A Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Po szabadon bocsátása érdekében hozandó intézkedések (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Po szabadon bocsátása érdekében hozandó intézkedésekről szóló nyilatkozatok.
Olivier Chastel
a Tanács soros elnöke Catherine Ashton nevében (a Bizottság alelnöke és az Unió biztonságpolitikai és külügyi főképviselője) nevében. - (FR) Elnök asszony, tisztelt képviselők! Ha jól értettem, akkor most Ashton főképviselő asszony nevében beszélhetek önök előtt, ami nagyon megtisztelő.
Az Európai Unió a pekingi küldöttség és a két oldal nagykövetségei révén továbbra is napi szinten figyelemmel követi a Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Po és felesége, Liu Hszia, valamint barátaik és ügyvédeik helyzetét. Folyamatos figyelmet szentelünk nekik. Elítéljük Liu Hszia és számos kínai emberi jogi aktivista október 8-i házi őrizetbe vételét, amely mély aggodalommal és csalódással tölt el minket.
Ahogy önök is tudják, az Európai Unió mindig is emlékeztette a kínai kormányt a véleménynyilvánítás szabadsága terén vállalt nemzetközi kötelezettségeire, és tette ezt már azelőtt is, hogy Liu Hsziao-Pónak odaítélték volna a Nobel-békedíjat. Liu Hsziao-Po ügyében pedig az Európai Unió mindig is felhívta a figyelmet arra, hogy a Charta 2008 békés kiáltvány volt, amely Kínában az emberi jogok szavatolását követelte. Ezenkívül az Unió 2008 decembere óta négy nyilvános nyilatkozatban szólított fel Liu Hsziao-Po szabadon bocsátására.
Álláspontunkat természetesen nem változtatta meg a Nobel-díj Bizottság október 8-i, teljesen független döntése sem. Ashton asszony, az Unió biztonságpolitikai és külügyi főképviselő és José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke révén kifejeztük gratulációnkat Liu Hsziao-Pónak, és hangsúlyoztuk, hogy milyen fontos számunkra szabadon bocsátása. Sajnálattal látjuk, hogy a kínai hatóságok nem veszik figyelembe a nemzetközi közösség egyre határozottabb felszólításait.
Az Európai Unió sajnálattal és aggodalommal értesült az elmúlt hat hét eseményeiről, Liu Hsziao-Po feleségének, Liu Hsziának megfélemlítéséről és házi őrizetbe helyezéséről. Hasonlóképpen elítéljük azt is, hogy miután Liu Hsziao-Pónak odaítélték a Nobel-békedíjat, azóta számos rokonát és barátját megfigyelik, megfenyegették és őrizetbe vették őket, ill. megtiltották nekik az ország elhagyását.
Elnök asszony! Az Európai Unió továbbra is következetesen és határozottan folytatni fogja a Liu Hsziao-Po szabadon bocsátására irányuló erőfeszítéseit, akárcsak az elmúlt csaknem két év során. Célunk, hogy Liu Hsziao-Po teljes mértékben gyakorolhassa jogait, és részt vehessen abban a nyilvános vitában, amelyet Kínában ő maga kezdeményezett a Charta 2008 kiáltvánnyal. Továbbra is reménykedünk abban, hogy december 10-én személyesen veheti át a Nobel-békedíjat. Felszólítjuk Kínát, hogy szüntesse meg a mozgás és a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozását, amellyel Liu Hsziao-Po feleségét, Liu Hsziát és számos barátját sújtották.
Dacian Cioloş
Elnök asszony, miniszter úr, tisztelt képviselők! A Bizottság teljes mértékben egyetért a belga elnökség nyilatkozatával. Az Európai Unió továbbra is fenntartja, hogy a Charta 2008 a véleménynyilvánítás szabadsága jogának legitim gyakorlása, és - ahogy az az elnökség részéről is elhangzott - az Európai Unió számos alkalommal hangot adott súlyos aggályainak Liu Hsziao-Po letartóztatása, az ellene folytatott eljárás és bebörtönzése kapcsán.
Barroso elnök úr és Cathy Ashton, a Bizottság alelnöke és az EU biztonságpolitikai és külügyi főképviselője örömmel értesült arról, hogy október 8-án Liu Hsziao-Pónak ítélték oda a Nobel-békedíjat. A Bizottság sajnálattal értesült azonban arról, hogy a kínai hatóságok válaszképpen házi őrizetbe helyezték Liu Hsziao-Po feleségét, Liu Hsziát, és hogy számos barátját korlátozzák mozgásszabadságban.
A Bizottság ismételten felszólítja Kínát Liu Hsziao-Po azonnali szabadon bocsátására, felesége házi őrizetének, valamint barátai mozgásszabadsága korlátozásának beszüntetésére. A Bizottság - ahogy azt nyilatkozatában Cathy Ashton, a Bizottság alelnöke és az EU főképviselője is említette - reméli, hogy Liu Hsziao-Po személyesen veheti át a 2010-es Nobel-békedíjat Oslóban.
Cristian Dan Preda
Elnök asszony! Tíz hónapja azt mondtam itt a Parlamentben, hogy a Liu Hsziao-Póra a kínai kormány által kiszabott 11 éves börtönbüntetés - amelyet pusztán azért kapott, mert hangot adott nézeteinek - azt jelzi, hogy a kínai hatóságok egyre erőteljesebben fognak fellépni az emberi jogi aktivisták ellen.
Úgy gondolom, hogy Liu Hsziao-Po Nobel-békedíjjal való kitüntetése megfelelő alkalom annak hangsúlyozására, hogy bár Kínában jelentős előrehaladás történt gazdasági és esetenként szociális téren egyaránt, a haladás valódi jele az emberi jogok tiszteletben tartása lenne. Lehet csodálni országokat gazdasági eredményeikért, azonban egy ország sem fogja elnyerni más országok tiszteletét, ha a szabadság védelme helyett a szabadságot korlátozza.
Nagyon aggasztónak találom a kínai kormánynak a Nobel-díj átadására meghívott országok megfélemlítésére irányuló kísérleteit. Ugyanilyen aggasztó az is, hogy néhány ország engedett a zsarolásnak.
Elfogadhatatlan helyzettel állunk szemben, mivel nemzetközi kapcsolataiban egy ország saját állampolgára ellen foglal állást. Kína azzal vívná ki más országok tiszteletét, ha elengedné Liu Hsziao-Pót Oslóba a Nobel-díj átadására ahelyett, hogy megfenyegeti a részt vevő országokat.
Azonban a kínai hatóságok magatartása jelenleg még a Szovjetunió egykori magatartásánál is keményebbnek tűnik, hiszen még Liu Hsziao-Po családtagjai vagy ügyvédei sem mehetnek el Oslóba. Ezért üdvözlöm Lech Walesa javaslatát, amely szerint szimbolikusan ő képviselné a kínai másként gondolkodót Oslóban. Ugyanakkor remélem, hogy a kínai hatóságok az utolsó pillanatban mégis szabadon fogják engedni Liu Hsziao-Pót.
Richard Howitt
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! A Szocialisták és Demokraták Képviselőcsoportja teljes mértékben támogatja az Európai Parlament arra irányuló követelését, hogy Liu Hsziao-Pót engedjék el Oslóba, és a Nobel-békedíj száz esztendős történelme során ne ő legyen az első olyan Nobel-békedíjas, aki sem személyesen, sem képviselője által nem tudja átvenni a kitüntetést. Kína tüntetéseken való részvételért letartóztatta Liu Hsziao-Pót, eltiltotta a tanítástól, átnevelő táborba küldte, most pedig bebörtönözte csak azért, mert élni akart a véleménynyilvánítás szabadságának jogával. Kína bűnözőnek tartja Liu Hsziao-Pót, míg a világ a béke megtestesítőjét látja benne.
A Parlament nevében személyesen is jártam Kínában, és láttam, hogy Kínában valóban vannak olyan emberek, akik készen állnak párbeszédet kezdeni velünk a munkajogokról és a vállalatok felelősségvállalásáról. De tény, hogy amikor a Parlament Emberi Jogi Albizottsága vízumot igényelt Kínától, még csak választ sem kapott, és amikor az EU az emberi jogok témájával foglalkozó találkozót akart kicsikarni Kínától, akkor Kína szándékosan ez év karácsonya és szilvesztere közötti időpontot ajánlott. Így most már majdnem bizonyosnak tűnik, hogy a jelen elnökség alatt már nem fog sor kerülni erre a találkozóra.
Ez így komolytalan. Mindazoknak, akik ma este ki akarják fejezni szolidaritásukat Liúval és feleségével, Liu Hsziával, azoknak nem szabad elfelejteniük, hogy a világ többi része túlságosan is gyakran az emberi jogok iránti kölcsönös elkötelezettségünk elé helyezi a Kínával kapcsolatos kereskedelmi érdekeket. Jó példa erre David Cameron brit miniszterelnök, aki ebben a hónapban 48 fős kereskedelmi delegációt küldött Pekingbe, amelybe azonban egyetlen olyan tagot sem neveztek ki, aki a szegénység csökkentésének, a környezetszennyezésnek vagy a munkajogoknak a kérdéseit képviselte volna.
Az az igazság, hogy a Nobel-díj Bizottság öt társadalmilag felelősen gondolkodó tagja többet tett a reformok érdekében a kínai kormányra való nyomásgyakorlás érdekében, mint az Európai Unió, az USA vagy a nemzetközi közösség többi tagja. Emlékezzünk arra, hogy Andrej Szaharov, Lech Walesa és Nelson Mandela mindannyian olyan Nobel-békedíjasok, akik egykor elnyomó rendszerekben éltek, amelyek azonban mára már végérvényesen átalakultak! Adjunk hangot ma este annak a reményünknek, hogy Liu Hsziao-Po esetében is ez fog történni! Azaz hogy Kínában átalakulás fog végbemenni, és hogy egy napon majd teljes mértékben tiszteletben tartják az emberi jogokat.
Edward McMillan-Scott
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Ez a vita bizonyos értelemben katalizálja számos jelen lévő képviselő sokéves erőfeszítését és másokét is, akik megpróbálták és megpróbálják felhívni a figyelmet arra, milyen is valójában Kína. Biztató jel a Tanács és a Bizottság teljes egyetértése, valamint az, hogy diplomáciai képviselőket delegálnak a december 10-i, oslói díjátadó ünnepségre. Természetesen mi is reméljük, hogy Liu Hsziao-Po jelen lehet, de nem valószínű, hogy ez így lesz.
Amit az elmúlt hetek során megtapasztaltunk, azt diplomáciai értelemben egy Peking által megrendezett balesetnek nevezhetjük. Ez a diplomácia történetének egyik legkatasztrofálisabb és legszerencsétlenebb epizódja. Az egésznek az alapja pedig a szabad világ és a diktatúra ütközése.
Az összes embert, akivel legutóbbi pekingi látogatásom során kapcsolatba kerültem, letartóztatták, bebörtönözték és esetenként meg is kínozták. Kínában megközelítőleg 7-8 millió ember van börtönben, és évente legalább 5000 embert végeznek ki. Láttam egy listát, amelyen több mint 3400 ember szerepelt, akiket az utóbbi 10 év során vallási meggyőződésük miatt megkínoztak, és akik ennek következtében életüket vesztették.
Tehát Kínában rémuralom van. Szeretnénk gratulálni a Nobel-díj Bizottságnak ehhez a bátor döntéshez. Remélem, hogy december 10-én Oslóban a díjátadó ünnepségen az Európai Unió határozottan fogja képviseltetni magát, és ki fog állni külpolitikai prioritásai, az emberi jogok és a demokrácia mellett. A világ legnépesebb országának is részesülnie kell az emberi jogokból és a demokráciából, amelyben mi, európaiak élünk.
Reinhard Bütikofer
Elnök asszony! Nagy örömmel tölt el minket, hogy Liu Hsziao-Pónak ítélték oda a Nobel-békedíjat, mivel ez a politikai önértelmezésünk alapjául szolgáló emberi jogok egyetemességének megjelenítése. Boldogan nyugtázzuk azt is, hogy világszerte számos ország, valamint sok-sok ember Kínában is osztozik örömünkben.
A kínai kormány keményen reagált a Nobel-békedíjra. Rendkívül keményen reagált, mind befelé, mind kifelé. Ezt sajnálatosnak tartom. Nem tartom jónak, ha ezt a negatív reakciót úgy fogadjuk - ha fogalmazhatok így - hogy megrajzoljuk a mai Kína karikatúráját. És habár egyetértek az előző felszólalóval abban, hogy ki kell állnunk Liu Hsziao-Po szabadon bocsátása érdekében, mégis nagy tisztelettel szeretnék arra rávilágítani, hogy nemcsak helytelen, de nagyon ártalmas is Kínát rémuralomnak neveznünk. Szerintem ez egyrészt nem igaz, másrészt pedig nem segíti a Kínával való pozitív kapcsolatunkat, ami pedig fontos számunkra.
Kínának el kell majd fogadnia, hogy kiállunk az egyetemes emberi jogok mellett, mivel továbbra is így fogunk tenni. Azonban ezt nem szabad összekevernünk valamiféle konfrontációs stratégiával. Egy ilyen stratégia senkinek nem lenne hasznos, legkevésbé pedig a kínai emberi jogi aktivistáknak.
Már említettem, és most összegzésként szeretném még egyszer hangsúlyozni, hogy Kína rendkívül keményen reagált a Nobel-békedíj odaítélésére. Kína megpróbál diplomáciai nyomást gyakorolni más országokra, hogy ne vegyenek részt az oslói díjátadón. Ez egyszerűen elfogadhatatlan. A Parlament ezt nem fogja hagyni, és örülök, hogy az elnök már beleegyezett, hogy az Európai Parlament képviseltesse magát Oslóban.
Marek Henryk Migalski
Elnök asszony! A hazámban 20 éve még kommunista diktatúra volt. Volt "szerencsém” abban a rendszerben élni, így pontosan tudom, milyen egy ilyen államban lakni. Emlékszem arra is, milyen fontos volt számunkra - ahogy hívtuk - a "szabad világ” hangja. Tehát Nyugat-Európa és az USA hangja. Emlékszem, hogy a szabad világ hangja azt az érzést keltette bennünk, hogy annak, amit csinálunk, a szabadságért és a demokráciáért folytatottunk harcunknak van értelme.
Véleményem szerint kötelességünk segíteni az olyan embereknek, mint Liu Hsziao-Po. Ráadásul ő tudatosan utal a demokráciára és azokra, akik Közép-Európában harcoltak a demokráciáért. Hiszen a Charta 2008 név tudatos utalás a Charta 77-re. Úgy gondolom, hogy ha gazdasági vagy politikai nézeteink különbözőek is, az emberi jogok kérdésében teljes mértékben egyet kell értünk. Remélem, hogy ez így is van ezen Parlament esetében.
Rui Tavares
Elnök asszony! Aung Szan Szú Kjit szabadon bocsátották, így jelenleg Liu Hsziao-Po az egyetlen Nobel-díjas, aki börtönben van. A Tanács nyilatkozatából és a parlamenti felszólalásokból kiderül, hogy mindannyian azt reméljük, hogy szabadon bocsátják, és hogy át fogja tudni venni a Nobel-díjat, de legalábbis hogy mihamarabb szabadon bocsátják. Megérdemelné, hiszen elkötelezett híve hazája békés átalakulásának: irodalomkritikus, tanár és író, aki mindig azon fáradozott, hogy a gondolatok és szavak világa révén megteremtse Kínában a véleménynyilvánítás szabadságát és a demokráciát. Ahogy Chastel úr is említette, a Charta 2008, amelyért Liu Hsziao-Pót bebörtönözték, konstruktív és békés kiáltvány.
Tudjuk, mit kell most tennünk: küzdenünk kell Liu Hsziao-Po és az összes kínai politikai fogoly szabadon bocsátásáért. Küzdenünk kell Liu Hsziao-Po feleségének, Liu Hsziának a szabadon bocsátásáért is, aki most házi őrizet alatt áll, és küzdenünk kell azért is, hogy véget vessenek Liu Hsziao-Po családja, barátai és ügyvédei zaklatásának. Ennek megvalósításához Kínának el kell gondolkodnia azon, hogy például amikor Aung Szan Szú Kjit szabadon bocsátották, Kína úgy reagált, hogy az illetőt jelentős politikai személyiségnek nevezte, de ugyanakkor Kína nem veszi észre, hogy világszerte sokan Liu Hsziao-Pót is jelentős politikai személyiségnek tartják. Ám Kínának mindenekelőtt azt kell felismernie, hogy milyen siralmas és rettenetes benyomást keltett világméretű diplomáciai hadjáratával, amellyel megpróbálta a világ vezető diplomáciai képviselőit az oslói Nobel-díj-átadó ünnepségtől távol tartani. Nyilvánvaló, hogy Kína vezetői saját álomvilágukban akarnak élni, és értjük is, hogy miért akarnak olyan álomvilágban élni, ahol nincs ellenzék. Viszont minket nem kényszeríthetnek arra, hogy az ő álomviláguk szabályai szerint éljünk. Véleményem szerint számunkra itt ez a legfontosabb kérdés. Nagyon könnyű a Parlamentnek tiltakozását és kifogásait kifejeznie a kínai hatóságok felé, de véleményem szerint először az európai hatóságok és saját kormányaink háza táján kell körülnéznünk. Amikor nemrég hazámban, Portugáliában magas rangú kínai delegációt fogadtak, akkor a kormány az Amnesty International tüntetését átvezényelte arról a helyről, ahol a kínai küldöttség áthaladt, pár száz méterrel odébb; ugyanez történt Franciaországban is, ahol az Eiffel-toronyhoz vezényelték át a demonstrálókat. Ráadásul, ahogy az ma már elhangzott, David Cameron nemrég Kínába látogatott, és nagy érdeklődést mutatott a Kínával való gazdasági együttműködés iránt, de egyetlen határozott utalást sem tett az emberi jogokra.
Tudjuk, hogy Európában kettős mércével mérünk. Mondunk néhány hevenyészett szót Liu Hsziao-Póról, de kormányainkat csak az üzlet érdekli. Tehát először a saját házunk táján kell rendet tennünk.
Gerard Batten
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Számunkra nehezen elképzelhető, hogy valaki olyan bátor legyen fizikailag és morálisan is, mint Liu úr, aki ki mer állni a vérengző és zsarnoki Kínai Kommunista Párttal szemben. Nekünk, akik a szólásszabadság, a gyülekezés szabadsága és a demokratikus politizálás alapvető jogait élvezhetjük, kötelességünk kiállni Liu úr és a hozzá hasonlók mellett. Liu úr nem akar mást, csupán azt, hogy Kínában is biztosítsák azokat az alapvető szabadságokat és polgári jogokat, amelyeket mi magától értetődőnek veszünk.
Az általa képviselt értékek jelentik Kína és a világ számára a szabad, békés és demokratikus jövő ígéretét, és nagyon is helyénvaló, hogy Nobel-békedíjjal tüntetik ki erőfeszítései és áldozatai elismeréseképpen. Demokratikus reformokat akar, és azt, hogy Kínában vessenek véget az egypártrendszerű kommunista hatalomnak. Nem meglepő az sem, hogy a Kínai Kommunista Párt nem engedi, hogy ő vagy valamelyik családtagja átvegye a díjat.
A Kínai Kommunista Párt gyilkos bűnözőkből áll, akiknek az az egyetlen céljuk, hogy megőrizzék hatalmukat. Kína hatalmas és erős ország, ezért elkerülhetetlen, hogy kormányaink politikai, diplomáciai és kereskedelmi kapcsolatokat ápoljanak vele. A Kínai Kommunista Párt más országok kormányait arra szólította fel, hogy ne vegyenek részt a díjátadó ünnepségen. Kormányainknak képviselőket kell delegálniuk az ünnepségre, így jelezve támogatásukat és támogatásunkat Liu úr számára és az egész kínai ellenzéki mozgalom számára. Londoni választókerületemben sok kínai menekült él, és örülök, hogy legalább annyit tehetek értük, hogy felszólalok Liu úr és demokratikus törekvései mellett.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Elnök asszony! Nagyon örülök, hogy a Parlament és a Bizottság úgy döntött, hogy Liu Hsziao-Po helyzetét megvitatjuk az Európai Parlament plenáris ülésén. Sajnálatos, hogy a képviselők közül ilyen kevesen jelentek meg ezen a vitán. A nemzetközi közösségnek - amelynek egyik legfontosabb tagja éppen mi vagyunk - ilyen helyzetekben egységesen kell fellépnie, és együtt kell támogatnia az emberi jogok tiszteletben tartásáért folytatott küzdelmet, mivel ebben a vitában a szolidaritás a kulcsszó.
1989-ben, amikor a hazámban végre megdőlt a kommunista diktatúra, Liu Hsziao-Po a Tiananmen téren tüntetett azokért a demokratikus szabadságjogokért, amelyeket nem sokkal ezután már majdnem egész Európa élvezhetett. Liu Hsziao-Pót évekre bebörtönözték, ám mégsem adta fel a harcot, és aláírta az ország demokratizálódását követelő kiáltványt, amiért újabb 11 év börtönbüntetésre ítélték. Liúhoz hasonlóan a mi vezetőnk, Lech Walesa is a vértelen átmenetért és a szabadságért küzdött. Mi akkor megkaptuk a demokratikus országok támogatását. Walesa sem vehette át személyesen a Nobel-békedíjat, de ez a díj még így is a szabadság reményét jelentette számunkra, lengyelek számára. Ez a Nobel-díj pedig a változások katalizátora lett.
Ma nagyon időszerű, hogy felhívjuk a világ közvéleményének figyelmét az olyan emberekre, mint Liu Hsziao-Po. Nem szabad megfeledkeznünk arról sem, hogy a vezéregyéniségeken kívül sok olyan ember is van, akikről nem esik szó. Ilyen például Mao Hengfeng emberi jogi aktivista, aki jelenleg is átnevelő munkatáborban van, mégpedig éppen azért, mert Liu Hsziao-Po bebörtönzése ellen tiltakozott. Az Európai Uniónak kínai kapcsolataiban kiemelt fontosságú kérdésként kell kezelnie az emberi jogok témáját. Az emberi jogok kérdésének prioritást kellene élveznie az olyan találkozókon is, mint pl. az Európai Unió és Kína október 6-i csúcstalálkozója. Csalódott vagyok, hogy ezt az alapvető fontosságú kérdést elhanyagolták. Meg kell mutatnunk, hogy nem vagyunk érzéketlenek az emberi jogok kérdése vonatkozásában. Erre jó lehetőség lesz az oslói Nobel-díj-átadó, ahol reményeim szerint az egész világ és valamennyi nagykövet jelen lesz.
Ana Gomes
(PT) Elnök asszony! A Nobel-békedíjas Liu Hsziao-Po a Tiananmen téri vérengzés óta állhatatosan és bátran kiáll az emberi jogok mellett. Ezért a Parlament csatlakozik Ashton bárónő és a Bizottság követeléséhez: azaz követeljük, hogy Liu Hsziao-Pót azonnal bocsássák szabadon, hogy decemberben Oslóban átvehesse a Nobel-békedíjat. Követeljük továbbá, hogy adják vissza a felesége, családja és barátai szabad mozgáshoz való jogát, amelyet különösen a Nobel-békedíj odaítélésének október 8-i kihirdetése óta korlátoztak.
Gyalázatos, hogy a kínai hatóságok fenyegetőznek, és a megfélemlítés eszközeit alkalmazzák annak érdekében, hogy megakadályozzák az oslói díjátadó ünnepséget. Nem érdemli meg a tiszteletünket egy olyan kormány, amely ilyen hitvány módon zsarol másokat. Kína az ENSZ Biztonsági Tanácsának állandó tagja, és az ENSZ Alapokmánya szerint tiszteletben kell tartania az emberi jogokat kül- és belföldön egyaránt. Kína már sokat tett sok millió polgárának gazdasági, szociális és kulturális jogaiért: kirángatta őket a szegénységből és a nyomorból, de ez nem elég. Kínának tiszteletben kell tartania polgárai polgári és politikai jogait is - ha pedig ezt nem teszi, azzal végeredményben saját fejlődését akadályozza.
Liu Hsziao-Po nem bűnöző, hanem bátor és elkötelezett polgár, aki Kína és a kínai emberek jó hírnevét növeli világszerte, és akire honfitársai büszkék lehetnek. Pekingnek szabadon kell bocsátania Liu Hsziao-Pót, feleségét és barátait; szabadon kell bocsátania a Szaharov-díjas Hu Csiát is és az összes olyan bátor kínai polgárt, aki küzdeni mer a demokráciáért, a szabadságért és az alapvető jogokért. Ha nem bocsátják őket szabadon, az Kína presztízsének fog ártani. A kínai hatalom képtelennek mutatkozik nemzetközi szinten tiszteletre méltó és befolyásos hatalommá alakítani az országot.
Továbbra is követelni fogjuk Liu Hsziao-Po és a többi kínai szabadságharcos szabadon bocsátását.
Heidi Hautala
Elnök asszony! Az, hogy 2010-ben Liu Hsziao-Pónak ítélték oda a Nobel-békedíjat, tanúságtétel a kínai emberi jogi aktivisták áldozatos tevékenysége mellett. Liu Hsziao-Pót és minden kínai emberi jogi aktivistát haladéktalanul szabadon kell bocsátani. Ám más függőben lévő ügyek is vannak. Nem feledkezhetünk meg Dhondup Wangchen tibeti filmes helyzetéről, aki hepatitisz B-ben szenved, és a börtönben nem kapja meg a szükséges orvosi ellátást, amire pedig sürgősen szüksége lenne.
A véleménynyilvánítás szabadságáért Kínában folytatott küzdelem határozott támogatásaként értékelendő, hogy Liu Hsziao-Pónak ítélték oda a Nobel-békedíjat. Ugyanakkor ez a nemzetközi közösséget is emlékezteti arra, hogy Kínában reformokra van szükség. Még Ven Csia-pao kínai kormányfő is felhívta a figyelmet arra, hogy Kína elveszítheti, amit a gazdasági szerkezetváltás révén elért, ha nem hajt végre következetes politikai szerkezetváltást is - de, képviselőtársaim, a kínai média cenzúrázta a kormányfő szavait.
A reformok elodázása hatalmas károkat okoz az emberi jogok terén. Az pedig, hogy Kína más országokat próbál megzsarolni, hogy azok ne vegyenek részt a Nobel-díj-átadón, azt mutatja, hogy Kína még nem érett meg arra, hogy nemzetközi szereplő legyen. Kína szuperhatalom, és el kellene végre kezdenie felelősen cselekedni. Talán nem szerénytelenség, ha elmondom, hogy én is tagja vagyok annak az 50 fős delegációnak, amely Liu Hsziao-Pót fogja képviselni a díjátadó ünnepségen.
Roberta Angelilli
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! A Nobel-díj alapítója, Alfred Nobel végrendeltében azt írta, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása a nemzetek közötti testvériség előfeltétele, és hogy ezt a nagy jelentőségű díjat olyan embereknek kell odaítélni, akik a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok nevében küzdenek és hoznak áldozatokat.
Liu Hsziao-Po kínai másként gondolkodó, a Nobel-békedíj idei kitüntetettje egész életében ezekért az értékekért harcolt. Hosszú, erőszakmentes küzdelme során mindig hangsúlyozta, hogy Kínában erőszakos és elnyomó módszerekkel folyamatosan megsértik ezeket a jogokat. Saját bőrén tapasztalta meg, hogy milyen az, amikor tisztességes eljárás nélkül ítélnek el és börtönöznek be valakit úgy, hogy közben nem engedik a külvilággal kapcsolatot tartani.
Ezért nekünk, európai intézményeknek minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk a szabadon bocsátásáért. A jogok fontosabbak, mint a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok. Ha nem így van, akkor Európa legyőzöttnek nyilváníthatja magát.
Ulrike Lunacek
(DE) Elnök asszony! Az Európai Unió és Kína kapcsolata nem mindig egyszerű. Mindenekelőtt azért, mert eltérően gondolkodunk az emberi jogok, a szabadság és a véleménynyilvánítás szabadságának fontosságáról. Az Európai Unió elkötelezte magát ezen értékek világszerte történő védelmezése mellett, így más államok emberi jogi aktivistái - mint például a kínai Liu Hsziao-Po - támogatása mellett is, hogy így az ilyen emberek képesek legyenek változásokat véghezvinni saját hazájukban. Ezért véleményem szerint nagyon fontos, hogy a Parlament - de a Tanács és a Bizottság is - egyértelműen foglaljon állást a Nobel-békedíj átadásán való részvétel mellett. Heidi Hautala nem hivatalos minőségben ott lesz, de nagyon remélem, hogy az európai kormányok, a Tanács, a belga elnökség és a Bizottság is a legmagasabb szinten fogja képviseltetni magát. Csak így tudjuk világossá tenni, hogy érveink ésszerűek, és csak így tudjuk hitelessé tenni az emberi jogok tiszteletben tartására irányuló felszólításainkat.
Olivier Chastel
Elnök asszony, tisztelt képviselők! Két dolgot szeretnék elmondani ezen fontos vita összegzéseképpen és a képviselők kérdéseinek megválaszolására.
Először is, az Európai Unió - ahogy minden évben, és idén is legalább annyi képviselővel, mint tavaly - természetesen jelen lesz Oslóban december 10-én a Nobel-díj átadásán, ahol Liu Hsziao-Pót Nobel-békedíjjal tüntetik ki. Ez az első dolog, amit el akartam mondani önöknek.
Másodszor, az Európai Unió már 15 éve folyamatos párbeszédet folytat Kínával az emberi jogok kérdéséről, és bár ezen a területen mindig lehetne még többet tenni, nagy fontosságot tulajdonítunk ennek a feladatnak, amely most még időszerűbbnek tűnik, mint valaha, mivel a kínai polgárok egyre inkább kimondják a véleményüket, és követelik az előrelépést az emberi jogok tiszteletben tartása terén. A kölcsönös tisztelet megadásával és a kínai politikai helyzetről való alapos ismereteink figyelembevételével továbbra is fel fogjuk vetni a kínai hatalomnak az emberi jogok egyetemes kérdéseit, különös tekintettel Liu Hsziao-Po Nobel-békedíjas ügyére.
Elnök
A vitát lezárom.
