Az EP prioritásai az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa ülésének fényében (Genf, 2010. március 1-26.) (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozatai a Parlament prioritásairól az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa ülésének fényében (Genf, 2010. március 1-26.).
Diego López Garrido
a Tanács soros elnöke. - (ES) Elnök úr, az Európai Unió Genfben, Brüsszelben és a harmadik országok fővárosaiban az Emberi Jogi Tanács ez évi első ülésére készül.
Az Emberi Jogi Tanács fórumot biztosít ahhoz, hogy megvitassuk az emberi jogok helyzetét a világ valamennyi részén, valamint a nemzetközi közösség által az emberi jogi helyzet javítására tett erőfeszítéseket, ami az Európai Unió alapelvei közé tartozik, az Unió szellemiségének egyik összetevője, egyik lényegi jellemzője, ez adja valódi identitását a világban.
A Tanács elnöksége ezúttal nagyon komolyan vette az általa betöltendő szerepet. Roppant komolyan vette mindazokat a problémákat, amelyeket az Európai Uniónak az Emberi Jogi Tanács ezen ülései során meg kell oldania. Ezt bizonyítja, hogy a spanyol kormány első miniszterelnök-helyettese, María Teresa Fernández de la Vega - ebben az esetben az Európai Unió Tanácsa elnökségének képviseletében - részt fog venni a tanács 13. ülésszakán kezdődő "magas szintű tanácskozáson”.
Az elnökség ilyenformán aktívan szerepet fog vállalni a Tanács munkájában.
Meg fogjuk védeni az Európai Unió álláspontját a több tagállam számára speciális vonatkozásokkal bíró ügyekben, és az Európai Unió a nemzeti kezdeményezések mellett egyes országokról szóló határozatokat is be fog nyújtani.
Továbbra is úgy hisszük, hogy a Tanácsnak eszközökre van szüksége, hogy megvédhesse az emberi jogokat, hogy reagálni tudjon az emberi jogok súlyos megsértéseire, vagy országonkénti megbízatásokkal - mint például Burma vagy a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság esetében -, vagy egy országon belül egyes konkrét területekre vonatkozó megbízatásokkal, amint az reményeink szerint a Kongói Demokratikus Köztársaság esetében fog történni.
Ha azt akarjuk, hogy a tanács megőrizze hitelességét, a nemzetközi közösségnek és az Emberi Jogi Tanácsnak figyelemmel kell kísérnie ezeket a helyzeteket.
A Tanács elkövetkező ülésein napirendre kerülő kérdések között szerepel egy olyan, amit mi a mai délután későbbi részében, egy másik napirendi pont keretében fogunk tárgyalni, mégpedig a Gázával és a Goldstone-jelentéssel foglalkozó rendkívüli ülések kérdése. Az Európai Unió úgy véli - amint ezt később még egyszer el fogjuk mondani -, hogy ez a jelentés megbízható elemzést ad a helyzetről, és az Európai Unió hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a nemzetközi emberi jogi jogszabályok és a nemzetközi humanitárius jog lehetséges megsértéseit megfelelően, megbízhatóan kivizsgálják.
Befejezésül szeretném megvitatni a tanácsi felülvizsgálat problémáját.
Az idei év kulcsfontosságú lesz a Tanács munkájának felülvizsgálatáról szóló tárgyalások szempontjából, amely felülvizsgálatra konkrétan 2011-ben fog sor kerülni.
Az Európai Unió most kezd dolgozni egy világos állásponton, egy egyértelmű stratégián az Unió számára, és ezt meg is kívánja szilárdítani, hogy az emberi jogok védelme és tiszteletben tartása terén meg tudjuk őrizni aktív szerepünket és elkötelezettségünket.
Az mindenesetre egyértelmű, hogy az Európai Unió, ahogy eddig mindig, a továbbiakban is pártolni fogja az Egyesült Nemzetek Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala függetlenségét, akárcsak a különeljárások függetlenségét, a nem kormányzati szervezetek részvételét az Emberi Jogi Tanácsban, a Tanács hatáskörét a legfontosabb súlyos emberi jogi jogsértések kezelésére és az országonkénti megbízatások kialakítását.
Spanyolország és a spanyol elnökség tisztában van azzal, hogy az emberi jogok világszintű védelmét és támogatását tekintve az Unió és az Egyesült Nemzetek számára sorsdöntő időszakban vette át a soros elnökséget.
A Lisszaboni Szerződés sok más területhez hasonlóan e téren, az Unió külső fellépését tekintve is egy új szakasz kezdete, és reméljük, hogy a főképviselő vezetésével végzett közös munkánk révén ezért az Európai Unió hangja jobban fog érvényesülni az Emberi Jogi Tanács munkájának alapelvei védelmében. Reméljük továbbá, hogy az aktívabb, átláthatóbb és hatékonyabb Tanács felé való elmozdulás szakaszának kedvezni fog az az átmeneti időszak, amelyen az Unió most megy keresztül, egy olyan elnökség idején - amelyet jelenleg én képviselek - amely minden tőle telhetőt meg fog tenni annak érdekében, hogy az Unió és a Tanács által választott utak mostantól egyazon cél felé vezessenek, ami nem más, mint az emberi jogok támogatása és védelme a világ minden részén.
Kristalina Georgieva
a Bizottság tagja. - Elnök úr, nagyon helyénvalónak találom, hogy első alkalommal az emberi jogok kérdésében vagyok ma itt jelen, amely oly jól illeszkedik tárcám prioritásaihoz.
A Bizottság teljes mértékben osztja a spanyol elnökség által elmondottakat, és csak két észrevételt szeretnék hozzáfűzni az itt elhangzottakhoz az elkövetkező ülésszak prioritásait illetően, illetve azzal kapcsolatban, hogy az EU hogyan fog igazodni ezekhez a prioritásokhoz.
Az első észrevételem a tematikus kérdésekkel kapcsolatos. Az EU és a latin-amerikai országok csoportja közösen dolgoznak egy gyermekjogokról szóló határozattervezeten, külön hangsúlyt helyezve a gyermekekkel szembeni szexuális erőszak elleni küzdelemre. A Bizottság nagyon aggasztónak találja a szexuális erőszak megnövekedését a konfliktuszónákban és a válsághelyzetekben, illetve az erőszak átterjedését a legkiszolgáltatottabbakra, különösen a gyermekekre. Az EU a humanitárius segítségnyújtásról szóló európai konszenzussal összhangban gondoskodni fog arról, hogy a határozat megfelelően foglalkozzon ezzel a témával.
Az EU emellett aktívan részt venne egy, a fogyatékkal élő személyek jogaival foglalkozó munkacsoportban is. Ez teljesen egyértelműen összekapcsolódik a belső uniós politikáinkkal, hiszen hamarosan befejezzük a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez való csatlakozás folyamatát.
A másik, külön érdeklődésre számot tartó tematikus terület az élelemhez való jog, amely összhangban van a millenniumi fejlesztési célok megvalósításával, valamint a belső menekültek emberi jogai, akiknek - a menekültektől eltérően - a nemzetközi egyezmények nem nyújtanak megfelelő védelmet, és ezzel a kérdéssel összefüggésben elszántan folytatni fogjuk a munkát.
A második észrevételem azzal kapcsolatos, hogy az EU támogatja az egyetemes időszakos felülvizsgálatról szóló jelentések plenáris ülésen való elfogadását, azon államok esetében, amelyek decemberben mentek keresztül ezen a folyamaton. Nagyon fontos pillanat ez, amikor a felülvizsgálat alá eső államok nyilvánosságra hozhatják az emberi jogi helyzet javítása érdekében tett kötelezettségvállalásaikat. Az államok ugyanakkor úgy is dönthetnek, hogy nemzetközi segítséget kérnek e kötelezettségvállalásaik végrehajtásához. A Bizottság a továbbiakban is nagyon nyitottan viszonyul a tárgyalásokhoz, hogy a partnerekkel egyeztesse a módszereket és eszközöket a felülvizsgálatok során megfogalmazott ajánlások végrehajtásának támogatására.
Mint azt már a spanyol elnökség is hangsúlyozta, kritikus jelentőségű az a tény, hogy ennek a folyamatnak a hatása mindenekelőtt az EU tagállamai által tanúsított átláthatóságtól és nyitottságtól függ, mivel csak akkor lehetünk eredményesek, ha jó példával járunk elöl.
Laima Liucija Andrikienė
a PPE képviselőcsoport nevében.. - Elnök úr, örülök annak, hogy az Európai Parlament állásfoglalást fog elfogadni az Emberi Jogi Tanács elkövetkező ülésszakáról. Ugyancsak üdvözlöm, hogy az Európai Parlament küldöttséget indít az Emberi Jogi Tanácshoz, mivel az EU Tanácsához szóló ajánlásainkat rendszerint arról nyújtjuk be, hogy hogyan kellene javítani az Emberi Jogi Tanács munkáját és megerősíteni az Európai Unió által ebben betöltött szerepet.
2010-ben ez a tizenharmadik ülésszak a legfontosabb, és ennek keretében a kormányminiszterekkel magas szintű találkozókra és tárgyalásokra fog sor kerülni számos fontos, a biztos asszony és a miniszter úr által már említett kérdésben, amilyen például a globális pénzügyi válság hatása az emberi jogi helyzetre világszerte.
Örülünk annak, hogy amerikai partnereink nagymértékben részt vesznek az Emberi Jogi Tanács munkájában. Ugyanakkor aggodalommal kell megjegyeznünk, hogy néhány ország arra törekszik, hogy az egész folyamatot eltérítse és aláássa az Emberi Jogi Tanács hitelességét. Irán már jelezte, hogy esetleg jelöltként indul a Tanácsi tagságért tartandó választásokon. Rendkívül sajnálatos lenne, ha Iránt megválasztanák, mivel ezáltal valójában növekedne azon országok száma a Tanácsban, amelyek emberi jogi megítélése problematikus. Az Emberi Jogi Tanács ezzel azt kockáztatná, hogy elődjéhez, az Emberi Jogi Bizottsághoz hasonlóan elveszíti működőképességét és hatékonyságát. Más szóval, a tét nem más, mint az Emberi Jogi Tanács hitelessége, ezért minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk az Emberi Jogi Tanács tekintélyének megőrzése érdekében.
Richard Howitt
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, mindenekelőtt szeretném üdvözölni a Parlament részvételét az ENSZ kezdeményezéseiben. Az ősz folyamán New Yorkban lobbiztunk egy új főtitkárhelyettes kinevezéséért, aki az ENSZ keretein belül előtérbe helyezné az emberi jogok kérdését, és a jövő hónapban ismét ott leszünk magánál az Emberi Jogi Tanácsnál: ahol nem pusztán az uniós képviselőinkkel folytatunk párbeszédet, hanem a harmadik országokkal is együtt dolgozunk, azon közös európai erőfeszítések keretében, amelyek célja az emberi jogok tiszteletben tartásának előmozdítása a világ többi részén. Büszke vagyok arra, hogy Genfben Európát az emberi jogok védelmezőjeként láthatjuk, és - tekintettel az ez év júniusában megkezdődő munkára - a mai állásfoglalásunk azt fejezi ki, hogy ki kell állnunk magának az Emberi Jogi Tanácsnak a további megreformálásáért.
A Tanács továbbra is túlzottan átpolitizált, és a mai szövegtervezetünk joggal bírálja azokat a küldötteket, akik cinizmusukban képesek voltak reggel 6-kor felsorakozni autóikkal az ENSZ genfi székháza előtt, hogy elsőként mehessenek be és iratkozhassanak fel azon felszólalók listájára, akik támogatják Srí Lankát az intézkedés mellőzésére irányuló indítványában, hogy elkerülje az országban történő jogsértések bírálatát, és hogy megkerülje az Emberi Jogi Tanács létrehozásának szellemiségét: amelynek értelmében egész évben foglalkoznia kellene az emberi jogi visszaélésekkel, bárhol és bármikor is történjenek. Itt, a Parlamentben a spanyol elnökség által a további reformokkal kapcsolatban felsorolt elvek közül sokkal egyetértünk, és szeretnék csatlakozni barátomhoz, Andrikienasszonyhoz azzal a kijelentéssel, hogy a Tanácsra újabb halálos csapást fog jelenteni, ha Iránt - a maga lesújtó emberi jogi helyzetével - legközelebb ellenszavazat nélkül megválasztják, amint attól néhányan már most is tartanak.
Az emberi jogok legnehezebb próbája minden nemzet számára az, amikor minket magunkat vádolnak az emberi jogok megsértésével. Ezért örülök nagyon annak, hogy a február 18-i genfi szervezeti ülésen az Európai Unió és az Egyesült Államok egyaránt a titkos fogva tartásról szóló közös tanulmány mellett szólalt fel, amelyet ez alkalommal nyújtanak be az Emberi Jogi Tanácshoz. Nem fogunk mindig egyetérteni a bírálatokkal, de mindig nyitottnak kell maradnunk feléjük, ha másoktól is ezt várjuk el.
Kristiina Ojuland
(ET) Főképviselő asszony, biztos asszony, mi a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért Képviselőcsoportban azt szeretnénk, ha az Európai Unió hallatná a hangját az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának most következő 13. ülésszakán. Az állásfoglalás társszerzőjeként különösen az állásfoglalás 9. és 13. pontjára szeretném felhívni a figyelmet, amelyek az Iránnal kapcsolatos ügyekkel foglalkoznak.
Számunkra, az ALDE Képviselőcsoport számára elfogadhatatlan, hogy az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa nem képes - és még inkább, hogy nem hajlandó - kellő gyorsasággal reagálni az afganisztáni, guineai, iráni, jemeni és iraki emberi jogi válsághelyzetekre. Az Emberi Jogi Tanácsnak, amely a világ valamennyi országát összefogja, az a célja, hogy minden tagállam területén folyamatosan ellenőrizze az emberi jogok helyzetét, és haladéktalanul reagáljon a helyzet bármilyen romlására.
A helyzet jelenlegi nehézkes kezelése egyértelműen azt jelzi, hogy a szervezet gyenge, és nem képes megfelelően megvalósítani a saját maga által kitűzött célokat. A szervezet gyengesége abból is nyilvánvaló, hogy Irán jelöltként indulhat az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2010. májusban esedékes választásán, ami meglehetősen komikus. Maga a gondolat is teljesen abszurd, figyelembe véve a teokratikus iráni rendszer tehetetlen próbálkozásait az egész országot elborító polgári zavargás elfojtására, az elnyomó apparátus segítségével. Az egyetlen lehetőség az egész nemzetközi közösségre hárítani a vádat.
Tiszteletben tartjuk az iráni nép választásait, és bírálatainkkal az iráni nép számára szeretnénk jobb jövőt elérni. Arra kérjük az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét és a Bizottság alelnökét, hogy foglaljanak határozottan állást ebben az ügyben, és gyakoroljanak erős nyomást az ENSZ-re.
Heidi Hautala
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében.. - (FI) Elnök úr, az Európai Unió nagyszerű lehetőséget kapott arra, hogy az Emberi Jogi Tanács következő ülésén jóváhagyjon egy lépést a nemzetközi jog megerősítése érdekében.
A Tanácstól és a Bizottságtól már meghallgathattuk a fontos kérdések hosszú sorát, de van arra bármilyen garancia, hogy az Európai Unió ténylegesen ragaszkodni fog ezek tárgyalásához? Példának okáért megemlíthetném, hogy a gázai háború során történt nemzetközi humanitárius jogsértésekről szóló Goldstone-jelentés a tagállamokban nagyon ellentmondásos fogadtatásban részesült. Véleményem szerint a Tanács képviselőjétől jogunk van beszámolót kapni arról, hogy a különböző tagállamok most hogyan viszonyulnak ehhez a fontos jelentéshez. Ez a jelentés kulcsfontosságú egy olyan időszakban, amikor próbálunk véget vetni annak a gyakorlatnak, hogy a nemzetközi humanitárius jog megsértésében és a háborús bűncselekményekben bűnösnek talált személyek büntetlenül maradnak, és ehelyett igyekszünk bíróság elé állítani őket.
Másodsorban, képviselőtársamhoz, Howitt úrhoz hasonlóan, szeretném megemlíteni a titkos fogva tartási központokról szóló új jelentést. Az Európai Uniónak határozottabban fel kell lépnie a kínzás és mindenfajta embertelen bánásmód ellen a börtönökben, amelyek némelyike titkos. Azzal is szembe kell tudnunk nézni, hogy az Európai Unió tagállamai maguk is elkövettek ilyen dolgokat. Ez nem mehet így tovább; nekünk is ki kell vizsgálnunk az ilyen ügyeket, minthogy minket is érintenek.
Most lehetőségünk nyílik arra, hogy megnöveljük a Nemzetközi Büntetőbíróság hatalmát, ha kellőképpen erőteljes álláspontot fogadunk el arról, hogy a bíróság szakmai magatartási kódexét idén tavasszal hogyan kellene módosítani.
Charles Tannock
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, az Emberi Jogi Tanácsnak kétségkívül hangzatos céljai vannak, ugyanakkor tagjainak némelyike komoly veszélyt jelent rá. Az emberi jogokat és a demokráciát sokan közülük csak messziről tisztelik: ilyen például Kuba, Kína, Pakisztán, Szaúd-Arábia, Nicaragua és Gabon - és Irán, a potenciális tagjelölt -, csak hogy néhányat említsek. Nyilvánvaló ezért, hogy ennek a szervnek kevés tényleges morális tekintélye van. Az EU-nak az ENSZ szintjén be kell érnie a vele való együttműködéssel, mindazonáltal az élelmiszerbiztonság és a gyermekjogok terén végez némi hasznos munkát. Ugyanakkor rögeszmésen támadja az izraeli emberi jogi helyzetet, de amikor ők maguk veszik semmibe az emberi jogukat, azt gyakran senki sem vizsgálja.
Ez a parlamenti állásfoglalás helyesen világít rá arra, hogy a 13. ülésszak nem tesz említést az olyan rezsimekhez kapcsolódó problémákról, mint Guinea, Afganisztán, Irán és Jemen. Másodsorban, az állásfoglalás utal a CIA-re és a foglyok rendkívüli kiszolgáltatására. Kétszer is meg kell gondolnunk, mielőtt nekitámadunk amerikai szövetségeseinknek, akik még mindig aránytalanul nagy terhet és felelősséget vállalnak magukra a mi biztonságunk, az Európai Unió biztonsága érdekében.
Nicole Sinclaire
Elnök úr, miközben a Bizottság nagy erőkkel törekszik az emberi jogaink megvédésére, mi, britek már a tizenharmadik század óta pontosan tudjuk, hol állunk. Attól tartok, a Lisszaboni Szerződés még mindig csak halovány árnyképe a mi Magna Chartánknak.
A Bizottság szereti globális szereplőnek tekinteni magát az emberi jogok területén, és láthatólag nagyon készséges, ha másokat kell elítélni, vagy másoknak kell segítséget, tanácsot adni. Jobb lenne azonban, ha tartana némi önvizsgálatot. Mélységesen ironikusnak találom, hogy miközben az EU teljes joggal támogatja a kasmíriak jogait, akik türelmesen várnak az önrendelkezési jogról szóló népszavazásra - amit az ENSZ még 1947-ben ígért meg nekik -, a Bizottság aktívan dolgozik azon, hogy a Lisszaboni Szerződés segítségével elvegye a hatáskört a tagállamaitól a magas politika fontos területein. Ez voltaképpen visszavezet a brit választóknak beígért népszavazás kérdéséhez, amelyre egész egyszerűen nem került sor. Választóim tehát a kasmíriakkal együtt várnak az önrendelkezésre.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Elnök úr, úgy vélem, ez kitűnő alkalom az emberi jogok egyetemességének, oszthatatlanságának és egymástól való függésének megerősítésére, és ez a holnap elfogadni kívánt közös állásfoglalási indítvány pontosan ezt teszi.
A Parlament már számos alkalommal hangot adott véleményének, rendszerint az "Emberi jogok helyzete a világban” című éves jelentésein, illetve a különféle állásfoglalásain keresztül, ahogy tettük ezt a közelmúltban Irán esetében.
Néhány képviselőtársam utalt arra a paradox helyzetre - ők nevezték így -, hogy bizonyos országok, amelyek emberi jogi megítélése rendkívül rossz, tagjai a jogok ellenőrzéséért felelős testületnek, és közülük szerintem Irán esete az egyik legnyilvánvalóbb. Mindazonáltal nem az egyedüli példája ennek, ezért szerintem az Egyesült Nemzetek hatékonysága meg fog szűnni, ha valóban ezekre az országokra támaszkodik, és el fogja veszíteni minden politikai legitimitását és erkölcsi tekintélyét ahhoz, hogy elítélhesse ezeket az eseményeket.
Miközben erről beszélek, elnök úr, ezen a héten a Parlament egy másik testülete e Ház egy tagjának kiutasítását, Kuba kizárását fontolgatta. Mindemellett a mai napon Orlando Zapata Tamayo, 42 éves építőmunkás és politikai fogoly halála miatt is gyászolnunk kell, aki önkényes, embertelen, kegyetlen bebörtönzése után, éhségsztrájk következtében vesztette életét.
Az Emberi Jogok és Nemzeti Megbékélés Kubai Bizottságának elnöke, Elizardo Sánchez, a társadalmi demokrácia szelleméhez nagyon közel álló személy azt nyilatkozta, hogy ez a haláleset teljes mértékben elkerülhető lett volna, és a maga részéről ezt igazságszolgáltatásnak álcázott gyilkosságnak tekinti. Biztos asszony, azt szeretném kérdezni Öntől - mivel a soros elnök álláspontját már ismerjük -, hogy etikai és demokratikus szempontból, válaszul az ilyen elítélendő eseményekre, mint Zapata úr halála, Ön szerint, illetve a Bizottság szerint az Európai Unió és Kuba közötti kapcsolatokat magasabb szintre kell-e emelni, előtérbe kell-e helyezni?
