Kirgizisztán (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság alelnökének, az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének Kirgizisztánról szóló nyilatkozata.
Catherine Ashton
az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és a Bizottság alelnöke - Elnök úr, örömmel élek a lehetőséggel, hogy nyilatkozatot tehetek Kirgizisztánról. Amint az ebben a Házban jól ismert, a helyzet az országban továbbra is meglehetősen képlékeny és feszült. Kirgizisztán jelentős érdeklődést keltett a médiában és a politikában. Én magam kezdettől fogva szorosan figyelemmel kísértem az eseményeket, és két nyilatkozatot is tettem, az egyiket április 7-én, a másikat pedig április 8-án.
Szinte azonnal küldöttséget küldtem az országba az EU különleges képviselője, Pierre Morel vezetésével, akivel szorosan tartottuk a kapcsolatot egész útja során.
Az EU, az ENSZ és az EBESZ összehangolt erőfeszítése, amely a múlt héten kezdődött Biskekben, jelenleg is folyik, addig tart, amíg a válságot és annak következményeit nem sikerül legyőzni. Tegnap beszéltem a kazah külügyminiszterrel, Szaudabajevvel, aki az EBESZ soros elnökeként ma Biskekbe látogatott, és aki a szó szoros értelmében ebben a pillanatban üzente meg, hogy eleget tett feladatainak.
Az elnöknek a jelenlegi kirgiz alkotmány 50. cikke alapján történő lemondása és az országból való távozása várhatóan csökkenti a politikai feszültséget. Ezzel azonban nincs vége a válságnak, még fontos munka vár ránk.
Mindenekelőtt biztosítanunk kell a stabilitást és a közrendet, ugyanis noha a helyzet alapvetően megnyugodott, az erőszak folytatódik. A jelentések szerint tegnap öt ember vesztette életét a Biskek környéki zavargásokban. Minden oldalnak elővigyázatosnak kell lennie és tartózkodnia kell a provokációtól. Először a közrendet kell helyreállítani. Kirgizisztánban a polgároknak és a vállalkozásoknak képesnek kell lenniük arra, hogy anélkül folytassák napi tevékenységüket, hogy félteniük kellene életüket vagy testi épségüket.
A második kérdés az ideiglenes kormány törvényességével kapcsolatos. Noha Bakijev elnök hivatalosan lemondott, az ideiglenes kormánynak el kell köteleznie magát egy világos terv mellett, amelynek alapján visszaállítják az alkotmányos és demokratikus rendet és a jogállamiságot.
Egy ilyen "útiterv” elemeit már bejelentették - új alkotmányt fogalmaznak, népszavazásra terjesztik, továbbá elnök- és országgyűlési választást tartanak.
Örömmel fogunk megvizsgálni egy ilyen tervet. Ezzel kapcsolatban az a fontos a számunkra, hogy az alkotmányozó folyamat mindenkire kiterjedjen és a részvételre alapuljon. Az új alkotmánytervezet megfogalmazásához minden pártnak és etnikai csoportnak hozzá kell tudni járulnia, mielőtt azt népszavazásra bocsátják.
Elmondhatom a tisztelt képviselőknek, hogy az első jelek bíztatóak. Remélem, hogy e jeleket a következő napok megerősítik, és hétfőn Luxemburgban tárgyalhatok ezekről a miniszterekkel.
Ha úgy látjuk, hogy az ideiglenes kormány elkötelezi magát a törvényességhez való gyors visszatéréshez, és őszintén vissza szeretne térni a demokratikus országok családjába, készek leszünk megadni számára a szükséges politikai, pénzügyi és technikai támogatást.
Az Európa Tanács Velencei Bizottságán keresztül hozzájárulhatunk az alkotmányos reform munkáihoz és a választási törvény megújításához. A tavalyi elnökválasztásból tudjuk, hogy sok területen van javítanivaló.
Az EBESZ-szel készek vagyunk dolgozni a választások ellenőrzésének előkészületein és módozatain, Kirgizisztán népének pedig készek vagyunk minden segítséget megadni ahhoz, hogy a demokratikus és nyílt társadalomra irányuló törekvéseit megvalósítsa.
Harmadszor, nyilvánvaló, hogy Kirgizisztánnak anyagi segítségre van szüksége. Rövid időn belül készek vagyunk segíteni bármely humanitárius szükséglet megoldásában, amelyet az utóbbi idők eseményei felvethettek.
A terepen dolgozó partnereinktől - a Vörös Kereszttől és az ENSZ Fejlesztési Programjától - származó információk alapján jelenleg nem látható nagyobb kielégítetlen humanitárius szükséglet. Meghatározott orvosi szükségletek azonban lehetnek. A Bizottság, a Humanitárius Segélyek Főigazgatóságán (ECHO) keresztül, folyamatosan figyelemmel kíséri a humanitárius helyzetet az országban, és megteszi a szükséges intézkedéseket.
A jelenleg nyújtott segítséget továbbra is meg fogjuk adni, nevezetesen az emberi jogok, az oktatás és szegénység felszámolása területén.
Negyedszer, az elmúlt két hét drámai eseményei után szükség van felelősségre vonásra és igazságszolgáltatásra. Több mint 80 ember meghalt és sok százan megsebesültek abban a fegyvertűzben, amelyet Biskekben a tüntetőkre nyitottak. Ezeket az eseményeket nem lehet egyszerűen félresöpörni. Világosan kell látnunk, hogy pontosan mi történt, kik a felelősek, és hogy mit kell tenni azért, hogy ezek a történések ne ismétlődhessenek meg újra.
Végül pedig, amint erre a legutóbbi válság is rámutatott, valódi gazdasági és társadalmi reformokra van szükség. Kirgizisztán példája sajnálatos módon mutatja, hogy a rossz kormányzás és a valódi reformok hiánya politikai instabilitáshoz és végső soron erőszakhoz vezethet.
A zűrzavar és az azt követő széles körű fosztogatás, most pedig a szervezett, nagyarányú bűnözés előretörése tovább rontja a helyzetet.
Hétfőn megvitatom a miniszterekkel, hogy az Európai Unió milyen politikai keretben lesz kész segíteni a legsürgetőbb szükségletek megoldásában, de ma természetesen nagy érdeklődéssel hallgatom a tisztelt képviselők véleményét a kérdésről.
Elmar Brok
a PPE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, Ashton bárónő, hölgyeim és uraim, nagyon köszönöm a helyzetről adott értékelést. Egyetértek azzal, hogy először a közrendet kell megpróbálnunk helyreállítani, meg kell védeni az emberi életeket, majd erről az alapról kiindulva kell elkezdenünk az építkezést.
Másrészt, ahogy azt Ashton bárónő utolsó megjegyzésében kifejtette, világos, hogy milyen mértékű gazdasági és társadalmi fejlődésre van szükség, mert a politikai stabilitásnak ez is fontos kritériuma. Ennek természetesen része az egyenlőség is, amely gyakran sérül a korrupció és hasonló tényezők következtében. Bizonyíthatóan vagy sem, az összecsapásoknak nyilvánvalóan ez volt az egyik oka.
Tudnunk kell, hogy ezek az országok kellőképpen ingatagok ahhoz, hogy a stabilitás megteremtésére irányuló erőfeszítéseink - a jobb államfelépítéshez, a demokráciához, a jogállamisághoz való hozzájárulásaink - kulcsfontosságúak legyenek. Az egész régió nagyon fontos a számunkra stratégiailag, és nem csak egyes országai. Ez nemcsak a rendelkezésre álló energiaforrásokra vonatkozik, hanem a terület egészére, különösen, ha tekintetbe vesszük az egykori szovjet tagköztársaságok többségének vallási irányultságát. Ha ez a fundamentalizmus formáját öltené, annak katasztrofális következményei lennének a számunkra.
Ezért rendkívül fontos, hogy segélyt adjunk ezeknek az országoknak, nemcsak magának a segélynek a jelentősége miatt, de saját érdekeink miatt is.
Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a régión belüli szomszédos államok, amelyek némelyike meglehetősen nagy, felelősek azért, hogy ezeket a gyengeségeket ne lehessen kihasználni a régi erőviszonyok újraépítésének a céljával, ami gátolná a modern fejlődés kibontakozását.
Hannes Swoboda
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, Ashton bárónő, én is szeretném megköszönni a nyilatkozatát. Egy diktátort vagy egy diktátorként viselkedő elnököt eltávolítanak a hatalomból. Az utódja ünnepel és örvend, hogy bevezetheti a demokráciát állampolgárai számára. Néhány hónap múlva ugyanabba a helyzetbe kerül, és úgy tűnik, mintha a demokráciát csak azért állította volna helyre, hogy kényelmes, jól fizető állásokat teremtsen a fiának vagy más családtagjainak.
Reméljük, hogy nem ez a kör kezdődik újra, és Otunbajeva asszony más szemlélettel rendelkezik. A múltja és eddigi magatartása erre utal. A jelzések azonban nem elegendőek. Valódi bizonyítékokra van szükségünk. Ha nem akar osztozni elődje sorsában, más megközelítést kell alkalmaznia, és az ország népének érdekében kell cselekednie. Remélem, hogy a hivatalából eltávolított elnök eléggé józan lesz ahhoz, hogy ne keltsen új viszályt, és valódi kísérletet tegyen arra, hogy békében éljen az emigrációban, esélyt adva a kirgiz embereknek, hogy felépíthessék demokratikus államukat.
Az általam leírt helyzet sajnos nemcsak Kirgizisztánra vonatkozik. Más országokban is hasonló állapotok uralkodnak. Kívánjuk, hogy az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) kazahsztáni képviselője sikerrel teljesítse feladatát. Bár a kazahsztáni helyzet is messze áll az ideálistól. Ugyanezt mondhatjuk el Üzbegisztánról és más országokról is. Figyelemmel kell kísérnünk azt a kérdést, hogy hogyan támogathatjuk a demokrácia fejlődését ebben a régióban - ugyanis a demokrácia nem egy termék, amelyet egyszerűen odaszállítunk; annak ki kell alakulnia ezekben az országokban. Amint Brok úr megjegyezte, ez egy nagyon érzékeny térség. Morel úr különleges képviselőként jó munkát végez, de ez nem elegendő.
Szeretnék emlékeztetni arra, hogy a német elnökség alatt dr. Steinmeierrel kidolgoztunk egy stratégiát Közép-Ázsiára vonatkozóan, de az utóbbi időben nagyon keveset hallani erről. Ezért arra szeretném önt kérni, hogy ismét vegyék elő ezt a stratégiát, és dolgozzák át a régió stabilitási stratégiájává. Ez a kérdés nemcsak a Türkmenisztánból Kazahsztánon át érkező energiaszállításról szól, hanem a stabilitásról is, és különösen egy olyan térség politikai stabilitásáról, amely nagyon közel fekszik Afganisztánhoz. Tudjuk, hogy néhány országban, például Üzbegisztánban, nagyon törékeny és problematikus a helyzet. Természetesen végső soron ez egy humanitárius kérdés, hiszen egyetlen áldozatnak sem szabadna lennie.
Ilyen körülmények között újra meg kell próbálnunk egy olyan stratégiát kidolgozni Közép-Ázsia tekintetében, ami felöleli a gazdaságot, a demokráciát és a humanitárius kérdéseket. Arra kérném önöket, hogy Kirgizisztán kapcsán ragadjuk meg az alkalmat a közép-ázsiai stratégiánk megújítására, és arra, hogy új ösztönzést adjunk a térségnek.
Niccolò Rinaldi
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, Ashton bárónő, hölgyeim és uraim, a kirgiz eposzban, a Manaszban van egy csodálatos befejező rész - egyébként nem kis terjedelmű irodalmi műről van szó, hússzor olyan hosszú, mint az Odüsszeia és az Iliász együttvéve, és nagy segítséget nyújt az ország történelmének megértéséhez -, amelyben az egész népet jelképező hős felesége elhatározza, hogy megőrzi férje emlékét és megvédi sírját a külföldi támadások ellen. Végül a feleség úgy dönt, hogy a sírra a saját nevét kell írni a hős Manaszé helyett, hogy az ellenség támadásai idején így őrizhesse meg épségét.
A közjó és az emberek iránti ilyen elköteleződést várunk az új kirgiz uralkodó osztálytól, amely tulajdonképpen nem is olyan új. Természetesen azt tanácsolom a főképviselőnek, hogy konstruktív, mondhatnám pozitív, de óvatos magatartást tanúsítson az átmeneti kormánnyal szemben, ugyanakkor sürgessen számos reformot és intézkedést, és ezt tegye világossá.
Nemcsak arra van szükség, hogy létrejöjjön egy nemzetközi vizsgálóbizottság az események feltárása céljából vagy világos menetrendet dolgozzanak ki a demokratikus rend helyreállítására - mert ezt az ideiglenes kormányt, a nevéből adódóan, népszavazás nem erősítette meg törvényes kormányként -, hanem arra is, hogy reformokat fogadjanak el a korrupció határozott és hatékony visszaszorítására, és végső soron arra, hogy Kirgizisztán függetlenné váljon a bírói testülettől, amely teljesen elszakadt a jelenlegi helyzettől.
Továbbá - és ez összefügg mind a bírói testület, mind a korrupció kérdésével - ezeknek a reformoknak a rendkívüli módon elnyomó bürokratikus nómenklatúra és a közigazgatás karcsúsítását is szolgálniuk kell. Tulajdonképpen az Európai Unió új közép-ázsiai stratégiájának ez az első valódi próbája egy olyan kritikus vészhelyzetben, amely most Kirgizisztánban előállt.
Nem hagyhatjuk, hogy ez az ország, ahol jelenleg az Egyesült Államok befolyása nagyon korlátozott, korunk Oroszországának fojtó szorításába kerüljön, ezért azt gondolom, hogy ez mindannyiunk számára alkalom a kötelezettségvállalásra.
Ulrike Lunacek
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, Ashton bárónő, tudjuk, hogy a 2005-ös tulipános forradalom idején az emberek milyen nagy reményeket fűztek ahhoz, hogy minden megváltozik, ha új elnök kerül hatalomra, aki valóban komolyan veszi az emberek igényeit és érdekeit a demokrácia és az együttdöntés tekintetében. Sajnos nem ez történt, és az elnök ugyanarra a sorsa jutott, mint az elődje.
Az Európai Uniónak jelentős befolyást kell gyakorolnia ebben az ügyben. Ashton bárónő, örültem, amikor azt mondta, hogy különleges megbízottként Morel urat a térségbe küldte. Úgy vélem, hogy ez ésszerű és hasznos lépés volt. De az EU számára most az is nagyon fontos, hogy felülvizsgálja közép-ázsiai stratégiáját, és valóban hatékonnyá tegye. Remélem, hogy jövő hétfőn a Tanács nekilát ennek a munkának.
Azt kérdezem, hogyan kíván megbirkózni ezzel a problémával? Hogyan tervezi biztosítani azt, hogy egy olyan valóban összetett folyamat induljon el az alkotmány kidolgozása tekintetében, amelyben javaslata szerint mindenki részt vesz? Segítenünk kell ennek a térségnek és Kirgizisztánnak, hogy az összecsapás helyett az együttműködés irányába mozduljon el. Úgy vélem, hogy ez az egész térség jövője szempontjából, sőt azon túlmenően is fontos.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Elnök úr, elnökhelyettes asszony, hölgyeim és uraim, a kirgizisztáni helyzet valóban különösen ingatag. Mindazonáltal Kirgizisztán azok közé az országok közé tartozott, és ez talán még ma is így van, amelyek a legnyitottabbaknak mutatkoztak a demokratikus intézmények bevezetésére.
A 2005-ös tulipános forradalom ismét hatalmas reményeket keltett. Bakijev úr elbukott, képtelen volt válaszolni a nép szükségleteire és igényeire. Engedte a korrupció elburjánzását, maga is szerepet játszott benne egyfajta kasztszellemben. Kiürítette a kasszát, és ha bizonyos nyilatkozatoknak hinni lehet, fokozottan önkényeskedő rendszert hozott létre, amelyért politikai ellenfelei, emberi jogi aktivisták és újságírók nagy árat fizettek.
Az április 7-i zavargások után létrejött egy ideiglenes kormány, de mindennek ellenére, úgy tűnik, hogy Bakijev úr nem adta fel. Ugyan elhagyta az országot, de mint ön is mondta, tegnap új zavargások ütötték fel a fejüket az ország déli részén és a főváros környékén.
Biztos asszony, ez egy stratégiailag meglehetősen fontos ország, nemcsak a szó katonai értelmében. Nem szabad, hogy bizonyos nagyhatalmak játszótere legyen. Folytatott ugyan tárgyalásokat, de az Európai Unió továbbra sem rendelkezik megfelelő mértékű jelenléttel a világnak ebben a térségében. Az EU által nyújtott támogatás és diplomáciai jelenléte bátortalan maradt. Az embernek csak el kell olvasnia a most nyilvánosságra kerülő történeteket az országban uralkodó állapotokról, hogy meggyőződhessen erről. Ez nemcsak az Egyesült Államokról, Oroszországról és Kazahsztánról szól, amely utóbbi jelenleg az OECD elnökségi posztját tölti be. Az EU támogatása azonban kulcsfontosságú az ország függetlenségének biztosítása érdekében. Abban igaza van, Ashton bárónő, hogy elsősorban a jogállamiságot kell visszaállítani, de nagyon gyorsan tovább kell haladni, és mint képviselőtársaim kifejtették, megfelelő stratégiát kell végrehajtanunk a világnak ebben a térségében.
Igen, segítenünk kell ennek az országnak a szegénység legyőzésében, ugyanis a népesség 40% a szegénységi küszöb alatt él. Igen, elő kell mozdítanunk a gazdasági fejlődést, és, mint mondta, különös figyelmet kell szentelnünk az oktatás és az egészségügy kérdésének, de nem szabad megfeledkeznünk a vízről sem, amely a legfontosabb értékek közé tartozik a világnak ezen a részén. Igen, természetesen támogatnunk kell a demokráciát és az emberi jogok védelmét. Ez most egy rendkívüli fontosságú ügy.
A kötelezettségvállalásunkkal, biztos asszony, meg tudjuk akadályozni és meg kell akadályoznunk, hogy ez az ország a fundamentalizmus és egy új önkényes rezsim irányába mozduljon el. Nem arról van szó, hogy beavatkozunk egy ország belügyeibe, hanem ellenkezőleg segítünk a kirgiz népnek abban, hogy ismét bízni tudjon a demokráciában. Ez a kulcsa annak, hogy garantáljuk, hogy az ország jelentős szerepet játsszon a világnak ebben a térségében.
Fiorello Provera
az EFD képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a kirgizisztáni helyzet nagyon fontos Közép-Ázsia stabilitása szempontjából. Egy olyan régióról van szó, ahol Európának meghatározott érdekei vannak a nyersanyag- és energiaellátás szempontjából.
Az április 7-i zavargásokat követően helyre kell állítani azokat a feltételeket, amelyek lehetővé fogják tenni egy demokratikus kormány szabad, törvényes és gyors megválasztását, ha ez összeegyeztethető az ottani helyzettel. Aggasztó, hogy bűnözői csoportok meglehetősen nagy mennyiségű fegyvert loptak el, ami a fokozott törvénytelenség, a fegyveres összecsapások és a terrorizmus minden olyan kockázatával járhat a térségben, amit ez csak maga után vonhat.
Európa és más szervezetek, köztük az EBESZ, segítséget adhatnak az országnak ahhoz, hogy olyan intézményeket alakítson ki, amelyek stabilak, működőképesek, kevésbé korruptak és demokratikusabbak. E támogatások sorába illene, ha megfigyelő csoportot küldenénk a közeledő választásokra.
Nem színlelhetjük azonban azt, hogy egy új alkotmány vagy parlamentáris rendszer elegendő lesz a valódi demokrácia megteremtéséhez. Ez szükségszerűen függ a polgárok politikai fejlődésétől, attól, hogy a polgárok a törvényekkel és az egyén jogaival minél szélesebb körben tisztában legyenek. Hosszú távú segítséget kell nyújtanunk ezen a területen.
Inese Vaidere
Elnök úr, a múlt heti zavargások politikai, bírói és gazdasági válsághoz vezettek Kirgizisztánban. Az alkotmánybíróság gyakorlatilag feloszlott, és az ideiglenes kormány cselekedetei összehangolatlannak tűnnek. Ezalatt Kurmanbek Bakijev fivére bejelentette, hogy a kézzel írt lemondó nyilatkozat hamisítvány, és maga Bakijev nem mondott le.
Szemtanúk szerint új helyi csoportok bukkantak fel, amelyek megkísérlik átvenni a regionális kormányzást. Hasonlóképpen etnikai alapú csoportosulások jelentek meg a további etnikai erőszak félelmét keltve. Bűnözői csoportok szabadon garázdálkodnak az országban. Nagy mennyiségű fegyver van forgalomban, és rablásokat követnek el. Az országban tartózkodó uniós állampolgárok testi épsége, biztonsága és érdekei továbbra is veszélyben forognak.
A jelenlegi ideiglenes kormány e fenyegetések egyikével sem tud szembeszállni. A helyi lakosság számára a helyzet teljesen átláthatatlan. Ashton főképviselő két nyilatkozatában is hangot adott aggodalmának, de ennél aktívabb és gyakorlatiasabb lépésekre volna sürgősen szükség. Lényeges, hogy az EU határozott álláspontra helyezkedjen a stratégiailag fontos Kirgizisztánban kialakult helyzettel kapcsolatban. Nagyobb jelenlétre van ott szükségünk az ENSZ-szel, az USA-val és az EBESZ-szel együttműködve, hogy megóvhassuk Kirgizisztán és az EU polgárainak érdekeit, akik pillanatnyilag nem tudják életüket és tulajdonukat megvédeni. Nyilvánvaló, hogy az EU-nak független vizsgálatot kell lefolytatni a zavargások okainak és következményeinek kivizsgálására.
Ami a Kirgiz bank és a beruházási és fejlesztési ügynökség anyagi erőforrásait illeti, ezeket fel kell mérni minden további pénzügyi segítség odaítélése előtt. Az EU részéről a tétlenség, valamint a valódi stratégia és taktika hiánya nagyon veszélyes fejleményekhez vezethet, és alááshatja az EU saját gazdasági és politikai érdekeit és hitelességét a térségben és a világ többi részén.
Eleni Theocharous
(EL) Elnök úr, Lady Ashton, mióta Kirgizisztán húsz éve elnyerte függetlenségét, egy korrupt rezsim kormányozta, és demokratikus intézményeinek fejlesztése alig haladt előre. Ami az elmúlt tizenöt évet illeti, saját bizonyítékokkal szolgálhatok, ugyanis az EBESZ tagjaként és más módon is személyes tapasztalatokat szereztem.
Azok az emberek, akik tegnapig kormányoztak, és azok, akik megbuktatták őket, ugyannak a korrupt rendszernek a részei. A fővárosban a hadsereg ebben a pillanatban is házkutatásokat tart, és letartóztatásokat hajt végre. Ennek ellenére esélyt kell adnunk a jelenlegi rezsimnek, mert az utolsó órában vagyunk a polgárháború kitörése és az ország szétesése előtt.
A kirgizek békeszerető emberek, és úgy vélem, hogy önök közül sokan meg fogják ismerni őket a híres író, Csingiz Ajtmatov könyvén keresztül, aki négy évvel ezelőttig brüsszeli nagykövet volt. Ugyanakkor a pénzügyi gondok és a társadalmi egyenlőtlenségek, továbbá a külföldi államok beavatkozásai olyan heves kitöréseket okoztak, amelyek alkalmanként a polgárháború szélére sodorták az országot, és itt némileg ellenkeznék azzal kapcsolatban, hogy Kirgizisztán népe elháríthatja-e terrorizmust.
Mint mondtam, valós annak a veszélye, hogy Kirgizisztán kettészakad egy északi és egy déli országrészre, amit külföldi ügynökök támogatnak, ugyanakkor úgy tűnik, hogy Kirgizisztán tagsága az EBESZ-ben és az EBESZ folyamatos jelenléte Kirgizisztánban a demokrácia szempontjából nem hoz eredményeket. Természetesen állandósult a humanitárius válság, amely lehet, hogy nem súlyos, de a demokratikus intézményeket az évek során egyáltalán nem modernizálták vagy javították. Az emberek jóval a szegénységi küszöb alatt élnek.
Ezért az Európai Parlamentnek közbe kell lépnie az Európai Unió egyéb intézményeivel, a Bizottsággal és a Tanáccsal karöltve, és felül kell vizsgálnia a térségben eddig követett stratégiáját.
Az erős európai parlamenti küldöttségnek ellenőriznie kell a demokratizálódás előrehaladását, és ellenőrzött körülmények között pénzt kell adnia az intézmények és az oktatás fejlesztésére, mert Kirgizisztán destabilizációja azzal a jelentős veszéllyel jár, hogy egész Közép- és Nyugat-Ázsia és Európa is destabilizálódik. Ha ez Európai Unió hatékony békefenntartó szerepet kíván játszani, akkor most kell cselekednie.
Elena Băsescu
(RO) A kirgizisztáni helyzet rendkívüli okot ad az aggodalomra. Az ország stratégiai helyet foglal el Közép-Ázsiában. Otthont ad egy amerikai katonai támaszpontnak, amely jelentősen hozzájárul az afganisztáni műveletekhez, ugyanakkor orosz csapatok is állomásoznak a területén.
Sajnálatos, hogy az elmúlt hetek tiltakozásai erőszakba torkolltak, és emberi életek elvesztésével járt. A hatóságoknak intézkedniük kell a polgári személyek életének megóvása érdekében. Éppen tegnap új összecsapások robbantak ki kirgiz, orosz és török etnikai csoportok között. Mivel nagy orosz és üzbég közösségek élnek az országban, ha az etnikumok közi összecsapások folytatódnak, az az egész térség stabilitására ki fog hatni.
Ashton asszony, az Európai Uniónak különösen nagy figyelmet kell fordítania a kirgizisztáni konfliktusra, humanitárius segítséget kell nyújtania, és részt kell vennie a helyzet stabilizálásában.
Ivo Vajgl
(SL) Ashton asszony, azért vagyunk itt, hogy megvitassuk a Kirgizisztánban történt nyugtalanító eseményeket, és a tőlünk telhető legnagyobb segítséget megadjuk az ország helyzetének stabilizálásához. Különösen fontos, hogy az Európai Unió előrelátóan közelítsen Kirgizisztánhoz, de ugyanolyan lényeges, hogy magas szintű elvi elkötelezettségünket egy másik ügy vonatkozásában is fenntartsuk, amely lekerült ennek az ülésnek a napirendjéről. Mivel azonban aktuális kérdésről van szó, és mert emberi életek forognak kockán, kötelességemnek érzem, hogy felhívjam rá a figyelmet. A marokkói börtönökbe vetett Nyugat-Szaharából származó békefenntartók, a sahrawi aktivisták helyzetéről beszélek, akik éhségsztrájkot folytatnak, és az életüket kockáztatják. Az Amnesty International is felhívta a figyelmet a helyzetükre. Ezért arra kérem, Ashton asszony, hogy ön és kollégái sürgősen foglalkozzanak ezzel a kérdéssel, mert egyébként félő, hogy túl késő lesz.
Charles Tannock
Elnök úr, az elmúlt időszakban Biskekben történt események nyugtalanítóak, és szomorú végét jelentik a 2005-ös tulipános vagy színes forradalomnak, amelynek során Bakijev elnök demokráciát és emberi jogokat ígért, de hatalma csak korrupciót, nepotizmust és fokozott önkényt hozott.
Kirgizisztán Közép-Ázsia legkisebb és a legszegényebb országa, ahová az utóbbi években nyugtalanító módon radikális iszlamisták szivárogtak be a Fergana-völgyből, tehát a stabilitás az EU első számú érdeke a térségben.
Helyes és célravezető, ha most elismerjük az új Otunbajeva kormányt, és ebben kivételesen közösek az érdekeink Oroszországgal, amely támogatta a forradalmat és a Bakijev rezsim megbuktatását. Roza Otunbajeva elnök rövid ideig országa londoni nagykövete volt, tehát ismeri az Európai Unió működését is.
Végezetül Közép-Ázsia stratégiai jelentőségű térség az energia és a globális biztonság szempontjából, a kirgizisztáni amerikai légi támaszpont pedig kulcsfontosságú az afganisztáni NATO misszió (ISAF) támogatása miatt is.
Piotr Borys
(PL) Elnök úr, öt évvel a tulipános forradalom és Akajev elnök lemondása után, véres forradalom tört ki. Két okot nevezhetünk meg. Az első a nepotizmus és a korrupció, és ennek következtében a demokratikus állam alapjainak hiánya. A másik az ország pénzügyi és gazdasági problémái.
Ashton asszony kezdeményezése, ami azt jelenti, hogy Morel úr már ma részletesen beszámolhat arról, hogy mi folyik Kirgizisztánban, nagyon fontosnak tűnik. Szenvedélyes felhívást szeretnék megfogalmazni a kirgizisztáni helyzettel kapcsolatban. Tudjuk, hogy az ország az orosz befolyási övezetbe tartozik, ugyanakkor egy amerikai katonai támaszpont is fekszik a területén. Az Európai Unió aktív részvételének elsősorban egy demokratikus ország alapjainak lefektetésére és a belső biztonság megteremtésére kell irányulnia. A több mint 80 halálos áldozat rossz előjel Kirgizisztán újraépítése szempontjából. Megismétlem tehát szenvedélyes felhívásomat, és szorítok Ashton asszony missziójáért.
Cristian Dan Preda
(RO) Kurmanbek Bakijev nem az első és biztosan nem az utolsó politikai vezető, aki csalódást és kiábrándulást kelt, és akivel diktátorként fognak bánni, miután eleinte felcsillantotta a reményt, és a nevét kezdetben összefüggésbe hozták a demokráciába vetett bizalommal.
Egyszerű a magyarázat erre a helyzetre. A stabil intézmények hiánya miatt a politikusok valószínűleg csalódást keltenek, és belekeverednek a konfliktusok, a korrupció és a zsarolás hálójába. Nem szabad elfelejtenünk, hogy Bakijev elnök azt a helyzetet, hogy orosz és amerikai katonai támaszpontok is vannak Kirgizisztán területén, folyamatosan a Nyugat zsarolására használta.
Ezért a megoldás az egyetértéssel létrehozott intézményekben rejlik, amelyek alapját kiterjedt konzultációs folyamat, széles körű konszenzus és a politikai erők közti bizonyos fokú kompromisszum képezi. A legfontosabb azonban az, hogy sürgősen véget kell vetni az erőszaknak, amint azt a főképviselő is említette. Az erőszak komoly méreteket öltött, amelyet a lehető leggyorsabban meg kell állítani, mert meg fogja gátolni a politikai megoldást.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Elnök úr, Ashton bárónő, hölgyeim és uraim, Kirgizisztánban a helyzet - hogy mást ne mondjak - nyugtalanító, különösen, ha figyelembe vesszük az előző külügyminiszter megjegyzéseit, akinek a véleménye szerint úgy tűnik, hogy Kirgizisztán sorsa egyre szorosabban összefonódik az orosz gazdasággal és határvidékkel.
Egy héttel azután, hogy Bakijev volt elnök kormánya megbukott, aki április 15-én repülővel elmenekült a hazájából, senki sem tudja mik az ország végleges politikai céljai vagy jövőbeni politikai szándékai. Az azonban világos, hogy az orosz védelmi minisztérium szerepet játszott Bakijev volt elnök külföldre szökésében, miután lemondását követelve az emberek az utcára vonultak.
Kirgizisztánban, ebben a kis, 5,3 millió lakosú országban, amely a világon egyedülálló módon amerikai és orosz katonai támaszpontnak is otthont ad, sok fegyver forog. A feszültség már átterjedt a szomszédos országokra is, az Európai Uniónak pedig fel kell ismernie a prioritásokat és a kínálkozó alkalmat, ami elsősorban abban áll, hogy elejét vegye egy lehetséges polgárháborúnak, és hogy segítséget nyújtson az országnak abban, hogy hat hónapon belül elmozduljon egy demokratikus parlamentáris köztársaság és stabil elnökség irányába.
Mindez, miként azt ön, Ashton bárónő elmondta, megtörténhet, ha előrelátó módon képesek leszünk kétféle segítséget nyújtani: elsőként diplomáciai segítséget, de ehhez - ahogy azt ön, főképviselő asszony kifejtette - jelentős anyagi hozzájárulásra is szükség van. Döntő fontosságú lesz, hogy a társadalmi feszültségek csökkentésére és enyhítésére irányuló segítségünk időben érkezik-e.
Ashton bárónő, cselekedjünk gyorsan és a legjobb reményben, mert ez ismét fontos próba lesz Európa számára. Nem Haitin vagyunk, hanem Kirgizisztánban. Ezúttal legalább próbáljunk meg időben odaérni.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, amikor az 1990-es évek elején a Szovjetunió felbomlott, sokan azt hitték, hogy az új demokráciák szinte maguktól ki fognak alakulni. Ma már tudjuk, hogy ezek az új államok hatalmas problémákat örököltek a Szovjetuniótól. A szovjet időben az etnikai csoportok közti feszültségeket nagymértékben elnyomták; ez az oka annak, hogy napjainkban ilyen sok vallási és kulturális ellentét kerül felszínre ezekben az országokban. A demokrácia nem teremtődik meg egyik napról a másikra, és egyáltalán nem jelenik meg, ha korrupt klánok gazdagodnak meg az ország és polgárainak rovására.
Az a pletyka járja, hogy a Biskekben az emberekre tüzelő mesterlövészek üzbég és tadzsik zsoldosok voltak. Úgy tűnik, hogy megpróbáltak egy olyan nemzetközi konfliktust provokálni, amely egész Közép-Ázsiát veszélybe sodorhatná. Az európai külpolitikának segítenie kell a helyzet megoldásában. A katonai beavatkozás azonban rossz megközelítés, amint azt az afganisztáni német jelenlét világosan megmutatta. Létfontosságú, hogy okos, célzott gazdasági és fejlesztési segélyeket nyújtsunk. A legfontosabbnak a korrupció elleni harcnak és a helyi klánok hatalomtól való megfosztásának kell lennie. Csak ezután lesz valódi esély a demokráciára Közép-Ázsiában.
Malika Benarab-Attou
(FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az Europeana projekt új, nagyszabású dimenziót kap. Az EU digitális könyvtárával kultúránk sokszínűsége és gazdagsága elérhetővé válik. Létfontosságú, hogy különböző országaink jelentős részt vállaljanak ebben a projektben. A kezdeményezés kulcsfontosságú vonatkozása egy alapvető értékkel áll összefüggésben: a kulturális és nyelvi sokszínűség elismerésével.
Kontinensünk egyik láthatára Afrika, de a rabszolgasággal és gyarmatosítással elsötétítettük ezt a horizontot. Kötelességünk elismerni és kárpótolni népeit. A pénzügyi kárpótlás önmagában nem tudja kielégíteni ezt a szükségletet, de az Europeana projektnek köszönhetően segíthetünk visszaadni az afrikai népeknek szájhagyományban élő irodalmi kultúrájuk egy részét.
Amadou Hampâté Bâ, Maliból származó értelmiségi mondta: "Afrikában, ha egy öregember meghal, az olyan, mintha leégne egy könyvtár”. Digitalizálni a szóbeli irodalmi hagyományt, amelyet gyakran néprajzos és antropológus csapatok gyűjtenek össze, és szabadon elérhetővé tenni azt az Europeana projekt segítségével, és ilyen módon univerzális léptékűvé tenni; ez lehetne az egyik módja annak, hogy megőrizzük és életre keltsük az emberiség kulturális sokszínűségét, azt a kulturális sokszínűséget, amelyhez mindannyian ragaszkodunk.
Catherine Ashton
a Bizottság alelnöke, az Unió Külügyi és Biztonságpolitikai Főképviselője - Elnök úr, ma a Bizottság ülésén is részt veszek. A tisztelt képviselők számos fontos gondolatot vetettek fel, és a rendelkezésemre álló rövid idő alatt megpróbálom összefoglalni őket, és válaszolni rájuk.
Brok úr Tannock úrral és másokkal annak a fontosságáról beszélt, hogy Kirgizisztán az egyik legszegényebb ország Közép-Ázsiában, és természetesen az egy főre jutó uniós segélyek egyik legnagyobb élvezője. Messzemenőkig egyetértek azzal, hogy a társadalmi és gazdasági fejlődésnek a javasolt stratégia alapvető részét kell képeznie. Swoboda asszony is annak jelentőségéről beszélt, hogy meg kell bizonyosodnunk arról, hogy valóban egy politikai reform áll előttünk. Szorosan együttműködünk az ENSZ-szel és az EBESZ-szel. Azokkal az emberekkel együtt, akik az elmúlt napokban a térségben jártak, következetesen azt állítjuk, hogy a reformot a következő időszak központi elemének kell tekintenünk, és teljesen egyetértek a térség politikai stabilitásával kapcsolatban mondottakkal. Ez nagyon fontos.
Megint csak nagyon körültekintően kell eljárnunk. Van egy stratégiánk Közép-Ázsiának erre a részére, felül fogjuk vizsgálni, de én a Külügyi Szolgálat összefüggésében tekintek rá, és abból a szempontból, hogy mit kell tennünk a térségben, hogy összefogjuk a bizottsági és a tanácsi támogatás különböző elemeit. Úgy gondolom, hogy Rinaldi úr és mások helyesen állították, hogy a magatartásunknak óvatosnak, pozitívnak és konstruktívnak kell lennie. Egyetértek azokkal a tisztelt képviselőkkel is, akik a jogállamiság értékéről és fontosságáról beszéltek. A jogállamiság valódi működése az alapja mindannak, amelyet az országban tenni fogunk, és ez természetesen a jogrendszerre és a rendkívül lényeges politikai és alkotmányos reformra is vonatkozik.
Lunacek úr arról beszélt, hogy a választások jelentősen elmaradnak azoktól a kívánalmaktól - azt hiszem pontosan ezeket a szavakat használtam a beszámolómban -, amelyeket nemzetközileg szeretnénk érvényesíteni. Az általam fontosnak tartott dolgok közé tartozna természetesen a pénzügyi támogatás. Említettem még a jogállamiságot, a politikai és alkotmányos reformot, a választásokat és a kiépítendő gazdasági kapcsolatokat. Egy kis példa a gazdasági kapcsolatokra, hogy Kirgizisztán a térség egyik vízben gazdag országa, és a térséget vízzel látja el, amint azt a tisztelt képviselők meg fogják tudni. Több mint öt éve nyújtunk segítséget a vízgazdálkodásban, és remélem, hogy, miután a válság véget ér, és a törvényes kormány megszilárdítja a hatalmát, a lehető leggyorsabban folytathatjuk ezt a létfontosságú munkát.
A felsoroltak csak egy részét képezik az általam fontosnak tartott elemeknek. Úgy vélem, hogy a térségbeli jelenlétünk valószínűleg megfelelő szintű. Pierre Morel több napot töltött ott. Éppen most érkezett vissza. Április 27-én tájékoztatja Borys urat a külügyi bizottságból, hogy a bizottság a legfrissebb ismeretekkel rendelkezzen minden eseményről. Néhány óránként írásban értekezünk egymással, és már többször is beszéltünk, továbbá természetesen kapcsolatban áll a kollégákkal is. Rajta keresztül erős jelenléttel rendelkezünk. Nagyra becsülöm azt a munkát, amelyet ő és a csapata végzett.
A demokrácia fontosságát, mint Provera úr mondta, soha nem lehet alábecsülni. Véleményem szerint túl kell jutnunk azoknak a problémáknak egy részén, amelyről Vaidere úr beszélt: az instabilitáson, a pletykákon, a bizonytalanságokon, azokon a problémákon, amelyek nyilvánvalóan óriási fontosságúak. Kitűztük, hogy mit szeretnénk tenni ebben az első néhány létfontosságú napban, és remélem, hogy a tisztelt képviselők ezeket a lépéseket hathatósnak találták.
Végezetül azt mondanám, hogy az alakulóban lévő kormány jelenlegi tagjai közül néhányan korábban emberi jogi aktivisták voltak az ellenzék soraiban, akiket az Európai Unió és e Ház tagjai által támogatott előző elnök elnyomott. Tehát, bár nincsenek illúzióim a politika természetével kapcsolatban ebben az országban, és tulajdonképpen az egész térségben, azt hiszem, hogy meg kell próbálnunk esélyt adni ennek a kormánynak, hogy kellőképpen összeálljon, hogy vállalkozzon a létfontosságú politikai és alkotmányos reformok végrehajtására, hogy megtartsa a megígért választásokat, és ha kész ezeket a dolgokat megtenni, támogatjuk őket most és a jövőben. És ennek alapján nagyon hálás vagyok az elhangzott megjegyzésekért, és követni fogjuk a stratégiát, amint azt vázoltam.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra az első részülésen kerül sor májusban.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Paolo Bartolozzi
írásban. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az utóbbi napokban Kirgizisztán fővárosában kitört népi elégedetlenség megállította annak a tulipános forradalomnak az előrehaladását, amely 2005-ben felkeltette a demokratikus változásba vetett reményt a korábbi szovjet tagköztársaságban.
Az Európai Parlament nagy aggodalommal követi az országban zajló politikai válság fejleményeit. Ez nem pusztán azért van, mert az ország kulcsfontosságú geostratégiai helyet foglal el Oroszország és az Egyesült Államok számára, hanem Közép-Ázsia stabilitása miatt is. Közép-Ázsia politikai és gazdasági fejlődése és más térségekkel való együttműködése az EU érdeke, nem utolsó sorban azért, mert Közép-Ázsia fontos szerepet játszik energiaellátásunkban, valamint gazdasági és kereskedelmi kapcsolatainkban.
El kell kerülni a polgárháború kitörésének és egy "második Afganisztánnak” a kockázatát. Reményünket az Egyesült Államok, Oroszország és Kazahsztán elnökeinek diplomáciai közvetítésébe vetjük, az utóbbi mint az EBESZ jelenlegi elnöke vesz részt a tárgyalásokban, amelyeket az ideiglenes kirgiz kormánnyal a közrend és az alkotmányos törvényesség helyreállítása érdekében folytatnak, azzal a céllal, hogy szabad választásokat lehessen tartani és meg lehessen oldani az ország problémáit.
Az EU közép-ázsiai küldöttségének elnökeként az utóbbi idők etnikai összecsapásai ellenére remélem, hogy mindent tőlünk telhetőt meg fogunk tenni, hogy megteremtsük a nemzeti békét és a tartósan visszaállítsuk a demokratikus életet Kirgizisztánban
Krzysztof Lisek
írásban. - (PL) A közép-ázsiai helyzet stabilizálása szavatolja a jó együttműködést az EU-val. Senkinek sincsenek kételyei afelől, hogy Kirgizisztán különleges szerepet játszik ebben. Kirgizisztán az Európai Unió számára stratégiai okokból fontos - olyan országként, amely energiaforrásokkal és természeti erőforrásokkal rendelkezik, és amelynek területén egy NATO erőket támogató amerikai katonai támaszpont fekszik. Ugyanakkor az vezetett e drámai helyzet kialakulásához, amelynek mi is a tanúi vagyunk, hogy nem hajtották végre a megfelelő reformokat Kirgizisztán függetlenségének elnyerését követően. Pillanatnyilag figyelmünket a polgári személyek biztonságának garantálására és a nekik nyújtott humanitárius segélyekre összpontosítsuk. Továbbá minden lehetséges eszközzel meg kell akadályoznunk az ország radikalizálódását. Nem engedhetjük meg egy polgárháború kitörését. Hosszú távon elengedhetetlen egy új stratégia kidolgozása az egész térség vonatkozásában. Gyorsan ki kell dolgoznunk egy meghatározott uniós állásfoglalást olyan kulcsfontosságú kérdésekben, mint a vallási fundamentalizmus megakadályozása, a szegénység és korrupció elleni küzdelem, a civil társadalom felépítése, az emberi jogok védelme és a demokratizálódás. Különösképpen egy megfigyelőcsoportot kell küldenünk a következő választásokra. Lépést kell tartanunk az eseményekkel, és miközben el kell kerülnünk a belügyekbe való beavatkozást, mindent el kell követnünk annak érdekében, hogy segítsük Kirgizisztánt a demokrácia irányába fordulni és a helyzet stabilizálódását követően hatékony reformokat végrehajtani. Úgy vélem, hogy csak azzal a feltétellel szabadna az EU-ból további segélyeket küldeni Kirgizisztánba, hogy olyan reformokat vezetnek be, amelyek szavatolják a törvényességet és az emberi jogok tiszteletben tartását.
Kristiina Ojuland
írásban. - (ET) Elnök úr, Ashton bárónő, örülök annak, hogy az Európai Unió különleges megbízottat küldött Kirgizisztánba. Meg kell ismernünk az ottani ideiglenes kormány terveit. Garantálni kell, hogy véget érnek az erőszakos cselekmények Kirgizisztánban, és biztosítani kell a jogállamiság és a demokrácia fejlődését. A kirgizisztáni forradalom idején a hatalomra jutó erők Bakijev elnököt hibáztatták a szabad sajtó korlátozásáért, az újságírók elleni erőszakért, az ellenzéki vezetők letartóztatásért, a korrupcióért, a demokratikus értékektől való eltávolodásért és az ország gyenge gazdasági helyzetéért. Ezért nekünk azt kell elvárni, hogy Kirgizisztán rövid időn belül egy jogállami alapokon nyugvó demokratikus állammá alakul. Ugyanakkor a reményeink csak akkor lesznek jogosak, ha mi magunk is készen állunk arra, hogy erőforrásokat biztosítsunk e terv megvalósítására, mert Kirgizisztán küszködő gazdasága nem engedheti meg magának a régóta várt társadalmi, gazdasági és politikai reformok végrehajtását. Ahhoz, hogy a közép-ázsiai térségben fenntartható fejlődés alakuljon ki, a gazdasági segítség mellett fel kell ajánlanunk az ideiglenes kormánynak a reformok végrehajtásának know-how-ját is, amint azt Koszovóban, Macedóniában és másutt is tettük. Itt érdemes megjegyezni, hogy Észtország már nyújtott effajta segítséget Ukrajnának és Grúziának, ami azt mutatja, hogy nem lehet lebecsülni az egykori Szovjetunió területén élő emberekkel való kommunikációs tapasztalatainkat. A jelenleg zajló rezsimváltás idején nem mulaszthatunk el egyetlen alkalmat sem arra, hogy elősegítsük a demokratikus értékek felé való elmozdulást Kirgizisztánban. Ezért felelőtlenség lenne a részünkről támogatás nélkül hagyni Kirgizisztánt és függő viszonyba hozni valamelyik nagy szomszédjával.
