Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Gospod predsednik, mesto administratorja v informacijskem uradu Evropskega parlamenta v Luksemburgu je prosto že več kot dve leti. Zanima me izid oglaševanja delovnega mesta; zakaj prijava enega kandidata ni bila popolna in kaj je v prijavi manjkalo? Zakaj o tem nismo bili obveščeni? Zanima me tudi, kaj namerava storiti uprava glede zapolnitve tega delovnega mesta, ki je prosto že tako dolgo?
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Gospod predsednik, najlepša hvala za vaše besede na začetku plenarnega zasedanja, namenjene družini umorjenega policista španske policijske enote Guardia Civil, španskim oboroženim silam in seveda Špancem. Hvala, gospod predsednik.
Prepričan sem, da lahko organizacijo ETA in teroriste porazimo samo tako, da ostanemo združeni v boju proti terorizmu.
Menim, da morajo vsi evropski demokrati izraziti enotnost in podporo vladam Španije in Francije pri tej skupni nalogi, prav tako pa moramo pozabiti na nedavna nesmiselna nesoglasja. Pokažimo, da smo združeni v boju proti terorizmu.
Jelko Kacin
(SL) 28. aprila je moralo letalo makedonske letalske družbe MAT s šestinosemdesetimi potniki, namenjeno v Egipt, prisilno pristati v Istanbulu, ker mu grške oblasti niso dovolile preleta grškega zračnega prostora.
Februarja grške oblasti niso izdale dovoljenja MAT-u za čarterske polete na Krf, kot razlog pa so navedle ime letalske družbe: MAT (Macedonian Airlines). Namen evropskega sporazuma o skupnem zračnem prometu, ki je bil podpisan junija 2006, je vzpostavitev širšega skupnega zračnega prostora s sosednjimi državami, tudi z bivšo jugoslovansko republiko Makedonijo.
Grške oblasti so na podlagi dogovora dolžne odobriti prošnjo MAT. Grška blokada MAT-ovih poletov predstavlja kršitev zakonodaje, dogovorov EU in mednarodnega pravnega reda na področju letalstva. Navajanje imena letalske družbe, kot podlage za njegovo odločitev, pa je v nasprotju s skupnimi evropskimi vrednotami.
Zanima me, kaj bodo evropske institucije storile in kaj bo storila Komisija, da se preneha s to diskriminatorno prakso proti državi kandidatki za članstvo Evropske unije, ki je v nasprotju s prostim pretokom oseb, blaga in storitev.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, v vzhodnem delu Srednje Evrope se moramo soočati tudi z zapuščino komunizma, ki je škodljiva za okolje. Tega nikakor ni mogoče obravnavati kot zgolj domače vprašanje; gre za skupen evropski problem, ki zadeva nas vse. Ob spremembi režima so bile naše države, vključno z Romunijo, nepripravljene na strategije za varstvo okolja.
Podpiram poročilo gospoda Hartmuta Nassauerja iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanski demokrati) in Evropskih demokratov (skupina PPE-DE) o kazenskopravnem varstvu okolja in hočem, da tisti, ki povzročajo resno okoljsko škodo, odgovarjajo za to v okviru kazenskega prava, tako da se zaostri in zagotovi skladnost z zakonodajo Evropske unije.
V Roşii Montani (Verespatak) je treba prepovedati tehnologijo s cianidom. Uničevanje gozdov v regiji Szekler in drugih regijah v Romuniji je prav tako škodljivo za okolje. Tudi gradnja avtoceste v Transilvaniji lahko resno škoduje okolju. Gradbena dela na kanalu Bystroye v Ukrajini se nadaljujejo. Po tem, ko je morala Bolgarija zapreti elektrarno v Kozloduju, se v tej državi članici gradi nova jedrska elektrarna. Tem vprašanjem moramo nameniti več pozornosti.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
(DE) Gospod predsednik, v razpravi o lizbonski pogodbi v Nemčiji so nekatere levo usmerjene skupine trdile in se pri tem sklicevale na Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, da se bo s pogodbo ponovno uvedla smrtna kazen, da se bodo lahko ljudje, kot trdijo te skupine, usmrtili z namenom zadušiti upor. To je nezaslišano blatenje komisije za enakopravnost in človekove pravice (EHRC), ki je neodtujljivo jedro evropskega sistema vrednot ter s tem simbol Evrope, ki je zavezana miru, svobodi in pravni državi.
Zgrožena sem, da so ljudje izpostavljeni takšnemu širjenju preplaha glede EHRC, k kateri bo EU pristopila v skladu s pogoji lizbonske pogodbe. Odločno nasprotujem tudi izjavam nekaterih privržencev levice, ki reformno pogodbo enačijo s Hitlerjevim zakonom o popolni oblasti kanclerja iz leta 1933. Te izjave niso samo popolnoma nesmiselne, ampak prispevajo tudi h grozljivi trivializaciji nemškega fašizma. To presega meje dostojnosti in moralnosti.
Gerard Batten
Gospod predsednik, Velika Britanija je ena od sedmih držav, ki predlagajo, da se v zakonodajo sprejme okvirni sklep Sveta o skupnih pravilih glede izvrševanja sodb, izrečenih v nenavzočnosti. Tako se bo lahko britanskemu državljanu sodilo, lahko bo obsojen in kaznovan v tuji državi, ne da bi bil prisoten na sodišču, ter potem poslan v zadevno državo na služenje zaporne kazni. Britanski državljan se torej ne bo branil na sodnem procesu, ampak bo moral svojo nedolžnost dokazati po obsodbi.
Čeprav obstaja določba o ponovnem sojenju, vse države članice EU ne priznavajo ponovnega sojenja v okviru svojih pravnih sistemov. To bo dodatno škodovalo načelu habeas corpus ter prepovedi samovoljnih aretacij in zaporne kazni, do katerih si bili britanski državljani tradicionalno upravičeni ter ki sta bila temelj angleškega prava in svoboščin. Vse dobro v zvezi z Veliko Britanijo postopno uničuje članstvo v tej škodljivi organizaciji, znani kot Evropska unija.
Slavi Binev
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ukrepi bolgarskih organov v zadnjih nekaj tednih ponovno jasno kažejo, da niti ne nameravajo niti niso pripravljeni obravnavati glavne težave v naši državi: reformirati sodni sistem in notranje zadeve. Namesto da bi varovali pravice in življenja državljanov, so se predsednik, predsednik vlade, tožilstvo, ministrstvo za notranje zadeve in župan Sofije združili v simbiotično enoto, ki svojo oblast izkorišča zgolj za izsiljevanje tistih, ki se z njimi ne strinjajo.
Še slabše pa je, da so se skoraj vsi mediji v Bolgariji, ki naj bi bili najmočnejša zaščita, ki zagotavlja nepovratnost demokratične poti razvoja v naši državi, povezali na podlagi finančnih interesov s storilci kaznivih dejanj in oblastmi, ter tako postali njihovi goreči zaščitniki in sokrivci.
Vsak, ki se ne strinja z uradnimi načeli, je utišan in izgubi dostop do javnega odra. Žal so vsa naša prizadevanja, da bi se ta vprašanja v Bolgariji obravnavala, naletela na odločen odpor podkupljenih organov, zato smo morali v zadevo vključiti Evropsko sodišče, da bi rešili državnost naše države.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospod predsednik, omenila bi rada zelo kritične in zelo zaskrbljujoče razmere v Libanonu.
Parlament spremlja razmere in je že velikokrat razpravljal o posledicah dolgotrajne krize, ki so jo povzročili neuspešno delovanje institucij, nesposobnost izvoliti predsednika republike, ekonomski zastoj, ki je posledica zasedbe trgovskega in upravnega centra, ter strah pred terorističnimi napadi.
Te razmere so privedle do vseh vrst nasilja s strani Hezbolaha, ker je vlada prepovedala delovanje nenadzorovanega telekomunikacijskega omrežja navedene organizacije.
Gospod predsednik, naj opozorim, da v Katarju potekajo občutljiva nacionalna posvetovanja. Na vse načine moramo spodbujati ta nacionalni dialog, ki ga je treba izvajati ob upoštevanju splošnih interesov državljanov Libanona ter njihove želje po blaginji, varnosti in nacionalni neodvisnosti. Izkoristimo vse priložnosti, ki nam jih omogoča pridružitveni sporazum s to državo.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, pozivam vas, da v imenu Parlamenta skupaj zaželiva uspeh vsem vojakom iz držav članic Evropske unije, ki so nameščeni v Čadu. V okviru zelo tvegane misije EU, ki so jo potrdili Združeni narodi, si bo 4 000 vojakov držav članic na terenu prizadevalo za zaščito in pomoč 430 000 beguncem in notranje razseljenim osebam, ki zdaj živijo v 42 kampih. Misija vključuje več sto irskih vojakov, ki nadaljujejo ponosno tradicijo mirovne in humanitarne vloge irske vojske.
Ta misija je primer, česa smo v Evropi sposobni zdaj, in dejansko prikazuje, česa bomo še učinkovitejše in hitreje sposobni, takoj ko bomo začeli izvajati humanitarno pomoč, petersberške naloge ter določbe o skupni zunanji in obrambni politiki iz lizbonske pogodbe.
Pozivam vas, gospod predsednik, da naše dobre želje posredujete vojakom na terenu.
Graham Watson
Gospod predsednik, spregovoril bi o položaju romske manjšine in državljanov iz novih držav članic v Italiji. V zadnjih dneh je policija večkrat napadla romske skupnosti v Rimu. 118 od pridržanih oseb je bila odrejena takojšna prisilna odstranitev, nov župan pa je dejal, da bo odstranil 20 000 ljudi. V predmestjih Neaplja se je zgodilo več požigov romskih taborov, pri čemer je tolpa gasilskim službam preprečevala pogasitev požara. Več sto priseljenih družin je bežalo za svoja življenja in poroča se o veliko pogrešanih otrocih. Kolegica Viktória Mohácsi je bila v Rimu. Poslala je zaskrbljujoča poročila in upam, da bo imela jutri priložnost za odziv na izjavo Sveta.
Zavedamo se zaskrbljujočih napadov na priseljenske skupnosti v veliko državah članicah, vendar je raven nasilja v Italiji neobičajna. OVSE je Italijo obtožila stigmatizacije priseljencev in zdi se mi, da se je zaradi narave nekdanje volilne kampanje oblikovala kultura nekaznovanosti tistih, ki izvajajo te napade. Celo komisar Frattini, ki je države članice prvi poučeval o vključevanju etničnih manjšin, zdaj dvomi v schengenske sporazume. To vprašanje zadeva vso Evropo. Sega vse do temeljnih razlogov za ustanovitev Evropske unije, zato pozivam Komisijo in Svet k nujni razpravi o tem vprašanju, da opredelita mogočo pomoč.
Ewa Tomaszewska,
(PL) Gospod predsednik, na vrhu v Limi je poslanec Evropskega parlamenta predložil predloge sprememb, ki zagovarjajo splav, k resoluciji o revščini in socialni izključenosti. To vprašanje presega pristojnosti odločanja institucij Evropske unije. O takšnih zadevah odloča nacionalna zakonodaja.
Med posvetovanji odbora za socialne zadeve, programe za izmenjavo, okolje, izobraževanje in kulturo pri ločenem glasovanju predstavnikov parlamentov dveh celin, so predstavniki Evropskega parlamenta zavrnili predlog spremembe, kar pomeni, da ga odbor ni sprejel. Nobenemu parlamentu se ni zdel primeren za sprejetje. Med posvetovanji odbora in plenarnimi postopki je bil postopek glasovanja spremenjen v skupno glasovanje predstavnikov obeh parlamentov. Predlogi sprememb so nato bili sprejeti po zaslugi glasov latinskoameriških poslancev. Sprejetje te prakse bi pomenilo, da lahko vsak od nas v imenu Evropske unije uvede v mednarodne dokumente določbe, ki presegajo mandat EU in vključujejo njeno odgovornost. Takšnim praksam nasprotujem.
Daniel Strož
- (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da morajo ustrezni organi in institucije Skupnosti nujno obravnavati resen pojav nastajanja nacionalističnih paravojaških skupin v nekaterih državah članicah, zlasti v Češki republiki in na Madžarskem. Kot veste, so bile v teh državah oblikovane narodne garde, državne oblasti pa to dopuščajo. Namen teh skrajno desničarskih organizacij je podpreti nacionalizem in rasizem ter ustrahovati nenacionaliste in vsakogar z levo usmerjenimi stališči. To je bilo jasno prikazano pred nekaj dnevi v Pragi. Madžarska garda se osredotoča predvsem na uničevanje odnosov med Madžari in sosednjimi narodi, češka garda, ki je prav tako fanatična, pa postaja orodje ustrahovanja ne samo levičarjev, ampak vseh demokratično mislečih državljanov. Te organizacije, ki so nezdružljive z zamislijo o Evropi, ki temelji na prijateljstvu med narodi, so še toliko bolj nevarne, ker v svoje vrste novačijo nekdanje in sedanje pripadnike vojaških sil teh držav. Rad bi vas opozoril na nujnost obravnavanja teh dejstev.
Thomas Mann
(DE) Gospod predsednik, konferenca predsednikov je nedavno odločila, da bo omejila vpliv medskupin. Odslej lahko naša srečanja v Strasbourgu potekajo samo ob četrtkih. Na ta dan pa se na primer strokovnjaki s področja človekovih pravic ne morejo udeležiti srečanj medskupin, ker so na seznamu govornikov v razpravah o nujnih zadevah. Poleg tega se večina poslancev v četrtek popoldne odpravi v svoje volilne enote in veliko jih do doma potuje več ur.
Čeprav se popolnoma zavedam potrebe, da se dovolj časa nameni zakonodajnemu delu, so medskupine nepogrešljive. Prostovoljno smo združili moči, da bi preučili vprašanja, za katera odbor nima dovolj časa, na primer Tibet, zaščita družine in otrok, četrti svet, baltska regija ali dobro počutje živali. Smo razpoznavni in slišni ter odgovorni za veliko pobud, ki izhajajo iz Evropskega parlamenta. Zdaj pa se je najbolj dejavne poslance Evropskega parlamenta izločilo, utišalo, se jim preprečilo delovanje in se jih soočilo z nepreklicno odločitvijo, da se ne smejo več srečevati ob torkih ali sredah. Prosim, gospod predsednik, da zagotovite preklic te nespametne odločitve.
Predsednik
Odločitve ne želim komentirati, vendar moram povedati, da predsednik Parlamenta nima takšnih pooblastil, kot predvidevate. Kljub temu bom zadevo seveda preučil.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Hvala, gospod predsednik. Papež je prejšnji teden v Vatikanu pozdravil člane madžarske konference katoliških škofov. Pred tem občinstvom je vodja katoliške cerkve izrazil odobravanje dejavnosti madžarske cerkve in kritiziral sekularno državo, ki po njegovem mnenju kaznuje družine, obsodil je zakon, ki neporočenim parom omogoča, da se registrirajo kot zakoniti partnerji, ker naj bi to legaliziralo skupno življenje neporočenih parov in zagotavljalo državljanske pravice homoseksualnim zvezam. Izjavil je, da ta zakon ni samo v nasprotju s cerkvenimi doktrinami, ampak tudi krši madžarsko ustavo.
V posvetni Evropi se države članice ne vmešavajo v verske zadeve in cerkev ne izvaja ideološkega pritiska na državo. Lizbonska pogodba zagotavlja temeljne človekove pravice, vključno z versko svobodo, ter vzpostavlja institucionalne odnose med EU in cerkvami.
Vendar lahko sodelovanje temelji samo na vzajemnosti, zato odločno pozivamo predsednika Komisije, gospoda Barroso, da ukrepa na podlagi svojega mandata in začne dialog s katoliško cerkvijo, da se zaščiti posvetna Evropa in evropske vrednote. Najlepša hvala.
Tunne Kelam
Gospod predsednik, rad bi nadaljeval z vprašanjem, ki ga je izpostavil kolega Thomas Mann o preložitvi srečanj medskupine na četrtek popoldan. Če je namen poslancem Evropskega parlamenta pomagati, da se bolj osredotočijo na plenarna zasedanja, v to močno dvomim. Na nek način je naša dolžnost, da smo deklica za vse, da svoj čas razporedimo med različne dejavnosti, in takšen ukrep ne sme poslancem preprečiti odhoda v četrtek popoldan, ker morajo ujeti letala domov, da se naslednji dan, v petek, srečajo s svojimi volivci. In bojim se, da bodo na ta način medskupine postavljene med kladivo plenarnih zasedanj in nakovalce volilnih enot. Mislim, da bi to bil velik udarec za njihove pestre dejavnosti.
Mogoče je najboljše medskupinam zaupati, da bodo same našle najbolj praktične in najprilagodljivejše "modus vivendi", in zadovoljen sem z vašim odgovorom gospodu Thomasu Mannu, gospod predsednik.
Catherine Guy-Quint
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, nekoliko je zaskrbljujoče, da je treba Komisijo opozoriti na njene odgovornosti do poštenega izvajanja evropskih politik na posameznih nacionalnih ozemljih.
Dejstvo je, da je francoska vlada izključila regijo Auvergne in umaknila odgovornost upravljanja s tamkajšnjimi sredstvi iz evropskega socialnega sklada iz lokalnih načrtov o zaposlovanju. Stališče vlade je nerazumljivo. Zadevni organi so dosegli izjemne upravne rezultate in ta pristranska odločitev ogroža strukture, ki so si več let prizadevale za vključitev najrevnejših ljudi v družbo.
Evropska komisija mora francosko vlado opozoriti na njeno dolžnost glede doslednosti in na spoštovanje predpisov o izvajanju evropskih sredstev. Ne moremo imeti sporazumov z Evropsko unijo, ki se v različnih delih iste države izvajajo na raznolik, pristranski način.
Toomas Savi
Gospod predsednik, začetek pogajanj o novem sporazumu o partnerstvu in sodelovanju EU z Rusko federacijo je imel nekaj zamud zaradi ravnanja nekaterih držav članic, ki bi ga lahko marsikdo označil kot zavlačevanje. Veseli me, da so predsedstvo Sveta EU, Komisija in Litva dosegli soglasje, ki nam omogoča obnovitev starega sporazuma, ki je pretekel lani.
Z zavlačevanjem pogajanj z Rusijo žagamo vejo, na kateri sedimo. Več vprašanj, od okolja in energetike do vizumskih režimov, priseljevanja, čezmejnih projektov ter nerešenih vprašanj v zvezi z Gruzijo in Moldavijo, zahteva obsežen političen sporazum o skupnih ciljih in ukrepih. Prepričan sem, da bo Komisija v pogajanjih uporabila svoja pooblastila v najboljši interes vseh držav članic.
András Gyürk
(HU) Gospod predsednik, hvala za besedo. Gospe in gospodje, na prihodnjem vrhu Rusija-Evropska unija se bodo morda pojavile nove priložnosti. Eden od morda pomembnih rezultatov srečanja bo dvostranska pogodba, ki bi lahko dolgoročno opredelila odnose med strankama Energetskim vprašanjem je treba v tem sporazumu dodeliti ključno vlogo, hkrati pa je treba upoštevati načelo vzajemnosti.
Glaven pogoj za vzpostavitev vzajemnosti je ratifikacija pogodbe o energetski listini s strani Rusije. Ta pogodba ustvarja pregledne odnose na energetskem trgu, prispeva k varnosti oskrbe in spodbuja naložbe. Vse to so zelo pomembna vprašanja tudi za Rusijo. Ne nazadnje, če se zanemari kapitalsko vlaganje v razvoj, lahko Rusija nenadoma postane nezmožna izpolnjevanja svojih obveznosti. Ratifikacija pogodbe o energetski listini s strani Kremlja je zato v interesu obeh strani.
Uspeh prihodnjega vrha bo odvisen od tega, ali se bodo države članice lahko otresle kratkoročnih premislekov in se poenotile v zaščiti skupnih interesov. Najlepša hvala, gospod predsednik.
Pervenche Berès
(FR) Gospod predsednik, prej ste dejali, da niste vsemogočni, kljub temu sem prepričana, da imate dovolj moči za izvajanje sklepov konference predsednikov.
Konferenca predsednikov je 24. aprila letos povsem upravičeno sklenila pozvati kvestorje, da ponovno preučijo svojo odločitev z dne 26. septembra 2007 o dodelitvi objektov v prostorih Evropskega parlamenta za evropski poslovni in parlamentarni program.
Na našem zadnjem delnem zasedanju smo sprejeli poročilo gospoda Stubba in gospoda Friedricha o lobistih. Odkrito rečeno, če predstavniki organizacij delodajalcev v parlamentarni instituciji odprejo trgovino, se mi zdi, da se s tem združujeta dve stvari, ki bi morali biti ločeni, in izkrivljajo naši odnosi s socialnimi partnerji - korak, ki je popolnoma tuj naši parlamentarni tradiciji v Evropski uniji.
Prav tako ne razumem, zakaj smo po zadevnem sklepu konference predsednikov prejeli od gospoda Vidal-Quadrasa, podpredsednika Parlamenta, vabila v vašem imenu na slovesno otvoritev evropskega poslovnega in parlamentarnega programa 3. junija.
Upam, gospod predsednik, da boste uporabili vse svoje pristojnosti za ponovno vzpostavitev reda in zagotovili spoštovanje sklepa konference predsednikov.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Gospod predsednik, kolegi, v pripravi je naslednje poročilo o spremljanju Bolgarije. Kot namestnica predsednika odbora za regionalni razvoj in kot članica gibanja za pravice in svoboščine, stranke, ki je del vladajoče večine, sem pozorno spremljala izvajanje sporazuma o pristopu Bolgarije k EU. Prepričana sem, da je vlada naše države v zadnjem mesecu ponovno predstavila nepristransko analizo težavnih področij in odločno napovedala, da jih bo obravnavala.
Dokaz tega je, da je bilo za izboljšanje uporabe evropskih sredstev ustvarjeno novo delovno mesto namestnika predsednika vlade, ki bo nadziral in usklajeval operativne programe. S tem se bo izboljšala komunikacija z Evropsko komisijo, ki bo spremljala natančno in ustrezno izpolnjevanje sprejetih obveznosti.
Izvajajo se strukturne spremembe za poenostavitev delovanja uprav v ministrstvih in državnih agencijah. Izvedle so se spremembe vladnih ministrov, spreminja se pravni okvir notranjih zadev in varnosti ter menjajo se visoki uradniki. Nov minister za notranje zadeve sprejema ukrepe za boj proti korupciji in kriminalu.
Bolgarija napreduje na poti h koheziji z državami članicami in prepričana sem, da bodo evropske institucije objektivno ocenile prizadevanje naše države.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Ob tej priložnosti bom spregovorila o diplomatski misiji EU v Belorusiji.
Nedavno je bila v Minsku odprta pisarna Evropske komisije. Skupaj 14 držav članic ima v glavnem mestu Belorusije svoje diplomatske misije. Še dve državi EU, Nizozemska in Finska, spremljata Belorusijo iz drugih držav EU. Iz Moskve pa spremlja Belorusijo 11 držav članic. Nekatere od teh so Avstrija, Belgija, Grčija, Danska, Španija in žal tudi država, ki zdaj predseduje EU, tj. Slovenija. Menim, da prebivalcem Belorusije pošiljamo napačno sporočilo, zlasti ker se borijo proti oblikam režima za žrtvovanje Belorusije Rusiji. Prepričana sem, da je treba vse države članice pozvati, da začnejo Belorusijo spremljati s svojega ozemlja in ne iz Moskve.
Predsednica
S tem se ta točka zaključuje.
