Den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 - Den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Lucas for Udvalget om International Handel om den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 (11964/2007 - C6-0326/2007 -;
mundtlig forespørgsel - B6-0458/2008) af Markov for Udvalget om International Handel til Kommissionen om den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006.
Caroline Lucas
Hr. formand! Lad mig starte med at takke alle mine kolleger i Udvalget om International Handel og i Retsudvalget for det fremragende samarbejde om min betænkning om den internationale overenskomst om tropisk træ (ITTA) af 2006. Den brede politiske enighed, som vi nåede frem til, er meget betryggende i betragtning af den yderst alvorlige problemstilling med skove, træ og handel.
De har muligvis lagt mærke til, at der er gået næsten et år fra forelæggelsen af overenskomsten for Parlamentet til forhandlingen her til aften. Det er på ingen måde udtryk for en nedvurdering af spørgsmålets betydning fra udvalgets side. Det skyldes snarere vores holdning om, at overenskomsten kræver en samstemmende udtalelse fra Parlamentet og ikke blot en høring af Parlamentet, ikke mindst fordi vi har nogle stærke og specifikke synspunkter vedrørende overenskomsten, som, vi mener, der bør tages højde for.
Formanden for Udvalget om International Handel, hr. Markov, vil gå nærmere ind i vores proceduremæssige bestræbelser for at sikre Parlamentet større indflydelse i denne sag, og jeg er sikker på, at han også vil redegøre for det meget skuffende og sene svar fra Rådet, som indeholdt en endelig afvisning af vores anmodning.
Jeg sagde, at Parlamentet har nogle stærke og specifikke synspunkter vedrørende overenskomsten. Overenskomsten er uden tvivl en forbedring i forhold til den første ITTA-overenskomst, som blev indgået for 20 år siden, og som, om end den blev markedsført som en overenskomst til fremme af både handel og bæredygtighed, reelt handler rigtig meget om handel og meget lidt om bæredygtighed. Måske forklarer det, hvorfor en af de vigtigste undertegnere af overenskomsten, Indonesien, uigenkaldeligt har mistet omkring tre fjerdedele af landets skove, og hvorfor halvdelen af al skovhugst i regioner som Amazonas, Congobassinet og Sydøstasien stadig foregår ulovligt.
Så selv om den nye overenskomst er en forbedring af den tidligere, og vi derfor støtter Fællesskabets ratificering af den, bør dette forstås som en meget modstræbende opbakning til en utilfredsstillende overenskomst. ITTA 2006 lever langt fra op til, hvad der kræves for at gøre noget ved problemet med tab at tropiske skove. Det er eksempelvis stadig overenskomstens mål at fremme ekspansion af international handel, mens den kun indeholder få ord om bæredygtighed. Hvis De ser på stemmestrukturen i organisationen bag overenskomsten, har de producerende lande, som eksporterer mest træ, flest stemmer, og det samme gælder de aftagerlande, som indfører mest træ. Med andre ord og uanset al retorikken om bæredygtighed så er systemet fortsat udformet sådan, at den største indflydelse gives til de lande, som handler mest.
I vores betænkning opfordres Kommissionen derfor til allerede nu at påbegynde forberedelserne til næste ITTA-forhandlingsrunde med det mål at sikre en væsentligt forbedret fremtidig overenskomst. Parlamentets opbakning til kommende overenskomster vil være afhængig af, at de grundlæggende mål for overenskomsten ændres radikalt, dvs. at der lægges større vægt på beskyttelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove, og handel med tropisk træ bør kun finde sted i et omfang, der er foreneligt med dette mål. Kommissionen bør derfor fremsætte forslag til hensigtsmæssige finansieringsmekanismer for lande, der er villige til at begrænse deres træeksport, og til en gennemgribende ændring af afstemningssystemet i forbindelse med ITTA.
Vi har imidlertid endnu et krav til Kommissionen, og det drejer sig om det længe ventede forslag til retsakt om yderligere foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig skovhugst. Det er absolut nødvendigt, at et sådant forslag bliver fremsat straks. Det var under udarbejdelse i starten af året, Kommissionen skulle have stemt om det i maj, men afstemningen er gentagne gange blevet udskudt, hvilket, så vidt vi kan forstå, skyldes pres fra industrien. Det sker trods talrige tilkendegivelser om bred politisk opbakning til forslaget fra Parlamentets side. Ifølge vores nyeste oplysninger skal kommissærkollegiet stemme om forslaget den 15. oktober - jeg ville være meget taknemmelig for en bekræftelse af dette - og jeg vil kraftigt opfordre kommissærerne til at tage deres ansvar meget alvorligt, for problemet med skovrydning er kæmpestort, og det optager hele Parlamentet. Jeg ser frem til et vægtigt og optimistisk svar fra Kommissionen i dag.
Helmuth Markov
spørger. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det glæder mig, at vi i dag har lejlighed til at drøfte den internationale overenskomst om tropisk træ.
Beskyttelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove bliver vigtigere og vigtigere i lyset af behovet for at bekæmpe klimaændringer, bevare biodiversiteten og beskytte de oprindelige befolkningers rettigheder. Der er i Udvalget om International Handel følgelig bred opbakning til idéen om en international overenskomst. Som vores ordfører, fru Lucas, allerede har sagt - og jeg vil gerne benytte lejligheden til varmt at takke hende for hendes pragtfulde betænkning - er det ikke desto mindre tvivlsomt, om denne overenskomst reelt vil være tilstrækkelig til at løse problemet med skovrydning. Hvert år forsvinder 13 mio. ha tropisk skov på grund af skovhugst, og skovhugst anslås at forårsage ca. 20 % af den globale drivhusgasudledning.
At der stort set er gået et helt år fra forelæggelsen af teksten for Parlamentet til dagens forhandling om overenskomsten i plenarforsamlingen, er på ingen måde udtryk for, at Udvalget om International Handel har ønsket at forhale denne forhandling eller ikke har formået at tillægge problemet tilstrækkelig betydning. Årsagen er tværtimod, at denne overenskomst efter vores opfattelse - eller i særdeleshed Retsudvalgets opfattelse - kræver en samstemmende udtalelse fra Parlamentet og ikke kun en høring af Parlamentet. Jeg vil særligt gerne takke ordføreren, fru Panayotopoulos-Cassiotou, og formanden for Retsudvalget, hr. Gargani, for deres klare og hurtige juridiske rådgivning vedrørende retsgrundlaget.
I lyset af udtalelsen fra Retsudvalget skrev Parlamentets formand, hr. Pöttering, i januar til Rådets generalsekretær og forklarede, at denne overenskomst efter vores opfattelse etablerer en specifik institutionel ramme og derfor kræver en samstemmende udtalelse fra Parlamentet, jf. EF-traktatens artikel 300, stk. 3, andet afsnit. Beklageligvis besvarede Rådet først dette brev den 23. maj 2008. Svaret - hele fire afsnit - indeholdt ingen form for juridisk argumentation eller andre grunde til at afvise Parlamentets anmodning. Det var i den forbindelse, at Udvalget om International Handel vedtog fru Lucas' betænkning, den mundtlige forespørgsel og den tilsvarende beslutning, som vi drøfter i dag.
Jeg vil derfor gerne understrege ikke kun betydningen af selve overenskomsten og af kampen mod klimaændringer, men også af spørgsmålet om Parlamentets rettigheder og beføjelser. De nuværende traktater tildeler ikke Parlamentet nogen videre beføjelser på området for internationale handelsaftaler med undtagelse af de aftaler, der falder ind under artikel 300, stk. 3, andet afsnit. Etableringen af en specifik institutionel ramme som denne er det hyppigste grundlag for at anvende denne bestemmelse i traktaten, og det giver f.eks. belæg for anvendelse af proceduren med samstemmende udtalelse, når der indgås økonomiske partnerskabsaftaler mellem EU og AVS-landene og eventuelle aftaler med Korea eller Indien og Sydøstasien - hvilket er særligt vigtigt i forhold til bekæmpelsen af skovrydning.
Hvorfor er anvendelsen af proceduren med samstemmende udtalelse så vigtig for os? Vi har fokus på at føre parlamentariske forhandlinger og føre kontrol på vegne af de europæiske borgere og således tilføre aftaler større legitimitet og offentlig anerkendelse. Det er derfor bestemt også i Rådets og Kommissionens interesse, at Parlamentet er med som medlovgiver i dette tilfælde.
I lyset af offentlighedens interesse i at bevare biodiversiteten og bekæmpe klimaændringer håber jeg, at Kommissionen nu i det mindste vil efterkomme vores anmodning om at fremlægge årsberetninger om gennemførelsen af den internationale overenskomst om tropisk træ og om dens indvirkning på bilaterale aftaler.
Jacques Barrot
næstformand i Kommissionen. - (FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Lad mig først og fremmest takke fru Lucas for hendes betænkning, som henleder opmærksomheden på det markante behov for at gøre noget ved problemet med ødelæggelse af tropiske skove.
Trods sine mangler er den overenskomst, der blev undertegnet i 2006, et vigtigt skridt i denne retning, og dens ikrafttrædelse kan kun fremme den sag, som De helt med rette forsvarer i Deres betænkning. I overenskomsten er der lagt langt større vægt på miljømæssige og sociale aspekter i forhold til den gamle overenskomst fra 1994. Det er klart, at Den Internationale Organisation for Tropisk Træ (ITTO) ikke på egen hånd kan sætte en stopper for overdreven og ulovlig skovhugst, da hovedårsagerne til disse problemer ofte er udefrakommende. Der kan eksempelvis være tale om permanent eller midlertidig omlægning af skov til landbrugsjord, den relativt lave rentabilitet af skovvedligeholdelse i sammenligning med andre typer arealanvendelse samt ren og skær fattigdom. I denne vanskelige situation er ITTO blevet en af de vigtigste aktører, som træffer praktiske foranstaltninger med henblik på at forbedre den bæredygtige forvaltning af tropiske skove. Organisationen fortjener derfor Fællesskabets opmærksomhed og støtte.
Vedrørende overenskomstens retsgrundlag har Kommissionen foretaget en analyse af spørgsmålet og er nået frem til den konklusion, som bakkes op af Rådet og medlemsstaterne, at den bør fastholde sit oprindelige forslag. Prioriteten i dag er at afslutte proceduren, så den nye internationale overenskomst om tropisk træ kan træde i kraft i 2009.
I stedet for at gentage de juridiske argumenter, der ligger til grund for denne beslutning, mener jeg, at det vil være mere nyttigt at tage fat på de øvrige spørgsmål i Deres betænkning og besvare den mundtlige forespørgsel fra hr. Markov.
Jeg vil blot gerne sige, at der ikke formelt er nogen forbindelse mellem den internationale overenskomst om tropisk træ og andre aftaler såsom FN's rammekonvention om klimaændringer, konventionen om den biologiske mangfoldighed eller bilaterale aftaler om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT). Rent faktisk er disse aftaler meget anderledes, hvad angår deres underskrivere, indhold, anvendelsesområde og opbygning. Samspillet mellem disse forskellige aftaler bygger på i hvilket omfang, den udvikling, der opnås som led i denne proces, styrker de forhandlinger og initiativer, som iværksættes andre steder, samt de forskellige processers evne til at skabe synergier. Inden for rammerne af alle disse aftaler forfølger EU sit primære mål om at udnytte det enorme bidrag, som handel kan yde i forhold til bæredygtig udvikling, f.eks. ved at sikre opbakning til multilaterale aftaler og national miljølovgivning.
Kommissionen er naturligvis parat til at aflægge beretning for Rådet og Parlamentet om ITTO's aktiviteter, men jeg vil dog gerne gøre opmærksom på, at denne organisation offentliggør sine egne årsberetninger. Vi kan således benytte disse, og Kommissionen vil om nødvendig fremlægge yderligere oplysninger. Med hensyn til retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) fremgår det allerede af Rådets forordning, at Kommissionen skal forelægge en årsrapport om licensordningen.
Det er de oplysninger, som jeg kan give Dem. Da kommissær Michel er ude at rejse og ikke kunne være til stede her i aften, har jeg personligt fået lov til, om end medarbejdere fra hans stab er til stede, at overbringe ham alle bemærkninger og betragtninger, der fremkommer under denne interessante forhandling, som finder sted på et tidspunkt, hvor vi drøfter udviklingen i en række lande, særligt afrikanske lande.
Jeg vil således gerne oprigtigt takke Parlamentet og fru Lucas og hr. Markov for deres hårde arbejde. Jeg vil nu lytte nøje til bemærkningerne fra de forskellige talere.
Georgios Papastamkos
Hr. formand! Formanden for Udvalget om International Handel, hr. Markov, henviste til de juridiske aspekter af det spørgsmål, som vi drøfter, på vegne af fru Panayotopoulos-Cassiotou og Retsudvalget. Som bekendt afgav Retsudvalget på mødet den 19. december 2007 udtalelse om retsgrundlaget for et forslag til Rådets afgørelse. Afgørelsen blev vedtaget på vegne af Fællesskabet og vedrørte indgåelsen af den internationale overenskomst om tropisk træ af 2006 som fremsat af Kommissionen.
Det foreslåede retsgrundlag omfatter EF-traktatens artikel 133 og 175 samt artikel 300, stk. 2, første afsnit, og artikel 300, stk. 3, første afsnit.
Parlamentets Retsudvalg besluttede at foreslå en ændring af retsgrundlaget, således at der i stedet henvises til artikel 300, stk. 3, andet afsnit. Det vil sige, at der kræves en samstemmende udtalelse fra Parlamentet og ikke kun en høring af Parlamentet.
Kommissionen kunne ikke imødekomme dette og går videre på det retsgrundlag, som den selv foreslog. Retsudvalget argumenterer for, hvorfor retsgrundlaget bør ændres. Der er nemlig tale om en international aftale, der etablerer en specifik institutionel ramme gennem fastlæggelsen af samarbejdsprocedurer.
Zbigniew Zaleski
for PPE-DE-Gruppen. - (PL) Hr. formand, hr. kommissær! Træ er et værdifuldt byggemateriale. Det er sundt, praktisk, mangler givetvis lidt i forhold til brandmodstandsevne, men efterspørgslen efter det er stigende. Kort sagt er træ en efterspurgt og eftertragtet vare og ofte et lands vigtigste eksportvare. Tropisk træ - dvs. træ, som kun findes i meget begrænsede geografiske områder - er endnu mere eftertragtet og er genstand for en handel, som ofte er ulovlig og ødelæggende i forhold til skovene og hele økosystemet.
Vi står over for et dilemma. På den ene side har vi behov for træ, vi har behov for byggematerialer, mens vi på den anden side er nødt til at beskytte de tropiske skove. Hvis udnyttelsen af skovene ikke længere er under god og fornuftig kontrol, vil det ikke blot ende med en miljøkatastrofe, men også med en demografisk katastrofe. Uden skovene vil der nemlig ikke være nogen anden vegetation, ingen dyr og ingen mennesker i områderne. Internationale aftaler er nødvendige, men hensynet til en fornuftig skovforvaltning er nok det primære her. Råder fornuften ikke, vil vi ødelægge en vigtig del af vores uerstattelige natur. Vi vil være ødelæggere i stedet for kloge forvaltere.
Kort sagt støtter jeg udvidelsen af overenskomsten (under hensyntagen til muligheden for fortsat at forbedre den), som - om end kun delvist - regulerer fri og retfærdig (eller "fair") handel med sådant træ og samtidig kan være et forbillede for udnyttelsen af træ fra andre regioner - fra Sibirien, som vi hører så lidt om nu om dage, fra Amazonas, som vi hører lidt mere om, og fra andre sårbare dele af verden.
David Martin
Hr. formand! Lad mig fra starten af denne forhandling sige, at Den Socialdemokratiske Gruppe lykønsker fru Lucas med hendes betænkning, helt og aldeles bakker op om den og vil stemme for alle de ændringsforslag, som hun fremsætter i den.
Jeg glæder mig over, at der i den reviderede internationale overenskomst om tropisk træ lægges større vægt på bæredygtig forvaltning - bl.a. ved at gribe ind over for ulovlig skovhugst - og på genoprettelse og bevarelse af hærgede skove. Som andre har sagt, er bevarelsen af de tropiske skove helt afgørende for bevarelsen af biodiversiteten og for vores kamp mod klimaændringer, for som vi i dag meget vel ved, har de tropiske skove en central betydning for optagelse af CO2 fra atmosfæren. I øjeblikket er rydningen af disse skove ansvarlig for 20 % af den globale CO2-udledning.
Jeg deler fru Lucas' målsætning om at forsøge at sikre, at den reviderede overenskomst reelt prioriterer sociale og miljømæssige spørgsmål og ikke alene fokuserer på øget handel med tropisk træ.
Udviklingslandene skal naturligvis bevilges ressourcer til at beskytte, genoprette og på bæredygtig vis forvalte skovene. Ud over projektstøtte indeholder aftalen en bestemmelse om finansiering på grundlag af tematiske programmer. Jeg håber, at de tematiske programmer vil fokusere på emner som god forvaltningsskik og fattigdomsbekæmpelse, og at medlemsstaterne vil bidrage rundhåndet til disse programmer.
Jeg er ligesom både fru Lucas og hr. Markov skuffet over, at Parlamentet ikke har fået mulighed for at afgive en samstemmende udtalelse om denne overenskomst, og jeg er enig i, at denne procedure burde have fundet anvendelse.
Jeg håber, at vi kan regne med, at Kommissionen forelægger en årsberetning for Parlamentet med en analyse - og "analyse" er nøgleordet - af overenskomstens gennemførelse. Jeg er med på, som Kommissionen fortalte os her i aften, at Den Internationale Organisation for Tropisk Træ offentliggør sin egen årsberetning, men vi ønsker Kommissionens reaktion på dette dokument.
Vedrørende spørgsmålet om bilaterale aftaler undertegnede EU tidligere på måneden en aftale med Ghana om forebyggelse af indførsel af ulovligt træ til EU. Denne aftale vil i teorien sikre overholdelsen af de grundlæggende regler om skovbevarelse, bl.a. en fornuftig statslig overvågning af træfældning - og vi skal holde os for øje, at der i øjeblikket årligt fældes knap 2 % af de ghanesiske skove. Hvis denne bilaterale aftale fungerer, kan den være til fordel for begge parter. I Ghana, hvor den ulovlige skovhugst har reduceret regnskoven med op til 25 % af dens oprindelige størrelse på under 50 år, vil aftalen være med til at sikre træindustriens fremtid - landets fjerde mest indbringende industri.
I EU, hvor forbrugerne bliver mere og mere miljøbevidste, kan vi sørge for, at det træ, vi indfører fra Ghana, er fuldt godkendt som lovligt træ. Selv om det kan vare nogle år endnu, før denne aftale er fuldt implementeret, synes jeg, at det er en lovende start, og jeg støtter Kommissionens planer om at indgå lignende aftaler med andre afrikanske lande som Gabon, Cameroun og Liberia.
Til sidst vil jeg gerne gentage en ting, som fru Lucas sagde: Denne overenskomst er en beskeden start. Den er bedre end ingenting, men den er ikke vidtrækkende nok, og vi har behov for yderligere forslag fra Kommissionen og fra det internationale samfund.
Magor Imre Csibi
Hr. formand! Jeg vil gerne rose ordføreren for konklusionerne i hendes betænkning, som jeg støtter fuldt ud. I betragtning af at vi i over 20 år har haft overenskomster om tropisk træ, synes deres betydning for den bæredygtige forvaltning af tropiske skove at have været begrænset. FN's Fødevare- og Landbrugsorganisation anslår, at alene mellem 2000 og 2005 steg rydningen af tropiske skove med 8,5 % i forhold til 1990'erne.
Det er en skam, at parlamentsmedlemmer og civilsamfundet ikke i større omfang inddrages i udformningen af sådanne overenskomster for at sikre en afvejning af handelsinteresserne og presse på for en mere bæredygtig forvaltning af de tropiske skove. Uanset hvor effektiv en overenskomst måtte være, skal den imidlertid indgå i en mere overordnet strategi, hvor alle regioner påtager sig deres ansvar og sætter hårdt ind for at standse ødelæggelsen af skovene.
I Europa tror vi muligvis, at vi har effektive mekanismer til bevarelse af biodiversiteten og beskyttelse af forbrugerne, men virkeligheden siger noget andet. Store mængder ulovligt træ og ulovlige trævarer ankommer hver dag til EU's havne. Når først det ulovlige træ er kommet ind på markedet i én medlemsstat, kan det let sælges i enhver af de øvrige 26 medlemsstater uden yderligere kontrol af træets lovlighed. På denne måde bliver europæiske forbrugere, der i god tro køber møbler eller byggematerialer fra efter sigende lovlige leverandører, i stedet ubevidst medskyldige i skovkriminalitet.
EU er en stor importør og forbruger af træ og har forpligtet sig til at halvere skovrydningen som led i kampen mod klimaændringer. EU har derfor et ansvar for at bekæmpe ulovlig skovhugst og handel med ulovlige trævarer. Hvis vi virkelig vil tage håndteringen af skovrydning og ulovlig skovhugst alvorligt, bør vi først indføre skærpede foranstaltningerne hos os selv ved at stramme den europæiske lovgivning, der forhindrer markedsføring af ulovligt træ og ulovlige trævarer i EU. Beklageligvis er en retsakt, der netop tjener dette formål, konstant blevet forsinket, trods EU's beslutning i juli 2006 og erklæringen i Kommissionens arbejdsprogram i oktober 2007.
I forbindelse med denne forhandling vil jeg gerne opfordre Kommissionen til at redegøre for de årsager, som førte til en udsættelse af offentliggørelsen af skovpakken. Endvidere tilskynder jeg Kommissionen til straks at fremsætte lovgivning, der kræver, at kun lovligt træ og lovlige trævarer må markedsføres i EU.
Jeg er bange for, at vi allerede har spildt for meget tid. Jeg opfordrer Kommissionen til at fremskynde proceduren og fremsætte denne vigtige retsakt, så førstebehandlingen kan finde sted inden udløbet af denne valgperiode. Vi skal sørge for at sende de rette budskaber og gøre det rettidigt.
Wiesław Stefan Kuc
Hr. formand, hr. kommissær! Indgåelsen af en international overenskomst om tropisk træ er bestemt et meget vigtigt tiltag i forhold til at beskytte tropiske skove og gøre handel med visse træsorter mere civiliseret. De proceduremæssige spørgsmål må imidlertid ikke fjerne fokus fra vores grundlæggende mål. Det er muligvis vigtigt at fastlægge retsgrundlaget, det er muligvis vigtigt, om det er høringsproceduren eller proceduren med samstemmende udtalelse, der finder anvendelse, men vil det gøre os i stand til at beskytte de tropiske skove og komme videre?
Hver dag går tusinder af hektar skov - og ikke kun tropisk skov - uigenkaldeligt tabt. Den tilbageværende jord forvandles til sump eller ørken. Skovrydning kan ikke forhindres gennem nyplantning, i hvert fald ikke på kort sigt. De fattige lande i Afrika, Sydamerika og Asien har ikke midlerne til at kontrollere eller forhindre rovdriften på skovene eller sikre en fornuftig forvaltning. Det samme gælder de sibiriske skove. Vi beskytter ikke disse træer, og vi har ingen respekt for træ. Jo fattigere landet er, i desto højere grad er dette sandt. Under kulturrevolutionen i Kina blev mange kvadratkilometer skov fældet. Træ anvendes som en vigtig energikilde.
Derfor har Den Internationale Organisation for Tropisk Træ så stor betydning. Lad os huske på, at tekniske fremskridt og moderne maskiner til fældning og udslæbning af træer fremskynder hele processen, og billigt træ fra ulovlig fældning er eftertragtet hos handelsvirksomhederne. Ethvert lukket smuthul for handelen, enhver hindring, oprindelsescertifikater og kontrol vil være endnu en succes. Jeg håber, at denne overenskomst hurtigst muligt opfylder sin rolle.
Margrete Auken
for Verts/ALE-Gruppen. - Hr. formand! Tak til fru Lucas for en rigtig god betænkning. Vi har her slået fast, og det er der enighed om hele vejen rundt, at handel med tropisk træ i EU er en skandale. Det er også blevet sagt gentagne gange i aften, at vi er trætte af, at det hele standser ved højtidelige erklæringer, og at der ikke handles. Jeg håber, at Kommissionen hører, hvor mange der efterlyser, at Kommissionen nu går aktivt ind og forsøger at ændre på tingene, så fremtiden kan komme til at se lidt lysere ud.
Det vælter ind med illegalt træ i EU, og det er i sig selv helt absurd. Havde det været et hvilket som helst andet produkt, ville vi kalde det hæleri. Frivillige mærkningsordninger er et lidt besynderligt skridt. Ulovligheder skal være forbudt, også i EU. Ulovligheder skal ikke begrænses med mærkninger, men med reelle forbud. Jeg tror, at det vil komme bag på de fleste, at det overhovedet er lovligt at købe ulovligt træ i EU. Selvfølgelig er mærkning bedre end ingenting.
Det er også grotesk, i hvor høj grad det er de store tømmerfirmaer - hvoraf nogle af de værste kommer fra mit eget land Danmark - der bestemmer over EU's lovgivning, eller mangel på samme. Jeg støtter derfor ordførerens opfordring til, at kommissæren går i gang nu med at revidere den internationale aftale, men vi må også i gang på EU-niveau. Vi har hårdt brug for, at det bliver effektivt. Selvom dårlig regeringsførelse og korruption i de træproducerende lande spiller en væsentlig rolle, kan vi ikke, som det også er blevet gentaget mange gange, se bort fra efterspørgslen, da det er den vigtigste faktor.
Som en af verdens største træimportører må EU påtage sig sit ansvar. Vi skal have en effektiv lovgivning, der sikrer, at alle træprodukter, der sælges inden for Fællesskabet - også de forarbejdede - er både lovlige og bæredygtige. Vi kan gå i gang straks i forbindelse med de offentlige indkøb. Det manglede bare andet.
Jens Holm
Hr. formand! Ødelæggelsen af de tropiske skove fortsætter ufortrødent. 13 mio. ha årligt eller en fodboldbane i sekundet - det er så store skovarealer, der hvert år forsvinder i verden. Det sker til trods for, at den første overenskomst om træ så dagens lys for hele 20 år siden. I 2006 blev den internationale overenskomst om tropisk træ undertegnet. Selv om overenskomsten i sig selv er ret generel og lader noget tilbage at ønske, giver den os i det mindste et værktøj, som vi kan bruge i håndteringen af problemet.
Fru Lucas har henledt opmærksomheden på dette, og hendes tiltrængte ændringsforslag vil give os bedre mulighed for at beskytte de tropiske skove. Jeg vil gerne stille et spørgsmål direkte til Kommissionen. Fru Lucas sagde i sin indledning, at hele Parlamentet afventer lovgivning fra Kommissionen til bekæmpelse af ulovlig skovhugst. Hvornår får vi denne lovgivning om ulovlig skovhugst? Er det korrekt, at Kommissionen havde en afstemning om spørgsmålet allerede i maj? I givet fald, hvorfor har vi da ikke fået noget at se? De kom ikke ind på dette i Deres tale, men vi i Parlamentet vil gerne vide noget om det. Hvad er der sket med forslaget til retsakt? Giv os venligst en forklaring.
Ellers vil jeg gerne takke fru Lucas for at fremhæve hele problematikken omkring handel med træ. Er det virkelig rimeligt, at så meget skov skal fældes, og træet eksporteres? Mit eget land, Sverige, er det land i EU, der har mest skov i forhold til dets størrelse. Samtidig importerer vi en sjettedel af alt det træ, som vi forbruger. Hvorfor? Naturligvis fordi det er meget billigt at købe træ på verdensmarkedet. Fru Lucas ønsker at gøre noget ved dette og beder EU om at støtte lande, som vedtager strategier til beskyttelse af deres tropiske skove. Det er helt rigtigt, og et virkelig godt forslag.
En anden foranstaltning, som fru Lucas var inde på, består i at knytte betingelser til handelsaftaler og sikre, at både europæiske virksomheder og producenterne i syd har et ansvar at leve op til, og at de internationale konventioner og aftaler overholdes. Tanken er, at vi skal gøre brug af international handel som et værktøj til at fremme bæredygtighed og udvikling i hele verden.
Et andet aspekt af skovrydning, som der tales alt for lidt om, er kødindustrien. En stor del af det kød og de foderstoffer, der forbruges i verden, kommer fra områder, der tidligere var dækket af skov. Kødproduktionen er en af hovedårsagerne til skovrydning i Amazonas. Formanden for FN's klimapanel, Rajendra Pachauri, opfordrede for nylig til at reducere kødforbruget. Det gør han ret i. Jeg har i den forbindelse et andet spørgsmål til Kommissionen: Hvornår kommer der en strategi for at reducere kødforbruget? Som jeg nævnte tidligere, har fru Lucas ret i det meste af det, som hun fremfører i sin betænkning. Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre bakker således op om denne fremragende betænkning.
Maciej Marian Giertych
(PL) Hr. formand! De eksisterende internationale aftaler om tropisk træflora er helt tydeligt utilstrækkelige. De tropiske skoves genetiske ressourcer skrumper ind med foruroligende hast på grund af menneskers rovdrift.
Det er der to årsager til. Der er fortsat et marked for de mest interessante tropiske træarter i de rige lande. På stadig mere effektiv vis udvælges og fældes de. Samtidig er mulighederne for at dyrke dem under almindelige skovbrugsforhold begrænset på grund af manglende metoder til håndtering af frø, som muliggør dyrkning. Frøene er typisk ikke hvilende, dvs. de er ikke egnede til lagring og transport. De spirer, så snart de er faldet fra træet. Der er derfor behov for særlige undersøgelser af disse uddøende sorter inden for såsædsproduktion, planteforædling og frøhåndtering. Personer, der handler med sådant træ, burde beskattes med henblik på at bidrage til finansieringen af sådanne undersøgelser.
En anden årsag er de lokales rovdrift på træbevoksningen, inklusive buskads, som anvendes til optænding og madlavning. Disse ødelæggelser kan ikke standses, medmindre der organiseres forsyninger af andre typer brændsel til disse mennesker.
Georgios Papastamkos
(EL) Hr. formand! Indgåelsen af den internationale overenskomst om tropisk træ er en yderst positiv udvikling. Desuden afspejler den, at der er opnået konsensus mellem 180 producent- og forbrugerlandes regeringer og internationale organisationer.
Der er således ingen tvivl om vigtigheden af de mål, der er fastsat i aftalen. Vi behøver blot at tænke på de skadelige virkninger af ulovlig fældning og skovrydning og særligt deres medvirken til drivhuseffekten. Det er derfor vigtigt at støtte producentlandenes nationale politikker af hensyn til den bæredygtige udnyttelse af de tropiske skove og gøre landene bedre i stand til at gennemføre skovlovgivning og effektivt bekæmpe ulovlig fældning.
Spørgsmålet om tilstrækkelig finansiering til opfyldelse af målene i den nye overenskomst er naturligvis afgørende. Vi i EU opfordres til at sikre, at kun lovligt fældet tropisk træ indføres og distribueres på det europæiske marked. Vi skal fremme tiltag, der informerer og bevidstgør forbrugerne.
Lad os imidlertid overveje, om frivillige programmer er nok, eller om det er nødvendigt at indføre juridisk bindende regler og specifikationer for lovlig handel med tropisk træ. Dette mål skal forfølges ikke kun på internationalt plan, men også i forbindelse med bilaterale aftaler indgået i henhold til FLEGT-programmet og igangværende forhandlinger om handelsaftaler, med andre ord, frihandelsaftaler. Aftalen mellem EU og Ghana er et eksempel, der viser vejen frem mod bilateralt samarbejde.
Francisco Assis
(PT) Hr. formand! Denne specifikke sag er et oplagt eksempel, hvor hensynet til liberaliseringen af den internationale handel bør komme i anden række og give plads til vigtigere mål, i dette tilfælde af miljømæssig og social karakter. Bevarelsen af de tropiske skove er afgørende for opretholdelsen af jordens økologiske balance, og vi kan uden at overdrive sige, at de tropiske skove som sådan vitterlig er menneskehedens arv, og at vi alle bærer et ansvar for at bevare de tropiske skove. Især de mere udviklede og rigeste lande har et ansvar, som de ikke kan unddrage sig. Disse skove befinder sig i lande, som i de fleste tilfælde er fattige og har store problemer, og uanset hvordan vi vender og drejer det, vil indsatsen være fuldstændig nytteløs, hvis vi ikke er i stand til at fremme udviklingstiltag til fordel for disse lande.
Det er afgørende, at vi hjælper disse lande, og det er yderst nødvendigt, at verdens største forbrugere og mest udviklede områder, det vil bl.a. selvsagt sige EU, forpligter sig til dels at sikre effektive mekanismer til kontrol af, hvordan disse skove udnyttes, dels at garantere støtte til producentlandene, hvilket er helt afgørende.
Disse lande er afhængige af de tropiske skove, og deres økonomier bygger i høj grad på skovene. En hurtig skovrydning vil ud fra alle synsvinkler ende med at få dramatiske konsekvenser - for os på et mere globalt plan, nemlig ud fra en miljømæssig synsvinkel, men for dem på et mere håndgribeligt plan, i et økonomisk og socialt perspektiv, og vil endog sætte selve deres overlevelse på spil - og derfor skal alt, der kan gøres, starte her. Vi er nødt til at bevilge støtte, og vi er nødt til at skabe tiltag, der fremmer udvikling og en omlægning af produktionsstrukturen i disse lande, således at de kan få et forhold til deres skove, til deres ressourcer, som passer bedre til deres interesser og er mere i tråd med menneskehedens globale interesser. Dette er bl.a. EU's ansvar. Denne overenskomst er et skridt i den rigtige retning. Den er fortsat ikke nok, men betænkningen påpeger tydeligt manglerne. Dog giver den os håb for fremtiden.
Jean-Claude Martinez
(FR) Hr. formand! Tropisk træ her i aften, finanskrise hele ugen, store pandemier, migration, fødevarekrise osv. Det leder os alt sammen til den samme konklusion: Vore dages største politiske emner er globale og kræver globale politiske løsninger.
Naturligvis er der i princippet ingen, som anfægter Indonesiens fulde suverænitet over landets tropiske skove og dets ret til at plante palmetræer og producere palmeolie, ligesom Brasilien har ret til at erstatte sine skove med kvægbrug, præcis ligesom Gabon. Det viser sig imidlertid, at udøvelse af territorial suverænitet har negative konsekvenser uden for det suveræne område. Skovrydning, fattigdom, truslen om udryddelse af fauna og flora og billigt træ forårsager alt sammen skade på globalt plan. Derfor er det ikke et spørgsmål om at sige, at de mennesker, som skader andre, skal foretage ændringer i forhold til de problemer, de forårsager. Det er et spørgsmål om at løse disse problemer på et juridisk plan. Hvordan tackler vi dette problem? Hvor starter vi? I Europa gennem mærkning af træ, ved at mærke det som en form for "fair trade-træ" på samme måde, som vi gør med fair trade-kaffe, gennem bilaterale handelsaftaler? Dette er uden tvivl et vigtigt første skridt, men løsningen skal være global. Vi har behov for langt mere end en multilateral overenskomst om træ, fordi menneskene i lokalsamfundene, fordi afrikanerne, latinamerikanerne og asiaterne også skal belønnes for de forskellige funktioner, som de varetager. Derfor er vi nødt til at se på disse problemer politisk, på globalt plan, og finde koncepter og modeller, der sikrer fortsat liv på jorden.
Formanden
Tak for Deres internationale appel, hr. Martinez.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Hr. formand! Jeg vil også gerne varmt takke fru Lucas og også hr. Zaleski for deres indsats i forbindelse med udarbejdelsen af denne betænkning. Beklageligvis finder handel med træ, der er fældet på ulovlig eller ubæredygtig vis, stadig i vid udstrækning sted i Europa.
Kommissionens FLEGT-handlingsplan fra 2003, som specifikt havde til formål at forhindre handel med ulovligt fældet træ i Europa, har kun haft en meget begrænset virkning. Det er derfor beklageligt, at Kommissionen endnu ikke har fremsat nye forslag. Ureglementeret adfærd fra importørernes side synes trods alt stadig at kunne betale sig, da der stort set aldrig sættes ind over for den ulovlige handel, og der ingen sanktioner er. Ansvarlige træimportører betaler derfor en høj pris, både i bogstavelig og overført forstand, for at overholde miljø- og sikkerhedsstandarderne, eftersom handel med det langt billigere ulovlige træ stadig finder sted i stort omfang.
Træindustrien selv har allerede iværksat nogle fornuftige initiativer, bl.a. certificering. Vi må underbygge disse initiativer med bindende lovgivning inden for rammerne af WTO. På den baggrund er jeg også fortaler for at anerkende eksisterende certificeringsordninger, som er blevet indført dels af sektoren selv, dels af ngo'er. Det, som fru Lucas ønsker, nemlig oprettelsen af en ny europæisk instans, ville medføre en masse bureaukrati og er efter vores opfattelse unødvendigt.
Der skal naturligvis træffes foranstaltninger lokalt i regionerne til bekæmpelse af ulovlig skovhugst, men vi forventer også, at Kommissionen fremsætter et forslag om indførelse af sanktioner, hvilket må forventes at have en præventiv virkning i forhold til træimportørerne. Hvis vi ikke indfører sanktioner over for de virksomheder, der giver sig af med ulovlig handel, risikerer vi, at denne ulovlige adfærd fortsat vil kunne betale sig, og det er det, vi skal forhindre.
Rovana Plumb
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren, fru Lucas, og alle hendes kolleger for deres arbejde med denne betænkning. Jeg mener, at den internationale overenskomst om tropisk træ vil bidrage til at sikre en bæredygtig forvaltning af verdens skove, selv om 80 % af dem allerede er blevet ødelagt eller beskadiget. Vi ved alle, at skovene er et fristed i forhold til bevarelse af biodiversiteten, og at de spiller en afgørende rolle i kampen mod klimaændringer. Import af billigt træ og billige møbler i henhold til frivillige aftaler medfører ubalancer på verdensmarkedet og tab af arbejdspladser både i eksport- og importlandene. Jeg vil derfor endnu engang gerne understrege behovet for lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på at beskytte de tropiske skove og også andre skove og forhindre ulovligt træ. Jeg bifalder den reviderede overenskomst, og jeg sætter min lid til, at Kommissionen forelægger en årsberetning om overenskomstens gennemførelse.
Béla Glattfelder
(HU) Hr. formand! Vi kan kun stoppe klimaændringerne, hvis vi også stopper skovrydningen. Vores europæiske bestræbelser på at beskytte miljøet vil være forgæves, hvis vi accepterer miljøødelæggelser i andre dele af verden.
Liberaliseringen af den internationale handel og globalisering stimulerer ødelæggelser af miljøet i hele verden. WTO's regler skal udbygges med strenge bestemmelser om miljøbeskyttelse. I modsat fald vil en øget liberalisering føre til endnu større ødelæggelser af miljøet. Det er imidlertid ikke nok at forbyde handel med ulovligt træ. Indførsel af varer og møbler, der er fremstillet af ulovligt fældet træ, skal også forbydes.
Tror folk virkelig, at indførslen af billige kinesiske møbler ikke har noget at gøre med skovrydning? Denne betænkning er et skridt i den rigtige retning, men der er behov for endnu mere radikale foranstaltninger, fordi jordens tilstand kræver det af os. Indtil der indføres strammere regler, må vi opfordre store internationale møbelkæder som IKEA til at udvise synlig tilbageholdenhed og ikke forhandle møbler, der er fremstillet af ulovligt træ.
Endelig fremmer skovrydning ikke kun handel med træ og møbler, men medfører også højere landbrugspriser og en større efterspørgsel efter biobrændsel. Hvis vi tillader handel med biobrændsel, der er produceret som følge af skovrydning, så skal vi være opmærksomme på, at hver eneste gang vi fylder sådant brændstof på vores biler, har vi været med til at fælde nogle få kvadratmeter regnskov.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! De tropiske regnskoves tilstand har nu i flere år været foruroligende, og det er umuligt at lukke øjnene for den skruppelløse plyndring af denne vigtige del af vores planets biosfære. Det er sørgeligt, at lovgivning til bekæmpelse af ulovlig fældning af tropisk træ er løbet ind i så store forhindringer i Europa, samtidig med at der efter sigende hvert år forsvinder 13 mio. ha gammel skov, hvilket naturligvis i høj grad bidrager til stigningen i CO2-udledningen. Jeg støtter fuldt ud opfordringen til at indføre miljøbeskyttelseskrav i EU's fælles handelspolitik. Det glæder mig meget, at der i fru Lucas' betænkning også lægges vægt på formidling af oplysninger om de katastrofale konsekvenser af skovrydning. Denne type overenskomst burde godkendes af Parlamentet, og det er vigtigt, at vi her i Parlamentet hvert år drøfter Kommissionens beretning om gennemførelsen af denne internationale overenskomst og gør status over skovrydningen. Desværre er det for sent at forhindre eller stoppe klimaændringerne, men det er vores ansvar i det mindste at bremse dem. Selv om denne overenskomst ikke er tilstrækkelig, er den dog et skridt i den rigtige retning.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Trods den megen snak om miljøbeskyttelse synes det samlede Europa at ignorere det stigende problem med, at primærskovene forsvinder. Problemet skyldes hovedsageligt en grisk skovforvaltning, der afspejler vilkårene inden for handel med tropisk træ. Knap 80 % af det samlede tropiske skovareal er således ramt af skovrydning.
EU skal øge den finansielle bistand, der gives til producentlande, for at forhindre ulovlig fældning og fremme en bæredygtig skovforvaltning. En anden god idé er at indføre træcertificering på det europæiske marked. Ifølge officielle statistikker udgør importen af træ til EU en lille procentdel af den samlede produktion, men lad os imidlertid ikke glemme de store mængder forarbejdet træ, der indføres i EU. Kampen for at beskytte, hvad der er tilbage af vores primærskove, er reelt en kamp for de kommende generations fremtid.
Jacques Barrot
Hr. formand! Tak til de medlemmer, som har haft ordet. Først og fremmest vil jeg gerne minde alle om, at overenskomsten af 2006 har til hensigt at fremme en udvidelse af den internationale handel med tropisk træ fra skove, der forvaltes på bæredygtig vis og udnyttes lovligt, og tilskynde til en bæredygtig forvaltning af de tropiske skove, hvor der produceres træ.
Jeg vil også gerne sige, at dette er det eneste multilaterale, internationale instrument, der sætter skove, særligt tropiske skove, ind i en juridisk godkendt ramme. Denne overenskomst har desuden en indirekte indvirkning på andre skove, om end den er mindre åbenlys og mere marginal.
Det interessante er, at overenskomsten etablerer en samarbejdsramme, der kombinerer alle initiativer på skovbrugsområdet. Kommissionen agter naturligvis at tage aktiv del i denne overenskomst gennem Fællesskabets bidrag til det administrative budget, og vi vil også gerne finansiere storstilede tiltag gennem tematiske programmer.
Dette bør imidlertid ikke erstatte bilaterale aftaler under FLEGT-programmet - snarere tværtimod. Det understregede De med rette. I disse bilaterale aftaler, som i stigende grad vil indeholde en mere global tilgang, er vi opmærksomme på problemet med tropisk træ.
Det er korrekt, at den overenskomst, som vi har drøftet her i aften, er en beskeden start - for at citere en af talerne - men den bør være udgangspunkt for en mere effektiv strategi end tidligere. I princippet skal teksterne om ulovlig skovhugst og gennemførelsen af FLEGT-forordningen efter planen behandles i oktober. Jeg tror, at Kommissionen med disse tekster vil være i stand til at opfylde de forventninger, som De har givet udtryk for her.
Jeg vil derfor endnu engang gerne takke fru Lucas og naturligvis også spørgeren, hr. Markov. Jeg vil sørge for at viderebringe alle Parlamentets bemærkninger og bekymringer vedrørende dette problem, som vitterlig er et alvorligt problem, sådan som De alle har påpeget. Der er tale om en del af menneskehedens arv, som har afgørende betydning for fremtiden. Jeg kunne godt lide udtrykket "biodiversitetens vugge". Det er åbenlyst, at vores skove er mangfoldighedens vugge.
Beskyttelsen af vores skove er et vigtigt initiativ, der vedrører hele jordens fremtid. Jeg vil derfor gerne takke Parlamentet for dets oprigtige interesse i denne sag, og jeg håber, at vi sammen med Kommissionen gradvist kan opfylde alles forventninger, efter i dag at have oplevet, hvor vigtigt spørgsmålet er for Parlamentet. Jeg vil endnu engang gerne takke alle medlemmerne og i særdeleshed ordføreren.
Caroline Lucas
Hr. formand! Jeg vil gerne takke mine kolleger for deres bemærkninger og opbakning, men jeg vil især gerne sige et par ord til kommissær Barrot. Jeg håber, at De har hæftet Dem ved den utålmodighed og frustration, der er givet udtryk for fra hele Parlamentets side her i aften med hensyn til de endeløse forsinkelser af det længe ventede forslag til retsakt om foranstaltninger til bekæmpelse af ulovlig skovhugst. Fortæl gerne Deres kolleger, at Parlamentet betragter det som yderst uacceptabelt, at behandlingen af dette forslag til retsakt konstant udsættes.
Jeg finder det meget beklageligt, at De ikke har været i stand til at besvare et spørgsmål, som De er blevet stillet mindst tre gange her i aften, med hensyn til, hvornår vi kan forvente dette forslag. Jeg tror desuden, at håndteringen af sagen vil blive opfattet meget negativt i offentligheden. Jeg synes, at det giver et rigtig dårligt indtryk, at EU ikke er i stand til at feje for egen dør. Vi kan godt lide at tale om det politiske lederskab, som vi så gerne vil tro, at vi har i verden. Hvis dette politiske lederskab betyder noget, så bør det betyde, at vi stopper EU's salg og import af ulovligt træ, og vi så gerne, at der straks gribes ind for at sikre dette.
Mens jeg har ordet, vil jeg gerne kort komme ind på et andet spørgsmål. Mange af mine kolleger har nævnt forbindelsen mellem skovrydning og klimaændringer, og jeg vil gerne tilføje en afsluttende bemærkning om den klimapakke, der skal stemmes om i de kommende uger. Som bekendt er skovrydning et vigtigt spørgsmål i forhold til emissionshandelsordningen, og jeg vil gerne opfordre mine kolleger til ikke at lade sig overbevise af argumenter om at medtage såkaldte "CO2-kreditter" i emissionshandelsordningen. Vi afholdt en frokostdebat om dette i dag, hvor vi understregede, at der er en lang række årsager til, at medtagelsen af skovrydning i emissionshandelsordningen er en dårlig idé, ikke mindst at det vil sætte hele ordningen under pres. Der er store problemer forbundet med verificerings-, overvågnings-, indberetnings- og erstatningsordninger. Vi er helt afgjort nødt til at håndtere skovrydningen som led i klimapakken, men vi mener, at det bør ske ved at anvende auktionsindtægterne til passende investeringer i de lande, som står med problemet.
Jeg beder kommissæren om at sikre, at efteråret bliver det tidspunkt, hvor EU reelt begynder at handle ansvarligt på skovbrugsområdet. Jeg beder Dem forsikre os om, at De vil fremsætte dette forslag hurtigst muligt.
Jacques Barrot
Hr. formand! Måske hørte fru Lucas ikke, hvad jeg sagde. Jeg troede, at jeg havde givet et klart svar. Jeg sagde, at en tekst er berammet til oktober. Er det tolkningen? Udtrykte jeg mig ikke klart nok. Jeg vil gerne slå dette fast. Jeg er vant til at lytte til Parlamentet. Med risiko for at gentage mig selv og påkalde mig Parlamentets vrede, så sagde jeg oktober for blot nogle få minutter siden.
Formanden
Fint! Oktober, det er næste uge, så et møde i næste uge da.
Som afslutning på forhandlingen har jeg modtaget et beslutningsforslag fra Udvalget om International Handel i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 108, stk. 5.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 142)
Péter Olajos  
skriftlig. - (HU) Ingen kan længere være i tvivl om, at rydning og ødelæggelse af skove har betydning for klimaændringerne og biodiversiteten. Helt præcis berører skovrydningen i dag et areal på 13 mio. ha verden over, og der er tale om den tredjestørste kilde til udledning af drivhusgasser. Produktion af ulovligt træ forårsager erosion, undergraver lokalsamfunds subsistensgrundlag og påfører de træproducerende lande et årligt tab på 10-15 mia. EUR.
Jeg glæder mig naturligvis over indgåelsen af en international overenskomst om tropisk træ, men selv med den, er vi slet ikke i nærheden af målet. Vi vil nå målet, hvis vi formår at vedtage en mere samlet strategi for skovene i de tempererede områder, i det mindste inden for EU, en strategi, der dels sikrer, at trævarer fremstilles på lovlig vis, og dels sikrer sporbarheden igennem hele salgskæden. Kun en sådan aftale vil reelt kunne bidrage til beskyttelsen af skovene og den bæredygtige udnyttelse af træ.
Det er naturligvis ikke bare noget, jeg forestiller mig, særligt ikke i betragtning af at den erklæring, som flere af mine kolleger og jeg skrev i løbet af foråret og sommeren, er blevet undertegnet af en fjerdedel af alle Parlamentets medlemmer.
Jeg er sikker på, at spørgsmålet om de tropiske skove før eller siden vil blive rettet mod os, mod Europa. Måske vil Kommissionen takket være en overenskomst om tropiske skove fremsætte lovgivning, der kræver, at kun træ og trævarer, der er produceret lovligt, kan indføres i EU.
