Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Comisiei) 
Preşedinta
Urmează timpul afectat întrebărilor (B7-0009/2011).
Următoarele întrebări sunt adresate Comisiei.

Subiect: Interdicţia de comercializare a medicamentului "Mediator”
Poate Comisia să explice de ce nu s-a luat o decizie în 1998 în vederea interzicerii comercializării produselor farmaceutice care conţin benfluorex? Comisia nu ar fi trebuit alertată, şi nu pentru prima dată, în privinţa interdicţiilor impuse de autorităţile din Spania şi Italia? De ce, în cele din urmă, Comisia nu a acţionat până la sfârşitul lunii iunie 2010, atunci când a luat în sfârşit o decizie clară privind comercializarea moleculei respective?
Comisia va solicita Agenţiei Europene pentru Medicamente să efectueze o anchetă retrospectivă completă privind modul în care acest medicament a fost folosit timp de peste douăzeci de ani?
John Dalli
membru al Comisiei - Permiteţi-mi să abordez fiecare dintre cele patru întrebări componente, pe rând.
Prima întrebare a fost: poate Comisia să explice de ce nu s-a luat o decizie în 1998 în vederea interzicerii comercializării produselor farmaceutice care conţin benfluorex? Răspunsul este: despre benfluorex s-a discutat în 1998, în cadrul Comitetului pentru produse medicamentoase protejate prin brevete, acum numit Comitetul pentru medicamentele de uz uman, al Agenţiei Europene pentru Medicamente, şi ulterior, în Grupul de lucru pentru farmacovigilenţă.
Din cauza unui mod diferit de acţiune, comitetul a considerat că benfluorex nu ar trebui să fie inclus în sfera de aplicare a unei proceduri de evaluare continue la nivel european în ceea ce priveşte anumiţi agenţi anorectici. Cu toate acestea, s-a convenit că Grupul de lucru pentru farmacovigilenţă al comisiei va investiga dacă a existat o problemă de siguranţă în cazul acestui compus. În martie 1999, Grupul de lucru pentru farmacovigilenţă a concluzionat că nu au existat preocupări majore privind beneficiile şi riscurile legate de medicamentele care conţin benfluorex. Următoarele discuţiile ale grupului de lucru nu au dus la schimbări ale acestei concluzii.
A doua întrebare: Comisia nu ar fi trebuit alertată, şi nu pentru prima dată, în privinţa interdicţiilor impuse de autorităţile din Spania şi Italia? Răspunsul este: Italia şi Spania nu au revocat autorizaţia de comercializare pentru benfluorex. De fapt, prima dată când un stat membru a luat măsuri în mod eficient pentru a revoca autorizaţii naţionale de comercializare pentru Mediator a fost în 2009, când Franţa a suspendat autorizaţia naţională de comercializare a acestuia.
În Spania, titularul autorizaţiei de comercializare, Servier, a fost cel care a retras autorizaţia de comercializare în 2003. În mod similar, chiar Servier a fost cel care nu a solicitat reînnoirea autorizaţiei de comercializare în anul 2003 în Italia.
Produsul a rămas autorizat în Franţa, Portugalia, Luxemburg şi Grecia. S-a discutat despre benfluorex în cadrul Grupului de lucru pentru farmacovigilenţă, care acţionează pe baza rolului său de forum pentru statele membre, în care acestea pot face schimb de date privind farmacovigilenţa.
Aş dori să se clarifice că monitorizarea datelor privind farmacovigilenţa şi ulterioara luare de decizii privind autorizaţiile naţionale pentru medicamente este responsabilitatea principală a statelor membre. În aceste cazuri, intervenţia Comisiei este excepţională şi limitată la situaţii concrete prevăzute de legislaţie.
Comisia poate lansa o evaluare la nivel european realizată de către Agenţia Europeană pentru Medicamente, în două cazuri: în primul rând, atunci când statele membre adoptă decizii naţionale divergente cu privire la o autorizaţie de comercializare şi în al doilea rând, înainte de a se ajunge la orice decizie privind acordarea, modificarea, suspendarea sau revocarea unei autorizaţii de comercializare care pare necesară, în special atunci când se iau în considerare informaţii privind farmacovigilenţa, când se consideră că sunt implicate interesele Comunităţii.
În acest caz, nu a fost declanşată nicio acţiune la nivelul UE în lumina concluziilor Grupului de lucru pentru farmacovigilenţă şi a faptului că nu au fost luate decizii divergente în momentul respectiv de către statele membre, ca răspuns la discuţiile din cadrul grupului de lucru.
A treia întrebare a fost: De ce nu a acţionat Comisia până la sfârşitul lunii iunie 2010, atunci când a luat în sfârşit o decizie clară privind comercializarea acelei molecule? Răspunsul este: abia în 2009, un stat membru, şi anume, Franţa, a suspendat autorizaţia de comercializare a produsului Mediator. În conformitate cu noile dispoziţii în vigoare începând din 2004, acest lucru a declanşat în mod automat o revizuire a echilibrului dintre beneficiile şi riscurile produsului, care a condus la adoptarea unei decizii a Comisiei, care solicită tuturor statelor membre să revoce orice autorizaţie naţională pentru medicamentele care conţin benfluorex.
În acest context, este important să se sublinieze că noua legislaţie privind activităţile de farmacovigilenţă, adoptată la 15 decembrie 2010, a introdus prevederi suplimentare pentru a garanta detectarea semnalelor de către Agenţia Europeană pentru Medicamente în cazul problemelor de siguranţă privind produsele autorizate la nivel naţional şi creează noi proceduri la nivelul UE pentru a evalua semnalele de siguranţă pentru astfel de produse, conducând la acţiuni armonizate din partea statelor membre.
A patra şi ultima întrebare a fost: Comisia va solicita Agenţiei Europene pentru Medicamente să efectueze o anchetă retrospectivă completă privind modul în care acest medicament a fost folosit timp de peste 20 de ani? Răspunsul este: până în prezent, Comisia nu a solicitat Agenţiei Europene pentru Medicamente să efectueze o anchetă retrospectivă completă privind modurile în care acest medicament a fost folosit timp de peste 20 de ani. Cifrele şi documentaţia menţionate în raportul francez indică clar faptul că, de departe, în Franţa s-a utilizat cel mai mult acest medicament.
Preşedinta
Doresc doar să precizez clar modul în care mă voi ocupa de întrebările suplimentare din această seară. Voi trata toate întrebările suplimentare la un loc - reţineţi că aveţi la dispoziţie 30 de secunde pentru întrebările suplimentare - şi apoi voi cere comisarilor să răspundă la toate întrebările suplimentare în masă.
Gilles Pargneaux
(FR) Dnă preşedintă, aş dori să invoc încă un punct, în lumina observaţiilor făcute şi a răspunsurilor date de comisarul Dalli, căruia aş dori să îi mulţumesc pentru clarificările furnizate. Dle comisar, după cum aţi subliniat, în 2003 şi 2005, Servier a cerut ca produsul să fie retras din vânzare în aceste două ţări. De asemenea, aţi afirmat că în 1998 şi 1999, grupul de lucru nu a optat să autorizeze, nici să propună retragerea acestui produs. Totuşi, ştim că medicamentul a fost retras în Statele Unite în 1997.
Prin urmare, cu siguranţă, este clar - şi aici este miezul problemei - că pe o piaţă atât de mare cum este Uniunea Europeană, care cuprinde 500 milioane de cetăţeni europeni, avem nevoie de mai multă vigilenţă? În special, avem nevoie de alerte suplimentare, care vor declanşa acţiuni la scară europeană, cu competenţe clare pentru Comisia Europeană şi pentru Agenţia Europeană pentru Medicamente. În acest fel, vom putea evita o repetare a situaţiilor care au apărut în unele state membre, cum ar fi cazul Franţei, care a fost menţionat.
Marc Tarabella
(FR) Dnă preşedintă, dle comisar, să extindem termenii acestei dezbateri, deoarece produsul Mediator este pur şi simplu vârful aisbergului şi ridică o serie de alte întrebări.
De exemplu, cum se poate ca un medicament care este considerat a fi potenţial dăunător, chiar fatal, şi care a fost retras de pe piaţă în unele state membre, poate continua să circule liber în cadrul Uniunii Europene?
Nu ar trebui să ne gândim serios la rolul şi eficacitatea Agenţiei Europene pentru Medicamente, în cazul în care concluziile sale nu sunt obligatorii pentru statele membre?
John Dalli
membru al Comisiei. - Într-adevăr, procedurile care au fost în vigoare la data evenimentelor pe care le-am relatat în răspunsul meu au fost după cum am afirmat: a existat o separare clară între statele membre şi autoritatea europeană - o separare care, de fapt, este încă în vigoare şi este foarte bine protejată de către statele membre. De aceea, în timp, simţim într-adevăr că ar trebui să ne consolidăm procesele şi procedurile pentru farmacovigilenţă.
Trebuie să spun că, în 2004, s-a făcut un pas înainte în privinţa revizuirii procedurilor şi proceselor pentru farmacovigilenţă pe care le avem deja şi, de asemenea, în ultimul acord pentru farmacovigilenţă. Avem acum o mulţime de "piedici” şi mai este posibil ca alte măsuri să fie luate la nivel european pentru a garanta, de asemenea, că orice retragere a unui produs de pe orice piaţă este notificată şi că se pot lua măsuri în această privinţă. Acest lucru nu se întâmpla înainte.
Deci, aceasta este situaţia în prezent. Mi-am instruit serviciile să efectueze acum un test de stres, inclusiv în privinţa noilor procese şi proceduri pentru farmacovigilenţă stabilite după ultimul nostru acord. Aceştia consideră Médiator drept un studiu de caz, pentru a analiza dacă ar mai putea apărea o situaţie asemănătoare acesteia cu cele mai recente procese pentru farmacovigilenţă. Ne vom asigura că dacă găsim lacune, blocaje sau spaţii în cazul cărora nu vor fi luate măsuri, vom reveni şi vom încerca să corectăm situaţia.
Subiect: Vânzarea de abonamente iPad de către Apple
Apple, creatorul produsului iPad, cere ca editorii de ziare şi reviste să ofere cititorilor produsele acestora (vânzări obişnuite, precum şi abonamente), exclusiv prin intermediul magazinului online Apple iTunes, astfel încât să îşi păstreze controlul asupra condiţiilor de vânzare. Acest lucru înseamnă că utilizatorii iPad nu mai pot comanda niciun ziar şi nicio revistă pentru iPad prin intermediul site-ului web al editorilor în cauză.
Comisia consideră această acţiune ca fiind compatibilă cu legislaţia şi principiile UE şi cu principii precum interoperabilitatea şi internetul liber?
Ar putea fi acesta un caz de abuz de poziţie dominantă şi, prin urmare, o încălcare a articolelor 101 şi 102 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene?
Ce măsuri va lua Comisia în această privinţă?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Apple a anunţat astăzi că va oferi abonamente digitale pentru ziare şi reviste pe dispozitivele iPad, exclusiv prin intermediul aplicaţiilor (Apps) vândute prin magazinul său online. Editorii vor putea să ofere în continuare abonamente online prin intermediul website-urilor lor sau prin alte mijloace, însă nu vor mai putea procesa abonamentul printr-o aplicaţie de pe un iPhone, prin intermediul unui App.
Dacă comportamentul Apple constituie o încălcare a regulilor de concurenţă ale UE depinde de o serie de elemente de fapt, juridice şi economice. Necesită, inter alia, ca Apple să deţină o poziţie dominantă pe piaţa relevantă. Limitele unor astfel de pieţe relevante nu sunt clare, deoarece sectorul este încă relativ nou şi în evoluţie, existând, de asemenea, mai multe platforme comparabile şi dispozitive care oferă funcţionalităţi similare, dintre care unele sunt susţinute de magazine online, deoarece cererea consumatorilor de reviste electronice şi/sau imprimate este neclară şi în evoluţie.
Odată ce piaţa a fost corect identificată, ar trebui să fie evaluată problema poziţiei dominante. Poziţia dominantă a fost definită de către Curtea Europeană de Justiţie ca fiind o poziţie de putere economică de care beneficiază o întreprindere şi care îi permite să împiedice menţinerea unei concurenţe efective pe piaţa relevantă şi să se comporte într-o mare măsură independent faţă de concurenţii şi clienţii săi şi, în ultimă instanţă, faţă de clienţi.
În special, Comisia menţionează că există platforme alternative, iar mai multe companii au lansat recent sau aşteaptă să lanseze în viitorul apropiat o serie de dispozitive similare în ceea ce priveşte funcţionalitatea iPad. Comisia urmăreşte evoluţiile în ceea ce priveşte politicile comerciale ale Apple şi este în strânsă legătură cu autorităţile naţionale în domeniul concurenţei.
Ivo Belet
(NL) Dnă preşedintă, în această după-amiază, Apple a anunţat într-adevăr că doreşte să ofere un nou model abonaţilor săi, însă este clar că vrea să profite de poziţia sa pe piaţă, indiferent dacă este una dominantă sau nu, pentru a obţine informaţii despre client, informaţii care sunt la dispoziţia editorilor. Pe termen lung, acest lucru ar putea fi deosebit de dăunător pentru editorii din Europa, precum şi pentru pluralismului mediatic.
Aş dori, prin urmare, să vă întreb dacă sunteţi pregătiţi să acţionaţi, indiferent dacă acesta este sau nu un caz de poziţie dominantă, şi când planificaţi să luaţi iniţiativa, dacă vreodată veţi decide să faceţi acest lucru. Cu alte cuvinte, aţi putea explica cum aţi programat lucrurile în această privinţă? Iniţiativa Comisiei va fi o chestiune de săptămâni sau o chestiune de luni?
Janusz Władysław Zemke
(PL)Dnă preşedintă, dle comisar, aş dori să vă mulţumesc pentru răspunsul dumneavoastră, dar, în opinia mea, aţi omis să menţionaţi o problemă de o importanţă fundamentală, şi anume, dacă putem să ne facem vreo idee în legătură cu cota-parte de pe piaţa europeană care ar putea fi dominată de noul produs Apple. Aţi răspuns într-un mod destul de general, afirmând că problema este doar în curs de examinare în prezent. Cu toate acestea, cred că ar trebui să ştim dacă există, de fapt, o ameninţare reală, şi anume dacă Apple va deveni dominant pe piaţa europeană.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Rămâne de văzut dacă Apple va deveni dominant pe piaţă, deoarece piaţa este în evoluţie. Trebuie să evaluăm care este piaţa şi ce înseamnă o poziţie dominantă pe această piaţă. În ceea ce priveşte scara pieţei, în acest stadiu, aceasta este mică şi este prematur să se vorbească despre vreo acţiune a Comisiei.
Dacă există o mulţime de propuneri competitive, iar o abordare Apple nu reprezintă o poziţie dominantă, atunci Comisia nu trebuie să ia măsuri. Aşa cum am afirmat, Comisia monitorizează situaţia în conformitate cu legislaţia comunitară în domeniul concurenţei, iar dacă este necesar să se ia măsuri, acestea vor fi luate independent, la momentul potrivit, când vom ajunge la concluzia că trebuie să se acţioneze. Deci, fiţi siguri că dacă este necesar, se vor lua măsuri.
Subiect: Protecţia investiţiilor în contextul negocierilor UE-Rusia privind noul acord de parteneriat şi cooperare
În negocierile sale cu Federaţia Rusă privind noul acord de parteneriat şi cooperare, Comisia ridică probleme legate de protecţia investiţiilor în special în sectorul energetic? Bazându-se pe o serie de cazuri în care companiile europene de energie au fost forţate să iasă de pe piaţa din Rusia, fără posibilitatea de a căuta protecţie judiciară locală imparţială şi echitabilă, Comisia intenţionează să includă un mecanism de soluţionare a litigiilor dintre investitori şi stat în noul acord de parteneriat sau în acordurile economice adiţionale cu Federaţia Rusă?
Care este poziţia Comisiei cu privire la Tratatul privind Carta energiei (TCE)? Comisia speră în continuare că guvernul rus ar putea semna din nou TCE şi că ar putea să îl ratifice în cele din urmă? Sau vor fi incluse prevederi similare referitoare la protecţia investiţiilor în sectorul energetic în noul acord de parteneriat?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, cu un total de 92 de miliarde de euro de investiţii străine la sfârşitul anului 2008, Uniunea Europeană este de departe cel mai mare investitor străin în Federaţia Rusă.
În ceea ce priveşte sectorul energetic, UE intenţionează în mod ferm să se asigure că principiile cheie care sunt cuprinse în Tratatul privind Carta energiei vor face parte, de asemenea, din negocierile în curs de desfăşurare dintre Uniunea Europeană şi Federaţia Rusă cu privire la noul tratat. Dispoziţiile relevante ar trebui să includă protecţia investiţiilor în sectorul energetic şi în special un puternic mecanism de soluţionare a litigiilor.
Această abordare ar presupune, fără a aduce atingere evaluării generale a UE, că Tratatul privind Carta energiei continuă să fie un instrument multilateral valoros care să guverneze relaţiile internaţionale în materie de energie. Caracteristica sa unică este aceea că stabileşte norme obligatorii din punct de vedere legal privind tranzitul protecţiei investiţiilor şi că acesta conţine dispoziţii privind soluţionarea litigiilor în sectorul energetic.
Uniunea Europeană consideră că angajamentul reînnoit al Rusiei în procesul Cartei energiei, după cum a fost exprimat în ultima reuniune la nivel înalt UE-Rusia, este foarte important şi va urma o abordare constructivă şi deschisă în această privinţă. În acest context, în urma propunerii sale recente referitoare la un proiect de convenţie privind garantarea securităţii energetice internaţionale, UE salută interesul Rusiei pentru un cadru obligatoriu din punct de vedere juridic în materie de aprovizionare cu energie. Modernizarea procesului Cartei energiei ar fi contextul adecvat pentru negocierile multilaterale privind această propunere.
Laima Liucija Andrikien
Am o întrebare suplimentară. În Parlamentul European, lucrăm în prezent la viitoarea politică europeană de investiţii. Când vine vorba de Rusia, auzim adesea despre extinderea companiilor ruseşti pe piaţa europeană, în special în sectorul energetic, însă concomitent, investitorii europeni se confruntă cu dificultăţi enorme atunci când doresc să investească în Rusia, în special în sectoarele pe care Rusia le consideră strategice, cum ar fi sectorul energetic. Deci, cum se va asigura Comisia că este apărat principiul reciprocităţii în relaţia de investiţii în noul acord de parteneriat?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Într-o săptămână, vom avea o întâlnire cu guvernul rus, iar problemele de politică a investiţiilor vor fi discutate cu siguranţă, pentru că există argumente de ambele părţi. Rusia susţine, de asemenea, că unele dintre investiţiile sale nu sunt foarte apreciate în Uniunea Europeană, astfel încât există negocieri în curs de desfăşurare.
În acelaşi timp, pot afirma clar că în ultimul an, relaţiile privind probleme destul de dificile au început să se îmbunătăţească: a existat o mai mare deschidere din partea Rusiei pentru a discuta problemele în profunzime şi în detaliu. Totuşi, cred că relaţiile ar trebui să se bazeze pe acord, iar noile acorduri despre care am menţionat că vor urma APC ar trebui să aibă clauze foarte puternice de protecţie a investiţiilor. Acesta este singurul mod prin care putem evita într-adevăr situaţiile în care o parte acuză cealaltă parte că nu respectă regulile jocului.
Dinamica politică actuală dă naştere unei mari speranţe că putem încheia acest acord şi că vom putea include dispoziţii relativ puternice. Este foarte clar că în ultimul an, au existat unele schimbări pozitive fundamentale în relaţiile noastre.
Subiect: Sprijinul UE pentru Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei
Din bugetul aferent exerciţiului financiar 2011 au fost alocate sume considerabile Fondului global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei (GFATM) (65 000 000 de euro în credite de angajament şi 47 608 950 de euro în credite de plată).
Rapoartele recente au arătat deficienţe semnificative în cadrul fondului; iar din cauza problemelor de corupţie şi mită care priveşte fondul, unele state membre au oprit plăţile către acesta.
Cum va asigura Comisia că resursele alocate în cadrul acestui fond nu sunt utilizate pentru a mitui şi corupe?
Ce a făcut Comisia să se asigure că respectivul fond respectă în continuare normele de eligibilitate pentru fondurile UE?
Comisia a avut în vedere stoparea finanţării către Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Aceasta este o întrebare foarte pertinentă privind o problemă pe care Comisia o ia foarte în serios şi este, prin urmare, urmărită îndeaproape şi cu mare interes. Comisia susţine foarte puternic Fondului global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei. Fondul a avut foarte mare succes şi intenţionez să lucrez cu acest fond pentru a rezolva problemele cât mai curând posibil, astfel încât Comisia să continue să fie unul dintre cele mai mari contribuabili ai fondului.
Este important de subliniat faptul că problemele identificate nu sunt generate de fond, ci de persoane din diferite ţări contractate pentru a pune în aplicare programele. Acestea sunt ţările în care trebuie să se acorde întotdeauna foarte mare atenţie pentru a evita astfel de probleme. Se cunoaşte public faptul că biroul inspectorului general al fondului global a efectuat anchete în ceea ce priveşte utilizarea a 4,8 miliarde de dolari în 33 de ţări. Aceste anchete au avut loc sistematic sau ca răspuns la informaţii primite cu privire la posibila deturnare a fondurilor. Ancheta este acum finalizată; în conformitate cu practicile comune, biroul în cauză a emis un raport şi l-a publicat pe site-ul web al fondului global.
Această practică s-a dovedit a fi eficientă şi transparentă în punerea în aplicare a politicii declarate a fondului global de toleranţă zero faţă de corupţie. Din partea noastră, Comisia a comandat un audit independent pentru pilonul cinci al Fondului global, în conformitate cu reglementările financiare ale Uniunii Europene pentru toate organizaţiile care beneficiază de sprijinul financiar al UE. Raportul de audit emis în noiembrie 2010 a exprimat concluzia generală a auditorilor, conform căruia mediul de control intern al fondului global respectă principiile de divizare a responsabilităţilor şi de control de gestiune a raportării financiare la nivel naţional şi regional. Astfel, sunt stabilite mecanismele standard şi de control pentru a garanta că fondurile primite de la donatori sunt gestionate în mod corect.
Cu toate acestea, auditorii au făcut mai multe sugestii pentru a îmbunătăţi gestionarea fondurilor, pe lângă strategia existentă de gestionare a riscurilor. În urma acestui raport, serviciile mele discută în prezent modificările necesare menite să îmbunătăţească şi să accelereze agenda de reformă a fondului global aprobată pe 4 ianuarie. Întreprindem, de asemenea, o a doua misiune de audit, care include vizite de ţară, pentru a urmări evaluarea instituţională. Prin scrisoarea de pe 27 ianuarie 2011 şi teleconferinţa de pe 2 februarie, l-am contactat deja pe directorului executiv al fondului global, dl Kazatchkine, pentru a exprima nevoia urgentă de reforme suplimentare în vederea consolidării în continuare a proceselor şi operaţiunilor de gestionare de bază ale fondului.
Între timp, în cursul şedinţei consiliului întrunit pe 2 februarie, Secretariatul general al fondului global a propus o evaluare externă care urmează a fi efectuată prin mecanismul de supraveghere al fondului global. Această propunere a fost salutată de către membrii consiliului. Astfel, ca răspuns la întrebarea dumneavoastră dacă Comisia a luat în considerare stoparea finanţării UE pentru fondul global, doresc să vă informez că serviciile competente ale Comisiei au informat directorul executiv al fondului global şi membrii consiliului că sunt suspendate contribuţiile UE. În paralel, consider că Uniunea Europeană şi în special Comisia trebuie să îşi menţină angajamentul general privind obiectivele fondului global, procesul de reformă şi strategia de aliniere la sistemele naţionale şi de sănătate.
În acest sens, Comisia a identificat criterii clare care să fie aplicate înainte de reluarea oricăror contribuţii la fondul global. Aceste măsuri menite să garanteze prevenirea şi detectarea fraudelor nu au nicio implicaţie în ceea ce priveşte furnizarea de tratament vital pentru pacienţi, însă, în acelaşi timp, înţeleg că trebuie să stabilim noi mecanisme de control consolidate foarte repede, deoarece pe măsură ce trece timpul, suspendarea pe termen nelimitat a plăţilor nu este cea mai bună opţiune. Avem nevoie de mecanisme suplimentare consolidate de control la nivel naţional, care vor scădea riscul deturnării de fonduri şi pot determina reluarea plăţii. După cum am menţionat, Comisia va rămâne un susţinător puternic al fondului, deoarece fondul a obţinut rezultate fantastice, dar au avut loc fraude şi trebuie să acţionăm în mod corespunzător.
Anne E. Jensen
(DA) Dnă preşedintă, aş dori să îi mulţumesc comisarului pentru sprijinul său în favoarea fondului, dar şi pentru măsuri decisive luate pentru a gestiona ceea ce s-a întâmplat şi pentru că a aborda problema foarte serios. Întrebarea mea pentru comisar, în termeni specifici, este ce program se prevede cu privire la îngheţarea contribuţiilor către Fond? Cât de repede se aşteaptă să poată găsi o soluţie la probleme? Potrivit fondului, unii dintre cei responsabili pentru deturnare au fost arestaţi. S-au luat măsuri. Aş dori să ştiu cât timp se aşteaptă să treacă până să fie deblocate din nou fondurile.
Michael Cashman
Dle comisar, sunteţi de acord că Fondul global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei este vital şi că ar fi o nedreptate să se stopeze finanţarea acum, deoarece ar pune capăt acestor proiecte care salvează vieţi?
Mai mult, sunteţi de acord că trebuie, aşa cum aţi spus, să consolidăm mecanismele de control, precum şi angajamentul nostru de a garanta că fondul global oferă ajutor celor care au cea mai mare nevoie - oamenii ameninţaţi de SIDA/HIV, malarie şi tuberculoză?
Răul corupţiei nu trebuie să fie plătit de nevinovaţii care trăiesc cu SIDA/HIV şi care sunt în pericol din cauza malariei şi tuberculozei.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dnă preşedintă, dle comisar, şi eu aş dori să vă mulţumesc pentru răspunsul dumneavoastră. Conform statisticilor publicate, Uniunea Europeană a alocat între 2002 şi 2010 fonduri în valoare de 972,5 de milioane de euro Fondului global de luptă împotriva HIV/SIDA, tuberculozei şi malariei. Acest lucru a reprezentat aproximativ 50 % din resursele totale ale fondului.
Întrebarea mea este următoarea: în afară de ceea ce ne-aţi spus despre problemele pe care le-aţi identificat, a elaborat Comisia un raport de evaluare sau a efectuat o investigaţie pentru a determina dacă toţi aceşti bani au fost canalizaţi către ţinta vizată?
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Există două aspecte ale acestei probleme. Pe de o parte, recunosc că Fondul are o contribuţie fantastică, ajungând la cei care au cea mai mare nevoie. Nu există niciun dubiu în acest sens.
Însă, pe de altă parte, acestea sunt fonduri publice. Fondurile publice reprezintă banii contribuabililor şi o deturnare sau un caz de fraudă ar putea distruge munca a sute de mii de oameni. Deci, trebuie să găsim foarte rapid o soluţie. Obiectivul meu este de a stabili măsuri suplimentare până în vară, astfel încât să putem relua plăţile în toamnă. Cred că acest lucru este fezabil.
Am identificat domeniile în care avem nevoie de acest lucru: la nivel naţional. Biroul central este bine auditat, iar când transferăm bani, totul este în ordine, însă când vine vorba de punerea în aplicare într-o anumită ţară, există prea multe elemente de risc. Dacă aţi vedea ce ţări au fost implicate şi dimensiunea pachetelor bugetare specifice pentru acestea, aţi realiza că sumele implicate sunt prea mari pentru a suspenda plăţile şi avem nevoie ca reformele să acţioneze rapid.
Dacă se descoperă anul viitor că au existat delapidări, aţi fi primul care îmi veţi spune că am ştiut despre cazuri şi veţi întreba de ce nu am luat măsuri. Atunci aş spune că mă gândeam doar la oamenii bolnavi. Acesta nu ar fi un răspuns suficient.
Dacă soluţionăm această problemă în jumătate de an, până în vară, atunci nu vom fi avut niciun impact substanţial asupra funcţionării fondului, însă am conferi credibilitate mai mare atât fondului, cât şi modului în care sunt utilizaţi banii contribuabililor UE.
Subiect: Marcajul CE
Ar putea Comisia să contureze progresele realizate privind consolidarea marcajului CE în vederea promovării exporturilor europene pe pieţe cum ar fi America de Sud şi Asia, acesta fiind unul dintre angajamentele pe care comisarul Tajani şi le-a luat când a fost numit în funcţie?
Antonio Tajani
Dnă preşedintă, dle Higgins, marcajul CE este partea vizibilă a unui mecanism care este extrem de important pentru buna funcţionare a pieţei interne.
Adoptarea noului cadru legislativ în 2008 a consolidat credibilitatea marcajului în special în trei moduri. În primul rând, a consolidat controlul sistemului de certificare a produsului CE; în al doilea rând, a introdus supravegherea pieţei de către autorităţile naţionale, care trebuie să verifice declaraţiile de conformitate şi certificatele producătorilor emise de către organizaţii independente care autorizează utilizarea marcajelor CE pe produse; şi în al treilea rând, se solicită statelor membre să înăsprească controalele vamale, astfel încât numai produselor care respectă legislaţia să li se permită să circule pe pieţele europene şi mondiale.
Prin furnizarea de instrumente concepute pentru a proteja marcajul CE, care au lipsit până de curând, punerea efectivă în aplicare a noului cadru legislativ consolidează credibilitatea marcajului şi îmbunătăţeşte, prin urmare, reputaţia produselor care poartă marcajul în Uniunea Europeană şi, în consecinţă, pe pieţele internaţionale. În plus, controalele sporite asupra produselor importate vor asigura că se abuzează mai puţin de utilizarea marcajului CE pe piaţa mondială. În plus, în urma solicitării explicite a Parlamentului European, Comisia a lansat cu succes o campanie de informare cu privire la marcaj, vizând atât operatorii economici, în special întreprinderile mici şi mijlocii, cât şi consumatorii.
Scopul campaniei este acela de a oferi părţilor interesate, în special întreprinderilor mici şi mijlocii, o mai bună înţelegere a ceea ce înseamnă marcajul şi modul în care funcţionează mecanismul care stă la baza acestuia, astfel încât să poată pune în aplicare normele privind marcarea în mod corespunzător şi să se poată apăra mai bine în instanţă în cazuri de falsificare sau de produse periculoase. Acest lucru va face produsele europene mai competitive.
Acordurile şi discuţiile noastre cu ţările terţe, inclusiv cele din Mercosur şi America Latină, în special Argentina, urmăresc să promoveze modelul de reglementare şi cel tehnic care stă la baza marcajul CE. În timpul contactelor mele cu această parte a lumii, am intenţia să clarific aceste puncte şi, desigur, să fac presiuni în favoarea soluţiilor în privinţa cărora am căzut de acord să le punem în aplicare. Mă voi afla în America Latină în primăvară, iar acest subiect va fi, de asemenea, pe ordinea de zi a reuniunilor pe care le voi avea cu reprezentanţii guvernelor din ţările pe care urmează să le vizitez: Brazilia, Argentina şi Chile.
Desigur, îmi reafirm angajamentul de a lucra îndeaproape cu dumneavoastră pentru a garanta că mecanismul care stă la baza marcajului CE funcţionează în mod corespunzător şi că statele membre respectă obligaţiile care vizează creşterea competitivităţii produselor noastre. Prin urmare, vă voi ţine la curent în mod regulat în ceea ce priveşte evoluţiile din acest domeniu şi permiteţi-mi să vă reamintesc de reexaminarea situaţiei de către Comisie, care va prezenta Parlamentului un raport în 2013, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 765/2008.-
Jim Higgins
Doresc să-i mulţumesc comisarului pentru răspunsul său. Cred că acest concept este foarte bun. Este concentrat asupra consumatorului, se referă la reputaţia şi fiabilitatea bunurilor produse în cadrul UE. Însă nu pot găsi nicio informaţie din partea Eurostat, de exemplu, cu privire la cât de mult valorează acest simbol în mediul european de afaceri sau la ce procent din europeni ştiu de fapt ce face CE.
În al doilea rând, cred că ar trebui să-l exploatăm mai mult. În aprilie 2010, la Târgul de la Hanovra, a existat o campanie majoră de promovare a marcajului CE, însă nu îl exploatăm suficient. Este nevoie de un efort mult mai concertat, deoarece potenţialul acestuia este absolut imens.
Silvia-Adriana Ţicău
Pentru că aţi vorbit de competitivitatea Uniunii Europene şi pentru că salut eforturile pe care le faceţi pentru dezvoltarea unei politici industriale a Uniunii Europene, vreau să vă întreb: cât la sută din produsele care se găsesc pe piaţa europeană poartă marca CE şi cât la sută din produsele care se găsesc pe piaţa internă europeană sunt produse în China?
Antonio Tajani
Dnă preşedintă, sunt recunoscător că au fost evidenţiate unele probleme care sunt, de asemenea, în centrul atenţiei noastre, deoarece adevărul cinstit este că produsele importate în mod legal sau ilegal din afara Uniunii Europene sunt adesea contrafăcute. Din păcate, cu toate acestea, nici Comisia, nici instituţiile Uniunii nu au agenţii vamale sau forţe de poliţie pentru a verifica importurile, astfel încât trebuie să avem încredere în controalele efectuate de către diferitele state membre atunci când produsele care poartă acest marcaj intră în UE şi sunt introduse pe piaţă.
Ulterior, voi explica detaliile pentru a răspunde la întrebarea suplimentară a dlui Higgins, însă trebuie să clarific faptul că am lansat o campanie de informare menită nu numai să promoveze marcajul CE, ci şi să asigure că produsele au o garanţie mai fermă, prin verificarea bunurilor contrafăcute.
Sugestia de a vizita portul Rotterdam, unde ajung cele mai multe jucării, este o idee pe care am dezvoltat-o. Probabil voi merge acolo eu însumi, pentru a semnala accentul pe care îl pune Comisia pe verificarea produselor din afara Uniunii Europene care intră prin unul dintre porturile sale mari.
Sunt de acord cu ideea că utilizarea marcajului CE trebuie să fie încurajată. Suntem în stadii incipiente şi cred că ar trebui să continuăm pe această cale. Acesta este scopul campaniei de informare, care este, de asemenea, rezultatul unei cereri formulate de Parlament. Am realizat foarte multe atunci când eram încă deputat în Parlamentul European, insistând asupra necesităţii ca UE să aibă un marcaj care să garanteze în primul rând respectarea reglementărilor UE. De fapt, nu ar trebui să uităm faptul că marcajul CE nu este o marcă a calităţii europene, ci înseamnă doar că au fost respectate anumite norme comunitare - un fel de autocertificare sau o certificare pentru terţi.
Unii membri ai acestei Camere speră că acest marcaj CE va fi urmat de un marcaj de calitate şi de fapt, Parlamentul a pus presiuni asupra mea privind această chestiune în cadrul şedinţei de acum un an, când am prezentat candidatura mea pentru Comisie. Fireşte, nu sunt împotriva ideii, însă cred că trebuie mai întâi să încurajăm şi să sporim utilizarea marcajului CE prin intermediul campaniei de informare în cadrul UE. Trebuie realizate mai multe, iar în etapa următoare, trebuie să ne gândim în continuare la noi iniţiative. Cu toate acestea, mai întâi de toate, trebuie să ne asigurăm că marcajul CE devine o practică comună pentru toate întreprinderile din UE, în special pentru cele mici şi mijlocii, care necesită, probabil, mai multe informaţii.
Vă asigur că m-am angajat să furnizez informaţii tot mai bune. Mă bucur că există dezbateri şi întrebări ca acestea - şi îi mulţumesc dlui Higgins în această privinţă -, deoarece impulsionează dezbaterea prin munca Parlamentului European şi a deputaţilor săi individuali, precum şi activitatea comisarului şi a reprezentanţelor Comisiei şi ale Parlamentului în Uniunea Europeană.
Este esenţial să se informeze fiecare stat membru şi organizaţiile de afaceri în privinţa importanţei utilizării acestui instrument, la fel cum este crucial - şi am subliniat deja acest lucru în discursul meu - să se pună presiune asupra statelor membre pentru a menţine o vigilenţă strictă, atât la frontiere, cât şi în cadrul pieţei, în scopul de a elimina sau cel puţin de a încerca să limiteze problema contrafacerii şi utilizării ilegale a marcajului CE, pentru protecţia produselor noastre şi pentru a asigura conformitatea cu legile UE, care, mai presus de toate, apără interesele consumatorilor.
Subiect: Mediul inegal pentru creştere şi dezvoltare în statele membre
Una dintre priorităţile-cheie ale strategiei "Europa 2020”, este aceea de a sprijini antreprenoriatul prin intermediul unor politici care vizează promovarea creşterii economice şi îmbunătăţirea climatului de afaceri, în special pentru IMM-uri. Cu toate acestea, între statele membre există un mediu de afaceri cu discrepanţe mari, deoarece în multe dintre acestea, înfiinţarea unei noi afaceri implică multă birocraţiei şi costuri ridicate: acest fapt descurajează antreprenoriatul. În plus, criza economică a exacerbat problema şi creează o hartă a UE caracterizată prin disparităţi în ceea ce priveşte spiritul antreprenorial şi, prin urmare, în ceea ce priveşte creşterea.
Comisia consideră că obiectivul de creştere a întreprinderilor prevăzut în strategia "Europa 2020” este realist şi poate fi realizat în următorul deceniu în toate statele membre, având în vedere existenţa acestor diferenţe?
Va recomanda ca statele membre să adopte politici specifice şi un cadru comun pentru rezolvarea problemelor care descurajează spiritul antreprenorial?
Subiect: Întreprinderi mici şi mijlocii
Poate Comisia să sublinieze ce măsuri sunt stabilite pentru a ajuta companiile mici şi mijlocii cu sediul în Europa care doresc să exporte şi să investească în economiile în curs de dezvoltare, cum este China?
Subiect: Antreprenoriatul în ţările care pun în aplicare măsuri de austeritate
Există măsuri propuse de susţinere a antreprenoriatului, în special în acele ţări care aplică măsuri severe de austeritate?
Antonio Tajani
Dnă preşedintă, voi încerca să fiu succint, aşa cum am fost atunci când am fost deputat în Parlamentul European. Avem de-a face cu aspecte de mare interes, mai presus de toate, cu disponibilitatea Comisiei de a sprijini antreprenoriatul şi de a îmbunătăţi contextul în care întreprinderile, în special cele mici şi mijlocii (IMM-uri), operează, sprijinindu-le în obţinerea accesului la pieţele ţărilor terţe. Am în vedere aceste trei teme ca o prioritate.
Acesta este motivul pentru care Actul privind întreprinderile mici pentru Europa, adoptat de Comisie în 2008, va fi revizuit în următoarele zile. Principiile şi prevederile din Actul privind întreprinderile mici sunt perfect compatibile cu priorităţile strategiei Europa 2020 şi cu siguranţă vor fi puse în aplicare la nivel naţional, deoarece toate părţile interesate le susţin. Cu alte cuvinte, toţi - statele membre şi organizaţiile de afaceri deopotrivă - vor fi implicaţi în monitorizarea rezultatelor obţinute.
Ne-am propus să garantăm că principiile susţinute cu căldură de Actul privind întreprinderile mici, care sunt concepute pentru a promova antreprenoriatul şi a eradica practica "gândirii la scară mică” mereu atunci când se elaborează politici, vor fi puse în aplicare atât la nivelul Uniunii, cât şi la nivel naţional.
Pentru IMM-uri, am introdus deja un test care urmăreşte să ţină seama într-o mai mare măsură de procedura utilizată în evaluarea impactului diferitelor politici şi obligaţii care limitează IMM-urile. Actul revizuit privind întreprinderile mici va include măsuri pentru armonizarea utilizării acestui test şi pentru îmbunătăţirea calităţii evaluărilor. În plus, toate statele membre vor fi încurajate să adopte aceeaşi abordare în procedurile din cadrul procesului decizional de la nivel naţional.
Deoarece suntem conştienţi de necesitatea de a reduce birocraţia şi de a elimina disparităţile dintre ţări, vom indica măsuri specifice - cum ar fi înfiinţarea de ghişee unice şi utilizarea e-guvernării - pentru a încerca să accelerăm procesele din acest domeniu. Comisia va organiza, de asemenea, schimbul de bune practici în rândul funcţionarilor publici naţionali pe teme specifice.-
În scopul de a stimula spiritul antreprenorial în rândul tinerilor şi de a încuraja cooperarea comercială transfrontalieră în Europa, din nou, la iniţiativa Parlamentului European, am înfiinţat un program Erasmus pentru tinerii antreprenori, ale cărui rezultate au fost pozitive. Prin urmare, intenţia noastră este aceea de a încerca să îi oferim proiectului unui temei juridic, transformându-l dintr-o acţiune pilot într-un program permanent.
Am planificat, de asemenea, acţiuni care vizează în special femeile antreprenor: avem o reţea care cuprinde în prezent 250 de ambasadoare din 22 de ţări europene. Sper că această reţea se poate dezvolta chiar mai mult. În cele din urmă, lucrăm pentru a crea programe de mentorat pentru femeile antreprenor în cel puţin 12 ţări ale UE.
În ceea ce priveşte asistenţa acordată IMM-urilor pentru exporturile şi investiţiile în afara Uniunii, am lansat un exerciţiu uriaş de consultare publică la începutul anului trecut cu privire la intenţia noastră de a consolida măsurile de sprijin. Rezultatele exerciţiului ne vor permite să adaptăm orientările propuse care vizează consolidarea serviciilor de sprijin pentru IMM-uri, în timp ce se asigură concomitent utilizarea eficientă a fondurilor publice.
Am câştigat deja suficientă experienţă în ceea ce priveşte sprijinirea IMM-urilor să devină internaţionale. Mă refer la proiecte care s-au bucurat de un succes considerabil, cum ar fi Serviciul de asistenţă în materie de DPI pentru IMM-uri din China, Centrul pentru cooperare industrială UE-Japonia, reţeaua Enterprise Europe, precum şi programe de instruire. În plus, pe baza rezultatelor unui studiu finanţat de către Parlament, pregătim o comunicare privind consolidarea sprijinului acordat IMM-urilor pe pieţele ţărilor terţe.
În ceea ce priveşte economiile emergente, precum China, pot confirma că în cadrul Actului privind întreprinderile mici, Comisia a utilizat fondurile alocate de către Parlament pentru lucrările pregătitoare, care ne-au permis să înfiinţăm centre de asistenţă şi sprijin pentru IMM-uri în China şi India. Eu însumi am fost în Beijing în noiembrie anul trecut la deschiderea Centrului Uniunii Europene pentru IMM-uri din China.
De asemenea, pot să vă spun că mâine, Comisia numeşte un nou trimis special pentru IMM-uri, Daniel Calleja Crespo, director general adjunct pentru întreprinderi şi Industrie, care va fi responsabil pentru monitorizarea îndeaproape a punerii în aplicare a Actului privind întreprinderile mici şi acţionează ca o persoană de contact pentru IMM-uri.
Documentul Comisiei în curs de adoptare invită toate statele membre şi autorităţile locale să desemneze un trimis pentru IMM-uri pentru a supraveghea punerea în aplicare a Actului privind întreprinderile mici în regiunile Uniunii Europene. Sunt încântat să vă spun că am primit deja răspunsuri pozitive de la un număr de state membre şi de la mai multe regiuni ale UE.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dnă preşedintă, dle comisar, vă mulţumesc foarte mult pentru ceea ce aţi spus; acestea sunt idei foarte ambiţioase. Cu toate acestea, întorcându-ne puţin, în decembrie 2008, Consiliul Competitivitate a solicitat statelor membre să reducă timpii de înfiinţare a întreprinderilor la un maxim de trei zile şi, desigur, Comisia a promis să monitorizeze această evoluţie.
Trei ani mai târziu şi în mijlocul unei crize economice, vedem că este nevoie de 15 zile să înfiinţăm o societate în Grecia, 11 zile în Austria, 8 zile în Finlanda, iar în Belgia, doar o zi şi jumătate. Cu alte cuvinte, există discrepanţe uriaşe.
Întrebarea mea este următoarea: deoarece toţi suntem de acord că antreprenoriatul este o condiţie esenţială pentru creşterea economică, cum poate trece Comisia de la simplul îndemn la a pune presiuni serioase asupra guvernelor, astfel încât să putem armoniza procedurile?
Brian Crowley
Aş dori să scot în evidenţă trei puncte.
În primul rând, în ceea ce priveşte Serviciul de asistenţă în materie de DPI pentru IMM-uri din China. Deşi este o idee minunată, IMM-urilor le este foarte greu să obţină acces pentru sectoarele în care sunt implicate în mod specific. Pare a fi mai potrivit pentru întreprinderile de mai mari dimensiuni.
În al doilea rând, ideea de ghişeu unic, care este deja folosită intern în cadrul UE, ar putea fi utilizată mai bine în ţările BRIC - şi anume Brazilia, Rusia, India şi China - pentru a creşte exporturile şi investiţiile externe pe care le pot face companiile europene.
În al treilea rând şi ultimul, modelul care a funcţionat cel mai bine până acum a fost relaţia UE-Japonia. Aceasta a funcţionat cel mai bine pentru comerţ şi investiţii în ambele domenii. Poate că acesta ar trebui să fie standardul ce trebuie urmat.
Marian Harkin
Cred că întrebarea mea este una uşor dificilă, deoarece se referă la ţări care pun în aplicare măsuri de austeritate severe precum ţara mea, şi anume Irlanda.
Acesta este rezultatul final: IMM-urile au nevoie de acces la credite şi nu îl obţin din diferite motive, probabil pentru că băncile sunt în căutarea mai multor garanţii decât pot oferi acestea sau uneori IMM-urile pur şi simplu nu doresc să rişte împrumutându-se în climatul actual, când nu există nicio creştere.
Întrebarea mea este dacă în acest context, ar putea Comisia să aprobe alte măsuri, cum ar fi sistemele de garantare a împrumuturilor sau, într-adevăr, o extindere a instrumentului european de microfinanţare?
Antonio Tajani
Dnă preşedintă, stimaţi deputaţi, sunt foarte încântat că problema întreprinderilor mici şi mijlocii se află în centrul dezbaterii parlamentare pentru a doua zi la rând. Ieri seară, am analizat Programul-cadru pentru inovare şi competitivitate (PIC), precum şi modul în care pot fi ajutate întreprinderile mici şi mijlocii şi micro-întreprinderile să acceseze finanţare UE în contextul viitorului al optulea Program-cadru. Am remarcat, de asemenea, ceea ce am făcut deja şi ceea ce facem în prezent pentru această categorie de întreprinderi.
După cum am afirmat în discursul meu - şi după cum am arătat, de asemenea, ieri seară - cred că sprijinirea întreprinderilor mici şi mijlocii reprezintă o prioritate din mai multe motive. Mai întâi, nu putem decât să luăm în considerare întreprinderile mici şi mijlocii ca un instrument esenţial pentru redresarea din criza actuală. Prin documentul Europa 2020, am adus economia reală înapoi în centrul politicii economice. Întreprinderile mici şi mijlocii sunt forţa vie a economiei noastre reale şi, mai presus de toate, pe viitor, cred că IMM-urile pot juca, de asemenea, un rol social crucial, deoarece acestea sunt cele care vor crea noi locuri de muncă în Uniunea Europeană, chiar şi în timp ce marile corporaţii industriale sunt în curs de restructurare.
Prin urmare, trebuie să creăm condiţiile pentru ca întreprinderile mici şi mijlocii să fie competitive. Competitivitatea este un alt cuvânt pentru inovare, iar pentru a fi inovatori, trebuie să ajutăm IMM-urile să acceseze credite. Graţie sprijinului Parlamentului European, am adoptat directiva privind plăţile întârziate ale autorităţilor publice şi în tranzacţiile dintre societăţi comerciale, care se încadrează în Actul privind întreprinderile mici. Acesta este un rezultat fantastic şi sper ca statele membre să pună în aplicare această directivă, care este acum obligatorie pentru întreaga Uniune Europeană, în termen de 24 de luni din octombrie anul trecut şi probabil, chiar înainte de termenul final. Acest lucru va furniza aproximativ 180 de miliarde de euro de lichidităţi pe piaţă, în beneficiul întreprinderilor mici şi mijlocii.
Asta nu este tot. Am creat, de asemenea, Forumul de finanţare a IMM-urilor, după cum s-a menţionat în raportul Parlamentului cu privire la politicile pentru IMM-uri şi Programul cadru pentru competitivitate şi inovaţie. Aceasta este o nouă creaţie a Comisiei, în cadrul căreia vom examina dificultăţile implicate în accesarea creditelor şi formularea de soluţii la aceste probleme. Nu este întâmplător faptul că am convins pentru prima dată Bursa de Valori din Londra să ia parte la această iniţiativă. Acesta este un semnal puternic şi din partea Marii Britanii, care este echivalent cu un sprijin puternic pentru întreprinderile mici şi mijlocii din lumea finanţelor. Prin urmare, economia financiară lucrează pentru a sprijini şi a servi economiei reale, ceea ce cred că este un semn important. Voi lua măsuri pentru a continua sprijinirea activităţii Forumului de finanţare a IMM-urilor în ceea ce priveşte accesul la credite şi voi identifica, de asemenea, toate iniţiativele disponibile, inclusiv capitalul de risc transfrontalier, şi voi încerca să eliminăm "blocajele” dintre Banca Europeană de Investiţii şi instituţiile naţionale de credit, care sunt în final cele care acordă finanţarea.
Ce ar trebui să facem pentru a facilita accesarea finanţării UE? Lucrăm în prezent la viitorul al optulea Program-cadru şi o serie de victorii au fost câştigate pentru IMM-uri. Voi repeta ceea ce am spus ieri seară, pentru că nu ştiu dacă stimaţii deputaţi prezenţi în această seară au fost prezenţi şi ieri: cu privire la Regulamentul privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea şi restricţionarea substanţelor chimice (REACH), am redus taxele de înregistrare cu până la 60 % pentru IMM-uri şi 90 % pentru micro-întreprinderi. De asemenea, m-am asigurat că normele de aplicare ale regulamentului REACH au fost traduse în toate limbile Uniunii Europene. Prin urmare, IMM-urile văd semne de sprijin real şi din această direcţie. Intenţia noastră este să facem acelaşi lucru şi pentru micro-întreprinderile din sectorul construcţiilor.
De asemenea, am ţinut destul de multe reuniuni cu privire la microcredite. De asemenea, am examinat cu atenţie problema în timpul unei reuniuni caree a avut loc acum două săptămâni la Bruxelles cu reprezentantul noii organizaţii de microcredite a guvernului italian, care pare a fi un exemplu bine gestionat. Sper să fiu în măsură să diseminez cunoştinţe despre cele mai bune practici ale diferitelor state membre în acest sector, astfel încât acestea să poată fi puse în aplicare.
În ceea ce priveşte diferenţele legate de timpul necesar pentru autorizare, aceasta este o problemă reală. Nu există nicio îndoială că trebuie să se exercite presiuni asupra statelor membre în vederea reducerii birocraţiei. Se vorbeşte mult despre birocraţia europeană - care are, cu siguranţă, propriile poveri - însă, uneori, birocraţia din statele membre se ridică destul de aproape de nivelul acesteia. În orice caz, cred că este în interesul cetăţenilor să se simplifice procedurile. Când spunem că ar trebui să "gândim la scară mică”, trebuie să ne asigurăm că şi statele membre aplică acest test, la fel cum a început şi Comisia să o facă. Prezentarea revizuirii Actului privind întreprinderile mici în diferite capitale europene va oferi, de asemenea, o şansă de a îndemna statele membre să reducă timpul necesar pentru eliberarea autorizaţiilor pentru crearea IMM-urilor.
Subiect: Strategia Comisiei privind egalitatea de şanse
La 17 decembrie 2010, Comisia a lansat o nouă strategie privind oportunităţile egale pentru 2014, în care a stabilit noi obiective pentru numărul de femei în poziţii superioare şi medii de conducere, precum şi pentru recrutarea femeilor pentru posturi de administrator (AD) în directoratele generale, departamentele şi serviciile Comisiei.
Noua strategie pentru egalitatea şanselor va căuta astfel să garanteze şanse egale pentru bărbaţii şi femeile care lucrează în cadrul Comisiei, însă nu se extinde la alte instituţii şi agenţii ale UE. Strategia de egalitate a şanselor a Comisiei va afecta femeile care lucrează în alte instituţii ale UE? Comisia nu consideră că este necesară elaborarea unei strategii comune privind egalitatea de şanse, în scopul de a garanta egalitatea de şanse pentru femei şi bărbaţi care lucrează în alte agenţii şi instituţii europene? Egalitatea de gen şi egalitatea de şanse sunt principiile fundamentale ale UE şi trebuie să se aplice, prin urmare, în mod universal, fără excepţie, tuturor lucrătorilor din UE.
Maroš Šefčovič
membru al Comisiei - Sunt foarte bucuros că am primit această întrebare, pentru că am veşti bune. Începând cu 1 ianuarie, au existat, pentru prima dată, mai multe femei decât bărbaţi care lucrează pentru Comisie. Suntem foarte mândri de acest rezultat, dar ştim că acest lucru nu reprezintă finalul. Trebuie să continuăm cu politica noastră de a îmbunătăţi, de asemenea, numărul colegelor noastre aflate în funcţii de conducere şi posturi neadministrative (AD) în cadrul Comisiei.
Prin urmare, am adoptat această strategie din 2010 până în 2014, până la sfârşitul mandatului actualei Comisii. Am dori într-adevăr să obţinem un rezultat în care femeile să reprezinte 25 % din posturi de conducere, 30 % din funcţiile de conducere de nivel mediu şi 43 % din funcţiile neadministrative. Am realizat deja destul de mult în ultimii 15 ani prin creşterea enormă a numărului de femei în funcţii de conducere. Bineînţeles că am dori să continuăm cu acelaşi efort. Metoda pe care o vom folosi va fi aceea de a înlocui pensionările cu femei, ceea ce ar reprezenta 30 % din recrutare în rândul funcţiilor superioare de conducere şi 50 % în rândul funcţiilor de conducere la nivel mediu şi al administratorilor. Prin urmare, înseamnă că atunci când administratorii se pensionează, 30 % sau 50 % dintre aceştia ar trebui să fie înlocuiţi de către femei.
Ca răspuns la întrebarea dumneavoastră, am verificat situaţia din alte instituţii şi trebuie să spun că în Parlament situaţia este destul de bună. Cifrele sunt foarte impresionante. Acesta nu este şi cazul Consiliului, deşi ca să fiu sincer, avem rezultate uşor diferite. Totuşi, cred că cea mai bună metodă de a avansa ar fi dacă am continua cu politica noastră de schimb de bune practici şi schimb de experienţă cu privire la punerea în aplicare a politicilor noastre.
Ştiu că şefii administraţiei, secretarii noştri generali, discută această problemă, de asemenea, în mod regulat şi cred că acest schimb de bune practici va conduce la rezultate corespunzătoare în toate instituţiile UE.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Dnă preşedintă, dle comisar, vă mulţumesc pentru veştile bune. Salut faptul că există mai multe femei decât bărbaţi în cadrul Comisiei. Cu toate acestea, există o întrebare suplimentară pe care aş dori să o adresez. De cât timp credeţi că va avea nevoie Comisia Europeană pentru ca procentul de femei în funcţii de conducere să ajungă nu la 25 %, 42 %, ci la 50 %? Cât timp credeţi că ar dura? Aţi afirmat că veţi realiza acest lucru abia până la sfârşitul mandatului dumneavoastră.
Cu toate acestea, nu aţi răspuns foarte clar la întrebarea mea. În calitate de comisar, care este opinia dumneavoastră în privinţa strategiei Uniunii Europene privind egalitatea de şanse? Aceasta dintre toate instituţiile Uniunii Europene? Acesta ar fi un foarte bun exemplu pentru statele membre, atât pentru persoanele care lucrează în sectorul public, cât şi pentru cele care lucrează în mediul privat.
Silvia-Adriana Ţicău
Aş dori să extind puţin întrebarea colegei mele şi să-l întreb pe domnul comisar dacă există, de asemenea, o strategie privind egalitatea de şanse şi mă refer aici la angajarea în funcţii de conducere de nivel mediu şi superior, în instituţiile europene, a persoanelor din noile state membre.
Maroš Šefčovič
membru al Comisiei. - Vă mulţumesc foarte mult pentru întrebările suplimentare.
Sunt de acord cu dumneavoastră că cifrele pe care le-aţi menţionat ar putea să nu pară la fel de ambiţioase precum aţi dori să fie în viitor, însă adevărul este că de când am început cu politicile privind şanse egale în cadrul Comisiei în 1995, am reuşit să creştem de cinci ori prezenţa femeilor în funcţiile de conducere. Acest lucru înseamnă că acum există de cinci ori mai multe femei în aceste poziţii decât înainte. Desigur, trebuie sa ne uităm la cifrele de bază. Sunt de acord cu dumneavoastră că au fost foarte scăzute. De asemenea, trebuie să comparăm în ce fel de mediu operăm în Europa.
Acesta face parte, de asemenea, din răspunsul la a doua întrebare, şi anume, că politicile pentru crearea acestor condiţii pentru femei, nu numai în instituţiile UE, ci şi în statele membre, încă trebuie să fie îmbunătăţite. În primul rând, trebuie să creăm condiţii potrivite pentru femei, astfel încât acestea să poată lucra efectiv în aceste funcţii înalte, ceea ce înseamnă îngrijire adecvată a copiilor, facilităţi adecvate de lucru, program flexibil de lucru şi alte condiţii care le permit de fapt femeilor să fie în aceste poziţii înalte. Desigur, aceste condiţii sunt create treptat. Cred ca am realizat standarde destul de ridicate în cadrul instituţiilor europene şi puteţi vedea diferitele niveluri la care au fost asigurate aceste condiţii în statele membre.
Prin urmare, colega mea, vicepreşedinta Reding, propune acum o strategie care va fi numită Echilibrul de gen în conducerea întreprinderilor. Până în prezent, acesta este un document de lucru al serviciilor, care va fi discutat cu liderii întreprinderilor în termen de două luni, iar apoi vor începe consultările publice. Care sunt lecţiile care trebuie învăţate în acest proces? Va trebui să trecem printr-un sistem obligatoriu de cote? Ar trebui să optăm pentru sistemul pe care îl avem în cadrul Comisiei, în care încercăm să creăm un mediu propice şi stimulente administrative pentru acele direcţii generale care pot îndeplini efectiv obiectivele stabilite pentru femei? Cred că în final vom vedea rezultate corespunzătoare.
Preşedinta
Întrebările care nu au primit răspuns din lipsă de timp vor primi răspunsuri în scris (a se vedea anexa).
Seán Kelly
Dnă preşedintă, în cadrul unei intervenţii, vreau doar să fac o observaţie şi ştiu că mulţi deputaţi ar fi de acord cu mine. Nu are nimic de-a face cu dumneavoastră personal, însă se referă la modul în care este organizat timpul afectat întrebărilor.
De pe o zi pe alta, niciun deputat nu ştie cât de multe întrebări vor fi preluate, cât de multe întrebări suplimentare vor fi preluate, cât timp vor dura răspunsurile şi dacă vom avea sau nu un timp pentru toate întrebările adresate Comisiei sau Consiliului. Acest lucru este neplăcut. M-am întâlnit cu baroana Ludford. A întârziat o oră la cină, deoarece a aşteptat ca întrebarea sa să fie preluată. Am calculat că întrebarea mea va fi preluată şi am refuzat o invitaţie la cină. Cel puţin, deputaţilor ar trebui să li se spună în avans cât de multe întrebări vor fi preluate, pentru ca apoi să îşi poată planifica agenda în consecinţă.
Ştiu că voi primi un răspuns scris, însă dacă eu şi alţi deputaţi dorim un răspuns scris, am putea trimite un e-mail din confortul caselor noastre şi am obţine un răspuns pe e-mail.
Asta este tot ce vreau să spun. Consider că ar trebui să ţinem seama de acest lucru. Dnă preşedintă, nu are nimic de-a face dumneavoastră: aţi gestionat situaţia foarte bine. Nu doresc să fiu lipsit de respect faţă de dumneavoastră.
Preşedinta
Dle Kelly, vă mulţumesc pentru intervenţie. În calitate de vicepreşedinte responsabil pentru timpul afectat întrebărilor, aş trebui să spun că sunt îngrijorată de faptul că nu am făcut schimbări, ca instituţie, împreună cu Comisia, pentru a pune în aplicare ceea ce am convenit în acordul nostru interinstituţional, şi anume să îmbunătăţim timpul afectat întrebărilor. Mă bucur de prezenţa comisarului Šefčovič în seara aceasta şi de faptul că a văzut la faţa locului problemele cu care ne confruntăm. Prin urmare, sper că ar putea exista o nouă dinamică pentru a încerca să trecem la situaţia pe care am preconizat-o când am negociat acordul interinstituţional.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 20:50 şi a fost reluată la ora 21:00.)
