Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B70211/2010).
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: teatis kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi suurendamise kohta
Mõne päeva eest jõudis meediasse komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele, milles komisjon tõstatas võimaluse suurendada kliima- ja energiapaketi raames kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärki aastaks 2020 20%-lt 30%ni.
See ettepanek annab alust mitme märkuse tegemiseks. Esiteks annaks heitkoguste vähendamisega seotud kulude alandamine väga vajalikku hingamisruumi riikide eelarvete seisukohalt, mille tasakaalustamisega liikmesriigid praegu kõvasti vaeva näevad. Teiseks on kasvuhoonegaaside heitkoguste tase majandusseisaku tagajärjel järsult alanenud, kuigi kriisist väljumisel ja tootmismahtude suurenemisel võib oodata selle taseme uut tõusu. Seetõttu suurenevad taas kärbete tegemisega seotud kulud. Kolmandaks on küsitav, kas praegu on asjakohane hetk seda eesmärki suurendada, kuna see tooks kaasa heitkoguste vähendamisega seotud kulude uue kasvu, mis võiks põhjustada ärimaailmas mõistetavat vastuseisu ajal, mil me hakkame just seisakust väljuma.
Kuidas komisjon nendele märkustele vastab?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Luban, et vastan väga lühidalt, sest dokumenti, millele lugupeetud parlamendiliige viitas, ei ole komisjon vastu võtnud ja selle meediasse jõudmiseks ei olnud luba antud, kuid selle kuu lõpus kavatseb komisjon võtta vastu teatise nõukogule ja Euroopa Parlamendile nende kasutegurite ja kulude hindamise kohta, mis kaasnevad ELi üleminekuga kasvuhoonegaaside heitkoguste 30% vähendamise eesmärgile.
Seda teatist soovis hoopis keskkonnanõukogu oma selle aasta 15. märtsi järeldustes. Niisiis on ütlematagi selge, et meil on olnud äärmiselt vähe aega, kuid meie arvates on see oluline arutelu. Hiljem tekib muidugi palju üksikasju, mida peame põhjalikumalt analüüsima. Lisaks esitatakse selles teatises ELi heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi nõude kohaselt analüüs nende energiamahukate sektorite olukorra kohta, mida ohustab direktiivi alusel Kopenhaageni tulemust arvesse võttes kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumine.
Kuid lubage mul üks asi selgelt välja öelda. Komisjon ei kavatse võtta vastu otsust minna 30% eesmärgile üle päev pärast teatise esitamist. See on vaid üks samm selle poole, et meil oleks heitkoguste vähendamise eesmärkide arutelude käigus olemas äärmiselt palju alusteavet, mille põhjal saab arutelu jätkata. Selle eesmärk on tagada meile analüüs, kuluhinnang, arvud ja arvutused, et me saaksime pidada informeeritud arutelu. Loodan väga, et Euroopa Parlament võtab samuti sellest arutelust osa.
Zbigniew Ziobro
Dokumendis osutatakse sellele, et kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgi suurendamine Kesk- ja Ida-Euroopas on uue eesmärgi saavutamise seisukohalt põhjapaneva tähtsusega. Komisjon märgib tõesti, et selliste meetmetega kaasnevad suured rahalised väljaminekud, kuid ta tahab leida selle raha nende riikide jaoks struktuurifondidest. Teisisõnu sõltuks see muudeks eesmärkideks, eelkõige Euroopa Liidu liikmesriikide vaheliste arengualaste ja elatustasemega seotud erinevuste vähendamiseks, eraldatud vahendite ümbersuunamisest ning see toimuks näiteks Kesk- ja Ida-Euroopa riikide maanteede infrastruktuuri arendamise arvelt.
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Loodetavasti saab lugupeetud parlamendiliige aru, et ma ei hakka laskuma üksikasjadesse seoses eelnõuga, mis on üks paljudest lekitatud dokumentidest. See ei oleks õige.
Ütlesin kuulamisel Euroopa Parlamendis, et Euroopa Liidu raha kulutamisel eri eesmärkidel peame hoolitsema selle eest, et tagame ka eri projektide - näiteks nimetati infrastruktuuri - vastupanuvõimelisuse kliimamuutustele. Siiski ei leia ma, et keegi oskaks selles etapis üldse vastata, kuidas me seda täpselt teeks, kui me liiguksime heitkoguste 30% vähendamise poole 2020. aastaks. Selle asemel püüame koostada analüüsi ja kutsuda teiste hulgas nii parlamendiliikmeid kui ka nõukogu sellest arutelust osa võtma.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hääletasime täna raporti üle, milles käsitleti muudatusettepanekut hoonete energiatõhususe direktiivi kohta. Tegemist on alles selle uue protsessi algusega, mille käigus on meil tõesti võimalik heitkoguseid ja hoonete energiatarbimist oluliselt vähendada. Nagu ütles ka minu kolleeg, on meil siiski vahendeid vaja. Loodan, et meil on teie toetus Euroopa Regionaalarengu Fondi toetuse eraldamise määra märkimisväärseks suurendamiseks elamumajanduse energiatõhususe valdkonnas ning 2014. aastal tegevust alustava fondi loomiseks, mille eesmärk on parandada energiatõhusust ka tööstussektoris.
Chris Davies
Austatud volinik! Kas esialgne küsimus ei viita mitte selle probleemi ulatusele, millega te selle küsimuse lahendamisel silmitsi olete? Paljud parlamendiliikmed ning nõukogus esindatud valitsused ei ole nõus sellega, et kliimamuutuste vältimiseks on vaja võtta kiireloomulisi meetmeid. Neil on lihtne majandusliku õitsengu ajal vagameelsetele resolutsioonidele alla kirjutada, kuid nüüd, kui olukord on teistsugune, ei taha nad praktiliste meetmetega nõustuda. Kui te soovite meie eesmärke suurendada, siis kas teil ei tuleks mitte tegeleda kliimamuutuste eitamise probleemiga?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Kõigepealt soovin analüüsida seda, milles te täna hoonete energiatõhususe vallas kokku leppisite. On palju meetodeid, kuidas tarmukate jõupingutustega toime tulla.
Samuti on olemas mõni alternatiivne finantsmudel, mida saab kasutada nii, et see teeniks nende huve, kes hoolitsevad hoonete eest selleks, et muuta need energiatõhusamaks. Selle tegemiseks on mitu moodust, milleks ei pruugi ilmtingimata rahalisi vahendeid vaja minna, ning ma uurin neid meeleldi lähemalt.
Olen küsimuse esitajaga selles suhtes täiesti nõus, et üks valdkond, kus meil on Euroopas võimalik palju rohkem ära teha, on energiatõhusus ja hooned. Selles valdkonnas on tohutuid võimalusi ja see on tõeliselt rumal, et me kasutame palju energiat, millest keegi meist tegelikult kasu ei saa, sest me ei kasuta seda piisavalt tõhusalt.
Chris Daviesele vastan ma kliimamuutuste eitajate kohta nii, et püüan sellega tegeleda siis, kui sellega kokku puutun. Vaatamata kõikidele siiani toimunud aruteludele - ning just Ühendkuningriigis toimub teil sel teemal põhjalik arutelu East Angliaga ning, kuigi IPCC võiks vigade leidmisel nende parandamisega paremini hakkama saada -, ei ole ma näinud midagi, mis läheks vastuollu teaduse peamise järeldusega, et me peame selle küsimusega tegelema ja suhtuma sellesse täie tõsidusega.
Minu arvates on väga palju muid põhjuseid, miks on äärmiselt oluline võtta energiatõhususe ja energiatehnoloogia valdkonnas midagi ette, ning nendega peaks nõustuma ka kliimaskeptikud. Kui Euroopa ei ole selles edasipüüdlik, on mul tõeline hirm, et me kaotame selle sajandi kasvavad turud oma konkurentidele. Kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumine ei ole valdkond, kus meetmete võtmisel tekiks töökohtade kaotamise oht. Samas kardan väga, et kui me oleme järgmiste aastate jooksul liigselt kõhklevad, tekib väga suur töökohtade kaotamise oht. Mul on väga hea meel näha, et Suurbritannia uus valitsus tundub samuti olevat kliimamuutuste valdkonnas väga edasipüüdlik. Minu arvates on see meie kõigi jaoks ülimalt tähtis.
Teema: komisjoni meetmed autoriõiguse valdkonnas
Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 118 sätestab liidu pädevuse intellektuaalomandi valdkonnas õigusnorme kehtestada: "Siseturu rajamise või selle toimimise raames sätestavad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt meetmed selleks, et luua Euroopa intellektuaalomandi õigused, mis tagaksid intellektuaalomandi õiguste ühetaolise kaitse kogu liidus, ning kogu liitu hõlmava tsentraliseeritud loa andmise, koordineerimise ja järelevalve korra”.
Autoriõiguse ühtse õigusliku raamistiku puudumine Euroopa Liidus on tõsine takistus autoriõigusega kaitstud kaupade siseturu arengule.
Kas komisjon võiks selgitada, milliseid algatusi ta autoriõiguse valdkonnas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 alusel teha kavatseb?
Michel Barnier
Kõigepealt tahaksin tänada proua Geringer de Oedenbergi küsimuse eest. Just see teema on praeguste autoriõiguse ja interneti arutelude keskmes.
Kahjuks nähakse autoriõigust liigagi tihti ühtse digitaalturu loomise takistusena. Minu arvates on see ebaõiglane. Autoriõigus võimaldab loojal müüa oma loodud teost ja tagab talle tema investeeringu tasuvuse. Lisaks ei kehti see üksnes kultuuriloomingu kohta, millega proua Geringer de Oedenberg on väga hästi kursis. See kehtib samuti tööstuses ja tööstuslike uuenduste loomisel, mis tagab investeeringu tasuvuse, tänu millele saab looja seejärel jätkata muude teoste ja uue sisu loomisega. Majandusmudel, millele tugineb autoriõigus, on valitsenud mitusada aastat, kuid õiguste juhtimine on loomulikult edasi arenenud koos tehnoloogia, raadio, televisiooni, kaabli, satelliidi ja nüüd ka internetiga. Iga kord on uus tehnoloogia võimaldanud meil minna üle uutele majandusmudelitele, mis on põhjustanud muutusi autoriõiguse kasutamises ja turustamises.
Austatud juhataja! Kallid parlamendiliikmed! Selle asemel, et pakkuda välja mõni radikaalne autoriõigusealane muudatusettepanek, tahan ma loomingut kaitsta, püüdes ühtlasi leida õiguslikku raamistikku, mis muudab uute majandusmudelite tekkimise võimalikuks. Teatasin seda, kui olin teie ees 13. jaanuaril, ning just sellest põhimõttest ma juhindun. Lisaks on see ülesanne, mida ma koos teiega Euroopa seadusandja jaoks kavandan. Digitaalne tegevuskava, mille komisjon minu kolleegi ja sõbra Neelie Kroesi tungival õhutusel 19. mail vastu võttis, sisaldab minu tegevuskava, mis hõlmab nii autoriõigust kui ka internetti.
Peale selle kavatsen ma käesoleval aastal teha selles valdkonnas kolm algatust. Esiteks nimetaksin ettepanekut autoriõiguste ühise haldamise raamdirektiivi kohta. Selle esmane eesmärk on võimaldada ühise haldusteenuse pakkujatel oma tegevust paremini korraldada, et pakkuda uusi internetiteenuseid, näiteks eritellimusel tehtud kataloogid ja poed, kus on võimalik kõik ühest kohast kätte saada. Teisest küljest on eesmärk ühtlustada eeskirju ühise haldusteenuse pakkujate juhtimise, läbipaistvuse ja järelevalve kohta, et hinnakujundus ja tulu oleks ühise haldusteenuse pakkujate liikmete jaoks läbipaistvam.
Teiseks nimetan orbteoseid käsitlevat direktiivi, mille eesmärk on luua õiguskindlus, mis on vajalik meie kultuuripärandi digiteerimise püüdluste toetamiseks. Pean siin silmas Euroopa määratlust orbteoste kohta.
Kolmandaks kavatsen esitada rohelise raamatu audiovisuaalse sisu ja interneti kohta. Siinkohal on meie ülesanne analüüsida tingimusi uute nõudevideoteenuste loomiseks Euroopas. 2011. aastal alustame dialoogi huvitatud isikutega teemade üle, mis mõjutavad uute lisandväärtusega sisuteenuste loomist internetis, et saaksime teha kindlaks, kuidas kehtivaid eeskirju selgitada. Tahame näha, millist rolli võib tehnoloogia digitaalse infosisu tuvastamisel ja selle eest tasumisel mängida, teha kindlaks digitaalmeediat ümbritsevad probleemid ning teada, kuidas võidelda internetipiraatluse varimajandusega tõhusamalt. Minu meetod on lihtne: tahan kuulata ära huvitatud isikud ning pakkuda teile välja meetmed. Mina soovin Euroopat, kus uute majandusmudelite tekkimiseks on teed lahti. Mul ei ole mingeid eelarvamusi vajaliku sekkumise liigi kohta - olgu see seotud õigusloomega või muu valdkonnaga. Samuti puuduvad mul dogmad või pettekujutlused võimaluse kohta leida kõigi jaoks sobivad lahendused. Kuid ma soovin kasutada uut siseturu elavdamise ja digitaalse tegevuskava protsessi, millest rääkis oma raportis ka muide Mario Monti, et töötada Euroopa kultuurisektori jaoks välja tõeline majanduspoliitika.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Mul on hea meel komisjoni tehtavate algatuste üle. Mul on lisaküsimus 2008. aasta rohelise raamatu pealkirjaga "Autoriõigus teadmistepõhises majanduses” kohta, milles komisjon tunnistab, et praegune autoriõiguste kaitse valikuliste erandite süsteem, mis on kehtestatud 2001. aasta direktiivis, ei täida oma eesmärki. Teisisõnu ei hõlbusta see autoriõigusega kaitstud teoste levitamist ega kajasta tasakaalu autorite õiguste ega nende teoseid kasutavate isikute õiguste vahel.
Lisaks on oluline see, et autoriõiguste kaitse kohustuslikud erandid on äärmiselt vajalikud raamatukogude jaoks, teoste kättesaadavaks muutmiseks pimedate jaoks ning samuti orbteoste levitamiseks. Tahan küsida, milliseid algatusi kavatseb komisjon lähitulevikus nimetatud autoriõiguste kaitse erandite kohta esitada?
Michel Barnier
Lugupeetud parlamendiliige! Esitasite mulle küsimuse, millega seonduvalt tahan kinnitada seda, kuidas komisjon kavatseb tegutsema hakata. Teie soovi kohaselt peaks komisjon tegema avalduse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 118 kasutamise kohta. Saan teile kinnitada, et praegu ei ole me selle lähenemisviisi kasuks otsustanud. Meie eelismeetodiks on luua õiguslik raamistik, millega edendatakse autoriõiguste üleeuroopalist litsentsimist. See meetod on pragmaatiline ja võimaldaks meil saavutada soovitud tulemusi tõhusamalt kui uue ainulaadse ja tsentraliseeritud autorõiguse kehtestamisel. Lisaks tahan öelda, et see roheline raamat on ääretult oluline ja peab andma meile võimaluse esitada palju küsimusi ning liikuda ideedega edasi. Eriti pean ma silmas vaegnägijate teemat.
Te imestate, miks me ei ole Euroopa ühtse autoriõiguse loomisel edasipüüdlikumad. Lugupeetud parlamendiliige! Suurim takistus ELi autoriõiguse kehtestamisel on see, et selle toimimiseks peaks see olema riikliku autoriõiguse suhtes kindlasti ülimuslik. Teisisõnu peaks Euroopa Liidu autoriõigus olema tähtsam kui riiklik autoriõigus, kuid selle elluviimine paistab ausalt öeldes nii kultuurilises kui ka poliitilises mõttes keeruline olevat. Isegi kui liikmesriigid selle lähenemisviisiga nõustuksid, oleks selle mõju üsna piiratud, sest seda ei saaks kohaldada vanade teoste suhtes. Seda saaks kasutada vaid vastloodud teoste puhul. Niisiis ei kehtiks uus autoriõigus ühegi eelnevalt olemas olnud muusikateose puhul.
Ütlesin samuti seda, miks tahan teha tööd orbteoseid käsitleva direktiiviga. Siiski pean ma enne direktiivi eelnõu lõpliku sõnastuse koostamist põhjalikult nõu nende parlamendiliikmetega, kaasa arvatud teie, kes on selle küsimusega enim seotud.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mina tahan küsida, kas teil on plaanis infoühiskonnas kehtivat autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevat direktiivi läbi vaadata. Küsin seda sellepärast, et meil on vaja õiguskindlust. Kahjuks on erandeid eri riikides erisuguselt tõlgendatud, mille tagajärjel tehakse eri liikmesriikides samas küsimuses erinevaid otsuseid. Seega usun, et direktiivi läbivaatamine oleks eelkõige uue Lissaboni lepingu taustal meie jaoks kasulik.
Michel Barnier
Austatud parlamendiliige! Vastan teie küsimusele väga selgelt. Praegu ei kavatse me 2001. aasta direktiivi erandite nimekirja muuta. Võtsime kasutusele meetodi, mis on minu arvates koos kolme nimetatud algatusega ühise haldamise, orbteoste ja rohelise raamatu kohta pragmaatiline ja edumeelne. Niisiis tegeleme me teie väljendatud mureküsimustega selles raamistikus. Kuid meil ei ole plaanis erandite nimekirja muuta.
Teema: ELi riigiabi kaart
Kas komisjon on valmis põhjalikult läbi vaatama ELi riigiabi kaardi aastateks 2007-2013?
Kui läbivaatamine toimuks sel aastal, kas vastab tõele, et riigiabi kaardi läbivaatamisel oleks võimalik vaid teatud laadi vahetus vastandina piirkondade uuesti liigitamisele, millega võetaks arvesse uut majanduslikku olukorda pärast finantskriisi?
Praegune riigiabi kaart lepiti kokku, võttes aluseks 2006. aasta statistilised andmed. Euroopa majandus on nüüdseks põhjalikult muutunud. Kas komisjon on nõus, et see asjaolu on praeguse kaardi puuduseks, ning kuidas saaks komisjoni arvates selle puuduse kõrvaldada?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Härra Joaquín Almunia palus minul sellele küsimusele vastata.
Et tagada piirkondliku arengu alal tehtavate jõupingutuste järjepidevus, otsustas komisjon 2006. aastal, et nende piirkondade nimekiri, kelle liikmesriigid on määranud regionaalabi kaartidest osa saama, peaks hõlmama kogu perioodi 2007-2013. Siiski tõdes komisjon oma regionaalabi suunistes, et tekkida võib olukordi, kus on vaja teha muudatusi, ning seega pakuti liikmesriikidele kooskõlas suuniste punktiga 104 võimalust kasutada regionaalabi kaartide suhtes keskmise pikkusega ajavahemikku selliste piirkondade puhul, mis on kindlaks määratud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 3 punktis c.
Seitsmeteistkümnest liikmesriigist, kellel on võimalus kasutada keskmise pikkusega ajavahemikku, on seda otsustanud kasutada kolm. Keskmise pikkusega ajavahemiku korral saavad liikmesriigid asendada kuni pool regionaalabi kõlblikest piirkondadest uute kindlaksmääratud piirkondadega. Teatud tingimustel on samuti võimalik suurendada abi osatähtsust piirkondades, mis on algse regionaalabi kaardi alusel juba kindlaks määratud. Keskmise pikkusega ajavahemiku ja abi osatähtsuse võimaliku suurendamise raames hinnatakse uute kindlaksmääratud piirkondade abikõlblikkust viimaste aastate Eurostati andmete keskmise põhjal, mis on seotud sisemajanduse kogutoodanguga elaniku kohta ning tööpuudusega asjakohases NUTS III tasandi piirkonnas. See aitab tagada, et investeeringuteks ettenähtud regionaalabi on suunatud nende piirkondade majandusarengule, mis on ebasoodsamas olukorras võrreldes selle riigi keskmise olukorraga.
Asjaolu, et ainult kolm liikmesriiki, kellel on olnud võimalus kasutada keskmise pikkusega ajavahemikku, on otsustanud teatada regionaalabi kaartide muutmisest, näib osutavat sellele, et enamike liikmesriikide arvates ei ole majanduskriis arenguabi vajavate piirkondade nimekirja oluliselt mõjutanud.
Alan Kelly
esitaja. - Suur tänu vastuse eest! Minu arvates on see hämmastav, et tegelikkuses on seda võimalust kasutanud vaid kolm riiki. See on uskumatu.
Mina olen pärit piirkonnast, kus oleme kaotanud tuhandeid töökohti: Dell - 3000 töökohta ja just täna kaotas ravimitootja Pfizer 800 töökohta, millest 300 olid Iirimaa lõunaosas minu piirkonnas, kus abi brutoekvivalent on null protsenti. Meie valitsus on taotlenud abi uuesti ning loodetavasti olukord muutub, sest kui nii ei lähe, on kindel, et valitsusel ei ole võimalik võtta riigi tasandil tõeliselt aktiivseid meetmeid suurte äriühingute aitamiseks. See on minu arvates suur tagasiminek ning see peab muutuma. Niisiis ootan pikisilmi, et komisjon võtaks suuna teistsuguse strateegia poole, sest usun, et riigiabi kaart on aegunud.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Tõesti on veider, et vaid kolm liikmesriiki on taotlenud keskmise pikkusega ajavahemikku, nagu mainis lugupeetud parlamendiliige. Kuid täna hommikuste arvude alusel on seis just selline.
Loomulikult on majanduskriis mõjutanud paljusid liikmesriike ja piirkondi tõsiselt, kuid võib-olla leiavad mõned liikmesriigid, et on muid viise ja vahendeid sellega toimetulemiseks, sest, nagu näeme, on seda ajavahemikku soovinud kasutada väga vähesed. See võimalus antud seitsmeteistkümnele liikmesriigile, kuid vaid kolm on seda kasutanud.
Arvatavasti nõustub lugupeetud parlamendiliige minuga selles, et selle pikaajalise kava põhieesmärk on loomulikult järjepidevuse tagamine piirkondades, et teha pikaajalisi plaane. Kriisiga toimetulemiseks on muidugi lisaks kavale ka muid vahendeid, kuid olen kindel, et volinik Almunia soovib seda teemat teiega tulevikus edasi arutada.
Teine osa
Teema: Euroopa Liidu ja Ukraina politseikoostöö
Kuidas edeneb ELi piiriülene politseikoostöö oma tähtsaima idapoolse naaberriigi Ukrainaga ja mida on komisjonil kavas teha koostöö tõhustamiseks?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Tänan teid, härra Posselt, küsimuse eest niivõrd olulisel teemal. Piiriülene politseikoostöö Euroopa Liidu naaberriikidega on eelkõige liikmesriikide pädevuses. Siiski toetab Euroopa Liit liikmesriikide ja Ukraina vahelist kahepoolset koostööd põhiliselt Europoli tegevuse kaudu. 4. detsembril 2009 allkirjastati Europoli ja Ukraina vaheline strateegilise koostöö leping, mille alusel on võimalik kooskõlastada tööd rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse ning raskete kuritegude ja terrorismi vastu võitlemisel. Siiski ei võimalda strateegiline leping vahetada kahtlustatavate isikuandmeid. Neid saab vahetada vaid riikidega, kes on sõlminud Europoliga operatiivkokkuleppe, ning enne sellise lepingu sõlmimist tuleb Ukrainal võtta vastu isikuandmete kaitse seadus ja ratifitseerida Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioon üksikisikute kaitse kohta isikuandmete automaattöötlusel ja selle protokoll.
See on osa komisjoni laiemast eelisküsimusest, mille eesmärk on tagada, et Ukraina kehtestaks isikuandmete kaitse korra, mis vastab Euroopa normidele. See annaks võimaluse asutada tõeliselt sõltumatu andmekaitse järelevalveasutus, mida võiks toetada ELi tehnilise ja eksperdiabiga. EL toetab mestimisprojekti kaudu ka maksupolitsei koostööd Ukrainaga, suurendades Ukraina politsei ja Euroopa Liidu piirihaldamise abimissiooni (EUBAM) suutlikkust. Eelmisel aastal toetas EUBAM koostöös FRONTEXi, OLAFi ja Kagu-Euroopa koostööalgatusega ühist piirikontrolli operatsiooni Nikoniy, et parandada Ukraina ja Moldova politseijõudude vahelist koostööd piiriülese kuritegevuse ja ebaseadusliku rände vastu võitlemisel.
Bernd
Posselt, esitaja. - (DE) Tahtsin küsida vaid seda, milline on olukord politsei väljaõppe toetamisega ning justiits- ja siseküsimuste asutuste tugevdamisega Ukrainas. Kas see toimub eelisvaldkonnana idapartnerluse raames ning kas kaasatud on ka komisjon ja Euroopa Politseikolledž? Või toimub see üksnes liikmesriikide tasandil?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Loomulikult peame me Ukrainaga selles küsimuses koguaeg dialoogi. Minu kolleeg volinik Štefan Füle on esitanud koostöömudeli ning ka mina olen sellega tihedalt seotud. Selles käsitletakse siseküsimusi, et selgitada välja, kuidas saame aidata Ukraina ametivõimudel areneda nendes valdkondades edasi ja kuidas saame oma koostööd veelgi tihedamaks muuta. Seda käsitletakse ka vaid mõne nädala pärast toimuval kohtumisel Ukraina ametivõimudega.
Politseikoostööd ja -õpet kui sellist ei ole lähitulevikus ette näha, kuid seda võib muidugi arutada siis, kui Ukraina on viinud läbi vajalikud reformid. Oleme koostööle avatud. Ukraina on oluline naaber. Meil on palju ühist. Meil on piiriüleses kuritegevuses ühised probleemid, nii et ka meie jaoks oleks kasulik nende teemadega edasi tegeleda. Loomulikult tuleb ka ukrainlastel olukorda veel parandada, kuid me oleme nende jaoks olemas ja me oleme valmis neid aitama ja abistama. Eks me näe, kuhu me pikaajalises plaanis välja jõuame.
Teema: kriminaalsuse plahvatuslik kasv Euroopas
Nagu näitavad mõni kuu tagasi avalikustatud Eurostati andmed, on Euroopa ühiskondades märgata olulist kriminaalsuse ja vägivalla ilmingute kasvu. Kuna majanduskriisil on otsene seos nende nähtuste levikuga, ilmneb kriminaalsus ja vägivald eriti tihti neis riikides, kus majandusraskused on kõige suuremad.
Kas komisjon kavatseb teha julgemaid algatusi, et tõhustada liikmesriikide koostööd nii kriminaalsuse ärahoidmisel kui selle vastu võitlemisel Euroopa ühiskondades, võttes arvesse vajadust kaitsta Euroopa kodanike isikuvabadusi?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Viimane Eurostati kuritegevuse ja kriminaalasjades õigusemõistmise statistika väljaanne avaldati 29. mail. See hõlmab ajavahemikku 1998-2007 ega osuta kasvule, mida kirjeldas lugupeetud parlamendiliige. Komisjon tunnistab siiski, et organiseeritud kuritegevus kujutab endast ohtu kogu Euroopa Liidu kodanikele ja majandusele.
Komisjon on võtnud oma kohustuseks teha asjakohaseid ettepanekuid ja rakendada meetmeid, et hoida ära eri liiki - organiseeritud või muud liiki - kuritegevust ja võidelda selle vastu. Sellest tulenevalt moodustavad need eesmärgid osa Stockholmi programmi terviklikust raamistikust, milles käsitletakse ELi meetmeid kodanike, õigusemõistmise, julgeoleku ja rändepoliitika kohta järgmisel viiel aastal. Komisjon võttis hiljuti vastu Stockholmi tegevuskava. Minu teada oli minu kolleeg asepresident Viviane Reding vaid pool tundi tagasi siin, et seda täiskogu istungile esitada ja selle üle arutleda.
Lisaks esitab komisjon enne käesoleva aasta lõppu teatise sisejulgeoleku strateegia kohta ning see sisaldab konkreetseid ettepanekuid ja ohuhinnanguid eelseisvaks viieks aastaks. Loomulikult käsitletakse selles ka organiseeritud kuritegevust.
Ühised ohud nõuavad ühist vastutegevust. Seega peaksid kõik liikmesriigid, riigiasutused ja eraõiguslikud organisatsioonid kasutama tõhusalt ühiseid vahendeid. Lubage mul nimetada kolme liiki kuritegevust, mis on tõeliselt euroopalikud ning millel on ka rahvusvaheline mõõde: inimkaubandus, küberkuriteod ja identiteedivargus. Komisjon tahab kindlameelselt tugevdada selles vallas koostööd ning koostab selle kohta ka tegevusettepanekuid ja õigusakti ettepanekuid. Teeme seda koostöös liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja vabaühenduste ning erasektoriga.
Dialoogi koordineerimine ja operatsioonid on tuleviku võtmesõnad; parimate tavade, normide ja suuniste ühine kasutamine ning koolituse ja teadustegevuse arendamine peaksid suurendama vastastikust tõhusust ja mõistmist. Koostöö kandidaat- ja kolmandate riikidega on kuritegude tõhusaks lahendamiseks oluline.
Soovin rõhutada, et otsustusprotsessi meetodi edasipüüdlikkus sõltub liikmesriikide poliitilisest tahtest. Võetud meetmete tõhus ja mõjus rakendamine oleneb eesmärkide saavutamiseks eraldatud riiklikest vahenditest. Komisjon saab toetada liikmesriike rahastamiskavade alusel, et teha koostööd Euroopa tasandil.
Nagu kõik teavad, määrati Lissaboni lepingus Euroopa Parlamendile selles valdkonnas uued pädevusalad ning ma soovin rõhutada teie vastutust ja tähtsat rolli julgeoleku kujundamisel Euroopa Liidus.
Gay Mitchell
Tänan volinikku vastuse eest. Koostasin eelmisel aastal Euroopa Parlamendi raporti Euroopa Keskpanga kohta ning üks minu tõstatatud küsimusi puudutas 500euroste ja minu teada ka 200euroste pangatähtede, kuid eelkõige just 500euroste pangatähtede hulga märkimisväärset kasvu. Käsitlesin võimalust, et neid võidakse kasutada rahapesuks ehk kuritegelikel eesmärkidel. Ühendkuningriigi olukorra põhjal olen aru saanud, et seal on sellega tõsiseid probleeme.
Kas ma tohin paluda volinikul võtta koos Euroopa Keskpangaga käsile minu tõstatud mureküsimused, et selgitada välja, kes kasutab nii suurt kogust 500euroseid pangatähti? Tuleb tunnistada, et selle alusel peaks olema tekkinud põhjendatud kahtlusi maksudest kõrvalehoidumise või ehk mingi muu kuritegevuse kohta.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Soovin lugupeetud parlamendiliiget selle teabe eest tänada. Kindlasti võtan ma selle teema käsile ja vaatan, kas me saame mingitele skeemidele jälile. Praegu ei ole mul võimalik sellele vastata, kuid ma uurin seda kindlasti. Tänan sellele teemale tähelepanu juhtimise eest.
Georgios Papanikolaou
esitaja. - (EL) Austatud volinik! Tänan teid vastuse eest. Teie sõnavõtt oli teaberikas ja aus selle vastuse suhtes, mis puudutas kuupäeva, milleni teil andmeid on - teisisõnu 2007. aastani. Esitasin selle küsimuse teile 6. aprillil 2010 ja 5. mail 2010. Nagu teate, kaotasid kolm inimest traagiliselt ja ilmaasjata oma elu Kreeka kodanike rahumeelsete meeleavalduste ajal, kus nõuti helgemat tulevikku.
Kordan küsimust, et saada sellele konkreetsem vastus. Kas komisjon kavatseb hakata sekkuma järjepidevamalt ja esitada liikmesriikidele nendes küsimustes soovitusi? Kas kavatsete koguda andmeid nendes küsimustes vahetumalt ja kiiremini, võttes arvesse seda, et olukord paistab just praegu paljudes liikmesriikides üha hullemaks muutuvat?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Komisjon ja ka mina mõistame täielikult hukka meeleavalduste käigus aset leidnud kolme inimese surma, mida kirjeldas parlamendiliige. Kui sellised probleemid mõjutavad süütuid inimesi, on alati tegemist tragöödiaga. Me taunime seda ja oleme oma mõtetes nende inimeste perekondadega.
Nagu ütlete, peame oma statistikat kogu aeg uuendama ja Eurostat tegeleb sellega. Loodetavasti saame üsna varsti parema analüüsi. Praegu ei kavanda me selles küsimuses ühtegi algatust. Need kuriteod ja surmajuhtumid on kohutavad, kuid komisjoni pädevus piirdub piiriülese kuritegevusega ning koostöö hõlbustamisega riigi- ja Euroopa asutuste vahel. Praegu ei plaanita selles suhtes mingeid meetmeid.
Teema: ELi ühtne viisapoliitika
Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 77 lõike 2 punktile a ja sellel põhinevatele õigusaktidele, eriti nõukogu 15. märtsi 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (muudetud versioonis), on liikmesriigid kohustatud korraldama ühtset viisapoliitikat ja järgima vastastikkuse põhimõtet.
Kas Euroopa Komisjon mõistab ühtse viisapoliitika all seda, et ELi liikmesriigid peavad kolmandate riikide kodanikele kehtestama ühtsed eeskirjad? Või on võimalik Euroopa Liidu toimimise lepingu kõnealusest artiklist välja lugeda - lisaks sellele, et sellega reguleeritakse kolmandate riikide suhtes kehtestatavat viisapoliitikat -, et Euroopa Komisjoni ja Euroopa Liidu liikmesriikide kohustus on püüelda selle poole, et kolmandates riikides kehtiks kõigile ELi liikmesriikidele ühesugused tingimused?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Euroopa Liidu viisapoliitika on ühtlustatud ja see on ühtne poliitika. See põhineb kolmel liikmesriikidele kohaldataval õigusaktil: määrusel (EÜ) nr 539/2001, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanike suhtes kehtib viisanõue, ning need kolmandad riigid, kelle kodanike suhtes see ei kehti; teiseks viisaeeskirjal, milles käsitletakse lühiajaliste Schengeni viisade andmise menetlusi ja tingimusi; ning viimasena määrusel (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta. Neid eeskirju kohaldatakse kõikide kolmandate riikide kodanike puhul, kelle suhtes kehtib viisanõue.
Esimeses määruses, millele viitasin, on kehtestatud nimekiri kolmandatest riikidest, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa. See on nn negatiivne nimekiri. On olemas ka positiivne nimekiri, kuhu kuuluvad need riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud eri kriteeriumide alusel, millest on üheks aluspõhimõtteks vastastikkus. Määrust kohaldatakse kõikide ELi liikmesriikide suhtes, välja arvatud Ühendkuningriik ja Iirimaa ning samuti Island, Norra ja Šveits.
Kooskõlas vastastikkuse põhimõttega leiab EL, et kui teatud kolmandate riikide kodanikud on ELi liikmesriikides reisimisel viisanõudest vabastatud, tuleb nendel kolmandatel riikidel tagada ELi kodanike võrdväärne kohtlemine, vabastades ka neid sellesse riiki reisimisel viisanõudest. Kui positiivsesse nimekirja kantud kolmas riik säilitab või kehtestab viisanõude ühe, kahe või enama liikmesriigi kodanike suhtes, kohaldatakse vastastikkuse mehhanisme. See on raamistik, mille alusel saab komisjon astuda samme, et taastada viisavaba reisimisvõimalus sellesse kolmandasse riiki või, kui seda ei ole võimalik saavutada, pakkuda välja vastumeetmeid viisanõude ajutiseks taastamiseks selle kolmanda riigi kodanike suhtes.
Süsteem on osutunud üsna tõhusaks, sest komisjoni võetud ja vastastikuse viisavabaduse perioodilises aruandes kirjeldatud meetmed näitavad ning 2005. aastast kohaldatava vastastikkuse mehhanismi alusel on selgunud, et liikmesriigid on teatanud 75 viisavabaduse eiramise juhtumist, mis puudutavad 13 positiivsesse nimekirja kantud kolmandat riiki. Sellest ajast on vastastikune viisavabadus kehtestatud enamikus nimetatud 13 riigist, mille hulka kuuluvad näiteks Jaapan, Panama, Singapur, Austraalia, Uruguay ja Costa Rica, ning hiljuti jõudsid lõpule komisjoni läbirääkimised viisavabaduse kohta Brasiiliaga, mida käsitlev dokument esitatakse teile ja nõukogule üsna pea.
Teatud liikmesriikidel esineb jätkuvalt USA ja Kanadaga probleeme viisavabaduse eiramisel ning see on teema, mida oleme nende riikide puhul alati tõstatanud.
Mehhanism ei kehti siis, kui negatiivsesse nimekirja kantud kolmas riik säilitab või kehtestab viisanõude üksnes ühe või mitme liikmesriigi kodanike suhtes või kui kolmas riik kohaldab eri liikmesriikide kodanike puhul erinevaid tingimusi. Ühenduse õigustik ei sisalda selliste juhtumite kohta eeskirju ega sätesta konkreetset mehhanismi, mistõttu on ELil äärmiselt raske sekkuda.
Pavel Poc
esitaja. - (CS) Lugupeetud volinik! Kui Euroopa Komisjon on ühtse viisapoliitika tagaja ja kui see poliitika põhineb eelkõige vastastikkuse põhimõttel, siis kui kaua veel kavatseb komisjon lubada ühe kolmanda riigi, milleks on Kanada, kehtestatud enneolematu ebasümmeetrilise viisarežiimi kohaldamist ühe ELi liikmesriigi, nimelt Tšehhi, suhtes?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Olen loomulikult hästi kursis juhtumiga, millele viitab lugupeetud parlamendiliige. Komisjon on sellega äärmiselt palju tegelenud.
Kanada ametivõimud on asutanud Prahas esinduse, mis on üks meie kehtestatud tingimus, ning nad koostavad tegevuskava viisavabaduse taaskehtestamiseks. Meil on Kanada, Tšehhi ja komisjoniga olnud palju kõrgetasemelisi kohtumisi, et visandada meetmeid, mida on vaja võtta. Kanadalased on öelnud, et nad muudavad oma seadust ja esitavad selle muudatuste tegemiseks varsti oma parlamendile. Peame nende ja Tšehhi ametivõimudega dialoogi, et tagada selle jätkumine, et luua edasiviiv õhkkond ja et liikuda selles küsimuses lahenduse suunas. Liikmesriigid arutavad seda juuni alguses nõukogus uuesti.
Mul on kahju, et see konflikt on siiani lahendamata, kuid võin teile kinnitada, lugupeetud parlamendiliige, et püüame koos oma Tšehhi kolleegidega leida sellele probleemile võimalikult kiiresti lahenduse.
Teema: lahendamata küsimused seoses Türgi-ELi ühisavaldusega (5.11.2009)
Võttes arvesse:
Türgi siseministri hr Atalay, komisjoni asepresidendi hr Barrot' ja Euroopa Liidu Nõukogu ametisoleva eesistujariigi esindaja hr Billströmi 5. novembri 2009. aasta ühisavaldust ja eriti selle punkti 3, kus käsitletakse ametlike läbirääkimiste jätkamist Türgi ja ELi suhete uuendamise lepingu sõlmimise suhtes, ja punkti 5, kus väidetakse, et Türgi ja Frontexi vahel on saavutatud kokkulepe tehnilistes aspektides;
Euroopa Liidu Nõukogu ametisoleva eesistujariigi esindaja pr Malmströmi vastust, mille ta andis 16. detsembril 2009. aastal Euroopa Parlamendi täiskogu istungil minu küsimusele H- 0431/09;
Frontexi lennukite pidevat häirimist Türgi lennukite poolt,
küsin komisjonilt järgmist: Mis staadiumis on ühisavalduse punktis 3 sätestatud läbirääkimised? Kas arutelud Frontexiga on jõudnud ummikusse? Kas Frontexi lennukite häirimine on seotud Türgi keeldumisega tunnustada ametlikult ELi piiri Egeuse merel?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Mul on täna väga tihe päevakava! Tahan meenutada, et läbirääkimised Türgiga on meil keerulised olnud juba alates 2002. aasta mandaadist, kuid viimasel ajal on tehtud väga palju positiivseid samme. Eelmisel aastal nõudis nõukogu oma järeldustes ebaseadusliku sisserände kohta tungivalt läbirääkimiste kiirendamist Türgiga ja eelmisel aastal käis ka minu eelkäija Jacques Barrot koos Rootsi ministri Tobias Billströmiga Türgis. Sel ajal liiguti ühisavaldusega edasi.
Sellest ajast saadik on tehtud edusamme. Talve jooksul peeti palju läbirääkimisi ning oleme nüüdseks väga lähedal kokkuleppele läbirääkimistes Türgi suhete uuendamise lepingu sõlmimise kohta.
Komisjon on veendunud, et teksti kokkulepitud osad on tasakaalus ja kajastavad meie vajadusi, käsitledes ühtlasi Türgi mureküsimusi. Teeme tööd selle nimel, et tekst võimalikult kiiresti lõplikult valmis saada, ning oleme kogu aeg ühenduses Türgi ametivõimudega.
Eesmärk on tekst lõpule viia ja anda juunis läbirääkimiste tulemuste kohta nõukogus aru. Hoiame Euroopa Parlamenti üksikasjalikult kursis, kuna parlamendilt palutakse dokumendi valmimisel nõusolekut selle sõlmimiseks.
Mis puudutab Frontexiga seotud kokkulepet, siis kokkuleppe ning ELi ja Türgi suhete uuendamise lepingu sõlmimise suhtes peetavate läbirääkimiste vahel ametlikku seost ei ole. Seda arvestades võtab komisjon siiski vajalikke meetmeid, et tagada samasuguste küsimuste käsitlemisel mõlemas dokumendis üldine kooskõla.
Komisjonil ei ole võimalik kommenteerida konkreetse liikmesriigi territooriumi või piiride piiritlemist, sest need teemad on liikmesriikide ainupädevuses ning nende suhtes kehtivad rahvusvahelise õiguse kohaldatavad sätted. Soovitame Frontexil ja vastuvõtval liikmesriigil tagada, et enne ühisoperatsiooni alustamist antakse naabruses asuvatele kolmandatele riikidele piisavat teavet selliste vahendite nagu õhusõidukite kasutamise kohta piiride lähedal.
Nikolaos Chountis
esitaja. - (EL) Lugupeetud volinik! Asjaolu, et mitmele samasugusele küsimusele on nii keeruline anda selget vastust, annab mulle aimu, et need läbirääkimised on igal juhul rasked, ning minu arvates kinnitab see seda, et Türgi pool on tõstatanud palju poliitilisi teemasid, mis muudavad läbirääkimiste lõpuleviimise vaevaliseks.
Oleksin ääretult tänulik, kui edastaksite meile teavet kohe, kui läbirääkimised on lõpule viidud ja kokkulepe sõlmitud. Samuti tahan öelda järgmist. Türgi peaministri hiljutise külaskäigu ajal Kreeka pealinna Ateenasse sõlmiti Kreekaga protokoll, mis oli koostöömemorandum ebaseadusliku sisserände küsimustes. Soovin teilt küsida järgmist: kas see memorandum, see - ütleme - Kreeka ja Türgi suhete uuendamise leping asendab Euroopa Liidu ja Türgi vahelise lepingu, mille üle peetakse läbirääkimisi?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Teadmata Türgi ja Kreeka vahelise kokkuleppe praegust seisu, arvan siiski, et see näitab edasiviivat meeleolu, mis meil ühelt poolt Kreeka ametivõimude ja teiselt poolt Türgi ametivõimude suhtes valitseb.
Paralleelsed läbirääkimised Türgiga käivad. Nagu ütlesin, oleme väga lähedal nende läbirääkimiste lõpuleviimisele. Õhkkond on olnud väga edasiviiv ja minu arust näitab see, et Euroopa Liidul on vaja seda saavutada, ja samuti näitab see Türgi huvi suhete uuendamise lepingu sõlmimise vastu. Loomulikult tuleb see kasuks kõigile.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud volinik! Teistes meile antud vastustes ütlesite selge sõnaga, et Frontex peab Türgiga läbirääkimisi tehnilistes küsimustes. Sellest saan ma aru. Kui te mõni aeg tagasi tulite ja viisite meid kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis kurssi oma pädevusse kuuluvatel teemadel, ütlesite nagu ka täna, et ebaseadusliku sisserände küsimusi käsitleva lõpliku lepingu osas Türgiga tehakse suuri edusamme ja et te olete selle sõlmimisele väga lähedal.
Kas selles Euroopa Liidu ja Türgi vahelises lepingus ei peaks sisalduma ka Euroopa Liidu ja Türgi vaheline säte Frontexi kohta? Kas Frontex ei ole mitte väga oluline tegur ebaseadusliku sisserände vastu võitlemisel? Ma ei tea, kui palju te meile läbirääkimiste sisu kohta rääkida võite, kuid kas terve mõistus ei ütle teile, et seal peaks praeguse olukorra valguses sisalduma säte Frontexi tegevuse ja meetmete kohta?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Eelmisel esmaspäeval oli mul võimalus esineda kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis ja ma kordan seda, mida ütlesin siis, nimelt et Türgiga peetavaid läbirääkimisi saadavad edusammud.
Mis puutub Frontexisse ja Türgi piirikontrolli, siis nad on jõudnud esialgsele ühisarusaamale tehnilistes aspektides sõlmitava kokkuleppe projekti suhtes. Mõlemad osalised soovivad arutelusid pidada ja praegu ootab Frontex arutelude jätkamiseks Türgilt vastust. Frontex on selles valdkonnas oluline tegur, kuid kõigepealt peame sõlmima lepingu ja siis jätkama paralleelseid arutelusid Frontexiga. Nõustun sellega, et koostööks on palju ruumi.
Teema: ELi terrorismivastane poliitika ja LKA kinnipeetavate üleviimine
Hulk hiljuti toimunud arenguid on heitnud rohkem valgust liikmesriikide osalusele USA erakorraliste üleviimiste programmis. 2010. aastal läbi viidud ÜRO ühisuuring on toonud avalikuks asjaolu, et LKA üleviimiste programmi ja salavanglatega seotud tegevustes on osalenud ja sellesse on segatud ka ELi liikmesriigid.
Kas komisjon võiks, arvestades neid võimu kuritarvitamisi liikmesriikide poolt viimase kaheksa aasta jooksul ja seoses komisjoni kavandatava teatisega terrorismivastase poliitika seisu kohta, anda lähemat teavet erimeetmete kohta, mida ta kavatseb võtta tagamaks, et ELi terrorismivastane poliitika välistaks sellised kuritarvitused edaspidi?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Tänan Sarah Ludfordi selle küsimuse eest. Nagu teate, on mul selle vastu suur huvi ja me oleme selles valdkonnas minevikus ka koostööd teinud. On enesestmõistetav, et vabadus ja julgeolek käivad käsikäes ning Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse meetodi keskmes on põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte austamine. Terrorismivastase võitluse meetmed tuleb alati võtta põhiõigusi täielikult järgides ning EL peab siin olema eeskujuks.
See ei ole ainult õigusnõue, vaid ka põhitingimus usaldusväärsuse ja õiguspärasuse tagamisel ning vastastikkuse usalduse edendamisel riigiasutuste vahel ja samuti üldsuse hulgas. Sellest tulenevalt jätkab komisjon sellise terrorismivastase meetodi järgimist, mille eesmärk on ühendada tegevuslikku ja õiguslikku tõhusust ja teostatavust, olles täielikult pühendunud põhiõiguste austamisele.
Kinnipeetavate üleviimine ja salajane kinnipidamine on inimõiguste rikkumine. Komisjon on seda alati rõhutanud ning tõe väljaselgitamise eesmärgil põhjaliku, sõltumatu ja erapooletu uurimise algatamine või jätkamine on asjaomaste liikmesriikide ülesanne. See on kasulik kohustus, mis tuleneb Euroopa inimõiguste konventsioonist, et määrata kindlaks vastutusalad ja anda kannatanutele võimalus saada hüvitist. Oleme komisjonis kutsunud Poolat ja Rumeeniat üles uurima väiteid salajaste kinnipidamisasutuste olemasolu kohta ning meil on hea meel, et Poola algatas 2008. aasta märtsis kriminaaluurimised.
Komisjon on samuti kirjutanud Leedu ametivõimudele ning kiitnud nende ennetavat suhtumist uurimiste algatamisel. Mis puutub arutelusse kinnipeetavate üleviimiseks tehtud lendude üle ja nende tagajärgede üle ELi lennunduspoliitikale, siis võtab komisjon õppust 2008. aasta jaanuarikuisest teatisest tsiviil- ja teenistusliku lennunduse kohta. Lisaks tagab ühtne Euroopa taevas, mis jõustus eelmise aasta jaanuaris, lisameetmeid õhusõidukite tegeliku liikumise jälgimiseks ning me jätkame hoolikalt selle järgimist, tehes seda muidugi oma volituste raames.
2008. aastal esitas komisjon talituste avalikus dokumendis terrorismi ja põhiõiguste kohta ülevaatliku faktilise teabe. See on kokkuvõte liikmesriikide vastustest küsimustikule kriminaal-, haldus- ja menetlusõiguse ning põhiõiguste kohta terrorismivastases võitluses. Küsimustikule vastasid kõik liikmesriigid ning praegu koostame komisjonis lisaks veel ülevaadet ELi põhimeetmete ja poliitiliste algatuste kohta, mis on ette võetud terrorismivastase võitluse valdkonnas Lissaboni lepingu jõustumiseni.
Liikmesriikide tasandil viljeletavat terrorismivastase võitluse poliitikat või osalemist LKA üleviimiste programmis ei analüüsita otseselt selles raamistikus, kuid on täiesti selge, mida komisjon sellest arvab, ning me jälgime jätkuvalt liikmesriikide edasisi samme, sealhulgas õiguslikke vaideid, mis on esitatud terrorismivastase võitluse meetmete vastu riiklikes kohtutes, ning omandame õppetunde jätkusuutliku poliitika kujundamise kohta ELi tasandil.
Sarah Ludford
esitaja. - Lugupeetud volinik Malmström! Minu arvates ei ole fraas "salakütist sai metsavaht” kunagi varem asjakohasem olnud ning mul on alati olnud hea meel teha teiega nendes küsimustes koostööd.
Teie öeldu on minu arvates mõnevõrra julgustav selles mõttes, et see saadab sõnumi järelevalve ja mehhanismide mõningase tugevdamise kohta, mida komisjon tulevikus teeb, kuid selge on, et minevikust ei saa mööda vaadata. Liikmesriigid osalesid LKA kinnipeetavate ebaseaduslikus üleviimises, piinamises ja kadumises ning igasugune järelevalve ja vastutus puudusid. Inimõiguste kohta oli palju retoorikat - just nagu praegugi -, kuid retoorika ja tegelikkuse vahel on suur lõhe. Me ei ole ikka veel süüdlasi täies ulatuses vastutusele võtnud.
Kas on olemas vahendeid, mida komisjoni kui asutamislepingute täitmise tagaja arvates võiks veel kasutusele võtta selleks, et tagada tulevikus liikmesriikide austus oma kohustuste vastu, ning kuidas saaksime viia läbi uurimisi, sealhulgas loodan väga, et Ühendkuningriigi uue valitsuse juhtimisel toimub nüüd nõuetekohane avalik uurimine, et tagada täielikud teadmised sellest, mis minevikus juhtus ja mis läks valesti?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Minu arvates on Euroopa Parlamendi tehtud töö selles valdkonnas olnud valguse heitmisel üleviimiste programmile ja toimunule äärmiselt oluline. See on andnud hoogu ning pannud aluse jõulisele avalikule arvamusele, et selgitada välja tõde. Nagu ütlesin, on komisjon tungivalt soovitanud viia asjaomastes riikides läbi täielikke ja põhjalikke uurimisi ning seda julgustanud ning ta jätkab nende jälgimist ja tagab nende läbiviimise ka tegelikkuses. Ettepanek ühtse Euroopa taeva kohta aitab meil seda edasi kontrollida.
Hoiame sellel silma peal ning jätkame selguse nõudmist. Lisaks ei ole just palju konkreetseid samme, mida Euroopa Komisjon saab astuda, kuid meil on hea meel teha tööd koos Euroopa Parlamendiga, et jätkata selguse nõudmist ning hoolitseda selle eest, et see ei ole miski, mis oleks osa Euroopa terrorismivastasest poliitikast.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Lugupeetud volinik! Soovin teilt küsida teavet millegi kohta, mis on minu arvates oluline. Terrorismivastase võitluse puhul - ning loomulikult teame kõik väga hästi, et terrorismi vastu tuleb võidelda - on vaja, et Euroopa riigid teeksid omavahel koostööd. Seoses sellega tahaksin küsida järgmist: kas olete täheldanud, et Euroopa Liidu liikmesriigid teevad rohkem koostööd ning et nad vahetavad omavahel rohkem eri liiki ja väga olulist teavet, mis on vajalik terrorismivastaseks võitluseks? Kas selles vallas on olnud positiivsed muutusi?
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Terrorismivastane võitlus on loomulikult üks ülitähtis Euroopa Liidu poliitika element. Peamisi meetmeid võtavad riikide teenistused, politseiasutused ja riikide poliitikud. Euroopa Liit saab neid algatusi toetada, saame tagada teatud õigusliku raamistiku ning hoolitseda selle eest, et põhiõiguste hartat täidetakse. Meil on mõnel määral vahendeid, me saame toetada kannatanuid ning edendada edasist koostööd.
Mulle tundub, et liikmesriikide vahel toimub selles valdkonnas tihe koostöö. Loomulikult jääb alati see väga tundlik luureteabe jagamise küsimus. See põhineb usaldusel või mõnikord usalduse puudumisel. Seda tuleb arendada ning seda saab teha vaid ühtlustamise teel ja tagades, et Euroopa Liidu süsteemides austatakse täielikult õigusriigi põhimõtet ning et need süsteemid on usaldusväärsed. Siin saab Euroopa Liit aidata. Stockholmi programmis ja selleni viinud aruteludel oli liikmesriikidel selge tahe tugevdada terrorismi vastu võitlemiseks koostööd nii üksteisega, Euroopa Liidu siseselt kuid ka kolmandate riikidega. Seda tuleb muidugi alati teha inimõigusi täielikult austades ning LKA üleviimiste programm ei ole osa sellest.
Juhataja
Järgmised küsimused esitatakse korraga, sest need käsitlevad sama teemat.
Teema: ettevõtjad ja VKEd
Pidades silmas eelseisvat VKEde nädalat (25. mai - 1. juuni 2010) ja Euroopa ettevõtlusauhindade jagamist (31. mai), siis kas komisjon saab anda ülevaate Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” rakendamisest, eelkõige meetmetest ettevõtjate investeerimisvalmiduse suurendamiseks, rahastamisvõimaluste parandamiseks ja halduskulude vähendamiseks, ning eriti liikmesriikide algatustest ja poliitiliste otsustest, mis aitavad VKEdel toime tulla nende arengut takistavate probleemidega?
Teema: VKEd
Kas komisjonil on kavas kehtestada meetmed raskustes olevate VKEde abistamiseks kõikjal ELis ja kas komisjon kaaluks erikava kehtestamist, et abistada noori ettevõtjaid, kes püüavad luua edukaid VKEsid ELis, mis omakorda vähendaks tööstuse toetamisel ELi sõltuvust välismaistest otseinvesteeringutest?
Teema: VKEd ja töökohtade loomine
Seisukoht, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on tööpuuduse vähendamisel Euroopas esmase tähtsusega, on laialdaselt omaks võetud, ometigi on VKEde regulatiivne koormus võrreldes suuremate ettevõtetega viimaste mastaabisäästu tõttu ebaproportsionaalselt suur. Kui iga VKE Euroopas suudaks homme luua ühe töökoha, siis oleks sellel tööhõive määrale tohutult positiivne mõju.
Mida on komisjon teinud näiteks õigusloomereformi ja investeeringute abil, et edendada töökohtade loomist VKEde kaudu? Millised sihid on komisjon seadnud ja kuidas ta kavatseb nende täitmist kontrollida?
Teema: Euroopa VKEde nädal
Järgmine nädal on Euroopa VKEde nädal. Selle eesmärk on edendada ettevõtlust, innovatsiooni ja konkurentsivõimet ning anda teavet Euroopa Liidu institutsioonide ja iga tasandi ametiasutuste tehtava töö kohta, millega toetatakse ja rahastatakse mikroettevõtjaid ning väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid.
Suurim väljakutse, millega väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad praegu silmitsi seisavad, on kapitali ja rahastamise kindlustamine. Paljud väikeettevõtjad, väikesed pereettevõtted ja äsja tegevust alustanud ettevõtted olid varem väga edukad, kuid on nüüd haavatavad seoses asjaoluga, et nad ei suuda endale kapitali kindlustada. Mida saaks Euroopa tasandil teha selle probleemi lahendamiseks?
Teema: VKEde halduskulude vähendamise meetmed
Kas komisjon võiks kirjeldada, milliseid meetmeid ta kavatseb võtta, et vähendada Euroopa Liidus väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate põhjendamatuid halduskulusid?
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Kas ma tohin paluda teil nüüd, kui te olete astunud liberaalide ridadesse, selgitada, milliseid küsimusi üldse veel arutatakse? Kas kolmandas osas käsitletakse küsimust nr 33? Me kõik püüame osaleda paljudel kohtumistel. Kui selgitaksite täpselt, milliseid küsimusi ei käsitleta, oleks sellest palju abi.
Juhataja
On äärmiselt ebatõenäoline, et me jõuame küsimuseni nr 33. Kui te ootate just seda, siis ma ei soovita seda teha.
Härra Antonio Tajani vastab nüüd nendele küsimustele korraga ning pärast seda annan ma küsimuste esitajatele ja teistele kolleegidele võimaluse lisaküsimuse esitamiseks.
Lubage mul veel öelda, et me lõpetame kell 20.30, sest töötajad ja tõlgid peavad midagi sööma, enne kui me kell 21.00 jätkame.
Antonio Tajani
Austatud juhataja! Olen nüüd oma uues rollis esinenud kaks aastat. Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on jätkuvalt uue komisjoni jaoks üks eelisvaldkond ning komisjon on veendunud vajaduses teha kõikvõimalikku selleks, et finantskriis ei muutuks sotsiaalkriisiks, mis mõjutaks peamiselt väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning nende töötajaid.
Pärast Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” vastuvõtmist 2008. aastal on tehtud suuri edusamme. Komisjon on võtnud vastu viis õigusakti ettepanekut Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” kohta ja kaks neist on juba ellu viidud: grupierandi määrus riigiabi kohta ja direktiiv vähendatud käibemaksumäärade kohta. Ülejäänud kolm - direktiiv hilinenud maksmise kohta, käibemaksuga arvete esitamist käsitlev direktiiv ja määrus Euroopa osaühingu põhikirja kohta - on ikka veel Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutamisel.
Samuti on komisjon algatanud vajalikke mitteseadusandlikke meetmeid. VKE-test on nüüd kõikjal mõjuanalüüsi tegemiseks kasutusel, et parandada õigusaktide kvaliteeti. Toon näite: direktiiv hilinenud maksmise kohta ja mikroettevõtjate raamatupidamiskohustustest vabastamine.
Liikmesriigid on samuti näidanud tugevat poliitilist tahet Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” elluviimiseks: näiteks on nad muutnud VKE-testi osaks riiklikust otsustamismenetlusest ning liikmesriikide poolt kriisiga toimetulemiseks Euroopa majanduse elavdamise kava raames võetud meetmete põhilised abisaajad olid väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Näiteks oli rahastamisvõimaluste parandamiseks võetud meetmete hulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele mõeldud laenude ja tagatiste loomine ja pikendamine.
Siiski on valitud meetodid ja saadud tulemused riigiti erinevad ning seega on vaja jätkata tööd Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” elluviimiseks riiklikul tasandil. Sellest tulenevalt leian, et alustatud tegevuse jätkamine on ülimalt oluline, samuti on tähtis tagada, et põhimõtteid ja soovituslikke tegevussuundi viidaks ellu nii ELi kui ka riiklikul tasandil.
Väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid soodustavat poliitikat toetab täielikult ka Euroopa 2020. aasta strateegia, see poliitika moodustab lahutamatu osa paljudest kavandatud suurprojektidest ning see kuulub erikontrolli alla, kui nimetatud strateegiat liikmesriikides ellu viiakse. Kümnest komisjoni ettepandud täiendavast suunisest ühes kutsutakse liikmesriike üles viima kooskõlas Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” põhimõtetega ellu rida meetmeid, mis on mõeldud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks.
Järgmine etapp on tagada, et liikmesriigid lisavad need meetmed oma riiklikesse reformikavadesse. Käesoleva aasta lõpuks viime läbi põhjaliku uuringu Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” rakendamise kohta, et mõõta tehtud edusamme ja teha kindlaks uued tegevussuunad, milles võetakse arvesse ka Euroopa 2020. aasta strateegia eelisvaldkondi. Peamised tegevusvaldkonnad on krediidi saamise tingimuste parandamine ja uuendused, ettevõtlusvaimsuse propageerimine ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahvusvahelistumise edendamine. Uute algatuste põhilised abisaajad on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, eriti need, mida juhivad noored.
Arvestades raskustega, millega väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad praegu rahastamisvõimalusi otsides kokku puutuvad, on Euroopa Komisjon jälginud hoolikalt selle sektori arengusuundi, tehes eelkõige koostööd Euroopa Keskpangaga, et viia valitseva olukorra kohta läbi korrapäraseid uuringuid.
Komisjon on samuti koostanud mitu programmi, mille alusel pakutakse rahalist toetust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamiseks, et neil oleks juurdepääs oma tegevuse arendamiseks vajalikule kapitalile. Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm sisaldab näiteks teatud rahastamisvahendeid, mis on välja töötatud koostöös Euroopa Investeerimisfondiga ja mille abil pakutakse ettevõtjatele stiimuleid riskiga seotud tehingute ja tagatistehingute tegemiseks. Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatav Jeremie programm pakub suurt valikut erilisi finantstooteid, millega saab arendada ja tugevdada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid Euroopa territooriumil tervikuna. Lõpetuseks nimetaksin uut Euroopa mikrorahastamise vahendit, mis on komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga ühisalgatus ning mis on konkreetselt suunatud mikroettevõtjatele, kellel on raskusi sihtotstarbeliste vahendite saamisel.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate krediidivõimalused on samuti paranenud, sest suurendatud on krediidiliinide summat, mida Euroopa Investeerimispank annab vahendajapankadele, mis peavad need summad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele laenudena uuesti välja jagama. 2009. aastal andis Euroopa Investeerimispank finantseerimisasutustele kokku 13 miljardit eurot, mis on 55% rohkem kui eelmisel aastal. Võtke teadmiseks, et enam kui 75% ajavahemikul 2008-2009 antud 21 miljardist eurost jõudis väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjateni, kellele need määratud olid, teisisõnu 50 000 väikese ja keskmise suurusega ettevõtjani kogu Euroopa Liidus.
Mõni päev tagasi korraldas komisjon ka kõrgetasemelise konverentsi, mis tõi kokku pangad, riskikapitalifondid ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Kohtumisel osalesid samuti Euroopa Parlamendi esindajad. See andis meile võimaluse analüüsida praegust turuolukorda ning uurida uusi ideid ja strateegiaid, et parandada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate rahastamisvõimalusi. See oli oluline sündmus võimalike tegevussuundade arutamiseks, millega saaks aidata ettevõtjaid, et toetada majanduse elavdamist ja majanduskasvu.
Üks otsustatud tegevussuundadest oli asutada finantseerimisasutuste, riskikapitalifondide ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate esindajatega alaline arutelufoorum. Kvartaalseid kohtumisi hakkab juhtima Euroopa Komisjon. Foorumi järeldused moodustavad sellise strateegia esimese etapi, mille eesmärk on koostada tegevuskava väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu tagamiseks krediidile ja kapitalile Euroopa Liidus.
Lõpetuseks kasutan sellel arutelul võimalust ja teavitan Euroopa Parlamenti, et osana esimesest Euroopa VKEde nädalast toimub enam kui 1200 riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku üritust, kus käsitletakse mitmesuguseid seda sektorit mõjutavaid küsimusi. VKEde nädal leiab aset 25. maist 1. juunini - samal ajal 2010. aasta Euroopa ettevõtlusauhindade jagamise tseremooniaga, mille toimumine on kavas 31. mail Madridis.
Kõik see peaks kinnitama teile minu isiklikku pühendumist sellele, et tööhõivet Euroopa Liidus saaks kaitsta toetuse pakkumise teel väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Suurte eraõiguslike tööstusettevõtjate vajalik ümberkorraldamine põhjustab mõningate töökohtade kaotamise ning ainuke viis tööhõive edendamiseks on toetada Euroopa majanduse selgroogu kehastavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate arengut.
Marian Harkin
esitaja. - Tahan kiita volinikku saavutatud edu eest. Siiski rääkisite, volinik, sellest, et üks peamisi probleeme on juurdepääs kapitalile, ning mainisite ka Euroopa Investeerimispanka. See on jaotanud Iiri pankadele vahendeid väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele jagamiseks. Kuid oluline osa sellest on jäänud jagamata põhiliselt seepärast, et väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadused - mingit liiki refinantseerimine - ja Euroopa Investeerimispanga eesmärk - raha keskpikkadeks investeeringuteks - ei kattu. Niisiis soovin teilt küsida, kas olete nõus sellega, et refinantseerimist vajavate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks tuleb kehtestada mõned meetmed, ja millist rolli võiks mängida komisjon? Lisaks küsin, kas pooldaksite mõnd liiki samalaadset ettevõtjate tagamise skeemi, nagu on kasutusel Ühendkuningriigis?
Jim Higgins
Austatud juhataja! Nõustun komisjoni avaldusega täielikult selles, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad on olulised mitte ainult töökohtade arvu poolest, mida nad loovad, vaid ka seepärast, et nad on stabiilsemad kui suured äriühingud, millel puudub igasugune lojaalsus piirkonna või riigi suhtes, kuhu nad tulevad.
Olen igati nõus ka oma kolleegi Marian Harkini avaldusega selle kohta, et rahaliste vahendite puudumine on praegu suurim takistus ja komisjon on sellele ka viidanud. Ning lisaks veel see, et bürokraatiat või kantseleilikkust on liiga palju.
Gay Mitchell
esitaja. - Tahan volinikult küsida, kas ta kavatseb tegeleda nende probleemide kaudsete rahastamisaspektidega, millega väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad silmitsi on.
Ma ei tea, milline olukord valitseb teie riigis, kui minu kodumaal ei ole näiteks enam sellist ametikohta nagu pangajuht. Anname pankadele raha, kuid pangad ei hinda inimesi nende teenistuskäigu, isikuomaduste ega teadmiste põhjal äritegevuse kohta. Me sattusime praegu valitsevasse segadusse, sest inimesed olid automaatrežiimil. Mõningal määral on nad seda siiani. Kuidas võita valimisi? Üks hääl korraga. Kui me saame Euroopas igas väikeses ja keskmise suurusega ettevõtjas ühe töökoha juurde, suudame lahendada tööpuuduse kriisi.
Palun pidage nõu Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispangaga ning püüdke kasutada oma mõjuvõimu, et anda meile tagasi traditsioonilised pangajuhid, kes tegelevad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatega ning aitavad neil äritegevust arendada. Hiljem tasub see ära.
Liam Aylward
Esitan ilmselge küsimuse - kas komisjon tegelikult ka usub, et VKEde nädal teenib oma eesmärke? Lubage mul komisjonilt küsida, millised meetmeid tuleks võtta, et Euroopa Liit ja liikmesriigid looks keskkonna, kus ettevõtjad ja pereettevõtted jäävad ellu, arenevad ja edenevad ning kus ettevõtlust soositakse, mitte ei takistata, mida võib sageli näha praeguses majanduskliimas?
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja! Ma teen lühidalt. Nõustun kõikide sellel arutelul sõna võtnud parlamendiliikmete märkustega.
Mis puutub Euroopa Investeerimispanka, siis pärast tööstuse ja ettevõtluse voliniku kohale asumist astusin viivitamatult samme, et kohtuda president Philippe Maystadtiga ja soovitasin tungivalt, et Euroopa Investeerimispanga poolt väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate abistamiseks eraldatud 30 miljardit eurot jagataks laiali. Seda lubasin oma kuulamisel Euroopa Parlamendis enne, kui parlament usaldas mulle tööstuse ja ettevõtluse voliniku koha.
Jätkan. Presidendi vastus oli üsna positiivne: ta ütles mulle, et pärast esialgset vahendite külmutamist on eraldatud 30 miljardist eurost umbes 6-7 miljardit eurot jõudnud ettenähtud sihtkohta. Ma nõudsin presidendilt tungivalt, et ta toimetaks raha abivajajateni kiiremini.
Ka meie piirkonnas on üks pankadega seotud probleem - teema, mille tõstatas viimane sõnavõtja. Nimelt on Euroopa pangandussüsteem üsna mitmekesine: kõik pangad ei ole ühesugused. Mõned neist tegelevad finantsspekulatsioonidega, kuid õnneks on meil siiski pangandusvõrk, kus pangajuht tunneb krediiti küsima tulnud ärimeest ning saab teda seepärast usaldada. Samuti teab ta seda, et investeeritud raha investeeritakse uuesti panka ning et Ameerika Ühendriikides toimunut siin ei juhtu.
Minu mõni päev tagasi korraldatud kohtumise, kus osalesid ka paljud teie kolleegid, tegelik eesmärk oli töötada välja strateegia. Seepärast ütlesingi, et oleme asutanud foorumi, mis aitab meil tulevikus koostada krediidi andmise tegevuskava.
Siht on see, et meie väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad oleksid konkurentsivõimelised. Et nad seda oleks, tuleb ellu viia uuendusi, kuid uuendused ei ole võimalikud, kui selleks ei eraldata vahendeid. Niisiis on minu esmatähtis kohustus kaasata pangad, sealhulgas krediiti andvad pangad. Paljud neist on lubanud seda tulevikus teha. Me võtame jõulisi meetmeid, mida stimuleerib komisjon ja millesse on kaasatud pangad ja rahandusettevõtjad ning Euroopa Investeerimispank, mis saatis arutelust osa võtma kaks asepresidenti. Meetme siht on saavutada vähemalt mõni neist eesmärkidest, sest oleme veendunud, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad moodustavad praegu parima vahendi kriisist väljumiseks, ning nii saame tagada, et majandus- ja finantskriis ei muutu sotsiaalkriisiks, nagu ütlesin oma sõnavõtu alguses.
Võite loota minu täielikule pühendumisele väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaitsmisele, nende eest seismisele ja nende toetamisele - see kehtib ka finantsaspektide kohta - lootuses, et nad on suutelised kasvama ja et tekkima hakkab uusi ettevõtjaid, sest meie eesmärk on samasugune nagu varem: turumajandusega, mis võimaldab väikestel ja keskmise suurusega ettevõtjatel muutuda üha konkurentsivõimelisemaks, suudame me Lissaboni lepingu kohaselt luua tõelise sotsiaalpoliitika.
Juhataja
Vabandan kolleegide ees üsna lühikese infotunni eest, kuid eelmine arutelu läks 25 minutit üle ettenähtud aja.
Küsimustele, millele ajapuudusel vastata ei jõutud, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.30 ja seda jätkati kell 21.00.)
