Ustavitev kroga pogajanj STO v Dohi (razprava)  
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o ustavitvi kroga pogajanj STO v Dohi.
Mariann Fischer Boel
članica Komisije. - Gospa predsednica, predvidevam, da ste nocoj tu pričakovali komisarja Mandelsona, a kot verjetno veste, je zapustil Komisijo in jaz sem zadela na loteriji, da lahko nocoj tu nadomeščam gospoda Mandelsona. Glede na to, da sem bila neposredno vpletena v pogajanja v Ženevi pri STO z odgovornostjo za kmetijski sektor, pa sem vesela, da sem lahko nocoj z vami.
Medtem ko julijska pogajanja v Ženevi niso uspela, pa krog pogajanj v Dohi ni bil zaustavljen. Ravno nasprotno, dejansko je ostal aktiven tudi v preteklih nekaj tednih in naš namen je konstruktivno prispevati k tej aktivnosti, da bi pravočasno pospešili polno ministrsko nadaljevanje, ko bodo končane potrebne analize, ki jih sedaj opravljajo ključne države glede preostalih problematičnih vprašanj.
Pogajanja, ki so potekala julija, so prinesla nekaj resničnega napredka. Sveženj v nastajanju je osnutek morebitnega uravnoteženega izida, v katerem so spoštovane ključne zahteve Evropske unije v kmetijstvu pri izpolnjevanju dragocenih koristi za naše industrijske proizvajalce.
Prišlo je do širokega osnutka sporazuma glede različnih ključnih vprašanj, med katera sodijo celotno zmanjšanje domače podpore v kmetijskem sektorju, ki izkrivlja trgovino, področje delovanja, ki bi ga ohranile razvite države in države v razvoju, da bi zaščitile omejeno število občutljivih in posebnih proizvodov pred znižanji tarif, švicarska formula, ki se uporablja za določanje znižanj tarif za industrijske proizvode, in prožnost, ki jo je treba dati na razpolago v državah v razvoju, da bi se številne proizvode zaščitilo pred temi znižanji. V oceni, ki jo je izvedla Komisija, ta sveženj vsebuje realno vrednost za evropska podjetja in potrošnike in bi zagotovil mednarodni pravni okvir za kmetijstvo, ki bi bil popolnoma v skladu z reformo iz leta 2003. Po našem mnenju vsebuje sveženj v nastajanju tudi realno razvojno vrednost za najrevnejše države na svetu.
Krog pogajanj, zaključen na tej podlagi, bi znižal svetovne tarife za polovico, in medtem ko bi države v razvoju prispevale eno tretjino prihrankov, bi imele koristi od dveh tretjin povečanega tržnega dostopa. Prav tako bi zagotovil, da bi se gospodarstva OECD pridružila pobudi Evrope pri zagotavljanju, da se najmanj razvitim državam omogoči dostop brez carin in brez kvot do njihovih trgov - čemur običajno pravimo pobuda za "Vse razen orožja".
Prav tako bi nam uspelo blokirati resnično kmetijsko reformo v Združenih državah. S sporazumom bi morale Združene države zmanjšati svojo domačo podporo, ki izkrivlja trg, ali subvencije na 14,5 milijard USD. Brez tega lahko sedaj po novem predlogu kmetijskega zakona subvencije znašajo do 48 milijard USD. Prav tako bi bilo v našem interesu, da dobimo trajno mednarodno pravno zaščito naše reformirane skupne kmetijske politike.
Dogovor na tej podlagi bi države v gospodarskem vzponu spremenil v skrbnice večstranskega trgovinskega sistema, ki ga je treba ohraniti, prav tako pa tudi okrepiti. Trdneje bi jih usidrali v sistem, ki temelji na predpisih svetovne trgovine, ki je bistvenega pomena za prihodnost.
Zato je bilo razočaranje, da se je izkazalo, da je zaradi neprestanega nesoglasja glede zelo specifične točke na kmetijskem področju v juliju nemogoče zaključiti pogovore o podrobnostih iz Dohe. Težave so nastale zaradi vprašanja posebnih kmetijskih zaščit za države v razvoju, tako imenovanih posebnih zaščitnih mehanizmov (SSM), v glavnem v skupini G7. Indija in Kitajska se nista mogli strinjati z Združenimi državami glede sprožilcev in sredstev, ki jih je potrebno pripraviti za to zaščito, ko se uporablja za prestop teh stopenj pred krogom pogajanj v Dohi.
Od začetka septembra je prihajalo do stikov na visoki ravni, z namenom poskusa rešitve te neprekinjene razlike v stališčih, a pri tem vprašanju še nismo uspeli. Čeprav Evropska unija ostaja trdno predana in zaposlena, dejansko ni jasno, kako daleč bomo prišli s pogajanji v prihodnjih tednih.
Kot običajno bomo ohranili močan dialog s Parlamentom in bomo seveda upali, da nas boste glede tega vprašanja še naprej podpirali.
Georgios Papastamkos
Gospa predsednica, stroškov neuspeha kroga pogajanj v Dohi ne smemo šteti le v smislu izgubljenih priložnosti, izgubljenih dobičkov in poslabšanja ozračja gospodarske negotovosti. Enako nevarni so sistemski stroški in institucionalni stroški. Navezujem se na udarec, ki je prizadel verodostojnost STO.
Seveda želimo vsi doseči sporazum, a ne, če ga je treba doseči ne glede na ceno, ki jo to pomeni za EU. Za uspešen zaključek sedanjega kroga pogajanj je potreben izčrpen, ambiciozen in uravnotežen sporazum. Zato zahtevamo obsežne koncesije od razvitih trgovinskih partnerjev in tudi od držav, ki se dinamično razvijajo.
Zato Komisijo pozivamo, da v prihodnosti zavzame odločno pogajalsko držo. Prišlo je do reforme skupne kmetijske politike. Sprašujem vas: ali se je ta uporabljala kot pogajalsko orodje? Daleč od tega: Komisija je enostransko nadaljevala z vrsto dodatnih, neuspešnih ponudb kmetijskemu sektorju.
Mnogo je vprašanj, ki bi jih lahko postavil komisarki za kmetijstvo. Omejil se bom na enega: ali vprašanje geografskih označb tvori bistveni del kmetijskih pogajanj?
Našo zavezo za večstranski trgovinski sistem je mogoče jemati za samoumevno. Veselimo se trgovinskega upravljanja, ki je usmerjeno v učinkovito upravljanje globalizacije in bolj nepristransko ponovno razdelitev njegovih koristi.
V zaključek naj povem, da osebno verjamem, da negativen zaključek - torej odprava ovir v okviru STO - ni bil ustrezno podprt z nujnim pozitivnim povezovanjem v smislu regulativnega sistematičnega zbliževanja.
Erika Mann
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospa predsednica, kot vemo iz izkušenj so krogi pogajanj v svetovni trgovini zelo težki. Rada bi se zahvalila Komisiji, ker se je, kot smo poslanci Evropskega parlamenta mnogokrat doživeli v pogovorih med zadnjim krogom pogajanj v Ženevi, vedla na zelo uravnotežen način do samega konca in ker je komisarka v območju svoje pristojnosti pokazala ne le potrebno prožnost, pač pa tudi veliko sočutja za revnejše države v razvoju in to je bilo v pogovorih pogosto poudarjeno. Do te mere tokrat ni bila javnemu preziru izpostavljena Evropska unija, ampak druge države, ki so dejansko mnogo težje pogajalske partnerke.
Obžalujem, da sedaj, ko smo soočeni s sedanjo finančno krizo, ugotavljamo, da potrebujemo več mednarodnih in večstranskih pravil, ker so ta pravila steznik, ki bo revnejšim državam na eni strani omogočil povezovanje, na drugi strani pa bodo bogatejše države prav tako lahko zagotovile svojim ljudem, da bodo imeli od tega koristi, in da se določijo standardi. Resnično pa obžalujemo dejstvo, da je to očitno razlog, zakaj tega kroga pogajanj o svetovni trgovini ni mogoče zaključiti pred koncem tega leta. Znebiti bi se morali te napačne predstave.
Mogoče je bolje tako, saj se bomo vsega tega lotili z novim Parlamentom in novo Komisijo in po volitvah v Združenih državah, namesto da bi to storili na vsak način. Moja skupina priporoča previdnost, namesto da ta krog pogajanj zaključi navkljub vsem oviram.
Komisarka, imam pa eno zahtevo: kakršen koli bo zaključek pogajanj in kar koli se zgodi, prosim, pravočasno o tem obvestite Parlament in prav tako poskrbite, da ne glede na to, ali bomo dobili Lizbonsko pogodbo ali ne, še enkrat pogledamo, ali lahko morda predhodno ustvarimo nekakšno "navidezno Lizbonsko pogodbo", ki se navezuje na področje trgovine.
Ignasi Guardans Cambó
v imenu skupine ALDE. - (ES) Gospa predsednica, nekateri med nami smo bili priča pravim prizadevanjem s strani vseh udeležencev na junijskem ministrskem vrhu kroga pogajanj v Dohi, predvsem pa prizadevanjem Evropske unije, ki jih je zelo dostojno predstavljal komisar Mandelson. Prav tako je bila na pogajanjih v Ženevi cenjena prisotnost komisarke, ki je danes tu. Zato smo občutili razočaranje, ki smo ga doživeli iz prve roke, da na koncu vsa ta prizadevanja in vložena energija niso prinesli nobenih otipljivih rezultatov, čeprav so dosegli raven približevanja, za katero se je zdelo, da pomeni, da bomo morda dosegli nekakšen rezultat.
V resoluciji, ki jo predlagamo danes in o kateri bomo glasovali v tem parlamentu, kot Parlament izražamo svojo predanost temu, kar je bilo tam doseženo. Prosimo, da bi moralo biti tisto, kar je bilo doseženo tam, kljub temu, da to ni bil res končni sporazum, podlaga, na kateri se sedaj začne delo, da ne bodo zapravljena prizadevanja. V duhu naivnosti in s pridihom naivnosti prosimo, da se krog pogajanj v Dohi zaključi čim prej.
Mogoče in seveda verjetno je, da nekateri mislijo, da je ta izjava naivna, še toliko bolj zato, ker glavni evropski pogajalec ni niti dovolj verjel vanjo in se je vrnil v svojo državo ter prepustil vsa pogajanja v imenu Evrope v rokah nekoga, ki ne ve ničesar o tem, kljub prihodnjim pristojnostim, ki jim morda ima.
Zato je res, da je v naši resoluciji veliko naivnosti, a biti moramo jasni in trdni. Če krog pogajanj v Dohi ne bo zaključen, bodo izgubile države v razvoju. Če krog pogajanj v Dohi ne bo zaključen, bo večstranski pristop v resni nevarnosti, predvsem v položaju svetovne negotovosti, kakršno doživljamo, da dokler ne bo zaključen krog pogajanj v Dohi, ne moremo obravnavati drugih vprašanj kot so podnebne spremembe in dvig cen hrane.
Rešiti je treba še druge zadeve in nobene izmed njih ne bo mogoče rešiti, če se ne bomo potrudili in zaključili tega kroga pogajanj. Parlament bo še naprej predan temu.
Caroline Lucas
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, zelo sem vesela, da je postal ta Parlament zadnja leta precej bolj kritičen do kroga pogajanj v Dohi. Dejansko skupna resolucija pred nami zelo zvesto odraža deklaracijo Globalne parlamentarne skupščine v septembru, ki izraža resne skrbi glede zelo male količine vsebine o razvoju, ki ostaja v pogajanjih v Dohi, in je zelo kritična glede njenih vse bolj ekskluzivnih postopkov poslovanja.
Naj dodam, da v duhu deklaracije Globalne parlamentarne skupščine upam, da sprememba, ki sta jo predložili skupina PPE-DE in skupina UEN in poziva k vrsti dvostranskih sporazumov o prosti trgovini STO-plus, ne bo podprta na jutrišnjem glasovanju. Dvostranski sporazumi o prosti trgovini so ravno nasprotni od delujoče večstranskosti in Zeleni ne bomo mogli podpreti resolucij, če bo ta sprememba sprejeta.
V današnji razpravi me je osupnil, in seveda v tej resoluciji, neuspeh pri zbiranju poguma, da se pove preprosta resnica - da je sedaj konec kroga pogajanj v Dohi, kakršnega poznamo. Ta zaustavitev bi lahko dolgo trajala, in sicer do pomladi 2010. Skoraj gotovo je, da novi pogajalci ZDA, Komisije, Indije ne bodo šli nazaj k istim starim hitrim rešitvam iz julija 2008, ki tudi takrat niso delovale. Torej je to dejansko priložnost. To je ravno pravi čas za oceno neuspehov zadnjih sedem let pogovorov v Dohi in za ponovno vzpostavitev skupne in bolj poštene agende, skupaj z bolj odprtim in demokratičnim postopkom, ki ga lahko popolnoma podprejo vse članice STO in predvsem najmanj razvite med njimi.
Seán Ó Neachtain
v imenu skupine UEN. - (GA) Gospa predsednica, skrajni čas je že, da spremenimo način, kako se lotevamo pogovorov o svetovni trgovini. Sedaj je jasno, da sistem in naša vključenost v njem ne delujeta več. Ni nam uspelo v Cancunu, v Hong Kongu in ponovno v Ženevi. Vse temelji na naslednjem: poskušamo ustvariti sveženj v Evropi, v katerem bo vključena prodaja našega vira hrane - sama hrana, ki jo oskrbujemo. Nekdanji komisar Mandelson se je na vso moč trudil, da bi preobrnil kmetijsko politiko, da bi spodbujal svetovni trgovinski sistem. To ni odgovor. Od kod bo prihajala naša hrana, če jo moramo uvažati? Evropa mora paziti nase in zaščititi moramo našo sedanj preskrbo s hrano. Spremenili smo našo kmetijsko politiko, vendar če kmetijstvo ne bo odstranjeno iz svetovne trgovinske agende, ne bo nikoli napredovala ali seveda uspela. Čas je že, da se nekaj stori, kakor je bilo že tolikokrat povedano.
Helmuth Markov
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, ko se že sedem let pogajate, ne da bi prišli do zaključka, potem morate biti nekoliko samokritični in se ne glede na napake drugih držav ali drugih strani v pogajanjih vprašati, kakšne napake ste delali.
Mislim, da je mogoče sestaviti seznam - ni nujno, da velja za vse, a morda poziv za odpravo tarif in odprtje trgov ni pravi instrument za države v razvoju, ker bi izgubile dohodek, ki ga potrebujejo za svoje lastne proračune in ga ne morejo nikakor dobiti drugje. Potem ne bi bilo mogoče, da se v teh državah izvaja zdravstvo, izobraževanje ali razvoj infrastrukture.
Za nekatere med temi državami kakršen koli sporazum o prosti trgovini ni pravi model in so zainteresirane za zaključek sporazum o trgovini, a ne na podlagi GSP+. Morda je res, da morajo na ravni razvoja mnoge države najprej razviti neodvisno gospodarstvo. Navsezadnje so Evropska unija ali nekatere evropske države razvile svoja gospodarstva v zaprtih trgih.
Če rezultata ne dosežemo, se moramo vprašati, zakaj je tako. Krog pogajanj v Dohi je bil prvotno vezan na razvojne cilje tisočletja. Ne strinjam se z mnenjem gospoda Ó Neachtaina. Razumem, zakaj mnoge države pravijo, da čutijo, da sedanja pogajanja služijo izključno za omogočanje podjetjem, ki so dejavna v svetovnem merilu, da postanejo še bolj globalna, in to prav tako pravi strategija Globalna Evropa. To ima negativni vpliv na male regionalne proizvajalce. Slučajno ima negativen vpliv tudi na male lokalne evropske proizvajalce.
Je del raison d'être Evropske unije, del njene nuje, da se gibljemo naprej. Zato moramo morda premisliti o drugačni pogajalski taktiki. Upam, da bo nova komisarka izkoristila to priložnost. Prihaja od zunaj, ima pogajalske izkušnje. Kljub temu, da morda nima potrebnega znanja iz trgovinskih zadev, ima dobro obveščeno skupino in morda bo izkoristila priložnost v okviru mandata drugače kot je to počel predhodni komisar - in imamo priložnost!
Derek Roland Clark
v imenu skupine IND/DEM. - EU rada kaže svojo moč, ko gre za trgovino. Se spomnite šestletne bananske vojne z ZDA? To je bilo potem, ko je EU dala poseben tržni dostop svojim nekdanjim kolonijam na Karibih. Generalni direktor STO je nekdanji komisar Pascal Lamy. Ne gre tu morda za navzkrižje interesov? Navsezadnje je lahko morda njegova pokojnina EU odvisna od njegovega nenapadanja politik EU. Je bil to morda dejavnik v njegovih mislih, ko se je poskušal pogajati med trgovinskimi bloki?
Peter Mandelson je za neuspeh kroga pogajanj v Dohi obtožil kmetijske subvencije ZDA. Obtožuje druge, sami pa nismo popolnoma nič drugačni! Več desetletij je skupna kmetijska politika polnila žepe kmetov v EU z ogromnimi subvencijami. To je bilo ravno toliko krivo za neuspeh trgovinskih pogovorov kot vse drugo. Kakor koli že, zadnje, kar bi lahko EU počela, je to, da beleži točke proti drugim regijam v trgovinskih vojnah v času svetovne lakote in finančne krize.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gospa predsednica, komisarka, trenutna finančna kriza je dokaz, da potrebujemo za svetovne probleme svetovne ukrepe. To še posebej velja za hrano in kmetijstvo. Ravno zaradi tega je bila v veliki meri ustvarjena Svetovna trgovinska organizacija in s tem se vsi strinjamo. STO poskuša imeti globalizirana pravila.
Vendar pa se zdi, da to ne deluje ravno tako kot bi hoteli, ker se soočamo z naslednjim problemom: uskladiti moramo dve stvari, in sicer prosto trgovino, s katero se vsi strinjamo, in zaščito, ki je prav tako nujna. Zaščita naših gospodarstev ali nacionalnega kmetijstva ne pomeni vedno pregovorno tudi protekcionizma.
Da bi to dosegli, je bila pot, po kateri smo hodili preteklih 60 let od Splošnega sporazuma o carinah in trgovini, zelo kamnita, tarife pa so bile zmanjšane z namenom, da se jih v celoti zavrže. Tehnično se zdi zniževanje carinskih tarif zahtevno. V dokaz poglejte število matematičnih formul, ki obstajajo za ta namen: južnokorejska formula, evropska formula in seveda švicarska formula. To v resnici ne deluje, ker proizvod ni enoten. Sestavljen je iz številnih elementov z zelo različnimi prvotnimi pravili, zato iz tehničnega vidika znižanje tarif ni tako enostavno kot bi morda mislili. Zato smo se znašli na tehničnem kolovozu in s pogajanji poskušamo najti politični izhod s tega kolovoza.
Vendar pa so znanstveniki očitno izumili novo carinsko tehnologijo: carinske tarife, ki jih lahko izvoznik odšteje glede na gospodarstvo države uvoznice. V konkretnem smislu odbitna carinska tarifa znaša toliko kot carinski kredit, ki je enak znesku dajatve, ki jo je uvoznik prenesel nase v državi uvoznici.
Ta carinski kredit ima tri plati: je vračljiv, unovčljiv in prenosljiv. Najprej je vračljiv: ko izvoznik nekaj kupi od uvoznika, lahko odšteje znesek plačane carine. Drugič, je unovčljiv, ker lahko izvozno podjetje, ki je plačalo dajatev, če ne kupi ničesar od uvoznika, svoj carinski kredit proda na borzi ali banki. Nazadnje pa je prenosljiv: da bi pomagal državam v razvoju, lahko uvoznik podari presežni carinski kredit, ki je nad zneskom carine.
S to tehniko torej ustvarjamo trgovsko valuto, kjer je količina denarja v obtoku enaka znesku obstoječih carinskih tarif. Evropska unija bi na primer zagotovila 13 milijard EUR v trgovski valuti.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, kot drugi tu sem bila tudi sama v Ženevi in sem bila presenečena, včasih pa me je zabavalo, kako deluje STO. V tem primeru ni delovala.
Vsaj enkrat skupna kmetijska politika ni bila neposredno obstreljevana in mislim, da je treba to pozdraviti. A kmetijstvo na bolj svetovni ravni je bilo vsekakor še vedno na vrhu dnevnega reda. Pogovori niso uspeli, ker je Indijo in Kitajsko skrbela zaščita njihovih kmetov pred valovi kmetijskih uvozov. Mislim, da je vredno ponoviti besede indijskega komisarja za trgovino. Kamal Nath je dejal: "To je zadnja milja, ki je nismo mogli preteči zaradi vprašanja glede varnosti preživetja." Indija je menila, da je zaščita njenega velikega in precej revnega kmetijskega prebivalstva pomembna, in je verjela, da sporazum STO ni v njenih najboljših interesih.
Sedaj teče sedmo leto postopka. Peter Mandelson je zapustil prizorišče po štirih letih za krmilom. Mislim, da ni bil uspešen pri poslušanju kmetov glede njihovih skrbi, predvsem kmetov Evropske unije, in živilske industrije in da je njihov glas odpravil s tem, ko je trdil, da je razvojni del agende v ospredju. Njegovi predlogi bi zdesetkali živinorejski sektor EU, pri tem pa ne bi koristili svetu v razvoju, ampak nizkocenovnim gospodarstvom v vzponu in njihovim farmam in farmarjem. Kakor sem povedala, je sedaj zapustil prizorišče, in sprašujem se, ali je videl napis na steni. Če je bila v njegovem interesu res razvojna agenda, zakaj ni ostal in dokončal svojega dela?
Zanesljiva preskrba s hrano je sedaj velika politična prednostna naloga. Priča smo velikim nihanjem cen blaga. Razumem, da se je danes sesul žitni trg. Vprašati se moramo, ali je to najboljši način za zagotavljanje preskrbe s hrano za vse potrošnike po razumnih cenah. Še pomembneje, pregledati bi morali svojo razvojno politiko, kjer nismo uspeli vlagati v kmetijstvo v svetu v razvoju. Poskusimo doseči dogovor, a takšnega, ki je pošten in uravnotežen.
Kader Arif
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, od leta 2001 se države v razvoju pogajajo v krogu pogajanj STO, ki je opisan kot krog razvojnih pogajanj. Sedaj pa pred nenadno in pogubno krizo v sektorju živil, ki svet prebuja k nujni potrebi po tem, da najde dolgoročno svetovno in uravnoteženo rešitev, te države od nas pričakujejo jasen odgovor, ki jim bo zagotovil zanesljivo preskrbo s hrano.
Rad bi potrdil, da ne bomo dosegli svojega cilja, če bo krog pogajanj še naprej osredotočen na tržni dostop za vsako ceno. Prav tako vemo, da bolj, ko bomo odlašali s podpisom razvojnega sporazuma, bolj oddaljene bodo možnosti za dosego razvojnih ciljev tisočletja in žal smo že daleč za načrtom.
Soočeni s temi kriznimi razmerami zahtevamo, da se čim prej najde politična rešitev za posebni varnostni mehanizem, da bi se izdelalo učinkovito orodje za zaščito malih proizvajalcev v revnih državah. To je pomemben korak pred nadaljevanjem pogajanj o drugih vidikih in upam, da bo nedavno nadaljevanje pogovorov o kmetijstvu in o dostopu za nekmetijske trge (NAMA) glede tega omogočilo napredek.
Preden zaključim bi rad opisal spremembe, ki so bile predložene za skupno resolucijo. Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu nas bo seveda prosila, naj glasujemo za spremembo 2, ki je resnično bistvenega pomena za povečanje pravic Parlamenta v mednarodni trgovini.
Prav tako podpiramo spremembe, ki so jih predložili Zeleni/Evropska svobodna zaveza, ne moremo pa sprejeti spremembe, ki so jo predložili Evropska ljudska stranka (Krščanski demokrati) in Evropski demokrati, ker mislimo, da ni primerno, da v tej resoluciji o večstranskih pogajanjih pozivamo k podpisu novih regionalnih dvostranskih sporazumov, ker vemo, da so navadno dogovori s pogajanji glede teh doseženi na račun najšibkejših.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospa, komisarka, ponovno - še enkrat - krog pogajanj v Dohi ni uspel. Ali STO sedaj preprosto dolgočasi svet? Nikakor ne! Res smo bili skoraj na točki sporazuma. Ni bilo treba več mnogo storiti, a v zadnjem trenutku sta Indija in Kitajska - izmed vseh držav - povzročili, da so pogovori propadli. Zaradi tega je zelo jasno, da pogovori niso propadli zaradi tehničnih razlogov, ampak da je imel dogodek politični značaj, saj kaže, da je novo središče moči kroga pogajanj o svetovni trgovini v Aziji in ne več toliko v Evropi.
Vloga Kitajske je velika, saj je bila Kitajska doslej vedno predana prosti trgovini, a nenadoma ima očitno novo agendo.
Kljub temu pa bi rad iskreno čestital Komisiji - vam, komisarka, pa tudi komisarju Mandelsonu, za pozitivno vlogo, ki jo je odigrala EU. V nasprotju s Hong Kongom smo bili vključeni v pogajanja, bili smo proaktivni in bili smo pripravljeni sprejeti kompromise. Precej sramotno pa je, da na tej točki gospod Mandelson odhaja; to pomeni, da moramo sredi postopka zamenjati pogajalca. Bil je dober pogajalec. V Parlamentu nas je stalno trpinčil in sedaj svojo zahtevno nalogo prepušča gospe Ashton. Vse najboljše!
Nils Lundgren
(SV) Gospa predsednica, sem neomajen evroskeptik, a obstajata dve področji, kjer mora EU igrati središčno mednarodno vlogo - trgovinska politika in okoljska politika. Sedaj govorimo o trgovinski politiki.
Svobodna svetovna trgovina je ključnega pomena za gospodarsko blaginjo vseh držav sveta, predvsem najrevnejših. Zato je bila zaustavitev kroga pogajanj v Dohi poleti zelo resna in sedaj mora EU, največja svetovna trgovinska organizacija, sprejeti novo pobudo. Zato je zelo obžalovanja vredno, da Peter Mandelson, naš najbolj sposoben član Komisije, zapušča svoj položaj komisarja, pristojnega za trgovinsko politiko EU. Hkrati pa svetovnemu gospodarstvu grozi uničujoča finančna kriza.
V teh okoliščinah vlada Združenega kraljestva predlaga zamenjavo, ki očitno ni dorasla tej nalogi. Sedaj je Evropski parlament odgovoren, da zagotovi, da bomo dobili močnega, sposobnega komisarja za trgovino na tej nevarni točki v zgodovini. Prevzemimo to odgovornost!
Robert Sturdy
Gospa predsednica, najprej bi želel komisarki izpostaviti problem razmer, ki sledijo odhodu Petra Mandelsona. Mislim, da je izneveril EU, ko je zapustil svoj položaj. Smo v resnih razmerah. Sami ste pravkar povedali, da je realna možnost, da se ponovno začne krog pogajanj v Dohi. Brez Petra Mandelsona za krmilom - in mnogokrat sem ga kritiziral, a imel je vsaj razum in znanje kot nekdanji minister za trgovino, da je lahko nadaljeval s to bitko - mislim, da smo v velikih težavah.
Ali boste vi, komisarka, na primer naslednji teden podpisovali sporazum o Sporazumih o gospodarskem partnerstvu? Z največjim spoštovanjem, kako poznate Sporazume o gospodarskih partnerstvih? Niste sodelovali pri pogajanjih ali pri pripravi Sporazumov o gospodarskem partnerstvu. Gotovo nisem nikoli govoril z vami, ko sem pripravljal poročilo o njih.
In ali bo Komisija temu Parlamentu zagotovila, da bomo imeli ustrezno obravnavo, ko bo baronica Ashton prišla pred Odbor za mednarodno trgovino? Če boste to poskušali opraviti na dan, ko ne bo nihče prisoten, če boste to poskušali opraviti naslednji teden ali na primer v ponedeljek, ki je za poslance zelo zahteven dan, potem se pazite jeze tega Parlamenta! Spomnite se, kaj se je zgodilo Santerjevi komisiji! Mislim, da bi morala imeti pošteno in ustrezno obravnavo in kot je povedalo mnogo ljudi, je bistvenega pomena, da imamo za krmilom dobrega komisarja.
V zvezi s tem pa se, komisarka, sprašujem, ali midva poslušava isto vrsto razprav. Dejali ste, da se pripravlja nov osnutek kmetijskega zakona ZDA. Mislim, da se šalite. Obama je ravno včeraj dejal, da bo še naprej bolj protekcionističen kot kdaj koli prej in prav tako je dejal tudi republikanski kandidat. Priča boste velikemu protekcionizmu, ki prihaja iz Amerike. Naj končam z eno mislijo: nekdo je dejal, da imamo krizo v sektorju živil. Naj to Parlamentu povsem jasno povem: krize v sektorju živil ni. Pšenica sedaj stane 40 EUR manj na tono, kot znašajo stroški proizvodnje.
Gospa predsednica, zelo na hitro imam pripombo glede pravilnosti postopka. Ali je zunaj dvorane cirkus? To ni v ničemer povezano z današnjimi razpravami. Ali imamo cirkus? Ali imamo restavracijo? Ali imamo klub? Prebijati se je treba skozi. Mislim, da bi to morali posredovati konferenci predsednikov in končati tovrstni cirkus, ki se sedaj dogaja zunaj dvorane.
Predsednica
Gospod Sturdy, vaše pripombe smo zabeležili.
Harlem Désir
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, kaj je sedaj pod vprašajem v okviru teh pogajanj STO? Mislim, da to ne bi smela biti gospod Mandelson ali baronka Ashton, plemenita, kakor sta ta dva človeka. Nisem niti prepričan, da je najpomembnejše vprašanje industrijskih tarif, kmetijskih tarif in tržnega dostopa. Seveda vsi želimo, da bi bil sporazum trden, pošten za Evropo, a mislim, da sta tu dve glavni vprašanji.
Prvo je ohranjanje večstranskega okvira za trgovino. Vidimo lahko, koliko stane odsotnost tega okvira v nekem drugem področju globalizacije - na finančnih trgih - v smislu nevarnosti za gospodarstvo, za državljane in za našo družbo. To je pod vprašajem, kajti če je rezultat šestih let pogajanj neuspeh, potem vemo, kakšni dvostranski sporazumi jih bodo postopoma nadomestili v STO. To je pomanjkljiv okvir. Radi bi reformirali STO - tako smo dejali v našem osnutku resolucije - prav tako bi radi, da se upoštevajo druge razsežnosti, povezane s trgovino, predvsem okoljske razsežnosti, za reševanje vpliva na podnebne spremembe in socialna pravila. To je resnično bistveno. Vendar pa bomo ta vidik globalizacije uspeli bolje organizirati s krepitvijo večstranskega okvira in ne z njegovim razpadom.
Drugo vprašanje - v katerega se ne bom poglobil, ker ga je obravnaval moj kolega, gospod Arif - je ponovno uravnoteženje pravil, ki so bila določena na krogu pogajanj v Urugvaju, med ustanavljanjem STO, da se odražajo razlike v smislu razvoja, razmer v najmanj razvitih državah, razmer v državah v razvoju. Komisarka, to ste omenili tudi vi, z zahtevo po pobudi v stilu "vse razen orožja", z zaščitno klavzulo za občutljive proizvode. V tem pogledu moramo uvesti pravila - ni nujno, da gre za pravila o prosti trgovini -, ki obravnavajo vsak posamezen položaj. Hočemo pošteno trgovino pod pogojem, da ne gre le za zakon džungle.
Mislim, da sta to dve glavni vprašanji, na kateri se morajo osredotočiti evropski pogajalci. Naravno pa je, da se morajo osredotočati na druge zadeve, kot so kmetijstvo, storitve - vendar ne tako, da pod vprašaj postavljajo pravice držav v razvoju glede urejanja javnih storitev - in industrijske tarife, a ne na račun uspešnega izida tega kroga razvojnih pogajanj.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Gospa predsednica, veseli bi bili, če bi bil gospod Mandelson še vedno tu na svojem položaju, namesto da je izstopil, kar kaže, da je bil smrtni udarec za Evropsko unijo v krogu pogajanj v Dohi.
Svetovna finančna kriza ne napoveduje obetajoče prihodnosti za krog pogajanj v Dohi. Ta neuspeh v zameno slabša svetovne gospodarske razmere in najbolj bodo za to plačale najmanj razvite države. STO je nujna, ureditev mednarodnega trga je bistvenega pomena. Ureditev je sedaj ključna pridobitev v globalizaciji, kakršni smo priča. Zato je nujno, da dosežemo sporazum v krogu pogajanj v Dohi.
To se bo moralo odražati v izboljšanju načina delovanja STO in njeni zakonitosti, prav tako pa tudi v vlogi držav v gospodarskem vzponu v tem krogu pogajanj, ki se bodo odločile, ali bodo razvite države ali države v razvoju, kot jim bolj ustreza. Kot je navedeno v resoluciji, dialog ne bi smel potekati le v smeri sever-jug, ampak tudi v smeri jug-jug.
Evropska unija je naredila zelo pomembne korake pri teh pogajanjih, še pomembnejše kot drugi. Prav tako smo naredili korake s pobudami, kot je pobuda Vse razen orožja. Tudi drugi se morajo pomakniti v tej smeri in vmes moramo zaključiti nerešene pridružitvene sporazume, kot je sporazum z Mercosurjem, ki so bistveni v tem novem kontekstu.
Carlos Carnero González
(ES) Gospa predsednica, današnja razprava vsekakor razkriva nekatere najpomembnejše točke sporazuma. Ena izmed njih je, da v odziv na krizo, ki jo doživljamo, potrebujemo več urejanja in večstransko urejanje.
Če se osredotočimo na finance, res ni zaželeno, da bi Mednarodni denarni sklad ali Svetovna banka igrala vodilno vlogo, niti za najhujše sovražnike. Njihove napovedi so katastrofalne in kažejo na to, da imajo vedno manj besede glede dogodkov in da so njihov vpliv in udarci v praksi nepredvidljivi.
Glede na to, da je tako, moramo, ker imamo instrument kot je Svetovna trgovinska organizacija, tega uporabiti. Sedaj bolj kot kdaj koli prej potrebujemo ureditev, a sedaj bolj kot kdaj koli prej potrebujemo realno gospodarstvo v nasprotju s špekulativnim finančnim gospodarstvom. Trgovina z blagom in storitvami je realno gospodarstvo in gospodarska rast za zaposlovanje temelji na realnem gospodarstvu.
Zato se ne strinjam, da ta kriza pomeni, da bo težje zaključiti krog pogajanj v Dohi, ravno nasprotno: vsaka odgovorna vlada bi si morala resnično prizadevati, da zaključi ta krog pogajanj, ne glede na to, ali je iz severa ali juga, ali je najmanj razvita država ali razvita država.
Mislim, da imamo svetovni trg in potrebujemo vidne roke. V tem primeru potrebujemo roke Svetovne trgovinske organizacije. Izboljšati bomo morali način njenega delovanja, vsekakor bomo morali imeti več razvojnega modela in manj modela proste trgovine in seveda bomo morali imeti politično voljo. Domnevam, da bo Unija z novo komisarko to še naprej imela.
Béla Glattfelder
(HU) Peter Mandelson zapušča ladjo, ki se potaplja, in se odpoveduje poveljniškemu mostu. Zapušča ladjo, ki jo je sam usmeril proti ledeni gori. Napaka je bila v dajanju tako pretiranih koncesij, predvsem v kmetijstvu, že na samem začetku pogajanj. To naših trgovinskih partnerjev ni spodbudilo k temu, da bi sami ponudili koncesije. Medtem ko zapuščamo Skupno kmetijsko politiko, smo postali tarča posmeha, saj drugi pogajalski partnerji ščitijo svojo lastno kmetijsko politiko in krepijo položaj kmetijstva v Ameriki.
Pogajanja STO se ne smejo nadaljevati tam, kjer so ostala. Pogajanja je mogoče nadaljevati le, če bodo pokrivala tudi okoljska vprašanja. Drugače bo nadaljnja liberalizacija svetovne trgovine vodila k še bolj napadalnemu opustošenju okolja in pospeševanju podnebnih sprememb. Ali je prav, da žrtvujemo zanesljivo preskrbo s hrano v Evropi in njeno kmetijstvo, ko se nenadoma znajdemo sredi finančne in prehrambne krize, da bodo naše banke lažje izvažale svoje napačno usmerjene storitve?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, Evropska unija je naredila bistvene spremembe k skupni kmetijski politiki. Posledica te reforme je omejevanje kmetijske proizvodnje. To je še posebno očitno na trgu sladkorja, a ne le na tem trgu. Omejili smo raven podpore za naše kmete. Do kakšne mere je to vplivalo na povečanje dodane vrednosti, v katerih državah in glede katerih družbenih in poklicnih skupin?
Komisarko bi rad vprašal, kaj je Evropska unija dobila v zameno. Drugo vprašanje je: kako so znaki svetovne krize na področju živil vplivali na pogajanja STO? Ali bo sedanja finančna kriza, ki bo gotovo prizadela stanje našega gospodarstva, imela vpliv na pogajanja na ravni STO?
Mariann Fischer Boel
članica Komisije. - Gospa predsednica, najprej bom poskusila opisati naše veliko razočaranje po desetih dneh intenzivnih pogajanj v Ženevi. Zdelo se nam je, da smo bili tako blizu, da bi dosegli sporazum o kmetijstvu in NAMA, pri čemer smo zelo dobro vedeli, da bi to na samem koncu pripeljalo do ene same obveze, ki bi določila, ali bi lahko Evropska unija sveženj sprejela kot sprejemljiv.
Kot oseba, odgovorna za kmetijstvo, moram povedati, da je bilo izredno spodbudno, da prvič niso krivili evropskega kmetijstva za neuspeh razprav. Razlog za to je bil, da smo dejansko opravljali svoje domače naloge v kmetijskem sektorju tako, da smo reformirali našo skupno kmetijsko politiko, najprej z veliko reformo leta 2003 in nato z vsemi reformami po tem obdobju. Zato smo lahko izvedli 80-odstotno znižanje domače podpore, ki izkrivlja trg, ne da bi dejansko škodovali našemu kmetijskemu sektorju. Tu smo imeli možnost, da prav tako zapremo reforme v večstranski trgovinski sistem. Ni šlo za sporazum za vsako ceno. Šlo je za uravnotežen sporazum na teh dveh področjih. Svetu bi lahko upravičili, da smo se pogajali v mandatu, ki ga je Svet dal pogajalcem. Za kmetijstvo je bil ta mandat preprosto v tem, da se nas ne sili v nove reforme v kmetijskem sektorju.
Strinjam se s tistimi, ki so dejali, da je večstranski sistem pomemben in nujen zaradi dejstva, da lahko le v večstranskem sistemu urejamo na primer domačo podporo, ki izkrivlja trgovino, in vse druge netrgovinske zadeve. Tega nikoli ne bi mogli storiti v dvostranskih pogajanjih, zato se moramo držati vrednot večstranskega sistema.
Prav tako moramo povedati, da nismo v teh pogajanjih nikoli ciljali trga držav v razvoju. Pravzaprav ravno nasprotno, zaradi česar so bili posebni zaščitni mehanizmi tako pomembni, kot sem povedala v svojem prvem govoru, pri zaščiti posebnih proizvodov v državah v razvoju. Rada bi dodala, da smo sporazum "vse razen orožja" uvedli leta 2002, kar pomeni, da je Evropska unija danes daleč največja uvoznica kmetijskega blaga v svetovnem merilu. Večji smo kot Kanada, Združene države, Avstralija in Japonska skupaj. Torej smo dejansko odprli svoje trge v kmetijskem sektorju za te države.
Zanesljiva preskrba s hrano je bila nocoj tu prav tako omenjena. Spoznati moramo, da se zanesljiva preskrba s hrano sestoji iz domače notranje proizvodnje in iz uvoza. Če pogledamo kmetijski sektor Evropske unije, ne bi mogli nikoli biti tako močni kot smo danes, če bi imeli v kmetijstvu zaprt trg. Če lahko vzamem predsedujočo državo, imamo danes 7 milijard EUR presežne trgovine s kmetijskim blagom. Če si predstavljamo, da bi zaprli svoje trge, ne bi nikoli mogli prodati svojih visokokakovostnih proizvodov znotraj EU, ker bi bili kaznovani, če bi se ščitili. Tudi drugi bi storili isto, kar bi nam preprečilo izkoriščanje možnosti trga v vzponu, ki se vse bolj odpira za naše visokokakovostne proizvode. Zato vsekakor potrebujemo uravnotežen pristop.
Omenjene so bile geografske označbe, a tega nisem izpostavila v svojem prvem govoru zaradi časovne stiske in zelo močne roke predsednice glede časovnih omejitev. Geografske označbe so ključno vprašanje Evropske unije in poskrbeli bomo, da bo drugim pogajalskim partnerjem popolnoma jasno, da ne bi mogli nikoli podpisati dogovora, če ne bi imeli pozitivnega izida glede geografskih označb, ker je to zelo pomembno, predvsem za visokokakovostne sredozemske proizvode.
Na kratko bom odgovorila gospe McGuinness. Strinjam se z vami, da smo več desetletij dejansko dajali premalo prednosti naši razvojni pomoči v kmetijskem sektorju. Sedaj, ko vidimo cene - ne cene blaga, ker je res, da so danes cene padle, ampak cene semen in gnojil -, ki so poskočile v nebo, smo predlagali svojo pomoč, da bi poskusili pomagati najmanj razvitim državam, najbolj revnim državam na svetu, in jim omogočili nakup semen in gnojil. Sedaj tu v Parlamentu razpravljamo o pomoči v znesku 1 milijarde EUR in upam na pozitiven pristop k tej možnosti za pomoč državam v razvoju, da nahranijo svoje lastne prebivalce in se izognejo preseljevanju iz podeželja v mesta. Prosim, upoštevajte to. To je zelo pomembno.
Predsednica
Prejela sem šest predlogov resolucije, predloženih v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Daniel Dăianu  
v pisni obliki. - Neuspeh trgovinskega kroga pogajanj v Dohi bi lahko bil znanilec stvari, ki prihajajo, v času, ko vse globlja finančna kriza močno obremenjuje sposobnost naših vlad, da se ravnajo po pravilih. Glede na vse bolj globalne trge so bile pozdravljene koristi trgovine. A prosta trgovina mora biti prav tako poštena in jo mora dopolnjevati mednarodni režim, ki pomaga, da se razvijajo revne države. Vse bolj neenaki dohodki v bogatih gospodarstvih in njihov strah pred vse večjo močjo nekaterih gospodarstev v vzponu sprožajo poskuse protekcionizma. Prav tako pa prizadevanje za nadzor izčrpljivih virov in pridobivanje osnovnega blaga po cenah, ki si jih je mogoče privoščiti, povečuje nagnjenost k omejevanju trgovine v mnogih državah.
Tu je treba omeniti tudi vse bolj zapleten značaj geopolitike. EU mora prevzeti vodstvo pri lajšanju učinkov sedanje krize v smislu preprečevanja dejanskega propada večstranskega trgovinskega in finančnega sistema. V to vodstvo med drugim sodita tudi reforma mednarodnih finančnih institucij, ki vključujejo globalne sile v vzponu (države BRIC) pri reševanju svetovnih gospodarskih vprašanj, in reforma mednarodne arhitekture urejanja toka financ. Ob koncu 19. stoletja se je sesul mednarodni sistem, ki je spodbujal prosto gibanje blaga in kapitala, in mu je sledila uničujoča vojna v Evropi. Tega ne smemo pozabiti.
