Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020 (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de doamna Kolarska Bobińska, în numele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, referitor la "Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”.
Lena Kolarska-Bobińska
Domnule președinte, domnule comisar, am vorbit recent foarte mult despre schimbările instituționale care au rezultat în urma Tratatului de la Lisabona. Acestea includ Serviciul pentru acțiune externă și procedurile de lucru referitoare la buget, însă Tratatul de la Lisabona menționează și politicile Uniunii. Astăzi dezbatem prima strategie energetică post-Lisabona, pe care Comisia a pregătit-o pentru anii 2011-2020.
Ar trebui subliniat faptul că atât strategia Comisiei, cât și raportul Parlamentului reflectă spiritul Tratatului de la Lisabona - ceea ce spune despre solidaritatea energetică și preocuparea sa pentru securitatea energetică și aprovizionarea cu energie. Strategia Comisiei și raportul Parlamentului pun accentul, de asemenea, pe consolidarea politicii energetice pentru a-i da un caracter mai european. Putem realiza acest lucru prin adoptarea de anumite măsuri.
În primul rând, trebuie să punem în aplicare rapid în statele membre legislația europeană actuală în domeniul energiei. Prin urmare, susținem pe deplin Comisia în adoptarea de măsuri dure împotriva guvernelor și întreprinderilor care omit să ia măsuri în acest domeniu. În al doilea rând, pentru a realiza obiectivele noastre comune, piața energetică comună trebuie să funcționeze bine. Acest lucru privește și nevoia de a construi o piață a energiei regenerabile în Europa. Pentru a ne atinge obiectivele, este esențial, prin urmare, să extindem și să modernizăm infrastructura energetică europeană și transfrontalieră. Acestui fapt se opun adesea monopolurile și guvernele care le protejează. Cu toate acestea, fără o rețea la nivel european, obiectivele cheie ale Uniunii Europene nu vor fi atinse.
Există două mari obstacole de depășit aici: administrația și finanțele. În ceea ce privește problemele de administrație, trebuie, mai presus de toate, să stabilim priorități și reguli clare de selecție a proiectelor cheie. Fără aceste criterii și fără reguli clare, selecția proiectelor va provoca multe conflicte și dezacorduri și va da naștere la suspiciuni în loc de speranță. La nivel național totuși, măsurile de reglementare sunt esențiale, mai ales în contextul proiectelor transfrontaliere.
Să trecem acum mai departe la cea mai importantă problemă - finanțarea infrastructurii. Cunoaștem cu toții tensiunile care însoțesc în prezent aprobarea bugetului pentru anul următor, dar există tensiuni și mai mari care vor afecta cadrul financiar după 2013. Cu toate acestea, cheltuielile pe care le planificăm trebuie să reflecte obiectivele politice ale Uniunii Europene, și prin asta mă refer la securitatea energetică a cetățenilor. Va trebui să găsim, de asemenea, noi modalități de a atrage investițiile din partea întreprinderilor și a băncilor. Vorbim despre acest lucru în raport.
Politica energetică este astăzi din ce în ce mai legată de politica externă a Uniunii Europene. Relațiile noastre cu partenerii externi din domeniul energiei ar trebui realizate în funcție de principiile pieței interne din Europa. Întreprinderile străine care intră pe piața europeană trebuie să opereze în mod transparent și în conformitate cu legea și trebuie să fie conduse în baza unor acorduri transparente. Acest fapt privește atât conductele de alimentare care vor apărea pe viitor, cât și cele care sunt în prezent în construcție.
Domnule comisar, apreciez ajutorul pe care i l-ați acordat Poloniei în negocierile noastre cu Rusia cu privire la conducta de alimentare cu gaz de la Yamal. Aș dori, totuși, să văd că se iau măsuri similare în cazul altor gazoducte, inclusiv Nord Stream. Aș dori să subliniez faptul că transparența trebuie să se aplice tuturor proiectelor actuale și viitoare, și nu numai unora dintre ele.
Pe scurt, domnule președinte, Uniunea are nevoie de o viziune de lungă durată pentru politica energetică. Avem nevoie de o comunitate energetică europeană. Dacă Comisia dorește să accelereze acțiunea din partea întreprinderilor și a statelor membre, atunci și aceasta trebuie să fie credibilă și chiar să pună în aplicare această strategie foarte bună, precum și un pachet privind infrastructura energetică. Pe viitor, Parlamentul European va dori să monitorizeze punerea în aplicare a strategiei, deoarece aceasta este destinată să aibă o influență reală asupra situației și nu să fie doar o expresie a ceea ce ne-am dori.
În sfârșit, un lucru foarte important este atitudinea statelor membre față de obiectivele incluse în strategia Uniunii Europene și în raportul meu. Vor fi acestea pregătite să oprească interesele naționale în favoarea binelui comun, european? Se vor opune acestea activității marilor grupuri de interese și vor ține seama de securitatea și de binele consumatorilor? Noi, în calitate de deputați în Parlamentului European, insistăm asupra acestui fapt. Vă felicit, domnule comisar, pentru strategia energetică pentru următorii 10 ani.
Günther Oettinger
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, aș dori să încep prin a spune că sunt impresionat de numărul și de calitatea ideilor dumneavoastră, a comentariilor critice și a contribuțiilor constructive cu privire la ceea ce Comisia a prezentat ca fiind proiectul de strategie energetică pentru 2011 până în 2020. Aș dori să îi mulțumesc doamnei Kolarska-Bobińska pentru prezentarea sa, pentru unirea contribuțiilor colegilor săi deputați într-un mod inteligent și pentru stabilirea priorităților, ceea ce este un lucru pe care eu, personal, îl consider important. Vom fi bucuroși să includem raportul dumneavoastră în lucrările noastre din următoarele săptămâni, întrucât următoarele câteva săptămâni vor fi foarte pline în ceea ce privește politica energetică. Consiliul Energie din 3 decembrie, urmat de ocazia unică pentru șefii de stat sau guverne să abordeze problema energiei de la 4 februarie, va oferi un impuls pentru scopurile noastre comune și pentru europenizarea politicii energetice. În ceea ce mă privește, Parlamentul este un partener esențial la acesta.
Poziția de pe care pornim ar putea fi descrisă ca extrem de dificilă. Avem o piață unică care încă nu este completă. Timp de 12 ani aceasta a fost regula în domeniul electricității și a gazelor, dar încă nu a devenit realitate. Avem mai multe subpiețe și frontiere regionale și trebuie să facem tot posibilul pentru a ne asigura că, în următorii cinci ani, piața unică poate fi aplicată și industriei și consumatorilor, pentru o concurență sporită și mai multă transparență.
În al doilea rând, avem o lipsă veritabilă de infrastructură. Dacă privim fundamentele care există pe piața unică pentru alte produse, bunuri și servicii - drumuri, căi ferate, căi aeriene, aeroporturi, lumea digitală, cursuri de apă - putem observa că încă suntem departe de ceea ce ne trebuie în ceea ce privește infrastructura pentru transportarea energiei, în special gazele și electricitatea, pentru a ne atinge obiectivele privind politica energetică europeană, adică pentru a spori securitatea aprovizionării, concurența și interesele consumatorilor. În următoarele două decenii trebuie să recuperăm teren în ceea ce privește dezvoltările din ultimele două secole în cazul căilor rutiere și ferate și în ultimii zece ani în cazul lumii digitale. Acest fapt are legătură cu aprobarea din partea oamenilor și cu transparența. Avem nevoie de transparență pentru a obține o aprobare mai hotărâtă pentru dezvoltarea infrastructurii pentru energia electrică și gaze și avem nevoie de resurse financiare corespunzătoare, care trebuie furnizate în principal de către consumatori prin intermediul prețurilor la energie, dar care, acolo unde sunt implicate interesele europene, reprezintă și o responsabilitate publică a bugetului european.
În al treilea rând, avem în mare un potențial nelimitat în domeniul eficienței energetice. Orice persoană care, ca și noi, este dependentă de importuri și dorește, în același timp, să progreseze în ceea ce privește durabilitatea, protecția climei și a mediului, trebuie să se opună risipei de energie și să înainteze cu inițiative energetice specifice, cu economisirea energiei și cu eficiența energetică sporită în sectorul public, industrial sau privat. Eficiența energetică va trebui, prin urmare, să fie următorul punct de pe ordinea de zi pentru amândoi. Aștept cu mare interes raportul din proprie inițiativă al Parlamentului care este aproape finalizat și pe baza căruia va fi prezentată strategia noastră publicului larg, dumneavoastră și Consiliului în primăvara următoare.
O altă parte a strategiei noastre este problema energiei accesibile. Președinția belgiană subliniază pe bună dreptate faptul că energia electrică în special poate cauza și o diviziune în societate ca urmare a faptului că energia devine mai scumpă și, prin urmare, nu mai este accesibilă tuturor. Acest fapt înseamnă că trebuie să extindem partea privind securitatea aprovizionării din strategia noastră pentru a include domeniul energiei accesibile pentru industrie și locuri de muncă și pentru gospodării private. Cercetarea este un alt aspect important. Europa nu poate avea grijă de toate, însă cercetarea în domeniul energiei poate constitui un punct central al bugetului european în următorii câțiva ani și pentru un parteneriat între autoritățile publice și industria care efectuează cercetarea.
Apoi există problema relațiilor externe, dimensiunea externă: doamna Kolarska-Bobińska ne-a atras deja atenția asupra acestui fapt. Avem nevoie de o strategie europeană comună, coordonată în cadrul politicii noastre energetice externe, în care sunt implicate interesele principale ale Europei. Suntem în continuare cea mai mare piață energetică în ceea ce privește consumul, înaintea Chinei și a Statelor Unite. Dacă ne concentrăm pe puterea de cumpărare și pe strategiile noastre privind infrastructura, vom avea autoritate. Dacă intră în joc vechiul principiu "dezbină și stăpânește”, celorlalți le va fi mai ușor să ni se opună. Nu dorim să se întâmple acest lucru. Având în vedere acestea, aș dori să vă mulțumesc pentru contribuțiile diverse și inteligente și pentru raportul dumneavoastră. Ele mă vor ghida pe parcursul muncii mele constante asupra strategiei noastre, pe care o vom prezenta ulterior Consiliului European.
(Aplauze)
Pilar del Castillo Vera
Domnule președinte, domnule comisar, aș dori să încep prin a felicita raportoarea, care a depus o muncă o muncă excelentă. Raportul acesteia este, desigur, la fel de ambițios pe cât este de extensiv, și trebuie să spun că acesta constituie rezultatul negocierilor dure și reușite care au dus la adoptarea sa practic unanimă de către Comisia pentru industrie, cercetare și energie.
Continuând pe acest subiect, aș dori să evidențiez un lucru de care suntem toți conștienți și pe care nu este rău să-l menționăm. situația energiei în Europa nu este tocmai una optimă. Nu numai că suntem din ce în ce mai dependenți de importurile de energie din afara Europei, dar trebuie, de asemenea, să ne confruntăm cu imensa nevoie de investiții în infrastructura noastră energetică într-o perioadă în care Europa încă mai suportă consecințele crizei. Toate acestea se întâmplă în contextul în care nu am reușit încă să ne aplicăm propria legislație energetică.
În mandatul parlamentar de acum avem un instrument care nu era disponibil în cel anterior. Tratatul de la Lisabona nu doar furnizează o serie de obiective clare precum piața energetică internă, securitatea aprovizionării, eficiența energetică și promovarea rețelelor energetice, dar oferă Uniunii Europene și un cadru legal și un temei juridic solid - articolul 194 - pentru a lua măsuri în domeniul politicii energetice.
În acest nou context în care ținem această dezbatere, solicit colegilor mei deputați să susțină prezentul raport care propune o serie de măsuri ce vizează garantarea siguranței energiei și punerea în aplicare pe deplin a legislației și a programelor existente. Acesta subliniază, de asemenea, necesitatea de a investi în cercetare, promovează dezvoltarea rețelelor energetice și oferă prioritatea corespunzătoare instituirii pieței energetice interne.
Vă mulțumesc foarte mult și solicit tuturor să sprijine mâine acest raport.
Marita Ulvskog
în numele Grupului S&D. - (SV) Domnule președinte, aș dori să-i mulțumesc raportoarei, doamna Kolarska-Bobińska, pentru munca sa excelentă. Pentru mine, în calitate de social democrat, era important să lucrăm pentru a realiza o politică energetică și o strategie de aprovizionare cu energie care să aibă o viziune consumeristă clară și care să ofere, de asemenea, transparență cu privire la piața comercială energetică și să se asigure că atmosfera de criză are consecințe asupra deciziilor noastre de trecere la sisteme energetice și surse de energie regenerabile, durabile și sigure. În această privință, am obținut, de asemenea, un oarecare succes, de care sunt mulțumită. Formularea referitoare la drepturile consumatorilor a fost îmbunătățită și clarificată mai bine și, după cum spune Comisia, la fel s-a întâmplat și cu cea referitoare la dreptul de a achiziționa energie la prețuri scăzute, astfel încât gospodăriile să și-o permită. Trebuie făcut ceva pentru a remedia sărăcia energetică. Formularea referitoare la problema climatului a fost, de asemenea, clarificată mai bine, chiar dacă mai rămân încă multe de făcut în această privință.
Cred, de asemenea, că este important ca responsabilitatea statelor membre pentru mixul de energie, de exemplu, să fie clar menționată în strategie. Cea mai mare dezamăgire este faptul că raportul nu conține niciun obiectiv obligatoriu pentru economisirea energiei și creșterea eficienței - asta e păcat. Statele membre probabil că nu vor atinge ținta de 20 %, ceea ce reprezintă un mare eșec conform standardelor noastre, deoarece economisirea energiei este una dintre cele mai bune modalități de reducere a dependenței noastre de importuri, consolidându-ne competitivitatea și creând locuri de muncă. Vom reveni la această problemă în Parlament într-un context diferit și sperăm ca atunci să primim o susținere puternică din partea întregii adunări, precum și din partea Comisiei.
Jens Rohde
în numele Grupului ALDE. - Domnule președinte, întâi de toate, permiteți-mi să îi mulțumesc și să o felicit pe doamna Kolarska-Bobińska pentru raportul excelent și dați-mi voie să încep apoi cu o mică poveste din lumea reală. Cu zece ani în urmă, China nu producea nici măcar o moară de vânt; astăzi, China găzduiește una dintre primele zece companii de energie eoliană. În doi ani, aceștia speră ca două dintre companii să fie printre primele cinci. Cu zece ani în urmă, acolo nu exista nimic. Astăzi, China reprezintă 50 % din producția eoliană mondială. China se mișcă și se mișcă repede.
Având în vedere acest lucru, regret să spun că noua strategie energetică a Comisiei este descurajatoare prin lipsa de ambiție pentru un viitor mai ecologic. Avem nevoie de o strategie energetică ambițioasă pentru Europa, nu doar într-o rezoluție COP-16 pe care oricum nu o citește nimeni. Trebuie să aplicăm obiective politice ambițioase, concrete în Europa. Strategia Consiliului și a Comisiei pare a fi "la momentul potrivit, putem deveni ambițioși”. Ei bine, momentul este potrivit și nu putem să ne relaxăm așteptând un mare acord internațional obligatoriu pentru a acționa.
Pentru ca o strategie energetică să aibă rezultate asupra climei, a creșterii, a locurilor de muncă, avem nevoie de o abordare mult mai ambițioasă și mai bazată pe piață, astfel încât să folosim mecanismul pieței în avantajul nostru. Depinde de noi să creăm un parcurs pe piață, să le arătăm pionierilor unde vrem să mergem, ca să ne ducă acolo. Din acest motiv, ALDE îi solicită UE să treacă la o reducere de 30 % a emisiilor de CO2. Piața carbonului, principalul nostru mecanism pentru reducerea emisiilor de CO2 și pentru investiții ecologice, nu funcționează. Aceasta este inundată de cote și prețul este prea scăzut, așadar nu există stimulente pentru investirea în tehnologiile verzi. Cred că UE trebuie să ia această măsură în beneficiul creșterii noastre economice, a climatului și a securității energetice. Hai Europa, hai Comisia; să facem ce spunem.
(Aplauze)
Claude Turmes
în numele Grupului Verts/ALE. - Domnule președinte, aș dori în primul rând să mulțumesc inclusiv în numele celor din grupul meu pentru munca depusă de Lena Kolarska-Bobińska, precum și de toți raportorii alternativi. Probabil nu a fost ușor să ne adunați pe toți la un loc - ca pe o turmă de oi - dar ați reușit.
Primul meu mesaj este "implementați, implementați, implementați”. Nu avem nevoie de o nouă politică energetică. Trebuie să punem în aplicare pachetul privind clima, al treilea pachet privind piața internă și securitatea aprovizionării cu gaze naturale. Apoi trebuie să adăugăm politici specifice la acestea. Ați menționat eficiența energetică. Aceasta este esențială și așteptăm raportul domnului Bendtsen, care va detalia mai mult această problemă.
Al doilea se referă la piața internă. Domnule comisar, cred că ați depus o muncă excelentă cu privire la pachetul privind infrastructura, dar sper că nu va exista o delăsare, într-un anumit sens, privind politica în domeniul concurenței. Am obținut rezultate bune în ultimii ani în combaterea dominării pieței și acest fapt trebuie să constituie un punct important al politicii noastre energetice europene.
În ceea ce privește energiile regenerabile, raportul nostru este mult mai explicit, iar strategia dumneavoastră UE și strategia Energie 2020 sunt foarte vagi. Jens Rohde are dreptate. Energiile regenerabile vor reprezenta 70 % din toate investițiile în energie din Europa în următorii zece ani. Tehnologia regenerabilă este cea mai mare piață de export dintre toate tehnologiile regenerabile pe care le avem. Nu cred că acest lucru ne transmite mesajul corect pentru a atenua energiile regenerabile din strategia UE 2020. Pentru ceea ce va constitui cea mai mare investiție din următorii zece ani, am avea nevoie de un capitol special.
În raportul nostru suntem, de asemenea, mult mai precauți în ceea ce privește redeschiderea discuției referitoare la sistemele naționale integrate și alte sisteme. Guvernele vor regimuri de sprijin național și nu ar trebui să tulburăm această dezbatere deschizând-o pe aceea.
Pe viitor, gazele, dar și petrolul, vor fi importante. Am două întrebări concrete pentru dumneavoastră. Una pentru a vă întreba cum vedeți piața gazelor în sectorul energetic în următorul deceniu. În al doilea rând, la conferința dumneavoastră de presă ați fost foarte clar cu privire la apogeul petrolului și, de asemenea, la riscul de a ajunge la 200 USD pe baril, așadar cum se leagă acest fapt de politica privind transporturile de la nivelul Comisiei?
Konrad Szymański
Domnule președinte, aș dori, desigur, să mă alătur celorlalți și să îi mulțumesc raportoarei pentru cooperarea sa foarte bună în ceea ce privește pregătirea acestui raport foarte dificil. Raportul accentuează toate provocările cele mai importante cu care se confruntă politica energetică europeană. Cred că, mai presus de toate, Uniunea trebuie să se confrunte cu clauzele împotriva pieței din acordurile cu țările terțe. Acesta este unul dintre cele mai mari obstacole.
În special, Rusia impune restricții asupra accesului la gazoducte și interzice, de asemenea, reexportarea, limitând drepturile la proprietate ale întreprinderilor europene în ceea ce privește gazul care a fost deja cumpărat. Acest lucru s-a întâmplat în cazul contractului cu Polonia, pe care domnul comisar îl cunoaște. Scopul politicii rusești este de a menține un monopol asupra pieței gazelor cât mai mult timp posibil. Monopolul Gazprom din Europa Centrală se menține în detrimentul pieței comune, în detrimentul concurenței și, în sfârșit, în detrimentul drepturilor consumatorilor. În cazuri de acest gen, Uniunea trebuie să reacționeze foarte hotărât și nu trebuie să excludă factorul diplomatic și rolul Înaltei Reprezentante pentru politica externă. Altfel, reacția noastră va fi doar neechilibrată.
Diplomația Uniunii în general ar trebui să acorde mai multă atenție problemelor legate de materiile prime. Acesta este un subiect care devine din ce în ce mai semnificativ și constituie o provocare pentru serviciile noastre, ținând seama de competențele din domeniul politicii comerciale ale UE. În cadrul politicii noastre energetice trebuie să acordăm, cu siguranță, sprijin deplin tehnologiilor moderne, instalațiilor de gaze lichefiate, energiei geotermale și gazelor de șist. Până nu garantăm securitatea și diversitatea aprovizionării cu gaze, nu ne putem permite să abandonăm cărbunele prea brusc. Altfel, nu vom face decât să sporim dependența de gaze, mai ales în Europa Centrală, unde cărbunele încă mai joacă un rol extrem de important.
Există o singură problemă finală: cred că ar trebui menționată o anumită problemă instituțională. Nicio problemă despre care a vorbit doamna Kolarska-Bobińska în raportul său nu a primit atenția corespunzătoare în comunicarea Comisiei Europene, care a fost în mod evident redactată fără a ține seama de poziția Parlamentului. Aceasta este o coincidență foarte nefericită - acest proces a decurs foarte prost. Nu cred că ar trebui să acționăm astfel.
Niki Tzavela
Domnule președinte, aș dori să o felicit pe doamna Kolarska-Bobińska pentru munca sa excelentă și foarte dificilă. Întrucât am auzit multe obiective foarte ambițioase aici - și onorabilul meu prieten, domnul Turmes, a făcut deseori trimitere la aplicare - cred că ar trebui să felicităm cu toții Comisia pentru comunicarea recentă publicată în noiembrie, cu privire la strategiile energetice. Aceasta este prima strategie realistă pe care am văzut-o. Comisia se referă în mod specific și clar la dificultăți; aceasta le definește și sugerează care sunt dificultățile și care este marja de implementare obiectivele pe care le-am stabilit.
Domnule comisar, întrucât ne-ați prezentat o strategie realistă pentru o politică energetică, și salut cu sinceritate acest fapt, aș dori să propun o soluție practică și realistă pentru "south stream”. Avem două conducte: ITGI și TAP. Acestea sunt pregătite și funcționale. Puteți trece mai departe. Conducta Nabucco este mare și, prin urmare, complicată și ar putea exista întârzieri. Prin urmare, treceți mai departe la cele două conducte mici.
Dimitar Stoyanov
(BG) Domnule președinte, aș dori să îmi exprim sprijinul pentru raportul care a fost întocmit, mai ales pentru ultima parte a acestuia, care solicită ca interesele cetățenilor să fie prioritare motivațiilor politice.
Motivul este că este că există un exemplu foarte simplu al acestuia. În prezent există două proiecte principale în curs de dezvoltare: South Stream și Nabucco. Există câteva dispute radicale în Bulgaria, care spun că aceste proiecte sunt incompatibile reciproc. Aproape că se ajunge la a decide între South Stream și Nabucco. Cred că singura modalitate posibilă de a asigura o energie sigură, ieftină, pentru cetățenii Europei este un concurs între aceste două proiecte.
O altă problemă extrem de importantă, care nu trebuie omisă sub nicio formă, este energia nucleară și dezvoltarea sa în legătură politizarea acestei chestiuni. Motivul pentru care am amintit acest fapt este că decizia de oprire a reactoarelor de la centrala nucleară Kozloduy din Bulgaria a fost una politică. În loc să scoată miliarde de euro din acestea, unele dintre care ar putea fi chiar incluse în bugetul UE, statele membre trebuie să plătească acum compensații din cauza deciziei politice luate pentru închiderea acestor reactoare.
În afară de asta, am observat recent o atitudine isterică în ceea ce privește problema centralelor nucleare. Aș dori să vă îndemn să contracarăm acele organizații activiste prin adoptarea de măsuri imparțiale pentru a combate această problemă; în mare parte deoarece acestea nu ne oferă nicio alternativă. Energia nucleară este de fapt soluția care poate oferi, de asemenea, energie sigură și ieftină.
Herbert Reul
(DE) Domnule președinte, domnule Oettinger, doamnelor și domnilor, și eu aș dori să îi mulțumesc doamnei Kolarska-Bobińska pentru munca sa foarte constructivă și intensă. Întrucât îmi exprim mulțumirea, susțin, de asemenea, raportul, spre deosebire de unii dintre colegii mei deputați care laudă raportul, dar vor încerca mâine, prin intermediul unor amendamente importante, să modifice radical unele pasaje. Prin urmare, aș dori să adresez solicitarea care s-a făcut de multe ori, de a fi mai ambițioși. Nu sunt sigur dacă ceea ce s-a spus în această privință este ambițios sau excesiv.
Îi sunt recunoscător doamnei Kolarska-Bobińska pentru prezentarea unei politici realiste, deoarece de asta este nevoie în perioadele de criză economică și financiară. Nu trebuie să scoatem la iveală vise noi, ci să prezentăm ceva care ne va permite ca în unul, doi, trei sau patru ani să putem demonstra că am reușit să facem.
Îi sunt foarte recunoscător pentru menționarea importanței mixului de energie și a responsabilității statelor membre care vor decide atunci ce își doresc. Nu vom insista asupra faptului că există o singură perspectivă și aceea este a energiilor regenerabile. Perspectiva include energiile regenerabile, cărbunele, petrolul, gazele și energia nucleară, precum și fuziunea nucleară. Aș fi foarte bucuros dacă s-ar reține într-adevăr tot ceea ce a scris doamna Kolarska-Bobińska și ceea ce a primit sprijinul unei mari majorități.
Aceasta a abordat problema responsabilității financiare, nevoia de a dezvolta și stabili infrastructura și nu a solicitat pur și simplu acest lucru, spunând că banii trebuie să vină de undeva. Aceasta a subliniat, de asemenea, responsabilitatea întreprinderilor.
Ajungem astfel la piața unică. În această privință, nu trebuie să solicităm un nou pachet și o nouă legislație. Mai degrabă, trebuie să cerem punerea în aplicare și revizuirea și să fim realiști, astfel încât și standardele pe care le-am stabilit să fie puse în practică. În sfârșit, dar nu în ultimul rând, nu putem să acoperim problema cu lucruri noi și apoi, la sfârșit, să părem surprinși atunci când prețurile sunt atât de ridicate încât cetățenii nu le mai pot plăti. Este un lucru ambițios sau iresponsabil să punem pur și simplu chestiuni noi deasupra, să creștem prețurile și apoi să ne plângem de sărăcia energetică în rândul cetățenilor?
Uneori, dezbaterea se concentrează numai asupra industriei, dar va ajunge cu efecte depline la cetățeni în următoarele câteva luni sau ani. În unele dezbateri, aș dori să ținem seama de la început de rezultatul final.
Teresa Riera Madurell
(ES) Domnule președinte, domnule Comisar, în primul rând, felicitări doamnei Kolarska-Bobińska și raportoarei alternative din grupul meu, doamna Ulvskog și celorlalți raportori pentru munca lor excelentă.
Având în vedere natura sa strategică, acesta este un raport extensiv care abordează în detaliu diferitele aspecte ale politicii energetice a UE, construind strategia pe baza cantității considerabile de legislații pe care le-am adoptat în ultimii ani. În scurtul timp pe care îl am, aș dori să subliniez două aspecte foarte importante ale acestui raport. interconectările și impozitarea.
În acest moment, este neapărat să aplicăm cu fermitate mecanismele legislative și financiare de care dispunem pentru a consolida în timp util legăturile slabe din cadrul rețelelor energetice trans-europene, ceea ce este foarte important.
În ceea ce privește impozitarea, cred că, pentru a se dezvolta la nivelurile pieței, eficiența, economisirea energiei și energia regenerabilă are nevoie nu numai de măsuri de impozitare specifice, dar și de stimulente fiscale sub forma unor deduceri sau exceptări corespunzătoare.
Lena Ek
Domnule președinte, avem probleme imense cu piața și rețeaua energetică din Europa, ca să nu mai spun că producția de energie se bazează în principal pe resurse fosile. Dacă cineva spune implementare, implementare, implementare, eu aș spune direcționare, direcționare, direcționare și aș dori să menționez câteva exemple.
Încă mai avem nevoie de 50 % din finanțarea planului SET. Negocierile bugetare merg într-o direcție complet diferită de această strategie energetică. A trebuit să luptăm - mă scuzați, nu vreau să fiu dată afară din adunare - din răsputeri pentru planul european pentru redresare economică, eficiența energetică și combustibilii alternativi și avem aceeași problemă în domeniul cercetării.
În aceeași săptămână în care vorbim despre ceea ce, recunosc că este parțial o strategie bună, domnule comisar, votăm un raport de subvenționare a cărbunelui care spune să Spania subvenționează cărbunele pe o piață neconcurențială cu sume de 50 000 EUR pe achiziție, în timp ce media este de 17 000 EUR pe achiziție. Cum putem fi competitivi și moderni dacă luăm decizii de acest gen? Acest fapt compromite întreaga strategie.
Jaroslav Paška
(SK) Domnule președinte, experiențele din ultimii ani, atunci când accidentul care a afectat aprovizionarea cu gaze în Ucraina și penele de curent răspândite în câteva țări UE ne-au dovedit că sistemul nostru energetic nu dispune de rezervele necesare pentru a rezolva situațiile de criză, ne-au arătat că orice soluție va avea nevoie de investiții extensive. Prin urmare, atunci când luăm decizii referitoare la schimbările necesare, va trebui să procedăm în mod coordonat și cu atenție pentru a valorifica în mod cât mai eficient resursele investite.
Raportul depus răspunde la această situație în mod foarte cuprinzător, ținând seama practic de toate aspectele care vor trebui abordate pentru a ne rezolva problemele energetice. Acest fapt include totul, de la fundamente legislative și distribuirea competențelor la norme de comercializare, modernizarea rețelelor și finanțare.
Garantarea securității energetice și încurajarea cercetării și dezvoltării, precum și nevoia de eficiență energetică și utilizarea energiilor regenerabile nu au fost uitate. Prin abordarea sa cuprinzătoare și echilibrată, acest raport este, în opinia mea, un bun punct de pornire pentru continuarea muncii în privința îmbunătățirii sistemului energetic european.
Bendt Bendtsen
(DA) Domnule președinte, întâi de toate, aș dori să mulțumesc raportoarei pentru munca sa splendidă și raportul bine echilibrat. Nu există nicio îndoială că există o nevoie în creștere rapidă pentru o nouă strategie energetică pentru Europa, iar întreprinderile europene sunt, de asemenea, convinse de acest lucru. Devenim din ce în ce mai dependenți de gazul din Rusia și de petrolul din Orientul Mijlociu. Strategia energetică a devenit atât o parte din politica externă și de securitate a Europei, cât și o chestiune de securitate a aprovizionării. Deciziile luate în Europa sunt esențiale pentru competitivitatea noastră. Pe viitor, este nevoie de o investiție imensă care să ne permită să realizăm o piață internă completă și coerentă și este nevoie, de asemenea, de investiții majore în eficiența energetică. Un bănuț economisit este un bănuț câștigat. Eficiența energetică este, de asemenea, cel mai eficient mod de a reduce emisiile de CO2.
Aș dori să îi mulțumesc comisarului Öettinger pentru comentariile sale de astăzi cu privire la eficiența energetică. În ceea ce privește eficiența energetică - indiferent dacă obiectivele sunt obligatorii sau nu - sunt mulțumit de comunicarea Comisiei, care enumeră multe domenii în care putem face mai multe. Sunt, de asemenea, dispus să îi acordăm Comisiei mai multă putere pentru a respinge planurile de acțiune naționale dacă acestea nu sunt adecvate atingerii obiectivului de 20 % până în 2020.
Mai mult, Statele Unite și China investesc puternic în domenii care vor spori eficiența energetică. Toată lumea este pe deplin conștientă de faptul că prețul energiei va crește pe viitor, iar Europa suferă momentan de o lipsă de competitivitate într-o lume globală. Prin intermediul unor investiții solide în eficiența energetică, infrastructură, rețele inteligente și așa mai departe, trebuie, prin urmare, să oferim întreprinderilor noastre oportunitatea de a fi mai competitive. Un avantaj suplimentar va fi reprezentat de noile locuri de muncă și de întreprinderi inovatoare într-o Europă care pierde în prezent mii de locuri de muncă.
Ivari Padar
(ET) Domnule președinte, felicit raportoarea și colegii noștri pentru acest raport reușit. Instituirea unei piețe energetice pan-europene este în interesul tuturor europenilor. La deschiderea de noi piețe energetice am ignorat totuși problemele de transparență a pieței și de competitivitate.
Sunt îngrijorat de faptul că, deși pe piețe se comercializează electricitate, gaze și cote privind emisiile de CO2 în valoare de sute de miliarde de euro, există o lacună clară în domeniul supravegherii și al legislației. Prin urmare, salut inițiativa Comisiei Europene de a completa lacuna. Sper că comunicarea Comisiei, care va fi adoptată în curând, va fi centrată pe protecția consumatorilor și va defini un cadru de reglementare paneuropean clar, care să stabilească norme și definiții neechivoce, pentru a putea evita afacerile din interior, manipularea pieței și pentru a spori lichiditățile pieței.
Consider că ACER, organul UE pentru reglementarea pieței energetice instituit de al treilea pachet privind piața internă, trebuie în cele din urmă să realizeze supravegherea electricității, a gazelor și a tranzacționării certificatelor de emisii, și propun ca supravegherea să fie plasată sub egida unui singur organ de reglementare în statele membre.
Fiona Hall
Domnule președinte, mă bucur că strategia energetică 2020 a Comisiei menționează evaluarea în curs de desfășurare privind schimbarea utilizării indirecte a terenului. Este esențial ca aceasta să își îndeplinească obligația de a înainta o propunere referitoare la acest aspect până la sfârșitul acestui an, atât pentru a atenua preocuparea publică răspândită că este posibil ca biocombustibilii disponibili acum pe piață să nu producă o reducere netă a emisiilor de gaze cu efect de seră, cât și pentru binele industriei, care dezvoltă procese inovatoare a căror valoare adăugată merită să fie recunoscută.
Referitor la acea chestiune a siguranței energetice, aș dori să îi solicit Comisiei să își reconsidere comentariile privind armonizarea schemelor naționale de sprijin pentru energiile regenerabile. Sunt în totalitate în favoarea măsurii la un nivel european atunci când aceasta adaugă valoare, dar statele membre și-au finalizat abia recent Planurile naționale de acțiune privind energia regenerabilă și acum lucrează pentru a le pune în aplicare; asta ar însemna armonizare dusă prea departe.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Domnule președinte, domnule comisar, aș dori să încep prin a felicita raportoarea pentru munca sa excelentă privind prezentul raport. Sectorul energetic este forța motrice din spatele creșterii economice. Europa are o strategie energetică și pentru combaterea schimbărilor climatice încă din 2008. Punerea în aplicare a acestei strategii este crucială, dar Tratatul de la Lisabona ne permite să mergem mai departe, deschizând calea către crearea unei comunități energetice veritabile în cadrul Europei.
Trebuie să consolidăm piața energetică internă, să construim și să creăm legături între rețele, să asigurăm solidaritatea în privința energiei și să punem consumatorul în centrul preocupărilor noastre. Este necesară majorarea finanțării publice și intensificarea dezvoltării de instrumente și programe pentru încurajarea eficienței energetice. Cercetarea științifică și tehnologia joacă un rol cheie în atingerea acestor obiective.
Având în vedere acest fapt, salut lansarea diferitelor inițiative industriale europene din cadrul Planului european strategic pentru tehnologia energetică și îndemn Comisia să pună în practică și celelalte măsuri ale acestui plan. Al optulea program cadru ar trebui, de asemenea, să facă din cercetare și dezvoltarea de tehnologii inovatoare o prioritate în domeniul energiei. Prin urmare, este vital să existe o finanțare adecvată pentru susținerea tehnologiilor curate și durabile. Acesta este singurul mod în care vom putea menține competitivitatea industriei noastre, în care vom promova creșterea economică și vom crea locuri de muncă.
Kathleen Van Brempt
(NL) Domnule președinte, cuvântul pe care l-am auzit cel mai des până acum este "strategie”; pe bună dreptate. Așadar, salutăm strategia Comisiei. Cu toate acestea, credem că aceasta este puțin dezamăgitoare, domnule comisar, întrucât o strategie bună presupune efectuarea unei evaluări obiective - o evaluare a problemelor de aprovizionare și, în special, a problemelor ecologice și, de asemenea, a problemelor sociale - și pe baza acestei strategii vom stabili prioritățile. Acord foarte multă importanță cuvântului "prioritate” deoarece acesta înseamnă ierarhizarea lucrurilor. Eficiența energetică este în vârful acestei ierarhii. Ați menționat acest lucru, dar dacă eficiența energetică este atât de importantă, de ce este astăzi atât de greu să stabilim obiective pe care intenționăm să le aplicăm în statele noastre membre? Este un lucru esențial. Știm că acest lucru funcționează și există un mod de a ajunge acolo unde trebuie. Prin urmare, aș dori să îi solicit domnului comisar să își asume cu adevărat această prioritate și, de asemenea, să o prezinte efectiv la pregătirile noastre pentru summitul important din februarie.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Domnule președinte, domnule comisar, astăzi decidem cursul dezvoltării energetice până în anul 2020, însă această perioadă este mult prea scurtă. Este nevoie de mulți ani pentru a pune în funcțiune facilitățile energetice. Construcția de rețele și de centrale nucleare durează mult timp, de asemenea. Durata de viață a construcțiilor de acest gen este de câteva decenii. Din acest motiv, investitorii au nevoie de orientări politice relativ stabile pentru o perioadă mult mai lungă. Dacă dorim să atingem obiectivele noastre privind schimbările climatice și durabilitatea energiei, trebuie să dezvoltăm un cadru de politică pentru mult mai mult timp în viitor. Avem nevoie de un document strategic pentru dezvoltarea energiei până în cel puțin 2050.
Energia nucleară devine din ce în ce mai mult una dintre sursele de energie ale viitorului și aș dori, prin urmare, să subliniez trei sarcini pe care cred că va trebui să le înfruntăm la nivel european în această privință: În primul rând, trebuie să luăm măsuri legislative pentru a garanta dezafectarea în siguranță a centralelor nucleare și eliminarea deșeurilor radioactive în conformitate cu principiul "cel care poluează plătește”.
În al doilea rând, trebuie să ne asigurăm că se construiesc noi centrale nucleare prin proceduri eficiente și transparente, în conformitate cu cele mai ridicate standarde de siguranță posibile. Putem face acest lucru introducând standarde minime pentru aprobarea și confirmarea proiectelor privind noile centrale nucleare. Mai mult, trebuie să avem în vedere emiterea de licențe pentru noile tipuri de centrale nucleare la nivel european. Acest fapt ne-ar ajuta să profităm de cunoștințe combinate și să ajutăm țările care introduc abia acum energia nucleară și cele care au, de fapt, organisme administrative relativ mici.
În al treilea rând, trebuie să facem ca procesul decizional privind problemele nucleare să fie mai democratic. Energia nucleară este numai una din multe potențiale surse de energie și, prin urmare, procedurile decizionale trebuie să fie aceleași ca pentru cărbune, energii regenerabile, gaze și petrol. Parlamentului European trebuie să i se acorde competențe de codecizie. Nu este necesar să revedem Tratatul Euratom, întrucât acest lucru s-ar putea face printr-un acord instituțional.
Adam Gierek
(PL) Domnule președinte, energia reprezintă în jur de 40 % din costurile de producție, în timp ce forța de muncă constituie abia 15 %, dar obținerea materialelor prime pentru generarea energiei însăși necesită energie. Prin urmare, competitivitatea economiei va depinde de energie. Doctrina referitoare la efectul asupra climei global și promovarea a ceea ce se numește economia "fără emisii de CO2” nu are niciun sens. Implicarea atât de profundă în obiective obligatorii privind emisiile de carbon constituie un exemplu de propuneri care sunt iresponsabile economic și social, întocmai precum tehnologia CSC care a fost impusă centralelor pe bază de cărbune - de ce nu și pentru alți combustibili? De ce nu este eficiența forța motrice a progresului?
Trebuie să trag un semnal de alarmă cu privire la nemulțumirea socială în legătură cu sărăcia energetică. În noile state membre, energia reprezintă în jur de 40 % din cheltuielile unei familii. Trebuie să trag un semnal de alarmă și cu privire la pierderea securității energetice din cauza legislației impuse, și în special a pachetului privind energia și clima. Încă ceva - de ce nu au statele membre dreptul de a decide singure asupra modalităților de reducere a propriilor emisii de CO2, așa cum pot decide în privința mixului lor de energie?
Lambert van Nistelrooij
(NL) Domnule președinte, noul Tratat de la Lisabona a făcut ca energia să fie responsabilitatea comună a UE și a statelor membre. Al doilea pachet privind energia, care formează de fapt baza prezentei strategii, merită în mod evident adăugiri, iar raportul furnizează o analiză bună în această privință. Totuși, statele membre, împreună cu părțile lor publice și private, trebuie să participe. Programele operaționale dintre și din cadrul statelor membre devin din ce în ce mai importante. S-au stabilit obiective procentuale suficiente, atât pentru climă, cât și pentru energie. Nu este nevoie de alte obiective obligatorii. După cum s-a spus deja, punerea sa în aplicare contează, luând în considerare cetățenii - consumatorii. Este posibil, de asemenea, ca Comisia să fie obligată să își îmbunătățească evaluarea pentru aceste programe naționale și ca resursele noastre, posibil euro-obligațiunile, să trebuiască să fie dependente de acest lucru. Încă mai există o diferență între vorbe și fapte. Prima din două idei centrale este eficiența energetică: o mare oportunitate. Aceasta contribuie la competitivitatea companiilor noastre și, de asemenea, la ocuparea forței de muncă - în sectoarele instalațiilor și construcțiilor, de exemplu. Analizați puțin și țara dumneavoastră: ca urmare a acestui fapt, s-au creat zeci de mii de locuri de muncă în Germania. A doua idee centrală este - da, ați spus-o - infrastructura care leagă țările și cea din cadrul țărilor și rețelele inteligente. Aici este nevoie de euro-obligațiuni. Am o întrebare pentru domnul comisar: se vor face progrese către euro-obligațiuni în decembrie? Vorbim despre resurse noi - avem nevoie de bani - și aș dori să ne spuneți dacă veți strânge într-adevăr bani prin aceste mijloace? Acțiune: de asta avem nevoie.
Silvia-Adriana Țicău
(RO) Strategia energetică a Uniunii trebuie să se concentreze asupra eficienței energetice, a reducerii consumului de energie primară și a sărăciei energetice, a promovării energiei din surse regenerabile și a securității energetice a Uniunii. Este însă absolut necesar ca strategia energetică a Uniunii să fie corelată și cu politica industrială, politica de transport, politica de cercetare și inovare și politica privind lupta împotriva schimbărilor climatice.
Solicităm Comisiei și statelor membre să dezvolte instrumentele financiare și fiscale necesare pentru eficiență energetică, în special în sectorul clădirilor, și să acorde prioritate eficienței energetice și infrastructurii energetice inteligente, în viitorul cadru financiar multianual.
Uniunea trebuie să acorde o mai mare importanță parteneriatului estic și în special regiunii Mării Negre, regiune cu o importanță geostrategică deosebită pentru securitatea energetică și pentru diversificarea rutelor de aprovizionare cu energie a Uniunii.
Invităm Comisia și statele membre să continue punerea în aplicare a proiectului european al coridorului sudic al gazelor naturale, în special al proiectului Nabucco, care ar putea îmbunătăți în mod semnificativ siguranța aprovizionării cu energie.
Alajos Mészáros
(HU) Domnule președinte, atât doamna Kolarska-Bobińska, cât și domnul comisar Oettinger merită lăudați pentru această muncă, care reprezintă într-adevăr un efort important. Ca urmare a Tratatului de la Lisabona, strategia energetică a Uniunii Europene va fi construită pe doi piloni: piața energetică unică, securitatea aprovizionării, eficiența energetică și interconectarea rețelelor energetice europene.
Atunci când elaborăm noua noastră strategie energetică, trebuie să ținem cont de câteva provocări. Deși proviziile noastre de combustibil fosil se diminuează treptat, putem spori proviziile existente prin găsirea de noi situri de exploatare a materiilor prime prin eforturi de cercetare și de dezvoltare. Dependența de energie a Europei crește proporțional cu creșterea populației sale. Până în 2030, Europa va fi obligată să asigure 65 % din importurile de energie din surse din afara Europei. În cazul aprovizionării cu gaze, această cifră poate atinge 80 %. Trebuie să vizăm diversificarea sporită a rutelor de transport și a surselor de achiziție. Reamenajarea centralelor care funcționează în prezent poate, de asemenea, să fie de o importanță deosebită.
Pentru dezafectarea centralelor vechi nu este suficientă alocarea de sume importante - trebuie să acordăm atenție și întreținerii acestora. Statele membre trebuie să efectueze o reexaminare primordială a poziției lor cu privire la energia nucleară. Trebuie să ne continuăm eforturile în domeniul dezvoltării energiei nucleare, altfel nu ne vom putea atinge obiectivele privind schimbările climatice. Recomand să acționăm cu precauție în acest domeniu, pentru a ne asigura că planurile noastre ambițioase nu constituie o amenințare la adresa competitivității industriale și comerciale. În acest sens, avem un raport echilibrat care cuprinde angajamente ce pot fi îndeplinite în mod realist și din acest motiv îl susțin pe deplin.
Mario Pirillo
(IT) Domnule președinte, domnule comisar, doamnelor și domnilor, garantarea unei energii durabile, sigură și accesibilă, reprezintă cu siguranță una dintre principalele provocări pentru Europa în următorii ani.
Obiectivele politice ale Uniunii Europene necesită o serie de măsuri care nu pot fi ignorate. Realizarea completă a pieței energetice interne este un obiectiv care poate fi atins numai dacă legislația actuală privind pachetul energetic va fi aplicată de toate statele membre.
Consider că, pentru a atinge pe deplin obiectivele strategiei, nu ne putem abate de la investirea în infrastructura modernă și inteligentă, în special în cercetarea și utilizarea energiilor regenerabile. Aceste investiții nu numai că reprezintă soluția cea mai avantajoasă din punct de vedere economic pentru reducerea dependenței de energie a UE, dar va contribui și la combaterea schimbărilor climatice.
Hannes Swoboda
(DE) Domnule președinte, aș dori să adresez sincerele mele mulțumiri raportoarei și raportorilor alternativi și dumneavoastră, domnule Oettinger, deoarece ceea ce ați prezentat în ultimele zile și săptămâni este decisiv pentru dezvoltarea Uniunii Europene. Totuși, asemenea doamnei Van Brempt, domnului Turmes și a altora, consider că trebuie mergem cu un pas mai departe, deoarece - dacă pot spune așa - o politică energetică rațională, puternic ecologică, este aproape ca un vehicul de propulsare pentru creștere și locuri de muncă ecologice.
Ieri am discutat din nou acest lucru cu președintele Comisiei. Din păcate, s-au spus foarte puține despre acest lucru astăzi. Cu toate acestea, trebuie să facem aceste demersuri suplimentare. Desigur, multe dintre chestiunile care sunt implicate în politica energetică orientată către mediu sunt încă mai scumpe. Totuși, dacă luăm în considerare avantajul pentru mediu și ce înseamnă ca industria Europeană să joace un rol principal, observăm că acesta este foarte important și pentru locurile de muncă.
Domnul Reul are dreptate: avem nevoie de multe surse de energie. Poate că nu de toate - în această privință, opiniile noastre diferă în multe privințe. Totuși, trebuie să cunoaștem direcția în care evoluează eficiența energetică, economia de energie și energiile regenerabile. Acestea sunt motoarele unei economii europene orientate către viitor.
Petru Constantin Luhan
(RO) Problematica energetică este o prioritate majoră ce nu suportă amânare și este important ca viitorul plan de acțiune 2011-2020 să contribuie semnificativ la consolidarea politicii comune a Uniunii Europene.
Avem nevoie de o cooperare strânsă, în special în domeniul infrastructurii energetice, precum și de o finanțare europeană corespunzătoare. Consider că, pe lângă finanțarea publică și cea comunitară, pentru a dezvolta o infrastructură strategică la nivelul Uniunii, care să antreneze extinderea și integrarea tuturor piețelor de energie locale, regionale și europene, trebuie să acordăm o mai mare atenție sectorului privat și investițiilor provenite de aici.
Din punctul meu de vedere, o bună modalitate o reprezintă promovarea parteneriatelor public-private, prin oferirea suportului politico-administrativ necesar, a unui anumit nivel de finanțare și a unor garanții publice. Astfel, vom reuși să obținem finanțarea atât de necesară pentru viitorul oricărei politici energetice.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Domnule președinte, domnule comisar, astăzi aș dori să vorbesc pe scurt despre bunăstarea cetățenilor noștri și despre insule. De obicei, ne gândim cu plăcere la insule, ne place să mergem acolo - soarele, căldura. Izolarea insulelor sudice chiar aduce beneficii bunăstării locuitorilor din insulă, întrucât atrage turiști, dar atunci când vine vorba despre energie, izolarea sau statutul de insulă sunt deosebit de dăunătoare pentru populație. Exact de acest lucru nu este nevoie. De ce? Izolarea în domeniul energiei înseamnă predominanța normală a unui monopol pe această piață, iar pentru persoanele în cauză acest lucru înseamnă, la rândul lui, atât nesiguranța aprovizionării, cât și prețuri ridicate. Prezentul raport are soluția. Infrastructură, infrastructură, infrastructură. Să construim interconexiuni în Uniunea Europeană care să ne unească, pentru ca cetățenii să poată beneficia de prețuri decente și de siguranța aprovizionării. Vă mulțumesc.
Francesco De Angelis
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, aș dori să-mi exprim aprecierea față de prezenta rezoluție, care este un document excelent din patru puncte de vedere.
În primul rând, repetă faptul că eficiența energetică și economia de energie sunt priorități avantajoase din punct de vedere economic pentru reducerea dependenței de energie a Europei și pentru combaterea schimbările climatice. În al doilea rând, pune accentul pe infrastructurile inteligente. În al treilea rând, ne îndeamnă să implementăm în întregime legislația europeană actuală. În al patrulea rând, se străduiește să realizeze o politică energetică cu o dimensiune internațională riguroasă și consecventă.
În sfârșit, aș dori să subliniez importanța securității energetice și a investiției în cercetare, dezvoltare și inovare, pentru a proteja cât mai bine posibil interesele consumatorilor, ale întreprinderilor și ale cetățenilor.
Zigmantas Balčytis
(LT) Domnule președinte, cred cu adevărat că toate statele membre ale Uniunii Europene se confruntă acum cu cea mai mare dificultate în ceea ce privește energia și, în primul rând, aș dori cu adevărat să mulțumesc raportoarei și raportorilor alternativi pentru faptul că practic noi toți, reprezentanții tuturor statelor membre, am avut posibilitatea de a oferi propriile propuneri și că, datorită unor compromisuri inteligente, s-a creat un document foarte bun. Consider, de asemenea, că nu este atât de important să avem planuri ambițioase pe cât este să avem planuri realizabile, și anume infrastructuri reale, interconectări, o posibilitate reală pentru oameni de a alege furnizorul de energie de la care să cumpere energie și, desigur, un preț de piață real. Consider că dacă vom reuși acest lucru, rezultatele obținute vor fi semnificative. Consider că, pe viitor, ar trebui să avem și un control mai bun asupra dorințelor și intereselor statelor membre, deoarece în cazul instituirii unei piețe energetice comune, acele interese trebuie să fie conciliate. Domnule comisar, aș dori să vă mulțumesc de asemenea pentru reacția foarte promptă cu privire la semnarea anumitor acorduri și sunt recunoscător pentru faptul că principiul solidarității este adânc înrădăcinat la nivelul UE.
Sonia Alfano
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, am citit raportul cu atenție și îl aprob în totalitate. Cu toate acestea, am rămas oarecum nedumerită de diverse mențiuni referitoare la viitorul cărbunelui în cadrul strategiei europene, în special de la punctul 52, în care Comisia este invitată să întocmească dispoziții juridice pentru a facilita construcția de centrale electrice alimentate cu cărbune.
În urmă cu câțiva ani, în Statele Unite a fost inițiată o mișcare politică și cetățenească care a dus de facto la un fel de moratoriu privind construirea de centrale electrice alimentate cu cărbune. La fel ca emisiile de CO2, și această decizie are la bază problema cenușii, care conține multe substanțe toxice. Prin urmare, nu susțin deloc argumentul centralelor electrice alimentate cu cărbune și aș dori să menționez că așa numitul "cărbune curat” este, în multe cazuri, mai mult un slogan decât o realitate.
Am auzit, de asemenea, mai mulți dintre colegii noștri deputați apărând cu îndârjire energia nucleară, atât în materie de costuri, cât și de siguranță. Din păcate, oricine spune acest lucru arată că nu știe despre ce vorbește. Alternativele există, sunt regenerabile, sunt reale și în deceniul care urmează, Uniunea Europeană trebuie să își croiască drumul în această direcție.
Oreste Rossi
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, prezentul raport oferă câteva puncte foarte interesante în măsura în care, pornind de la conceptul de bază conform căruia Europa trebuie să se asigure cu politici energetice comune, acesta analizează cu atenție metode și programări.
Vorbind personal la Forumul European pentru Energie organizat de președintele Buzek, în rândul reprezentanților celor 27 de state membre ale UE și al Parlamentului European, am exprimat o opinie favorabilă cu privire la un plan de energie comun care să permită condiții egale de acces la energie pentru persoane fizice și întreprinderi, eliminând astfel diferențele de costuri uneori substanțiale de astăzi.
Regret faptul că trimiterile acum inevitabile la responsabilitatea Uniunii Europene în combaterea schimbărilor climatice au fost introduse într-un raport atât de bun. Există documente specifice în legătură cu acest subiect și consider că este redundant să continuăm să adăugăm trimiteri la acesta pentru a satisface anumiți extremiști din domeniul mediului.
În ceea ce ne privește, o a doua perioadă de angajament în cadrul Protocolului de la Kyoto poate avea loc doar într-un context global, implicând toate principalele economii printr-un acord cu caracter juridic obligatoriu.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Domnule președinte, aș dori să felicit raportoarea și să-i mulțumesc domnului comisar care analizează strategia și politica energetică într-un mod atât de binevoitor. Avem scopuri ambițioase pentru atenuarea procesului schimbărilor climatice. În ceea ce privește protecția mediului, energia poate fi un partener, dar poate fi și un dușman. În Uniunea Europeană suntem dependenți de combustibili fosili, utilizați în producerea de energie. Odată cu epuizarea resurselor UE, suntem din ce în ce mai dependenți de țări terțe și, așadar, este important nu numai să dezvoltăm energie regenerabilă, ci și să investim în cercetare pentru a spori eficiența energetică. În perioada de sesiune anterioară am dezbătut alocarea unor bani suplimentari pentru energie în baza Planului european de redresare economică. Poate că ar fi adecvat, de asemenea, să putem aloca bani de la alte mecanisme de finanțare ale Uniunii Europene, destinate eficienței energetice în general. Energia regenerabilă este importantă pentru noi nu numai din cauza schimbărilor climatice, ci și a securității energetice. Acordurile bilaterale ale unor state membre, care pun în aplicare proiecte precum "Nord Stream” duc la neîncredere nu doar în privința chestiunilor de mediu, ci și a principiilor de solidaritate și, prin urmare, trebuie să existe transparență în acest domeniu.
Elena Băsescu
(RO) Din punctul meu de vedere, îmbunătățirea potențialului UE în materie de energie regenerabilă este unul dintre cele mai importante elemente ale raportului. De aceea reamintesc faptul că regiunea Dobrogea, din sud-estul României, va deveni în câțiva ani cel mai mare parc eolian din Europa. Construcția celor 522 de turbine se va finaliza în 2011. Dobrogea va putea furniza astfel 50 % din consumul la nivel național.
Infrastructura este un alt element esențial pentru o piață energetică funcțională.
UE trebuie să aleagă între acele proiecte care-și dovedesc eficiența și rentabilitatea economică. Interconectorul AGRI, una dintre primele contribuții ale României la dezvoltarea infrastructurii energetice, prezintă costuri reduse și constituie o alternativă.
Diversificarea surselor de aprovizionare se impune și în sectorul petrolului. Oleoductul P8 constituie un bun exemplu în acest sens. România și Serbia au reluat recent studiile de fezabilitate pentru construirea primului tronson Constanța-Pancevo.
Ioan Enciu
(RO) Diversificarea surselor, o nouă infrastructură în energie, creșterea ponderii surselor regenerabile sunt importante pentru viitorul energetic al Uniunii. Dar, în același timp, nu trebuie să renunțăm și la utilizarea vechilor surse de energie, desigur, îmbunătățită prin tehnologii inovatoare, conform posibilităților și necesităților fiecărui stat membru.
Cel mai important pentru mine, pentru cetățenii pe care-i reprezint aici este însă faptul că trebuie să păstrăm un preț accesibil pentru toți consumatorii, să menținem și chiar să creăm noi locuri de muncă în acest domeniu.
Nu trebuie să ajungem în situația în care pe piața de energie europeană va exista surplus de energie, pentru că aceasta nu va putea fi cumpărată din cauza prețurilor ridicate.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Domnule președinte, cred că, în urma Tratatului de la Lisabona, se înțelege de la sine că Parlamentul European va putea contribui mult mai mult la politica energetică.
Sunt de acord cu tot ceea ce a spus raportoarea și aș evidenția faptul că, în prezent, politica energetică ține mai curând, direct și indirect, de politica externă în general, atât a statelor membre, cât și a Uniunii. Sunt de acord că astăzi avem nevoie de lucrări necesare, lucrări de infrastructură, și că avem nevoie și de reglementări care să guverneze modalitatea de executare a acordurilor.
Astăzi solicităm contracte clare, transparență și trimiteri specifice la sursele de energie regenerabilă. Totuși, ceea ce avem în fața noastră, domnule comisar, este nevoia pentru o piață a energiei comună. Acest lucru ar ajuta micile state insulare ale Uniunii în special, astfel încât, pe o piață mare, să putem rezolva în mod transparent problema majoră a energiei.
Nick Griffin
Domnule președinte, aș dori să îi spun domnului comisar că noul raport privind strategia în domeniul energiei ignoră un lucru foarte evident: apogeul petrolului. Însă Comisia cel puțin și-a dat în sfârșit seama de această amenințare uriașă și iminentă. În momentul în care se recunoaște apogeul petrolului, majoritatea acestui raport în mare parte bine intenționat devine, din păcate, gaz pe foc.
Deficitul uriaș de energie care va urma nu poate fi acoperit în niciun fel prin regenerare sau filtrarea reziduurilor. Cărbunele, fuziunea nucleară - și, pe termen lung, fuziune nucleară și fisiunea - sunt singurele surse de energie suficient de abundente pentru a ne salva pe măsură ce era petrolului ia sfârșit.
Domnule comisar, acum că aceste lucruri au fost recunoscute, putem să ne așteptăm la o abordare nouă, serioasă a energiei? Trebuie să renunțăm la toate absurditățile cu privire la rețele de energie eoliană și încălzire globală și să ne concentrăm asupra soluțiilor științifice reale pentru criza apogeului petrolului.
Günther Oettinger
Domnule președinte, doamnelor și domnilor, intrăm în dezbatere aici și, dacă iau în considerare chestiunile pe care s-au concentrat discursurile dvs., avem un mix de energie vast în Uniunea Europeană, în statele membre și, de asemenea, în Parlament. Am auzit discuții despre orice de la energii regenerabile 100 % până la fuziune nucleară, energie nucleară și cărbune. Aceasta înseamnă că întrebarea cheie va fi: vom cădea de acord asupra unei strategii pe termen lung? Vom ajunge la un consens în Europa? Dacă vom ajunge, care va fi consensul?
Lucrăm în prezent la elaborarea strategiei care cuprinde cele trei obiective ale energiei regenerabile în proporție de 20 %, al reducerii emisiilor de CO2 cu 20 % și al creșterii eficienței cu 20 %. Aceasta este strategia pentru noul deceniu. Este adevărat că avem nevoie de o strategie pe termen lung. Foaia de parcurs pe care v-o vom prezenta ca proiect brut primăvara următoare va furniza această strategie. Cu această foaie de parcurs intenționăm ca, în următorul an, să luăm în considerare următorii 40 de ani împreună cu dvs. și statele membre și să prezentăm previziuni cu privire la cerințele în materie de energie, mixul energetic, obiectivele de mediu și securitatea aprovizionării pentru patru decenii. Nu este o sarcină ușoară. Imaginați-vă pentru un moment că am fi în 1970 înainte de criza petrolului, înainte de căderea Zidului și cu numai câteva state membre și că ar trebui să folosim expertiza pe care o aveam în 1970 pentru a clarifica anul 2010 și situația energetică actuală. Estimările noastre ar fi fost complet greșite. Știm ce capacități tehnice vor apărea în următorii 40 de ani? Ce noi interese politice vor avea statele membre? Cu toate acestea, sunt în favoarea încercării de a produce Foaia de parcurs 2050.
Apoi s-a pus problema de ce avem nevoie de obiective obligatorii pentru reducerea emisiilor de CO2 și de ce statele membre nu pot face acest lucru. Este pur și simplu pentru că așa s-a decis. Accept obiectivul de 20 % pentru emisiile de CO2 și cel de 30 % dacă găsim alți parteneri la nivel mondial. Aceasta este o decizie a Parlamentului, de care aparțineți, și a Consiliului, iar eu o pun în aplicare. Dacă doriți altceva, să îmi spuneți. Sunt de părere că, dacă nu ar exista obiective obligatorii, statele membre pur și simplu nu le-ar respecta. Dacă renunțăm la obiectivele obligatorii, statele membre ar face mai puține sau chiar nimic, în special în vremuri economice dificile.
S-a menționat problema eficienței energetice. În strategia noastră, creăm doar schița pentru această chestiune. Detaliile cu privire la aceasta vor fi puse în practică, iar instrumentele, măsurile și partea financiară vor urma în primăvară când va trebui să prezentăm strategia privind eficiență energetică, pe care o dezbateți în prezent.
S-au pus întrebări referitoare la piața internă. Vă rog să aveți încredere în mine și domnul Almunia. Vom asigura conformitatea deplină cu al doilea și al treilea pachet privind piața internă, vom soluționa procedurile de încălcare a tratatului și vom face tot posibilul pentru a ne asigura că, în următorii cinci ani, gazele și electricitatea vor alcătui o piață internă competitivă și transparentă. În ultimele câteva săptămâni am oferit consultanță statelor membre - guvernului polonez în cazul Jamal și guvernului bulgar în cazul South Stream și referitor la aprovizionarea cu gaz a Bulgariei. De fapt, statele membre nu sunt mereu dispuse sau în măsură să asigure respectarea normelor privind piața internă din acordurile lor bilaterale. Acolo unde ni se cere consiliere, o oferim, dar este nevoie și de implicarea statelor membre. Există și state membre mari în care piața internă nu funcționează. Unul dintre acestea nu este departe de aici și poate este chiar țara în care ne aflăm acum. Prin urmare, întreb deputații din Franța: sunteți pregătiți să lucrați cu mine pentru a crea o piață internă în Franța și în alte țări? Am nevoie de susținerea dvs. în această chestiune - nu la un nivel național, ci la un nivel european.
În ceea ce privește coridorul sudic, decizia cu privire la gazoductele Nabucco, trans-adriatic sau ITGI va fi adoptată, cred, în primul trimestru al anului următor. Totuși, o infrastructură de gaze ne obligă să abordăm chestiuni precum de cât gaz vom avea nevoie pentru încălzire și transformarea în electricitate în următoarele decenii? În prezent sunt necesari 500 de miliarde de metri cubi pe an. Vom avea nevoie de mai mult sau de mai puțin? Această chestiune va fi abordată și în foaia de parcurs 2050.
Domnul Rohde a menționat exemplul Chinei. În opinia mea, este mereu bine să se folosească China drept comparație, dar, de preferat, nu ca un exemplu de urmat. Aveți dreptate că s-au făcut foarte multe investiții în energie eoliană în China. Este adevărat, dar ați omis să menționați faptul că China cumpără în prezent cărbunele din lume și investește mult mai mult în cărbune. Este adevărat că, în ultimul an, China a investit mai mult în energii regenerabile decât a investit Germania. Cu toate acestea, proporția energiilor regenerabile produse în China este în scădere, pentru că se investește mult mai mult în energie nucleară și cărbune. În plus, China consideră energia nucleară o formă de energie regenerabilă. Pur și simplu nu sunt de acord. În consecință, o comparație cu China este importantă, dar aș recomanda cu seriozitate să nu considerăm China drept un exemplu pe care să îl urmăm în munca noastră europeană.
Vă mulțumesc încă o dată. Am nevoie de susținerea dvs. și când vine vorba despre bugetul european. S-a solicitat să se ia mai multe măsuri și să se aloce mai multe resurse pentru cercetare și infrastructură. Accept acest lucru. Accept orice euro pe care mi-l dați, dar bugetul este decis de Consiliu și Parlament. În baza bunei noastre experiențe cu Planul Strategic European pentru tehnologiile energetice, cu finanțarea cercetării în domeniul energetic și cu planul de redresare economică, am încredere că vom elabora o propunere bună pentru infrastructură și că dvs. o veți susține astfel încât, în deceniul următor, să se furnizeze suficiente fonduri europene cu valoare adăugată pentru măsurile europene corespunzătoare din domeniul infrastructurii și al cercetării. Având în vedere acestea, avem cu siguranță suficiente ocazii pentru o cooperare constructivă.
Lena Kolarska-Bobińska
Domnule președinte, după cum se poate observa, subiectele de discuție și opiniile exprimate în Parlamentul European sunt foarte variate și diferite. Prin urmare, prezentul raport este rezultatul compromisului pe care îl urmăream. Sunt de părere că acesta este un raport foarte bun, pentru că am construit un consens.
Aș dori să le mulțumesc raportorilor alternativi - doamna Ulvskog, domnul Rohde, domnul Turmes, domnul Szymański și alții - pentru faptul că am construit acest consens într-o manieră atât de plăcută. Aș dori, de asemenea, să îi mulțumesc doamnei Castillo Vera pentru cooperare, ajutor și susținere, doamnei Toth de la Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) pentru ajutor, domnului Hillman și, de asemenea, domnului comisar și personalului Comisiei, care au răspuns la întrebările mele numeroase și au reacționat la diferitele mele idei.
La Bruxelles are loc astăzi o luptă între susținătorii ideii de interguvernamentalism și cei care doresc să acționeze conform noțiunii de solidaritate. Atât Parlamentul European, cât și Comisia se confruntă cu necesitatea de a garanta, la ședințele viitoare ale Consiliului European, că solidaritatea este totuși victorioasă în fața intereselor naționale individuale. Am ajuns la un anumit consens. Avem o strategie și, după cum a spus domnul Turmes, în acest sens trebuie să o implementăm, să o implementăm și să o implementăm din nou, apărându-ne de diferitele interese specifice.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc mâine, joi, 25 noiembrie, ora 12.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Luís Paulo Alves
în scris. - (PT) Cred că această nouă strategie energetică este absolut necesară pentru a pune în practică o strategie competitivă, durabilă și sigură. Într-o perioadă în care Europa devine din ce în ce mai dependentă de importurile de energie, cred că este esențial ca aceasta să continue să joace un rol de lider dominant în problemele legate de energie, concentrându-se pe inovare și pe tehnologie. Pentru a face ca strategia noastră să fie mai durabilă, vom avea nevoie de o concentrare constantă asupra energiei regenerabile prin introducerea unei concurențe sporite în cadrul sectorului, astfel încât să putem pune în aplicare în mod eficient piața internă pentru energie. Acest fapt va duce la reducerea costurilor și la creșterea competitivității pentru economie și va crea, de asemenea, bunăstare și locuri de muncă, ceea ce este important pentru o balanță comercială sănătoasă. Vin dintr-o regiune mai îndepărtată care are în prezent un nivel de autosuficiență energetică de aproximativ 27 % și vizează să atingă 75 % până în 2012. Insulele Azore și-au stabilit obiective specifice mai ambițioase decât UE și, ca urmare, sunt deja recunoscute la nivel european, în special în ceea ce privește energia geotermală, datorită unei politici energetice ambițioase cu parteneriate între regiune și celor mai bune centre de cercetare naționale și internaționale. Uniunea ar trebui să urmeze aceste exemple și să sporească sprijinul în domeniile cercetării, inovării și dezvoltării de proiecte.
George Sabin Cutaș
în scris. - (RO) Este timpul să vorbim despre o adevărată strategie energetică europeană. În prezent, implementarea legislației UE în materie de energie este lacunară. Prin intermediul prevederilor din Tratatul de la Lisabona, Uniunea Europeană dispune de un cadru juridic ferm pentru dezvoltarea unei piețe interne unice funcționale, care să garanteze siguranța aprovizionării, durabilitatea, interconectarea rețelelor și solidaritatea. În acest context, noile state membre, mult mai vulnerabile la întreruperile externe ale aprovizionării cu energie, au nevoie de sprijinul Uniunii Europene pentru a face față acestor provocări.
De asemenea, doresc să pledez pentru menținerea posibilității de subvenționare a minelor de cărbune de către statele membre, cel puțin până în 2018. Într-o lume capitalistă, termenul de necompetitiv este sinonim cu plagă socială. Trebuie să luăm în calcul factorul uman, să ne gândim la consecințele socioeconomice negative ale închiderii minelor de cărbune, care reprezintă o sursă majoră de locuri de muncă, înainte de a pune o pecete de necompetitivă unei mine.
Ilda Figueiredo
Prezentul raport vizează să contribuie la un nou plan de acțiune privind energia, în cadrul strategiei Europa 2020. În principiu, un plan nou se poate dovedi a fi o inițiativă importantă, cu condiția ca greșelile și deficiențele planurilor anterioare să fie luate în considerare. Este inutil să insistăm asupra abordării și propunerilor care ne-au făcut să încetinim și să rămânem mai în urmă decât ar trebui să fim.
Deficiențele strategice ale politicii energetice europene de care ar trebui să se țină seama includ următoarele puncte.
Politica energetică a fost plasată ca un apendice la o politică "de mediu” al cărei obiectiv final este de a deschide noi domenii pentru speculațiile financiare, făcând din certificatele de emisii de gaze un lucru profitabil. Cu toate acestea, problema energiei merită o abordare adaptată bazată pe îmbunătățirea indicatorilor specifici precum intensitatea energetică sau deficitul energetic.
În domeniul energiei se presupune, de asemenea, că dacă se va pune în aplicare funcționarea piețelor acolo unde operează investitorii, totul se va rezolva ca prin magie. S-au publicat deja trei pachete legislative succesive, s-au cheltuit resurse publice și totuși nu avem încă piețe competitive, investiții în infrastructură sau energie mai accesibilă pentru consumatori. Acest fapt reprezintă un eșec din punctul de vedere al tuturor aspectelor obiectivelor menționate.
Argumentul conform căruia biocombustibilii aduc numai beneficii pentru mediu și asigură o dezvoltare importantă pentru agricultura și industria țărilor europene s-a prăbușit.
András Gyürk
Mă bucur să văd că există un angajament din ce în ce mai puternic în Europa pentru a realiza o piață energetică comună. Acest lucru este demonstrat în mod capabil de faptul că ambele rapoarte ale doamnei Kolarska-Bobińska, precum și cea mai recentă strategie energetică și prioritățile privind infrastructura ale Comisiei Europene îndeamnă la schimbări structurale. În sfârșit începem să ne dăm seama că o reușită remarcabilă necesită investiții semnificative, planuri de acțiune concrete și înlăturarea sarcinilor administrative. Aceasta este singura posibilitate pentru ca toate statele membre să atingă obiectivele principale ale Tratatului de la Lisabona: piața unică, securitatea aprovizionării, eficiența energetică și dezvoltarea energiilor regenerabile.
Cred că faptul că documentele menționate mai devreme tratează eforturile de dezvoltare a energiei în Europa Centrală și de Est ca pe o prioritate urgentă reprezintă un pas înainte esențial. Criza gazelor naturale de anul trecut a scos în evidență pentru statele din vest faptul că regiunea noastră depinde foarte mult de o singură sursă de gaze și că piața unică nu funcționează aici. Europa și-a dat seama că accesul la sursele alternative de gaze, crearea coridorului gazelor de la nord la sud și eliminarea piețelor izolate sporesc securitatea aprovizionării la nivel regional, făcând în același timp un pas înainte către realizarea unei piețe unice.
În același timp, consolidarea rețelelor energetice și interconectarea regională a conductelor de petrol sporesc, de asemenea, flexibilitatea regiunii noastre. Nivelul de angajament nu se poate opri totuși numai la crearea unei strategii. Am încrederea că se vor aplica în curând modificări structurale care să sprijine realizarea în mod eficient a unei piețe unice și că vom elabora un proces de acordare a licențelor rapid și transparent, vom crea inițiative regionale și vom oferi acces la noi instrumente de finanțare.
Tunne Kelam
în scris. - După câteva experiențe dramatice cu aprovizionarea cu energie, a devenit clar că energia este un factor cheie al securității UE. Necesitatea unei perspective strategice pe termen lung este evidentă. Strategia energetică nou propusă vizează să satisfacă această nevoie. Mai presus de toate, Europa are nevoie de o piață energetică internă coerentă și armonizată care trebuie să integreze diferite rețele energetice, legându-le între ele. Acest lucru reprezintă o prioritate absolută pentru stabilitatea și securitatea UE. Astăzi încă mai există regiuni izolate ale UE care depind aproape în totalitate de sursele de energie externe. În cazul gazelor importate, acest lucru este valabil pentru cele trei state membre baltice. Acestea depind de exporturile de gaze din Rusia, pe care Moscova le folosește ca pe instrumentul său de politică externă. Rezultatul este că națiunile baltice, fiind în vecinătatea imediată a Rusiei, plătesc cu 30 % mai mult decât Germania pentru același gaz rusesc. Noua strategie privind Marea Baltică ar trebui să vizeze dezvoltarea de rețele integrate în jurul Mării Baltice. Sprijin alocarea unei proporții mai ridicate din buget pentru politica energetică comună. Dezvoltarea de infrastructuri moderne și eficiente va necesita investiții prioritare. Sporirea eficienței energetice înseamnă mai multe investiții în cercetare și dezvoltare și în noile tehnologii energetice.
Marian-Jean Marinescu
în scris. - (RO) Strategia energetică propusă trebuie să promoveze pe termen lung o combinație diversificată de surse de energie, respectiv energie din surse regenerabile, dar și energie nucleară. Această strategie nu va putea însă fi viabilă atâta timp cât nu se va consolida rețeaua de transmisie pentru a sprijini integrarea pieței și dezvoltarea unei producții de energie sustenabilă la scară mare.
De asemenea, consolidarea interconexiunilor și a legăturilor cu țările terțe este extrem de importantă. Este urgent nevoie să se dezvolte și să se modernizeze rețelele de distribuție pentru a putea integra cazurile din ce în ce mai frecvente de producție distribuită. Bineînțeles că integrarea pieței impune și o mai bună utilizare a rețelelor funcționale existente, pe baza armonizării transfrontaliere a structurii piețelor și prin dezvoltarea unor modele europene comune de gestionare a interconexiunilor. Și, nu în cele din urmă, constituirea unei rețele "inteligente” la nivelul UE, capabile să gestioneze, să distribuie și să măsoare, în timp real, toate modelele diferite de producție și consum pentru a asigura o funcționare sigură și eficientă a viitorului sistem electric, este extrem de importantă.
Rareș-Lucian Niculescu
în scris. - (RO) Doresc să salut acest raport și, în mod special, referirile la dezvoltarea potențialului în domeniul bioenergiei. Potențialul european în domeniu este subexploatat, în acest context fiind relevantă situația cu care se confruntă unele state membre, unde există suprafețe enorme de terenuri agricole care rămân necultivate în fiecare an. Aceste terenuri abandonate ar putea fi exploatate și din punctul de vedere al energiei regenerabile. Exemplul României, care îmi este cel mai familiar, este edificator: circa trei milioane de hectare rămân nefolosite, iar puterea energetică pierdută pe această suprafață este de circa 187 terawatt pe oră. Cred că această problemă trebuie avută în vedere în cadrul dezbaterilor privind viitorul Politicii Agricole Comune. Invitația adresată Comisiei de a propune un cadru de politici și de a susține continuarea promovării utilizării biocarburanților durabili de a doua generație în Europa este oportună și sper să fie însușită de CE.
Wojciech Michał Olejniczak
Obținerea energiei este una dintre cele mai importante provocări ale lumii de astăzi. Cu mult timp în urmă, Uniunea Europeană a susținut o politică de obținere a energiei prin utilizarea de tehnologii care asigură emisii scăzute de CO2. Faptul că raportoarea a recunoscut această idee ca fiind un obiectiv strategic nu este o surpriză și beneficiază de susținerea mea deplină. Al doilea obiectiv strategic - garantarea securității energetice pentru toate statele membre - are, de asemenea, întregul meu sprijin. Raportoarea leagă acest obiectiv de instituirea unei economii cu emisii scăzute. Acest aspect este deosebit de important pentru Polonia. Nu este un secret faptul că securitatea energetică a Poloniei se bazează pe cărbune. Prin urmare, pentru a atinge acest obiectiv în mod eficient, este esențial să avem un sprijin financiar puternic din partea UE. Polonia - și multe alte state membre - recunoaște nevoia de a construi o economie cu emisii scăzute, dar nu este totuși capabilă să atingă acest obiectiv fără ajutor european. În sfârșit, aș dori să îmi exprim mulțumirea față de identificarea de către raportoare a nevoii de a asigura energie pentru cetățeni la prețuri acceptabile ca fiind unul dintre obiectivele strategice ale noii strategii energetice pentru Europa. Prin acceptarea celor trei obiective strategice principale ale noii strategii energetice pentru Europa, aș dori să îmi exprim susținerea puternică pentru propunerea de rezoluție privind documentul Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020.
Indrek Tarand
Sunt foarte mulțumit de faptul că avem din nou ocazia astăzi să dezbatem în mod activ în Parlamentul European problemele legate de securitatea energetică. Să nu existe nicio neînțelegere aici - acest subiect este la fel de delicat ca cel referitor la gaze. În ultimii ani, UE ca întreg și-a sporit dependența de aprovizionările cu energie de la anumite țări terțe. Acesta este un risc inerent pe piață, nu numai în ceea ce privește aspectul economic, dar și din cauza lipsei drepturilor democratice și ale omului și a implicării companiilor care nu au concepte de afaceri sănătoase. Din păcate, trebuie să admitem faptul că raportul doamnei Kolarska-Bobińska, care este o lucrare excelentă, este dezbătut și votat puțin cam târziu. Comisia Europeană și-a comunicat deja Strategia energetică pentru Europa 2011-2020 la 10 noiembrie, așadar este poate prea târziu pentru a schimba asta. Mai bine mai târziu decât niciodată, totuși. Prin urmare, voi adăuga la opiniile de astăzi faptul că Franța a decis să vândă Rusiei o navă de război din clasa Mistral. Presupunem că își regretă sincer decizia.
Zbigniew Ziobro
Din propunerea de rezoluție depusă lipsesc încă trimiterile explicite la două aspecte importante. Primul dintre acestea este sprijinul financiar din bugetul Uniunii Europene pentru găsirea de surse alternative de combustibil precum gazele de șist. Utilizarea gazelor de șist le-a permis acum Statelor Unite să își asigure independența în ceea ce privește aprovizionarea cu energie. Oamenii de știință și geologii raportează că o posibilitate similară de autonomie energetică se întrevede și pentru Uniunea Europeană. Cred că este important să schimbăm politica Uniunii în ceea ce privește acest aspect, astfel încât să susțină explorarea și utilizarea gazelor de șist. De asemenea, este important să asigurăm sprijin financiar instituțiilor care sunt implicare în dezvoltarea de tehnologii pentru extragerea și transportul gazelor de șist - inclusiv utilizarea de CO2 în procesul de fragmentare a șistului. Al doilea aspect se referă la lipsa unor trimiteri explicite la realizarea de investiții specifice în proiectele de transmitere a combustibilului. Acesta este încă un document care nu are nicio legătură cu o strategie. Parlamentul European trebuie, în sfârșit, să elaboreze proiecte energetice care sunt importante pentru securitatea sa și pentru modurile în care acestea vor fi finanțate. În ciuda declarațiilor făcute, atât în cadrul programului Parteneriatul estic, cât și în cel privind Sinergia Mării Negre, construirea conductei de gaz Nabucco, care urmează să lege zăcămintele din Asia de utilizatorii din Europa, continuă să fie amânată. Strategia nu are trimiteri nici la posibilitatea utilizării zăcămintelor din Africa și zona arctică. Ultimul aspect care a fost omis este lipsa unei explicații clare a termenului "securitate energetică a Uniunii Europene”. Ce înseamnă asta de fapt? Ar trebui să se refere la Uniune ca întreg sau la o situație de securitate a aprovizionării pentru statele membre individual care constituie în prezent Uniunea Europeană?
