Evropsko pogodbeno pravo (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o vprašanju za ustni odgovor za Komisijo o skupnem referenčnem okviru za evropsko pogodbeno pravo, ki ga je postavil gospod Gargani v imenu odbora za pravne zadeve - B6-0386/2007).
Rainer Wieland
avtor. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, nobena skrivnost ni, da nam enkrat že ni uspelo izvesti prav tako ambicioznega in potrebnega projekta: Evropskega civilnega zakonika. To je gotovo povezano z dejstvom, da imajo nekateri pravni sistemi v Evropski uniji težave s pisanim zakonom. Prav tako je nedvomno povezano z dejstvom, da imajo nekateri težave s sprejemanjem zamisli, da so vsebinska pravila o podobnih temah v določeni meri povezana ter se vodijo dovolj izključno in obsežno ter da so pravila na terenu določena zunaj oklepajev. Težave so prav tako povezane z dejstvom, da imamo v Evropski uniji skupne korenine, vendar te segajo zelo globoko, nekatere so se razvijale zelo raznoliko, nekatere so zakopane globoko in nekatere so bile žrtvovane poljubni razlagi v korist dnevne politike.
Kot je leta 1956 tako primerno povedal prvi predsednik Zvezne republike Nemčije, Theodor Heuss - bil je liberalec - Evropa je zgrajena na treh gričih: Golgota, Akropola v Atenah in Kapitol v Rimu. Akropola je pri tem simbol za grško učenost, ki je s svojimi velikimi filozofi in političnimi misleci ustvarila središče naše demokracije in državotvornosti. Golgota predstavlja evropske družbene in moralne vrednote, ki se širijo daleč na vsa področja našega življenja, vse od razumevanja družine do človekovih pravic. Kapitol označuje rimsko pravo, ki nam pomaga pri določanju pravne države in smisla za pravičnost.
Vendar, kot je bilo omenjeno, so se naše pravne prakse, čeprav imajo skupne korenine, med seboj oddaljile - pogosto tako daleč, da jih ni več mogoče prepoznati. Zdi se, da je edini temelj te Evropske unije notranji trg. Nekateri bi povedali, da lahko še naprej obstajajo vse pravne tradicije nacionalnih držav. Vendar je to daleč od kakršne koli resničnosti, prav tako je daleč od kakršnih koli življenjskih izkušenj, ko živimo v vse manjšem, hitrejšem in bolj komunikativnem svetu. Bolje kot izrazimo štiri evangelije notranjega trga - prosto gibanje ljudi, blaga, kapitala in storitev - bolje jih bomo lahko izrazili v demokratičnem smislu in ob upoštevanju evropskih moralnih konceptov, bolj jasno bo postalo, da vse to nima nobene vrednosti, če njegove oblike ne moremo postaviti na preskus pravne države in pravičnosti med samimi posamezniki ter med posamezniki in državnim nadzorom.
Enkrat nam že ni uspelo, ko je v Evropi padla železna zavesa in so se države spraševale: imate pravo za nas? Morda je to mogoče razumeti na podlagi prepričanja, da lahko vsako ločevanje nacionalnih pravnih tradicij preživi v Uniji, če se ta lahko pogaja soglasno. V drugo nam mora uspeti. To je morda najresnejši izziv ob vprašanju jezika. Jasneje kot izrazimo naš notranji trg, jasnejše so osnovne potrebe po enotni zakonodaji, ne le vertikalno ampak tudi horizontalno po vsej celini.
Pomaknili smo se naprej. Že zdaj imamo konkurenco v pravnih sistemih. Dobro bi bilo in imeli bi dovolj časa, če to ne bi bila zunanja resničnost. Spor med Evropejci lahko koristi le tistim, ki so močni in že imajo odvečne pravne sisteme. Nismo družina bratov in sester, ki se med seboj prepirajo tako, da se iskri, vendar so združeni, ko se morajo soočiti z zunanjimi izzivi. Ne dopuščamo, da bi nas zmedli zunanji izzivi. Pozabljamo na svet - obsedeni smo sami s seboj. Želja ljudi po enotnosti torej obstaja, čeprav ustvarja težave v posameznih ureditvah. Ustvarjajo se strahovi na podlagi pooblastil nacionalnih politik, da se ustvarjajo doktrine lastnega interesa - strategija, ki ogroža propad zgodovinskih razsežnosti po vsej celini.
Skleniti moramo sporazum, ker se sicer ne bomo mogli ničesar več oprijeti. Ker veliki načrt ni uspel, se moramo pogovoriti o tem, kaj je možno. Orodje je torej dobro, referenčni okvir je dober, prav tako je dobro, da ugotovimo, kaj je možno in morda še nekoliko več. Evropski parlament je tako večinoma enoten in je to prav tako večkrat izrazil v svojih resolucijah. Zato nas zanima, kako ambiciozna je Komisija pri obravnavi tega cilja. Zato tudi postavljamo vprašanja na tak način.
Celina in njeni prebivalci zahtevajo enotno pravno državo, vsaj v obliki ... za vsako ceno, kar pravosodni delavci imenujejo splošni del. Na tem lahko gradimo; potrebujemo pravico v smislu uravnoteženega kompromisa zakonitih interesov, potrebujemo hitrost, pravo v javni domeni in pravo, ki je razumljivo vsem. Tudi če danes razpravljamo le o pogodbenem pravu, je potreba po ukrepanju na drugih področjih očitna: družinsko pravo, zapuščinsko pravo, upravno pravo - da, celo kazensko pravo. To je metoda, ki je zdaj na preskusu pri tem, kar zdaj začenja Komisija. Ta metoda bo odločilni dejavnik pri odgovoru na vprašanja, v kakšni meri, kako hitro in kako dobro se bomo lahko odzvali na očitne izzive. Številni od nas po svetu čakamo na uspešen primer in številni enostavno pričakujejo, da nam ne bo uspelo.
Meglena Kuneva
komisarka. - Gospod predsednik, ne preseneča dejstvo, da to vprašanje zbuja pozornost, saj je to resnično ključna in zelo pomembna tema.
Komisija v celoti pozdravlja interes Parlamenta, da sprejema skupni referenčni okvir.
V drugem poročilu o napredku je Komisija napovedala, da bo po tem, ko bodo raziskovalci zagotovili akademski skupni referenčni okvir, pozorno izbrala tiste dele tega osnutka, ki se ujemajo s skupnimi zakonodajnimi cilji. Kot je znano iz odločitve, je treba ta akademski skupni referenčni okvir končati do konca tega leta.
Postopek izbire se bo opravilo v sodelovanju z drugimi ustanovami, vključno s Parlamentom in zainteresiranimi stranmi, in mislim, da bo Parlament, ki ima na tem področju veliko strokovnjakov, kot običajno imel pomembno vlogo.
Komisija se še ni odločila, kako bo nadaljevala z izbiro tistih delov akademskega skupnega referenčnega okvira, ki bodo vključeni v končni skupni referenčni okvir Komisije, saj je ta odločitev odvisna tudi od vsebine osnutka skupnega referenčnega okvira, ki ga bodo pripravili raziskovalci. Komisija se tudi še ni odločila, katere teme pravnega reda EU o pogodbenem pravu bi moral pokrivati skupni referenčni okvir.
Pri sprejemanju te odločitve bo Komisija upoštevala tudi vsebino akademskega skupnega referenčnega okvira (ki ga do zdaj nismo imeli), rezultat novih delavnic na temo skupnega referenčnega okvira ter položaj Parlamenta in Sveta.
Komisija je vseeno večkrat jasno povedala, da skupni referenčni okvir ne bo predstavljal obsežne uskladitve zasebnega prava ali evropskega civilnega zakonika. Prihodnja okvirna direktiva kot rezultat pregleda pravnega reda EU o pogodbenem pravu za potrošnike ni odvisna od rezultata skupnega referenčnega okvira, ki je dolgoročen samostojni projekt.
Komisija bo zagotovila, da bodo deli osnutka raziskav, izbrani za skupni referenčni okvir (in morda spremenjeni) skladni med seboj in z bodočo okvirno direktivo.
Vse te priprave bodo v tesnem sodelovanju izvedli vsi udeleženi generalni direktorati Komisije.
Kar zadeva vprašanja varstva potrošnikov, so moje službe že izpeljale ustrezne delavnice in analizirale rezultat. Rezultati že služijo kot izhodišče za pregled pravnega reda EU o pogodbenem pravu za potrošnike, kar je v veliko pomoč.
Moj kolega komisar, gospod McCreevy, je pred kratkim vodil delavnice o zahtevanih informacijah v zakonodaji finančnih storitev ter o nepoštenih pravilih konkurence za pogodbe medpodjetniškega sodelovanja.
Kar zadeva splošno pogodbeno pravo, nameravajo v službah podpredsednika Frattinija naslednje leto organizirati številne delavnice.
Komisija popolnoma razume, da Parlament želi biti obveščen o tekočem delu glede skupnega referenčnega okvira in želi pri tem sodelovati. Pozdravljamo udeležbo Parlamenta v postopku skupnega referenčnega okvira. Poleg prej omenjenega posvetovanja bo Komisija še naprej na najustreznejši možni način obveščala Parlament o dogajanju, zlasti prek parlamentarne delovne skupine za skupni referenčni okvir.
Zaključujem z zahvalo Parlamentu za njegovo podporo Komisiji pri delu v zvezi s to pomembno zadevo. Vem, da je eden največjih dogodkov v letu 2006 - če se ne motim - potekal na Dunaju in rezultat te konference je bil za naše delo zelo spodbuden.
Klaus-Heiner Lehne
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, najprej se vam iskreno zahvaljujem za vašo zavezanost tej zadevi. V preteklih mesecih smo dosegli velik napredek pri razvoju tega projekta. Pri tem moram povedati, da menim, da je ta projekt najpomembnejši v celotnem zakonodajnem obdobju, čeprav je dejansko predzakonodajni in ne zakonodajni projekt.
Seveda imamo kot Parlament velik interes za dejstvo - to je tudi ključni razlog, zakaj smo danes ponovno predložili to vprašanje za ustni odgovor - da zavestno ohranjamo napetost in v teku razpravo, ki ne poteka le na ravni delovne skupine, ki smo jo ustanovili, in na ravni odbora, ampak tudi tu z nami na plenarnem zasedanju. Zato je pomembno, da to vprašanje danes postavimo na dnevni red.
Prav tako želimo nekaj od vas - še vedno ne morete veliko povedati o dokončnem razporedu - ki je s stališča Parlamenta prav tako pomemben, seveda, ob upoštevanju prihajajočih volitev leta 2009, za našo strategijo, kako obravnavati referenčni okvir. V prihajajočem letu bomo pripravili predhodni osnutek, vendar do aprila 2009 ne bomo sprejeli končnega besedila. V vsakem primeru bo tako pozno, da domnevno ne bo več možno natančno obravnavati vsebine v tem zakonodajnem obdobju, zato bo med naslednjim mandatom to moral storiti naslednji parlament.
Ponovno želim zelo jasno poudariti, da menimo, da se referenčni okvir, če ga Komisija sprejme in vstavi v dokument o posvetovanju, ne sme sklicevati le na subjekte pogodbenega prava, poleg tega je Parlament z veliko večino večkrat jasno povedal, da to ne sme preseči okvira čistega pogodbenega prava, da dosežemo želen učinek.
Prav tako želimo biti posebej pripravljeni na obravnavo možnosti, ali lahko posledično rešimo številne težave, s katerimi se srečujemo na notranjem trgu, in sicer z izbirnim instrumentom za čezmejna podjetja.
Trenutno smo v položaju, ko živimo v srečnem sožitju načela države izvora in načela namembne države, skupaj s številnimi direktivami in evropskimi zakonodajnimi odločitvami z do 28 pravnimi sistemi, od katerih je treba vse izvajati istočasno - odvisno od okoliščin. To v praksi ni prav, ker nihče - noben pravni svetovalec, sodnik ali odvetnik - ne more poznati vseh 28 evropskih pravnih sistemov.
Na tej podlagi je izbirni instrument lahko instrument, ki dejansko odpira notranji trg, zlasti za mala in srednje velika podjetja, kot tudi za potrošnike, s čimer se odpirajo raznolike možnosti na notranjem trgu. Vse dejavnosti Komisije in Parlamenta morajo biti namenjene ohranjanju te možnosti odprte, tako da bo v naslednjem zakonodajnem obdobju mogoče sprejeti končno odločitev o tem.
Manuel Medina Ortega
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, dejstvo, da smo tu ob tej pozni uri in razpravljamo o skupnem referenčnem okviru, je pokazatelj, da imamo vsaj tisti, ki smo tu, velik interes za to vprašanje, tudi sama komisarka je pokazala zanimanje, ki ga ona in drugi komisarji namenjajo temu vprašanju.
Mislim, tako kot vsi, da je postopek, ki ga je sprejela Komisija, pravilen. Pred začetkom projekta kodifikacije je pomembno, da njegove elemente razumemo z akademskega vidika, menimo, da je ta pobuda odlična: Ne gre le za začetek zakonodajnih predlogov, ne da bi jih prej obravnavali. Menim, da je rezultat lahko dokaj dober.
Vendar kar zadeva drugo fazo, s katero se zdaj ukvarjamo, ker nekateri poslanci delujejo ali sodelujejo z parlamentarno skupino, ki spremlja skupen referenčni okvir, ugotavljamo, da smo do zdaj nabrali toliko materiala, da se zdi izbor težaven. Moj kolega poslanec, gospod Lehne, omenja začasni okvir; z drugimi besedami, čeprav je projekt kodifikacije dolgotrajen projekt, je vseeno koristen za nas, ko začenjamo iskati smernice za projekt.
Zamisel o okvirni direktivi o tem vprašanju se zdi dobro izhodišče. V vsakem primeru je jasno, da je to, kar smo v zadnjih letih storili za usklajevanje prek postopkov, zakonodaje ter priznavanja in izvrševanja kazni, koristno, vendar ima velike omejitve.
Evropsko pravo na splošno in posebej pogodbeno pravo se lahko razvija le z določitvijo nekaterih načel. Menim, da je lahko Parlament kot institucija odličen instrument, ki je v pomoč Komisiji, ker so v njem zastopani različni pravni sistemi in različne nacionalne zakonodaje, poleg tega je lahko odličen referenčni okvir za ugotavljanje, v kakšni meri bodo predlogi za uskladitev končno sovpadali z nacionalnimi pravnimi sistemi.
Usklajevanje v Evropski uniji je precej težavna naloga iz razlogov, ki jih vsi poznamo, vendar je Komisija sprejela pravi postopek, ko je začela z akademsko fazo in nadaljevala z drugo zakonodajno fazo.
Komisiji zdaj pravim, da v Parlamentu čutimo določen časovni pritisk, ker se evropsko povezovanje že dogaja: Evropski državljani se vsak dan srečujejo s praktičnimi težavami, ki jih je mogoče rešiti le prek pravnega usklajevanja. Te praktične težave je obravnavala tudi sama komisarka, ko je predstavila svoje predloge za uskladitev pogodbenega prava o varstvu potrošnikov, ki je le eden od vidikov, ampak dokaj pomemben, ker smo, na kratko, v Evropski uniji vsi potrošniki in je to do določene mere odlično načelo za ukrepanje.
Ne mislim, da gre za vprašanje oblikovanja skupnega referenčnega okvira, ki je povsem teoretično. Kolikor je to mogoče, so podrobnosti najbolj uporabna stvar. Moj kolega poslanec, gospod Lehne, je omenjal pripravo določene oblike izbirnega dokumenta. Model bi bil podoben Enotnemu trgovinskemu zakoniku Združenih držav, ki ga opisujejo kot najmanj enoten kodeks od vseh, ker daje najmanj možnosti za poenotenje. To je možnost, vendar je morda najpomembneje, da ugotovimo, katera načela lahko priznajo vsi pravni sistemi; resnično bomo imeli le to informacijo, ko bomo preučili in upoštevali, kar nam posredujejo akademiki.
Zato, gospa komisarka, menim, da bo Parlament dober sodelavec pri sledečem razvoju te zakonodaje; tu že nestrpno pričakujemo začetek dela, da bomo v letu in pol mandata, ki nam še ostaja, pozitivno prispevali k razvoju te zakonodaje.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarki za njen odgovor in vsekakor za njeno zavezanost tej zadevi, ki so jo omenili drugi kolegi.
Vendar sem malo presenečena. Danes zjutraj in včeraj zvečer sem bila v Münstru na Univerzi v Münstru na podelitvi častnega doktorata predsedniku Sodišča. Istočasno je potekalo zasedanje skupine za pravni red o skupnem referenčnem okviru. Povedali so mi, da so razpravljali, med drugim, tudi o navedenih delih akademskega skupnega referenčnega okvira, ki ga bodo mogoče uporabljale vaše službe. Torej ta izmenjava že poteka in poudarjam, da Parlament želi vedeti, kaj se dogaja vseskozi dogaja, zato da lahko spremlja, kako se odvija ta proces.
Komisarka ve, da se Parlament zanima za to celotno zadevo in kako zelo se zavzema zanjo. Odbor, v katerem sem jaz in moji kolegi, bo v prihodnjem letu s slovenskim predsedstvom organiziral sprejem ob proslavitvi akademskega skupnega referenčnega okvira. Zato želimo to izkoristiti in nadaljevati delo.
Vendar moramo biti v to vključeni. Že dolgo čutimo, da je to pomemben del programa boljše zakonodaje. Ne vem, kolikokrat sem že vstala v zvezi s tem in spregovorila o skladnosti. Vemo, da je skupni referenčni okvir to že skoraj dosegel in je že skoraj uporaben, ampak mi še vedno nadaljujemo z različnimi deli zakonodaje, ki vsebujejo pravni red, ne da bi se ozrli na temeljna osnovna pravila, ki smo jih že začeli oblikovati v skupnem referenčnem okviru. Gledamo pregled pravnega reda o varstvu potrošnikov in ločeno gledamo časovni zakup. Drugi kolegi se ukvarjajo s plačili ali vprašanji potniškega prometa. Imamo čudovito orodje, ki šele nastaja. Potrebujemo ga in potrebujemo ga nujno.
Sprejemamo in smo hvaležni za delo, ki ga je Komisija kot celota izpeljala, in trud, da so se z zadevo ukvarjali različni generalni direktorati. To je dobra novica.
Komisarka, končam lahko samo s prošnjo, ki sem jo že izrekla, da nam dovolite sodelovati. Vemo, da delo že poteka. Lahko vam stojimo ob strani. Vemo, da je to težavna zadeva glede na Svet. Prosim uporabite naše glasove skupaj s svojimi za energijo in zagon, ki ju ta projekt zasluži, da bo najbolj koristil našim državljanom na notranjem trgu.
Meglena Kuneva
komisarka. - Gospod predsednik, to ni samo vljudnostno: vedno je v veliko zadovoljstvo poslušati ugledne odvetnike govoriti o eni od najpomembnejših stvari, ki so se v zadnjih letih zgodile na področju civilnega prava.
Vendar vem, da želite, da sem čim bolj konkretna. Povem vam, da se mora Komisija leta 2008 odločiti o obsegu glede na čas, časovni razpored, vsebino in obliko skupnega referenčnega okvira in o tem, kako izpeljati navedeno delo v smislu metodologije, človeških virov, finančnih sredstev in razdelitve dela med zadevnimi generalnimi direktorati: za pravosodje, svobodo in varnost, za notranji trg in storitve, za podjetništvo in industrijo, generalnim sekretariatom ter generalnim direktoratom za zdravje in varstvo potrošnikov. Srečanje generalnih direktorjev ali njihovih predstavnikov bo potekalo 11. decembra, to je jutri, z namenom, da se pripravi odločba kolegija leta 2008 o obsegu, vsebini in obliki skupnega referenčnega okvira.
Kot veste in sem vas o tem obveščala, sem o skupnem referenčnem okviru vprašala kolegij komisarjev in jim o tem letos poslala sporočilo. Za neobvezne instrumente je Komisija v pregledu enotnega trga sporočila, da bo pogledala glavne točke takšne pobude na področju finančnih storitev, in mislim, da je to dober znak.
Vsi ste navajali okvirno direktivo v zvezi s pravnim redom varstva potrošnikov. Verjamem, da je to zelo dobra vaja, in kar koli že počnemo s potrošniškim kreditom ali časovnim zakupom, se skušamo izogniti tej koncentraciji na horizontalnem instrumentu, ker verjamem, da zdaj v Parlamentu potrebujemo razpravo o časovnem zakupu. Vendar moramo določiti okvirni obseg in verjamem, da bo odličen preizkus tega, kako enotni smo, ko uskladimo glavne stebre pogodbenega prava kot podporo okvirni direktivi. Seveda se bom z veseljem zavzela za to, da boste osebno obveščeni o tem, kar se dogaja na tem zelo pomembnem področju.
Predsednik
V skladu s členom 108(5) Poslovnika sem prejel predlog resolucije za zaključek razprave.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 12. decembra 2007.
