Ura za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je ura za vprašanja predsedniku Komisije.
Manfred Weber
Gospod predsednik, dovolite mi, da začnem z nasmehom in čestitko vsem poslancem, ker so preživeli požarni alarm ter uspeli živi in zdravi ponovno zasesti svoj prostor v Parlamentu.
Kot predstavnik Poslanske skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) bi rad zastavil vprašanje predsedniku Komisije, ki je bil zaposlen z obravnavo fotografij, ki jih videvamo v zadnjih tednih iz Sredozemlja, kjer je veliko ljudem uspelo zbežati iz razmer v Afriki v Evropo, medtem ko nekaterim ni uspelo. Morali smo videti podobe teh ujetih in mrtvih ljudi v novicah.
Vsi se zavedamo, da je pred nami skupen evropski izziv najti odgovor na to dramo in bedo beguncev. V imenu skupine PPE bi rad prosil predsednika komisije, da oceni, ali ima Komisija - in predvsem Frontex - dovolj sredstev, ali imamo mi, Evropska unija, dovolj zmožnosti, da se odzovemo na terenu, in ali imamo dovolj pravnih podlag, da bo lahko Evropa skupno delovala v sredozemski regiji.
Zanima me tudi, v kakšni obliki potekajo razgovori z državami izvora (Tunizijo in Egiptom, na primer) in ali Evropejci napredujemo na tem področju.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Weber, vsi obžalujemo nedavne dogodke, ki so povzročili mnoge človeške žrtve. Strinjam se z vami, da je potrebno odločnejše ukrepanje na tem področju.
Takoj smo se odzvali, da bi pomagali državam v Severni Afriki - več kot 1 milijon EUR je bil namenjen za humanitarno pomoč -, in ta pomoč se bo nadaljevala. Agencija za meje Frontex usklajuje odziv na močan migracijski pritisk prek skupne operacije Hermes. Toda pomembno je, da države članice v sredozemski regiji skupaj s tretjimi državami še naprej sodelujejo in usklajujejo svoja prizadevanja. Storiti je treba več.
Zato je moj zelo neposreden odgovor da, potrebujemo več sredstev za Frontex. Nujno je treba sprejeti predloge za okrepitev Frontexa. Države članice morajo pokazati tudi politično voljo in predvsem medsebojno solidarnost, tako da ponudijo potrebne tehnične in človeške vire. Kot veste, Evropska unija sama nima vseh teh sredstev, zato potrebujemo sodelovanje držav članic, da bodo na voljo.
Manfred Weber
Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za oceno razmer. Ker ste rekli, da trenutno potrebujemo več sredstev za Frontex, bi rad vedel, ali ne mislite tudi, da so bile države članice do zdaj premalo pripravljene zagotoviti sredstva za okrepitev Frontexa. Zbirko orodij smo že imeli. Ali so bile države članice premalo pripravljene ustrezno podpreti Frontex?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - O tem poteka razprava. To je pravzaprav ena od tem za Evropski svet ta mesec, 23. in 24. junija. Ne le, da bi države članice morale sprejeti predlog, ki je bil podan za okrepitev Frontexa, temveč je pomembno, da se pospeši tudi logističen odziv: več letal in ladij je nepogrešljivih in z našim proračunom na evropski ravni jih zaenkrat ne moremo zagotoviti.
Mislim, da obstaja politična volja za to, toda to je treba storiti usklajeno in tu je sprožila prizadevanja Komisija: Komisarka Malmström se ukvarja z zadevo z državami članicami in upam, da bo Evropski svet kasneje v tem mesecu potrdil naše mišljenje.
Obenem pa seveda potrebujemo tudi sodelovanje tretjih držav. Sam sem bil v Tuniziji, kjer sem govoril s predsednikom vlade, in obljubili so nam sodelovanje. Dejansko sodelujejo in zdaj se trudimo doseči nekakšne pragmatične logistične sporazume med tunizijskimi oblastmi in našimi agencijami.
Predsednik
Po požarni vaji se niso vsi poslanci Evropskega parlamenta vrnili v dvorano.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Da, opazil sem, da so nekateri kolegi še vedno na požarni vaji.
Včeraj je komisar Olli Rehn naznanil več pomembnih ukrepov v Komisiji. Najprej je zahteval več sprememb reševalnega mehanizma. Dejal je, da mora ta mehanizem državam zagotoviti prožne kreditne linije. Rekel je, da mora biti mehanizem sposoben iti na sekundarni trg in, najpomembneje, rekel je, da je to mogoče z diskontiranimi zamenjavami z njegovimi obveznicami s kreditno oceno AAA. To je zelo pomembno, ker pomeni, da lahko zamenjate slabe obveznice iz držav v težavah z obveznicami AAA reševalnega mehanizma.
Zatem je dejal tudi, da bi morala Komisija začeti preučevati možnost evroobveznic - končno, bi lahko rekel.
Moje vprašanje, gospod Barroso, je, ali lahko potrdite, da je to tudi stališče Komisije? Drugič, ker nas priganja čas, ali boste predlagali te spremembe reševalnega mehanizma na naslednjem zasedanju Evropskega sveta čez dva tedna?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Rad bi potrdil, da vse zamisli, ki jih je predložil komisar Rehn, povsem podpiram in odobravam, zato ne bom ponavljal, kar je rekel.
Kar zadeva evropski mehanizem za stabilnost, zdaj poteka postopek njegove vzpostavitve. Kot veste, upam, da se bodo vlade o tem kmalu dogovorile, in upam, da bo v Evropskem svetu sprejeta politična odločitev, ki bo potrdila odločitve o evropskem mehanizmu za stabilnost, naše stališče pa seveda poznate.
Evroobveznice niso nova zamisel. Komisija že mnoga leta predlaga evroobveznice, tudi eden mojih predhodnikov jih je. Toda v realnosti države članice še niso sprejele te zamisli; namreč, ko smo imeli krizo z Grčijo, je Komisija predlagala neko zamisel o vzajemnosti dolga, ki jo je zavrnila večina držav članic v evrskem območju. Mislim, da je bil dosežen nek napredek v smislu sprejetja zamisli o preučitvi več možnosti, in Komisija bo seveda predstavila več možnosti. Zamisel o evroobveznicah se nam je od nekdaj zdela privlačna, pod pogojem, da bi jo države članice lahko podprle, toda po pravici povedano, še nismo tako daleč. Nismo še tako daleč in mislim, da se moramo zdaj osredotočiti na evropski mehanizem za stabilnost.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Mislim, da kriza glede Grčije in evra še ni končana. Ni končana. Zato moramo najti dodatne instrumente. Eden od njih je pravzaprav to, kar predlaga Olli Rehn - zamenjava slabih obveznic iz nekaterih držav za manjši sveženj evroobveznic z bonitetno oceno AAA. To je pot naprej. Te evroobveznice lahko izda evropski instrument za finančno stabilnost, evropski mehanizem za stabilnost ali nova evropska agencija v prihodnosti. To ni pomembno. Pomemben je mehanizem in pomembno je, da prvič, se mi zdi, Olli Rehn in Komisija spoznavata, da je to pot naprej.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Verhofstadt, Komisija deluje kot kolegijski organ. Mislim, da se boste lažje strinjali s tem, kar pravi Olli Rehn, kot s tem, kar pravim jaz, toda dejansko praviva povsem isto.
V letnem pregledu rasti je Komisija skupno zagovarjala in predlagala več takšnih posredovanj na trgih; na to države članice žal niso pristale. Torej lahko potrdim, da si prizadevamo v tej smeri; trudimo se za večjo prožnost posredovanj na trgih, toda odkrito povedano, mislim, da bi se morali zdaj osredotočiti na evropski mehanizem za stabilnost in seveda preučiti možnosti za prihodnost evroobveznic, če so države članice pripravljene na ta nadaljnji korak.
Jan Zahradil
Gospod predsednik, kot veste, je moja skupina sestavljena pretežno iz držav, ki niso članice evrskega območja, vendar vsekakor ne želimo, da evro ne bi uspel, kar sem tu že večkrat povedal. Naša gospodarstva so za kaj takega preveč povezana in moram reči, da imamo zato mešane občutke glede dogodkov.
Prejemamo mešana sporočila. Evropski svet pravi eno, Evropska centralna banka nekaj drugega, Mednarodni denarni sklad pa nekaj tretjega. Predvsem pa se mi zdi, da politične možnosti prevladujejo nad gospodarskimi, kot da bi bilo mogoče pretentati trge z nekaj obljubami in se izogniti pravi rešitvi za razmere.
Zanima me, kakšno je stališče Evropske komisije glede prestrukturiranja državnega dolga. Zares kaže, da še vedno raje vlagate vse več denarja in dajete vse več neskončnih posojil gospodarstvom, ki so v resnih težavah in na robu propada, ali pa se kaže zdrava pamet in bomo resno razmislili o možnosti preoblikovanja njihovih državnih dolgov, kajti po mojem mnenju se temu dolgoročno ne moremo izogniti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Zahradil, najprej naj povem, da gospodarske težave v Evropi žal niso prisotne samo v evrskem območju. Tudi nekatere države članice zunaj evrskega območja sodelujejo pri programih za podporo plačilne bilance prek Komisije in MDS.
Kar zadeva evrsko območje, kot pravite, potekajo razprave med državami članicami, Svetom, Komisijo in Evropsko centralno banko o doseganju najboljšega možnega celovitega odziva. Kot veste, ne pride vedno do strokovnega sporazuma o najboljšem načinu, da se doseže ta odziv. To delo še poteka.
Pošteno je priznati, da so ta vprašanja izredno težka in zapletena. Tako velikega izziva še ni bilo in zahteva nekaj konvergenčnega dela. Zato je Komisija zelo skrbno poročala o tej zadevi, kajti nekatera od teh vprašanj so občutljiva za trg. Nekaj je jasno: kot smo dejali, prestrukturiranje ni alternativa za boleča prizadevanja za javnofinančno konsolidacijo, ki jo morajo izvesti vse države članice, če želijo odpraviti svoja neravnovesja glede primanjkljaja in dolga.
Daniel Cohn-Bendit
Gospod predsednik, gospod Barroso, res je, da ne razumemo vedno stališča Evropske unije, toda na to ste ravnokar odgovorili. Rad bi povedal tri stvari.
Prvič, ne sme biti več prestrukturiranja. Vsi vemo, da bo enkrat prišlo do prestrukturiranja dolga, na primer v Grčiji, iz preprostega razloga, ker je treba grški vladi dati priložnost, da povrne zaupanje, in ker je treba grško družbo preoblikovati. V sedanjih razmerah v Grčiji nihče nikomur ne zaupa, še najmanj vladi. Dokler vlada ne bo ljudstvu zagotovila obetov za prihodnost, razen varčevanja, ne bo oživila svojega gospodarstva.
Najpomembnejše, o čemer morajo razpravljati Komisija in vpletene strani, bi torej morala biti potreba po vlivanju zaupanja Grkom, brez česar ne bo sprejet noben ukrep. Toda zaradi prevladujočega varčevanja se grška družba nima časa ustaviti in razmisliti. Zato ga zavračajo, kar bi lahko bilo izjemno tvegano.
Še zadnje vprašanje: davčna utaja. Mar Evropa ne more pomagati Grčiji tudi pri tej zadevi? Grški računi so v bankah v Avstriji, Luksemburgu, na Cipru in v Švici. Zakaj jih ne bi zamrznili ali vsaj spodbijali bančno tajnost, da bi grška vlada lahko ugotovila, kje leži problem utaje davkov? Zahtevamo, da naredijo konec utaji davkov, obenem pa jim ne ponudimo nobene pomoči. Naše, evropske banke so tiste, ki dejansko krijejo to davčno utajo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospod Cohn-Bendit, prav imate glede problema davčne utaje v Grčiji, čeprav mislim, da to ni povzročilo strukturnega problema v Grčiji.
Trenutno obravnavamo vprašanje bančne tajnosti. Kot veste, so se vse države članice kot tudi Švica strinjale, da bodo od marca 2009 izvajale standard Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD), ki določa, da država ne sme zavrniti posredovanja informacij, če to zahteva druga država, iz razloga, da s temi informacijami razpolaga banka ali kakšna druga finančna institucija. Mi kot Komisija smo to načelo vključili v direktivo o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja, ki je stopila v veljavo 11. marca 2011 in ki se bo žal uporabljala samo do 1. januarja 2013.
Vprašanje bančne tajnosti je bilo torej obravnavano na evropski ravni s pravnega stališča in ne more predstavljati ovire za popolno izmenjavo informacij med davčnimi organi na njihovo zahtevo. Menim, da so bila na podlagi upravnega sodelovanja izpolnjena že vsa merila, da lahko države članice in EU zdaj Grčiji posredujejo informacije o vseh davčnih goljufijah in utajah.
Lothar Bisky
Gospod Barroso, imam samo eno kratko vprašanje. Vesel sem, da se je na vrhu G8 in forumu e-G8, ki je potekal pred njim, razpravljalo o internetu. Obstajajo tudi pomisleki, zakaj se vplivne osebe ukvarjajo z internetom. Vemo, kako občutljivo je to področje. Nam lahko v zvezi s tem še kaj poveste? Je bila to enkratna razprava ali se bo nadaljevala? Boste to ponovno uvrstili na dnevni red?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Mislim, da je bila zamisel predsednika Sarkozyja odlična, kajti internet je svetovni pojav. Vsi želimo odprt internet. Menimo, da v veliki meri prispeva k znanju in svobodi. Obenem pa je internet pogosto dostopen za zlorabe: na primer izkoriščanje otrok in zločini, zagrešeni z izkoriščanjem svoboščin, ki jih nudi internet.
Zato smo imeli zelo zanimivo razpravo z nekaterimi osebami, ki so imele pomembno vlogo pri ustvarjanju internetnih pobud, od vodje Googla do gospoda Zuckerberga, vodje Facebooka, in drugih. Govorili smo o tem, kakšna ureditev je primerna za internet, ki bi obenem ohranila svobodo in potencial za inovacije, ki jih nudi internet. Razpravi je sledila potrditev, da bo ta zadeva, internet, na prihodnjem dnevnem redu G8.
Lothar Bisky
Moja radovednost glede tega vprašanja še ni čisto potešena in rad bi vprašal, ali bi nam hoteli na splošno kaj povedati o teh nadaljnjih pogajanjih o internetu, saj je to pomemben in daljnosežen ukrep za prihodnost.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Pravzaprav ni bilo nobenih pogajanj. Šlo je bolj za splošno izmenjavo mnenj, neke vrste "brainstorming". Pred tem je potekala konferenca z imenom e-G8, ki so se je udeležili nekateri pomembni akterji internetnega posla in oblasti. Niso bila ravno pogajanja; jaz jih nisem tako dojemal. Vodje glavnih internetnih podjetij smo prosili, da nam povedo, kako vidijo prihodnost te industrije, in naše pomisleke, interese in dojemanje interneta smo delili z različnimi člani G8. Vendar ni bilo pogajanj v smislu posebnih rezultatov.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - Gospod Barroso, videli smo serijo pantomime o evru. Vsakič, ko sem napovedal, da bo država potrebovala finančno injekcijo, ste se vrnili in rekli, kje pa, ne potrebujejo je, vse je v redu. Zdaj pa smo pred četrto finančno injekcijo - drugo za Grčijo -, razen, seveda, če boste danes rekli, da tudi ta ni potrebna. Toda vprašanje, ki vam ga želim zastaviti danes, je morda mnogo resnejše kot vse, kar se je do zdaj zgodilo v Grčiji ali na Irskem ali Portugalskem. Gre za pravo krizo državnega dolga, ki nas lahko doleti v naslednjih nekaj tednih in ki zadeva integriteto same Evropske centralne banke.
Mesec za mesecem sem svaril, da ne morete kar naprej kupovati ogromne količine lastnega slabega dolga. Gospod Barroso, ali se strinjate, da so finance Evropske centralne banke in njena integriteta zdaj v resnem in negotovem stanju?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ne, ne strinjam se s tem. Mislim, da je Evropska centralna banka zelo verodostojna institucija, ki se upravlja zelo modro in pametno. Neodvisnost ECB spoštujejo vse države članice evrskega območja. Seveda vemo, da obstaja nekaj težav v evrskem območju. Kot sem že rekel, so to težave, ki, če smo pošteni, niso omejene samo na evrsko območje.
Žal je vaša kritika evrskega območja vedno ideološka. Težave z dolgom niso izključujoče. Kot primer naj povem, da je v povprečju dolg v evrskem območju nižji od dolga v Združenem kraljestvu. Toda dejansko imamo različne težave, saj je to prvič, da imamo takšno monetarno unijo brez nekega bolj povezanega institucionalnega okolja. Ravno zato si zdaj prizadevamo za celovit odziv in ECB je del prizadevanj, da bi zagotovili finančno stabilnost evrskega območja.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - V podporo mojim besedam včeraj je skupina za razmislek Odprta Evropa predložila nekaj podatkov o tem. Dejala je, da osupljivih 190 milijard EUR izpostavljenosti ECB predstavlja izpostavljenost do grške države in grških bank. Če vrednost sredstev ECB pade za samo 4,25 %, bo izčrpana njena celotna kapitalska osnova. Ali se strinjate z ugotovitvami Odprte Evrope ali se strinjate s trditvijo gospoda Junckerja izpred nekaj tednov, da morate zaradi resnosti razmer glede evra dejansko lagati javnosti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prvič, ne lažem in Komisija je bila vedno zelo dosledna pri podajanju informacij o vseh razmerah. Razmere so težke; pošteno smo povedali že na začetku in ne pretvarjamo se, da so razmere rožnate.
Glede na povedano temelji verodostojnost Evropske centralne banke na popolni odločenosti vlad evrskega območja, da storijo, kar je treba, da zagotovijo finančno stabilnost evrskega območja, zato ne dvomim v sposobnost sistema, prizadevanja v evrskem območju in verodostojnost Evropske centralne banke. Ne dvomim v sposobnost Evropske centralne banke, da brani evropske interese, niti v zavezo držav članic evrskega območja, da Evropski centralni banki zagotovijo vsa jamstva, ki jih potrebuje za izpolnjevanje svoje neodvisne vloge, ki jo ima kot naša centralna banka.
Kar zadeva izpostavljenost centralnih bank, obstajajo druge centralne banke v Evropi in zunaj nje, ki so v mnogo težjem in bolj ranljivem položaju kot Evropska centralna banka, ki je verodostojen organ Evropske unije, ki uživa veliko spoštovanje na mednarodni ravni.
Nicole Sinclaire
EU postaja vse širša in s prihodom vseevropskih političnih strank očitno vse globlja, znova in znova pa se izkaže nezmožnost doseganja soglasja. To je dokazalo nasprotno stališče Nemčije glede Libije ter italijanski in francoski spor glede priznavanja schengenskih vizumov.
Ali lahko pojasnite meni in mojim volivcem, kako je mogoče sprožiti skupno politiko na pomembnih področjih, kot so mednarodni odnosi in varnost, brez soglasja, razen če odpravimo demokratične pravice držav članic, da enostransko predvidijo svoje želje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odkrito povedano, ne razumem, kakšen pomislek stoji za vašim vprašanjem. Dejansko smo Unija 27 demokratičnih držav in dogovorili smo se, da se v skupnih zunanjih in varnostnih politikah odločitve sprejemajo soglasno. Če države članice niso soglasne, ne moremo uveljaviti odločitve zanje, in s tem v celoti spoštujemo demokratično naravo ne le naše Unije, temveč tudi držav članic.
Mislim, da je v interesu nas kot Evropejcev, evropskih državljanov, da države članice delujejo skupno v zunanjih zadevah. Očitno je, da danes v Evropi tudi največje države članice nimajo potrebnega vpliva ali vzvoda, da bi se enakovredno pogovarjale z Združenimi državami ali Kitajsko in drugimi velesilami, toda skupno lahko Evropska unija doseže spremembe. Zato upam, da bo postopek pripeljal do večje konvergence tudi v smislu zunanjepolitičnih zadev med našimi državami članicami.
Nicole Sinclaire
Prvo, kar sem omenila, so vseevropske stranke. Mi lahko pojasnite, zakaj bi morali davkoplačevalci financirati politične stranke na kateri koli ravni? Morda mi lahko pojasnite, kako koristne so za cilje EU.
Imam še vprašanje glede Cathy Ashton. Opažam, da je zelo redko prisotna na zasedanjih Komisije. Ali je Združeno kraljestvo pravilno zastopano v Komisiji?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Tu sta dve vprašanji. Prvič, kot veste, Pogodba, ki so jo naše države članice soglasno ratificirale, priznava evropske stranke kot pomembne subjekte. Zato obstaja razlog za podporo evropskih strank, ker so dejansko evropski subjekti, ki jih kot take priznava naša Pogodba.
Drugič, glede Cathy Ashton, ona ni le podpredsednica Komisije, temveč tudi visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. Ima zelo zahtevno delo, pri katerem mora zastopati Evropsko unijo, zato mora seveda potovati več kot večina članov Komisije. Osebno se izjemno trudi, da bi bila prisotna na skoraj vseh zasedanjih Komisije. Ne more pa biti na vseh.
Toda rad bi poudaril, da člani Komisije niso zadolženi za zastopanje držav. Imenujejo jih države, toda zastopajo Evropsko unijo. Ko prevzamemo dolžnosti, vsi zaprisežemo, da ne bomo tam zastopali držav, in verodostojnost institucije dejansko izhaja prav iz tega dejstva -, da se trudimo biti neodvisni in da služimo splošnemu evropskemu interesu. Lahko vam povem, da države članice, vključno z Združenim kraljestvom, zelo dobro zastopajo v Evropskem svetu njihovi predsedniki vlad, v Svetu pa različni ministri.
Martin Schulz
Gospod predsednik, opravičujem se za pozen prihod. Zato sem počakal do konca.
Gospod Barroso, imam vprašanje za vas v zvezi z resnimi razmerami, v katerih smo se znašli mi v Evropski uniji. Leto 2008 je bilo leto globoke krize v bančništvu. Leta 2009 je ta bančna kriza privedla do globoke gospodarske krize v realnem gospodarstvu. Ko so stroške bančnih primanjkljajev prevzeli javni proračuni, je to leta 2010 povzročilo globoko krizo nacionalnih proračunov. To globoko krizo nacionalnih proračunov spremlja množica zmanjšanj, kar vodi do dramatičnih razmer v več državah članicah Evropske unije, deloma zaradi ukrepov, ki jih zahteva Evropska unija. Obstaja nevarnost, da bo po bančni krizi, gospodarski krizi in krizi nacionalnih proračunov v letih 2011 in 2012 v Evropi nastopila socialna kriza.
Zato vas sprašujem, gospod Barroso, ali je Komisija pripravljena z nami razpravljati o tem, kako lahko izboljšamo pomanjkanje sredstev za socialno varstvo - sisteme socialne varnosti - v državah članicah Evropske unije, zlasti v tistih, ki jih je proračunska kriza najbolj prizadela?
Poleg tega, ali ste pripravljeni imeti dokončno razpravo z nami o evroobveznicah, da bi pridobili sredstva, ki jih potrebujemo za vlaganja v gospodarstvo, ki bi olajšala rast in ustvarjanje delovnih mest v državah članicah, ki so najbolj prizadete?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospod Schulz, prav danes je Komisija za vseh 27 držav sprejela priporočila za vsako državo posebej in obstaja tudi uvod, v katerem zelo jasno izražamo to zaskrbljenost, ki ste jo ravno omenili in je za nas zelo pomembna. Dobro se zavedamo, da je varčevanje, ki je zdaj potrebno, ker je treba zmanjšati primanjkljaje in dolg, zares zelo težko.
Obenem pa menimo, da vsak evro, ki se zdaj potroši za obresti na dolg, pomeni en evro manj za bolnišnice, javne zdravstvene storitve, javno izobraževanje in socialno varstvo. To je torej pravo varčevanje. Zato se moramo resno posvetovati o proračunu, da povrnemo zaupanje in obenem izvedemo strukturne reforme, ki so potrebne, da se zagotovi konkurenčnost, obenem pa zaščitijo najbolj ranljivi.
Mislim, da vam bo dokument, ki smo ga sprejeli danes, všeč. Preučuje vsa vprašanja, ki vplivajo na trg dela: kako pritegnemo več ljudi na trg dela, kako vključimo to socialno razsežnost v vse naše politike?
Zdaj moramo videti, koliko manevrskega prostora ima vsaka država, da zajamči te cilje. Toda mislim, da se strinjamo o ciljih.
Marco Scurria
(IT) Gospod predsednik, po pravici povedano, nisem želel sodelovati v razpravi o G8, vendar sem želel zastaviti vprašanje predsedniku Barrosu o kulturi.
V Evropski uniji je veliko programov, ki mlade - in druge - spodbujajo, da se srečujejo, tako da to postane prava Unija. Za mnoge mlade in strokovnjake programi, kot so Comenius, Vseživljenjsko učenje, Mladi v akciji itn., predstavljajo pravo združitev Evropske unije, ki zbuja zares evropske občutke.
(Predsednik je prekinil govornika, da pojasni, da razprava poteka o drugi temi, vendar ga je nato pozval, naj nadaljuje ...)
Zato me zanima, kaj se bo zgodilo s temi programi, vsaj kolikor je znano Komisiji, glede na to, da se približujejo izteku in da bi se morali s to zadevo soočiti že v Odboru za kulturo in izobraževanje. Kako namerava Komisija razviti naslednji program, od leta 2014 naprej? Mislim, da ta tema zelo zanima mnoge ljudi, ki so aktivni na področju zadev Evropske unije, in mnoge mlade v naših državah.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Komisijo zelo zanima vse v zvezi s spodbujanjem te kulturne razsežnosti v Evropi in izmenjave vseh vrst. Tudi sam sem ji zelo predan in sem že srečal nekatere glavne stranke na tem področju.
Konec tega meseca bomo predložili predloge o prihodnjem financiranju vseh sektorjev, vključno s kulturo. Seveda bomo podali pomembne predloge na tem področju. V mislih imamo racionalizacijo instrumentov ob sočasni zaščiti ciljev programov, kot so tisti, ki ste jih omenili. To so vodilni programi in so izjemno pomembni za državljane Evrope in za Evropo, ki se zaveda vrednosti kulture.
Sarah Ludford
Držala se bom teme. Včeraj je Komisija sprejela trden sveženj poročil in ukrepov za boj proti korupciji, ki EU stane 120 milijard na leto - približno toliko, kot znaša skupni proračun EU -, toda osem držav članic je dobilo manj kot pet točk od desetih možnih po indeksu organizacije Transparency International. Komisija pravi, da je izvajanje protikorupcijskih instrumentov nezadovoljivo.
Ali torej ne bi bilo pametno na vrhu G8 govoriti o korupciji? Edina omemba, ki jo lahko najdem, pa še ta je posredna, se nanaša na države v razvoju. Nikjer ni bilo omenjeno, da morajo bogate države pokazati politično voljo za reševanje problema na našem lastnem dvorišču in pri tem prevzeti vodilno vlogo. Ali ni to zapravljena priložnost za pogovor o korupciji in podkupovanju na G8, zlasti ker je ena od članic, Rusija, na 154. mestu od 178, mnoge države članice pa so se slabo odrezale po indeksu organizacije Transparency International.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Vprašanje korupcije je bilo obravnavano na povezovalnem sestanku z afriškimi vodji, toda lahko vam povem, da bodo protikorupcijska vprašanja visoko na dnevnem redu novembrskega srečanja G20. Glede na povedano mislim, da je bila to koristna razprava, kajti ko korupcija obstaja, je nekdo podkupljen, toda nekdo tudi podkuplja, zato so bile na nek način tudi članice G8 pod drobnogledom, ko smo razpravljali o vprašanju Afrike.
Mimogrede, sporočil sem jim zelo dobro novico, kajti razglasil sem, da bo Komisija predlagala pobude v zvezi s preglednostjo surovin - dobro ali slabo novico, odvisno od zornega kota: če je preglednost manjša, lahko nekateri režimi lažje uporabljajo prihodke iz svojih nacionalnih sredstev in surovin na nepregleden način, včasih, moram reči, ob vpletenosti tako imenovanega razvitega sveta. S tega zornega kota je bilo obravnavano vprašanje na zadnjem srečanju G8.
Peter van Dalen
(NL) Gospod Barroso, ravnokar ste govorili o Evropski centralni banki (ECB), ki ste jo opisali kot neodvisno. Dejstvo je, da ECB ni neodvisna v grški krizi; izbrala je stran. ECB kot komercialna banka je pokupila na desetine milijard slabih obveznic in zdaj podpira potrebno prestrukturiranje grških dolgov.
Moje vprašanje je natančno, namreč: kako preprečujete ECB, ki ima dvojno vlogo, da ne bi ovirala težkih, vendar nujnih korakov za prestrukturiranje grškega gospodarstva?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Evropska centralna banka (ECB) je vsekakor neodvisna, njena neodvisnost pa ni samo priznana v Pogodbi - torej gre za pravno neodvisnost in neodvisnost na podlagi Pogodbe -, temveč vam lahko povem tudi, da imam na tem položaju okrog sedem let izkušenj, pri čemer sem imel pogosto opravka z ECB in bil mnogokrat prisoten, ko je ECB pokazala, da ne potrebuje naše podpore za potrditev svoje neodvisnosti. Glede tega vas želim pomiriti.
Kar zadeva prestrukturiranje, se, kot veste, analizirajo različne možnosti. Upoštevamo celotno razpravo, toda stališče Komisije je bilo že jasno izraženo: mislimo, da prestrukturiranje ni druga možnost za prizadevanja, ki jih morajo države članice vložiti v javnofinančno konsolidacijo in strukturno reformo. To je naše dosledno stališče in se ga bomo držali.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, gospod Barroso, glede vrha G8 me zanima tudi, ali je bilo celotno vprašanje urejanja finančnih trgov ponovno odloženo, zlasti z izvajanjem davka na kapitalske transakcije, kapitalski dobiček, ukinitvijo davčnih oaz, odpravo izvedenih finančnih instrumentov in bonitetnih agencij glede na njihovo trenutno popolno neverodostojnost in nepreglednost. Na koncu pa bi vas rada vprašala tudi o zadevi, povezani z dogodki v EU, z Grčijo, Portugalsko in Irsko, ko se uveljavlja proces, ki naj bi delavcem in državam predvsem vsilil instrumente in procese, ki stopnjujejo izkoriščanje in gospodarsko nazadovanje, in ki bo kratko- ali srednjeročno prispeval k večji revščini, brezposelnosti in neenakosti.
Ali ne mislite, da je to v nasprotju z vsemi načeli, ki so bila izražena, tudi samo Pogodbo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (PT) Prvič, gospa Figueiredo, v zvezi z vprašanji svetovne finančne ureditve, naj povem, da ima, kot veste, G20 prednost pri teh vprašanjih, ker je bila ustanovljena kot glavni gospodarski forum za svetovno upravljanje finančnih zadev.
Nekatere od teh točk so bile obravnavne v določenem obsegu. Jaz sam ... lahko vam povem ... sem sprožil razpravo v G8 o davku na finančne transakcije, ko smo razpravljali tudi o težavi glede razvojne pomoči, in jaz sem vsekakor za ta davek. S tem se ukvarjamo v Komisiji in zelo kmalu bomo predložili nekaj zamisli.
Kar zadeva splošno vprašanje, ki ste ga omenili, je potekala tudi razprava o evrskem območju. Tu imamo morda povsem različna stališča. Verjamemo, da brez proračunske konsolidacije in strukturnih reform ne bo nobene možnosti za spodbujanje našega cilja: socialnega tržnega gospodarstva.
Jacek Saryusz-Wolski
Gospod Barroso, na vrhu G8 so udeleženci razpravljali o svojih zavezah glede sosedske politike v Sredozemlju. Vi ste v imenu Evropske unije prispevali 1,24 milijarde EUR, rekoč, da gre za sosedstvo, kar bi lahko razumeli, kot da je namenjeno samo za jug.
Iz vmesnih različic dokumenta Komisije vemo, da je bilo v prvotni fazi od 1,24 milijarde EUR za vzhod namenjenih 150 milijonov EUR, preostalo pa za jug. To je v nasprotju z načelom simetrije in enake pozornosti obema sosedstvoma. Kako bi to pojasnili? K čemu ste se v resnici in dejansko zavezali pri sosedski politiki v južnem Sredozemlju v okviru edinega zneska, ki ste ga omenili?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Saryusz-Wolski, prijatelj moj, naj vam zelo odkrito povem, da razumem pomisleke, ki jih imate o vzhodnem sosedstvu, toda mislim, da je najpomembnejše, da se vzhoda in juga ne postavi v položaj, kjer bi med seboj tekmovala: potrebujemo oba. Zdaj je pomembno, da pomagamo tistim, ki želijo pomoč, in da to storimo učinkovito.
Dejansko je pristop, ki smo ga predlagali v reviziji sosedske politike, jasen. Ne dodeljujemo sredstev glede na razcep med vzhodom in jugom, temveč glede na pogojenost napredka vsakega partnerja v smeri reform ali, če želite, več za več. Tisti, ki storijo več, ki pokažejo, da si zaslužijo več, bodo prejeli več. Nimamo predhodno pripravljene ovojnice - to je za državo A ali za državo B - država mora pokazati, da si zasluži podporo.
Mislim, da je to pravi pristop in v tem primeru bomo seveda izpolnili svoje zaveze tako do vzhodnoevropskega partnerstva - to je izjemno pomembno - kot tudi naših sosed v Sredozemlju.
Marielle De Sarnez
(FR) Gospod Barroso, moje vprašanje je dejansko povezano z zadnjim vprašanjem in vašim odgovorom nanj.
Ravnokar ste omenili pomoč, ki ste jo obljubili na vrhu G8 v Deauvillu, predvsem arabskim gospodarstvom v vzponu: 40 milijard EUR, večinoma v obliki posojil Mednarodnega denarnega sklada (MDS), Evropske banke za obnovo in razvoj (EBOR) in Evropske investicijske banke (EIB), ter dodatnih 15 milijard EUR iz Evropske unije in držav članic.
Omenili ste pogojenost, na kar se nanaša moje vprašanje. Ta pomoč je zares pogojena z nekaterimi merili, ki jih dobro poznate: redne, svobodne volitve, svoboda zbiranja, svoboda tiska, svoboda izražanja, boj proti korupciji, neodvisnost pravosodnega sistema, reforma vojske in policije.
Zanima me, kdo bo dejansko ocenil, ali so merila izpolnjena, zlasti glede arabskih demokracij v vzponu. Ali bo naš parlament v celoti vključen v ocenjevanje izpolnjevanja pogojev, ki so bili postavljeni, ali bo to v diskrecijski pristojnosti Sveta?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Naša zamisel in upam, da se boste z njo strinjali, je, da bi morala Komisija usklajevati nalogo. Dejansko sem zelo ponosen na dejstvo, da je bila Komisija tista, skupaj z visoko predstavnico, ki je takoj predstavila načrt za naš odziv: partnerstvo za demokracijo v Severni Afriki in južnem Sredozemlju ter tudi partnerstvo za skupno blaginjo. Svet zdaj priznava, da bi bilo dejansko dobro, če bi Komisija usklajevala nalogo, Komisija pa mora seveda o tej zadevi poročati Parlamentu. Zato lahko le pozdravim vse izraženo zanimanje in prizadevanja Parlamenta, da bi tesno sodeloval.
Dogodki, ki trenutno potekajo v nekaterih arabskih državah, so dejansko strateško izjemno pomembni, ne samo za tamkajšnje države, temveč tudi za svetovno demokracijo, za razvoj muslimanskega sveta in za nas tu v Evropi. Zato je zelo pomembno vse, kar lahko storimo za uporabo ne le institucij EU, temveč tudi naših družb, da pomagamo našim sosedam preiti v demokracijo, in lahko le pozdravim zanimanje, ki ga je izkazal Evropski parlament.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, kar zadeva vrh G8, je po nekaterih finančnih informacijah, ki sem jih prebral, svetovni BDP v letu 2009 znašal 58 bilijonov USD, zaloga denarja pa 615 milijard USD. Istočasno ste glede "monetarne politike", ki vas zadeva, potrdili, da ZDA izdajajo nov denar, nove dolarje, medtem ko naša Unija ne izdaja novega denarja.
Ekonomisti se ne strinjajo o mnogih stvareh; vendar nas je zgodovina naučila dvoje: prvič, podjetja v stečaju ne moreš rešiti z dragimi posojili, in drugič, skrajno varčevanje ne more nikoli zmanjšati primanjkljaja makroekonomije v recesiji, ki ne more devalvirati svoje valute. Nujno potrebujemo evroobveznico, gospod predsednik. Ali to vidite kot sredstvo za ustvarjanje protiuteži spiralnemu povečevanju novega denarja, ki ga izdajajo ZDA?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Dejansko bi moralo biti to vprašanje v prvem delu naše razprave, vendar lahko odgovorim spoštovanemu poslancu, rekoč, da je bilo stališče Komisije zelo odprto in dejansko naklonjeno zamisli evroobveznic. Eden od mojih predhodnikov je prvi predstavil zamisel evroobveznic.
V resnici ni bilo nobenega sporazuma med državami članicami. Države članice so se zdaj dogovorile o ustanovitvi evropskega mehanizma za stabilnost. Ko bo ustanovljen, bo postal mednarodna finančna institucija številka ena na svetu - najpomembnejša na svetu v smislu finančne moči. Mislim, da moramo v to usmeriti naša prizadevanja.
Obenem smo pripravljeni z državami članicami - in seveda Parlamentom - razpravljati o več možnostih glede evroobveznic, pod pogojem, da so države članice pripravljene razmisliti o tej možnosti. Ta je seveda zelo pomembna in odločilna.
Andrew Henry William Brons
Na nedavnem vrhu G8 so želeli, da se razkrije, da je bilo 40 milijard USD namenjenih Egiptu in Tuniziji za strmoglavljenje diktatorstev in sprejemanje demokracije. Toda v izjavi G8 je bilo zapisano, da bodo članice podprle države v regiji, ki se približujejo ne le demokraciji, temveč tudi tržnemu gospodarstvu. Želijo, da te države "žanjejo koristi globalizacije" in sodelujejo pri "povezovanju naložb", kar pomeni, da bodo države G8 lažje zaslužile denar v teh državah in ga nato iznesle ven.
Ne bi nasprotoval, če bi se od prejemnikov pomoči pričakovalo izvajanje in ohranjanje demokratičnih institucij in postopkov. To bi bilo povsem pravilno. Toda ali ni grozljivo, da se prejemnikom naroči, katere gospodarske politike naj izberejo in katere zavržejo? Donatorke menda nimajo pravice dajati navodil tem novim demokracijam o njihovih demokratičnih izbirah?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Strinjam se s stališčem, ki ga je sprejela skupina G8. Mislim, da je v našem skupnem interesu, da imamo ne le odprte družbe, temveč tudi odprta gospodarstva. Te države so naše sosede in mislim, da jim lahko najbolje pomagamo s trgovino.
Če ostanejo zaprte, jim nikoli ne bomo mogli zagotoviti toliko denarja, kot ga potrebujejo. Na primer, v državah Magreba - kot verjetno veste - je v resnici trgovina med njimi skoraj neznatna. Prosijo nas, naj odpremo naše trge, ne trgujejo pa med sabo. Pomembno je, da rečemo: da, pripravljeni smo vas podpreti, vendar morate odpreti vaše gospodarstvo in se vključiti v svetovno gospodarstvo.
Dejansko vidimo, da je napredek države zelo jasno povezan z njeno sposobnostjo vključitve v svetovno gospodarstvo. Samo poglejte Azijo z državami, ki še niso demokracije; ker so se lahko odprle, so lahko sodelovale v svetovnem gospodarstvi in požele sadove za svoja ljudstva.
Gabriele Albertini
(IT) Gospod predsednik, predsednik Barroso, končna izjava vrha G8 o državah Bližnjega vzhoda navaja: "Pogajanja so edina pot k celoviti in trajni rešitvi spora. Izraelske in palestinske oblasti pozivamo, da spoštujejo obstoječe sporazume o sodelovanju in se vzdržijo enostranskih ukrepov, ki bi lahko ogrozili napredek in nadaljnje reforme."
Ali Evropska unija - pomembna sogovornica G8 - podpira to izjavo? Če da, ali ste to povedali palestinski strani, ki namerava sprejeti enostranski ukrep med Generalno skupščino Združenih narodov septembra?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kar zadeva mirovni proces na Bližnjem vzhodu, se ne spomnim nobenega mednarodnega srečanja v zadnjih 30 letih, kjer to vprašanje ne bi bilo omenjeno. Ponovno smo nujno pozvali k nadaljevanju mirovnega procesa in obe strani pozvali, da se znova vključita v bistvena pogajanja, da bi učinkovito zaključili mirovni proces na Bližnjem vzhodu.
Novo vizijo ZDA o okvirnem sporazumu smo vsi pohvalili kot prelomno in usmerjeno v prihodnost. Toda odzivi na podrobnosti te nove vizije so bili različni. Če sem odkrit z vami, obstajajo različni pristopu med partnerji G8 k sodelovanju med Hamasom in PLO ter glede vprašanja meja iz leta 1967.
Za mizo je bilo tudi nekaj pomislekov o tveganjih, ki izhajajo iz možnih palestinskih prizadevanj za enostransko priznanje na Generalni skupščini Združenih narodov. Lahko vam povem, da o tem razpravljamo tudi z državami članicami in da upam, da bomo imeli v Evropi skupno stališče o zadevi.
Malika Benarab-Attou
(FR) Gospod predsednik, gospod Barroso, države G8 so se odločile, da dodelijo 40 milijard EUR Tuniziji in Egiptu, kot je bilo že rečeno. Toda Evropska unija mora predstaviti primer za večjo preglednost, vidljivost in sledljivost; skratka, boljše upravljanje te pomoči.
Osredotočiti se moramo na štiri ključne točke: prvič, zagotoviti, da razvojno sodelovanje sledi načelom demokracije in popolne preglednosti; drugič, zajamčiti spoštovanje človekovih pravic; okrepiti vlogo in zmogljivosti organizacij civilne družbe in preoblikovati sistem upravljanja, ki velja za pomoč, ob večji vključenosti Evropskega parlamenta.
Gospod Barroso, EU mora biti sposobna zagotoviti, da ta pomoč pride do ljudi, katerim je namenjena. Kakšne konkretne ukrepe načrtuje EU v tem pogledu?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Spoštovana poslanka, povedali ste natanko to, kar imam sam v mislih. Povsem se strinjam z vami. Zdaj bomo to storili s pomočjo nekaterih instrumentov, tako da lahko preverimo, ali se vse partnerske države držijo zavez in jih odločno izvajajo. Lahko vam povem, da bodo vse te programe izvajale ne le službe Komisije, temveč tudi visoka predstavnica, ki bo imenovala posebnega predstavnika za zadevno regijo. Mislimo, da bomo ravno skozi takšen dialog lahko pomagali tem državam, zlasti z večjim sodelovanjem s civilno družbo.
Pred kratkim sem bil v Tuniziji, kjer sem se sestal ne le z vlado in predsednikom te republike, temveč tudi s predstavniki civilne družbe, ženskih organizacij in sindikatov. Videl sem, kako pomembna se jim zdi naša zaveza, ne samo v obliki podpore vlad, temveč tudi civilne družbe. Naj ponovim, kar sem rekel gospe Sarnez, tudi zaveza Evropskega parlamenta bi bila zelo pomembna v tem pogledu, v smislu odnosov z razvijajočimi se parlamenti in političnimi strankami v teh mladih in novih demokracijah.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospod predsednik, na nedavnem vrhu G8 ste razpravljali o svetovnem gospodarstvu in se dogovorili, da morajo biti prizadevanja usmerjena v cilje zdržnosti javnih financ, okrevanje gospodarstva in ukrepanje za reševanje brezposelnosti. Za vse to se prizadeva zaradi koristi družbe in javnosti.
Toda če pogledamo primer Grčije, je na deset in sto tisoče državljanov pred kratkim šlo na trg in ulice okrog grškega parlamenta povsem spontano, ne da bi jim to kdo naročil, kjer so jezno pozivali k spodobnemu življenjskemu standardu in obetom. Morate se strinjati, gospod predsednik, da nobena politika ne more biti učinkovita, če je družba ne podpre ali vsaj dopušča. Politika v Grčiji je načeloma omejena na dilemo med izčrpavajoče varčevanje ali stečaj.
Ali vas ti družbeni dogodki skrbijo? So pomembno politično vprašanje. Kakšno sporočilo bi poslali tem ljudem, ki si dostojanstveno in mirno prizadevajo za obete in boljšo prihodnost zase, svoje družine in otroke?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej bi rad izrazil svojo solidarnost z Grki. Razumem, kako težki so ti časi za Grčijo. Vendar verjamem tudi, da so politični voditelji na evropski ali nacionalni ravni, v vladi ali opoziciji, odgovorni pokazati, kaj morajo države narediti. Brez javnofinančne konsolidacije, strukturne reforme, Grčija pravzaprav ne bo premagala te krize.
Realnost je, da so v Grčiji nekateri boleči ukrepi neizogibni, in vsak, ki trdi drugače, laže grškemu ljudstvu. Grške vodje pozivam, da prebivalcem Grčije pošteno pojasnijo težke izbire, ki jih mora država sprejeti. Vsi jo bomo podprli.
V Evropskem svetu sem jaz predlagal zmanjšanje obrestnih mer na posojila, odobrena Grčiji. Obenem pa bodimo pošteni. Grčija se mora sama potruditi, kajti država ne more večno živeti s tako visokim dolgom.
To je pošteno sporočilo, ki ga moramo predati vladi in opoziciji v Grčiji, in v Evropi ga moramo sprejeti, če res želimo pomagati tej državi.
John Bufton
Gospod predsednik, vesel sem, da ste na vrhu G8 omenili težave evrskega območja. Gre za krizo, in to vsi vemo. Kot je omenil prejšnji govornik, zadeva mnoge države članice. Pred kratkim smo imeli težave v Madridu, ko so ljudje protestirali na ulicah. Protesti so potekali v Lizboni, ravno tam od vseh krajev, in videli smo tudi, kaj se je dogajalo v Grčiji.
Mar ni čas, gospod Barroso, da vstanete - pred nekaj trenutki ste omenili laži - in poveste resnico in rečete, da obstaja možnost: da bi tem državam morali pustiti, da zapustijo evrsko območje? To je edini izhod.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zelo spoštujem vse naše demokratične države, zato nisem poklican za to, da jim rečem, kaj naj naredijo v tej zadevi. Toda vemo, da Grčija ne namerava zapustiti evrskega območja. Sem v stalnem stiku tako z grškimi oblastmi kot glavno opozicijsko stranko in dobro vem, da ne želijo zapustiti evrskega območja.
Verjetno bi nekateri od vas cenjenih poslancev želeli, da bi država zapustila evrsko območje, ali pa morda vaša država ni v njem in to spoštujemo, toda Grčija je zelo predana evropskemu projektu. Grčija ima težave in poskušamo jo podpreti, toda prosim, ne napadajte evra iz ideoloških razlogov.
Resničnost je, da so države zunaj evrskega območja, ki imajo vsaj primerljive težave. Islandija ni članica evrskega območja, pa je bankrotirala. Bodimo odkriti: Islandija je bila pred finančno krizo ena od najbogatejših držav na svetu po merilu na prebivalca.
V Evropski uniji imamo tudi države, ki se spopadajo z enakimi težavami zaradi zelo visokih izdatkov. Torej v resnici evro ni problem; problem je zelo visoka stopnja dolga ali zelo visok primanjkljaj v gospodarstvih.
Predsednik
Ura za vprašanja predsedniku Komisije je končana.
