EU-strategin för förbindelserna med Latinamerika (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, för utskottet för utrikesfrågor, om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
föredragande. - (ES) Fru talman, fru Ashton! Jag skulle vilja säga att man i det betänkande som antagits av utskottet å ena sidan erkänner det spanska ordförandeskapets arbete - som jag inte ser här i kammaren, vilket förvånar mig med tanke på att vi talar om en fråga som rör Latinamerika - och å andra sidan välkomnar kommissionens meddelande Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap. Jag tycker att det är svårt att hitta två regioner som har mer gemensamt i form av värderingar och intressen än Europa och Latinamerika.
Vi känner alla till siffrorna: Tillsammans har de över en miljard invånare, de står för över 25 procent av världens bruttonationalprodukt, och utgör tillsammans med länderna i Västindien nästan en tredjedel av länderna i FN.
Det är också väl känt att EU, även om siffrorna visar på en knapp minskning, är den största givaren av utvecklingsbistånd, den största investeraren i regionen, Latinamerikas näst största handelspartner och Mercosur-ländernas och Chiles största handelspartner.
Viktigare än siffrorna är dock att vi ser Latinamerika som mer än en marknad för Europa. Vi delar därför en lång rad principer och värderingar, bland annat pluralistisk och representativ demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, yttrandefrihet, rättsstaten, rättsstatsprincipen, rättssäkerhet och förkastande av alla former av diktatur och auktoritärt styre.
Fru Ashton! Toppmötet kommer vid en mycket anmärkningsvärd tidpunkt för EU och Latinamerika. Det är en anmärkningsvärd tidpunkt för EU, eftersom vi, efter att ha genomgått en reformprocess, i och med Lissabonfördragets ikraftträdande, är lite upptagna av att övervinna och fundera över våra egna problem med den ekonomiska och monetära krisen. Vi har sett att Internationella valutafonden för första gången inte behöver rädda ett latinamerikanskt land utan en EU-medlemsstat som är medlem i den monetära unionen.
När vi tittar på EU:s tillväxt för förra året ser vi att vi i genomsnitt hade en negativ tillväxt på 5 procent, medan Latinamerika hade en negativ tillväxt på 1,8 procent. När vi tittar på tillväxtprognoserna för nästa år ser vi att EU beräknas ha en genomsnittlig tillväxt på 0,7 procent och Latinamerika 5 procent. Det innebär att det kommande toppmötet inte kommer att bli ett toppmöte mellan nord och syd, som vid tidigare toppmöten, utan ett toppmöte mellan jämlikar. I det avseendet tycker jag att vi bör blicka tillbaka, om än kortvarigt, och känna oss nöjda med det som vi har uppnått under de senaste åren.
Det är dock uppenbart att det fortfarande återstår en hel del att göra. EU har under perioden 2000-2010 ingått associeringsavtal med Mexiko och Chile, medan Förenta staterna har ingått avtal med hela Centralamerika, med Colombia och Peru, samt med olika Mercosur-länder. Vi måste därför snabbt komma ikapp och på något sätt försöka få till stånd strategiska partnerskap med Mexiko och Chile, tillämpa klausulen om framtida utveckling i avtalen och ingå avtal med Centralamerika, där vi måste vidta generösare åtgärder. Samtidigt välkomnar parlamentet de initiativ som ni har lagt fram om att inrätta en stiftelse för EU och Latinamerika samt investeringsmekanismen.
Fru Ashton! Toppmötet är emellertid inte vilket toppmöte som helst. En väldigt viktig fråga står på spel. Om vi fortsätter att förlora vår andel av handeln med regionen, som har minskat från 25 procent till strax över 15 procent på grund av länder som Kina, kommer vi att bli irrelevanta. I enlighet med det spanska ordförandeskapet uppmanar jag därför er, som vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, att skicka en mycket tydlig signal om det engagemang som det nya Europa som vi håller på att bygga hyser för våra gamla vänner i Latinamerika.
Catherine Ashton
Fru talman, ärade ledamöter! Det gläder mig att vara tillbaka i Europaparlamentet, och jag ser verkligen fram emot den här debatten om förbindelserna med Latinamerika.
Jag vill börja med att tacka José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra för ett utmärkt betänkande. Jag tycker att det visar väldigt tydligt att våra båda institutioner är överens om vikten av - och som han mycket riktigt sade, utsikterna för - EU:s partnerskap i regionen. Jag välkomnar parlamentets åtagande att stärka förbindelserna med Latinamerika, bland annat genom den interparlamentariska dialogen. Våra gemensamma insatser är centrala för att utveckla en enhetlig politik och en stark närvaro i regionen. Jag håller med om att det kommande toppmötet är en bra möjlighet att bekräfta vårt engagemang för regionen och vår föresats att fördjupa partnerskapet.
Som mycket riktigt påpekas i betänkandet har partnerskapet varit framgångsrikt. Idag är EU Latinamerikas näst största handelspartner och största investerare i regionen. Vi utökar vårt samarbete som nu inte bara omfattar ekonomiska frågor utan även andra viktiga strategiska frågor - klimatförändringen, icke-spridning, bekämpning av narkotikahandeln, främjande av fred och säkerhet i hela världen.
Med detta i åtanke angav kommissionen förra året sin strategi för Latinamerika i meddelandet Europeiska unionen och Latinamerika: Globala aktörer i partnerskap. Vår huvudsakliga slutsats var att fördjupa den regionala dialogen och stödja regional integration, att stärka bilaterala förbindelser - och ta hänsyn till regionens mångfald - och att anpassa samarbetsprogrammen för att se till att de är fokuserade och resultatinriktade.
Det gläder mig att vi har tagit ett antal initiativ sedan dess. Vi har arbetat mycket nära med Brasilien och Mexiko om strategiska partnerskap och med Chile om ett associeringsavtal för utveckling och innovation. Vi har avslutat förhandlingarna med Peru och Colombia om ett flerpartshandelsavtal, vi räknar med att avsluta förhandlingarna om ett associeringsavtal med Centralamerika inom en snar framtid och vi arbetar för att återuppta förhandlingarna med Mercosur-länderna. Vi har fördjupat våra politiska dialoger om en rad frågor - hållbar utveckling, migration och kampen mot narkotika. Det här är viktiga förhandlingar och dialoger. De stärker våra förbindelser.
Det finns även mycket praktiskt vi kan göra när det gäller regional integration. Det är väldigt viktigt att EU och Latinamerika gemensamt kan fokusera på prioriterade områden. Jag håller med om att toppmötet är ett viktigt tillfälle. Vi vill ha en handlingsplan som omfattar samarbete i viktiga frågor - vetenskap, teknik och innovation, miljö, klimatförändringen och så vidare. För det andra vill vi erkänna de framsteg som gjorts med de olika delregionerna och stärka de bilaterala partnerskapen. För det tredje, som José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra sade, vill vi lansera investeringsfonden och inrätta stiftelsen för EU och Latinamerika/Västindien. Vi arbetar hårt för att stärka förbindelserna mellan EU och Latinamerika i vad som naturligtvis är en föränderlig värld och där vi kan maximera vår potential.
Jag ser fram emot att höra parlamentsledamöternas synpunkter och besvara eventuella frågor.
Catherine Grèze
föredragande för yttrandet från utskottet för utveckling. - (FR) Fru talman, mina damer och herrar! Mot bakgrund av den finansiella, sociala och miljömässiga krisen har EU en viktig uppgift inför toppmötet i Madrid, nämligen att samarbeta för att främja utveckling.
Som officiell försvarare av mänskliga rättigheter och utvecklingsbistånd måste EU ta sig an många utmaningar i Latinamerika. Låt oss komma ihåg att EU efter att ha utlovat nästan 3 miljarder euro under tio år är den största givaren. Utskottet för utveckling välkomnar kommissionens utfästelse om att se till att millennieutvecklingsmålen respekteras, särskilt när det gäller utbildning.
Jag välkomnar också att man i betänkandet från utskottet för utrikesfrågor erkänner problemet med kvinnomord och prioriterar kampen mot klimatförändringen.
Jag beklagar dock att det saknas konkreta åtgärder och en verklig utvecklingsstrategi. Efter Köpenhamnskonferensen uppmanade utskottet för utveckling EU att uppmärksamma innovativa projekt i Latinamerika, till exempel dem som presenterades vid toppmötet i Cochabamba i veckan eller Yasuni ITT-projektet i Ecuador.
Respekt för ursprungsbefolkningarnas politiska, sociala, miljömässiga och kulturella rättigheter måste vara en central del i våra transatlantiska förbindelser. Vi har också betonat vikten av att iaktta Internationella arbetsorganisationens konventioner som trotsas i Colombia. Miljömässiga och sociala miniminormer måste iakttas.
Slutligen beklagar vi att det inte nämns någonting om offentliga tjänster, vatten eller hälso- och sjukvård i betänkandet från utskottet för utrikesfrågor. Personligen tror jag inte på en ökning av antalet studieorganisationer med en löjlig budget som inte ger möjlighet till verklig dialog med det civila samhället. Jag ser inte vitsen med att skapa fler budgetrubriker med otydliga mål som inkräktar på utvecklingsbiståndets budgetposter. Jag tror inte på ett avtal där man inte prioriterar respekten för mänskliga rättigheter och miljön.
Målet med partnerskapet mellan EU och Latinamerika är inte bara att skydda kommersiella vinster. Frihandelsavtalen med Peru och Colombia är mycket dåliga bevis på motsatsen. Det är vår skyldighet att främja regional integration och motsätta oss eventuella avtal som försvagar denna integration.
Det är vår skyldighet att framförallt försvara mänskliga rättigheter och respekt för miljön i alla våra yttre förbindelser.
Pablo Zalba Bidegain
Fru talman, fru Ashton, mina damer och herrar! Jag anser bestämt att vi måste se Latinamerika som en mycket viktig handelspartner.
Vi anser att vi bör återuppta förhandlingarna om avtalet mellan EU och Mercosur, som påverkar 700 miljoner människor och kommer att bli det ambitiösaste biregionala avtalet i världen.
Vi anser också att förhandlingarna om avtalet mellan EU och Centralamerika bör slutföras före toppmötet i Madrid som äger rum i maj.
Vi måste även utveckla associeringsavtalen med Mexiko och Chile som har varit en verklig succé. Vi måste därför uttrycka vår tillfredsställelse över slutförandet av frihandelsavtalet med Colombia som kommer att gynna både Europa och det latinamerikanska landet.
Vi anser att det nu är parlamentets uppgift att så småningom ratificera dessa avtal och se till att inget av länderna i Andinska gemenskapen som vill ingå avtal utesluts.
Vi anser naturligtvis också att frihandelsavtal kan och bör vara ett användbart verktyg för att främja utvecklingen av medborgarnas fri- och rättigheter.
Slutligen anser vi att vi i framtiden å ena sidan bör utveckla EU:s avtal med de olika länderna och regionala grupperna och å andra sidan främja interregionala integrationsavtal inom Latinamerika.
Emilio Menéndez del Valle
Fru talman, fru Ashton! Först vill jag gratulera José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra till ett mycket lyckat betänkande.
Som ni vet är toppmötet i maj ett utmärkt tillfälle att utveckla förbindelserna mellan de båda parterna. Jag gratulerar det spanska ordförandeskapet till ett gott arbete på den punkten. Trots det anser jag att det är viktigt att fortsätta att främja och stärka förbindelserna efter ordförandeskapets slut. Här finns det en hel del för er att göra, fru Ashton, för det finns ingen annan region i världen som har större historisk, kulturell och institutionell frändskap med Europa än Latinamerika. Det finns än större anledning att främja förbindelserna med tanke på att det latinamerikanska folkets önskan och Europas ständiga stöd för demokratiska institutioner har gjort att dessa institutioner har stärkts.
Detta betänkande, som jag anser mig kunna påstå att min grupp har lämnat ett väsentligt bidrag till, är ett bra budskap att skicka till toppmötet i Madrid i maj. Jag hoppas att det kommer att bidra till toppmötets resultat och till att framhäva att det är viktigt att ta ett kliv framåt i de strategiska förbindelserna mellan EU och Latinamerika och Västindien.
Vi stöder naturligtvis antagandet av den latinamerikanska investeringsmekanismen och inrättandet av stiftelsen för EU och Latinamerika/Västindien vid toppmötet.
Även om vi är medvetna om de svårigheter som funnits under tidigare år hoppas vi att toppmötet i Madrid kan ge förhandlingarna med Mercosur en skjuts framåt.
Vi välkomnar även slutförandet av förhandlingarna om flerpartsavtalet med Peru och Colombia. Det var ett stort framsteg. Vi räknar också med att vi när den tiden kommer kan utforma ett bra, intelligent avtal som innebär att även Ecuador kan införlivas samt att vi alltid också lämnar dörren öppen för Bolivia.
Hur kan vi slutligen annat än välkomna att vi med största sannolikhet och ytterst välkommet kommer att ingå ett avtal med Centralamerika och att vi nu har gått med på att inkludera Panama i avtalet och i förhandlingarna?
Jag ska avsluta med att säga att allt detta givetvis måste ses mot bakgrund av det som gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet anser vara den grundläggande sociopolitiska filosofin på området. Det innebär att stödja de olika integrationsprocesserna i Latinamerika, kräva respekt för mänskliga rättigheter och inta ett inkluderande utvecklingsperspektiv och samtidigt alltid föra en öppen dialog, trots eventuella svårigheter som kan uppstå, och fördjupa våra förbindelser med våra strategiska partner för att närma oss målen.
Vladko Todorov Panayotov
för ALDE-gruppen. - (BG) Fru talman, fru Ashton, mina damer och herrar! Jag vill först av allt uttrycka min förtjusning över José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras stora insats för att utveckla förbindelserna mellan EU och Latinamerika och den alldeles särskilda roll han har spelat vid sammanställningen av betänkandet. Det strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika fram till 2015 kommer att utvecklas mot bakgrund av ”Agenda 2020”, det globala avtal som utarbetats för att bekämpa klimatförändringen och främja våra strävanden efter en grön, miljövänlig ekonomi. Jag vill därför betona att Latinamerika är en strategisk partner över vilken Europa måste utöva ett ännu större ekonomiskt och kulturellt inflytande. Detta partnerskap kan ha mycket stor betydelse, särskilt under den rådande globala finansiella krisen, och öppna för större möjligheter för kommersiella, vetenskapliga och tekniska utbyten som gör att vi kan ta oss ur krisen starkare och stabilare.
Ulrike Lunacek
för Verts/ALE-gruppen. - (ES) Fru talman! Jag skulle vilja tala på spanska, åtminstone under första delen av mitt anförande.
Jag vill även belysa den process som har ägt rum i förhandlingarna sedan José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras betänkande först lades fram och vad vi har åstadkommit nu. Jag anser att det har varit en bra process. Ni har godtagit flera av våra ståndpunkter, även om jag naturligtvis måste säga att betänkandet hade sett annorlunda ut om det skrivits av gruppen De Gröna/Europeiska fria alliansen, men så är det i parlamentet.
Herr Salafranca Sánchez-Neyra! Ni sade att ni ville se förbindelserna mellan EU och Latinamerika som förbindelser mellan jämlikar, och jag måste säga att idén tilltalar mig. Problemet är dock att fastställa vilka dessa jämlikar är: Är det regeringarna, som också är olika, eller är det folket, som kräver mer information, eller fler rättigheter - som i kvinnornas fall - eller att fattigdomen utrotas?
Det är någonting som behöver definieras och som jag anser till viss del fortfarande saknas i betänkandet. Jag medger dock att vi har lyckats till viss del. Det gläder mig också att Verts/ALE-gruppen har lyckats få med ursprungsbefolkningarnas kulturella rättigheter, ett förslag som kom från utskottet för utveckling. Frågan om kvinnomord, som är en mycket allvarlig aspekt av våldet mot kvinnor, har också tagits med, liksom domen i Interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Jag anser att detta är stora framsteg. Sedan har vi även klimatförändringen, som påverkar befolkningarna på båda kontinenterna, till exempel det som sker med glaciärerna.
På en punkt skiljer sig det som Verts/ALE-gruppen ville från det som övriga grupper ville. Vi vill nämligen inte fortsätta med de associeringsavtal som vi har haft hittills. Vi skulle föredra att ha ett avtal med hela Andinska gemenskapen, ett övergripande avtal, och inte bara ett avtal med Colombia och Peru.
Jag skulle vilja avsluta med en specifik fråga till Catherine Ashton:
(EN) Jag fortsätter nu på engelska. Det här är en konkret fråga till er, fru Ashton, en fråga som vi tyvärr inte kunde ta med i betänkandet. Kommer ni att protestera mot jätteprojekt som den damm i floden Shingu vid Del Monte i Brasilien som planeras för närvarande och som kommer att förstöra livsrummet för ursprungsbefolkningen och inte heller är den bästa lösningen om man ser till energiförbrukningen?
En proteströrelse håller på att bildas i Brasilien, i vilken hundratals civila samhällsorganisationer deltar. Rättsliga åtgärder håller också på att vidtas i Brasilien. Jag skulle vilja fråga er vad kommissionen och vad ni som EU:s utrikesrepresentant gör för att bevara miljön i Amazonas för de människor som bor där samt för oss alla på jorden.
Charles Tannock
Fru talman, fru Ashton! Jag gratulerar José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra till ett utmärkt betänkande om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika.
Efter utvidgningen 2004 då de central- och östeuropeiska länderna anslöt sig till EU har EU av förklarliga skäl börjat inrikta sin gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik på Ryssland, Centralasien och Kina. Trots det ökar handeln mellan Latinamerika och EU fortfarande kraftigt. Vi får således inte glömma bort den till stora delar demokratiska region som vi har så mycket gemensamt med.
Senare i år kommer Brasilien att ta ytterligare ett kliv fram som världsekonomisk och världspolitisk jätte när landet håller presidentval och president Luiz Inácio Lula da Silva avgår efter att ha suttit sina maximala två mandatperioder. Brasilien har nu tillsammans med Mexiko utsetts till EU:s strategiska partner. Colombia är ett annat lovande exempel på hur demokratin verkligen kan blomstra i Latinamerika, och landet förhandlar nu om ett frihandelsavtal med EU. Colombia kommer också att hålla presidentval, och befolkningen kommer säkert att sakna Álvaro Uribes visionära ledarskap.
Venezuela leds däremot av en populistisk demagog, Hugo Chávez, som har visat föga respekt för demokrati och yttrandefrihet. Bolivia och Ecuador har också visat oroande tecken på att följa efter i samma ökända fotspår som Hugo Chávez och Fidel Castros Kuba.
Slutligen är det djupt beklagligt att president Cristina Fernández de Kirchner i Argentina har valt att avleda uppmärksamheten från inrikespolitiken och sin dåliga insats som president genom att tala stridslystet om Falklandsöarna vars invånare vill förbli brittiska.
Bastiaan Belder
När det gäller José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras värdefulla betänkande om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika skulle jag vilja be rådet och kommissionen, som båda nu representeras av Catherine Ashton, att snarast vidta åtgärder på tre punkter.
Min första punkt är att vi måste kräva att de latinamerikanska länderna samarbetar fullt ut, framförallt Brasilien, som är roterande medlemmar av FN:s säkerhetsråd, i alla internationella försök att få till stånd en fredlig lösning på konflikten om kärnvapen med Iran. Vi behöver således ett genuint samarbete och stöd i den frågan.
Min andra punkt är att vi måste kräva att de latinamerikanska länderna samarbetar fullt ut i den fortsatta kampen mot islamistiska terrornätverk. Detta gäller framförallt Venezuela, eftersom varken Hizbollah eller Iran direkt sitter lugnt och stilla utan att lägga sig i andras affärer.
Min tredje punkt är att vi måste kräva att de latinamerikanska länderna samarbetar fullt ut i kampen mot det globala problemet med antisemitism. Återigen är Venezuelas president Hugo Chávez här en person som vållar stora problem, och tyvärr är han inte ensam. Stephen Roth-institutet offentliggjorde nyligen en rapport som belyser flera ganska obehagliga aspekter av denna fråga.
Slutligen höll den europeiska pressen förra veckan tyst om Kinas ökande inflytande i Latinamerika. Innebär det att EU ibland kommer att hamna i kläm mellan Bryssels båda strategiska partner?
Bruno Gollnisch
(FR) Fru talman! José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras betänkande innehåller många intressanta frågor. Det är mycket omfattande. Europa kan inte bryta förbindelserna med en region som enligt skäl J i betänkandet har 600 miljoner invånare, står för 10 procent av världens BNP och som vi har särskilda historiska band till, särskilt de latinska länderna Spanien, Portugal och Italien, där många medborgare numera bor i Argentina, och till och med Frankrike, som fortfarande är närvarande i Guyana.
Jag beklagar dock att betänkandet inte tar itu med två grundläggande frågor mer direkt.
Först har vi frågan om globalisering, fri handel i världen och den internationella arbetsdelningen, som felaktigt beskrivs som en patentlösning och som utgör oerhört allvarliga ekonomiska och sociala problem, inte bara i Europa utan även i Latinamerika.
För det andra har vi problemet om självständigheten från Storebror, det vill säga Storebror USA. Vi är inte dess fiende, men vi måste ändå komma ihåg att Monroedoktrinen, vars uttalade mål då var att förhindra att Europa på nytt skulle kolonialisera Latinamerika, i praktiken blev ett protektorat, vars effekter vi såg för ett antal år sedan, framförallt i det brutala ingripandet i Panama.
Jag håller därför med om att vi bör ta itu med frågor som narkotikaproduktionen. Det är dock inte vår uppgift att diktera lagar, förnuft, rättvisa eller jämställdhet mellan män och kvinnor för människor i Latinamerika.
Vi anser att vi bör ägna oss åt de frågor som verkligen är nödvändiga.
Elena Băsescu
(ES) Jag vill först och främst gratulera José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra till ett utmärkt arbete med det här betänkandet.
(RO) Europaparlamentet skickar för närvarande ut ett tydligt budskap om att stärka förbindelserna mellan EU och Latinamerika, särskilt mot bakgrund av det toppmöte mellan EU och Latinamerika som äger rum om en månad. Samtidigt är förbindelserna mellan EU och Latinamerika en av det spanska ordförandeskapets prioriteringar. Jag anser dock att det finns en hel del outnyttjad potential för att främja handeln mellan de båda regionerna.
Därför måste EU tillhandahålla resurser för att främja europeiska produkter på den latinamerikanska marknaden. Vissa rumänska produkter säljs redan på den latinamerikanska marknaden. Vår nationella bil, Dacian, är ett exempel på detta. Rumänien har en lång tradition av gott samarbete med Latinamerika eftersom vårt gemensamma latinska arv är en värdefull tillgång.
Jag vill betona att jag välkomnar den nya trepartsstrategi som föredraganden nämnde mellan EU, Latinamerika och Förenta staterna. Samtidigt måste vi ta hänsyn till samarbetsprojekt som kommer att stärka Internationella valutafondens rättsliga status och lika tillgång till utbildning och arbetsstyrkan.
Slutligen måste José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras betänkande och toppmötet i Madrid ligga till grund för den långsiktiga utvecklingen av det strategiska partnerskapet mellan EU och Latinamerika.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Fru talman! Jag skulle också vilja gratulera José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra. Jag tycker att det är ett mycket viktigt betänkande.
Jag skulle vilja säga att det finns miljontals skäl till varför vi bör se Latinamerika som en mycket viktig kontinent för Europa. Det finns miljontals européer som bor i Latinamerika, och det finns miljontals latinamerikaner som har kommit till våra länder, till Europa, och har funnit tillflykt och en fristad i Frankrike, Tyskland, Sverige och Spanien från sitt folks lidande.
Latinamerika är mycket viktigt för EU, och därför gläder det mig att man under de närmaste månaderna, kanske främst tack vare Catherine Ashtons och det spanska ordförandeskapets arbete, kanske kommer att kunna ingå fyra omfattande och mycket viktiga avtal med Colombia, Peru, Mercosur och Centralamerika. Detta kommer att vara oerhört viktigt för EU och framförallt för Latinamerika.
Vi måste dock hjälpa Latinamerika. Dess länder har svaga statsapparater, med en offentlig sektor som fortfarande är mycket svag på grund av mycket låga skatter. De har fortfarande mycket bristfällig demokrati, och de har problem med mänskliga rättigheter. Vi måste hjälpa det latinamerikanska folket. Vi måste alltid ha denna vision i åtanke.
Fru Ashton! Jag skulle vilja säga er två saker, eller komma med två rekommendationer, som jag tycker är mycket viktiga. För att kunna arbeta i Latinamerika behöver vi även de europeiska företagens stöd. Vår utrikespolitik måste bedrivas med en mycket stark ekonomisk närvaro från våra stora företag i Latinamerika som kan göra en hel del för utvecklingen i länderna med en kultur av socialt ansvar och med ett engagemang för deras utveckling.
Slutligen måste vi bilda en global allians med Latinamerika för att kunna arbeta tillsammans i världen, om global styrning. Vi bör sluta oss samman med dem för att bli starkare.
Gesine Meissner
(DE) Fru talman, fru Ashton, herr Salafranca Sánchez-Neyra! Som ledamot av den parlamentariska församlingen EU-Latinamerika är jag mycket nöjd med ert betänkande, eftersom det är väldigt viktigt för oss att fortsätta att stärka förbindelserna mellan EU och Latinamerika.
Vi har gjort stora framsteg sedan 1999. Latinamerika har 600 miljoner invånare, och även EU har nästan 600 miljoner invånare. Vi har liknande värderingar och mänskliga rättigheter, och vi är också förbundna av en gemensam önskan om demokrati och fred. De faktiska förhållandena på de två kontinenterna är dock mycket olika. I ett partnerskap är det viktigt att så långt det går se till att båda parter är lika mäktiga, och så är ännu inte fallet.
Det finns många problem i Latinamerika, bland annat analfabetism, men även bristfällig infrastruktur, en allmän brist på utbildning, ett demokratiskt underskott och kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Som tur är har vi inte lika många problem. Många människor där lever av narkotikahandeln, och detta är naturligtvis någonting som måste förändras. Som en viktig handelspartner och en aktiv givare av utvecklingsbistånd är det vår uppgift att se till att Latinamerika fortsätter att få hjälp med sin demokratiseringsprocess. Jag skulle vilja att partnerskapet leder till att människor i Latinamerika får leva i fred på samma sätt som vi gör i EU och även att de får lära och dra nytta av varandra som vi gör.
Därför tilltalas jag verkligen av tanken på en stadga för fred och säkerhet mellan EU och Latinamerika och en stiftelse för EU och Latinamerika. Jag anser att detta skulle fördjupa partnerskapet ytterligare och verkligen hjälpa oss att göra ytterligare framsteg.
Edvard Kožušník
(CS) Min kollega, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, nämnde i början att Europa och Latinamerika har mycket lika värderingar. Det finns dock ett undantag.
I mars diskuterade vi situationen på Kuba. Vi får inte glömma bort Kuba, som är en betydelsefull aktör i regionen, när vi förhandlar om EU:s strategi för förbindelserna med Latinamerika. Kubas stalinistiska regim försöker med sina totalitära metoder skada förbindelserna mellan EU och hela regionen. Regionen förtjänar emellertid inte detta. Latinamerika är en betydelsefull partner för EU, även utan den kubanska regimen. EU:s partner på den kubanska sidan bör inte vara den nuvarande Castroregimen utan förändringsivrarna och den demokratiska oppositionen. Jag hyser största respekt för alla motståndare till Kubas kommunistiska diktatur, och jag vill tacka kardinal Jaime Ortega för hans tappra ord till regimen - igår, tror jag.
Jag anser att demokrati, respekten för mänskliga fri- och rättigheter, yttrandefriheten, rättsstatsprincipen, rättsstaten och förkastandet av alla former av diktatur eller auktoritarianism inte bara utgör grunden för det biregionala strategiska partnerskapet utan även är en nödvändig förutsättning för det.
John Bufton
(EN) Fru talman! I början av debatten sade Catherine Ashton att hon gärna besvarade eventuella frågor. Fru Ashton! Jag skulle vilja be er att besvara följande fråga.
Utskottet för utrikesfrågor har bland annat dokumenterat förslag till förhandlingar om att inrätta en stadga för fred och säkerhet mellan EU och Latinamerika, baserad på FN-stadgan.
Vems intressen stöder ni när det gäller Argentinas formella begäran till FN:s generalsekreterare, Ban Ki-moon, om att ifrågasätta Storbritanniens suveränitet över Falklandsöarna?
Argentinas utrikesminister, Jorge Taiana, har bett FN om hjälp för att förhindra att Storbritannien vidtar ytterligare ensidiga åtgärder i fråga om oljeborrning i området.
Vid ett toppmöte mellan de latinamerikanska och västindiska ledarna ställde sig samtliga 32 länder bakom Argentinas anspråk på Falklandsöarna.
Håller ni med om att Storbritannien utifrån FN-stadgans princip om självbestämmanderätt bör behålla suveräniteten över öarna? Kommer ni att stödja Storbritanniens intressen i enlighet med internationell rätt? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på frågan.
Angelika Werthmann
(DE) Fru talman, mina damer och herrar! Det har funnits ett biregionalt strategiskt partnerskap mellan EU och Latinamerika sedan 1999. Några av partnerskapets grundprinciper är respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rätten till utbildning. Det är dock vanligt att dessa principer överträds. Dessutom finns ungefär 42 miljoner analfabeter i Latinamerika. EU är både den största investeraren i Latinamerika och en viktig handelspartner.
Kvinnor är socialt missgynnade och ursprungsbefolkningar diskrimineras fortfarande, bara för att lyfta fram två problemområden, vilket strider mot de universella mänskliga rättigheterna. Det finns mycket kvar att göra i detta område, och en hel del måste förbättras.
Marietta Giannakou
(EL) Fru talman! Jag vill gratulera José Ignacio Salafranca för det mycket enhetliga och konkreta betänkandet. Jag håller även med den vice ordföranden/höga representanten om att arbetet med att skapa ett fördjupat partnerskap är mycket viktigt.
De senaste tjugo åren har det skett stora förändringar i Latinamerika, och det stämmer att problemet som oroade oss på åttiotalet, nämligen de olika diktaturerna, har eliminerats. Man har dock inte eliminerat narkotikahandeln, penningtvätten, terrorismen och de stora problem som fattigdom, otrygghet och arbetslösheten orsakar i regionen.
Med stöd av Europaparlamentet och Catherine Ashton kräver vi att särskilt fokus ska läggas på utbildnings- och kultursektorn. Länderna i Latinamerika är de enda länder som har så starka band - starkare är andra tredjeländer - till Europa när det gäller historia, utbildning och kultur, och jag tycker att man ska lägga särskilt fokus på dessa sektorer.
José Ignacio Salafrancas betänkande innehåller ett enhetligt program och förslag om inrättande av en stiftelse, vilket är av stor betydelse för Europaparlamentet, och en uppmaning om att Europaparlamentet ska få en ny och större roll i förbindelserna med dessa länder. Det tycker jag att vi ska ta med oss från dagens betänkande.
Emine Bozkurt
(NL) Fru talman! De senaste månaderna har Latinamerika fått en allt större och mer konkret betydelse för EU, efter att i flera år ha fått för lite uppmärksamhet av EU. Europeiska kommissionen lade fram ett meddelande där man angav Latinamerikas båda regioner som globala aktörer och partner, och förhandlingar om associeringsavtal är på god väg. Jag måste understryka hur viktigt det är från strategisk synpunkt att ha goda förbindelser med Latinamerika. Jag tänker i synnerhet på de pågående förhandlingarna om ett associeringsavtal med Centralamerika, vars sista runda inleddes igår. Målet är att göra de sista justeringarna och avsluta förhandlingarna.
Även om jag skulle välkomna ett associeringsavtal med Latinamerika kan jag inte nog betona hur viktigt det är med respekt för mänskliga rättigheter. Avtalet bör bidra till att främja de mänskliga rättigheterna i Centralamerika, och dessa länder måste hela tiden uppmuntras att respektera de mänskliga rättigheterna. Vi ingår inte bara ett handelsavtal; vi skapar även en relation till varandra genom politisk dialog och samarbete.
Associeringsavtalet är viktigt för Centralamerika. Fattigdomen är utbredd i regionen, och avtalet måste bidra till en förbättring av människors ekonomiska situation. Under förhandlingarna får EU därför inte blunda för att Europa och Centralamerika inte är jämlika partner i avtalet. I avtalet måste hänsyn tas till att de två regionerna har olika utgångslägen, och asymmetrin i avtalet är alltså viktig. Avtalet måste vara välavvägt och inte bara gynna EU och de stora företag som etablerat sig i Centralamerika. Nej, det måste framför allt förbättra situationen för vanliga medborgare och mindre företag.
Vi har valt en strategi där vi behandlar var region för sig, och jag vill poängtera att vi måste avsluta på samma sätt, så att inget land hamnar i skuggan av grannländerna.
Liam Aylward
(GA) Fru talman! Jag välkomnar betänkandet, och jag vill berömma föredraganden för hans enastående arbete. Jag skulle vilja ta upp ett par saker som rör handeln mellan EU och Latinamerika.
Handeln måste diskuteras på ett jämlikt plan. EU:s jordbrukare och producenter måste rätta sig efter en rad bestämmelser, och de livsmedel och varor som de tillverkar håller hög kvalitet. De stränga normerna bidrar till högre tillverkningskostnader för EU:s jordbrukare och producenter, vilket kan vara missgynnande på marknaden på grund av importen av produkter som är av sämre kvalitet och billigare.
Det är inte bara med anledning av EU:s producenter som vi bör se över detta. EU har gjort ett utmärkt arbete med att skydda och främja konsumenters rättigheter och hälsa. Vi är skyldiga att se till att varor och produkter som EU importerar inte äventyrar dessa rättigheter eller utgör en hälsorisk för EU:s konsumenter.
(Talmannen avbröt talaren.)
Marek Henryk Migalski
(PL) Fru talman! Jag ska försöka att hålla mig till en minut. Francis Fukuyama hade kanske fel när han sade att den liberala demokratin innebär att historien är slut, men han har definitivt rätt i att liberal demokrati är det bästa som kan hända ett folk. Om ändå alla fick uppleva det.
I Latinamerika har demokratin tyvärr ersatts med populism, och kapitalism med socialism, eller ekonomisk populism. Här vill jag säga något till Catherine Ashton - jag vill be om något enormt, nämligen att vår erfarenhet, våra skattebetalares pengar och vårt kunnande i första hand ska ges till de länder som går demokratins väg och bygger upp en fri marknadsekonomi, och inte till de länder som bygger populistiska diktaturer.
Corina Creţu
(RO) Från det att den lanserades till i dag har strategin för att främja förbindelserna med Latinamerika visat sig ovärderlig. Det strategiska partnerskapet har stärkt förbindelserna mellan våra regioner och underlättat en finansiering av projekt och program på mer än 3 miljarder euro de senaste tio åren.
Lyckligtvis har länder i Latinamerika hittills klarat den ekonomiska krisen bättre än vissa utvecklade länder. Fattigdomen är dock fortfarande mycket utbredd och ökar bland den del av befolkningen som har det sämst ställt, vilket beror på den inrotade sociala polariseringen och de politiska och institutionella problemen i regionen. I Bolivia till exempel lever ungefär 60 procent av befolkningen i fattigdom. I Brasilien och Argentina är motsvarande siffror 26 respektive 13,9 procent. Därför stöder jag helt att utvecklingsbiståndet går till inrättandet av institutioner i dessa länder, i syfte att jämna ut de sociala klyftorna.
Det är viktigt att José Ignacio Salafrancas betänkande främjar dialog för att vi ska kunna ta reda på hur vi ska kunna uppnå millennieutvecklingsmålen. Jag ser det dock som väsentligt att man inkluderar det civila samhället och icke-statliga organisationer både i dialogen och i insatserna för att förverkliga strategins mål.
Emma McClarkin
(EN) Fru talman! Som ledamot i Eurolat vill jag berömma det spanska ordförandeskapet och José Ignacio Salafranca för att de lyfter fram vikten av våra förbindelser med Latinamerika.
Klimatförändringarna och den globala uppvärmningen bör förbli en prioritering på den politiska agendan mellan EU och länderna i Latinamerika och Västindien, och åtagandet att arbeta för att uppnå de mål som sattes upp i Köpenhamn bör stärkas.
Även dialogen om energi och energiförsörjning bör stödjas för att bekämpa klimatförändringarna och främja en hållbar energiförbrukning.
Vi kan ha stort utbyte av varandra både inom handel, kultur och utbildning, och det övergripande målet är att våra handelsförbindelser med Latinamerika ska stärkas genom mer innovation på båda sidor samt bättre utbildning, och jag vill understryka hur viktigt det är att ytterligare förbättra och främja Erasmus för latinamerikanska deltagare. Sådana utbyten kan ge fantastiska möjligheter på ett personligt och yrkesmässigt plan samt bidra till framtida kontakter och bättre handelsförbindelser mellan EU och Latinamerika.
Miroslav Mikolášik
(SK) Jag välkomnar en förbättring av förbindelserna mellan EU och Latinamerika, vilket är en av nyckelfrågorna för det spanska ordförandeskapet, eftersom det gynnar båda sidor och kan gagna EU:s medlemsstater och länderna i Latinamerika.
Latinamerika har enorma mänskliga resurser, med en befolkning på över 600 miljoner samt naturtillgångar och 10 procent av den globala BNP:n.
EU är den största givaren av utvecklingsbistånd, den största investeraren och den näst största handelspartnern i Latinamerika, och bör systematiskt befästa sin ställning i regionen.
Ett välfungerande regionalt samarbete som grundar sig på gemensamma värderingar som demokrati, rättsstatsprincipen och försvar av de mänskliga rättigheterna kräver specialinriktad förbättring av befintliga mekanismer i det biregionala partnerskapet. Den typen av strategi kommer jag även att stödja under Eurolat-församlingens kommande sammanträde i Sevilla i maj.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Fru talman! Jag vill ta tillfället i akt under denna debatt att ta upp en allvarlig fråga, nämligen den situation som kom till vår kännedom för bara ett par dagar sedan och som rör Colombia.
Man har upptäckt att Colombias statliga underrättelsetjänst är direkt inblandad i förföljelser och skapande av falska vittnesmål samt i att brottsförklara oppositionsmedlemmar.
Detta fick vi berättat för oss av senator Piedad Córdoba själv. Det är en del av den akt som den colombianska underrättelsetjänsten sätter ihop om henne. Vi blev informerade om att Colombias regering, eller åtminstone det organet, på konstgjord väg försöker att skapa kopplingar mellan henne och gerillagruppen FARC. Dessutom, vilket är ännu allvarligare, - och detta är en direkt fråga till Catherine Ashton - operationen ”Operation Europe” har som uttalat syfte att förfölja, trakassera och skapa misstro till människorättsorgan i Europa, däribland Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter.
Jag ser det som mycket allvarligt och kräver en förklaring av Colombias regering. Jag tycker att det är högst lämpligt att vi i samband med detta betänkande tar reda på exakt vad som är sant och huruvida de colombianska myndigheterna verkligen planerar att göra någonting åt detta.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! Efter mer än 300 år av kolonialt styre och efter att ha fungerat som arena för kalla kriget har Latinamerika nu blivit en av världens tillväxtregioner. Rysslands president Dmitrij Medvedevs besök i Central- och Sydamerika är ett tydligt tecken på att han vill stärka Rysslands ekonomiska förbindelser med Sydamerika. Det visar även att EU är på rätt spår när vi stärker våra förbindelser med denna kontinent, vars befolkning är större än EU-27.
Fast detta handlar inte bara om att inleda förhandlingar med handelsblocket Mercosur. Det handlar även om de mindre länderna som inte tillhör Mercosur eller Andinska gemenskapen. EU är inte bara den största investeraren och den största eller näst största handelspartnern; EU är även den främsta givaren av utvecklingsbistånd. Ur ekonomisk synvinkel har vi redan en ledande roll, och jag anser att vi måste använda den ställningen för att utveckla förbindelserna mellan EU och Latinamerika.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! För en tid sedan utvecklade EU och Latinamerika ett strategiskt partnerskap i syfte att skapa ett effektivt partnerskap mellan de två regionerna.
Jag ber att få påminna er om det toppmöte som ägt rum regelbundet sedan 1999, och 2010 är inget undantag. Ett nytt sammanträde mellan EU och Latinamerika kommer att hållas i maj i Madrid.
Så det är med stor glädje som jag i dag uttrycker mitt starka stöd här i kammaren för José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyras betänkande. Jag instämmer i de lovord och hyllningar som samtliga, eller de flesta, talare har framfört. Lovorden är väl förtjänta, och jag håller helt med. Betänkandets syfte är att befästa de redan starka politiska, historiska, kulturella och ekonomiska band som finns mellan de två regionerna, så jag tycker att initiativet till en stiftelse är passande och relevant i nuläget.
Som ledamot i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling vill jag lyfta fram den ekonomiska aspekten och nämna några siffror som visar att detta är ett snabbt växande område av stor betydelse, med 600 miljoner konsumenter och tillverkning av några av våra viktigaste råmaterial.
Priserna på jordbruksråvaror i Latinamerika har nyligen sjunkit tack vare vissa atmosfäriska störningar, vilket har lett till att tillgången varit god och konstant i många av områdets tillverkningsländer, och att många investerare har fått hög avkastning. Jag vill dessutom påminna er om att EU är den främsta investeraren i Latinamerika och den största givaren av utvecklingsbistånd, med en uppskattad investering på 3 miljarder euro under perioden 2007-2013.
Till sist vill jag ta upp klimatförändringarna - som även togs upp nyligen i berörda utskott, där man antagit viktiga betänkanden - och att man än en gång ser över en del av resolutionen som har mitt fulla stöd.
Jag uppmanar därför till samtal och samarbete med Latinamerika i kampen mot klimatförändringarna, så att Köpenhamnsmålen kan uppnås fortare. Samarbetet med de största utvecklingsländerna är avgörande för att EU ska lyckas uppnå de klimatmål man själv satt upp.
Peter Skinner
(EN) Herr talman! Låt mig uttrycka hur mycket jag uppskattar det arbete som utförts och de uttalanden som gjorts.
Som vissa av er har påpekat kvarstår dock vissa svåra frågor angående Colombia och de mänskliga rättigheterna. Ett par av mina kolleger är frånvarande, däribland Richard Howitt som inte kan närvara på grund av vulkanutbrott, så jag får hänvisa till hans påpekande: fackföreningsmedlemmar inom handeln i Colombia har råkat ut för särskilda problem. Jag vill be kommissionsledamoten och andra att ha det i åtanke när det gäller alla strategier och förbindelser vi har med den kontinenten.
Catherine Ashton
vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. - (EN) Herr talman! Som några av mina kolleger vill jag börja med att än en gång gratulera José Ignacio Salafranca för det utmärkta betänkandet, och jag vill i likhet med honom och andra tacka det spanska ordförandeskapet för deras arbete med att förbereda toppmötet och insatser för att stödja de initiativ som tagits.
Det kommande toppmötet är viktigt. Det ger oss möjlighet att stärka den förbindelse som vissa ledamöter har tagit upp. Vi kommer även att hålla utrikesministermöte parallellt med toppmötet, vilket är extra viktigt för mig. Jag hoppas att vi alla lyckas ta tillvara på detta tillfälle att fördjupa förbindelsen med de länder som kommer att närvara.
Några ledamöter har även tagit upp handelns betydelse och de europeiska företagens roll, och här instämmer jag helt. Vi är regionens största investerare. Det gladde mig särskilt att visa kolleger nämnde vikten av innovation, för den tycker jag också är av stor betydelse. Som jag förväntat mig har ni lagt stor vikt vid mänskliga rättigheter och hur viktigt det är att se till att de har en tydlig plats i alla våra dynamiska förbindelser och löper som en röd tråd i vårt arbete.
Några ledamöter har talat om den punkt i betänkandet där man tar upp kvinnomord och ursprungsbefolkningar. Kommissionen har alltid försvarat ursprungsbefolkningars rättigheter och kommer att fortsätta övervaka de projekt som togs upp.
Angående Colombia är jag väl medveten om vilka åsikter som finns både i parlamentet och de europeiska och internationella fackliga samorganisationerna, med vilka jag har arbetat i min tidigare roll. Vi följer noga situationen. Vi har noterat de stora framsteg som gjorts. I handelsavtalet kommer ni att se hur viktiga den omfattande klausulen om mänskliga rättigheter och de åtaganden som görs i avtalet är, och jag hoppas att det - eftersom vi övervakar detta - i viss mån kommer att mildra problemen, även om det säkerligen kommer att vara en del av våra fortsatta förbindelser med Colombia.
Jag håller även med om att vi har en viktig roll tillsammans med dessa länder i större internationella frågor. Brasilien och Iran gavs som specifika exempel på detta. Jag har diskuterat just den frågan med Celso Amorim, Brasiliens utrikesminister, och vi håller kontakten om detta.
Falklandsöarna togs upp. Vissa medlemsstater har ratificerat FN:s havsrättskonvention. Falklandsöarna är associerade till EU, och rättstatsprincipen skulle vara tillämplig.
Klimatförändringarna är också en mycket viktig fråga. Vi bör komma ihåg att vi har en viktig dialog med denna region. Det gladde mig även att ni nämnde Erasmus och tog upp hur viktigt det är med utbildningsprogram.
Avslutningsvis vill jag än en gång berömma José Ignacio Salafranca.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Herr talman! Jag vill tacka alla ledamöter för deras anföranden.
Fru Ashton! Till er vill jag säga att en förutsättning för att dessa förbindelser ska utvecklas de kommande åren är den politiska viljan. Det var politiska ambitioner som låg till grund för både ministerdialogen i San José 1985, formaliseringen av dialogen med Riogruppen 1990 och beslutet att gå ett steg längre och instifta toppmötet.
Jag vill svara Edvard Kožušník med att vi verkligen är en gemenskap med delade värderingar, och jag vill påpeka att vi under föregående sammanträdesperiod antog en viktig resolution om Kuba där vi krävde ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av politiska fångar. Jag vill passa på att be Catherine Ashton att ingripa för att hjälpa en oliktänkande, Marta Beatriz Roque, som är villkorligt frigiven och sjuk. Hon fick nyss spanskt medborgarskap i ett fall som drivs av en före detta parlamentsledamot, Fernando Fernández Martín, för att hon ska kunna komma till Spanien och få behandling.
Vi behöver dock gå från ord till handling, och det framkommer i associeringsavtalen. Fru Ashton, jag anser att ni skötte förhandlingarna om avtalen med Colombia och Peru på ett utmärkt sätt. Trots att människorättssituationen i Colombia fortfarande är oroväckande har läget förbättrats avsevärt. I Colombia vill man ha fred, och man förtjänar verkligen detta avtal. Om jag ska vara uppriktig tror jag att en majoritet av parlamentet vill ha detta avtal.
Vi måste ge människorna i Centralamerika lite andrum i förhandlingarna. Vi representerar 25 procent av deras export, medan de respresenterar 2 procent av vår. Vi måste vara generösa, och som ni sade behöver vi blåsa nytt liv i avtalet med Mercosur.
I mina ögon befinner sig EU å ena sidan i en tillbakagång, i ekonomiskt hänseende, medan vi å andra sidan har blivit starkare i och med den höga representanten.
Hon behöver därför göra en kraftansträngning för att visa våra politiska ambitioner under toppmötet i Madrid, och se till att förbindelserna med Latinamerika fortsätter att stå högt upp på EU:s agenda.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum under den första sammanträdesperioden i maj.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
George Sabin Cutaş  
EU är Latinamerikas främsta handelspartner och Mercosurs och Chiles näst största handelspartner. De flesta direktinvesteringarna i Latinamerika kommer från EU:s medlemsstater. Förbindelserna mellan EU och Latinamerika sträcker sig dock längre än handel; de har även historiska, institutionella och kulturella dimensioner.
Därför anser jag att vi behöver upprätta ett handelsavtal som innebär närmare samarbete med Latinamerika. De upprepade ansträngningarna för att underteckna ett associeringsavtal med Mercosur utgör ett första steg i den riktningen.
Associeringsavtalet ger ett instrument som skulle främja båda regionernas gemensamma ekonomiska, sociala och geopolitiska intressen. Det skulle bli det första interkontinentala associeringsavtalet mellan norr och söder som ger ett alternativ till andra mindre rättvisa integrationsförsök som det allamerikanska frihandelsavtalet.
Ett närmare handelssamarbete mellan Latinamerika och EU skulle underlätta genomförandet av den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken i syfte att främja den ekonomiska utvecklingen och välståndet i båda regionerna. Jag hoppas att vi får ett antal tillfredställande slutsatser i den riktningen presenterade för oss under toppmötet mellan EU och Mercosur den 17 maj.
