că raportul sprijină planul de a introduce obligațiuni de proiect, de exemplu, în domeniul infrastructurii. Aș dori să precizez, totuși, că acestea nu ar trebui privite ca o alternativă la euroobligațiuni. După părerea mea, euroobligațiunile sunt un subiect special și sprijin introducerea acestora deoarece reprezintă continuarea logică a procesului de integrare și marchează o intensificare a procesului.
O tendință opusă - spre dezintegrare - ar rezulta, de exemplu, din încercarea de a reduce nivelurile bugetare UE. Pe lângă impactul economic nefavorabil, aceste încercări subminează, de asemenea, solidaritatea dintre statele membre. Împărțirea egoistă și obtuză în contribuabili neți și beneficiari neți ignoră contextul mai profund și mai important al integrării europene. Toate statele membre pot să profite de pe urma acestui fapt în mod egal. După părerea mea, din această perspectivă ar trebui abordate discuțiile referitoare la bugetul UE.
Jaroslav Paška
- (SK) Doamnă președintă, abordăm prioritățile bugetului 2012 cu un ochi îndreptat spre viitor și, după părerea mea, ar trebui, prin urmare, ar trebui să analizăm și posibilitățile de a face economii în viitor.
După părerea mea, este foarte important să avem în vedere deplasările periodice făcute de deputați și de întregul Parlament European la Strasbourg, situație care se repetă de 12 ori pe an. Cred că ne irităm cetățenii prin aceste activități, deoarece contribuabilii trebuie să ne finanțeze deplasările, și acest lucru îi costă foarte mulți bani. Prin urmare, am trebui, dacă nu în 2012, cel puțin pe termen lung, să încercăm să analizăm posibilitatea de a reduce sau modifica acest mecanism pe viitor.
O altă economie potențială care ar trebui discutată, cred, este costul înființării muzeului Uniunii Europene sau al Europei care, din perspectivă temporală, ar putea fi amânat până la o dată ulterioară când, cred, Europa se va descurca mai bine. În prezent am putea să transferăm aceste fonduri către alte activități, mai ales în 2012, pentru a îndeplini programul 2012, îmbunătățind astfel, desigur, și eficiența operațiilor noastre.
Monika Smolková
- (SK) Doamnă președintă, în primul rând aș dori să salut activitatea raportoarei, care a identificat corect numeroase probleme în raportul său.
Bugetul UE pentru 2012, însă și pentru anii următori, ar trebui să fie ambițios dacă vrem să îndeplinim sarcinile și obiectivele Strategiei 2020, să ieșim din criză victorioși și să concurăm la nivel global. Sprijin propunerea comitetului bugetar de a organiza reuniuni cu parlamentele naționale cu scopul de a discuta conturul bugetelor UE și ale statelor membre pentru 2012. Ar trebui subliniat în cadrul acestor reuniuni faptul că bugetul UE nu trebuie să aibă deficit, că reprezintă doar 2 % din cheltuielile publice totale din UE și că există diferențe fundamentale între bugetele statelor membre și bugetul UE. Bugetul UE acoperă în mare parte investițiile în viitorul Europei.
Consiliul, în primul rând, ar trebui să fie conștient de acest aspect, deoarece am auzit deja reprezentanții Germaniei, ai Franței și ai Marii Britanii vorbind despre a încerca să înghețe bugetul UE, fapt care ar încetini cu siguranță creșterea europeană.
Janusz Lewandowski
membru al Comisiei. - Doamnă președintă, voi aborda doar trei aspecte. Cu privire la ajustarea Strategiei 2020, orientările dnei Balzani precizează în mod clar: în bugetul actual pentru 2011, 41 % dintre cheltuieli ar putea fi atribuite obiectivelor Strategiei 2020.
Același efort este depus pentru strategia 2012, însă trebuie să facem efortul de reajustare în cadrul care a fost stabilit în urmă cu câțiva ani, cadrul 2007-2013. Faptul că ajustarea trebuie să se facă în limitele cadrului acordului multianual din 2006 ne limitează cu siguranță spațiul de manevră.
În al doilea rând, reacția mea față de dl Elles - însă nu numai față de domnia sa: aceeași remarcă referitoare la prioritățile negative a fost făcută și de dl Geier și de dna Hohlmeier. Mă tem că aceasta este o poveste adevărată despre bugetul pentru 2012. Așa ar trebui să stea lucrurile. Acum mai mult ca oricând, pe lângă prioritățile pozitive, ar trebui să analizăm aspectele neperformante. Examinăm ceea ce nu este performant, ceea ce nu este administrat în mod corespunzător pentru a găsi surse de economii. De data aceasta ne gândim la prioritățile pozitive la fel de mult ca la prioritățile negative. Pentru administrație, austeritatea este obligatorie.
Răspunsul meu adresat dlui Herczog cu privire la lipsa banilor: administrația reprezintă doar 5,7 % din bugetul total al Uniunii Europene. Acesta este un procent mai scăzut decât în municipalitățile din Rotterdam și în numeroase alte orașe olandeze faimoase pentru modul econom în care își întocmesc bugetul.
Răspunzându-i dnei Andreasen: domnia sa nu a vorbit doar despre înghețarea bugetului. A vorbit despre reducerea acestuia. Bugetul nostru, bugetul european, care nu are deficit, nu poate fi învinovățit pentru gestionarea greșită a finanțelor publice în numeroase state membre. Are logica sa, după cum a explicat atât de clar dl Gerbrandy. Logica are în vedere maturizarea programelor în timp. Acest lucru nu este surprinzător. Aceasta este credibilitatea noastră. Bugetul european are propria sa credibilitate care se referă la angajamente și la proiecte realizate care dau rezultate. Chiar și în vremuri de austeritate, trebuie să vă plătiți factura la electricitate.
Este vorba de fapt despre credibilitatea noastră. Este vorba despre coeziune. Aceasta este cu adevărat o investiție, și, prin urmare, natura sa răspunde, de asemenea, probabil, unora dintre solicitările celor care demonstrează în afara Parlamentului și a clădirii Berlaymont.
Francesca Balzani
Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, cuvântul "responsabilitate” a fost menționat de mai multe ori în timpul discursurilor. Există, totuși, o responsabilitate despre care cred că este prioritară pentru instituții: suntem, mai presus de toate, responsabili pentru punerea în aplicare a programelor noastre și pentru a ne asigura că cetățenii UE nu rămân doar cu vorbele noastre. Avem responsabilitatea de a fi consecvenți în ceea ce spunem și în ceea ce promitem.
Proiectele majore de astăzi sunt cele stabilite prin Strategia 2020. Primul obiectiv care vizează "mai multă muncă” nu este doar foarte ambițios, ci și foarte precis deoarece poate chiar să fie majorat cu ajutorul parametrilor de reducere a șomajului. Acesta mi se pare a fi un obiectiv foarte concret și foarte ambițios și cred că este esențial să începem lucrul pentru a-l îndeplini.
Atâta timp cât continuăm să considerăm Strategia 2020 ca fiind prea mare și prea ambițioasă pentru a fi înghesuită într-un document practic precum bugetul, cred că nu vom face decât să sporim riscul de a înregistra un alt eșec, ceea ce nu-și dorește nimeni, începând cu Comisia, dacă-mi amintesc prima comunicare privind Strategia 2020 corect.
Există, totuși, un alt aspect important: austeritatea nu este o politică, nu este un instrument, este o condiție împotriva căreia trebuie să luăm măsuri, și nu numai prin consolidarea cheltuielilor noastre, ci și prin folosirea bugetului european, un instrument extraordinar care este diferit în mod radical de bugetele naționale și ne oferă șansa de a face ceva diferit anul acesta.
Acesta este tocmai motivul pentru care a fost creat semestrul european. Blocarea primelor șase luni ale anului nu este singura sa utilizare. Ne permite să venim cu o strategie globală și să creăm sinergii; iar crearea de sinergii între bugetele statelor membre și bugetul nostru este un sistem extraordinar de european menit să confere mai multă valoare resurselor publice și să creeze o metodă reală pentru a transforma Strategia 2020- îndelungată și ambițioasă cum este - într-o realitate europeană.
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc la ora 11.30.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Ilda Figueiredo
Din păcate, acest raport susține "bugetul 2012 sub auspiciile unei mai bune guvernanțe economice europene, mecanismul semestrului european și obiectivele Strategiei UE 2020”. Cu alte cuvinte, este vorba despre un buget care sprijină intensificarea neoliberalismului, a militarismului și a federalismului în UE prin adoptarea unor măsuri complet anti-sociale și anti-democratice, instituirea fermă a Pactului pentru stabilitate, aplicarea unor amenzi brutale statelor membre și monitorizarea permanentă a tuturor activităților macroeconomice naționale. Aceasta este, de asemenea, o propunere care încearcă să obțină un buget care facilitează liberalizarea, lipsa de siguranță a locurilor de muncă și un atac asupra drepturilor și a serviciilor publice.
Prin urmare, propunem un set important de schimbări, menit nu doar să denunțe această abordare, ci și să prezinte orientările pentru o alternativă care este deopotrivă posibilă și necesară. Aceste propuneri sunt esențiale pentru îmbunătățirea situației șomajului, a sărăciei și a inegalității care există și se agravează odată cu capitalismul, al cărui instrument este UE. Bugetul UE trebuie să se bazeze pe o altă viziune pentru a aborda criza economică și socială, a respinge calea neoliberală, așa-numita guvernanță și consolidarea militarismului.
Jiří Havel
în scris. - (CS) În raportul său privind orientările generale pentru pregătirea bugetului 2012, dna Balzani a identificat cinci priorități bugetare cheie ale UE. Susțin pe deplin opinia sa potrivit căreia Strategia Europa 2020 ar trebui să ajute Europa să depășească criza economică globală și să iasă din criză mai puternică prin crearea de noi locuri de muncă bazate pe cinci priorități, respectiv sprijinirea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor pentru inovare, cercetare și dezvoltare și furnizarea de fonduri pentru acestea din banii publici, îndeplinirea obiectivelor în materie de schimbări climatice și energie, niveluri mai ridicate de educație și sprijinirea incluziunii sociale și, mai presus de toate, reducerea sărăciei în Europa. Totuși, dacă dorim să avem succes și vrem, cu adevărat să punem în aplicare această strategie, trebuie să-i atribuim fonduri suficiente, fără compromisuri sau reduceri substanțiale. Cadrul financiar multianual actual oferă în prezent foarte puțin loc de manevră și, prin urmare, sunt de acord cu raportoarea când afirmă că încercările în continuare de limitare sau reducere a resurselor bugetare aferente îndeplinirii priorităților cheie pur și simplu nu-și au locul în acest moment. Sprijin ideea raportoarei, potrivit căreia îndeplinirea priorităților cheie poate funcționa drept catalizator pentru stimularea investițiilor, creștere și crearea de locuri de muncă în întreaga Uniune. În general, sunt de acord cu orientările propuse și recomand aprobarea acestui raport.
Ian Hudghton
în scris. -Pretutindeni în Europa guvernele și autoritățile publice trebuie să găsească modalități de a economi bani și să dea dovadă de cumpătare. Țara mea natală, Scoția, a primit două lovituri - o recesiune globală exacerbată de guvernarea greșită a guvernelor din Londra, dispuse întotdeauna să jefuiască resursele Scoției, însă hotărâte să nu acorde poporului scoțian controlul asupra propriilor sale afaceri. Prin urmare, guvernul scoțian a fost nevoit să lucreze și mai mult pentru a reuși să mențină serviciile publice vitale ale Scoției. În aceste circumstanțe economice este pe deplin nerealist ca acest Parlament să solicite o majorare bugetară - serviciile publice ale Europei trebuie să aibă prioritate asupra operațiilor instituțiilor UE.
(Ședința a fost suspendată la ora 10.55 și reluată la ora 11.35)
