Agenda za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospoda Queira v imenu Odbora za promet in turizem o agendi za trajnostni razvoj splošnega in poslovnega letalstva.
Luís Queiró
Gospod predsednik, komisar, doslej sektor splošnega in poslovnega letalstva še ni bil posebej obravnavan na evropski ravni. Politični pomen tega poročila zato izhaja iz dejstva, da je to prvič, da sta Komisija in Parlament preučila to dejavnost in to v času, ko ta hitro raste, tako glede obsega prometa kot tudi glede gospodarskega pomena.
Številke povedo vse: samo v poslovnem letalstvu se povečuje število malih in srednje velikih podjetij, ki delujejo na tem področju, v naslednjem desetletju se pričakuje podvojitev števila zrakoplovov na 3 500 in letni promet znaša več kot 25 milijard EUR. Neposredno ali posredno ustvarja to letalstvo 154 000 delovnih mest po vsej Evropi. Skupaj s splošnim letalstvom, kjer je v skladu z izračuni med 30 000 in 50 000 zrakoplovov, predstavlja ta sektor 9 % vsega registriranega zračnega prometa in se ponaša z najhitrejšo rastjo v Evropi, ki je dvakrat višja od rasti drugega prometa.
Segment poslovnega letalstva ponuja pomembne družbene in ekonomske koristi: z zagotavljanjem prilagodljivega prevoza s točke na točko povečuje mobilnost državljanov, produktivnost podjetij in regionalno povezanost.
Sektor splošnega letalstva pokriva pomembne storitve na zelo različnih področjih, od operacij iskanja in reševanja do gašenja požarov, nadzorovanja prometa, kartiranja in rekreacijskega in športnega letenja. Je tudi pomemben vir znanja in spretnosti za ves letalski sektor.
Omeniti moram tudi evropsko industrijo v tem sektorju, ki stalno povečuje svoj delež na svetovnem trgu, ki se trenutno giblje okrog 16 % in ki jo je zato treba podpirati.
Če se ozrem na poročilo samo, se kot poročevalec strinjam s potrebo, ki jo je poudarila Komisija v svojem sporočilu, da je treba obravnavati posebne potrebe tega sektorja in opredeliti njegove osrednje teme. Slednje se nanašajo na zbiranje podatkov in temeljijo na nujnosti zadostne oskrbe oblikovalcev politike s podatki in statističnimi informacijami, da bodo lahko bolje razumeli delovanje tega sektorja in ga bodo lahko na primeren način regulirali. Druga točka se nanaša na uporabo načela sorazmernosti pri reguliranju tega sektorja. Ključno vprašanje je, ali bodo predpisi, oblikovani za urejanje upravljanja komercialnih zrakoplovov primerni za upravljanje enostavnejših in manjših, pogosto zrakoplovov z enim motorjem.
Podpiramo namen Komisije, da uporabi načelo sorazmernosti tako pri oblikovanju predpisov kot tudi pri realizaciji le-teh, ob upoštevanju nujnosti, da splošna varnost ne sme biti ogrožena. Tako je na primer s prilagoditvijo nekaterih določb o plovnosti, ki jih je že sprejela Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA), upravljanju nekomercialnih zrakoplovov ali z mogočo uporabo posebnih določb glede poenostavljenih varnostnih postopkov in pregledov potnikov v poslovnem letalstvu.
Tretja točka se nanaša na problem dostopa do letališč in zračnega prostora. Diagnoza je postavljena: ti zrakoplovi imajo na splošno težave pri dostopu do večjih letališč in se z enakimi problemi čedalje bolj srečujejo tudi na regionalnih in sekundarnih letališčih. Rešitve se gibljejo od optimiziranja izkoristka obstoječih zmogljivosti do morda spremembe predpisov o slotih. Pomembno je tudi spodbujati naložbe v majhna in srednje velika letališča za zagotovitev vedno številčnejših medsebojnih povezav med različnimi evropskimi regijami in mesti.
Kar zadeva vprašanje zmogljivosti zračnega prostora, poudarjamo pomen reform v okviru enotnega evropskega neba in skupnega podjetja SESAR (raziskave o upravljanju zračnega prometa enotnega evropskega neba) in se ponovno vračamo k potrebi, da se pri nalaganju nesorazmernih zahtev v smislu navigacijske opreme majhni zrakoplovi izvzamejo, medtem ko so vedno v skladu z varnostnimi omejitvami.
Četrta in zadnja točka se nanaša na trajnostni razvoj okolja na področju te dejavnosti. Čeprav so emisije CO2 majhnih zrakoplovov nižje, je še vedno treba spodbujati raziskave, razvoj in inovacije, ne le v okviru pobud Čisto nebo in CESAR (stroškovno učinkovit mali zrakoplov), ampak tudi pri uporabi motorjev, manj škodljivih za okolje in čistejših goriv.
Rad bi zaključil, gospod predsednik in komisar, z upanjem, da bo to poročilo pravi okvir za prihodnje zakonodajne in regulativne ukrepe, ki bodo morda pripravljeni za ta sektor. To je želja Odbora za promet in turizem, ki poziva Komisijo, da do konca leta 2009 poroča o napredku, ki ga je dosegla pri reševanju vprašanj, ki jih obravnava to poročilo. Pričakujem, da bo na jutrišnjem glasovanju to tudi želja velike večine poslancev tega Parlamenta.
Viviane Reding
članica Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja poročilo in se zahvaljuje poročevalcu in odboru za njuno odlično delo.
Januarja 2008 je Komisija prvič objavila sporočilo o splošnem in poslovnem letalstvu. Temu je aprila 2008 sledil zelo pozitiven sklep Sveta in sedaj še to pomembno poročilo Parlamenta.
Splošno in poslovno letalstvo je pomemben sektor zrakoplovne industrije EU, vreden okrog 2,3 milijarde EUR letno. Precej vlaga v raziskave in razvoj ter hitro raste. Več kot dve tretjini vseh zrakoplovov, certificiranih v EU, se nahaja v tem sektorju.
Splošno in poslovno letalstvo v glavnem vključuje mala in srednje velika podjetja. To je tudi zelo raznolik sektor. Posebni naravi tega sektorja je treba prilagoditi predpise, ne da bi bila pri tem ogrožena zaščita ali varnost. Veseli nas, da Parlament spodbuja ta pojem sorazmernosti v tem poročilu.
Obstajajo tri glavna področja, na katera bomo morali v najbližnji prihodnosti osredotočiti naša prizadevanja: razvijanje skupnih varnostnih standardov EU za splošno letalstvo, vključevanje nekomercialnega letalstva v novo generacijo sistemov upravljanja zračnega prometa (ATM) za Evropo in zmanjševanje negativnega okoljskega odtisa tega sektorja.
Komisija namerava naslednje leto predlagati številne izvedbene določbe EU, ki bodo zagotavljale enotno varnostno raven nekomercialnega letalstva. Kot ste poudarili v vašem poročilu, moramo paziti na to, da bodo te določbe ne le zagotovljale ustrezno varnostno raven, temveč da bodo tudi sorazmerne in da ne bodo po nepotrebnem obremenjevale prevoznikov.
Prav tako bomo nadaljevali z razvijanjem prihodnjih sistemov upravljanja zračnega prometa za Evropo, pri čemer se bomo zavedali, da je zračni prostor skupno dobro, ki bi moralo biti varno dostopno vsem uporabnikom. Z vidika splošnega letalstva bosta enotno evropsko nebo in SESAR najpomembnejša za varno izboljšanje dostopa do zračnega prostora in letališč. Ti tehnologiji bosta odprli pot novim storitvam, kot jih v Evropi še ni bilo.
Nenazadnje, splošno in poslovno letalstvo, kljub stalnemu tehnološkemu napredku, prav tako vplivata na okolje in tako kot širša letalska panoga morata prav tako prispevati k zmanjšanju teh vplivov. Tudi tu bo treba ravnati v skladu z načelom sorazmernosti.
Komisija se veseli sodelovanja s Parlamentom pri obravnavanju točk poročila in bo poročala, ko se bodo stvari premaknile naprej.
Predsednik
- Točka je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Bogdan Golik  
Na samem začetku bi se rad zahvalil Luísu Queiróju za njegovo poročilo o zadevi, ki je tako pomembna za prihodnost prometa v Evropi.
Rad bi poudaril pomen vprašanja razvoja splošnega in poslovnega letalstva in letalske industrije v tem sektorju. Čeprav rešitve, ki jih je predlagala Komisija, ne prinašajo radikalnih zakonodajnih sprememb in se danes ne zdijo ravno pomembne, se njihovega vpliva na prihodnost letalstva v luči deregulacije trga in razvoja sektorja letalskega tovornega prometa na Poljskem ne da preceniti.
Cilj Komisije je spodbujanje razvoja tega letalskega sektorja s poenostavitvijo obstoječih regulativnih postopkov, sprejetjem določb o novih oblikah upravljanja zračnega prometa in spremembo le-teh za zagotovitev sorazmernosti.
Jasno je, da je to pobudo treba v celoti podpreti. Vendar pa je treba paziti na to, da se v postopku oblikovanja in uresničevanja politike pri načrtovanju in optimiziranju zmogljivosti upoštevajo potrebe vseh kategorij uporabnikov infrastrukture začnega prostora in letalstva. Za spodbujanje nadaljnjih reform pa je treba za splošno in poslovno letalstvo vzpostaviti osnovni evropski sistem zbiranja podatkov. Konec koncev bo treba omogočiti tudi dostop tega sektorja na tuje trge, podpirati razvoj novih, konkurenčnih tehnologij, istočasno pa skrbeti, da se bo ohranjalo spoštovanje načel varstva naravnega okolja.
Louis Grech  
v pisni obliki. - Pozdravljam to poročilo, ker poskuša uskladiti in bolje pojasniti pravila splošnega in poslovnega letalstva na ravni skupnosti. To je najhitreje rastoči segment civilnega letalstva v Evropi in zagotavlja specifične družbene in ekonomske koristi. Da pa bi ga lahko kar najbolj izkoristili, moramo vzpostaviti ustrezno ureditev. Trenutno na primer primanjkuje zanesljivih podatkov o tem sektorju in to pomanjkanje je treba iz razlogov upravljanja, varnosti in zaščite obravnavati hitro.
Komisija mora strogo razlikovati med obsežnimi operacijami komercialnih zrakoplovov in letali v zasebni lasti. Zakonodaja mora biti sorazmerna glede na tveganja, ki so jim izpostavljene različne vrste letalstva, in previdna v smislu stroškovnega bremena, ki jim ga nalaga.
Prihodnje urejanje bi moralo industrijo spodbujati in izboljševati, namesto da jo omejuje.
Razlog za skrb bi lahko bil, da večina splošnega in poslovnega letalstva ne spada v področje uporabe direktive Komisije za vključitev letalskih dejavnosti v sistem za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov. Ob upoštevanju hitre rasti tega sektorja menim, da je treba njegov vpliv na okolje izravnati v takšni ali drugačni obliki.
Mieczysław Edmund Janowski
v pisni obliki. - (PL) V času, ko se kar naprej govori o "krizi", je težko govoriti o stabilni prihodnosti splošnega in poslovnega letalstva. Zato se zahvaljujem Luísu Queiróju, da se je potrudil pripraviti poročilo o tej zadevi. Čestitam. Prepričan sem, da je zračni promet lahko tista gonilna sila, ki bo pognala svet in evropsko gospodarstvo v tek. Spomnimo se, da sta brata Wright komaj pred 106 leti izvedla prvi nadzorovan polet na svetu z zrakoplovom na pogon (čeprav le v dolžini 40 metrov). To je bil začetek pravega letalstva.
Danes je letalstvo visoko razvita industrija, ki izdeluje "leteče stroje", ki so vedno bolje opremljeni z vrsto instrumentov. Letalstvo prav tako vključuje celotno zapleteno področje navigacije in kontrole letenja, z gradnjo zemeljske letališke infrastrukture, varnostnim sistemom in tako naprej. Zavedati se moramo, da se v Evropi v splošnem in poslovnem letalstvu uporablja približno 50 000 zrakoplovov, skoraj štirikrat več malih zrakoplovov in jadralnih letal pa se uporablja za šport in rekreacijo. Te številke povedo vse.
V tem kontekstu je zagotavljanje ustreznih zmogljivosti za evropski zračni prostor in za sama letališča zelo pomembno vprašanje. Tukaj bi rad opozoril na pomen regionalnih letališč za zagotovitev komunikacijske povezanosti v EU. Ko govorimo o razvoju zračnega prometa, pa seveda ne smemo pozabiti problemov, povezanih z naravnim okoljem.
Eija-Riitta Korhola  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, razprava o letalski industriji je pogosto izkrivljena: čeprav se na probleme emisij zaradi letalskega prometa gleda pristransko, pa ljudje nočejo priznati njegovega potenciala. Očitno je, da letalstvo in zračni promet povzročata emisije, a je prav tako očitno tudi to, da predstavljata prihodnost. To velja za komercialni zračni promet in za poslovno ter splošno letalstvo.
Čeprav zakonodaja EU o notranjem trgu v glavnem obravnava komercialni zračni promet, je treba opomniti, da bodo vprašanja v zvezi s splošnim in poslovnim letalstvom postajala vedno aktualnejša na področjih podnebne politike, varstva okolja in letalske varnosti. Če upoštevamo vedno večji pomen zlasti poslovnega letalstva, moramo na vsak način nameniti našo pozornost tem sektorjem in jim zagotoviti konkurenčnost.
Želel bi izraziti skrb v zvezi s poslovnimi pogoji za letalstvo. Majhna in srednje velika letališča so ključnega pomena tako za splošno kot za poslovno letalstvo. Spodbujati bi se morala njihova izgradnja in posodobitev, države članice pa bi bilo treba spodbujati k vlaganju. Nenehna rast poslovnega letalstva pa povzroča vedno večjo gnečo na odprtih letališčih.
Z vidika zaščite podnebja lahko rečemo, da čeprav manjši zrakoplovi niso vključeni v prihodnji sistem trgovanja z emisijami, sektor razvija prostovoljni mehanizem poravnav za oglijk. To je znak za možnosti razvoja celotnega zračnega prometa. Skupnost bi morala po najboljših močeh spodbujati raziskave inovativnih, energetsko učinkovitejših in okolju prijaznih zrakoplovov. Cilj mora biti nič manj kot zračni promet brez emisij.
