A vízuminformációs rendszer (VIS) Schengeni Határellenőrzési Kódex keretében való alkalmazása (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az (A8/2008) jelentés Brejc úrtól, a Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében az 562/2006/EK, a schengeni határellenőrzési kódex értelmében a vízuminformációs rendszer (VIR) használatáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről szóló javaslat vonatkozásában tett módosításokról - C6-0086/2008 -.
Jacques Barrot
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök úr, először is szeretném megköszönni az előadónak, Brejc úrnak, a jelentéssel kapcsolatos munkáját. Fontos lépést teszünk, amely lehetővé teszi számunkra, hogy teljes mértékben kihasználjuk a külső határok védelmét szolgáló, számunkra hozzáférhető technikai eszközöket.
Rendkívül fontos, hogy használjuk a vízuminformációs rendszert (VIR), hogy garantálhassuk a külső határokon végzett ellenőrzés hatásosságát. A VIR megbízható kapcsolatot alakít ki a vízumbirtokos, a vízum és az útlevél között, s ezzel megakadályozza a hamis személyazonosság használatát.
A rendszer előnyeit akkor tudjuk teljes mértékben kihasználni, ha bevezetjük a biometriát. A napirenden lévő jogi eszköz - amennyiben formálisan elfogadják - meghatározza a VIR külső határokon történő hatékony és harmonizált használatát garantáló közös jogszabályokat.
A közös jogszabályok hiányában az illegális bevándorlók és a bűnözők kihasználhatják azokat a határátkelőket, ahol a VIR-t nem használják szisztematikusan. A Schengeni határ-ellenőrzési kódex módosításával e közös jogszabályok kialakításra kerülnek.
Ezért teljes mértékben támogatom a létrejött kompromisszumot, és gratulálok az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak, hogy az első olvasat során megegyezésre jutottak
Mihael Brejc
előadó. - (SL) Szeretném megköszönni a biztos úr szívélyes szavait. Az Európai Parlament a vízuminformációs rendszer használatát meghatározó rendelet módosítására vonatkozó együttdöntési folyamatban vesz részt. A vízumrendszer Tanács által javasolt módosításai eleinte azt irányozták elő, hogy a harmadik országból érkező vízumköteles személyek belépése rendkívül alapos vizsgálat mellet történjék meg. Ez nem csupán a szokásos eljárást - a személy és a dokumentum összevetését - foglalta volna magában, hanem ujjlenyomat vételét is. A rendelet magában foglal minden keresési intézkedést és körülményt a külső határokon történő határátkeléseket bonyolító hatóságok számára a személyazonosság ellenőrzése céljából történő adatlehívásokkal kapcsolatban - most nem sorolom föl ezeket.
A rendelet értelmében a határőrnek hozzáférése van a vízuminformációs rendszerhez, ahol a határon átlépni kívánó személy minden adatát - ideértve az ujjlenyomatot is - ellenőrizni tudja. A javasolt rendelet - vagyis az, hogy a harmadik országok polgárainak szisztematikusan ellenőrzik ujjlenyomatait minden esetben (hangsúlyozom: minden esetben), amikor a schengeni térségbe belépnek - minden bizonnyal megnöveli a várakozási időt. különösen a turistaszezon idején, valamint a hivatalos ünnepek előtt és után.
Mivel Európa globális gazdasági hatalom, és ugyanakkor érdekes turistacélpont harmadik országok polgárai számára, akiknek természetesen beutazási vízumra lesz szükségük, véleményem szerint szükséges (vagy szükséges volt) ennek megfelelően enyhíteni a szabályozáson. Ezért javasoltam, hogy a határátkeléskor szúrópróbaszerűen ellenőrizzenek és vegyenek ujjlenyomatot. Ezzel szerettem volna felhívni a figyelmet arra, hogy a vízumtulajdonostól a vízum megszerzésének folyamata során egyszer már vettek ujjlenyomatot, majd amikor a schengeni térségbe belép, az összehasonlítás és a személyazonosság megerősítése céljából ismét ujjlenyomatot vesznek tőle.
Úgy vélem, hogy egy ilyen művelet vagy egy ennyire merev rendelkezés túlzás, mert tulajdonképpen nincsenek adataink vagy becsléseink a hamisított vízumok számáról. Mindezek mellett, értelmetlen és időigényes ujjlenyomatot venni olyan személyektől, akik nem adnak okot a gyanúra. Annak ellenére, hogy az Európai Unió polgárai számára külön sávok vannak fenntartva, a határátkelőhelyeken igen hosszú sorok alakulnának ki, ahol mindenki - az Európai Unió polgárai és a vízummal rendelkező személyek egyaránt - sorban állnának a hivatalos ünnepek és a szabadságolások idején.
A Parlament ezen ülésén viszonylag gyorsan sikerült konszenzusra jutnunk az ennyire merev rendeletektől való bizonyos eltérésekkel kapcsolatban, és két megbeszélés után a Tanáccsal és a Bizottsággal is kompromisszumot alakítottunk ki. Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nagy többséggel elfogadta a javaslatot: ellenszavazat nélkül, két tartózkodás mellett.
Röviden, úgy vélem, hogy a jelenlegi rendelet megfelelő, mert lehetővé teszi a zökkenőmentes határátkelést. A határőr akkor is a rendelet szerint ítéli meg a helyzetet, amikor sokan állnak sorba, és amennyiben a körülmények úgy kívánják, szúrópróbaszerű ellenőrzést végez. A szúrópróbaszerű ellenőrzést elvégzésével kapcsolatos döntést nem egyedül a határőr hozza meg, hanem elsősorban a határnál működő felettesei. Úgy vélem, biztosítottuk a megfelelő biztonsági szabványokat, és ugyanakkor lehetővé tettük az utazók számára, hogy a lehető legrövidebb időn belül keljenek át a határon.
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy köszönetet mondjak a Tanácsnak és a Bizottságnak kiváló együttműködésükért, különösen az árnyékelőadónak, főképpen Cashman úrnak jó elképzeléseikért és azért, hogy aktívan törekedtek a kompromisszumra.
Urszula Gacek
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, a schengeni térség bővítésével az EU nagy részén megszűnt a határellenőrzés, és ezeken a határokon polgáraink számára a napi átkelés gyorsabbá és egyszerűbbé vált. Ez azonban azt is jelenti, hogy azok a schengeni térségben belépő személyek, aki nem az EU polgárai, gyakorlatilag csak egyszer esnek át ellenőrzésen, mégpedig a külső határon..
Jóllehet polgáraink az illegális bevándorlást gyakran azzal a drámai jelenettel azonosítják, amikor túlzsúfolt, hajózásra alkalmatlan vízi járművek lépnek át tengeri határainkon, vagy több kamiont megtöltő szerencsétlen emberek - az emberkereskedelem áldozatainak - képével, a valóság ennél jóval bonyolultabb. Az illegális bevándorlók körülbelül 50%-a legálisan lép be az EU-ba, ám vízumuk lejártakor nem hagyják el az uniót. Másodszor, igen gyakoriak a hamisított dokumentumokkal összefüggő esetek, különösen a repülőtereken.
Annak érdekében, hogy csökkentsük a vízum lejárta után is az Unióban maradó személyek számát és hogy csökkentsük annak kockázatát, hogy hamis iratokkal rendelkező személyeket engedünk be, harmonizált és biztosított vízumérvényesség-ellenőrzés és ujjlenyomat-vétel történik majd a schengeni térségben. Azonban - ahogy azzal utazó polgáraink nagyon jól tisztában vannak - a fokozott biztonság következménye, hogy a jóhiszemű utazóknak a határokon több kényelmetlenségben lesz részük, és hosszabb ideig kell várniuk. Ezért fontos bizonyos mértékű gyakorlatiasság is. Ha úgy ítélhető meg, hogy nem áll fenn a belső biztonsággal vagy az illegális bevándorlással kapcsolatos veszély, és a határnál a forgalom olyan intenzív, hogy a várakozási idő túlságosan hosszú lenne, el lehet állni az ujjlenyomatvételtől.
Ez a rugalmasabb rendszer legfeljebb három éven keresztül működhetne, majd ezután megtörténne hatékonyságának értékelése. Amellett, hogy Európát biztonságossá akarjuk tenni, megfelelő módon kell fogadnunk az üzleti célból utazó személyeket és a turistákat. Úgy vélem, hogy a javasolt vízuminformációs rendszer megtalálta a helyes egyensúlyt a két célkitűzés között.
Michael Cashman
a PSE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, szeretném megköszönni az előadónak kiváló munkáját. A Tanáccsal kialakított kompromisszumok értelmesek és hatékonyak - és ezt mint az Schengeni határ-ellenőrzési kódex eredeti előadója mondom.
A tömörség az értelem forrása, ezért nem tartom fel tovább a Házat, csupán köszönetet mondok - ahogy minden európai parlamenti képviselőnek ezt kellene tennie - a két kiváló asszisztensnek, Renaud-nak és Maris-nak, akik velem dolgoztak, és akik nem csupán élvezetessé, hanem produktívvá is tették számomra a munkát.
Sarah Ludford
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, mint a vízuminformációs rendszer (VIR) előadója, aki még mindig a biometriai adatok összegyűjtését szabályozó közös konzuli utasítás módosításán dolgozik, erősen érdeklődöm minden iránt, ami a vízuminformációs rendszerrel kapcsolatos.
Amikor megszületett a döntés a VIR-ről, engedélyeztünk egy hároméves időszakot, amikor is a vizsgálatot egyszerűen a vízumbélyeg használatával, a VIR-ben szereplő ujjlenyomatok nélkül végezhették. Ám a kompromisszummal kapcsolatban némileg vegyes érzéseim vannak. Egyfelől támogatom, mert ez az, amiben lehetséges volt a megegyezés. Másfelől azonban a Bizottság jogosan jelentette ki, hogy csak a biometrikus ellenőrzés erősítheti meg bizonyossággal, hogy a belépni kívánó személy valóban az a személy, a kinek a részére a vízumot kiállították, és ezért a VIR-rel történő szisztematikus konzultációt - beleértve a határőrök által elvégzett biometrikus ellenőrzést is - minden vízumtulajdonos esetében alkalmazni kell. Ezért kissé aggódom az eltérés és a szúrópróbaszerű ellenőrzések lehetségessége miatt.
Három év után érdeklődéssel várom ezt a jelentést, és azt, hogy garantálni fogjuk: a rugalmasságot nem lehet majd kiskapuk keresésére használni, hiszen ha a VIR-t akarjuk használni, akkor természetesen jobban tesszük, ha megfelelő módon használjuk.
Tatjana Ždanoka
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani Brjec úrnak a kiváló jelentésért. Méltányoljuk álláspontját, miszerint a VIR-rel történő konzultáció a bélyegszám és az ujjlenyomat-vizsgálat együttes alkalmazásával sok problémával jár majd. Ezért örömmel fogadjuk az eltérés bevezetését kivételes esetekben: ilyenkor a VIR-t az ujjlenyomat ellenőrzése nélkül lehet használni.
Mindazonáltal az a véleményünk, hogy a jelentés a kelleténél kevésbé ambiciózus. Az lenne a helyes, ha az eltérés lenne az általános eset. Azt javasoljuk, hogy a VIR-rel csak különleges esetekben konzultáljanak, amikor kétség merül fel a személyazonosságot illetően. Jól ismert tény, hogy a Verts/ALE képviselőcsoport határozottan ellenzi a biometria bevezetését, amíg szükségessége az ésszerű kétségeket kizáró módon be nem bizonyosodik. Úgy véljük, hogy ennek igen jelentős hatása van a személyes adatok biztonságára és az alapjogokra. Ezért jelenleg nem szavazhatunk a rendelet mellett.
Philip Claeys
(NL) Elnök úr, a rendelet helyesen írja elő, hogy minden, vízummal rendelkező személy esetében konzultálni kell a vízuminformációs rendszerrel (VIR), azaz biometrikus ellenőrzést kell végezni. Ez a legjobb és leghatékonyabb módja a vízum hitelessége így ellenőrizhető a legjobban és a leghatékonyabban. Ezért sajnálatos, hogy a Parlament szükségesnek érzi azt, hogy az alapelvet aláássa azzal, hogy beiktat egy felsorolást olyan helyzetekről, amikor elégséges az azonosító bélyeg segítségével történő ellenőrzés, és a biometrikus adatok ellenőrzése már nem történik meg. Fennáll a veszély, hogy e felsorolás bevezetésével a biometrikus ellenőrzés inkább kivétel, semmint szabály lesz. Természetesen tudom, hogy lehetetlenség a biometrikus ellenőrzést rutinszerűen, minden körülmények között elvégezni, de ugyanakkor bizonyos, hogy a biometrikus ellenőrzésnek kell a szabálynak lennie. Az illegális bevándorlás elleni küzdelem, valamint a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem kontextusában nem engedhetjük meg magunknak, hogy ezt a kérdést hanyagul, szabálytalanul közelítsük meg.
Gyula Hegyi
(HU) Tisztelt elnök úr! A schengeni csatlakozás természetesen nagy öröm volt Magyarország számára is. Engedjék meg, hogy néhány mondatot ennek a témának a kapcsán mégis elmondjak arról a szerencsétlen helyzetről, amely a magyar-osztrák határon kialakult. Az osztrák hatóságok sok tekintetben nem veszik figyelembe a schengeni rendszert: noha Magyarország közel egy éve része már Schengennek, útlevelet kérnek az átérkező magyaroktól, büntetést szabnak ki, amennyiben útlevéllel nem rendelkeznek. Természetesen ez nem gyakori eset, de amikor megtörténik, akkor a magyar közvéleményben érthetően és jogosan nagy ellenérzést vált ki. Azonkívül sajnos az is gyakorlat, hogy eddig létezett utakat lezárnak a határon, azért, hogy a magyarok útlevél nélkül, a schengeni egyezményt kihasználva átkelhessenek rajta. Remélem, hogy mód nyílik arra is, hogy ezeket az osztrák részről történő visszaéléseket megszüntessük. Köszönöm.
Manfred Weber
(DE) Elnök úr, én is úgy gondolom, hogy előadónk kiváló eredményt mutatott fel, ami figyelembe veszi egyfelől a biztonságot, másfelől pedig a gyakorlatiasságot. Mindazonáltal azt is hallottuk, hogy ha a jövőbe tekintünk, akkor az egyik legnagyobb problémánk azon személyek kérdése, akik a legálisan lépnek az EU területére, de a vízumuk lejárta után nem hagyják el területünket, és nem tűnnek el.
A vitához csak a következőt szeretném hozzáfűzni: hosszú távon, amennyiben a belépési és kilépési rendszert működtetni akarjuk, szükség lesz a szisztematikus ellenőrzésekre. Nem tudjuk ezt megkerülni, és a kérdést Európai külső határainak tekintetében kell megvizsgálnunk.
Jacques Barrot
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök úr, még egyszer köszönetet kell mondanom előadójuknak, Brejc úrnak, mivel átlátta a javaslat fő célját - a határvédelmet - , de ugyanakkor nem feledkezett meg arról sem, hogy e határoknak megfelelő mértékben rugalmasnak kell lenniük. Hiszem, hogy a kettő összeegyeztethető, és hogy az, hogy önnek sikerült is összeegyeztetnie ebben a szövegben, amely egy kiváló kompromisszum eredménye. Hozzátenném, mintegy megismételve Weber úr szavait: valóban van problémánk egyfelől azzal kapcsolatban, hogy Európát megnyissuk mindenki előtt, aki rendszeresen szeretne ki- és belépni, másfelől pedig viszonylagos figyelemmel kísérjük azokat, akik - ezt meg kell mondanunk - megpróbálják kijátszani a szabályokat. Ezért figyelembe kell venni a kettős követelményt: a nyitottságot és ugyanakkor a szabályosságot és a törvény tiszteletét.
Köszönöm a Háznak, hogy lehetővé tette azt, hogy előrelépjünk határaink védelmének területén, miközben fenntartjuk a szükséges rugalmasságot.
Mihael Brejc
előadó. - (SL) Két, egymással ellentétes véleményhez van hozzáfűznivalóm: az eltérés mint általános alapelv és a Schengeni kódexben meghatározott szabályok betartásával kapcsolatos véleményhez.
Éppen az általunk megfogalmazott kompromisszum az, ami lehetővé teszi elfogadható határátkelést még abban az esetben is, amikor a sorok valóban hosszúak. Képzeljék csak el a határátlépést Szlovénia és Horvátország határán egy hivatalos ünnep idején, amikor ötven-hatvanezer ember jelenik meg, s közülük tízezer rendelkezik vízummal. Ha ettől a tízezer embertől ujjlenyomatot kell venni, akkor a többieknek, akik az Európai Unió polgárai és mindenféle formalitás nélkül átléphetik a határt, egy-két napot kell várniuk. Legyünk tehát realisták, és hozzunk létre egy szigorú ellenőrzési rendszert, amely magában foglalja a zökkenőmentes határátkeléshez szükséges intézkedéseket.
Ne felejtsük el, hogy a rendelet egyértelműen kijelenti (idézem): "abból a kizárólagos célból, hogy ellenőrizzék a vízumbirtokos személyazonosságát és/vagy a vízum eredetiségét..., a külső határátkelőhelyeken... ellenőrzést végző illetékes hatóságok... a vízumbélyeg száma alapján a vízumbirtokos ujjlenyomatának ellenőrzésével együtt történő kereséshez férnek hozzá.” Következésképpen, minden olyan esetben, ahol a legkisebb kétely felmerül, a határőr elvégzi az ellenőrzést; minden más esetben, amikor sokan vannak a határon, a rendeletnek megfelelően fog eljárni, ami megenged bizonyos mértékű eltérést.
Nem szabad felépítenünk a hivatalos személyek és az információ új "berlini falát”. Az Európai Uniónak továbbra is olyan globális hatalomnak kell maradnia, amely figyelmes polgáraival szemben, és mindazokkal szemben, akik területére lépnek.
Szeretnék köszönetet mondani többek között Cashman úrnak, és természetesen a biztos úrnak is a kompromisszum kidolgozásakor tanúsított türelmükért.
Elnök
A vitát lezárom
A szavazásra holnap kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Kinga Gál  
írásban. - (HU) Tisztelt Elnök Úr, Képviselőtársak! Mindannyian egyetértünk a Schengeni Határkódex módosításának szükségességével, hogy rendelkezései összhangban legyenek a Vízum Információs Rendszer előírásaival.
A Bizottság eredeti javaslata azonban problematikus, hiszen azt írja elő, hogy a harmadik országok állampolgárainak határátlépésekor ne csak a vízumok érvényességét ellenőrizzék, hanem ujjlenyomatot is vegyenek tőlük. Ez azonban hatalmas fennakadásokat okozhat az EU külső határain, főként a szárazföldi határátkelőhelyeken a szabadságolások időszakában vagy éppen a nemzeti ünnepeken.
Ezért üdvözlöm a jelentéstevő módosító indítványait, amelyek azt irányozzak elő, hogy ezeket az ellenőrzéseket ne rendszeresen, hanem csak szúrópróbaszerűen végezzek el, jól meghatározott feltételeknek és időkorlátoknak megfelelően.
Kérem Önöket, hogy a holnapi szavazáson támogassák ezt a szakbizottsági álláspontot, hogy a határátlépés ne csak elvileg, de gyakorlatilag is lehetővé váljon hosszú várakozási idő nélkül, a külső határainkon.
Ramona Nicole Mănescu  
Ez a rendelet egy megoldást kínál arra a szükségletre, hogy az Európai Unió határait a határellenőrzés hatékonyabbá tételével biztonságosabbá és erősebbé kell tenni. Mindamellett a legfontosabb aspektus azzal kapcsolatos, hogy meghatározza a vízuminformációs rendszer harmonizálására vonatkozó közös szabályokat.
Jóllehet egyes tagállamok úgy gondolták, hogy a VIR kötelező használata csak akkor érhető el, amikor a technológiai fejlődés lehetővé teszi a hordozható eszközök ésszerű használatát, a gyors átvitelt és bizonyos szintű ellenőrzést, úgy vélem, hogy az előadó javaslata - miszerint a határőrre kell bízni a döntést, hogy használja-e a VIR-t vagy sem - nem jelent megoldást addig, amíg a technikai rendszer nem teszi lehetővé a gyors adatátvitelt és annak szisztematikus használatát.
Arról sem szabad megfeledkeznünk, hogy az EU határain a megfelelő ellenőrzés fokozná a tagállamok belső biztonságát, és ennek következtében megakadályozná például a szervezett bűnözést vagy akár a terrorista cselekményeket. Továbbá a határellenőrzés hatékonyságának jelentős fokozása mellett a vízuminformációs rendszerrel történő szisztematikus konzultáció szintén a nagyobb rugalmasság előzetes feltétele lenne a vízumkérelem benyújtásakor.
