Spørgetid (Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0001/2009).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Førstedel
Formanden

Om: Ti år med euroen
For nylig fejrede man tiårsdagen for euroens indførelse. Hvad er det vigtigste, man ifølge Kommissionen har lært med hensyn til koordineringen af skattepolitik i hele eurozonen, især i lyset af den aktuelle finans- og økonomikrise?
Joaquín Almunia
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Erfaringerne med budgetkoordinering har generelt været positive, men vi har også lært nogle ting. Analysen af de første 10 år underbygger behovet for at forbedre effektiviteten af budgetovervågning i gode tider. Den viser også, at der er behov for at tage bredere spørgsmål op, som kan påvirke en medlemsstats makroøkonomiske stabilitet, og for at se på, hvordan en økonomisk og monetær union fungerer generelt.
Koordineringen af skattepolitik bør styre den nationale budgetadfærd bedre i hele cyklussen - dvs. både i gode tider og i dårlige tider. Der bør også lægges øget vægt på kontrol med udviklingen i den offentlige gæld, samtidig med at budgetmålene på mellemlang sigt bør styrkes for at tage indirekte forpligtelser i betragtning. Alle disse udviklingstendenser kræver en mere indgående budgetkontrol.
Kontrollen bør dog også udvides til at tage hensyn til udviklingen i medlemsstaterne, der kan påvirke budgetmæssig bæredygtighed, som f.eks. vækst i underskuddet på betalingsbalancens løbende poster, vedvarende forskelle i inflation, vedvarende forskelle i udviklingen af enhedslønomkostninger eller tendenser til en ubalanceret vækst.
Kontrollen skal bygge på de eksisterende instrumenter. Nøgleinstrumenterne til skattepolitisk kontrol og koordinering af den økonomiske politik er helt klart forankret i traktaten og faktisk i stabilitets- og vækstpagten.
Kommissionens seneste vedtagelse af den europæiske økonomiske genopretningsplan den 26. november 2008 er ligeledes banebrydende, hvad angår regeringsførelse og budgetkoordinering.
Den understreger Kommissionens rolle som katalysator for kortsigtede nødpolitikker for økonomisk stabilisering. På grundlag af vores egen økonomiske vurdering har Kommissionen hurtigt udformet en fuldstændig og kvantificeret økonomisk reaktion på den økonomiske opbremsning. Kommissionens hurtige reaktion er et svar på de klare risici for nationale økonomiske politikker, der er større end nogensinde på dette tidspunkt.
I genopretningsplanen anerkendes den iboende opgavedeling, der er integreret i rammerne for EU's økonomiske politik. Da medlemsstaterne har ansvaret for budgetpolitikken, fastsatte Kommissionen et globalt mål for supplerende fiskale incitamenter under hensyntagen til det beløb, der var nødvendigt for at kickstarte EU's økonomi som helhed.
Medlemsstaterne kan frit fastsætte størrelsen og sammensætningen af deres egne fiskale incitamenter. De omfatter nu udfordringer med hensyn til koordinering og kontrol af gennemførelsen af nationale foranstaltninger. Kommissionen og ØKOFIN-Rådet vil i fællesskab kontrollere gennemførelsen af de nationale foranstaltninger i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt i genopretningsplanen.
Ser vi fremad, vil en velovervejet gennemførelse af rammerne for fiskal kontrol forankre forventningerne til den fremtidige fiskale udvikling. Sammen med styrkelsen af nationale budgetrammer og budgetregler og gennemførelsen af reformer, der begrænser stigningen i aldersrelaterede udgifter, vil dette sikre, at en bæredygtig situation genoprettes.
Den begrænser således de negative virkninger af forventninger om voksende underskud og gæld på risikopræmier og privat forbrug og investering.
Colm Burke
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig meget over kommissærens svar. Da vi har en fælles monetær politik, kan De så i lyset af de aktuelle problemer se Eurogruppen spille en større rolle, samtidig med at de enkelte medlemsstaters skattepolitikker respekteres. Mener De, at gennemførelsen eller vedtagelsen af Lissabontraktaten på nogen måde vil påvirke dette område i forhold til beskatning? Jeg mener, at det vigtige er, at vi må arbejde sammen. Hvilke nye måder til at skabe incitamenter i EU-landenes økonomier overvejer De?
Joaquín Almunia
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Hvad er Eurogruppens rolle? Som bekendt er Eurogruppen nu et uformelt organ og vil fortsat være det efter Lissabontraktatens ikrafttræden. Så Eurogruppen kan ikke træffe formelle beslutninger, selv når de kun vedrører medlemmer af euroområdet, der også er medlemmer af ØKOFIN-Rådet.
I de seneste 3-4 år, særlig siden starten af Jean-Claude Junckers formandskab i januar 2005, har Eurogruppen dog forbedret indholdet af sine drøftelser. Medlemmerne af Eurogruppen drøfter sammen med Kommissionen og ECB denne mere indgående budgetkontrol og den mere omfattende økonomiske kontrol, som jeg nævnte i mine indledende bemærkninger. Eurogruppen drøfter ofte andre spørgsmål vedrørende euroens eksterne rolle og euroområdets eksterne dimension.
Skattespørgsmål er som bekendt meget ømtålelige spørgsmål. Ifølge den nuværende traktat og også ifølge den fremtidige Lissabontraktat kræver skattespørgsmål enstemmighed på EU-plan, og jeg forudser ikke nogen form for ændringer i beslutningsprocessen i den nærmeste fremtid.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. kommissær! Jeg er interesseret i følgende spørgsmål. I de seneste 10 år har Eurogruppen været en kæmpesucces, og særlig under den seneste krise har andre lande udtrykt interesse for at tilslutte sig gruppen. Planlægger Kommissionen allerede nu, hvilke lande der vil kunne blive medlemmer i fremtiden? Er der andre lande, der er interesserede i at tilslutte sig euroområdet, fordi det har vist sig at være så positivt at være medlem?
Nils Lundgren
(SV) Fru formand! For det første vil jeg gerne stille følgende spørgsmål: Hvis euroen har været sådan en stor succes i de seneste 10 år, hvorfor har Italien og Grækenland for blot at nævne to eksempler så en 10-årig statsgældssats, der er et par procentpoint højere end Tysklands?
For det andet hvorfor er Sveriges 10-årige rentesats 0,4 procentpoint lavere end Tysklands, og Finlands 0,6 procentpoint højere, når begge er velregulerede lande?
Joaquín Almunia
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Som bekendt tiltrådte Slovakiet euroområdet den 1. januar i år, så 16 ud af 27 EU-medlemsstater deltager nu fuldt ud i ØMU'en og har den samme valuta. Hvem vil være den næste? Det er ikke op til Kommissionen at besvare dette spørgsmål. Det er op til de kandidater, der ønsker at tilslutte sig euroområdet, at ansøge. I øjeblikket ved vi, hvilke EU-medlemsstater der ønster at tilslutte sig euroområdet hurtigst muligt, men desværre ikke opfylder alle traktatens kriterier - de baltiske lande, Ungarn og andre - og vi ved, at der er to medlemsstater, nemlig Danmark og Det Forende Kongerige, der har en såkaldt undtagelse, så de kan fritages fra det ansvar, der påhviler alle EU-medlemsstaterne for at forberede sig selv og deres økonomier på en dag at blive en del af euroområdet.
Jeg ved ikke, hvem der vil være de første til at tilslutte sig euroområdet efter Slovakiet. Det kunne måske være en af de to medlemsstater med en undtagelse. Det er muligt, at Danmark f.eks. i de kommende måneder vil beslutte at ophæve undtagelsen og ansøge om at tilslutte sig euroområdet. Danmark opfylder rent faktisk traktatens kriterier for tilslutning til euroområdet, men det er op til de danske myndigheder, folketinget og måske de danske borgere i en folkeafstemning at træffe beslutningen.
Her til morgen fejrede vi 10-året for euroen. Jeg er sikker på, at alle - eller næsten alle - EU's medlemsstater vil tilslutte sig euroen inden for de kommende 10 år, fordi fordelene ved at være medlem af euroområdet er vokset en hel del i disse krisetider, i denne vanskelige økonomiske periode Dem, der endnu ikke har tilsluttet sig euroområdet, erkender, at fordelene er meget større og meget vigtigere end det ansvar eller de problemer, der er forbundet med at være medlem af euroområdet.
Med hensyn til det ærede medlems bemærkninger ville jeg i Deres sted ikke argumentere imod euroen ved at nævne rentesatserne. Spørg Danmark, hvad der er sket med rentesatserne der i denne kriseperiode. Danmark er ikke medlem af euroområdet, men dets valuta er bundet til euroen, og dets nationalbank følger nøje Den Europæiske Centralbanks beslutninger. Markederne belønner ikke dem, der ikke er med i euroen. De tillægger dem højere risikopræmier.
Formanden

Om: Styrtdykkende priser på mejeriprodukter på det europæiske marked
Ifølge Kommissionens arbejdsdokument om kontrol med prisudviklingen, som er vedføjet meddelelsen om fødevarepriser i Europa (side 9) af 21. november 2008, er smørprisen på det europæiske marked faldet med 30 % mellem oktober 2007 og oktober 2008, mens prisen på mælkepulver er faldet med 40 %. Begge priser nærmer sig således med stormskridt interventionspriserne.
Mener Kommissionen, at indholdet af dens forslag om at øge mælkekvoterne, der blev forelagt for et år siden og godkendt af Europa-Parlamentet og Rådet, bør fastholdes uændret i lyset af disse markedstendenser?
Mener Kommissionen, at de grænser, der findes i henhold til de nuværende bestemmelser, hvad angår intervention for mælkepulver og smør, vil være tilstrækkelige til at forhindre ødelæggende følger for landbrugernes indkomster, for eksempel på Azorerne, hvor landbrugernes aktivitet er fuldstændig afhængig af markedet for mejeriprodukter som mælkepulver og smør?
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg vil gerne indlede med at redegøre for situationen for blot nogle få år siden. Vi husker alle, at mejerisektoren var meget stabil med meget få prisudsving, men i de seneste få år har situationen ændret sig radikalt. For det første husker jeg tydeligt, at vi i august og september 2007 oplevede enorme prisstigninger på mejeriprodukter, og sidste år oplevede vi et tilsvarende eller endog en endnu værre fald i priserne, så situationen i dag er, at priserne ligger meget tæt på eller endog under interventionspriserne i nogle dele af Europa.
Jeg kan forsikre medlemmerne om, at jeg er meget bekymret over den hurtige forringelse af det europæiske marked for mejeriprodukter. Der findes støtteforanstaltninger, som kan aktiveres til støtte for mejerisektoren, og vi har allerede grebet ind.
I modsætning til den normale situation, hvor den private oplagringsordning for smør normalt aktiveres den 1. marts, har vi besluttet at aktivere ordningen fra den 1. januar, hvilket betyder, at produktionen fra december også er støtteberettiget under denne ordning. Interventionsopkøb eller indrømmelse af eksportrefusioner er andre instrumenter, der kan anvendes til at støtte mejerisektoren eller markedet for mejeriprodukter effektivt.
Med hensyn til interventionsordningen, der starter i marts - og derfor også omfatter produktionen i februar - kan smør og skummetmælkspulver opkøbes frem til udgangen af august. Først i faste mængder til faste priser dernæst på grundlag af en udbudsordning, hvis situationen skulle gøre det påkrævet.
Jeg vil også gerne minde om situationen tilbage i 2007. Jeg tror, vi alle husker den øjeblikkelige og hurtige reaktion, som Europa-Parlamentet, Rådet og medlemsstaterne oplevede, og som lagde et enormt pres på mig for øjeblikkeligt - hellere i går end i morgen - at øge kvoterne for at lette presset på forbrugerpriserne.
Jeg vil også gerne i dag forsøge at udrydde de herskende misforståelser om, at forøgelsen af mælkekvoterne bærer skylden for de meget lave priser på mejeriprodukter, vi oplever i dag. Virkeligheden er, at mælkeproduktionen rent faktisk er faldet til trods for den forøgelse af kvoterne på 2 %, der trådte i kraft efter den 1. april 2007. Det er det, vi oplever nu, da forøgelsen af kvoterne er en mulighed for medlemsstaterne og landmændene for at producere, men helt sikkert ikke en forpligtelse. Dette er et klart udtryk for, at mælkeproducenterne reagerer på markedssignalerne.
De relativt små ænddringer, som vi har oplevet i kvoteordningen, kan derfor ikke på nogen måde forklare den markedsvolatilitet, vi oplever. Den lavere efterspørgsel fra forbrugerne er sandsynligvis en reaktion på de høje priser, vi oplevede sidste år, da forbrugerne dengang forsøgte eller ønskede at komme bort fra mejeriprodukter af høj kvalitet til høj pris. Dernæst er der naturligvis det økonomiske klima, vi oplever i dag. Af samme grund er det vigtigt, at vi ikke stikker os selv blår i øjnene og tror, at vi ved at forvalte markedet for mejeriprodukter på mikroplan bestemmer over hele sektoren. Konklusionen må være, at kvoteordningen ikke har kunnet medføre markedsstabilitet på markedet.
Hvad angår spørgsmålet om Azorerne har de portugisiske myndigheder benyttet enhver lejlighed til at anmode om øgede mælkekvoter til øerne, fordi Azorerne ser ud til at være yderst konkurrrencedygtige og til at drage fordel af den øgede produktion. Jeg er helt sikker på, at de højere kvoter og i sidste ende kvoteordningens ophør vil være til gavn for Azorernes mejerisektor. Jeg tror, det vil være tilfældet, til trods for at disse smukke øer er ret fjernt beliggende, og den omstændighed, at mælken skal flyttes rundt mellem ni øer.
Afslutningsvis kan jeg forsikre medlemmerne om, at jeg vil forvalte vores mejeripolitiske instrumenter på en ansvarlig måde for at sikre mejerisektoren et effektivt sikkerhedsnet.
Paulo Casaca
(PT) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for dennes redegørelse. Jeg beklager, at jeg ikke er i stand til at dele kommissærens optimisme med hensyn til, hvordan disse stigninger i de tilladte produktionsniveauer vil gavne Azorernes produktion.
Jeg kan forsikre om, at disse virkninger - ifølge et tidsskrift offentliggjort i denne uge skønnes verdensmarkedspriserne på mælkepulver allerede at være faldet med over 60 % siden august 2007 - har enorm indvirkning på landmændenes indtægter i den selvstyrende region Azorerne og helt sikkert også i adskillige andre dele af Europa. Disse foranstaltninger, som jeg håber vil få en virkning, har stadig ikke haft nogen virkninger. Det, fru kommissær, var årsagen til, at jeg bad Dem rette hele Deres opmærksomhed mod denne situation.
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Som bekendt er jeg altid meget glad for at føre dialog og gennemføre drøftelser om landbrugssektorens betydning også på Azorerne.
Vi befinder os i dag i en situation, hvor markedet er ekstremt vanskeligt. Dette er ikke blot tilfældet for Azorerne, men den generelle situation i Europa, hvor vi må erkende, at priserne falder til et niveau, som vi aldrig ville have troet for blot seks måneder siden. Jeg kan kun forsikre om - og jeg tror, at man stoler på min evne til at finde de rette løsninger på det rigtige tidspunkt - at dette er den måde, vi vil forvalte ordningen på under de givne omstændigheder.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne ønske kommissæren et godt nytår, selv om nyhederne for mejerisektoren ikke er gode.
Da kommissæren har antydet nogle af de faktorer, der kan have resulteret i prisfaldet, må jeg så helt specifikt spørge kommissæren om, hvorvidt der foreligger en detaljeret analyse af årsagerne til, at priserne er faldet så drastisk, eftersom vi ikke ved helt præcist, hvorfor de steg så drastisk. Har De tillid til, at sundhedstjekket af reformen af den fælles landbrugspolitik er tilstrækkelig i lyset af alle disse usikkerheder? Til slut er et sikkerhedsnet tilstrækkeligt, hvis vi ødelægger producenternes tillid, og de opgiver mælkeproduktionen, som det sker nu?
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! For det første mener jeg, at der er forskellige årsager til situationen med de meget lave mælkepriser.
Den største årsag er måske, at det russiske marked har enorm betydning for EU, og for ganske nylig har vi oplevet en stor devaluering af den økonomiske sektor i Rusland, hvilket betyder, at priserne for den russiske forbruger er steget drastisk. Jeg kender ikke de nøjagtige tal, men devalueringen er på mindst 50 %. Konsekvensen har været, at muligheden for at sælge vores varer til Rusland er blevet væsentligt indskrænket. Som sagt er der også konsekvensen af de høje priser, vi oplevede i 2007, hvor folk tog lidt afstand fra de høje priser på mejeriprodukter - og de er tydeligvis ikke vendt tilbage. Og så er der den usikre økonomiske situation generelt i dag.
Fru McGuinness spurgte, om vi mener, at vores indsats i forbindelse med sundhedstjekket er god nok. Det er et faktum, at sundhedstjekket først starter den 1. januar 2010 med alle de forskellige værktøjer, der kan tages i anvendelse for at støtte de forskellige sektorer. Vi har under disse drøftelser erfaret, at vi står over for nye udfordringer, og vi har forbeholdt gradueringspengene disse nye udfordringer. Men disse træder ikke i kraft i 2009. Derfor har vi foreslået Europa-Parlamentet, Rådet og ØKOFIN-Rådet, at vi bruger nogle af de såkaldte uudnyttede midler - 5 mia. euro i alt til landbruget og helt specifikt 1,5 mia euro til politikken for udvikling af landdistrikter - nu i 2009. Det er så op til Parlamentet og Rådet at se, om der er mulighed for at udnytte nogle af disse midler.
De husker måske listen over nye udfordringer, hvor mejerisektoren også var nævnt. Jeg håber derfor på, at der er forståelse i Parlamentet for at udløse nogle af disse midler, som også delvist, men ikke udelukkende skal anvendes på de udfordringer, som mejerisektoren står over for.
Formanden

Om: Mikrokreditter
Kommissær Mariann Fischer Boel foreslog i maj 2008, at man anvendte de EU-midler, der hidtil var gået til eksportsubsidier, prisstøtte og overskudslagre, til ydelse af mikrokreditter til landbrugere i udviklingslande for at sætte dem i stand til købe såsæd og gødning. Mikrokreditter er helt klart et vigtigt middel til bekæmpelse af fattigdom og til opnåelse af millenniummålene. Tilbage i april 2008 anmodede Parlamentet i en skriftlig erklæring om, at der blev afsat flere ressourcer til mikrokreditprojekter.
Hvilke praktiske skridt har Kommission hidtil taget til opfølgning af det nævnte forslag?
Jim Allister
(EN) Fru formand! Er det ikke praksis, at der stilles to supplerende spørgsmål efter spørgeren, og gjorde jeg ikke allerede fra starten af behandlingen af dette spørgsmål til kommissæren opmærksom på, at jeg havde et supplerende spørgsmål?
Hvorfor blev jeg ikke bedt om at stille mit spørgsmål?
Formanden
Hr. Allister, jeg var ikke klar over, at De havde et spørgsmål. Havde jeg vidst det, ville jeg naturligvis have givet Dem ordet.
Jim Allister
(EN) Fru formand! Med al respekt, så tilkendegav Deres medarbejdere, at min anmodning var blevet noteret. Så hvis Deres medarbejdere var klar over det, så var De det derfor også.
Hvorfor blev De ikke informeret?
Formanden
Jeg beklager, ifølge mine medarbejdere så ingen Dem.
Louis Michel
Fru formand, mine damer og herrer! Drøftelserne mellem Parlamentet og Rådet om vedtagelse af forordningen om oprettelse af en europæisk fødevarefacilitet førte til beslutningen om ikke at anvende de midler, der er tilgængelige under budgetpost 2, til finansiering af denne facilitet i modsætning til, hvad Kommissionen havde foreslået. Europa-Parlamentets og Rådets forordning, der blev vedtaget den 16. december 2008, indeholdt dog bestemmelser om et budget på 1 mia. euro under budgetpost 4 for perioden 2008-2010. Den vil blive anvendt til at finansiere foranstaltninger til støtte for landbruget og fødevaresikkerheden i de udviklingslande, der er værst ramt af fødevarekrisen. Mikrokreditter optræder i vid udstrækning i mange af disse foranstaltninger og i andre foranstaltninger, der sigter mod at styrke landbruget og produktionen i landdistrikter. Parlamentet vil få lov til at undersøge programmeringen af det arbejde, der finansieres af denne facilitet i henhold til bestemmelserne i komitologiforordningen. Jeg kan fortælle, at en oprindelig pakke på omkring 300 mio. EUR, der omfatter 24-25 lande, vil blive fremlagt i februar, mens den overordnede plan for anvendelse af hele faciliteten under alle omstændigheder vil blive fremlagt af Kommissionen og vedtaget inden 1. maj 2009.
Kommissionen går ind for en udvikling af mikrokredit og mikrofinansieringsinstitutionerne generelt. Ud over kredit vil sidstnævnte tilbyde en lang række finansielle tjenester, herunder opsparing, forsikringsprodukter, pengeoverførsler og betalingsordninger. Kommissionen går stærkt ind for at hjælpe de dårligst stillede personer og dem med lave indkomster til at få adgang til disse finansielle tjenester. Den mener, at den største hindring for gennemførelsen af finansielle ordninger for de dårligst stillede ikke er manglen på finansiering, men snarere manglen på institutionel og teknisk kapacitet. Derfor koncentrerer Kommissionen hovedsageligt sin indsats omkring styrkelse af mikrofinansieringsaktørers institutionelle beføjelser. Der, hvor adgang til kapital viser sig at være en væsentlig begrænsning for mikrofinansieringsinstitutionerne, for eksempel når en mikrofinansieringsinstitution ønsker at udvikle sine tjenester i landdistrikter, kan Kommissionen desuden finansiere disse institutioners kapitalbehov via specialiserede finansielle institutioner såsom Den Europæiske Investeringsbank (EIB), hvor kreditter anvendes til at indrømme lån eller som kapitaltilskud. I visse tilfælde, hvor der oprettes nye mikrofinansieringsinstitutioner, kan Kommissionen også beslutte at yde støtte til disse opstarter via specialiserede ngo'er. På grundlag af disse komparative fordele forvalter EIB endvidere mikrofinansiseringsoperationer inden for de generelle rammer af de faciliteter, der finansieres over EU's budget, nemlig FEMIP (Euro-middelhavs-faciliteten for investeringer og partnerskab) i Middelhavsregionen, eller via Den Europæiske Udviklingsfond, der er investeringsfaciliteten for Afrika, Vestindien og landene i Stillehavet.
Johan Van Hecke
(NL) Fru formand! Vi har alle her hilst beslutningen om at øremærke 1 mia. EUR til de fattigste landmænd i de lande, der er hårdest ramt af fødevarekrisen, velkommen, men personligt beklager jeg, at Kommissionens forslag om at anvende uudnyttede landbrugsmidler til dette formål, ikke blev til noget som følge af pres fra visse medlemsstater og også fra en del af Parlamentet.
Som kommissæren sagde tillægger Kommissionen mikrolån stor betydning som et effektivt instrument til bekæmpelse af fattigdom, men på det seneste er der blevet stillet spørgsmål og fremsat kritik, særlig med hensyn til tilgængeligheden. Man siger, at der er tale om et instrument, der fokuserer på byer, og som landdistrikterne ikke har adgang til.
Mit spørgsmål til Kommissionen er følgende: Er der gennemført en overordnet evaluering af dette instrument?
Louis Michel
(FR) Fru formand! Som jeg sagde, arbejder vi naturligvis på at forberede mekanismen, der skulle sætte os i stand til umiddelbart at anvende de finansielle ressourcer, der er afsat til dette formål.
Efter min mening frembyder hverken midlernes art eller deres oprindelse nogen problemer med hensyn til kapacitet. Det står klart, at der, selv når der er tale om projekter i landdistrikter ikke vil være nogen problemer overhovedet. Jeg kan derfor berolige Dem. Der burde ikke være nogen problemer, og under alle omstændigheder vil der, som De vil se, blive taget hensyn til Deres betænkeligheder i den første pakke, der vil komme ved udgangen af februar, og også i den generelle plan, der vil foreligge senest den 1. maj.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand! Jeg har blot et kort spørgsmål. Har man overvejet at indføre en vis kontrol med disse mikrolån for at tilskynde folk til at fokusere på fair trade eller økologisk dyrkning, og anser De kontrol af denne art for at være nyttig? Eller mener De, at det er helt uden betydning, om der gennemføres krav af denne art?
Louis Michel
(FR) Fru formand! Jeg kan ikke gå direkte ind i forvaltningen af udviklingslandene. Udviklingslandene har generelt yderst skrøbelige politikker vedrørende disse ting. Jeg mener at have forstået det centrale punkt i spørgsmålet, og jeg synes, at den den foreslåede fremgangsmåde i princippet lyder lovende. Jeg kan også se, hvad man ønsker at opnå med det. Måske skal jeg prøve at se på dette spørgsmål igen og forsøge at inddrage det i de aktuelle drøftelser, og så vil jeg vende tilbage for at se, hvordan vi måske kan tilrettelægge det.
Jeg forestiller mig, at De tænker på incitamenter, der vil sætte os i stand til at rette visse politikker mere i retning af små familievirksomheder osv. Jeg mener, at økologisk dyrkning i en række udviklingslande utvivlsomet er en mulighed, forudsat at det er muligt at skabe sektorer. Dette er dog helt uunderbygget fra min side. Hvis vi kan skabe en sektor i et land, hvor der på ethvert tidspunkt er en overskydende landbrugsproduktion, kunne dette naturligvis være en interessant spredning med en god merværdi. Under alle omstændigheder kan jeg tydeligt se, at Deres forslag er nyttigt, og jeg lover at inddrage Dem, så De kan samarbejde med mine medarbejdere for at finde ud af, hvordan vi kan integrere spørgsmålet i vores drøftelser.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne vide, om kommissæren er bekymret over, at spørgsmålet om global fødevaresikkerhed, der er en del af dette spørgsmål, er rykket langt ned på den politiske dagsorden på grund af den globale økonomiske krise? Hvilke skridt tager Kommissionen for at sikre, at det står højt på den politiske dagsorden, eftersom 30.000 børn fortsat dør af sult og hungersnød dagligt?
Louis Michel
(FR) Fru formand! Jeg er nogle gange overrasket over visse spørgsmål, og ikke fordi vi ikke taler om disse ting og arbejder med dem hver dag. Spørgsmålet antyder, at Kommissionen ikke ser ud til at være ivrig efter at videreføre det arbejde, som hovedsageligt blev indledt af Kommissionen med Parlamentets hjælp og støtte.
Vær helt rolig. Jeg må sige, at dette er et interessant punkt, da den omstændighed, at priserne er faldet siden fødevarekrisen for nogle måneder siden, kunne foranledige nogen til at tro, at problemet er løst. Selv om priserne er faldet, vil de ikke vende tilbage til det relativt lave niveau, de lå på før. Det er derfor med rette, at De understreger dette og påpeger, at fødevarekrisen stadig pågår og fortsat vil være et problem i mange år fremover. De kan være forvisset om, at jeg vil følge dette spørgsmål nøje. Det vil ikke gå i glemmebogen.
Formanden

Om: Reform af budgettet
Et resultat af Kommissionens offentlige høring om "Reform af budgettet, EU i forandring" var en opfordring til Kommissionen om at gøre gennemførelsen af budgettet mere effektiv ved at forstærke gennemsigtigheden og den offentlige adgang til det. Dertil kommer, at Revisionsrettens nyligt offentliggjorte årsberetning for 2007 kom med flere henstillinger om balancen mellem omkostninger og risiko, om kontrol og indberetning, forenkling af instrumenter og om at forbedre de enkelte medlemsstaters information og kontrol. Kan Kommissionen forklare, hvilke skridt den agter at tage i forbindelse med hovedresultaterne af den offentlige høring og i forbindelse med Revisionsrettens årsberetning med henblik på at øge ydeevnen og minimere administrative byrder?
Dalia Grybauskaitė
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg har fået to spørgsmål i dag til reformen af budgettet, et mere generelt spørgsmål og et spørgsmål, der fokuserer mere på landbrugsspørgsmål. Jeg er meget glad for at få i det mindste to spørgsmål, for vi ønskede større interesse fra Parlamentets side.
Til besvarelse af det første spørgsmål, der er mere generelt og i højere grad vedrører effektiviteten af den europæiske budgetgennemførelse. En del af den offentlige høring fokuserede specifikt på, hvordan gennemførelsen af EU's budget kan gøres mere effektiv, hurtigere, enklere og mere gennemsigtig. Den offentlige høring resulterede i en kraftig opfordring til forbedret effektivitet og omkostningseffektivitet på EU-budgettet, særlig gennem forenkling og proportionalitet mellem det administrative budget og kontrol.
I denne forbindelse blev en række emner identificeret, hvoraf nogle allerede antager konkret form i Kommissionen. Blandt disse initiativer, der allerede er på plads, kan nævnes Det Europæiske Åbenhedsinitiativ. Takket være dette direktiv har Kommissionen allerede reageret på behovet for øget åbenhed og adgang til budgettet.
Nogle af de andre spørgsmål, der blev nævnt under høringen, fortjener seriøs opmærksomhed. Det første er indarbejdelse af de udgifter, der i øjeblikket ligger uden for budgettet - den såkaldte opførelse af fondene på budgettet. Dette ville helt klart øge synergien, legitimiteten og den administrative forenkling, men vi har ikke haft stort held med det i årenes løb. Dette er velkendt med hensyn til visse fonde. Medlemsstaternes ansvar er et andet vigtigt element. Det er vigtigt at styrke medlemsstaternes ansvar yderligere, da de forvalter 80 % af EU's budget, særlig på områder med delt forvaltning. Der er behov for en klarere fordeling af ansvaret mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Dette vil forhåbentlig også blive delvist forbedret, hvis Lissabontraktaten vedtages.
Det tredje element er budgettets manglende fleksibilitet. Det nuværende EU-budget er stadig for ufleksibelt. Som de seneste eksempler kan nævnes forhandlingerne om fødevarefaciliteten eller den europæiske genopretningsplan, særlig i den aktuelle situation. Så har vi problemer med gasforsyningen til Europa, hvor vi ikke er i stand til at levere eller har en aftale mellem medlemsstaterne om at investere i fremtidige projekter såsom sammenkoblinger eller gasoplagring. Dette viser igen, hvor meget vi må investere i EU-budgettets operationelle kapacitet til at reagere.
Den tredje gruppe af problemer, der blev nævnt under den pågældende høring, vedrørte nedbringelse af den administrative byrde. Kommissionen har også allerede indgået forskellige forpligtelser. I handlingsplanen for en integreret intern kontrolramme har Kommissionen forpligtet sig til at fremsætte forslag til forenklede regler om støtteberettigede omkostninger. Dette indebærer udvidelse af brugen af forudfastsatte beløb eller standardbeløb, hvor dette er hensigtsmæssigt. I sin seneste meddelelse om acceptabelt risikoniveau foreslår Kommissionen en omlægning af kontrolsystemet med hensyn til risikomål og et acceptabelt fejlniveau. Vi håber på Parlamentets støtte i disse politiske drøftelser og senere i forhandlingerne med Rådet.
Kommissionen ser frem til Parlamentets støtte generelt i forbindelse med rationaliseringen og forenklingen af budgetudformningen og derefter med behandlingen af fremtidig lovgivning generelt. Jeg takker for spørgsmålene. Dette er det mindst tiltrækkende spørgsmål, vi normalt modtager, da det nogle gange anses for at være for teknisk. Uanset hvor gode de politiske beslutninger, der træffes, er, kan gode politikker slå fejl, hvis vi ikke har effektive gennemførelsesmekanismer.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hendes detaljerede svar. De talte om medlemsstaternes ansvar. Kan De redegøre for de fremskridt, der er gjort med forenkling af grundlaget for beregning af støtteberettigede udgifter og mere udbredt anvendelse af forudfastsatte beløb, særlig på strukturfondsområdet.
Mit andet spørgsmål vedrører selve høringsdokumentet og den udbredt negative reaktion fra landbruget. Hvis man ser på høringsdokumentet, oplistes fremtidens udfordringer som mangfoldighed, videnskabelige og teknologiske fremskridt, videnøkonomien, klimaændringer, energisikkerhed, men der nævnes ikke noget om fødevaresikkerhed. Så er den negative reaktion fra landbruget uretmæssigt påvirket af selve dokumentet?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Jeg vil gerne nævne den omstændighed, at 2009 er det europæiske år for kreativitet og innovation.
Vi har også en anden prioritet, nemlig klimaændringer. Vi må ikke glemme, at behovet for at finansiere prioriterede infrastrukturer som f.eks. energi- og transportinfrastrukturer også er en prioritet i den europæiske genopretningsplan.
Hvordan afspejles dette i reformen af budgettet?
Dalia Grybauskaitė
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Så der er tre supplerende spørgsmål.
Med hensyn til strukturfondene og det, vi allerede gør: I forhandlingerne med Parlamentet om godkendelse af budgettet for 2009 accepterede vi allerede, og vi har fremsat en erklæring om, at vi vil fremskynde absorptionen og gøre beslutningsprocessen mere fleksibel for medlemsstaterne, herunder om hvordan strukturfondene skal anvendes. Dette indgår også i vores genopretningsplan. Det er vigtigt, og vi forventer, at det vil bidrage til at fremskynde udnyttelsen af strukturfondene på omkring 6 mia. EUR alene i 2009. Det er den forpligtelse, vi har indgået over for Parlamentet, og vi er også nået til enighed med medlemsstaterne i Rådet, som støttede disse bestræbelser.
Kommissionen har således fremsendt to pakker af ændringer til forordninger, og jeg håber, at de allerede befinder sig et eller andet sted i Parlamentet, i det mindste i udvalget for regionalpolitik og fysisk planlægning, og i Rådet, og vi håber, at de vil blive vedtaget meget hurtigt, så medlemsstaterne kan bruge dem.
Med hensyn til fødevaresikkerhed og den fælles landbrugspolitik: Det var meget interessant at høre spørgsmålet, og jeg kan forestille mig, hvilke spørgsmål jeg vil modtage fra andre medlemmer. Den fælles landbrugspolitik generelt er et meget følsomt spørgsmål. Vi har fået en del kritik i løbet af høringen om kvaliteten af den fælles landbrugspolitik, ikke af politikken som sådan, men af kvaliteten og af kapaciteten til at reagere og hjælpe i tide.
Politikken er pr. definition ret dyr, og det er sådan, deltagerne hovedsageligt har opfattet denne politik. Og naturligvis har De helt ret. Det er vores opfattelse, at politikken i den nærmeste fremtid og på mellemlang sigt vil ændre sig i retning af flere investeringer i miljø- og sundhedsaspekter, herunder fødevaresikkerhed. Sådan ser fremtiden sandsynligvis ud på mellemlang sigt.
Men naturligvis passede ikke alting alle deltagerne. Vi forsøgte at være så objektive som muligt. Vi offentliggjorde alt høringsmaterialet. Det blev drøftet på konferencen i november under forsæde af Kommissionens formand Barroso, og alt er blevet offentliggjort, herunder vores forskning om input fra tænketanke, alt høringsmaterialet og vores sammendrag. Så det er offentligt, det er tilgængeligt. Det er endnu ikke vores holdning. Vi har forsøgt at være objektive og ikke tilslutte os nogen holdning, men vi ønskede at se offentlighedens reaktion. Vi ønskede at give mulighed for at fremkomme med en objektiv udtalelse om, hvordan vi opfattes udefra med vores politikker eller budget, som vi vil kunne benytte i vores fremtidige udarbejdelse af en politisk beslutning.
Vedrørende det tredje spørgsmål om prioriteringer, har De helt ret. Alle drøfter dette. Vi ved, hvad vi skal gøre. Medlemsstaterne ved det, regeringerne ved det, men de er ikke altid enige, når det kommer til penge. Forhandlingerne om budgetafslutningen fokuserer normalt på forhandlinger om rimelige modydelser. Hvem får det samme tilbage? Navnlig nu under denne nedgang i økonomien - hvor vi står over for så alvorlige problemer på energiområdet og på udenrigsområdet - navnlig nu må vi igen koncentrere os og ikke glemme, at det strategiske mål, vi skal nå i fællesskab, Kommissionen og Parlamentet, er udarbejdelse af et strategidokument om reform af budgettet.
Formanden

Om: Reform af EU-budgettet
Er Kommissionen overbevist om, at det nyligt udkomne offentlige høringsdokument "Reform af budgettet, EU i forandring" afspejler de fleste europæiske borgeres holdning, eller afspejler det "ene budskab" fra "hundredvis af stemmer" i virkeligheden hele EU's holdning?
Kan Kommissionen redegøre for de vigtigste konklusioner, der kan drages i denne forbindelse, og oplyse, hvilke større ændringer Kommissionen forventer i EU's udgifter i fremtiden?
Rent konkret, hvilke nøglereformer forventer Kommissionen vil træde i kraft vedrørende landbrugsudgifterne?
Dalia Grybauskaitė
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Spørgsmålet blev stillet med hovedvægten på resultatet af høringerne om landbruget, men spørgsmålet omfatter også mere generelle elementer, så jeg vil gerne indlede med nogle generelle bemærkninger.
Med hensyn til de høringer, vi lancerede, har vi været meget tilfredse, fordi det var første gang i europæisk historie, at debatten fandt sted så åbent med alle dem, der var i stand til og villige til at deltage i processen. Vi har fået et stort input fra ngo'er, regeringer, tænketanke, det civile samfund, og det var meget nyttigt for os og vil fremover være nyttigt for os.
Det afspejler naturligvis en meget bred række holdninger og perspektiver, som ikke kan nedskæres til et eller to bestemte budskaber, men bidragene tilsluttede sig i vid udstrækning Kommissionens generelle fremgangsmåde i forbindelse med reform af budgettet, der sigter mod en strategisk vision for at optimere den europæiske merværdi af hver eneste euro, der bruges på EU's budget. De indeholder kriterier for en konkretisering af opfattelserne af, hvordan EU-budgettets stabilitet og lydhørhed afbalanceres.
Mange bidragydere var enige i, at budgettet har udviklet sig betydeligt i tidens løb, men kun få er fuldt ud tilfredse med den aktuelle budgetstruktur. Høringerne giver en fornemmelse af prioriteringen med hensyn til de udfordringer, Europa står over for, med klimaændringer og global konkurrenceevne øverst på listen.
Bidragene indeholder ligeledes forslag til en række mulige reformer af bestemte udgiftspolitikker, det finansielle system og den måde, hvorpå budgettet gennemføres. Yderligere oplysninger findes som allerede nævnt på Kommissionens websteder.
Endelig viser høringen vedrørende landbruget en relativt voksende enighed om behovet for yderligere reform af den fælles landbrugspolitik. Nogle mener, at det er bedst at fortsætte reformen efter de samme retningslinjer som det tidligere sundhedstjek af reformen eller midtvejsevalueringen, mens andre går ind for mere radikale ændringer. De fleste bidragydere understreger behovet for at ændre den fælles landbrugspolitik, så den fokuserer på det europæiske landbrugs konkurrenceevne, evne til at reagere på klimaændringer, fødevaresikkerhed og kvalitetskrav samt andre miljøkrav. Der er dog forskellige holdninger til, hvilke ændringer der er behov for, og hvor omfattende de skal være.
Kommissionens forventninger med hensyn til de centrale udgiftsområder, særlig inden for landbruget, er omfattet af løbende arbejde baseret på høring, teknisk vurdering, videnskabelige input og drøftelser af sektorpolitikken. De vil udgøre en del af den politiske reaktion, der følger senere i år. Kommissionen vil dernæst udarbejde vores strategidokument, og jeg håber inderligt, at vi i samarbejde med Parlamentet er i stand til at udføre vores opgave.
Mairead McGuinness
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren ikke blot for hendes svar, men også for hendes bemærkninger til Marian Harkins udtalelser om fødevaresikkerhed. Jeg mener, der findes en stor kløft på markedet.
Lad mig henlede opmærksomheden på den betænkning, jeg har udarbejdet, og som blev vedtaget her i Parlamentet i dag med et overvældende flertal, som støtter den fælles landbrugspolitik og dens rolle i den globale fødevaresikkerhed, og på vores forhandlinger om de faldende indtægter for landmænd med malkekvæg. Vi må bringe dem, der foreslår vilde reformer, tilbage til virkeligheden. Vi taler om fødevarer til europæiske borgere og indtægter for dem, der bor i og forvalter landdistrikterne. Jeg vil bede alle holde sig dette for øje under de kommende forhandlinger.
Göran Färm
(SV) Fru formand! Jeg har et kort spørgsmål til kommissæren. Jeg deltog i Kommissionens fremragende konference i december om midtvejsevalueringen af budgettet. På denne konference holdt kommissæren en fremragende og proaktiv tale om betydningen af at fremsætte ændringsforslag nu. Vi hører imidlertid nu rygter om, at der ikke vil blive fremsat noget forslag til midtvejsevaluering af budgettet før efter valgene til Europa-Parlamentet og efter det tyske forbundsdagsvalg i september. Mit spørgsmål er ganske enkelt: Vil Kommissionen fremsætte et forslag til midtvejsevaluering af budgettet inden sommer eller først efter det tyske forbundsdagsvalg?
Justas Vincas Paleckis
(LT) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hendes præcise og åbne svar og sige, at drøftelserne om reform af budgettet nu har pågået i nogen tid, over et år nu. Hvilken indflydelse har finanskrisen på disse drøftelser? Jeg vil også gerne vide, om man vil forsøge at finde løsninger i forbindelse med reformen af budgettet, så vi i fremtiden kan undgå finanskriser som den, vi oplever nu.
Dalia Grybauskaitė
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Med hensyn til at bringe folk tilbage til virkeligheden er jeg helt enig i, at de beslutninger, vi træffer, særlig de strategiske beslutninger, skal være meget politisk ansvarlige. Vi bør ikke ændre det bedste, men vi må fjerne det gamle eller det, der ikke er særlig effektivt.
Hvad angår midtvejsevalueringen tror jeg, der er tale om en misforståelse. Vi er aldrig blevet bedt om at udarbejde en midtvejsevaluering af EU's budget. Vi er blevet bedt om at udarbejde et fuldstændigt budgetreformdokument inden udgangen af 2009, og det er op til os at beslutte tidspunktet - hvor det politisk er mest hensigtsmæssigt, eller hvor vi kan forvente en mere effektiv reaktion. Personligt så jeg gerne, at det blev udarbejdet tidligere - måske i foråret. Men jeg må tage seriøst hensyn til realiteterne, fordi vi har valg, måske ratificeringen af Lissabontraktaten osv. Vi bør ikke spilde et godt forslag og tillade, at begivenhederne overskygger det. Lad os overlade det til Kommissionens formand Barroso at træffe beslutning om den endelige dato, men vi er parate, og denne Kommission er parat til at gøre sit arbejde.
(LT) Hr. Paleckis, Deres spørgsmål er meget vigtige, meget dybe, og jeg kan endog sige, at de er så dybe og så vigtige, at selv hele EU's budget ikke vil kunne give et svar. Sandheden er, at Deres spørgsmål er af strategisk karakter, mens intet budget hverken nu eller i fremtiden vil kunne reagere effektivt på den form for finanskrise, der er opstået.
EU's budget udgør blot 1 % af bruttonationalproduktet, men finanskrisen skyldtes ikke hovedsageligt pengemangel, men efter min mening snarere kontrolspørgsmål, globaliseringen af det finansielle system, dets monopolisering og mange andre ting.
EU's budget råder som budgettet for en meget lille international organisation uden tvivl over et vist udvalg af instrumenter, men det er i realiteten ikke stort. Dette udvalg består for en stor dels vedkommende ikke af faktiske finanser eller penge, men snarere af reguleringsforanstaltninger, kontrolforanstaltninger og anbefalinger også inden for den makroøkonomiske politik. Dette er sandsynligvis endnu vigtigere, end hvor mange penge vi rent faktisk har eller kan indskyde.
I øjeblikket har vi reelt Globaliseringsfonden, vi har fleksibilitetsinstrumentet og andre instrumenter, men de er ikke særlig effektive. Det var netop derfor, at Kommissionen i sin genopretningsplan foreslog, at de 5 mia. EUR investeres i strategiske strukturelle ændringer af energisammenkoblingerne og andre energiinfrastrukturprojekter, og indtil videre har landene ikke travlt, og de er ikke særlig villige til at drøfte dette spørgsmål
Selve krisen viser, at investering i strategiske energiprojekter og andre fælles strategiske projekter på EU-plan er yderst vigtige. Jeg håber meget, denne krise vil blive en af de lektioner, som Europa vil tage meget seriøst. Jeg håber også, at den vil bidrage til at fokusere og i fremtiden anvende EU's budget, hvor vi kan opnå størst fordel, da det er alt for lille til at dække alt og løse alle problemer.
Det er derfor ikke let at besvare Deres meget generelle spørgsmål, men som nævnt håber jeg inderligt, at denne krisesituation i verden og den økonomiske tilbagegang, som vi nu oplever i hele Europa, virkelig vil hjælpe politikerne til at investere mere i en europæisk strategi.
Formanden

Om: It-kriminalitet
De vedblivende teknologiske fremskridt og det stigende antal mennesker, der bruger internettet gør, at det bliver sværere og sværere at håndhæve loven på internettet Hvad gør Kommissionen for at bekæmpe it-kriminalitet på EU-niveau?
Jacques Barrot
Fru formand! Som svar på hr. Ó Neachtains spørgsmål kan jeg sige, at Kommissionen i mange år har gennemført en politik for bekæmpelse af it-kriminalitet i tæt samarbejde med medlemsstaterne og andre europæiske institutioner.
Kommissionen bidrager til bekæmpelse af it-kriminalitet på fire måder: ved at fremme samarbejde mellem medlemsstaterne, ved at fremme offentlig-private partnerskaber, ved at udvikle forskellige retsmidler og endelig ved at indgå samarbejde med tredjelande.
Meddelelsen fra 2007 "Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet" gjorde det muligt for Kommissionen at fremme informationsudveksling på området cyberkriminalitet mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder, enten på bilateralt plan eller via Europol.
Medlemsstaterne skal udpege permanente kontaktpunkter, hvorigennem andre medlemsstater kan anmode om assistance eller information. Kommissionen har også bidraget til udarbejdelsen af Rådets konklusioner om en strategi til bekæmpelse af cyberkriminalitet, som blev vedtaget i november sidste år.
I denne strategi foreslås en række foranstaltninger, der sigter mod at skabe samarbejde mellem medlemsstaterne om bekæmpelse af kriminalitet som f.eks. børnepornografi, terrorisme, angreb på it-systemer og svindel. Der skal oprettes en platform for indberetning af lovovertrædelser, der påvises online, med det formål at centralisere cyberlovovertrædelser, så Europol kan sammenligne dem.
Samtidig udvikler Kommissionen en partnerskabspolitik mellem de retshåndhævende myndigheder og den private sektor for at gribe ind over for cyberkriminalitet.
Rådet (retlige og indre anliggender) af 8. december 2008 fremsatte henstillinger om offentligt-privat samarbejde om bekæmpelse af cyberkriminalitet. Kommissionen ønsker også at oprette en europæisk finansiel koalition imod kommercielle børnepornografiske billeder. Formålet med denne koalition er at samle de forskellige offentlige og private parters indsats til bekæmpelse af produktion, distribution og salg af børnepornografiske billeder på internettet.
Endelig har Kommissionen spillet en vigtig rolle i udarbejdelsen af lovgivning, hvori der fastlægges minimumsstandarder for harmonisering af gældende strafferetslovgivning. Dette er tilfældet med rammeafgørelse 2005/222/RIA om angreb på informationssystemer og rammeafgørelse 2004/68/RIA om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi.
Kommissionen ser nu på, hvordan den kan opdatere og gennemføre disse instrumenter.
Jeg vil slutte med at sige, at vi må huske på, at internettet er et globalt informationsnetværk. EU kan ikke regulere det alene. Derfor håber Kommissionen, at den kan tilskynde til internationalt samarbejde på dette område, og den vil tilrettelægge et møde i år med deltagelse af internationale organisationer og EU-agenturer i et forsøg på at koordinere disse organers respektive aktiviteter.
Dette er mit svar til hr. Ó Neachtain.
Seán Ó Neachtain
(GA) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for det svar. Jeg vil gerne stille kommissæren et supplerende spørgsmål. Hvad angår cybermobning eller -nedrakning, der hovedsageligt berører unge, som benytter sociale steder som Bebo og Facebook, bør den nedrakning eller mobning mod unge, der finder sted på disse steder, bringes til ophør. Hvad agter EU at gøre for at sikre, at der gøres mere opmærksom på denne form for mobning?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Jeg vil gerne spørge om, hvilke foranstaltninger Kommissionen overvejer at gennemføre for at sætte medlemsstaterne i stand til at vedtage Europarådets konvention om cyberkriminalitet, hvilken handlingsplan overvejer Kommissionen for gennemførelse af forbedringer og bekæmpelse af cyberkriminalitet, og hvilke foranstaltninger overvejer den i tilknytning til interoperabilitet i forbindelse med digital signatur.
Den Dover
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar, men jeg vil også bede ham sikre, at der til enhver tid tages hensyn til menneskerettighederne på dette område. Med andre ord går jeg helt ind for udryddelse af cyberkriminalitet, men kan vi sikre os, at internetselskaberne ikke sammen med politimyndighederne og lignende griber for kraftigt ind over for offentligheden, der benytter sig af internettet for sin fornøjelses skyld?
Jacques Barrot
(FR) Fru formand! Det ærede medlem har ret, og jeg vil straks besvare spørgsmålet om menneskerettigheder og bekæmpelse af cyberkriminalitet. Vi må helt klart være meget opmærksomme på at sikre, at menneskerettighederne respekteres, når cyberkriminalitet skal bekæmpes. Jeg vil endog gå så vidt som til at sige, at vi må håndhæve respekten for menneskerettighederne.
Inden for rammerne af det flerårige Stockholmprogram, der løber fra 2010 til 2014, vil vi indføre et helt afsnit om bekæmpelse af cyberkriminalitet med det formål, som jeg allerede har sagt og gerne vil sige igen til hr. Ó Neachtain, at få oprettet observationscenteret i Europol, som netop vil sætte os i stand til bedre at koordinere kontrollen med nationale institutioner med ansvar for overvågning af tvivlsomme sider, hvorfra børnepornografi distribueres til særligt følsomme grupper. De har ret. Vi må også se på, hvordan unge lokkes til bestemte steder, hvor de risikerer at blive angrebet på en eller anden måde af skaberne af disse sider og dem, der besøger dem. Det er, hvad jeg kan fortælle. Jeg vil gerne endnu en gang sige, at dette rent faktisk udgør en fuldstændig strategi, der skal gennemføres på en endnu mere målrettet måde end tidligere i lyset af vores større forståelse af de risici, der er forbundet med internettet.
Jeg nærer også store forhåbninger til den europæiske finansielle koalition til bekæmpelse af kommercielle børnepornografiske billeder. Vi vil samle de forskellige offentlige og private organer for at tackle produktionen, distributionen og salget af børnepornografiske billeder på internettet, ligesom vi vil forsøge at finde frem til og pågribe de kriminelle. Hvis vi når frem til en aftale om finansiering under komitologiproceduren, håber jeg på, at vi kan lancere denne koalition i februar 2009. Jeg vil gerne takke Parlamentet for al den støtte, det måtte yde til dette spørgsmål.
Formanden

Om: Terrortrusler
I november sidste år oplevede vi terrorhandlinger i Mumbai, hvor mange EU-borgeres liv var i fare. På baggrund af bombeanslagene i Madrid og London i henholdsvis 2004 og 2005 er det klart, at vi lever under en lignende trussel i Europa. Kommissionen bedes oplyse, hvas vi gør for at styrke og sikre udvekslingen af oplysninger mellem medlemsstaternes politivæsener med henblik på at imødegå sådanne angreb.
Jacques Barrot
Fru formand! Jeg vil gerne svare hr. Aylward. Nøglen til en effektiv bekæmpelse af terrorisme og andre former for alvorlig kriminalitet er at sikre, at de rigtige mennesker har adgang til de rigtige oplysninger på det rigtige tidspunkt, hvilket er en kæmpe udfordring på EU-plan.
Vi har forsøgt at fremme og lette en effektiv informationsudveksling mellem de forskellige medlemsstaters politistyrker. Rammeafgørelsen af 18. december 2006, kendt som den svenske afgørelse, som alle medlemsstater skulle gennemføre inden midten af 2008, dvs. for ganske nylig, skaber fælles lovrammer for hurtig udveksling af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder.
I denne rammeafgørelse bestemmes det, at en anmodning, som politistyrken modtager, skal behandles på grundlag af de samme kriterier, som gør sig gældende for nationale anmodninger. Det er en måde, hvorpå vi kan løse dette problem.
Et andet eksempel er "Prüm"aftalen, Rådets afgørelse af 23. juni 2008, hvori fastlægges en detaljeret mekanisme for udveksling af specifikke typer af data, herunder fingeraftryk, dna-profiler og oplysninger i tilknytning til registrering af køretøjer, som alle kan føre til vellykkede kriminalefterforskninger.
I henhold til Rådets afgørelse i Prüm indrømmer medlemsstaterne hinanden begrænset adgang til deres dna- og fingeraftryksdatabaser, så de kan kontrollere for matches. Dette er meget nyttigt, da denne afgørelse fra Rådet skaber grundlag for en yderst effektiv udveksling af dna og fingeraftryk.
Europol skal også spille en afgørende rolle. Europols informationssystem, EIS, gør det muligt for medlemsstaterne at finde ud af, om andre medlemsstaters retshåndhævende myndigheder er i besiddelse af oplysninger, der er behov for på operationelt plan. Hvis Europol skal kunne spille sin rolle, kræver det naturligvis, at medlemsstaterne bidrager tilfredsstillende til EIS.
Det siger sig selv, at vi naturligvis nu må planlægge nye foranstaltninger for informationsudveksling i det kommende femårsprogram, som vil efterfølge Haagprogrammet. Dette femårsprogram skal sikre en koordineret, konsekvent tilgang til informationsudveksling og bør omfatte en strategi på EU-plan for informationsstyring. Informationsudveksling vil dog også give anledning til bekymring med hensyn til beskyttelse af personoplysninger.
Strategien skal derfor tillade en generel fremgangsmåde i forbindelse med informationsudveksling, som imødekommer politiets behov og er baseret på it-systemernes interoperabilitet.
Dette er mit svar til hr. Aylward.
Liam Aylward
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar. Et meget kort supplerende spørgsmål. Hvad gør EU for at konfiskere terroristers aktiver i EU, og kan kommissæren redegøre for, hvor mange kontorer for kriminelle aktiver der i øjeblikket findes i EU.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne bede kommissæren oplyse, om der er fuldt samarbejde mellem alle 27 medlemsstater vedrørende informationsudveksling mellem politistyrkerne. Hvis ikke, hvilke lande følger da en anden vej, og har den irske regering anmodet om en undtagelse på dette specifikke område?
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Jeg vil gerne spørge kommissæren, om der findes en sikkerhedspolitik vedrørende terrortrusler mod atomkraftværker.
Jacques Barrot
(FR) Fru formand! Vi er netop midt i at gennemføre en undersøgelse af konfiskering af aktiver som følge af denne ulovlige aktivitet. Særlig dommer Jean-Louis Bruguière har fået til opgave at overvåge SWIFT- programmet til sporing af finansiering af terrorisme. Hans resultater vil foreligge inden længe. EU har nydt godt af information genereret af programmet til sporing af finansiering af terrorisme, og dommer Bruguière har haft ansvaret for at kontrollere, at det hele tiden er sket i overensstemmelse med kravene om databeskyttelse. Jeg kan sige, at dette på langt sigt vil hjælpe os med at konfiskere aktiver tilhørende en række enkeltpersoner, der har haft ulovlige indtægter.
Hvad angår informationsudveksling har jeg allerede fortalt, at Europols informationssystem kunne være meget mere effektivt, hvis medlemsstaterne bidrog med information på en mere pålidelig og gennemskuelig måde. Vi vil arbejde med dette. Et af mine største ønsker er, at vi kan opbygge denne tillid mellem de forskellige efterretningsorganer i medlemsstaterne, så vi når frem til en mere effektiv informationsudveksling. Jeg har ikke hørt noget om nogen undtagelse på dette område. Jeg tror, at jeg i det store hele har besvaret Deres spørgsmål.
Hvad angår truslerne mod atomkraftværker har Kommissionen ligeledes fremlagt et forslag om bedre overvågning af nøgleinfrastruktur, der naturligvis omfatter atomkraftværker.
Formanden

Om: EU's indvandringspolitik
EU's indvandringspolitik bør rumme en udpræget humanistisk komponent med garantier for overholdelse af menneskerettighederne, som skal fremme foranstaltninger med henblik på integration frem for repression, og hvis sigte er at ligestille indvandrernes rettigheder og forpligtelser med statsborgernes, fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne og mellem disse og oprindelseslandene, indføre formler med henblik på en styrkelse af den tværkulturelle dialog og respekten for forskellighederne, mindretallene og for frihedsrettighederne. Frankrig har allerede undertegnet protokoller med en række afrikanske stater, bl.a. Republikken Congo, Tunesien, Benin, Mauritius, Senegal og Gabon med henblik på at fremme udviklingen og mulighederne for lovlig indvandring. På denne baggrund bedes Kommissionen svare på, hvordan den har fulgt op på og bistået de medlemsstater, der ønsker at iværksætte e tilsvarende proces?
Jacques Barrot
Fru formand! Som svar på hr. Franças spørgsmål kan jeg sige, at den samlede migrationsstrategi, som EU vedtog i 2005, havde til formål at levere en mere passende reaktion på de udfordringer, som migration indebærer for EU som helhed. Denne globale fremgangsmåde er baseret på en forbedring af dialog og samarbejde med tredjelande om alle aspekter af migration med det formål at opbygge et partnerskab for bedre migrationsforvaltning.
For at give den samlede migrationsstrategi et praktisk indhold støtter Kommissionen samarbejdsinitiativer med tredjelande på områderne migration og asyl. Af eksempler herpå kan nævnes Aeneasprogrammet, der finansierede over 100 projekter i perioden 2004-2006, eller migrations- og asylprogrammet, der efterfulgte det, og som fik tildelt et budget på 205 mio. EUR for perioden 2007-2010.
Mange af de initiativer, der blev udvalgt i forbindelse med en årlig indkaldelse af forslag, er fremsat og gennemføres af medlemsstaterne i samarbejde med tredjelande. Lad os tage et eksempel: På grundlag af Aeneasprogrammet finansierer Kommissionen et spansk-marokkansk projekt vedrørende forvaltning af sæsonbetonet immigration mellem provinserne Ben Slimane i Marokko og Huelva i Spanien. Dette program støtter ligeledes samarbejde mellem Spanien og Colombia om udvikling af cirkulær migration. Vi har ligeledes finansieret en midlertidig tilbagevenden til Kap Verde for kapverdere, der bor i Portugal, med det formål at informere og uddanne potentielle emigranter i deres hjemland. Ud over disse foranstaltninger bidrager geografiske finansielle instrumenter som f.eks. Den Europæiske Regionalfond og det europæiske naboskabs- og partnerskabsinstrument også til at tilføje den samlede migrationsstrategi et praktisk element. Europa-Kommissionen bakkede f.eks. for nylig op omkring oprettelsen af migrationsinformations- og forvaltningscenteret i Mali, et projekt, som en række medlemsstater er dybt involveret i.
Som en del af den samlede strategi har Kommissionen endvidere foreslået nye redskaber til fremme af partnerskab med tredjelande og udvikling af større synergi mellem Fællesskabets og medlemsstaternes indsats. Vi har nu mobilitetspartnerskaber, et nyt værktøj, som EU indfører, i øjeblikket på pilotforsøgsbasis. Disse mobilitetspartnerskaber er et middel til udvikling af dialog og samarbejde mellem EU og tredjelande på områderne lovlig migration, udvikling samt forebyggelse og nedbringelse af ulovlig indvandring. Vi har underskrevet de første partnerskabsaftaler med Kap Verde og med Republikken Moldova, hvori fremsættes specifikke tilbud om samarbejde. I forbindelse med partnerskabet med Kap Verde tilbød Portugal f.eks. at underskrive en protokol, der udvider anvendelsesområdet for en eksisterende protokol om midlertidig migration af arbejdstagere fra Kap Verde med henblik på beskæftigelse i Portugal. Andre værktøjer omfatter migrationsprofiler, der består i analyser af migrationssituationen i et bestemt land og samarbejdsplatforme med det formål at samle landerepræsentanter og de vigtigste finansieringsaktører i tilknytning til migration i det pågældende tredjeland. Vi har etableret en samarbejdsplatform i Etiopien på Det Forenede Kongeriges initiativ, og vi planlægger en platform i Sydafrika.
Endelig kan integrationsfonden og tilbagesendelsesfonden naturligvis hjælpe medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger forud for afrejsen i tredjelande med det formål at bistå potentielle emigranter med at finde arbejde i modtagerlandet og lette deres civile og kulturelle integration eller omvendt indføre kortsigtede støtteforanstaltninger for hjemvendte personer.
Det var det hr. França. Jeg ville gerne give en række eksempler, men vigtigst af alt vil jeg gerne sige, at jeg er fuldt overbevist om behovet for, at Europa forvalter migrationsstrømmene via denne samlede fremgangsmåde, som forbinder migration og udvikling og reelt muliggør en samordnet migrationsforvaltning. Dette er den retning, vi bør gå i, og jeg mener, at det vil gøre Europas migrationsforvaltning til et eksempel, som hele verden kan følge.
Armando França
(PT) Fru formand! Jeg er enig med hr. Barrot. Jeg er enig i hans utilfredshed. Sandt at sige må vi være utilfredse med alle disse gennemgribende foranstaltninger.
Sandheden er, at den illegale indvandring til Europa fortsætter. Menneskesmugling fortsætter. Der er områder, hvor der er en stor indvandring, særlig i Middelhavet i retning mod Italien. Frankrig er kommet med en række vigtige bilaterale samarbejdsaftaler, men andre medlemsstater har ikke gjort det samme. Kommissionen må fortsætte uden at miste sin entusiasme for denne samarbejdspolitik, og hjælp til medlemsstaterne...
(Formanden afbrød taleren)
Colm Burke
(EN) Fru formand! Spørgsmålet henviser til EU's politik, som har et stort humanitært element og sikrer respekten for menneskerettighederne. For nylig blev en person deporteret fra Irland, selv om personens døtre ville blive udsat for omskæring.
Har Kommissionen tilskyndet medlemsstaterne til at vedtage en fælles holdning herom? I nogle lande er det stadig ikke ulovligt, og vil Kommissionen tilskynde medlemsstaterne til at vedtage en fælles holdning om tackling af dette meget vanskelige spørgsmål.
Jacques Barrot
(FR) Fru formand! For det første vil jeg gerne forsikre hr. França om, at jeg naturligvis vil gøre mit yderste for at udvikle en global fremgangsmåde via mobilitetspartnerskaber mellem EU som helhed og tredjelandene. De har ret, nogle medlemsstater har indgået bilaterale aftaler, men dette bør også være tilfældet for hele Europa, og De gjorde rigtigt i at understrege de risici, der er forbundet med illegal indvandring, som skyldes en fejlslagen tilrettelæggelse af den lovlige migration.
Den sag, De nævnte, hr. Burke, viser helt klart, at der er behov for at tænke sig om i forbindelse med hjemsendelsespolitikken. Der kan ikke være tale om at hjemsende folk til tredjelande, hvor deres liv eller person vil være udsat for fare. Vi må derfor gennemføre denne politik klogt.
Jeg ønsker ikke at gennemgå hjemsendelsesdirektivet igen. Det har været kontroversielt, men forudsat at det gennemføres korrekt i medlemsstaternes retsorden, giver det os mulighed for til en vis grad at kontrollere, hvordan disse hjemsendelsespolitikker forvaltes.
Jeg agter under alle omstændigheder at holde nøje øje med dette spørgsmål.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Tredje del
Formanden

Om: Åbning af lukkede erhverv
På baggrund af målet om et indre marked med fri bevægelighed for personer, varer og tjenesteydelser fremmer Kommissionen "åbning" af de såkaldte lukkede erhverv i de medlemsstater, hvor de findes, hvilket generelt er et skridt i den rigtige retning.
Findes der tilfælde, hvor de lukkede erhverv kan bevares, som de er, hvis de fremgangsrigt og uden at skabe problemer tjener fællesskabet i forbindelse med udbud af tjenesteydelser? Hvad er de mulige negative konsekvenser af åbningen af nogle lukkede erhverv? Har Kommissionen foretaget konsekvensanalyser i de lokale samfund, navnlig i områder med geografiske særpræg (såsom bjergegne, øsamfund osv.)?
Charlie McCreevy
Fru formand! For det første vil jeg gerne slå fast, at Kommissionen ikke har som et generelt mål at åbne lukkede erhverv. I forbindelse med det indre marked mener den dog, at det legitime behov for, at medlemsstaterne regulerer visse erhverv, må forenes med behovet for at sikre erhvervsudøveres frie bevægelighed i Europa.
Det er indlysende, at bedre kvalitet og et større udvalg af erhvervsmæssige tjenester må have en positiv virkning på hele EU's økonomi. Med henblik herpå forpligter servicedirektivet medlemsstaterne til at gennemgå deres nationale lovgivning for krav, der finder anvendelse på bestemte erhverv som f.eks. kvantitative og territoriale begrænsninger, med henblik på at evaluere deres egnethed i lyset af de betingelser, der er fastlagt i EF-Domstolens retspraksis. Senest den 28. december 2009 skal medlemsstaterne fremsende deres rapport om resultaterne af denne kontrol og evaluering til Kommissionen. Dette vil give dem mulighed for at påvise eventuelle negative virkninger ved at åbne visse lukkede erhverv og begrunde eventuelle begrænsninger.
På grundlag af disse nationale rapporter vil Kommissionen og medlemsstaterne gennemføre en proces med gensidig evaluering, og de vil undersøge og drøfte de ændringer, der er foretaget i medlemsstaternes lovgivning og alle andre krav, der måtte være blevet opretholdt. Den 28. december 2010 vil Kommissionen fremlægge en sammenfattende rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om resultaterne af denne gensidige evalueringsproces. Naturligvis vil krav om at overveje en specifik regulering af erhvervene blive drøftet i denne sammenhæng. Igen med det formål at sikre det indre markeds funktion er der desuden blevet indledt overtrædelsesprocedurer, når man har fundet, at de nationale regler medfører diskriminerende eller uforholdsmæssige begrænsninger inden for regulerede erhverv som f.eks. adgang til ejerskab, uforeneligheder eller tvungne takster.
Endelig søger Kommissionens arbejde på konkurrenceområdet ligeledes at fremme passende mønstre for gennemgang af de eksisterende faglige regler i de enkelte medlemsstater, som det fremgår af to rapporter fra Kommissionen om konkurrence inden for erhvervsmæssige tjenester. De nationale konkurrencemyndigheder opfordres til på baggrund af konkurrencereglerne at kontrollere, om både et mål om almen interesse og de mindst restriktive metoder til at nå dette mål er klart defineret i en bestemmelse.
Emmanouil Angelakas
(EL) Fru formand, hr. kommissær! Jeg er klar over, at Kommissionen forsøger at realisere et indre marked og fri bevægelighed for erhvervsudøvere.
På den anden side er der visse erhverv, som jeg har kaldt "lukkede", og som kun kan udøves, når der er erlagt et bestemt beløb. Jeg henviser til taxilicenser, som i mange af EU's medlemsstater er dyre, og erhvervet som apoteker, som er underlagt demografiske og distributionsmæssige foranstaltninger. Jeg vil gerne høre kommissærens tanker herom.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Mener kommissæren, at lokalkendskab og regionale bestemmelser bør være et grundlæggende krav for at sikre, at disse erhverv kan udøves ordentligt?
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Jeg er ikke sikker på, om bookmakere og totalisatorer hører under erhvervsudøvere, men det er helt sikkert et problem i forbindelse med det indre marked og fri bevægelighed for tjenesteydelser. Hvor befinder debatten herom sig? Jeg ved, at Kommissionens tjenestegrene har været involveret, og jeg modtager stadig en del ret vrede repræsentanter for dette område. Hvad angår endvidere direktivet om anerkendelse af faglige kvalifikationer og hele området vedrørende gensidig evaluering, som kommissæren nævnte, er der så nogen problemer der? Sammenligner vi noget, der ikke er sammenligneligt, hvis vi åbner erhvervene i de enkelte medlemsstater for hinanden?
Charlie McCreevy
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Medlemmerne har rejst to forskellige spørgsmål i forbindelse med dette emne. Det ene vedrører servicedirektivets anvendelsesområde, det andet reguleringen af erhvervsfaglige kvalifikationer. Servicedirektivets anvendelsesområde omfatter alle serviceerhverv i EU med visse begrænsede undtagelser. Hr. Angelakas rejste spørgsmålet om apotekere. Han er måske klar over, at vi har indledt overtrædelsesprocedurer mod nogle medlemsstater på dette bestemte område.
Med hensyn til spørgsmålet om gensidig evaluering, der kræves i henhold til servicedirektivet, skal hver enkelt medlemsstat gennemgå sine egne regler og bestemmelser inden den 28. december i år, og derefter vil der blive gennemført en gensidig evaluering for at se, hvad der er proportionalt, og hvad der ikke er.
Det spørgsmål, som fru Doyle rejser, vedrører overtrædelsesproceduren vedrørende spil. Hun vil være bekendt med, at vi i øjeblikket gennemfører en eller anden form for foranstaltninger over for mindst 15 medlemsstater. Der foreligger retspraksis om dette bestemte spørgsmål. Spil henhører under servicedirektivets anvendelsesområde som alt andet, og disse spørgsmål må løses. Sagerne mod medlemsstaterne på dette område befinder sig i forskellige faser. Vi oversvømmes også af mange andre mulige overtrædelser på dette område.
Formanden

Om: Kreditvurderingsbureauer
Kommissæren for det indre marked og tjenesteydelser, Charlie McCreevy, udtalte for nylig om regulering af kreditvurderingsbureauer følgende: "Jeg ønsker, at Europa skal spille en ledende rolle på dette område. Vores forslag overgår de regler, der gælder i andre lovgivninger. Disse meget strenge regler er nødvendige for at genoprette markedets tillid til kreditvurderingen i EU".
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor den ikke fremsatte forslag om indførelse af et strengere regelsæt på et tidligere stadium af den finansielle krise?
Charlie McCreevy
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen har nøje fulgt kreditvurderingsbureauernes aktiviteter i de seneste få år. I forlængelse af Europa-Parlamentets beslutning om kreditvurderingsbureauer fra februar 2004 overvejede Kommissionen meget nøje, hvilke lovgivningsforanstaltninger der ville være nødvendige for at regulere kreditvurderingsbureauernes aktiviteter.
I tråd med de råd, Kommissionen fik fra Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalg (CESR) i marts 2005, vedtog Kommissionen i 2006 en meddelelse om kreditvurderingsbureauer. I denne meddelelse konkluderede Kommissionen, at de forskellige direktiver om finansielle tjenesteydelser sammen med selvregulering blandt kreditvurderingsbureauerne på grundlag af IOSCO-kodeksen vil give et passende svar på alle de væsentligste betænkeligheder i relation til kreditvurderingsbureauerne. Det fastslås, at denne fremgangsmåde kræver, at Kommissionen løbende overvåger udviklingen.
Derudover bad Kommissionen CESR om at overvåge, om IOSCO's kodeks bliver overholdt, og om at aflægge rapport om dette årligt. Samtidig anførte Kommissionen i meddelelsen, at den kunne overveje at fremsætte lovforslag, hvis det bliver tydeligt, at der ikke i tilstrækkelig grad bliver levet op til EU-reglerne eller adfærdskodeksen, eller hvis der opstår nye omstændigheder, herunder alvorlige problemer med markedssvigt, eller der sker væsentlige ændringer i reguleringen af kreditvurderingsbureauer i andre verdensdele.
Finanskrisen har kastet et nyt lys over kreditvurderingsbureauerne. Siden august 2007 har de finansielle markeder verden over lidt under en stor tillidskrise. Denne finansielle krise er et komplekst fænomen, der omfatter mange forskellige aktører. Kreditvurderingsbureauerne befinder sig tæt på årsagen til de problemer, der er opstået med subprime-markederne. Krisen understregede kreditvurderingsbureauernes dårlige resultater. En forklaring kunne findes i den utilfredsstillende måde, hvorpå bureauerne har håndteret deres interessekonflikter, den manglende kvalitet af de metoder, de udvikler, utilstrækkelig gennemskuelighed i tilknytning til deres aktiviteter eller utilstrækkelig intern styring i bureauerne.
Subprime-krisen viste, at rammerne for kreditvurderingsbureauernes aktiviteter skal styrkes betydeligt. Derfor meddelte jeg i juni 2008, at Kommissionen ville træffe lovgivningsmæssige foranstaltninger på dette område, og den 12. november vedtog kollegiet forslaget om kreditvurderingsbureauernes reguleringsmæssige aktiviteter med Parlamentets og Rådets tilslutning.
Georgios Papastamkos
(EL) Fru formand! Kommissæren udtalte personligt i et svar på et spørgsmål fra mig i 2006, at Kommissionen i overensstemmelse med Det Europæiske Værdipapirtilsynsudvalgs anbefalinger ikke ville fremsætte nye lovgivningsforslag vedrørende kreditvurderingsbureauerne.
Den massive finansielle krise indtraf, og nu fortæller De os, at der er behov for en strammere lovgivning. Vi har faktisk behov for strammere lovgivning. Mit spørgsmål er: Mener De, at Kommissionens lovgivningsindsats var lunken på dette område?
Eoin Ryan
(EN) Fru formand! Jeg ved, at Kommissionen har fremsat forslag om kreditvurderingsbureauerne og har taget andre initiativer vedrørende finansmarkedernes ustabilitet i et forsøg på at sikre, at en tilsvarende krise ikke opstår igen som f.eks. kapitalkravsdirektivet, indskudsgarantiordninger og medlemsstaternes betalingsbalance.
Jeg vil gerne spørge kommissæren om, hvilke forslag Kommissionen agter at fremsætte for at tilskynde til vækst og konkurrenceevne i realøkonomien, særlig i sektoren for smv'er, der er særlig vigtig nu, hvor flere og flere europæiske økonomier oplever en konjunkturnedgang.
Charlie McCreevy
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Som svar til hr. Papastamkos vil jeg gerne henvise til rapporten fra 2005. Vi sagde dengang, at vi ville holde øje med kreditvurderingsbureauernes aktiviteter, og i 2007, hvor subprime-krisen nåede sit højeste, mødtes jeg med kreditvurderingsbureauerne og gav udtryk for vores utilfredshed med den måde, som vi mente, de havde varetaget deres opgaver på.
Som det vil være spørgeren bekendt, skrev jeg i december 2007 til CESR og til ESME for at få yderligere rådgivning om, hvad jeg burde gøre på visse områder. Jeg gjorde det helt klart i taler og bemærkninger, at det bare ikke var en mulighed at lade situationen fortsætte uændret.
Som følge heraf fremsatte vi i 2008 Kommissionens forslag, og dette drøftes nu i Parlamentet og i Ministerrådet. Jeg mener, at jeg tidligere, mens vi holdt kreditvurderingsbureauernes aktiviteter under opsyn, gjorde det klart, at vi ville tage sagen op i lyset af ændrede omstændigheder. For at citere en person i det forrige århundrede, som var langt mere berømt end jeg - når omstændighederne ændrer sig, ændrer vi os med dem. Og det er det, der er sket.
Hvad angår vores indsats med hensyn til finansiel regulering - forslagene om kreditvurderingsbureauerne og kapitalkravsdirektivet - stillede hr. Ryan et legitimt spørgsmål om, hvad EU gjorde for at løse problemerne i realøkonomien, for selv om ændringerne i forbindelse med finansiel regulering utvivlsomt har været relevante på områder, hvor der fandtes mangler i finansforordningen, vil det ikke i sig selv hærde og kickstarte den europæiske økonomi.
Hr. Ryan vil være bekendt med, at Kommissionen i de seneste par måneder har været et centralt omdrejningspunkt i koordineringen af de finansielle incitamenter, som Det Europæiske Råd vedtog på mødet i december. Det er naturligvis fortsat medlemsstaternes ret at gennemføre deres egne finansielle incitamenter, hvis de anser det for at være hensigtsmæssigt, da disse spørgsmål fortsat henhører under medlemsstaternes regeringers beføjelser. Som reaktion på denne pakke af incitamenter har Kommissionen også forpligtet nogle midler inden for sit ansvarsområde og koordineret med de øvrige europæiske aktører, hvordan vi vil kickstarte tingene der.
Jeg husker, at Kommissionen selv før dette vedtog nogle initiativer, der skulle hjælpe til at stimulere de små virksomheders aktivitet inden for smv-sektoren - som f.eks. lov om mindre virksomheder, statutten for det europæiske private selskab - og de vil forhåbentlig på en eller anden ringe måde bidrage til vende EU's økonomi generelt.
Formanden

Om: Finanskrise
Har Kommissionen i lyset af den aktuelle finanskrise ændret reglerne for det indre marked for at gøre det lettere for enkelte medlemsstater at iværksætte foranstaltninger til beskyttelse af deres økonomi og industri?
Charlie McCreevy
Fru formand! På dette tidspunkt af finanskrisen og den økonomiske konjunkturnedgang må både de europæiske regeringer og de europæiske institutioner udvise fasthed og fleksibilitet, som Kommissionens formand Barroso anførte i forordet til den europæiske genopretningsplan, der for nylig blev vedtaget.
Som et udtryk for denne fleksibilitet vil Kommissionen f.eks. indføre en forenklingspakke for at fremskynde beslutningstagningen om statsstøtte, tillade brug af fremskyndede procedurer inden for offentlige indkøb i 2009 og 2010 i forbindelse med alle større offentlige projekter, og den beder medlemsstaterne gennemføre korrigerende foranstaltninger i tilfælde af store underskud inden for tidsrammer, der er forenelige med økonomisk genopretning, for at tillade deres økonomier at tilpasse sig.
Denne fleksibilitet betyder dog ikke, at Kommissionen har ændret eller vil ændre reglerne for det indre marked. En harmoniseret fremgangsmåde fastsat i undersøgelsen af det indre marked i november 2007 må videreføres som planlagt.
I statusrapporten af 16. december 2008 "The Single Market review: one year on" fremhæves en række foranstaltninger, der er vedtaget for nylig, og som vil bidrage til at skabe betingelser for at sætte skub i den europæiske økonomi igen. De omfatter først og fremmest stærkere kontraktmæssige rettigheder for at øge forbrugertilliden, sænke omkostningerne og de administrative byrder og en virksomhedsstatut for smv'er. Det er også indlysende, at vi må omstrukturere de europæiske lovgivnings- og kontrolrammer for at nedbringe risikoen for fremtidige kriser.
I årenes løb har vi samarbejdet med Parlamentet og Rådet om bl.a. at øge beskyttelsen af bankindskydere, afskrække bankerne og andre finansielle institutioner fra at løbe for store risici i fremtiden og regulere kreditvurderingsbureauerne bedre i fremtiden. En hurtig vedtagelse og gennemførelse af disse forslag er grundlæggende. Vi må vise, at Europa kan levere konkrete svar.
I løbet af de kommende måneder vil Kommissionen i detaljer redegøre for, hvordan de nuværende lovgivnings- og kontrolrammer bør reformeres yderligere for at genskabe stabilitet og tillid. Vi bør stræbe efter et mere stabilt system, der også frembyder bedre muligheder for handel, risikoafdækning, spredning og samling af risici, fordeling af ressourcer og mobilisering af opsparing. Dette kræver bl.a. et bedre samarbejde og en bedre koordinering mellem de nationale lovgivere og kontrolinstanser, ligesom vi må undgå enhver form for protektionisme.
For at skabe lægerevarende økonomisk vækst må vi nedbringe kapitalomkostningerne og øge kapitalallokeringen. Dette vil helt klart kræve en yderligere styrkelse af det indre marked.
Denne fleksibilitet betyder helt sikkert ikke, at principperne for det indre marked på nogen måde ændres. Tværtimod. På et tidspunkt med økonomisk nedgang må både de europæiske regeringer og de europæiske institutioner holde godt fast i principperne for det indre marked. Det er meget vigtigt, at eventuelle foranstaltninger til håndtering af krisen baseres på grundlæggende frihedsrettigheder og principperne om ikkediskriminering og proportionalitet. Der er f.eks. allerede indført rammer for de nationale redningsplaner for at forhindre eventuelle negative afsmittende virkninger mellem ukoordinerede nationale foranstaltninger.
De ensartede spilleregler, der har været til så stor gavn for medlemsstaternes forbrugere og virksomheder siden 1992, skal opretholdes og beskyttes. Dette er vigtigt, da enhver foranstaltning, der underminerer det indre marked, vil kunne forværre virkningerne af finanskrisen på økonomien som helhed.
Gay Mitchell
(EN) Fru formand! Jeg håber kommissærens stemme bliver lidt bedre. Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar og sige, at jeg er glad for at høre, at protektionismen ikke er på vej tilbage, for det ville indikere, at der ikke ville ske nogen genopretning. Der vil ske en genopretning i Europa.
Må jeg opfordre kommissæren til at begynde at tale om denne genopretning? Det mest håbefulde, vi har hørt i nogen tid, var ECB's formands bemærkninger i pressen i dag om, at han forventede en genopretning i 2010. Jeg vil gerne bedre kommissæren begynde at tale om fremtiden, så vi ikke mister håbet, og at tale om den mulighed, der er for, at Europa bliver mere konkurrencedygtigt under denne krise.
Brian Crowley
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar og fortælle ham, at en slat whisky, varmt vand og en skive citron er godt for halsen.
Med hensyn til kommissærens svar og navnlig vedrørende de økonomiske genopretningsplaner osv., er det i de seneste måneder blevet understreget, at en koordineret indsats er den eneste mulige reaktion på den aktuelle finanskrise. Jeg vil gerne spørge, om der er aftalt nogen planer eller er taget indledende kontakter til den nytiltrådte amerikanske regering - Obama-regeringen - for at undersøge, hvilke yderligere koordinerede foranstaltninger på finansielt plan der er behov for.
Charlie McCreevy
Fru formand! Jeg er helt klart enig med hr. Mitchell, når han siger, at protektionisme ikke er svaret. Men jeg er sikker på, at der er mange medlemsstater, der sandsynligvis ser en mulighed for at indføre nogle protektionistiske foranstaltninger, og hertil har jeg to ting at sige.
For det første vil vi ihærdigt håndhæve EU-lovgivningen for at forhindre eventuelle foranstaltninger, der er i strid med EU's regler.
For det andet vil jeg sige følgende til disse medlemsstater. Hvis folk tror på netop denne fremgangsmåde, er det min og hr. Mitchells opfattelse, ved jeg, at det vil forlænge varigheden af den økonomiske nedgang. Men der har altid hersket forskellige meninger om denne bestemte fremgangsmåde, og der er sandsynligvis mange medlemmer i begge sider af dette Parlament, som ikke er enige med hr. Mitchell og jeg.
Jeg er også enig med hr. Mitchell i, at det ville være hensigtsmæssigt at afbalancere alle disse negative udtalelser om økonomisk afmatning - som er en realitet - med realisme og ikke være alt for pessimistisk. Jeg er bange for, at der i den verden, vi lever i - uanset om det er i den medlemsstat, vi kender bedst, eller i andre medlemsstater - altid har været en tendens til måske at fokusere lidt for meget på det negative i forbindelse med den økonomiske afmatning. Nu må vi afbalancere dette med realisme, fordi de økonomiske prognoser må være realistiske, ligesom folk må være realistiske. Men vi må finde en balance mellem overdreven pessimisme og det at være realistisk. Tillid er noget meget skrøbeligt, det tager lang tid at genopbygge den, og den kan være væk på et kort sekund.
Så jeg glæder mig over udtalelserne fra Den Europæiske Centralbanks formand i dagens avis vedrørende situationen i de kommende par år. Men som jeg sagde, bør der være denne balance, og folk bør være klar over, hvor denne balance findes.
Hr. Crowley stillede et legitimt spørgsmål om, hvilke skridt vi har taget til at drøfte disse økonomiske og finansielle spørgsmål med den amerikanske regering. Der findes, som De uden tvivl ved, en meget streng protokol i USA, selv for folk i overgangsregeringen, med hensyn til hvad de skal gøre, og de vogter nøje over den.
Men så snart den nye regering er på plads, vil vi kontakte finansministeren. Der findes allerede en række fora, hvor vi løbende drøfter spørgsmålet, f.eks. Det Transatlantiske Økonomiske Råd og dialogen om regulering af finansmarkederne. Så snart Obamas regering tiltræder i næste uge, vil vi tage kontakt til vores modparter om dette spørgsmål.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
(Mødet udsat kl.19.30 og genoptaget kl. 21.00)
