3. Kina: minoritetsrättigheter och tillämpningen av dödsstraffet
Talmannen
Nästa punkt är de fem resolutionsförslagen om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff.
Véronique De Keyser
Herr talman! Min grupp har dragit tillbaka sin underskrift från resolutionen om Kina. Varför? Det beror inte på att vi betraktar mänskliga rättigheter som något som kommer i andra hand och är av underordnad betydelse jämfört med affärsintressen - vi lade ju faktiskt fram en resolution utan eftergifter från gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet, där vårt engagemang framgick tydligt. Det beror på att om vi ska kunna åstadkomma en förändring i Kinas agerande behövs det dialog, och denna planlösa resolution som helt saknar struktur grusar alla chanser till dialog. Den innehåller visserligen allt: Tibet, Dalai lama och hans efterföljare, det religiösa korståget och till och med - så att man inte missar något - kritik mot varje nuvarande, tidigare och framtida kommunistisk regim.
Är detta rätt sätt att öppna dörrar? Nej. Tragedin är att dörrarna kommer att slås igen om just de människor som vi vill rädda just nu, med andra ord de uigurer och tibetaner som hotas av avrättning.
Jag uppmanar Kina att sluta vara rädd för yttrandefrihet, så att landet kan öppna sig mot världen, inte bara genom näringsliv och kultur, utan också genom att dela grundläggande värderingar.
Jag uppmanar till att ta med frågan om avskaffande av dödsstraffet på dagordningen för nästa toppmöte mellan EU och Kina den 30 november. Jag uppmanar också kommissionen och rådet att fortsätta att försöka få med en klausul om respekt för de mänskliga rättigheterna i Kina i det nya partnerskap som håller på att förhandlas fram.
Joe Higgins
Herr talman! Jag stöder kraven på ett stopp för dödsstraff i Kina, i synnerhet dödsstraff som används för att terrorisera etniska grupper och nationer som utgör minoriteter inom den kinesiska staten.
Europeiska unionen, Förenta staterna och andra världsmakter går emellertid mycket försiktigt fram i sin kritik mot överträdelserna av de mänskliga rättigheterna i Kina. När det gäller överträdelser av arbetstagares rättigheter är sådan kritik praktiskt taget obefintlig. Detta beror på att dessa makter vill bygga upp affärsförbindelser med det kinesiska näringslivet och byråkratin som kontrollerar staten, så att de kan tjäna pengar på det avskyvärda utnyttjandet av arbetstagare i Kina.
Kina är en enda stor låglönefabrik med utnyttjade arbetstagare. Som exempel kan nämnas att tiotals miljoner migrerande arbetstagare lever i skamlig misär, och deras barn får lida av följderna av deras fruktansvärda levnadsvillkor. Multinationella företag med säte i EU och Förenta staterna deltar i detta utnyttjande för att lättare kunna ta hem enorma vinster.
Den kinesiska regimen trappar nu upp sitt förtryck, och förtrycket har ökat sedan de kinesiska stalinisterna beslutade sig för att satsa på den kapitalistiska marknaden som ett sätt att utveckla ekonomin. Det pågår ett massivt förtryck av journalister och av förkämpar för rättvisa, för samhällen och för arbetstagare.
Nyligen nekades en av mina egna socialistiska kolleger inresa i Kina. Laurence Coates, en socialist som skriver under namnet Vincent Kolo och som är redaktör för ”chinaworker.info”, greps vid gränsen och förbjöds att resa in i Kina. ”Chinaworker.info” arbetar för arbetstagares rättigheter och fria fackföreningar. Vi bör stå på arbetstagarnas sida i Kina. Man bör arbeta för självständiga och demokratiskt styrda fackföreningar och för rätten att strejka, liksom för frigivande av alla politiska fångar och fängslade aktivister för arbetstagares rättigheter.
Vi bör uppmana till yttrandefrihet, föreningsfrihet och internationell solidaritet med arbetstagare i Kina för att bekämpa denna fasansfulla byråkratiska regim, vars medlemmar i många fall uppenbart strävar efter att bli oligarker, liksom tidigare skedde med samma system i Ryssland.
Laima Liucija Andrikienė
Herr talman! Samtidigt som vi börjar komma Kina närmare i fråga om handel och miljösamarbete, och som Kina stod värd för de underbara olympiska spelen förra året, halkar landet tydligt bakåt när det gäller att garantera sina medborgares mänskliga rättigheter.
De kinesiska myndigheternas reaktion på de fredliga protesterna i Tibet förra året och i Xinjiang i år saknade minst sagt proportioner. Folk överallt i världen bör ha rätt att protestera mot regeringspolitik som de inte tycker om. I stället kom en våldsam och brutal reaktion från de kinesiska myndigheterna mot protestanterna, och hundratals människor dödades.
Nu har ytterligare nio personer, mestadels uigurer, avrättats skoningslöst för att visa att alla avvikande röster kommer att besvaras med brutalt och dödligt våld av den kinesiska statsapparaten.
Samtidigt som vi beundrar den kinesiska kulturen och gör framsteg med utbytet av varor och investeringar, är det vår plikt att tala ut högt och tydligt och fördöma dödandet och avrättningarna. Därför upprepar vi ännu en gång vår uppmaning till de styrande i Kina att införa ett moratorium för dödsstraff och bevilja mer frihet till de provinser som eftersträvar större självstyre, samtidigt som man respekterar politiken för ”ett Kina”.
Barbara Lochbihler
Herr talman! På senare år har Kina upplevt enorm ekonomisk tillväxt. Många kinesers livskvalitet har förbättrats. Tyvärr har det inte skett några sådana framsteg när det gäller att garantera och respektera de mänskliga rättigheterna i Kina. Detta gäller landets alla medborgare, oavsett religion eller etnisk tillhörighet.
Tvärtom har dett skett en ökning av de förtryckande åtgärder som vidtagits mot uigurerna och tibetanerna. När det gäller dödsstraffet är det ett positivt tecken att den högsta kinesiska domstolen ännu en gång har sett över alla domar sedan 2007 och vi utgår från att vissa dödsdomar kommer att återkallas.
Emellertid är Kina sorgligt nog världsledande när det gäller avrättningar. Bara under 2008 avrättades minst 1 718 personer. Det uppskattade antalet fall som inte rapporteras är mycket högre. Även den lägsta siffran innebär att Kina bär ansvaret för mer än 70 procent av alla avrättningar i världen. Dessutom har Kina ökat antalet brott som är belagda med dödsstraff. Detta innebär att det finns mer än 68 typer av brott som kan leda till avrättning för kineser. Därför uppmanar vi i denna resolution Kina att ställa in sina planerade avrättningar och omedelbart införa ett moratorium för dödsstraff.
(Applåder)
Crescenzio Rivellini
Herr talman, mina damer och herrar! Min inställning till detta resolutionsförslag liknar åsikterna hos en man som tillhör en av dessa diskriminerade minoriteter, en man som har tilldelats Nobels fredspris och som leder världens främsta stormakt: Barack Obama.
Principerna i denna resolution delar jag. Jag anser emellertid att vi absolut inte får upprepa de politiska vänsterpartiernas misstag, att vilja deklamera rättigheter snarare än att verkligen få igenom dem.
Minoriteter bör försvaras i Kina liksom i alla andra delar av världen, men innan vi lägger fram en så krävande resolution måste vi ha en strategi. Vi måste samordna alla de olika sidorna och hela parlamentet, så att vi kan undvika sinkande och skadliga förhandlingar med den kinesiska regeringen.
Vi kan inte tro att vi kan lösa problemen med minoriteter och dödsstraff i Kina utan att ägna en tanke åt den kinesiska regeringen. Det är omöjligt. I detta avseende har president Barack Obama gjort väl ifrån sig. Han har inte gjort några som helst eftergifter, men han upprätthåller ändå goda förbindelser med den kinesiska regeringen. Vi måste även medge att den kinesiska regeringen försöker att inleda en bättre dialog i alla sina förhandlingar med västvärlden.
Jag undrar: Varför lägga fram en resolution - om än en berömvärd resolution - bara några dagar före toppmötet i Nanjing utan att som en förebyggande åtgärd samordna alla inblandade? Varför lägga fram en resolution som redan har lagts fram vid ett flertal andra tillfällen, just när vi lyckligtvis börjar komma någonvart med den kinesiska regeringen? Varför lägga fram en resolution som skulle kunna skada vår begynnande nya relation med den kinesiska regeringen?
Av dessa skäl, och trots att jag stöder principerna bakom resolutionen som överensstämmer med mina egna, lägger jag ned min röst, eftersom jag anser att strategiskt sett riskerar resolutionen att stjälpa och inte hjälpa oss på den nya väg som vi har slagit in på tillsammans med den kinesiska regeringen.
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Det sades att detta var ett anförande för vår grupp. Efter grundligt samråd under den senaste veckan föreslog vår grupp i talmanskonferensen att denna punkt skulle tas med på föredragningslistan. Vi vill diskutera denna fråga och vi vill att den ska bli föremål för omröstning. Anförandet gav uttryck för min kollegas personliga åsikt och inte för gruppens åsikt.
Talmannen
Herr Posselt! Jag förstår det, men vi har kommit överens om att vi har en viss tid på oss och att varje grupp har en minut på sig för sitt anförande.
Ana Gomes
I Kina fortsätter förtrycket mot alla som försöker att utöva sina arbetsmässiga, sociala, medborgerliga och grundläggande politiska rättigheter. Detta förtryck är särskilt grymt och urskillningslöst när det riktas mot etniska minoriteter som uigurerna eller tibetanerna, men han-kineserna går inte heller fria utan drabbas även de, som i fallen med Hu Jia, vinnaren av Sacharovpriset, och de advokater och aktivister som förföljs sedan president Barack Obamas besök i Beijing.
Administrativt frihetsberövande av hundratusentals personer, systematisk tortyr i fängelser, religiöst och politiskt förtryck, avrättningar - alla dessa metoder är oförenliga med Folkrepubliken Kinas skyldigheter som medlem i Förenta nationerna. Dessutom är detta ineffektiva metoder, som inte kommer att lyckas tysta eller hindra de som kämpar för frihet och mänskliga rättigheter. Detta gäller i Kina, precis som i resten av världen, för kineserna är inga marsianer, de är inte annorlunda än resten av mänskligheten.
Johannes Cornelis van Baalen
Herr talman! Som liberaler är vi emot dödsstraffet redan i allmänhet, men i detta fall används dödsstraffet i Kina för att förtrycka minoriteter, som tibetanerna, uigurerna och andra. Vidare är Kina inte någon demokrati. De mänskliga rättigheterna respekteras inte. Kina för en hård politik mot Taiwan. Kina bör utsättas för påtryckningar. Jag vet att detta är svårt. Det är en enorm marknad, men vi bör kämpa för våra principer. Därför stöder vi denna resolution.
Heidi Hautala
Herr talman! Någon här frågade varför denna resolution för att främja dialog lades fram. Man gjorde på det viset just för att det nu pågår förberedelser för toppmötet mellan EU och Kina, och människorättsdialogen är en förutsättning för detta.
Det är vår plikt i Europaparlamentet och i underutskottet för mänskliga rättigheter att påminna rådet och kommissionen om att resultaten av människorättsdialog också spelar en mycket framträdande roll vid själva toppmötena.
Jag beklagar att kommissionsledamoten Karel de Gucht inte ens lyssnar på vad jag håller på att säga utan väljer att tala med sin kollega i stället.
Det är viktigt för EU och Kina att föra en dialog, och jag tror att även Kina kommer att inse att landet endast kan göra framsteg genom att göra sina beslutsförfaranden öppnare och genom att garantera sina invånares rätt att uttrycka sina åsikter.
Det är faktiskt omöjligt att föreställa sig att Kina skulle agera annorlunda i detta avseende än någon annan nation som tvingas inse att om den ska kunna utveckla sitt samhälle behöver den alla de kreativa krafter som den nu förtrycker och tyranniserar. Om vi anser att mänskliga rättigheter är universella, kan vi verkligen inte betrakta Kina som något undantag, som Ana Gomes påpekade och vilket jag instämmer i. Låt oss alltså använda samma måttstock för Kina som för andra länder.
Charles Tannock
Herr talman! Jag har varit en långvarig kritiker här i parlamentet när det gäller bristen på mänskliga rättigheter i Folkrepubliken Kina. Jag har kritiserat trakasserierna mot det fredliga Taiwan, som består i att utestänga detta land från alla internationella organisationer, däribland Världshälsoorganisationen. Jag har kritiserat förtrycket mot fredlig tibetansk kultur, förföljelserna mot Falun Gong och andra religiösa minoriteter, och den vitt utbredda censuren i Kina av bland annat media och även Internet och Google.
Jag fördömer även den brutala och utbredda tillämpningen av dödsdomar för ringa brott - såsom ekonomisk brottslighet och koppleri, tro det eller ej. Däremot anser min grupp, ECR, att det är en personlig samvetsfråga huruvida dödsstraffet är berättigat för de grövsta brotten, terrorism och mord. Det råder inget tvivel om att under de upplopp som nyligen inträffade i Xinjiang-provinsen mördades många oskyldiga han-kineser brutalt.
Trots detta välkomnar vi naturligtvis nu att Folkrepubliken Kina har uttryckt en vilja till förbättrade och harmoniska förbindelser med sina etniska minoriteter, särskilt uigurerna och andra muslimska minoriteter. Självklart uppmanar jag, liksom alla ledamöter i min grupp, till rättvisa rättegångar för alla internerade.
Filip Kaczmarek
(PL) Herr talman! Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) stöder resolutionsförslaget. Jag måste erkänna att jag förvånades över att vissa ledamöter från olika grupper föreslog att frågorna om ytterligare överträdelser av de mänskliga rättigheterna eller det vitt utbredda bruket av dödsstraff i Kina inte borde diskuteras i dag. Som ett av argumenten för detta anfördes det kommande toppmötet mellan EU och Kina.
Kolleger! Vi bör inte falla för frestelsen att tillämpa dubbelmoral eller att tiga och samtycka bara för att vi har att göra med ett land som är en viktig handelspartner för EU. Jag är säker på att en av Europaparlamentets grundläggande uppgifter är att upprätthålla mänskliga rättigheter. Detta gäller oavsett om vi talar om en världsmakt eller om små länder som Laos och Vietnam.
Folkrepubliken Kina är det land som verkställer flest avrättningar i världen. Landet efterlever inte ens det minimum av mänskliga rättigheter som erkänns enligt internationella rättsliga normer, däribland svarandes rättigheter till försvar och en rättvis rättegång. För en tid sedan firade vi 20-årsdagen av Berlinmurens fall. Om det inte hade varit för att det funnits mod att kritisera kommunismen, om det inte hade varit för att det funnits mod att säga sanningen, skulle Europa se annorlunda ut i dag.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Jag hoppas att dödsstraffet ska dö ut under 2000-talet och att redskapen för dödsstraff bara kommer att finnas på museum. Vi har dock en lång väg att vandra innan vi når dit, och jag hoppas att Kina beslutsamt följer denna väg. I flera årtionden har Kina varit ledande när det gäller ekonomisk tillväxttakt, men sorgligt nog även när det gäller avrättningsstatistik. Regeringen i Peking skulle förstås säga att det inte finns något annat sätt i ett så enormt land och att inte ens Förenta staterna har avskaffat dödsstraffet. Om vi emellertid allvarligt överväger ett strategiskt partnerskap mellan Europeiska unionen och Kina, vilket skulle ha stor betydelse för båda parter, så borde regeringen i Peking dock utan tvivel ändra sin politik för tillämpningen av dödsstraff, liksom sin politik om dialog med etniska minoriteter, så att de kan leva harmoniskt sida vid sida.
Eva Lichtenberger
(DE) Herr talman! Frågan om mänskliga rättigheter och respekt för minoriteters rättigheter har varit en ständig källa till konflikter i åratal, om inte årtionden, i förbindelserna mellan Europeiska unionen och Folkrepubliken Kina. I synnerhet minoriteternas situation förvärrades efter de olympiska spelens slut, och tibetanerna och uigurerna har utsatts för kraftiga påtryckningar under de senaste månaderna. Av denna anledning kan jag inte förstå varför mina kolleger inte vill att punkt 9 ska ingå i resolutionen, för detta skulle uppmuntra till fredlig dialog i stället för det rådande förtrycket.
Kina är en mäktig aktör på världsarenan. För att erkännas som aktör på världsarenan måste Kina även se till att de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta måste inte bara ingå i konstitutionen, utan måste även omsättas i handling. Detta och ingenting mindre är vad tibetanerna, uigurerna och människorättsgrupperna i Kina kräver.
(Applåder)
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Jag har i parlamentet redan nämnt att World Uighur Congress, den centrala organisationen för fria uigurer, har sitt säte i München av samma anledning som många tjecker och andra människor var tacksamma för att bo i München: eftersom Radio Free Europe och Radio Liberty också låg där. Staden har bevarat sin frihetsanda än i dag. Franz-Josef Strauss försvarade alltid frihetsradiostationerna mot nedläggningshot och såg till att vi redan tidigt utvecklade förbindelser med Kina. Dessa två saker utesluter inte utan kompletterar varandra. Det går att ha positiva kontakter med Kina samtidigt som man tydligt försvarar religionsfriheten och de mänskliga rättigheterna.
Under en razzia den här veckan genomförde polisen en husrannsakan i flera bostäder i München och kinesiska agenter som uteslutande ägnat sig åt att terrorisera och spionera på uigurer arresterades. Detta visar vilken typ av metoder Kina använder. Sådana metoder är oacceptabla. Metoderna sträcker sig över allt från att terrorisera människor i München till dödsstraff i Ürümqi. Det är därför vi måste klargöra våra ståndpunkter i den här frågan.
Reinhard Bütikofer
(DE) Herr talman! Jag tar för givet att Europaparlamentet kommer att uttala sig när det är möjligt att rädda människor från att bli avrättade och därför stöder jag kravet på ett moratorium om dödsstraffet.
Men försvaret av de mänskliga rättigheterna får inte missbrukas i syfte att läxa upp Kina från en moraliskt överlägsen ställning genom att ifrågasätta Kinas integritet eller på ett absurt sätt förlöjliga det verkliga livet i Kina. Det hjälper inte de människor i Kina som arbetar för mänskliga rättigheter, frihet och social harmoni. Vårt mål måste vara att hjälpa dessa människor och inte att uppmuntra europeisk egenrättfärdighet.
Jag motsätter mig även att införa en positiv hänvisning till ett memorandum om verkligt självstyre för det tibetanska folket i en brådskande resolution. Detta är inte relevant och det har inte omedelbart något att göra med mänskliga rättigheter. Det är inte heller någon allmänt erkänd uppfattning. Jag skulle vilja att vi före framtida toppmöten mellan EU och Kina förde en vittomspännande diskussion om relationen mellan Kina och EU som täcker alla sakområden.
Martin Schulz
(DE) Herr talman! Jag skulle vilja skriva under på det som Reinhard Bütikofer sade tidigare. Min grupp har föreslagit av vi diskuterar de nära förestående avrättningarna av uigurer i Kina och av deltagare i protestdemonstrationer mot valfusket i Iran som har dömts till döden. I dessa två länder kommer avrättningar sannolikt kommer att äga rum snart och det är därför angeläget med en debatt. Det är sant att kineserna, som ni påpekade, har världsrekord i avrättningar och att den kinesiska regimen är orättfärdig eftersom den åsidosätter de mänskliga rättigheterna. Jag vill därför uttryckligt konstatera att situationen är oacceptabel.
I talmanskonferensen har vi dock begärt att två saker ska hållas åtskilda: de angelägna frågor vi diskuterar nu, det vill säga de nära förestående avrättningarna, samt frågan om relationen mellan EU och Kina i ekonomiska, kulturella, politiska och försvarsmässiga frågor och på andra områden. Vi vill diskutera detta i en debatt om toppmötet mellan EU och Kina och sammanfatta det i en resolution. Det hopkok detta har resulterat i har därför inte någonting att göra med angelägna frågor. Det är också därför vår grupp insisterar på en omröstning i den angelägna fråga vi föreslog och inte i det hopkok ni har lagt fram.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Det är en stor händelse att denna fråga nu brådskande har tagits upp på dagordningen. Även gruppen med ungerska parlamentsledamöter från Transsylvanien har förslagit att frågan tas upp till diskussion. Vi vill tacka några av grupperna för deras medverkan och stöd, men vi är förvånade över att gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet drog tillbaka sin underskrift från detta förslag till beslut. Jag beklagar att man vid mötet i förrgår tog bort vissa avsnitt från utkastet i sin helhet, nämligen de avsnitt som berörde kritiken av kommunistiska regimer och skyddet av minoritetsgrupper. EU borde slutgiltigt på ett uppriktigt och öppet sätt ta ställning till det bestående arvet från kommunismen och till de kommunistiska regimer som lever kvar än i dag såsom Kina.
Gesine Meissner
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Vi motsätter oss dödsstraffet på det bestämdaste, var i världen det än verkställs. Vi motsätter oss även förtrycket av etniska och religiösa minoriteter, och båda dessa saker äger tråkigt nog rum i Kina.
Många människor hoppades att Kina skulle visa ökad respekt för mänskliga rättigheter efter de olympiska spelen och även att de skulle begå färre brott mot de mänskliga rättigheterna när världens ögon riktades mot dem. Så har tyvärr inte varit fallet. Avrättningarna har fortsatt och därför är det mycket viktigt att vi diskuterar detta i dag efter avrättningarna i november av nio uigurer, något som många människor i världen är helt ovetande om, och före det två tibetaner.
Toppmötet mellan EU och Kina är nära förestående och som många av de tidigare talarna har nämnt är Kina en viktig handelspartner. Det är det som gör det svårt att gång på gång ta upp brotten mot de mänskliga rättigheterna, men därför är det särskilt viktigt att vi talar om ämnet i dag inför upptakten till toppmötet. Vi vill att dödsstraffet avskaffas överallt. Det är bra att parlamentet införde ett moratorium om dödsstraffet 2007 och vi måste göra allt vi kan för att ämnet förblir högaktuellt för alla människor så länge dödsstraffet tillämpas.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Herr talman! Som polack slår mitt hjärta alltid lite snabbare när man talar om mänskliga rättigheter i Kina. Den 4 juni 1989 återfick polackerna sin frihet då de röstade i det första fria valet och valde en icke-kommunistisk primärminister. Samma dag den 4 juni 1989 krossade den kinesiska regimen protesterande studenter med hjälp av stridsvagnar på Himmelska fridens torg. Den fria världen hade funnit ett sätt att övervinna den sovjetiska kommunismen, men den hade inte funnit något sätt att övervinna den kinesiska.
Ekonomin fortsätter att få företräde framför värderingar och mänskliga rättigheter. Det framgick tydligt förra året då världens mäktiga stater stolt förklarade att de skulle bojkotta öppningsceremonin under OS i Peking. Sedan följde de allihop sina ekonomiska intressen och ställde sig i paradens främsta led utan att höra ropen från det förtryckta folket i Tibet.
Jag är rädd för att vi otillbörligt begränsar den här frågan om vi inte sammanställer en resolution. Att missbruka dödsstraffet är förstås ett fruktansvärt brott, men det förekommer även arresteringar. Människor dödas i arbetsläger i Kina, människor pryglas med påkar, de fängslas, yttrandefriheten undertrycks och censur förekommer. Allt detta bör finnas med i resolutionen. Det är bra att resolutionen har lagts fram, men det viktigaste är att de mänskliga rättigheterna får företräde framför de ekonomiska intressena. Det önskar jag för alla.
Karel De Gucht
Herr talman! Låt mig först sammanfatta nuläget i förbindelserna mellan EU och Kina. Vår hållning gentemot Kina består av konstruktivt engagemang. Som två stora aktörer på den globala arenan fokuserar vårt strategiska partnerskap i allt högre grad på att möta de globala utmaningarna. Ett av huvudmålen för det tolfte toppmötet mellan EU och Kina som hålls i Nanjing den 30 november är just att samarbeta för att se till att klimatmötet i Köpenhamn blir en framgång och för att ta upp förbindelserna mellan EU och Kina samt mänskliga rättigheter, finanskrisen och andra internationella frågor.
Men ett strategiskt partnerskap handlar inte om att ha samma uppfattning i alla frågor. Det är sant att Europa och Kina kan vara oense och ha olika åsikter i vissa frågor, såsom mänskliga rättigheter och demokrati. Styrkan i vår relation gör det möjligt för oss att diskutera dessa frågor öppet. Frågor som rör mänskliga rättigheter, såsom dödsstraffet och respekten för etniska minoriteters grundläggande rättigheter, tas systematiskt upp i våra regelbundna politiska kontakter och framför allt i vår människorättsdialog med de kinesiska myndigheterna.
Så var fallet nyligen vid den 28:e rundan den 20 november i Peking, då vi förde öppna diskussioner om dessa frågor. EU:s principfasta motstånd mot dödsstraffet och kravet på dess avskaffande i Kina framförs konsekvent vid alla tillfällen. Samma sak gäller respekten för de etniska minoriteternas rättigheter. Jag vill försäkra parlamentet att vi även kommer att fortsätta att ta upp dessa frågor i andra forum, även på högsta nivå.
Min kollega, kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner, hade en omfattande debatt med er om Tibet i mars då hon angav huvuddragen för EU:s ståndpunkt. Jag skulle vilja påminna om några viktiga delar av EU:s ståndpunkt. Vi har alltid främjat dialogen mellan de kinesiska myndigheterna och Dalai Lamas företrädare. För EU är mänskliga rättigheter universella och situationen i Tibet är en rättmätig angelägenhet för världssamfundet. Situationen i Tibet har ständigt hanterats som sådan. Vi har konsekvent framfört detta budskap till våra kinesiska kolleger och har lyssnat mycket noga på deras åsikter.
Kommissionsledamot Catherine Ashton fick här i parlamentet i juli månad möjlighet att framföra sin oro över oroligheterna i Xinjiang, beklaga alla dödsfall samt framföra sitt deltagande och sin medkänsla för offrens familjer. EU stöder alla ansträngningar som bidrar till försoning i den här regionen.
EU respekterar Kinas rätt att ställa de ansvariga för våldsaktionerna inför rätta, men understryker sitt mångåriga universella motstånd mot dödsstraff under alla omständigheter och betonar att det är viktigt att alla får rätt till en rättvis rättegång. EU har upprepade gånger framfört dessa synpunkter till de kinesiska myndigheterna och upprepar sin oro i de två förklaringar som offentliggjordes den 29 oktober och den 13 november som det alltid gör i sådana situationer. I förklaringarna uppmanades Kina att omvandla de dödsstraff som utdelats i samband med oroligheterna i Tibet och Xinjiang. EU kommer även att fortsätta sina påtryckningar för att kunna observera andra rättegångar kring oroligheterna i Tibet och Xinjiang.
Vi har alla samma mål om ett mer öppet Kina präglat av insyn som följer internationella standarder om mänskliga rättigheter och som samarbetar för att klara de globala utmaningarna. Vi hoppades alla att de olympiska spelen skulle vara början på en ökad kinesisk flexibilitet med respekt för alla människors mänskliga rättigheter. Hitintills har detta inte förverkligats. Vi måste fortsätta att arbeta med att utveckla vårt strategiska partnerskap och respekten för de mänskliga rättigheterna som en väsentlig del av vår fortsatta dialog. Det tolfte toppmötet mellan EU och Kina i Peking är ett privilegierat tillfälle att göra detta på som ett viktigt steg i vår utveckling.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Vi går nu vidare till omröstningen.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Anneli Jäätteenmäki  
skriftlig. - (FI) Kina har nyligen sagt farväl till Förenta staternas president Barack Obama och kommer snart att hälsa på Europeiska rådets ordförande Fredrik Reinfeldt. Vi behöver dock se mer handling än bara diplomatiska gester. Kina har för sitt eget folk och för världen förklarat sitt engagemang i de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheterna för de minoriteter som bor innanför landets gränser. Detta stämmer dock inte med verkligheten. På senare tid har det förekommit ett antal störande händelser med avrättningar som utförts efter tvivelaktiga rättegångar och med ovanlig brådska. Alla dessa aktiviteter har utförts i tysthet. Hit hör även det allvarliga fallet med uigurminoriteterna, där den kinesiska regeringen har infört barnbegränsningsregler som innebär att gruppen gradvis kommer att försvinna. Samtidigt som EU försvarar minoriteters rättigheter och tar avstånd från dödsstraffet, uppmanar vi den kinesiska regeringen att öppna den process i vilken medborgare åtalas och döms till döden och att omvandla straffen för personer som inte fick rättvisa och öppna rättegångar. Vi uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera rättigheterna för de minoriteter som bor innan för landets gränser i enlighet med både FN:s resolutioner och Kinas egen författning. Vi uppmanar även Kina att stärka sina mänskliga rättigheter med stöd från världssamfundet.
Eija-Riitta Korhola  
Herr talman! Jag förstår det missnöje några ledamöter känner mot att vår resolution om Kina i själva verket planerats till ett datum efter den kinesiska delegationens besök och alltså händelsevis kan ge intryck av en misslyckad resa även om stämningen faktiskt var utmärkt.
Det ligger i allas önskan att samarbetet fortsätter i en positiv anda utan att vi glömmer omständigheterna. Diplomatin kan inte förbigå de mänskliga rättigheterna, men vi behöver diplomatin och medvetenheten om situationen för att verka för dem.
Jag besökte nyligen Pakistan där jag träffade presidenten, premiärministern och ledande ministrar för att diskutera mänskliga rättigheter och kampen mot terrorism. Jag vill påpeka att vi ibland i våra resolutioner om mänskliga rättigheter också måste nämna de goda nyheterna. Det finns det anledning till nu. För ett år sedan utsåg Pakistans nya demokratiskt valda regering den första minoritetsministern som själv representerar den kristna minoriteten. Regeringen har gjort stora insatser på det här området. Landet har godkänt att fem procent av de offentliga myndigheterna ska reserveras för minoriteter, minoriteternas religiösa högtider har förklarats officiella, minoriteterna får ha en egen särskild dag för sitt firande den 11 augusti och senaten planerar att införa samma femprocentskvot för sin institution.
Det viktigaste projektet handlar om att minska våldsfrekvensen. Minoriteterna har tillsammans med muslimerna bildat lokala kommittéer för ”harmoni mellan trosinriktningarna” i syfte att minska spänningarna och förbättra dialogen mellan olika grupper. Dessa kommittéer kommer att finnas i 112 lokalområden. I bästa fall kommer de även att kunna förhindra talibanernas rekrytering på ett mycket effektivt sätt. Pakistan är ett ytterst viktigt land när det gäller global säkerhet. Om regeringen lyckas undanröja terrorismen med fredliga medel som dessa är detta ett förebildligt exempel. Det ska bli intressant att bevaka situationen.
