Impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor (prezentare succintă) 
Președintele
Următorul punct este raportul elaborat de dl Juvin, în numele Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor, referitor la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor.
Philippe Juvin
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, de ce un raport referitor la publicitate? Pentru că publicitatea poate fi cel mai bun și, în același timp, cel mai rău dintre lucruri.
Poate fi cel mai rău dintre lucruri dacă este înșelătoare, dacă este intruzivă, dacă este amăgitoare, dacă nu respectă regulile jocului, dacă, în cele din urmă, nu aduce ceea ce așteaptă consumatorul de la ea, și anume informații. Poate fi cel mai bun dintre lucruri pentru că publicitatea este, de asemenea, un instrument uimitor de dezvoltare economică. Publicitatea unge roțile economiei și, așa cum au spus unii, dacă este bine făcută, poate oferi consumatorului un mijloc pentru a face comparații, iar, în unele cazuri, stimulează concurența.
Așadar, publicitatea nu este ceva nou; atunci de ce un text nou când există deja alte câteva? Din mai multe motive. În primul rând, pentru că publicitatea nu mai este azi ce era odată. Recent, am citit într-un raport american, dar lucrurile sunt oarecum asemănătoare în Europa, că la 29 noiembrie anul trecut, într-o singură zi, comerțul online a însumat o cifră de afaceri de peste 1 miliard USD. Aceasta este o creștere considerabilă a comerțului online și a instrumentelor de publicitate online. Una dintre justificările acestui raport este că textele care reglementează publicitatea sunt uneori total neadecvate pentru instrumentele care au apărut în ultimii ani.
Publicitatea poate fi intruzivă și este din ce în ce mai intruzivă; invadează viața privată. Există, de asemenea, ceva cât se poate de nou în publicitate, care nu este menționat în texte. Publicitatea poate fi mascată. E posibil ca publicitatea să nu se declare. Există un exemplu renumit pe Facebook, una dintre rețelele sociale - un instrument nou nereglementat de legislație - unde grupuri de persoane denunță un defect sau altul la un produs. Suficient ca să distrugă literalmente o marcă în câteva zile sau săptămâni.
Prin urmare, este clar că publicitatea de ieri nu seamănă deloc cu publicitatea de azi, care utilizează instrumente care nu existau înainte. Mă gândesc aici la publicitatea comportamentală, la publicitatea direcționată și la citirea emailurilor dvs. private. E cineva aici care dorește sau acceptă să i se citească emailurile private? Ei bine, asta se întâmplă azi în scopuri de publicitate.
În esență, doamnelor și domnilor, cred că trebuie să ne gândim la niște valori foarte simple: respectarea vieții private, protejarea persoanelor cele mai vulnerabile, pentru că știm foarte bine că copiii sunt printre cele mai vulnerabile persoane care primesc așa-zisa publicitate comportamentală, care înseamnă publicitate ce vizează obiceiurile lor. Acești copii nu înțeleg că această publicitate nu este doar publicitate care le-a fost trimisă din întâmplare. Este publicitate care țintește alegerile lor personale. Un adult s-ar putea să înțeleagă acest lucru, dar un copil nu.
Ei bine, noua tehnologie aduce noi provocări: provocări economice considerabile. Vedem că, în esență, aceasta este de fapt o dezbatere politică. Chestiunea a fost soluționată, zic unii din branșă, care, mai mult decât orice, nu doresc ca lumea publicității să fie afectată. Este la fel de adevărat că auzim unele persoane de profesie explicându-ne că, până la urmă, consumatorii sunt avertizați prin politici de confidențialitate foarte lungi și foarte detaliate pe site-urile internet. În realitate, nimeni nu citește aceste politici de confidențialitate lungi, neinteligibile, iar atunci când sunt citite, nu sunt înțelese, pentru că de fapt sunt imposibil de citit. Vedem că, până la urmă, ne tot întoarcem la aceeași chestiune. Publicitatea trebuie să fie echitabilă, trebuie să respecte celelalte persoane și trebuie să respecte viața privată. Consumatorii nu trebuie să fie spionați și nu trebuie vizați fără să aibă cunoștință de acest lucru. Consumatorii, cetățenii trebuie respectați.
Domnule președinte, iar aici voi încheia, trebuie, prin urmare, să avem două obiective. În primul rând, publicitatea trebuie să fie echitabilă: mai echitabilă, mai politicoasă, mai eficace, prin urmare, și trebuie să respecte mai mult viața privată, dar și cetățenii, adică cetățenii care sunt consumatori, trebuie să fie mai bine informați, nu manipulați, și mai capabili să vadă diferențele. Acesta este scopul acestui raport.
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, sper că veți accepta acest raport și veți vota pentru adoptarea lui, în general, în acest parlament.
Zuzana Roithová
(CS) Domnule președinte, salut raportul referitor la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor. Având în vedere că raportul nu vorbește despre reglementarea publicității pentru jocurile de noroc, aș dori să menționez că loteriile pe internet și reclamele pentru acestea în mod special nu cunosc granițe și sunt ușor accesibile tinerilor. Șapte state membre interzic jocurile de noroc online, dar acestea sunt totuși accesibile în aceste țări. Cred cu sinceritate că trebuie să încercăm să prevenim consecințele negative ale dependenței de jocurile de noroc. Trebuie să promovăm interzicerea în întreaga Europă a reclamelor pentru jocurile de noroc care vizează copiii și tinerii, pentru că expunerea copiilor la influența reclamelor pentru loteriile virtuale este echivalentă cu punerea în pericol a vieților lor viitoare în același mod în care ar fi expuși la publicitatea nerestricționată pentru alcool, țigări și alte substanțe care dau dependență. Mai mult decât atât, uneori, publicitatea pentru cazinouri și jocurile de noroc nu face obiectul unor restricții nici măcar în afara contextului internetului, astfel încât cazinourile și reclamele se găsesc deseori în imediata apropiere a școlilor. Sper că dezbaterea de azi va da un nou impuls Comisiei pentru a propune interzicerea reclamelor pentru jocurile de noroc în interesul evident al publicului.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Domnule președinte, felicitări raportorului, Philippe Juvin, pentru raportul său referitor la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor.
Raportul evaluează legislația actuală, subliniază problemele legate de punerea sa în aplicare și practicile comerciale incorecte și evidențiază importanța autoreglementării, protejarea consumatorilor vulnerabili, precum copiii, tinerii și persoanele în vârstă, precum și necesitatea utilizării publicității ca adevărată forță motrice în combaterea stereotipurilor și prejudecăților.
Am pregătit avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și sunt încântată și-i mulțumesc raportorului că a inclus toate propunerile noastre pentru garantarea egalității de gen și a demnității umane. Solicit tuturor celor implicați să coopereze îndeaproape pentru combaterea reclamelor peiorative și înșelătoare care murdăresc imaginea femeilor și să promoveze standarde sănătoase, astfel încât publicitatea să poată exercita o influență pozitivă asupra percepțiilor sociale, respectând demnitatea umană și rolurile sexelor.
Christian Engström
Domnule președinte, aș vrea să vorbesc despre ultima liniuță de la punctul 25, pentru care se va vota separat și care sper că vom reuși să o eliminăm din raport. Această liniuță spune că, atunci când motoarele de căutare afișează reclame legate de un anumit cuvânt de căutare - adică cineva scriu un cuvânt, iar acel cuvânt este o marcă înregistrată -, acest lucru ar trebui să fie condiționat de obținerea autorizației proprietarului mărcii respective.
Acest lucru ar putea părea rezonabil la prima vedere, dar, în forma sa actuală, contravine total legislației din domeniul mărcilor înregistrate. În primul rând, mărcile înregistrate sunt grupate în 45 de clase diferite de bunuri și servicii și putem avea aceeași marcă în clase diferite în cadrul aceluiași registru. Acest lucru ar însemna, de exemplu, că dacă cineva ar vrea ca reclama sa fie afișată în legătură cu cuvântul "golf”, ar avea nevoie de autorizația Volkswagen.
A doua problemă o constituie numărul de mărci înregistrate. Sunt milioane de mărci înregistrate în Europa. Numai la OHIM, la Alicante, sunt 600 000, și în multe alte locuri, astfel încât dacă cineva ar vrea să facă publicitate pentru ceva legat de cuvântul "argint”, ar trebui probabil să obțină acordul a mii de proprietari de mărci înregistrate. Acest lucru pur și simplu nu este practic. Dacă s-ar adopta, și sper că nu se va întâmpla, ar răpune activitatea motoarelor de căutare în Europa și ar răpune publicitate legitimă și concurența legitimă. Așa că le cer colegilor să voteze...
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Jaroslav Paška
(SK) Domnule președinte, aș vrea să încep afirmând că este bine că începem în Parlament o discuție despre practicile incorecte din publicitate, în special în ceea ce privește dezvoltarea de noi metode și tehnologii de publicitate.
Apariția unor metode noi de comunicare digitală au deschis calea unei game largi de posibilități pentru agențiile de publicitate. Cu toate acestea, odată cu noile posibilități de reclamă vin și probleme noi legate de publicitatea insistentă, înșelare și exploatarea copiilor și tinerilor creduli, având în vedere atacurile puternice asupra sentimentelor lor. Reglementarea publicității pe internet trebuie să răspundă ingeniozității autorilor de reclame și este esențial să restricționăm metodele și tehnicile care încalcă protecția vieții private sau cadrele eticii ori care se amestecă în natura specială a dezvoltării copiilor. Prin urmare, trebuie să ne concentrăm asupra unei analize și examinări amănunțite a tendințelor actuale, concentrându-ne pe utilizarea unor norme noi pentru restricționarea acelor tehnologii și a acelor posibilități care încalcă viața privată a familiilor și viața privată a copiilor și care dăunează dezvoltării sănătoase a familiei, și trebuie să aplicăm aceste norme cu consecvență.
Csanád Szegedi
(HU) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, în primul rând, aș vrea să-i mulțumesc raportorului. Din perspectiva valorilor la care ader, discutam unul dintre cele mai importante subiecte din perioada recentă. Singurul lucru care mă deranjează este că această discuție a avut loc la această oră târzie. Așa cum subliniază raportul, persoanele cele mai vulnerabile la reclame sunt copiii și adolescenții, a căror libertate de voință nu este încă suficient de puternică și care sunt ușor influențabili. Acest lucru nu este valabil numai în cazul reclamelor ilicite, false și agresive, ci și în cazul reclamelor în general, pentru că trăim într-o lume nouă în care oamenii se confruntă cu presiunea copleșitoare de a-și găsi locul în societatea consumeristă de la o vârstă foarte fragedă. Toate tipurile de reclame ar trebui interzise în mod expres în programele pentru copii.
Mai mult decât atât, trebuie să evidențiez în mod specific faptul că mass-media tradițională, precum televiziunea sau radioul, poate că nici măcar nu este cea care prezintă riscul cel mai mare pentru tineri, ci lumea internetului. Aici se întâlnește publicitatea cea mai agresivă și aici este locul în care poate aduce cele mai mari daune consumatorului vizat. Întâlnim cele mai lipsite de scrupule companii, care dau dovadă de nepăsare față de datele personale și invadează viața privată a persoanelor prin utilizarea site-urilor de socializare în rețea. Acest lucru trebui interzis și pedepsit cu hotărâre. În această privință, toți trebuie să facem în așa fel încât Uniunea Europeană să ia măsuri.
Lara Comi
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, sprijin în întregime propunerea de rezoluție referitoare la impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor depusă de domnul Juvin. Având în vedere importanța publicității nu numai pentru economie, ci și pentru piața internă și consumatori, consider că este esențial să luăm măsuri pentru a elimina impactul negativ pe care unele practici publicitare îl pot avea adesea asupra lor.
În particular, apreciez mult evaluarea raportorului a cadrului legislativ și nelegislativ existent, precum și neajunsurile constatate în ceea ce privește interpretarea și punerea lui în aplicare, care au împiedicat atingerea nivelului dorit de armonizare.
Trebuie să ne concentrăm pe eforturile de combatere a practicilor comerciale inechitabile din sectorul publicității extinzând domeniul de aplicare a normelor existente.
Propunerea oferă o soluție adecvată la problema actuală a găsirii unui echilibru între priorități concurente, precum libertatea de exprimare și protecția consumatorului.
Pentru a încheia, felicit încă o dată raportorul și raportorii alternativi.
Miroslav Mikolášik
(SK) Domnule președinte, diferitele tipuri de publicitate care s-au răspândit pe internet prin noile mijloace de comunicare în ultimii ani au devenit un fenomen social, aducând cu sine riscul exploatării încrederii consumatorului de rând.
În opinia mea, protecția consumatorului în acest domeniu presupune cel puțin o bază juridică minimă și sunt de acord cu raportorul și îl felicit pentru raportul său și pentru că a văzut această chestiune într-un mod atât de constructiv, în favoarea grupurilor vulnerabile precum copiii și tinerii în special, așa cum au menționat deja câțiva vorbitori înaintea mea. Ca medic, sprijin cu putere acest lucru. Trebuie să prevenim cazurile de înșelăciune voită, în care consumatorii iau decizii pe baza unor informații despre care cred că sunt alcătuite din fapte obiective sau studii dovedite, când ele sunt doar de natură promoțională sau comercială. Mă preocupă dezvoltarea unor practici de publicitate care vizează în mod direct consumatorii privați, precum citirea emailurilor de către terțe părți care exploatează conținutul lor în scopuri comerciale. Practicile de publicitate utilizate de companii trebuie, fără excepție, să respecte confidențialitatea corespondenței private și să fie conforme cu legislația care protejează viața privată.
Seán Kelly
(GA) Domnule președinte, este greu să fii sigur în această privință, mai ales atunci când este analizat impactul publicității asupra comportamentului cetățenilor. În fiecare zi, apar studii după studii, și toate conțin rezultate diferite.
Cu toate acestea, publicitatea dă roade; companiile private cheltuiesc milioane și milioane pe reclame la radio, televiziune și în ziare și pe publicitate mascată precum sponsorizarea. În același timp, avem o dilemă în ceea ce privește evaluarea ei. Pe de o parte, există persoane care spun că unul dintre leacurile alcoolismului este interzicerea publicității. Și totuși am văzut că utilizarea drogurilor a crescut exponențial în ultimele decade și, pentru că sunt ilegale, nu numai că nu li se face publicitate, dar nici nu pot fi cumpărate la magazin.
Prin urmare, cred că este necesară o analiză independentă și o cercetare adecvată la nivelul UE, fără implicarea niciunui interes legitim, pentru a putea stabili cu adevărat ce este bun și ce este rău, ce este benefic și ce nu, iar apoi putem reglementa în consecință. Fără acestea, cred că vom citi zi după zi studii diferite, care dau rezultatele pe care persoanele care le comandă le doresc.
Johannes Hahn
membru al Comisiei. - Domnule președinte, în numele Comisiei și, în special, al vicepreședintei Reding, vreau sa-i mulțumesc raportorului pentru raportul său valoros care analizează mai multe aspecte esențiale ale influenței publicității moderne asupra comportamentului consumatorilor. Pentru a afla care sunt modalitățile cele mai bune de abordare a provocărilor care rezultă din dezvoltarea internetului și a tehnologiilor noi, Comisia a procedat la o consultare amplă privind cadrul juridic existent pentru protecția datelor pe parcursul anilor 2009 și 2010.
Consultările au conformat că principiile care stau la baza legislației actuale a UE în domeniul protecției datelor sunt în continuare cât se poate de valide. Cu toate acestea, a devenit la fel de clar că UE are nevoie de o abordare mai cuprinzătoare și mai coerentă în politica sa pentru protecția datelor cu caracter personal pentru UE și în afara acesteia. În consecință, la 4 noiembrie, Comisia a adoptat o comunicare privind o abordare mai cuprinzătoare a protecției datelor cu caracter personal în Uniunea Europeană.
Publicitatea online aduce multe beneficii cetățenilor europeni, în special oferindu-le un acces gratuit la servicii. Multe dintre tehnicile de țintire - afișare, reclame contextuale și anumite reclame legate de căutare etc. - nu implică nicio identificare și nu fac obiectul unor preocupări majore. Colega mea, vicepreședinta Neelie Kroes, a făcut apel la industrie să instituie un cadru de autoreglementare pentru publicitatea comportamentală online pe baza cadrului juridic al UE și a celor patru principii ale transparenței eficace, a unei forme adecvate de afirmare și aprobare, a ușurinței de utilizare și a aplicării eficace. Comisia va monitoriza eforturile industriei pentru a stabili dacă sunt necesare măsuri cu mai multă forță de reglementare.
În ceea ce privește emailurile publicitare și confidențialitatea comunicațiilor, reforma telecomunicațiilor adoptată acum un an a consolidat și clarificat normele UE în materie de viață privată. De asemenea, a creat o obligație clară pentru statele membre de a pune în aplicare sancțiuni descurajatoare și de a asigura că autoritățile competente au nu numai competențele necesare pentru a le pune în aplicare, ci dispun, în egală măsură, de resurse adecvate. Statele membre trebuie să transpună până în mai 2011 aceste dispoziții în legislația națională.
Comisia recunoaște că există anumite diferențe în transpunerea Directivei privind practicile comerciale neloiale între statele membre. Comisia consideră că aceste diferențe, dintre care pe unele Comisia le soluționează prin cooperare cu statele membre, sunt marginale, iar nivelul dorit de armonizare pare să fi fost obținut.
Utilizarea unor clauze generale oferă statelor membre o anumită toleranță, dar asigură, în același timp, faptul că directiva este durabilă în viitor. În acest sens, orientările privind aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale sunt una dintre inițiativele luate de Comisie pentru a asigura o armonizare deplină și eficace; cu alte cuvinte, pentru a asigura faptul că aceleași norme sunt interpretate și aplicate în același mod în statele membre. Așa cum propune și proiectul de raport, vom continua cu siguranță eforturile privind orientările și vom actualiza acest document pentru a ține seama de noile aspecte și evoluții. Comisia dezvoltă, de asemenea, o bază de date juridică privind legislația, jurisprudența și activitatea academică care va încuraja aplicarea uniformă a directivei în statele membre.
În ceea ce privește afirmațiile făcute în legătură cu publicitatea sub forma comentariilor postate pe rețelele sociale, forumuri și bloguri, este important să observăm că, ori de câte ori consumatorii care acționează în numele unui comerciant și/sau care sunt într-un fel sau altul finanțați de un comerciant pentru a face anumite reprezentări fără ca acest lucru să reiasă cu claritatea in opinie sau afirmație, acest lucru este de fapt vizat de Directiva privind practicile comerciale neloiale ca formă de publicitate ascunsă. În ceea ce privește simplele opinii, acestea, desigur, nu sunt considerate publicitate.
În acest sens, Comisia consideră că legislația referitoare la marketing nu este instrumentul cel mai adecvat, pentru că este o chestiune ce ține de libertatea de exprimare. Cu toate acestea, directiva conține garanții specifice pentru consumatorii vulnerabili. Vârsta este un factor pe care autoritățile naționale trebuie să-l ia în considerare atunci când evaluează corectitudinea unei practici. Raportul referitor la aplicarea Directivei privind practicile comerciale neloiale, care trebuie să iasă în 2011, se va baza pe experiența statelor membre, inclusiv în domeniul publicității pentru copii și adolescenți, în măsura în care vor fi disponibile date privind acest aspect.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc miercuri, la ora 12.30.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Tiziano Motti
Împărtășesc multe dintre opiniile domnului Juvin privind impactul publicității asupra comportamentului consumatorilor. Cu toate acestea, cred că împiedicarea publicării de comentarii pe rețelele sociale, forumuri și bloguri - care, prin însăși natura lor, riscă să devină un tip modern de "publicitate ascunsă” - poate fi realizată mai curând prin identificarea formelor noi de infracțiuni favorizate de internet și prin extinderea normelor în materie de păstrare a datelor la furnizorii de conținut online decât făcând apel la forme de cenzură, întrucât consider că este o prioritate să respectăm dreptul tuturor de a-și exprima opinia inclusiv pe internet, cu excepția cazului în care se dovedește că încalcă legea. Sunt uimit că oamenii se gândesc la cenzurarea unui comentariu pe un forum despre care cred că poate influența deciziile de cumpărare ale consumatorilor și că totuși consideră o invadare a vieții private extinderea actualei Directivei 2006/24/CE privind păstrarea datelor pentru a permite identificarea pedofililor care manipulează psihic copiii prin intermediul forumurilor sociale. Nu vorbim despre aplicarea unui standard dublu? Consumatorii, în special cei mai tineri, trebui să fie protejați față de publicitatea ascunsă. Cu toate acestea, este la fel de important să apărăm libertatea de exprimare, care este unul dintre pilonii care stau la baza democrațiilor noastre. Prin urmare, sper ca autorităților relevante să li se poată oferi instrumentele de care au nevoie pentru a identifica persoanele care comit infracțiuni pe internet prin extinderea domeniului de aplicare a Directivei 2006/24/CE pentru a include furnizorii de conținut, astfel cum se solicită în Declarația Parlamentului P7_DCL(2010)0029 din 23 iunie 2010.
