Kultūros pramonEuropoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės kausimas yra Guy Bono pranešimas Kultūros ir švietimo komiteto vardu dėl kultūros pramonės Europoje.
Guy Bono
pranešėjas. - (FR) Gerb. Pirmininke, šis pranešimas yra parengtas H. Trüpel prašymu, kuri šiandien yra čia ir kurią aš sveikinu. Prieš trejus metus rengiau pranešimą 2007 m. apie kultūrą, siekiant didesnio kultūros pramonės pripažinimo, kuri dabar yra didesnnei mašinų pramonEuropos Sąjungoje ir sudaro 3.1 proc. aktyvios Europos Sąjungos gyventojų dalies ir sukuria 2.6 proc. BVP.
Todėl šį pranešimą rengiau, kiek įmanoma daugiau tardamasis su šiame sektoriuje veikiančiais žmonėmis. Norėčiau padėkoti visiems ekspertams ir profesionalams, dirbantiems šioje pramonėje, taip pat besinaudojantiems tinklalapiu, vartotojų asociacijoms bei savo kolegoms iš kultūros komiteto už visas diskusijas, kurios vyko šiais svarbiais klausimais.
Šis pranešimas pagrįstas tokia prielaida - šiandien kultūra ir ekonomika tapo neatsiejamos. Ekonomikai reikia kultūros, o kultūrai reikia ekonomikos. Atsižvelgiant į tai, kultūrai skubiai turi būti skirta tinkama vieta Lisabonos strategijoje. Turėdamas tai galvoje, šiame pranešime pateikiau keletą pasiūlymų.
Pirmas pasiūlymas yra sukurti darbo grupę, skirtą išaiškinti kultūros, kūrybingumo ir novatoriškumo ryšiui Bendrijos vykdomų politikos sričių plotmėje.
Antra būtina Bendrijos fonduose skirti daugiau lėšų kultūros pramonei. Šiame pranešime valstybių narių lygmeniu siūlau, kad būtų skiriamos privačios ir viešos lėšos bei remiama reguliavimo ir fiskalinsistema, palaikanti kultūros pramonę, ypač mokesčių kreditų ir sumažinto PVM taikymas visiems kultūros produktams, įskaitant veiklą internete. Taip pat kreipiuosi į Komisiją, kad ji išnagrinėtų galimybę sukurti panašią į MEDIA programą visai kultūros pramonei.
Trečia šiame pranešime siūloma įtraukti kultūrą į Europos Sąjungos išorės politiką. Norėčiau pabrėžti, kad Europą turtina jos kultūra arba tiksliau jos įvairovė. Todėl kviečiu Komisiją ir valstybes nares padidinti vertimams skiriamą paramą.
Galiausiai, jei leisite, gerb. Pirmininke, norėčiau sugrįžti prie intelektinės nuosavybės teisių klausimo, dėl kurių šiame pranešime pateikta daug pakeitimų. Šiuo klausimu esu prieš kai kurias valstybes, kurių represines priemones diktuoja pramonės, nesugebančios pakeisti savo ekonominio modelio pagal informacinės visuomenės poreikius. Galimybės naudotis internetu nutraukimas yra neproporcinga priemontikslų atžvilgiu. Dėl šios sankcijos visuomenėje bus rimtų atgarsių, nes galimybnaudotis internetu yra būtina socialiniam įtraukimui.
Gerbiamieji Parlamento nariai, manau, kad turime atskirti visuotinį piratavimą ir vartotojus, nesiekiančius gauti naudos. Užuot vartotojus laikę nusikaltėliais, turime sukurti naujus ekonominius modelius, kurie suderintų galimybę dalyvauti kultūrinėje veikloje ir turinį, kultūrinę įvairovę ir tikrą atlyginimą tiems, kuriems priklauso intelektinės nuosavybės teisės. Manau, kad tai vienintelis būdas Europos Sąjungai tikrai įžengti į 21-ąjį amžių.
Ján Figeľ
Komiisjos narys. - Gerb. Pirmininke, džiaugiuosi galėdamas dalyvauti diskusijose dėl G. Bono pranešimo. Noriu padėkoti jam ir komitetui už jų indėlį šiame darbe. Esu įsitikinęs, kaip jis minėjo, kad kultūra yra svarbi mūsų gyvenimo dalis ir tampa vis labiau svarbesnEuropos Sąjungos ateičiai.
Norėčiau pridurti, kad tai apibūdina mūsų Bendriją labiau nei verslas ar geografija. Taip pat turime suprasti, kad kultūra prisideda, kultūra kuria, kultūra yra kažkas teigiamo, neišnaudoja mūsų biudžeto ir neprieštarauja mūsų poreikiams, bet mus praturtina, įskaitant darbo vietas ir augimą. Pirmą kartą Europos Sąjunga sugebėjo atvirai pripažinti praėjusių metų susitikimo išvadas dėl prieš kurį laiką pateikto tyrimo. Dabar ji yra Europos Sąjungos kultūrinėje darbotvarkėje globalizacijos metu.
Norėčiau pabrėžti tris konkrečias idėjas ar punktus iš jūsų pranešimo, nes jų yra daug ir aš nenorėčiau dėl visų pasisakyti.
Pirmiausia prašote mus sukurti Europos kultūros, kūrybingumo ir novatoriškumo viziją. Europos darbotvarkėje, dėl kurios mes dabar susitarėme, būtent tai ir daroma. Stipriname valstybių narių bendradarbiavimą, įskaitant kūrybinės pramonės paramą. Tai vienas iš trijų ramsčių. Dalį darbo sudaro poreikis kuo tiksliau įvertinti šios pramonės indėlį į ekonomiką ir kaip geriausiai ją remti.
Antra prašėte atkreipti dėmesį į išorės aspektą. Tai vienas iš darbotvarkės prioritetų ir mes labai aktyviai skatiname savo partnerius, valstybes nares ratifikuoti UNESCO konvenciją, nes ne visos valstybės narės ir kitos šalys ją ratifikavo, ir užtikrinti jos įgyvendinimą. Mes toliau vis labiau įtraukiame kultūrinius elementus į savo bendradarbiavimo vystymą ir dvišalius santykius su besiformuojančios ekonomikos šalimis.
Trečia sutinku, kad ES vykdomos politikos srityse būtina skirti visą dėmesį 151 straipsnio įgyvendinimui. Esu užmezgęs gerus ryšius ir bendradarbiavimą su savo kolegomis, įskaitant Komisijos narį vidaus rinkai C. McCreevy, dėl įvairių autorių teisių apsaugos aspektų. Esu tikras, kad su jums visiems padedant galėsime įgyvendinti šiame Sutarties straipsnyje nustatytus tikslus.
Jūs taip pat paminėjote artistų ir kultūrinių darbuotojų judumo klausimą, kuriam skiriama daug dėmesio mūsų darbotvarkėje, ypač šiais metais. Valstybės narės taip pat jau sukūrdarbo grupę šiuo klausimu, o Komisija atlieka bandomuosius veiksmus dėl artistų judumo klausimo, kurį Parlamentas pasiūlpraėjusiais metais.
Komisija palaikys visas šias pastangas, ypač dėl tyrimo, skirto geriau suprasti kultūros, kūrybingumo ir novatoriškumo ryšį, bei kito tyrimo, kaip aplinka gali prisidėti prie kūrybinės ir kultūros pramonės plėtros, įskaitant paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei rizikos prisiėmimą.
Šių iniciatyvų rezultatai bus įtraukti į Žaliąją knygą dėl kūrybinės ir kultūros pramonės šakų, kurią Komisija planuoja paskelbti 2009 m.
Laukiu diskusijų šiuo klausimu.
Rolf Berend
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, gerbiamieji Parlamento nariai, naujos technologijos tampa labai svarbiomis Europos kultūros pramonėje. Todėl daug dėmesio privalome skirti intelektinės nuosavybės apsaugai.
Europos Sąjungos ir valstybių narių užduotis yra panaudoti būtinus išteklius, siekiant užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių laikymąsi ir apsaugą. Kova su piratavimu labai svarbi. Visiems turi būti žinomos jų teisės ir pareigos ieškant bendro sprendimo.
Šiame pranešime mūsų komitetas pasisakdėl sąmoningumą didinančių ir švietimo kampanijų reikalingumo, ypač vartotojų atžvilgiu. Parengiamosios ir ugdymo priemonės, aiškinančios intelektinės nuosavybės vertę, turėtų būtų pateikiamos jau mokyklose. Todėl norėčiau dar kartą išsakyti komiteto nuomonę, kad vartotojų, nesiekiančių gauti pelno, laikymas nusikaltėliais nėra tinkamas sprendimas kovojant su skaitmeniniu piratavimu.
Mes dar kartą pabrėžėme, kad tokios laisvos informacijos sistemos kaip pasaulinis žiniatinklis (WWW) yra labai svarbios Europos kūrybiniam sektoriui. Turime rasti interneto atvirumo ir intelektinės nuosavybės apsaugos pusiausvyrą. Šioje plotmėje, gerb. Pirmininke, leiskite pateikti paskutinę pastabą dėl peržiūrėtos 22 pakeitimo versijos, dėl kurios pasiūlymą pateik40 Parlamento narių. Mano frakcija, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų partijos frakcija yra aiškiai pareiškusi, kad ji pasirengusi paremti pirmąją pakeitimo dalį ir kategoriškai atmesti šio pakeitimo antrąją dalį. .
Katerina Batzeli
PSE frakcijos vardu. - (EL) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, tuo metu kai tradiciniai ekonomikos sektoriai ir pramonės šakos kenčia nuo didelio nuosmukio ir globalizacija daro spaudimą Europos verslui dėl didelio konkurencinio skirtumo, kultūros pramonės sektorius yra vienas iš kelių sektorių, kuriame siūlomos didelės galimybės ekonomikos, regionų, socialiniam ir kultūriniam vystymuisi. Šiuo metu be Sutarties 157 straipsnio ir UNESCO konvencijos dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, Europa turi siekti užtikrinti atitinkamą pusiausvyrą, kuri padėtų verslininkams, agentūroms, gamybai ir paslaugoms šiame sektoriuje būti visiškai konkurencinėmis. Taip pat Europa neturėtų rizikuoti ir kelti pavojų įvairovei ar išskirtinei skirtingų šalių kultūrai.
Dėl to, Komisijos nary, kitais metais, kurie yra Europos kūrybiškumo ir naujovių metai, kaip jūs pats sakėte, ES turi aktyviai veikti kultūros pramonės srityje. Turime atsisakyti suvokimo, kad tai susiję su prabanga, ir vykdyti atitinkamą politiką, skirtą investicijoms šiame sekretoriuje padidinti.
Gerb. Pirmininke, mes visiškai remiame G. Bono pranešimą, kurį, manau, rimtai išnagrinės Komisijos narys J. Figel, kad galėtų tęsti diskusijas ir savo kūrybinę veiklą.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN frakcijos vardu. - (PL)Gerb. Pirmininke, mes dažnai susiduriame su atvejais, kai yra nepaisoma kultūros vaidmens ir svarbos. Verslas yra pastebimas, bet į kultūrą žiūrima kaip į kažką atsitiktinį, kaip į priedą. Nėra pakankamai įvertinama ne tik jos kultūrinė, bet taip pat ekonominir socialinsvarba.
Šiame pranešime mums pateikiamas kitoks kultūros įvaizdis. Tik pažiūrėkime į skaičius. Europos Sąjungai visos valstybės skiria po 1 proc. savo BVP, tuo tarpu vien tik kultūros pramonsukuria 2.6 proc. BVP ir virš 3 proc. darbo vietų, taigi ši problema labai svarbi. Nors čia pateikiami ne visi skaičiai. Žinome, kad čia nėra įtrauktas amatų, rankdarbių ir meno darbų vaidmuo ir svarba. Taip pat neįtrauktos sritys, kurioms kultūra daro įtaką. Todėl laikau šį pranešimą labai svarbiu, ir mes turėtume tęsti šį darbą, įsitraukti į jį bei paremti Komisijos narį J. Figel, nes jis eina labai gera kryptimi, kiekvienam suteikdamas galimybę.
Helga Trüpel
Verts/ALE frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, gerbiamieji Parlamento nariai, konservatyvios diskusijos dėl kultūros koncepcijos, kad, viena vertus, yra visiška pabaiga, o, kita vertus, visiškas kultūros pavertimas "preke", kilo dėl G. Bono pranešimo. Mes pabrėžiame kūrybinės pramonės svarbą kaip Lisabonos strategijos dėl ekonominio augimo dalį, tuo pačiu metu nenustatydami kultūros politikai išskirtinai ekonominių apribojimų
Kūrybinės ir kultūros pramonės šakos yra suvokiamos kaip nepriklausomi ekonomikos sektoriai. paskutiniaisiais metais jos buvo varomąja jėga kuriant darbo vietas Europoje. Pvz., Vokietijoje šios šakos sukuria daugiau darbo vietų nei automobilių pramonė, todėl Europos Sąjunga ir valstybės narės turėtų vykdyti savo politiką atsižvelgdamos į tai. Dar daug ką reikia nuveikti šiuo klausimu.
Taip pat dar kartą norėčiau pabrėžti visų šių sudėtingų argumentų dėl autorių teisių akivaizdoje, kad, viena vertus, vis dar turime nustatyti tinkamas politines taisykles intelektinės nuosavybėms produktams skaitmeniniame pasaulyje, užtikrinti atvirą priėjimą prie interneto privatiems galutiniams vartotojams iš vienos pusės, o, kita vertus, sukurti naujas galimybes gauti pajamų menininkų kūrybai.
Miguel Portas
GUE/NGL frakcjos vardu. - (PT) Gerb. Pirmininke, G. Bono pranešimas - puikus dokumentas, kurį mes palaikome. Kalbėsiu trumpai ir savo pastabas pareikšiu tik dėl autorių teisių. Iki skaitmeninio pasaulio atsiradimo knygų ir įrašų pirkimas pasaulyje būtų laikomas normalių vartotojų tendencijų atspindžiu. Fotokopijavimo aparatų ir kasetinių grotuvų atsiradimas smogautorių atlyginimui, bet prekyba vyko toliau.
Atsiradus skaitmeninei informacijai, pasaulis išgyvena paradigminį pasikeitimą. Internete vykstantis pasikeitimas informacija ir laisvai plintančios idėjos , darbai ir informacija fiziškai ribojami. Šiame pasaulyje atsiskaitymas pinigais yra praeitis. Laisvas darbų plitimas yra natūrali kultūros buveinė. Mes kovojame su piratavimu dėl pelno, bet prieštaraujame, kad vartotojai būtų laikomi nusikaltėliais. Vis dar turime naudoti apribojimus ir užtvaras skaitmeniniame pasaulyje, nes dar neradome kito tinkamo būdo atlyginti autoriams, tačiau šios dienos jau suskaičiuotos.
Thomas Wise
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, Europa turi turtingą ir įvairų kultūrinį paveldą, kuris turtina mūsų gyvenimą ne tik estetiškai, bet ir ekonomiškai. Kaip jau buvo minėta, ši pramonsukuria 2.6 proc. ES BVP. Tai rodo didesnį augimą nei visos ekonomikos ir šioje pramonėje dirba daugiau nei penki milijonai žmonių.
Yra labai aiškios trys priežastys, kodėl Komisija turėtų nesikišti, nebent norime, kad kultūrai atsitiktų tas pats, kas atsitiko su žuvininkyste ir žemės ūkiu. Tačiau vien prekybos filmais deficitas didėja tarp ES ir Jungtinių Valstijų, nes Europos auditorija renkasi Amerikoje, o ne Europoje pagamintą produkciją. Šis deficitas, remiantis paskutiniais skaičiais, vien per metus sudar7.2 milijardų GBP.
Būdamos nepriklausomos nuo valstybės finansavimo, šešios pagrindinės Jungtinių Valstijų filmų kompanijos 2006 m. padar42.6 milijardų USD apyvartą. Tuo tarpu Europos garso ir vaizdo observatorijos parengto pranešimo duomenimis, bendra Europos filmų pramonės padėtis blogėja. Taip yra dėl to, kad skiriamos subsidijos ir teisės aktai neįkvepia menininkų. Tai maitina biurokratus ir parazitus.
Christofer Fjellner
(SV) Kultūros galimybės radikaliai pasikeitatsiradus ir paplitus internetui. Mano nuomone, ši evoliucija beveik išimtinai teigiama. Kultūra atsigavo, tapo demokratine ir plačiai paplito. Nepaisant to, Europoje vykstančiose diskusijose šiuo metu dėmesys skiriamas problemoms, kurias būtent internetas sukuria dalyvaujantiems kultūrinėje veikloje. Kaip gaila.
Negalime sakyti, kad kultūra nesusiduria su problemomis. Autorių teisių pažeidimas ir neteisėtas dalijimasis bylomis yra tokių problemų pavyzdžiai. Didelšio pranešimo dalis taip pat skiriama šioms problemoms. Šiuo metu Europoje teikiama daug pasiūlymų, kaip su jomis kovoti. Deja, dažniausiai mažai dėmesio skiriama pagrindinėms mūsų kaip piliečių laisvėms ir teisėms. Pvz., šiuo metu vienu labiausiai prieštaringu pasiūlymu siekiama uždrausti pažeidusiems autorių teises naudotis internetu.
Naudodamasis proga norėčiau paskatinti savo kolegas pritarti šio pranešimo pakeitimui, kurį pasiūliau. Trumpai sakant, mano pasiūlyme ne tik pabrėžiamas teigiamas interneto vaidmuo kultūroje ir demokratijoje, bet taip pat atmetama mintis uždrausti atskiriems asmenims turėti prieigą prie interneto. Su autorių teisių pažeidimais ir dalijimusi rinkmenomis privaloma kovoti naudodami proporcingas sankcijas, gerbdami pagrindines teises ir laisves. Nesuteikimas asmenims prieigos prie interneto, mano nuomone, yra didelis saviraiškos ir laisvės gauti informaciją pažeidimas ir tai tikrai nėra proporcinga priemonė. Internetas yra daugiau nei kopijavimo mašina, neteisėto filmų ar muzikos platinimo kanalas. Tai vieta žodžio laisvei, informacijai ir bendravimui.
Mano jaunesniam broliui internetas yra toks pat įprastas dalykas kaip televizijos žiūrėjimas ar bendravimas per pertrauką mokyklos kieme. Ar mes taikysime panašius apribojimus, kai autorių teisės bus pažeistos kitais būdais? Dar praėjo nedaug laiko nuo tada, kai buvau universitete ir, deja, ten daug studentų neteisėtai darsavo studijų medžiagos kopijas. Tačiau tikrai būtų neprotinga juos bausti uždraudžiant skaityti knygas ar rašyti straipsnius. Pavogusiam maisto nėra draudžiama pirkti pieną, o pavogusiam dviratį nėra uždrausta vaikščioti gatvėje. Todėl nedarykime nieko kvailo, kai tai susiję su kitais nusižengimais tik dėl to, jog jie buvo įvykdyti internete. Dėkoju jums.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Dėkoju, Gerb. Pirmininke. Gerbiamieji Parlamento nariai, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją G. Bono su šiuo pranešimu dėl kultūros pramonės, kuriame iškelta daugybklausimų, į kuriuos jis bandrasti atsakymus.
Norėčiau trumpai pasakyti pastabas vienu aspektu, kuris manau yra prioritetinis. Informacijos, komunikacijų ir skaitmeninės technologijos visuomenėje nuolat atsiranda naujos gamybos ir platinimo formos. Tai reiškia naujas galimybes prodiuseriams, kūrėjams, menininkams ir vartotojams. Šioje plotmėje svarbu rasti naujas, suderintas formas, apimančias kūrėjų teises ir piliečių prieigą prie šio kultūros turto.
Be to, kultūros pramonir kūrėjai, įskaitant MVĮ, dėl savo atliekamo dvigubo kultūrinio ir ekonominio vaidmens, prisideda tiek prie kultūrinės įvairovės skatinimo, tiek kurdami naujas darbo vietas ir galimybes ekonominiam vystymuisi. Kadangi jie yra vieno dinamiškiausių mūsų ekonomikos sektorių dalis, pagalba kūrybiniam sektoriui tūrėtų būti laikoma investicija. Todėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi, padedančio ugdyti kūrybingus talentus, skatinimas ir sinergijos fenomenas verslų sektoriuje ir mokyklose turėtų būti prioritetu Europos politikoje.
Bernard Wojciechowski
(PL) Gerb. Pirmininke, norėčiau pasveikinti su šiuo svarbiu pranešimu dėl kultūros. Žodžiai, kad jei jis turėtų viską pradėti iš naujo, tai pradėtų nuo kultūros, yra priskirti Jeanui Monet. RašytinEuropos istorija prasidėjo prieš du su puse tūkstančių metų, ir kokia turtinga bei įvairi ji buvo. Kultūra yra svarbi mūsų civilizacijos vystymosi dalis. Turėtume remti kultūrinę veiklą palaikančią pramonę. Būtų gerai, jei rastume lėšų šiuolaikinių bibliotekų tinklo vystymui Lenkijoje, galvodami apie žmones, kurie neišgali nusipirkti knygų. Varšuvoje vis dar yra rajonų, kuriuose nėra normalių skaityklų. Nėra veikiančios pasikeitimų sistemos tarp bibliotekų. Jauni žmonės turi vykti į miesto centrą norėdami pasinaudoti mokslo darbais. Bibliotekų sistema Jungtinėse Valstijose galėtų būti pavyzdžiu. Būtinos lėšos vietos bibliotekų vystymui, kuriose būtų galima pasinaudoti reikalinga medžiaga, taip leidžiant žmonėms užsiimti savišvieta.
Visiškai nesutinku su pranešimo konstatuojamąja T dalimi. Nacionalinis identitetas ir kalba yra kūrybingumo šaknys. ŠiuolaikinEuropos kultūra atsirado tada, kai Dante ir Petrarch pradėjo rašyti italų kalba. Europos civilizacijos vystymosi priežastimi visada buvo žmogaus individualumo plitimas, dvasinpažanga. Žmonės pasinaudojo tuo siekdami praturtinti savo pačių kolektyvinį gyvenimą.
Paul Rübig
(DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, kultūra mums visiems yra ypač stiprus ir kartu ekonominis veiksnys. Ji sukuria multimilijardines sumas Europoje, joje dirba milijonai darbuotojų. Daugybmažų ir vidutinių įmonių labai aktyviai dalyvauja šioje srityje ir tampa labai kūrybingos ir veiklios tarp gyventojų.
Man svarbu, kad šios varomosios kultūrinės jėgos turėtų palankiausią prieigą prie naujų skaitmeninių ir garso ir vaizdo formų. Svarbu prisistatyti susijusiai publikai ir sukurti naujus produktus visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi, nes šios naujos ir novatoriškos priemonės atitinkamai vysto ir skatina kūrybingus talentus.
Mary Honeyball
Gerb. Pirmininke, labai norėčiau padėkoti G. Bono už pranešimą, kuriame pabrėžiamas svarbus kūrybinių ir kultūros pramonės šakų vaidmuo ir ypač didėjantis jų vaidmuo mūsų ekonomikoje.
Kaip jūs visi žinote, aš atstovauju Londonui, kuris yra vienas kūrybinės veiklos centrų Europoje. Dėl to aš iš tikrųjų suvokiu, kokią naudą kūrybinpramongali atnešti vietovei. Londonas pasižymi kultūrine įvairove, jame klesti kūrybiškumas. Kadangi kultūros pramonyra svarbus Londono ekonomikos sektorius, pritariu rekomendacijoms remti jų tvarumą ir augimą.
Tačiau yra vienas dalykas, kuris kelia didelį susirūpinimą, apie kurį jau šį vakarą buvo užsiminta diskusijose dėl kito pranešimo. Pramonėje, kur didelę dalį darbuotojų sudaro moterys, nedaug moterų užima aukštesnes pareigas kūrybinėje pramonėje. Todėl labai tikiuosi, kad tolesniuose svarstymuose atkreipsime į tai dėmesį.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gerb. Pirmininke, rezoliucijos projekte atkreipiamas dėmesys į klestinčios kultūros pramonės ir peržengiančio sieną menininkų judumo ryšį. Primygtinai raginame Komisiją priimti Žaliąją knygą dėl kūrėjų produktų ir paslaugų vidaus rinkos, kuri leistų palyginti laimėjimus šioje srityje. Pranešime pabrėžiamas kultūros vaidmuo Bendrijos politikoje ir kultūrinio švietimo vaidmuo asmenybės ir identiteto suvokimo vystymuisi.
Kūrybiškumas ir dalyvavimas kuriant pridėtinę vertę apibrėžia svarbų ekonominį kultūros pramonės vaidmenį. Tikras jos indėlis į ekonominį vystymąsi, ypač muzikos ir leidybos sektoriuje, yra daug kartų didesnis nei kultūros vystymosi išlaidos. Sveikinu pranešėją.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kultūros pramonės šakos yra svarbiausi pridėtinės vertės paslaugų teikėjai, nes šios paslaugos yra dinamiškos žiniomis pagrįstos ekonomikos pagrindas. Tai svarbus darbo vietų kūrimo kūrybinėse srityse šaltinis, žymiai prisidedantis prie konkurencingesnės Europos Sąjungos. Šią situaciją atspindi kvietimai remti kultūros ir kūrybinės pramonės šakas naudojant geresnes kvalifikacijos, švietimo ir mokymo sistemas, ypač siekiant profesionaliai teikti studentams visus išsilavinimo lygius kultūros ir švietimo disciplinose.
Palaikau valstybių narių kvietimą įtraukti verslininkystės mokymus į šalių vidurinio ir aukštojo mokslo programas, ypač humanitarinių mokslų, menų ir kultūros srityse. Tolesnpažanga taip pat būtina abipusiai pripažįstant menų mokslų diplomus. Taip pat norėčiau, kad Komisija atkreiptų didesnį dėmesį į ypatingą kultūros sektoriaus pobūdį visose politikos srityse, susijusiose su vidaus rinka, konkurencija, prekyba, verslu, moksliniais tyrimais ir plėtra.
Ruth Hieronymi
(DE) Gerb. Pirmininke, norėčiau, kad visam laikui neliktų jokių nesusipratimų. Šiame pranešime nekalbama apie jokį draudimą turėti prieigą prie interneto. Kultūros ir švietimo komitetas tai vienbalsiai atmetė.
Šiame pranešime kalbama apie atviros prieigos prie interneto ir intelektinės nuosavybės apsaugos pusiausvyros suradimą. Čia mes dar turime išspręsti daug problemų ir priimti dokumentus, kuriuose būtų atsižvelgiama į abu tikslus. Todėl norėčiau labai paprašyti, kad į tai būtų atsižvelgta balsuojant.
Nicodim Bulzesc
Gerb. Pirmininke, vertinu šį pranešimą, bet norėčiau pateikti kelias pastabas.
Kultūros pramonės tema glaudžiai susijusi su kultūros ekonominės vertės klausimu. Kultūra dabar minima kaip ekonominio augimo priemonir daugybėje atliktų tyrimų pabrėžiamas ekonominis kultūrinės veiklos poveikis. Šioje plotmėje norėčiau paminėti 2006 m. privačios konsultacinės įmonės KEA European Affairs atliktą tyrimą "Kultūros ekonomika Europoje", kuriame pateikiami įspūdingi skaičiai kultūros sektoriuje. Tačiau atsiradus MP3 grotuvams, mobiliems telefonams ir viešumui, kurie pagal šį tyrimą yra laikomi "kultūra", šie skaičiai ginčytini.
Todėl, mano manome, skiriant dėmesį tokiems ekonominiams aspektams, gali atsirasti painiava ir tokie svarbūs dalykai kaip kūrybiškumas ar meninės galimybės gali atsidurti antroje vietoje, jei pasirodytų nesantys pakankamai pelningi.
Palaikau tokia kultūros politiką, kurioje remiama kultūrinįvairovė, meninis kūrybiškumas ir asmenų bei bendruomenių meninių galimybių vystymas. Manau, kad turėtume vadovautis šiomis gairėmis ateityje.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - (SK) Labai susidomėjęs klausiau vykusių diskusijų. Žinoma, pats pranešimas yra labai įdomus ir, kaip minėjo komiteto pirmininkK. Batzeli, daugeliu atvejų, jis yra paskata Komisijai, valstybėms narėms ir kultūros bei kūrybinės pramonės šakoms.
Manau, kad svarbiausia yra susidaryti bendrą vaizdą, kad šie veiksniai taptų dėmesio centru ir sukurtų aplinką, palankią kūrybiškumui, novatoriškumui, pačiai kultūrai ir jos padėčiai mūsų visuomenėje ir tarpusavio santykiuose.
Leiskite man pasakyti tik keletą žodžių. Mes negalime gyventi be ekonomikos, tačiau būtent kultūra įprasmina mūsų santykius ir identitetą, apibrėžia visus mus Bendrijoje vienijančias vertybes. Toks būtų mano atsakymas visiems, kurie išgyvena, kad šiais laikais viskas suvokiama tik ekonomine ir pinigine prasme. Kultūra - daugiau nei pinigai, bet svarbu ją suvokti kaip kūrybinį turtą, kaip kažką, kas kuria darbo vietas ir padeda vystyti ekonomiką. Daugeliu atvejų nesant kultūros blogėja ne tik ekonomika, bet politika ir visuomenė. Todėl kultūros nebuvimas turi daug padarinių.
Todėl esu laimingas matydamas pasiūlymuose dėl Europos Komisijos pasiūlymo 2009 m. remiamą kūrybiškumą ir novatoriškumą. Oficialus pasiūlymas šiame Parlamente jau yra ir tikiuosi, kad jis bus greitai priimtas ir bus pasirengta Europos kūrybiškumo ir naujovių metams.
Baigdamas norėčiau pasakyti keletą žodžių dėl kovos su piratavimu. Kaip ir daugelis šiandien čia esančių manau, kad, turime pasiekti priėjimo prie kultūros ir jos prieinamumo, ryšių ir kultūros galimybių bei intelektinių nuosavybių teisių apsaugos pusiausvyrą. Privalome kovoti su piktnaudžiavimu intelektinės nuosavybės teisėmis, nes dėl to žlunga mažesnės ir silpnesnės įmonės. Tokia yra Europos Komisijos padėtis. Vienas iš būdų kovoti su šia problema yra švietimas - keliant sąmoningumą apie intelektinės nuosavybės teisių apsaugos svarbą ir nepiktnaudžiaujant laisvėmis. Kitas būdas - pakviesti ir suvienyti visas suinteresuotas ar atsakingas šioje srityje šalis, kad jos bendradarbiautų ir prisidėtų prie pastangų apsaugoti intelektinės nuosavybės teises, tuo pačiu vystant prieigą prie elektroninių tinklų šiuolaikinėse ryšių priemonėse. Pirmą kartą savo paskutiniame pasiūlyme pasiūlėme pertvarkyti elektroninių ryšių tinklus ir paslaugas (Telekomunikacijų dokumentų rinkinys). Europos Komisija taip pat siekia kovoti su piratavimu. Žinoma, daug ką turi padaryti pačios valstybės narės.
Tai viskas, ką norėjau pasakyti. Dėkoju. Tikiuosi tolesnio bendradarbiavimo ateityje.
Guy Bono
pranešėjas. - (FR) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, manau, kad neturėtume pamiršti, ką norime pasiekti. Nepaisant to, kad kai kurie atlikti subjektyvūs tyrimai verčia mus manyti, kad mūsų kultūrai grėsmę kelia 13 proc. europiečių, kurie neteisėtai parsisiunčia kultūrinio turinio informaciją.,Manau manau, kad grėsmę kelia mūsų kultūros buvimas kelių didelių grupių rankose, ir jos kenkia įvairovei ir kultūros paveldo gausai.
Norėčiau pateikti tik vieną pavyzdį dėl įrašų. Šiandien 95 proc. įrašų platina keturios didelės įrašų bendrovės. Manau, kad svarbu užtikrinti vartotojams tikrą pasirinkimą, bei būtina garantuoti turinio pliuralizmą labai sutelktoje rinkoje, kur labiausiai atsakingos už naujoves ir kūrybiškumą yra mažosios įmonės, o ne didelės bendrovės. Komisijos nary, kalbėjote apie MVĮ, siūlydamas atlikti tyrimus. Manau, tai tikrai įdomi mintis.
Komisijos suteiktas leidimas susijungti Sony ir BMG bendrovės visiškai prieštarauja Europoje vykdomai politikai remti MVĮ muzikos pramonėje. Jos sukuria daugiau darbo vietų nei didelės bendrovės, atstovauja 99 proc. rinkoje ir sukuria 80 proc.naujovių šiame sektoriuje. Todėl atrodo, kad reikia skubiai remti kultūros įvairovę, kuri skatintų augimą ir suteiktų priemones asmenų vystymuisi.
Baigdamas pasakysiu, kad kultūros įvairovdaro mus turtingesnius, o ne atvirkščiai.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2008 m. balandžio 10 d., ketvirtadienį.
Ataskaitos raštu (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
John Attard-Montalto  
raštu. - Kultūra ir kūrybiškumas yra svarbiausi dalykai skatinant Europos Sąjungos pilietybę. Į juos privalome atsižvelgti, vykdydami ES politiką ateityje.
Komisija finansavo Kultūros ekonomikos Europoje analizę ir buvo gauti svarbūs duomenys. Paaiškėjo, kad bendrąja prasme kultūra įneša labai didelį indėlį į ekonomiką, daug didesnį nei galvota iš pradžių.
Prieš penkerius metus buvo įvertinta, kad kultūros sektorius sudaro 2.6 proc. ES BVP. 2004 m. 3.1 proc. darbingų ES gyventojų dirbo šiame sektoriuje. Kultūrinės veiklos ir ekonomikos ryšys Maltoje ir Gozo, gali būti įvertintas pagal neseniai Nacionalinės statistikos biuro atliktus 2007 m. tyrimus, kuriuose dalyvavo 5086 žmonės iš 34 šokių mokyklų.
Šiose šokių mokyklose dirbo 109 asmenys ir gavo beveik 400 000 eurų pelną. Visos pajamos bendrai viršijo 1 milijoną eurų.
Tai tik vienas pavyzdžių, įrodančių kultūrinės veiklos svarbą ekonomikai.
Neena Gill  
raštu. - Mano regione, Vakarų Midlenduose, daugiausia vystoma kūrybinpramonė, įdarbinant viena asmenį iš dešimties. Tai vienas regionų, apimančių daugiausia kultūrų Jungtinėje Karalystėje. Jis įrodo, kad jo konkurencinis pranašumas kultūrinėje įvairovėje tampa kūrybiškumo ir naujovių šaltiniu.
Tačiau ES privalo prisiimti didesnius įsipareigojimus remti kultūros pramonę, skatindama šioje srityje darbo vietų kūrimą, kad būtų pasipriešinta ES tradicinių pramonės šakų perkėlimui į besiformuojančias ekonomikos sritis.
Reikia imtis bendrų veiksmų ir teikti didesnį finansinę paramą naujai įsikūrusioms įmonėms ir MVĮ kultūros pramonėje remiantis Septintąja bendrąja programa, struktūriniais fondais ir ES socialiniu fondu. Tai padės toliau sujungti Europos verslininkų ir darbininkų įgūdžius ir talentą, užtikrinti būtinus įgūdžius toliau vystant sektorių. ES privalo remti kūrybiškumą, kad būtų kuriama daugiau naujovių ir skatinamas verslumas.
Europos tarpkultūrinio dialogo metais taip pat turėtume pripažinti kultūrinės pramonės svarbą, keldami kitų kultūrų sąmoningumą ir supratimą bei jų svarbą socialinei sanglaudai. Taip pat Europa iš kultūrinės įvairovės turi išlošti ekonomiškai.
Eija-Riitta Korhola  
raštu. - (FI) Noriu padėkoti pranešėjui parengus pranešimą, kuriame išsamiai nagrinėjamas daugelį aspektų apimančios kultūros pramonės pobūdis ir pagrindinės su ja susijusios probleminės sritys. Svarstant kultūros pramonės padėtį Europos visuomenėje, reikia atsiminti du pagrindinius principus.
Pirmiausia turime suprasti, kokia kultūra svarbi žmonių gyvenimo kokybei. Kultūros produktai didina gerovę. Bendrija pripažįsta europiečių pagrindines teises į mokslą, į kurias įeina ir teisį kultūrą. Todėl mes kalbame apie pagrindines civilines teises.
Antra turime suprasti, kokia svarbi kultūra ją kuriantiems. Daugeliui jų darbas yra ne tik aistra - tai pragyvenimo šaltinis. Pagrindinteis- gauti tinkamą atlyginimą už savo darbą. Teisės aktų leidėjai turi užtikrinti, kad tokie žmonės galėtų dirbti aplinkoje, nekenkiančioje jų teisėms. Nėra kultūros kūrinių be kūrėjų, ir kai jiems nėra mokama už atliekamą darbą, ribojamas kultūrinis augimas.
Todėl kultūros pramonei reguliuoti skirti tokie teisės aktai, kaip intelektinės nuosavybės ir gretutinių teisių apsauga, visada turi užtikrinti dviejų kultūros aspektų tinkamą pusiausvyrą. Įstatymų leidėjas turi būti labai jautrus. Turi būti pripažinta, kad kultūros pramon- labai ypatingas sektorius, kuriam būtinas labai ypatingas teisinis statusas.
Akivaizdu, kad pagrindinis iššūkis kultūros pramonei yra informacinės technologijos. Iš technologijų išvystymo ir informacijos rinkos gaunama akivaizdi nauda, bet taip pat naujos sistemos turi būti apsaugotos.
Būtina, kad Komisija skubiai pristatytų priemones intelektinės nuosavybės, kultūros ir ekonomikos santykiui išaiškinti. Pagrindinis iššūkis yra kaip užtikrinti teisingą ir tikrą atlyginimą kiekvienam teisių turėtojui ir asmeniui kultūros pramonėje už atliktą darbą, tuo pačiu metu vartotojams užtikrinant pasirinkimą ir galimybę lengvai naudotis kultūros produktais.
Marianne Mikko  
raštu. - Kadangi materialių prekių gamyba yra mechanizuota ir vykdoma kitų užsakomųjų įmonių, vis daugiau žmonių Europoje naudoja savo talentą kultūros vertybių kūrimui.
KEA tyrimai, kuriuos atlikti pavedEuropos Komisija, akivaizdžiai neįvertino kultūros pramonės indėlio į mūsų ekonomiką ir visuomenę. Nors tik 3.1 proc. darbingų ES gyventojų tiesiogiai kuria piniginę vertę kultūros srityje, jų įtaka jaučiame beveik kiekviename gyvenimo žingsnyje.
Pop kultūra siunčia kultūrinę ir socialinę žinią. Muzikantai ir aktoriai prisidėjo prie žaliosios ekonomikos bangos pradžios. Muzika ir filmai yra galingi žmonių ir Europos vertybių geresnio supratimo propaguotojai. Daugiausia dėl kultūros pramonės atsirado naujų technologijų, skaitmeninių platformų poreikis.
Todėl svarbu, kad Europos kultūros pramonišliktų perspektyvi. Pirmiausia privalome užtikrinti, kad kūrybiški žmonės savo kūrybiškumu galėtų save išlaikyti. Tai reiškia, kad turime padėti kūrėjams paskleisti savo darbą kaip galima plačiau, nesibaiminant tarpininkų ar vartotojų piktnaudžiavimo.
Matau, kad tai pagrindinis šio pranešimo motyvas, ir už tai dėkoju pranešėjui ir kolegoms, savo mintimis prisidėjusiems jį rengiant.
