Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)
Predsednik
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0156/2008).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.

Zadeva: Uspešnost avtomobilske industrije na področju emisij CO2
Ali je Komisija zadovoljna z dosedanjo uspešnostjo evropske avtomobilske industrije pri zmanjševanju emisij ogljikovega dioksida in porabe goriva? Ali meni, da njena pobuda o reviziji direktive o informacijah o ekonomičnosti porabe goriva in emisijah CO2, ki so na voljo potrošnikom v zvezi z osebnimi vozili (1999/94/ES) pomeni, da priznava neučinkovitost obstoječega regulativnega okvira za avtomobilsko industrijo.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, vprašanje je, ali Komisija verjame, da je bilo zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida s strani evropske avtomobilske industrije zadostno. Odgovor je negativen, zato smo predlagali obvezno zmanjšanje do leta 2012.
Drugi del vprašanja je, ali pobuda revizijo direktive o označevanju avtomobilov priznava neučinkovitost obstoječega regulativnega okvira za avtomobilsko industrijo Odgovor je pozitiven, zato predlagamo revizijo.
Lahko bi se omejil le na ta dva preprosta odgovora, vendar bom dodal še nekaj pojasnil.
V strategiji v zvezi z ogljikovim dioksidom in osebnimi vozili smo do leta 2012 predlagali obvezno mejo emisij ogljikovega dioksida 120 g. To bo izvedljivo z izboljšavami v tehnologiji avtomobilskih motorjev, s čimer se bo količina zmanjšala na 130 g/km in z ostalimi tehnologijami na 120 g/km.
Omeniti moram prostovoljni sporazum med proizvajalci osebnih vozil in evropsko avtomobilsko industrijo, vključno z japonskimi in korejskimi proizvajalci, da osebna vozila ne oddajajo več kot 140 g CO2/km do leta 2008. Žal se ta cilj ni uresničil. Leta 2006 so emisije znašale 160 g, pri čemer so leta 2007 znašale 159 g, glede na aktualne podatke. Izboljšava za en gram seveda ni zadovoljiva.
Upamo, da bosta Parlament in Svet s postopkom soodločanja sprejela predlog Komisije, tako da bodo osebna vozila porabila manj energije in goriva ter oddajala manj ogljikovega dioksida. Z manjšo porabo energije in goriva bodo potrošniki ogromno prihranili, zlasti pri sedanjih cenah goriva.
V zvezi z označevanjem in informacijami za potrošnike, moram omeniti, da bomo do konca leta oblikovali predlog, kako bomo potrošnikom posredovali pomembne informacije.
Evropski parlament je sprejel resolucijo v zvezi s tem vprašanjem. Nekaj točk je zelo pozitivnih, z nekaterimi se pa ne strinjam, na primer, da se moramo v primeru osebnih vozil zgledovati po oglaševanju cigaret. To sta dva različna primera, zato ne bomo upoštevali tega obveznega dela v zvezi z informacijami v oglasih.
Obstajajo drugi načini obveščanja potrošnikov, saj lahko ob nakupu osebnega vozila pri trgovcu z avtomobili dobijo informacije o emisijah ogljikovega dioksida in porabi goriva v obliki brošur in različnih oznak.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, gospod komisar člani skupine G8 predlagajo do leta 2050 50 % zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida. Vendar napredne hitro razvijajoče države, tj. Kitajska, Indija, Brazilija, Mehika in Južna Afrika, ne upoštevajo tega predloga.
Ali menite, da bo ta položaj vplival na pogajanja v obdobju po Kjotskem protokolu? Kakšne so nadaljnje možnosti ključnih pogajanj v obdobju po Kjotskem protokolu po predlogu skupne G8?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Vprašanje gospoda Papastamkosa sploh ni povezano s prvim vprašanjem v zvezi z osebnimi vozili, o katerem smo razpravljali, čeprav je zelo pomembno in ob pravem času, glede na razpravo ter sprejete sklepe na srečanjih G8 včeraj in danes.
Pozitivno je, da je skupina G8, ki zajema 8 držav z največjimi gospodarstvi na svetu, sklenila, da bodo do leta 2050 zmanjšali emisije ogljikovega dioksida za 50 %. To je samo polovična rešitev, kot sem že omenil, saj niso sprejeli nobenega sporazuma o vmesnih ciljih za leto 2020, kar bi bilo nujno za mednarodni sporazum za uspešen boj proti podnebnim spremembam.
Razpravljali smo tudi o drugih velikih državah, tj. velikih gospodarstvih v razvoju, kot sta Kitajska in Indija, saj je za uspešno rešitev podnebnih sprememb potrebno sodelovanje teh držav na primer z ukrepi za zmanjšanje stopnje povečanja emisij ogljikovega dioksida, vedno v skladu z načelom Združenih narodov o skupnih, vendar različnih odgovornostih.
Menim, da bomo sklenili sporazume v zvezi z dolgoročnimi cilji, s katerimi se vsi strinjamo, in kratkoročnimi cilji, saj so ti sporazumi zelo pomembni, če želimo leta 2009 doseči željen rezultat v Københavnu.
Reinhard Rack
(DE) Gospod komisar vrnil se bom k osebnim vozilom. Ko je bila določena meja 120 g, so se pojavila vprašanja, do kam se ta meja obravnava kot povprečje glede na celotno industrijo in glede na podobne meritve.
Ali so vsa vprašanja rešena oziroma ali lahko pričakujemo, da bodo pravočasno rešena, da se bo industrija dejansko še lahko odzvala v predvidenem kratkem časovnem obdobju?
Paul Rübig
(DE) Zanima, ali ne bi bilo pametno spodbuditi umik starih osebnih vozil s tržišča, saj imajo največjo porabo in oddajo največ emisij CO2. Ali bi lahko v zvezi s tem razmislili o sistemu spodbud?
Stavros Dimas
komisar. - Zanimivo je, da so v sklepih skupine G8 poudarili finančne spodbude. V Evropski uniji bi lahko bila finančna pomoč zelo pomembna, saj bi tako spodbujali nakupe osebnih vozil, ki manj onesnažujejo. Nekatere države, med njimi tudi Francija, so uvedle take ukrepe, pri čemer so bolj uspešni, kot so pričakovali.
Menimo, da bo industrija do leta 2012 lahko dosegla cilj 120 g. Izpostavil bi, da za ta cilj vejo že od leta 1995 in so prostovoljno sklenili sporazum, da bodo do leta 2008 dosegli 140 g/km. V skladu z našo oceno učinka in oceno stroškov, ki jo je priskrbela industrija, bodo to lahko dosegli v tem času.
Kingovo poročilo, ki je zelo pomembna in zanimiva raziskava ministrstva za promet Združenega kraljestva, poudarja, da je tehnološko in gospodarsko mogoče doseči ta cilj do leta 2012. Seveda je treba upoštevati tudi pomisleke industrije in posameznih problemov vsake posamezne tovarne osebnih vozil. Vsekakor morata Evropski parlament in Svet najti rešitve, s katerimi bomo dosegli okoljevarstvene cilje in prispevali h konkurenčnosti evropske avtomobilske industrije. Menimo, da bo ta predlog spodbudil avtomobilsko industrijo in imel prednost prvega v poslu, pri čemer bodo prihranili tudi evropski potrošniki, saj bodo porabili manj energije, kar je pomembno zlasti zaradi visokih cen nafte.
Zadeva: Politika na področju biogoriv
Komisar je izjavil, da mora Evropska unija preučiti svoje prednostne naloge v zvezi z biogorivi, če se pokaže, da imajo negativen učinek na oskrbo s hrano v revnih državah. Komisarka Mariann Fischer Boel pa meni, da vpliv politike biogoriv na cene hrane ni zaskrbljujoč.
Posebni poročevalec ZN o pravici do hrane Jean Ziegler je dejal, da je obsežna proizvodnja biogoriv hudodelstvo proti človečnosti zaradi vpliva, ki jih ima na svetovne cene živil. Tudi Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo meni, da je hitra rast biogoriv povečala cene številnih pridelkov ter tako prispevala k sedanji krizi v zvezi s hrano.
Po navedbah Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj bodo cene kmetijskih proizvodov v naslednjem letu še bolj narasle. Kdaj bo komisar ugotovil, ali se pojavljajo škodljive posledica ali ne? Ali Komisija namerava izvesti raziskavo v zvezi s tem in če je odgovor pozitiven, kdaj bo komisar lahko predstavil rezultate?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Evropska unija se strinja z 10 % ciljem za obnovljiva goriva v prometnem sektorju do leta 2020. Menim, da je pomembno, da rečemo "obnovljiva", saj tu niso vključena le biogoriva oziroma le bioetanol ali biodizel. Lahko bi bila tudi osebna vozila na električni pogon, zato moramo med njimi razlikovati.
Menim, da je treba poudariti, da je zaradi tako dolgega časovnega roka skoraj nemogoče, da bi to vplivalo na sedanje cene. V skladu z našimi izračuni bi to do leta 2020 pomenilo povečanje cen žita za 3-6 %, ogrščice za približno 8-10 % in sončnic za 15 % v primerjavi s cenami iz leta 2006, če bo delež druge generacije biogoriv znašal 30 %.
Opazila sem, da imajo nekateri poslanci določene pomisleke. Eden od poslancev se ne strinja, vendar menim, da moramo upoštevati, da je sedanje povečanje cen hrane povezano z visoko ceno nafte. Videli smo veliko izračunov ter ocen učinka Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj, pri čemer zadnja ocena poudarja, da cena 130 EUR za sodček nafte pomeni povečanje cen pridelkov za 9-13 %. Torej je to povezano s povečanjem cen nafte in ne z razpravo o obnovljivih virih energije.
Menim, da je jasno, da bo ta vpliv omejen s povečano uporabo druge generacije biogoriv, ki jo spodbuja naša politika.
Biogoriva druge generacije so pridobljena iz surovin, ki niso poljščine, namenjene za hrano, in lahko izhajajo ne le iz posebnih energetskih rastlin, ampak tudi drugih virov, kot so reciklirana rastlinska olja, živalska maščoba, stranski proizvodi lesne industrije, gozdarski ostanki, trdni odpadki in trava.
V predlogu, ki ga je Komisija vložila 23. januarja letos za direktivo o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov, je med drugim predlagala, da bo spremljala spremembe cen surovin, povezane z izkoriščanjem biomase za pridobivanje energije, ter s tem povezane pozitivne in negativne učinke na varnost hrane.
Komisija tudi predlaga, da bo, med drugim, vsaki dve leti poročala o vplivu politike EU glede biogoriv na razpoložljivost živil v državah izvoznicah, dejstvu, ali si lahko prebivalci držav v razvoju ta živila privoščijo, in širših vprašanjih razvoja.
Komisija je svoja stališča v zvezi z nedavnim povečanjem cen živil navedla v sporočilu z naslovom "Reševanje vprašanja naraščajočih cen hrane: smernice za ukrepanje EU."
Komisija bo ob upoštevanju spremenljivosti in celovitosti sedanjih cen hrane skrbno spremljala razvoj cen v Evropski uniji in svetu ter bo konec letala poročala o razvoju razmer.
Čeprav na povpraševanje po kmetijskih proizvodih vpliva trg z biogorivi, analize, ki jih je izvedla Komisija, kažejo, da so vzroki za višje globalne cene živil različni, kot smo navedli v našem poročilu.
Johan Van Hecke
(NL) Hvala za odgovor, gospa komisarka. Pred letom in pol so bila biogoriva čudežno sredstvo v boju proti podnebnim spremembam. Zdaj nimajo več vsi tako dobrega mnenja o njih in poudarjam, da se Komisija strinja z odločitvijo ministrov za energijo, ki so prejšnji konec tedna bistveno spremenili svoje stališče, čeprav bo to morda zanikala.
Komisarka je predstavila veliko številk, zato me zanima, ali se Komisija strinja z raziskavo Svetovne banke, po kateri je 75 % biogoriv odgovornih za 75 % rasti cen hrane v svetu. Organizacija ZN za prehrano in kmetijstvo je predstavilo isto ugotovitev in poročevalec gospod Ziegler opisuje veliko proizvodnjo biogoriv kot hudodelstvo proti človečnosti.
Ali se gospa Fischer strinja s Svetovno banko, Organizacijo ZN za prehrano in kmetijstvo ter Združenimi narodi?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Vidimo lahko, da so obnovljivi viri energije in biogoriva postali v zadnjem času postali grešni kozel za povečane cen v sektorju kmetijskih proizvodov. Za to obstaja več razlogov. Neugodne vremenske razmere v določenih predelih sveta imajo velik vpliv, ki je skoraj štirikrat večji od vpliva biogoriv.
Iz Azije prihajajo ostre zahteve. Na Kitajskem in v Indiji so začeli jesti meso, kar pomeni, da morajo uvoziti več žita kot prej.
Predvidevam pa, da vlagatelji denarja ne vlagajo več v vrednostne papirje, ampak v kmetijske proizvode, zlato in srebro. To je očitno.
Nekatere države so svoje meje zaprle za izvoz kmetijskih proizvodov, kar je tudi prispevalo k povečanju cen. Na primeru Združenih držav lahko vidimo, da uvedba izčrpne uporabe koruze za bioetanol vpliva na celotno področje v zvezi s koruzo. Seveda vpliva tudi na svetovno tržno ceno koruze. Toda v Evropi porabimo manj kot 1 % svoje proizvodnje za obnovljive vire energije, kar pa ne more vplivati na sedanje cene.
Pomembno je, da obnovljive vire energije proizvajamo na trajnosten način in za posamezne vrste teh virov uvedemo določena merila. Jasno smo povedali, da je 35 % zmanjšanje emisij CO2 minimum in smo pripravljeni iti dlje. Omenili ste na primer 50 % do leta 2015.
Gospodu poslancu moram povedati, da raziskava Svetovne banke še ni objavljena. V javnosti kroži neuraden izvod. Zato Svetovna banka težko poda mnenje o nečem, kar še ni bilo objavljeno. Vendar bi zelo rada videla, s kakšno predanostjo bo Svetovna banka zagovarjala 75 %. Ne verjamem, da za to številko obstajajo trdni dokazi. Sploh ni v zvezi s cenami žita, ampak hrane. Pri čemer vemo, da je lahko pri hrani, vzemimo za primer kruh, največ 10 % vrednosti kruha povezanega s pšenico, zato ne morjem verjeti, da bi 75 % lahko bila prava številka.
Ko bo to poročilo javno dostopno, bi se v Evropskem parlamentu rada ponovno udeležila razprave, za katero bomo takrat imeli trdno podlago in ne le govorice iz enega samega časopisa.
Jim Allister
Gospa komisarka, občudujem vašo vztrajnost v zvezi z majhnim vplivom biogoriv na cene hrane, čeprav ne vem, kako dolgo boste zdržali. Vaše mnenje je se zelo razlikuje od mnenj strokovnjakov po vsem svetu. Poznate mnenje Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo ter očitno tudi Svetovne banke.
Večkrat ste ponovili da je 1 % proizvodnje namenimo za biogoriva. To mogoče drži, vendar smo v Evropi zelo odvisni od uvoza krme za živali iz Združenih držav, od koder tudi prihaja vpliv na cene hrane. Moramo se soočiti s tem in čim hitreje začeti z uporabo druge ali celo tretje generacije goriv, na kar bi se morala osredotočiti Komisija.
Glyn Ford
Zdi se mi, da če je spor v zvezi s pripravljalnim časom, potem na rast cen kmetijskih proizvodov vplivajo biogoriva in ne cena nafte, pri čemer bi še vprašal, ali bo komisarka spodbudila Svetovno banko k objavi rezultatov. Ali jim bo pisala, da bi radi videli, da objavijo to poročilo, da bomo lahko razpravljali o rezultatih? Ali zato Komisiji ne meni, da bi morali v vmesnem obdobju uvesti prepoved uporabe vseh novih vrst biogoriv, ki niso v celoti proizvedena iz neužitnih stranskih živilskih proizvodov ali predelave živil?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Najprej bom odgovorila gospodu Allisterju, s katerim se strinjam, da smo v Evropski uniji odvisni od uvoza krme za živali, zlasti od uvoza soje. Zato imamo stalno razpravo, ali mogoče najti rešitev v zvezi z vprašanjem genetsko spremenjenih organizmov, da bi znižali ceno uvožene soje. To je zdaleč najpomembnejši pridelek pri prašičereji v Evropi.
Upala sem, da bom lahko prepričala spoštovane poslance, da se dejansko trudimo spodbuditi in vlagati v drugo generacijo biogoriv, saj se strinjam, da prva generacija ni dolgoročna rešitev. Vendar potrebujemo prvo generacijo kot odskočno desko za drugo. Če bomo zdaj jasno povedali, da se ne bomo več držali cilja 10 %, vam zagotavljam, da ne bo več vlaganj v Evropski uniji, ampak se bodo preusmerila v Južno Ameriko, tako da bomo morali iz Brazilije uvažati biogorivo iz sladkornega trsa. Potem bomo zelo težko ostali neodvisni.
V zvezi s še ne objavljenim poročilom Svetovne banke, pri čemer predpostavljam, da se vsi strinjamo, da uradno še ni objavljeno, moram povedati, da je tisto jutro, ko so v časopisu objavili 75 %, bil pri meni v pisarni vodilni ekonomist iz Svetovne banke in ni mogel potrditi te številke.
Zato sem prepričana, da se bomo vrnili k temu vprašanju, pri čemer bi bila zelo vesela, če bi o tem razpravljali na podlagi objavljenega poročila.
Zadeva: Usmrtitev osebe, ki je izvršila napad na Združene narode
V 107. številki elektronskega glasila mednarodnega združenja Hands off Cain, ki je bila objavljena 6. junija, je posebni poročevalec ZN za neodvisnost sodnikov in odvetnikov Leandro Despouy potrdil mnenje ZN, da so iraške oblasti z usmrtitvijo Awraza Abdela Aziz Mahmoud Sa'eeda, ki naj bi avgusta 2003 napadel sedež ZN v Bagdadu, pri čemer je bil med drugimi ubit tudi posebni predstavnik ZN za Irak Sérgio Vieira de Mello, hotele preprečiti mednarodni skupnosti, da bi odkrila pravega storilca.
Kaj je Komisija naredila, da bi izrazila svoje splošno nasprotovanje smrtni kazni?
Kaj namerava Komisija storiti, da bo pojasnila razloge za hitro usmrtitev Awraza Abdela Aziz Mahmoud Sa'eeda, kljub takojšnji zahtevi ZN, ki so hotele zakonito raziskati razloge za napad na ZN in odkriti storilce?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, skupaj z državami članicami je Evropska komisija najpomembnejša svetovna institucija v boju proti smrtni kazni. Njene dejavnosti v zvezi s tem so v ospredju njene zunanje politike v zvezi s človekovimi pravicami. Splošna načela politike Evropske unije do tretjih držav v zvezi s smrtno kaznijo, ki je bila sprejeta leta 1998 in popravljena leta 2008, izpostavljajo merila za izdajo diplomatskih ukrepov in določajo merila, ki jih je treba upoštevati. Odprava smrtne kazni je ena od glavnih prednostnih nalog pri nudenju pomoči v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice. Od leta 1994 je Komisija finančno podprla približno 30 projektov po vsem svetu, pri čemer skupna vrednost znaša približno 15 milijonov EUR. Komisarka Ferrero-Waldner je v javni izjavi 10. oktobra 2007 na svetovni dan boja proti smrtni kazni in tudi ob drugih priložnostih izrazila brezpogojno nasprotovanje smrtni kazni, pa naj se dejansko izvaja ali pa je samo določena z zakonodajo.
Tudi Komisija pozna primer, o katerem govori pismo, ki ga je napisal naš poslanec. Irak je ena od držav, kamor Evropska komisija pogosto izroča demarše zaradi smrtne kazni. V tem primeru smo demaršo izročili junija 2007. Evropska unija in Komisija sta velikokrat pozivali iraško vlado in iraško vrhovno sodišče, naj prepove smrtno kazen in naj tistim, ki so obsojeni na smrt, da milejšo kazen. Pozivali sta tudi iraško vlado, naj uvede moratorij na vse usmrtitve. Sploh ni treba omeniti, da bi tak moratorij omogočil temeljito navzkrižno zaslišanje vseh, ki bi nam lahko posredovali dokaze, s katerim bi lahko poskrbeli, da ne bi noben izvršitelj napada na prostore ZN 19. avgusta 2003 ostal nekaznovan. Komisija je resno zaskrbljena zaradi hitrosti, s katero so obravnavali ta primer. Naš glavni cilj je odprava smrtne kazni v celoti. Komisija še naprej tesno sodeluje z državami članicami Evropske unije, da bi izrazila svoje mnenje in nezadovoljstvo z iraško stranjo.
Paulo Casaca
(PT) Obravnavamo vprašanje, kako je iraška vlada preprečila preiskavo usmrtitve Sérgia Vieire de Mela na enak način kot v drugih primerih. Tukaj imam izvod revije, ki je nedavno izšla, v kateri je omenjen Zenaib Ahmed. Povabil sem ga, da bi v Evropskem parlamentu govoril o množičnih usmrtitvah v iraških bolnišnicah zgolj na podlagi etničnih razlogov.
Glede na te razmere, ki so veliko hujše od tistih na območju Zahodnega Balkana, me zanima, kdaj bosta mednarodna skupnost in Evropska unija zahtevali oblikovanje mednarodnega sodišča za preiskovanje in sojenje ubojev več tisoč ljudi v Iraku.
Vladimír Špidla
(CS) Gospod Casaca, seveda Evropska komisija in Evropska unija na splošno preučujeta vse možnosti, ki so nam na voljo, da bomo okrepili naše zmožnosti ter postopoma omejili in odpravili smrtno kazen, zlasti na področjih, kjer jo najpogosteje uporabljajo, kar seveda vključuje tudi Irak.
Zadeva: Protidiskriminacijska horizontalna direktiva
Evropska komisija je objavila, da bo to pomlad začela z novo protidiskriminacijsko horizontalno direktivo.
Kaj se dogaja v zvezi z direktivo? Ali boste oblikovali daljnosežno protidiskriminacijsko direktivo, ki bo vključevala vse preostale primere člena 13 amsterdamske pogodbe, ki jih je podprla večina v Evropskem parlamentu, in sicer starost, invalidnost, vera, versko prepričanje in spolna usmerjenost?
Ali bi lahko v nasprotnem primeru Evropska komisija navedla svoje razloge in oblikovala temeljit akcijski načrt za prihodnje mesece?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prejšnji teden je Komisija sprejela predlog za direktivo, ki zagotavlja zaščito pred diskriminacijo zaradi starosti, invalidnosti, spolne usmeritve in vere ali verskega prepričanja tudi izven delovnega mesta. Diskriminacijo zaradi teh primerov pri zaposlovanju in delu je zajeta v direktivi 2007/78/ES. Tako smo izpolnili obveze, ki smo vam jih dali na začetku svojega mandata. Odzvali smo se na vaše ponavljajoče pozive za oblikovanje takšnega predloga, ki ste ga nazadnje zahtevali na majskem delnem zasedanju. Ta predlog direktive temelji na načelih, ki so jih države članice že sprejele v sedanjih direktivah. Vsebuje na primer predpise za varstvo žrtev diskriminacije, nadlegovanja in povračilnih ukrepov ter predpise v zvezi z oblikovanjem organov za zagotavljanje enakosti. Predlog za direktivo zagotavlja zaščito pred diskriminacijo zaradi štirih glavnih razlogov za diskriminacijo, pri čemer ne pomeni, da so predpisi v zvezi z vsemi štirimi enaki, če jih obravnavamo enako, kot sem že omenil.
Predlog za direktivo tako upošteva posebne značilnosti vsakega razloga za diskriminacijo, da je direktiva kar se le da učinkovita. Zlasti omogoča, odvisno od okoliščin, upoštevanje starosti, pri čeme obravnava vprašanje starosti in invalidnosti v zvezi z zavarovalniškim in bančnim sektorjem, če je to primerno in razumno, pri čemer poudarjam besedi primerno in razumno. Tako stare in invalidne osebe ne bodo izključene iz teh sektorjev. V primeru invalidnosti je načelo enakega obravnavanja pozitivna obveza, ki zagotavlja splošno dostopnost za invalidne osebe in izvajanje primernih prilagoditev v posameznih primerih. Takšni ukrepi ne predstavljajo nesorazmernega bremena. Predlog za direktivo jasno navaja, da je treba upoštevati velikost, naravo in sredstva organizacije, predvidene stroške, življenjski krog blaga in storitev ter potencialno korist, ki bi jo invalidi imeli od boljšega dostopa. Ta predlog je pomemben korak za odpravo pomanjkljivosti v protidiskriminacijski zakonodaji.
Seveda vemo, da zaščita pred diskriminacijo izven delovnega mesta zaradi spola ni tako močna kot zaradi rase. Saj direktiva 2004/113/ES ne zajema področje izobrazbe, kot lahko vidimo v obrazložitvi tega predloga. Menimo, da bi bilo prezgodaj predlagati spremembe k tej direktivi, saj se šele nedavno končalo obdobje njenega izvajanja. Če bo treba, lahko predlagamo spremembe direktive, ko bomo pripravljali poročilo o izvrševanju.
Claude Moraes
Gospod komisar, to je primer vprašanja, ki je bilo vloženo pred nekaj tedni, v zvezi s katerim ste 1. julija v svoji izjavi dali pozitiven odgovor. Menim, da je vaša osebna zasluga, da ste to dosegli pri Komisiji in da ste upoštevali glasovanje Evropskega parlamenta.
Vas in Komisijo prosim, da še naprej pazite, da ne bo zaradi neutemeljenih razlogov prihajalo do odstopanj in izjem pri načelu enakega obravnavanja. Razlogi za to morajo biti nujni in temeljiti na načelu subsidiarnosti, saj smo videli prenosa direktive o zaposlovanju in direktive o rasni enakosti, ki nista bila zaključena, pri čemer moramo zagotoviti, da se ti koristni predpisi vključijo v zakonodajo držav članic.
Vladimír Špidla
(CS) Očitno je, da so mnenja o takšni daljnosežni direktivi, ki ščiti temeljne vrednote Evropske unije, različna, in je zaradi številnih razlogov pogosto izpostavljena pritiskom, s katerimi želijo zmanjšati njeno učinkovitost. Zardi tega je Komisija pripravila ta celovit predlog, ki smo ga pripravljeni zagovarjati pred neupravičenimi kritikami v nadaljnjih stopnjah.
Syed Kamall
Ali lahko gospod komisar poda izjavo o prispevkih v britanskih časopisih? V časopisih so poročali, da sedanja protidiskriminacijska zakonodaja ne vključuje delavcev, ki so dosegli ali presegli starost za upokojitev, pri čemer te ljudi nezakonito odpuščajo. Ali ima Komisija načrt za rešitev vprašanja v zvezi z diskriminacijo starejših delavcev s strani britanske vlade?
Vladimír Špidla
(CS) Na splošno direktiva, ki ščiti zaposlene, vključuje tudi zaščito pred diskriminacijo zaradi starosti. Ne morem komentirati posameznih prispevkov v britanskih časopisih, saj ima vsaka posamezna zadeva posebne okoliščine. Prepričan sem, da v zvezi s tem v direktivi ni izjem, ki bi predvidevale do katere starosti velja zaščita.
Zadeva: Pravica do dodatnega pokojninskega zavarovanja in mobilnosti v Evropski uniji
V tem času menjava služb ali selitev v drugo državo v nekaterih državah članicah pogosto pomeni izgubo poklicnih pokojninskih prispevkov. Direktiva o prenosu pokojninskih prejemkov, ki je bila predlagana oktobra 2005 in zdaj spremenjena, bo zagotovila več prožnosti glede pogojev v zvezi z odobritvijo in ohranitvijo pokojninskih pravic, na primer v zvezi s čakalno dobo, ko delavec pridobi pravice, in ohranitve mirujočih pravic do pokojnine, kot je na primer pri pravicah, ki se po določenem obdobju razvrednotijo, ter izboljšanje dostopnosti informacij za delavce v zvezi z vplivom mobilnosti na ohranjanje pravic iz dodatnega pokojninskega zavarovanja.
Ali nas lahko Komisija obvesti, kdaj predvideva oblikovanje sporazuma v zvezi s to direktivo, in zagotovi, da se bo začela čim prej izvajati, da se bodo državljani EU lahko prosto gibali znotraj EU, brez da bi jih morale skrbeti še pokojnine?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Veseli me, da ste zastavili to pomembno vprašanje, pri čemer sem Evropskemu parlamentu hvaležen za trud, da bi dosegli napredek. Zahvaljujem se tudi slovenskemu predsedovanju za trud in drugim predsedovanjem za prizadevanje, da bi sklenili sporazum. Kljub temu sem razočaran, ker sporazum še ni sklenjen. Saj še ni bilo odgovorjeno na vprašanje, ki je bistvo tega problema, in sicer v zvezi z odstranitvijo ovir za prost pretok delavcev zaradi dodatnega pokojninskega zavarovanja. V tem času se vse stalno spreminja, zato je zelo pomembno, da se lahko služba menja brez težav in zaposli oseba z zahtevanimi kvalifikacijami. Temeljni elementi lizbonske strategije so prilagodljivost delovne sile, prožnost trga dela in posodabljanje sistemov socialne varnosti. Če pričakujemo, da so ljudje bolj prilagodljivi, moramo zagotoviti, da za to ne bojo kaznovani z izgubo mreže socialne varnosti.
Zadeva v zvezi z dodatnim pokojninskim zavarovanjem je zgleden primer prožne varnosti, za katero se zavzema Evropska komisija. Komisija se zelo trudi, da bi rešila vprašanje v zvezi z dodatnim pokojninskim zavarovanjem, vendar kljub vsemu trudu, še niso našli sporazumne rešitve. Komisija bo s svojim delom nadaljevala in ne bo odnehala, dokler ne najde rešitve, ki bo podlaga za celovito rešitev, saj je to vprašanje zelo pomembno v zvezi s socialnimi pravicami delavcev na splošno, razvojem pokojninskega zavarovanja in iskanjem prave rešitve v zvezi s staranjem prebivalstva. Komisija se še naprej trudi izboljšati zadevo v zvezi z dodatnim pokojninskim zavarovanjem, pri čemer mora za uspešen zaključek Svet sprejeti soglasno odločitev.
Brian Crowley
- Gospodu komisarju se zahvaljujem za odgovor. Gospod komisar, izpostavili ste dve točki, ki sta bistveni pri tem celovitem vprašanju, in sicer zamisel o prožni varnosti in program lizbonske strategije o prostem pretoku delavcev znotraj enotnega trga Evropske unije.
Pogosto veliko ljudi ne izkoristi priložnosti za bolje plačano zaposlitev v drugi državi, saj ne morejo prenesti pokojninskih pravic ali zamrzniti pokojnin v svoji državi članici.
Morda nam lahko kot del socialnega svežnja, ki ga oblikujete in ki ga težko pričakujemo, predlagate, kaj moramo storiti, da bomo prepričali države članice, ki so proti, da se bodo strinjale z našimi zamislimi.
Vladimír Špidla
(CS) Dodam lahko le, da je gospod Crowley predstavil skoraj popolno analizo problema. Res je tako. Zaradi tega vztrajamo še naprej. Komisija se strinja, da to vprašanje še ni rešeno.
Reinhard Rack
(DE) Gospod komisar, pozornost ste ustrezno usmerili k težavi in dejstvu, da je glavni vzrok za to, da težave ne moremo rešiti, načelo soglasja, od katerega države članice ne odstopajo. Z grobimi strankami je treba včasih grobo ravnati. Ali ni v okviru razprave o notranjem trgu, kot obstaja zdaj, skrajni čas, da dejansko izpostavimo zadevne države članice, pri čemer bi zagotovili, da vsaj nekatere države članice razmislijo o škodljivosti svojega obnašanja v preteklosti ter spremenijo pristop?
Vladimír Špidla
(CS) Kar prav imate: vse ključne politične zamisli so obravnavane v Svetu in te razprave ne potekajo za zaprtimi vrati. Vse države članice so sčasoma izrazile svoje mnenje in samo Zvezna republika Nemčija ni izrazila soglasja. Take so razmere, vendar to ne pomeni, da ne moremo nadaljevati. Iskali bomo druge poti in možnosti za doseganje soglasja. Poudarjam, da so sistemi v posameznih državah članicah nedvomno različni in da odločitve v zvezi s temi sistemi nedvomno niso le nepomembna tehnična zadeva. Zato v celoti razumem, da države to vprašanje obravnavajo zelo resno, vendar so razmere zdaj takšne.
Zadeva: Zdravstvena oskrba v EU
Ali lahko Komisija natančno pojasni, do kakšne zdravstvene oskrbe so na potovanju v drugi državi članici upravičeni državljani EU? Ali oskrba, predvidena z uporabo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja, vključuje oskrbo v primerih vseh bolezni, povezanih s starostjo?
S katerimi postopki se zagotavlja pravičen in enakopraven sistem oskrbe za vse, ki jo potrebujejo, glede na to, da so metode financiranja zdravstvenih storitev v vsaki državi članici različne?
Kako je urejena oskrba za tiste, ki potujejo v davčne oaze, kot so Andora, Kanalski otoki, Liechtenstein itd., ki jih obkrožajo države članice EU, medtem ko same niso članice EU?
Vladimír Špidla
komisar. - (CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, imetnik evropske kartice zdravstvenega zavarovanja je v skladu z zakonodajo države članice, v katero je vstopil, obravnavan kot zavarovan. V skladu s členom 22 Uredbe (EGS) št. 1408/71 ta izkaznica velja v času bivanja za namene turizma, zaposlitve ali študija.
Če imetnik te kartice v času bivanja potrebuje zdravniško oskrbo, je upravičen do zdravstvene oskrbe s strani zdravstvenega osebja. Kot imetnik te kartice je upravičen do osnovnega zdravstvenega varstva.
Ta termin, ki je odvisen od pacientovega zdravstvenega stanja in pričakovanega trajanja bivanja, je leta 2004 opredelila Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov. Zadevna zdravstvena oskrba pomeni oskrbo, ki je je deležna oseba, ki začasno biva na ozemlju druge države tako, da ta oseba ni v smrtni nevarnosti in ni prisiljena, da se predčasno vrne v svojo državo izvora, da bi dobila potrebno zdravstveno oskrbo.
Zdravstveno osebje mora ta merila izvajati v vsakem posameznem primeru, pri čemer mora upoštevati zdravstveno stanje pacienta in trajanje njegovega bivanja v državi. Upravna komisija za socialno varnost delavcev migrantov je sprejela tudi navodila, da se zagotovi usklajena interpretacija tega pojma s strani vseh zainteresiranih strani (izvajalcev zdravstvene oskrbe, zavarovancev in zavarovalnic). Ta navodila so dostopna na portalu Evropske unije.
Tako bo tudi upokojencu, ki z otroki preživlja trimesečne počitnice na ozemlju zadevne državne članice, in študentu, ki tam biva v okviru programa Erazmus, zagotovljen dostop do potrebne zdravstvene oskrbe v enakem obsegu, kot bi jo dobili prebivalci zadevne države članice.
Sistem zagotavljanja zdravstvene oskrbe, določen v členu 22 Uredbe (EGS) št. 1407/71, opredeljuje zdravstveno oskrbo in plačilo zanjo v skladu z zakonodajo države članice, v kateri pacient začasno biva. To pomeni, da imajo pacienti, ki v državi bivajo začasno, dostop do zdravstvene oskrbe pod enakimi pogoji kot osebe, ki so vključene v sistem zdravstvenega zavarovanja zadevne države.
Člen 22 Uredbe (EGS) št. 1408/71 velja tudi v državah Evropskega gospodarskega prostora vključno z Liechtensteinom in Švico. Pogajanja z Andoro še niso uspešno zaključena.
Glyn Ford
nadomešča avtorja. - Gospod predsednik, gospod Evans se je moral na žalost vrniti v Združeno kraljestvo. Komisarju se v njegovem imenu zahvaljujem za odgovore na vprašanja.
Ali se Komisija spričo vedno večjega števila čezmejnih porok (zakonca vsakega petega zakonskega para sta iz različnih držav članic EU) ter vedno večjega deleža upokojenih parov in posameznikov, ki potujejo v Evropski uniji, ne boji, da se bodo, če ne bo v zvezi s temi vprašanji takoj ukrepala, zaradi neenake obravnave namesto pričakovanih zdravstvenih turistov pojavili zdravstveni begunci?
Vladimír Špidla
(CS) Zastavili ste več vprašanj, ki zahtevajo kompleksne odgovore. Naj vam poenostavljeno odgovorim na prvo vprašanje. Danes zjutraj smo razpravljali o Uredbi (ES) št. 883/2004, ki bo znatno spremenila Uredbo (EGS) št. 1408/71 in zaradi katere se bodo ravno na področju čezmejnih stikov za veliko ljudi razmere izboljšale. V zvezi z vašim vprašanjem o zdravstvenem turizmu menim, da je ta pojem tako nejasen, da je nevaren. Ker lahko postane zelo razširjen pojav, moramo previdno opredeliti, kaj zdravstveni turizem je. Vendar menim, da pravi zdravstveni turizem ni zelo razširjen, ker večina resno bolnih ljudi želi ostati v domačem okolju in ker se tudi sistemi posameznih držav članic v osnovi znatno ne razlikujejo. Uredbi (EGS) št. 1408/71 in (ES) št. 883/2004 sicer obravnavata večino področij, povezanih s turizmom, vendar ne tudi zdravstvenega turizma. Zadevata predvsem primere, ko se ljudje odpravijo na potovanje, nato pa se jim izven domovine nekaj pripeti. Takih primerov je na leto več sto tisoč in celo skoraj en milijon. Rešitve so ustrezne in na zdravstvene sisteme ne vplivajo negativno. Da so prizadevanja Komisije za izboljšave na tem področju resnične, dokazujejo predlogi sprememb, ki jih je vložila kolegica gospa Androulla Vassiliou. Po mojem mnenju bomo imeli priložnost podrobno razpravljati o čezmejni zdravstveni oskrbi in s tem povezanih vprašanjih, vendar se želim v tej fazi ponovno oddaljiti od koncepta t. i. zdravstvenega turizma. Menim, da je to zelo neopredeljiv pojem, ki lahko v danih razmerah sproži neprimerne odzive.
Predsednik
Čas, dodeljen za vprašanja komisarju Špidli, je potekel. Na vprašanja 50 do 54 bo podan pisni odgovor.
Zadeva: Obremenitve v zvezi s poročanjem za mala in srednje velika podjetja
Podpiram nedavno pobudo Komisije, da zmanjša obremenitve v zvezi s statističnimi poročili za podjetja, zlasti za mala in srednje velika podjetja. Vendar se mala in srednja velika podjetja še vedno soočajo z velikimi obremenitvami v zvezi s poročanjem, na primer o DDV, zaradi česar porabijo veliko časa in so v slabšem položaju od konkurence. Ali Komisija pripravlja kak predlog za zmanjšanje birokracije in obremenitev v zvezi s poročanjem za mala in srednje velika podjetja?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, gospod Ryan, zelo sem vam hvaležen za to vprašanje, ker zadeva problem, s katerim se Komisija ukvarja že več let, tj. kako zmanjšati nepotrebno birokracijo za mala in srednje velika podjetja v Evropi. Z veseljem vam sporočam, da smo na tem področju dejansko dosegli velik napredek in sem prepričan, da bomo kmalu videli rezultate.
V bistvu smo opredelili stroške birokracije za evropska podjetja kot stroške zaradi obveznosti poročanja, dokumentiranja in informiranja. Zdaj dejansko merimo te stroške, kar je največji tovrstni projekt vseh časov. To pomeni, da dejansko določamo, kakšne stroške ta pravila ustvarjajo za podjetja, da lahko potem ugotovimo, od kod izvirajo ti stroški in ali se jih da zmanjšati.
Od septembra letos lahko pričakujete veliko predlogov Komisije na podlagi rezultatov meritev stroškov in pregleda vseh obstoječih pravil. Pričakujemo, da bomo lahko na podlagi teh postopkov do konca leta 2009 pripravili toliko predlogov, da se bodo stroški birokracije v evropskih podjetjih leta 2012 zmanjšali za 25 %. Predvidevamo, da se bo zaradi tega celotni evropski BNP povečal za 1,4 do 1,5 %. Govorimo torej o občutnih spremembah.
Poleg tega ste omenili še poseben problem, ki je precej drugačen od vprašanja normalnih birokratskih stroškov. To je obremenitev, naložena zlasti malim podjetjem, da delujejo v skladu z davčnimi predpisi, pri čemer je pristojnost Evropske unije na tem področju zelo omejena. Glede na naše raziskave podjetja najbolj obremenjujejo zahteve finančnih organov, zato morajo zadeve na tem področju poenostaviti države članice same.
Nenazadnje je Evropska komisija pristojna le na področju obdavčitve prihodka in še tu le v omejenem obsegu. Kljub temu je Komisija pripravila zelo pomemben predlog, ki bi zelo koristil malim in srednje velikim podjetjem, in sicer za zvišanje praga, nad katerim morajo vnaprej prijaviti davek na promet, tj. se prijaviti za DDV. Sedanji prag je 20 000 EUR, mi pa ga želimo zvišati na 100 000 EUR, zaradi česar bi bila razbremenjena skoraj vsa mala podjetja in zlasti na novoustanovljena podjetja.
Na žalost države članice do zdaj tega predloga niso bile pripravljene sprejeti. Upam, da bodo zaradi akta o malih podjetjih, ki ga je Komisija predstavila pred nekaj dnevi in v katerem je obravnavano omenjeno vprašanje, države članice, ki so na tem področju najbolj problematične, čutile več pritiska, pri čemer sem Evropskemu parlamentu hvaležen za številne izraze podpore v zvezi s tem.
Eoin Ryan
Zahvaljujem se komisarju in se veselim napovedanim predlogom v septembru. Menim, da so nekateri administrativni stroški zlasti za mala in srednje velika podjetja ogromni in da ta pogosto nimajo dovolj delovne sile, da bi jih pokrile. Toda ali lahko poveste več o tem pragu 100 000 EUR? Ali to napovedujete ali boste javno kritizirali države, ki tega predloga nočejo sprejeti? Ali nam lahko poveste več o tem pragu?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod Ryan, povedal sem, da gre za uradni predlog, o katerem se je Komisija strinjala že leta 2004. Od takrat ga Svet še vedno ni sprejel. Poudaril sem, da smo zdaj v zvezi z aktom o malih podjetjih ta predlog vložili še enkrat. To ni napoved, ampak nekaj, kar je Komisija že predlagala. Komisija meni, da je potreben. Nedavno je gospod Špidla v okviru nekega drugega odgovora opozoril na zahtevo po soglasju o nekaterih vprašanjih. Soglasje je potrebno tudi tu in na žalost ga nismo dosegli. Kot predstavnik Irske nedvomno veste, da veliko držav članic vprašanje davkov v Evropski uniji obravnava kot prepovedano temo.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Gospod komisar, za vas imam prošnjo. Ali lahko tekom vseh teh raziskav raziščete še posredne stroške vodenja malega ali srednje velikega podjetja? Ali lahko prosim pregledate poročilo Svetovne banke izpred približno dveh let, ki analizira te stroške? V poročilu je na primer navedeno, da so pravni stroški na Poljskem zelo nizki, kar pa v praksi ni res. V zvezi s tem imam še eno prošnjo, ki v bistvu ni vprašanje. Ali lahko namesto izjav uradnikov resnično preverite, kakšni so dejanski stroški? Plačati je treba znamke, vlagati dokumente. Tovrstnih stroškov je zelo veliko.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Z meritvami, ki jih zdaj izvajamo in s katerimi bomo kmalu zaključili, bomo pridobili natančne podatke o tem, katera evropska pravila povzročajo posamezne stroške. Potem bomo lahko ugotovili, katero določeno evropsko pravilo prinaša posamezne stroške za podjetja.
Dejansko že veliko vemo. Vemo na primer, da večino stroškov ustvarja omejeno število predpisov. Velika večina predpisov izhaja iz samo 42 direktiv. Vemo tudi, na katerem področju so stroški najvišji; to je področje prava družb, zato smo zdaj pripravili prve predloge v zvezi s tem področjem.
Prav tako vemo, da se porazdelitev stroškov v odvisnosti od velikosti podjetja močno razlikuje. Predvidevamo lahko, da administrativni stroški relativno bolj obremenjujejo mala podjetja. Ti stroški lahko v primeru zelo malih podjetij celo presegajo 5 %, medtem ko so za zelo velika podjetja občutno nižji. Vse to že vemo in bomo upoštevali pri pripravi predlogov.
Dovolite mi, da Parlamentu predstavim svojo prošnjo. Uspešnost tega celotnega projekta bo seveda v veliki meri odvisna od tega, kako hitro bo Parlament obravnaval predloge Komisije. Nenazadnje o njih obstaja splošno politično soglasje. Poudariti želim le, da bo nedvomno treba spremeniti obstoječo zakonodajo, za kar je potrebno soglasje obeh sozakonodajalcev.
Zadeva: Cena gnojila
V zadnjih 12 mesecih se je zelo zvišala cena gnojila. Cena tone amonijevega fosfata se je v veleprodaji na primer s 181 EUR zvišala na 800 EUR.
Ali namerava Komisija kako ustaviti to strmo rast cen?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod Burke, tudi sam sem zaskrbljen zaradi zvišanja cen gnojila. Res so se zelo zvišale. Razumljivo je, da to povzroča težave in skrbi v evropskem kmetijstvu.
Cene gnojil so se zvišale zaradi veliko večjega povpraševanja, ki je povezano z višjimi stroški prevoza in energije. Obstajajo torej trije dejavniki: večje povpraševanje zaradi hitre rasti v drugih delih sveta, višje cene prevoza in višje cene energije. Zaradi večjega povpraševanja so se zvišale cene ne le gnojil, ampak veliko drugih dobrin vključno s kmetijskimi pridelki in hrano.
Tako morajo evropski kmetje sicer res plačati več za gnojila, vendar hkrati tudi svoje pridelke prodajajo po višjih cenah. Po podatkih Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo so se cene hrane v zadnjih 12 mesecih zvišale za 37 %. Najbolj so se podražili mleko (za 80 do 200 %) in žita (za 50 do 80 %).
Po mnenju Komisije je treba nujno upoštevati pravila konkurence. Dokler je tako, po mnenju Komisije ni primerno, da posreduje na trgu, saj je zadnje dogajanje na trgu povezano z dejavniki, na katere Komisija nikakor ne more vplivati. Naj ponovim: nad tremi odločilnimi dejavniki, ki so povzročili rast cen, nimamo nikakršnega vpliva.
V zvezi z dolgoročnejšim dogajanjem Komisija opozarja tudi na pomembnost spodbujanja konkurence na trgu z zemeljskim plinom. Po mojem mnenju lahko tu dejansko nekoliko olajšamo pogoje. Če bodo sprejeti predlogi v okviru tretjega energetskega svežnja, ki ga predlaga Komisija, bi se morale cene na trgu z zemeljskimi plinom popraviti. Zaradi tega bi se lahko znižale tudi cene dušikovih gnojil, proizvedenih v Evropski uniji. Vendar je vse odvisno od tega, ali bo predlagani energetski sveženj sprejet ali ne.
Colm Burke
Hvala za vaš odgovor v zvezi s to zadevo. Zaskrbljujoča je. Omenili ste rast cen mlečnih izdelkov in drugih vrst blaga, vendar kmetje na žalost od tega nimajo koristi: koristi od tega zvišanja cen imajo posredniki.
Moje vprašanje dejansko zadeva našo odvisnost od oskrbe izven EU. Surovine za naša gnojila dobivamo iz Rusije in Ukrajine. Sprašujem se, kako zagotavljamo zadostno oskrbo, ne da bi bili preveč odvisni od enega ali dveh virov. Ali ne moremo najti drugih virov in uvesti mehanizmov za spodbujanje uvoza iz teh drugih virov?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Glede Rusije in Ukrajine, ki sta veliki državi dobaviteljici, naj izpostavim, da v zvezi z izvozom gnojil iz obeh držav uporabljamo instrumente za zaščito trgovine.
Naj poenostavim: obe državi lahko nedvomno prodajata gnojila po nizki ceni, ker vesta, da je za proizvodnjo gnojil potrebno zelo veliko energije ter uveljavljata različne cene za izvoženo energijo in energijo, ki se porabi na njunih ozemljih. Zaradi te razlike v ceni lahko prodajata po dampinških cenah, zato smo v zvezi z Rusijo in Ukrajino sprejeli ustrezne ukrepe.
V zvezi z raznolikostjo oskrbe ima Komisija malo vpliva. Vendar vem, da veliki evropski proizvajalci in trgovci nedvomno iščejo raznolike vire surovin. To vprašanje bom z veseljem podrobneje preučil.
Mairead McGuinness
- Zahvaljujem se komisarju. To vprašanje je verjetno povezano z drugimi vprašanji za komisarko Fischer Boel. Omenili ste višanje cen pridelkov, vendar cene proizvodnje hrane rastejo hitreje kot cene pridelkov in s tem problemom se Evropa mora soočiti. Ali bi morda želeli odgovoriti na to?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospa Fischer Boel je prisotna, zato bom odgovoril zelo previdno, saj je dejansko ona tista, ki je seznanjena s cenami pridelkov evropskih kmetov. Glede na to, kar je do zdaj povedala Komisiji, sklepam, da se cene proizvajalcev za vse pomembne proizvode EU dejansko zvišujejo. Vendar ne trdim, da nimate prav, ko opozarjate, da višje cene pridelkov višjih stroškov ne odtehtajo nujno v celoti. S to točko se bo Komisija zagotovo ukvarjala.
V zvezi z dogajanjem v prehranskem sektorju smo pred nekaj tedni začeli izvajati pobudo in ustanovili skupino na visoki ravni za preučitev prihodnosti evropske živilske industrije, ki je največja evropska industrija; pri tem smo upoštevali ne le cene proizvajalcev, ampak tudi končne cene za potrošnike. Veliko ljudi dejansko misli, da je največji evropski industrijski sektor avtomobilski, vendar to ni res. Največja industrijska panoga v Evropi je živilska industrija.
V tej skupini na visoki ravni zelo natančno obravnavamo gibanje cen in bomo z delom zaključili do konca leta, ko bomo pripravili ustrezna priporočila.
Zadeva: Politika v korist malim podjetjem
Ali bo v okviru odprtega skupnega trga, na katerem se spodbuja delovanje malih podjetij, Komisija predlagala, da se zagotovi koristi za mala podjetja zaradi uporabe novih tehnologij in kakšne praktične koristi za mala podjetja ustvarjajo raziskovalni programi v 27 državah članicah, ki jih financira Evropska unija?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospa Panayotopoulos-Cassiotou, to je zelo tematsko vprašanje in Komisija je pred nekaj dnevi predstavila zelo splošno pobudo v tem sektorju.
Zelo me veseli, da se v zadnjih letih celotna Evropska unija zaveda zelo pomembne vloge malih in srednje velikih podjetij v evropskem gospodarstvu in v zvezi z ustvarjanjem delovnih mest. Zlasti sem si prizadeval, da bi se vse evropske institucije in države članice zavedale pomembnosti malih in srednje velikih podjetij. Če ne bomo v celoti izkoristili potenciala za rast malih in srednje velikih podjetij ter zmogljivosti delovne sile v teh podjetjih, ne bomo mogli obvladovati posledic globalizacije v Evropi. To mora biti jasno: posledice globalizacije bomo uspešno obvladovali le, če okrepimo sektor malih in srednje velikih podjetij v Evropi. Zato morajo mala in srednje velika podjetja še bolje izkoristiti priložnosti na notranjem trgu in v pogojih svetovne konkurence.
Pri tem je ključni dejavnik dostop do znanja, raziskav in inovacij, s čimer odgovarjam na vaše vprašanje. Poleg velikih evropskih podjetij morajo tudi mala in srednja preiti na ekonomijo, ki temelji na znanju, če delujejo na mednarodnih trgih. To je zdaj njihova edina možnost. Ne morejo tekmovati na ravni cen; tekmujejo lahko le s ponudbo bolj kakovostnih proizvodov ali storitev, pri čemer je boljša kakovost odvisna od boljše tehnologije ali inovacij.
Eden od glavnih instrumentov, ki jim je na voljo na ravni Skupnosti, je nedvomno Sedmi okvirni program EU za raziskave in razvoj, v okviru katerega bo financiranih vsaj 15 % raziskav za mala in srednje velika podjetja, pri čemer lahko glede na prve rezultate sklepamo, da bo cilj nedvomno uresničen.
Akt o malih podjetjih, ki sem ga omenil prej, vključuje veliko predlogov, zaradi katerih bodo imela mala in srednje velika podjetja lažji dostop do inovacij, znanja, raziskav in razvoja. Navedel bom nekaj primerov. Najprej je tu predlog za poenostavitev pravil za dodelitev državne pomoči za spodbujanje raziskav, razvoja in inovacij zlasti z uredbo o skupinski izjemi. Zaradi te odločitve, ki jo je Komisija sprejela prejšnji teden, se bo sprostil velik potencial. Drugi predlog je oblikovanje pobud za ustanavljanje podjetij z velikim potencialom za rast s podporo zmogljivostim za raziskave in inovacije, in sicer predvsem z boljšim usklajevanjem nacionalnih programov in pobud. Sledijo ukrepi za spodbujanje večjega sodelovanja malih in srednje velikih podjetij pri prenosu znanja. Na tem področju bomo oblikovali nov poskusni projekt, namenjen financiranju uporabe intelektualne lastnine v industrijski dejavnosti. Poleg tega mala in srednje velika podjetja spodbujamo, da dejavno sodelujejo v okviru aktivnosti evropskega instituta za inovacije in tehnologijo, s čimer bodo lahko ta podjetja uživala koristi zaradi prenosa znanja, ki ga bo ta institut spodbujal.
Kot vidite, se na tem področju veliko dogaja. Vendar mora biti jasno, da je seveda na koncu odvisno od podjetnikov in podjetij samih, ali bodo dane priložnosti izkoristili ali ne. Zato je zelo pomembno, da so udeleženci na trgu veliko bolje seznanjeni z obstoječimi možnostmi. Treba je izboljšati informiranje in komunikacijo. Zato je Komisija v začetku tega leta ustanovila evropsko omrežje za podporo e-podjetništvu (eBSN). To je največje tovrstno omrežje na svetu, pri čemer je cilj omogočiti vsakemu evropskemu podjetju dostop do kontaktne točke, na kateri lahko dobi odgovore na vsa vprašanja v zvezi z inovacijami, dostopom do programov EU in virov za raziskave.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, komisar, iskreno se zahvaljujem za vaš odgovor, ker ste bili zares izčrpni in ste odgovorili tudi na dodatno vprašanje v zvezi z informiranjem podjetij in komunikacijo z njimi.
Ali vsa lahko prosim še za nekaj informacij? Prihajam iz regije na vzhodni meji Evropske unije. Informacije te regije ne dosežejo, mala podjetja pa se borijo in preprosto životarijo; tekmujejo le z nižjimi cenami in ne na podlagi kakovosti, pri čemer jim grozi stečaj.
Kaj predlagate v zvezi s tem?
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospa Panayotopoulos-Cassiotou, zelo sem vam hvaležen za podporo. Vedel sem, da se lahko v zvezi s to temo v celoti zanesem na vas in tudi vi se lahko zanesete name.
Glede gostote omrežja moram priznati, da še nismo dosegli vseh delov Evrope v zadostni meri. Ko zaključimo ta projekt, kar bo v prihodnjih petih mesecih, bodo take zmogljivosti vzpostavljene v vsaki evropski regiji. Kontaktne točke bodo v vsaki regiji, pri čemer se bodo nahajale dovolj blizu podjetjem, da bodo za vsa podjetja brez težav dosegljive.
Predsednik
Na vprašanje 58 gospoda Heaton-Harrisa bo podan pisni odgovor.

Zadeva: Predlog povišanja modulacije v okviru sistematskih pregledov SKP
Ali lahko v okviru sistematskih pregledov SKP Komisija oblikuje pogoje, v katerih bi bilo predlagano povišanje modulacije prostovoljno?
Zadeva: Plačila SKP:
V skladu s predlogom sistematskih pregledov SKP, ki ga je predstavila komisarka Fischer Boel, se plačilo na kmetijo ne bo znižalo za tiste kmete, ki na leto prejmejo plačilo na kmetijo v znesku, nižjem od 5000 EUR. Ali bi bila Komisija pripravljena ta prag povišati?
Zadeva: Sistematski pregled za skupno kmetijsko politiko
Gojenje tobaka je edini vir dohodka za približno 130 000 evropskih kmetov. Kljub temu uredba (ES) 1782/2003 določa, da bo po letu 2010 50 % virov iz prvega stebra (neposredna pomoč) prenesenih v drugi steber (razvoj podeželja), s čimer se bodo dohodki teh kmetov znatno zmanjšali. Poleg tega tobak gojijo v polsuhih regijah, kjer niso na voljo nadomestne možnosti zaposlitve.
Hkrati se zdaj revidira skupna kmetijska politika (SKP) in se pregledujejo številne odločitve, sprejete v okviru reforme SKP leta 2003.
Ali namerava Komisija glede na vse to v okviru sistematskega pregleda SKP ponovno preučiti režim pomoči za gojenje tobaka in po letu 2009 še do leta 2013 ohraniti obstoječo ureditev? Ali je izdelala študijo o pridelkih, ki bi jih v teh regijah lahko gojili namesto tobaka, da evropski pridelovalci tobaka in njihove družine ne bi utrpeli finančnih in socialnih posledic?
Zadeva: Skupna kmetijska politika: načrtovanje in izvajanje v korist malim proizvajalcem
Ne smemo pozabiti, da je kmetijstvo osnovna oblika zaposlitve za prebivalce na grškem podeželju, zlasti v geografsko prikrajšanih regijah, kot so otoki in gorate regije. Zaradi znižanja nadomestil in neposredne pomoči s prenosom sredstev iz prvega v drugi steber, ki ga predvideva skupna kmetijska politika, so zlasti zaskrbljeni grški proizvajalci, ker bodo zaradi tega njihovi nizki prihodki še nižji in se bo zgodila gospodarska stagnacija malih proizvajalcev. Kako se namerava Komisija kratko- in dolgoročno soočiti z resnimi ekonomskimi težavami kmetov (zaradi zvišanja cen goriva, visokih proizvodnih stroškov ter razlik med cenami proizvajalcev in cenami za potrošnike) ter na evropski ravni zagotoviti preživetje malih proizvajalcev?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Veseli me, da lahko odgovorim na vsa štiri vprašanja, ker že precej zaostajamo za prvotnim časovnim razporedom.
V zvezi s prvimi tremi vprašanji naj povem, da kmetijski sektor Evropske unije hkrati prispeva k sodobnim svetovnim okoljskim problemom in se mora z njimi soočati. Moramo ukrepati. Ukrepanje EU je potrebno, pri čemer lahko najbolj konkretne in učinkovite ukrepe uvedemo v procesu razvoja podeželja. Vendar vsi veste, da so naša sredstva za financiranje politike razvoja podeželja omejena. Najbolj pošten in preprost način za pridobivanje sredstev je s prenosom sredstev iz prvega stebra, tj. neposrednih plačil, v drugi steber, tj. na področje politike razvoja podeželja, v postopku povečane modulacije, ki je seveda obvezna.
Povečanje modulacije na prostovoljni osnovi po mojem mnenju ne pride v poštev. Jasno je, da je Komisija upoštevala dejstvo, da je Parlament februarja 2007 sprejel poročilo, v katerem je zavrnil predlog Komisije za prostovoljno modulacijo. Veseli me, da smo se o tem vprašanju vedno strinjali.
V zvezi s pragom Komisija predlaga prenos 5 milijard EUR iz prvega v drugi steber med letoma 2009 in 2012. Ta izračun upošteva sedanji prag 5 000 EUR, ki ga običajno imenujemo nadomestilo. Zaradi zvišanja tega praga bi se pomembno zmanjšala sredstva. Komisija meni, da bo zaradi zmanjšanja razpoložljivih sredstev soočanje z izzivi v zvezi s podnebnimi spremembami in pomanjkanjem vode znatno manj učinkovito.
V okviru svežnja za sistematski pregled bodo majhni proizvajalci, ki prejemajo manj kot 5 000 EUR neposrednih plačil, še naprej izvzeti iz postopka modulacije. Zato bodo majhne kmetije še naprej zaščitene pred morebitnimi posledicami zaradi prenosa sredstev iz prvega v drugi steber, pri čemer bodo lahko poleg tega s sodelovanjem v ustreznih programih za razvoj podeželja izkoriščale tudi del denarja, ki bo pridobljen v postopku modulacije.
V zvezi z modulacijo mi nekateri kmetje očitajo, da jim jemljemo denar ali da znižujemo plačila v kmetom v kmetijskem sektorju. To v resnici ne drži, saj se z moduliranjem denarja ustvarja več sredstev v celotnem sektorju, ker morajo modulirana sredstva delno prispevati tudi države članice. Jasno je, da bomo porabo novih moduliranih sredstev veliko bolj natančno opredelili. Preprosto bomo pripravili seznam možnosti, pri čemer bodo te izrecno namenjene soočanju z novimi izzivi. To pomeni, da lahko tistim, ki trdijo, da se lahko modulacija oziroma denar za razvoj podeželja porabi za kar koli, zagotovim, da se to z denarjem, ki ga predlagamo za modulacijo v tem sistematskem pregledu, ne bo zgodilo. Tako ne moremo reči, da jemljemo denar, ampak da ga dejansko ustvarjamo in ga prenašamo nazaj v kmetijski sektor.
Nisem prepričana, če je gospod Arnaoutakis danes prisoten, zato na tisto vprašanje ne bom odgovorila.
Na vprašanje gospoda Gklavakisa o ohranjanju vezanih plačil za tobak bom odgovorila tako, kot sem 24. junija odgovorila v odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja. Dejansko sem na teh plenarnih zasedanjih že večkrat povedala, da Komisija v okviru sistematskega pregleda ne namerava spreminjati režima za tobak. Zdaj samo ponavljam, da so se o reformi v zvezi s tobakom leta 2004 dogovorile vse države, v katerih se prideluje tobak, zato se mi te razprave ne zdi potrebno ponovno začenjati. Upam, da se vsi strinjamo, da bo denar, prenesen za potrebe izvajanja politike razvoja podeželja, ki bo posebej namenjen območjem, kjer pridelujejo tobak, zelo pomemben. Poleg tega bomo za Parlament do konca leta 2009 pripravili poročilo o posledicah reforme v zvezi s tobakom.
Liam Aylward
Komisarka, prepričan sem, da tudi vas kot vse ostale poslance v tem parlamentu moti organizacija tega časa, namenjenega za vprašanja. Na to smo opozorili že večkrat, vendar se nič ne zgodi.
Komisarki se zahvaljujem za odgovor, čeprav z njim nisem zadovoljen. Če se uvede obvezna modulacija, bo to po mojem mnenju povzročilo trenja med različnimi skupinami kmetov: med velikimi in malimi kmeti ter predvsem med kmeti, ki se ukvarjajo z različnimi kmetijskimi panogami. Tega nočem.
V svojem nedavnem poročilu o ovcah, ki ga je Parlament prejšnji mesec z veliko večino podprl, sem predlagal, da se modulacija in člen 69 (zdaj 68) v državah članicah izvajata prostovoljno. Ali Komisija ne bi upoštevala te odločitve, ki so jo poslanci Parlamenta sprejeli prejšnji mesec?
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospod predsednik, ravno mali kmetje, ki prejemajo manj kot 5 000 EUR nadomestil, imajo največ težav, ampak kljub temu prejemajo najmanj denarja. Ali se komisarka strinja, da so se od leta 2002, ko je bil ta prag določen, zgodile številne spremembe in inflacija? Ali se ne strinjate, komisarka, da bi morali zaščititi male kmete tako, da bi jim zdaj dali več denarja kot takrat, ko je bila politika oblikovana?
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarki, čeprav je bil njen odgovor negativen, ker vem, da je skrbna, natančna in poštena, pri čemer bi ji rad zastavil naslednje vprašanje.
Edini kmetijski proizvod, ki se ga tako obravnava, je tobak, pri čemer je taka obravnava nepravična. Vendar želim dodati: ali lahko zdaj, ko je tobak dejansko izključen iz okvira teh ukrepov, vsaj preučite, kaj bi lahko ti revni kmetje gojili namesto tobaka, da bi sploh lahko preživeli?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - V predlogu o sistematskem pregledu je sektorju ovčjereje in kozjereje dejansko namenjenih veliko ukrepov. Najprej je jasno določeno, da bo mogoče obdržati vezana plačila za sektor ovčjereje, ker se zavedamo, da je to občutljiva dejavnost. Zelo pomembno je, da ohranimo nekaj proizvodnje v regijah, kjer verjetno brez ovčjereje ne bo ničesar več, zato so vezana plačila mogoča rešitev.
V zvezi z novim členom 68 poudarjam, da lahko države članice prostovoljno porabijo do 10 % neposrednih plačil in se nato odločijo, da bodo nekaj denarja prenesle v sektor ovčjereje in kozjereje. Ta možnost vezanja plačil velja za krave dojilje, ovce in koze.
Nisem popolnoma prepričana, ali sem v celoti razumela naslednje vprašanje, vendar v zvezi s proračunom vemo, da so predsedniki vlad držav članic leta 2002 določili celotni proračun za kmetijstvo in ga prilagodili glede na enoodstotno inflacijo. Poslanec ima prav, da je inflacija zlasti v obdobju visokih cen nafte in hrane višja od 1 %, zato je res, da vrednost plačil ne raste skladno z vrednostjo drugih proizvodov. Vendar so tako odločili voditelji držav, zato so sedanje razmere zlasti v nekaterih sektorjih, v katerih so cene drugače kot v preteklih 30 letih zdaj začele rasti, jasen signal tistim, ki se bodo s tem preživljali.
Z gospodom Gklavakisom sem velikokrat z veseljem razpravljala. Po mojem mnenju lahko v svoji volilni enoti iskreno pove, da se za ohranitev vezanih plačil bori kot lev.
Proizvodnja tobaka ni vzdržna na vseh območjih, vendar menim, da lahko s sredstvi za razvoj podeželja, namenjenimi tobačnemu sektorju, tisti, ki se želijo še naprej ukvarjati s proizvodnjo tobaka, to posodobijo in proizvajajo tobak tako, da bodo zaradi bolj kakovostnega tobaka zaslužili dovolj za preživetje. Menim, da se morate sprijazniti, da se o reformi tobačnega sektorja ne bo več razpravljalo, in nato poiskati najboljše možne rešitve.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Gospa komisarka, slovite kot oseba, ki se vedno trudi zmanjšati proizvodne stroške v kmetijstvu. V zvezi s tem imam vprašanje. V naši državi, tj. na Poljskem, je vlada nedavno uvedla dodatne davke za kmete, ki proizvajajo olje oljne ogrščice in ga dodajajo gorivu za lastne potrebe. To je na nek način povezano s proizvodnjo biodizla. Ali lahko glede na to, da je to enako plačevanju davka za pitje lastnega mleka ali uživanju lastne zelenjave ali krompirja, tem kmetom omogočite nadaljevanje njihovih dejavnosti brez plačevanja dodatnih davkov za to olje, ki ga proizvajajo sami?
Mariann Fischer Boel
komisarka. - Odkar sodelujem pri oblikovanju evropskih politik, zagovarjam načelo subsidiarnosti. To pomeni, da v okviru skupne politike ne razpravljamo o obdavčitvi, saj je davčni sistem v pristojnosti držav članic. Zato je iz več razlogov bolje, da se ne vmešavam v razprave na nacionalni ravni o obdavčitvi olja oljne ogrščice. Razumem vašo zaskrbljenost, vendar se v to razpravo raje ne bom vmešavala.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja je bila prekinjena ob 20.45 in se je nadaljevala ob 21.00.)
