Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Gospod predsednik, kot ste nekateri izvedeli iz medijev, je bilo včeraj med lovom na tuna v mednarodnih vodah 250 milj od obale Somalije zaseženo špansko zamrzovalno plovilo Playa de Bakio iz Bermea s 26-člansko posadko, ki vključuje 13 španskih državljanov in 13 članov afriškega porekla.
V ribištvu že nekaj časa vlada velika zaskrbljenost, ker v tem delu Indijskega oceana ni zagotovljena varnost, kjer je piratstvo zelo razširjeno in kjer je bila 11. aprila zasežena francoska jahta.
Gospod predsednik, glede na to pozivam Parlament in vse institucije Skupnosti, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi bodo pospešile takojšnjo izpustitev posadke in plovila, ter zaščitijo floto Skupnosti, ki lovi v teh vodah, ki naj bi bile zdaj najbolj nevarne vode na svetu.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, pred nekaj tedni sem skupaj s predsednikom pododbora za varnost in obrambo gospodom von Wogauom obiskal misijo EUBAM v Odesi v Ukrajini. V skladu s svojim mandatom naj bi z zagotavljanjem strokovnega znanja in izkušenj ter podpore pomagala Ukrajini in Moldaviji bolje upravljati njuno skupno mejo.
Tam sva lahko ugotovila, da je misiji s kakovostjo in strokovnostjo osebja uspelo vzpostaviti trden strokoven ugled, ki ni pozitiven le zaradi prenosa izkušenj njihovim kolegom, ampak tudi posredovanja med njimi v zvezi s pomembnimi vprašanji, ki zadevajo vse strani. Poleg tega je misija EUBAM, ki ima izobešeno zastavo EU, s katero predstavlja našo unijo na tem velikem in pomembnem območju, zelo učinkovit zastopnik naših institucij ter s tem prispeva k dejanskemu izvajanju naše varnostne strategije in sosedske politike na tem območju. Nedvomno je zgled, ki bi ga lahko uporabili na drugih področjih, ki so za nas pomembna.
Graham Watson
Gospod predsednik, vaš govor na enem od zadnjih delnih zasedanj v Bruslju o dogodkih v Tibetu je bil v Parlamentu zelo dobro sprejet in so ga po mojem mnenju podprli vsi navzoči poslanci. Zelo jasno je izražal javno mnenje v Evropski uniji o nedavni uporabi prisilnih ukrepov v Tibetu.
Veliko zaskrbljenost so izrazile tudi Komisija in več držav članic v Svetu. Zato sem presenečen, moja skupina pa razočarana, da se je predsedstvo Sveta odločilo, da Dalaj Lame ne povabi v Bruselj na srečanje ministrov. Zato se mi zdi še toliko bolj pomembno, da ta parlament upošteva vaš predlog, da bi Dalaj Lama moral priti, in ob tem vas prosim, da v uradu Dalaj Lame preverite, ali bi lahko obisk, ki je zdaj predviden za december, organizirali prej, saj se ta parlament in Evropa nedvomno zelo zavzemata za razpravo o dogodkih v Tibetu pred decembrom.
(Ploskanje.)
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, govoril bom o isti temi. Olimpijski ogenj je ugasnil s krvjo Tibetancev, krvjo, ki se v Tibetu preliva vsak dan. Bližje smo začetku olimpijskih iger, močnejši so kitajski povračilni ukrepi proti lastnim državljanom in prebivalcem Tibeta.
Na zadnjem delnem zasedanju v Bruslju smo sprejeli resolucijo, s katero smo negativno ocenili kršitve človekovih pravic s strani kitajskih organov. Poleg tega smo Kitajce pozvali, naj nadaljujejo pogajanja z Dalaj Lamo. Žal je te pozive slovensko predsedstvo prezrlo. Menim, da bi se moral Parlament odločno odzvati na to, da slovenski minister za zunanje zadeve Dimitrij Rupel ni povabil Dalaj Lame na nobeno uradno srečanje z Evropsko unijo.
Parlament je vest Evrope in te vesti ne sme utišati nobena izjava nobenega ministra v Evropski uniji.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Gospod predsednik, piratstvo je postalo ena od svetovnih groženj pomorski varnosti.
Po statističnih podatkih Mednarodnega pomorskega urada so se napadi piratov v zadnjem desetletju potrojili: medtem ko je bilo leta 1995 90 primerov piratstva, se je leta 2007 število napadov povečalo na 263.
Medtem ko govorimo, je 26 članov posadke ribiškega plovila Playa de Bakio ujetih na morju pri Somaliji in morda bi morali, kot je prej omenil kolega poslanec, ne le pokazati solidarnosti z njihovimi družinami, ampak tudi zahtevati, da Evropska unija ukrepa in si po svojih najboljših močeh prizadeva za osvoboditev teh ribičev.
Podpisovanje sporazumov z različnimi afriškimi državami ni dovolj. Zagotoviti moramo tudi varnost teh plovil.
Gre za težavo evropskega obsega, zato jo moramo kot tako tudi reševati.
Mary Lou McDonald
Gospod predsednik, kot veste, bo 12. junija na Irskem referendum o lizbonski pogodbi.
Opozorila bi vas na vprašanje, ki na Irskem povzroča zelo veliko zaskrbljenost. V medijih je bilo objavljeno, da se Komisija in odbori tega parlamenta dejavno dogovarjajo o zadrževanju informacij. Naj navedem besede podpredsednice Komisije Margot Wallström, da je Komisija pripravljena utišati ali zadržati sporočila, ki bi morda zaustavila napredek glede referenduma o lizbonski pogodbi, tisk pa je poročal o dopisu, ki je bil poslan parlamentarnim odborom in v katerem so bili pozvani, naj do ratifikacije pogodbe ne obravnavajo občutljivih političnih vprašanj, ki bi lahko bila povezana z lizbonsko pogodbo.
Sporočam vam, da je takšna vrsta taktike nesprejemljiva. Irci bi morali imeti razpravo na podlagi vseh informacij. Zaslužijo si popolna in neolepšana dejstva o davku od dobička pravnih oseb ali učinkih določb o obrambi in varnosti iz pogodbe. Prepričana sem, da se boste strinjali, da si ljudje zaslužijo vsaj popolna dejstva.
Zato vas danes pozivam, da javno pojasnite, da odbori ne bodo zadrževali ali preprečevali razprave o teh občutljivih vprašanjih, k temu pa pozivam tudi Komisijo.
Georgios Georgiou
(EL) Gospod predsednik, opravičujem se za zamudo, vendar sem šele prispel v Parlament.
Menim, da bi bilo v primeru Grčije nerealno govoriti o čezmejnem sodelovanju, saj je Grčija za Španijo, Francijo in Švedsko četrta država, ki sprejme največ nezakonitih priseljencev.
Gospod predsednik, kako lahko govorimo o čezmejnem sodelovanju, ko se moramo ukvarjati z državo, ki prav to počne: s Turčijo, ki se s tem ukvarja, ali z drugimi besedami, s Turčijo, kjer se osebe poklicno ukvarjajo s prevozom nezakonitih priseljencev iz Azije v Evropo.
Poleg tega je finančna pomoč, ki jo prejme Grčija, minimalna, pri čemer žal nimam časa za ustrezne podrobnosti, hkrati pa moram reči, da bo po mojem mnenju morala Evropa, če ne bo pomagala, plačati za ljudi, ki množično prihajajo v Evropo prek Grčije in Egejskega morja z 2 000 otoki.
Slavi Binev
(BG) V svojem govoru vas bi opozoril na veliko težavo, ki vpliva na pravice več kot milijona prebivalcev glavnega mesta Bolgarije. Ta težava jasno kaže korupcijo, ki je v zadnjih nekaj letih žal zajela vsa področja življenja v Bolgariji. Družba Sofiyska Voda si zadnjih osem let z jasno podporo lokalnih organov in vlade kopiči ogromne dobičke na račun navadnih državljanov, pri čemer ne izpolnjuje niti najosnovnejših obveznosti iz koncesijske pogodbe. Vendar namesto prekinitve pogodbe koncesionar prejema dodatna večmilijonska posojila. Osrednji in občinski državni organi v Bolgariji ne upoštevajo številnih protestov skupin državljanov, ki so se morali po uradni in neuradni poti obrniti na predstavnika Evropske komisije gospoda Barrosa med njegovim nedavnim obiskom v naši državi. Ker Bolgarija in njene ustanove niso pripravljene zavarovati pravic civilne družbe, verjamem, da bodo to storili organi Evropske unije.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Aprila so zaradi vrha Nata, ki je bil v Romuniji, vsi mediji o Bukarešti poročali samo pozitivno.
Veliko ljudi je menilo, da naša država ne more organizirati tako obsežnega vrha: 3 000 uradnikov iz 49 držav in 3 500 novinarjev, saj je imel vrh v Bukarešti največ udeležencev in najbolj zapleten dnevni red v zgodovini Nata.
Izpostavil bi tri glavne ugotovitve vrha: Hrvaška in Albanija sta dobili povabilo v Nato, Nato bo namestil protiraketni ščit, ki bo dopolnjeval ameriškega, saj bo ščitil države Nata, ki jih ameriški ščit ne pokriva, voditelji Nata so se zavezali povečanju števila vojakov v Afganistanu za boj proti talibanom, delitvi obremenitve zaradi vojaških operacij in zmanjšanju omejitev glede uporabe vojakov.
Maria Matsouka
(EL) Gospod predsednik, predlagam, da se s spoštovanjem spomnimo na Nikosa Aslamazidisa iz ladjedelnice Saint-Nazaire, ki je gladovno stavkal. Ponovno moramo opozoriti na vprašanje zaščite delavcev pred sodobnim trgovanjem s sužnji.
Obravnavajmo brezposelnost, podzaposlenost in negotovost delovnih mest ter agencije, ki najemajo delavce ali, morda bolje rečeno, izkoriščajo delavce. Te agencije za zaposlovanje ravnajo z njimi kot s sodobnimi sužnji: uporabljajo jih, dokler se ne iztrošijo, plačajo jim skoraj nič, premeščajo jih poljubno in se jih samovoljno znebijo. Kako ščitimo delavce? Bolkesteinova direktiva je dovršeno uvedla negotovost in omogoča, da so delavci odvrženi na socialno odlagališče. Vedno bolj priljubljena politika prožne varnosti je nov način za deregulacijo delovnih razmerij, zaradi katere se zmanjšuje stabilnost zaposlitve in povečuje negotovost zaposlitve. Zato imamo delavce, ki se jih lahko znebimo in ki se vsak dan borijo za dostojanstveno preživetje.
Oblikovanje drugačne Evrope, v kateri bodo imeli prednost polna zaposlenost, boljši delovni pogoji in pravičnejša porazdelitev bogastva, ni le izvedljivo, ampak nujno. Žrtvovanje delavcev je pravzaprav boj proti ponovni določitvi srednjeveških pogojev zaposlovanja, proti kateri se morajo enotno boriti vse napredne sile.
Magor Imre Csibi
(RO) Krčenje gozdov je na svetovni ravni doseglo zaskrbljujočo raven, in sicer 13 milijonov hektarjev na leto. Pojav je tesno povezan z nezakonito sečnjo in nedovoljeno trgovino z lesnimi proizvodi.
Še naprej si lahko zatiskamo oči pred uničevanjem gozdov in verjamemo, da imamo napredne sisteme biološke raznovrstnosti in varstva potrošnikov.
Približno 50 % uvoza lesa iz tropskih držav in 20 % uvoza lesa iz Evrope in Ruske federacije v EU je iz nezakonitih virov.
Tako prispevamo k nezakonitemu krčenju gozdov v porečju Amazonke, ta pojav pa je pogost tudi v državah članicah EU, kot so Estonija, Romunija in Bolgarija.
Potrebujemo usklajen in odkrit pristop k vprašanju nezakonitega krčenja gozdov in nedovoljene trgovine v tretjih državah ter zlasti na ozemlju Evropske unije.
Zato pozivam Evropsko komisijo, naj čim prej predloži zakonodajni predlog, v skladu s katerim bi se lahko na evropskem trgu trgovalo le z lesom in lesnimi proizvodi iz zakonitih virov.
Zato sem v EP predložil pisno izjavo in ob tem pozivam kolege, naj se pridružijo boju proti nezakonitemu krčenju gozdov.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, višje cene in neizbežno pomanjkanje hrane postajajo zaskrbljujoče. Opozarjam na upravičeno zaskrbljenost zaradi nedavnega dogajanja med pogajanji o kmetijstvu v Svetovni trgovinski organizaciji.
V pogajanja je vključena Evropska komisija. Strogo mora upoštevati pogajalski mandat Sveta in okvir spremenjene skupne kmetijske politike. Komisija mora zagotoviti, da bo evropsko kmetijstvo sposobno za preživetje, konkurenčno in večnamensko. Zdi se, da je kakovostna oskrba Evrope s hrano nujno potrebna, zato mora določati pogajalski položaj EU.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gospod predsednik, v sredo, 23. aprila, praznujemo Unescov svetovni dan knjige. Poleg tega je na ta dan umrl Miguel de Cervantes in se rodil William Shakespeare.
Največja osebnost španske književnosti Miguel de Cervantes je splošno znan po svojem Don Kihotu, ki na splošno velja za prvi sodobni roman in eno od najodličnejših književnih del na svetu.
Angleški dramatik, pesnik in igralec William Shakespeare se je rodil na drugačen 23. april, in sicer po julijanskem koledarju, velja pa za najpomembnejšega pisca v angleškem jeziku in tudi eno od velikih osebnosti svetovne književnosti.
Ta dan je veliko držav Evropske unije izbralo za praznik svojega zavetnika. V Kataloniji je to na primer praznik San Jordi ali dan sv. Jurija, ko se častita katalonski jezik in kultura. Menim, da bi v tem parlamentu dogovor, da se pridružimo takšnemu praznovanju na kulturni in književni dan, ki se v Evropski uniji praznuje v tako velikem obsegu, pomenil priznanje evropskih kultur in književnosti.
Jaroslav Zvěřina
(CS) Gospod predsednik, dovolite mi, da pripomnim, da imajo naše odločitve včasih povsem nepričakovane rezultate. Danes se navdušenje nad biogorivom in njegovo uporabo v mešanici goriv nekoliko zmanjšuje. Poleg tega, da se zaradi biogoriva dražijo kmetijski proizvodi, biogorivo prispeva tudi k hitrejšemu uničevanju deževnega gozda. To bi nas moralo izučiti za prihodnjo zakonodajo. Podoben negativen vpliv lahko ima tudi nekatera druga naša zakonodaja, na primer zadnje težnje po prostovoljnem urejanju avtomobilske industrije. Zato zakonodaje ne smemo sprejemati prenagljeno, ampak si moramo vzeti dovolj časa za njeno preučitev ter k temu pristopiti bolj odgovorno. Pametno bi bilo, da bi upoštevali staro modrost, da je treba najprej dobro premisliti in šele potem ukrepati.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, še nekaj besed želim nameniti svobodi izražanja v Rusiji. Dnevnega časopisa Moskovsky Korrespondent v časopisnih kioskih ni več na voljo, ker je izrazil zanimanje za domnevno razvezo zakonske zveze Vladimirja Putina. O čemer se povsem javno razpravlja v Franciji, je v Rusiji skrivnost. Vse informacije o zakonskem stanu vodje države bi morale nedvomno biti javne. Poleg tega o tem ni dovoljeno niti postavljati vprašanj, kot smo lahko videli v zadnjem napadu Vladimirja Putina na novinarko časopisa Niezavisima Gazieta, ki jo je gospod Putin spravil v jok.
Pravila o merilih ravnanja v odnosih med organi in mediji, priznana v civiliziranem svetu, v Rusiji še vedno ne veljajo. Tam so mediji orodje, ki ga nadzorujejo organi, če pa mediji ne upoštevajo njihovih želja, so ukinjeni. Novinarje zastrašujejo in v skrajnih primerih so fizično odstranjeni, kot je bila Anna Politkovskaja.
Svoboda izražanja je temelj demokracije. Ponovno lahko vidimo, da so temelji ruske demokracije zelo šibki.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, zadnja leta so bili na ulicah Slovaške, Srbije in Romunije Madžari napadeni le, ker so govorili svoj materni jezik, tj. madžarščino. Ta konec tedna je nasilje ponovno izbruhnilo in v Kolozsvárju v Transilvaniji je bila ponovno prelita kri. Žrtve so bili novinarji Tibor Zágy, István Ambrus in János Fancsali, ki so jih ponoči na ulici s hrbta napadli trije mladi Romuni in jih brutalno pretepli. Ti fantje so se jim posmehovali in jih žalili, rekli so jim, da so ničvredni tujci in da naj se vrnejo domov, kamor spadajo. V podobnem incidentu v soboto je bil na glavnem trgu v Szabadki/Subotici v Vojvodini v Srbiji zaboden še en Madžar, in sicer gospod Attila. Prav tako je neofašistična romunska skupina Nova desnica 15. marca 2008, na madžarski dan revolucije, organizirala protimadžarske demonstracije v Kolozsvárju, kjer je bil istega dne napaden mlad Madžar. Nujno se moramo povezati z našimi romunskimi brati in zatreti nasilen nacionalizem. Veseli nas, da bodo romunski organi sprejeli zakonodajo in bodo krivci kaznovani v svarilo drugim.
Daniel Strož
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ob tej priložnosti bi omenil resno zadevo: stalne poskuse, da bi spremenili zgodovino druge svetovne vojne. Takšnih poskusov je več, so v več oblikah in včasih se zgodijo v Evropskem parlamentu. Najpogosteje, pravzaprav v veliki večini primerov, se kažejo v napadih na češke ali češkoslovaške tako imenovane predsedniške uredbe. V nekdanji Češkoslovaški so se te uredbe na podlagi mednarodnega prava uporabljale za urejanje pravnih vprašanj, povezanih s porazom nacistične Nemčije. Vem, da nekateri nemški in madžarski poslanci Evropskega parlamenta načrtujejo za letos nadaljnje ukrepe, s katerimi želijo izpodbijati te predsedniške uredbe. Zato pozivam poslance Evropskega parlamenta, naj takšnih dejavnosti ne podprejo in jih odločno obsodijo. Prepričan sem, da se strinjamo, da je kakršno koli spreminjanje zgodovine druge svetovne vojne popolnoma nesprejemljivo.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, opozarjam vas, da je od danes pisna izjava št. 33 na voljo za podpis. Povezana je s položajem mladih v politikah EU. Vsi vemo, da se mladi soočajo z brezposelnostjo. Temu se moramo posvetiti za sedanjost in prihodnost EU.
Zato pozivamo države članice, naj upoštevajo mlade v vseh ustreznih političnih sektorjih. Z njimi morajo vzpostaviti strukturiran dialog. Načrtovati morajo politike na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja ter tudi zaposlovanja, socialnega vključevanja, zdravja, neodvisnosti mladih, mobilnosti, temeljnih pravic in nediskriminacije. Tako bomo lahko upali v boljše možnosti mladih, ki jih zaradi demografskih težav ni veliko.
Riitta Myller
(FI) Gospod predsednik, vzrok za eno od treh prometnih nesreč s smrtnim izidom v Evropi je vožnja pod vplivom alkohola. Na sončni španski obali je v večernih urah prejšnjo soboto umrlo najmanj devet finskih turistov, 19 pa jih je bilo hudo poškodovanih, ker je pijan voznik, ki je v krvi imel en promil alkohola, s svojim terenskim vozilom trčil v avtobus s finskimi turisti. Nesreča je bila še hujša, ker nekaj potnikov ni bilo pripetih z varnostnimi pasovi v avtobusu.
Na ravni Evropske unije bi morali resno razmisliti o tem, kako lahko v prihodnje preprečimo takšne grozljive nesreče in popolnoma nepotrebne smrti. Sedaj v EU veljajo omejitve alkohola v krvi od nič do 0,8. Te omejitve je treba poenotiti in jih v vseh državah EU čim bolj približati vrednosti nič. Upoštevati je treba tudi pravila o varnostnih pasovih, voznike pa je treba o njih ustrezno poučiti. Poleg tega moramo ustrezno upoštevati posledice, če ljudje teh pravil ne upoštevajo.
Predsednik
Hvala, gospa Myller. Družinam žrtev izrekamo globoko sožalje.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Evropski državljani so zaskrbljeni zaradi višjih cen hrane. Splošno povečanje cen v zahodni Evropi je zaradi nizkih ravni dohodka še bolj boleče v vzhodni Evropi. Nov skok cen pričakujemo zaradi nestabilnosti finančnih trgov in pričakovane svetovne gospodarske krize. Mednarodni denarni sklad je pozval k odločnim ukrepom za nadzor cen hrane. Splošno povečanje cen je povezano s stroški energije, Evropska unija pa je od nje odvisna. Zato v razpravah o cenah hrane ne bi smeli obravnavati le preudarne rabe kmetijskih zemljišč in raziskav alternativnih virov energije. Hitro rast cen hrane lahko nadzorujemo tudi z urejanjem cen tradicionalnih virov energije. Zato moramo ponovno preučiti uporabo jedrske energije v energetski mešanici EU. Če bi izkoriščali popolno zmogljivost razpoložljivih jedrskih elektrarn v državah članicah, bi lahko odpravili pomanjkanje energije, kar bi vplivalo na cene blaga v potrošniški košarici.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospod predsednik, poljski parlament je bil eden od prvih zakonodajnih organov, ki je obravnaval ratifikacijo lizbonske pogodbe in sprejel zakon, s katerim je soglašal s tem, da predsednik Republike Poljske podpiše listino o ratifikaciji.
Veliko držav članic EU še ni sprejelo odločitve o tem vprašanju. Ustavna pogodba je bila po glasovanju državljanov Francije in Nizozemske blokirana. Ne predlagam vsebinske obravnave teh pogodb, saj ima lahko vsak od nas o njeni vsebini svoje prepričanje.
Opozarjam pa na dejstvo, da so v tem parlamentu in drugod predstavniki držav, ki do zdaj niso dosegle nikakršnega napredka pri tem vprašanju, izrekli kritične pripombe o Poljski in procesu ratifikacije. Menim, da so takšne pripombe neutemeljene in zlonamerne.
Milan Horáček
(DE) Gospod predsednik, glede na letno poročilo Amnesty International je več kot tretjina vseh smrtnih kazni na svetu izvršena na Kitajskem. Natančno število je verjetno precej večje, zato je državna tajnost. Smrtno kazen uporablja dvainšestdeset držav, včasih za nenasilna kazniva dejanja, kot je prešuštvo, utaja davkov, prostitucija ali homoseksualnost. V Iranu, Saudovi Arabiji in Jemnu usmrtijo tudi osebe, mlajše od 18 let.
Zato mora Evropska unija narediti vse, kar je v njeni moči, da podpre osnovno človekovo pravico do življenja in poskuša doseči svetovni moratorij na smrtno kazen. Še posebej mora obravnavati Kitajsko, ki vodi pri tej žalostni statistiki, ter si prizadevati, da bo Kitajska bolj uporabljala te splošne človekove pravice v skladu z olimpijskim geslom "en svet, ene sanje".
Pedro Guerreiro
(PT) Gospod predsednik, portugalska družba Cerâmica Torriense je sprejela disciplinske ukrepe proti delavcu in vodji sindikata te družbe Pedru Jorgeju, da bi ga odpustila, potem ko je sodeloval v portugalski radiotelevizijski oddaji, kjer je le povedal resnico.
V tej televizijski oddaji je sebe navedel kot primer za delavce v veliko družbah, v katerih jim niso povečali plače že od leta 2003. Izražamo solidarnost z delavci in sindikalisti, ki so žrtve zatiranja. Menimo, da je ravnanje te družbe nesprejemljivo. Njeno preganjanje in zastraševanje tega delavca in dejavnega sindikalista sta v nasprotju z demokracijo in svobodo ter ju moramo najodločneje obsoditi.
James Nicholson
Gospod predsednik, prejšnji ponedeljek je Komisija s komisarko Hübner predložila poročilo delovne skupine o Severni Irski, pri čemer me zelo veseli, da je gospa komisarka danes zvečer z nami, da bo lahko slišala vsaj moje mnenje o tej temi. Čeprav to poročilo vsebuje nekaj dobrih točk, žal ne obravnava dovolj poglobljeno destrukturnega primanjkljaja, ki smo ga doživeli zaradi tako znatnega zaostajanja za ostalo Evropo po več kot 30 letih terorističnega nasilja. Žal o tem niso bili ustrezno vprašani ali informirani poslanci tega parlamenta, kar se še nikoli ni zgodilo in kar pomeni, da so izvrstno priložnost zamudili Komisija ter ministrski predsednik in namestnik ministrskega predsednika na Severnem Irskem, poleg tega ni bil namenjen niti en euro več. Žal lahko to ocenimo kot dolgo dejavnost, ki na koncu ni prinesla nobenega zares pozitivnega rezultata.
Gospod predsednik, mir na Severnem Irskem je še vedno krhek. Dosežen je bil znaten napredek in trajalo je dolgo, da smo ga dosegli. Vendar je še vedno krhek, težav, ki so še vedno pred nami, pa ne smemo podcenjevati. Menim, da lahko naredimo več, da bi lahko naredili več in da moramo narediti več za zagotavljanje zelo trdnega temelja za ta mirovni proces, za katerega smo se mnogi tako dolgo zelo trudili.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, 11. maja bodo v Srbiji volitve. Vsi vemo, da zahodni Balkan ne bo stabilen, dokler ne bo stabilna Srbija. Vendar so vse napovedi zelo negativne. Tu je Kosovo, ki pomeni 16-odstotno izgubo državnega ozemlja. Nacionalizem zastira vse in možno je, da bodo nacionalisti, radikalna stranka, Koštunica, socialistična stranka in Miloševićeva stranka oblikovale koalicijo. Srbija se ne približuje Evropi. Hkrati Evropska unija dela vse možne napake. Resnično upam, da Javier Solana ne bo dal izjave, ker z vsako svojo izjavo zmanjšuje možnosti Tadićeve proevropske stranke. Velikanska napaka je bila storjena, ko je bil albanskemu borcu Haradinaju omogočen odhod iz Haaga. Velikanska napaka je bila storjena, ko je bil v takšnem trenutku razglašen trgovinski sporazum s Kosovom. Velikanska napaka je bila storjena, ko se je še naprej govorilo o stabilizacijsko-pridružitvenih sporazumih (ki jih je januarja onemogočila Nizozemska) in ko se je govorilo o tem, da Evropska unija dela dobro, da pomaga, da olajšuje pridobitev vizuma, zdaj pa Unija poskuša vsaj pomagati demokratom, proevropskim strankam, da bi popravila, kar se ne da več popraviti. Hvala.
Toomas Savi
Gospod predsednik, demonstracije, ki so ovirale predajo olimpijske bakle v Evropi, so negativno vplivale na nas, saj na Kitajskem poteka več demonstracij proti zahodnemu svetu.
Načeloma se lahko vsak čuti izdan, ker kitajski organi niso izpolnili svoje zaveze glede izboljšanja stanja v zvezi s človekovimi pravicami v državi, stalno nasilje v Tibetu pa še vedno meče senco na olimpijske igre v Pekingu.
Kljub temu se ne morem strinjati z zamislijo, da so bile nasilne demonstracije, na primer v Londonu in Parizu, pravilen odziv na to. Naše prizadevanje, da bi olimpijske igre izkoristili za uveljavitev nekaterih demokratičnih vrednot za Kitajce, bo sprejeto z velikim odporom, saj so zaradi teh nasprotovanj užaljeni.
Za padec komunističnega režima na Kitajskem je potrebna notranja sprememba, ki jo bo spodbudila volja Kitajcev. Demonstracije proti zahodnemu svetu precej jasno dokazujejo, da so naša nedavna dejanja povzročila prav nasprotno od tega, kar smo upali.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospod predsednik, po podatkih Evropske komisije se zaradi varstva staležev rib flota Skupnosti vsako leto zmanjša za 2 %. Tako se je od leta 2003 do leta 2006 zmanjšala za 10 %. Vendar zaradi boljše ribolovne tehnologije zmanjšanje flote ne pomeni manjšega ulova.
Medtem ko EU zmanjšuje svojo ribiško floto, države v Afriki in Pacifiku, kot so Avstralija, Nova Zelandija in Kitajska, gradijo vedno več ladij in povečujejo svoje ribiške flote. Tako se flota Skupnosti zmanjšuje, flote tretjih držav pa se povečujejo. To pomeni, da s tem nismo pridobili ničesar.
Čeprav EU uvozi 40 % rib, ki jih porabi, se ustrezno zaveda, da mora narediti več. Zato je bistveno, da to temo vključimo v mednarodna pogajanja. Zagotoviti moramo, da tudi drugi zmanjšajo svoje ribiške flote.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropska unija lahko priložnosti, ki jih ponuja globalizacija, najbolje izkoristi tako, da posodobi svoje socialne politike in vlaga predvsem v človeške vire.
Odhodki za socialno varstvo, ki so bili uvedeni v 90. letih prejšnjega stoletja, so ostali pri približno 28 % bruto domačega proizvoda.
V obdobju 2000-2007 se je število delovnih mest povečalo za 13 milijonov, stopnja brezposelnosti pa se je zmanjšala z 9 % na 7 %.
Hkrati je približno 80 milijonov evropskih državljanov pod pragom revščine. Tveganje revščine za otroke v Evropski uniji je 19 %.
Lizbonska pogodba poudarja, da je za Evropsko unijo pomembno socialno tržno gospodarstvo.
Socialne spremembe, ki se dogajajo v okviru globalizacije, so povezane z brezposelnostjo, reformo pokojninskega sistema, reformo davčnih sistemov, bojem proti revščini ter naložbami v izobraževanje in sistem otroškega varstva.
Izobraževanje bi lahko bistveno nadomestilo socialno-gospodarske pomanjkljivosti in odpiranje poti za uspešen razvoj otrok.
Države članice morajo izboljšati tudi sisteme zdravstvenega varstva in se boriti tudi proti revščini starejših.
Thierry Cornillet
(FR) Gospod predsednik, poslance sem želel le spomniti, da bomo v sredo praznovali prvi svetovni dan malarije. Do zdaj se je imenoval afriški dan malarije. Letos pa ga bomo prvič obeležili kot svetovni dan malarije.
Poslance sem želel spomniti, da se ta svetovna težava, ki je po naravi povezana z revščino, pojavlja v 107 državah sveta in da v 90 od njih pomeni veliko težavo v zvezi z javnim zdravjem, ker 40 % svetovnega prebivalstva živi v regijah, v katerih se ta bolezen pojavlja. Na svetu je na leto prijavljenih od 350 do 500 milijonov primerov malarije, od tega jih je več kot 60 % prijavljenih v Afriki, pri čemer se jih 90 % konča s smrtjo. Vsakih 30 sekund zaradi malarije umre en otrok v Afriki. Gospod predsednik, to pomeni, da bosta do konca mojega govora zaradi malarije umrla dva otroka.
Ta bolezen naj bi tudi upočasnjevala rast, saj se zaradi malarije BDP zmanjša za 12 milijard USD na leto. V sredo ob 13.00 bo v sobi C 2.1 potekalo delovno kosilo o tej temi.
Nicodim Bulzesc
(RO) V zvezi s poročilom o prostovoljstvu bi poudaril, da so takšni ukrepi v državah, ki so se na novo vključile v Evropsko unijo, pomembni, in sicer je pomembna vloga prostovoljstva pri izboljšanju gospodarskega položaja in socialne kohezije.
Romunija je, tako kot druge države na območju Evrope, sprejela zadržane ukrepe na področju spodbujanja prostovoljstva, čeprav bi lahko pri izvajanju in spodbujanju evropskih politik o recikliranju odpadkov, zmanjšanju emisij ogljika in varstvu okolja sodelovali politiki, skupaj z mladimi, v okviru prostovoljnih ukrepov.
Vpliv je tako močan, da bi lahko povzročil pozitivno reakcijo državnih institucij in prispeval k spremembi miselnosti generacije.
Predlagam, da se prostovoljstvo vključi v izobraževalni sistem in medregionalne programe na podlagi projektov za vzpostavitev povezav med državljani držav članic.
Predlagam merila simboličnega spodbujanja za osebe, ki sodelujejo pri prostovoljnih dejavnostih, ter pozivam Evropsko komisijo in Evropski parlament, naj pomagata.
Milan Gaľa
(SK) Evropska fundacija za demokracijo se je začela prejšnji teden v Bruslju. Pozdravljam vzpostavitev te vseevropske pobude, katere temeljni nalogi sta spodbujanje svobode in demokracije prek meja Evropske unije ter podpora opoziciji v državah, ki niso svobodne.
Veliko nas je del svojega življenja preživelo pod totalitarnimi režimi. Menim, da moramo zdaj, ko smo svobodni, pomagati tistim pogumnim ženskam in moškim, ki si prizadevajo za svobodo in demokracijo v svojih državah. Moja osebna izkušnja je, da sem finančno pomagal družinam kubanskih disidentov.
Menim, da moramo najti način, da podpremo tudi dejavnosti evropske fundacije za demokracijo s sredstvi iz proračuna Evropske unije. Tako se lahko vključimo v boj za spodbujanje svobode in se pridružimo osebnostim, kot so Václav Havel, Richard von Weizsäcker, Jacques Delors in drugi politiki, ki so se strinjali s tem, da bodo podporniki te fundacije.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Gospod predsednik, Svet se je odločil, da bo začel živčno vojno z Združenimi narodi z reševanjem razmer na Kosovu z enostranskimi pobudami, ki ne upoštevajo načela pravne države ali mednarodnega prava. Zato je odločitev, da se na Kosovo pošljejo mirovne sile EULEX, da bi prevzele vlogo, ki jo je do nedavnega imel UNMIK, taktična napaka. V členu 5 odločbe Sveta je navedeno, da bo prenos misije z Združenih narodov na mirovne sile EU izveden po koncu misije Združenih narodov.
Na srečo nekatere države, kot je Španija, nasprotujejo takšnim pobudam. Po besedah španskega ministra za zunanje zadeve gospoda Moratinosa so te pobude v nasprotju z mednarodnim pravom.
Slovenija in Francija sta opozorili Srbijo, da mora sprejeti EULEX, sicer obstaja možnost, da se ne bo mogla pridružiti EU. Menim, da je to, milo rečeno, nesprejemljivo.
Zita Pleštinská
(SK) Prazne naslovnice slovaških dnevnih časopisov kot nasprotovanje potrditvi zakona o medijih, s katerim bodo na Slovaškem od junija 2008 veljali nedemokratični novinarski standardi, me spominjajo na Belorusijo, kjer vlada ne upošteva opozicije in kjer ne obstaja svoboda govora ali svoboda tiska.
Menim, da država članica, ki bo 1. maja 2008 praznovala četrto obletnico pristopa k Evropski uniji, ne bi smela sprejemati zakonov, ki so v nasprotju s temeljnimi demokratičnimi načeli Evropske unije.
Gospod Pöttering, zelo cenim vaše besede in jasno stališče v podporo svobodi tiska na Slovaškem. Zahvaljujem se tudi kolegoma gospodu Josephu Daulu in gospodu Michaelu Gahlerju za podporo. Prepričana sem, da pasivnega pristopa k temu vprašanju ne bodo sprejeli niti predstavniki skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu.
Poleg tega pozivam vse evropske politike demokratičnega prepričanja, naj si čim bolj prizadevajo, da bi zagotovili, da nagrada Saharov za svobodo misli ne bo podeljena Slovaški.
Marian Harkin
Gospod predsednik, nekaj besed želim nameniti položaju kmetijstva v sedanjih pogajanjih v Svetovni trgovinski organizaciji. Zelo sem zaskrbljena zaradi usmeritve, ki jo je pri pogajanjih glede kmetijskih koncesij sprejel komisar Mandelson. V tem parlamentu sem o tem večkrat vprašala komisarko Fischer Boel, ki mi je vedno zagotovila, da komisar Mandelson ravna v skladu s svojimi pristojnostmi.
Vendar sem zaradi ministrskega srečanja, ki bo predvidoma 20. maja v Ženevi, in pripravljenosti komisarja Mandelsona, da bi kmetijstvo žrtvoval za dogovor, s katerim, če smem dodati, ne bi v zameno za dostop do trga za nekmetijske proizvode in storitve dobil ničesar, zelo zaskrbljena.
Na zadnjem delnem zasedanju v Strasbourgu smo razpravljali o skupni kmetijski politiki, pri čemer je veliko poslancev omenilo, da je treba zagotoviti varnost oskrbe s hrano, ter obravnavalo vprašanje stroškov letalskega prevoza za živilske proizvode in pridelave živil za gorivo. Vse to bo znatno vplivalo na evropsko oskrbo s hrano.
Če bo komisar Mandelson uveljavil svoje stališče in zmanjšal uvozne tarife za več, kot sme, bo povzročil poplavo evropskih trgov z uvoženo hrano. Njegovo ravnanje bo povzročilo resno škodo za evropsko proizvodnjo živil in v nekaterih primerih njeno uničenje. To lahko storimo samo enkrat, potem tako ostane za vedno. Kot poslanci nismo odgovorni le za zagotavljanje trajnostne kakovosti in sledljivih živil, ampak tudi za varnost oskrbe s hrano.
Anna Záborská
(SK) Želela bi opozoriti, da je včeraj v Rimu v 72. letu starosti umrl predsednik papeškega sveta za družino kardinal Alfonso López Trujillo.
Celo svoje življenje je spodbujal tradicionalne družinske vrednote in nasprotoval splavu. Kot vodja vplivne latinskoameriške škofovske konference je bil po smrti Janeza Pavla II. leta 2005 možen kandidat za papeža. Leta 2006 je kritiziral znanstvenike, ki so sodelovali pri raziskavah izvornih celic zarodkov. Menil je, da je uničevanje zarodkov primerljivo s splavom.
Kardinal Trujillo se je vedno jasno in pravočasno odzval na trenutno svetovno dogajanje. Z njim sem se večkrat srečala, kar je jasno kazalo, kako lahko njegovo mnenje pozitivno vpliva na krščanske politike. Pogrešali bomo njegov glas. Naj počiva v miru.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, svoboda tiska je temeljno demokratično načelo, zato utemeljeno pričakujemo, da bo turški kazenski zakonik spremenjen in bo tako to načelo upoštevano. Če pa želimo biti prepričljivi, moramo zagotoviti, da se to načelo pravilno uporablja tudi v državah članicah EU. Kolege pozivam, naj objektivno premislijo, ali je tisk v Evropi dejansko demokratičen in svoboden. Odgovor je: pravzaprav ne. S tiskom v EU se pogosto manipulira, usmerjajo pa ga nenovinarski gospodarski in politični interesi. Mediji pogosto ne predstavljajo resnice takšne, kot dejansko je, ampak takšno, kot bi jo morala javnost po mnenju nekaterih medijskih baronov videti. Zdaj je čas, da kritično preučimo, kako deluje tisk v EU, in nemudoma sprejmemo popravne ukrepe. Do Turčije moramo biti glede svobode tiska odločni, vendar moramo hkrati v naših državah ukrepati proti korupciji na področju tiska.
Oldřich Vlasák
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, trgovina in sodelovanje zbližujeta države in posameznike, tako kot šport. Leta 2008 praznujemo obletnico, ki je za evropske države zelo pomembna: 100. obletnico Mednarodne hokejske zveze. V počastitev tega dogodka je skupina poslancev iz evropskih hokejskih držav pod vodstvom slovaškega poslanca v Evropskem parlamentu gospoda Petra Šťastnýa organizirala razstavo v Evropskem parlamentu v Bruslju, ki nas spominja na uspehe in težke čase, ko so bili športniki v nekaterih komunističnih državah zatirani. Zaradi zvez, ki jih ima gospod Šťastný, je bil iz Kanade prav za to priložnost prinesen Stanleyjev pokal in bil prvič razstavljen v Belgiji in Evropskem parlamentu.
Na koncu se zahvaljujem gospodu predsedniku in gospodu komisarju Jánu Figelu za začetek in sponzoriranje te razstave, katere geslo je "združiti ljudi s športno strastjo", ter seveda vsem, ki so razstavo obiskali in bodo to sporočilo prenesli naprej.
Predsednik
Hvala. Dogodek je bil izjemen. Zanima me, ali morda veste, ali so o tem poročali mediji.
S tem na seznamu govornikov ni več nikogar. Vsi, ki so se prijavili k besedi pisno ali z dvigom roke, so dobili besedo.
Georgios Toussas
(EL) Gospod predsednik, zdaj sem se tretjič vključil v postopek za enominutni govor. Predsedstvo prosim za besedo, vendar je ne dobim. Zakaj mi ne pustite do besede?
Predsednik
Gospod Toussas, tokrat prvič slišim, da ste prosili za besedo. Poslanci to običajno storijo pisno in tako zagotovijo, da so vključeni na seznam. Na mojem seznamu vas ni. Vendar vam bom dal besedo kot zadnjemu govorniku. Prosim vas, da se naslednjič prijavite pisno. Tako vas ne bomo spregledali, če bo čas za govore še na voljo.
Georgios Toussas
(EL) Gospod predsednik, ekonomski migranti, ki delajo na kmetijah, že nekaj časa delajo in živijo v grozljivih pogojih. Tisti, ki delajo na poljih za pridelavo jagod v Nei Manoladi v prefekturi Ilia v Grčiji, stavkajo in zahtevajo, da se njihova dnevna plača poveča s ponižujočih 23 EUR na 30 EUR.
Veliki gojitelji jagod in njihovi najeti brutalneži so poskušali te tuje delavce ustrahovati. Da bi preprečili velik shod na trgu Pyrgos v prefekturi Ilia, ki so ga delavci načrtovali za včeraj, so napadli tabore, v katerih so bili delavci, odjeknili so streli v zrak in veliko delavcev so grobo pretepli. Obsojamo ta divji napad, ki so ga policija in sodni organi spregledali. Pozivamo k takojšnjemu sprejetju ukrepov za zaščito ekonomskih migrantov.
Predsednik
S tem se ta točka zaključuje.
