Enominutni govori (člen 144 Poslovnika EP)
Predsednik
Zdaj so na vrsti enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, ni skrivnost, da je napovedan cilj v zvezi z biogorivi 10 % obnovljivih virov energije.
Občutek imam, da imajo komisarji za energijo, okolje, industrijo in kmetijstvo različna stališča. Da bom prihranil nekaj časa, ne bom omenjal zasebnih sporočil. Vendar kako je mogoče, da obstajajo štirje komisarji in štiri različna mnenja?
Gospod predsednik, gospe in gospodje, kaj naj sporočim grškim kmetom, ki so se po prestrukturiranju skupne ureditve trga za sladkor preusmerili ali se želijo preusmeriti od pridelave svojih pridelkov k pridelavi biogoriv prve generacije?
Ioan Mircea Paşcu
(RO) V okviru prihajajočega festivala, ki ga organizira Evropski parlament kot del medkulturnega dialoga, je morala vsaka država posneti film na to temo. Če prav razumem, prvotni predlog Romunije ni bil sprejet, ker ni bil v skladu s temo, vendar ima film, ki ga je nadomestil, in sicer California Dreaming, še večje pomanjkljivosti.
Čeprav je bil predstavljen na otvoritvenem večeru v Cannesu, je ta film še manj v skladu s temo, ne odraža resničnosti in spreminja podobo moje države. Medtem ko vsi drugi filmi vzpostavljajo kulturni dialog na osebni, človeški ravni, film California Dreaming pripoveduje o namišljenem primeru ameriškega prevoza prek Romunije, ki ga zaustavijo lokalni organi, in se konča z državljansko vojno.
Poleg tega se v filmu pojavlja neprimeren jezik in prizori spolnosti in nasilja; drugih takih primerov na festivalu ni bilo. Mislim, da vse to niso odlike mednarodnega dialoga. Največja napaka pa je to, da očitno tega filma niso izbrali Romuni, temveč uradniki Evropske unije.
Situacija je resna, saj je nepolitičen pojem, kot je kulturni dialog, zavestno obravnavan politično iz prikritih razlogov, s čimer se uničuje podoba države članice Evropske unije. Zato pozivam Evropski parlament, da to zadevo preuči.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Gospod predsednik, preglednost mora biti eden od temeljev institucij EU: tudi za Evropski parlament, še bolj pa za Komisijo, kjer imajo starejši uradniki ogromno moč, vendar lahko delujejo skoraj brez političnega nadzora.
V tem parlamentu želim opozoriti na prakso Komisije v zvezi z odzivi na politične odločitve tega parlamenta prek mehanizmov, ki so podobni tistim iz časov "politbiroja" ali "kremlinologov", ki so preučevali dokumente. Čeprav je to le en primer, se sklicujem, na primer, na zapisnik seje z dne 13. decembra 2007 v okviru naslova "Action taken on Parliament's resolutions (Ukrepi, sprejeti v zvezi z odločitvami Parlamenta)", kjer je navedeno, da je bilo sporočilo Komisije o ukrepih, ki so bili sprejeti v zvezi z odločitvijo Parlamenta, razdeljeno.
To besedilo, gospod predsednik, je objavljeno v angleščini in francoščini, ne v vseh uradnih jezikih Skupnosti, kot SP/207/5401 na spletni strani, ki sem jo našel šele po treh tednih iskanja s pomočjo tajniškega osebja in drugih uradnikov Parlamenta. Brez preglednosti ni demokracije; v tem primeru gre za hinavščino v navedbah Komisije, ki trdi, da se je posvetovala s Parlamentom in kasneje skrila svoje dokumente in odgovore na spletno stran, ne da bi jih na kakršen koli način objavila.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Gospod predsednik, v zadnjih tednih se je spet pojavila razprava o gensko spremenjenih organizmih. Poljski kmetje bi lahko znižali stroške proizvodnje s tem, da bi uvedli gensko spremenjene organizme, vendar tega nočejo storiti. Razlog je ta, da želijo zaščititi evropske potrošnike in zagotoviti, da poljski agroživilski proizvodi ostanejo zdravi in dobri.
Vendar so na žalost poljski kmetje vezani na določbe Unije. Vsaka država članica Unije bi morala imeti možnost, da se sama odloča o tem, ali bo uvedla gensko spremenjene organizme na svojem ozemlju. Glede na to, da evropski davkoplačevalci že znatno prispevajo za podpiranje kmetijstva, bi morali biti kmetijski proizvodi vsaj zdravi in dobri ter ne bi smeli vsebovati nobenih presenečenj.
Claude Turmes
Gospod predsednik, to sredo bo Parlament razpravljal o lizbonski pogodbi, državljani pa bodo spremljali ta institucionalna vprašanja, ki se jih obravnava v tem parlamentu. Vendar bi državljani še raje videli, da bi evropske institucije rešile praktično vprašanje oblikovanja evropskih politik. Med najpomembnejša vprašanja sodita preglednost in lobiranje.
Komisija EU je pred tremi leti premišljeno sprejela tako imenovano pobudo za preglednost, zdaj pa smo izvedeli, da Komisija želi vzpostaviti register brez imen lobistov in brez pomembnih informacij o tem, koliko denarja se porabi za lobiranje.
Opozarjam predsednika Komisije gospoda Barrosa ter prav tako gospoda Kallasa, naj ne spodkopavata verodostojnosti, ki ste si jo v Evropi pridobili s pobudo za preglednost, temveč da vzpostavite ustrezen register.
To je tisto, kar potrebujejo državljani, da bi verjeli v pravično oblikovanje politike in sprejemanje odločitev v Bruslju.
Daniel Strož
(CS) Moj prvotni namen je bil govoriti o povsem drugi temi. Vendar so me okoliščine prisilile, da izrazim svoje mnenje o zelo pomembni zadevi, in sicer o razglasitvi neodvisnosti Kosova s strani albanskih separatistov.
Prepričan sem, da bo imel ta dogodek, ki je v nasprotju z mednarodnim pravom, tragične posledice in učinek za vso Evropo. Posebej tragično je, da EU namerava odobriti to dejanje separatizma, ki je bilo izvedeno na račun Srbije, že zelo izkušene neodvisne države. To je popolnoma nesprejemljivo.
Ves potek tega separatističnega dejanja me živo spominja na dogodke, ki so se zgodili leta 1938 pri nas, na Češkoslovaškem. Takrat je separatističnemu dejanju, ki so ga izvedli nemški nacionalisti in so ga takrat tudi podprle zahodne sile, sledila najhujša vojna v zgodovini. Znano je, da se zgodovina ponavlja kot komedija ali kot tragedija.
Ne smemo dopustiti, da nastane katera koli od teh situacij. Pozivam ta parlament, da nasprotuje temu separatističnemu dejanju in kršitvi srbske suverenosti.
Slavi Binev
(BG) Gospod predsednik, dragi kolegi in kolegice, prevzemam besedo, saj me je spodbudila velik socialni, ekonomski, okoljski in moralni problem, ki razjeda bolgarsko družbo že 18 let. Namesto da bi se ta problem razrešil, še naprej raste kot maligni tumor z nepredvidljivimi posledicami.
Govorim o metalurškem obratu Kremikovtzi, ki naj bi imel strateško vlogo v bolgarskem gospodarstvu. Na žalost se je ta obrat v zadnjih petnajstih letih spremenil v rakasto tvorbo za vso družbo, namesto tega, da bi prinašal dohodke v državno blagajno Uporablja se le za osebne koristi nekaterih mafijskih skupin in kot vir za polnjenje blagajne političnih strank. Vse to se dogaja pod zaščito več zaporednih vlad, vključno s sedanjo.
Zlasti zaskrbljujoče je, da sedanja kriza v zvezi z obratom Kremikovtzi, ki mu grozi zaprtje ter s čimer je ogrožen način preživetja deset tisoč delavcev in njihovih družin, neposreden rezultat dejanj ljudi, ki so povezani s kriminalnim podzemljem in najvišjimi organi.
To so nekdanji izvršni direktor Valentin Zakhariev, nekdanji generalni tožilec Nikola Filchev in nekdanji vodja specializiranih policijskih enot ("baretk") Filko Slavov. Njihova imena niso povezana le z upravljanjem obrata Kremikovtzi, ampak tudi s temnejšimi stranmi prehoda Bolgarije v demokracijo, vključno z umorom vojaškega tožilca Nikolaya Koleva.
Kot se je izkazalo, so ti ljudje uživali in še naprej uživajo zaščito sodstva in vlade. Še naprej menijo, da so nad zakonom. Verjamem, da je nepredstavljivo za državo članico, da ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Nicolae Vlad Popa
(RO) Gospod predsednik, dragi kolegi in kolegice, v začetku februarja je Evropska komisija objavila vmesno poročilo o napredku pravosodne reforme v Romuniji. Letošnje končno poročilo je pripravljeno za junij in v njem bo odločeno, ali se bo zaščitna klavzula uporabila ali ne. Mislim, da do tega ne bo prišlo, saj lahko institucije, ki so bile deležne graje zato, ker so zamujale, rešujejo svoje težave na štirih nadzorovanih področjih v tem obdobju.
Uveljavitev zaščitne klavzule bi pomenila nepriznanje sodnih nalogov v državah članicah, kar bi vplivalo na državljane in stranke v postopku, ki se jih ne sme kriviti za to, da pomembne institucije, in sicer vlada in parlament, ne izpolnjujejo svojih obveznosti. Uveljavitev zaščitne klavzule bi bilo treba obravnavati tako, da ne bi bila usmerjena proti romunskim državljanom, saj je običajno, da morajo tisti, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti, za to odgovarjati, ne pa romunski državljani.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, 13. februarja se je avstralski laburistični predsednik vlade v imenu avstralske vlade uradno opravičil za krivice, ki so jih dvesto let doživljali aborigini. Ta gesta govori sama zase, zlasti pa je aktualna za nas v Evropi.
Več kot 60 let po tragičnih dogodkih, ki so se zgodili med in po drugi svetovni vojni, v Evropi obstaja država, kjer se je tri milijone ljudi, vaših ljudi, gospod predsednik, moralo izseliti, medtem ko je bilo še pol milijona ljudem odvzeto njihovo državljanstvo, človekove pravice in lastnina. Do danes niso prejeli še nobenega opravičila.
Evropa ni zgrajena na nacionalizmu in spopadih, temveč na opravičilih in odpuščanju, na politiki sprave. Namesto osredotočanja na skupinsko krivdo in iskanja grešnega kozla bi bilo dobro, če bi vodje vseh držav članic Evropske unije in Evrope vodila zavezanost k brezpogojnemu upoštevanju temeljnih evropskih vrednot, spoštovanju drug drugega, zagotavljanju opravičil ter k zaščiti človekovih pravic in pravic manjšin. Najlepša hvala.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, naslednjo nedeljo, 24. februarja, bodo Estonci slavili 90. obletnico neodvisnosti svoje države. Kljub temu, da je Estonija sorazmerno mlada država, je od 13. stoletja del Evropske kulturne dediščine in del skupnih vrednot. Vendar je posebna značilnost obdobja 90 let od razglasitve samostojnosti, ki jo delimo z našimi sosedi Latvijci in Litovci, ta, da smo uživali svobodo le 39 let zaradi tujih okupacij. Zato želim opozoriti na pomembno dejstvo: pred natančno 25 leti se je Evropski parlament - prva institucija, ki je to storila - odzval na poziv 45 borcev za svobodo iz Litve, Latvije in Estonije ter sprejel resolucijo, ki podpira idejo o ponovni vzpostavitvi samostojnosti treh okupiranih baltskih narodov. Zahvaljujem se vsem predhodnim in sedanjim poslancem Evropskega parlamenta, ki so pogumno izrazili solidarnost do treh baltskih narodov.
Neena Gill
Gospod predsednik, v pripravah na olimpijske igre v Pekingu je mednarodna skupnost osredotočena na kršitve človekovih pravic na Kitajskem. Vendar ne smemo pozabiti, da nekatere živali, predvsem tigri, tudi trpijo. Njihovo število se zmanjšuje zaradi velikega povpraševanja po izdelkih, povezanih z njimi, predvsem s Kitajske.
Razlog za izumrtje, ki jim grozi, je nezakonit lov na tigre v Indiji. V rezervatih so bili zato, da bi prišli do tigrov, celo ustreljeni pazniki. Tigre se nato nezakonito prepelje čez mejo na Kitajsko. Ocenjuje se, da je vsak dan ubit en tiger. Če se bo to nadaljevalo, bodo v naslednjih petih letih tigri tako rekoč izumrli.
Pozdravljam novice iz prejšnjega tedna, da indijska vlada namerava ustvariti osem novih rezervatov, da bi zaščitila vse manjše število tigrov. Vendar bo potrebnih pet let, da se bodo zgradili novi rezervati, v zadnjih petih letih pa se je število tigrov zmanjšalo več kot za 50 %. Razen če Evropska unija in mednarodna skupnost ne bosta sprejeli nujnih ukrepov za zmanjšanje povpraševanja ter odpravo nezakonitega lova in trgovanja ter ukrepov za spreminjanje odnosa Kitajske glede izdelkov, povezanih s tigri, novi rezervati ne bodo dovolj.
Upam, da me boste podprli glede dneva za osveščanje v zvezi z zaščito tigrov.
(Predsednik je prekinil govornico.)
Viktória Mohácsi
(HU) Hvala, gospod predsednik. Gospe in gospodje, očitno rasistične pripombe, ki jih je prejšnji teden imel gospod Silvio Berlusconi in v katerih je pozval k netoleranci do Romov, nezakonitih priseljencev in storilcev kaznivih dejanj, so nezaslišane in nesprejemljive.
Gospod Francesco Storace, ki kandidira za župana italijanske prestolnice, je včeraj v svoji izjavi govoril o "denomadizaciji" Romov in jasno nakazal, da za Rome v večnem mestu ni prostora. Kako je lahko do teh izjav prišlo le 18 dni po tem, ko je Evropski parlament sprejel resolucijo o evropski strategiji za Rome?
Kolege iz Italije bi prosil, da pojasnijo kolegom doma, zakaj smo podprli to resolucijo in cilje, ki jih vsebuje in ki smo jih oblikovali skupaj, ter zakaj je slabo ravnanje s Cigani v 21. stoletju neprimerno. Odprto pismo, ki sem ga objavil v zvezi s temi protiromskimi izjavami, je podpisalo 72 nevladnih romskih organizacij, od katerih jih je bilo 33 iz Italije, 12 iz Madžarske, 9 iz Makedonije, 4 iz Romunije, 3 iz Turčije, 2 iz Moldavije, 5 iz Bolgarije in 2 iz Francije. Hvala.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, vodja opozicije v Belorusiji gospod Aleksander Milinkevič je bil danes v Minsku ponovno priprt. Gospod Milinkevič je dobitnik nagrade Saharov. Evropski parlament mu je nagrado podelil leta 2006. Gospa Olga Kazulin, žena gospoda Aleksandra Kazulina, pomembnega nasprotnika Lukašenka, je bila prav tako priprta.
Gospod Milinkevič je sodeloval na demonstracijah, ki so jih organizirali zasebni podjetniki, katerih svoboda delovanja je bila omejena z novimi določbami, ki zvišujejo njihove davčne obremenitve in omejujejo njihovo svobodo pri zaposlovanju delavcev. To niso bile prve demonstracije, v katerih je ta socialna skupina izrazila svoje nezadovoljstvo. Marčevski organizatorji so bili prav tako pridržani in zaslišani skupaj z gospodom Milinkevičem in gospo Kazulin, ki marca nista sodelovala. Kolikokrat je Evropa že pasivno opazovala, ko je bil eden njenih nagrajencev priprt? Kolikokrat so že bile kršene človekove pravice in storilci niso bili kaznovani le preko vzhodne meje Unije?
Urszula Gacek
(PL) Gospod predsednik, prejšnji teden so poljski mediji poročali o zgodbi Karoline, mladega dekleta, čigar življenje je uničil njen nekdanji fant. Brez njene vednosti ali soglasja je fant posnel njune skupne zasebne izkušnje in posnetke objavil na internetu potem, ko se je njuna zveza končala. Karolinina družina in prijatelji so prejeli elektronska sporočila s pornografsko vsebino. Ker Karolina ni mladoletna, je poljski zakon ne ščiti, zato je storilec tega dejanja ostal nekaznovan. Poljski organi so sprejeli ukrepe za čim prejšnjo spremembo tega zakona, da bi zaščitili posameznike, katerih zasebnost in dostojanstvo je bilo na tak način kršeno. Internet presega nacionalne meje, vendar ni nobene skupne zakonodaje Unije, ki bi odvračala morebitne storilce in kaznovala storilce tovrstnih dejanj.
Pozivam Komisijo in države članice, da se borijo proti takšnemu ravnanju, ki ga lahko opišemo kot posilstvo prek interneta.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, preveč živalskih zavetišč v Evropi praktično služi le enemu namenu, in sicer temu, da se odstrani potepuške mačke in pse. To že samo po sebi zveni kruto, vendar se resnična krutost skriva v metodah, ki se jih v ta namen uporablja, kar vključuje vse mogoče oblike surovosti, od zastrupitev do izstradanja in tepeža s palico do smrti. Najslabši vidik pri vsem tem pa je to, da se ta kruta dejanja ne dogajajo daleč stran v tujih državah; ne, kot so mi povedali zavzeti aktivisti iz Avstrije, se ta dejanja dogajajo na pragih naših domov. Primeri mučenja živali so na primer šele nedavno prišli v javnost v Češki republiki.
Zaskrbljujoča je tudi kratka in jedrnata izjava Komisije, da je zaščita domačih živali še vedno v pristojnosti držav članic. Zdi se, da Komisija pogosto ukrepa, ko naj ne bi, in ukrepa veliko premalo, ko bi morala. Ta situacija bi se morala spremeniti, saj nacionalna pristojnost ne pomeni, da bi se morala EU povsem oddaljiti od tega vprašanja.
Zato pozivam vse poslance, naj ne odpravijo vprašanja o krajih za pobijanje živali v svojih državah s tem, da ostajajo tiho. Prav tako pozivam Komisijo in Svet, da obsodita ta kruta dejanja.
Toomas Savi
Gospod predsednik, resno sem zaskrbljen zaradi napačne predstave, ki jo je moja kolegica, Sahra Wagenknecht, razširila v intervjuju z rusko tiskovno agencijo "Regnum" 7. februarja letos. Estonsko vlado je obtožila, da ne spoštuje človekovih pravic, Evropsko unijo pa, da molči v zvezi z estonskimi nemiri glede bronastih kipov in sojenji, ki so sledila.
Lahko vam zagotovim, da se sojenja ljudem, ki so obtoženi organizacije protestov, izvajajo v skladu z vladavino prava in ob spoštovanju človekovih pravic. Prav tako bi rad kolegico opomnil na to, da je eden od namenov države varovati nedotakljivost zasebne lastnine.
Razdejanje v Talinu prejšnje leto ni imelo nobene zveze s svobodo izražanja ali pravico do demonstracij. Storjena so bila kazniva dejanja, zato je država morala posredovati. Ni hvalevredno, če politik upravičuje zločin, in k sreči ne moremo reči, da stališča Sahre Wagenknecht veljajo za celotno politično levico.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, včeraj je kosovski parlament razglasil neodvisnost. Zato je Srbija že drugič v zgodovini zgubila svojo zibelko. Parlament bi opozoril, da so Turki že v srednjem veku prvič osvojili to pokrajino. V naših časih je ob podpori držav članic Unije in našega molka Srbija ponovno utrpela izgubo svojega ozemlja, ki je zanjo tako dragoceno. Gospe in gospodje, razglasitev neodvisnosti Kosova pomeni kršitev mednarodnega prava o nedotakljivosti in celovitosti meja in držav. Razglasitev neodvisnosti Kosova prav tako pomeni odprtje Pandorine skrinjice, saj bo spodbudila ekstremizem in nacionalizem ter lahko pospešuje vse vrste ekstremizma v Evropi in drugje. Med drugim moramo že obravnavati podobne zahteve Osetije, Gorskega Karabaha in Baskije. To je zelo slabo premišljena poteza, kar zadeva zlasti eno državo, in sicer Ciper. Kako naj bi ta država na to odgovorila? Ciper si prizadeva za ponovno združitev, obenem pa podpiramo separatistična gibanja. Ne bi smeli sprejeti neodvisnosti Kosova, saj to predstavlja grožnjo varnosti v Evropi in notranji varnosti v Srbiji.
Milan Horáček
(DE) Gospod predsednik, Rusija bo imela predsedniške volitve na začetku marca, vendar se kaže le malo možnosti za pozitiven izid. Kaj se je zgodilo v pripravah na te volitve? Opozicijo se je sistematično oviralo in se jo sililo k molku, svoboda tiska je bila v veliki meri okrnjena in priprave na volitve motene.
Naj navedem samo en primer: ruskemu opozicijskemu politiku Gariju Kasparovu, ki je zelo kritičen do Kremlja, je policija prejšnji teden ponovno odvzela prostost iz popolnoma neprepričljivih razlogov. Kaj se bo zgodilo med volitvami? Pr teh volitvah ne bo nobene preglednosti, saj je Rusija onemogočila, da bi jih OVSE opazovala. Kaj se bo zgodilo po volitvah? Precej neverjetno je, da bi se razmere na področju človekovih pravic izboljšale, ko bo predsednik postal Dimitrij Medvedjev, Putinov izvoljenec. EU morda ukrepati. Ne bi smeli dopustiti, da je rusko prebivalstvo prepuščeno samemu sebi.
(Ploskanje.)
Zsolt László Becsey
(HU) Gospod predsednik, neodvisnost Kosova pomeni veliko spremembo na Balkanu. Zdi se, da je ta korak, čeprav boleč, še ena neizogibna poteza na poti k spravi na Balkanu.
V zvezi s prihodnostjo Kosova potrebujemo rešitev, ki bo varovala skupne pravice in pravice posameznikov avtohtone manjšine, Srbov, in zagotovila, da bodo lahko še naprej živeli kot skupnost v svoji zibelki njihove zgodovine. Če bodo nekateri od njih kljub temu želeli zapustiti Kosovo, jim moramo preprečiti, da bi šli na območja Srbije, ker živijo druge etnične skupine, kot so južna področja z albanskim prebivalstvom ali severna področja z madžarskim prebivalstvom. Takšen množičen prihod bi preprosto povzročil nova trenja med Srbi, ki so zdaj razumljivo vznemirjeni, in temi manjšinami.
Če bi preprečili to tveganje, bi spodbudili drugačen dogovor, ki ne bi vključeval le površinske, temveč dolgoročno ureditev odnosov med Beogradom in Novim Sadom ter med avtohtonimi manjšinami v Vojvodini in državo; to bi lahko prav tako spodbudilo premik z mrtve točke in omogočilo, da bi Bosna kot država primerno delovala. Takšne zaželene spremembe bi spodbujal sistem pravic etničnih manjšim in strpnosti, ki se bo zdaj vzpostavil na Kosovu. Hvala, gospod predsednik.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, želim poudariti, da so sindikati v mnogih državah članicah resno zaskrbljeni v zvezi z nedavno sodbo Evropskega sodišča v zadevi Laval. Komisija mora nujno objaviti svoje stališče o tem, kako ta odločitev vpliva na sisteme delovnih razmerij in, seveda, na sisteme kolektivnih pogajanj v vsaki od držav članic. Vem, da je učinek na Švedskem velik, na Irskem pa manjši. Vendar so potrebni ukrepi za pojasnitev, da EU nikjer ne sankcionira socialnega dampinga.
Zlasti pomembno je, da Komisija in države članice sprejmejo ukrepe za preprečitev, da katastrofalne napovedi evroskeptikov postanejo splošno stališče pri tem vprašanju. Treba je obravnavati resnično skrb vzbujajoče zadeve, kakršne koli vrzeli, ki bi jih brezobzirneži lahko izkoristili, pa je treba odpraviti z evropskimi in zakonodajnimi pobudami Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov. Pozivam vas, gospod predsednik, da posredujete to zadevo komisarju Špidli in komisarju McCreevyju, ki oba sodelujeta v tej zadevi.
Csaba Sógor
(HU) Hvala, gospod predsednik. V svojem prejšnjem govoru sem omenil, da lahko tukaj govorim v svojem maternem jeziku, doma pa tega ne morem. Z besedo "tukaj" seveda mislim na Evropski parlament, besedo "doma" pa sem uporabil za slovaški nacionalni parlament.
Zunaj parlamenta seveda lahko uporabljamo svoj materni jezik; uporabljamo ga lahko celo v nekaterih višjih izobraževalnih ustanovah, vendar v precej manjšem obsegu, kot bi bilo upravičeno glede na delež madžarskih govorcev v prebivalstvu. Od 6,4 % etničnih Madžarov med prebivalstvom je v visoko šolstvo vključenih le 4 % in le 1,6 % jih obiskuje predavanja v maternem jeziku. Prvič v 50 letih se lahko madžarsko govoreči otroci etnične skupine Csángó v vzhodnih delih Romunije ponovno učijo madžarsko, čeprav je v nekaterih vaseh to mogoče samo izven šole ali pa sploh ne.
Kljub temu je bila izjava komisarja Orbana o tako imenovanem "drugem maternem jeziku" spodbujajoča. Prepričane sem, da bodo odslej večinske etnične skupine v evropskih državah pozornost namenila ne le učenju uradnega jezika države, temveč tudi zagotavljanju, da bodo druge skupine, ki živijo z njimi, lahko ohranile svoj materni jezik in se ga učile na vseh stopnjah v svojih izobraževalnih ustanovah ter da bodo lahko uporabljale svoj materni jezik v javni upravi, na sodiščih in v zakonodajnih telesih.
Leto 2008 je leto medkulturnega dialoga. Naj si zasluži takšno ime. Hvala.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospod predsednik, vse države se soočajo s težavami vzgoje otrok v slabšem položaju. Za pravice otrok in njihovo zaščito je potrebna celostna politika.
Zmanjšanje števila otrok v zavodih je čudovit cilj, vendar bodo v vseh državah bodo vedno obstajali otroci, ki bodo potrebovali skrb države, ker nimajo staršev ali so socialno prikrajšani iz drugih razlogov. Ti otroci in te države potrebujejo solidarnost in ne bahavosti, ki zmanjšuje njihovo dostojanstvo.
Pozivam Evropsko Komisijo, da začne razvijati posebne programe za otroke v slabšem položaju, pri čemer naj se upoštevajo dosežki držav članic in prepreči kakršne koli poskuse očrnitve njihovega dobrega imena.
Ne bi se smelo spodbujati širjenja pristranskih informacij, kot v primeru zavoda v Bolgariji. To vpliva na podobo moje države in ne vpliva pozitivno na skupno evropsko politiko.
Potrebujemo programe za produktivno izobraževanje socialno prikrajšanih otrok ne glede na način in kraj, kjer se jih vzgaja, ter programe za preprečevanje izkoriščanja otrok za delo in vključevanja otrok v različne dejavnosti, ki negativno vplivajo na njihovo vedenje.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, rada bi vas opozorila, da je bila 13. decembra 2006 na plenarnem zasedanju Združenih narodov ratificirana konvencija Združenih narodov o pravicah invalidov. Ratifikacija te konvencije poteka od marca 2007, vendar jo je ratificiralo le 16 držav, med katerimi sta dve državi članici EU.
Ker EU spodbuja politiko, ki podpira pravice invalidov v zvezi s kulturo in človekovo dostojanstvo, menim, da bi morale vse države ratificirati to konvencijo. V njenih 50 členih so natančno opisane pravice ljudi s posebnimi potrebami na vseh področjih človekovih dejavnosti (zdravje, pravosodje, družina) in v njej se poziva k zagotovitvi možnosti tem ljudem, da sodelujejo pri sprejemanju odločitev.
Magor Imre Csibi
(RO) Evropsko državljanstvo zagotavlja vrsto pravic in svoboščin na celotnem ozemlju EU. Tako so se države članice s tem, ko so podpisale Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, zavezale k temu, da bodo prepovedale kakršno koli diskriminacijo.
Vendar sem bil pred nekaj dnevi obveščen o primeru romunskega državljana, ki ni dobil dovoljenja za najem avtomobila v Bruslju, ker je bil romunske narodnosti. Zavrnitev zaposlenega je temeljila le na notranjem predpisu zadevne pisarne za najem vozil. V zadnjih dneh sem od različnih državljanov svoje države slišal o več primerih diskriminacije na podlagi romunskega državljanstva.
Dragi kolegi, kot predstavniki 490 000 000 Evropejcev moramo na to opozoriti. Prek aktivnega dialoga z našimi sodržavljani lahko prispevamo k temu, da se bo takšnim dogodkom v prihodnosti mogoče izogniti. Menim, da je dolžnost Evropske unije kot demokratične ureditve, da spodbuja spoštovanje pravic vseh državljanov Unije tako, da začne s programi izobraževanja in informiranja, ki so namenjeni boju proti diskriminaciji.
Prav tako pozivam Evropsko komisijo, da preveri, ali države članice izpolnjujejo svoje obveznosti iz pogodb v zvezi z diskriminacijo na podlagi narodnosti.
Jaromír Kohlíček
(CS) V vašem prispevku ste govorili o tem, da je pomembno zagotoviti, da bo mednarodni protektorat Kosovo ostal del Srbije v skladu z resolucijo št. 1244 in mednarodnim pravom. Nisem prepričan, v kakšni povezavi je to z razglasitvijo neodvisnosti Kosova, s katero se očitno strinjate. Gotovo imate prav, ko trdite da je naša dolžnost zagotoviti, da Kosovo ponovno postane večetnično in demokratično.
Ta enostranska razglasitev neodvisnosti pomeni kršitev mednarodnega prava brez primere. Več sto tisoč prebivalcev tega ozemlja, ki pripadajo osmim različnim etničnim skupinam, je bilo pregnanih iz svojih domov s tihim soglasjem okupacijskih sil. Težko je verjeti, da te sile niso mogle ustvariti pogojev za njihovo vrnitev. Danes se, namesto da bi pomagali ustvariti take pogoje, strinjate z enostransko razglasitvijo druge albanske države. Gospod predsednik, ali vam je vseeno, da gospodarstvo te države domnevno temelji na trgovini z opijem v Evropi?
Parlament Češke republike in parlamenti drugih držav so zahtevali, da se to vprašanje reši z mednarodnimi pogajanji. Ugotoviti moramo, da enkratne rešitve, kot ste omenili v svojem prispevku, ne obstajajo. Kakršna koli rešitev pomeni precedens. Ne smemo dopustiti kršitve srbske suverenosti.
Predsednik
Gospod Kohlíček, predlagam vam, da si še enkrat preberete mojo izjavo. Menim, da bo to razjasnilo vse nesporazume.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, rad bi čestital albanskemu ljudstvu na Kosovu, da so dosegli neodvisnost, in se poklonil albanskemu vodji Ibrahimu Rugovi.
Vsak načrt sprave, ki je bil predlagan v preteklem desetletju in pol tragične zgodovine jugoslovanske regije, je bil zasnovan v smislu samourejanja ljudstva, avtonomij in delitve oblasti. Uresničitev Ahtisaarijevevega načrta, zadnjega od mnogih, vključno z Carringtonovim načrtom, Daytonskim sporazumom, pogajanji v Rambouilletu in Ohridskim sporazumom, kaže tudi na to, da bo treba prehoditi še dolgo pot, preden bodo odnosi med različnimi etničnimi skupinami in nacionalnimi skupnostmi v naši regiji urejeni. Vendar prav tako kaže, da bo v prihodnosti vsako krizo mogoče rešiti z mednarodnim sodelovanjem.
V tem smislu rešitev spora na Kosovu služi kot zgled in kot precedens. Verjamemo, da bodo lahko tudi s naklonjeno vključitvijo Evropske unije etnični Madžari v Romuniji dosegli uspešen izid mirnega boja za samostojnost, ozemlje etnične skupine Szekler pa ozemeljsko neodvisnost.
Anna Záborská
(SK) Komunisti so 25. februarja 1948 izvedli državni udar in vzpostavili totalitaren režim v naši državi. To je bila posledica dogodkov, ki so se dogajali v državi od leta 1946. Češkoslovaška je postopoma izgubljala svobodo znotraj demokratičnega okolja ponovno ustanovljene države. To je zelo pomembno. Ne le poraz nacizma, ampak tudi poraz komunizma je del dediščine združene in mirne Evrope. Zaradi tega dogodka lahko predstavniki desetih držav članic danes sedijo v tem parlamentu.
Opozorila bi rada na tri vprašanja. Potrebna je enakovredna obsodba nevtralnega statusa komunističnih in nacističnih simbolov. Tako komunizem kot nacizem je treba obravnavati kot enakovredna, zlasti zaradi žrtev, za katere sta odgovorna. Tako komunistični kot nacistični totalitarni režimi so bili vzpostavljeni v demokratičnih državah na podlagi zlorabe demokracije. To je razlog, zakaj je moramo biti v Evropski uniji vedno previdni. Žrtve komunizma bi si v tem parlamentu prav tako zaslužile minuto tišine.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospod predsednik, v skladu z določbami skupne ureditve trga za tobak bodo od leta 2009 sredstva, ki se jih zdaj uporablja kot neposredno pomoč za pridelovalce iz stebra 1, prenesena v steber 2, ki vključuje strukturne ukrepe.
V moji državi, Grčiji, tobak ponavadi gojijo revni kmetje, ki nimajo drugih možnosti, in sicer na precej neplodni zemlji. Če se z gojenjem tobaka na določenih območjih preneha, bo prišlo do socialnih, gospodarskih in okoljskih problemov.
Prav tako sem opazil, da je namen gojenje tobaka, ne toliko kajenje. Če bi torej prenehali z gojenjem tobaka istočasno kot s kajenjem, bi se strinjali vsi in tako bi morale stvari potekati. Vendar je situacija drugačna. Evropska cigaretna industrija bo še naprej proizvajala cigarete, vendar bo ves tobak preprosto uvožen iz tretjih držav.
Zato bi morali izkoristiti priložnost, ki nam jo ponuja pregled skupne kmetijske politike, in poskusiti odpraviti to napako; pokazati moramo, da je EU prostor enakosti, pravice in solidarnosti.
Zato pozivam, da se sedanja ureditev ohrani po letu 2009 in da pridelovalci tobaka nadaljujejo ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Romunski parlament je 4. februarja 2008 ratificiral reformno pogodbo Evropske unije. V romunskem parlamentu to ratifikacijo pozdravljamo.
Reformna pogodba ponovno poudarja načelo enakosti državljanov, daje pravno veljavo listini Evropske unije o temeljnih pravicah, uvaja nadzor subsidiarnosti s strani nacionalnih parlamentov, priznava univerzalni dostop do storitev splošnega gospodarskega pomena, poudarja pomembnost varne oskrbe z energijo in krepi duh solidarnosti med državami članicami na tem področju ter uvaja posebne ukrepe za boj proti podnebnim spremembam.
Uvedba koncepta ozemeljske kohezije in njegovo priznanje kot cilj je povzročilo, da so se dejavnosti odborov Evropskega parlamenta po ratifikaciji pogodbe okrepile, saj ima ta koncept pomembno vlogo pri opredelitvi strukturnih in kohezijskih politik.
Z vidika odbora za promet in turizem je z reformno pogodbo uzakonjen postopek soodločanja, ki se že uporablja na področju pomorskega in zračnega prometa in zagotavlja pravno podlago, s čimer bo lahko Evropski parlament predlagal podporne ukrepe za okrepitev identitete turističnega sektorja.
Péter Olajos
(HU) Hvala, gospod predsednik. V tem parlamentu sem že velikokrat govoril o onesnaževanju reke Raba v zadnjih sedmih letih. Od zadevnih avstrijskih agencij smo prejeli več obljub in dejansko so avstrijski in madžarski organi sprejeli akcijski načrt. Evropska unija natančno nadzoruje ta proces, odbor za reko, ki sta ga sestavili obe državi, pa se redno sestaja - nazadnje se je sestal ta teden.
Zdi se, da politiki v določeni meri prispevajo k reševanju težave, vendar medtem reka kljub temu umira. Poleg tega sedaj ne umira le na madžarski strani, temveč tudi na avstrijski. Do zdaj je v reki izumrlo že enajst vrst rib, 13 pa jih je resno ogroženih. Organizacija Greenpeace je večkrat pregledala vzorce vode in ugotovila, da avstrijske tovarne nezakonito onesnažujejo vodo, pri čemer večkrat presegajo dovoljene ravni. Na reki je več pene kot kdajkoli prej.
Reka, o kateri govorim, ni odtočni kanal, gospod predsednik, ampak območje Nature 2000, pravo rečno mokrišče. Ljudje, ki tam živijo, menijo, da zakonodaja EU ni dobra ali da se je v zadostni meri ne upošteva. Menim, da bi morali v Parlamentu ohraniti to vprašanje na dnevnem redu, dokler se za vselej ne bo rešilo. Hvala. Za to bom gotovo poskrbel.
Iuliu Winkler
(RO) Gospod predsednik, dragi kolegi in kolegice, finančni instrumenti, povezani s kohezijsko politiko Evropske unije, so zelo pomembni pri zmanjševanju odstopanj v evropskih regijah.
V primeru najnovejših držav članic EU sredstva, ki so bila dodeljena v okviru kohezijske politike, bistveno prispevajo k zagotavljanju prihodnjega razvoja manj uspešnih regij v teh državah. Stopnja absorpcije sredstev v novih državah članicah se nenehno povečuje. Unija mora prilagoditi sredstva, ki so bila dodeljena prek instrumentov kohezijske politike, resničnim razmeram v razširjeni Evropi.
Po pristopu Romunije in Bolgarije je jamstvo glede povečanja finančnih virov kohezijske politike po letu 2013 postalo zahteva. Povečanje kohezijskih sredstev je logična posledica nedavne širitve Unije; na ta način se bo potrdila doslednost politike Unije v zvezi z manj razvitimi evropskimi regijami, zagotovil pa se bo tudi močen politični signal za nove države članice.
Milan Gaľa
(SK) Nedavno smo veliko razpravljali o energetski učinkovitosti. Praksa kaže, da sedanje oznake na gospodinjskih aparatih, ki obveščajo potrošnike o porabi energije teh aparatov, niso zanesljive. Ker večina aparatov, ki se prodajajo v trgovinah, sodi v kategorijo A, se jasne informacije o prihrankih energije pri uporabi teh aparatov izgubijo, proizvajalec pa izgubi motivacijo za proizvajanje energetsko učinkovitih naprav.
Če želimo spodbuditi potrošnike in proizvajalce, moramo zagotoviti, da se bodo gospodinjski aparati razvrstili v skladu z novimi energetskimi kategorijami. Prvotna razporeditev aparatov velja od leta 1994. Pozivam Evropsko komisijo, da pospeši pripravo novega sistema za označevanje aparatov in postopek vključevanja drugih aparatov v ta sistem, kar se prav tako pripravlja.
Colm Burke
Gospod predsednik, rad bi izpostavil vprašanje v zvezi s plačili v okviru programa zaščite okolja na podeželju (REPS). V zadnjih 14 letih so se zneski iz programa zaščite okolja na podeželju izplačevali kmalu po tem, ko je bila dokumentacija predložena Komisiji ali oddelku za kmetijstvo na Irskem. Zdaj ugotavljam, da se bodo plačila izvedla kasneje in da se pri 6000 kmetih že zamuja s plačili. Prav tako ugotavljam, da se bo to število v naslednjih nekaj mesecih povečalo na več kot 60 000.
Bistvo je, da so kmetje v zvezi s finančnimi zadevami sprejemali načrte za 12-mesečno obdobje in se dogovarjali s svojimi bankami, zdaj pa mnogi zaradi teh sprememb ne bodo mogli odplačati svojih dolgov bankam.
Želim, da se moje stališče posreduje komisarju in da se ta zadeva reši, tako da se bo lahko ponovno uporabljal stari postopek, ki je veljal 14 let.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospod predsednik, mednarodno pravo je v zvezi s tem vprašanjem precej jasno opredeljeno. Kar zadeva Kosovo - država obstaja takrat, ko ima prebivalstvo, ozemlje in javne storitve. Na Kosovu ni javnih storitev, Komisija lahko to takoj ugotovi. Edina služba, ki tam deluje, je mafija.
Država je neodvisna, ko so njeni organi pristojni na vseh področjih. Kot nam je pravkar povedal predsednik Parlamenta, pa velja, da je v zvezi s kosovskimi organi vzpostavljena nadzorovana neodvisnost.
Država je neodvisna, ko so njeni organi neodvisni, v grščini autonomos, torej, ko lahko sama sprejema odločitve. Na Kosovu odločata NATO in Združene države.
Država je neodvisna, ko ima izključno pristojnost. Vendar na ozemlju Kosova deluje več sil, ne le ena.
Država je neodvisna, ko spoštuje načelo uti possidetis, načelo nedotakljivosti meja.
Z drugimi besedami, Kosovo ne izpolnjuje nobenega od meril, ki so potrebna za neodvisnost države v skladu z mednarodnim pravom. In zakaj? Ker po tem, ko smo že ustvarili prestopniške in zločinske države, zdaj ustvarjamo poskusne države, kjer Evropska komisija testira in izumlja federalizem s tem, da razdvaja države.
Ján Hudacký
(SK) Včerajšnja razglasitev neodvisnosti Kosova najbrž je in bo nevaren precedens za ukrepanje v različnih državah in regijah po svetu. Zaradi dejstva, da je to dejanje dobilo pomembno politično in diplomatsko podporo Združenih držav in večine večjih držav Evropske unije, je to dejanje še bolj vprašljivo, saj je bilo že od začetka jasno, da gre za kršitev mednarodnega prava.
Veliko boljša rešitev za Balkan bi bila, da bi Evropska unija prispevala k večji demokratizaciji v Srbiji. To bi ustvarijo pozitivnejše ozračje v procesu utrjevanja odnosov med Srbi in albansko manjšino na njihovem skupnem ozemlju. Seveda bi šlo za dolgoročno stvar. Prav tako je naivno misliti, da pozivi - od pravic manjšin do teritorialne neodvisnosti - ki jih je sprožil ta precedens, ne bodo postali nerazrešljiva težava celo za države članice Evropske unije v bližnji prihodnosti.
Avril Doyle
Gospod predsednik, rada bi podprla kolega in pozvala Komisijo, naj nenehno ne išče prepirov z različnimi oddelki irskih organov v naslednjih nekaj mesecih, saj imamo precej pomembno nalogo. Ali moram natančno pojasniti, kaj se bo zahtevalo od Ircev v zvezi z lizbonsko pogodbo?
Zlasti nasprotujem načinu, kako so uradniki obravnavali irski plačilni sistem iz programa zaščite okolja na podeželju. Že več kot 14 let organi oddelka za kmetijstvo na Irskem - s privolitvijo Komisije - v določenem obdobju več tisoč kmetom in njihovim družinam plačujejo zneske v okviru programa zaščite okolja na podeželju. V zadnjem mesecu tega leta pa se je Komisija odločila, da se jih ne more izplačati zdaj, temveč na koncu leta. Prosim, da zlasti to leto ne iščete prepirov z irskimi kmeti ali drugimi skupinami ter jim pustite, da dobijo denar, do katerega so upravičeni, tako kot v zadnjih 14 letih. Zdaj ni čas za spore. Prosim, upoštevajte nas.
Predsednik
S tem je ta točka zaključena.
