Zelena knjiga o prihodnosti politike TEN-T (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospe Lichtenberger v imenu Odbora za promet in turizem o Zeleni knjigi o prihodnosti politike TEN-T.
Eva Lichtenberger
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najlepša hvala za to tematiko, ki je pravzaprav veliko pomembnejša, kot se zdi številnim članom., ki so prisotni v Parlamentu. Navezuje se na pregled prometne politike glede vseevropskih omrežij. Najprej mi dovolite, da se zahvalim kolegom, ki so k temu prispevali, zlasti Komisiji in sekretariatu, ki sta zagotovila odlično podporo.
Vseevropska omrežja imajo dolgo zgodovino. 15 let so se predstavljali projekti, odločalo se je o seznamih in odlagalo odločitve. To je bil in še vedno je razlog, da si celotno zgodbo pobližje pogledamo, jo pregledamo in vidimo, do katere mere so cilji bili doseženi ali so lahko doseženi. Vseevropska omrežja niso bila vedno uspešna. Tega je krivo - kot se pogosto zgodi v Evropski uniji - financiranje, in zlasti pomanjkanje financiranja v državah članicah, ki še vedno imajo žalostno navado, da zahtevajo veliko podpore od Evropske unije. Toda ko pa gre za plačila v proračun Evropske unije, se vreča dobro zapre in ven pride zelo malo.
Torej, ker iz nič ni nič, mnogi projekti niso zaživeli in to moramo spet podrobneje preučiti, zlasti ob upoštevanju nedavnih izzivov, s katerimi se soočamo v zvezi z evropsko prometno politiko kot celoto. Po eni strani se soočamo z novimi izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe, in na te izzive se moramo odzvati. Vprašanje trajnosti v zvezi s prometom in vprašanje škode podnebju, ki jo povzročijo določena prometna sredstva, je treba vedno ponovno preučevati in ju je treba vključiti v ukrepe držav članic in Evropske unije:
Druga točka, ki jo moramo zelo odločno obravnavati, je sedanja finančna kriza, ki bo pod določenimi pogoji omejila nadaljnjo sposobnost nekaterih držav članic, da bi sprejele ukrepe v zvezi z infrastrukturo in povezanimi naložbami, ki so potrebne. Toda širitev nam je prinesla popolnoma nove naloge, ki jih je potrebno opraviti v Evropi, ki niso obstajale, ko so bile sprejete odločitve o seznamu vseevropskih omrežij. Zato je bila po dolgih razpravah v odboru sprejeta odločitev v prid pristopu, ki je namenjen obravnavanju zlasti teh vprašanj.
Najprej je treba različne načine prevoza povezati v mrežo mnogo bolje, kot je to bilo do sedaj. To je bilo v preteklosti spregledano. To zadeva pristanišča in zlasti zaledje, ki so bili zapostavljeni v preteklih letih in sedaj tvorijo jedro tega poročila. Toda to tudi zahteva razvoj jedra omrežja in omrežnih povezav, na katerih temelji celotni sistem in s katerimi je celotni sistem povezan, kar omogoča dober razvoj prometnega sektorja in trajno izboljšanje njegovega upravljanja. Ne potrebujemo le geografskega omrežja, ampak tudi konceptualno omrežje med načini prevoza, boljše povezave in tehnično delo na omrežjih. To bolj zadeva programsko opremo kot pa strojno opremo. To je jedro našega poročila in upam, da se lahko strinjamo o tej resoluciji, ki ima široko podporo, in da ne bomo naredili koraka nazaj, kot je trenutno navedeno alternativni resoluciji.
Joe Borg
član Komisije. - Gospod predsednik, odkar je bila politika vseevropskega omrežja vzpostavljena pred 15 leti, je bistveno prispevala k delovanju notranjega trga in gospodarski, socialni in ozemeljski koheziji. Sedaj jo je treba prilagoditi novim izzivom.
Zelena knjiga o pregledu politike TEN-T naslavlja ta vprašanja in predlaga ukrepe za njihovo reševanje na ravni načrtovanja omrežja in izvedbi projekta.
Komisija zelo ceni, da Evropski parlament sledi temu postopku pregleda od začetka, kot je določeno v resoluciji. To poudarja odločnost obeh institucij, da razvijeta politiko TEN-T, ki bo usmerjena v prihodnost.
Med našimi predlogi ter cilji in pozivi iz poročila gospe Lichtenberger, ki ga je sprejel Odbor za promet, obstaja velika stopnja skladnosti: potreben je celovitejši in skladnejši pristop do omrežij, kjer morajo biti intermodalne povezave, kot so železniške povezave do pristanišč in letališč ter intermodalnih terminalov, povezava med sistemom prometa na dolge proge in mestnim prometom, ter interoperabilnost okrepljeni, da se izboljša temelj za učinkovit, varen in visokokakovosten potniški in tovorni promet.
Komisija prav tako deli stališče, ki je v poročilu, in sicer da je - zlasti za tovorni promet - bistveno omogočiti somodalne verige, kjer vodni in železniški promet igrata pomembno vlogo ter inteligentni prometni sistemi pomagajo k optimizaciji uporabe infrastrukture.
V osnutku poročila je Odbor za promet izbral tretjo možnost, dvojno plast, ki je sestavljena iz jedra in obsežnega omrežja. S podporo te možnosti Parlament potrjuje potrebo po kombinaciji tradicionalne politike prometne infrastrukture z ustreznimi razmisleki o novih pogojih in okoliščinah; potreba po večji prožnosti in odzivnosti na spreminjajoče se razmere in večjo odprtost za identifikacijo in podporo infrastrukturnih ukrepov za zahteve prometnih storitev; in gospodarski ter okoljski izziv za spodbujanje usklajenega izboljšanja prometnih koridorjev z vrsto malih infrastruktur in projektov ITS.
Opažamo, da je bila po glasovanju Odbora za promet o osnutku poročila predlagana alternativna rešitev, ki podpira drugo rešitev, enoplastno omrežje s prednostnimi projekti ali samo prednostnim omrežjem in zato brez obsežnega omrežja. To je, kot vidimo, v nasprotju z nekaterimi točkami osnutka resolucije.
Ob tej priložnosti bi rad spomnil na prednosti in slabosti obsežnega omrežja. Medtem ko je preveliko, da bi omogočalo jasno določanje prednostnih nalog in osredotočanje instrumentov Skupnosti za spodbujanje njegove izvedbe, prispeva k zagotavljanju dostopa do TEN-T in omogočanju kohezije. Prav tako se je izkazalo bistveno kot referenčni okvir za različne ukrepe prometne politike in zakonodaje. Zlasti interoperabilnost v železniškem sektorju in varnost v cestnem prometu. Odprava obsežnega omrežja bo tako imela nekatere škodljive vplive.
Glede izvedbe omrežja se popolnoma strinjamo s stališčem iz poročila, da imajo države članice glavno vlogo pri odločanju, načrtovanju in financiranju prometne infrastrukture. Za proračun TEN-T in usklajevanje ozemeljskih razvojnih ciljev so potrebna zadostna finančna sredstva in politiko TEN-T je treba okrepiti, medtem ko je treba javna/zasebna partnerstva nadalje spodbujati.
Komisija prav tako poudarja, da so TEN-T naložbe ključ do trajnostnega gospodarskega razvoja in so tako pomemben način za pomoč pri premagovanju sedanje krize.
Če zaključim, zelo smo veseli predloga resolucije o prihodnosti politike vseevropskega prometnega omrežja. Radi bi se zahvalili Odboru za promet za njegovo konstruktivno razpravo in zlasti gospe Lichtenberger za njeno izčrpno delo. Bo del dragocenega prispevka k naslednjim korakom procesa v razpravah z drugimi institucijami.
Predsednik
Točka je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 22. aprila 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Krzysztof Hołowczyc  
Ko se to obdobje Evropskega parlamenta bliža h koncu, imamo priložnost, da podamo pripombe na spremembe v pristopu do največjega infrastrukturnega projekta Skupnosti, vseevropsko prometno omrežje, ki ga načrtuje Komisija za bližnjo prihodnost.
Trenutno se v državah članicah gradijo odseki omrežja. Logično nadaljevanje tega, ki bo tudi končna faza, je integracija posameznih komponent v različnih državah v vezno celoto, ki bo ustvarila vseevropski sistem.
Geografija Evropske unije se spreminja. Zato se zdi potreba po uvedbi sprememb v zemljevide omrežij upravičena. V zvezi s tem se finančne potrebe naložb spreminjajo. Zaključna faza vključevanja omrežja bi morala dati poudarek financiranju čezmejnih elementov.
Dviganje kakovosti obstoječih prometnih povezav v Evropi in gradnja novih bo pomagala zmanjšati prometne nesreče, kar je naša stalna prednostna naloga v boju za boljšo mobilnost državljanov EU Poleg tega bodo uvedbo vseh oblik tehnoloških inovacij in nedavno popularizacijo inteligentnih prometnih sistemov upravičile evropske infrastrukturne prednostne naloge za 21. stoletje.
