Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B7-0655/2010).
Az alábbi kérdéseket intézték a Bizottsághoz.
Első rész

Tárgy: a nők egészségvédelme
A Bizottság új stratégiát fogadott el a 2010-2015-ös időszakra a nemek közötti esélyegyenlőség területén. Az új stratégia utal a nők és férfiak közötti társadalmi törésvonalra, és megállapítja, hogy a nők továbbra is fokozottabban ki vannak téve az elszegényedés veszélyének, mint a férfiak. A nők esetében nagyobb a kockázata annak, hogy a férfiaknál hamarabb veszítik el munkahelyüket. Napjainkban sok nő dolgozik rosszul fizetett munkaerő-piaci szegmensekben, és csak keveseknek sikerül vezetői beosztásba előlépni. A nők foglalkoztatottságának alacsony aránya az anyasággal függ össze. Ezzel magyarázható az is, hogy nyugdíjuk alacsonyabb a férfiakénál. Sőt, az sem számít kivételesnek, ha egy nő nem részesül szociális garanciákban.
A stratégiában semmilyen konkrét intézkedés vagy eszköz nem szerepel a nők egészségvédelmének biztosítására. Szándékában áll-e a Bizottságnak iránymutatásokat vagy javaslatokat előterjeszteni a nők egészségvédelmére vonatkozóan?
John Dalli
a Bizottság tagja. - A nők és a férfiak másként vannak kitéve egészségügyi kockázatoknak, amelyek következésképpen eltérő egészségügyi következményekkel járnak. A nők átlagosan hat évvel hosszabb ideig élnek, mint a férfiak, de ezeket az éveket rosszabb egészségi állapotban töltik.
Bizonyos betegségeknek, például a csontritkulásnak, sokkal magasabb az előfordulása a nők között. Ezért a Bizottság által nemrég elfogadott A nők és a férfiak közti egyenlőségre vonatkozó stratégia (2010-2015) rámutat arra, hogy az orvosi kutatásnak és az egészségügyi ellátásnak tükrözni kell ezeket a különbségeket. A stratégia hangsúlyozza, hogy az egészségügyi szolgáltatásoknak folytatniuk kell az alkalmazkodást, hogy megfelelően tükrözhessék a nők és a férfiak meghatározott igényeit. Az ezekre tevékenységekre vonatkozó stratégia, amely különösen a nők egészségére irányul, a nők egészségével kapcsolatos figyelemfelhívó előadásokat és a nemi különbségeket figyelembe vevő egészségpolitikák legjobb gyakorlatainak cseréjét is tartalmazza.
Ennek a munkának voltak előzményei. Az EU három éve elfogadott egészségügyi stratégiája már jelezte, hogy az egészségpolitikák kialakításakor a nemekkel kapcsolatos kérdéseket is figyelembe kell venni. Ennek érdekében a közösségi egészségügyi program sok olyan, a nők egészségével kapcsolatos projektet támogatott, amelynek az volt a célja, hogy előmozdítsa a nők egészségügyi szükségleteinek jobb megértését és elfogadását.
A rákszűrés jó példa arra, hogy az EU hogyan tud segíteni a tagállamoknak a nők egészségének javításában. A becslések szerint évente az Európai Unió területén 32 000 emlőrák okozta halálesetet lehetne elkerülni, ha hatékony nemzeti emlőrákszűrési programokat vezetnének be. A Bizottság ezért dolgozta ki az emlőrákszűrés európai iránymutatásait.
Végül, örömmel mondhatom, hogy idén a Bizottság közzétett egy jelentést a nők egészségéről, amely hozzájárul annak tudatosításához, hogy a nemi vonatkozásokra érzékenyebb politikákra van szükség.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Én is szeretnék ellenőrizni valamit. Elegendő adat áll rendelkezésünkre arról, hogy a tagállamokban hogyan védik a nők egészségét? Tudjuk, hogy a jelenlegi súlyos gazdasági és pénzügyi válság milyen hatást gyakorol különösen a nők egészségére? Nem kellene-e megvizsgálnunk, hogy a szegénység milyen következményekkel jár a nők, különösen az idősebb asszonyok egészségére? Rendelkezésre állnak-e a magas színvonalú egészségügyi szolgáltatások a szegénységben élő nők számára is?
John Dalli
a Bizottság tagja. - A Bizottság megpróbálja a lehető legtöbb adatot és visszajelzést beszerezni, és statisztikai adatbázist létrehozni minden egészségügyi kérdés vonatkozásában. Adataink pontossága természetesen jelentős mértékben a különböző tagállamoktól beérkezett válaszoktól és visszajelzésektől függ.
Egyetértek azzal, hogy tovább kell kutatnunk az információk után, és meg kell vizsgálnunk, hogy a szegénység milyen hatással van az egészségre, különösen a nők egészségére. De az egészség és a szegénység - a nemektől függetlenül - összefüggenek egymással. Azt tapasztaljuk, hogy az egészség rendszerint veszélynek van kitéve a szegénység sújtotta területeken.
Intézkedéseket teszünk az idősek vonatkozásában is. Mint tudják, a Bizottság most indított el egy kezdeményezést innovációs partnerség néven. Az innovációs partnerség első kísérleti projektje az egészséges és aktív öregség lesz. Biztos vagyok abban, hogy ez mindkét nem, a nők és a férfiak egészségére is hatással lesz.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pillanatnyilag az Európai Unió 120 millió állampolgára van kitéve a szegénység veszélyének. A gazdasági válság nyilvánvalóan nagyon keményen sújtotta a nőket, akik sokkal inkább ki vannak téve szegénység kockázatának, különösen, ha egyszülős családokról beszélünk.
Az egészségügyi ellátórendszerek sokat szenvednek a gazdasági válság következtében. Költségvetésüket csökkentették, sőt nagy intézményeket be is zártak ebben az ágazatban. Meg szeretném kérdezni, hogy milyen intézkedéseket tervez annak biztosítása érdekében, hogy a nyaki vagy emlőrák korai szűrése minden nő számára hozzáférhető legyen társadalmi és anyagi helyzetétől függetlenül, és különösen annak biztosítása érdekében, hogy olyan igazságos egészségügyi ellátórendszerrel rendelkezzünk, amely jó minőségű szolgáltatásokat nyújt az egész Európai Unióban.
John Dalli
a Bizottság tagja. - Megismételjük, hogy az egészségügyi ellátás és egészségügyi szolgáltatások nyújtása a tagállamok kompetenciájába tartozik. A Bizottság kiadta iránymutatásait az emlőszűrésekkel kapcsolatban, és szorgalmazzuk, hogy a tagállamok tartsák be ezeket az iránymutatásokat, és amilyen gyorsan csak lehet, vezessenek be emlőszűrési programokat saját országukban. Elmondhatom, hogy a legtöbb országban megfelelő - és nagyon jó - emlőszűrési programokkal rendelkezünk, amelyek eredményeket is hoznak; más országok sajnos egy kicsit lassabbak. Biztosíthatom Önöket, hogy a tagállamokkal folytatott tárgyalásaink során, ez az egyik legfontosabb terület, amelyet megvitatunk.
Elnök

Tárgy: A pedofilok és a szexuális zaklatók elleni európai gyorsriasztási rendszer létrehozásáról szóló, 2010. június 23-i európai parlamenti nyilatkozat
2010. június 23-án az Európai Parlament nyilatkozatot fogadott el a pedofilok és a szexuális zaklatók elleni európai gyorsriasztási rendszer létrehozásáról. Az Európai Bizottság már 2007. május 22-én közleményt adott ki "A számítógépes bűnözés elleni küzdelemre vonatkozó általános politika felé” címmel. A Parlament felkérte a Tanácsot és a Bizottságot, hogy valósítsa meg a 2007. májusi bizottsági közleményben foglaltakat, és hajtsa végre a nyilvánosan elérhető elektronikus hírközlési szolgáltatások nyújtása, illetve a nyilvános hírközlő hálózatok szolgáltatása keretében előállított vagy feldolgozott adatok megőrzéséről szóló, 2006. március 15-i 2006/24/EK irányelvet, valamint egészítse azt ki az internetes tartalmat feltöltő személyek adatainak védelmére vonatkozó előírások meghatározásával, amely adatok ismeretében a rendfenntartó és igazságszolgáltatási szervek gyorsan és hatékonyan tudnának fellépni az interneten a pedofil pornográfia és a szexuális zaklatás ellen. Tájékoztatást tudna-e a Bizottság nyújtani arról, hogy milyen lépéseket tett a nyilatkozatot követően?
László Andor
a Bizottság tagja. - Minden erőmmel támogatom a gyermekek zaklatása, különösen a gyermekek szexuális zaklatása elleni harcot. 2010. március 29-én a Bizottság elfogadott egy irányelvre vonatkozó javaslatot a gyermekek szexuális zaklatásával, kizsákmányolásával és a gyermekpornográfiával kapcsolatban. Ez a nagyszabású javaslat kitér a tettesek perbefogására, az áldozatok védelmére és a bűnesetek megelőzésére.
A technikai fejlődés eredményeként előálló kockázatok számbavétele érdekében a javaslat olyan új büntetőjogi tételeket vezet be, mint a szexuális visszaélés előkészülete, gyermekpornográfia megtekintése fájlok letöltése nélkül, interneten keresztül történő szexuális zaklatás vagy a gyermekek zaklatása lehetőségének hirdetése, például internetes fórumokon keresztül. Olyan különleges nyomozati eszközöket kellene elérhetővé tenni, mint a fedett rendőrségi műveletek a szexuális bűnelkövetői körökbe való beépülés érdekében, és különleges nyomozó egységeknek kellene elemezniük a gyermekpornográfiát tartalmazó anyagokat a gyermekáldozatok azonosítása érdekében.
A tagállamoknak is létre kell hozniuk olyan nemzeti rendszereket, amelyek megakadályozzák a gyermekpornográfiát tartalmazó internetes oldalak elérését, és intézkedniük kell, hogy a forráshelyen távolítsák el a tartalmat. Gondosan tanulmányoztuk az Európai Parlament 2010. június 23-ai nyilatkozatát, és szívesen megismerném a tisztelt képviselő gyorsriasztási rendszerre vonatkozó javaslatát. Feljegyeztem azt a javaslatot is, hogy bővítsük ki az Adatmegőrzési irányelv hatókörét, hogy adatok őrizhessünk meg az internetre feltöltött gyermekpornográfiára vagy a gyermekek szexuális zaklatását ábrázoló tartalmakra irányuló keresésekről, illetve gyermekek elleni internetes szexuális visszaélés előkészületét tartalmazó üzenetekről.
Az Adatmegőrzési irányelv kötelezi a kommunikációs és hálózati szolgáltatókat, hogy megőrizzék a forgalmi és a helyre vonatkozó adatokat, illetve az előfizetők adatait. Az irányelv nem terjed ki a tartalomra vonatkozó információkra. Tartalom - büntetőjogi nyomozás keretében - a törvényes lehallgatásként ismert eszközök alkalmazásával szerezhető be és tárolható. A törvényes lehallgatást egyedül a nemzeti jog szabályozza a tagállamokban eltérő módon, de általában akkor alkalmazható, ha valamely bűnüldöző hatóság arra utaló jelzésekkel rendelkezik, hogy egy meghatározott bűncselekményt követnek el, és további adatgyűjtésre van szükség. Ez a nyomozati eszköz kívül esik az Adatmegőrzési irányelv hatókörén.
A törvényes lehallgatás büntetőjogi nyomozás keretében történik, amely gyanúsított létezését tételezi fel. Az Adatmegőrzési irányelv viszont arra kötelezi a szolgáltatókat, hogy megőrizzenek bizonyos típusú adatokat függetlenül attól, hogy az adatok birtokosai gyanúsítottak-e vagy sem. Az adatmegőrzési irányelv kiterjesztésének olyan óriási mennyiségű személyes és tartalommal összefüggő adatra, mint amilyen a különböző kulcsszavak internetes keresése különböző nyelveken, feltöltött tartalmak, üzenetváltások és a felhasználók azonosításához szükséges elemek, ki kellene állnia egy szükségességre és arányosságra hivatkozó még el nem indított per próbáját. Ennek a bővítésnek ki kellene terjednie minden felhasználó minden platformon keresztül bármely meghatározott pillanatban minden témában feltöltött tartalmára.
A tisztelt képviselő által előterjesztett javaslat súlyos aggodalmakat vet fel az arányosság elvének való megfelelés tekintetében, még ha a célja helyénvaló is, és megérdemli, hogy nagy figyelmet szenteljünk is neki. A Bizottság úgy véli, hogy az irányelvre vonatkozó legutóbbi javaslata megfelelőbb eszköz lenne a közös cél, a gyermekek szexuális bűnelkövetőktől való megvédésének elérése érdekében.
Tiziano Motti
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, csak néhány másodpercre kérnék szót, mert elégedett vagyok a válasszal, és hálás vagyok érte a Biztos úrnak. Örülök, hogy a problémát a gyökerénél is megpróbáljuk megragadni.
A 2010. június 23-án elfogadott nyilatkozattal kapcsolatban csak rá szeretnék mutatni, hogy a feltöltött adatokra és nem pedig a webhelyekről letöltött anyagokra történt utalás. Ennek az az oka, hogy hiszünk abban, hogy a keresőmotorok felhasználói magánélethez való jogát is kellőképpen figyelembe kell venni.
Mindazonáltal úgy vélem, hogy többet lehetne tenni - még mindig sokkal többet lehetne tenni -, mert ha, az arányosság elvéről szólva, a polgároknak nincsenek aggályaik azzal kapcsolatban, hogy motozásnak kell alávetniük magukat, mielőtt repülőre szállnak, hiszen tudatában vannak annak, hogy az utasok a magánélet magas szintű védelmében részesülnek a motozás során, akkor minden esélyünk megvan arra, hogy megfelelő kompromisszumot érjünk el a kiskorúaknak e területén történő védelmében is.
Janusz Władysław Zemke
Szeretnék visszatérni a Parlament 2010. június 23-án elfogadott nyilatkozatához. Emlékeznek rá, hogy a nyilatkozat elsősorban egy gyors és hatékony pedofilok elleni riasztási rendszerrel foglalkozott. Ezzel kapcsolatos kérdésem egy másik ügyre vonatkozik: nem kellene-e az egyes rendőri erőknek adatbázisokat létrehozni az elítélt pedofilokról az Európai Unió égisze alatt, hiszen más tagállamok rendőri erői fel tudnák használni az egyes tagállamokban készített adatbázisokat?
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr, Biztos úr, Lengyelországban az utóbbi időben vezették be, hogy gyógyszeresen kasztrálják a pedofilokat és az erőszaktevőket egy olyan hormonkezelés alkalmazásával, amely elnyomja szexuális vágyukat. Ez azt követően történt, hogy letartóztattak egy negyvenöt éves férfit, akinek két gyermeke született kiskorú lányától. Képzelhetik, hogy Lengyelországban ez az intézkedés milyen heves vitát és reakciókat váltott ki azzal kapcsolatban, hogy kinek a jogai élveznek elsőbbséget: az erőszaktevőktől védelmet váró társadalomé vagy a szexuális bűncselekmények miatt elítélt embereké, akiknek lehet, hogy sokak által embertelennek tartott büntetést kell elszenvedniük. A Bizottság állás foglalt ezekben a kérdésekben és a szexuális bűnökért járó kémiai kasztráció legalizálásában?
László Andor
a Bizottság tagja. - Amint a beszédem elején elmondtam, a gyermekpornográfia és a gyermekek szexuális zaklatása elleni harc egyik legjobb eszköze a Bizottság 2010. márciusi, a gyermekek szexuális zaklatása ellen megfogalmazott javaslatának gyors elfogadása.
A Bizottság érdeklődéssel várja az Európai Parlament jelentésének tervezetét és a háromoldalú tárgyalások megkezdését. Számítok a tagállamokra és az Európai Bizottságra is, hogy elkészítik a végleges szöveget, amely feltétlenül szükséges az ezek elleni bűncselekmények elleni harcban, és ismét fel szeretném hívni a figyelmüket az arányosság elvére, amely úgy vélem, hogy a témában elhangzott legutóbbi kérdéshez kapcsolódik.
Elnök
A 17-es számú kérdéshez érkeztünk, amelyet a 666-os helyen ülő Matera asszony tett fel. Nem felel meg Önnek!

Tárgy: Fiatalok és a munkaerőpiac
Az Eurostat becslései szerint Európában a munkaképes korú lakosság 9,6%-a munkanélküli. Európában évente mintegy 3 millió fiatal szerez egyetemi diplomát. A szegénység veszélyének kitett emberek számaránya 2004 és 2008 között 1,5 százalékponttal, 15%-ról 16,5%-ra nőtt.
A Bizottság nemrég közzétett egy dokumentumot, melynek címe "Új lendület az európai szakképzési együttműködésnek az Európa 2020 stratégia támogatására”, ugyanakkor 2010 a szegénység elleni küzdelem európai éve.
Fel fog-e lépni a Bizottság annak érdekében, hogy a fiatalok valóban hozzáférjenek a munkaerőpiachoz még abban az életkorban, amikor nem szenvedik meg a munkanélküliséget, hiszen 30 éves kor után az már patologikus hatásokkal járhat? A fellépés magában foglalhatja a tagállamok arra történő ösztönzését, hogy közép- és hosszú távon érdemeik alapján és megfelelő díjazás mellett 19 és 35 év közötti embereket foglalkoztassanak.
László Andor
a Bizottság tagja. - Az utóbbi két évben a munkanélküli fiatalok száma az Európai Unióban egymillióval nőtt. Jelenleg öt millió olyan 25 év alatti fiatal van, aki nem talál munkát.
A Bizottság mélyen tudatában van azoknak a nehézségeknek, amelyekkel a fiatalok ma a munkaerőpiacon küzdenek. Túl sokan rövid időre szóló szerződéssel rendelkeznek, amely csekély lehetőséget jelent a fejlődésre, bármilyen jól képzettek legyenek is a munkavállalók. Még lényegesebb, hogy bizonyos csoportoknak különösen nehéz munkához jutni és a munkaerőpiacon maradni. Közéjük tartoznak azok a fiatalok, akik bevándorló családból származnak, és azok, akik a romákhoz hasonló nemzeti kisebbségekhez tartoznak.
Ugyanakkor a magasan képzett emberek iránti kereslet a becslések szerint csaknem 16 millióval, a középszintű végzettséggel rendelkező emberek iránti kereslet több mint 3,5 millióval nő. Ez nagy foglalkoztatási lehetőséget jelent a fiatalok számára, nekünk pedig gondoskodnunk kell arról, hogy a fiatalok teljes egészében ki tudják használni ezt a lehetőséget.
Az Európa 2020 stratégia, amely részletes terveket tartalmaz az EU-ban a következő évtizedben várható növekedésre és foglalkoztatásra, nagy hangsúlyt fektet a fiatalokra, és világos célokat szab meg az oktatásban elsajátítandó tudásra. Szeptemberben a Bizottság egy sor, a fiatalok érdekében született politikakezdeményezést mutatott be Mozgásban az ifjúság címmel. Ezek a kezdeményezések meghatározzák a következő évtizedben végrehajtandó cselekvési programot a fiatalok oktatásának és foglalkoztatottságának javítása érdekében. A Bizottság nemrég bemutatott egy másik kiemelt kezdeményezést is Új készségek és munkahelyek menetrendje címmel. A Bizottság ösztönzi egy ifjúsági garancia bevezetését, hogy biztosítani lehessen minden fiatal állásba kerülését, továbbképzésekre vagy a végzés után négy hónapon belüli aktivációra vonatkozó intézkedéseket.
Egy másik kérdés, hogy csökkenteni kell a munkaerőpiac szegmentáltságát a közös rugalmas-biztonsági politikákkal összhangban. Azt javasoljuk, hogy a szegmentált munkaerőpiaccal rendelkező tagállamok fontolják meg határozatlan idejű szerződések bevezetését, amelyekben kellően hosszú próbaidőt kötnek ki, és fokozatosan növelik a védelmi jogokat. Támogatnunk kell a munkaerő nagyobb mobilitását, és ösztönöznünk kell az innovációt. Két eszköz nyújt segítséget ezen a területen: az EU foglakoztatási mobilitási terve, mely az Ön első külföldi állása címet viseli, és a betöltetlen európai állásokat elemző European Vacancy Monitor elnevezésű kiadvány. Az Ön első külföldi állása projekt a fiatalok munkaerő-piaci mobilitását segíti elő, míg a European Vacancy Monitor segítségével a fiatalok és a munkaközvetítők láthatják, hogy hol vannak betöltetlen állások az Unióban, és milyen készségekre van szükség. Ezzel párhuzamosan az európai Progress mikrofinanszírozási eszköz támogatást nyújt azoknak a fiatal vállalkozóknak, akik más forrásból nem tudják finanszírozni cégük elindítását.
Természetesen nincsen egyetlen megoldás az előttünk fekvő problémákra, de tapasztalatokat cserélve sokat tanulhatunk egymástól. Az általunk javasolt Fiatalok foglalkoztatási keretrendszere iránymutatást ad arra nézve, hogy a politikaformálók, az érdekeltek és a résztvevők hogyan segíthetik elő a dolgok kedvező alakulását. A közfoglalkoztatásban résztvevő szolgáltatóknak, a szociális partnereknek, a munkaadóknak és a fiatalokat támogató szervezeteknek helyi szinten mind kulcsszerepet kell játszaniuk. Mi ösztönözni fogjuk, hogy gyakrabban cseréljék ki tapasztalataikat és osszák meg bevált módszereiket európai szinten. Erősen hiszek abban, hogy ha az EU szintjén egyesítjük az erőforrásokat, segíthetünk fiatalokat támogató politikákat kialakítani és előmozdítani.
Barbara Matera
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, elégedett vagyok a Biztos úr válaszával. Tekintetbe véve a globális gazdasági helyzetet és válságot, amely tovább rontotta a feltételeket a munkaerőpiacon, és hátrányosan érintette a legsérülékenyebb csoportot, nevezetesen a fiatalokat, kérném a Biztos urat, hogy ítélj meg, hogy nagyobb hangsúlyt kell-e fektetni az olyan európai eszközökre, mint a Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap, amelyekre azért van szükségünk, hogy újraképezzük a gazdasági válsággal összefüggésben és ilyen módon a globalizáció következtében feleslegessé vált munkásokat?
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr, Biztos úr, figyelemmel kísértem tisztelt barátom kérdésére adott válaszát, de szeretném felhívni a figyelmét az alábbiakra, arra, hogy mi történik a valóságban.
Görögországban 2009-ben a munkanélküliek 20%-át tették ki a fiatal férfiak és 34%-át a fiatal nők. A helyzet rosszabbodott a Nemzetközi Valutaalap fellépése után. Ugyanakkor két az Európai Unió által a Nemzeti Stratégiai Referenciakereten keresztül finanszírozott program mindössze 1,9, illetve 3,2 százalékos felvételi aránnyal rendelkezett
A kérdés tehát az, hogy miért ilyen alacsony felvétel aránya Görögországban? A görög kormányt kell hibáztatni? Másodszor pedig, a Bizottság fontolgat-e további intézkedéseket ennek a foglalkoztatási problémának a kezelésére?
Seán Kelly
Röviden, ez egy nagyon fontos, ugyanakkor szomorú téma. Tudom, hogy a hazámban a fiatalok 20%-a munkanélküli, és korábban befejeződött kivándorlás újrakezdődik az úgynevezett agyelszívással, amely mások mellett az én családtagjaimat is érinti.
A legutóbbi kérdéshez csatlakozva, vannak országok, amelyek fogékonyabbak az Európai Unió által javasolt intézkedésekre, és milyen akadályokat kell leküzdeni?
László Andor
a Bizottság tagja. - Szeretném megköszönni a megjegyzéseiket, és hogy az általam említetteken kívül más alapokra is felhívták a figyelmet: a Mikrofinanszirozási Eszközre, az Európai Szociális Alapra és az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra. Ezek az alapok is szerepet játszhatnak a legutóbbi elsősorban váratlan, tömeges elbocsátások esetében, amelyek különösen a feldolgozóiparban érintik az embereket, de más iparágakban is előfordulnak.
Természetesen hiszünk abban, hogy ezek az alapok hasznosak, és úgy véljük, hogy biztonságos finanszírozásra van szükségük a következő pénzügyi időszakban vagy programidőszakban, mert sajnos, még ha közeleg is fellendülés, jelentős elbocsátásokra kell számítanunk bizonyos esetekben a strukturális változások és vállalatok más országokba települése következtében. Figyelnünk kell az egyes, meghatározott esetekre.
Megosztottság kezd kialakulni az Európai Unión belül, egyfajta kettősség, ahol a központi térségben már nő a GDP és a foglalkoztatottság, ugyanakkor a Görögországhoz és Írországhoz hasonló országok továbbra is küzdenek a pénzügyi piac nyomása alatt.
Nemrég személyesen tárgyaltam Katseli miniszter úrral, és megvitattuk, hogy az Európai Szociális Alapot hogyan lehetne hatékonyabban alkalmazni Görögországban. A múltban különböző okok, többek közt a pénzügyi válság maga, a társfinanszírozás nehézségei és bizonyos adminisztratív problémák megnehezítették, hogy a Szociális Alapból jelentős mértékben pénzhez lehessen jutni, de biztosíthatom, hogy az általam irányított szolgálatok, a görög hatóságokkal szorosan együttműködve, nagyon keményen dolgoznak, hogy megfelelő finanszírozási lehetőségeket találjanak az Európai Szociális Alapban ebben az időszakban. Úgy vélem, hogy tényleg segít, ha sikerül megfelelően megoldanunk a finanszírozást.
Igaz, hogy vészhelyzetekben ugyan nehezebb, de szükség és lehetőség van az Európai Szociális Alapban rendelkezésre álló pénzek átstrukturálására. Úgy vélem, hogy hosszabb távon úgy kell átalakítanunk a Szociális Alapot, hogy meghatározott helyzetekben hatékonyabban működhessen, és ellensúlyozhassa az Unión belüli egyenetlen gazdasági fejlődés hatásait, amely már megmutatkozott a demográfia szempontjából is, olyan migrációs hullámokat elindítva, amelyeket nem értékeltek megfelelően a korábbi időszakban. Figyelni fogunk erre, és összekapcsoljuk a munkaerő-piaci trendekkel.
Elnök
Képviselőtársak, 40 percünk van az ülés 20.30-as felfüggesztéséig, és azt javaslom, hogy a rendelkezésre álló időt osszuk meg Reding alelnök és Füle úr között. Az első kérdés Reding asszonyé.
Képviselőtársak, kérem, számolják ki, hogy marad-e idő a kérdésükre. Elnézést kérek, hogy a legutóbbi vita elhúzódása miatt ma este kevesebb időnk van, de 20.30-kor fel akarom függeszteni az ülést, hogy a tolmácsok elfogyaszthassák a vacsorájukat. Én magam éjfélig itt leszek.
Második rész

Tárgy: A férfiak és nők közötti egyenlőség a döntéshozásban
Abból a megállapításból kiindulva, hogy négy nemzeti parlamenti és kormányzati helyből csak egyet foglal el nő, hogy az EU tőzsdéin jegyzett társaságok igazgatótanácsaiban a nők csak 10%-ot képviselnek és ezen igazgatótanácsok vezetőinek csupán 3%-a nő, a Bizottság a férfiak és nők közötti egyenlőségre vonatkozó 2010-2015-ös stratégiájában kinyilvánítja, hogy "gondolkodni kíván a kezdeményezéseken”, "követni kívánja az előrehaladást” és "támogatni az előléptetést”. Márpedig ezen üvegplafon elleni harchoz most célzott fellépésre van szükség.
A Bizottság kíván-e kvótát bevezetni a nőknek a döntéshozatalban való nagyobb részvétele végett? Kívánja-e határozottabban ösztönözni a tagállamokat gyermekfelügyeleti rendszerek kialakítására, ami lehetővé tenné az anyák számára, hogy jobban összehangolják szakmai és magánéletüket? Mely más intézkedéseket kíván hozni e területen, például a sztereotípiák ellen?
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Ez az egyik kedvenc témám, és éppen ezért meg fogom fontolni minden törvényhozási és nem törvényhozási eszköz alkalmazását, hogy legyőzzük a döntéshozásban makacsul fennálló egyenlőtlenségeket. A legutóbbi adatok nem túl pozitívak, és így tényleg tennünk kell valamit, elsősorban azért, mert az adatok kitartóan ugyanazon a nem pozitív szinten maradnak.
Ez a kérdés az öt legfontosabb célkitűzés közé tartozik, amelyre a Bizottság stratégiája 2010 és 2015 között a nők és férfiak egyenlősége tekintetében épül. Ezt a stratégiát már bemutattam ebben a Házban, és azt is bejelentettem már, hogy jó volna, ha több nő lenne a vállalati tulajdonosi és felső vezetői testületekben. Ezért beszélnünk kell azokkal az emberekkel, akik dönthetnek ebben a kérdésben. Meghívom a legnagyobb tőzsdén jegyzett vállalatok vezetőit, hogy márciusban üljünk asztalhoz, és kezdeményezzünk párbeszédet az üzleti szektorban érdekeltekkel az ügyek előmozdítása érdekében. Ha nem lesz előrelépés, célzott kezdeményezésekre teszek javaslatot a helyzet javítása érdekében.
Az adatgyűjtéssel és az összehasonlítható adatok terjesztésével kapcsolatban nagyon jól tudjuk, hogy ezen a területen is hiányosságok vannak. Már felállt Vilniusban a nemek egyenlőségével foglalkozó ügynökségünk, tehát mostantól kezdve komolyabb, összehasonlítható adatokra támaszkodhatunk, és ami különösen fontos, egy adatbázisra, ami a nők és a férfiak részvételét mutatja a döntéshozatalban, továbbá rendszeres jelentéseket kapunk.
Igaz, hogy a magas színvonalú gyermekfelügyeleti rendszer hiánya az egyik, de nem az egyetlen oka annak, hogy miért van olyan kevés nő döntéshozói helyzetben, tehát meg fogjuk vizsgálni a tagállamok teljesítményét ezen a területen. A 2007 és 2013 közötti időszakban fél milliárd euró áll rendelkezésre a Strukturális Alapokban a gyermekfelügyeleti infrastruktúra fejlesztésére, és másik 2,4 milliárd euró pedig azoknak az intézkedéseknek a finanszírozására, amelyek elősegítik a nők foglalkoztatását, a munka és a család összehangolását, beleértve a gyermekfelügyelet elérhetőségét.
Amikor ezt hallja tőlem, világos lehet az Ön számára, hogy nem nagyon vagyok elragadtatva attól, amit sok tagállam a gyermekfelügyelet tekintetében tesz, tehát ez a kérdés is előkelő helyen szerepel a politikai tennivalók listáján. A kollégám, Andor úr megvizsgálja ezeket a számokat és intézkedéseket az Európa 2020 stratégiában, és meg vagyok győződve arról, hogy a tagállamoknak fokozniuk kell az erőfeszítéseiket ezen a területen.
Marc Tarabella
(FR) Elnök úr, Biztos asszony, szeretném megköszönni a válaszát, és mindenekelőtt az elkötelezettségét. Tudtam, hogy ez az Ön egyik kedvenc témája. Különösen azt szeretném hangsúlyozni, hogy ösztönözni kell az egyensúly kialakítását a munka és a magánélet között mind a férfiak mind a nők számára; csak így érhetjük el a teljes egyenlőséget. A tagállamok több mint fele nem teljesítette azt a célkitűzést, hogy a 3 év és az iskolakötelezettség kor közötti gyerekek legalább 90%-ának, és a három évnél fiatalabb gyerekek 33%-ának gyermekfelügyeleti intézményeket kell létrehozni. Ezért meg akartam kérdezni, hogy tervezik-e megtorló intézkedések bevezetését, sőt azoknak a tagállamoknak a megbüntetését, amelyek nem teljesítik ezt a célt.
Mairead McGuinness
A kvóta szó szerepel a kérdésben, de a válasz nem tért ki a kvótákra. Másodszor, sajnálnám, ha a gyerekeket problémának tekintenénk a nők munkában való részvételében. A gyerekek csak nagyon rövid ideig gyerekek, a nők pedig minden életkorban hozzájárulhatnak a munkaerőhöz. Tehát kérem, hogy a gyerekekre ne problémaként tekintsenek. A problémát nem a gyerekek jelentik, ellenkezőleg pont az a gond, hogy több gyermekre volna szükség az Európai Unióban. A valódi probléma a következő: hogyan törik át a nők azt az üvegplafont, amelyet a kérdező felismert?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Noha az egyetemek végzőseinek több mint 55%-a nő, továbbra sem töltenek be vezetői pozíciót a közintézményekben és gyakran a vállalatoknál sem. Emellett ott van a nemek közötti 17%-os bérszakadék problémája is.
Arra kérném, hogy fontolja meg néhány komplex program bevezetését, sőt a tagállamok szorosabb ellenőrzését a gyermekfelügyeleti intézmények vonatkozásában. Ha nem sikerül egyensúlyba hoznunk a munkát és a magánéletet, nem fogjuk tudni arra ösztönözni a fiatal anyákat, hogy szakmai karriert fussanak be és így vezetői pozíciókat érjenek el.
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Teljesen egyetértek azzal a megállapítással, hogy sok tagállam nem teljesíti a barcelonai célkitűzéseket. Csak nyolc tagállam éri el a 0 és 3 év közötti gyerekekre előírt célokat, és csak hét tagállam teljesíti a 3 és az iskolakötelezettségi kor közti gyerekekre előírt célokat.
Egyenlőségért felelős biztosként a szociális ügyek nem hozzám tartoznak, de tudom, hogy ezek a kérdések mind szerepelnek az Európa 2020 stratégia napirendjén. Feltétlenül megvizsgáljuk mindezeket a kérdéseket, mert az idősödő társadalomban a problémák súlyosabbak lesznek. Ki fog gondoskodni az idősekről is? A nőknek nemcsak a gyerekekre, de az idősekre is vigyázniuk kell. Tehát tényleg meg kell vizsgálnunk ezt, és elemeznünk kell, hogy a tagállamok miért nem veszik fel a több gyermekfelügyeleti intézmény létrehozására rendelkezésre álló pénzeket.
A kvótákkal kapcsolatban: azt hiszem, hogy a válaszomban nem használtam a kvóta szót, de világosan megmondtam, hogy ha nincs haladás, akkor tenni fogok valamit, és világosan megfogalmaztam, hogy mit értek haladás alatt. Haladásnak azt tekintem, ha 2015-re a nyilvánosan jegyzett társaságok igazgatótanácsainak 30%-át, 2020-ra pedig 40%-át nők alkossák. Remélem, hogy ezeket a célokat anélkül érhetjük el, hogy erősen be kellene avatkoznunk európai szinten. Ha ez nem sikerül, akkor napirendre kerülnek a kvóták, és, ugyan vannak emberek, akik nem hiszik, hogy megteszem, amit mondok, engem általában úgy ismernek, hogy megcsinálom azt, amit bejelentek. Ezért a vállalatoknak most nagy esélyük van arra, hogy feleslegessé tegyék a beavatkozásomat, mert ha rendesen végzik a dolgukat, nem kell beavatkoznunk.
Az idézett számokkal teljesen egyetértek. Mi nők a diplomások 60%-át tesszük ki, ami azt jelenti, hogy vezetői állások 60%-át is nekünk kellene betölteni, de ennek a szintnek az elérésétől messze vagyunk. Ezért segítenünk kell a nőknek, hogy vezetői állásokat töltsenek be. Sok oka van annak, hogy ez miért nem sikerül nekik: az egyik a kultúra, amelyet a legnehezebb megváltoztatni. Ez is az oka annak, hogy a Nemek közti egyenlőség stratégia egyik prioritása a nők döntéshozói szerepe, akárcsak a nemek közti fizetéskülönbség, ami európai szinten átlagosan 17%, és néhány országban nagyon magas, néhány országban nagyon alacsony.
Jövőre kampányt indítunk, hogy tudatosítsuk ezeket a tényeket. Például van egy nagy szép projekt Németországban, amelyet más országokra is kiterjeszthetnénk. Ott köztereken kifüggesztettek egy mérőeszközt, amely megmutatja, hogy egy nőnek mennyivel hosszabb ideig kell dolgoznia, hogy ugyanazt a közepes mértékű fizetést megkapja, mint egy férfi. Természetesen ebbe a tárgyalásba a szociális partnereket is be kell vonnunk, és átláthatósági intézkedéseket is végre kell hajtanunk.
Mindez szerepel a nőkről alkotott cselekvési tervben, amelyet lépésről megvalósítunk, nem azért, hogy beszéljünk róla, hanem hogy megváltoztassuk a dolgokat.
Elnök

Tárgy: A tagállamok büntetőeljárásokhoz kapcsolódó tolmácsolási, fordítási és tájékoztatási költségei
A tolmácsoláshoz és a fordításhoz való jogokról szóló, a Tanács által nemrégiben elfogadott rendelet, valamint a vádlottak tájékoztatáshoz való jogáról szóló, jelenleg vizsgált rendelet a Bizottság által a vádlottak védelemhez való jogának megerősítése céljából javasolt útiterv két alapvető intézkedése.
Meg tudná-e válaszolni a Bizottság a következő kérdéseket:
Annak fényében, hogy a fordítás, a tolmácsolás és a tájékoztatás összes költségét a tagállamoknak kell majd viselniük, várhatóan milyen pénzügyi következményekkel jár és milyen terheket ró a tagállamokra e szolgáltatások nyújtása? Egyes tagállamokba, köztük Görögországba és Máltára jelentős számú illegális bevándorló érkezik, ami miatt ezeknek az országoknak különösen magas költségeket kell állniuk a vádemelésekkel kapcsolatos fordítási, tolmácsolási, illetve tájékoztatási szolgáltatások nyújtása és a rendőrök és ügyészek képzése terén.
Hozzá kíván-e járulni a Bizottság ezen országok támogatásához, és nyújtana-e pénzügyi segítséget annak érdekében, hogy ne nekik kelljen teljes egészében viselniük a büntetőeljárásokban érintett illegális bevándorlók tekintetében felmerülő az összes költséget? Amennyiben igen, milyen kritériumok alapján állapítják meg a támogatás összegét, illetve azt, hogy adott esetben mely országok részesülhetnek benne?
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Amikor biztos lettem, láttam, hogy a múltban sokat tettek a biztonsági kérdések, és nagyon keveset a jogokkal kapcsolatos kérdések megoldása érdekében. Ezért, a Lisszaboni Szerződés által nyújtott eszközök és a Stockholmi Stratégia birtokában, amelyben a követendő iránnyal kapcsolatban sok pontot meghatároztak, elhatároztuk, hogy cselekedni fogunk, és nagyon gyorsan cselekedtünk is.
Mindenekelőtt hadd köszönjem meg a Parlamentnek azt a kiváló munkát, amelyet az eljárási jogokkal kapcsolatban végzett. Már megegyeztünk arról, hogy a bíróság előtt álló személynek joga van a tolmácsoláshoz és a fordításhoz büntetőjogi eljárásokban. Jó ütemben haladunk annak az irányelvnek az előkészítésén, amely a büntetőeljárásokban az információhoz való jogról rendelkezik: a híres jogokról szóló írásbeli tájékoztatás. Ha a jogok Európájává akarunk válni, lépésről lépésre be kell vezettetnünk az eljárási jogokat. Ezeknek megvan az áruk, de feltétlenül szükség van rájuk az európai polgárok védelemhez fűződő jogai érdekében, és a kölcsönös elismerés megfelelő működésének biztosításához.
Mielőtt bármely javaslatot teszünk, mindig alaposan elemezzük, hogy az európai jogszabály milyen pénzügyi következményekkel jár a tagállamok számára. Csak ezután nyújtjuk be a törvényjavaslatainkat. Ezt az elemzést természetesen a tagállamok közigazgatásától kapott adatok alapján végeztük el. A számítások azt igazolják, hogy a tagállamok által viselt extra költségek nem lesznek túl magasak.
Ami a tolmácsoláshoz és a fordításhoz fűződő jogokat illeti, az irányelv egyszerűen megismétli a tagállamok fennálló, az emberi jogok európai egyezményébe foglalt kötelezettségét, tehát semmi rendkívülit, csak egy nagyon alapvető dolgot kér. Nem valószínű, hogy a tagállamoknak - amelyek közül sokan már most is megfelelnek a Strasbourgi Bíróság követelményeinek - további költségei merülnek fel.
Az információhoz való jog vonatkozásában a legnagyobb kiadás a jogokról szóló írásbeli tájékoztató megfogalmazásának egyszeri, kezdeti költsége. Az irányelv mellékleteként a Bizottság már benyújtotta ennek az írásbeli tájékoztatásnak egy mintáját az EU minden nyelvén. A tagállamoknak csak fogniuk kell ezt a mintát, le kell másolniuk, tehát a rájuk eső költség nem lesz nagyon magas. A Bizottság költségvetésében nincs olyan tétel, ami lehetővé tenné, hogy az intézmény pénzügyi segítséget nyújtson a tagállamoknak ezeknek a költségeknek a fedezésére. Ha a tagállamok számításokat végeznek figyelembe véve egy justizmord, a jogorvoslatok, az újratárgyalások, a teljes igazságszolgáltatási rendszer hitele elvesztésének, a Strasbourgi Bíróság vagy a nemzeti bíróságok által megítélt kártérítések kockázatát, akkor megállapíthatják, hogy sokkal többe kerül, ha a felelős állam nem finanszírozza ezeket az alapvető jogokat.
Georgios Papanikolaou
(EL) Elnök úr, biztos asszony, köszönöm a válaszát. Teljesen igaza van abban, amit mond, és csak egyetérteni tudok Önnel.
Szeretném azonban tisztázni, és még egyszer megkérdezni: az olyan országok tekintetében mint például Görögország és Málta, amelyek, mint tudják, nagy nyomás alatt állnak mind az illegális bevándorlók mind pedig büntetőeljárásokban segítségre szoruló emberek következtében, ha a szokásos írásos tájékoztatás és rendelkezésükre álló különböző szabványdokumentumokon kívül a vádlottak számára le kell fordítani bármely egyéb dokumentumot az aktájukból, ami mint tudják, specialisták által végezhető munka, amely ügyenként más és más, van becslésünk arra nézve, hogy ennek mennyi a költsége, különösen néhány kis ország számára, amelyek ilyen nagy nyomás alatt állnak, és ilyen komoly problémákkal kell megküzdeniük?
Brian Crowley
Szeretném én is megköszönni a biztos asszony válaszát. Az előttem szóló képviselőtársamhoz hasonlóan úgy vélem, hogy az egyik legnagyobb nehézség, amelyet fel kell ismernünk az, hogy - noha mindannyian megértjük, hogy milyen fontos az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés abban a formában, amely érthető az igazságot kereső személy számára - ezeket az új szabályokat jogi mechanizmusként nem lehet fontos ügyek tárgyalásának elhalasztására használni, legyen szó a bevándorlási törvények alapján történő kitoloncolásról vagy a bűnügyi nyilvántartás valamely adatának megtámadásáról stb.
Van olyan kitétel a törvényben vagy a javaslatban, ami a bíróság számára lehetővé teszi, hogy eltekintsen attól, hogy minden egyes dokumentumot lefordíttasson az adott nyelvre?
Viviane Reding
a Bizottság alelnöke. - Csak ismételni tudom, hogy az igazságszolgáltatás nem megfelelő működésének költsége vagy annak a költsége, hogy emberi lényeket nem úgy kezelnek, ahogy emberi lényeket kezelni kellene a jogok Európájában, sokkal magasabb, mint ezekbe az alapjogokba való beruházás költsége.
A minimális küszöb elérése természetesen sokkal nehezebb azoknak az országoknak, amelyek jóval e küszöb alatt vannak, és sokkal könnyebb azoknak az országoknak, amelyek már rendelkeznek a jogok bizonyos szintjével. Ok ez arra, hogy ne cselekedjünk? Ellenkezőleg. A különböző tagállamokra eső lehetséges költségeket elemeztük annak a nyomásnak az alapján is, amelynek a tagállamok ki vannak téve. Ez nem csak menekültügyi, hanem büntetőeljárási kérdés is, ami például akkor merül fel, ha egy büntetőüggyel megvádolt illegális bevándorlót bíróság elé állítanak. Nem tettük kötelezővé minden dokumentum lefordítását, csak azokét, amelyek elengedhetetlenek ahhoz, hogy a megvádolt személy megértse, hogy mi is történik vele.
Az érintett emberek nagy többségét azonban nem az illegális bevándorlók fogják alkotni. A legnagyobb csoportot azok az emberek teszik ki, aki egy másik tagállamba utaznak, a turisták például, vagy olyan emberek, akik egy másik tagállamban élnek, de nem beszélik az adott ország nyelvét. Tehát a törvény alapvető segítséget nyújt európai polgárok millióinak.
Képzelje el, hogy Strasbourgból egy szomszédos országba utazik. Közlekedési baleset részesévé válik. Valakinek sérülést okoz. Beviszik a rendőrségre, bíróság elé állítják, de fogalma sincs arról, hogy mivel vádolják. Ilyen körülmények között nagyon örülne legalább annak, ha megtudná, hogy mivel vádolják, és így legalább megpróbálhatja megvédeni magát. Úgy vélem, hogy ez alapvető emberi jog, és azt kell végiggondolnunk, hogy mennyibe kerülne a társadalomnak, ha ezt az alapvető jogot nem ültetnék át a gyakorlatba.
Elnök
Sajnálom, de Harkin asszony, Cashman úr, Mirsky úr és Crowley úr kérdéseire ma este már nem lesz idő. Ők írásban kapnak választ. Mint korábban mondtam, késésben vagyunk az előző vita elhúzódása miatt.
Most a Füle úrhoz intézett kérdésekre térünk rá.

Tárgy: Az EU Törökországgal való bővítése
Vázolná-e a Bizottság a jelenlegi helyzetet Törökország EU-hoz történő csatlakozásának kérelmével kapcsolatban?
Štefan Füle
a Bizottság tagja. - Az 1999 decemberében Helsinkiben az Európai Tanács megadta Törökországnak a tagjelölti státuszt, és 2005 októberében megkezdődtek Törökországgal a csatlakozási tárgyalások. A Bizottság rendszeresen jelentett a Tanácsnak és a Parlamentnek arról, hogy Törökország hogyan halad a koppenhágai kritériumok teljesítésével.
November 9-én a Bizottság nyilvánosságra hozta a 2010-es előrehaladásról szóló jelentést. A jelentés a 2009. október elejétől a 2010 októberéig terjedő időszakot vizsgálja, és az előrehaladást a meghozott döntések, az elfogadott törvények és a végrehajtott intézkedések alapján méri.
Törökország folytatta politikai reformfolyamatát, különösen alkotmányának megreformálásán keresztül, és folytatja a politikai kritériumok megfelelő teljesítését. A szeptember 12-ei népszavazáson elfogadott alkotmánymódosítások megteremtették az előrelépés feltételeit több területen, így a bírói testületekben, az alapjogokban és a közigazgatásban.
Az alkotmányos változások átlátható és teljes végrehajtása létfontosságú Törökország előrehaladása szempontjából. A demokratikus nyitás, amely különösen a kurd kérdés kezelését célozza, még nem váltotta be a hozzáfűzött reményeket. A Demokratikus Társadalom Pártját betiltó alkotmánybírósági döntés és a PKK terrortámadásainak feltámadása is aláásta ezt a politikát.
Továbbra is jelentős reformokra van szükség az alapjogokban, különösen a véleménynyilvánítás szabadsága tekintetében. Az újságírók ellen folyó perek nagy száma és a nem kívánatos nyomás a gyakorlatban aláássa a sajtó szabadságát.
A regionális kérdések és a nemzetközi kötelezettségek tekintetében sürgető, hogy Törökország teljesítse kötelezettségét, hogy teljes mértékben és különbségtétel nélkül végrehajtja a társulási szerződés kiegészítő jegyzőkönyveibe foglalt rendelkezéseket. A Bizottság azt javasolta, hogy ha ebben a kérdésben nincsen előrehaladás, az Európai Unió által 2006-ban hozott intézkedéseket fenn kell tartani. Ez ki fog hatni a tárgyalások általános menetére.
Törökország továbbra is nyilvánosan támogatja az Egyesült Nemzetek védnöksége alatt zajló tárgyalásokat a görög és török ciprióta közösségek vezetői között a ciprusi probléma átfogó rendezése érdekében. Ugyanakkor nem történt haladás a Ciprusi Köztársasággal fennálló bilaterális kapcsolatok normalizálásában.
Ami az Európai Unióhoz történő csatlakozás gazdasági feltételeit illeti, Törökország továbbra is egy működő piacgazdaság, amely képes megbirkózni az Unióban fennálló verseny nyomásával és a piaci erőkkel. 2010-ben Törökország erős gazdasági fejlődést élt meg pótolva a pénzügyi válságban elszenvedett veszteségeit, de a privatizáció és a strukturális reformok folyamatának tovább kell folytatódnia.
Törökország folytatta annak a képességének a javítását, hogy törvényeit és rendeleteit az Európai Unió jogával harmonizálva a tagsággal járó kötelezettségeket vállaljon. A jelentés által tárgyalt időszakban két tárgyalási fejezetet nyitottak meg, a környezetvédelemről és az élelmiszer-biztonságról szólókat, a már megnyitott 13 fejezeten kívül. Fontos előrelépés történt az energiabiztonság területén a Nabuccóról kötött kormányközi megállapodás ratifikálásával, a légi közlekedési ágazatban való együttműködés területén és az EU és Törökország közötti horizontális légiközlekedési megállapodás aláírásával. Sok összehangolásra van még szükség, különösen a halászat, a társadalompolitikák, az igazságügy és belügyek területén és a vámunióban, ahol hosszú ideje fennálló kereskedelmi kérdéseket kellene megoldani.
Létfontosságú, hogy Törökország fejlessze adminisztratív képességeit az EU-val kapcsolatos törvényhozás végrehajtásával és érvényesítésével kapcsolatban.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, elnézést szeretnék kérni. Frakcióülésünk volt. A Reding asszonyhoz intézett kérdések órája 20.00-kor kezdődött. Láttam ezt a monitoron, és amint a második kérdést feltették, idejöttem - hat kérdése volt végül is. Úgy gondoltam, hogy a terveknek megfelelően ez félóráig fog tartani. Ezért éppen lekéstem a kérdésemet. Azt szeretném kérni, hogy engedje meg, hogy mégis feltegyem a kérdésemet Higgins úr kérdése után. Tényleg az ülésterembe érkeztem arra az időre, amikor beszélnem kellett volna.
Elnök
Az a gond, hogy 116. cikk szerint ha egy képviselő nincs a helyén, amikor a kérdésre válaszolni kell, a kérdés érvényét veszti. A kollégáim megpróbálták hívni az irodáját, bár nem lett volna kötelességük, de nem jártak eredménnyel. Tudom, hogy vannak problémák, de a kérdések órája 20 perccel később kezdődött. Minden biztosnak 20 percet adtam a kérdésekre. Reding asszonynak 20 perce volt, és két kérdést válaszolt meg, azután megállapodtunk, hogy Füle úrral folytatjuk. Posselt úr, nagyon sajnálom.
Két kiegészítésre adok engedélyt, azután meglátjuk, hogy meddig jutunk.
Jim Higgins
(GA) Elnök úr, el kell ismernünk, hogy Törökország, noha egy muszlim állam, nagyon hasznos a Nyugat számára, különösen Kuvait, Irak és a NATO tekintetében. Bár vannak nehézségek a nagyon nagy, 74 milliós népesség, a gazdasági ügyek és Ciprus vonatkozásában, ugyanakkor elismeri a Biztos úr, hogy a helyzet javul? Tud nekünk valamilyen hosszú vagy rövid távú menetrendet mondani, amelyen belül képesek leszünk megadni Törökországnak a jogot, hogy az Európai Unió teljes jogú tagja legyen?
Seán Kelly
Csak röviden, jóllehet Törökország bizonyos területeken előrelépett, a Biztos úr rámutatott, hogy jelentős haladásra van szükség a véleménynyilvánítás és a sajtó szabadsága tekintetében. Ha egy nap ez is teljesül, és csatlakoznak az Európai Unióhoz, nem áll fenn annak a veszélye, hogy megfordulnak, és visszalépnek számos dologban, amelyekre várunk, és amelyeket még nem értek el?
Štefan Füle
a Bizottság tagja. - Ami az első kérdést illeti, én kifejezetten azok közé tartozom, akik nem elégedettek a csatlakozási tárgyalások ütemével. Úgy vélem, hogy nem tükrözi az ország fontosságát és mindkét oldal elkötelezettségét, hogy elnökségenként csak egy-egy fejezetet nyitunk meg, sőt ez alatt az elnökség alatt egyetlen új fejezetet sem tudtunk megnyitni, noha jelentős haladást értünk el különösen a 8-as, versenypolitikai fejezetben.
Több oka van ennek. A megosztott Ciprussal kapcsolatos megoldatlan ügyek képezik az egyik okot. Azoknak a fejezeteknek a száma, amelyeket a csatlakozási tárgyalások során megnyithatunk, valóban korlátozott. A fennmaradó időben csak három fejezetet nyithatunk meg, a versenypolitikáról, a közbeszerzésről és társadalompolitikáról szólókat, és ezek nem könnyű fejezetek. Nyolc fejezet a Bizottság javaslatára be van fagyasztva, mert Törökország nem hajtja végre a kiegészítő jegyzőkönyvekbe foglalt rendelkezéseket, de vannak olyan fejezetek is, amelyeket egyes tagállamok állítottak le.
Ilyen körülmények között a Bizottságnak nehéz bármely ésszerű menetrendet meghatároznia. Elmondhatom, hogy ma Brüsszelben a miniszteri szintű Általános Ügyek Tanácsa keretében jó tárgyalásokat folytattunk az EU és Törökország közti kapcsolatokról és a csatlakozási tárgyalásokról, sikerült megegyeznünk a nyilatkozatok szövegében. A folyamatot több különféle módon próbálom felgyorsítani. Biztos vagyok benne, hogy a küszöbönálló törökországi parlamenti választások után mindkét oldal valóban kész lesz ugyanezt tenni.
A sajtószabadság aggodalomra okot adó ügy, amelyet a Bizottság nagy figyelemmel követ. Ennek a gyakorlatnak az a célja, hogy végigmenjünk mind a 35 fejezeten, minden tárgyalási nyitó- és zárókritériumon, hogy megbizonyosodjunk arról, hogy Törökország nem pusztán összhangba hozza jogrendszerét az Európai Unió jogával, de rendelkezésünkre bocsátja e közösségi jog végrehajtásának nyomon követhető eredményeit is. Ez jelentős mértékben azoknak a koppenhágai kritériumoknak a politikai részét érinti, amelyek a média és véleménynyilvánítás szabadságára vonatkoznak.
A tagállamokkal és az Európai Parlamenttel együtt azt szeretnénk, ha a bővítési folyamat ne csak pontok kipipálásából állna, ami később problémákat okozhatna a törvények végrehajtásában vagy az intézmények működésében. Ez egy komoly folyamat, amelyben az eredmények nyomon követése egyre fontosabb szerepet játszik. Törökországnak pontosan ezen a folyamaton kell végigmennie, mielőtt egyáltalán felmerül az a kérdés, hogy sikerül-e az Európai Unió tagjává válnia. A legjobb biztosíték az lenne, ha minden szabadságot, beleértve a tisztelt képviselő által említettet is, garantálnának.
Elnök

Tárgy: A Vajdaság és Kelet-Horvátország közötti együttműködés
Mi a véleménye a Bizottságnak egy határokon átívelő megerősített együttműködés lehetőségéről a szerbiai Vajdasági Autonóm Tartomány és Kelet-Horvátország (Eszék/Kelet-Szlavónia) között, különös tekintettel egy határokon átívelő, Zombort és Eszéket összekötő gyorsforgalmi út tervét is magába foglaló infrastruktúra kiépítéséről?
Tárgy: Az albán nacionalizmus mennyiségi és minőségi megerősödésének következményei és Albánia uniós kilátásai
Albánia politikai életének már hosszú ideje fő jellemzője a rendkívül bizonytalan kormány. E helyzet negatív hatással van az ország EU-hoz való csatlakozása szempontjából elengedhetetlen mélyreható intézményi reformok végrehajtására. A politikai bizonytalanságnak ebben a hosszú ideje tartó légkörében rendkívüli aggodalomra okot adó jelenség a fanatikus nacionalizmus mennyiségi és minőségi megerősödése mind a médiában, mind a társadalomban, elsősorban a fiatalok körében. Íme néhány konkrét példa: görög eredetű albán állampolgár meggyilkolása Himarában múlt augusztusban, a Boboshticë temetőben megemlékezésül elhelyezett koszorúk vandál tönkretétele, a nagyközönségnek szánt sajtótermékek által megfogalmazott súlyos és ismételt támadások az albán ortodox egyház vezetője ellen. E háttér ismeretében tudna-e a Bizottság az alábbi kérdésekre válaszolni:
Tudja-e a fenti tényeket? Aggódik-e az újfajta fanatikus nacionalizmus megerősödése miatt? Szándékában áll-e közbenjárni az albán kormánynál a jelenség megszüntetése érdekében? Végül, gondolja-e, hogy ez a jelenség kihatással van az Albánia uniós csatlakozására irányuló tárgyalások menetrendjére?
Štefan Füle
a Bizottság tagja. - Röviden válaszolok mindkét kérdésre.
A határokon átívelő együttműködési programok fő célja a közös társadalmi-gazdasági környezet fejlesztése az emberek, a közösségek és gazdaságok érdekében, a technikai segítségnyújtást is beleértve. Ennek fel kell készítenie az országokat arra, hogy a jövőben határokon átívelő programokat hajtsanak végre az Európai Unió Strukturális Alapjának európai területi együttműködési céljai elérése érdekében.
A nyugat-balkáni országok közti határokon átívelő együttműködési programok a múltban gyökerező konfliktusok örökségének meghaladását is célozzák. A Nyugat-Balkánon a határokon átívelő programok az előcsatlakozási támogató eszköz keretében 2007-ben kezdődtek. Az eredmények eddig nagyon pozitívak. Határokon átnyúló programjaik keretében mind Horvátország mind Szerbia készséget mutatott a Duna mindkét partján fekvő területeken való együttműködésben. A Horvátország és Szerbia közti határokon átívelő programok éves költségvetése 1,8 millió eurót tesz ki. Ezekből a pénzekből kis közös projekteket támogatnak, amelyeket helyi érdekeltek javasolnak olyan különféle területeken, mint a gazdaság, a kultúra, a turizmus, a környezetvédelem vagy a szociális ügyek.
A projektek kedvezményezettjei az önkormányzatok, nem kormányzati szervezetek, kereskedelmi kamarák és kulturális intézmények. Az olyan nagy, határokon átívelő infrastrukturális beruházások, mint a kérdésben említett projekt, nem tartoznak az előcsatlakozási támogató eszköz határokon átívelő együttműködési komponensének sem a hatókörébe sem a céljai közé. A Bizottság megfontolhatja az ilyen projektek finanszírozását Szerbia esetében az egyes komponens (intézményépítés) és Horvátország esetében a hármas komponens (regionális fejlesztés) hatálya alatt, ha a megfelelő horvátországi és szerbiai hatóságok ezt kérik.
Ami a második kérdést illeti, ha folytathatom. Amint a tisztelt képviselő korábbi, kérdésére adott írásbeli válaszomban említettem, az Európai Bizottság tud a Himarában történt sajnálatos incidensről, és nagy figyelemmel követi a fejleményeket. A feltételezett elkövető feladta magát a rendőrségén, és tárgyalásra vár. Az albán hatóságok teljes felelősséggel tartoznak a tények eredményes kivizsgálásáért és a felelősök igazságos bírósági tárgyalásért.
A Bizottság az emberi jogok és a jogállamiság elveivel összhangban vizsgálja az ebben az ügyben folyó eljárást. Ebben a kérdésben a tisztelt képviselő más incidensek részleteit is feltárja. A történelem ezernyi szállal kapcsolja össze Albániát és Görögországot. Mindkét országnak komoly érdeke fűződik ahhoz, hogy folytassák együttműködésüket, és meghaladjanak minden nacionalista és szélsőséges eszmét, amely a térség által elszenvedett sok szerencsétlenség egyik fő oka volt.
A Bizottság többször hangsúlyozta a jogállamiság és az emberi jogok, nevezetesen a kisebbségekhez tartozó személyek jogai szigorú betartásának szükségességét. Minden tagjelölt ország tudatában van annak, hogy mennyire fontos ezeknek a kritériumoknak a teljesítése az Európai Unió felé való haladásuk folyamatában.
Legutóbbi véleményében a Bizottság pozitív megjegyzéseket fűzött az Albániában jellemző etnikumközi kapcsolatokhoz. További erőfeszítéseket kell azonban tenni a kisebbségek iránti tisztelet és a kisebbségek védelme érdekében.
Bernd Posselt
(DE) Elnök úr, köszönöm a nagylelkűségét. Nagyon rövid leszek, Biztos úr. Tudna esetleg egy pillantást vetni a szerbiai Zombor és a horvátországi Eszék közti összeköttetésre? Van ott egy nagy híd a Dunán, és van egy repülőtér Horvátországban, de nincs hozzá megfelelő út. Ez az út tényleg rettenetesen fontos lenne az egész térség számára.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Elnök úr, biztos úr, nagyon figyelmesen hallgattam a válaszát, és köszönet érte, ami a meghatározott eseményeket illeti. Ugyanakkor azonban ma elsősorban azért tettem fel a kérdésemet, mert objektív megfogalmazásban nacionalista előretörés történt Albániában. Ez érdekel és aggodalommal tölt el minket Görögországban, mert efféle dolognak nem szabadna megtörténnie egy csatlakozás felé tartó országban. Bízunk benne, hogy ezeket a problémákat kezelni fogják.
Elnök
Paleckis úr, szeretne Fehéroroszországgal kapcsolatban megjegyzést tenni?
Justas Vincas Paleckis
Igen, van egy kérdésem Fehéroroszországgal kapcsolatban. Köszönöm a karácsony esti ajándékait.
Nemrég Lukasenko elnök Moszkvába látogatott, és nagyon fontos megállapodásokat írt alá Medvegyev elnökkel. Hogyan értékelné az új helyzetet a választások előtt és e szerződések aláírása után?
Elnök
Biztos úr, ez három kérdés. Kérem, hogy maximum három percben válaszoljon.
Štefan Füle
a Bizottság tagja. - Az első kérdésre a válasz igen, mindkét ország kérése alapján. Kész vagyok megtekinteni, és megvizsgálni, hogy a Bizottság hogyan tud segíteni.
Másodszor, a Bizottság szerint minden nacionalista versengés aggodalomra ad okot, amit nagyon komolyan kell vennünk az adott országgal ápolt kapcsolatainkban. Mint tudja, október elején bemutattunk egy véleményt Albániáról. Számos úgynevezett kulcsfontosságú célkitűzést, szám szerint tizenkettőt határoztunk meg, olyan előfeltételeket, amelyeket Albániának teljesítenie kell, mielőtt javasolni tudnánk a csatlakozási tárgyalások megnyitását. Ezen 12 kulcsfontosságú célkitűzésen belül a kollégáim és én gondoskodunk arról, hogy az Ön által említett kérdés kielégítően megoldjuk, és hogy a Bizottság ne tegyen javaslatot a csatlakozási tárgyalások megkezdésére, amíg az Ön által felvetett kérdéseket nem rendezték kielégítően.
A harmadik kérdéssel kapcsolatban, nem tudom, hogy hogyan válaszolhatnék röviden. Úgy vélem, hogy némi korlátozott haladást figyelhettünk meg a választások előtti folyamatban. Nagyon várjuk az EBESZ-ODIHR megfigyelő missziójának jelentését. Ez alapján készen állunk arra, hogy további lépéseket tegyünk Fehéroroszország elkötelezettségének megteremtésére, de ez egy általános elkötelezettség lesz, erősen szem előtt tartva, hogy a fehérorosz hatóságoknak milyen lépéseket kell tenniük a demokrácia, a jogállamiság és az alapjogok központi kérdéseiben.
Itt befejezem, és írásban válaszolok arra, hogy Bizottság és a tagállamok jelenleg milyen munkát végeznek azon a közös ideiglenes terven, amelyről holnap fogok Önnel és a képviselőtársaival beszélni az Euronest Parlamenti Közgyűlésén, illetve az újrafelvételi egyezménnyel, vízumkönnyítési megállapodással kapcsolatos mandátumról, és további információkról, amelyek válaszolnak a kérdéseire. A válaszhoz csatolom előre elkészített beszédemet is.
Elnök
Paleckis úr, fontosnak éreztem, hogy jegyzőkönyvbe vegyük megjegyzéseit Fehéroroszországról a most folyó választásokra tekintettel.
Elnézést kérek Madlener úrtól, Theocharous asszonytól és Hadjigeorgiou úrtól, akik szintén jelen vannak. A kérdéseikre nem maradt idő. Írásban kapnak választ.
Madlener úr, tényleg nincs idő.
Barry Madlener
(NL) (mikrofon nélkül) ... hogy feltegyem azt a kérdést, de most egyszerűen levettek minket a napirendből. Ez normális eljárás? Nem tudott volna előbb értesíteni minket vagy közbelépni, hogy mindnyájan szót kaphassunk?
Elnök
Madlener úr, amikor én vezetem az ülést, mindig megpróbáljuk, és felfüggesztjük az ülést 20.30-kor. Már hét perccel túlléptük az időt a válaszok hosszúsága miatt, és mert az előző ülés 20 perccel elhúzódott. Ez nem az én hibám, de fontosnak tartom, hogy a személyzet megkaphassa a vacsoráját, mielőtt 21.00 órakor visszajönne.
Az időhiány miatt megválaszolatlan kérdésekre írásban adnak választ (lásd: Melléklet).
A kérdések órája ezzel véget ér.
(Az ülést 20.40-kor felfüggesztik, és 21-kor újra megnyitják)
