Statut evropské soukromé společnosti - Přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu - "Small Business Act" - Účast zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem (rozprava) 
Předsedající
. - Dalším bodem je společná rozprava o
zprávě pana Lehneho jménem Výboru pro právní záležitosti o návrhu nařízení Rady o statutu evropské soukromé společnosti - C6-0283/2008 -.
zprávě pana Lehneho jménem Výboru pro právní záležitosti s doporučeními Komisi o přemístění sídla obchodních společností do jiného členského státu.
zprávě Herczogové jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku o "Small Business Act".
prohlášení Komise o účasti zaměstnanců ve společnostech s evropským statutem.
Klaus-Heiner Lehne
zpravodaj. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, mám zde obhajovat dvě zprávy a obě vznikly ve Výboru pro právní záležitosti Evropského parlamentu.
Rád bych začal tou, která je v současnosti důležitější, neboť se týká zvláštního legislativního postupu na základě podnětu Komise: evropské soukromé společnosti. Skutečně se jedná o klíčový legislativní prvek, lze-li jej takto nazvat, "Small Business Act".
Dovolte mi nejprve říci několik slov k souvislostem. Myšlenka evropské soukromé společnosti už byla obsažena v Akčním plánu o právu společností, který předložil komisař Bolkestein. Z důvodů, které podle mne nebyly rozumné, byla pak myšlenka evropské soukromé společnosti z tohoto akčního plánu postupně dá se říci vymazána, to bylo za funkčního období této Komise, a nebyla tehdy Komisí dále sledována.
Evropský parlament s tím však nesouhlasil, a to bylo důvodem k této jeho legislativní zprávě z vlastního podnětu podle článku 39 jednacího řádu a článku 192 Smlouvy, před jistou dobou doporučené v této sněmovně převážnou většinou. Za těchto okolností byla Komise nucena znovu posoudit myšlenku evropské soukromé společnosti a předkládá ji teď v rámci "Small Business Act" - což je velice vítáno.
Tento model zvláštní formy společnosti se zaměřuje na evropské malé a střední podniky. Až dosud měly svou zvláštní formu společnosti, evropskou společnost, jen velké společnosti. Jsem přesvědčen, že už se měl tento návrh udělat dávno. Protože se to týká malých a středních podniků a musí být stanoveny předpisy i pro začínající malé a střední tzv. start-up firmy - tj. společnosti, které vznikají z myšlenky založit společnost a nikoliv jako důsledek transformace, dělení nebo fúze stávajících nebo jiných společností -, vítáme rovněž omezení dané Evropskou komisí, pokud jde o požadavky na přeshraniční složku. To bylo myslím také vyjádřeno Parlamentem v této zprávě.
Považujeme dále za správné, aby veškeré otázky týkající se kapitálu a odpovědnosti musely být na evropské úrovni jasně stanoveny v právních předpisech, neboť u malých a středních podniků to jsou specifické problémy. To, že je v současnosti potřeba, aby podniky pracovaly s velmi rozdílnými vnitrostátními právními formami, znamená, že potřebují velké množství informací, což je v této nové právní formě odstraněno.
Také si myslíme, že jsme v souladu s judikaturou Evropského soudního dvora ve věci, zda musí být sídlo společnosti totožné s jejím statutárním sídlem nebo administrativním sídlem; tj. že se předpokládá pouze jedno sídlo společnosti. Vím, že zde v tomto Parlamentu existuje menšinový názor na tuto otázku, ale ve Výboru pro právní záležitosti Evropského parlamentu - ze kterého, předpokládám, bude Parlament zítra při hlasování vycházet - existuje většinový názor na to, že musí rozhodně existovat možnost oddělení a že forma evropské společnosti nesmí být znevýhodněna oproti formě vnitrostátní společnosti, přičemž tato možnost existuje podle judikatury Evropského soudního dvora.
Největším problémem, který si vyžádal zdlouhavá jednání, byla situace ohledně účasti zaměstnanců. Již jsme s tím měli vážné problémy v minulosti, při řešení otázek souvisejících s jinými právními akty podle práva společností. Stačí zmínit jen evropskou společnost a směrnici o přeshraničních fúzích. Věřím, že díky kompromisním pozměňovacím návrhům, pod které se podepsaly tři největší politické skupiny v tomto Parlamentu, jsme byli úspěšní v nalezení skutečného řešení tohoto problému; řešení, které využívá úspěšné prvky předchozích právních aktů v Evropské unii, představuje kompromis mezi odlišnými právními situacemi v členských státech a je rovněž příspěvkem k ochraně práv zaměstnanců.
Moje poslední poznámka se týká čtrnácté směrnice, pro kterou jsem rovněž zpravodajem. Historie je podobná tomu, co bylo řečeno o evropské společnosti. Naším cílem je využít tento legislativní návrh usnesení tak, aby po Komisi vyžadoval, aby předložila konkrétní návrh, jak tomu bylo v případě evropské soukromé společnosti, a skutečně očekáváme, že Komise tak učiní, abychom mohli odstranit poslední mezery v právu společností a zajistit svobodu usazování pro podniky. Děkuji vám co nejsrdečněji za pozornost.
Edit Herczog
zpravodajka. - (HU) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, blížíme se ke konci dlouhého procesu, dlouhého a úspěšného procesu, jehož prostřednictvím jsme byli schopni posunout malé a střední podniky z periferie do středu pozornosti. Byl to dlouhý proces, než jsme dosáhli bodu, kde tento vnitřní trh, třebaže je sjednocený, není homogenní. Byla to dlouhá cesta, na jejímž konci vidíme, že 23 milionů malých a středních podniků vykonává činnost se stejnou administrativní zátěží a podle stejných pravidel jako 41 tisíc velkých evropských společností, třebaže ty prvně jmenované nejsou schopny vstoupit na trh za podmínek, které by se byť vzdáleně podobaly podmínkám pro velké společnosti.
Zdá se nám, že má Komise pod vedením komisaře Verheugena za posledních pět let za sebou dlouhý kus cesty, a my vítáme tuto změnu v přístupu v Evropské unii směrem k odstraňování překážek, se kterými se střetávají malé a střední podniky na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni. Jednou z možností, jak zvýšit obrat malých a středních podniků, je umožnit stále většímu množství těchto podniků vstupovat na evropský vnitřní trh, neboť v současnosti je tento podíl jenom 8 % podniků a na tomto trhu je realizováno pouze 15 % jejich obratu. Obrat těchto podniků by se mohl zvýšit, pokud by se byly schopné ve větší míře účastnit programů a projektů inovativního výzkumu a vývoje. Zapojení těchto malých podniků na trhu by napomohlo, kdyby fondy a zdroje financování byly přístupné snadněji, než jak tomu je v současnosti. Jejich obrat by se mohl zvýšit, kdybychom konečně vytvořili patent Společenství, abychom tak zabránili levným padělkům ve vytěsňování duševního vlastnictví produkovaného našimi malými podniky.
Jsem přesvědčen, že nejvíce citlivým úkolem z hlediska úspěchu celé Lisabonské strategie je zcela jistě napomáhat malým a středním podnikům v tom, aby se z úrovně svého členského státu posunuly na úroveň vnitřního trhu EU. Vedle toho, co již bylo řečeno, musíme však v prvé řadě zdůraznit to, že existují problémy týkající se hlavního zdroje financování malých a středních podniků. Tímto zdrojem zůstávají i nadále úvěry. Zvýšená citlivost finančních insitucí vůči rizikům znamená, že stále více společností má obtíže s přístupem k úvěru. Banky předjímají nejistotu hospodářské situace a jsou zdrženlivé, pokud jde o půjčky v tomto sektoru malých a středních podniků. Ředitelé malých a středních podniků si stěžují na to, že tisíce společností a desítky tisíc pracovních míst mohou být ohroženy. Je to především v našem zájmu, abychom zajistili, aby proudily do hospodářství finanční prostředky určené k posílení likvidity, a ne aby zůstávaly v bankovních trezorech. Banky musí začít stimulovat hospodářství a malé a střední podniky co možná nejdříve.
Dalším úkolem je vytvoření evropské solidarity. Opravdu jediným řešením je nabídnout malým a středním podnikům, které se ocitly kvůli krizi v obtížích, ochranu, která bude účinnější než ta, jakou mohou nabídnout jednotlivé státy. Zde bych chtěla poukázat na to, že situace malých a středních podniků a to, jak je tato situace řešena, je zkouškou evropské solidarity. Je důkazem toho, že Evropa je schopná přijmout sdílená rizika se svými členskými státy, a to i nad rámec eurozóny. Opatření zacílená v prvé řadě na stabilizaci eurozóny mohou snadno vést - a už vedla - k finančnímu vakuu mimo eurozónu. Musím proto požádat ty, kdo přijímají rozhodnutí na evropské úrovni, a zástupce bankovního sektoru, aby v současné situaci nedopustili vytvoření dvojrychlostní Evropy, protože kolaps regionu, kde malé a střední podniky hrají rozhodující úlohu - je v nich více než 90 % podniků z řad malých a středních podniků, - by měl katastrofické hospodářské důsledky. Žádám za tím účelem o podporu Komisi i kolegy poslance. Děkuji své spoluzpravodajce Nicole Fontaineové a ostatním stínovým zpravodajům za spolupráci a ještě jednou blahopřeji komisaři Verheugenovi k výsledkům, kterých bylo dosud dosaženo.
Ján Figeľ
člen Komise. - Pane předsedající, nejprve bych chtěl poděkovat oběma zpravodajům. Dámy mají přednost, a nikoli pouze v tyto dny, začnu tedy poděkováním paní Herczogové za její kvalitní zprávu o "Small Business Act" a za výraznou podporu, kterou věnuje iniciativě Komise zaměřené na vytvoření komplexní politiky v oblasti malých a středních podniků. Rád bych také vzdal hold panu Lehneovi, nejen za jeho účinné řízení prací na statutu soukromé společnosti v postupu konzultace, ale také za jeho zajímavá a tvůrčí řešení, jež jsou ve zprávě obsažena.
Jsme nyní ve skutečně kritické fázi. Každodenně slýcháme, že potřebujeme posílit a obnovit důvěru ve fungování globálního hospodářství. Finanční a hospodářská krize zasáhla evropské podniky skutečně tvrdě a jsem přesvědčen, že je nyní více než kdykoli dříve důležité naplno využít potenciál malých a středních podniků. Je to skutečná záchrana evropského hospodářství.
"Small Business Act", který Komise přijala v červnu 2008, poskytuje komplexní rámec krátkodobých, střednědobých a dlouhodobých činností na podporu růstu malých a středních podniků a konkurenceschopnosti v rámci Lisabonské strategie. Navrhuje deset politických zásad a řadu konkrétních iniciativ s cílem zajistit, aby záležitosti týkající se malých a středních podniků byly ve středu našeho rozhodování - jak řekla paní Herczogová, aby malé a střední podniky byly začleněny do středu naší pozornosti a strategií.
"Small Business Act" je souborem legislativních iniciativ, zahrnujících mimo jiné návrh statutu evropské soukromé společnosti. "Smal Business Act" je koncipován tak, aby bylo zajištěno, aby zásada "mysli nejdříve v malém" a priorita malým podnikům byly trvale a nezvratně zakotveny v tvorbě politik v celé Unii. "Small Business Act" rovněž požaduje větší míru uznání podnikavosti a podnikům. Potřebujeme lidi, kteří jsou připraveni chopit se iniciativ, navrhovat projekty a podstupovat rizika více než kdykoli předtím v dobách, jako je tato. Dále jsme přesvědčeni, že čestní podnikatelé, jejichž podniky selhaly, by měli mít druhou šanci.
V současné hospodářské krizi musíme stanovit priority a zaměřit se na to, abychom zorganizovali v prvé řadě opatření, která v sobě mají největší potenciál přispět k obnově. Akční plán "Small Business Act" a plán evropské hospodářské obnovy navrhují ambiciózní opatření ve třech klíčových oblastech: zaprvé je to poskytnutí tolik potřebných úvěrů, zadruhé snížení administrativní zátěže a za třetí vytváření podmínek pro podnikání malých a středních podniků v zahraničí.
Úspěch realizace "Small Business Act" závisí na spolupráci všech zúčastněných subjektů. Jsme vděčni za vaši podporu. Usnesení, které Parlament přijal počátkem prosince, přišlo včas a bylo velmi vítanou iniciativou. Jak víte, na vrcholné schůzce v prosinci, za francouzského předsednictví, hlavy států a předsedové vlád "Small Business Act" jednomyslně schválili.
Je proto důležité, aby dnes tato sněmovna plně podpořila zprávu paní Herczogové s cílem vytvořit pevný a legitimní základ pro budoucí činnost. Chtěl bych vás vyzvat, abyste podpořili "Small Business Act" ve vašich zemích a ve vašich volebních krajích, abychom zajistili, aby se tento ambiciózní politický program stal realitou a aby skutečně pomohl malým a středním podnikům v jejich každodenním podnikání.
Dovolte mi nyní, abych se věnoval dvěma zprávám pana Lehneho. Parlament byl vždy velkým zastáncem statutu evropské soukromé společnosti. Jeho zpráva z vlastního podnětu z roku 2006 a rychlé projednání návrhu Komise přispějí k úspěchu nového statutu evropské společnosti.
Statut soukromé společnosti je klíčovým prvkem "Small Business Act". Je koncipován pro malé a střední podniky. Komise proto navrhla, aby evropské soukromé společnosti mohly být zakládány stejně jako tuzemské společnosti, tedy bez požadavku na podnikání v různých členských státech a bez nutnosti mít podílníky nejméně ze dvou zemí - za stejných podmínek jako doma. Někteří považují tento požadavek na přeshraniční prvek za zásadní pro diskusi o evropské společnosti. Usnesení Parlamentu, které dovoluje společnostem, aby si vybraly mezi možnými přeshraničními prvky, je flexibilní. Evropské soukromé společnosti by měly dosahovat shody s těmito požadavky, například tím, že založí dceřinou společnost nebo jednoduše zaregistrováním záměru podnikat v zahraničí.
Navrhovali jste rovněž flexibilní řešení, pokud jde o minimální kapitálový požadavek. Jak víte, návrh Komise požadoval minimální kapitál jen 1 EUR a jinak ponechával na podílnících, aby rozhodli, jak velký kapitál jejich evropská soukromá společnost potřebuje. Toto ustanovení bylo zpochybňováno těmi, kdo se domnívají, že kapitálové požadavky hrají úlohu v ochraně věřitelů malých společností.
Ve zprávě Evropského parlamentu byla předložena alternativní řešení, která mají zlepšit ochranu věřitele. Znamená to, že by společnosti měly mít možnost volby mezi režimem ochrany věřitele buď na základě platební schopnosti, nebo na základě zachování kapitálu.
Komise schvaluje ty prvky zprávy, které mají za cíl zvýšit jednotný přístup ke statutu, a tím podpořit právní jistotu při jeho používání. Patří sem způsobilost registrace předmětu podnikání společnosti, jasné stanovení toho, že zákaz nabízení akcií k odkupu veřejnosti nevylučuje nabídky k odkupu zaměstnancům společnosti, či lepší pravidla týkající se povinností a odpovědnosti vedení společnosti. To všechno výrazně napomůže k usnadnění používání tohoto statutu.
Vítám rovněž váš užitečný návrh rozhodčí doložky, která povzbudí zúčastněné subjekty v tom, aby využívaly alternativní způsoby řešení sporů.
Závěrem bych se rád zmínil o záležitosti, která byla v Parlamentu i jinde nejvíce diskutována, a tou je účast zaměstnanců v evropské soukromé společnosti. Jak jsem již uvedl, navrhla Komise statut pro menší podniky. Účast zaměstnanců v malých a středních podnicích existuje pouze v několika členských státech, a proto je řešení založeno na vnitrostátních právních předpisech, kdy by měla být umožněna souběžná existence odlišných modelů, což se jeví jako nejvhodnější a nejrozumnější přístup.
Pozměňovací návrhy Parlamentu zavádějí dodatečná a komplexní ustanovení, která se ve většině členských států nepoužijí pro malé a střední podniky vytvořené podle vnitrostátních právních předpisů. To pravděpodobně povede k tomu, že bude statut evropské soukromé společnosti v těchto členských státech neatraktivní a že bude rovněž neperspektivní volbou pro malé a střední podniky.
Na závěr bych chtěl říci, že ve vaší zprávě je řada užitečných řešení. Některá z nich by mohla velmi dobře připravit podmínky pro rychljší kompromis členských států. Komise proto vítá přijetí této zprávy.
A nakonec k otázce přemístění sídla obchodních společností. Komise již dříve Parlament informovala o důvodech nepředložení čtrnácté směrnice v oblasti práva společností. Uvedené důvody stále platí. Souhlasíme se zpravodajem, že by společnosti měly využívat svobody usazování v rámci jednotného trhu a mít možnost přemístit své sídlo z jedné země do jiné. Nejsme však přesvědčeni o tom, že navržení nových právních předpisů je v současnosti nelepším řešením k dosažení tohoto cíle. Judikatura Soudního dvora mobilitu společností jednoznačně umožňuje. Kromě toho poskytují platné právní předpisy - směrnice o přeshraničních fúzích - rámec pro přemístění, včetně nezbytných záruk pro třetí strany. Směrnice o přeshraničních fúzích konkrétně umožňuje, aby společnost založila novou dceřinou společnost v jiné zemi a poté provedla fúzi své stávající společnosti s touto dceřinou společností. Postup při přemístění a záruky navrhované Výborem pro právní záležitosti jsou velmi podobné těm, které byly předloženy v této směrnici.
Naše hospodářské rozbory ukazují na to, že z hlediska složitosti je postup při přemístění sídla společnosti srovnatelný s postupem při přeshraniční fúzi. Směrnice o přeshraničních fúzích měla být provedena v členských státech do prosince 2007. Je příliš brzy na to, abychom hodnotili její řádné provedení. Než přistoupíme k jakýmkoli novým právním předpisům, měla by Komise nejprve vyhodnotit, jak tento nový rámec právních předpisů funguje v praxi. Nejsme ani přesvědčeni o tom, že by zlepšila tato směrnice stávající situaci podle vnitrostátních právních předpisů a legislativy Evropského soudního dvora v této oblasti.
Závěrem bych v souvislosti s tím, co bylo řečeno, a vzhledem k tomu, že končí volební období, rád podotkl, že by bylo mnohem vhodnější, aby o dalším postupu v této otázce přemístění sídla společnosti rozhodla budoucí nová Komise. Do té doby bude také zřejmé, jak je otázka přemístění sídla ve statutu evropské soukromé společnosti vyřešena.
Gunnar Hökmark
navrhovatel stanoviska Hospodářského a měnového výboru. - (SV) Pane předsedající, podmínky, které v současnosti vytvoříme malým podnikům, jsou rozhodující pro nárůst budoucích pracovních míst. Malé podniky jsou mimořádně důležité z hlediska naší schopnosti dostat se ze současné krize na úroveň lepšího a konkurenceschopnějšího hospodářství s kvalifikovanější pracovní silou. Právě malé podniky jsou hybnou silou inovací, ale největší problémy s úvěry mají na druhé straně právě ony, a to v jednotlivých členských státech i Unii jako celku.
V souvislosti se statutem evropské soukromé společnosti - a rád bych poděkoval Komisi za návrh statutu a zpravodajce za její práci - se chystáme otevřít vnitřní trh malým podnikům stejnou měrou, jak tomu je u velkých společností. V daném kontextu to znamená, že si musíme hledat cestu novým terénem. Jak jsme o tom diskutovali v Hospodářském a měnovém výboru, je to otázka výrazného zjednodušení pravidel, jež otevře cesty malým podnikům.
Jde o to zajistit, aby se mohly malé podniky zapojovat do veřejných zakázek ve stejné míře jako velké společnosti v důsledku způsobu, jakým je veřejná zakázka provedena. Jde o to usnadnit malým podnikům přeshraniční činnost, mimo jiné například pokud jde o platby DPH, a o boj proti byrokracii, která se v současnosti ukazuje jako příliš vysoká. Jde také o to zajistit evropským finančním trhům lepší podmínky pro rozmach a růst nabídkou lepších úvěrových podmínek malým podnikům díky úsilí Evropské investiční banky a dalších subjektů. Nakonec bych rád řekl, že
co je malé, to je krásné Malé bude zítra větší a přinese nová pracovní místa a větší prosperitu.
Harald Ettl
navrhovatel stanoviska Hospodářského a měnového výboru. - (DE) Mnohokrát děkuji, pane předsedající. V současnosti v sobě přemístění sídla společnosti zahrnuje aministrativní překážky, náklady a sociální důsledky a nedokáže poskytnout právní jistotu podílníkům, věřitelům ani pracovníkům. Veřejné konzultace v roce 2004 jasně prokázaly, jak důležité bylo přijmout čtrnáctou směrnici.
To je důvod, proč bych rád vyzval Komisi, aby - co možná nejdříve - předložila legislativní návrh v této věci s dvojím návrhem týkajícím se usnadnění mobility společností a zajištění toho, aby způsob účasti ve vztahu k přemístění sídla společnosti nebyl ponechán na Evropském soudním dvoru.
Budoucí čtrnáctá směrnice nesmí poskytovat únikovou cestu ze systémů se silnou účastí. Za žádných okolností nelze omezovat platná práva. Aby byla zajištěna soudržnost a reálnost postupů souvisejících s účastí zaměstnanců, měla by být zmíněna evropská směrnice o radách zaměstnanců, desátá směrnice a směrnice o informování pracovníků a konzultacích s nimi. Je naprosto zásadní, aby informace byly poskytovány včas a aby před každým přemístěním sídla společnosti byl vydán plán přemístění.
Donata Gottardi
navrhovatelka stanoviska Hospodářského a měnového výboru. - (IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nařízení o evropské soukromé společnosti, které se chystáme přijmout, doplňuje rámec typů společností, které budou regulovány na evropské úrovni. Konečné znění nese v určitých částech známky znění, které prošlo Hospodářským a měnovým výborem.
S politováním konstatuji, že jsme nevyužili možnost požádat Komisi, aby byla odvážnější v přijímání dalších opatření s cílem vytvořit zvláštní systém zdanění, vhodný účetní systém a homogenní pravidla pro případ vyrovnání, platební neschopnosti, konverze, fúze, rozdělení, zrušení či neplatnosti.
Je ještě stále příliš mnoho oblastí, které zůstávají v pravomoci práva společností na vnitrostátní úrovni, což vede k překrývání úrovní a zvyšování nákladů. Pokud se shodneme na důležitosti vytvoření jednotného evropského systému a jestliže se chceme vyhnout oportunistickému přemísťování, pak nyní, když je rámec úplný, díky evropské společnosti a evropské družstevní společnosti, by bylo dobré, kdybychom naplánovali znovuotevření této otázky a přenesli ji na vyšší úroveň.
Harald Ettl
Pane předsedající, návrh evropské soukromé společnosti v rámci "Small Business Act", který předložila Komise, má závažná slabá místa. Je věnována nedostatečná pozornost zájmům věřitelů, zaměstnanců, spotřebitelů a malododavatelů. Uvedl bych několik ustanovení za všechny. Je uvažováno s minimálním kapitálem 1 EUR a vedle toho s neadekvátními postupy registrace, nejsou žádné požadavky na přeshraniční činnosti a jsou odděleny články týkající se sdružení, sídla a skutečného místa podnikání.
Přičemž posledně jmenované by vedlo k obcházení účasti zaměstnanců. Každá nová směrnice v oblasti práva evropských společností by měla napomáhat cíli slaďování práv zaměstnanců a myšlence evropského standardu účasti, založeného na nové reformní smlouvě EU, včetně Charty základních práv. Práva zaměstnanců jsou klíčovými právy pro sociální Evropu.
Anja Weisgerber
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, malé a střední podniky představují základ naší společnosti a v Evropě zajišťují 67 % pracovních míst v soukromém sektoru.
Proto velice vítám iniciativu "mysli nejdříve v malém" a jsem odhodlána tuto zásadu prosazovat při formulování politik na všech politických a správních úrovních. Zvlášť v této době finanční krize je důležité vytvořit skutečnou, hmatatelnou přidanou hodnotu pro malé a střední podniky s cílem posílit je jako stabilizačního faktoru v krizi.
Jako navrhovatelka ke stanovisku Výboru pro zaměstnanost a sociální věci jsem se podílela na formulování myšlenek, o kterých nyní budeme hlasovat. Řada mých návrhů byla do znění zahrnuta, mimo jiné i důležitost zásady flexikurity. Tato koncepce by měla vést k pružným pracovním trhům, které jsou rovněž v souladu s vysokou mírou jistoty v zaměstnání.
Můj požadavek, aby pracovní právo poskytovalo spolehlivý základ pro malé a střední podniky, byl rovněž začleněn. Malé a střední podniky si často nemohou dovolit vlastní právní nebo personální útvary, a jsou proto odkázané na jednoduché, jasné předpisy.
Jeden z mých nejvýznamnějších požadavků - "test pro malé a střední podniky", pokud jde o legislativní iniciativy - rovněž získal podporu příslušního výboru. Byrokracii je třeba zarazit v samém zárodku. U všech nových právních předpisů se systematicky musí provádět hodnocení dopadu. Před svým přijetím musí být veškerá ustanovení na úrovni EU posuzována ve smyslu jejich dopadu na malé a střední podniky. Považují za důležité, že výsledky testu pro malé a střední podniky budou podléhat nezávislému posouzení nezávislým orgánem, a tato myšlenka byla do znění zahrnuta.
Malé a střední podniky čelí v souvislosti s globální krizí specifickým problémům, a proto obzvláště vítám požadavek, aby byly co možná nejdříve realizovány návrhy Stoiberovy skupiny na vysoké úrovni zástupců nezávislých zúčastněných stran k tématu administrativní zátěže. Musíme tohoto potenciálu urychleně využít.
Othmar Karas
navrhovatel stanoviska Výboru pro právní záležitosti. - (DE) Pane předsedající, všichni víme, že naše schopnost stavět na růstu a inovačním potenciálu malých a středních podniků je rozhodující pro prosperitu Evropské unie. Malé a střední podniky rovněž hrají mimořádně důležitou úlohu při překonávání současné krize. Musíme proto snížit zátěž, která je na ně kladena, a podpořit je, na základě myšlenky, že méně pravidel může pro malé a střední podniky paradoxně znamenat mnohem více.
Jako předseda meziskupiny pro malé a střední podniky bych však byl rád, aby bylo zcela jasné, že "Small Business Act" je pouze prohlášením o záměru ze strany hlav států a vlád. Prohlášení o záměru nepřinášejí sama o sobě malým a středním podnikům žádný užitek, a proto máme jednoznačný požadavek, aby vnitrostátní a evropské právní předpisy byly vedeny zásadou "mysli nejprve v malém", a k tomu jsme vytyčili následující čtyři požadavky.
Prvním požadavkem je, že členské státy musí sdělit, jakým způsobem a v jakém časovém rámci začlení klíčové prvky zásady "myslil nejprve v malém" do vnitrostátních právních předpisů. Zadruhé by členské státy, na dobrovolném základě, měly informovat o dosaženém pokroku v provedení zásady "mysli nejprve v malém" prostřednictvím výročních zpráv o národních programech reforem v rámci Lisabonské strategie. Zatřetí potřebujeme standardní kritéria pro měření dosaženého pokroku v provádění zásady "mysli nejprve v malém". A konečně začtvrté musíme také stanovit zásadu "mysli nejprve v malém" jako povinnou součást budoucích právních předpisů na evropské úrovni. V reakci na současné události bych chtěl navíc říci, že veškerá platná nařízení by měla být posouzena ve smyslu jejich procyklického dopadu na malé a střední podniky. Na tom musíme bezodkladně trvat.
Předsedající
Nemáme bohužel možnost vyslechnout Výbor pro práva žen a rovnost pohlaví, neboť paní Podimata tu v tomto okamžiku není.
Nicole Fontaine
jménem skupiny PPE-DE. - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, nejprve bych rád zdůraznil význam této společné rozpravy na téma malých a středních podniků a upřímně doufám, že malé a střední podniky uslyší silný signál, který k nim chce tento Parlament vyslat.
Návrh "Small Business Act", který nám Komise předložila v červnu loňského roku, naše skupina s nadšením přivítala. Je pravdou, že od roku 2000 vznikla řada iniciativ týkajících se malých a středních podniků. Tyto iniciativy byly vítané, ale neadekvátní. Proč neadekvátní? Protože pro lidi, na které měly působit, zůstávaly až příliš často jen dobrým záměrem. Dnes proto musíme jít dál. "Small Business Act" je pro nás příležitost, neboť je součástí skutečně proaktivního globálního přístupu.
Ráda bych zdůraznila, že Evropský parlament již má na svém kontě úspěch, a to v návaznosti na otázku k ústnímu zodpovězení, kterou jsme položili v prosinci, totiž že Rada ve složení pro konkurenceschopnost jednomyslně přijala akční plán, který před okamžikem zmínil pan Figel'.
To je zřejmým důkazem silné politické vůle vlád a já chci dnes vyjádřit uznání vynikající zprávě paní Herzcogové, která takto včas tento podnět rozšiřuje. Dále bych ráda poděkovala za kvalitní spolupráci, které se nám dostalo, a za to, čeho jsme, to musím říci, dosáhli ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. Zde na plenárním zasedání jsme dnes předložili pouze dva pozměňovací návrhy. To ukazuje na to, jak dobrou práci jsme odvedli.
Co se týče naší skupiny, tak jsme těmito pozměňovacími návrhy, které jsme předložili a které náš zpravodaj přijal, začali hledat cestu, jak by se mohly členské státy a orgány Společenství mnohem více angažovat v záruce toho, aby plánovaná opatření skutečně poskytovala přidanou hodnotu malým a středním podnikům.
Požadovali jsme, aby zásada "mysli nejprve v malém" byla povinnou a nedílnou součástí všech budoucích právních předpisů. Požadovali jsme vytvoření patentu Společenství a samozřejmě také to, aby finanční zdroje byly dostupné účinně a rychle.
Ieke van den Burg
jménem skupiny PSE. - Pane předsedající, snad mi dovolíte, abych nejprve řekla něco v reakci na prohlášení Komise.
Zaprvé je škoda, že tu není kolega pana komisaře pan McCreevy - myslím, že asi opět začala dostihová sezóna! Skutečně toho velmi lituji, neboť problematika práva společností je pro nás opravdu důležitá a spadá do jeho odpovědnosti. Zadruhé, pane komisaři, skutečně s velkým politováním konstatuji vaše argumenty proti návrhům Parlamentu, které se týkají spolurozhodování ze strany zaměstnanců. Jasně jsme uvedli, že to, co vytváříme, není určeno pro malé společnosti, ale že statut evropské soukromé společnosti je k dispozici veškerým společnostem. Není omezen na určitou velikost. Nechceme, aby byl tento statut evropské soukromé společnosti cestou k tomu, aby byly zneužívány a obcházeny platné právní předpisy - zejména ve vnitrostátním prostředí - to je něco, co tvoří velice významný aspekt spolurozhodování. Nechceme, aby existovalo "chytračení", a nechceme, aby v Evropské unii byl vytvářen nový Delaware, kde společnosti mohou tento typ právních předpisů obejít.
Zatřetí, pokud jde o čtrnáctou směrnici - o níž víme, že ji pan McCreevy nemá příliš v oblibě- jste zopakovali stejné argumenty, které navrhoval on. Měl by vzít vážně skutečnost, že Parlament opravdu chce, aby tento návrh předložil.
Začtvrté jsme předložili společné usnesení, jehož cílem je požádat Komisi o konzultace sociálních partnerů na základě článku 138. Tyto konzultace by byly lepší dřív, než jsme se rozhodli pro nařízení o evropské soukromé společnosti, neboť spolurozhodování je otázka, která se řídí článkem 138 Smlouvy o ES a vyžaduje nejprve konzultaci se sociálními partnery. To se zatím nestalo. Nyní požadujeme, aby tato konzultace bez prodlení proběhla. Když však slyším tyto reakce Komise, budu vážně zvažovat a své skupině to navrhu, abychom znovu posoudili, zda můžeme podpořit produkt evropská soukromá společnost. Snad byste měli dnes večer zatelefonovat panu McGreevymu a panu Špidlovi, a zjistit, zda byste zítra před hlasováním mohli předložit lepší návrh k této otázce.
V krátkosti - neboť doba pro mé vystoupení brzy vyprší - postoj skupiny PSE není proti tomu, aby se malé a střední podniky dočkaly tohoto nového statutu - jsme jeho zastánci - ale je proti tomu, aby se takto zneužíval. Dosáhli jsme velmi dobrého kompromisu se zpravodajem. Tento kompromis je rovněž aktualizovaný a zdaleka ne zastaralý, naopak velmi příležitý v této době, a počítá s katastrofickými činnostmi podílníků a finančních trhů při hledání nejlepšího způsobu řízení pro společnost, ve které se účastní zaměstnanci. Pane komisaři, budete muset opravdu s vaším kolegou a zodpovědnými komisaři zvážit, zda byste mohli předložit zde tomuto Parlamentu příznivější prohlášení.
Jean Marie Beaupuy
jménem skupiny ALDE. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, rád bych samozřejmě připojil blahopřání paní Herczogové za skvělou devadesátibodovou zprávu o "Small Business Act".
Činnost Evropského parlamentu však bude, pane komisaři, skutečně efektivní, pouze pokud bude doprovázena rychlým a účinným provedením v našich členských státech.
Ve své úvodní poznámce jste, pane komisaři, uvedl, že se na základě této zprávy chystáte vytvořit globální strategii, určitě jste si však vědom toho, že v současnosti existuje finanční krize, hospodářská krize a klimatická krize, které od nás vyžadují rychlou odpověď.
Uvedu dva příklady: První příklad: Požaduji, aby se platby společnostem uskutečňovaly do třiceti dnů. V souvislosti s Fondem soudržnosti je to obsaženo v bodě 87. Vyzývám Komisi a členské státy, aby přijaly opatření, aby veškeré závazky z veřejných zakázek byly společnostem uhrazeny nejdéle do třiceti dnů.
Pokud je známo to, že 20 % podání návrhů na konkurs je kvůli prodlení v platbách ze strany veřejných orgánů, můžeme si snadno představit, jaký dosah by mělo toto opatření vlád a Evropské komise na snížení úrovně nezaměstnanosti, která každým dnem roste.
Druhý příklad: byrokracie. V bodě 72 požadujeme, aby se byrokracie snížila nejméně o 25 %. Mohu vám říci, že jako ředitel společnosti jsem čekal na takové konkrétní opatření po celá léta. Ředitelé společností tu nejsou proto, aby celý dlouhý den jen vyplňovali formuláře. Jejich úkolem je poskytovat výrobky a služby našim spoluobčanům.
Pokud budete, pane komisaři, věnovat pozornost tomuto požadavku nejen především v globální strategii, kterou chcete vytvořit, ale rovněž ve smyslu praktické odpovědi vlád a Komise, pak budou existovat v rámci současných plánů obnovy ustanovení, která nabídnou pro naše spoluobčany řešení hned.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Pane předsedající, ve svém příspěvku v této rozpravě bych rád poukázal na čtyři oblasti. Zaprvé bych rád vyjádřil naději, že zpráva pana Lehneho bude pro Evropskou komisi silným podnětem k vypracování vhodných zákonných opatření, které ve shodě se svobodou usazování zaručenou ve Smlouvě umožní společnostem, aby přemístily své sídlo v rámci Evropské unie, aniž by při tom byly vystaveny nadbytečné byrokracii.
Zadruhé by taková přemístění měla na druhé straně přispět k ochraně platných práv podílníků, věřitelů, a zejména práv zaměstnanců. Chtěl bych také vyjádřit naději, že se řešení navržená zpravodajem, mimo jiné vypracování plánu přemístění, a hlavně zpráva, v níž budou popsány a zdůvodněny právní, ale především hospodářské aspekty plánovaného přemístění sídla společnosti a jeho důsledky pro podílníky a zaměstnance, nestanou nakonec dodatečnou překážkou přemísťování společností.
Začtvrté, a na závěr, se zdá, že hlavní motivující silou, jež vedla k navrhovaným řešením, byla hospodářská soutěž, ve smyslu zdanění a platů, neboť se mělo za to, že to bude mít pozitivní dopad na rychlost hospodářského růstu v jednotlivých členských státech, a tudíž také v celé Evropské unii.
Francis Wurtz
jménem skupiny GUE/NGL. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, návrh statutu evropské soukromé společnosti je Komisí předkládán jako součást evropského programu "Small Business Act".
V tomto rámci a s přihlédnutím k modelu uplatňovanému ve Spojených státech stála na začátku otázka ponechat u malých podniků stranou definovaný podíl smluv o veřejných zakázkách. Takovým vznešeným záměrům bychom měli zatleskat.
Bohužel je v současnosti zcela od věci, aby se tak u evropských soukromých společností stalo. Zaprvé si vezměme velikost cílových podniků. Namísto malých podniků jsme začali používat již tak nejasný pojem malých a středních podniků. To naprosto mění filosofii této politiky, a co se teď stane s těmito rádoby malými a středními podniky? Ve skutečnosti to budou dceřiné společnosti nadnárodních společností, které, jak víme, dlouho požadovaly jednotný, méně závazný statut oproti tomu, který v současnosti používají pro společnosti, které v různých evropských zemích kontrolují.
Podívejme se teď na výhody, které společnostem nabízí statut evropské soukromé společnosti. Není to již otázka poskytnutí snadnějšího přístupu k veřejným zakázkám. Spíše, a opět cituji z vysvětlujícího prohlášení v textu předloženém Komisí, je jejím cílem "zlepšit rámec podmínek pro podnikání na jednotném trhu". Za tím účelem by mohly mít veškeré evropské soukromé společnosti registrované sídlo v jedné zemi a skutečné aktivity v jiné. Mohly by také přemisťovat své sídlo do kteréhokoli členského státu, který si zvolí.
Jak se můžeme domnívat, že v těchto ustanoveních nedovolujeme dotčeným společnostem, aby bez jakýchkoli překážek, za těch nejshovívavějších podmínek pro podnikání, vytvářely společnosti, které budou pouze poštovní schránkou? Neuvádí dokonce Komise, že "příslušné použitelné právo je právo členského státu, kde má evropská soukromá společnost sídlo, které se použije pro společnosti s ručením omezeným"?
Jak výstižně konstatuje Evropská konfederace odborových svazů: "panuje velké nebezpečí, že společnosti budou používat statut evropské soukromé společnosti k tomu, aby obešly právní předpisy, které poskytují nejvyšší míru ochrany" pro pracovníky.
Chápeme nyní, proč Komise nekonzultovala odborové organizace před přijetím svého návrhu, a spokojila se s čistě formální konzultací na internetu.
Abych to shrnul, při čtení tohoto návrhu nařízení se zdá, že důraz kladený na "malé podniky" je nade všechno politické aranžmá, které má za cíl omílat smutně známou zásadu "země původu". Řadí se k vylepšenému Bolkesteinovi.
Proto moje skupina navrhuje, aby Parlament dal jasný signál Komisi a Radě odmítnutím tohoto návrhu statutu evropské soukromé společnosti.
Roberto Fiore
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem přesvědčen, že musíme vyřešit tuto krizi malých a středních podniků zaručeně evropským způsobem. Jsme svědky moru, který ničí malé a střední podniky napříč celým kontinentem, a příčinou je nedostatečný přístup k úvěrům. Problém je v tom, že banky nepůjčují podnikům, a je rovněž pravda, že pokusy některých vlád financovat tyto banky, aby ony naopak financovaly malé podniky, selhávají, neboť nikdo neví, jakým druhem dluhů banky v této době ve skutečnosti trpí.
Navrhuji proto, aby se státy, pomocí znárodnění svých národních bank, zasazovaly o tisk peněz nebo poukázek, které mají povahu finančních prostředků, k financování malých podniků. O něco podobného se nedávno pokusila Republika Tchaj-wan, když vydala poukázky, které ve své podstatě odpovídaly penězům, a vydala je ve formě osobních poukázek, tchaj-wanským občanům. Ve své podstatě to znamenalo, že byl v Republice Tchaj-wan vydán dolarový nebo eurový ekvivalent ve výši 3 miliard.
Musíme udělat totéž; musíme dát úvěry malým podnikům prostřednictvím emise peněz, aby již neměly dluhy, ale úvěry.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, rád bych se ve svém příspěvku zaměřil na hlavní otázku v této rozpravě, kterou je statut evropské soukromé společnosti. Jak víte, jen 8 % evropských podniků malé a střední velikosti se zapojuje do přeshraničních transakcí v době, kdy malé a střední podniky představují přibližně 99 % společností v Evropské unii.
Tato skutečnost poukazuje na nedostatky v dosud uplatňované politice na podporu podnikání uvnitř Společenství. Zdůrazňuje také, že je nezbytné, aby byla přijímána zacílená opatření, jejichž cílem je vytvořit jednotný a příznivější regulační rámec na evropské úrovni.
Globální hospodářská krize v současnosti zasáhla skutečnou ekonomiku, miliony malých a středních podniků v celé Evropě. Za současných okolností musí být náš prvotní cíl malé, účinné podniky.
Návrh nařízení Radě, který předložila Komise, se ubírá správným směrem, což je podle mého názoru snížit na miniminum administrativní zatížení pro malé a střední podniky, jež musí splňovat odlišné místní administrativní požadavky, aby mohly založit společnost.
Pružnost a stejnorodost evropských soukromých společností, minimální přeshraniční složka, zjednodušení kontrol týkajících se souladu zakladatelské smlouvy či stanov sdružení se zákonem a zásada počátečního kapitálu 1 EUR jsou hlavními principy strategie, která má předpoklad být novým impulsem k rozvoji podnikání uvnitř Společenství.
Závěrem bych rád poblahopřál zpravodaji Lehneovi za jeho úsilí o dosažení úspěšného kompromisu rozdílných stanovisek formulovaných jeho kolegy ve Výboru pro právní záležitosti a jednotlivých politických skupinách.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pane předsedající, myslím si, že rozprava, kterou vedeme dnes večer, je užitečná, neboť se v ní vyjasní některé body: zaprvé skutečnost, že tato rozprava o evropských soukromých společnostech probíhá ve stejné době jako rozprava o malých evropských podnicích, neznamená, že evropská soukromá společnost je nutně malým evropským podnikem.
Jak řekla paní van den Burgová, a myslím si, že i pan Wurtz ve své kritice návrhu tento bod zdůraznil, je statut evropské soukromé společnosti, jak je naplánován v návrhu Komise a jak je schválen ve Výboru pro právní záležitosti, nástrojem k vytvoření podniků, které mohou být velké a které mají určité rysy, jako je omezení odpovědnosti partnerů a zákaz obchodování v rámci těchto podniků na trzích veřejných zakázek. Statut evropské soukromé společnosti i statut národní soukromé společnosti však může být uplatněn na malé, ale i velké podniky.
Jak řekla aní van den Burgová, je to konkrétně pružnost a tvárnost evropské soukromé společnosti, co nás nutí k tomu, abychom byli nanejvýš opatrní. To byl úkol pro Výbor pro právní záležitosti. Pozměňovací návhry přijaté Výborem pro právní záležitosti, kterých je poměrně hodně, mají ten cíl, aby se forma evropské soukromé společnosti nestala základem pro vznik nového evropského Delaware, jak se o tom již paní van den Burgová zmínila. Vztahuje se to zejména k jedné oblasti, kterou připomenul pan Wurtz: účast pracovníků ve společnostech.
Myslím si, že znění přijaté ve Výboru pro právní záležtiosti zdůrazňuje tato omezení vcelku jasně. Není to otázka, jak říkal pan Wurtz, použití práva země původu, ale spíše, ve shodě s pravidly, která byla přijata ve Výboru pro právní záležitosti - a já bych doporučil, aby pan Wurtz četl tyto pozměňovací návrhy, které jsme přijali -, existuje soubor omezení, který nedovolí, aby se právo země původu použilo na ty společnosti, ve kterých je vyšší míra účasti pracovníků, než je obvyklé. Tato omezení jsou plně zahrnuta v pozměňovacích návrzích, které jsme přijali, a jsem přesvědčen, že s těmito pozměňovacími návrhy je zcela namístě znění přijmout, dokonce i z pozic pana Wurtze.
Jinak řečeno máme co dělat s formou evropské společnosti existující ve všech našich zemích, které by v kontextu Evropské unie měly být slaďovány. Nesmíme přitom však těmto společnostem dovolit, aby se staly virtuálními subjekty, ale musí existovat v kontextu vnitrostátní situace a dosahovat shody s vnitrostátními právními předpisy, zejména pokud jde o tak citlivou oblast, jako je spolurozhodování pracovníky.
Myslím si, že znění přijaté Výborem pro právní záležitosti k tomuto tématu zásadně přispívá, a proto by je Komise měla vzít v úvahu.
Podle mne jsou pozměňovací návrhy Výboru pro právní záležitosti zaměřené, a to velmi přesně, na omezení nedostatků ve znění navrženém Komisí, a věřím, že je tento Parlament může v dobré víře přijmout, nikoli pouze kvůli pokroku, kterého dosahují v souvislosti s malými společnostmi, ale také pokud jde o řízení tohoto typu společnosti, která existuje podle práva a jež by měla podléhat přísné kontrole pracovníky v rámci spolurozhodování.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, malé a střední podniky nebyly nikdy tak důležité, jako jsou dnes. Malé a střední podniky jsou důležité zejména na pozadí hospodářské a finanční krize, která byla způsobena většími spíše než menšími podniky. Malé a střední podniky jsou důležité, neboť ony také budou brzy trpět důsledky krize, přestože jsou odpovědné za většinu našeho hospodářského výkonu.
V zemi, kterou znám nejlépe, připadá na malé a střední podniky 20 % patentů, 40 % velkých investic, 49 % celkového obratu, 70 % pracovníků a 80 % vyučovaných v rámci odborné výuky. V současnosti potřebujeme změnu v myšlení. Musíme stisknout jakési pomyslné velké tlačítko pro vynulování. Musíme podporovat podnikatelský přístup - v této otázce znamená "Small Business Act" velký pokrok.
Rád bych poblahopřál paní Herczogové k této zprávě. Je vskutku důležité, abychom v současnosti definovali malé a střední podniky jako průřezové mezi odvětvími a abychom na ně také tak nahlíželi, abychom přehodnotili podpůrná opatření, která upřednostňujeme před účastí malých podniků ve veřejných nabídkových řízeních ("mysli nejprve v malém"), a abychom zabránili veřejným orgánům v zasahování do hospodářské soutěže. Blahopřeji vám tedy proto; teď budeme potřebovat snížení daní pro odvětví s vysokým podílem lidské práce.
Eoin Ryan
Paní předsedající, i já bych chtěl tuto zprávu přivítat. Přibližně 80 % nových pracovních míst bylo v Evropské unii vytvořeno malými a středními podniky a v mém volebním obvodu v Dublinu je asi 400 000 lidí zaměstnáno v přibližně 100 000 společnostech v sektoru malých a středních podniků.
Musíme dělat vše, co je v dané chvíli v našich silách, abychom podpořili tyto společnosti v obtížných dobách. Vítám skutečnost, že Evropská investiční banka má fond 31 miliard EUR pro malá a střední odvětví, a myslím si, že by se v této oblasti mělo udělat daleko více.
Je třeba přivítat i snižování byrokracie Komisí. Znamená to pro Evropskou unii úspory ve výši přibližně 2,3 milionu EUR. Nedávno jsem se spolu s komisařem Verheugenem setkal s irskými podnikateli a hovořili jsme o problémech, kterým musí čelit. Měli bychom prověřit myšlenku možného moratoria na novou byrokracii přicházející z Evropy, neboť ta potlačuje podnikání. Během těchto obtížných časů musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom zajistili, aby podniky přežily, dokud nenastane očekávaný obrat.
Evropa to však nemůže udělat sama. K tomuto úsilí se musí připojit i vnitrostátní vlády a orgány na místní úrovni, které v tom budou hrát velkou úlohu. Pokud chceme, aby se malé podniky a zaměstnanost v Evropské unii i jednotlivých členských státech stabilizovaly, musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom se je pokusili zachránit.
Nové úkoly, které před námi v současnosti jsou, se týkají pracovních míst, pracovních míst, a znovu pracovních míst, a my musíme napnout všechny síly k tomu, abychom se pokusili ochránit stávající zaměstnanost, a případně v nadcházejících letech vytvořili nová pracovní místa. To je pro nás pro všechny naprosto zásadní.
Georgios Toussas
(EL) Paní předsedající, evropská soukromá společnost představuje úsilí, na jehož konci nás čekají ještě větší škody, pokud jde o pracovníky, sociální a pracovní práva, zcela v duchu Bolkesteinovy směrnice. Zatímco je nám předkládána záminka, že tato společnost bude mít výhody malého a středního podniku, ve skutečnosti jsou posilovány monopolní obchodní skupiny.
Společnost vzniká bez kapitálu (stačí jen 1 EUR), což bude umožňovat vytvoření fiktivního sídla společnosti a jeho přemístění kamkoli. Členské státy s nejnižší úrovní ochrany mezd a sociálních práv budou využívány k obcházení a snižování práv pracovníků na co možná nejnižší úroveň.
Nařízení, které je přímo použitelné v členských státech, je přirozeným doplňkem Bolkesteinovy směrnice a protidělnických rozsudků, o kterých rozhodl Evropský soudní dvůr v případech Viking, Laval, Ruffert. Navazuje na Maastrichtskou smlouvu a uplatňování čtyř druhů svobod a je jejich důsledkem. Evropská soukromá společnost odhaluje politické síly, které vedly k Maastrichtu a jež se pokoušely klamat pracovníky, když hlasovali pro Bolkesteinovu směrnici, pomocí lží a tvrzeními, že tato směrnice údajně nezasáhne do práv pracovníků.
To je důvod, proč budeme znovu hlasovat proti tomuto nařízení. Všichni, kdo podporují tuto protivenkovskou politiku, sejí vítr, a zaručeně sklidí hurikán.
Jim Allister
Paní předsedající, skutečnost, že 70 % zaměstnanosti v soukromém sektoru v Evropě zajišťují malé a střední podniky, je především zásluhou jejich podnikatelské vytrvalosti, protože represivní nařízení EU tyto podniky mimořádně a zbytečně zatěžují.
Chtěl bych proto zopakovat svou výzvu, aby během tohoto hospodářského útlumu existovalo osvobození od regulace pro malé a střední podniky. Náklady, které byly způsobeny regulací ze strany EU, byly ve Spojeném království v posledních deseti letech odhadnuty na 107 miliard GBP. Je to 107 miliard GBP, které měly směřovat spíše do inovací, do úsilí o intenzifikaci vývozu a také na politiku růstu. Přesto se většina těchto prostředků musí vydávat na dosahování souladu s předpisy. Zjednodušení postupů při zadávání veřejných zakázek, snížení nákladů na patentovou ochranu, uvolnění pravidel státní podpory a hmatatelná opatření namířená proti nespravedlivé hospodářské soutěži z Dálného Východu, to jsou faktory, které jsou nezbytné, pokud mají malé a střední podniky vzkvétat.
Nyní více než kdykoli předtím potřebujeme rodinné malé a střední podniky - drobné živnostníky -, neboť mají takový typ závazků a houževnatý přístup, které nám pomohou přestát tuto krizi. Potřebují však naši pomoc, která by měla vypadat tak, že z nich bude sejmuta tíže předpisů EU.
Kurt Lechner
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, řada poslanců se dotkla otázky účasti zaměstnanců. Nechci se tím teď zabývat podrobněji, ale chtěl bych v této souvislosti zdůraznit, že úkolem práva společností v našich členských státech je mimo jiné hájit zájmy veřejné politiky, jako je ochrana věřitele, důvěra v právní systém a ochrana spotřebitele, a tento úkol je v členských státech zabezpečován výkonem právní prevence, například stanovením formy společnosti a registrací. Situace v jednotlivých členských státech se v tomto ohledu velmi liší.
V rozhodnutí Výboru pro právní záležitosti se k tomu na mnoha místech přihlíží - což je velmi vítané - tím, že se možnosti v členských státech ponechávají otevřené. Víme však už, že uplatňování této ochrany narušují, nebo alespoň mohou narušovat, jiné vlivy, dokud neuděláme něco s tím, že se sídlo společnosti a místo, kde vykonává činnost, tedy skutečné místo podnikání, mohou navzájem lišit, což ve svém důsledku popírá smysl této ochrany. Společnost může umístit své sídlo prakticky kdekoliv, a tím se vyhnout požadavkům země, kde skutečně vykonává činnost. Podle mého názoru tím členské státy de facto - třebaže nikoli de jure - ztrácejí do značné míry svrchovanost nad svým právem společností a jeho regulační funkcí, jež mohou být zneplatňovány.
Chtěl bych ještě dodat, že to ohrozí - nebo by spíše mohlo ohrozit - pověst evropské soukromé společnosti, přinejmenším v členských státech s přísnějšími vlastními požadavky. Někdo by mohl navrhnout, abychom vyčkali, co se stane, a poté učinili nezbytné úpravy, a já bych s tímto názorem souhlasil, pokud by tento vývoj nebyl posílený postupy a jednomyslným hlasováním. Z toho mám největší obavu. Neexistuje žádný důvod pro tento vyčkávací přístup. Judikatura Soudního dvora je jen náhradním opatřením, neboť nám chybí směrnice o přemístění sídla společnosti; v současné podobě by evropská soukromá společnost v podstatě posilovala tuto dezintegraci, která by byla jednou provždy zahrnuta do práva Společenství. To je důvod, proč žádám Radu, aby tuto otázku pečlivě znovu zvážila.
Juan Fraile Cantón
(ES) Paní předsedající, malé a střední podniky jsou páteří hospodářství Evropské unie. Vzhledem k velké dynamice a kapacitě růstu a inovací si právem vydobyly významné postavení v politikách EU.
Blahopřejeme paní Herczogové, neboť její zpráva povzbuzuje tento růst malých a středních podniků na základě zásady, která není v žádném případě triviální: měli bychom v politických a hospodářských opatřeních EU a jejích členských států nejprve myslet v malém.
"Small Business Act" obsahuje legislativní návrhy a politické dohody, které dají vzniknout administrativním, regulačním a finančním podmínkám, které by měly umožnit rozvíjet tyto jednotky v rámci evropského hospodářství. Současná krize a nestabilita finančního systému omezují přístup malých a středních podniků k úvěrům, a to utlumuje jejich obvyklou hospodářskou aktivitu. Nyní více než kdykoli předtím potřebujeme koordinovanou odpověď na evropské úrovni a iniciativy členských států, strukturované ve smyslu ustanovení tohoto dokumentu, který dnes projednáme, a v souladu s ním.
Na závěr bych rád uvedl, že je obzvlášť důležité vyčlenit 30 000 milionů EUR na období 2009-2011 na povzbuzení půjček malým a středním podnikům. Tato iniciativa navazuje na rámcový program pro konkurenceschopnost a inovaci a na iniciativu JEREMIE a bude mít multiplikační efekt na finanční prostředky, které budou malé a střední podniky moci získat.
Jsme pevně přesvědčeni, že evropská koordinace a evropský rozměr odpovědi jsou nezbytné k tomu, abychom vykročili na cestu hospodářské obnovy.
Patrizia Toia
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, "Small Business Act" byl naplánován a zrodil se v situaci, která se od současné liší; bylo to v době, kdy byl růst a rozvoj. Chystáme se jej nyní přijmout v Parlamentu za naprosto jiných podmínek, kdy malé a střední podniky trpí vážnými obtížemi a velkými problémy, neboť jsou zasažené krizí ve výrobě a finanční krizí.
Jakmile přijmeme tento akt v Parlamentu, myslím si, že bychom měli malým a středním podnikům vzkázat, že Parlament a evropské orgány stojí za nimi a chtějí posílit vůli a potenciál zvyšovat v Evropě odolnost těchto malých a středních podniků, kterou v současnosti prokazují tváří v tvář této krizi. Naše úsilí zaměříme na to abychom stanovili priority pro tuto podporu, a řekli praktické věci: požadavek větší flexibility v právních předpisech a takové nástroje, které napomohou vytvoření méně nepřátelského prostředí vůči těmto společnostem.
Zadruhé musíme ukázat, že malým a středním podnikům pomáháme v oblasti, která je nejkritičtější, totiž v přístupu k úvěrům a dostupnosti úvěrů. Zdroje, které uvolnila Evropská hospodářská banka, nejsou dostačující. Je naprosto zásadní, abychom řekli - a řekneme to zítra - že se chceme více angažovat v tom, aby byly poskytovány úvěry malým a středním podnikům.
Ewa Tomaszewska
(PL) Paní předsedající, finanční a z toho plynoucí hospodářská krize vedou zaměstnavatele k tomu, že se pokoušejí měnit právní postavení své firmy, aby snížili náklady, včetně nákladů souvisejících s právy zaměstnanců a sociálními závazky. Proto usilují o registraci sídla své společnosti v zemích, kde právní předpisy a hospodářské podmínky vytvářejí možnosti ke snížení nákladů, neboť zákonné povinnosti, jako je minimální mzda nebo příspěvek na příspěvky důchodového pojištění, jsou menší. Ve zprávě se zdůrazňuje, že přemístění sídla společnosti do jiného členského státu by nemělo vést, k tomu, že by se společnosti vyhýbaly právním, sociálním nebo daňovým předpisům. Pracovní práva nesmí být porušována. Nesmíme umožnit, aby se oslabily sociální standardy. Měli bychom hledat různé způsoby, jak podpořit malé a střední podniky, například prostřednictvím ustanovení o půjčkách.
Vladimír Remek
- (CS) Vážení přítomní, v případě zprávy kolegyně Herczogové týkající se malých a středních podniků hovoříme o 70 % pracovních míst a také o vytváření 70 % DPH v Unii. Proto chci iniciativu zpravodajky nejen vysoce ocenit, ale také podpořit. V současné krizi patří malé a střední podniky bezesporu k velice ohroženým. Musíme se proto také zasazovat o lepší společenské vnímání malého a středního podnikání. To se stále potýká se řadou překážek. Mnohem hůř než giganty se třeba dostávají k úvěrům Administrativa a byrokracie, to jsou další "zabijáci" malého a středního podnikání. Získat veřejnou zakázku je pro pané a střední podniky v Evropě stále mnohem těžší než v USA i řadě asijských zemí. Tvrdíme, že jsou pro zdraví evropské ekonomiky klíčové. Dejme jim proto k tomu, aby to potvrdily, šanci i v současné době, kdy se krize šíří dominovým efektem spuštěným finančními giganty a nadnárodními společnostmi.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Paní předsedající, přijetí statutu evropské soukromé společnosti umožní vytvoření takových společností, které budou fungovat ve všech členských státech na stejném základě. Cílem je mimo jiné odstranit stávající zatěžující předpisy pro malé a střední podniky, které provozují svou činnost na přeshraničním základě. K tomu aby takto mohly fungovat, jsou malé a střední podniky v podstatě nuceny založit společnost v cílové zemi. Tento proces, vzhledem ke skutečnosti, že v EU existuje 27 odlišných právních systémů, jednoznačně generuje obrovské náklady. V případě evropské soukromé společnosti budou moci vlastníci registrovat svůj podnik jako formu, která bude pro všechny jednotná, bez ohledu na to, zda tento podnik provozuje činnost ve své domovské zemi nebo v jiném členském státě. Čas a peníze ušetřené na právním poradenství, řízení a správních postupech bezpochyby proces zjednoduší a přispějí k tomu, aby byl pro podniky, které chtějí investovat, pohodlnější.
Jednou z hlavních obav skeptiků tohoto návrhu je nedostatečný požadavek na to, aby společnost vlastnila dostatečně velký akciový kapitál na ochranu věřitelů. Nic není dále od pravdy. Společnosti s ručením omezeným prokazují to, že společnost může být úspěšná bez nutnosti akciového kapitálu - jsou nejoblíbenějším druhem společnosti ve světě. V dnešním světě ztratil akciový kapitál svou nejdůležitější funkci, kterou je ochrana věřitelů. V případě evropské soukromé společnosti je tato ochrana poskytována jinými mechanismy, založenými hlavně na zvýšené transparentnosti jejích operací a užší spolupráci s věřiteli. Dnes ani samotní obchodní partneři nevěnují tolik pozornosti akciovému kapitálu jako toku kapitálu, známému jako cashflow, který vypovídá o platební schopnosti společnosti mnohem lépe než samotný kapitál.
Stále tu zůstává otázka práv zaměstnanců - zejména v této souvislosti se odbory obávají oslabování dříve dosažených standardů. Podle mne je to planý poplach. Navržený statut obsahuje jednoznačné ustanovení, podle něhož se účast zaměstnanců uskutečňuje v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Přitažlivost evropské soukromé společnosti by mohla být ohrožena příliš nízkou hranicí pro účast zaměstanců. Myslím si, že minimální počet 500 zaměstnanců by měl být zachován, aby nebyly dalšími náklady zatěžovány malé podniky.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Paní předsedající, v rámci Evropské unie by měla být věnována větší pozornost malým a středním podnikům v Evropské unii.
Je nezbytně nutné, abychom jim poskytli integrovaný rámec, který posiluje podnikání, akceptuje zásadu při formulování politik mysli nejprve v malém a povzbuzuje jejich mimořádný potenciál. Administrativní orgány by se měly přizpůsobit jejich potřebám a rodinnému zaměření, aby usnadnily samotnou existenci těchto podniků, jejich přemístění, zejména v případě nemoci, zrušení podniku nebo jeho úpadek a také likvidaci.
23 milionů evropských malých a středních podniků nemůže podléhat stejným požadavkům jako 41 000 velkých podniků. Je nezbytně nutné zjednodušení legislativního prostředí, bez nepřiměřeného byrokratického zatížení. Posun tímto směrem představuje statut evropské soukromé společnosti, iniciativ, jejichž cílem je vytvoření společnosti za 48 hodin, snížení administrativních nákladů o 25 % do roku 2012, vytvoření systému jednoho kontaktního místa pro DPH a snížení sazeb DPH, pokud jde o služby náročné na práci a místně poskytované služby, a společný konsolidovaný základ daně z příjmu právnických osob.
Malé a střední podniky by měly zvýšit svou účast na vnitřním trhu a ve veřejných zakázkách. V současnosti má pouze 8 % z nich přeshraniční aktivity a jejich podíl v soutěžích na veřejné zakázky činí 42 %. Usnadnit výjimku z nových kategorií pro státní podporu, podpořit spolupráci, změnit směrnici o opožděných platbách tak, aby byla zajištěna platba do 30 dnů, a odstranit překážky pro účast ve veřejných zakázkách, to jsou způsoby, jak přispět k vyváženějším podmínkám pro hospodářskou soutěž.
Klíčový je v této době krize čin ze strany Evropy, který zajistí, aby malé a střední podniky měly přístup k financování za přiměřené ceny. Mimořádně důležitá jsou rovněž opatření, která povedou k trvalému zvyšování transferu znalostí a účinnosti podpůrných služeb.
Olle Schmidt
(SV) Paní předsedající, víme, že malé podniky jsou páteří našeho hospodářství. Zejména v této době potřebují EU a členské státy zjednodušit malým podnikům, stávajícím i budoucím, jejich fungování, snížením počtu předpisů, snížením byrokracie a nižšími náklady. Malé a střední podniky mají zcela odlišnou kapacitu oproti tradičním velkým podnikům, co se týče přizpůsobení se novým okolnostem a přijímání nových vědeckých teorií a technologií.
Vedle toho, že je třeba usnadnit malým podnikům účast ve veřejných zakázkách poskytováním snadnějšího přístupu na vnitřní trh, usnadněním získávání kapitálu a nediskriminačními pravidly pro státní podporu, musí také dojít ke změně v přístupu, který se prolíná veškerým rozhodováním, ve školách, na vysokých školách, na pracovišti. Výzkumy ukazují, že existuje silná souvztažnost mezi podnikáním a růstem. Nadcházející švédské předsednictví bude zejména naplňovat úsilí o usnadnění podnikání žen, což je významná evropská strategie pro budoucnost.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Paní předsedající, v souvislosti s touto rozpravou si musíme být v konečném důsledku vědomi toho, že se nejedná o legislativní normu - a tudíž právní předpis Společenství platný pro různé členské státy - ale spíše o soubor referenčních kritérií, jejichž prostřednictvím se pokoušíme zajistit, aby všechny členské státy Evropské unie zaujaly napříště jednotný přístup, pokud jde o malé a střední podniky.
Toto téma má mnoho aspektů. Uvedu tři, které jsou podle mého názoru nejdůležitější.
Zaprvé je třeba odstranit řadu překážek v právních předpisech, množství nadbytečné byrokracie - v určitých zemích skutečně mimořádného rozsahu -, které brání vytváření i dalšímu rozvoji těchto podniků. To všechno vyžaduje finanční a lidské zdroje, které musíme vynaložit na boj proti tomuto mimořádnému množství nadbytečných předpisů a nelze je pak využít jinde.
Zadruhé existují problémy spojené s technologickými inovacemi a aplikovaným výzkumem. Rovněž za tímto účelem musíme znásobit naše úsilí, abychom zajistili, aby malé a střední podniky měly přístup k programům Společenství, v mnoha případech rovněž zatíženým přílišnou byrokracií.
Nakonec se domnívám, že mimořádně důležité jsou vztahy mezi malými a středními podniky a institucemi zajišťujícími vzdělávání a odbornou přípravu. Jestliže se malé a střední podniky nestanou přirozeným prostorem pro další rozvoj odborných dovedností na nejrůznějších úrovních vzdělávání, potom pozbudeme, nebo spíše malé a střední podniky pozbudou, jisté mimořádné zdroje, a tím myslím školené osoby.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Paní předsedající, tento legislativní návrh odpovídá do značné míry usnesení Evropského parlamentu s doporučením Komisi o statutu evropské soukromé společnosti, které bylo přijato před dvěma lety. Účelem tohoto návrhu bylo vytvořit standardizovanou formu podniku podle práva Společenství, jež bude přitažlivá pro malé a střední podniky a bude založena na zjednodušených podmínkách a omezení byrokratické zátěže na minimum.
Minimální základní kapitál 10 000 EUR, který navrhuje Komise, může zlepšit vnímání společnosti tím, že jí propůjčí určitý stupeň důvěryhodnosti. Na druhé straně je v některých členských státech obtížnější zvýšit tento objem kapitálu než v jiných. Akciový kapitál by se neměl stavět do cesty zahájení podnikání, a souhlasím proto s kompromisním návrhem přijatým Výborem pro právní záležitosti, v němž se stanovuje minimální základní kapitál evropské soukromé společnosti ve výši 1 EUR, je však doprovázen požadavkem, který stanovil, že řídící orgán společnosti musí podepsat prohlášení o platební schopnosti.
Co se týče otázky o účasti zaměstnanců v podniku, o ní by se mělo rozhodovat právem země, kde má společnost sídlo. Z tohoto pravidla by však měla platit výjimka, pokud by právo účasti určitého počtu zaměstnanců společnosti, které by se mělo použít v členském státě, kde tito zaměstnanci skutečně pracují, bylo omezeno právem platným v zemi, kde má evropská společnost sídlo. V tomto případě by vedení podniku mělo mít povinnost vytvořit jednotný systém účasti jako součást dohody sjednané se zástupci zaměstnanců.
Nakonec bych ještě ráda dodala, že tato nová forma společnosti nenahrazuje ostatní formy podniku, které v jednotlivých zemích již existují, ale nabízí k nim alternativní řešení, a to pouze pokud jsou splněny zvláštní podmínky týkající se založení takové společnosti.
Giles Chichester
Paní předsedající, jako člověk, který má více než pětadvacetiletou zkušenost s podnikáním a skutečným světem, o kterém tady hovoříme, podporuji celkové vyznění "Small Business Act" a zprávy paní Herczogové z mého výboru.
Zejména vítám návrh směrnice o snížení sazeb DPH pro služby náročné na práci a místně poskytované služby, především v současné době.
Vítám rovněž pozměňovací návrhy, ve kterých se požaduje provedení výstupů skupiny odborníků na vysoké úrovni týkající se snížení administrativní zátěže. Pokud nějaký malý podnik něco potřebuje, je to snížení administrativní zátěže.
Vítám také pozměnovací návrh, ve kterém se požaduje urychlená dohoda o patentu Společenství, přizpůsobená potřebám malých a středních podniků. Pochopte, "urychlený" a "patent Společenství", to nejde dohromady.
Vítám rovněž požadavek na zlepšení přístupu k finančním prostředkům, neboť v současném hospodářském klimatu je přístup k financování rozhodující pro přežití malých podniků, natož aby tyto podniky prosperovaly.
Mám však dvě výhrady: první se týká návrhu na společný konsolidovaný základ daně, neboť mám obavy, že by to mohlo snížit pružnost ze strany malých a středních podniků a rovněž ze strany členských států. Zadruné mám osobní pochybnosti co se týče prospěchu a výhod změny změrnice o opožděných platbách. Osobně vždy pochybuji o tom, zda mají opatření pro malé podniky vůbec nějakou cenu, protože mám pocit, že nejlépe se tyto podniky dovedou řídit samy, než aby to ponechávaly na právních předpisech.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, v této zprávě se pokoušíme zdůraznit význam malých a středních podniků, včetně rodinných podniků a těch, které jsou začleněné do sociálního hospodářství. Chci poblahopřát kolegyni Herczogové, neboť její zpráva je v tomto ohledu zásadní. V této oblasti byly vytvořeny ještě další dokumenty, a nutno podotknout, že se v názoru na dané téma shodují. Zmínil bych například evropský program Eurostars a zprávu o veřejných zakázkách ve fázi předcházející komerčnímu využití.
Paní předsedající, tato zpráva ukazuje rovněž na řadu možností, jak snížit byrokracii, aby se usnadnilo založení tohoto druhu podniků s cílem využít jejich kapacitu pro počáteční popud, zahájení nového podnikání, výrobu nových výrobků, poskytování nových služeb, jež odpovídají potřebám zákazníků a jiných podniků, a posílit tak rozvoj evropského hospodářství. Chtěl bych zmínit také něco, co je podle mého názoru velice důležité: je to otázka uvedená ve zprávě paní Herczogové v bodě 47. Měly by se v této souvislosti změnit některé aspekty právního a fiskálního systému v členských státech, neboť současný model ve většině členských států může odrazovat od přemísťování podniků, zejména rodinných, a tím zvyšovat riziko likvidace nebo uzavření společnosti. Členské státy musí proto pozorně přezkoumat své právní a fiskální rámce, aby zlepšily podmínky pro převody podniků a přispěly k vytvoření a používání účinných modelů převodu vlastnictví podniku na zaměstnance jako alternativního řešení k jeho uzavření. Tento přístup by umožnil, aby byla chráněna pracovní místa a byly reinvestovány zisky v zájmu lepšího rozvoje těchto podniků.
Na závěr bych zdůraznil, že podpora inovativním projektům malých a středních podniků, snadnější přístup k evropským fondům a lepší přístup k úvěrům, mimo jiné v kontextu současné krize, ale i jindy, to jsou rozhodující faktory týkající se podpory malých a středních podniků.
Dragoş Florin David
(RO) Nejprve bych rád poděkoval zpravodajce a všem, kdo pracovali na tomto snad nejdůležitějším legislativním dokumentu uplynulého volebního období.
Je třeba zdůraznit, že přikládáme největší a obzvláštní význam malým a středním podnikům a podnikání žen, a protože si v těchto dnech připomínáme Mezinárodní den žen, který slavíme 8. března, rád bych využil této příležitosti k tomu, abych jim popřál vše nejlepší. Musíme však zdůraznit že se jedná o poměrně složitý akt, kam jsme zahrnuli vše, co by takový akt mohl obsahovat v souvislosti s malými a středními podniky: omezení byrokracie a zdůrazňování výzkumných a vývojových aktivit v rámci malých a středních podniků a rovněž financování spojené s těmito aktivitami.
Myslím si, že tento právní dokument nejlépe obstojí v současné hospodářské krizi, neboť evropské hospodářaství potřebuje být soudržné a potřebuje svou největší hnací sílu, kterou jsou malé a střední podniky. To je důvod, proč se domnívám, že potřebujeme dát Komisi a Radě najevo naši maximální podporu, urychlit tento akt a být schopni zdůraznit sílu a dynamickou aktivitu evropského hospodářství v této oblasti, v zájmu toho, bychom si zde v Evropě udrželi vše, co evropské hospodářství a evropská výroba představují.
Nakonec musíme požádat Komisi, aby nalezla co možná nejvíce zdrojů financování a zajistila malým a středním podnikům co možná nejvíce úvěrových mechanismů.
Zsolt László Becsey
(HU) Pokud jde o zprávu o malých a středních podnicích, nejprve bych rád poblahopřál Komisi, a zejména zpravodajce Herczogové, za vynikající práci. Zároveň musím s politováním konstatovat, že tato zpráva nebyla vypracována v souladu s článkem 39 jednacího řádu, který ukládá, aby Komise předložila konkrétní legislativní návrhy.
Považuji za důležité v zájmu členských států zejména to, abychom po nich požadovali informace v rámci jejich výročních zpráv o dosaženém pokroku v lisabonském procesu. Jinak většina dobrých doporučení, která zde byla učiněna, zůstane jen na papíře. Souhlasím s Editou Herczogovou také v tom, že zvýhodňování nových členských států, a zejména těch mimo eurozónu, je významným politickým důsledkem tohoto úkolu jako celku. Jsou v obzvláště obtížné situaci, dokonce i mimo rámec obecně nevýhodného statutu malých a středních podniků, a přesto by mohly hrát mimořádně důležitou úlohu v překonání krize.
Uvedu jen několik prvků vnitřního trhu: je skutečně znepokojující, že pouze 8 % malých a středních podniků se zapojuje do přeshraničních aktivit, tento podíl se musí zvýšit. V povzbuzení těchto aktivit má významné místo mentoring. To lze provést na jedné straně snížením administrativní zátěže a na druhé straně prostřednictvím aktivit souvisejících s DPH, jako je systém jednoho kontaktního místa nebo snížené sazby DPH. Kromě toho potřebujeme zvýšit zaměření malých a středních podniků na veřejné zakázky na úrovni Společenství a rovněž například častější výběr malých a středních podniků jako vedoucích smluvních partnerů nebo výzvy k podávání nabídek určené přímo pro ně.
Kruh malých a středních podniků, jehož jsem prezidentem, by rád viděl výsledky ve formě vytvoření důkladného systému záruk a úvěrů na úrovni EU. Doufám, že nové možnosti ze strany Evropské investiční banky naplní naděje, které do nich vkládáme. Pokud jde o rychlé provedení směrnic o platbách a v zájmu toho, aby byl vyřešen stav dluhu, musí být přijaty koordinované kroky na úrovni členských států. Krátce řečeno je k hledání nových trhů a zároveň za účelem boje proti problémům vyvolaným přílišnou administrativou nezbytné urychlené úsilí členských států, které by posílilo systém mentoringu a podporu EU takovému podnikání.
Jacques Toubon
(FR) Paní předsedající, vítám tuto diskusi i přijetí statutu evropské soukromé společnosti, a rád bych zejména pochválil našeho zpravodaje, pana Lehneho. Myslím si, že text, který bude touto sněmovnou přijat, bude v určitém smyslu nést jeho jméno, a že evropská soukromá společnost bude našim potomkům známá jako Lehneho společnost.
Rád bych se vyjádřil k jednomu bodu. Sdílím názor, který před okamžikem vyjádřil pan Becsey. Myslím si, že ustanovení o účasti pracovníků navrhované v kompromisu jdou proti dohodnutému cíli, jinými slovy jdou proti ulehčení a efektivnosti tohoto statutu pro malé a střední podniky.
Myslím si, že je chybou zavádět účast pracovníků na takové úrovni, jinými slovy v takových malých společnostech. Chápu velmi dobře náklonnost k systému sociálního a hospodářského řízení, které již prokázalo svou opodstatněnost. Myslím si, že v tomto případě ztrácíme část efektivnosti statutu, který navrhujeme a který se chystáme přijmout, tím, že ukládáme systémy účasti zaměstnanců malým společnostem, když jsou, podle mého názoru, tyto systémy vhodné jen pro velké společnosti. Kromě této jediné výhrady považuji tento text za vynikající.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra, v úterý, ve 12:00.
Martí Grau i Segú
navrhovatel stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů. - (ES) Paní předsedající, nejprve bych rád poděkoval zpravodajce paní Herczogové za její zprávu a za její spolupráci s navrhovateli stanovisek z jiných výborů.
Jako navrhovatel stanoviska Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů bych se rád stručně zmínil o třech prvcích, které jsou podle našeho názoru zásadní - třebaže jsme dosáhli poměrně velmi širokého konsenzu ohledně jiných prvků - a které jsme si přáli zdůraznit při vypracování našeho stanoviska.
Zaprvé chci poukázat na potřebu přijmout opatření na řešení situace, která často nastává v případě, že vlastník malého nebo středního podniku odejde do důchodu. Opravdu v mnoha případech vede tento odchod do důchodu k ukončení činnosti daného podniku, nebo v jiném případě k jeho pohlcení větším podnikem, což má za důsledek to, že původní podnik již není malým a středním podnikem.
Zadruhé bych rád zdůraznil význam odborné přípravy jako klíčového prvku pro zvýšení kvality kapacit podniku a jeho personálu i ve smyslu zdůraznění sociální hodnoty podniků v rámci širšího kontextu společnosti.
Nakonec chci mluvit zejména o ženách, které čekají největší obtíže při provozování tohoto typu podniků.
Richard Corbett
Paní předsedající, chci se postavit výzvě pana Allistera v tom, co řekl před okamžikem ve svých absurdních poznámkách o domnělých nákladech vyvolaných předpisy EU pro podniky, a konkrétně britské podniky.
Tyto náklady vycházejí z tzv. studií, které pohotově krouží kolem britského eruoskeptického tisku se stále zlověstnějšími výpočty ohledně těchto nákladů.
Tyto studie jsou však chybné, a to ve třech směrech. Zaprvé zveličují množství právních předpisů, které jsou přijímané na úrovni EU a nahrazují právní předpisy na národní úrovni, neboť uvádějí podíl nejméně 50 %, zatímco většina vnitrostátních studií ukazuje na hodnotu mezi 6 a 15 %. Zadruhé vůbec nepřihlížejí ke skutečnosti, že právní předpisy EU, když konáme správně, snižují náklady na podnikání a omezují byrokracii tím, že používají jednotnou sadu norem - společná pravidla pro jednotný trh - namísto 27 odlišných a oddělených souborů norem. Zatřetí vůbec neberou v úvahu skutečnost, že když předepíšeme náklady, je to často úmyslné s cílem ušetřit peníze v navazující hospodářské oblasti. V případě, že uložíme povinnost, aby cigarety měly systém zdravotního varování, nebo pokud požadujeme, aby byl azbest postupně vytlačen z našich výrobků a z našich pracovišť, je to v zájmu toho, abychom ušetřili náklady na léčení a chránili životy lidí v navazující oblasti.
Tyto studie se cynicky nepokoušejí o ucelený obraz a je skandální, že někdo, kdo si činí nárok na to, aby zastupoval všechny své voliče, uvažuje jen s jednou stranou argumentu.
Ieke van den Burg
Paní předsedající, je škoda, že pan Toubon opouští sál, neboť jsem chtěla reagovat na obvinění, které vznesl v souvislosti s naším kompromisem: konkrétně to, že vyžaduje nové zatížení pro malé a střední podniky. V kompromisu je ve skutečnosti zachováván původní stav, pokud jde o fúze, dělení společnosti a přemístění sídla. Pokud jde o nově vzniklé společnosti, které začínají od nuly, existuje zde dosti vysoká prahová hodnota pro společnosti s méně než 500 zaměstnanci. Společnosti od 500 do 1 000 zaměstnanců mají přesně totéž, co je v jiných směrnicích. Nikdo nemůže namítat, že to stávající stav dokonce zhoršuje; usnadňuje ho to. Při této konzultaci se sociálními partnery se chceme soustředit na zjednodušení a zlepšení systému, který je po celé EU harmonizován.
Ján Figeľ
člen Komise. - Paní předsedající, chci všem poděkovat za velice zajímavou rozpravu. Nejprve bych chtěl omluvit svého kolegu Charlie McGreevyho, který má zítra časně ráno povinnosti v Radě Ecofin. Jeho nepřítomnost je kvůli přípravám na toto jednání.
Chtěl bych reagovat na některé připomínky, které zde byly zmíněny. Ve svém vystoupení se budu částečně věnovat celkovému procesu, na kterém se společně podílíme, mimo jiné například výrazným politickým signálům, které tento Parlament vyslal malým a středním podnikům v roce 2009. Tyto signály jsou skvělým povzbuzením, zejména v době krize, obzvláště pokud jsme přesvědčeni o tom, že malé a střední podniky mají značný potenciál a zaslouží si zvláštní pozornost - například začleňování vazeb mezi vzděláváním, odbornou přípravou a malými a středními podniky.
Jsem potěšen tím, že od roku 2007 jsme pracovali společně s GŘ Enterprise a komisařem Verheugenem na podnikovém vzdělávání, které je v Evropě velmi potřebné a zaostává za řadou dalších oblastí. Mohl bych uvést řadu dobrých nástrojů v těchto případech - například Erasmus pro mladé podnikatele - ale o tom teď nechci hovořit. Je to proces mnoha otázek ohledně přístupu k financování. EIB v současné době uvolňuje prostor a objem pro úvěry. 30 milionů EUR pro malé a střední podniky, 1 miliarda EUR ročně navíc pro malé a střední korporace a dodatečná 1 miliarda EUR pro mezaninové dluhové financování.
Rozhodli jsme nedávno, jak jistě víte, o uvolnění pravidel státní pomoci, a to zvýšením limitu pro podporu de minimis na 500 000 EUR, což znamená obecně lepší podmínky pro intenzivnější státní pomoc. Usnadní to rovněž dotace pro výrobky šetrné k životnímu prostředí.
Pan Karas hovořil o "Small Business Act". Některé členské státy již provedení "Small Business Act" sledují a podávají o tom zprávy. Bylo tomu tak v případě roku 2008 a počínaje rokem 2009 bude existovat roční posouzení ze strany členských států jakou součást všech národních programů reforem. Budeme tedy vědět více a tato kultura začleňování a podpory se bude zvyšovat.
Pokud jde o veřejné zakázky a malé a střední podniky, vedla Komise velké množství konzultací se zúčastněnými subjekty, včetně organizací podnikatelů. Skutečným problémem je to, jak veřejní kupující používají předpisy. Je nutná větší hospodářská soutěž, více transparentnosti a nediskriminace, dobrou zprávou je však to, že již 42 % objemu finančních prostředků, více než mezní hodnoty EU, je směřováno do malých a středních podniků v Evropské unii, což je skutečně významná podpora.
Pan Wurtz vystoupil k oddělování sídla od místa podnikání a k problému možného zhoršení účasti zaměstnanců. Oddělení sídla malých a středních podniků od místa podnikání je již obecně uplatňovanou praxí v polovině členských států, včetně těch, které mají velice přísné normy zabezpečení sociální politiky. Je tak zajištěna potřeba flexibility společností podnikajících nejméně ve dvou zemích.
Pokud jde o požadavek pana Beaupuye na platby do 30 dnů, mělo by to být řešeno v návrhu, který již probíhá ohledně pozdních plateb a který by měl být přijat v Komisi do konce tohoto měsíce.
O otázce konzultací a účasti pracovníků se zde hodně diskutovalo - a nejen dnes. Jako součást své přípravy provedla Komise od července do října 2007 veřejnou konzultaci na téma potenciálu malých a středních podniků. Zástupci odborů, včetně Evropské konfederace odborových svazů, představili své názory při konferencích, především v průběhu roku 2008. Nejvýznamnější konference proběhla v březnu 2008 a my jsme projednávali tyto otázky s odborníky z Evropské konfederace odborových svazů v tom roce několikrát. Chci zdůraznit jednu důležitou věc, a tou je právní základ. Není to článek 138, neboť nejsme v oblasti sociální politiky, ale článek 308, což činí z této záležitosti jinou iniciativu založenou na jednomyslnosti členských států. Nebyl žádný důvod k tomu, aby byly zahájeny zvláštní konzultace podle prvně jmenovaného článku.
Chtěl bych vám připomenout, že jsme oslovili velké veřejné společnosti, už když jsme zahajovali práce na návrhu o evropské společnosti, a že návrh týkající se evropské soukromé společnosti byl koncipován pro malé a střední podniky. Práva na informování zaměstnanců a konzultace s nimi byla řešena v roce 2001, v první směrnici o evropské společnosti.
Od roku 2002 máme obecný rámec pro informování zaměstnanců a konzultace s nimi v Evropské unii. Není žádný důvod k tomu, abychom ignorovali tato pravidla a přišli s jiným řešením v tomto současném návrhu týkajícím se evropské soukromé společnosti.
Pokud se mají zlepšit kolektivní práva, což je naším záměrem, nemělo by se tak stát jen co se týče jednoho typu společnosti, ale prostřednictvím obecnějšího podnětu, který dále vezme v úvahu i rozdílnou tradici v členských státech.
Dosáhli jsme výrazného pokroku v hodnocení práv zaměstnanců již ve statutu evropské společnosti. Následná opatření navazující na tyto kroky budou zvážena až po dokončení úplného posouzení v roce 2010.
Několik poznámek se týkalo toho, proč nedošlo k většímu průniku do systému zdanění a účetnictví. Připomínám, že nemáme obecnou zákonodárnou moc ve všech otázkách. Zákonodárné iniciativy ve věci práva společností, právních předpisů týkajících se platební neschopnosti, právních předpisů týkajících se účetnictví a daní se váží k velmi specifickým, a často omezujícím, právním základům v našich Smlouvách, a stávající Smlouva stěží bude sloužit jako základ pro úplný soubor evropského obchodního práva.
V neposlední řadě bych vám chtěl poděkovat za velice otevřenou konstruktivní rozpravu a dále za skvělou spolupráci, pokud jde o politické otázky týkající se malých a středních podniků. Vidím zde řadu přátel malých a středních podniků. Doporučení obsažená v první zprávě budou zohledněna při plnění akčního plánu, a zejména také ve všech otázkách souvisejících s malým a středním podnikáním.
V souvislosti se zprávou pana Lehneho je potřeba udělat ještě hodně práce, neboť potřebujeme dosáhnout dohody v Radě. Budeme na to potřebovat nějaký čas, zejména v souvislosti s jednomyslným hlasováním, ale vaše podněty a názory mohou výrazně přispět ke zmírnění napětí a dosažení skutečného konsenzu a dohody. Chceme usnadnit tento pokrok a zavést statut, který bude pro evropské podniky skutečnou pomocí.
Co se týče přemístění sídla do jiného státu, Komise souhlasí s tím, že by společnosti měly mít volnost při přemístění jejich sídla v rámci Evropské unie, pokud budou zajištěna práva podílníků, věřitelů a zaměstnanců. Musíme proto dosáhnout správné rovnováhy mezi svobodou usazování a zájmy třetích stran.
Na závěr bych rád řekl, že máme Evropský rok tvořivosti a inovací a že je velice důležité přijmout přístup, který rozvíjí tvůrčí potenciál našich podniků. Velmi důležití jsou lidé, nejen proto, že máme krizi, ale proto, že není větší potenciál, než potenciál lidských bytostí. Témata jako ochrana práv duševního vlastnictví nebo patent Společenství by mohla být v blízké budoucnosti řešena politickým přístupem s otevřenější myslí a otevřenějším srdcem. Evropa by mohla být inovativnější a kreativnější v podpoře malých a středních podniků.
Klaus-Heiner Lehne
zpravodaj. - (DE) Paní předsedající, pane komisaři, chtěl bych poznamenat čtyři věci. Zaprvé, pokud jde o směrnici o přemístění sídla, myslím si, že by Komise měla upustit od svého tvrzení, neboť vyvolává riziko, že bude pro smích mezi odborníky. Teorie, že přemísťování sídel lze zařídit tak, aby společnost byla založena v sousední zemi, a poté něčí vlastní společnost provede fúzi s touto společností podle směrnice o fúzích, by jen stěží mohla být byrokratičtější. Hovoříme zde o snižování byrokracie a cílem je malým a středním podnikům věci usnadnit. Tento návrh má právě ukázat, jak malý má smysl, aby Komise nadále odmítala předložení návrhu čtrnácté směrnice. Z toho nemá užitek nikdo jiný než právníci.
Moje druhá poznámka se týká účasti. Paní van den Burgová má pravdu: skutečné malé a střední podniky nejsou zasaženy ani v nejmenším kompromisem, který jsme předložili. Chceme se vyhnout zneužívání a tomu, aby byly do rejstříku zapisovány společnosti, které jsou ve skutečnosti velkými společnostmi a co se týče počtu zaměstnanců tedy vhodnější pro formu evropské společnosti než pro formu evropské soukromé společnosti. To, že jsou zapsány do rejstříku, není ve své podstatě nic jiného než zneužití.
Moje třetí poznámka se týká koncepce skutečného místa podnikání, jíž i nadále zůstává věrno sedm členských států - jen sedm! V loňském roce největší členský stát, Německo, tuto koncepci opustil. Evropský soudní dvůr tuto koncepci nezastává, ale umožňuje ji ve výjimečných případech, jak se to ukazuje v rozsudku Cartesio. Tato loď již vyplula; nemá smysl o tom diskutovat.
Začtvrté bych chtěl říci, že argument části levicových poslanců - z nichž žádný nepočkal na rozpravu - že by měl být návrh zamítnut, nebere v úvahu podstatu této zprávy - v tom má pan Medina Ortega naprostou pravdu. Podstata této zprávy se ve skutečnosti vyrovnává s veškerou kritikou, která byla prezentována. Proto navrhuji, aby také levicoví poslanci zvážili opětovné přečtení této zprávy a pozměňovacích návrhů a poté je znovu ve své skupině projednali.
Edit Herczog
zpravodajka. - Paní předsedající, je velká škoda, že zde v sále nejsou všichni mí voliči, neboť by bylo skvělé kdyby slyšeli tolik poslanců z tolika zemí a tolika stran, kteří vítají mou zprávu o "Small Business Act". Musím však říci, že moje zpráva by nemohla vzniknout bez Komise, konkrétně pana Verheugena a jeho týmu pro malé a střední podniky, paní Le Bailové a dalších. Nevznikla by také bez spolupráce s meziskupinou pro malé a střední podniky.
Většina mých kolegů souhlasila se vším, co bylo ve zprávě představeno, což je patrné ze skutečnosti, že do ní nebylo začleněno přlíiš mnoho pozměňovacích návrhů. Někteří kolegové se ptali, proč není právně závazná. Není právně závazná ze své povahy, a to z mnoha důvodů. Budeme však zítra požadovat u řady bodů hlasování podle jmen, aby se ukázal společný postup Parlamentu a společný požadavek Rady to udělat.
Na závěr bych ráda uvedla, že přesně před dvěma sty lety vydal Darwin svou knihu o původu druhů. Řekl v ní, že ten, kdo přežije, není ten nejsilnější, ale ten, kdo je schopen se nejlépe přizpůsobit. Myslím si, že směr, kterým jsme se vydali ve "Small Business Act", je vytvořit prostor členským státům k tomu, aby se přizpůsobily, a manévrovací rostor, a malým podnikům v členských státech k tomu, aby se přizpůsobily rychleji, přežily tuto krizi a čelily dalším novým úkolům. Velice vám děkuji za podporu.
Předsedající
Obdržela jsem čtyři návrhy usnesení ze čtyř politických skupin, které se týkají účasti pracovníků v evropské soukromé společnosti.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek.
Písemná prohlášení (článek 142)
Gabriela Creţu  
Chtěla bych upozornit jen na dva zcela zásadní aspekty.
Nezbytně nutný je přístup k financování, spolu s právními a administrativními možnostmi. Vytvoření zvláštního fondu pro malé a střední podniky a rozvoj mikroúvěrů, to jsou podmínky, bez nichž nemohou malé a střední podniky snášet obtíže tržních podmínek, a možnosti k vytváření nových malých a středních podniků by byly velmi omezené.
Druhý aspekt je spojen s postavením žen, které řídí malé a střední podniky. V mnoha ohledech se výrazně neliší od zaměstnanců. Důvodem k tomu je nedostatečný rozvoj služeb usnadňujících dosažení rovnováhy mezi soukromým životem a pracovními aktivitami a rovněž náročné konkurenční prostředí, ve kterém hrají velkou úlohu sítě. Tyto sítě, které napomáhají toku informací a mohou v případě potřeby poskytovat podporu, jsou výsadou mužů, zatímco ženy jsou z tohoto pohledu v mnohem obtížnější situaci. Z tohoto důvodu musí být povzbuzovány vazby mezi podniky řízenými ženami a podniky řízenými muži.
Požadujeme dále, aby byl ve všech členských státech uznán statut spoluvlastnictví pro ženy pracující v malých rodinných podnicích. Většinou je vlastníkem muž, zatímco ženy jsou považovány za neplacené rodinné pracovníky. Nevyužívají dokonce ani výhod sociálního zabezpečení, jakých se dostává zaměstnancům. Ve skutečnosti když zestárnou nebo pokud se odloučí od svého partnera, důsledky jsou zcela jasné a zničující.
Adrian Manole  
písemně. - (RO) Konkurenceschopnost malých a středních podniků je často omezena v důsledku překážek, které brání přeshraničnímu obchodu. Odstranění těchto překážek by přineslo větší právní stabilitu a umožnilo by účinněji vypočítat rizika odpovědnosti, kterým musí podniky a podnikatelé čelit. Prostřednictvím této zprávy dává Evropský parlament najevo, že si je plně vědom zásadní úlohy, kterou hrají malé a střední podniky co se týče konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
Dobře formulovanému statutu evropské veřejné společnosti, který má doplnit již existující právní formy, by v mnoha ohledech prospěla konkurenceschopnost evropských malých a středních podniků: upevnila by evropský vnitřní trh, zjednodušila právní rámec pro podniky, a tím snížila náklady na konzultace a usnadnila přístup k přeshraničním trhům, a zlepšila by hospodářskou integraci a růst.
Tento statut by dále zajistil malým a středním podnikům větší flexibilitu.
Malé a střední podniky představují více než 90 % hospodářství EU a také dvě třetiny pracovních míst. Mělo by se jim tedy dostat co možná nejlepších podmínek, které jim umožní přispívat k hospodářskému růstu na integrovaném vnitřním trhu, převést na kapitál dostupné možnosti a čelit novým výzvám globalizace.
Søren Bo Søndergaard  
písemně. - (DA) Cílem tohoto návrhu je podle Komise zlepšit rámcové podmínky pro podniky na vnitřním trhu EU.
Společenství dosáhne cílů tohoto návrhu tím, že podnikům umožní, aby si svobodně zvolily členský stát EU, v němž chtějí mít své sídlo, bez ohledu na to, kde skutečně podnikají, přičemž tyto podniky budou mít pouze povinnost dodržovat právní předpisy země, ve které mají sídlo.
To otevře cesty k obcházení těžce vybojovaných práv pracovníků v členských státech EU.
Pravda je konkrétní. Dovolte mi tedy, abych byla konkrétní.
Dánská společnost se sídlem v Kodani a se 35 zaměstnanci má, podle dánského práva, povinnost přijmout zástupce, které nominují pracovníci, do vedení podniku. Tím je zajištěno, aby pracovníci měli více znalostí o postavení a budoucnosti podniku.
V případě, že by návrh, který byl předložen, byl přijat v nezměněné podobě, dotčená společnost by se mohla jednoduše zaregistrovat jako evropská společnost se sídlem ve Finsku. Najednou by bylo k tomu, aby bylo možné mít zástupce zaměstnanců, vyžadováno 150 zaměstnanců. Ve většině jiných členských států EU je situace ještě horší.
Snad bude návrh Komise při nadcházejících jednáních mírně vylepšen. Možná že text, který bude nakonec přijat, nebude tak špatný.
V každém případě bychom si měli položit otázku "Proč?". Proč Komise znovu a znovu předkládá návrhy, jejichž jediným cílem je omezit práva zaměstnanců? Je to snad proto, že by bylo něco v zásadním nepořádku v EU?
