Nép- és lakásszámlálás (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság részéről Juknevičienasszony által készített jelentés a nép- és lakásszámlálásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról - C6-0078/2007 -.
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! A nép- és lakásszámlálások az Európai Unióban élő emberekről szóló minden statisztikai jelentés központi elemét képezik. Szinte minden politikai területen, ahol az EU tevékenykedik - legyen szó a gazdaságról, a társadalomról vagy a környezetvédelemről -, kiváló minőségű népességi adatokra van szükség az operatív célok kidolgozásához és a haladás értékeléséhez. A nemzetközi, európai és nemzeti intézményeknek népszámlálási adatokra van szükségük ahhoz, hogy hiteles összehasonlításokat végezhessenek az uniós tagállamok között.
Pontos népességi adatokra van szükség a lényeges jogszabályoknak való megfeleléshez. Példaként említhető a Tanácson belüli minősített többséggel történő szavazás vagy a strukturális alapok elosztása ("egy főre jutó GDP” adatok alapján).
E jogszabály célja, hogy világos európai keretet hozzon létre az uniós tagállamok népszámlálási eredményei összehasonlíthatóságának megvalósítása érdekében. Meghatározza a nemzeti és európai szintű statisztikai szervek szerepét és feladatait, és közös követelményeket állapít meg az eredmények minősége és átláthatósága, valamint az alkalmazott módszerek és technológiák tekintetében.
Ez jelentős lépésnek minősül majd a népességi és szociális statisztikák harmonizálása felé. Az Európai Unió országaiban a népszámlálásoknak hosszú hagyománya van - e hagyomány néhány országban évszázadokra nyúlik vissza. Most először pedig egy európai jogalkotási keret is vonatkozik majd a népszámlálásokra. Ha azt mondom, hogy ez "történelmi jelentőségű” esemény, azzal talán jól jellemzem ezt a fejleményt. A rendelet emellett fontos mérföldkő lesz a nép- és lakásszámlálás terén folytatott nemzetközi együttműködésben, amelyben az Európai Bizottság - az Eurostaton keresztül - már évek óta tevékenyen részt vesz.
Az érintett intézmények - a Bizottság, a Tanács és a Parlament - között általános egyetértés van a jogszabály jelentőségét illetően. Természetes, hogy a népszámlálásokról szóló jogszabály vitát gerjeszt, és ezt értékeljük is. Végül is Önök döntenek majd az európai polgárokra vonatkozó adatgyűjtésről, valamint a leginkább költség- és munkaigényes statisztikai feladatról.
A kérdés politikai szempontból érzékenynek számít, valamint az adófizetők pénzéből történő jelentős beruházást igényel és a polgárok jóindulatát is el kell nyernie a tagállamokban.
Nem szabad azonban elfelednünk, hogy a tárgyilagos és összehasonlítható népszámlálási adatok hiányának negatív következményei lennének. Ezeket az adatokat politikák kidolgozására és értékelésére, közigazgatási célokra és szociális kutatásokhoz használják fel, amelyek növelik az Európai Unióban élők jólétét. A harmonizált népszámlálási adatokból származó előnyök messze meghaladják az adatgyűjtés érdekében tett erőfeszítéseket.
A tagállamok már évtizedek óta végeznek országos népszámlálásokat. Ezzel az európai jogszabállyal azt érhetjük el, hogy erőfeszítéseik kifizetődőbbé váljanak. Ehhez biztosítani kell, hogy a népszámlálásból származó adatok a lehető legkiválóbb minőségűek legyenek és összehasonlíthatók az Európai Unió régiói között.
Az Európai Bizottság ezért támogatja a még mindig folyamatban lévő vitát, és őszintén reméli, hogy olyan megoldást sikerül találni, amely e képviselőház nagy többsége és a Tanácsban képviselt tagállamok számára is elfogadható. Azt kérjük mindenkitől, hogy támogassák az előadót, Juknevičienasszonyt egy ilyen kompromisszum megtalálásában.
Ona Juknevičienė
előadó. - (LT) Amint azt a biztos asszony az imént mondta, e rendelet történelmi jelentőségű esemény. Hadd kezdjem mondanivalómat azzal, hogy ez valóban történelmi jelentőségű esemény, ami ugyanakkor az egyik legbotrányosabb esemény is Európában. Bevallanánk ma itt magunknak, hogy - bár nyilvánvalónak tűnik - egészen idáig nem rendelkeztünk megbízható statisztikai adatokkal, és fogalmunk sincs arról, hogy hányan és milyen lakhatási körülmények között élnek ma az Európai Unióban. Először is szeretnék köszönetet mondani kollégáimnak, különösen az árnyékelőadóknak, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság képviselőinek és a regionális bizottságok tagjainak e dokumentum elkészítése során tanúsított szoros együttműködésükért. Nagy köszönettel tartozom a Bizottság és a Tanács képviselőinek is, akik tevékenyen részt vettek a megbeszélésekben és részt vállaltak azon kompromisszum elérésére irányuló közös erőfeszítéseinkben, hogy csak a szükséges információkat foglaljuk bele a rendeletbe. Nem szabad gyűjteni olyan szükségtelen adatokat, amelyek esetenként sérthetik a személyek magánélethez való jogát.
Az uniós statisztikák és - ennek megfelelően - a rendelet jogalapját az Európai Unióról szóló szerződés 285. cikke biztosítja. Nincs kétség afelől, hogy a dokumentum jól megalapozott. E cikk nagyon fontos kritériumoknak való megfelelést ír elő - azaz a pártatlanságot, a megbízhatóságot, a tárgyilagosságot, a tudományos függetlenséget, a költséghatékonyságot és a statisztikai adatok bizalmas kezelését.
A rendelet legfőbb célja, hogy részletes képet biztosítson a népesség struktúrájáról és jellemzőiről annak érdekében, hogy elemezzék az adatokat és az eredmények felhasználásával stratégiát dolgozhassanak ki számos uniós politikai területen.
Az éves népszámlálásból származó adatokat - amint azt a biztos asszony is elmondta - olyan fontos kritériumok tisztázására használják fel, mint a Tanácsban történő szavazás és a szavazattöbbség megállapítása. Kiváló minőségű regionális adatokra van szükség az uniós támogatásra jogosult régiók azonosításához, valamint a regionális kohéziós politika haladásának értékeléséhez. Ezért lehet-e más dokumentum fontosabb abban a tekintetben, hogy összehasonlítható és megbízható adatokat tartalmaz?
A rendelet lehetőséget teremt arra, hogy kiváló minőségű adatokat gyűjthessünk a lakhatás helyzetéről. Ezekre az adatokra azért van szükség, hogy meghatározhassunk, hányan fogyasztanak vizet, energiát és egyéb termékeket, mekkora a lakások iránti kereslet és a lakáskínálat, és biztosíthassunk a szükséges támogatást.
Az utolsó népszámlálás, amelyre 2001-ben került sor, szóbeli megállapodáson alapult és nem hozott pozitív eredményeket. Véleményem szerint az adatok nem kellően részletesek, nem megbízhatók, nehezen összehasonlíthatók és különböző időszakokra vonatkoznak. Ezért is van némi kétség a tekintetben, hogy az uniós alapokat indokoltan osztották-e ki és használták fel. Ez természetesen megnehezíti, hogy a jövőre vonatkozóan terveket dolgozzunk ki.
A javasolt rendelet megbízható, átlátható és összehasonlítható eredményeket garantálna. Ehhez csak a legalapvetőbb információkat igényelné bizonyos kérdésekben.
Tehát, hölgyeim és uraim, arra kérem Önöket, hogy támogassák az általam előterjesztett módosításokat, amelyek célja, hogy megszabadítsák a tagállamokat a szükségtelen adatok gyűjtésének és tárolásának terhétől.
Az erről a rendeletről történő szavazást a következő plenáris ülésre halasztották. Nagyon fontos, hogy kompromisszumra jussunk. Céljaink eléréséhez szükség van e rendelet elfogadására és végrehajtására.
Emellett persze szükségünk van az uniós polgárok támogatására is. Fontos, hogy felismerjék a népszámlálás jelentőségét, és támogassák azt. Fontos, hogy az emberek biztosak legyenek abban, hogy a közös statisztikai rendszer megbízható és elengedhetetlen jólétükhöz. De a legfontosabb az, hogy az adatokat biztonságosan kell tárolni, és kizárólag a helyes célra szabad felhasználni.
José Albino Silva Peneda
Tisztelt elnök úr! Hölgyeim és uraim! Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták Képviselőcsoportjának árnyékelőadójaként végig követtem e jelentés elkészülését és a Bizottsággal folytatott tárgyalásokat. Ez egy valóban nagyon fontos jelentés, figyelembe véve a regionális és szociális politikák kidolgozását és értékelését a különböző tagállamokban, és e tekintetben az európai népesség társadalmi-gazdasági jellemzői és lakhatási körülményei a legmeghatározóbb szempontok az életkörülményekben történő javulás mérésében.
Véleményünk szerint a Bizottság jó úton halad az ilyenfajta elemzést lehetővé tevő mutatók tekintetében, és ezt mi támogatjuk. Ezért továbbra is javítanunk kell az ilyen típusú statisztikai adatok általi lefedettséget, valamint az ilyen adatok minőségét és megbízhatóságát. Úgy gondoljuk azonban, hogy - ami az adott információ részletességének mértékét illeti - óvatosan kell megállapítani a jó költség/hatékonyság egyensúlyt, nem feledkezve meg a magánélet tiszteletben tartásáról.
E jelentés csak akkor lesz hasznos, ha segít növelni ezeknek az adatoknak a gyakoriságát, összehasonlíthatóságát és pontosságát az EU szintjén. Ehhez elengedhetetlen, hogy rendkívüli körültekintéssel kezeljék a tagállamok által rendelkezésre bocsátott adatokat, amelyeknek következetesnek, hiánytalannak és megbízhatónak kell lenniük. Ez az egyetlen módja annak, hogy regionális, nemzeti és közösségi szinten összehasonlítható tanulmányokat és elemzéseket készítsenek a társadalmi-gazdasági helyzetről. Ezen adatok feldolgozásának módja még ennél is fontosabb, mivel a régióknak a strukturális alapok alkalmazása céljából történő osztályozása nagyrészt ilyen mutatókon alapul, ami azt jelenti, hogy rendes esetben e folyamat olyan döntéseket eredményez, amelyek a különböző európai régiók és maguk a tagállamok számára nagy horderejűek lehetnek.
Remélem, hogy a Tanáccsal folytatott tárgyalások eredménye minden tekintetben nagyobb mértékű következetességet, egyértelműséget és pontosságot hoz. Szeretném, ha a jegyzőkönyvbe kerülne, hogy a PPE-DE képviselőcsoport fenntartotta eredeti álláspontját, amely összhangban áll az előadó álláspontjával, még a Bizottság által kifejtett magyarázatokat követően is; remélem, hogy ezt az álláspontot végig fenntartjuk majd. Képviselőcsoportom különösen a melléklet 1.3. és 2.3. pontjának, valamint bizonyos további módosításoknak a törlését támogatja, amelyek - véleményünk szerint - nincsenek összhangban az adatok minőségének és megbízhatóságának javítására irányuló céllal.
Emanuel Jardim Fernandes
a PSE képviselőcsoport nevében. - (PT) Tisztelt elnök úr! Biztos asszony! Hölgyeim és uraim! Madeira asszony, aki az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportja nevében felszólalt volna, sajnos közlekedési problémák miatt nem tud most jelen lenni. Ezért most én adom elő a jelentés fontosságával kapcsolatos nézeteit, valamint aggályait, amelyeket én is osztok, és amelyekről már korábban is beszéltem a fejlesztési politikák kapcsán e plenáris ülésszak folyamán.
Az állam- és kormányfők által ezen a héten aláírásra kerülő Lisszaboni Szerződés jóváhagyása okán mindenképpen szükségessé válik, hogy megbízható európai uniós népességi adatokkal rendelkezzünk. Az említett szerződésben foglalt új szavazási módszer mostantól nem csak a tagállamok szavazatát, de a népességi adatokat is figyelembe veszi. Következésképpen tudatában kell lennünk annak, hogy a népszámlálások kulcsfontosságúak az Európai Unió hatékony működéséhez. Mindazonáltal, e rendelet nem csak a szavazási módszer miatt lényeges; azért is fontos, mert a foglalkoztatásra, a regionális, strukturális vagy társadalmi kérdésekre vonatkozó mutatókból - amelyek az egyes tagállamok által biztosított adatokat veszik figyelembe, továbbá mivel sok esetben különbségek vannak az alkalmazott adatgyűjtési módszerek vagy a bázisidőszakok között -, elégtelen elemzések és megkérdőjelezhető eredmények születnek.
A ma tárgyalt rendelet - megtisztulva néhány képtelenségtől, amelyek még a legfigyelmetlenebb olvasót is megdöbbentették - figyelembe vesz egy sor olyan tényezőt, amelyek alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a nép- és lakásszámlálásokból jó eredmények származzanak, és lehetővé teszi, hogy a tagállamok számára azonos, előre meghatározott báziséveket alkalmazzanak, és előre felsorolt kérdéseket, amelyek biztosítják a megbízható összehasonlításokat.
Végül megismétlem, hogy támogatom a nem kötelező témáknak e rendeletbe való beépítését. A kötelező témákban nem említett kérdések felhasználásakor a tagállamoknak egy megbízható és egységes kérdéssor áll rendelkezésükre a további adatgyűjtéshez, ahelyett, hogy rájuk bíznák, milyen kérdéseket tesznek fel, ami valószínűleg érdekes, de teljességgel felesleges eredményeket produkálna. Annak az érvnek, hogy a népszámlálásokat - mivel pénzbe kerülnek - ki kell hagyni a szövegből, nincs semmi értelme. Pontosan a magas költségek miatt kell jogi keretbe foglalnunk az elemzendő témákat, hogy az eredmények ne legyenek értéktelenek a különböző célú jövőbeni felhasználások számára.
Ewa Tomaszewska
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Tisztelt elnök úr! A nép- és lakásszámlálásról szóló rendelettervezet nagy jelentőségű dokumentum. A nép- és lakásszámlálásokból származó adatok lehetővé teszik a fejlesztési stratégiák ésszerű megtervezését és az intervenciós intézkedések végrehajtását. Ezért olyan fontos, hogy az adatok átláthatók és összehasonlíthatók legyenek. Ebben az esetben a közösségi megoldások valós és alaposan megvizsgált jelenségekre vonatkoznak majd.
Az összehasonlíthatóság nem csak a jól meghatározott adatoktól függ, az is szükséges hozzá, hogy az adatgyűjtés azonos időszakokban történjen. Az adatgyűjtési időszakok, valamint a frissítések, javítások és a közzététel időpontjainak pontos meghatározása is nagyon fontos - ezt a dokumentum és annak módosításai is egyértelműen tartalmazzák.
Az egyik lényeges kérdés az, hogy milyen módon történik az adatgyűjtés a helyi közösségekről. Támogatom azt a módosítást, amely külön meghatározást vezet be erre vonatkozóan. Ezenkívül támogatom a regionális politikák mellett környezetvédelmi politikákat is bevezető módosítást. Figyelembe véve az Európa előtt álló demográfiai és társadalmi problémákat, kétségkívül szükség van a családi, szociális, gazdasági és lakossági jellemzőket vizsgáló rendszeres statisztikai vizsgálatokra.
Ezért gondolom azt, hogy helytelen a területi szintekre vonatkozó ajánlott jellemzők törlését javasló módosítás, különös tekintettel azokra a nem levezetett jellemzőkre - mint például az iskola vagy felsőoktatási intézmény elhelyezkedése, a munkahelyre vagy iskolába jutáshoz használt közlekedési eszköz, a munkahelytől vagy iskolától számított távolság, az élve született gyermekek száma, a gazdasági tevékenység típusa, a fő bevételi forrás, jövedelem, a lakhatási körülmények és a fogyatékosság -, amelyek a családok tényleges életkörülményeit írják le.
Fontos, hogy a szöveg hangsúlyozza a tagállami adatvédelmi rendelkezések tiszteletben tartását, és a szubszidiaritás elvét nagyon helyesen figyelembe vették e tekintetben. Gratulálok Juknevičienasszonynak a jelentéstervezet kapcsán végzett alapos munkájáért.
Elnök
Szeretném felhívni a figyelmüket, hogy a vitánkhoz csatlakozott a Lengyelországban közismert Krzysztof Hołowczyc úr, aki éppen tegnap vált a képviselőház teljes jogú tagjává. Hołowczyc úr, üdvözlöm körünkben! Remélem, hamarosan megismerkedik az eljárással.
Hołowczyc úr raliversenyző, és igen jól ismert Lengyelországban - éppen szombaton nyerte meg a Barbórka rali egy legendás szakaszát! Őszintén gratulálok a sikeréhez! Itt mi másféle sportot űzünk, ezért ha nem bánja, Hołowczyc úr, kérem, cseréljen gyorsan helyet!
Elisabeth Schroedter
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Tisztelt elnök úr! Biztos asszony! Hölgyeim és uraim! Igaz, hogy a régiók legfontosabb gazdasági és társadalmi jellemzőre vonatkozó statisztikai adatok gyűjtése és összehangolása alapvető fontosságú az Európai Unió számára. A költségvetés egyharmadát kitevő strukturális alapok elosztása pontosan ezeken a bázisadatokon alapul. Annak azonban, amit a Bizottság javasol a népszámlálásról szóló rendeletében, a valóságban semmi köze e szükségletekhez. Azok az adatok, amelyeket ezen - valamennyi uniós tagállamra közvetlenül vonatkozó - jogalkotási szöveg értelmében gyűjteni és harmonizálni kíván, embertársaink személyes adatai, amelyek nem igazán tartoznak az EU-ra. A rendelet többek között a családi és a szexuális életre, a lakhatási körülményekre és a vallási hovatartozásra vonatkozó személyes adatokat érinti. És még vannak olyan pimaszok, hogy ezeket az adatokat törvény által kötelezve, egységes szabványok szerint akarják jogszabályba foglalni, anélkül, hogy bármiféle említést tennének az adatvédelemről.
Ezért polgáraink képviselőiként kötelességünk, hogy gátat szabjunk a személyes jogok ekképpen történő megsértésének, különösen azért, mert indokolatlan harmonizálni a családi életre, a személyes körülményekre vagy a lakhatási körülményekre vonatkozó adatokat, mivel ezek egyáltalán nem tartoznak az Európai Unió hatáskörébe és erről a reformszerződés sem rendelkezik. Nem engedhető meg az EU számára, hogy - minden nyíltságot nélkülözve - olyan hatáskörökre tartson igényt, amelyeknek kizárólag tagállami hatáskörben kell maradniuk, és az adatgyűjtés felügyelete ezt feltételezné. Számunkra ez nem idő vagy gyorsaság kérdése, hanem azon alapvető szükségességé, miszerint a személyes adatok védelmének abszolút elsőbbséget kell élveznie. A bizottsági szöveg ezt nem garantálja. Örülök, hogy az előadó törölni szeretné a nem kötelező szöveget. Ezt már támogattuk, még a bizottságok szintjén is. Sajnos az előadó e javaslata akkor nem kapott többséget.
A polgárok annak biztosítását várják tőlünk, hogy - amit az indokolás is előír, azaz az elnapolás miatt - annak biztosítására kényszerüljön majd az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, hogy újból megvizsgálják az adatvédelem kérdését, és csak azt követően határozzanak a Parlament álláspontjáról és az első olvasatról. Arra kérem a képviselőcsoportokat, hogy tartsák magukat adott szavukhoz!
Jiří Maštálka
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (CS) Hölgyeim és uraim! Úgy vélem, hogy a Bizottság által előterjesztett, a nép- és lakásszámlálásról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat a helyes irányba mozdul el, csakúgy, mint a munkahelyi egészségre és biztonságra, valamint az állásajánlatokra vonatkozó statisztikai adatokról szóló korábbi javaslatok. Egyetértek a Bizottság által a legutóbbi, 2001-es nép- és lakásszámlálás során tett kijelentéssel, miszerint az egyes tagállamoktól - kizárólag szóbeli megállapodás alapján történő - adatgyűjtés nem alkalmas kellőképpen összehasonlítható eredmények elérésére. Ezért európai szintű jogszabály elfogadására van szükség. Csak ily módon garantálhatjuk az eredmények megbízhatóságát, átláthatóságát és összehasonlíthatóságát.
Viszont megrémültem, amikor a javasolt rendelet mellékletének 1.3. pontjában megláttam az Eurostat által kért adatok felsorolását. Még ha figyelme is vesszük, hogy ezek csak ajánlott mutatók, úgy vélem, hogy a Bizottság most túl messzire ment. Semmilyen alapon nem kérdezhetnek az emberektől a magánéletüket érintő, intim kérdéseket. Még inkább megdöbbentett az a tény, hogy ezeket az adatokat csak nőktől kívánták gyűjteni. Ezért őszintén üdvözöltem a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság arra irányuló határozatát, hogy a Bizottság javaslatából töröljék ezeket a tolakodó és nem oda illő követelményeket.
Az ilyen jellegű adatok talán inkább helyénvalók egy egészségügyi központban. Ami az adatok névtelenségét illeti, véleményem szerint ennek a banki információkhoz hasonlónak kell lennie. Úgy vélem, hogy statisztikai adatok gyűjtésekor mindenekelőtt tiszteletben kell tartanunk a személyes adatok védelmét és az egyének magánéletét, és meg kell akadályoznunk, hogy aránytalanul megnövekedjen az adatszolgáltatók által elvégzendő feladatok száma. Javasolni fogom, hogy a GUE/NGL képviselőcsoport ennek szellemében szavazzon.
Derek Roland Clark
a IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! November 20-án a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságban örömmel támogattam az előadót, Juknevičienasszonyt a 32. módosítás kapcsán, amely az 1.3.2. pont törlésére irányult, hogy ezáltal kivegyék a nők első szexuális kapcsolatára irányuló tolakodó és sértő kérdést, amelyet az "élettársi kapcsolat” kifejezés mögé rejtettek. A Bizottság akkori képviselője a Foglalkoztatási és Szociális Bizottságban megígérte nekem, hogy ezt az "érzéketlen kérdést” véglegesen törlik. Akkor ezt saját és pártom, az UKIP sikereként értékeltem, de főként a józan ész sikereként, és kész voltam gratulálni ezért a Bizottságnak. Mellesleg ez a reakció bizonyítja, hogy igazam volt, amikor a szexuális aktusról beszéltem, mert ha csak együttélésről lett volna szó, amit állítottak, a Bizottság képviselője miért ígérte volna meg egy ártatlan kérdés törlését? Igazam volt.
Ma, amikor láttam, hogy az eredetileg tervezettől eltérően a javaslatról nem lesz holnap szavazás, hanem azt határozatlan időre elnapolták, jóllehet a vita nyilvánvalóan tovább folyik, rosszat sejtettem, mivel a szavazások általában szorosan a viták után következnek. Igazam volt. Alig egy órája számítógépről kinyomtattam a legfrissebb verziót - "A Bizottság által javasolt szöveg” oszlopban olvasható egy új 39. módosítás. Nincs semmi köze az eredeti 39. módosításhoz, ami csak egy ártatlan dolog a formaságokról. Ez a régi 1.3.2. pont, a teljes kérdéslistával együtt, benne a nők "élettársi kapcsolatára” irányuló tolakodó kérdéssel.
Még akkor, a bizottságban, nem tetszett az, hogy amikor a következő napon szavazásra került sor, az előadó hozzájárult, hogy az ő 32. módosítását némiképp felhígítsák és ebből legyen az A. kompromisszum, amely az 1.3.2. pontból csak a kérdéssort törölte, és meghagyta az 1.3. és az 1.3.1. bekezdéseket - természetesen ez csak eszköz volt arra, hogy további kérdéseket illesszenek be. És joggal gyanakodtam erre.
Ezt a visszataszító, tolakodó és sértő kérdést a Bizottság - annak ellenére, hogy a bizottságban ígéretet tett nekem - gyalázatos módon ismét beillesztette a 39. módosítás formájában, és ezzel, tisztelt elnök úr, nagyon haragossá tettek. Ígéretet kaptam arra, hogy ez a gyalázatos kérdés el fog tűnni, de a Bizottság ismét beillesztette - egyetlen nőtől sem várható el, hogy ezt eltűrje! Ez szégyen a nőkre nézve, és szégyen a bizottságra nézve, amelynek meg kell vitatnia a dolgot. Ezért arra kérem valamennyi kollégámat, hogy szavazzanak a 39. módosítás ellen, és - hogy biztosra menjünk - szavazzanak az egész romlott, torz javaslat ellen.
Andreas Mölzer
(DE) Tisztelt elnök úr! Tekintettel az újra és újra fellángoló etnikai konfliktusokra, amelyek például legutóbb a párizsi lázadások során a végletekig megnyilvánultak, jó tudni, hogy mi, itt az EU-ban végre kezdünk felébredni saját multikulturális álmunkból, és kérdéseket akarunk feltenni az etnikai származásra és a vallási hovatartozásra vonatkozóan a 2011-es uniós népszámlálás keretében.
Az ilyen adatokat kétségkívül gyűjteni kell annak érdekében, hogy e tekintetben jobban kiértékelhessük a lehetséges kockázatokat. A kulturális különbségek - amint azt az utóbbi időben egyre többet láthattuk - nagyon könnyen felfokozódhatnak. E tekintetben mi, itt Európában - ahol néhány ország büszkén a bevándorlók országának nyilvánította magát - egy puskaporos hordón ülünk, amelyet nem szabad alulbecsülnünk, még a nagyvárosok agglomerációiban sem.
Amint azt köztudott, a kurdok és a törökök közötti legutóbbi konfliktusok miatt komoly rendőri jelenlétre van szükség városainkban. A lakosság etnikai és kulturális összetételére vonatkozó statisztikákra ezért óriási szükség lehet, és ezek az adatok nagymértékben hozzájárulhatnak az erőszak megelőzéséhez.
Jan Březina
(CS) Tisztelt elnök úr! Hölgyeim és uraim! A nép- és lakásszámlálásról szóló javaslat egy teljesen új uniós jogszabály, egy eddig még szabályozatlan területen. Felmerül a kérdés, hogy egyáltalán szükség van-e ilyen jogszabályra. A Bizottságnak az összehasonlítható és jó minőségű statisztikai adatok garantálása iránti igénnyel kapcsolatos indokai viszonylag meggyőzőek, különösen általános szinten. Mindazonáltal, kritikus szemmel kell megvizsgálnunk, hogy milyen területeken javasolják az adatgyűjtést és -értékelést. A Bizottság javaslata kiterjedt adatcsoportot tartalmaz, amelyek fenntarthatósága igen megkérdőjelezhető. A laekeni Európai Tanács következtetései alapján a lakhatásra vonatkozó adatok gyűjtését vitathatónak tekintem. Ez csak a politikai akarat megnyilvánulásának tekinthető, nem érvényes jogi dokumentumnak. Mindemellett, az EU nem rendelkezik hatáskörrel a lakhatás terén, így a lakhatással kapcsolatban gyűjtött adatok - más adatokkal ellentétben - nem használhatók fel meglévő politikák végrehajtásának támogatására, kivéve, ha az eredmények lehetséges katalizátorként hivatottak szolgálni egy új közös lakhatási politika bevezetéséhez. Ez azonban hatalommal való visszaélés és a Szerződés megsértése lenne.
A polgárok magánéletével kapcsolatos nagy mennyiségű adat gyűjtésére irányuló javaslat egyáltalán nem indokolható. A közös politikák végrehajtása szempontjából egyáltalán nem világos, hogy az uniós intézményeknek miért kellene hozzáféréssel rendelkezniük olyan adatokhoz, mint például az egyes női polgárok házasságainak és partnereinek száma vagy e kapcsolatok időtartama. Ez inkább olyan, mintha "Nagy Testvér”-t játszanánk, beavatkozva az emberek magánéletébe, és szemérmetlenül megsértve személyes szabadságukat. Ha néhány uniós intézmény mégis megpróbálkozik ezzel, helyes, ha közbeavatkozunk és világos határokat állapítunk meg, amelyek nem léphetők át. Véleményem szerint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság ezt tette, amikor jelentősen korlátozta a gyűjtendő adatok típusait, és ezért elismerést érdemel. A legátláthatóbb megoldást képviselőcsoportom, a PPE-DE javasolta, miszerint a mellékletben el kell hagyni a statisztikai adatok konkrét típusaira vonatkozó minden hivatkozást. A figyelmükbe ajánlom ezt a javaslatot, és kérem, támogassák azt.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Tisztelt elnök úr! Szeretnék gratulálni az előadónak, és kifejezni, hogy értékelem a tagállamok által a lakhatásra vonatkozóan gyűjtött statisztikai adatokra vonatkozó rendeletre irányuló javaslat fontosságát.
A tagállamoknak egy közös rendszert kell használniuk a szabványos adatok rendszeres gyűjtéséhez és ismertetéséhez. A lakhatásra vonatkozó pontos és precíz statisztikai adatok lehetővé teszik az Unió és a tagállamok számára, hogy e téren megfelelő politikákat hajtsanak végre. Mindazonáltal, az adatgyűjtés során mindig figyelembe kell venni az egyének magánéletét. Az Unió nem csak gazdasági kritériumokon alapul - egy szociális Európát is fel kell építenünk.
A tisztességes életkörülmények nyilvánvalóan a megfelelő lakhatási körülményeket is magukban foglalják. Sajnos ma 60 millió polgár él a szegénységi küszöb alatt az Európai Unióban, és a gyermekek azok, akiket leginkább érint a szegénység kockázata. Egyértelmű, hogy ezen emberek számára a megfelelő lakhatási körülmények nem mindig biztosítottak.
A lakástámogatási politikákat érintő legfőbb társadalmi és demográfiai tendenciák a népesség elöregedéséből, az Unión belüli migrációból, a népességnek a vidéki területekről a városokba történő migrációjából, valamint abból adódnak, hogy elsősorban a városi területeket fejlesztik.
Ugyanakkor nincs olyan kivételes modell, amely valamennyi tagállamra alkalmazható lenne: egyes tagállamokban sok olyan lakóház van, amelyben egy család több generációja is együtt él. Ausztria, Finnország, a Cseh Köztársaság és Lengyelország olyan programokkal rendelkezik, amelyek keretében támogatják a fiatalok lakáshoz jutását. Franciaországban, Németországban, Magyarországon, Spanyolországban és Nagy-Britanniában növekedett az olyan lakások száma, amelyben csak egy ember lakik. Romániában a lakások 95%-a magántulajdonban van, és a lakások mindössze 5%-a olyan, amelyet bérelnek vagy amely támogatásban részesül. Dániában a lakások 47%-ában bérlők élnek vagy azok támogatásban részesülő lakások - ez az arány Ausztriában 42%, Finnországban 37%, Franciaországban 44%, Németországban pedig 57%.
A statisztikák csak kiindulópontok az egyes tagállamok megfelelő lakáspolitikáinak kidolgozásában. Ezek a politikák az állami pénzek nemzeti, regionális vagy helyi szintű elosztásától és az ingatlanpiac alakulásától függnek. Úgy vélem, hogy a tagállamoknak a strukturális alapokat lakásépítésre is használniuk kellene, különösen a regionális fejlesztésre szolgáló strukturális alapokat.
A lakhatás kérdése ugyanakkor statisztikai adatokon alapuló megközelítést kíván, valamint egy, a nemzeti és a közösségi jogon alapuló globális, többdimenziós megközelítést. Mindazonáltal, a polgárok igényein alapuló gyakorlati megközelítésre is szükség van. Sajnos vannak olyan európai polgárok, akik nem megfelelő és nem biztonságos lakásokban élnek, de olyanok is vannak, akiknek egyáltalán nincs fedél a fejük fölött. Mi Európa válasza e polgárok igényeire, és miként támogatja őket?
Kathy Sinnott
Tisztelt elnök úr! Az egyik legfontosabb szolgáltatás, amit Európa biztosítani tud, az a megbízható és összehasonlítható adatok gyűjtésének támogatása. Ezért fenntartásokkal tudom támogatni az európai népszámlálásra vonatkozó elképzelést.
Néhány pontot azonban figyelembe kell venni. Először is, a jelentésben némiképp el kell ismerni a nemzeti népszámlálásokat is. A tagállamok maguk is végeznek népszámlálásokat, és most olyan helyzetbe kerülnek, amikor országos és európai népszámlálásokat is szervezniük kell.
A népszámlálás - mivel munkaigényes tevékenység - igen költséges dolog, ezért számíthatunk arra, hogy a tagállamok egyre inkább törekednek majd az országos és az európai népszámlálás egyidejű lebonyolítására. Ezt figyelembe kell venni. Nagyon fontos lehetővé tenni a tagállamoknak, hogy az európai népszámlálás alkalmából a saját országuk szempontjából lényeges kérdéseket is feltehessenek, és hogy e kérdéseket a közös vagy a kizárólag európai vonatkozású kérdésektől külön tehessék fel.
Ezenkívül, nagyobb figyelmet kell fordítani a felmérés kérdéseire. Gondosan kell megválasztani őket, úgy, hogy ne lépjék át a hasznos információk és a magánéletet sértő kérdések közötti határvonalat. Meg akarjuk érteni a meglévő tendenciákat, hogy politikáinkat működőképesebbé tegyük, de nem akarjuk beleütni az orrunkat az emberek magánügyeibe. Ha sikerült tiszteletteljes kérdéseket kiválasztani, akkor e kérdéseket először nyelvi szempontból kell vizsgálat alá vetni, majd a különböző népek kultúráját figyelembe véve kell a fordítást elvégezni. Mivel a jelentés nem szándékozik harmonizálni a népszámlálás szabályait, ezt a lépést mindenképpen meg kell tennünk annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok között pontosan összehasonlítható adatokat kapjunk.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Tisztelt elnök úr! Fel szeretném hívni a figyelmet az adatgyűjtés célja, valamint az ehhez hasonló vizsgálatokban ténylegesen felhasznált adatmennyiség közötti kapcsolatra, mivel e tekintetben valami egyértelműen nincs rendjén. Valami nincs rendjén abban a kapcsolatban, ami az Európai Uniónak a lakáspolitikával kapcsolatos feladatai, és például aközött van, amit most el szeretnénk érni. Az Unió nem rendelkezik hatáskörrel e téren. Ennek a Parlamentnek sincs hatásköre ahhoz, hogy megvitassa a vallások, etnikai származás és a lehetséges integrációs kérdések közötti kapcsolatokat; nem az Európai Unió egészének feladata, hogy állást foglaljon ezzel kapcsolatban.
Amit azonban fontolóra kell venni az az, hogy miként osztjuk el a pénzalapokat, miként osztjuk el a strukturális alapokat. E tekintetben fontos, hogy pontosan tudjuk az érintett régiók, a NUTS statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának besorolása alá tartozó régiók lakosainak számát. Amíg erről pontos adatokkal rendelkezünk, és amíg - pénzügyi tekintetben - lehetséges a célorientáltság, e cselekvésre valóban szükség van. Itt az egységesség és a megbízhatóság az elsődleges szempont.
Még egy dologra szeretném felhívni a figyelmüket, amellyel kapcsolatban Novak asszony igen érdekes javaslatokat tett a Regionális Fejlesztési Bizottságban. Ami a családi életbe, a polgárok magánszférájába való beavatkozást illeti, ha azt nem törlik a javaslatból, a javaslat ellen fogunk szavazni. E szempontokat talán a háromoldalú párbeszéd során törlik majd - e tekintetben az előadóra hagyatkozom. A Parlament és az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportja csak ebben az esetben, csak ezzel a feltétellel tudja támogatni a javaslatot.
Maria Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Tisztelt elnök úr! Az előadó és csaknem minden felszólaló említette, hogy fontos összehasonlítani a népességgel, valamint a társadalmi, gazdasági, családi és lakhatással kapcsolatos fő tagállami mutatók adatait, hogy ezen információk alapján az egyes tagállamok - politikáik keretében - hatékonyabban kezelhessék az általuk fontosnak tartott kérdéseket. Európai szinten azonban olyan adatokra van szükségünk, amelyek egy eredményesebb kohéziós politikát és regionális fejlesztést eredményeznek, így megszüntethetők az egyenlőtlenségek és csökkenthetők a különböző társadalmi csoportok és európai régiók közötti különbségek.
A javasolt rendelet közös fogalmak és mutatók meghatározása révén biztosítja az adatok összehasonlíthatóságát, és következésképpen elősegíti az eredményesebb gyakorlatok alkalmazását a tagállamokban. Szükséges azonban az illetékes ügynökségek által gyűjtött statisztikai adatok rendszeres értékelése és megerősítése, és ezen ügynökségeknél minőségi ellenőrzést és átláthatósági vizsgálatokat kell végezni. Az adatok tárgyilagossága, reprezentativitása és pontossága fontosabb szempont. Paradox módon, jóllehet a Bizottság visszavonja a rendelet mellékleteit, támogatja ajánlott témák beépítését, amelyek befolyásolhatják az adatok egyértelműségét és pontosságát, mivel a tagállamokra bízza, hogy saját belátásuk szerint járjanak el. Ha a javaslat célja az, hogy az adatok összehasonlíthatósága érdekében közös fogalmakat megállapító, kötelező érvényű jogszabályt fogadjon el, véleményem szerint e pontokat törölni kell.
A költség-haszon elemzéssel kell folytatnunk, az 5a. cikkben előírtak szerint, mivel az ilyen adatok gyűjtése különösen magas költséggel jár a tagállamok számára, amelyek ugyanakkor korlátozott kapacitással rendelkeznek az adatok elemzéséhez.
Végül rá szeretnék mutatni, hogy amennyiben a módosítások nem kerülnek elfogadásra, a rendelettervezet nagyon érzékeny - személyes, családi vagy magánéleti - témákat is érint majd: ilyen például az együttéléssel kapcsolatos adatok gyűjtésének kérése - amit törölni kell -, vagy a fürdővíz hőmérsékletére vonatkozó kérdés! Miért kellene olyan információkat és adatokat gyűjtenünk, amelyeknek semmi közük az európai politikákhoz? A szegénység nem oldható meg számokkal és adatokkal.
Ljudmila Novak
(SL) Támogatom a nép- és lakásszámlálásról szóló rendeletet.
Az e rendelet alapján gyűjtött adatokkal képesek leszünk jobban felmérni, hogy az Európai Unió polgárai milyen társadalmi-gazdasági feltételek között élnek regionális és nemzeti szinten, valamint az Európai Unió szintjén. Ezenkívül, ezen adatok felhasználásával lehető válik, hogy pontosabban értékeljük a regionális politikák végrehajtásának hatékonyságát és a regionális kohézióban elért haladást, amelyekhez az EU egyre több pénzalapot utal ki.
Két dolgot kell biztosítani, ha a rendelettel el akarjuk érni a kívánt célokat: a rendelet értelmében gyűjtött adatmennyiség nem lehet túlzottan nagy, és az összegyűjtött adatoknak kiváló minőségűnek és összehasonlíthatónak kell lenniük. Azokat az adatokat, amelyek nem teremtik meg a szükséges hozzáadott értéket, és pusztán az adminisztratív feladatokat és a kiadásokat növelik, ki kell zárni. Ezek azok a javaslatok, amelyek a melléklet 1.3. és 2.3. pontjában találhatók, és amelyekről a tagállamok saját belátásuk szerint számolhatnak be.
Ugyanakkor oda kell figyelni arra, hogy ne avatkozzunk bele túlzottan az Európai Unióban élő nők és férfiak magánéletébe, és ezen adatok gyűjtését nem szabad felhasználnunk az egyik nemmel szembeni megkülönböztetés céljára sem.
Az alapvető adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságára és a népszámlálás során gyűjtött adatok megbízhatóságára szükség van az európai politikák értékeléséhez, valamint a nemzeti politikák eredményeinek európai szintű összehasonlításához. Ezért a rendeletnek biztosítania kell, hogy az adatgyűjtés során valamennyi tagállam azonos módszert és kritériumokat alkalmazzon.
Miroslav Mikolášik
(SK) Tisztelt elnök úr! Az, hogy az EU-ra vonatkozóan pontos népességi adatokkal és a lakhatásra vonatkozó megbízható adatokkal rendelkezzünk, jelenleg alapvető feltétel az európai politikák valamennyi területének helyes értékeléséhez, továbbá operatív célok meghatározásához, valamint az egyes tagállamok által elért haladás értékeléséhez. Mivel ezek az adatok számos alapvető célt szolgálnak, mindenekelőtt megbízhatóságuk és minőségük fontosságát szeretném hangsúlyozni. Számos esetben lehet szükség pontos népszámlálási adatokra - most két ilyen esetet szeretnék említeni: a Tanácsban a minősített többséggel történő szavazás folyamata, valamint források kiutalása a strukturális alapokból a hátrányos helyzetű régiók fejlesztésére. Véleményem szerint fontos, hogy e területet egységesen szabályozzuk. Ily módon az egyes tagállamok által biztosított adatok összehasonlíthatók lesznek mind európai, mind pedig regionális szinten, amint ez gyakran szükséges is.
A Regionális Fejlesztési Bizottság tagjaként szeretnék rámutatni a statisztikai egységek osztályozásának fontosságára. Az ilyen típusú adatok minőségét és összehasonlíthatóságát csak egy világos európai keret garantálhatja, más szóval a nép- és lakásszámlálásról szóló európai jogszabály.
Osztom azt a nézetet, miszerint a jogszabálynak elsősorban a végeredményekre és nem az információgyűjtésre kell irányulnia. Ez mindenképpen biztosítja a statisztikai adatok összehasonlíthatóságát, ami ha nincs meg, romolhat az adatok minősége.
A tagállamoknak ezért szabadságot kell biztosítani arra, hogy kiválasszák a legjobb népszámlálási módokat és módszereket, amelyek ugyanakkor összhangban vannak bizonyos szabványokkal és minőségi követelményekkel. Magától értetődik, hogy a témáknak, az időtartamoknak és a végrehajtásra vonatkozó határidőknek minden ország tekintetében azonosnak kell lenniük. Csak így biztosítható a népszámlálási adatok átláthatósága, megbízhatósága és összehasonlíthatósága, ami alapvető szempont számos fontos cél eléréséhez.
Elnök
Mielőtt átadnám a szót a biztos asszonynak, eszembe jutott, hogy kb. 2000 éve Heródes király végeztetett népszámlálást, de akkor csak a fiúkat számolták össze.
Meglena Kuneva
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! Ez nagyon bátorító kezdés számomra!
Örömmel jelenthetem be, hogy a Parlament módosításainak többségét a Bizottság kész elfogadni. Amint az a mai vitából is kiderült, jelenleg is folynak tárgyalások az Önök által problémásnak tartott kérdésekről. Egy kompromisszummal megnyílhat az út a jövőbeni haladás felé. A Bizottság támogatja a folyamatban levő vitát, és őszintén reméli, hogy olyan megoldás születik, amely egyaránt elfogadható e képviselőház nagy többsége, valamint a Tanácsban képviselt tagállamok számára.
Mindazonáltal nem szabad elfelejteni, hogy a népszámlálás új témákkal történő bővítését komoly, nehéz és hosszú előkészítő munka előzi meg. Biztos vagyok abban, hogy megtalálják a helyes egyensúlyt az EU népességéről és lakhatási szóló fontos adatok, valamint az adatgyűjtés költségei és az adatgyűjtéshez szükséges erőfeszítések között.
Különösen Schroedter asszony kérdésével kapcsolatban szeretnék egy pár szót mondani. A lényeg az volt, hogy e jogszabály nem biztosítja megfelelő mértékben az adatok bizalmas kezelését. A válaszom az, hogy az adatok bizalmas kezelését az Eurostat és minden nemzeti statisztikai hivatal a lehető legkomolyabban veszi. Léteznek keretjogszabályok az adatok titkosságáról nemzeti és európai szinten is. A nép- és lakásszámlálásról szóló javaslat nem sérti vagy módosítja e jogszabályokat. Ezzel szemben a javaslat teljes mértékben tiszteletben tart minden rendelkezést, legyen az nemzeti vagy európai szintű.
Nincs szükség arra, hogy megismételjünk az adatok titkossága tekintetében már létrehozott keretjogszabályokat e nép- és lakásszámlálásról szóló konkrét javaslat kapcsán. Az Eurostatnak továbbított adatokból nem lehet információkhoz jutni konkrét egyénekről. Az adatok névtelenek. Ezenkívül, a jogszabálytervezet jelenlegi változata kizárólag összesített adatok továbbítását teszi lehetővé, nem mikroadatokét.
Elnök
A vitát berekesztem.
A szavazásra egy későbbi ülésen kerül sor.
