Onesnaževanje morja z ladij in uvedba kazni za kršitve (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Luisa de Grandesa Pascuala v imenu Odbora za promet in turizem o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2005/35/ES o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve - C6-0142/2008 -.
Luis de Grandes Pascual
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, podpredsednik Komisije, komisar za promet, gospod Tajani, predsednik Sveta, gospe in gospodje, osebno si ne morem predstavljati bolj sijajnega zaključka parlamentarnega mandata od sprejema predloga direktive o onesnaževanju morja z ladij in uvedbi kazni za kršitve, ki ga boste, upam, podprli vsi med vami.
Doseženo soglasje kaže, da predlog uživa široko podporo in da bo jutri sprejet v prvi obravnavi. Poleg izrednih naporov, ki so jih vložile vse tri institucije v fazi pogajanj, ima za to zaslugo predvsem naše splošno soglasje, da mora Skupnost ukrepati proti kršitvam, ki resno škodujejo okolju.
Res je, da so imele države članice na začetku dvome, saj ukrepi, ki jih nameravamo sprejeti - prenos nekaterih pristojnosti na področju kazenske zakonodaje na Skupnost - ne bodo rezultat reforme Pogodbe, pač pa bodo uvedeni z zakonodajnim aktom, ki pa je nedvomno izrednega pomena.
Vse to izhaja iz potrebe po ureditvi razširjenih problemov v pomorskem prevozu, predvsem zaskrbljujoče rasti nezakonitih operativnih izpustov onesnaževalnih snovi z ladij. Res je, da že imamo mednarodno predpise za omilitev teh pojavov - konvencijo Marpol 73/78 - vendar vedno bolj opažamo zevajoče pomanjkljivosti pri izvajanju in izvrševanju, ugotovili pa smo tudi, da sedaj veljavni sistemi civilne odgovornosti, ki urejajo onesnaževanje z ladij, niso dovolj odvračilni.
Kršitve so na nekaterih delih evropskih obal tako običajne, da se nekateri od pomorskih prevoznikov preprosto odločajo za redno nezakonito onesnaževanje, saj jih upravne kazni stanejo manj, kot bi znašali stroški spoštovanja zakonodaje. Tako ravnanje je spremenilo nekdanje načelo "onesnaževalec plača" v prakso "plačaj in onesnažuj".
Z uvedbo kazenskih sankcij, ki so v primerjavi z upravnimi kaznimi hujše in vtisnejo kršitelju določen družbeni žig, skuša Evropska unija odvračati potencialne onesnaževalce od nezakonitega ravnanja.
Reforma je sad pogajanj s Svetom, ki ga je zastopalo češko predsedstvo, ki si, mimogrede, zasluži mojo pohvalo, saj mu ves čas mandata ni bila prihranjena nobena politična težava, je kombinacija strukturne reforme direktive, ki ne vpliva na temelje pristojnosti Parlamenta in ki v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti, saj direktiva uvaja načelo kazenskih ukrepov v skladu z opredelitvijo v razsodbi Sodišča Evropskih skupnosti, državam članicam pa prepušča določitev vrst kazni.
Nadalje direktiva pojasnjuje razčiščuje razliko med izpusti manjšega obsega in večjimi kršitvami ter ustrezne kazni za vsako vrsto kršitve. Doslej smo bili uspešni. Morali smo samo ponovno sprejeti dogovore, ki smo jih dosegli že pri razpravi in sprejemu Direktive 2005/35/ES in okvirnega sklepa Sveta 2005/667/PNZ, vendar na novi pravni podlagi, saj omenjene razsodbe odpirajo možnost, da zakonodajno telo Skupnosti sprejme ukrepe, povezane s kazensko zakonodajo držav članic.
Glavna novost, ki smo jo vnesli v predlog spremembe in ki nam bo omogočila napraviti še korak več v borbi proti okoljskim kršitvam v pomorskem prometu, je določba - ki sem jo kot poročevalec zagovarjal že od prvega dne -da se tudi ponavljanje izpustov malega obsega, ki onesnažujejo vodo, lahko šteje za kaznivo dejanje.
Z veseljem ugotavljam, da te bitke nisem bojeval sam, saj mi je Parlament zagotovil svojo podporo prek članov Odbora za promet in turizem, na koncu pa sta pomen in težo mojega predloga sprevidela tudi Komisija in Svet.
Rad bi se iskreno zahvalil poročevalcem v senci, ki so mi pomagali pri mojih prizadevanjih in ki so mi nudili podporo pri trdih pogajanjih s Svetom in s Komisijo, in rad bi izrazil priznanje pripravljavcema mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane za njuna prispevka. Na koncu smo dosegli tudi kompromisno rešitev glede roka začetka veljavnosti direktive, ki bo znašal 12 mesecev.
Gospe in gospodje, verjamem, da smo danes lahko vsi zadovoljni, saj si s sprejemom tega zakonodajnega akta in z odobritvijo tretjega pomorskega svežnja na začetku marca Evropska unija krepi svoj vodilni položaj na področju pomorske varnosti. Prepričan sem, gospe in gospodje, da bomo služili za zgled drugim.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, spoštovani poslanke in poslanci, Komisija si ne more kaj, da se ne bi veselila tega želenega izida, ki vodi k sprejemu nove direktive o spremembi dosedanje.
To bo zapolnilo pravno praznino, ki je nastala zaradi sodbe Sodišča Evropske skupnosti, s katero je razglasilo za ničnega Okvirni sklep 2005/667 o določitvi narave, vrste in ravni kazenskih sankcij za nezakonite izpuste onesnaževalnih snovi v morje. Ko bo sprejeta, bo direktiva omogočala učinkovitejšo borbo proti onesnaževalcem morja. Besedilo, ki ga sprejema Parlament, je torej pomemben dodatek k tretjemu svežnju o pomorski varnosti, ki sta ga sopodpisala predsednika Parlamenta in Sveta ob koncu zadnje plenarne seje.
Kompromisno besedilo, o katerem razpravljamo, se rahlo razlikuje od prvotnega predloga Komisije, moram pa ugotoviti, da so bistvene točke ostale nespremenjene: prvič, kazenska narava sankcij za nezakonite izpuste, in drugič, možnost sodnega pregona oseb, odgovornih za take izpuste, vključno s pravnimi osebami.
Zato Komisija besedilo podpira, čeprav uvaja posebno obravnavo izpustov manjšega obsega in ponavljajočih se manjših kršitev. Na drugi strani razumem, da se je zdelo Svetu in Parlamentu primerneje, da izpusti, ki ne povzročijo poslabšanja kakovosti vode, niso nujno predmet kazenskih postopkov. Osebno se bolj kot Parlament zavzemam za kazenske sankcije za izpuste manjšega obsega, kajti, čeprav posamezni tak izpust ne povzroči resne škode, lahko prav zato, ker se ponavljajo, privedejo do resnega onesnaženja morskega okolja.
Doseženi kompromis v zvezi s ponavljajočimi se manjšimi kršitvami podaja konkretnejšo opredelitev "ponavljanja" in je zato sprejemljiv tudi za Komisijo, ki je, ponavljam, vesela izida, za katerega gre zasluga delu služb Komisije in članov vaše zbornice. Tako lahko rečem, da danes z veseljem pošiljamo sporočilo o zmanjšanju onesnaževanja naših morij.
Marios Matsakis,
pripravljavec mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - Gospod predsednik, pravna praznina, ki jo je povzročila sodba Sodišča Evropskih skupnosti, je terjala spremembo direktive, o kateri razpravljamo. Neverjetno je, da je lahko napaka glede pravne podlage povzročila zamudo pri uveljavitvi tako pomembne direktive, ki je brez dvoma škodovala našemu morskemu okolju. Vsi sodelujoči se lahko iz tega učimo, in se tudi moramo učiti, da se bomo lahko takim napakam v prihodnje izogibali.
V tem trenutku je najpomembneje, da čim hitreje spremenimo predlagano direktivo in da jo čim prej začnemo tudi izvajati. Šele s tem bomo lahko obvladali razširjeni problem naraščanja števila in obsega nezakonitih operativnih izpustov onesnaževalnih snovi z ladij, in šele s tem bomo zagotovili resnične možnosti za učinkovit boj za čisto morje.
Za zaključek bi se rad zahvalil poročevalcu za odlično opravljeno delo pri tem poročilu.
Eva Lichtenberger
Gospod predsednik, onesnaževanje morja pride v središče naše pozornosti le ob velikih nezgodah. Takrat resno razpravljamo o grožnji, ki jo našim oceanom predstavlja stalno onesnaževanje. Na žalost ta problem v času med nezgodami v glavnem zanemarjamo. Resno se moramo lotiti stalnih in ponavljajočih se kršitev predpisov, ki pomenijo prav tako pomembno in dramatično grožnjo ne le našim morjem, pač pa tudi našim obalam.
Rada bi se zahvalila kolegom poslancem, s katerimi smo lahko razpravljali o konsistentnem pristopu k varovanju naših morij. Prihajam iz države brez morja, vendar se kot Evropejka vseeno počutim odgovorno za varovanje naših morij pred stalnim onesnaževanjem, ki ga povzročajo plitki poslovni interesi, in za združitev načel tretjega pomorskega svežnja, ki je nujno potrebna in jo je predlagal Odbor za pravne zadeve.
Georg Jarzembowski
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, podpredsednik Komisije, Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov podpira različico sprememb direktive, ki jo je oblikoval poročevalec na podlagi pogajanj s Svetom in ki uvaja sankcije proti onesnaževanju morja z ladij. Radi bi mu prisrčno čestitali za opravljeno delo. Radi bi čestitali tudi podpredsedniku Komisije, saj brez pomoči Komisije ne bi bilo mogoče doseči sporazuma s Svetom že v prvi obravnavi. Danes je velik dan za nas, saj lahko to pomembno zadevo zaključimo do konca parlamentarnega mandata.
Ne smemo pozabiti, da je nova uredba potrebna zato, ker je Sodišče Evropskih skupnosti v svojih sodbah iz leta 2005 in 2007 končno jasno razsodilo, da se lahko zakonodaja, vključno s kazensko zakonodajo, sprejema na podlagi prvega stebra. Zakonodajni akti potrebujemo za zaščito morij pred ladjami in pred ravnanjem poveljnikov, lastnikov ladij in drugih. Zakonodaja o civilni odgovornosti, ki se uporablja zdaj, preprosto ni dovolj odvračilna.
Mnogo ceneje je nezakonito izpustiti odvečne snovi v morje. To seveda ne more biti prav. Zato potrebujemo učinkovite sankcije. Rad bi se zahvalil poročevalcu za ta tristranski sporazum med institucijami. Jasno je, da je treba huda onesnaženja z ladij uvrstiti med kazniva dejanja in jih tako tudi kaznovati, izpuste manjšega obsega pa lahko smatramo za prekrške, tako da se dejanja ločijo po resnosti. Vendar - in ta moja tretja točka je zelo pomembna - moramo ponavljajoče se izpuste onesnaževalnih snovi z ladij obravnavati kot kazniva dejanja, saj prispevajo k splošnemu onesnaževanju morij, ob tem pa ne smemo kar zamahniti z roko.
V tem smislu je potreben jasen signal in države članice pozivamo - upam, da bo ta poziv dosegel Svet - naj direktivo čim prej uveljavijo in začnejo izvajati. Svoja morja lahko zavarujemo le z odvračilnimi kazenskimi sankcijami.
Silvia-Adriana Ţicău
v imenu skupine PSE. - (RO) Tudi jaz bi rada čestitala gospodu de Grandesu Pascualu. Tudi jaz sem želela pripomniti, da je onesnaževanje morij tema, o kateri bi morali razpravljati pogosteje. Na žalost lahko navedem primer Črnega morja, ki je v zadnjih dveh letih postalo tako onesnaženo, da se je količina alg v njem početverila, prav zaradi zelo visoke koncentracije nitratov.
Očitno je za nekaj te onesnaženosti žal odgovoren tudi pomorski promet. Direktiva dejansko ureja nezakonite izpuste z ladij, povzročene iz malomarnosti, namerno ali iz neprevidnosti. Direktiva konkretno prispeva k poenotenju opredelitve onesnaženja z ladij, ki ga povzročajo posamezniki ali pravne osebe, ter vrst ukrepov pob takih onesnaženjih, obenem pa uvaja kazenske sankcije ob kršitvah s strani posameznikov.
Rada bi tudi omenila, da je na evropski ravni že sprejet sveženj koherentnih zakonodajnih ukrepov za okrepitev pomorske varnosti in preprečevanje onesnaževanja z ladij. Ta zakonodaja je naslovljena na države zastav, lastnike ladij in klasifikacijske zavode, pa tudi za pristanišča in obalne države, ter velja za vse te subjekte.
Pomembno pa je, da z dopolnitvijo zakonodaje zaostrimo tudi sedanji sistem sankcij za nezakonite izpuste z ladij. Poudariti velja, da je ta zakonodajni akt potreben prav zato, ker se dosedanje preventivne določbe niso ustrezno izvrševale. Na žalost tudi izvrševanje konvencije MARPOL 73/78 ni ustrezno. Zato se mi zdi ta zakonodajni sveženj pomemben. Prepričana sem tudi, da pomen vprašanja potrjuje tudi dejstvo, da sta svoji mnenji posredovala tako Odbor za pravne zadeve kot Odbor za peticije.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Ni treba posebej poudarjati, da na zakonodajni in izvršilni ravni Evropska komisija in Evropski parlament še nista napravila vsega, kar bi morala, za evropske državljane, ki so pravzaprav tisti, ki jih onesnaženje morij prizadeva.
To vprašanje bi rada obravnavala z vidika prejšnje ureditve in njenega izvrševanja za zaščito okolja, morja in obale. Naj ponovim, da sta ureditev in sprememba direktive potrebni, vendar nista zadostni. Najpomembnejše je, kako učinkovito bo izvrševanje.
Ne moremo se sprijazniti s tem, da tisti, ki odvrže odpadke v morje, plača za to kazen, ki je nižja od stroškov ravnanja v skladu z direktivo. Zato moramo pozornosti usmeriti predvsem na nadzor. Danes imamo na voljo dovolj tehnoloških možnosti, da lahko vode in obale zaščitimo v skladu z dolgoročno politiko uporabe in varstva vse flore in favne.
Podpiram predlog spremembe direktive, saj sem prepričana, da je izredno pomembno vzpostaviti strokovno telo Evropske agencije za varnost v pomorskem prometu, katerega dejavnost bo usmerjena v uveljavljanje te direktive.
Antonio Tajani
podpredsednik Komisije. Gospod predsednik, spoštovani poslanke in poslanci, ob koncu razprave lahko, mislim, izrazimo hvaležnost za medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom, Svetom in Komisijo, ki ga je v svojem govoru poudaril gospod Jarzembowski. Rad bi se zahvalil tudi poročevalcu za opravljeno delo.
V tem primeru so institucije pokazale, da tudi ob izteku parlamentarnega mandata lahko sodelujejo partnersko in se že v prvi obravnavi dogovorijo o rešitvi, in menim, da je to tisto pravo sporočilo, ki ga pošiljamo državljanom na predvečer evropskih volitev.
Še eno od takih sporočil na občutljivem področju prometa, in, ker je ta razprava ena od zadnjih, ki zadeva Odbor za promet in turizem, bi jo rad izkoristil kot priložnost za zahvalo vsem njegovim članom za delo, ki so ga opravili v sodelovanju z Evropsko komisijo in mano osebno, za praktične rešitve, ki so jih predlagali in sprejeli v zvezi z več pomembnimi vprašanji in je bilo zanje pogosto potrebnih po več mesecev. To je omogočila razumnost vas, članov zbornice, pa tudi naša prizadevanja za učinkovito sodelovanje naših služb, kar kaže, da birokracija, ki ima jasno opredeljene naloge in cilje, ni prepreka državljanom, pač pa učinkovit pomočnik, ki skupaj s politiko deluje v korist državljanom.
Prepričan sem, da bo danes, seveda pa tudi jutri z glasovanjem, Parlament še enkrat dokazal učinkovitost in voljo delovati v prid ljudi. Tako z razpravo in glasovanjem Komisija, Parlament in Svet zapolnjujejo pravno praznino in omogočajo državam članicam od jutri dalje učinkoviteje preganjati tiste, ki onesnažujejo naša morja: še en korak, s katerim evropske institucije krepijo pravice in svoboščine Evropejcev.
Luis de Grandes Pascual
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, moj govor bo zelo kratek, za kar mi bodo spoštovani poslanke in poslanci ob tej pozni uri hvaležni. Gospod Tajani, še enkrat se vam zahvaljujem, ker ste, tako kot pri tretjem pomorskem svežnju, s svojo zagnanostjo in politično spretnostjo dosegli sporazum s Svetom in Parlamentu, Svetu in Komisiji omogočili, da so dosegli sporazum ob tej zadevi še v zadnjih dneh parlamentarnega mandata.
Prepričan sem, da si zaslužimo čestitke. Seveda sem hvaležen tudi pripravljavcema mnenj Odbora za pravne zadeve in Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, za njuno tesno sodelovanje.
Rad bi ponovno izrazil tudi zahvalo poročevalcem v senci za njihovo trdo delo in sodelovanje; prepričan sem, da je jutrišnji sprejem sporazuma, v prvi obravnavi, o tako pomembni uredbi, ki bo zaokrožila delo na tretjem pomorskem svežnju, pomeni uspeh za Parlament in za vse tri institucije Evropske unije, ki še enkrat potrjuje koristnost postopka soodločanja, ki nam omogoča koristne dialoge v prid vseh državljanov Evropske unije.
Predsednik
Hvala vam, komisar, ne le za vaše delo na položaju komisarja, pač pa tudi za delo, ki ste ga opravili kot poslanec Evropskega parlamenta.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri (v torek, 5. maja 2009).
