Situaţia din Irak (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Înaltului Reprezentant a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate/vicepreşedintei Comisiei cu privire la situaţia din Irak.
Catherine Ashton
Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate/vicepreşedintă a Comisiei. - Doamnă preşedintă, atunci când ne uităm la Irakul de astăzi, constatăm că s-au înregistrat progrese reale, cu toate că această ţară se confruntă în continuare cu numeroase probleme. Însă astăzi doresc să mă concentrez asupra prezentului şi a viitorului Irakului, care este o ţară cu un potenţial considerabil şi cu realizări remarcabile în ultimele luni.
În prezent, violenţa a atins nivelul cel mai scăzut din 2003. Cu toate că am asistat la atacuri cumplite care vizau instituţii guvernamentale, numărul total de decese în rândul civililor în 2009 a fost mai mic cu peste o jumătate faţă de 2008. Violenţa în rândul sectelor religioase, o problemă majoră în 2006 şi 2007, a fost redusă considerabil.
Irakul are o nouă constituţie şi a organizat mai multe alegeri cu un nivel important de participare în condiţii de risc ridicat. Datorită curajului poporului irakian, instituţiile democratice au prins rădăcini. Alegerile provinciale de anul trecut s-au desfăşurat fără mari dificultăţi pe întreg teritoriul Irakului. Următoarele alegeri generale, programate a avea loc pe 7 martie 2010, sunt esenţiale, întrucât pot reprezenta un nou pas important în direcţia consolidării democraţiei irakiene.
În ceea ce ne priveşte, acest lucru înseamnă că activitatea noastră de sprijinire a Irakului trebuie să continue şi să fie transferată în alte domenii pe măsură ce situaţia se ameliorează.
Uniunea Europeană a oferit Irakului ajutoare în valoare de peste un miliard de euro începând cu 2003. Acestea au fost îndreptate către serviciile de bază, dezvoltarea umană, refugiaţi, buna guvernanţă, procesul politic şi construcţia de capacităţi - în concordanţă cu priorităţile Irakului. Misiunea noastră integrată de sprijinire a statului de drept, EUJUST LEX, a fost prelungită de mai multe ori la cererea părţii irakiene, iar acum aceasta organizează, de asemenea, sesiuni de formare pe teritoriul Irakului.
UE a jucat un rol central în ceea ce priveşte asistenţa electorală şi vom continua să sprijinim Irakul în acest domeniu şi în alte domenii până ce instituţiile irakiene îşi vor putea asuma ele însele întreaga responsabilitate. Întrucât se fac progrese importante, ne concentrăm din ce în ce mai mult asupra restabilirii controlului irakian asupra ţării şi a viabilităţii pe termen lung.
De asemenea, ne aflăm într-un proces de dezvoltare a relaţiilor cu Irakul. Tocmai am semnat un memorandum de înţelegere privind cooperarea în domeniul energetic, iar în curând vom semna un acord de parteneriat şi cooperare, aceasta fiind prima relaţie contractuală dintre UE şi Irak. Acordul va acoperi chestiuni precum dialogul politic, comerţul, cooperarea în materie de reglementare şi asistenţa pentru dezvoltare.
Dorim să purtăm un dialog politic mai cuprinzător şi mai profund cu Irakul, care ar trebui să includă şi drepturile omului. Parlamentul a manifestat un viu interes faţă de Irak şi ne aşteptăm ca în viitor să asistăm la o cooperare şi mai strânsă între Parlamentul European şi Consiliul Reprezentanţilor din Irak.
În mod clar, Irakul trebuie să facă faţă numeroaselor provocări. Viitoarele alegeri generale, care vor fi esenţiale, ar trebui să fie libere şi corecte. Alături de partenerii noştri internaţionali, le vom supraveghea cu mare atenţie. UE va trimite în Irak o echipă de evaluare a alegerilor pentru a analiza procesul electoral şi a efectua recomandări precise.
Onorabili deputaţi, Irakul se află pe o traiectorie pozitivă. Sunt încrezătoare că această ţară se va folosi de noile sale instituţii pentru a ajunge la compromisurile necesare pentru reconcilierea naţională. În ceea ce ne priveşte, vom continua să susţinem Irakul şi să îl sprijinim alături de ONU şi restul comunităţii internaţionale.
Aştept cu nerăbdare dezbaterile.
Esther de Lange
Doamnă preşedintă, doresc şi eu să îi mulţumesc Înaltului Reprezentant pentru cuvintele sale, care au transmis optimismul necesar. Există, într-adevăr, semnale pozitive. Printre altele, v-aţi referit la numărul mai mic de decese rezultate în urma atacurilor şi la viitoarele alegeri. Cu toate acestea, doamnă baroneasă Ashton, nici măcar alegerile reuşite nu creează o democraţie, şi nici nu dau naştere la statul de drept. Ca să citez un mare german, Schiller, în limba dumneavoastră maternă, engleza: "The voice of the majority is no proof of justice” (Vocea majorităţii nu este o dovadă a dreptăţii). O democraţie matură recunoaşte, de asemenea, drepturile minorităţilor. Am îngrijorări serioase în această privinţă. Sunt dezamăgită de faptul că în discursul dumneavoastră către Parlament nu a apărut cuvântul "minorităţi”.
De ce sunt îngrijorată? Human Rights Watch continuă să raporteze faptul că minorităţile nemusulmane sunt persecutate. Începând cu 2004, s-au înregistrat atacuri asupra a 65 de biserici. Miliţiile locale alungă în continuare creştinii din casele lor. Alaltăieri, un vânzător de legume şi fructe în vârstă de 52 de ani, tatăl a două fete, a fost împuşcat mortal în mijlocul străzii în Mosul. Desigur, acest lucru duce la fuga necontenită a minorităţilor creştine din Irak. În 1991, aceştia numărau încă 850 000; după Războiul din Golf, numărul acestora era de 550 000, în timp ce după invazia americană, numărul lor a scăzut la 385 000, dintre care 100 000 sunt persoane strămutate în interiorul ţării. Uniunea Europeană nu poate rămâne în continuare inertă în faţa acestei situaţii. Articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană menţionează drepturile omului, inclusiv drepturile minorităţilor, ca una dintre valorile fundamentale ale Uniunii Europene. Cerem respectarea minorităţilor celor 27 de state membre şi este datoria dumneavoastră, doamnă baroneasă Ashton, să impuneţi acest respect şi la nivel internaţional.
Până în prezent, abordarea Comisiei - chiar dumneavoastră aţi afirmat acest lucru - a fost axată pe sprijinirea generală a infrastructurii şi pe clădirea democraţiei, prin intermediul ONU sau pe alte căi. Dumneavoastră afirmaţi că acţionăm în concordanţă cu priorităţile Irakului. Aş dori să ne spuneţi ce măsuri veţi adopta pentru ca politica Uniunii Europene privind Irakul şi bugetul său pentru Irak să acorde o mai mare importanţă minorităţilor vulnerabile. Poate că nu aceasta este prioritatea Irakului, dar este prioritatea noastră. V-aş fi recunoscătoare dacă ne-aţi oferi un răspuns.
Silvia Costa
Doamnă preşedintă, doamnă comisar Ashton, doamnelor şi domnilor, consider că este foarte important ca Parlamentul European să profite de ocazia oferită de această dezbatere în perspectiva alegerilor din martie din Irak.
Procesul politic irakian s-a dovedit a fi important - chiar dacă, aşa cum aţi afirmat, a fost unul interesant - dar, încă foarte fragil. Prin urmare, este şi mai important să facem tot posibilul pentru a consolida şi întări noile instituţii ale ţării şi echilibrul politic pe care acestea se sprijină. Considerăm că este un obiectiv esenţial dacă dorim ca prima retragere importantă a trupelor americane să se producă în august fără consecinţe grave asupra situaţiei interne a ţării.
Convieţuirea şiiţilor, a sunniţilor şi a kurzilor, care în prezent este întruchipată în structurile federale, ar trebui să fie garantată de legi noi, precum şi de un consens politic care să implice toate aceste părţi. În această privinţă, sunt exprimate îngrijorări - şi am dori să aflăm şi punctul dumneavoastră de vedere pe această temă - determinate de recenta decizie a comisiei electorale de a exclude numeroşi candidaţi şi partide care au legături strânse cu sunniţii sau creştinii, ceea ce prezintă riscul slăbirii procesului democratic deja fragil din Irak.
Prin intermediul măsurilor luate, Uniunea Europeană trebuie să urmărească acest proces electoral, după cum aţi afirmat, dar să fie, de asemenea, mai ambiţioasă în privinţa dezvoltării relaţiilor cu Irakul. Programul EUJUST LEX al Uniunii ne implică în mod direct în procesul de ameliorare a legislaţiei irakiene şi a instituţiilor democratice, iar noi, Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, considerăm că decizia Consiliului de a prelungi misiunea până la 30 august 2010 este un semnal pozitiv.
UE ar trebui să îşi menţină sprijinul puternic acordat Irakului prin intermediul programelor sale de cooperare, cu scopul de a participa la procesul de stabilizare şi de dezvoltare a ţării, iar după alegeri, ar trebui să consolideze relaţiile dintre parlamente. Trebuie reamintit faptul că numeroase state membre colaborează cu Irakul, inclusiv Italia, prin intermediul importantului program de cooperare culturală.
Echilibrul politic al Irakului este esenţial nu numai pentru această ţară, ci şi în ceea ce priveşte rolul strategic pe care Irakul îl poate juca în regiune, în vederea rezolvării conflictelor existente şi a asigurării păcii. În acest sens, îmbunătăţirea relaţiilor cu Turcia de către guvernul regional al Kurdistanului constituie un pas înainte în această direcţie.
Cu toate acestea, după cum ştim, Irakul rămâne o ţară cu probleme foarte grave legate de securitate, de respectul democraţiei şi al drepturilor omului, precum şi de insecuritatea economică. Cele care suferă impactul negativ al acestei situaţii sunt grupurile cele mai vulnerabile, cum ar fi refugiaţii - care alcătuiesc 10% din populaţie - minorităţile etnice, femeile, minorităţile religioase şi copiii.
Prin urmare, trebuie să jucăm un rol şi mai incisiv în această regiune - sunt pe punctul de a încheia - parţial prin intermediul sprijinului acordat ONG-urilor locale şi europene care activează în Irak, iar, în această privinţă, femeile pot fi, de asemenea, implicate ca actori strategici în vederea depăşirii unora dintre dificultăţile cu care se confruntă populaţia.
Johannes Cornelis van Baalen
în numele Grupului ALDE. - Doamnă preşedintă, Irakul nu este o ţară sigură. Acesta este un fapt.
Dacă ne uităm la Iran, această ţară încearcă să obţină o influenţă mult mai mare decât este necesar în sudul Irakului - în toată partea de sud, prin intermediul minorităţii şiite. Nu am auzit pe Înaltul Reprezentant să menţioneze poziţia Iranului. Iranul ameninţă Irakul. Cum vede dumneaei rolul Uniunii Europene în menţinerea Iranului acolo unde ar trebui să fie - adică în Iran, şi nu în Irak?
În ceea ce priveşte partea de nord, observăm că există o problemă majoră între Turcia şi Irak cu privire la Kurdistan. Desigur, poate exista o legitimitate în combaterea gherilelor din nordul Irakului care ameninţă Turcia, dar nu despre acest lucru este vorba. Regiunea autonomă din nordul Irakului - Kurdistan - ar trebui să aibă propria dezvoltare.
În ceea ce priveşte memorandumul de înţelegere în domeniul energetic, acesta este foarte important, însă Irakul nu este un stat unitar. La fel este şi memorandumul aflat în curs de negociere cu guvernul autonom kurd? Pentru că există discuţii în derulare cu privire la Kirkuk, la proprietarii terenurilor petrolifere, etc. Se ia în considerare acest lucru?
Aş dori, de asemenea, să vă atrag atenţia asupra faptului că forţele de securitate irakiene încă nu sunt bine instruite şi încă nu funcţionează corespunzător. Aşadar, nu ar trebui să sprijinim doar statul de drept, ci, dacă ni se va solicita, ar trebui să fim, de asemenea, pregătiţi să ajutăm poporul irakian prin acordarea de asistenţă forţelor sale de securitate. Trebuie să existe o abordare integrată în ceea ce priveşte energia, economia şi stabilitatea. Trebuie să existe o abordare integrată în ceea ce priveşte statele vecine ale Irakului. Puteţi să ne oferiţi un indiciu cu privire la această abordare integrată? Vă mulţumesc în numele Grupului ALDE.
Jill Evans
în numele Grupului Verts/ALE. - Doamnă preşedintă, permiteţi-mi să îi mulţumesc Înaltului Reprezentant, doamnei baronese Ashton, pentru declaraţia sa.
Cred că este important de menţionat faptul că dezbaterea noastră din această seară se desfăşoară pe fondul anchetei Chilcot din Regatul Unit privind războiul din Irak şi învăţămintele care trebuie trase de aici, apărând la lumină numeroase informaţii care confirmă părerea multora dintre noi din momentul invaziei: şi anume, motivul pentru declanşarea războiului a fost schimbarea regimului şi controlul resurselor, şi nu ameninţarea reprezentată de armele de distrugere în masă. Iar, în ceea ce priveşte planificarea pe termen lung a unui Irak postbelic, înalţii diplomaţi şi ofiţerii militari folosesc cuvinte precum "cumplit”, "profund greşit” şi "dureros de fragil” în mărturiile lor din cadrul anchetei, aşa că nu este de mirare că acum asistăm la consecinţele aspre ale acelei acţiuni.
Doamna baroneasă Ashton a afirmat că s-au făcut unele progrese şi, desigur că aşa este, însă există în continuare unele probleme grave. Nu există nicio lege care să protejeze minorităţile din Irak. Există în continuare o problemă majoră în ceea ce priveşte refugiaţii. Sindicaliştii, jurnaliştii, femeile politician şi activiştii pentru drepturile omului au dispărut sau au fost ucişi. Atacurile sinucigaşe continuă să aibă loc. În perspectiva alegerilor programate pe 7 martie, Comisia electorală irakiană, după cum menţiona colega mea, a exclus săptămâna trecută de pe liste aproape 500 de candidaţi, în principal politicieni sunniţi. Aceştia sunt deja slab reprezentaţi în Parlamentul irakian, iar această măsură va duce în mod sigur la creşterea tensiunilor şi a instabilităţii.
În noiembrie anul trecut, Preşedinţia UE a îndemnat guvernul irakian să suspende pedeapsa cu moartea şi să o abolească complet, însă 900 de persoane aşteaptă în continuare să fie executate, iar sentinţele de condamnare la moarte sunt pronunţate adeseori în urma unor procese inechitabile, unele dintre acestea durând doar câteva minute.
UE are o responsabilitate de a ajuta la construcţia democraţiei şi la asigurarea respectării drepturilor omului, iar cadrul pentru acordul cu Irakul stabileşte trei priorităţi pentru a contribui la dezvoltarea serviciilor de bază, precum sănătatea şi educaţia, la consolidarea statului de drept şi la sprijinirea Comisiei pentru Drepturile Omului.
Acordul de parteneriat şi cooperare va constitui baza pentru lucrările viitoare, însă trebuie să solicităm adoptarea unor măsuri imediate cu privire la chestiuni precum abolirea pedepsei cu moartea, protejarea grupurilor vulnerabile şi a grupurilor ţintă şi consolidarea democraţiei şi a drepturilor omului.
Struan Stevenson
în numele Grupului ECR. - Doamnă preşedintă, doamnă baroneasă Ashton, alegerile din Irak nu vor fi libere şi corecte. În urmă cu zece zile, Comisia pentru Justiţie şi Responsabilitate a decis să îl pună sub interdicţie pe -Saleh alMutlaq, liderul Frontului parlamentar pentru Dialog Naţional şi un membru al Parlamentului irakian în ultimii patru ani. Acestuia i s-a interzis participarea la viitoarele alegeri. Cred că nu a fost o coincidenţă faptul că această interdicţie scandaloasă, alături de punerea sub interdicţie a altor peste 500 de politicieni laici irakieni, a fost anunţată chiar în ziua în care -Manouchehr Mottaki, odiosul ministru de externe al Iranului, se afla în vizită la Bagdad. - -Saleh alMutlaq a criticat în mod deschis imixtiunea Iranului în Irak, iar acum mullahii au insistat ca acesta să fie exclus din alegeri.
Sunt uşurat că vicepreşedintele american Joe Biden a protestat deja faţă de această interdicţie şi sper ca şi dumneavoastră, doamnă baroneasă Ashton, să faceţi la fel. Dacă dr. alMutlaq şi ceilalţi nu sunt repuşi în drepturi, nu trebuie şi nu putem să recunoaştem legitimitatea acestor alegeri.
Willy Meyer
Doamnă baroneasă Ashton, îmi pare rău, dar nu împărtăşesc optimismul dumneavoastră. Este bine să fii optimist, dar nu putem fi optimişti în privinţa Irakului având în vedere situaţia din prezent.
Ca dovadă, Comisia a decis să nu trimită observatori, întrucât nu poate garanta siguranţa acestora. Cred că această decizie vorbeşte de la sine. Ea arată clar că, în ceea ce priveşte Irakul - ştiu că nu doriţi să vorbiţi despre trecut, dar nu avem altă opţiune decât să vorbim despre trecut - avem de-a face cu o ţară care a fost devastată, înregistrând 1 milion de morţi şi 4 milioane de persoane fără adăpost ca urmare a unui război ilegal şi nedrept, bazat pe minciuni. Nu au existat nici arme de distrugere în masă, nici vreo legătură între Saddam Hussein şi Al-Qaeda. Acesta este purul adevăr. Singurul lucru adevărat a fost interesul industriei petroliere nord-americane în obţinerea controlului asupra petrolului brut din Irak.
Acesta este purul adevăr. Mai mult, în mod normal, această situaţie nu poate continua, dată fiind prezenţa forţelor de ocupaţie, care îşi pun peste tot amprenta. Nu aş fi surprins în momentul de faţă dacă decizia privind interdicţia partidelor de opoziţie ar duce la o veritabilă confruntare civilă. Unele ambasade europene nu exclud posibilitatea unei lovituri de stat militare, a unei adevărate lovituri de stat militare în Irak. Prin urmare, tabloul este foarte sumbru.
Fac apel la dumneavoastră să acţionaţi rapid pentru a retrage forţele de ocupaţie cât mai curând posibil. Acesta este factorul care denaturează adevărata situaţie din Irak. Prin urmare, Naţiunile Unite ar trebui să preia controlul şi să prevadă o perioadă de tranziţie care să asigure revenirea la normalitate a unui lucru la care nu ar fi trebuit să se renunţe niciodată: dreptul internaţional.
Bastiaan Belder
Doamnă preşedintă, doamnă Înalt Reprezentant, în noaptea de Crăciun din 2009 - cu alte cuvinte, în timp ce noi ne aflam în vacanţa de Crăciun - mai multe biserici din Irak, Mesopotamia, au fost închise. Această situaţie tristă a fost provocată de ameninţările cu bombă, la fel ca în anul precedent. În orice caz, bisericile rămân adeseori goale, cu sau fără astfel de ameninţări, întrucât din ce în ce mai mulţi creştini părăsesc ţara. Actele de violenţă împotriva acestora nu fac decât să se intensifice, cu toate că aceştia sunt din ce în ce mai puţini. Înainte de Crăciun, s-au înregistrat trei atacuri mortale în Mosul. Mai mult, creştinii din oraşul Kirkuk, care înainte era relativ sigur, se confruntă şi ei de câteva luni cu o serie neîntreruptă de răpiri şi crime, care au dus la refugierea a sute de familii creştine.
Dacă în 2003 erau circa 1,5 milioane de creştini în Irak, peste jumătate dintre aceştia s-au refugiat acum pentru a scăpa de purificările religioase săvârşite de extremiştii islamici. Un creştin irakian a întrebat dacă Consiliul European şi cele 27 de state membre ale Uniunii Europene privesc pur şi simplu cu îngăduinţă la această transformare a Irakului în Afganistan. Doamnă Înalt Reprezentant, v-aş fi recunoscător dacă ne-aţi prezenta poziţia dumneavoastră pe această temă. Oricare ar fi aceasta, o Mesopotamie fără străvechea sa comunitate creştină nu va avea parte de un viitor mai tolerant, iar această situaţie va avea un impact negativ asupra securităţii Europei pe termen lung.
Elena Băsescu
Pregătirea alegerilor legislative şi prezidenţiale din 7 martie a determinat apariţia unui climat febril de constituire a unor noi coaliţii şi alianţe. Unii opozanţi ai premierului irakian doresc refacerea vechilor alianţe, precum Coaliţia Unită Irakiană. Premierul, pe de altă parte, încearcă atragerea în coaliţia statului de drept a unor grupări seculare ori a unor candidaţi independenţi.
Nu trebuie uitat însă că, după aceste alegeri legislative şi prezidenţiale, guvernul va trebui să organizeze referendumul privind Kirkuk. Este foarte posibil ca situaţia de securitate din Irak să se deterioreze în cazul contestării acestora de unele grupări irakiene sau în cazul unor conflicte interne.
Principalele probleme cu care se confruntă autorităţile de la Bagdad sunt amânarea referendumului privind acordul SOFA încheiat cu SUA şi a definitivării legii hidrocarburilor, scăderea preţului petrolului, numărul mare al execuţiilor (în prezent, 900 de persoane sunt condamnate la pedeapsa capitală) şi folosirea torturii pentru obţinerea confesiunilor. Deteriorarea în general a situaţiei drepturilor omului provoacă deplina îngrijorare a UE. Şi, nu în ultimul rând, creşterea nivelului corupţiei - şi vreau să vă dau un exemplu în acest sens: arestarea fostului ministru al comerţului irakian.
În relaţiile cu Irak, România vizează trecerea de la contribuţia în domeniul securităţii militare la implicarea în domeniul securităţii civile. Ţara mea a demonstrat că îşi respectă angajamentele faţă de parteneri, menţinându-şi prezenţa militară în Irak până la îndeplinirea misiunii. <BRK>
Ana Gomes
(PT) Realizările democratice ale poporului irakian trebuie să fie în continuare consolidate şi aprofundate, la fel ca situaţia privind securitatea. În ultimele luni, am asistat la o reconfigurare încurajatoare a alianţelor, care a contribuit semnificativ la eliminarea sciziunilor etnico-religioase care au marcat politica irakiană în ultimii ani. Succesul noului partid kurd al "Schimbării” este un exemplu al normalizării vieţii politice din Irak. Cu toate acestea, declaraţia recentă a Comisiei electorale potrivit căreia circa 500 de politicieni sunniţi vor fi excluşi din alegeri nu este de natură să favorizeze reconcilierea naţională, poate pune în pericol procesul electoral şi ar putea da din nou naştere la conflicte. Vestea privind aplicarea pedepsei cu moartea este, de asemenea, descurajatoare. Doamnă baroneasă Ashton, liderii europeni ar trebui să încerce să convingă autorităţile irakiene să o abolească. Consolidarea EULEX este, de asemenea, importantă în această privinţă.
Un milion şi jumătate de irakieni locuiesc în continuare în ţările vecine. Mulţi dintre aceştia nu se vor putea întoarce niciodată. Ţările europene care au luat parte la invazia din 2003 au o responsabilitate deosebită şi ar trebui să primească mai mulţi refugiaţi. În această privinţă, la fel ca în cazurile privind sprijinirea persoanelor strămutate în interiorul ţării, chestiunile legate de drepturile omului în general şi drepturile femeii în special şi combaterea corupţiei, este esenţial ca guvernul irakian să rectifice legea privind ONG-urile, astfel încât societatea să se poată organiza în mod liber. Este imperios necesar ca Uniunea Europeană să încurajeze interacţiunea dintre ONG-urile irakiene şi cele europene. O societate civilă, liberă şi dinamică reprezintă o premisă necesară pentru consolidarea democraţiei în Irak.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Doamnă preşedintă, doamnă Ashton, în ciuda eforturilor uriaşe ale forţelor internaţionale şi a sutelor de victime în rândul coaliţiei internaţionale, incluzând 23 de soldaţi polonezi, situaţia din Irak este în continuare gravă. Este o ţară în care ne confruntăm cu atacuri teroriste şi cu persecuţii ale minorităţilor religioase, inclusiv ale minorităţii creştine şi, desigur, comparativ cu situaţia de acum câţiva ani, s-au înregistrat unele progrese. Cu toate acestea, primim în continuare veşti legate de atacuri teroriste care destabilizează nu doar Irakul, ci şi întregul Orient Mijlociu. Obiectivul teroriştilor şi al susţinătorilor terorismului internaţional este destabilizarea Irakului. Există numeroase dovezi care indică faptul că Iranul se face responsabil de susţinerea terorismului.
Care este opinia dumneavoastră, doamnă Ashton, în calitate de Înalt Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe şi politica de securitate, în ceea ce priveşte rolul Iranului în imixtiunea în treburile Irakului? Aş dori să vă încurajez să adoptaţi o poziţie mai hotărâtă şi să cooperaţi cu Statele Unite pentru a găsi soluţii care să influenţeze şi să pună presiune asupra Iranului pentru ca acesta să înceteze să se amestece în treburile interne ale Irakului. În opinia mea, doar atunci va exista posibilitatea atingerii unui nivel relativ de stabilitate în regiune.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Doamnă preşedintă, doamnă Înalt Reprezentant, nu împărtăşim optimismul dumneavoastră nici în privinţa situaţiei din Irak, nici în ceea ce priveşte beneficiile Coaliţiei, întrucât acesta frizează orbirea. Irakul a fost invadat şi ocupat pe baza unor informaţii deliberat înşelătoare cu privire la prezenţa armelor de distrugere în masă.
Ca urmare, 17 dintre cele 27 de state membre UE au fost convinse să ia parte la atacarea şi ocuparea Irakului. Ţara se află în ruină, patrimoniul său este jefuit, iar populaţia este profund divizată. Fanatismul religios de acolo recrutează numeroase grupuri de luptători. Tirania iraniană intervine acolo nestingherită. Alegerile se desfăşoară într-o manieră deplorabilă şi incorectă.
Ce intenţionaţi şi ce intenţionăm să facem pentru a trage la răspundere acele ţări care au minţit şi care ar putea să o ia din nou de la capăt în Yemen sau în orice altă ţară? Ce măsuri intenţionaţi să adoptaţi pentru a condamna folosirea de către ocupanţi a armelor neconvenţionale chimice şi radiologice şi a bombelor cu uraniu sărăcit, ale căror consecinţe asupra generaţiilor viitoare sunt bine ştiute? Cum ne putem asigura că aceste arme nu vor fi utilizate în Afganistan pentru că am închis ochii la situaţia din Irak?
Fiorello Provera
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, salutăm în mod sincer viitoarele alegeri din Irak, deoarece acestea reprezintă un nou pas spre democraţie. Acestea nu vor fi libere şi corecte, însă trebuie să ne mulţumim cu fiecare pas mărunt.
Reconstrucţia Irakului din punct de vedere economic, comercial, cultural şi financiar şi garantarea securităţii sale sunt condiţii esenţiale pentru dezvoltarea democraţiei, dar trebuie, de asemenea, să promovăm consolidarea instituţiilor ţării. Convieţuirea paşnică a diferitelor grupuri etnice şi religioase din Irak poate fi obţinută printr-o reînnoire a instituţiilor, prin aplicarea unei formule federale - federalismul - care permite o largă autonomie a diferitelor regiuni în cadrul unui stat unitar. Experienţa Kurdistanului irakian ar putea fi un punct de referinţă util.
Prin urmare, aş dori să ştiu care este părerea doamnei baronese Ashton, Înaltul Reprezentant, cu privire la acest aspect instituţional al ţării.
Alf Svensson
(SV) În mod firesc, se vorbeşte mult despre violenţe şi orori atunci când Irakul este pus în discuţie, însă este indiscutabil faptul că ţara trece printr-un un proces de democratizare.
Ţin să vă reamintesc că 3 912 femei au candidat în mod liber la alegerile locale de anul trecut din Irak. Aceasta înseamnă că au candidat aproximativ zece femei pentru fiecare loc eligibil. Este un fapt care trebuie privit ca un aspect pozitiv, în special într-o ţară arabă. Acest lucru ne-a dat motive de speranţă înaintea alegerilor parlamentare de anul acesta, programate pe 7 martie, în special datorită faptului că sunniţii au participat la alegerile locale. Cu toate acestea, după cum s-a menţionat deja, în urmă cu două săptămâni, o comisie guvernamentală a interzis participarea la alegeri a 14 partide sunnite şi a mai multor sute de persoane. Printre cei afectaţi se numără ministrul apărării Abdul-Qadir al-Obaidi şi Saleh al-Mutlaq, liderul Frontului Irakian pentru Dialog Naţional, condus de sunniţi.
Alegerile parlamentare irakiene sunt, desigur, esenţiale pentru viitorul ţării şi pentru viitoarea democratizare a Irakului, în special în ceea ce priveşte coeziunea etnică şi religioasă a acestei ţări. De asemenea, aş dori să subliniez faptul că trebuie să ne exprimăm deschis cu privire la tratamentul minorităţilor etnice şi religioase din Irak. După cum am precizat, alegerile parlamentare irakiene vor fi decisive pentru modul în care vom privi Irakul în viitorul apropiat. Ce consideră Înaltul Reprezentant al UE, doamna baroneasă Ashton, că poate face UE pentru ca viitoarele alegeri parlamentare din Irak să fie universale şi mai democratice?
Zigmantas Balčytis
(LT) În ultimii ani, Uniunea Europeană şi-a consolidat în mod considerabil relaţiile şi influenţa în ţările din Orientul Apropiat. Uniunea Europeană a acordat mereu o atenţie deosebită Irakului şi, alături de comunitatea internaţională, a participat atât la reconstrucţia Irakului, cât şi la misiunile de pace şi de securitate. Diferite grupări se luptă în continuare pentru a deţine puterea în această ţară, ceea ce împiedică punerea în aplicare a reformelor demarate în diverse domenii. Faptul că 14 partide sunt excluse de la alegerile care vor avea loc este, de asemenea, un motiv de îngrijorare. Irakul a ales calea către democraţie şi, prin urmare, atât Uniunea Europeană, cât şi alte state trebuie să solicite şi, dacă este necesar, să contribuie la respectarea angajamentelor luate la nivel internaţional şi a drepturilor şi libertăţilor omului. Consider că Irakul este într-adevăr pregătit pentru o cooperare strânsă cu Uniunea Europeană. Memorandumul de înţelegere dintre UE şi Irak privind cooperarea în domeniul energetic care a fost semnat luni demonstrează angajamentul acestei ţări de a construi o relaţie pe termen lung care să fie benefică pentru ambele părţi. Din punctul de vedere al energiei, Irakul este foarte important pentru Uniunea Europeană, însă garantarea securităţii aprovizionării cu energie este inevitabil legată de stabilitatea economică şi politică a ţării, care a lipsit în ultima perioadă. În mod clar, acesta este un proces pe termen lung, însă consider că Uniunea Europeană, Înaltul Reprezentant şi comunitatea internaţională trebuie să ofere mijloace şi soluţii pentru a face din principiile drepturilor omului şi al statului de drept pilonii fundamentali ai politicii viitoare din Irak.
Ryszard Czarnecki
(PL) Doamnă preşedintă, doamnă Ashton, aş dori să spun că, dacă ar fi să rezum discursul doamnei Ashton într-o propoziţie, aş folosi formula: optimism oficial. Cu toate acestea, cred că Europa şi alegătorii noştri se aşteaptă la ceva mai concret şi se aşteaptă să li se spună adevărul. Politicienii arată cine sunt nu numai prin ceea ce spun, ci şi prin ceea ce nu spun, iar eu nu am auzit în discursul dumneavoastră, doamnă Ashton, nimic referitor la unele probleme care au şocat o bună parte a opiniei publice europene, inclusiv a opiniei publice din ţara mea. Mă refer, de exemplu, la persecutarea sistematică a minorităţilor din Irak, inclusiv, şi subliniez acest lucru, a creştinilor. Aceasta este o realitate certă.
Sunt de acord cu afirmaţia pe care a făcut-o colegul meu, domnul Poręba, în urmă cu câteva momente cu privire la amestecul Iranului în Irak. Nu este valabil acest lucru şi în cazul autorităţilor irakiene şi al intervenţiei scandaloase a acestora în tabăra Ashraf, care adăposteşte refugiaţi iranieni? Nu fac autorităţile irakiene exact acest lucru? În opinia mea, acest lucru ar trebui subliniat cu fermitate, în special pentru că autorităţile irakiene primesc ajutoare financiare de la Uniunea Europeană, pe care apoi le folosesc adeseori într-un mod cât se poate de nepotrivit, ca de exemplu în intervenţia din tabăra Ashraf.
Bogusław Sonik
(PL) Doamnă preşedintă, cred că Irakul poate constitui un exemplu pentru modul în care uneori, pentru a veni de hac unei dictaturi care îşi distruge adversarii cu miile folosind arme chimice, este necesară utilizarea forţei. Aceste decizii sunt dificile. Prin urmare, aş dori ca astăzi, în timp ce vorbim despre Irak, să ne aducem aminte de miile de soldaţi din Statele Unite, Italia, Polonia şi din alte ţări care au căzut în Irak şi să ne amintim de familiile acestora. Aceştia s-au dus în Irak crezând că servesc o cauză dreaptă şi, după cum auzim aici, Irak se află astăzi pe calea democraţiei.
Ştiu că astăzi vă solicităm cu toţii să fiţi mai activă, doamnă Ashton, însă noi dorim ca Uniunea Europeană să fie activă. Vă rog să mergeţi în Irak şi să prezentaţi o evaluare a situaţiei, astfel încât ajutoarele pe care le trimite Uniunea Europeană să fie utilizate în condiţiile care au fost menţionate aici, în special în ceea ce priveşte protecţia minorităţilor.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Doamnă preşedintă, întâmplarea face că în acest moment iau cuvântul numai deputaţi polonezi, dar noi avem experienţă în ceea ce priveşte implicarea Poloniei şi a soldaţilor polonezi în restabilirea securităţii în Irak.
Doamnă Ashton, vă împărtăşesc opinia potrivit căreia, din fericire, situaţia din Irak este un pic mai bună decât înainte, însă aceasta este în continuare fragilă. Alături de diversele măsuri adoptate de Uniune, aş dori să propun două măsuri concrete, deoarece, în opinia mea, acestea lipsesc. Prima chestiune se referă la un lucru care nu a fost menţionat astăzi: consider că este extrem de important pentru dezvoltarea şi stabilizarea Irakului să adoptăm un program privind educaţia tinerilor irakieni din Europa, deoarece Irakul duce în continuare lipsă de medici, ingineri şi specialişti în irigaţii. Consider că am putea oferi Irakului un ajutor important în acest domeniu. A doua chestiune priveşte protejarea valorilor culturale ale Irakului. Consider că UE ar trebui să contribuie în special la reconstrucţia Babilonului. Aceasta este o comoară care ar trebui să fie protejată de întreaga lume.
Paul Rübig
(DE) Doamnă preşedintă, doamnă baroneasă Ashton, întrebarea mea se referă la memorandumul de înţelegere care a fost semnat în sectorul energetic. Credeţi că este posibilă creşterea nivelului de dezvoltare alături de domnul Oettinger sau de domnul De Gucht? După părerea mea, reconstrucţia economică ar fi exact lucrul care ar aduce mai multă stabilitate în Irak. Dacă ar fi să îmbunătăţim relaţiile în sectorul energetic, în special prin oferirea mai multor echipamente europene în vederea unei mai bune valorificări a resurselor energetice din această ţară, şi dacă, în schimb, noi am achiziţiona energie de acolo, aceasta ar fi o situaţie din care ambele părţi ar avea de câştigat. În această privinţă, adoptarea unei iniţiative în următoarele săptămâni ar fi foarte binevenită.
Catherine Ashton
-Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate/vicepreşedintă a Comisiei. - Vă mulţumesc încă o dată tuturor pentru această dezbatere importantă şi interesantă. Voi încerca să răspund la unele dintre chestiunile clare care suscită cele mai multe îngrijorări în rândul onorabililor deputaţi.
Aş începe prin recunoaşterea importanţei pe care deputaţii o acordă problemei minorităţilor. După cum deputaţii probabil ştiu, unul dintre elementele fundamentale ale activităţii noastre în cadrul acordurilor de parteneriat şi cooperare este într-adevăr acela de a ne asigura că la baza acordurilor noastre stau drepturile omului. Sperăm ca în curând să putem parafa acest acord cu Irakul şi accept şi mă angajez ca, în activitatea noastră, problemele minorităţilor să fie înţelese. În mod clar, acest lucru este foarte important.
Sunt de acord cu obiectivul adus în discuţie de mai mulţi onorabili deputaţi privind chestiunea pedepsei capitale. Obiectivul nostru este, într-adevăr, să obţinem abolirea acestei pedepse pentru toate motivele pe care onorabilii deputaţi le-au indicat în mod just.
Sunt de acord că trebuie să consolidăm şi să întărim procesele politice, lucru care va fi foarte important în tot ceea ce facem, şi să ne asigurăm că, în perspectiva viitoarelor alegeri, înţelegem care sunt obiectivele pe care vrem să le atingem. Înţeleg problemele ridicate de mai mulţi onorabili membri, inclusiv de domnul Costa şi de domnul Stevenson, cu privire la decizia comisiei de excludere a unor candidaţi.
Revizuirea candidaţilor a fost întotdeauna o componentă a procesului preelectoral. Există o procedură de apel, care nădăjduiesc că va fi lăsată să îşi urmeze cursul firesc. Trebuie să spun, de asemenea, că intenţionăm să trimitem misiunea UE săptămâna viitoare, adică cu şase săptămâni înainte de ziua alegerilor, ceea ce ne va permite să urmărim îndeaproape procesul preelectoral, lucru care prezintă un mare interes. Avem credinţa şi speranţa că autorităţile irakiene vor asigura un proces electoral universal, pentru toate motivele pe care onorabilii deputaţi le-au exprimat foarte clar în discursurile lor.
De asemenea, mai mulţi deputaţi au pus în discuţie memorandumul de înţelegere în domeniul energetic şi importanţa şi semnificaţia acestuia. Semnând acest memorandum, avem certitudinea că Irakul este un stat unitar şi că întreaga noastră cooperare va fi cu guvernul întregului Irak. Suntem întru totul de acord ca Irakul să rămână un stat unitar şi suveran. În acest domeniu, va fi important să sporim cooperarea - am auzit ceea ce s-a spus, în special de către domnul Rübig, care a menţionat nevoia de a lua mai mult în considerare intensificarea acestei cooperări. Voi transmite acest lucru comisarilor desemnaţi.
De asemenea, atunci când afirm că există probleme legate de securitate, sunt conştientă că problema Kirkuk este foarte importantă, la fel ca şi alte graniţe disputate. Am descris aceasta ca fiind o provocare majoră cu care se confruntă Irakul în prezent. Cred cu tărie că Irakul trebuie să îşi rezolve aceste probleme pe cont propriu. Irakul este cel care trebuie să se ocupe de ele. Cu toate acestea, sunt foarte dornică să sprijinim Misiunea de Asistenţă a Organizaţiei Naţiunilor Unite din Irak, care a depus eforturi considerabile pentru a încerca demararea unui dialog şi a unui proces. Totuşi, pentru a da dovadă de prudenţă, nu mă aştept ca dialogul să fie unul semnificativ înainte de alegeri, în această perioadă.
Voi mai spune câteva cuvinte şi despre cooperarea în domeniul energetic. Considerăm acest aspect ca făcând parte din procesul de concepere a unei politici energetice cuprinzătoare şi integrate în ceea ce priveşte Irakul. Este vorba de aprovizionare şi de securitatea aprovizionării între Irak şi Uniunea Europeană şi ar trebui, desigur, inclusă dezvoltarea energiei regenerabile, în special a energiei solare şi eoliene, precum şi intensificarea măsurilor privind eficienţa energetică în Irak. Şi eu sper că va exista o cooperare tehnologică, ştiinţifică şi industrială în următoarele luni şi în următorii ani. Această problemă a fost ridicată în mod just.
Trecând la chestiunea recentei anulări a delegaţiei, domnul Meyer a exprimat îngrijorări cu privire la viitorul securităţii. Noi dorim să vedem o îmbunătăţire a situaţiei, după cum am menţionat, pentru a permite trimiterea unei misiuni de monitorizare a alegerilor, cu participarea deputaţilor din Parlamentul European. Acest lucru va fi extrem de important pentru onorabilii deputaţi în cadrul viitorului proces electoral şi, după cum am menţionat, vom trimite în curând persoane în Irak.
Onorabilii deputaţi au ridicat problema retragerii forţelor militare. Preşedintele Obama a anunţat retragerea tuturor trupelor combatante până în august 2010, ceea ce, în practică, înseamnă că retragerea va începe la scurt timp după alegerile naţionale. Acest lucru este, de asemenea, semnificativ şi important. Am menţionat că în scurt timp vom trimite echipa de evaluare a alegerilor, care sper că ne va ajuta să tratăm problemele pe care onorabilii deputaţi le-au ridicat în acest context.
În ceea ce priveşte tabăra Ashraf, am reamintit Irakului în mod regulat şi repetat că această problemă complexă trebuie gestionată în deplină concordanţă cu dreptul internaţional şi fără acte de violenţă.
Revenind la ideea de la care am pornit, sunt optimistă în privinţa Irakului. Există probleme majore, iar onorabilii deputaţi ni le reamintesc pe bună dreptate. Cu toate acestea, putem întrezări, având în vedere alegerile care urmează şi oportunitatea privind o cooperare mai intensă - o oportunitate pentru Uniunea Europeană, cu sistemul său de valori şi aspectele care ne preocupă în mod deosebit: drepturile omului, drepturile minorităţilor, problemele legate de pedeapsa capitală, intensificarea cooperării în domeniul securităţii şi al aprovizionării cu energie şi colaborarea mai strânsă cu guvernul, în acelaşi timp precizând clar aşteptările noastre - putem întrezări un viitor paşnic şi democratic pentru Irak. Trebuie să ne asigurăm că vom depune eforturi susţinute în acest scop.
Jaromír Kohlíček  
Cunosc doar câteva ţări relativ apropiate de Europa care au reuşit să amâne procesul de "democratizare” timp de câteva decenii. Irakul, unde trupele din ţările UE au lăsat şi ele, din nefericire, urme negative, este cu siguranţă una dintre ele. În prezent, unul dintre cele mai laice state din lumea islamică a rămas în ruine, iar trei dintre comunităţile sale se află mereu la cuţite. Ceea ce a supravieţuit din trecut sunt doar reminiscenţe ale sistemelor de educaţie şi de sănătate relativ bune ale ţării şi o infrastructură relativ avansată. Este singura ţară din regiune în care minoritatea kurdă a fost autonomă, cu toate că nu a existat niciun regim democratic ideal la putere în această ţară. În linii mari, întrebarea care se pune este: despre care ţară din regiune se poate spune că este condusă de un regim democratic autentic? Faptul că, în urma invaziei armatei americane, statul irakian a fost complet perturbat, marchează, alături de distrugerea parţială a infrastructurii sistemului său social, sanitar şi educaţional, un uriaş pas înapoi. Masca aşa-ziselor alegeri democratice nu poate în niciun caz să ascundă acest lucru. Eforturile neîntrerupte menite să distragă atenţia de la problemele actuale prin intermediul unor procese regizate ale unor figuri importante ale regimului lui Saddam Hussein sunt naive. Numai o persoană care nu cunoaşte deloc situaţia ar putea crede că aceasta poate fi ameliorată în acest fel. Singurul aspect pozitiv din ultima perioadă este că atât administraţia americană, cât şi guvernul irakian au înţeles că nu se va produce nicio îmbunătăţire în lipsa unor relaţii bune cu Iranul.
Artur Zasada  
Mă bucură tonul optimist din discursul doamnei Ashton, dar eu aş prefera să fac o evaluare mai rezervată a situaţiei din Irak. În ciuda numeroaselor aparenţe, ţara este încă instabilă pe plan intern şi este clar că nu se poate spune că democraţia "a prins rădăcini”. Nu se poate vorbi de stabilizare într-o ţară pe teritoriul căreia 1,8-1,9 milioane de locuitori au fost strămutaţi, în timp ce încă un milion de persoane au părăsit ţara, iar condiţiile de trai ale refugiaţilor sunt extrem de precare.
Este esenţială revizuirea metodelor utilizate în prezent pentru oferirea ajutorului extern refugiaţilor din Siria şi Iordania şi persoanelor strămutate în interiorul Irakului. Acest ajutor trebuie oferit pe o perioadă suficient de lungă. Pentru cât timp? Încă nu ştim acest lucru. Cu toate acestea, la fel cum un medic nu întrerupe tratamentul la cele mai mici semne de ameliorare, nici noi nu trebuie să ne lăsăm induşi în eroare de previziuni prea optimiste.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 19.25 şi reluată la ora 21.00)
