Enoten postopek za pridobitev dovoljenja za bivanje in delo (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Véronique Mathieu v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem postopku obravnavanja vlog za enotno dovoljenje za državljane tretjih držav, da lahko prebivajo in delajo na ozemlju države članice, ter o skupnih pravicah za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo v državi članici - C6-0470/2007 -.
Véronique Mathieu
Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, kot veste, si Evropska unija že deset let prizadeva, da bi vzpostavila pravne inštrumente na področju ekonomskega priseljevanja.
Namesto prvotnega globalnega pristopa je Komisija namenila prednost sektorskemu pristopu. Ta osnutek direktive izpostavlja potrebo po skupni politiki o zakonitem priseljevanju, predvsem na gospodarskem področju.
Do zdaj smo zakonsko urejali nezakonito priseljevanje, nadzor meja, vizumsko politiko. Čas je, da skupaj dosežemo napredek pri temi gospodarskega priseljevanja, saj se mora Evropska unija spopasti z izzivi, ki so skupni vsem državam članicam; izzivi, za katere so potrebne skupne rešitve na evropski ravni.
Ti izzivi so odseljevanje in staranje evropskega prebivalstva. Napovedi za globalno zaposlovanje zaradi teh dveh problemov, ki vplivata na celotno Evropo, kažejo znatno pomanjkanje delovne sile v prihodnjih letih. Zato moramo poiskati rešitve na evropski ravni, da bi zadovoljili potrebe trga dela, gospodarsko priseljevanje pa je ena izmed rešitev, ki jih moramo preučiti.
Vendar pa poskrbimo, da se ne bomo slepili. Opredelitev evropskega pristopa k upravljanju zakonitega priseljevanja pomeni, da ga organiziramo tako, da pozornost posvečamo potrebam in zmogljivostim za sprejem posamezne države članice. Kot je navedeno v členih 1 in 8 tega osnutka direktive, bodo države obdržale nadzor nad številom priseljencev, ki jih želijo sprejeti na svoje nacionalno ozemlje.
Naše vlade so poskušale na različne načine urediti ekonomsko priseljevanje: z dvostranskimi sporazumi, kvotami, ureditvenimi ukrepi. Vendar noben izmed teh ukrepov ni bil hkrati učinkovit pri upravljanju tokov zakonitega priseljevanja in v boju proti nezakonitemu priseljevanju. Zdaj je povezava med obema jasna. Nezakonito priseljevanje bomo lahko zaustavili z najboljšim možnim organiziranjem zakonitega priseljevanja. To je celotna zamisel, na kateri temelji sprejetje tega svežnja ukrepov, ki ga je Komisija uvedla že pred petimi leti.
Kaj bo ta direktiva "enotnega dovoljenja" vnesla v sedanjo pravno podobo na področju ekonomskih migracij? V nasprotju z direktivo "modre karte" ta direktiva ne obravnava pogojev za sprejem delavcev iz tretjih držav. Namenjena je odpravi razlik med različnimi nacionalnimi zakonodajami o postopkih vlaganja zahtevkov za delovna dovoljenja in dovoljenja za prebivanje ter pravicami tujcev, ki zakonito delajo v Evropski uniji.
Še vedno nimamo evropskega instrumenta, ki bi vključeval vse pravice za državljane tretjih držav, ki zakonito delajo in prebivajo v Uniji. S to direktivo bodo odpravljene razlike v varstvu za te delavce, saj bo na številnih področjih zagotovljena enaka obravnava z domačimi delavci: delovni pogoji, izobraževanje in strokovno usposabljanje, socialno varstvo, dostop do blaga in storitev, davčne olajšave.
Ta skupna podlaga bo torej tem ljudem zagotavljala zaščito pred izkoriščanjem in jim jamčila ugodnosti varnega in zaščitnega pravnega statusa. Prav tako gre za boj proti nelojalni konkurenci, ki škodi evropskim delavcem. Razlike v varstvu bodo spodbujale k zaposlovanju slabo usposobljene in slabo zaščitene delovne sile na škodo evropskih delavcev.
Ta direktiva bo poenostavila sprejemne postopke za namene zaposlovanja. Vse države članice bodo imele usklajene postopke, ki bodo enostavnejši, hitrejši in manj nadležni. Sprejetje te direktive bo pomenilo velike prednosti za priseljence, delodajalce in nacionalno upravo in bo končno omogočilo boljše upravljanje zakonitih migracijskih tokov.
Parlament je sozakonodajalec, kar pomeni, da mora ravnati odgovorno - idealistično in zastarelo mnenje -, hkrati pa moramo pokazati, da smo kos novim dolžnostim, ki nam jih nalaga Lizbonska pogodba. Dokažimo, da smo verodostojni govorniki, ki so se pripravljeni spoprijeti s precejšnjim izzivom upravljanja migracijskega pritiska na evropske meje. Vemo, da bodo dobro upravljani tokovi priseljevanja vsem koristili.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospa predsednica, najprej se želim zahvaliti dvema poročevalcema, gospe Mathieu in gospodu Cercasu, dvema odboroma ter belgijskemu predsedstvu za trdo delo, ki so ga opravili pri tem predlogu.
Kot veste in kot je povedala poročevalka, je Komisija to poročilo predstavila že leta 2007. Naš namen je bil, in je še vedno, poenostaviti postopke z uvedbo enega dovoljenja za bivanje in delo, hkrati pa zagotoviti pravice v zvezi z zaposlitvijo za delavce iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo in ki niso vključeni v nobeno posebno zakonodajo EU ali predloge Komisije. S tem predlogom ne obravnavamo pogojev za odobritev ali odvzem dovoljenja. Ti pogoji so v pristojnosti držav članic, prav tako kot je odločitev o številu sprejemov - če sploh.
Ta predlog je eden izmed gradnikov politike trga dela in migracijske politike Evropske unije. Če bosta Parlament in Svet sprejela to direktivo, bo to dokaz, da Evropska unija ceni pomemben prispevek delavcev tretjih držav k našim gospodarstvom in družbam. S tem bi prav tako dokazali, da smo se sposobni in pripravljeni dogovoriti o zakonodaji o delu in priseljevanju.
Gre za zelo celovit predlog, ki obravnava tako plat priseljevanja kot plat socialnega zaposlovanja. Komisija lahko podpre večino sprememb, ki so bile izglasovane v ustreznih odborih Parlamenta, če krepijo postopkovna jamstva za priseljence in delodajalce. To je povezano s spremembami, namenjenimi dodatnim poenostavitvam postopkov vlaganja zahtevkov in krepitvi predpisov o enaki obravnavi - na primer načela o sorazmernosti dajatev v zvezi s postopki in predpisi o enaki obravnavi glede davčnih koristi.
Na drugi strani pa je sprememba, ki pogojuje izvoz pridobljenih pokojnin z obstojem dvostranskih sporazumov, veliko bolj omejevalna v primerjavi s pristopom, ki ga je predlagala Komisija.
Veseli me, da sta predsedstvo in Parlament skušala zbližati stališče. Belgijsko predsedstvo si je prizadevalo približati stališče držav članic stališču EP in vem, da je Parlament upošteval številne pomisleke in zahteve Sveta.
Kompromis, ki ga vsi skušamo doseči, bo spoštoval nekatera merila, kot je na primer cilj za zaščito priseljenskih delavcev in zagotavljanje vrste družbeno-gospodarskih pravic, povezanih z delom, ki kar v največji meri temeljijo na enaki obravnavi z delavci EU od prvega dneva zaposlitve. Prav tako bo upošteval pomen vzpostavitve enakih pogojev v EU za te delavce in tretjič, pomen tega, da našim državam partnericam dokažemo, da smo pripravljeni na zagotavljanje poštene obravnave državljanov iz tretjih držav, ki zakonito prebivajo in delajo v naših državah članicah.
Ne moremo prezreti pomislekov držav članic glede nekaterih predpisov o enaki obravnavi, predvsem v zvezi s proračunsko koncentracijo. Pomembno se mi zdi, da upoštevamo ta merila, ki sem jih pravkar izpostavila, čeprav končni rezultat mogoče ne bo tako idealen, kot si želimo, in tako ambiciozen, kot smo upali. Kot je povedala gospa Mathieu, gre za kompromis. Gre za dober kompromis, ki je pomemben korak naprej na področju zakonitih migracij in bo zelo pomemben za delavce v Evropski uniji.
Naj torej izrazim upanje, da nam bo čim prej uspelo doseči sporazum o tem predlogu. Prav tako se zahvaljujem poročevalcema in poročevalcem v senci za delo, ki so ga opravili.
Alejandro Cercas
pripravljavec mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. - (ES) Gospa predsednica, komisarka, gospa Mathieu, gospe in gospodje, priseljevanje v Evropo je nedvomno zelo pomembno in izjemno politično, gospodarsko in družbeno vprašanje.
Gre za izjemno priložnost, ki pa zahteva inteligentno in pošteno obravnavo, saj se bo sicer spremenila v težavo, pa ne samo za tiste, ki prihajajo in ne bi bili pošteno obravnavani, ampak tudi za delavce, ki so že tu, saj bi bila njihova delovna mesta ogrožena. Alternativna možnost je, da razdelimo trg dela in s tem pridobimo "nizkocenovne" delavce, ki bodo ogrožali socialne pravice, pridobljene v stoletju izgradnje evropskega socialnega modela.
Komisarka, gospa Mathieu, zato je načelo enakega obravnavanja temelj inteligentne in poštene politike gospodarskega priseljevanja. Svet je to povedal v Tampereju pred 11 leti, Komisija je to povedala pred petimi leti v svoji zeleni knjigi in jutri mora Parlament glasovati za predlog o zakonodajni pobudi. Poglavje III direktive je namenjeno temi enakega obravnavanja. Ne gre le za birokratsko direktivo. Določa pravice in obveznosti, ki morajo veljati za vse zakonite priseljence, pav tako pa mora vključevati vse pravice za enako obravnavno in nediskriminacijo.
Komisarka, žal pa direktiva ni takšna, kot nam je bilo obljubljeno. Tega ne trdim jaz ali Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve, ampak vse humanitarne nevladne organizacije, vse cerkve v Evropi in vsi sindikati, brez izjeme. Ta direktiva je pomanjkljiva in nevarna, saj izključuje skupine, ki najbolj potrebujejo varstvo; izključuje začasne delavce, razseljene ljudi, tiste, ki so jih premestila njihova podjetja in delavce iz manj razvitih držav, ki prihajajo sem v skladu s Splošnim sporazumom o carinah in trgovini 4.
Iz tretjih držav bo tako prišlo več sto tisoč delavcev v skladu z načelom države porekla, saj po tej direktivi ne bodo enako obravnavani. Tudi zaradi tega, ker državam članicam dajete možnost, da se odločijo proti enaki obravnavi v zvezi s plačilom pokojnin, ko se vrnejo v svoje domovine, družinskimi dodatki in socialno pomočjo za brezposelne, razen za nadomestilo za brezposelnost samo. To bo veljalo tudi za delavce, za katere velja načelo enake obravnave in to, kar je povedala gospa Mathieu. Prav tako so izključeni iz študijske pomoči in vseh vrst pomoči za višje in visokošolsko izobraževanje, vključno s strokovnim usposabljanjem.
Iz teh razlogov Komisija v obrazložitvenem memorandumu in presoji vpliva navaja, da namerava odpraviti "vrzel v pravicah", vendar v praksi tega ne počne. Komisarka, to ne zadostuje.
Žal bodo jutri desne in desno sredinske skupine Parlamenta predložile spremembe, ki gredo še dlje, kot ste rekli, in ki povzemajo celo najskrajnejša stališča Sveta, da bi uničile soglasje, ki smo ga dosegli v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve.
Komisarka, gospa Mathieu, gospe in gospodje, zato verjamem, da potrebujemo veliko širšo razpravo o tem vprašanju, skupaj z drugimi direktivami, ki bo odprta za evropsko javnost, nevladne organizacije, cerkve in sindikate. Tega vprašanja ne smemo obravnavati tako hitro, tako neodgovorno, kot bi ga, če bi jutri sprejeli besedilo Sveta.
Verjamem, da bi se večina kolegov poslancev, ne glede na stranke, strinjala z izvedbo široke razprave, da bi tako dosegli širok sporazum v Parlamentu, ki bi upošteval načela Listine o temeljnih pravicah in priporočila Združenih narodov, Mednarodne organizacije dela in Sveta Evrope.
Govorimo o dostojanstvu ljudi, pa tudi o prihodnosti Evrope in verjamem, da moramo v Evropi zagotoviti, da bodo imeli vsi delavci, brez izjem in ne glede na njihovo poreklo, vse pravice, če tu prebivajo zakonito. Tako se lahko borimo proti ksenofobiji in rasizmu in za dostojno Evropo.
Ria Oomen-Ruijten
Gospa predsednica, naj najprej čestitam gospe Mathieu, da ji je uspelo doseči napredek pri dokumentu, ki je več let ležal v kotu. Če sem vas prav razumela, gospa Malmström, je bil predlog direktive o pogojih, ki urejajo bivanje državljanov tretjih držav v Evropski uniji zaradi dela, pripravljen že leta 2001. Ta predlog je bil umaknjen leta 2006, po tem pa je bil leta 2007 predložen predlog s tem edinstvenim postopkom za državljane tretjih držav, ki vstopajo v EU zaradi dela. Zaradi tega so dovoljenja za bivanje in delo združena v eno dovoljenje.
Gospa predsednica, predlog, ki je na mizi - z gospodom Cercasom se ne strinjam popolnoma -, kaže, da imajo državljani tretjih držav z enotnim dovoljenjem socialne pravice, ki so enake za vse. Razprava v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve - zahvaljujem se kolegu poslancu gospodu Cercasu, saj z njim rada razpravljam o tem - je bila precej razgreta v dveh točkah. Predvsem zaradi obsega uporabe, pri čemer - in s tem se strinjam - napoteni delavci ne morejo ali ne smejo pridobiti enotnega dovoljenja. To je opisano v členu 3(2)(b) Direktive 96/71/ES, poznane tudi pod imenom direktiva o napotitvi delavcev.
Menim, da je in je bil socialni status napotenih državljanov tretjih držav v tej direktivi ustrezno opisan. Bilo je in še vedno je pomembno, da vzpostavimo enake pogoje, pri čemer izposojeni delavci ne bodo smeli delati za nižjo plačo, kot običajno osebje. Vendar se sprašujem, ali si bomo s tem, ko nismo omenili direktive o napotitvah delavcev, nakopali probleme v prihodnje.
Moja druga točka, s katero sem imela veliko težav in ki je bila zaradi moje spremembe zdaj spremenjena, je načelo kršitve enake obravnave. Že ves čas menim, da mora biti to načelo, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 883, naše izhodišče, ko govorimo o enotnem dovoljenju. Menim, da je kompromis, ki ga je dosegel Svet, dober, saj zagotavlja enake pravice in enako obravnavo.
Vilija Blinkevičiūtė
v imenu skupine S&D. - (LT) Gospa predsednica, direktiva o enotnem dovoljenju za prebivanje in delo je zelo pomembna. Bilo je veliko razprav, veliko mnenj in številne ocene, vendar skupna odločitev, ki bi bila sprejemljiva za delavce iz tretjih držav, ki bivajo in delajo v državah članicah EU, ni bila sprejeta. Ta direktiva mora biti splošna okvirna direktiva o pravicah delavcev iz tretjih držav in mora biti okvir za posebne direktive, saj bo le tako lahko pripomogla k uresničevanju cilja Evropske unije o skupni politiki priseljevanja. Vendar pa je glavna težava v dejstvu, da je bil okvir direktive, ki nam je bil obljubljen, odstranjen iz predloga Komisije, saj so bile nekatere kategorije delavcev, kot so začasni delavci, delavci, premeščeni znotraj podjetij, in begunci, izključene iz vsebine. Povedano drugače, ta direktiva ne krepi načela pravne enakosti za delavce iz tretjih držav. Da bi lahko bila ta direktiva referenca in okvir, moramo v njen obseg vključiti vse delavce, predvsem začasne delavce, saj sicer priseljenci, ki zakonito prebivajo in delajo v Evropski uniji, ne bi imeli delovnih pogojev na podlagi načel pravičnosti, enotnosti in enakosti. Zavedati se moramo, da priseljenski delavci prispevajo h gospodarstvu EU s svojim delom, davki in socialnimi prispevki, ki jih plačujejo. Zato jim morajo biti zagotovljene enake minimalne pravice, hkrati pa morajo biti deležni enake obravnave na trgu dela. Če bomo jutri glasovali za to direktivo, moramo biti enotni, saj bomo le tako zmagali v teh prizadevanjih, da bi bile vse skupine delavcev vključene v direktivo in bi imele enake pravice. Poudariti želim, da znotraj ali zunaj Evropske unije ni mogoče vzpostaviti dvotirnega trga dela. Ne smemo dopustiti, da bi bil vzpostavljen manjvreden razred delavcev, ki se bori z diskriminacijo in ni deležen nobenih pravic ali zagotovil. Če bomo to storili, bomo poteptali vse predhodno pridobljene socialne standarde.
Sophia in 't Veld
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, najprej želim opozoriti na vodenje seje: opažam, da pri tako pomembni razpravi manjka naš partner pri pogajanjih, Svet. To se mi zdi nesprejemljivo. Ni prvič in od predsedstva Parlamenta zahtevam, da Svetu pošlje pritožbo o tem.
(Aplavz)
Tako kot drugi, tudi jaz želim čestitati gospe Mathieu za dobro opravljeno delo pri zelo težkem, celovitem in občutljivem dokumentu. Moja skupina, skupina ALDE, bo sprejela odgovornost in tudi mi želimo doseči sporazum, saj vemo, da je to zelo pomembno. Vendar tega ne počnemo z velikim zadovoljstvom, saj, kot so na različne načine izrazile skupine v Parlamentu, pa tudi Komisija, ta predlog ne vključuje tega, kar bi moral.
Moja skupina bo vztrajala pri stališču glede dodatnih dokumentov, ker če bomo dovolili državam članicam, da zahtevajo dodatne dokumente, bo to v nasprotju s celotnim namenom enotnega dovoljenja; imamo enotno dovoljenje ali pa ne, če imamo enotno dovoljenje, potem ni dodatnih dokumentov.
Glede korelacijskih tabel, da bi dosegli sporazum, moja skupina ne bo glasovala za vključitev korelacijskih tabel. Vendar moram povedati - to je osebna pripomba -, da gre za sramotno ukinitev držav članic, saj če nameravajo direktivo prenesti in zagotoviti njeno preglednost, morajo - po lastni presoji - vključiti korelacijske tabele.
Leta 1999 so države članice v Tampereju podale slovesno izjavo, da želijo skupno politiko priseljevanja in azila. Kaj smo do danes dosegli? Skoraj nič. Zelo jasno je, da si države članice ne želijo skupne politike priseljevanja.
Jean Lambert
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, tudi mi smo zaskrbljeni zaradi spremenljivega trga dela v 27 državah članicah, vendar nas bolj skrbi, kako naj s tega stanja preidemo v takšnega, ki bo trdnejše in celovitejše.
Prepričati se želimo, da bodo zagotovljene takšne osnovne pravice za večino državljanov iz tretjih držav, kot jih je prvotno določila Komisija in jih je na splošno izboljšal Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve.
Ne želimo, da bi bile te pravice vse bolj omejene, zato bomo na jutrišnjem glasovanju podprli najširši možni obseg pravic. Svet želimo opozoriti, da nas skrbi za posameznike, ki jim bi moralo biti omogočeno, da pridobijo izobrazbo in se usposobijo, da so deležni ugodnosti iz naslova prispevkov, ki jih plačujejo za socialno varnost, in da so upravičeni do pokojnine, saj njihovo delo podpira naša gospodarstva in naše družbe, kot je navedeno v predlogu.
V členu 11(a) je za našo skupino prav tako pomembna zaveza o krožni migraciji. Tudi področje uporabe je pereče vprašanje, saj obravnavamo še druge veljavne instrumente, ki so si včasih v nasprotju. Prav tako se slepimo, če mislimo, da bo ta predlog, ki je na mizi, res zadovoljil potrebe vsakega posameznega priseljenskega delavca v Evropski uniji. Potrebujemo bolj razdelan pristop, s katerim bi zagotovili, da bo migracija za njih uspešna in da ne bomo na primer glasovali o vključitvi upravičencev do humanitarne zaščite.
Patrick Le Hyaric
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospa predsednica, komisarka, kot je poudaril gospod Cercas, se Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve ter Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ne strinjata popolnoma. Zato mora Parlament glasovati proti temu, kar smo poimenovali direktiva "enotnega dovoljenja". To besedilo ima samo en očiten namen, in sicer da bi delavci v Evropski uniji tekmovali proti delavcem iz neevropskih držav in da bi celo delavci migranti glede na njihov status tekmovali med sabo.
Če bo ta direktiva ostala nespremenjena, bomo imeli več vrst statusov: status prebivalca, status sezonskega delavca, status premeščenca znotraj podjetja. S tem bi uradno priznali obstoj različni kategorij delavcev v Evropski uniji. Če bi to sprejeli, bi kršili načela Listine o temeljnih pravicah.
Gospa Mathieu, v nasprotju s tem, kar ste povedali, bi takšne razlike povzročile trajen pritisk na znižanje življenjskih pogojev ter pogojev dela in zaposlovanja vseh zaposlenih v Evropski uniji. Enakosti ni mogoče vzpostaviti le s sklicevanjem na delovne pogoje.
Kot je povedal gospod Cercas, mora enakost vključevati plače, delovni čas, varnost zaposlitve, zdravstveno in socialno varstvo, dopust, dostop do javnih storitev in izobraževanje. Brez tega skupnega minimuma bomo imeli zmešnjavo na področju konkurence, stigmatizacijo, izključevanje in skrajno izkoriščanje. Enakost mora veljati za vse delavce, ne glede na njihovo pripadnost. Ne dovolimo, da bi bile poleg vrst konkurence med delavci, ki so bile uvedene z uporabo Bolkesteinove direktive, dodane še nove. Cilj enotne pozitivne direktive mora biti enakost med delavci, ki bo potrdila to načelo. Če te enakosti ni, mora Parlament v imenu evropskih delavcev, socialne Evrope, humane Evrope, zavrniti to direktivo ne glede na mnenja posameznikov.
Mara Bizzotto
Gospa predsednica, gospe in gospodje, zadevno poročilo vsekakor vsebuje nekatere pozitivne elemente, splošni namen pa je poenostavitev procesov in zmanjšanje birokracije za državljane tretjih držav, ki imajo veljavno dovoljenje za bivanje v državi članici.
Omeniti želim dejstvo, da je danes v Evropi več deset milijonov državljanov - mnogi izmed njih so mladi - brez dela zaradi strukturnih pomanjkljivosti v evropskem sistemu proizvodnje in zaradi posledic krize, ki ji še vedno ni videti konca.
Še preden zagotovi pomoč državljanom tretjih držav, ki bivajo v naših državah, mora Evropa uvesti gospodarske, politične in socialne ukrepe, ki bodo najprej pomagali našim državljanom, da dobijo ali ponovno dobijo delo. Če bo Evropa lahko zagotovila delo za svoje državljane, bo vzpostavila trdne socialne temelje, s tem pa bo mogoče ustrezno obvladovati tudi zunanje priseljenske tokove.
Predvsem je treba zagotoviti, da bo Evropa rasla neodvisno in se postavila na lastne noge. Naše države bodo dovolj močne, da bodo lahko delo ponudile tudi drugim.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospa predsednica, moja stranka je vedno jasno nasprotovala evropski azilni politiki in politiki priseljevanja. Na Nizozemskem imamo odlično vlado, ki lahko bolje uveljavlja voljo ljudi na področju azila in priseljevanja kot prej, vendar so nam zdaj predstavili le dosežke.
Kljub temu si bo moja stranka, delegacija Nizozemske stranke za svobodo (PVV), vedno prizadevala, da bi bile te pristojnosti prenesene nazaj na države članice. Tačas moramo omejiti škodo, vendar pa to poročilo ni namenjeno temu: nov postopek vlaganja zahtevkov ljudem omogoča, da še enostavneje vstopajo v Evropsko unijo.
Gospa predsednica, le elitni politični razred, ki je povsem zgubil stik s svojimi državljani, lahko pusti na cedilu te državljane, ki so priče uničujočim posledicam vsakodnevnega množičnega priseljevanja nezahodnih priseljencev. Glasoval bom proti temu poročilu, saj so me izvolili Nizozemci in ne osebe, ki hlepijo po bogastvu in želijo okusiti užitke zahoda, ne da bi sprejele krščanske vrednote.
Simon Busuttil
(MT) Gospa predsednica, najprej želim čestitati Véronique Mathieu za trud, ki ga je vložila, da bi dosegla ta rezultat. Kot je povedala komisarka Malmström, je opravila zelo pomembno delo pri izjemno zahtevni temi. Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) podpira sodelovanje na področju nezakonitega priseljevanja, a le, če bomo jasno povedali, da hkrati krepimo tudi napad proti nezakonitemu priseljevanju. Prepričan sem, da eno ne more obstajati brez drugega. Zavedamo se tudi, da je zagotavljanje dobrih in jasnih priložnosti za urejeno priseljevaje eno izmed orodij, ki jih lahko uporabimo v boju proti nezakonitemu priseljevanju, kar v tem primeru tudi počnemo. Prav tako pa želim ponoviti, kot je povedala Véronique Mathieu, da z novimi pristojnostmi, ki nam jih na tem področju podeljuje Lizbonska pogodba, prihajajo tudi nove dolžnosti. Ker se od nas pričakuje, da bomo prevzeli te odgovornosti, mora Parlament to tudi storiti in dokazati, da lahko sklene dogovor s Svetom ministrov. Za to moramo sprejeti nekatera stališča Sveta, kot so nadzorni ukrepi, ki jih želi ohraniti pri izdaji dovoljenj v skladu s to direktivo. Pri tem se zastavlja vprašanje enake obravnave. Zavedati se moramo, da bo treba ob dogovoru s Svetom sprejeti tudi dejstvo, da pogoji ne bodo vedo enaki. Za konec naj še dodam, da se morajo tisti, ki trdijo, da hitimo ali ki že zdaj trdijo, da bodo glasovali proti, zavedati, da se bomo brez takšne direktive znašli v nezakonitem položaju, ki vsekakor ne bo povrnil dostojanstva delavcem, ki se bodo znašli v njem.
Claude Moraes
Gospa predsednica, mislim, da sta moja kolega iz skupine S&D, gospod Cercas in gospa Blinkevičiūtizpostavila glavno težavo tega svežnja za našo skupino: ne gre le za enako obravnavo ali načelo matične države - saj je gospa Oomen-Ruijten povedala, da je o tem potekala široka razprava. Gre tudi za vprašanje nedoslednosti položaja, v katerem smo danes. Imamo predlog o enotnem dovoljenju, ki je bil predstavljen po predlogu o kvalificiranih delavcih, modri karti in sankcijah za delodajalce. To pomeni, da imamo paket, ki vključuje veliko pravilnih namer, kot je recimo horizontalen pristop. Vendar pa horizontalnega pristopa ne uporabljamo zaradi tega, ker gospa Mathieu opravlja dobro delo na podlagi tega, kar ima na voljo, ampak si, kot je povedala, namesto sedanjega sektorskega želimo globalni pristop in ravno to skrbi gospo Lambert.
Kje smo torej danes? Naša skupina je močno zaskrbljena zaradi zaposlovanja po načelu matične države in, kot je povedala moja kolegica gospa Blinkevičiūtė, imamo resne težave pri kategorijah delavcev, ki so vključene v ta predlog. V sedanjih razmerah so napoteni delavci, znotraj podjetja premeščeno osebje, sezonski delavci in - da - upravičenci do mednarodne zaščite izključeni. Te spremembe bomo v imenu moje skupine jutri spet predstavili.
Če imamo enotno dovoljenje, ki se ne uporablja za predviden namen - tj. ne uporablja razumno široko zastavljenega pristopa k vstopu državljanov tretjih držav v Evropsko unijo -, bomo zabredli v težave pri enaki obravnavi, dvotirni delovni sili in druge težave, ki jih hočemo rešiti s skupnimi politikami.
Na drugi strani pa v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve še posebej cenimo, da moramo delati ravno s sektorskim pristopom, torej bomo dobili direktive o sezonskih delavcih in znotraj podjetja premeščenem osebju, vendar ne smete kriviti naše skupine, ki v središče prizadevanj reševanja teh zadev postavlja enako obravnavo po načelu matične države. Govorimo resnico, in sicer, da se narobe lotevamo stvari, to pa počnemo zaradi ljudi, ki danes niso navzoči, da bi prisluhnili našim utemeljitvam: predstavnikov Sveta. Svet tega ni želel obravnavati na horizontalen način, nam pa je ostal ta razdrobljen pristop.
V zvezi z enotnim dovoljenjem razumemo dobre namere, globalen pristop in delo poročevalke, s katerim se trudi, da bi to delovalo, vendar bomo jutri v dobri veri predstavili naše spremembe v upanju, da bomo lahko pridobili enotno dovoljenje: enotno dovoljenje, ki vključuje širok krog ljudi, ki iščejo delo v Evropski uniji. Prizadevamo si za enotno dovoljenje, ki bo ustrezalo vsem državam članicam in bo prestalo preskus časa.
Gesine Meissner
(DE) Gospa predsednica, v Parlamentu sem eno leto in obravnavala sem različne dokumente, vendar noben ni bil tako zahteven kot ta, ki ga imamo pred sabo. Še enkrat se želim iskreno zahvaliti gospe Mathieu in gospodu Cercasu, poročevalcema iz ustreznih odborov.
Resnično gre za zelo zahtevno temo, razlog pa je v tem, da imamo v Evropi seveda zelo visoke ideale. Vse, ki tu živijo in delajo, želimo obravnavati pošteno in enako. Načeloma se lahko vsi strinjamo, da je to izhodišče. Kljub temu pa obstaja vprašanje, kako lahko to sploh izvedemo v praksi.
Opozorili so nas, da želimo z Lizbonsko pogodbo pripraviti skupno azilno politiko in politiko priseljevanja. Azilna politika nam je zelo pri srcu, ne samo zaradi Listine o temeljnih pravicah. Zaradi gospodarskih razlogov potrebujemo tudi politiko priseljevanja, saj potekajo demografske spremembe in nujno potrebujemo visoko kvalificirane in manj usposobljene delavce.
Velika težava je v tem, kaj naj storimo. Kot je že bilo povedano - to je omenila gospa in 't Veld - so države članice v devetdesetih letih prejšnjega stoletja v Tampereju izjavile, da želijo vzpostaviti skupno strukturo. Do zdaj ni bilo še nobenega predloga. Povedano drugače, danes imamo le kompromis -, s katerim nismo povsem zadovoljni, vendar mislim, da je podlaga za nadaljnje delo. Osebno dobro razumem, zakaj nekateri pravijo, da potrebujemo več časa za razpravo. Tudi jaz nisem povsem zadovoljna z njim. Zame je še posebej pomembno, da imajo vsi ljudje dostop do usposabljanja in dodatnega izobraževanja, saj je to ključnega pomena - ne samo za te osebe, da bodo lahko delale na trgu dela, ampak za vse nas. ki delavce potrebujemo. V primeru socialne varnosti, kjer že imamo toliko različnih sistemov, da niso bili usklajeni niti znotraj EU, se zastavlja vprašanje, kako sploh lahko vzpostavimo skupen obseg pravic za delavce tretjih držav v vseh primerih, tudi če bi želeli.
To je težko in zato menim, da je kompromis, ki je zdaj na mizi, dober. Res bi morali glasovati za; tako bomo imeli vsaj nekaj.
Hélène Flautre
(FR) Gospa predsednica, povedati moramo, da je zelo nenavadno, da se direktiva, ki naj bi zagotavljala pravni okvir za ustrezen dostop do pravic za vse delavce, začne z dolgim seznamom kategorij delavcev, ki so izključeni iz nje. Zdi se, da gre za projekt za zakonito priseljevanje, hkrati pa tudi za večplastni evropski trg dela, kjer bi bil vsaki kategoriji delavcev glede na njihovo vrednost dodeljen nekakšen sklop pravic. Še vedno smo zelo daleč od horizontalnega in splošnega pristopa k pravicam delavcev.
Mislim, da odgovorni v Evropi še vedno ne razumejo, da več pravic za delavce pomeni večjo gospodarsko učinkovitost in večjo socialno kohezijo z večjimi ugodnosti za posameznika in skupine, seveda za priseljence, za družbe gostiteljice in za matične družbe. To je pokazala tudi študija Londonske ekonomske fakultete, ki kaže, da bi ureditev statusa 600 tisoč nedovoljenih delavcev v Veliki Britaniji, ki ne bodo imeli dostopa do tega postopka enotne vloge, prinesla 3 milijarde GBP v blagajno Velike Britanije. Mislim, da nismo kos izzivom.
Csaba Sógor
(HU) Gospa predsednica, vsi vemo, da je gospodarsko priseljevanje resničen pojav v državah članicah Evropske unije. Vendar mora biti prisotnost delavcev tretjih držav ocenjena na podlagi vsaj dveh pomislekov. Vprašanje se predvsem pojavlja kot gospodarska potreba, saj demografski trendi in trendi na trgu dela kažejo, da evropske družbe potrebujejo priseljeno delovno silo. Torej je v našem interesu, da zagotovimo zakonito priseljevanje v skladu z urejenimi okoliščinami in da imajo države članice možnost nadzirati ta proces, priseljenci pa so deležni pravne varnosti, kar pomeni, da ne sme biti nobenih koristi pri izogibanju pravnih postopkom.
Menim, da je del direktive, ki pokriva skupne pravice, se pravi enake pravice priseljencev in delavcev, ki so državljani zadevne države članice, zelo pomemben. Opozoriti vas želim na drug pomemben vidik vprašanja. Zaradi navzočnosti priseljencev z drugačnimi kulturnimi običaji in tradicijami se v mnogih državah članicah pojavljajo napetosti. Prepričan sem, da se določba o enakih pravicah ne more končati s prepovedjo diskriminacije na trgu dela. Verjamem, da je za rešitev tega vprašanja potreben previdnejši pristop. To pa zato, ker zakonito priseljeni delavci v Evropi niso le dodatna delovna sila, tu ne želijo samo delati, ampak se želijo tudi šolati, imeti družine, vzgajati ljudi in živeti polno življenje. Če se Evropa odloči, da je gospodarsko priseljevanje rešitev za neravnovesje zaradi demografskih razmer, ne sme pozabiti na kulturni vidik vprašanja. Strpnost, medsebojno spoštovanje in solidarnost so predpogoj za uspeh večkulturnosti.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, menim, da je rešitev, o kateri razpravljamo, napačna, nepoštena do mnogih ranljivih ljudi in v nekaterih pogledih tudi samouničujoča, saj ne bo nihče spregledal - ta točka je že bila izpostavljena -, da obstaja protislovje med razpravo o enotnem dovoljenju in med tem, da začnemo z oprostitvami in izjemami .
Izključitev napotenih delavcev, sezonskih delavcev in beguncev iz te rešitve ogroža enakost pravic zaposlovanja in državljanskih pravic. Obstaja še en negativen vpliv: obravnavamo rešitev, ki bi lahko sprožila različne oblike dampinga, saj bodo stroški v vsakem primeru drugačni, hkrati pa bo prišlo do razlikovanja med državljani.
Parlament bo moral kasneje obravnavati vprašanje pogojev dela za sezonske delavce. Komisarka, sezonski delavci niso le tuji delavci; so tudi evropski državljani in če materialni pogoji in državljanske pravice razlikujejo ene od drugih, bodo podjetja pri zaposlovanju vsekakor iskala drugorazredne rešitve.
V zvezi z napotenimi delavci, ali si lahko predstavljate, kakšne razmere bodo nastale na našem globalnem trgu, če bodo velike multinacionalke lahko najemale ljudi za delo v naših državah, vendar pod pogoji, ki veljajo v njihovi matični državi? Nastale bodo nove, vendar zelo negativne razmere. Damping ne bo edini vsakodnevni pojav, prišlo bo tudi do razlikovanja med državljani, tega pa Evropa ni še nikoli doživela, niti v najnovejši zgodovini.
Enotnost je temeljnega pomena in zato moramo predpis korenito spremeniti.
Carlos Coelho
(PT) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, bodimo jasni: ali je to sporazum, ki smo ga želeli? Odgovor je "ne". Mnogi v Parlamentu si želimo, da bi dosegli več, a kljub temu menim, da je to korak v pravo smer, predvsem iz dveh razlogov: prvič, ker zdaj uvajamo nov instrument, ki bo v pomoč državljanom tretjih držav, ki se želijo preseliti na ozemlje države članice, saj jim bo zagotovil sklop pravic; drugič, kot je že povedala gospa Mathieu, zaradi političnega sporočila, ki ga pošiljamo drugim državam in je v nasprotju z zamislijo o Utrdbi Evropa, ki lahko sprejema le omejevalne ukrepe in krepi varnost, hkrati pa se odzivamo na pomisleke, izražene v stockholmskem programu o vzpostavitvi prožnih politik priseljevanja, da bi tako spodbudili gospodarski razvoj unije.
Zato se strinjam z gospo Mathieu, ki pravi, da moramo nujno doseči sporazum s Svetom in čeprav se strinjam s stališčem gospe in 't Veld, da mnoge države članice ne želijo razpravljati o nobeni obliki skupne politike priseljevanja, moramo narediti prvi korak.
Bodimo jasni: zaradi odprave notranjih meja med državami članicami moramo nujno uskladiti nacionalne zakonodaje o pogojih za sprejem in bivanje državljanov tretjih držav, da bi jim zagotovili enako obravnavo in da bi jim bile zagotovljene pravice in dolžnosti, primerljive s pravicami in dolžnostmi državljanov EU. Poleg tega sem prepričan, da bo vzpostavitev enotnega postopka obravnavanja vlog za bivanje in delo povečala učinkovitost, ki je bodo deležni priseljenci in zaposleni, hkrati pa bo olajšala spremljanje zakonitosti bivanja in zaposlovanja.
Debora Serracchiani
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dostop do zaposlitve je bil do zdaj urejen le za nekaj posebnih kategorij državljanov tretjih držav. Pri dostopu do zaposlitve niso vsi deležni ugodnosti splošnega načela enake obravnave.
Zato mora Evropska unija izvesti korake, s katerimi bi zagotovila enako obravnavo za državljane tretjih držav, ki zakonito bivajo v državah članicah in za tiste, ki so upravičeni do statusa begunca ali ki potrebujejo mednarodno zaščito v skladu z Direktivo Sveta 2004/83 z dne 29. aprila 2004.
Preprečiti moramo rast povpraševanja, na primer za sezonske delavce, samo zaradi tega, ker jih je mogoče plačati manj in zato, ker imajo drugačne - nižje - stroške v primerjavi z državljani Evrope, zaposlenimi za opravljanje enakega dela. Prav tako se moramo izogniti tveganju, da bi mnoga multinacionalna podjetja premestila svoje sedeže v države, kot sta Monako ali Turčija, in pošiljala svoje zaposlene na delo v evropske podružnice, ker je to ceneje.
Zaradi socialne pravičnosti moramo zagotoviti, da bodo evropski državljani obravnavani enako z vidika plačila, pogojev dela in socialne varnosti. Zato je prav, da v to direktivo vključimo sezonske delavce, napotene delavce, begunce in samozaposlene. Zelo nevarno bi bilo, če bi med njimi razlikovali.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, skozi stoletja so ljudje zapuščali Evropo zaradi dela ter da bi pobegnili pred vojno in političnim in verskim preganjanjem, zdaj pa Evropa s svojo stabilnostjo privablja ljudi iz drugih koncev sveta in to je dobro. Odlično je, da v EU usklajujemo pravila o zakonitih priseljencih, tako da bodo dovoljenja za bivanje in delo združena v eno dovoljenje. To je dobro.
Menim pa, da je pristop Komisije nekoliko manj razumen, saj se je odločila za pristop, ki temelji na posameznih sektorjih. Različnim skupinam daje različne pravice. Nastala je takšna zmešnjava, da celo strokovnjaki težko ugotovijo, kaj dejansko je evropska politika priseljevanja. Imamo zaposlene, ki so bili poslani sem, zaposlene z modrimi kartami, raziskovalce, sezonske delavce, zaposlene, ki so jih podjetja premestila interno in tako dalje. Zakaj Komisija ne more uporabiti enakih pravil za vse zaposlene?
Ob številnih priložnosti je postalo očitno, da številne skupine priseljencev niso enako obravnavane in to je težko sprejeti. Enaka obravnava mora biti vodilno načelo. Ni prav, da so enake obravnave deležni samo nekateri ljudje, drugi pa ne.
V zvezi s tem je Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu predložila spremembe in upam, da jih bo na jutrišnjem glasovanju Parlament podprl. To je zelo pomembno in čeprav pozdravljamo priseljence, želimo, da bi bila pravila doslednejša in enakopravnejša za vse.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, komisarka, zamisel vse na enem mestu moramo pozdraviti, vendar za nekatere evropske države to pomeni spremembo miselnosti - tudi za mojo, Avstrijo, kjer dovoljenja za bivanje izdajajo oblasti, ki obravnavajo tudi pravice tretjih strank, delovna dovoljenja pa oblasti, odgovorne za trg dela, Avstrijski zavod za zaposlovanje, ob sodelovanju socialnih partnerjev. Urejanje dostopa na trg dela neposredno vpliva na socialne partnerje in zato bi morali biti vključeni v razpravo o vsebini. V današnjo razpravo so bili premalo vključeni sindikati in nevladne organizacije, prav tako pa so bile izključene cerkve. Številni prejšnji govorniki so povedali, da moramo na politiko priseljevanja gledati kot na celoto. Zato nasprotujem nesistematičnemu pristopu Komisije, ki deli sveženj in s tem skozi zadnja vrata uvaja načelo matične države in verjetno tudi socialni damping, kot je že bilo omejeno.
Dovolite mi, da dam pripombo v zvezi s pravno naravo dopolnilnega dokumenta. Na format v velikosti kreditne kartice ne bo mogoče vključiti vseh uradnih zaznamkov in podatkov, zato mora biti dopolnilni dokument tudi normativne narave. Le tako bo mogoč učinkovit nadzor. To ščiti delavce in preprečuje takšno izkrivljanje konkurenčnosti, ki bi koristila tistim podjetjem, ki želijo obogateti na plečih nezakonitih delavcev.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Gospod predsednik, že dvakrat ali trikrat sem pomahala z modrim kartončkom, torej lahko zastavim več vprašanj. Vsi, ki poslušajo to razpravo, bodo dobili občutek, da si nisem več mesecev prizadevala za napredek pri družbenem vidiku dokumenta, ki ga zdaj obravnavamo.
Govorimo - in to še enkrat ponavljam - o moji spremembi, ki je namenjena zagotavljanju enake obravnave za vse, ki vstopajo v državo članico z enotnim dovoljenjem za bivanje in delo. To je zagotovljeno. Kako lahko namigujete, da to ni zagotovljeno? Tudi jaz sem prebrala novinarska poročila in zdi se mi, da samo podžigamo strasti. Prav tako ne morete enako trditi za sezonske delavce in verjamem, da ste v zvezi s tem poskušali pripraviti predlog.
V zvezi z napotitvami se ne more zgoditi, da bi ustanovili podjetje v tretji državi, potem pa premestili delavce sem, da delali v slabih pogojih. Gospod predsednik, to preprosto ne drži!
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, enotno dovoljenje bo olajšalo upravne postopke, izboljšalo nadzor in upravljanje gospodarskega priseljevanja ter izmenjavo podatkov o potrebah na trgu dela. Vendar pa zakonodajni predlog ponuja le delno rešitev, saj obravnava pravice oseb, ki jim je že bil dovoljen vstop v Evropsko unijo in na trg dela države članice. Ne vključuje dveh drugih vidikov: meril za podeljevanje pravice do dela ter izključitev sezonskih delavcev in znotraj podjetja premeščenega osebja.
Prav tako ne smemo pozabiti, da urejamo pravice delavcev tretjih držav, čeprav še nismo v celoti vzpostavili prostega trga delovne sile za vse državljane EU.
Marita Ulvskog
(SV) Gospod predsednik, v tej razpravi je bilo veliko govora o enakih pravicah. Tukaj se bomo odločali med ravnovesjem ali konfliktom, prav tako pa gre za vprašanje dolgoročnega ali kratkoročnega pristopa.
Izključitve bodo v najslabšem primeru odprle možnosti novih oblik suženjstva. Vemo, kaj je pomenila sprememba direktive o napotitvah delavcev od minimalne do maksimalne direktive z vidika porušitve reda in ravnovesja na trgu dela. Te izključitve ne bodo izboljšale razmer. Namesto tega jih bodo poslabšale. To bo pripeljalo do socialnega poloma. Cele industrije se bodo odločile za novačenje sezonskih delavcev, kar bo vplivalo na celoten trg dela, znižalo plače in sprožilo konflikte.
Kolege poslance iz drugih političnih skupin, kot sta Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo ter Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), pozivam, da podprejo spremembo, ki jo je predložila Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu. Le tako bomo lahko zagotovili, da izključitve ne bodo sprožile resnih socialnih konfliktov.
Sonia Alfano
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, 18. decembra 1990 so Združeni narodi sprejeli Mednarodno konvencijo o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin. Ta konvencija je ena izmed devetih glavnih instrumentov ZN na področju človekovih pravic. Žal 20 let pozneje nobena država članica Evropske unije ni podpisala ali ratificirala te konvencije.
Mislim, da bi moralo biti priznavanje pravic državljanov tretjih držav, ki zakonito živijo in delajo v Evropski uniji, glavna prednostna naloga Evrope, ki se spopada z novimi izzivi na področju vključevanja, nediskriminacije in varovanja človekovih pravic.
Zato pozivam vse poslance, da podprejo spremembo 16 in podpišejo pisno izjavo 96 -, ki sem jo podpisala skupaj s Cornelio Ernst, Sylvio Guillaume in Franzisko Keller -, da bi države članice pozvali k ratifikaciji Konvencije ZN o delavcih migrantih.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, res je, da so v tem predlogu direktive obravnavane najrazličnejše razmere, tudi delavci migranti tretjih držav, sezonski delavci in napoteni delavci, vendar to v praksi pomeni legalizacijo socialnega dampinga, povečanje, negotovost delovnih mest in še večjo diskriminacijo, pod pretvezo enotne ureditve uredbe. Zato trdimo, da tega predloga direktive ne moremo sprejeti.
Izboljšati moramo pravice tistih, ki delajo v Evropski uniji, pa naj gre za napotene delavce, sezonske delavce, delavce, zaposlene za poln delovni čas, ali za delavce migrante. Priznati moramo njihove pravice, vključno z Mednarodno konvencijo Združenih narodov o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in članov njihovih družin. Dobro bi bilo, če bi se Komisija zavezala k sprejetju in ratifikaciji te konvencije za vse države članice.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, gospodarsko priseljevanje je dejstvo, ki ga bolj ali manj poznajo vse bogate države Evropske unije.
Skupaj s priseljenci, ki zakonito prihajajo v države EU, pa je v skladu z njihovimi zakoni in predpisi tudi veliko nezakonitih priseljencev, ki so večkrat izpostavljeni diskriminaciji ali celo sodnemu pregonu, saj delodajalci pogosto izkoriščajo neobstoj zakonitega statusa za bivanje.
Poskus, da bi s to direktivo dosegli boljšo organizacijo in uvedbo posebnih skupnih pravil za reševanje te težave, lahko pomaga ohraniti ljudem, ki prihajajo v države EU, da bi našli delo, dostojanstvo, če so pripravljeni sprejeti pravila EU glede priseljevanja. Ne slepim se, da bo direktiva rešila vse težave zaposlitvenega priseljevanja. Lahko pa izboljša veljaven sistem zaposlovanja za priseljence in odpravi nekatere neželene ukrepe, ki smo jih videli na tem področju. Zato lahko na ta osnutek direktive upravičeno gledamo kot na korak v pravo smer. To je pravi način.
Seán Kelly
(GA) Gospod predsednik, na Irskem obstaja pregovor, ki pravi: kolikor ljudi, toliko mnenj. Ta pregovor vsekakor drži za to sporno in težavno temo. Zato je poročevalka opravila zelo dobro delo in zasluži pohvalo.
Ker Evropska unija temelji na načelu miru in napredka, je prav, da poskuša prenesti to zamisel na celotno Evropsko unijo, pa tudi na cel svet. Kot največji svetovni donatorji tretjim državam si moramo prizadevati zagotoviti, da bodo tisi, ki so zakonito znotraj naših meja, obravnavani z enakim dostojanstvom in spoštovanjem, ki si ga želimo za naše državljane, če bi bili v tretjih državah. To še zdaleč ni vse, je pa korak v pravi smeri. Zamisel pozdravljam in jo podpiram.
Alejandro Cercas
pripravljavec mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve. - (ES) Ne želim spet odpirati razprave s kolegico poslanko, gospo Oomen-Ruijten, ampak le razčistiti zadevo.
Razprava ni bila mišljena osebno in nihče ni podvomil v njeno delo. Če bi kdo dvomil o tem, bi mu odločno zatrdil, da je v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve opravila odlično delo.
Če pa gospa Oomen-Ruijten trdi, da je predložila spremembe za jutrišnjo sejo, ki izboljšujejo besedilo in zagotavljajo enakost, moram povedati, da to ne drži. Gospa Oomen-Ruijten je s svojim imenom označila spremembe besedil - imam jih tukaj -, ki jih Svet ni mogel uvesti v pogovoru z nami. To niso spremembe gospe Oomen-Ruijten; gre za dobesedno besedilo Sveta. Svet ima v zvezi z napotitvami delavcev veliko bolj neenotno stališče, kot Komisija.
Pripravljeni smo sprejeti prvotno besedilo Komisije, besedilo Sveta pa navaja, da so iz te direktive izključeni vsi napoteni delavci, tudi tisti, za katere velja direktiva iz leta 1996. Ta sprememba torej ne zagotavlja večje enakosti, ampak večjo neenakost.
Še enkrat želim ponoviti moje osebno spoštovanje do gospe Oomen-Ruijten. Nedvomno je odlična poslanka v EP, njeno delo je zelo dobro, vendar se je postavila na stran Sveta.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, razprava je bila resnično dobra. V zvezi s področjem uporabe direktive ni nobena skrivnost, da si Komisija želi globalni pristop. Moji predhodniki so to predlagali že pred mnogimi leti. Takrat to ni bilo mogoče. Še vedno ni mogoče, zato imamo ta sektorski pristop. Ni mi všeč, vendar je to edina možnost za napredek.
Direktivo potrebujemo zaradi delavcev tretjih držav. So v naših državah in pomembno prispevajo k našim gospodarstvom. Zaščititi jih moramo. Naj v nasprotju z nekaterimi danes izraženimi stališči poudarim, da sedanja direktiva vzpostavlja načelo enake obravnave za delavce migrante na vseh področjih zaposlovanja, tudi pogoje zaposlovanja in plače. Ne povzroča diskriminacije. Ko bo direktiva sprejeta, bo zelo pomembno orodje v boju za zaščito delavcev migrantov in proti socialnemu dampingu. Nihče si ne želi socialnega dampinga. Te ljudi hočemo zaščititi.
Ta predlog ne vključuje drugih kategorij delavcev, kot so sezonski delavci in znotraj podjetja premeščeno osebje. Strinjam se z vami, da jih moramo zaščititi. Zato je Komisija pred poletjem predlagala dva ločena instrumenta, ki urejata sezonske delavce in znotraj podjetja premeščeno osebje in sta namenjena ravno njihovi zaščiti. Prepričana sem, da bodo poročevalci, poročevalci v senci in odbori, ko bodo res začeli pripravljati te predloge, storili vse, kar je v njihovi moči, da bi tudi tem kategorijam zagotovili zaščito in da bomo lahko napredek dosegli tudi na teh področjih.
Prav tako se zavedam, da nekateri ljudje ali skupine želijo vključiti tudi napotene delavce -, ki so zdaj izključeni. Direktiva, o kateri danes razpravljamo, naj bi se izogibala diskriminaciji in ne bi prispevala k novi diskriminaciji, zato obravnavajmo vprašanje napotenih delavcev ločeno in ne v tem sklopu. Komisija bo v zvezi s tem vprašanjem izvedla študijo o presoji vplivov. Za konec prihodnjega leta je najavila revizijo direktive o napotitvi delavcev. Vprašanje osebnega področja uporabe direktive o napotitvi delavcev lahko obravnavamo kot del najavljene revizije Direktive o napotitvi delavcev.
V zvezi z vprašanjem primerjalnih tabel, ki ga je izpostavila gospa in 't Veld, se Komisija v celoti strinja z njenim stališčem, ne samo v zvezi s to direktivo. To bi bilo in upam, da tudi bo, pomembno orodje pri reševanju vprašanja boljše ureditve in večje preglednosti v državah članicah pri izvajanju različnih direktiv. Dobro bo za vas; dobro bo za nas, nacionalne parlamente in državljane. To Svetu nenehno ponavljamo. Če bo mogoče poenostaviti stvari, je Komisija pripravljena pripraviti izjavo o tem. Vendar pa ne želimo ogroziti direktive, če bo mogoče jutri doseči odločitev, ko boste glasovali o tem vprašanju. Kljub temu si bomo prizadevali za to in se bomo vrnili k razpravi pri mnogih drugih delih zakonodaje.
Hvala za to razpravo. Hvala za trdo delo, ki ste ga mnogi opravili, predvsem gospa Mathieu in gospod Cercas. Upam, da bomo jutri lahko dosegli dogovor in glasovali za.
Véronique Mathieu
Gospod predsednik, komisarka, povsem se strinjam z vašimi natančnimi odgovori na vprašanja 23 kolegov poslancev, ki so spregovorili o našem besedilu, na vprašanja gospoda Cercasa in moja vprašanja.
Zahvaliti se moram vsem poročevalcem iz vseh političnih skupin, ki so delali na tem besedilu, s katerimi smo veliko razpravljali in zelo dobro sodelovali v tem letu, od kar sodelujemo pri tem vprašanju. Začeli smo v začetku leta, zaključujemo pa z belgijskim predsedstvom. Hvala, gospa Malmström, ker ste pozorno spremljali to besedilo, prav tako kot vaše službe. Prav tako se zahvaljujem Svetu, saj nam je zelo pozorno prisluhnil, hkrati pa se zahvaljujem tistim kolegom poslancem, ki so danes govorili.
Povedati želim, da bomo jutri glasovali na prvi obravnavi. To je kompromis. Kompromis nikoli ne more stoodstotno zadovoljiti vseh in če so moji kolegi potrebovali dodatna zagotovila, upam, da ste jih zagotovili v vašem govoru.
V zvezi z gospo Flautre, ki je pravkar povedala, da smo besedilo poročila začeli z izključitvami, ne smete pozabiti, da so vsi ti zadevni izključeni delavci obravnavani v direktivah, namenjenih posebej njim. Torej ne gre za izključevanje nekaterih delavcev iz tretjih držav.
Upam, da bo besedilo tega poročila, ki smo ga pripravili z vsemi poročevalci in ki ga bomo jutri predstavili drugim kolegom poslancem, velik korak naprej za delavce iz tretjih držav.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 14. decembra 2010.
Pisne izjave (člen 149)
Proinsias De Rossa
v pisni obliki. - Glasoval sem proti temu osnutku direktive Komisije in Sveta z nevarnim besedilom, katerega namen je ustvariti slabo plačan trg dela za delavce migrante v EU. Priseljevanje mora biti pošteno. Vsi, ki delajo v EU, morajo biti enako obravnavani, ne glede na njihovo matično državo. S tem predlogom za enotno delovno dovoljenje za državljane držav, ki niso članice EU, smo zamudili priložnost, da bi podprli dostojne delovne pogoje, kjer so priseljenci deležni enake obravnave. Namesto tega bi predlog pripeljal do diskriminacijske obravnave med delavci EU in zaposlenimi, ki niso iz EU in so napotenimi na delo v EU. Na primer, za podjetja bi lahko bilo donosneje, če bi uradno premestila svoje sedeže v države zunaj EU, potem pa svoje zaposlene napotila v svoje evropske podružnice, da jim tako ne bi bilo treba zagotavljati enakih pravic in pogojev, kot veljajo za državljane EU, ki delajo v EU. Evropski parlament je ta predlog zavrnil. Tako se morajo Komisija in države članice vrniti za pogajalsko mizo in predstaviti predlog o vizumih, ki ne bi spodbujal tekmovanja, kdo bo prvi dosegel dno.
