Olukord Valgevenes (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni seisukohavõtud olukorra kohta Valgevenes.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, tahaksin õnnitleda ka mu sõpru siin täiskogul ja neid, kellega olen kohtunud. Ma tean, et kõik te olete väga mures olukorra pärast Valgevenes, nagu võib näha mais vastuvõetud resolutsiooni ja meie hiljuti toimunud mõttevahetuse põhjal väliskomisjonis 16. septembril, mis järgnes üldasjade ja välissuhete nõukogu kohtumisele.
Selgitasime siis, et nõukogu võiks hoolikalt jälgida 28. septembril toimunud parlamendivalimisi Valgevenes. Tulemused pole kuigi julgustavad. Demokraatlike Institutsioonide ja Inimõiguste Büroo (ODIHR) on muidugi kindlaks teinud mõned positiivsed arengud, kuid valimisprotsess ei vastanud OSCEi nõuetele demokraatlike valimiste kohta. Märgime, et ükski opositsiooniliige parlamenti kohta ei saanud.
30. oktoobril avaldatud eesistujariigi deklaratsioonis rääkisime oma murest demokraatia ja inimõiguste pärast. Me jätkame pöördumist Valgevene võimude poole, et nad teeksid rahvusvaheliste demokraatlike standardite järgimise osas ODIHRiga täielikku koostööd.
Nõukogu jätkab Valgevene strateegia väljatöötamist. Liikmesriikide seas valitseb üldine üksmeel, et võetud meetmed peavad peegeldama suvise administratsiooni tegevust ning eelkõige viimaste veel allesjäänud poliitvangide vabastamist. Me peame arvesse võtma ka Gruusia konflikti tekitatud geopoliitilist olukorda. Me peame tagama, et jätkuksid hiljuti märgatud positiivsed märgid, nagu näiteks valimistulemuste avaldamisele järgnenud opositsiooni rahumeelne demonstratsioon, mis toimus julgeolekujõudude sekkumiseta. Me peame tagama turvalisuse ja liikumisvabaduse ka poliitilistele dissidentidele.
Nõukogus arutatakse praegu poliitiliste kontaktide taasalustamise võimalust ning võimalikku viisapiirangute kõrvaldamist. Muidugi on see valikuline ja need arutelud jätkuvad. Valgevene välisminister härra Martõnov kutsuti kolmiku koosseisu nõukogu koosolekuks, mis pidi toimuma 13. oktoobril Luksemburgis. Me vaatame olukorra koos temaga läbi. See annab meile võimaluse uuendada meie kohustusi demokraatia ja inimõiguste edasiarendamisel.
Enne, kui lõpetan, daamid ja härrad, tahaksin veel kord õnnitleda härra Protaševitšit ning härrasid Milinkevitšit ja Kozulinit, kes on siin rõdul, ning kinnitada neile, et Euroopa Liit jääb avatuks üha taasarenevale suhtele Valgevenega, et tugevdada sidemeid administratsiooni ja Valgevene rahvaga, ning on pühendunud Valgevene kodanikuühiskonna toetamise jätkamisele.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Proua juhataja, kõnelen siin arutelul oma kollegi Benita Ferrero-Waldneri nimel.
Olukord Valgevenes on alalise muutumise seisundis ning nõuab Euroopa Liidult tasakaalukat strateegilist vastust. Praegusel ajal seisame silmitsi väga keeruka tegelikkusega.
Alustuseks ütlen, et on täiesti selge, et me oleme pettunud 28. septembri parlamendivalimistes ja nende korraldamise viisis. Valimised ei vastanud rahvusvahelistele standarditele ega meie ootustele. Oleme kõik selles suhtes ühel arvamusel ja ma ei hakka sel teemal pikemalt peatuma
Teisest küljest, enne valimisi toimus mõningane areng, kui vabastati poliitvange ning ka seoses valimistega, siis kui Valgevene tegi valimiste eel koostööd OSCEi/ODIHRiga ning selle vaatlejatega. Järelejäänud poliitvangide vabastamist pidasid vajalikuks sammuks peale vaatlejate ka opositsioon. See samm vähendas ja leevendas hirmu kodanikuühiskonnas, kus poliitilistel põhjustel vangistamist ei peeta nüüd enam elu lahutamatuks osaks, kuigi see oht on siiani olemas.
Ja siiski, sel ajal, kui tervitasime poliitvangide vabastamist, ei vastanud me käegakatsutavate positiivsete meetmetega, kuid valimised olid juba kohe algamas. Nüüd ei peaks me aga oma vastust kauem edasi lükkama. Samamoodi, nagu poliitvangide vabastamine oli otsustav liigutus, ei saa ignoreerida Valgevene võimude koostööd OSCEi vaatlejatega ega mööda vaadata kõigile kandidaatidele antud võimalusest - kuigi piiratud võimalusest - meediaga suhelda. Need on suured edusammud, võrreldes eelmiste, 2006. aasta presidendivalimistega.
Kuidas me nüüd kindlaks teeme, et need edusammud on püsima jäänud ja kindlustunud? Kuidas me kindlaks teeme, et Valgevenes pole poliitvange ka tulevikus? Kuidas me kindlaks teeme, et OSCE/ODIHR saavad jätkata oma koostööd Valgevene võimudega valimisi käsitleva lõpparuande avaldamiseni kahe kuu pärast ning veel ka pärast seda? Mida saab teha, et ära hoida meediale kohaldatavate eeskirjade rangemaks muutmist ning pakkuda suuremat õiguslikku kindlust valitsusvälistele organisatsioonidele nende töös?
Olen siin selleks, et kuulata parlamendi seisukohti.
Me usume, et vastus, mille peame Valgevenele nüüd andma, on taastada dialoog võimudega poliitilisel tasandil, tseremoonitsemata, kuid realistlikult. On oluline, et meil oleksid asjakohasel tasemel kontaktid, tagamaks, et meie sõnum pärale jõuab.
Lisaksin veel, et millised ka poleks meie vastuse täpsed üksikasjad, peab meie stiil üldiselt olema "vähehaaval ja proportsionaalselt”. Need kaks põhimõtet suunavad meie vastuse kohaletoimetamist Valgevenesse ning võimaldavad meil julgustada demokraatlikku arengut, mida me kõik loodame.
Vahepeal teeb komisjon kättesaadavaks kõik oma kogemused, et tugevdada kontakte Valgevene juhtkonnaga sellistes ühist huvi pakkuvates valdkondades nagu energia, keskkond, toll ja transport. Need kontaktid on tõestanud oma väärtust, edendades üksikisikute vaheliste ja juhtkondade vaheliste võrgustike kujundamist.
Paralleelselt jätkame järjekindlalt kodanikuühiskonna toetamist, aidates Valgevene valitsusväliseid organisatsioone, edendades sõltumatu ajakirjanduse arengut ja Vilniuses pagenduses viibivat Euroopa Humanitaarteaduste Instituuti. Luban, et jätkame oma jõupingutusi ning tugevdame sidemeid kodanikuühiskonnaga.
Kokkuvõtteks, Valgevene, Euroopa südames asuv riik ja kolme meie liikmesriigi naaber, seisab ajaloolise valiku ees: kas astuda vajalikud sammud demokraatia ja tegeliku iseseisvuse suunas või alistuda stagnatsioonile ja kasvavale sõltuvusele ühest teisest riigist.
Endiselt jääb meie sooviks tervitada Valgevenet täieõigusliku partnerina meie Euroopa naabruspoliitikas ja tulevases Ida-Euroopa partnerluses. Seepärast palun ma teie toetust, et saaksime kindlaks määrata õige lähenemisviisi, mis võib sellel meie kontinendi stabiilsusele nii otsustaval ajal julgustada Valgevenet tegema tõelisi edusamme demokraatia ja inimõiguste austamise suunas.
Charles Tannock
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Proua juhataja, kui ametis olev president võidab kõik kohad oma parlamendis, siis võime arvatavasti oletada, et miski on valesti. Isegi Robert Mugabe ei suutnud Zimbabwes teha nii puhast tööd, nagu tegi president Aleksandr Lukašenka eelmisel kuul Valgevenes.
Ma ei vaidle vastu, et Lukašenka naudib laialdast populaarsust riigis, mis on postsovetlikust reaalsusest suurel määral eraldatud. Ent ta raudne haare on muutnud tema riigi rahvusvaheliseks paariaks.
Euroopa Liidul pole mõtet tervitada Euroopa viimase diktaatori viibimist oma ukselävel. Sellest hoolimata peaksime alati püüdma Valgevenet proovile panna ning samal ajal ka temaga sidemeid luua. Seega annab hiljutine poliitvangide vabastamine meile hea võimaluse. Võimalik, et see Lukašenka samm kujutab endast ainult avamängu Läänele, seda saame veel näha, kuid peaksime valmis olema vastama ergutusega, et Valgevenet asjakohaselt tunnustada ning hüvitada.
Me ei tohiks arvestamata jätta võimalust, et Lukašenka šantažeerib Kremlit, mis siiani on olnud ülitähtis tegur tema poliitilise võimu haardes. Kui asi on nõnda, siis ei tohiks EL karta kasutada nii piitsa kui ka präänikut, ning sellepärast tervitan ma välisminister Martinovi peatset visiiti.
Valgevenel on tihedamatest sidemetest Euroopa Liiduga võita palju ka peale stagneerunud majanduse põhjustatud laialdase vaesuse osalise leevenduse. Siiski jääb alles tõsiasi, et Valgevene pole siiani Euroopa Nõukogu liige. ELiga sõlmitava partnerlus- ja koostöölepingu ratifitseerimine on endiselt külmutatud. Valgevene jääb riigiks, kus inimõigused pidevalt tähele panemata jäetakse, poliitilist teisitimõtlemist ei sallita ning vaba ajakirjandus on kauge teostamatu unistus.
Kui oleme kord juba hakanud präänikuga meelitama, siis peaksime ka kontrollima, kas meil ikka on piits teises käes. Mina isiklikult siiski loodan, et kui Valgevene ei taasühine Venemaaga, nagu Kremlis mõnele meeldiks, siis asub ta ühel päeval oma õigele kohale Euroopa vabade rahvaste peres.
Jan Marinus Wiersma
fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Proua juhataja, esiteks pole ka meie rahul Valgevene valimistulemustega ning nõustume OSCEi/ODIHRi järeldusega, et valimised ei vastanud Euroopa nõuetele. Seepärast ei ole mingit põhjust ELi poliitikat Valgevene suhtes praegu muuta.
Me oleme nõus, et oleks hea vaadata, kas saame võimaliku järeltegevuse kohta Valgevene võimudega mitteametliku dialoogi algatada, nagu tegi ettepaneku eesistujariik Prantsusmaa. Peamiselt peavad järelmeetmeid tegema nemad. Kui Valgevene on valmis arendama Euroopa Liiduga dialoogi vabaduse suurendamise kohta oma ühiskonnas ning andma küünarnukiruumi ka opositsioonile, siis saab Euroopa Liit talle vastata. Selle ajani ei toeta ma praeguste sanktsioonide lõpetamist riigi mitme juhtiva kuju vastu, kellel pole lubatud ELi siseneda. Viimastel kuudel on olnud palju julgustavaid märke - mu kaasliikmed siin parlamendis on neid juba nimetanud - mis muidugi annavad põhjust vaadata, kas dialoogi kaudu saaks suhetes selle riigiga edasi jõuda.
Teiseks, kui välisminister Sergei Martinov on kutsutud Luksemburgi läbirääkimistele, siis teen ma ettepaneku, et nõukogu võtaks ühendust ka opositsiooniga. Praegu on siin kaks väljapaistvat opositsiooni esindajat: härra Kozulin ja härra Milinkevitš. Miks ei kutsunud nõukogu läbirääkimistele ka neid?
Kui Valgevenega on dialoog võimalike reformide üle algatatud, siis arvame, et lõppstaadiumis on oluline kaasata ka opositsioon. Selle kohta on olemas pretsedent: umbes seitse aastat tagasi peeti Valgevenes endas osalt Euroopa Parlamendi egiidi all teatavat mitteametlikku dialoogi, mida nimetati Valgevene parlamentaarseks kolmikuks. Kui Valgevene võimud selleks valmis oleksid, siis saaks taastada selle dialoogi kolmiku kaudu, millesse kuuluksid Euroopa Parlament, OSCE ja Euroopa Nõukogu. Lõpuks tuleb opositsioon kaasata alati, ükskõik mida me Euroopas teeme või milliseid arutelusid peame.
Janusz Onyszkiewicz
fraktsiooni ALDE nimel. - (PL) Proua juhataja, Valgevene valimiste käik ning muidugi ka tulemused näitavad selgelt, et kuigi Aleksandr Lukašenka annab märku oma soovist Euroopa Liiduga suhteid arendada, kujutab ta ette, et dialoogi võib algatada ja läbi viia tema tingimustel ning mingite temapoolsete mööndusteta. Peame endale siiski teadvustama, et suhete parandamine Euroopa Liiduga pole ainult erapooletutes Valgevene huvides, vaid ka härra Lukašenka enda huvides. Venemaa pidev surve, kes püüab kontrolli alla võtta Valgevene majanduse olulisi valdkondi, võib viia nii suure sõltuvuseni Venemaast, et härra Lukašenka võim riigis tugevasti nõrgeneb. Üks võimalik viis, et seda vältida on kaasata Lääne ettevõtted erastamiskavasse, mis Valgevene majanduse olukorra tõttu vajalikuks on muutunud. See on ainus viis, mille puhul Valgevene pääseb poliitiliselt kontrollitava vene kapitali äraostmisest.
Niisiis tuleb dialoogi alustada kas või ainult selleks, et tekitada Valgevenes juriidilised ja poliitilised tingimused, mis julgustavad ELi kapitali investeerimist. See dialoog ei tohi siiski pakkuda režiimile võimalust omandada usaldusväärsust või saada seaduspäraseks. Sellepärast peab Valgevene võtma ka meetmeid, mis olgugi mitte suuresti, kuid vähemalt märgatavalt näitaksid selgesti poliitilise süsteemi muutumise suunda. Senikaua tuleks iga kõnelust Valgevene võimuesindajatega, ükskõik kus need ka peetakse, tasakaalustada samal tasemel kohtumistega ELi poliitikute ja opositsiooni tähtsaimate esindajate vahel.
Elisabeth Schroedter
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, tervitan Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel delegatsiooni, mida juhivad hästi tuntud poliitikud Aleksandr Milinkevitš ja Aleksandr Kozulin, kes täna jälgivad meie arutelu siin Euroopa Parlamendis ning saavad seda siis oma riigis kajastada.
Ikka veel on probleemiks, et teave siin Valgevene riigi heaks tehtava töö kohta peab seda rada liikuma, sest pole muud võimalust. See on märk, et Valgevene demokraatliku arengu põhilisi eeltingimusi pole ikka veel kehtestatud. Mõttevabadus ja teabevabadus on demokraatia jaoks olulise tähtsusega.
Sel suvel andis president Juštšenko avaliku lubaduse viia valimised oma riigis läbi avalikult, demokraatlikult ja ausalt - ja ta jättis selle lubaduse täitmata. Valimisvõitlus, mis ei anna opositsioonile ühtki võimalust oma kandidaate kogu riigis tutvustada ning muudab tingimusi nii põhjalikult, et isegi hästi organiseeritud opositsioon ei suuda mitte ühtegi kandidaati valitud saada, ei ole aus ega demokraatlik. Sellepärast on meie otsus selle kohta selge.
Peame lisama eelduseks viisakeelu tühistamise ning praegusel hetkel eelduseks ka uue finantsinstrumendi, millel on vajalikud fondid, et toetada opositsiooni ja rahvast nende demokraatia kehtestamise jõupingutustes.
Konrad Szymański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, Valgevenele uste kiire avamise poliitika oli viletsalt kavandatud ja amatöörlikult teostatud. Kinnitused suhete soojenemisest hakkasid voolama Euroopa Liidust ja mõnedest liikmesriikidest juba enne, kui Lukašenka režiim oleks astunud mõne kestva sammu vabaduse suunas. Oleme teinud seda usalduse alusel. See õppetund peaks sundima meid tulevikus täpsem olema.
Muidugi võime me Valgevenele ukse avada, aga ainult siis, kui valitsus Minskis astub vabaduse heaks konkreetseid samme: alustab televisiooni või ajalehe vahendusel opositsiooniga poliitilist dialoogi; EL annab abi vähemalt osaliselt vabale parlamendile, mille koosseisus on Lukašenka asemel rahva määratud opositsiooni esindajad. Kaup kauba vastu - see on ainus taktika, mis säilitab meie usaldusväärsuse ning annab võimaluse Valgevene demokratiseerimiseks.
Erik Meijer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (NL) Proua juhataja, kui kõigil parteidel on Valgevene valimistel võrdne võimalus parlamendis kohti saada, siis on väga tõenäoline, et ametisoleva presidendi Aleksandr Lukašenka partei saab neid kõige rohkem. Temast peavad väga lugu need, kes hindavad sotsiaalkindlustust kõrgemalt kui isikuvabadusi. Nad väärtustavad Valgevene põhjaliku pöörde märksa väiksemat diapasooni, võrreldes paljude teiste endiste nõukogude liiduvabariikidega. Teisest küljest äratab ta vastikust nende inimeste hulgas, kes ei poolda tema püüet ühineda Venemaaga. Nad on ustavad valgevene keelele, mis peaaegu 90 aastat tagasi oli riigi asutamise põhjuseks. Paljud intellektuaalid, kes pooldavad rohkem Poolat, Leedut ja Euroopa Liitu, on riigist lahkunud.
Tuleb teha lõpp demonstrantide peksmisele, vastaste vangistamisele ning igasugustele muudele katsetele teha opositsiooniparteide ellujäämine võimatuks. Valimisseadus, mis hõlpsasti eemaldab parlamendist kogu opositsiooni, on halb valimisseadus. Me ei pea riigiga vaenujalal olema, vaid pigem tegema kõik võimaliku, et toetada selle demokratiseerimist.
Varasemate aastatega võrreldes on olukord Valgevenes viimasel ajal paranenud. Poliitvangid on vabastatud ning valitsus otsib kontakti Euroopa Liiduga. Valitsus teatas ka, et parlamendivalimised toimuvad seekord ausalt, ent hiljem juhtunu seda väidet ei kinnitanud. Valgevenes kehtib endiselt surmanuhtlus ning kõrvalekaldena seadusest ei ole meedia sõltumatu. Eeloleval ajal tuleb edendada ELi ja Valgevene vahelist liikumisvabadust ning pidada dialoogi nii valitsuse kui ka organisatsioonidega, mis ei ole valitsuse kontrolli all.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, paljud Valgevene kodanikud loodavad suhete paranemist Euroopa Liiduga, mille tulemuseks oleks reformide positiivne dünaamika nende riigis. Toetan seda soovi kõigest südamest. Sellepärast peaksid ka kõik Euroopa institutsioonid, kahjustamata oma poliitilist usaldusväärsust ja vastavalt rangetele tingimustele (vt resolutsiooni lõige 10), taotlema järk-järgulist sidemete loomist Minskiga.
Pean tähtsaks käegakatsutavaks sammuks selles suunas, et kohandame, see tähendab vähendame (vt meie resolutsiooni lõiget 13), ELi viisa maksumust valgevenelastele: praegu on see 60 eurot ukrainlastele ja 35 eurot venelastele. Tahaksin kuulda, mida nõukogu ja komisjon sellest ettepanekust arvavad.
Leidsin, et selles resolutsioonis - mida muidu kavatsen toetada - on üks imelik asi, nimelt lõiked 7 ja 8. Neis lõigetes me nõuame tõeliselt demokraatlikke valimisi ja inimõiguste austamist, ent pöördume üksnes Valgevene valitsuse poole. Peaksime pöörduma ka parlamendi poole, kuna see on meie loomulik arutelupartner.
Jacek Protasiewicz
(PL) Proua juhataja, Valgevenes toimunud valimiste kohta on OSCEi missioon aruande juba esitanud. Need valimised polnud ei läbipaistvad, ausad ega demokraatlikud. Siiski on tõsiasi, et poliitvangid vabastati, vähemalt tähtsamad neist. Sellest hoolimata ei kaotatud põhjuseid, mille pärast nad olid arreteeritud. Meil puudub täielik kindlus, et lähitulevikus ei arreteerita Valgevenes jälle kas neidsamu (ajutiselt vabastatuid) või uusi vange. Peame tagama, et kõrvaldatakse peale tagajärgede ka põhjused. Samuti on väärt meeldetuletamist, kuna meie arutelu annab selleks võimaluse, et Valgevenes on veel 14 inimest, kellelt inimõigusi ja vabadust toetava tegevuse eest on võetud vabadus kas koduaresti või sunnitööle mõistmisega.
Meie deklaratsioon on väga hästi tasakaalustatud. Ühest küljest väljendab see rahulolu vangide vabastamise üle, kuid teisest küljest suhtub rahulolematusega valimiste korraldusse ja tulemustesse. Lõikes 12 nõustub parlament edasistes läbirääkimistes Valgevenega järk-järgulise poliitikaga ning ütleb, et me võime nõus olla sanktsioonide osalise peatamisega maksimaalselt kuueks kuuks tingimusel, et toimuvad mõned väga olulised muutused, mis parandavad eelkõige ajakirjandusvabaduse olukorda Valgevenes. See on hea käik ja ma olen selle innukas toetaja, aga samas tahaksin pöörduda nii eesistujariigi Prantsusmaa kui ka eesistujariigi Tšehhi Vabariigi poole, kes võtab juhtimise üle järgmise aasta esimeseks pooleks, et nad tagaksid, et iga kord, kui toimuvad ametlikud kohtumised Valgevene võimuesindajatega, leitaks aega kohtuda ka opositsiooni esindajatega. Samuti tuleb leida tahtmist vähendada viisade maksumust valgevenelaste jaoks, sest vastasel juhul me seda rahvast Euroopale lähemale ei too.
Poolakana tahan väljendada oma tunnustust faktile, et parlament otsustas arvesse võtta, et Valgevene võimud piiravad poola vähemuse tegevust Valgevenes ning et poolakaid esindab seaduslikult valitud asutus, mida juhib Angelika Borys.
Justas Vincas Paleckis
Proua juhataja, resolutsioon olukorra kohta Valgevenes näitab, mida Brüssel ja Minsk saaksid teha selleks, et mitte kaotada hoogu oma suhete parandamisel.
Ma toetan Jan Marinus Wiersma lähenemisviisi, mis peegeldab ka Valgevene opositsiooni liidrite Aleksandr V. Kozulini ja Aleksandr Milinkevitši seisukohta. ELi poliitika karistada Valgevenet ja valgevenelasi nende valitsuse tegude eest ei saavuta kavatsetud tulemusi. On tarvis avada kõik väravad inimestevahelistele kontaktidele ning kaotada terve mõistusega vastuolus olevad viisabarjäärid.
Kui Minsk tõepoolest tahab parandada koostööd Euroopa Liiduga, siis peaks ta looma soodsamad kahepoolsete arutelude alustamise tingimused peale välismaa ka siseriiklikult. Seda saab teha, alustades poliitilistel, majandus-, sotsiaal- ja inimõiguste teemadel läbirääkimisi, millesse on kaasatud kõik poliitilised parteid, opositsioonijõud, valitsusvälised asutused ja ametiühingud.
Jeanine Hennis-Plasschaert
Proua juhataja, nõukogu eesistuja, kõigest mõne nädala eest arvasite, et on liiga vara Valgevene välisminister Sergei Martinov Pariisi kutsuda. Nüüd te nähtavasti arvate, et on õige aeg. Kui aus olla, siis ei saa ma isegi pärast teie sõnavõttu aru täpsest põhjendusest, mis on selle suunamuutuse taga. Lõpuks, nagu kõik siin on juba märkinud, ei vasta 28. septembri valimised mingil juhul standarditele, mis on meile kõigile tuttavad ja mida ka teie nii kõrgelt hindate. Kohtumine sellisel tasandil ja sellises keskkonnas, mitteametlikus või mingis muus, näib olevat hüvitus režiimile. Aga hüvitus mille eest?
Täna hommikul oli ka minul hea meel taas härra Milinkevitši ja härra Kozuliniga arvamusi vahetada. Valgevene opositsioon on ühinenud ja ehk tugevam kui kunagi varem. Sellele samale opositsioonile tulebki siis anda võimalus jõuda Valgevene rahvani ning Valgevene rahvale tuleb anda võimalus otseselt Euroopa vabadusi kogeda. On vastuvõetamatu, et ELi viisa peaks endiselt maksma 60 eurot, siis kui Valgevene keskmine kuupalk on kõigest närused 250 eurot. Kui palju kordi peame veel sellest rääkima?
Ma ei vaidle vastu, et teatav dialoogi tase on kasulik ja vajalik. On siiski selge, et härra Lukašenka ilusad sõnad on tihtipeale paljad sõnad, seega peavad kavandatud dialoogid olema õigustatud ja ka väga sihtotstarbelised. Minu küsimus on selline: milline täpselt on nõukogu konkreetne tegevuskava? Tahaksin väga selle kohta rohkem teavet saada.
Soovin lõpetada küsimusega, mille härra Wiersma juba tõstatas. Kas ametis olev eesistuja on valmis järgmisel esmaspäeval vastu võtma ka härra Milinkevitši ja härra Kozulini - kas siis enne või pärast jutuajamist härra Martinoviga või selle ajal? See jääb teie otsustada, kuid olgu selge, et see võib olla ainus asjakohane märguanne, mida praeguses olukorras välja saata.
Kahjuks pean mõne minuti pärast siit istungisaalist lahkuma. Vabandan ebamugavuse tekitamise pärast, kuid tahaksin saada otsekohest vastust.
Wojciech Roszkowski
(PL) Proua juhataja, täna on kaalul Valgevene, 10 miljoni eurooplasega riigi saatus. Me ei saa kõrval seista ja pealt vaadata. Lukašenka taolised diktaatorid annavad järele ainult surve all. On vaid üks küsimus: mis suunas võiks see järeleandmine toimuda? Kuna Valgevene sõltumatuse majanduslik võti on Venemaa käes, võivad temapoolsed kitsendused lõppeda Valgevene iseseisvuse kadumisega. ELi poolne surve võiks mõjuda, kui härra Lukašenkal oleks midagi kaotada ja Euroopa Liidul midagi pakkuda. Paistis küll, et ta võiks muutustega nõustuda, ent hiljutisi valimisi ei saa tõesti nimetada millekski muuks kui farsiks. Diktaatori hirm ja põikpäisus võivad viia Valgevene iseseisvuse kaotamiseni.
Härra Lukašenka ei pea Valgevene demokratiseerumisega midagi kaotama, juhul kui tal on suur avalikkuse usaldus. Need peavad siiski olema tegelikud sammud demokraatia teel, mitte ainult näitemäng, mille eest hakkab maksma Valgevene opositsioon. Vaatamata musta stsenaariumi ohule ei saa EL sellise hinnaga nõustuda. Ärme siiski katkestame dialoogi, juhul kui kaalul on selle riigi iseseisvus. Nagu härra Milinkevitš täna ütles, sõltub Valgevene demokraatia tulevik sellest, kas riik suudab oma iseseisvuse säilitada.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Tänan, proua juhataja! Isegi kui OSCEi vaadeldud Valgevene parlamendivalimised ei täitnud ausate ja vabade valimiste tingimusi, siis annab ministrite nõukogu järgmise nädala istungil poliitilisele dialoogile täie tõenäosusega rohelise tule. Härra Lukašenka pole teinud midagi ebaharilikku. Pärast sõda Gruusias vabastati kolm poliitvangi. See täitis ELi ainsa dialoogi alustamise tingimuse. On selge, et pärast sõda Gruusias vajas Lääs iga väikest liigutust, mida sai teha, püüdes tasakaalustada Moskva kasvavat mõju postsovetlikul territooriumil. Aga kui härra Lukašenkal isegi õnnestuks korraldada selline dialoog, nagu talle meeldib, siis millist dialoogi oleks meil oodata Moskvaga?
Brüssel peab alustama dialoogi eelnevalt kokkulepitud kriteeriumide alusel, vastasel korral saab EL selles dialoogis ainult kaotada. Lukašenka hakkab seda kasutama, et tugevdada oma siseriiklikku autoriteeti ja hoiab Moskvat lõa otsas, tagamata järk-järgulist poliitilist liberaliseerimist. Vahepeal võib EL kaotada oma parima Idas kasutatava relva, oma maine. Otsustama peame meie...
Adrian Severin
Proua juhataja, tahan hoiatada poliitika eest, mis kaldub Valgevene juhtkonda hüvitama kompensatsiooniks Venemaa juhtkonna otsuste eest, mis meile ei meeldi.
On lihtsalt soovunelm arvata, et sel moel saame Moskva ja Minski vahele kiilu lüüa või president Lukašenka poliitilist orientatsiooni muuta.
Me ei peaks sõnu raiskama ka vangide vabastamisele, keda poleks üldse pidanudki arreteerima. Tõepoolest, Euroopa Liit peab ära hoidma Valgevene isolatsiooni sattumise ning selle riigi juhtkonnaga dialoogi astuma. Sel otstarbel peab ta paika panema motiveeriva paketi, mis võiks veenda režiimi ja seda süütult toetavaid tavakodanikke, et Euroopa Liit saaks anda Valgevene rahva elu parandamiseks anda oma panuse.
Teisest küljest peaks igasugune algus olema järk-järguline, tingimuslik, vastastikune ja põhimõtteliselt keskendunud sellele, et tuua kasu juhtkonna asemel ühiskonnale.
Härra Lukašenka teatas, et opositsioon on kasulik igas riigis, kuid mitte selline opositsioon, mida toetatakse välismaalt 100% ulatuses. Probleemiks on see, et Valgevene opositsioon ei suudaks ise ellu jääda, sest režiim on ta purustanud. Sellepärast ei tohi me demokraatlikku opositsiooni hüljata.
Marian Harkin
Härra juhataja, viisaküsimus on kõigi valgevenelaste jaoks väga oluline. Kuid ma tahaksin esile tõsta erilist olukorda seoses reisimisega.
Tsernobõli laste rahvusvaheline projekt, mille asutas Adi Roche Iirimaal, toob igal aastal Valgevenest Iirimaale umbes 1000 last paariks nädalaks puhkama, taastuma ja mõnel juhul ka jätkuvat ravi saama. Heategevuse algusest saadik on seal käinud kokku 17 000 last.
Kahjuks tühistati laste Iirimaale tuleku luba ning see on väga halvasti mõjunud kõigile asjaosalistele: lastele, neid võõrustanud peredele ja väga paljudele teistele. See on väga hea projekt ja kasuks kõigile.
Praegu töötakse valitsustevahelise lepingu koostamisega ja ma loodan, et see saab varsti valmis, aga ma tean, et vahepeal püüab Iirimaa saada erandkorras sellest keelust vabastust.
Tahaksin paluda komisjoni ja nõukogu, et nad oma mitteametliku dialoogi käigus teeksid kõik, mida suudavad, et tagada selle väga väärtusliku projekti jätkumine. Ma tean, et see on kõigest tilluke osa üldisest olukorrast, ent see toob nii positiivse muudatuse nii paljudesse eludesse.
Jana Hybášková
Härra juhataja, me kavandasime välispoliitikat, me vaidlesime lõuna- ja idadimensiooni üle. Meie, väliskomisjoni tšehhid ja slovakid, tähistasime 21. augustil Nõukogude armee Tšehhoslovakkiasse tungimise 40. aastapäeva, arutades olukorda Gruusias. Idadimensioon on muutunud reaalsuseks. Me ei saa selle eest põgeneda ning peame seepärast tegutsema. Poliitika ei ole kontsert. Poliitika on taust ja meil on taust olemas. Sellepärast peame täielikult toetama Valgevenet tema teel Euroopasse. Sellepärast annan oma täieliku toetuse niisugusele resolutsiooni ettepanekule, nagu see on. Me ei tohi Valgevenet isoleerida, aga me ei tohi seda ka demokraatiaks nimetada. Me peame nõudma, et Valgevene kaotaks surmanuhtluse, laseks tudengid ülikoolidesse tagasi, lubaks neil, kes on keeldunud Valgevene relvajõududes teenima, karistuseta tagasi pöörduda ning lubaks valitsusvälistel organisatsioonidel registreeruda. Ja meie? Mida peame tegema meie? Me peame näitama, et täidame Kopenhaageni kriteeriume. Me peame käituma nagu Euroopa.
Józef Pinior
(PL) Härra juhataja, tahaksin kõigepealt täna siin, Euroopa Parlamendis tervitada Valgevene opositsiooni esindajaid Aleksandr Milinkevitšit ja härra Kozulinit. Praegu on väga raske tabada õigesti ELi poliitikat Valgevene suhtes. Ühest küljest peame pidevalt tegelema autoritaarse riigiga, teisest küljest aga näeme samas teatavaid arengumärke ja muutusi selles keeruka rahvusvahelise olukorra süsteemis. Praegu peaks ELi poliitika olema täielikult suunatud Valgevene rahvale. Küsimus on: kes sanktsioonide tõttu rohkem kaotab? Kas Lukašenka režiim või Valgevene rahvas? See on küsimus, millele peame mitmesugustes ELi institutsioonides endale ise vastama. Pole kahtlust, et peame seekord katsetama poliitikat, mis määrab täpselt kindlaks meie eesmärgid ja toob kasu ELi Valgevenele suunatud meetmete abil.
Jas Gawronski
Härra juhataja, saame praegu Minskist vastuolulisi signaale ning juba see on endisega võrreldes teatav areng meie suhetes, ent viimased parlamendivalimised tugevdasid Läänes laialt levinud ettekujutust Valgevenest kui mingist banaanivabariigist. Teisest küljest on hiljutine poliitiliste teisitimõtlejate vabastamine teretulnud uudis. Kui see on härra Lukašenka katse Lääne poole pöörduda, siis tasugem tema jõupingutused ettevaatliku toetusega. Kuid me ei tohi luua endale illusioone seoses laialdase inimõiguste ja poliitiliste vabaduste rikkumisega Valgevenes. Meie tähelepanu keskmes peab olema Valgevene rahvas ja tsiviilühiskond - asjad, mille toetamises sellel täiskogul on üllas ja elujõuline traditsioon, ning pärast Ingrid Betancourti tänast kõnet on see isegi veel rohkem nõnda.
Valgevene rahvas ihkab uues Euroopas oma kohale asuda. Neil on tarvis teada, et me neist hoolime ja neid ei ignoreeri.
Libor Rouček
(CS) Härra juhataja, paari viimase nädala jooksul on Valgevenes toimunud mitu olulist muudatust. Kõige tähtsam on, et vabastati poliitvangid: Aleksandr Kozulin, kes praegu siin viibib, Sergei Parsjukevitš ja Andrei Kim. Sellest hoolimata ei vastanud parlamendivalimised kahjuks rahvusvahelistele demokraatiastandarditele. Mida see meie jaoks tähendab? Minu arvamus on, et Euroopa Liit peaks pakkuma palju rohkem toetust Valgevene tsiviilühiskonna, demokraatia kontseptiooni ning inim- ja kodanikuõiguste arengule, kui on pakkunud seni. Arvan ka, et peame kaaluma oma rahalise toetuse suurendamist, näiteks sõltumatule meediale, valitsusvälistele organisatsioonidele, sõltumatutele ametiühingutele jne. Viisamaksude alandamine või nende täielik kaotamine Valgevene kodanikele, eelkõige noorte inimeste ja üliõpilaste puhul, peaks moodustama osa sellisest Valgevene kodanikuühiskonna toetamisest. Nagu me juba kuulsime, maksab viisa 60 eurot, mis võrdub keskmise Valgevene kodaniku nädalapalgaga. Peaksime selle üle järele mõtlema.
Colm Burke
Härra juhataja, ma pöördun nõukogu ja komisjoni poole ettepanekuga nõuda Valgevene võimudelt, et nad lõpetaksid väljasõiduviisade kasutamise oma kodanike, eriti laste ja üliõpilaste puhul. Kui tavaliselt on viisat tarvis, et riiki siseneda, siis Valgevenes on inimesel tarvis viisat ka riigist lahkumiseks.
Tõstatasin täna hommikul koos opositsiooniliidri Aleksandr Milinkevitšiga fraktsiooni PPE-DE koosolekul küsimuse rahvusvahelisest reisikeelust selle riigi lastele. Ta rääkis meie fraktsioonile, et Valgevene režiim on kehtestanud reisikeelu sellepärast, et ei taha lastele näidata, mismoodi mujal elatakse.
Minu enda valimisringkonnas Lõuna-Iirimaal on umbes 70 miljonit eurot kogutud ja kasutatud selleks, et laste eest hoolitseda ning parandada nende elutingimusi lastekodudes. Mu kolleeg Marian Harkin kõneles täna õhtul juba sellest keelust. Olen nüüd aru saanud, et Iirimaa ja Valgevene kahepoolne leping ei saa valmis enne maid või juunit. Seepärast ühinen ma tema üleskutsega teha Iirimaale erand, nii et lapsed võiksid jõuludeks tulla ning saada seda abi ja toetust, mida nad vajavad.
Zita Pleštinská
(SK) Härra Milinkevitš, härra Kozulin, mul on hea meel, et viibite täna siin teie kodumaa Valgevene üle peetaval arutelul. Minu jaoks esindate te Valgevene väljavaadet saada ühel päeval vabaks ja demokraatlikuks riigiks.
Valgevene ebademokraatlikud valimised oktoobris tugevdasid veelgi härra Lukašenka totalitaarset režiimi. 110 kohast Valgevene parlamendi alamkojas ei saanud opositsioon mitte ühtegi. Kuigi poliitvangid augustis vabastati, võivad nad end iga kell jälle vanglast leida.
Daamid ja härrad, väikeste paranduste tegemisega valimisprotsessi üritab härra Lukašenka meid veenda, et Euroopa Liidul pole enam põhjust Valgevenet isolatsioonis hoida. Kuigi head suhted Minskiga oleksid kasulikud mõlemale poolele, peab liit nõudma rohkem kui vaid kosmeetilisi parandusi demokraatia edendamisse. EL peab nõudma vabadust meediale Valgevenes ja kõigile demokraatlikele jõududele, kes on suutelised Valgevene juhtimisprotsessist osa võtma.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - Härra juhataja, eesistujariik Prantsusmaa pöörab suurt tähelepanu kõigile ELi idanaabritele: Gruusiale ja Ukrainale, kus 9. septembri tippkohtumine märkis enneolematut edusammu ELi ja Ukraina vahelistes suhetes - Moldaaviale - olin seal kaks päeva tagasi, et arutada Euroopa Liidu ja Moldaavia vaheliste suhete tulevikku uue lepingu kujul, mis on praegusest partnerlus- ja koostöölepingust ambitsioonikam. Niisiis, sellises kontekstid jälgime me hoolikalt arenguid Valgevenes.
Nagu teilgi on ka meil kahju, et režiim ei kasutanud 28. septembri valimisi kui võimalust anda märku oma edusammudest demokraatlike standardite suunas. Samal ajal on ELil hea meel näha mõnda positiivset arengut, eriti poliitvangide vabastamist. Esmaspäeval peab Luksemburgis toimuma välisministrite arutelu samasuguste probleemide üle nagu need, millest rääkisid kõnelejad praeguse arutelu käigus. Meie sõnum on see, et Euroopa Liit on valmis edasi liikuma, juhul kui võimud Minskis vähegi pingutavad. Meil on tarvis järkjärgulist lähenemisviisi - teisisõnu, sanktsioone ei saa kaotada üleöö - ning tingimuslikku lähenemisviisi, mille kaudu EL saab reageerida režiimi antud positiivsetele signaalidele, samuti lähenemisviisi, mis püüdleks kodanikuühiskonna heaolu suunas, nagu ütles härra Severin.
Tahaksin seletada, et muidugi saavad lapsed ja üliõpilased viisad. See oleneb saatkonnast, kuid Schengeni süsteemis on see lubatud. Peame Minski võimudele survet avaldama, et tagada nende viisade väljaandmine, kuigi EL selle eest ei vastuta. Tahaksin ka rõhutada, et on konkreetseid soodustusi noortele ja Valgevene piiri läheduses elavatele lastele.
EL jätkab opositsiooni toetamist. Ma ise kohtusin just praegu härra Milinkevitši, härra Kozulini ja härra Protaševitšiga ning parlament võib enda üle uhke olla, et andis Sahharovi preemia härra Milinkevitšile. Ma usun, et see tegu on Euroopa Parlamendile auks. Nagu me juba rääkisime, on äärmiselt oluline, et kui mõne liikmesriigi esindaja läheb Minski, siis peaks ta kohtuma ka opositsiooniga. Seepärast ei ole me kaotanud lootust, et režiim suurema vabaduse suunas areneb, nii et Valgevene pole jäetud üksinda silm silma vastu Venemaaga.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Härra juhataja, vastan küsimusele: kas oleme valmis kaasama opositsiooni esmaspäeval GAERCi kohtumisele, et see on üks huvitav ettepanek. Me arutame selle läbi ja ma edastan parlamendiliikmete seisukohad Benita Ferrero-Waldnerile. Siiski on kutsete esitamine eesistujariigi asi. Kui kohtumine opositsiooniga aset leiab, siis on volinikud muidugi valmis osa võtma.
Küsimus ELi abist Valgevenele - abi keskendub kodanikuühiskonna toetamisele ja elanikkonna vajadustele: ENPI koondatud ressursid summas 20 miljonit eurot aastateks 2007-2010, et tegeleda elanikkonna vajaduste ja demokratiseerimisega laiemas mõttes, rahastamisega temaatilistelt programmidelt valitsusvälistele osalejatele ja kohalikele ametivõimudele, ning demokraatia ja inimõiguste instrument, et toetada demokratiseerimist ja kodanikuühiskonda selle kitsamas mõttes.
Me näeme ette meetmeid, et valitsusväliste organisatsioonide suutlikkust jätkuvalt laiendada, eelkõige inimõiguste ja sõltumatu meedia valdkonnas. Esitati küsimus Tšernobõli orbude kohta, kellel keelati reisida ja liikmesriikides viibida. Komisjon koos missioonide juhtidega Minskis on tõstatanud Tšernobõli orbude küsimuse ametivõimude ees ning me jätkame seda, siis kui on tarvis. Peale selle jätkab komisjon toetust Tšernobõli katastroofi tagajärgede vähendamisele.
Kas võin lõpetuseks öelda, et see elav arutelu demonstreerib selget huvi Valgevene teema vastu praegusel oluliselt tähtsal ajal. Kahtlemata on käes aeg, et teha strateegilisi valikuid seoses sellega, milline peaks olema meie lähenemisviis Valgevenele selles keerulises olukorras. Kuulasin huviga parlamendiliikmete väljendatud seisukohti ning sain aru, et mitmete arvates võiks sanktsioonide piiratud ja proportsionaalset peatamist kasutada positiivse kangina, millega demokraatlikku progressi edasi suruda.
Ootame nüüd parlamendi resolutsiooni Valgevene kohta, mis peaks vastu võetama homme, ning me arvestame asjakohaselt teie arvamusega oma otsuses, mis peaks varsti vastu võetama.
Juhataja
Ma olen kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel saanud kuus resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Alessandro Battilocchio  
kirjalikult. - Valgevene valimistulemused räägivad ise enda eest. Lõpptulemus oli suuresti ootuspärane: opositsioon lõpetas purustatuna president Lukašenka võimsast masinavärgist, millega valimiste nõuetekohane läbiviimine tõhusalt ära hoiti.
Mulle tundub, et Euroopa kõrvad on jälle kurdid: süüdistused valimiskorra rikkumises, hirmutamises, vägivallas ja tagakiusamises on siiani jäänud tähelepanuta, kuigi rahvusvahelised vaatlejad kinnitavad selget vägivalla tarvitamist, mis jääb nõutavatest demokraatlikest standarditest valgusaastate kaugusele.
Ootan, et Euroopa Liit selgemalt ja otsemalt oma arvamuse ütleks ning vajalikud poliitilised ja diplomaatilised meetmed võtaks. Hoidugem tavalistest üleskutsetest ja ilusatest resolutsioonidest, kavatsuste deklareerimisest. See oleks lihtsalt silmakirjalik, sümbol sellest, kuidas Euroopa pole suuteline autoriteetset ja otsustavat seisukohta väljendama.
Adam Bielan  
kirjalikult. - Taas on härra Lukašenka haaranud tiivalt Euroopa Liitu, kes näitas oma naiivsust sellega, et ei seadnud režiimile ühtegi eeltingimust. Selgus, et härra Lukašenka on nutikam poliitik, kui Euroopa arvas. Valimised ja valimisvõitluse ajal toimunu näitasid, et ELi strateegia oli viletsalt ette valmistatud. See oleks pidanud ELi teadlikuks muutma tema naiivsusest idapoliitikas. Kui jätkata Valgevene avamisprotsessiga, siis tuleb Euroopal kõigepealt nõuda Minskilt konkreetseid kodanikuvabadustele suunatud meetmeid.
Lääne jaoks on mõõtmatult tähtis need valimised farsiks tunnistada, sest need ei olnud vabad valimised. Kui neid valimisi tunnistatakse, siis jätkame härra Lukašenka mängu, mida ta Läänega mängib ja millest edaspidi ainsana kasu saab. Meedia pole endiselt vaba ning puudub ka ühinemisvabadus. Poliitiliste aktivistide saladuslik surm on 10 aastat hiljem ikka alles lahendamata. Poliitvangide vabastamine ei muuda sisuliselt midagi. Tagakiusamine suureneb pärast valimisi.
Siiani ei ole Donald Tuski valitsus hakkama saanud millegagi, mis edendaks idapoliitikat. Venemaaga pole peetud mingeid konkreetseid läbirääkimisi, Gruusia on rahustatud, Ukraina liigub jätkuvalt Euroopast eemale ning Valgevene kohtleb meie eriülesannetega saadikut nii, nagu poleks teda olemaski. Arvan, et asi oleks seda väärt, et välja selgitada, kes on selle häbistava idapoliitika autor.
Janusz Lewandowski  
kirjalikult. - (PL) Härra juhataja, Euroopa Liit analüüsib ja kohandab oma poliitikat Valgevene suhtes. Sanktsioonide ja isolatsioonipoliitika, mida siiani järgisime, ei ole andnud oodatud tulemusi. Sellega ei õnnestunud muuta ametivõimude repressiivset loomust. Venemaa pealetung Gruusias, mis andis märku Kremli imperialistlike ambitsioonide jätkamisest, oli uus asjaolu. On päris kindel, et seda märgati Minskis ja teistes riikides, mida Venemaa peab oma mõjusfääri kuuluvaiks. Võis paista, et katsel sellest uuest olukorrast ELi diplomaatia vahenditega kasu saada, on mõtet siis, kui ollakse täiesti teadlik diktaatoriga peetava dialoogi riskidest. Seda tehti kokkuleppel Valgevene opositsiooniga. Parlamendivalimistega anti president Lukašenkale lisavõimalus oma head tahet ilmutada.
Piitsa ja prääniku diplomaatia pole kuigi edukas olnud, kuid see ei välista Valgevene poliitika läbivaatamist seoses olukorra arenemisega selles riigis. Eesmärk on jäänud samaks: tõmmata see Euroopa riik demokraatia, turumajanduse ja inimõiguste mõjualasse. Olen veendunud, et Valgevene iseseisvuse säilitamine on hädavajalik tingimus, sest ainult siis võivad selle riigi demokratiseerimise väljavaated tõeks saada. Alternatiivstsenaarium - Vene impeerium demokratiseerib allaneelatud riigi - on ajalooline illusioon.
Marianne Mikko  
kirjalikult. - Kallid kolleegid, Valgevenet on korduvalt nimetatud "viimaseks diktatuuriks Euroopa südames” ja nii on see ka täna. Parlamendivalimised 28. septembril olid lakmuspaberiks. Väga kena, et president Lukašenka vabastas poliitvangid enne valimisi. Ent selge on ka see, et opositsioon sellise lühikese ajaga parlamenti ei pääse. OSCEi andis valimistele õiglase hinnangu.
Valgevene kodanikuühiskonna tugevdamise üks olulisi aspekte on Euroopa Liidu viisapoliitika. Kodanikuühiskond peab olema igati kaasatud Valgevene demokratiseerimisse. Et olla aktiivne kodanik, peab inimestel olema avaram maailmavaade. Võimalus saada totalitaarsest riigist välja.
Reisimiseks vajavad valgevenelased viisat. Schengeni viisa saamine on keeruline ja aeganõudev. Vaja on viisa lihtsustamist. Ei tohi karistada rahvast. Kui teeme inimeste liikumise keeruliseks, piirame valgevenelastel osasaamist meie väärtustest ja kultuurist Euroopa Liidus. Me ei taha ju ometi karistada Valgevene kodanikuühiskonda.
On ülim aeg muutusteks. Valgevene inimesed on selle ära teeninud. Ja meie, eurooplaste, asi on neid aidata.
Athanasios Pafilis  
kirjalikult. - Häbiväärse jultumusega ning viitamata isegi vabanduseks vähimalgi määral tõendusmaterjalile on ELi toetavad ja teenivad poliitilised jõud alla kirjutanud ühisresolutsioonile, millega Valgevene valitsus 28. septembri valimiste eest hukka mõistetakse. Resolutsioon, milleks Euroopa vasakpoolsete poliitilised jõud Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni kaudu ettepaneku tegid, on kantud samast vaimust. On selge, et EL ja nn "Euroopa ühesuunalise tänava” parteid (Uus Demokraatia, ND), Ülekreekaline Sotsialistlik Liikumine (PASOK), vasakradikaalne Koalitsioon (SYRIZA/Synapismos ning Popular Orthodox Rally - LAOS) joonduvad imperialismi esindajate järgi, kes koonduvad niinimetatud opositsiooni, NATO lakei härra Milinkevitši ümber. See opositsioon sai eelmistel presidendivalimistel nii-öelda üllatuslikult 6% ega saanud viimastel parlamendivalimistel ühtki kohta.
Valimistulemused peaksid vaigistama ELi ja USA imperialistide kõik vastuväited, sest Valgevene rahvas toetab oma valitsuse NATO ja EL-i vastast poliitikat. See ongi "Euroopa ühesuunalise liiklusega tänava” poliitiliste jõudude jaoks nii vihaleajav ja demoraliseeriv. Seekord ei ole neil ettekäändeks vabaks lastud nn poliitvange ega vabanduseks kandidaatide võrdväärse avaliku tähelepanu puudumist. Nüüd, kui nad seda võrdväärsust tunnistavad, siis kinnitavad nad häbematult ja omavoliliselt, et uuel parlamendil on kahtlase väärtusega demokraatlik legitiimsus.
Kreeka Kommunistliku Partei parlamendiliikmed mõistavad need vastuvõetamatud resolutsioonid hukka ja väljendavad oma solidaarsust Valgevene rahvaga nende võitluses imperialistide ülemvõimu vastu.
Toomas Savi  
kirjalikult. - Hiljuti Valgevenes peetud valimisi saab kõige vähem kirjeldada kui vabasid ja ausaid. Stalini kurikuulsast põhimõttest, et oluline pole see, kes hääled saab, vaid see, kes need kokku loeb, peetakse Valgevenes ikka veel väga lugu. Hääli loeti peamiselt väljaspool vaatlejate nägemisulatust, mistõttu näiteks OSCEi valimisvaatluste missioon oli sunnitud valimisi mitte tunnustama.
President Lukašenka silmakirjalikkus tema hiljutistes viisakusavaldustes Läänele on eksimatult äratuntav. Ta andis valimiste korraldamise kohta lubadusi, mida ei suutnud pidada: arvukate valimisvaatlejate õigusi rikuti sellega, et neil ei lubatud jälgida valimisprotseduuri tervikuna. Me ei tohiks seda demokraatlike valimiste aate tõsist rikkumist tähele panemata jätta. Ühtki Euroopa Liidu sanktsiooni ei tohiks peatada enne, kui režiimi selged muutused on alanud.
Andrzej Jan Szejna  
kirjalikult. - (PL) Nõukogu ja komisjoni seisukohas ning Euroopa Parlamendi resolutsioonis olukorra kohta Valgevenes on seatud eesmärgiks hinnata 28. septembril toimunud parlamendivalimiste tulemusi ning samuti nende mõju ELi ja Valgevene suhetele.
Euroopa Liit leiab end keerulises rahvusvahelises olukorras. Ühest küljest ei ole kahtlust, et Valgevene on jätnud täitmata oma demokraatlikud kohustused, kuid teisest küljest näeme me järk-järgulist, kuigi aeglast autoritaarsuse sulamist.
Valimiste ajal võis näha teatavaid positiivseid ilminguid, mis viitasid demokratiseerimisele, näiteks poliitvangide vabastamine, sõltumatute OSCEi vaatlejate kutsumine ning valimiste vaatlustingimuste paranemine. Valgevene võimud ei täitnud siiski kõiki oma kohustusi. Nad peaksid kinnitama oma soovi parandada koostööd ELiga ning luua paremad tingimused dialoogiks ELiga. Nad peaksid võtma laiaulatuslikumaid tegelikke meetmeid, et liikuda demokraatia suunas ning austada inimõiguste ja õigusriigi põhimõtet.
Ma toetan täielikult komisjoni ja nõukogu üleskutset läbi vaadata ja võimaluse korral peatada mõned Valgevene suhtes kehtestatud piirangud. Kodanikuühiskonna arengut ei tohi tõkestada. ELi kehtestatud sanktsioonid - eriti need, mis on seotud viisamenetlustega ja viisa maksumusega - tabavad tavalisi kodanikke, mitte riigivõimusid.
