Reuniunea la nivel înalt UE - Canada (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate şi Vicepreşedintă a Comisiei cu privire la reuniunea la nivel înalt UE-Canada.
Catherine Ashton
Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate şi Vicepreşedintă a Comisiei. - Domnule preşedinte, Canada este unul dintre partenerii cei mai vechi şi mai apropiaţi ca gândire ai Uniunii Europene. Colaborăm cu aceasta într-o gamă largă de domenii - atât bilateral, cât şi, desigur, în întreaga lume.
Relaţia noastră este ancorată într-o istorie comună foarte veche, fiind caracterizată de valori comune profunde. Aceasta este baza pe care cooperăm pentru a ne proteja interesele comune. Desigur, facem acest lucru pentru binele cetăţenilor Europei şi ai Canadei, dar şi pentru a promova securitatea şi prosperitatea la nivel internaţional.
Este, aşadar, o relaţie importantă. Trebuie să o cultivăm şi să investim în ea, pentru a-i exploata potenţialul la maxim. Acesta este scopul următoarei reuniuni la nivel înalt UE-Canada, care va avea loc la 5 mai la Bruxelles.
Data este una potrivită. Deoarece înseamnă că, având în vedere că la sfârşitul lunii iunie, Canada va prezida reuniunile la nivel înalt G8 şi G20, reuniunea noastră la nivel înalt UE-Canada ne va permite să facem un bilanţ şi să ne aliniem strategiile legate de anumite teme globale care vor fi prezente în reuniunile la nivel înalt G8 şi G20, de exemplu cum să promovăm o redresare economică durabilă, cooperarea cu privire la reforma şi reglementarea pieţei financiare, schimbările climatice şi combaterea proliferării nucleare.
Am participat la reuniunea din Canada a miniştrilor de externe G8, în cadrul căreia s-au discutat, într-adevăr, multe dintre aceste subiecte.
Vom avea, de asemenea, şansa de a discuta relaţiile bilaterale UE-Canada şi felul în care cooperăm în cazul crizelor regionale. Scopul nostru este de a avea o reuniune la nivel înalt ţintită, profesionistă.
Prin relaţiile noastre bilaterale, reuniunea la nivel înalt se va concentra asupra eforturilor de a actualiza şi moderniza relaţia UE-Canada. Ne va oferi o ocazie excelentă de a acorda sprijin la cel mai înalt nivel politic, pentru a ajunge cât mai repede la un acord economic şi comercial cuprinzător şi ambiţios.
Vom face bilanţul progreselor înregistrate în cadrul primelor trei runde de negocieri, dar, în acelaşi timp, vom da un nou imbold acestor negocieri, amintindu-ne de importanţa lor pentru dezvoltarea comerţului şi pentru crearea de locuri de muncă. În ceea ce priveşte comerţul, la nivel mai general, reuniunea la nivel înalt ar trebui să trimită un semnal clar că UE şi Canada refuză protecţionismul, evocând angajamentul nostru de a ajunge la o încheiere ambiţioasă, cuprinzătoare şi echilibrată a Rundei de la Doha pentru dezvoltare.
Reuniunea la nivel înalt ar trebui, de asemenea, să abordeze subiectul reciprocităţii în termeni de eliminare a vizelor de călătorie. Scopul nostru este clar: dorim eliminarea cât mai rapidă a vizelor de călătorie în Canada pentru toţi cetăţenii UE.
Vom avea, de asemenea, ocazia de a discuta despre cooperarea noastră în domeniul gestionării crizelor, care, mă bucur să spun acest lucru, se dezvoltă rapid. Avem mai multe operaţiuni de gestionare a crizei care se află în curs de desfăşurare, cum ar fi misiunea noastră din Afganistan, în care cooperarea noastră cu Canada este una exemplară.
Haiti se va afla, de asemenea, din motive evidente, pe ordinea de zi a reuniunii la nivel înalt. Canada joacă un rol foarte important în Haiti, iar unul dintre punctele în care putem şi ar trebui să ne intensificăm eforturile comune este crearea unei legături între gestionarea crizelor şi dezvoltarea pe termen mai lung. Acesta a fost şi punctul pe care l-am subliniat în cadrul conferinţei din 31 martie de la New York cu privire la Haiti, care a fost coprezidată atât de UE, cât şi de Canada, împreună cu Franţa, Spania şi Brazilia.
Împreună cu colegii mei, comisarul pentru dezvoltare Andris Piebalgs şi comisarul pentru cooperare internaţională, ajutor umanitar şi reacţie la situaţii de criză, Kristalina Georgieva, m-am bucurat să anunţ la New York că UE va contribui cu peste 1,2 miliarde de euro la reconstrucţia şi dezvoltarea Haiti-ului.
UE şi Canada şi-au luat ambele un angajament pe termen lung de a asista Haiti pe calea reconstrucţiei; pentru a reconstrui un viitor mai bun.
Reuniunea la nivel înalt va aborda schimbările climatice. Luând în considerare contextul post-Copenhaga, adaptarea la schimbările climatice şi diminuarea lor vor continua să se afle în prim-planul ordinii de zi şi vor necesita politici energetice de sprijin. Există o susţinere generală a ideii potrivit căreia cooperarea dintre UE şi Canada ar trebui să se concentreze asupra mecanismelor de finanţare, precum şi asupra sprijinirii dezvoltării curate a ţărilor terţe.
Consecinţele pe care schimbările climatice le vor avea pentru Arctica vor fi un alt element important al discuţiilor noastre în cadrul reuniunii la nivel înalt. Nicăieri efectele schimbărilor climatice nu se simt mai puternic decât în Arctica. Schimbările de mediu au un impact din ce în ce mai mare asupra oamenilor, biodiversităţii şi peisajului - atât terestru, cât şi marin - din zona arctică. Protejarea regiunii, inclusiv a populaţiei sale, este un obiectiv cheie al politicii în plină evoluţie a UE cu privire la zona arctică, după cum distinşii deputaţi probabil că îşi vor aminti din prezentarea pe care am făcut-o în cadrul reuniunii plenare din martie. Având peste 40 % din suprafaţa sa teritorială în nord, Canada împărtăşeşte interesul nostru de a proteja mediul arctic şi de a asigura dezvoltarea economică şi socială durabilă a regiunii.
În cele din urmă, atunci când vorbim despre îmbunătăţirea şi modernizarea relaţiei UE-Canada, avem acordul cadru din 1976 dintre Comunitatea Europeană şi Canada. Acesta este încă în vigoare, dar este depăşit. Cooperarea UE-Canada s-a extins la alte domenii, cum ar fi politica externă şi de securitate, şi a devenit mai strânsă în domeniul justiţiei şi al afacerilor interne.
Avem aşadar nevoie de un acord cadru modernizat, care să acţioneze ca o umbrelă pentru toate acordurile noastre sectoriale, incluzând acordul economic şi comercial cuprinzător, şi purtăm discuţii de tatonare cu Canada, pentru a actualiza acordul respectiv.
Într-o lume a marilor provocări şi a schimbărilor constante, avem nevoie de parteneri. Canada este unul dintre cei mai importanţi parteneri ai Uniunii Europene. Scopul nostru este să avem o reuniune la nivel înalt cu rezultate clare.
Elisabeth Jeggle
Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, vă mulţumesc, baroană Ashton, pentru declaraţia cuprinzătoare. În calitate de vicepreşedintă a Delegaţiei pentru relaţiile cu Canada din Parlamentul European, sunt deosebit de mulţumită că discutăm în Parlament despre viitoarea reuniune la nivel înalt UE-Canada. După cum ştiţi, votul a fost, din păcate, amânat pentru începutul lunii mai. Cu toate acestea, aş dori să prezint pe scurt punctele importante pentru Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat).
Din 1959, Canada este unul dintre cei mai apropiaţi şi mai vechi parteneri ai Uniunii Europene. Canada şi Uniunea Europeană au multe valori comune şi sunt ferm în favoarea unei abordări multilaterale a provocărilor globale. În 2010, Canada deţine preşedinţia G8 şi va găzdui următoarea reuniune la nivel înalt G20. În ceea ce priveşte actualele negocieri pentru un acord economic şi comercial cuprinzător între Uniunea Europeană şi Canada, este important pentru noi ca, în cadrul următoarei reuniuni la nivel înalt, să adâncim şi să întărim bunele relaţii dintre cei doi parteneri.
Din acest motiv, solicităm în rezoluţia noastră comună o abordare coordonată şi coerentă a provocărilor cu care ne confruntăm, în special a celor legate de criza economică şi financiară, politica externă şi de securitate, cooperarea pentru dezvoltare, politica energetică şi climatică şi negocierile din Runda de la Doha. Solicităm însă şi rezolvarea, în cadrul următoarei reuniuni la nivel înalt UE-Canada, a problemei obligaţiei de a deţine o viză, care a fost parţial reintrodusă de guvernul canadian pentru cetăţenii europeni din Republica Cehă, Bulgaria şi România. În acest context, apreciem foarte mult deschiderea unui birou pentru vize la Ambasada Canadei din Praga şi înfiinţarea unui grup de lucru format din experţi în acest domeniu.
În final, aş dori să subliniez încă o dată faptul că sunt convins că reuniunea la nivel înalt UE-Canada va consolida relaţia politică deja strânsă care există între cele două părţi. Vă mulţumesc pentru implicarea şi pentru atenţia dvs.
Ioan Enciu
în numele grupului S&D. - Aşa cum a spus şi Înaltul Reprezentant, dna Ashton, Canada este unul dintre cei mai vechi parteneri ai Uniunii Europene, iar summitul de anul acesta este important pentru continuarea şi consolidarea acestei strânse colaborări în toate domeniile: economic, comercial, al schimbărilor climaterice, militar. Astfel, vreau să salut demersurile efectuate până în prezent privind încheierea unui acord comercial UE-Canada şi sper că reuniunea din anul acesta să impulsioneze finalizarea acestuia.
Având în vedere contextul economic şi climatic actual, trebuie să subliniez nevoia unei strânse colaborări pentru identificarea unor alte alternative la sursele tradiţionale pentru producerea energiei, care să respecte particularităţile fiecărui stat, atât Uniunea Europeană, cât şi Canada, fiind angajate în dezvoltarea şi utilizarea tehnologiei cu emisii reduse de carbon. În acelaşi timp, ar trebui promovată şi colaborarea în domeniul energetic-climatic şi maritim în zona arctică.
Există şi puncte sensibile care vor fi atinse la summit. Mă refer aici la ecologie, încălzirea globală, ACTA, CETA, sectorul bancar, stabilizarea pieţelor financiare şi economice, conferinţa SITES şi acordul UE-Canada privind informaţiile PNR. Cred că, având în gând experienţele celor întâmplate în trecut, Uniunea Europeană şi Canada vor reuşi să rezolve cât mai multe din aceste subiecte. Aceste subiecte, însă, trebuiesc abordate cu tact şi înţelegere, fără încrâncenare, privind numai spre viitor şi ţinând cont de interesele cetăţenilor ambelor părţi. Asigurarea reciprocităţii în relaţiile bilaterale reprezintă un principiu de bază a Uniunii Europene şi am speranţa că, în viitorul apropiat, Canada va ridica vizele impuse naţionalilor români, cehi şi bulgari, asigurând astfel un tratament egal şi echitabil faţă de toţi cetăţenii Uniunii Europene.
În încheiere, ţinând cont de faptul că avizul Parlamentului European este necesar în vederea încheierii oricărui tratat internaţional, acesta trebuie implicat şi consultat încă din faza iniţială privind orice proiect. Solicit pe această cale Comisiei să asigure o comunicare eficientă cu Parlamentul European în vederea obţinerii unor rezultate sustenabile.
Wolf Klinz
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, parteneriatul dintre UE şi Canada funcţionează foarte bine, nu numai în domeniul economic, ci şi în domenii de politică externă, cum ar fi Iranul, Afganistanul, Haiti şi alte cazuri similare.
Cu toate acestea, ne aşteaptă o serie de provocări grave. Sunt convins că vom reuşi să le depăşim, tocmai datorită prieteniei şi parteneriatului atât de strânse care ne leagă. Mă gândesc în special la cinci puncte. În primul rând, trebuie să reglementăm în mod corespunzător sectorul financiar. Grupul G20 a promis foarte multe şi consider că este important ca, la reuniunea la nivel înalt de la Toronto, care este găzduită de Canada, să se demonstreze că ţările G20 iau măsuri concrete şi că nu fac doar promisiuni.
Cel de-al doilea punct a fost deja menţionat. Avem obiective foarte similare în domeniul politicii privind schimbările climatice. În Europa, avem cu siguranţă multe de învăţat de la Canada în ceea ce priveşte proiectele de captare şi stocare a carbonului şi alte evoluţii din acest sector. Sperăm să reuşim să cădem de acord asupra unor standarde comune de reducere.
Cel de-al treilea punct pe care doresc să-l menţionez se referă la necesitatea unui nou acord comercial şi cred că obiectivele noastre sunt foarte similare şi în acest domeniu. Aş dori să subliniez două puncte care necesită acţiune şi în privinţa cărora intenţionăm să ne apropiem mai mult, dar ne aflăm încă la o oarecare distanţă unii de ceilalţi. Unul dintre acestea se referă la călătoria fără viză, pe care dvs., baroană Ashton, aţi menţionat-o deja. Sper că va fi posibil ca minorităţile etnice din statele membre ale UE să fie tratate la fel ca toţi ceilalţi cetăţeni UE.
Ultimul meu punct se referă la acordul privind datele pasagerilor, care a expirat în toamna anului trecut. Acesta este, de facto, încă în vigoare, dar nu mai are niciun temei juridic. Avem nevoie de un temei juridic nou, astfel încât să putem realiza un nou acord. Acest temei juridic nou trebuie să garanteze respectarea drepturilor civile. Tehnologia modernă din domeniul creării de reţele nu trebuie să fie folosită pentru a face toate informaţiile legate de nume, data naşterii, detalii de zbor, cărţi de credit etc. disponibile automat într-un fel în care să se poată abuza de ele. Sperăm că vom putea colabora în vederea creării unui temei juridic care să corespundă conceptului nostru european al drepturilor civile.
Reinhard Bütikofer
Domnule preşedinte, baroană Ashton, Canada este un bun prieten şi un partener important al UE. De asemenea, este un actor internaţional important, fiind de mult timp o democraţie matură de la care avem multe de învăţat. Totuşi, având în vedere că a trecut mult timp de când am adoptat în acest Parlament o rezoluţie cu privire la Canada, ar trebui să profităm de ocazie pentru a privi relaţia dintre Europa şi Canada mai serios decât o face această rezoluţie.
Mi se pare penibil că rezoluţia se referă la numeroasele provocări comune, dar nu include politica privind zona arctică printre acestea. Nu se menţionează nimic despre protejarea, cu obiective şi standarde, a zonei arctice. Arctica este menţionată doar pe scurt, iar faptul că, în martie, Canada le-a interzis, într-o manieră destul de nepoliticoasă, Suediei, Finlandei, Islandei şi populaţiilor indigene să participe la o reuniune internaţională cu privire la zona arctică a fost complet omis.
Mi se pare penibil faptul că nu s-au abordat problemele referitoare la nisipurile bituminoase, tonul roşu de Atlantic şi interdicţia de vânare a focilor. Aici nu este vorba despre o dorinţă de a provoca Canada. Însă atunci când porţi o discuţie serioasă cu un prieten, ar fi un gest stupid şi păcat să nu aminteşti de problemele pe care le ai. Nu se menţionează deloc faptul că, la Copenhaga, Canada nu a jucat un rol foarte pozitiv. Problema politicii privind vizele, în special în raport cu Republica Cehă şi populaţia romă a acesteia, ar trebui să beneficieze de mai multă atenţie.
Trebuie să colaborăm în prietenie, însă nu trebuie să ignorăm problemele pe care le avem, deoarece acest lucru nu ar fi în avantajul nimănui. Grupul meu va încerca, prin urmare, să asigure în momentul votului că problema nisipurilor bituminoase şi a importului produselor derivate din focă va fi inclusă în rezoluţie.
Philip Bradbourn
în numele Grupului ECR. - Domnule preşedinte, în calitate de preşedinte al Delegaţiei pentru relaţiile cu Canada, salut călduros această rezoluţie, care este de fapt o primă parte a unei reuniuni la nivel înalt UE-Canada. Aşa cum s-a spus, Canada este unul dintre cei mai vechi parteneri ai Europei, iar consolidarea relaţiilor noastre peste Atlantic a devenit o prioritate pentru ambele părţi. Din nou, aşa cum distinsa doamnă a spus-o în observaţiile sale introductive, discuţiile cu Canada evoluează referitor la un acord economic şi comercial cuprinzător, care să sperăm că va stabili standardul pentru viitoarele acorduri între UE şi ţările terţe.
Parlamentul va trebui să aprobe aceste acorduri şi sper ca Comisia să-i informeze şi să-i implice pe deplin pe deputaţi, în special delegaţia interparlamentară şi Comisia pentru comerţ internaţional, în fiecare etapă a acestor discuţii.
Rezoluţia în discuţie este una pe care pot s-o susţin cu fermitate, deoarece este concisă şi se referă la problemele discutate în cadrul reuniunii la nivel înalt şi la relaţiile noastre cu guvernul canadian. Rezoluţia creează un ton pozitiv pentru discuţiile viitoare şi ilustrează voinţa acestui Parlament de a se implica în mod pozitiv în relaţia cu cel mai vechi partener comercial al nostru. Poate fi utilizată nu numai ca bază pentru îmbunătăţirea a reputaţiei acestui Parlament, ci şi în viitoarele negocieri cu ţările terţe.
Joe Higgins
în numele Grupului GUE/NGL. - Domnule preşedinte, nu a existat nicio evaluare a efectelor sociale, ecologice şi economice ale unui acord economic dintre Uniunea Europeană şi Canada.
Sindicatul canadian al funcţionarilor publici, cu 600 000 de membri în domenii precum sănătatea, educaţia, municipalităţile locale, serviciile publice şi transportul, este foarte preocupat de efectele pe care le-ar avea un astfel de acord. Sindicatul naţional al funcţionarilor şi al angajaţilor, cu 340 000 de membri în Canada în sectorul public şi privat, este la fel de îngrijjorat, la fel ca Alianţa serviciilor publice din Canada, care are 165 000 de membri.
Aceşti lucrători sunt îngrijoraţi, deoarece înţeleg că un astfel de acord va fi pus în aplicare în primul rând în interesele economice ale marilor companii atât din Canada, cât şi din Uniunea Europeană, şi nu în primul rând în interesele angajaţilor sau în interesul justiţiei sociale.
Acum, atât corporaţiile transnaţionale europene, cât şi cele canadiene doresc să-şi croiască un drum în furnizarea serviciilor publice în Canada - bineînţeles că în scopul maximizării profiturilor. Ele văd acordul UE-Canada ca pe un instrument de forţare a privatizării extensive în domenii precum transportul public, aprovizionarea cu apă şi electricitatea. O astfel de evoluţie ar fi ameninţătoare pentru salariile şi condiţiile lucrătorilor canadieni. Ar putea fi începutul unei deteriorări a situaţiei, foarte similare cu cea pe care am văzut-o în Europa, în care însăşi Comisia UE susţine drepturile companiilor private de a oferi servicii pentru a exploata lucrătorii, după cum s-a dovedit atunci când Comisia a dat în judecată statul luxemburghez pentru intenţia de a le oferi lucrătorilor migranţi aceeaşi protecţie ca şi celor luxemburghezi.
Acum, apa canadiană este un obiectiv special al multinaţionalelor de apă. Anumite multinaţionale cu sediul în UE au provocat pagube în ţări precum Bolivia prin privatizarea apei, iar influenţa lor dăunătoare se simte deja şi în Canada.
Din fericire, oamenii obişnuiţi din Canada sunt pregătiţi să lupte pentru a-şi proteja aprovizionarea cu apă. Vor trebui să fie atenţi.
Sindicatele europene din sectorul public sunt, de asemenea, îngrijorate şi fac un apel atât la sindicatele cu sediul în Canada, cât şi la cele cu sediul în UE pentru a realiza o adevărată campanie în cadrul serviciilor publice pentru protejarea proprietăţii publice, prin control democratic, şi nu prin maximizarea profitului privat, dar nu doar ca o reuniunie la nivelul conducerii, ci ca o implicare reală a sectorului care nu se află într-o poziţie de conducere pentru a-şi proteja serviciile publice.
Anna Rosbach
în numele Grupului EFD. - (DA) Domnule preşedinte, Europa şi Canada se bucură de mulţi ani de un parteneriat bun, prin urmare este normal să ne dorim extinderea comerţului liber. Este însă metoda actuală cea mai bună, având în vedere durata negocierilor? Este aparatul UE prea greoi şi prea birocratic pentru a îndeplini această sarcină?
Canada şi-ar dori un acord de liber schimb cu UE, dar, în acelaşi timp, refuză să interzică metoda îngrozitoare de sacrificare a focilor, care încalcă absolut toate normele de bunăstare a animalelor.
Apoi, Canada doreşte să aibă dreptul de a taxa transportul maritim printr-un Pasaj de Nord-Vest neîngheţat. O rută aflată la nordul Americii trebuie să fie însă la dispoziţia tuturor. Pasajul de Nord-Vest este o cale ideală de a economisi timp, bani şi combustibil şi este benefic pentru mediu. Îmbunătăţeşte competitivitatea tuturor ţărilor din emisfera nordică. Prin urmare, solicit insistent Canadei să urmeze ideile din acordul de liber schimb şi să renunţe la orice idee de a taxa utilizarea largului mării.
Andreas Mölzer
(DE) Domnule preşedinte, ca şi cum n-ar fi fost suficient de penibil că, în timpul negocierilor, s-au scurs anumite informaţii cu privire la acordul economic şi comercial cuprinzător (CETA), a existat şi acuzaţia conform căreia Canada ar fi forţată să-şi adapteze normele legate de drepturile de autor la standardele SUA şi UE ca parte a CETA şi a acordului privind combaterea falsificării (ACTA). Se pare că CETA face referire la o privatizare semnificativă, la dereglementare şi la restructurare. Aceasta înseamnă că autorităţilor locale li se interzice aplicarea unor orientări locale sau etnice specifice privind achiziţiile. Sigur că este normală scoaterea la licitaţie a contractelor mai mari şi sigur că trebuie să existe reguli care să garanteze că nepotismul şi corupţia nu vor fi în floare.
Având în vedere că autorităţile locale de aici se plâng deja de faptul că nu le este permis să apeleze la companiile care dau dovadă de angajament social, fiind în schimb forţate să acorde, în general, contracte firmelor care domină piaţa, devine şi mai greu de înţeles de ce le impunem altor ţări reglementări similare. Când acordurile de liber schimb le permit companiilor multinaţionale să dea guvernele în judecată pentru despăgubiri din cauza deciziilor lor din domeniul politicii de mediu şi de sănătate, este clar că Uniunea Europeană a învăţat mult prea puţin din criza economică şi financiară, continuând pe calea greşită a neoliberalismului.
Dacă UE doreşte să fie un sprijin pentru cetăţenii săi, aşa cum o auzim în repetate rânduri în discursurile demagogice, atunci nu trebuie să continue pe această cale greşită, ci trebuie să se transforme într-un bastion împotriva globalizării, susţinând puterile prietene cum ar fi Canada.
Cristian Dan Preda
Aş vrea, înainte, de toate, aşa cum au făcut-o şi alţi colegi, să subliniez faptul că summitul UE-Canada este o ocazie importantă pentru aprofundarea relaţiei de parteneriat cu această importantă democraţie. Este o relaţie foarte importantă pentru Uniune, întrucât este vorba despre parteneri ce împărtăşesc aceleaşi valori şi care au cooperat pe parcursul unei lungi perioade de timp.
În acelaşi timp, aş vrea să reamintesc declaraţia precedentului summit UE-Canada, care a avut loc la Praga în mai 2009, în care era reiterat obiectivul comun al partenerilor, citez, "de a aprofunda circulaţia liberă şi în deplină securitate a persoanelor între Uniunea Europeană şi Canada, în scopul de a extinde cât de repede posibil călătoriile fără vize în Canada pentru toţi cetăţenii europeni”.
Un an mai târziu, suntem obligaţi să remarcăm faptul că suntem departe de acest obiectiv. În momentul actual, nu numai că românii şi bulgarii sunt încă supuşi obligativităţii vizelor, dar pentru Cehia au fost reintroduse, aşa cum ştiţi, vizele, anul trecut.
Cred că avem mai întâi de toate aici o problemă de reciprocitate, dat fiind faptul că, aşa cum se ştie, toate statele membre ale Uniunii au eliminat vizele pentru cetăţenii canadieni, în acord cu legislaţia noastră, pe de altă parte, dacă îmi daţi voie, este şi o problemă de coerenţă, deoarece Canada a suprimat vizele pentru una dintre ţările candidate, pentru Croaţia, menţinând, repet, în acest moment, vizele pentru cetăţeni membri ai Uniunii.
Summitul din luna mai trebuie, deci, cred eu, să aducă un progres semnificativ, un progres decisiv pe tema eliminării vizelor pentru toţi cetăţenii statelor membre. Cred că este nevoie de măsuri foarte concrete şi de împingerea acestui obiectiv cât mai sus pe agendă pentru că nu ne mai mulţumesc declaraţiile de principiu. Discriminările sunt profund injuste, în particular pentru cetăţenii din ţara de unde vin, un stat membru al Uniunii ce a făcut progrese substanţiale din punct de vedere tehnic pentru ridicare vizelor.
Jörg Leichtfried
(DE) Domnule preşedinte, mă întreb de ce am mereu impresia că ar trebui să suspectez Comisia de faptul că nu vrea să aducă lucrurile în Parlament. Acesta este cazul acordului de liber schimb care se negociază cu Canada. Aş dori să mă alătur criticii exprimate de colegii mei, care au spus că anumite fapte sunt suspecte, în special cel menţionat de dl Higgins, şi sunt complet de acord cu dumnealui.
Acordurile de liber schimb sunt, după părerea mea, un lucru bun, dacă promovează prosperitatea generală de ambele părţi, însă nu şi dacă servesc aproape în exclusivitate intereselor câtorva mari companii multinaţionale. Când afli că sănătatea, educaţia sau siguranţa publică au devenit brusc obiectul acordurilor de liber schimb şi că urmează să fie dereglementate şi privatizate, începi să suspectezi că acordul este menit să avantajeze un grup restrâns şi că va cauza rău unui grup mult mai mare. Aş dori să-i avertizez pe cei care încearcă să introducă, fără aprobarea Parlamentului European, acorduri de acest gen.
Cel de-al doilea aspect pe care aş dori să-l subliniez este următorul: Dacă te întâlneşti şi negociezi cu un partener vechi cum este Canada, trebuie să vorbeşti şi despre subiecte mai puţin plăcute. Consider că o discuţie şi un acord de acest fel ar trebui să includă problema sacrificării focilor. Nu cu scopul de a supăra pe cineva, ci pentru a clarifica poziţia europeană şi pentru a găsi o soluţie care să pună capăt profiturilor sinistre realizate de pe urma unor animale mici.
Marian-Jean Marinescu
Colegul Sebastian Bodu nu a putut să ajungă astăzi la Strasbourg şi îmi permit să îl înlocuiesc.
În acest moment, 39 de milioane de cetăţeni europeni din România, Cehia şi Bulgaria nu pot călători în Canada fără viză. Mia mult de jumătate dintre aceştia - 22 de milioane - sunt români. Menţinerea regimului de vize de către Canada, ca de altfel şi de către Statele Unite ale Americii, pentru o parte din europeni, creează două categorii de cetăţeni europeni.
Libera circulaţie a cetăţenilor europeni trebuie tratată unitar. Problema vizelor se referă la relaţia Uniunea Europeană - Canada. Preşedintele Barroso a insistat la ultimele summituri pentru rezolvarea dosarului. Această abordare trebuie continuată.
În ceea ce priveşte România, rata de refuz a vizelor solicitate de cetăţenii români a scăzut din 2004 în 2008 de la 16 % la 5 %. Circa 200 000 de români trăiesc în Canada, marea lor majoritate ajunşi acolo prin programe de emigrare oficială ale statului canadian. Nu înţeleg de ce Canada are abordări diferite. În 2009 s-au eliminat vizele pentru un stat european nemembru al Uniunii Europene, motivul fiind existenţa în Canada a unui număr mare de cetăţeni proveniţi din acel stat.
De asemenea, consider că Republica Cehă trebuie să beneficieze din nou de eliminarea vizelor, iar motivul invocat pentru reintroducerea lor nu trebuie să devină un criteriu pentru celelalte state. Subiectul vizelor este pe agenda summitului UE-Canada introdus de către Parlamentul European. Poziţia Uniunii din octombrie 2009 trebuie menţinută, şi anume aplicarea clauzei de solidaritate dacă nu se rezolvă problema până la sfârşitul anului 2010.
Doamnă vicepreşedintă Ashton, eliminarea vizelor pentru statele membre ar fi un important succes al activităţii dumneavoastră. Vă doresc foarte mult succes în acest demers.
Kriton Arsenis
(EL) Domnule preşedinte, Canada este, din 1959, unul dintre cei mai vechi şi mai apropiaţi aliaţi ai Uniunii Europene. Totuşi, cooperarea noastră trebuie să se bazeze întotdeauna pe valori comune şi respect reciproc.
Canada se află printre primii zece cei mai mari emitenţi de gaze cu efect de seră din lume şi este singura ţară care, deşi a semnat şi ratificat Protocolul de la Kyoto, a anunţat apoi în mod public că nu intenţionează să-şi onoreze angajamentele juridice. În locul unei reduceri a emisiilor cu 6 % comparativ cu anul 1990, emisiile din Canada au crescut cu 26 %. Producţia nisipurilor bituminoase este cauza principală. Emisiile de gaze cu efect de seră rezultate în urma producţiei de nisipuri bituminoase sunt de 3-5 ori mai mari decât cele care rezultă în urma producţiei convenţionale a petrolului şi a gazului natural. Producţia de nisipuri bituminoase necesită, de asemenea, doi până la cinci barili de apă pentru fiecare baril de gudron extras şi creează o serie de deşeuri care periclitează atât biodiversitatea, cât şi viaţa nativilor. Această producţie distruge şi pădurea boreală, unul dintre cele mai mari puţuri de absorbţie a carbonului. Probabil că, până în anul 2020, nisipurile bituminoase vor fi produs mai multe emisii decât Austria şi Irlanda. Canada cheltuieşte numai 77 USD pe persoană pentru subvenţii ecologice, în comparaţie cu 1 200 USD în cazul Koreei, 420 USD în cazul Australiei şi 365 USD în cazul SUA.
Garantarea protejării pădurilor boreale este extrem de importantă şi este important să solicităm Canadei să se conformeze acordurilor internaţionale pe care le-am semnat împreună, dar pe care le respectăm doar unilateral, iar aceasta ar trebui să constituie baza oricărei cooperări viitoare.
Miroslav Mikolášik
(SK) Din 1959, Canada este unul dintre partenerii cei mai apropiaţi şi mai stabili ai Uniunii Europene. Sunt încântat că situaţia economică s-a îmbunătăţit în Canada în cadrul mandatului actualei administraţii de dreapta, lucru care nu s-a întâmplat în această ţară în timpul altor mandate anterioare.
Situaţia economică din ce în ce mai bună şi dolarul canadian din ce în ce mai puternic, care duc la o mai mare prosperitate a cetăţenilor canadieni, au trimis un semnal pozitiv altor ţări, creând condiţii favorabile nu numai pentru dezvoltarea cooperării politice, dar şi a celei economice. Cred că reuniunea la nivel înalt UE-Canada de la Bruxelles va duce la progrese concrete ale negocierilor referitoare la un acord complex cu privire la un parteneriat economic.
Canada este cel de-al unsprezecelea cel mai mare partener comercial al UE, acoperind până la 1,7 % din comerţul internaţional al Uniunii, iar UE este cel de-al doilea cel mai mare investitor din Canada, Canada ocupând locul patru în rândul celor mai importanţi investitori în Europa.
În 2008, volumul total de bunuri a atins aproape 50 de miliarde de euro, serviciile atingând suma de 20,8 miliarde de euro. Liberalizarea comerţului de bunuri şi servicii dintre UE şi Canada şi creşterea accesului la pieţe vor permite consolidarea şi adâncirea comerţului bilateral, ceea ce, cu siguranţă, va aduce beneficii semnificative atât economiei UE, cât şi economiei Canadei.
Jan Březina
(CS) Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, politica comună în domeniul vizelor a UE se confruntă acum cu o provocare majoră sub forma obligaţiei de obţinere a vizei pe care Canada a impus-o în ultimele zece luni cetăţenilor Republicii Cehe. Prin măsurile sale unilaterale privind Republica Cehă, Canada a trecut într-un mod neacceptat şi peste instituţiile UE responsabile pentru politica comună în domeniul vizelor. Drepturile cetăţenilor unui stat membru, precum şi prestigiul instituţiilor UE care susţin aceste drepturi, sunt, de aceea, periclitate. Acţiunea fără precedent a guvernului canadian faţă de un stat membru al Uniunii confruntă întreaga UE cu un test de solidaritate.
Cetăţenii cehi se bazează pe faptul că Comisia Europeană îşi va asuma rolul de apărător şi reprezentant al unui stat membru şi al intereselor legitime ale acestuia. Va exista o oportunitate unică pentru acest lucru cu ocazia reuniunii la nivel înalt UE-Canada, în cadrul căreia problema vizelor ar trebui să se numere printre subiectele de discuţie. Este timpul ca toţi paşii posibili să fie făcuţi pentru a ajunge la un rezultat în această problemă veche. Am aplaudat faptul că Comisia a adoptat, în octombrie 2009, un raport în care a solicitat Canadei să deschidă un oficiu al vizelor la Praga şi să stabilească un orar pentru eliminarea obligaţiei de a deţine viză. Canada a îndeplinit prima cerinţă, dar nu şi pe a doua şi, prin urmare, nici Comisia Europeană şi nici Consiliul nu ar trebui să se mulţumească cu progresele înregistrate până la ora actuală. Presiunea asupra Canadei nu ar trebui să fie redusă, ci dimpotrivă, ar trebui să crească. În acest context, aş dori să solicit Comisiei să facă o declaraţie clară cu privire la angajamentul său de a propune, în cazul unor progrese insuficiente, contramăsuri cum ar fi introducerea obligaţiei de a deţine viză pentru funcţionarii şi diplomaţii canadieni.
Cred cu tărie că trebuie să încetăm să mai amânăm lucrurile. Cetăţenii cehi nu aşteaptă promisiuni frumoase şi semne de milă din partea organismelor UE, ci acţiuni concrete, ţintite. După părerea mea, situaţia depinde acum de Comisie şi, în special, de preşedintele Barroso, care va fi principalul partener de negocieri al premierului canadian în cadrul reuniunii la nivel înalt. Dacă nu vom începe să avem o atitudine încrezătoare şi hotărâtă faţă de guvernul canadian, toate eforturile depuse de noi îşi vor pierde efectul, iar rezultatul va fi că încrederea cetăţenilor cehi în instituţiile europene va avea grav de suferit. Discuţiile noastre despre solidaritatea europeană nu vor fi în acest caz nimic mai mult decât vorbe goale.
Othmar Karas
(DE) Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, în calitate de membru al Delegaţiei UE pentru relaţiile cu Canada, aş dori să subliniez faptul că UE şi Canada împărtăşesc valori comune. Valorile noastre comune formează baza pentru structura societăţii noastre şi sunt de o importanţă fundamentală în acest sens. Ar trebui să ne folosim din ce în ce mai mult de această bază comună pentru a ne asuma responsabilitatea comună a restructurării condiţiilor globale de bază. Legăturile noastre istorice şi culturale solide şi respectul nostru pentru multilateralism, precum şi faptul că susţinem Carta Naţiunilor Unite, formează baza parteneriatului nostru. Trebuie să ne îmbunătăţim şi să ne întărim relaţia la diferite niveluri, în special, desigur, la nivel politic.
Acordul pe care îl discutăm astăzi va fi primul acord bazat pe noul tratat, iar Comisia ar trebui să fie conştientă de acest lucru. Condiţiile principale pentru succesul unui proces de luare a deciziei în cazul acestui acord sunt transparenţa, cooperarea şi includerea Parlamentului. S-au menţionat două subiecte importante în această discuţie. Normele unilaterale privind vizele pentru cetăţenii cehi sunt inacceptabile şi ar trebui eliminate. Criticarea de către Canada a normelor stricte privind vânzarea produselor derivate din focă nu indică faptul că ar trebui să ne schimbăm, ci faptul că Canada ar trebui să se schimbe.
Cu toate acestea, unul dintre obiectivele acordului UE-Canada este că ar trebui să colaborăm pentru a crea o zonă comercială mai puternică decât zona Acordului Nord-American de Liber-Schimb (NAFTA). Nu este vorba numai despre cooperare economică, ci şi despre transmiterea unui semnal clar conform căruia protecţionismul este inacceptabil. Este o coincidenţă fericită faptul că Joe Biden vorbeşte în Parlamentul European de la Bruxelles în aceeaşi zi în care are loc şi reuniunea la nivel înalt UE-Canada, deoarece, pentru noi, este importantă cooperarea eficientă, profesionistă cu ambele părţi ale continentului nord-american şi deoarece, împreună, dorim să ne asumăm mai multă responsabilitate în lume.
Zuzana Roithová
(CS) Baroană Ashton, aş dori să pun accentul pe faptul că, în acordul dintre UE şi Canada, călcâiul lui Ahile este reprezentat de obligaţia unilaterală a Republicii Cehe, României şi Bulgariei de a deţine viză, deoarece aceasta creează o formă inacceptabilă de cetăţenie de categoria a doua în UE. Nu numai celelalte ţări dau dovadă de solidaritate cu noi, dar şi mulţi deputaţi europeni vor fi complet îndreptăţiţi să blocheze ratificarea în cazul în care Canada nu-şi va ţine promisiunea de a-şi înăspri politica relaxată privind azilul, care ar trebui să fie condiţia preliminară pentru eliminarea obligaţiei de a deţine viză. Baroană Ashton, aţi putea să-mi spuneţi dacă i-aţi atras Canadei atenţia asupra faptului că nu este acceptabil să amâne până în 2013 înăsprirea legii sale generoase privind azilul, care este deschisă abuzurilor, şi că trebuie să modifice această lege cât se poate de repede, amintindu-şi de valorile comune şi de bunele relaţii economice pe care le are cu Uniunea Europeană, ale căror condiţii vor fi incluse în noul acord comercial? Doamnă vicepreşedintă Ashton, este o prioritate pentru dvs. să ridicaţi această problemă la reuniunea la nivel înalt cu Canada care va avea loc peste două săptămâni şi să obţineţi eliminarea obligaţiei deţinerii unei vize înaintea semnării acordului cu Canada? În caz că nu, sunteţi conştientă de posibilitatea ca acest acord important să nu fie ratificat aici în Parlamentul European, deoarece nu intenţionăm să acceptăm acest comportament din partea Canadei faţă de trei state membre ale UE?
Doamnelor şi domnilor, aş dori să vă mulţumesc în numele a milioane de cetăţeni pentru solidaritatea dvs. şi să aplaud faptul că proiectul dvs. de rezoluţie comună, asupra căruia vom vota la Bruxelles, include o solicitare clară de modificare a sistemului canadian privind azilul şi de eliminare cât mai rapidă a obligaţiei de a deţine viză pentru aproape 50 de milioane de cetăţeni.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Domnule preşedinte, doamnă Înaltă Reprezentantă, doamnelor şi domnilor, consider că discuţia şi dezbaterea din această Cameră adaugă o forţă sporită acţiunilor sale în perspectiva reuniunii la nivel înalt din mai.
Nu există niciun dubiu cu privire la ideile pe care le-a exprimat toată lumea: importanţa relaţiei noastre cu Canada, importanţa parteneriatului şi a valorilor pe care le avem în comun cu o mare ţară democratică cu care avem necesitatea strategică de a coopera.
Totuşi, s-au ridicat anumite probleme care, după părerea mea, şi pe baza mandatului pe care vi-l dă această Cameră, sunt probleme care trebuie neapărat abordate şi, dacă se poate, rezolvate, deoarece soluţiile sunt până la urmă cele care contează, nu bătăliile.
Prima dintre aceste chestiuni se referă la nevoia de a sublinia principiul reciprocităţii în ceea ce priveşte libera circulaţie a cetăţenilor canadieni şi europeni. Nu sunt nici ceh, nici român, nici bulgar, şi alţi colegi români au vorbit înaintea mea, dar, în acelaşi timp, în calitate de cetăţean european, mă simt la fel de privat de drepturile mele dacă cetăţenii europeni nu pot călători liber în Canada - vorbesc repede, pentru că mă înţelegeţi, domnule preşedinte, însă cred că aţi dori să repet pentru traducere - dar, în acelaşi timp, în calitate de cetăţean european, mă simt la fel de privat de drepturile mele dacă cetăţenii europeni nu pot călători liber în Canada, în timp ce cetăţenii canadieni pot călători liber în toate ţările europene.
Referitor la problema masacrării focilor: suntem mereu impresionaţi când programele de televiziune sau anchetele de presă ne arată anumite activităţi crunte, dramatice de vânare a focilor: în acest Parlament, avem şansa de a ne exprima opiniile şi cred că ar trebui să încetăm să ne întristăm sau să protestăm şi să începem să acţionăm.
Relaţia noastră cu un mare stat democratic cum este Canada ar trebui să ne permită să semnalăm problemele şi să solicităm moratorii. Îi mulţumesc baroanei Ashton pentru acţiunile pe care le va întreprinde şi pe care le va raporta Parlamentului începând cu reuniunea la nivel înalt din mai.
Olga Sehnalová
(CS) Doamnă vicepreşedintă a Comisiei, doamnelor şi domnilor, în contextul viitoarei reuniuni la nivel înalt UE-Canada, aş dori să menţionez unul dintre principiile fundamentale pe care se întemeiază UE. Este vorba despre principiul solidarităţii. Această valoare trebuie respectată în orice caz dacă UE doreşte să menţină încrederea cetăţenilor săi, chiar şi în cazuri care implică o problemă pentru un singur stat membru. După cum s-a spus deja, Canada a introdus, în iulie 2009, obligaţia de a deţine viză pentru cetăţenii Republicii Cehe. La cererea Republicii Cehe, subiectul relaţiilor cu Canada în materie de viză a fost inclus ca punct de discuţie la reuniunea din februarie a Consiliului Justiţie şi Afaceri Interne. Solidaritatea cu Republica Cehă a fost exprimată în cadrul reuniunii de către România, Bulgaria, Ungaria şi Slovacia şi, de asemenea, în termeni foarte clari, de către Preşedinţia spaniolă. Şi Comisia şi-a exprimat solidaritatea, deşi nu se prevede nicio soluţie concretă, nici măcar în urma negocierilor dintre grupurile de experţi. Timpul trece, şi în niciun caz nu o face în favoarea UE şi a cetăţenilor acesteia. Pentru cetăţenii UE din Republica Cehă, aşteptarea adoptării unei noi legi canadiene cu privire la azil, sub formă de condiţie pentru eliminarea obligaţiei de a deţine viză şi având cel mai apropiat termen realist în 2013, este ceva greu de acceptat. În acest context, ei aşteaptă un ajutor real din partea UE. Dacă tot vorbim atât de des despre criza de încredere a cetăţenilor în instituţiile europene, haideţi să căutăm şi motivele acesteia într-o abordare care, din păcate, nu a fost până acum pe deplin solidară.
Chris Davies
Domnule preşedinte, sper ca Înalta Reprezentantă să-i felicite pe canadieni pentru calităţile lor diplomatice, deoarece avem ce să învăţăm de la aceştia. La conferinţa recentă a Convenţiei privind comerţul internaţional cu specii ale faunei şi florei sălbatice pe cale de dispariţie (CITES), s-au unit cu aliaţii lor japonezi pentru a ne distruge tentativa de a introduce o interzicere a comerţului cu ton roşu.
Conferinţa CITES a semănat mult prea mult cu cea de la Copenhaga privind schimbările climatice, în care poziţia UE nu a fost clară. Se pare că am petrecut prea mult timp discutând între noi, în loc să discutăm cu ceilalţi, zi de zi, şi am ajuns să fim de-a dreptul desconsideraţi.
Japonia şi aliaţii săi canadieni au petrecut luni de zile tatonând terenul, făcându-şi prieteni şi cumpărând puţină influenţă de peste tot, cu scopul de a obţine voturile necesare pentru rezultatul pe care şi-l doreau. Noi am lăsat impresia că suntem incoerenţi, dezorganizaţi şi slabi.
Comisarul pentru mediu a spus că aşa ceva nu trebuie să se mai întâmple niciodată. Este hotărât să facă o schimbare. Însă astfel de conferinţe au loc în mod constant în întreaga lume şi trebuie să ne asigurăm că vom valorifica pe deplin calităţile diplomatice ale Uniunii Europene, pentru a garanta că vom avea o strategie pe termen lung, că ne vom utiliza resursele în mod eficient şi că vom înceta să ţintim sub standardele noastre.
Franz Obermayr
(DE) Domnule preşedinte, aş dori să subliniez o problemă foarte gravă privind aplicarea drepturilor de proprietate intelectuală în aceste negocieri. Comentarii critice venite din partea unor profesori de drept canadieni şi, de asemenea, de la Harvard spun că acordul plănuit ar echivala cu o revizuire completă a dreptului canadian în domeniul proprietăţii intelectuale, al brevetelor şi al mărcilor.
Pe de o parte, canadienii au sentimentul că suveranitatea lor şi dreptul lor de a-şi utiliza proprietatea intelectuală sunt restricţionate. Însă, pe de altă parte, normele stricte şi clare care reglementează protecţia împotriva copierii şi extinderea acestei protecţii şi pentru filme sunt foarte, foarte importante.
Mi se pare deosebit de important ca internetul să fie inclus în toate discuţiile legate de protejarea drepturilor de proprietate intelectuală, deoarece, fără acorduri internaţionale, este imposibil să protejăm proprietatea intelectuală pe internet. Sunt în favoarea interzicerii specifice a înregistrărilor cu camere video în sălile de cinema. Aceasta ar trebui să fie impusă şi în Canada. În orice caz, este important să găsim o cale de mijloc. Ar trebui să susţinem protejarea proprietăţii intelectuale, dar să ne opunem supravegherii şi persecutării generalizate pe internet.
Sigur că este important să luăm în considerare şi faptul că, în Canada, există o tradiţie juridică diferită şi un sistem juridic diferit. Este o problemă foarte greu de rezolvat, însă sper că vom găsi o soluţie eficientă.
Paul Rübig
(DE) Domnule preşedinte, baroană Ashton, doamnelor şi domnilor, principala noastră preocupare ar trebui să fie aceea de a sprijini întreprinderile mici şi mijlocii, în special în vremuri de criză economică. Aceste întreprinderi utilizează două treimi dintre toţi angajaţii şi generează 80 % din impozitul pe venit. Din acest motiv, este esenţial ca licitaţiile publice să se concentreze asupra posibilităţii IMM-urilor de a obţine contracte publice. Bineînţeles că normele tehnice, cu alte cuvinte, măsurile de facilitare a comerţului trebuie, de asemenea, să fie luate în considerare în mod corespunzător în acest acord. Ceea ce aş dori să ştiu este dacă există un acord cu Organizaţia mondială a comerţului pentru a încorpora principiile de bază ale negocierilor de la Doha în acest acord de liber schimb.
Silvia-Adriana Ţicău
Domnule Preşedinte, doamnă comisar, transportul aerian este crucial pentru a aduce Uniunea Europeană şi Canada mai aproape una de cealaltă prin facilitarea transportului de bunuri si persoane. Acordul Uniunea Europeană - Canada privind transportul aerian, semnat la 18 decembrie 2009 şi Acordul dintre Uniunea Europeană şi Canada privind siguranţa aviaţiei civile, semnat la Praga la 6 mai 2009, sunt două componente importante ale dialogului transatlantic dintre Uniunea Europeană şi Canada. Primul se aplică provizoriu până la intrarea sa în vigoare în urma ratificării sale. Consiliul nu a primit încă nicio notificare în acest sens.
Cel de al doilea acord nu se aplică cu titlu provizoriu. Consiliul trebuie să trimită Parlamentului European propunerea de decizie şi textul acordului pentru avizare.
Având în vedere importanţa transportului aerian pentru cooperarea dintre Uniunea Europeană şi Canada, aş dori să vă întreb, doamna vicepreşedintă, când vor putea intra în vigoare efectiv cele două acorduri dintre Uniunea Europeană şi Canada privind transportul aerian?
Fiona Hall
Domnule preşedinte, Canada este un aliat apropiat, însă UE trebuie să fie un prieten critic atunci când este nevoie. Dosarul Canadei cu privire la schimbările climatice este modest, iar Canada a fost un obstacol în perioada negocierilor de la Copenhaga. Deosebit de îngrijorătoare este industria nisipurilor bituminoase, după cum a menţionat dl Arsenis. Extracţia petrolului din nisipuri bituminoase necesită mai multă energie decât petrolul produs din alte surse, fiind, în acelaşi timp, foarte poluantă pentru mediul local.
În momentul de faţă, guvernul canadian se străduieşte să convingă Comisia ca, în punerea în aplicare a Directivei privind calitatea combustibililor, să adopte o abordare mai moderată referitoare la măsurătorile în materie de carbon şi, în acest context, aş dori s-o întreb pe Înalta Reprezentantă dacă va ridica problema nisipurilor bituminoase în discuţiile din cadrul reuniunii la nivel înalt.
Catherine Ashton
vicepreşedintă a Comisiei şi Înaltă Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate. - Domnule preşedinte, aceasta a fost o dezbatere extrem de utilă şi fructuoasă în vederea pregătirilor pentru reuniunea la nivel înalt. Distinşii deputaţi au abordat un spectru larg de probleme, pe care mă angajez să le aduc pe deplin la cunoştinţa celor doi preşedinţi care vor reprezenta Uniunea Europeană la reuniunea la nivel înalt şi mă refer, desigur, la preşedintele Comisiei şi preşedintele Consiliului.
Sunt foarte recunoscătoare pentru disponibilitatea cu care deputaţii din Parlamentul European mi-au furnizat informaţii şi mi-au adresat întrebări legate de domenii pe care, trebuie să mărturisesc, nu le cunosc foarte bine, cum ar fi transportul aerian, cu privire la care va trebui să mă documentez pentru ei.
Aş dori să mă axez pe două sau trei dintre domeniile cheie care au fost discutate. În contextul dat, părerea generală împărtăşită, se pare, de majoritatea deputaţilor este că vorbim de o relaţie importantă. Poate că unele dintre frustrările pe care le-am simţit azi în această Cameră au fost generate de faptul că recunoaştem importanţa Canadei şi importanţa valorilor pe care le împărtăşim. Frustrarea distinşilor deputaţi din ţările afectate în special de problema vizelor este, prin urmare, pe deplin justificată.
Permiteţi-mi să încep cu problema comerţului, pentru că foarte multe intervenţii au abordat acest aspect. Avem dreptate să ne dorim un acord comercial ambiţios. Nu va fi însă uşor şi, de la bun început - şi eu am lansat, de fapt, negocierile comerciale - am recunoscut faptul că, din cauza intereselor specifice ale UE şi ale Canadei, acestea nu au cum să fie negocieri uşoare. Cu toate acestea, trebuie să manifestăm ambiţie de ambele părţi.
Un exemplu ar fi drepturile de proprietate intelectuală, domeniu în care consider că Canada ar trebui să garanteze un regim adecvat. Ştiu că analizează această problemă şi că, până acum, discuţiile şi negocierile au fost foarte constructive şi pozitive, lucrurile evoluând într-un ritm adecvat.
Sunt de acord că trebuie să informăm constant Comisia pentru comerţ internaţional şi, aşa cum a spus dl Bradbourn, cei cu un interes deosebit legat de Canada trebuie, de asemenea, să fie ţinuţi la curent cu evoluţia negocierilor. Se va efectua o evaluare de impact, la care se lucrează deja în prezent, şi, desigur, rolul Parlamentului în acest proces se va concretiza prin aprobarea sau respingerea acordului în momentul finalizării acestuia. Parlamentul are un rol foarte clar şi esenţial.
Aş adăuga însă doar două lucruri. Primul se referă la faptul că un acord comercial bun aduce, de fapt, beneficii cetăţenilor noştri. Acesta este şi scopul lui. Să garanteze că există o gamă mai variată de opţiuni pentru consumatori şi mai multe oportunităţi pentru lucrători. Trebuie să ne asigurăm că toate acordurile comerciale pe care le încheiem oferă oportunităţi reale în întreaga Uniune Europeană.
În ceea ce priveşte întreprinderile mici şi mijlocii, problemă într-adevăr foarte importantă, mă gândesc că una dintre statisticile pe care întotdeauna le-am privit ca fiind foarte interesante arată că doar 8 % din întreprinderile noastre mici şi mijlocii practică într-adevăr comerţul şi doar 3 % fac schimburi comerciale în afara Uniunii Europene.
Întotdeauna am considerat că, dacă am reuşi să creştem aceste cifre şi să oferim oportunităţi - achiziţiile publice ar putea reprezenta, într-adevăr, una din zonele care ar deschide o posibilitate - întreprinderile noastre mici şi mijlocii ar putea profita de oportunitatea astfel creată.
Mulţi dintre distinşii deputaţi au vorbit despre Oceanul Arctic, subiect pe care l-am dezbătut recent în Parlament. Sunt de acord că este o problemă foarte importantă, nu în ultimul rând pentru că face referire la o altă chestiune pe care am vrut să o abordez înainte de cea a vizelor, şi anume schimbările climatice.
Din punctul nostru de vedere, în cadrul negocierilor de la Copenhaga, Canada a făcut parte din grupul ţărilor care nu au înlesnit niciun fel de evoluţie. Putem continua dezbaterile privind Copenhaga şi fără îndoială că vor exista ocazii cu prilejul altor discuţii cu comisarul responsabil. Ceea ce ne interesează acum este că, în mesajul Tronului de la 3 martie, guvernul canadian a declarat că sprijină pe deplin acordul de la Copenhaga privind schimbările climatice. Este foarte important, motiv pentru care, în contextul reuniunii la nivel înalt, dorim să încurajăm şi să îndemnăm Canada să îşi fixeze pentru 2020 un obiectiv mai ambiţios de reducere a emisiilor.
Piaţa internaţională a carbonului este esenţială în transferarea investiţiilor către o economie cu emisii reduse de carbon şi una dintre modalităţile în care putem acţiona în cadrul relaţiei noastre bilaterale este să promovăm aceste aspecte strategice legate de investiţii, tehnologie ecologică şi colaborare, încercând să susţinem toate măsurile care trebuie adoptate pentru a atenua efectele schimbărilor climatice. -
Ultimul aspect dintre cele trei pe care am dorit să le reiau, deşi au fost abordate mult mai multe, este cel legat de vize. Este o problemă extrem de importantă care afectează trei state membre, după cum au menţionat deputaţii care le reprezintă aici.
Se lucrează intens pentru a încerca să se soluţioneze această problemă. Am purtat numeroase dialoguri cu Canada, multe chestiuni sunt bine cunoscute şi există chestiuni pe care Canada trebuie să le rezolve în ceea ce priveşte legislaţia care trebuie elaborată în viitor. Distinşii deputaţi au ridicat în mod justificat această problemă, care va face parte din discuţiile pe care le vom avea.
A doua reuniune a grupului de lucru al experţilor a avut loc la Praga în scopul analizării celor mai relevante aspecte pentru Republica Cehă, reuniune care a fost facilitată de Comisie, implicarea acesteia fiind, prin urmare, deplină.
Am sesizat şi voi transmite frustrările distinşilor deputaţi care au subliniat că este necesar ca această problemă să fie rezolvată mai rapid şi că trebuie recunoscut cu siguranţă cel mai important aspect, şi anume că nu vorbim de o chestiune bilaterală, ci de o problemă între UE şi Canada, care trebuie abordată ca atare.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în prima mini-sesiune din mai.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Sebastian Valentin Bodu  
în scris. - În acest moment, 39 de milioane de cetăţeni europeni din România, Cehia şi Bulgaria nu pot călători în Canada fără viză. Mai mult de jumătate dintre aceştia, 22 de milioane, sunt români. Menţinerea regimului de vize de către Canada pentru o parte din noi este o situaţie ce nu poate fi acceptată deoarece creează două categorii de cetăţeni europeni. Libera circulaţie a cetăţenilor europeni trebuie tratată unitar şi comun, iar problema vizelor se referă la relaţia UE - Canada şi nu la relaţiile bilaterale între Canada şi respectivele state.
În ceea ce priveşte România, rata de refuz a vizelor solicitate de cetăţenii români a scăzut din 2004 in 2008 de la 16 % la 5 %. Circa 200 000 de români trăiesc în Canada, o parte dintre ei ajunşi acolo prin programe oficiale de imigrare canadiene. Este unul dintre motivele existenţei unui număr mare de cereri de viză. Subiectul vizelor este pe agenda summitului UE - Canada, introdus de către Parlamentului European.
Poziţia UE trebuie să fie aceea de aplicare a clauzei de solidaritate dacă nu se rezolvă problema până la sfârşitul anului 2010. Eliminarea vizelor pentru statele membre ar fi o prima realizare a Înaltului Reprezentant pentru politica comună externă şi de apărare.
Corina Creţu  
în scris. - Consider că una dintre problemele prioritare pe agenda summitului UE-Canada, programat la Bruxelles în 5 mai, trebuie să fie eliminarea vizelor pentru toţi cetăţenii Uniunii Europene, în baza principiului reciprocităţii şi pentru eliminarea actualelor discriminări ce-i privează pe cetăţenii români, bulgari şi cehi să viziteze Canada fără viza.
Este o situaţie cu atât mai bizară cu cât, anul trecut, a fost eliminată obligativitatea solicitării vizelor de scurtă şedere de către autorităţile canadiene pentru cetăţenii croaţi, al căror stat încă îşi negociază aderarea la UE. România a înregistrat progrese semnificative în ultimii ani, inclusiv în ceea ce priveşte câteva criterii importante pentru eliminarea regimului vizelor: rata de refuz a cererilor de viză, rata de depăşire a perioadei de şedere legală şi cifra cererilor de azil sunt într-o scădere continuă.
Eliminarea vizelor ar reflecta, aşadar, această evoluţie, iar tratamentul egal acordat cetăţenilor europeni şi canadieni ar contribui la întărirea încrederii reciproce.
