O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este reprezentat de declarația Comisiei referitoare la agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă.
László Andor
membru al Comisiei. - Dle președinte, în prezent, în cadrul Uniunii Europene există 23 de milioane de șomeri, ceea ce corespunde unei rate a șomajului de aproximativ 10 %.
Această situație a apărut ca urmare a crizei economice și financiare și noi trebuie să ne confruntăm cu consecințe dramatice, dar această situație nu a împiedicat Comisia Europeană să propună obiective ambițioase în cadrul strategiei Europa 2020, în timp ce Uniunea Europeană a stabilit obiective elaborate pe care să le atingă în viitorul nu prea îndepărtat.
Obiectivul principal îl reprezintă atingerea ratei de 75 % a ocupării forței de muncă pentru bărbați și femei până în 2020, iar astăzi Comisia a adoptat o altă inițiativă emblematică în cadrul strategiei Europa 2020: o "agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă” care evidențiază modul în care intenționăm să realizăm ocuparea integrală a forței de muncă.
Aceasta vine în completarea inițiativei "Tineretul în mișcare”, adoptată în septembrie. Ambele ar trebui să contribuie la atingerea obiectivelor în materie de educație și de ocupare a forței de muncă, stabilite pentru 2020. Da, criza a spulberat milioane de locuri de muncă. Da, ne confruntăm cu o concurență internațională în creștere, însă acest lucru nu reprezintă o scuză pentru a nu lua măsuri.
Din contră, este o invitație de a acționa și de a ne contura viitorul. Crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune stă în puterea noastră. Politica de ocupare a forței de muncă reprezintă în mare parte o responsabilitate a statelor membre, însă, în calitate de creatori politici ai UE, noi, cei din Comisie, împreună cu Parlamentul European și cu partenerii sociali, trebuie să ne ocupăm de rolul care ne revine. Trebuie să ajutăm pe toți cei care pot munci să facă într-adevăr acest lucru. Trebuie să permitem forței de muncă să vină cu idei noi și să înființeze noi întreprinderi. Trebuie să ne asigurăm că tânăra generație poate beneficia de modelul social pe care l-am construit. Avem nevoie de o calitate mai bună a locurilor de muncă și de condiții de muncă mai bune pentru toți angajații. O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă prevede acțiuni în patru domenii: funcționarea piețelor forței de muncă; competențe; calitatea locurilor de muncă și condițiile de muncă; și crearea de locuri de muncă.
Agenda propune 13 acțiuni specifice la nivelul UE care să se desfășoare în parteneriat cu guvernele, partenerii sociali și societatea civilă.
În primul rând, trebuie să garantăm o mai bună funcționare a piețelor noastre ale forței de muncă prin desfășurarea de reforme în acest domeniu care să asigure securitatea și flexibilitatea necesare. Una dintre lecțiile învățate în ultimii doi ani este că politicile de flexisecuritate au contribuit la înfruntarea crizei.
Propunem, în prezent, discutarea împreună cu statele membre și cu partenerii sociali a tuturor componentelor flexisecurității și a modului de îmbunătățire a acestora, în baza principiilor comune ale UE privind flexisecuritatea.
Agenda face referire la înțelegeri contractuale flexibile și totodată fiabile, la învățarea continuă completă, la politici active pe piața forței de muncă și la sisteme moderne de securitate socială.
În UE există piețe ale forței de muncă foarte segmentate în care angajații cu contracte sigure permanente coexistă, iar uneori muncesc alături în același loc, având aceeași funcție, cu angajații cu contracte temporare, care dispun de garanții sociale minime și de perspective reduse în ceea ce privește un loc de muncă permanent.
Pentru a îmbunătăți situația și pentru a reduce disparitățile existente, o posibilă cale de discuție oferită de agenda adoptată astăzi ar putea fi extinderea utilizării înțelegerilor contractuale cu durată nedeterminată. Acestea ar include o perioadă de probă suficient de lungă și creșterea treptată a drepturilor de protecție, acces la formare, învățare continuă și consiliere profesională pentru toți angajații.
În timp, acest lucru ar permite angajaților să dobândească drepturi depline, în timp ce firmele ar beneficia de suficientă flexibilitate, în scădere însă, pe parcursul perioadei de probă, eliminând elementele care deseori împiedică angajatorii să accepte personal nou pe termen lung.
În al doilea rând, trebuie să pregătim oamenii în vederea formării competențelor adecvate locurilor de muncă prezente și viitoare de pe piață. Știm că și în prezent, unii angajatori încearcă din răsputeri să ocupe posturile vacante deoarece nu pot găsi persoane cu competențele potrivite.
Aceasta evidențiază nu doar faptul că avem nevoie de competențe mai multe și adecvate, ci și faptul că există neconcordanțe persistente pe piața forței de muncă a UE între competențele disponibile și necesități.
În viitorul previzibil, ar putea exista o lipsă și mai mare de lucrători decât în prezent - tehnicieni TIC, doctori, asistente, cercetători, precum și persoane cu competențe în domeniul ecologic care să ne ajute să ne îndreptăm spre o economie mai ecologică.
"Agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă” propune instrumente practice în acest sens. Vom aduce mai multă transparență în ceea ce privește necesitățile referitoare la competențe și vom promova o mai bună congruență, în special prin panorama competențelor în UE pentru a ajuta oamenii să își dea seama mai ușor de ce aptitudini este mai mare nevoie acum și în viitor. Dna comisar Vassiliou va putea oferi mai multe detalii în acest sens. Evident este faptul că trebuie să lucrăm îndeaproape cu toate părțile interesate relevante pentru a reduce diferența dintre educație, formare și societatea activă.
În al treilea rând, ne propunem să îmbunătățim calitatea locurilor de muncă și să asigurăm condiții de muncă mai bune. UE dispune de o legislație foarte ambițioasă în acest domeniu care trebuie acum revizuită. Experiența în domeniul aplicării ne arată când și unde se pot face îmbunătățiri. Trebuie să asigurăm o mai bună funcționare a legislației, și anume să fie în conformitate cu noile modele de lucru și cu noua tehnologie și să fie mai ușor de înțeles și de aplicat în cazul persoanelor și al întreprinderilor.
În realitate, ne propunem să revizuim Directiva privind timpul de lucru și să înaintăm o propunere legislativă în vederea îmbunătățirii aplicării Directivei privind detașarea lucrătorilor; de asemenea, vom face propuneri în domeniul igienei muncii și al securității la locul de muncă.
Pe lângă revizuirea legislației UE, agenda privind noi competențe și noi locuri de muncă propune o abordare integrată care include așa-numitele instrumente fără caracter obligatoriu, de la coduri de conduită și recomandări la aplicarea orientărilor, a analizei comparative și a schimbului de bune practici.
Aștept cu nerăbdare să purtăm discuții împreună cu dvs. despre aceste aspecte și îmi exprim convingerea că, împreună cu Parlamentul European, statele membre și partenerii sociali, putem contribui la o mai bună funcționare a acestora.
În sfârșit, dar cu siguranță nu mai puțin important, trebuie să creăm mai multe locuri de muncă. Crearea de locuri de muncă este necesară pentru creștere, însă există prea multe obstacole în acest sens. Propunem îmbunătățirea condițiilor-cadru pentru crearea de locuri de muncă, în special în sectoarele cu dezvoltare rapidă și cu activitate intensă de C&D, prin reducerea sarcinii administrative și a impozitelor pe muncă, precum și prin sprijinirea antreprenorilor.
Propunem, de asemenea, acțiuni pentru dezvoltarea spiritului antreprenorial și pentru susținerea persoanelor care sunt pe cale să înființeze o întreprindere sau au făcut acest lucru de curând.
În acest sens, nu putem ignora importanța noului instrument de microfinanțare ca modalitate de sprijinire a persoanelor în vederea înființării propriilor întreprinderi. Uniunea Europeană dispune de numeroase talente. Să ne asigurăm că ideile și inovațiile existente conduc la crearea de locuri de muncă de calitate.
Astăzi, Comisia și-a prezentat prioritățile cu privire la modul în care se pot înregistra progrese pentru ocuparea integrală a forței de muncă. O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă poate avea un impact cu adevărat semnificativ dacă noi toți lucrăm împreună. Vă invit pe toți să vă aduceți aportul la atingerea obiectivului de ocupare integrală a forței de muncă în Europa.
Androulla Vassiliou
membră a Comisiei. - Dle președinte, sunt deosebit de încântată să vă prezint, împreună cu dl comisar Andor, această nouă inițiativă emblematică, "O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă”. O mai bună educație și formare sunt fundamentale pentru pregătirea oamenilor în vederea dobândirii competențelor necesare pentru găsirea unui loc de muncă, păstrarea acestuia și pregătirea pentru locurile de muncă viitoare.
Acesta este motivul pentru care trebuie să investim în oameni și în capacitatea acestora de a inova, de a înființa noi întreprinderi și de a crea noi locuri de muncă. Fără investiții semnificative și susținute în competențe de înalt nivel și educație, economiile noastre se vor lupta să iasă rapid din criză. Competențele reprezintă nucleul strategiei Europa 2020 pentru creștere inteligentă, durabilă și incluzivă. Acesta este motivul pentru care două inițiative emblematice, "Tineretul în mișcare” și "O agendă pentru noi competențe și noi locuri de muncă”, vizează educația și formarea, precum și ocuparea forței de muncă.
Astăzi, prin această inițiativă, dorim să reflectăm asupra modului în care educația și formarea pot contribui la atingerea unei rate de 75 % a ocupării forței de muncă până în 2020. Se așteaptă ca numărul locurilor de muncă ocupate de persoane înalt calificate să crească cu 16 milioane până în 2020, în timp ce cele deținute de lucrătorii cu un nivel scăzut de calificare să scadă cu aproape 12 milioane în aceeași perioadă. În Europa există peste 80 de milioane de adulți dezavantajați de deficiențe grave în materie de competențe de bază. Prin urmare, se impun acțiuni urgente, în special din perspectiva educațională.
Întâi de toate, trebuie să recunoaștem învățarea continuă drept unul dintre pilonii de bază ai strategiilor flexibile de securitate pentru a ne asigura că piața noastră a forței de muncă funcționează mai bine, așa cum a afirmat dl comisar Andor. Suntem cu toții de acord cu privire la diagnostic. Competențele pot asigura și îmbunătăți tranzițiile pe piața forței de muncă, însă învățarea continuă nu reprezintă încă o realitate în Europa. Revalorizarea competențelor nu ar trebui să fie un lux destinat persoanelor înalt calificate. Este o necesitate pentru toți. În toate statele membre, persoanele cu un nivel scăzut de calificare au foarte puține oportunități de a participa la formarea continuă. Acest lucru ar trebui să se schimbe prin efortul comun al tuturor partenerilor, guvernelor, angajatorilor și cetățenilor.
În al doilea rând, trebuie să oferim oamenilor competențele adecvate pentru angajare. Europa trebuie nu doar să revalorizeze competențele oamenilor aflați deja pe piața muncii, ci, de asemenea, să se asigure că aceștia obțin, de la început, combinația potrivită de competențe pentru a se adapta și a evolua într-o societate aflată în schimbare rapidă. În primul rând, trebuie să anticipăm mai bine competențele necesare pe piața forței de muncă. În acest scop, vom prezenta o panoramă a competențelor în UE care ne va arăta nu doar care sunt competențele pe care le caută angajatorii, ci și competențele necesare în viitor. Pentru a pregăti tinerii în vederea pătrunderii pe piața forței de muncă, pentru a se adapta și a ocupa locuri de muncă care pot chiar să nu existe încă, trebuie să ne concentrăm pe sistemele educaționale care oferă combinația adecvată de competențe. O atenție deosebită ar trebui acordată competențelor de bază, precum lectura, matematica și știința.
Este de o importanță crucială să luptăm în special împotriva rezultatelor educaționale slabe și a abandonului școlar timpuriu. Acesta este motivul pentru care am decis lansarea unui grup de experți la nivel înalt privind alfabetizarea în ianuarie. Mai mult, pentru dezvoltarea unei societăți bazate pe cunoaștere, este necesară o mai bună pregătire a copiilor noștri în știință, matematică și tehnologie. Totodată, dorim să ne concentrăm efortul asupra dobândirii de competențe transversale, esențiale pentru capacitatea de inserție profesională: de exemplu, competențele lingvistice, alfabetizarea digitală sau spiritul antreprenorial, precum și competențele în luarea inițiativelor. Consider că este la fel de important să acționăm pentru a asigura dezvoltarea competențelor solicitate de locurile de muncă ale viitorului, de exemplu, în domeniul energiei regenerabile, al construcțiilor ecologice, al transportului inteligent și al e-sănătății, pentru a numi doar câteva dintre ele.
În cele din urmă, chiar și în perioade de criză cu rate ridicate ale șomajului, unii angajatori raportează dificultăți în recrutare. Prin urmare, agenda solicită o mai mare compatibilitate între competențele oamenilor, ofertele de muncă și capitalizarea potențialului european. În acest scop, voi propune un pașaport european al competențelor care va permite înregistrarea clară și comparabilă a competențelor cetățenilor. Acesta se va baza pe binecunoscutul CV Europass. În cele din urmă, consider că doar educația sau ocuparea forței de muncă nu poate asigura combinația adecvată de competențe.
Trebuie să căutăm noi forme de cooperare și de parteneriat cu institutele de învățământ și de formare, întreprinderile și alte părți interesate, inclusiv sindicatele și serviciile publice de ocupare a forței de muncă.
Dle președinte, onorați membri, prin intermediul strategiei Europa 2020 ne stabilim obiectivele și aspirațiile. Acum este momentul să facem progrese în vederea realizării aspirațiilor noastre și să ne stabilim strategia de reformă. Agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă explică modul în care Europa poate contribui la atingerea obiectivelor noastre. Ieșirea din criză se realizează prin dezvoltarea unei economii competitive, bazate pe cunoaștere, care să ofere locuri de muncă mai multe și mai bune la nivel european.
Csaba Őry
Dle președinte, dlor comisari, deși respectând tradițiile Parlamentului, tindem să abordăm propunerile cu intenția de a ajuta, însă în mod critic, și trebuie să afirm acum că salut și susțin din toată inima conceptul care tocmai a fost expus. Sunt încântat în special de definiția folosită de dl comisar Andor în legătură cu stabilirea ocupării integrale a forței de muncă drept obiectiv, că oricui este capabil și își dorește să muncească ar trebui să i se acorde șansa și mijloacele în acest sens.
Susțin, de asemenea, cele patru priorități principale: piețe ale forței de muncă mai funcționale, locuri de muncă de o mai bună calitate, politici de creare de locuri de muncă mai eficiente și condiții de muncă mai bune, chiar dacă ne dăm seama că acest lucru nu va fi ușor de realizat. Suntem de acord cu ceea ce s-a afirmat despre flexisecuritate, deși trebuie să menționez că este într-adevăr timpul să discutăm despre detalii. Folosim acest termen frecvent și îi interpretăm adevăratul sens într-o mulțime de moduri.
În conformitate cu principiile de bază pentru o legislație mai bună, considerăm că este necesar să reacționăm la condiții de muncă în schimbare. Astfel, revizuirea Directivei privind timpul de lucru este justificată, deși doresc să subliniez că noi nu considerăm necesară o nouă directivă în ceea ce privește Directiva privind detașarea lucrătorilor, dar suntem pregătiți să discutăm despre punerea în aplicare și experiența câștigată pe parcursul aplicării, iar, dacă este cazul, să propunem amendamente. Totuși, doresc să atrag atenția asupra regulamentului referitor la formele atipice de muncă. Aceasta înseamnă relații între angajator și angajat total noi atât în ceea ce privește securitatea socială, cât și alte condiții, fiind evident faptul că există încă multe discrepanțe în acest domeniu.
Mobilitatea trebuie sporită și trebuie acordată o mai mare atenție cooperării dintre serviciile de stat pentru ocuparea forței de muncă. În cele din urmă, dle președinte, observ că timpul se scurge, sunt în totalitate de acord că, în unele privințe, nivelul redus de calificare produce mai multe pierderi decât criza. Prin urmare, trebuie să ne asigurăm, pentru binele tuturor, că vom continua să gândim din perspectiva formării corespunzătoare și flexibile, recunoscând posibilitatea de formare formală și informală.
Sylvana Rapti
Dle președinte, am ascultat declarațiile celor doi comisari cu multă plăcere. În perioadele de criză, în special în cele de criză severă, avem nevoie de viziune. Aceste două declarații ne oferă o viziune. Sunt ambițioase. Acestea stabilesc patru obiective pe care cred că orice cetățean european va dori să le susțină.
Însă - oricât de bine stau lucrurile, există întotdeauna un "dar” - doresc întâi de toate să ridic problema siguranței. Flexibilitatea și siguranța trebuie să meargă mână în mână, iar, în opinia noastră, aceasta din urmă trebuie să fie prioritară. Problema educației și a formării este una extrem, extrem de importantă deoarece, așa cum a afirmat, pe bună dreptate, dl comisar Andor, nu numai că avem nevoie de competențe noi, ci trebuie să îndreptăm competențele vechi în direcția dorită de noi. Există aspecte legate de spiritul antreprenorial. Trebuie să ajutăm tinerii să își înceapă propriile afaceri. Trebuie să ajutăm întreprinderile să absoarbă mai mulți oameni.
În încheiere, aș dori să mă refer la ideea foarte bună a dnei comisar Vassiliou: un pașaport european al competențelor. Acest lucru mă duce imediat cu gândul la lucrătorii detașați, iar atunci mă gândesc și mă întreb: dacă dețin un pașaport cu competențe excepționale, provin din țara A și lucrez în țara B, problema contractului meu de muncă va fi fost rezolvată? Suntem de partea dvs.; vom monitoriza situația și vom lupta alături de dvs.
Marian Harkin
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, dle comisar, voi face referire doar la una dintre cele patru priorități majore: politici mai puternice pentru a promova crearea de locuri de muncă și cererea de forță de muncă.
Conform acestui document, redresarea trebuie să se bazeze pe creșterea numărului de locuri de muncă, însă, odată cu criza economică, creșterea economică în Europa a fost neuniformă și redusă. În calitate de deputat în Parlamentul European și cetățean irlandez, sunt foarte conștientă de faptul că ni se solicită să aplicăm măsuri de austeritate, iar adevărata temere este că acest lucru va suprima orice posibilitate de creștere.
Așadar, întrebarea mea este: această agendă pentru noi locuri de muncă și creștere nu se va aplica în cazul Irlandei sau al Greciei sau al oricărei țări care aplică aceste măsuri severe de austeritate? De unde va veni creșterea și, prin urmare, de unde vor proveni locurile de muncă?
Prezentul document include idei excelente; nu încerc să le minimalizez. O idee esențială este cea referitoare la modul în care facem legătura între investiții, cercetare, dezvoltare, inovare și sistemul de producție în sine. Conexiunea dintre cele două este absolut necesară.
Propunerile de angajare a economiei sociale, a societăților cooperative, a societăților mutuale și a microîntreprinderilor într-un efort susținut pentru a oferi posibilități de încadrare în muncă la nivel local sunt foarte oportune și, desigur, consider că mobilizarea la nivel local și cu scop nelucrativ, prin intermediul societăților mutuale, poate reprezenta unul dintre motoarele dezvoltării durabile.
Promovarea spiritului antreprenorial va permite cetățenilor să joace un rol concret în redresarea noastră economică. Compatibilitatea dintre competențe și locuri de muncă este esențială, însă îmi exprim preocuparea pe mai multe fronturi, dle comisar.
Săptămâna trecută, am găzduit în Parlament o reuniune pe tema incluziunii sociale și a bolilor mentale, iar o doamnă politicoasă din Austria a afirmat că politicienii trebuie să înceteze să mai vorbească despre locuri de muncă și creștere - nimeni nu îi crede! Nu știu cum percepeți dvs. acest lucru, dle comisar, însă pe mine m-a impresionat. Nu afirm că acest sentiment este generalizat, însă începe să se răspândească și cred că acesta este motivul pentru care discuțiile noastre de aici trebuie să fie transpuse în fapte.
Există o urgență reală în acest caz, iar noi trebuie să începem să gândim în mod creativ și inovator. Da, pentru locuri de muncă ecologice, în domeniul electronic, fără să le uităm însă pe cele locale și, precum am spus, promovarea unei filozofii nonprofit, nu ca o înlocuire, ci ca o alternativă la modelul bazat pe profit care amenință în prezent moneda euro și stabilitatea Uniunii.
Elisabeth Schroedter
Dle președinte, dna Vassiliou, dle Andor, am avut așteptări mari de la agenda pentru noi competențe și noi locuri de muncă. Aceasta a fost concepută să ofere un imbold care să contribuie la pregătirea angajaților europeni pentru schimbările climatice. Și mai important, după ce Parlamentul a propus o serie de idei în cadrul rezoluției privind locurile de muncă ecologice, ne-am așteptat ca acestea să fie preluate și dezvoltate de către Comisie, pentru ca mai apoi aceasta să propună măsuri specifice care să stabilească modul în care pot fi create noi locuri de muncă în baza schimbărilor climatice sau în care pot fi adaptate locurile de muncă existente pentru a putea fi păstrate, astfel încât societatea industrială europeană să devină mai ecologică în beneficiul lucrătorilor Ce ați făcut în schimb? Ați readus în prim plan vechea temă privind flexisecuritatea. Chiar credeți că prin dereglementare pot fi create noi locuri de muncă? Tocmai am stabilit că locurile de muncă precare sunt cele care se pierd în timpul unei crize și primele care dispar.
Tot ce pot afirma în acest context este că greșiți atunci când credeți că o economie durabilă, bazată pe cunoaștere poate fi clădită pe nesiguranță și condiții de muncă precare. Dvs. puneți accentul pe sărăcie prin muncă, în locul creșterii prosperității. Totuși, sărăcia nu reprezintă un aliat bun al progresului. Pentru a obține progres ecologic, avem nevoie de un amplu program educațional și de formare pentru toți angajații, în special pentru cei de la niveluri inferioare. Vă rog să lucrați în continuare la această agendă și să introduceți îmbunătățirile necesare.
Mara Bizzotto
Dle președinte, doamnelor și domnilor, nu îmi doresc ca discursul meu să fie obișnuitul exercițiu eurosceptic de retorică, ci un îndemn ca UE să își îndrepte atenția asupra conținutului mai degrabă decât a formei, precum și să lase la o parte propaganda în favoarea faptelor concrete.
Acum că Strategia de la Lisabona a eșuat, UE a venit cu un nou slogan "UE 2020”, însă nu a propus niciun răspuns inovator la problemele privind ocuparea forței de muncă. Statisticile scot la iveală următoarele: rata șomajului în Europa a ajuns la 9,6 %, rata șomajului în rândul tinerilor la 20,2 %. În Italia, cel de-al treilea contributor net la bugetul UE, situația tinerilor este și mai dramatică, procentul tinerilor șomeri fiind de 25,9 %.
Aș prefera o Europă în care resursele să nu fie risipite în campanii promoționale, ci în care să se facă investiții eficiente pentru ca formarea disponibilă să pregătească profesioniști pentru sectorul pieței interne unde există oferte de muncă adecvate.
Aș dori să închei prin a sublinia importanța formării profesionale, un simbol al excelenței în țările noastre. Sectorul meșteșugăresc oferă potențial pentru ocuparea forței de muncă și o bogăție unică de cunoaștere care trebuie folosită pentru a susține competitivitatea sistemului european.
Licia Ronzulli
(IT) Dle președinte, dle Andor, dna Vassiliou, doamnelor și domnilor, pentru anii ce vor urma, ne-am stabilit drept obiectiv identificarea nevoilor existente pe piața forței de muncă. Acest lucru înseamnă că discutăm despre viitorul tinerilor europeni, despre profesiile și economiile care vor susține comunitățile noastre de mâine.
Prea mult timp ne-am pus întrebări cu privire la tipurile de locuri de muncă ce vor fi disponibile peste zece ani, la modificările care vor surveni în domeniul calificărilor și la competențele necesare la nivelul Uniunii. Ne întrebăm permanent dacă educația și formarea oferite în prezent cetățenilor europeni îi vor ajuta pe aceștia să găsească ușor un loc de muncă.
Mă întreb cum intenționează, de fapt, Comisia să adopte noi măsuri în vederea atingerii scopurilor pe care și le-a propus. Cunoaștem oare toate nevoile tinerilor? Sunteți siguri că învățământul on-line reprezintă soluția sau putem analiza noi forme educaționale și de formare mai elocvente? Doar șase luni ne despart de încheierea proiectului pilot lansat în mai 2010, ceea ce înseamnă că este timpul să întocmim bugetele. Rezultatele pe care le vom obține vor fi pozitive? Vor fi încurajatoare? Obiectivul nostru trebuie să constea în formarea tinerilor cu ajutorul politicilor educaționale europene capabile să anticipeze nevoile viitoare.
Nu cu mult timp în urmă, am auzit o întreagă listă de lucruri pe care "trebuie să le facem”. În termeni medicali, am auzit multe despre diagnostic, însă nu atât de multe despre tratament. Nu trebuie să ne mulțumim cu multe vorbe goale, ci trebuie să lucrăm cu idei concrete, așa cum cere strategia UE 2020. Aceasta este provocarea pe care toate statele membre și întreprinderile trebuie să o abordeze și cea mai bună moștenire pe care o putem lăsa copiilor noștri.
Evelyn Regner
(DE) Dle președinte, dle Andor, dna Vassiliou, noile competențe pentru noi locuri de muncă reprezintă un subiect foarte important. De ce? Deoarece este vorba despre viitor. Nu este vorba doar despre confruntarea cu provocările de care suntem deja conștienți, precum schimbările demografice și criza economică. Este vorba, de asemenea, despre calificările suplimentare care vor conferi oamenilor posibilitatea de a concepe locurile de muncă ale viitorului și, prin urmare, de a avea o contribuție activă la o economie inovatoare.
Dle Andor, acordați o importanță deosebită parteneriatului social, ceea ce este un lucru bun. Totuși, aș dori să încurajez Comisia să își îndrepte atenția asupra condițiilor de muncă și a stresului fizic și, mai presus de toate, mental al unei vieți profesionale încărcate. Care sunt beneficiile aduse societății de oamenii care produc niveluri înalte de performanță pe termen scurt, însă pe termen lung sunt distruși și epuizați? Niciunul. Prin urmare, evaluarea sistematică a acquis-ului comunitar ar trebui să se bazeze pe această abordare și nu pe o mai bună reglementare.
În ceea ce privește flexisecuritatea, nu sunt de acord cu propunerea Comisiei referitoare la un contract de muncă preliminar care oferă drepturi de angajare depline doar după o anumită perioadă de timp. Acest mod de a trata tinerii care sunt atât de importanți pentru viitorul nostru mi se pare mai degrabă dezonorant, chiar la începutul carierei lor profesionale. Aceasta înseamnă că Comisia renunță mai mult sau mai puțin la relațiile de muncă precare? Mi-aș dori foarte mult să observ îmbunătățiri aduse de Comisie în acest domeniu.
Jutta Steinruck
(DE) Dle președinte, dle Andor, dna Vassiliou, într-adevăr, combaterea șomajului și obiectivul privind ocuparea integrală a forței de muncă reprezintă împreună una dintre sarcinile noastre cele mai urgente. Așa cum a afirmat dna Harkin, europenii nu vor concepte; ei doresc soluții concrete. Țin să vă mulțumesc pentru inițiativa dvs. Există o multitudine de abordări pozitive la care doi colegi din grupul meu au făcut referire. Totuși, consider că anumite îmbunătățiri sunt necesare deoarece o flexibilitate și o mobilitate mai mare nu vor contribui la crearea unui singur loc de muncă nou. Aș dori să îmi exprim acordul față de ceea ce a afirmat dna Schroedter. În Europa și în statele membre avem nevoie de locuri de muncă bune, sigure, iar întreprinderile trebuie să garanteze că acestea sunt locuri de muncă permanente care permit oamenilor câștigarea unui trai decent. Acest fapt trebuie să devină încă o dată regulă generală, iar noi trebuie să lucrăm în acest sens la nivel european și să alegem direcția corectă.
În cadrul agendei, faceți referire la noi forme de contracte de muncă care să includă mai puține drepturi pentru angajații aflați la începutul carierei. Acestea sunt numite contracte cu durată nedeterminată. În opinia mea, acest fapt nu va crea noi locuri de muncă. Experiența arată, iar guvernul social democrat german a descoperit acest lucru cu câțiva ani în urmă, că reducerea drepturilor angajaților nu va conduce la crearea niciunui loc de muncă nou. Măsurile de acest tip transformă, pur și simplu, locurile de muncă sigure în locuri de muncă precare. Nu trebuie să permitem ca acest lucru să se întâmple în viitor.
Elena Băsescu
Această dezbatere este deosebit de oportună, în condițiile în care revitalizarea economiei UE a rămas fragilă, iar statele membre încă se confruntă cu o situație deteriorată pe piața muncii.
De aceea este necesar ca societatea europeană să devină o societate bazată pe cunoaștere. UE trebuie să se asigure că cererea și oferta de muncă sunt mai bine corelate și că populația activă dispune de competențele necesare pentru a ocupa posturile nou create.
În aceea ce privește România, cel mai recent raport de monitorizare al Comisiei arată că piața muncii s-a stabilizat de la începutul anului 2010. Totuși, redresarea nu poate fi însoțită imediat de reducerea șomajului, iar tinerii români rămân, din păcate, una din categoriile cele mai afectate. Peste 20 % din aceștia nu au un loc de muncă.
În acest sens, consider că instrumentul Comisiei Europene este unul util, având ca obiectiv major creșterea participării tinerilor pe piața muncii.
Katarína Neveďalová
(SK) Dle președinte, dacă discutăm despre șomaj, este cu siguranță necesar să spunem cu voce tare despre șomajul în rândul tinerilor, care depășește de două ori, iar în unele țări de patru ori, media europeană. Salut agenda prezentată mult mai mult decât strategia.
Trebuie să adoptăm măsuri specifice pentru susținerea ocupării forței de muncă și monitorizarea eficientă. Cu siguranță, trebuie să promovăm cooperarea între ministerele naționale ale muncii și educației și să creăm o strategie pe termen lung referitoare la cerințele viitoare ale pieței forței de muncă de la potențialele persoane aflate în căutarea unui loc de muncă, și nu doar la cerințele din prezent.
Educația și formarea pentru o profesie reprezintă un proces îndelungat și, prin urmare, trebuie să știm de ce vom avea nevoie peste 10 ani, și nu doar acum, pentru a putea susține generația viitoare. Dna comisar a menționat o mai bună educație și investiții în oameni. Sunt complet de acord cu dumneaei în acest sens. Doar printr-o mai mare investiție în educația tinerilor vom putea crea o generație competitivă și o Uniune Europeană mai bună.
Prin urmare, aș dori să solicit statelor membre ale UE să nu reducă bugetele pentru tineret și educație, ci, în aceste perioade dificile, să le suplimenteze. Fiecare cent în plus cheltuit pentru educație se va întoarce înmiit într-o generație viitoare puternică și mulțumită.
Franz Obermayr
(DE) Dle președinte, accentul în cazul acestor măsuri trebuie să cadă pe utilizarea în cel mai bun mod posibil a resurselor umane disponibile în cadrul Uniunii Europene, mai degrabă decât pe opțiunea de imigrare în masă. În termeni specifici, aceasta înseamnă dezvoltarea de competențe noi, pe termen lung, care să corespundă noilor cerințe de pe piața forței de muncă. Avem nevoie de un program de formare complementară pentru acei cetățeni europeni care și-au întrerupt studiile fie în timpul școlii, al unei perioade de ucenicie sau al universității.
În plus, avem nevoie de stimulente pentru educație complementară, măsuri de reconversie profesională și învățare continuă. În momentul deschiderii pieței forței de muncă către țările din Europa de Est în 2011, UE va fi obligată să ia măsuri de protecție a cetățenilor săi din acele state membre care vor fi în special afectate de deschiderea pieței forței de muncă. Lucrătorii mai slab pregătiți, precum și antreprenorii care desfășoară o activitate independentă în aceste state membre vor fi primele victime ale acestei schimbări. Aștept măsuri din partea Comisiei pentru protecția corespunzătoare a acestor oameni împotriva șomajului, a forței de muncă ieftine și a dumpingului social.
Salvatore Iacolino
(IT) Dle președinte, dle Andor, dnă Vassiliou, doamnelor și domnilor, nu poate exista nicio îndoială că, într-un moment atât de dificil pentru Uniunea Europeană, faptul de a avea curajul și hotărârea de a continua inițiative precum cea prezentată de comisari nu poate fi privit decât cu mare admirație.
Mai multe cursuri specifice de formare și educație reală au vizat dobândirea de cunoștințe și abilități care servesc pieței forței de muncă, dezvoltării tinerilor prin formarea și cunoștințele lor - care trebuie să fie îmbogățite zilnic - și o piață a muncii care are nevoie de competențe noi, dar care trebuie să folosească fluxurile migratorii cât mai bine cu putință.
Cele patru obiective sunt încurajatoare, dar nu există nicio îndoială că trebuie să utilizăm mai eficient numeroasele instrumente pe care Comisia le are la dispoziție. Trebuie să fim vizionari și prudenți, dar, în același context, noua frontieră a tehnologiei trebuie să ne ghideze alegerile pentru a garanta că strategia 2020 este în concordanță cu formarea eficientă și cu o dorință reală de a deschide drumul pentru o piață a muncii care ajută societatea europeană și, mai presus de toate, tinerii.
Silvia-Adriana Țicău
Principala preocupare a cetățenilor europeni este legată de păstrarea locurilor de muncă.
Criza economică și financiară a determinat rata șomajului să ajungă la 10%, iar în rândul tinerilor la 20%. Tinerii și persoanele peste 50 de ani întâlnesc dificultăți în găsirea unui loc de muncă și adesea sunt obligați să accepte contracte de muncă temporare sau un loc de muncă sub calificările deținute.
Agenda pentru crearea de noi locuri de muncă și de noi competențe trebuie corelată cu politica industrială și cu politica de inovare a Uniunii. Pentru a păstra competitivitatea Uniunii, trebuie să dezvoltăm capacitatea de inovare, dar și să recreăm capacitatea de producție și, implicit, locuri de muncă în Uniunea Europeană.
Evident, economia eco-eficientă necesită noi competențe.
Atrag atenția asupra ratei mari a abandonului școlar. Datorită crizei economice, tot mai mulți tineri nu pot urma un liceu sau o facultate. Educația garantează tinerilor un viitor și de aceea avem datoria să garantăm tinerilor accesul la educație
László Andor
membru al Comisiei. - Sunt foarte fericit că au fost salutate principiile fundamentale ale acestei inițiative pilot de a impulsiona și a îmbunătăți ocuparea forței de muncă în Europa și de a atinge, în cele din urmă, un obiectiv ambițios până în anul 2020. Suntem, desigur, deschiși să discutăm diferitele detalii acum și într-o etapă ulterioară.
Aș dori să abordez unele dintre punctele care au fost discutate sau poate chiar contestate în cadrul discuției, deoarece unele dintre ele au nevoie de explicații suplimentare.
Mai întâi de toate, menținem conceptul de flexisecuritate, dar acest lucru nu înseamnă că vrem să punem accentul doar pe flexibilitate, caz în care am folosi acest concept în modul în care a fost folosit înainte.
Aș dori să vă prezint câteva exemple unde există în mod evident o reflectare a timpurilor actuale și o reflectare a noilor provocări.
Cu siguranță facem ca această inițiativă să ia în considerare vârsta și atunci când vorbim despre învățarea continuă, dorim să punem un accent mai mare pe oportunitățile de învățare continuă a lucrătorilor vârstnici, pentru că trebuie să admitem că viața profesională activă devine mai lungă și oamenii vor trebui să fie asistați mai mult cu schimbări de carieră sau cu evoluții ale carierei.
Trebuie să ne concentrăm mai mult asupra tinerilor, fapt ce reprezintă în mod clar un element esențial pentru Europa 2020. Dar o inițiativă-pilot separată - "Tineretul în mișcare” - există deja, în care majoritatea inițiativelor și strategiilor legate de tânăra generație sunt prezentate în termeni foarte concreți.
Tinerii reprezintă grupa de vârstă asupra căreia nu dorim să facem presiuni pentru un nivel mai mare de flexibilitate, pentru că este deja suficient de ridicat. Există o mai mare flexibilitate pentru tinerii lucrători în Europa decât în Statele Unite. Dorim să facilităm o mai mare mobilitate, deoarece credem că generația tânără este cea care poate să beneficieze cel mai mult de pe urma pieței forței de muncă integrate europene, precum și să își dezvolte propriile abilități și să își amelioreze competitivitatea, profitând nu numai de pe urma pieței în sine, ci și de pe urma instituțiilor pe care le oferă Uniunea Europeană.
Am vorbit despre condiții de muncă mai bune și despre locuri de muncă de calitate. Regret că dna Schroedter nu a înțeles foarte bine acest lucru. Dorim să abordăm segmentarea ca o provocare majoră a actualei piețe europene a forței de muncă și am prezentat un exemplu foarte concret: contractul pe durată nedeterminată, care poate ajuta. Nu este vorba despre înlocuirea contractelor permanente de muncă, ci despre a-i ajuta pe cei care, până acum, au avut șansa de a avea doar un contract pe termen scurt sau pe durată determinată, să aibă un contract pe durată nedeterminată și să își dezvolte drepturile. Acest lucru va contribui, într-o oarecare măsură, la o ofertă mai mare de locuri de muncă, dar va contribui, cu siguranță, la acordarea mai multor drepturi. Acest lucru este, de asemenea, foarte important, dacă dorim să vorbim despre locuri de muncă de calitate.
Când vorbim despre investiții în capitalul uman, nu ar trebui să uităm că Fondul social european este destinat să sprijine toate aceste inițiative în toate statele membre și sperăm că acesta va rămâne un instrument robust al UE în sprijinirea tuturor acestor inițiative privind ocuparea forței de muncă și incluziunea socială.
Acestea sunt inițiative pentru zece ani și pentru toate statele membre. Nu este vorba despre abordarea unor situații financiare de urgență pe termen scurt în anumite state membre. Nu putem presupune că toți cei zece ani vor fi petrecuți în situații financiare de urgență. Evident, nu este o politică ce poate fi atât de specifică încât să abordeze această situație, dar se aplică Greciei și Irlandei.
Este clar că Grecia este una dintre țările în care o mai mare flexibilitate poate contribui la îmbunătățirea climatului investițional de afaceri, cum este cazul Spaniei. Irlanda este o țară care ar putea să reechilibreze factorii de competitivitate și să plaseze un accent mai mare pe investiții în competențe și educație, spre deosebire de alte surse de competitivitate, care au fost folosite recent în mod intens.
Bineînțeles, trebuie să acordăm atenție situației foarte critice în care ne aflăm în acest moment și poate anul viitor vor fi mici șanse de a crește nivelul ocupării forței de muncă. Dar, de asemenea, trebuie să avem în vedere imaginea de ansamblu, care va începe să se îmbunătățească din prima jumătate a anului viitor, deoarece economiile majore care conduc redresarea se confruntă deja cu creșterea numărului de locuri de muncă. Credem că, în ciuda perturbărilor din sectorul financiar, acest proces va continua, iar politicile europene pe care le-am promovat, deși nu sunt capabile să gestioneze la nivel micro crearea de locuri de muncă în statele membre, vor crea cadrul adecvat și vor oferi consultanță pentru ca statele membre să continue să acționeze pentru ocuparea completă a forței de muncă.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Elena Oana Antonescu
în scris. - Criza economică actuală și factorii structurali precum globalizarea, progresul tehnologic, îmbătrânirea populației și trecerea la o economie cu emisii reduse de carbon au demonstrat necesitatea adaptării politicilor europene în domeniul ocupării forței de muncă și a provocat instituțiile comunitare să aducă soluții pertinente cu privire la creșterea șomajului și la lupta împotriva sărăciei. Astfel, inițiativa Comisiei din cadrul strategiei UE 2020 este un răspuns al Uniunii Europene la provocările aduse de acest context economic și de modificările economice și sociale ale pieței de muncă. Doresc să subliniez importanța realizării celor două obiective pe care Comisia le-a menționat în această inițiativă, și anume, ieșirea din criza economică, utilizând ca pârghie ameliorarea competențelor și asigurarea competitivității economiei europene pe termen lung, anticipând nevoile viitoare și asigurându-se o concordanță între oferta și cererea de competențe pe piața forței de muncă. Europa trebuie să-și dezvolte competitivitatea într-un context de competiție internațională mereu în creștere. Competențele reprezintă un element-cheie pentru ieșirea din criză și le permit cetățenilor europeni o ameliorare a nivelului de trai. Salut această inițiativă care încurajează schimbul de informații și participarea statelor membre la discuții cu scopul de a identifica soluții sau practici care să sprijine crearea de noi locuri de muncă.
Vilija Blinkevičiūt
Uniunea Europeană s-a angajat într-un mod foarte ambițios să crească ocuparea forței de muncă cu 75 % în următorul deceniu. Pentru ca acest lucru să devină realitate, trebuie să adoptăm măsuri concrete atât la nivelul UE, cât și la nivel național. Consider că este deosebit de important să consolidăm parteneriatul și dialogul social cu măsuri specifice la toate nivelurile - al UE, național, regional, sectorial și la nivelul companiei. În al doilea rând, competențele și calificările angajaților trebuie să fie îmbunătățite continuu și trebuie să satisfacă necesitățile pieței forței de muncă. Prin urmare, este necesar să aducem mai aproape de nevoile pieței forței de muncă sistemele generale, profesionale și de învățământ superior. Auzim în mod constant că trebuie să existe mai multe locuri de muncă, dar cum pot fi create? Trebuie să existe un mecanism specific care să ofere stimulente și anumite stimulente fiscale pentru a crea locuri de muncă pentru tineri și vârstnici. În plus, este necesar să se analizeze impactul instrumentelor de microfinanțare asupra pieței forței de muncă și să se permită o mai mare flexibilitate în utilizarea banilor de la Fondul social european. Sper cu adevărat că o agendă pentru noi competențe și locuri de muncă va oferi rezultate concrete pentru cetățenii țărilor noastre.
Niki Tzavela
în scris. - În conformitate cu declarația comună a summitului UE-SUA din noiembrie, crearea de locuri de muncă este o prioritate în contextul euroatlantic. Cu toate acestea, Comisia ar trebui să fie atentă la fenomenul în creștere al migrației externe care se înregistrează în Grecia; membrii tineri, calificați și cu înaltă calificare ai forței de muncă emigrează în Canada, Australia și Emirate. Se pare că același proces a început și în Irlanda. Pe de altă parte, Germania a anunțat că are nevoie de forță de muncă calificată. Nu există niciun motiv pentru ca Germania să importe forță de muncă din țări terțe. Ar putea colabora cu statele membre din sud pentru a angaja o forță de muncă europeană calificată. Este Comisia dispusă să inițieze o politică rațională de ocupare a forței de muncă în rândul statelor membre, susținând piața europeană a forței de muncă, cu o forță de muncă europeană?
