2. Azerbaidjan (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea referitoare la șase propuneri de rezoluție privind Azerbaidjan.
Marie-Christine Vergiat
Dle președinte, abordăm încă o dată situația din Azerbaidjan. Situația democratică din acea țară este destul de dramatică. Cu toate acestea, este o țară care constituie un partener semnificativ în cadrul Parteneriatului estic.
Partidele din opoziție și organizațiile neguvernamentale continuă să denunțe atacuri asupra drepturilor omului și represiunea politică înfloritoare de acolo, ca să nu mai menționez corupția regimului de la putere. Valorile democrației și ale drepturilor omului formează, teoretic, o parte integrantă din valorile Uniunii Europene.
Nu ar trebui să tragem învățăminte din ceea ce se întâmplă în țările numite arabe și să le solicităm partenerilor noștri estici și să le cerem ceea ce nu am știut să cerem anumitor guverne, în special cel din Tunisia, Libia sau Egipt? Nu ar trebui, dle comisar, să ne asigurăm că democrația va putea în sfârșit să domine în acele țări, că avem un minim de cerințe în această privință?
După părerea mea, consider că rezoluția care ne este prezentată este, cel mult, o rezoluție cu un profil minim posibil. Din acest motiv, nu ne-am asociat cu aceasta și ne vom mulțumi cu abținerea de la vot.
Charles Tannock
autor. - Dle președinte, Azerbaidjan este, din păcate, un stat unipartid, semiautoritar, în care opoziția politică la dominația dinastică a familiei Aliyev abia dacă este tolerată.
Alegerile din decembrie anul trecut au avut ca rezultat, în mod previzibil, o majoritate zdrobitoare de voturi pentru Noul Partid din Azerbaidjan al lui Heydar Aliyev. Ca răspuns, OSCE a declarat că modul global de organizare a acestor alegeri nu a fost suficient pentru a constitui un progres semnificativ pentru dezvoltarea democratică a acelei țări. Raportul OSCE a continuat spunând că libertatea de exprimare a fost limitată și că discursul politic normal a fost aproape imposibil, parțial din cauza constrângerilor puternice asupra reprezentanților media.
Acum primim relatări noi referitoare la vizarea partidelor din opoziție și a jurnaliștilor. Acest lucru nu este nimic nou, dar este bine ca, din când în când, să ne reamintim în acest Parlament adevărata natură a regimului Aliyev. Până la urmă, aceasta este o țară care, precum toate țările UE, beneficiază de reprezentare în Consiliul Europei și face parte din Parteneriatul estic al UE.
După cum se presupune, Azerbaidjan este angajat față de democrație, statul de drept și drepturile omului. Adevărul este destul de diferit. Azerbaidjan cheltuiește nenumărate sume de petrodolari încercând să îi convingă pe cei din exterior de natura benignă a regimului, dar eu personal nu sunt convins pe deplin.
Cristian Dan Preda
Autor. - Încep cu lucrurile îmbucurătoare, și anume este vorba despre eliberarea celor doi bloggeri, Adnan Hajizade și Emin Mili, despre care am discutat aici. În rest, însă, situația este mai mult decât îngrijorătoare în Azerbaidjan, avem hărțuiri ale jurnaliștilor, avem intimidări ale apărătorilor drepturilor omului, condamnarea acestora pe baze penale. În plus, 200 de arestări după recentele proteste de la Baku din martie și din aprilie, toate ne pun semne de întrebare serioase, cu atât mai mult cu cât, nu trebuie să uităm, Azerbaidjanul este semnatarul Convenției pentru protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale.
Se pare că autoritățile azere nu au înțeles că e nevoie de un dialog între ele și societatea civilă, și nu de presiune dinspre autorități spre societate. Eu sper ca până la urmă, totuși, să putem avea o colaborare în cadrul Parteneriatului Estic și în dimensiunea parlamentară numită Euronest.
Marietje Schaake
autoare. - Dle președinte, deși salutăm eliberarea din închisoare a lui Adnan Hajizade și a lui Emin Milli, veștile bune din Azerbaidjan se cam termină acolo. Parlamentul European este foarte preocupat de represiunea masivă asupra libertății de exprimare și de adunare exercitată în Azerbaidjan în urma protestelor pașnice împotriva guvernului din martie și aprilie anul acesta. Tinerii, activiștii societății civile, jurnaliștii și politicienii din opoziție sunt hărțuiți și intimidați. Unii demonstranți au fost condamnați în urma proceselor în masă care au avut loc noaptea târziu și atunci când persoanele nu aveau acces la un avocat. La rândul lor, majoritatea acestor avocați nu au fost informați cu privire la locul în care se desfășurau procesele. Casa pentru drepturile omului din Azerbaidjan a fost închisă din ordinul Ministerului Justiției.
Acest climat de teamă și intimidare și încălcările drepturilor omului trebuie să înceteze. Guvernul din Azerbaidjan își pierde credibilitatea încălcând convențiile față de care el însuși s-a angajat, cum ar fi Consiliul Europei și Convenția europeană a drepturilor omului. Dorim ca Președintele Aliyev să se țină de cuvânt. Europa își va pierde, de asemenea, credibilitatea dacă nu va acționa în privința acestor încălcări. Acestea ar trebui să aibă consecințe reale pentru relațiile dintre UE și Azerbaidjan.
Ulrike Lunacek
Dle președinte, în urmă cu câteva zile, am sărbătorit marea deschidere a Euronest la Parlamentul European în Bruxelles. Azerbaidjanul este un membru fondator al acelei adunări și, ca atare, și-a luat un angajament față de democrație, drepturile omului, statul de drept și libertatea de întrunire și a presei. Și acesta este un element fundamental al negocierilor referitoare la un acord de asociere între UE și Azerbaidjan care se desfășoară din iulie 2010.
Având în vedere acestea, modul în care guvernul din Azerbaidjan s-a comportat în ultimele două luni față de persoanele care demonstrau pașnic este destul de uluitor. Avem aici tineri - care s-au organizat prin intermediul rețelelor sociale precum Facebook - care sunt arestați și condamnați la până la doi ani și jumătate de închisoare pentru că au demonstrat în mod pașnic sub sloganul "abuzul de droguri”. Alții sunt amenințați cu o soartă similară. Cel puțin 30 de persoane, care au protestat tot în mod pașnic, au fost condamnate la cinci până la opt zile de închisoare fără a-și putea contacta reprezentanții legali într-o operațiune de capă și spadă care exclude publicul.
Doamnelor și domnilor, dle comisar, acest lucru este inacceptabil! Într-o rezoluție comună a cinci dintre cele mai mari grupuri din Parlament, solicităm ca toate aceste persoane să fie eliberate imediat și ca statul de drept, libertatea de exprimare și a presei să fie cu adevărat garantate, astfel încât, după cum ne-a asigurat președintele Aliyev cu ani în urmă - în 2005 - "Niciun jurnalist să nu fie persecutat în Azerbaidjan”. Acesta trebuie să respecte în cele din urmă aceste promisiuni.
Chiar sper că, până la reuniunea interparlamentară programată pentru luna iunie, vom reuși să determinăm eliberarea tuturor acestor persoane, inclusiv a redactorului de ziar Eynulla Fatullayev. și că guvernul și partidele guvernamentale își vor respecta în sfârșit promisiunile. Altfel, trebuie să existe consecințe.
Eduard Kukan
Dle președinte, situația democrației și a drepturilor omului în Azerbaidjan ridică preocupări legitime. Acestea includ libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de asociere și multe alte domenii. Monitorizăm incidentele care implică arestări și presiuni politice asupra activiștilor democrați, a jurnaliștilor și a opoziției politice. Azerbaidjan și alte țări din regiune trebuie să primească un mesaj clar că încălcările drepturilor omului și civile nu pot fi tolerate sub nicio formă. Dacă acestea doresc să fie state partenere ale UE, trebuie să îi respecte valorile.
Dezbaterea referitoare la drepturile omului și standardele democratice ar trebui, prin urmare, să acopere întreaga regiune a Caucazului de Sud. În acest context, aș dori să atrag atenția și asupra creșterea din nou a tensiunii dintre Azerbaidjan și Armenia în regiunea Nagorno-Karabakh. Această situație reprezintă acum un risc în domeniul securității pentru întreaga regiune. Prin urmare și din acest motiv, este important să adoptăm rezoluția acum. Uniunea ar trebui să adopte o abordare mai activă și mai responsabilă, nu numai în Azerbaidjan, ci și în întreaga regiune. Ar trebui să învățăm din experiența conflictului dintre Rusia și Georgia și să prevenim repetarea tragediilor similare.
Kristian Vigenin
în numele Grupului S&D. - Dle președinte, este adevărat că situația din Azerbaidjan este dificilă și avem motive de îngrijorare. Aici aș dori să menționez în special cazul dlui Hajiyev. Cred că autoritățile ar trebui să înțeleagă că demonstrațiile pașnice constituie o parte naturală din viața politică a oricărei țări democratice și că pluralismul opiniilor și al convingerilor politice este o parte fundamentală a unei societăți democratice.
Pe de altă parte, trebuie să spun că este destul de nefericit faptul că am plasat chestiunile urgente privind Azerbaidjan și Belarus una după cealaltă - la o săptămână după ce Azerbaidjan a devenit - și a fost salutat ca - stat fondator al Adunării Parlamentare Euronest împreună cu noi, Parlamentul European. Avem nevoie de angajament deopotrivă cu autoritățile și cu societatea civilă și trebuie să facem mai multe, pe lângă adoptarea de măsuri și rezoluții urgente.
Parteneriatul estic și Adunarea Parlamentară Euronest sunt o platformă bună pentru acest angajament și se simte o adiere nouă din Azerbaidjan, o dorință reînnoită pentru dialog politic. PCC, care în iunie merge în Azerbaidjan, ar trebui să folosească această ocazie pentru a sublinia chestiunea drepturilor omului, dar și pentru a institui un dialog mai consistent cu această țară.
Graham Watson
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, îndrăznesc să sugerez că dacă Azerbaidjan ar fi fost cunoscut drept Azeria, ca în cazul Georgiei și Armeniei, preocuparea cetățenilor europeni față de standardele democratice de acolo ar fi fost mai ridicată.
Cu toate acestea, grupul meu nu poate împărtăși părerea dlui Vigenin. Presa din Azerbaidjan nu este liberă. Alegerile acesteia nu sunt libere. Poporul său este supus unui tratament arbitrar și uneori violent din partea oficialilor. Demonstrațiile pașnice din ultimele săptămâni s-au confruntat cu represiuni întâlnite mai degrabă într-o țară arabă, decât europeană, din partea unui regim vechi de 18 ani care a distrus încet speranța pentru progres. Participarea continuă a țării în politica europeană de vecinătate trebuie să fie condiționată de reformele democratice mai degrabă decât de disponibilitatea sa de a furniza petrol pentru gazoductul Nabucco.
Heidi Hautala
în numele Grupului Verts/ALE. - Dle președinte, democrația și respectul pentru drepturile omului și statul de drept sunt o parte integrantă din noul acord de asociere care este negociat în prezent între Azerbaidjan și Uniunea Europeană.
Fără a respecta aceste principii, este imposibil să vedem cum poate avea Azerbaidjan un viitor comun cu partenerii săi europeni. Permiteți-mi, de asemenea, să mă alătur acelor colegi care subliniază că trebuie să fim foarte clari și obiectivi atunci când ne adresăm partenerilor noștri din țările Parteneriatului estic. Nu ar trebui să credem că putem scăpa pur și simplu prin a lovi în Belarus deoarece există probleme grave în Azerbaidjan și în câteva alte țări din Parteneriatul estic și sper că viitorul studiu solicitat de Subcomisia pentru drepturile omului va oferi câteva orientări referitoare la modul în care ar trebui să vorbim cu aceste țări în legătură cu situația lor în domeniul drepturilor omului.
Jaroslav Paška
Dle președinte, Azerbaidjan este unul dintre partenerii speciali ai UE și un membru fondator al grupării Euronest și, prin urmare, beneficiază în mod considerabil de relații privilegiate cu UE.
Fiind o țară cu un statut atât de excepțional totuși, aceasta a promis, la semnarea acordurilor mutuale în calitate de parteneră a UE, să sprijine principiile democrației, drepturilor omului și statului de drept, care sunt condiții prealabile fundamentale pentru această cooperare. Arestarea nejustificată a jurnaliștilor, a reprezentanților organizațiilor de tineret și a activiștilor civili, interzicerea protestelor pașnice și utilizarea forței fizice împotriva protestatarilor sunt, prin urmare, inacceptabile.
Sper că Înalta Reprezentantă și Vicepreședintă a Comisiei, dna Ashton, precum și Comisia însăși vor transmite și vor prezenta guvernului din Azerbaidjan neliniștile noastre cu privire la suprimarea democrației în țară și că vor solicita acțiuni corective imediate. Prin adoptarea rezoluției întocmite, vom acorda atât Comisiei, cât și Înaltei Reprezentante mandatul necesar pentru a face acest lucru.
Sari Essayah
(FI) Dle președinte, dle comisar, este oarecum grotesc faptul că partenerii noștri Euronest, Azerbaidjan și Belarus fac ambii obiectul discuțiilor noastre succesive de aici referitoare la cazuri urgente în domeniul drepturilor omului. Parteneriatul ar trebui desigur să necesite respectarea valorilor europene.
Potrivit organizației pentru drepturile omului, Amnesty International, autoritățile din Azerbaidjan încearcă să înăbușe vocile critice cu scopul de a preveni răspândirea protestelor, după cum s-a întâmplat în lumea arabă în ultimele luni. În ultimele câteva luni, poliția din Azerbaidjan a întrerupt mai multe demonstrații din țară și a arestat, de asemenea, reprezentanți ai opoziției în baza unor acuzații false, adesea posesia de droguri.
Cazul Savalan și cazurile demonstranților arestați recent arată faptul că drepturile fundamentale rămân slabe în Azerbaidjan și cât de departe sunt pregătite să meargă autoritățile pentru a reduce la tăcere disidenții.
Seán Kelly
Dle președinte, situația din Azerbaidjan este foarte dezamăgitoare. Avem aici o țară care nu prea a avansat în ceea ce privește drepturile politice de la desființarea Uniunii Sovietice. Pur și simplu există prea multe exemple de lipsă a libertății - libertatea de exprimare și libertatea presei, care sunt fundamentale pentru orice democrație care funcționează corect - precum și dovezi de tortură a prizonierilor, cauze soluționate în instanță în care probele obținute în mod ilicit sunt mereu admise și așa mai departe.
Întrucât avem o relație strânsă cu această țară, trebuie cu siguranță să ne angajăm într-un dialog, dar poziția mea este mai apropiată de modul de gândire al dlui Watson: că trebuie să fim și fermi, pentru că dacă mergem în continuu "încet, încet”, nu vom ajunge nicăieri. Așadar sper la un dialog, da, și la un angajament, dar trebuie să mărim miza în ceea ce privește solicitarea libertății: a libertății de exprimare și, mai presus de toate, a libertății presei.
Mitro Repo
(FI) Dle președinte, libertatea de exprimare și libertatea de întrunire sunt drepturi fundamentale universale și fundamentele unei societăți democratice. Este trist faptul că hărțuirea, intimidarea și arestările sunt folosite ca mijloace de suprimare a diversității societății civile.
Azerbaidjan este o componentă a Convenției europene a drepturilor omului și stat membru al Consiliului Europei și are responsabilitatea de a proteja și respecta drepturile cetățenilor săi. Bloggerilor, jurnaliștilor și activiștilor societății civile nu li se acordă libertatea de exprimare în Azerbaidjan, iar protestele pașnice nu sunt permise. Tinerilor nu li se permite să folosească noile tehnologii informaționale și mijloacele de comunicare socială și sunt chiar pedepsiți dacă le folosesc.
Acest lucru este ironic deoarece statul ar beneficia cu siguranță de o societate civilă activă și diversă. Dezvoltarea democratică și în domeniul drepturilor omului în Azerbaidjan ar trebui susținută în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului estic.
Vytautas Landsbergis
Dle președinte, rezoluția referitoare la Azerbaidjan exprimă preocuparea noastră cu privire la eventualele ecouri nord-africane din această țară ce face parte din Parteneriatul estic.
Conducerea de acolo ar trebui să evite, în abordarea opoziției și a protestatarilor pașnici, orice asemănare cu regimurile din Africa de Nord, Rusia sau Belarus. Acea sugestie și avertisment se pot regăsi în documentul de dinaintea noastră, în care anumite puncte ar putea exprima în mod mai clar aceste critici.
Formularea referitoare la agravarea situației în domeniul drepturilor omului și la numărul ridicat de incidente ar trebui precedată de cuvântul "recent” întrucât aici nu este vorba despre evoluții generale de-a lungul anilor care s-au înrăutățit. Dimpotrivă, până la evenimentele din primăvară, Azerbaidjan făcea progrese destul de bune și nu era inclus de către Human Rights Watch în rândul țărilor privite rău precum China, Irak, Israel, Rusia, Arabia Saudită sau Uzbekistan. Întrucât nu era menționat acolo, Azerbaidjan avea o imagine mai bună, dar acum avem nevoie de mai mult echilibru.
Vasilica Viorica Dăncilă
Azerbaidjanul, ca partener activ al Uniunii Europene în cadrul politicii europene de vecinătate și al Parteneriatului Estic, dar și în calitatea sa de membru fondator al Euronest, trebuie să-și respecte angajamentele asumate față de Uniunea Europeană. Respectarea democrației, drepturilor omului și statului de drept, precum și libertățile fundamentale garantate de Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și de alte tratate internaționale la care Azerbaidjan este parte. O țară care aspiră să devină o democrație recunoscută la nivel mondial nu poate funcționa fără a permite cetățenilor săi să se manifeste pașnic, mai ales tinerilor, și nu este normal să le fie interzis acestora accesul la examene doar pentru că au alte opinii politice decât actualii lideri ai țării.
Noi, partenerii europeni, dorim ca în Azerbaidjan să existe un dialog continuu cu societatea civilă, presa să poată să se exprime liber și să poată relata fără presiuni politice, pentru a informa corect opinia publică, să existe acces liber și necenzurat la Internet, pentru a facilita comunicarea între Azerbaidjan și Europa.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dle președinte, Azerbaidjanul modern are două fețe. Pe de o parte, Azerbaidjan dă dovadă de o creștere economică impresionantă, care evidențiază cantitatea uriașă de petrol, progresele în negocierile cu Uniunea Europeană referitoare la un acord de asociere și participare în Adunarea Parlamentară Euronest. Pe de altă parte, există arestările, constrângerile asupra presei, cu alte cuvinte o situație care este periculos de asemănătoare cu cea din Belarus, despre care au vorbit colegii mei deputați. Consider că autoritățile din Baku trebuie să decidă să asculte opinia publică, deoarece privitul de la distanță nu este o opțiune, iar Uniunea Europeană ar trebui să acorde ajutor prin toate instrumentele sale pentru alegerea direcției corecte.
László Andor
membru al Comisiei. - Dle președinte, evoluțiile din Azerbaidjan în ceea ce privește democrația și drepturile omului continuă să fie o chestiune gravă care ne preocupă pe toți. În ultimii câțiva ani, am observat o tendință îngrijorătoare de a spori constrângerile în acest domeniu. Alegerile parlamentare de la 7 noiembrie 2010 nu au fost suficiente pentru a constitui un progres semnificativ pentru dezvoltarea democratică a acelei țări.
Există alte domenii în care considerăm că Azerbaidjan trebuie să își îmbunătățească realizările pentru a respecta pe deplin angajamentele sale cu Consiliul Europei și OSCE. În primul rând, libertatea presei: în general, există o lipsă de pluralism al presei. Au fost raportate și cazuri de hărțuire a jurnaliștilor și violență împotriva lor, precum și proceduri judiciare îndoielnice împotriva reprezentanților mass-media. Cazurile individuale din acest domeniu rămân o preocupare.
Libertatea de întrunire este un alt domeniu pentru care sunt profund îngrijorat. În lunile recente au avut loc mai multe acțiuni severe din partea autorităților în raport cu protestele organizate, precum și tentative de a organiza proteste inspirate de revoluțiile arabe din primăvară. Reținerea activiștilor și alte măsuri împotriva protestatarilor sunt cu totul regretabile.
Uniunea Europeană are responsabilitatea de a transmite mesaje clare cu privire la importanța democrației, a drepturilor omului și a respectării statului de drept. Aceste mesaje au fost transmise de către președintele Barroso însuși în cursul vizitei sale la Baku din ianuarie și vor fi primele în agenda pentru vizitele viitoare.
Drepturile omului și democrația constituie bazele cooperării noastre cu Azerbaidjan în cadrul parteneriatului și acordului de cooperare existente. Anul trecut am creat o nouă Subcomisie pentru justiție, libertate, securitate și drepturile omului și democrație. Democrația și drepturile omului sunt, de asemenea, o temă centrală a negocierilor noastre referitoare la un nou acord de asociere.
Salut disponibilitatea Azerbaidjanului de a discuta aceste metode. Salut și rolul pe care îl joacă Parlamentul European în apărarea valorilor democratice în fața partenerilor din Azerbaidjan, inclusiv prin activitatea sa din Comitetul de cooperare UE-Azerbaidjan.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în scurt timp.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Monica Luisa Macovei
, în scris. - Vocile care critică guvernul sunt reduse la tăcere în Azerbaidjan. Rezoluția Parlamentului European, precum și rapoartele organizațiilor de drepturile omului, arată cazuri grave de încălcare a drepturilor omului. Unul pe care l-am adus în atenția Consiliului printr-o întrebare scrisă este cel al jurnalistului Eynulla Fatullayev, care se află în continuare în detenție, cu toate că există o decizie a Curții Europene a Drepturilor Omului de a fi pus în libertate. Am semnalat atunci și insist asupra necesității de a elimina din codul penal prevederile cu privire la defăimare, calomnie și insultă (art. 147-148). Un raport recent al Transparency International cu privire la Azerbaidjan arată că guvernul nu ia măsuri pentru combaterea corupției și că independența justiției nu este asigurată. În plus, la protestele recente din 11 martie și 2 aprilie 2011, autoritățile au răspuns cu măsuri de arest și hărțuire. Democrația se bazează pe voința liber exprimată a oamenilor. Solicit Consiliului și Comisiei să insiste pe lângă autoritățile din Azerbaidjan pentru respectarea drepturilor omului, în special cele la libera exprimare și manifestare pașnică, și pentru măsuri concrete anti-corupție și de reformă a justiției. Uniunea Europeană trebuie să fie alături de toți cei care își riscă viața și libertatea în această țară pentru valorile pe care le împărtășim.
Fiorello Provera
Azerbaidjan participă în mod activ în politica europeană de vecinătate, este unul dintre cei șase parteneri orientali ai UE și se numără printre fondatorii Adunării Parlamentare Euronest. Valorile centrale ale acestor trei inițiative sunt respectarea democrației, a drepturilor omului și a statului de drept. Aceste inițiative vizează să încurajeze un dialog politic continuu care să poată aprofunda legăturile dintre statele membre și să îi permită Europei să le însoțească pe acestea pe drumul către reformă. Considerăm că instrumentul rezoluției de urgență ar putea fi inadecvat sau chiar contraproductiv atingerii scopului dorit, și anume progresul Azerbaidjanului către obiectivele sale privind o democrație deplină și modernă. Instituțiile înființate în cadrul acordurilor la care s-a ajuns la nivel interparlamentar și interguvernamental sunt menite să realizeze aceste scopuri; acestea sunt locul potrivit pentru a cere explicații pentru posibilele încălcări ale drepturilor și pentru a încuraja efectiv bunul comportament și reformele democratice.
Tadeusz Zwiefka
Atragem încă o dată atenția asupra chestiunii libertății de exprimare și a libertății presei și asupra politicii generale privind tratamentul jurnaliștilor în Azerbaidjan. Raporturile dintr-o varietate de surse indică faptul că situația jurnaliștilor și a oricărui tip de activiști politici din Azerbaidjan devine tot mai dificilă. Încă din 2005, președintele Azerbaidjanului, Ilham Aliyev, a promis că vor fi respectate toate drepturile jurnaliștilor și că aceștia vor putea conta pe ajutor în eventualitatea oricărui pericol. Faptele dezvăluie însă că acele cuvinte nu sunt decât o promisiune goală.
Ca persoană care a lucrat timp de mulți ani ca jurnalist și cunoaște temeinic această profesie, această problemă are o importanță deosebită pentru mine. În Azerbaidjan, jurnaliștii sunt împiedicați în mod constant să-și exercite rolul de bază - furnizarea de informații fiabile și credibile. Este inacceptabil ca jurnaliștii să își desfășoare activitatea sub amenințarea arestărilor și a perchezițiilor corporale. Autoritățile din Azerbaidjan trebuie să își dea seama că activitatea unei prese libere și independente este un semnal clar către comunitatea internațională că o țară este un partener credibil pe scena mondială.
Mesajul transmis de Parlamentul European ar trebui să fie clar - avantajele cooperării economice cu Uniunea Europeană nu trebuie să domine așteptările în privința necesității de a avansa către standardele europene ale respectării drepturilor fundamentale, în special libertatea de exprimare și libertatea presei, care sunt un pilon al democrației fără de care este imposibil ca o societate democratică să existe.
