Az ózonréteget lebontó anyagok (átdolgozás) (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont Blokland úr jelentése a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság nevében az ózonréteget lebontó anyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (átdolgozás) - C6-0297/2008 -.
Johannes Blokland
Elnök asszony, az ózonlyuk megszűnése nagyon fontos a környezet, illetve a világ népességének egészsége szempontjából. Légkörünk úgy épül fel, hogy két különböző réteg véd bennünket. A troposzférában lévő szén-dioxid benntartja a meleget, hogy a hőmérséklet ne süllyedjen túl alacsonyra. A sztratoszférában található ózon pedig megvéd bennünket a nap káros UV-sugárzásától. Az ózonréteget lebontó anyagokról szóló rendelet elsődleges célja a sztratoszféra ózonrétegének védelme, valamint az éghajlatváltozás megelőzése. A betiltásra kerülő anyagok tehát azok, amelyek lebontják az ózont és elősegítik a globális felmelegedést. Az ózonréteget leginkább lebontó anyagokat az aeroszolok hajtóanyagaiban, hűtőszekrényekben, szigetelőanyagokban, valamint bizonyos típusú oldószerekben és tisztítószerekben találjuk. Az ózont legerőteljesebben lebontó CFC-k és halonok alkalmazását - néhány kivételtől eltekintve - teljesen megszüntették. A HCFC-k gyártását már betiltották és 2020-tól a használatuk is tiltva lesz. Az új rendelet preambuluma leszögezi, hogy az ózonréteget lebontó anyagok előállítását és használatát lehetőség szerint be kell szüntetni vagy minimálisra kell csökkenteni. Ez egy fontos kiindulási alap.
A Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság 64 módosítást fogadott el. Volt két háromoldalú egyeztetés, ami a Tanács és a Parlament megállapodásával zárult. Ez azt eredményezte, hogy a 64 módosítást egy egységes szerkezetbe foglalt szöveg váltotta fel. Szeretném ennek a megállapodásnak kilenc fontos eredményét röviden ismertetni.
Először is a rendelet jogalapja a környezetvédelem lett. Ez lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy több nagyobb horderejű intézkedést fogadjanak el a környezet védelmére. Másodsorban a metil-bromid növényvédőszer használata 2010. március 18-tól tilos. Ez vonatkozik a tartályok féregirtás céljából gázzal történő fertőtlenítésére is. Az egyetlen kivétel a vészhelyzet, ha nagyméretű járvány fordul elő. Harmadsorban szeretném megemlíteni, hogy a HCFC-k kivonására irányuló program utolsó éveiben 1997-hez képest 7%-os csökkentést sikerült elérni. A negyedik helyen említeném, hogy a HCFC-ket csak a kormány megbízása alapján végzett tevékenységek esetében lehet alkalmazni. Ötödrészben, néhány új anyagot is felvettek arra a listára, amely anyagokra megszorító intézkedéseket fognak bevezetni. Az Európai Bizottság vállalta, hogy tovább vizsgálja ezeket az anyagokat. Hatodsorban megemlítem, hogy a szükségszerű kivételek, azaz a reagensként, illetve laboratóriumokban használt anyagok esetében is kötelezővé tették a címkézést. Megállapodtak továbbá abban is, hogy a laboratóriumban nem használják azokat gyakrabban. A hetedik eredmény az, hogy az ózonréteget lebontó anyagok meglévő készülékekhez történő újrahasznosítása és újrafeldolgozása csak egy vállalkozáson belül történhet. Ezenfelül a csalás és illegális kereskedelem megelőzése érdekében naplót kell vezetni a felhasznált mennyiségekről. A nyolcadik helyen említem azt, hogy a végrehajtást az ellenőrzés fogja segíteni. A tagállamok ezáltal kénytelenek lesznek együttműködni az illegális kereskedelem visszaszorítása érdekében. Végezetül, az ózonlebontó anyagok szivárgásának megelőzése érdekében megszigorítják a megfigyelő- és végrehajtási rendszert.
Sokat kell még azonban tenni a felhalmozódott ózonlebontó anyagok problémájának megoldása ügyében. A Bizottságnak itt fontos feladata van. Szeretném még egyszer szorgalmazni az építési és bontási hulladékokról szóló irányelv kidolgozását azon irányvonalak mentén, amelyekben hét évvel ezelőtt a hatodik környezetvédelmi akcióprogram keretében megállapodtunk.
Mindent egybevéve kielégítő eredményeket sikerült elérni. Az ózonréteg nagyobb eséllyel tud helyreállni, s ezáltal csökkennek a káros hatások, mint a bőrrák, valamint a növényeket és fákat ért károsodások.
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - (EL) Elnök asszony, mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani és gratulálni az előadónak, Blokland úrnak, és valamennyi árnyékelőadónak az ózonréteg védelmével kapcsolatos rendelet átdolgozása során végzett kiváló munkájáért.
Különösen örülök annak, hogy sikerült megállapodásra jutni már az első olvasat során, ami javarészt a Parlament kedvező irányban való és építő jellegű hozzájárulásának köszönhető.
A sztratoszféra ózonrétegének védelmére irányuló politika hatalmas sikerként könyvelhető el, amelyben az Európai Unió döntő szerepet játszott. Az Európai Unióban elfogadott innovatív intézkedéseknek köszönhetően sikerült az ózonréteget lebontó anyagok 99%-át kivonni a forgalomból.
Az ózonréteg védelme mellett ezeknek az anyagoknak a korlátozása rendkívül jó hatással van az éghajlatra. Ez azért van így, mert ezeknek az anyagoknak a globális felmelegedési potenciálja akár 14 000-szerese a szén-dioxidénak. A Montreali Jegyzőkönyv és a még nagyratörőbb közösségi rendelet nélkül az üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátása globális szinten a jelenleginél talán 50%-kal is magasabb lenne.
Ezeknek a nemzetközi erőfeszítéseknek köszönhetően - a tudósok számításai szerint - az ózonréteg 2050 és 2075 között teljesen helyreállhat. Annak érdekében azonban, hogy ezt lehetővé tegyük, számos visszatérő problémát meg kell oldani. A Bizottság javaslata a közösségi rendelet egyszerűsítésére, valamint a bürokratikus akadályok csökkentésére irányul, továbbá arra, hogy az ózonréteg helyreállításának biztosítása érdekében összhangba hozza a rendeletet a legújabb tudományos eredményekkel és a jövő kihívásaival.
Az elért kompromisszumos megállapodás megtartotta a bizottsági javaslat felépítését, ugyanakkor tartalmazza azokat a sajátos intézkedéseket, amelyek a megoldásra váró kérdésekre irányulnak az ózonréteget lebontó anyagok használatának teljes betiltását vagy korlátozását illetően.
Ami ennél is fontosabb, szigorúbb rendelkezéseket tartalmaz az olyan anyagokra vonatkozóan, amelyek kötött formában vannak jelen az egyes termékekben, mint például hűtőkészülékekben vagy műanyag szigetelőhabban. A megállapodás megerősíti az ózonréteget lebontó anyagok illegális használata és illegális kereskedelme ellen irányuló kereskedelmi intézkedéseket az Európai Unióban, továbbá elősegíti a környezeti dömping megelőzését a fejlődő országokban. Végezetül, a vészhelyzetek kivételével teljesen betiltja a metil-bromid használatát. Ezáltal a metil-bromidról szóló közösségi jogszabály globális szinten az élvonalba került.
Az ózonréteg helyreállításával, illetve az üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátásával kapcsolatban elért eredmények igen jelentősek. Az Európai Bizottság abban a helyzetben van, hogy teljes egészében el tudja fogadni a módosító javaslatcsomagot.
Még egyszer szeretném megköszönni az Európai Parlamentnek, hogy jelentős mértékben hozzájárult ahhoz, hogy a javaslat környezetvédelmi célkitűzései érintetlenül megmaradhassanak és hogy már az első olvasat során sikerült megállapodásra jutni.
Eija-Riitta Korhola
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök asszony, az előttünk álló rendelet természetes folytatása és fontos része annak a Montreali Jegyzőkönyvnek, amely ténylegesen arra kötelezi a 191 aláíró országot, hogy hagyjanak fel az ózonréteget lebontó anyagok használatával.
A Montreali Jegyzőkönyv az egyik legsikeresebb nemzetközi környezetvédelmi megállapodás. Az eredmények önmagukért beszélnek. Az ODS-felhasználás a viszonyítási alaphoz képest 95%-kal csökkent. Ezenfelül az üvegházhatást kiváltó gázok kibocsátása 20 éves időszakot tekintve 100 milliárd tonnányi szén-dioxidnak megfelelő mennyiséggel lesz kevesebb. A vita tárgyát képező rendelet ezért nemcsak az ózonréteg helyreállását segíti elő, hanem az éghajlatváltozás elleni küzdelem fontos részének is tekinthető.
A 9 évvel ezelőtt megfogalmazott korábbi rendelet reménytelenül idejétmúlt volt és az aktualizálása elengedhetetlen volt. A jelenlegi rendelet felépítésének egyszerűsítése, az elavult rendelkezések törlése, valamint az újfajta anyagokról készítendő jelentések kötelezővé tétele mind olyan reform, ami égetően szükséges volt. Szeretnék gratulálni munkatársamnak, Blokland úrnak parlamenti előadóként végzett munkájához. Az első olvasat során elért kompromisszum kihívás ugyan a demokrácia szempontjából, viszont ésszerű megoldás egy ilyen jellegű korszerűsítésre, és elérése már önmagában is nagy teljesítmény a környezetvédelem terén.
Az azonnali elfogadásra kész rendelet még inkább összhangba hozza a jelenlegi közösségi jogszabályokat a Montreali Jegyzőkönyv eredeti rendelkezéseivel. A HCFC-termelés leállítására kitűzött határidő előrehozása 5 évvel korábbra, 2020-ra például ésszerű és indokolt, csakúgy, mint az exporttilalom alól mentesülő termékek számának csökkentése. Mivel a rendelet célkitűzéseit nem lehet a Közösségen belül, pusztán a tagállamok szerepvállalásával kielégítően elérni, globális szinten kell a problémát megközelíteni az egész világgazdaság kontextusában. Amennyiben az exporttilalom alól túl sok a kivétel, akkor nagyon nehéz a létjogosultságukat alátámasztani.
Maga a Montreali Jegyzőkönyv is négyszer egészült ki. A 20 éves szerződést Londonban, Koppenhágában, Montreálban és Pekingben is módosították. Ez nem csak egy sikertörténet: helyesbíteni kellett az elhibázott irányvonalakon, amint megértettük a növekedés okát. Ugyanilyen bölcsnek kell most lennünk a Kiotói Jegyzőkönyv esetében is.
Az eredeti Montreali Jegyzőkönyv - főleg a CFC-k korlátozásával - az ózonréteg védelmére összpontosított, és a kitűzött cél rövid idő alatt gyakorlatilag a zéró kibocsátás lett. A CFC-ket így elkezdték például a HCFC-kkel helyettesíteni, ami sokkal kevésbé káros az ózonrétegre. Ugyanakkor a probléma egy másik vetülete merült fel, ahogyan az a környezeti problémák megoldása esetén lenni szokott. A HCFC-k vagy fluortartalmú gázok globális felmelegedési potenciáljuk (GWP) miatt azonban különösen károsnak bizonyultak. Néhány ilyen gáz több mint ezerszer nagyobb hatással van a globális felmelegedésre, mint a szén-dioxid. Emiatt módosítani kellett a szerződés gyenge pontjait.
Ugyanígy tanulnunk kell a hibákból a Kiotói Jegyzőkönyv esetében is. Be kell ismernünk, hogy a mai helyzet alapján ez egyáltalán nem olyan hatékony. Nem fogja csökkenteni a globális kibocsátást, ahogyan a szénintenzitást sem. A probléma talán abból adódik, hogy azok, akik a Kiotói Jegyzőkönyv elkészítéséért felelősek voltak, azt feltételezték, hogy a szén-dioxiddal kapcsolatos problémát ugyanúgy lehet megoldani, ahogyan az a freonok esetében történt.
Az éghajlatváltozás a korábbiakhoz képest teljesen más nagyságrendű probléma. Minthogy az ózonréteg lebomlásával kapcsolatos gondokat az ipari, valamint az energiatermelés melléktermékei idézték elő, az éghajlatváltozás kiváltó okai olyan dologban rejlenek, ami fenntartja az egész világgazdaságot és világtermelést. A szén iránti kereslet még mindig nagy világszerte. Mindenekelőtt ezért kell az éghajlatváltozást az ipari tervezés problémájának tekinteni. A döntéseket a kibocsátás csökkentése helyett az energia- és termék-előállítási rendszerek teljes átszervezésére kell összpontosítani. Tanuljunk a Montreali Jegyzőkönyv esetéből!
Leopold Józef Rutowicz
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök asszony, Blokland úr jelentése az ózonréteget lebontó anyagokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletről fontos anyag az ózonréteg védelmére irányuló további intézkedések megtételével kapcsolatban. Szeretném kiemelni, hogy az Európai Parlament és a Tanács egyik fontos eredménye az ózonréteget lebontó és üvegházhatást befolyásoló CFC-ket, halonokat, bromidokat és metileket tartalmazó gázok előállításának megszüntetése volt.
A továbblépésre jó példa lenne az ózonlyuk alatt fekvő országban, Új-Zélandon végzendő munka. Az Európai Unióban folytatott tevékenységek mellett ebben az országban is elkezdődött a munka annak érdekében, hogy csökkentsék a metángáz kibocsátását, aminek egy köbmétere 30 köbméternyi szén-dioxid-kibocsátás üvegházhatásának felel meg és ami lebontja az ózonréteget. A metán egy olyan gáz, ami bomlási folyamat során, állatok révén, földalatti bányákból, illetve különböző kémiai folyamatok során szabadul fel. A légkörbe jutó metán mennyisége miatt ezt a gázt is figyelembe kell venni a további munka során.
Az UEN képviselőcsoport támogatja ezt a rendeletet. Köszönöm Blokland úrnak ezt a munkaigényes és fontos jelentést!
Satu Hassi
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, gratulálok Blokland úr a kiváló eredményhez. A Parlamentnek sikerült négy évvel előrehozni a metil-bromid használatának megszüntetésére kitűzött határidőt, továbbá a HCFC-k csökkentésének ütemterve is szorosabb lett.
Nagyon fontos, hogy az Európai Unió országai járjanak az élen az ózonréteget lebontó anyagok használatának megszüntetésében annak ellenére, hogy ez a téma már nem szerepel a címlapokon. Sok ilyen anyag erőteljesen befolyásolja az üvegházhatást, mégsem szerepelnek a Kiotói Egyezményben. Ez azért történhetett, mert úgy volt, hogy majd a Montreali Jegyzőkönyv szabályozza ezeket a kérdéseket. Fontos, hogy ne feledkezzünk meg ezekről a kérdésekről, és a jövőben folytassuk tovább az üvegházhatást erőteljesen befolyásoló gázok betiltását. Az is lényeges, hogy más országoknak, többek között a fejlődő országoknak, is mutassunk példát ezen a téren.
Képviselőcsoportom szerette volna, ha az Európai Unióban betiltott anyagok exportja a jelenlegi megállapodásnál áttekinthetőbb módon lett volna korlátozva. Remélem, hogy az elkövetkező jogalkotási folyamatban ezt az alapelvet figyelembe fogják venni.
Avril Doyle
. - Elnök asszony, ügyrendi javaslatként mielőtt elkezdeném: mivel úgy látom, hogy senki sem kíván a "catch-the-eye” eljárás keretében felszólalni - kérem javítson ki, ha tévednék, de körülnéztem és így ítéltem meg a helyzetet -, az egyperces felszólalásomat kiegészíthetném még egy perccel a "catch the eye” eljárás szerint?
Elnök
Rendben van, Doyle asszony, kérem tegye meg!
Avril Doyle
. - Elnök asszony, a Montreali Jegyzőkönyvet aláíró felek az ózonréteg védelmét szolgáló további intézkedéseket fogadtak el a felek konferenciáján (COP) 2007 szeptemberében. Ez az átdolgozott rendelet tartalmazni fogja ezeket az intézkedéseket az ózonlebontó anyagok (ODS) lépcsőzetes kivonásának meggyorsítása, valamint az ezen anyagok mentesség alapján történő használatának további korlátozása érdekében. Ez az átdolgozott rendelet alapvetően az ózonréteget lebontó anyagok előállításának, behozatalának, kivitelének, forgalomba hozatalának, használatának, kinyerésének, újra feldolgozásának, újrahasznosításának és megsemmisítésének tilalmáról és korlátozásáról szól.
A Montreali Jegyzőkönyv egyike az eddigi legsikeresebb környezetvédelmi kezdeményezéseknek, ami azt eredményezte, hogy az ózonréteg 1980-as években végbemenő elvékonyodása jórészt helyreállt. Az ózonréteget lebontó gázok - CFC-k, HCFC-k, halonok, metil-bromid - használatának lépcsőzetes megszüntetésével (attól a néhány kivételtől eltekintve, amelyeket vészhelyzetekben rövid ideig használni lehet, mint például a repülőgépek tűzoltókészülékeiben található halonok) az ODS-felhasználás az 1980-as évekbeli szinthez képest 95%-kal csökkent.
Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy ezeknek az anyagoknak globális felmelegedési potenciáljuk is van. Az ózonréteg egyike a légkör azon két rétegének, amely megvédi az életet a Földön. Különleges védelmet nyújt a Napból érkező káros ultraibolya sugárzás ellen, ami olyan összetett egészségügyi problémákat és betegségeket okoz, mint például a rák vagy a hályog.
Elnök
Doyle asszony, tartotta a szavát. Köszönöm!
Stavros Dimas
a Bizottság tagja. - (EL) Elnök asszony, sajnálom, hogy ilyen kevesen vagyunk ma a Parlamentben, mert egy igazán sikeres jegyzőkönyvről beszélünk, amely nagyon kedvező eredményeket hozott a környezetvédelem és az egészségünk szempontjából, az ózonréteg helyreállásával egyetemben, ami mostanra visszaállt az 1980-as évek előtti szintre.
Szeretném megköszönni az építő jellegű hozzászólásokat mindenkinek, aki részt vett a ma esti vitában, valamint szeretném megjegyezni, hogy a Bizottság elkötelezetten gyakorolja a ráruházott jogköröket és megvizsgálja, hogy adottak-e az előfeltételek arra, hogy három további anyagot felvegyünk a listára 2010 közepéig. Egy erre vonatkozó nyilatkozat benyújtásra kerül az Európai Parlament Titkárságához, hogy csatolják a mai vitáról készült jegyzőkönyvhöz.
Szeretném megjegyezni, hogy hiszek abban, hogy az év végi koppenhágai találkozón megállapodásra tudunk majd jutni az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatban, ami éppoly nagyratörő és sikeres, mint a Montreali Jegyzőkönyv. Bízom abban, hogy még hatékonyabb lesz és mindannyiunknak ennek érdekében kell dolgozni.
Befejezésül szeretném kijelenteni, hogy a Bizottság különösen elégedett a tárgyalások eredményével és abban a helyzetben van, hogy teljes egészében elfogadja a javasolt kompromisszumos módosításokat.
Blokland-jelentés
A Bizottság megerősíti azon szándékát, hogy 2010. június 30-ig fontolóra veszi további anyagok felvételét a rendelet II. mellékletének B. részébe, különösen annak felmérését, hogy a felvétel 24. cikk (3) bekezdésében foglalt feltételei teljesülnek-e. Ez a gyorsított eljárás a következő anyagokra koncentrál:
hexaklorobutadién,
2-bromopropán (izo-propil-bromid),
jodometán (metil-jodid).
Johannes Blokland
Elnök asszony, szeretnék őszinte köszönetet mondani Dimas biztos úrnak azért a kötelezettségvállalásáért, hogy elfogadta Hassi asszony felvetését, miszerint további anyagok hatásait kellene megvizsgálni. Ami azt illeti, szeretném a metil-bromidot a biztos úr figyelmébe ajánlani. Még mindig keveset tudunk erről az anyagról, valamint az előállításáról. Örvendetes, hogy döntés született arról, hogy a tanácskozás során felkérik a forgalmazókat arra, hogy számoljanak be az anyag előállításáról. Ezáltal pontos információkhoz jutunk ezzel az anyaggal kapcsolatban.
Szeretnék továbbá őszinte köszönetet mondani a képviselőtársaimnak, különösen az árnyékelőadóknak, valamint mindazoknak, akik ma este felszólaltak, mindazért a támogatásért, amit kaptam. Kiválóan együtt tudtunk működni mind a bizottságban, mind a tárgyalások során. Köszönöm továbbá a cseh elnökségnek, hogy mindig megállapodásra tudtunk jutni a tárgyalások előtt és alatt is. Az eredmény minden esetben kielégítő volt. Nagyra értékelem azt a támogatást, amit a Bizottság, illetve a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottság tagjaitól, valamint a kollegáimtól kaptam. Valóban csapatként dolgoztunk, ami lehetővé tette, hogy hat hónap alatt végrehajtsuk ezt a nagy horderejű jogszabály-módosítást.
Befejezésül lenne még egy megjegyzésem. Nem tartom szerencsésnek ezt az átdolgozási rendszert. Nem könnyű tisztában lenni azzal, hogy milyen alapon lehet módosításokat tenni és milyen alapon nem. Szerencsére a jogászok felvilágosítottak arról, hogy az átdolgozásban megváltoztatták a jogalapot, így azon az alapon tudtunk módosításokat eszközölni, egyébként ez majdnem elkerülte a figyelmünket. Szerencsére a Tanács is ugyanezen a véleményen volt, és az utolsó pillanatban helyre tudtuk hozni a dolgot a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszerbiztonsági Bizottságban. Az átdolgozás mindig nehéz kérdés a parlamenti munka során.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Rovana Plumb  
írásban. - (RO) Ez a javaslat a 2037/2000/EK rendelet felépítését követi, tartalmaz azonban egy új fejezetet is a szóban forgó anyagok előállításának, forgalomba hozatalának és használatának tilalma alól történő mentesítéssel kapcsolatban, amely eredetileg több helyen szerepel a szabályozott anyagok és termékek kivonásának egyes szakaszairól szóló rendelkezésekben.
A legfontosabb kihívások a következők:
az ózonréteget lebontó anyagokból (ODS) és az üvegházhatású gázokból felhalmozódott "készletek” légkörbe történő kibocsátásának csökkentése szükséges, mivel becslések szerint a világon összesen 2 millió tonna ózonlebontó potenciálnak megfelelő, vagyis 13,4 milliárd tonna szén-dioxid-egyenértéknyi készlet halmozódik fel.
mentesített ODS-felhasználások, ha egyelőre nincs más technikailag vagy gazdaságilag kivitelezhető megoldás, mint például a metil-bromid karanténhoz és szállítás előtti kezeléshez történő felhasználása.
új ózonréteget lebontó anyagok: egyes vegyi anyagokról, amelyek nem állnak a Jegyzőkönyv szerinti ellenőrzés alatt, a tudomány újabban bebizonyította, hogy ózonlebontó potenciáljuk a vártnál sokkal magasabb, míg ezen anyagok értékesítése gyors ütemben nő.
A módosítás átláthatóbbá teszi a szöveget és leegyszerűsíti a szabályozási keretet, ugyanakkor csökkenti az adminisztratív terheket és ezáltal megkönnyíti a jogszabályok alkalmazását annak érdekében, hogy biztosítsa az ózonréteg 2050-re történő helyreállását, valamint megelőzze az emberi egészségre és az ökoszisztémára gyakorolt káros hatásokat.
Flaviu Călin Rus  
írásban. - (RO) Álláspontom szerint törődnünk kell a mai nemzedék, illetve a jövő nemzedékek egészségével egyaránt. Egészségünket a tiszta környezet és a körülöttünk lévő légkör tartja fenn. Valamennyi tudományos tanulmány kiemeli, hogy az ózonréteg nem csak az emberek egészsége, hanem a földi élet megőrzése szempontjából is különösen fontos.
Sajnos számos olyan anyag létezik, amely a légkörbe jutva tönkreteszi az ózonréteget, s ezáltal hozzájárul az üvegházhatás növekedéséhez. Bár a megtett intézkedések eredményeként az ózonréteg valamelyest helyreállt, a légkörben található ózon mennyisége csak a 21. század második felében éri majd el az 1980 előtti szintet.
Ezért teljesen egyetértek az ózonréteget lebontó anyagokat korlátozó, sőt, akár betiltó további intézkedések meghozatalával. Úgy vélem, az ilyen intézkedésekkel nem csak a mai nemzedékkel, hanem a jövő nemzedékeivel szemben fennálló kötelezettségeinket is teljesítjük.
