Obnovitev pogajanj z državami Mercosur zaradi sklenitve pridružitvenega sporazuma in posledice za kmetijstvo EU - Priprave na prihodnji sestanek voditeljev EU in Brazilije 14. julija v Brasilii (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o:
vprašanju Komisiji za ustni odgovor o obnovitvi pogajanj z državami Mercosur zaradi sklenitve pridružitvenega sporazuma in posledicah za kmetijstvo EU, ki so ga predložili gospa McGuinness, gospod Deß, gospod Papastamkos, gospa Mathieu, gospa Nedelcheva, gospod Dantin, gospod La Via, gospa Jeggle, gospod Jahr, gospa Klaß, gospa Köstinger, gospa De Lange, gospod Silvestris, gospa Lulling, gospod Glattfelder, gospa Herranz García, gospod Mato Adrover, gospod Dorfmann, gospod Kalinowski, gospod Daul, gospa Patrão Neves, gospod Siekierski, gospod Béchu, gospod Niculescu, gospod Mayer in gospod Audy v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), gospod Nicholson in gospod Wojciechowski v imenu skupine Evropskih konservativcev in reformistov, gospod Bové v imenu skupne Zelenih/Evropske svobodne zveze, gospod Lyon v imenu skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo ter gospod Capoulas Santos in gospa Kadenbach v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu (O-0079/2010/rev. 2 - B7-0315/2010), in
vprašanju Komisiji za ustni odgovor glede priprav na prihodnji sestanek voditeljev EU in Brazilije 14. julija v Brasilii, ki ga je predložil gospod Yáñez-Barnuevo García v imenu Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu - B7-0317/2010).
Mairead McGuinness
vlagateljica. - Gospod predsednik, hvala za vaše pojasnilo v zvezi z eno minuto, a dovolite mi, da izkoristim to priložnost: pravilnost postopka. Bila sem ena od vlagateljic prvega vprašanja za ustni odgovor. Niti malo nisem zadovoljna, da imamo sedaj skupno razpravo z združitvijo dveh vprašanj. Že od maja poskušam doseči, da bi prišlo vprašanje držav Mercosur na dnevni red. Menim, da to ne bi smelo biti skupno vprašanje, in rada bi, da je izrazila svoje popolno nasprotovanje temu, kar se je zgodilo to jutro. Ne vem kako ali zakaj se je to zgodilo. Zaradi tega sem izredno nezadovoljna. Ali se lahko vrnem k temu v razpravi? Rada bi pojasnilo, prosim, in upam, da me bodo drugi kolegi podprli.
Predsednik
Gospa McGuinness, kakor veste, ker ste dolgoletna poslanka tega parlamenta, je konferenca predsednikov tista, ki je odločila, da mora biti razprava organizirana tako in tako tudi bo. Seveda sem si zabeležil vaše nezadovoljstvo v zvezi s tem vprašanjem, a prosim vas, da razumete, da o tem sedaj ne bomo začeli razpravljati, ker drugače nihče od poslancev, ki bi morali govoriti, tega ne bo mogel storiti.
James Nicholson
vlagatelj. - Gospod predsednik, mislim, da imamo danes težave zaradi pomanjkanja posvetovanja. Mislil bi, da bi morali kot vlagatelji vprašanja o državah Mercosur dobiti vsaj dostojnost, da se z nami posvetujete, zakaj je do tega prišlo. Vem, da je konferenca predsednikov bistvena, ampak, gospod predsednik, ste zelo ugleden član predsedstva tega parlamenta in upam, da boste predsedstvu posredovali sporočilo, da morate za razpravo o kmetijstvu v tem Parlamentu dodeliti dovolj časa.
Danes očitno ni bilo dovolj časa. Videli ste zahteve in videli ste težavo. Nam lahko uspe, da bi ta parlament delal za poslance Parlamenta in ne za upravo Parlamenta? Smo ljudje, ki smo bili izvoljeni, da zastopamo naše ljudi in ne upravo, ki se ji plačuje velike mastne plače...
(Predsednik je prekinil govornika)
Predsednik
Gospod Nicholson, zabeležili smo vaše besede in seveda bomo vaše skrbi posredovali parlamentarnemu predsedstu. Uprava ni tista, ki organizira razprave. Uprava pomaga političnim organom organizirati razprave.
Mairead McGuinness
vlagateljica. - Gospod predsednik, ne gre za to, ker je poletje in vsi trpimo. Preprosto gre zato, ker podajamo zelo tehtne točke in ker resno jemljemo svoje naloge. Vzela bom 30 sekund, ker imam dve prazni strani. Komisiji sem postavila pet vprašanj. Ne nameravam govoriti, dokler ne slišim odgovorov. Ponovno bom spregovorila ob koncu te razprave.
Predsednik
Najlepša hvala, gospa McGuinness. Kasneje vam bom dodelil čas, ki ga niste uporabili sedaj.
James Nicholson
vlagatelj. - Mislim, da so bili mnogi presenečeni zaradi nedavne odločitve Komisije, da ponovno odpre pogajanja z državami Mercosur glede sporazuma o prosti trgovini. Ko vstopamo v obdobje, ko bomo priča reformi SKP, in o tem smo ravno razpravljali, vsi vedo, da bo kmetijstvo glavni del tega sporazuma.
Medtem ko sprejmem, da je delo Komisije v okviru pravic do ponovnega odprtja pogovorov, pa bi bilo mnogo bolje, da bi o svojih namerah obvestili Parlament. To vprašanje povzroča možnost odprtja Pandorine skrinjice v mnogih sektorjih evropskega kmetijstva in zato resno dvomim v modrost tega, da se lotimo kakršnega koli prihodnjega dogovora.
V Braziliji in Argentini obstajajo resne težave glede sledljivosti živali in drugih zdravstvenih in varnostnih vprašanj. V zadnjem poročilu misije FAO v državi Santa Catarina je zaključeno, da je bilo zelo malo kontrol v zvezi z živino, ki je potovala iz Argentine v Brazilijo ali seveda med različnimi državami v Braziliji. Dalje, pravila o označevanju ušes se niso izvajala. Le nekaj primerov med mnogimi je, ki sem jih lahko naštel iz poročila FAO lani oktobra.
Gospodu komisarju moram zelo odkrito povedati, da bo, če bo še naprej vztrajal na tej poti, na vsakem koraku naletel na nasprotovanja. Do neke mere lahko razumem, zakaj se morda to zdi kot privlačna možnost, saj razprave STO nikakor ne napredujejo, a resnično menim, da lahko to uniči STO. Če bo Mercosur uspel doseči dogovor z EU, zakaj bi morale te države še naprej sodelovati v pogajanjih STO?
Razumeti morate, da ne bo nikakor zmanjšana raven standardov zdravja, dobrega počutja ali sledljivosti živali. Potrošnike in proizvajalce v Evropski uniji je treba zavarovati in mislim, da s trgovinskim sporazumom z državami Mercosur tega ne bomo dosegli. Vsekakor bo imel popolnoma nasproten učinek.
José Bové
Gospod predsednik, gospod komisar, ponovno odprtje pogajanj z državami Mercosur ob pripravah Evropske unije za ponovno opredelitev njene kmetijske politike razkriva nevarno pomanjkanje doslednosti s strani Komisije. Evropa že uvaža 500 000 ton govedine. Še večje odprtje trga bi bilo neugodno za evropske govedorejce na območjih z omejenimi možnostmi brez vsakega jamstva glede spoštovanja zdravstvenih in socialnih standardov. Tega ne moremo sprejeti.
Evropa kupi 38 milijonov ton soje in krme za govedo. Uvoz iz Brazilije in Argentine predstavlja monopol nad več kot 19 milijoni hektarjev zemljišč. Zgoščeni so v rokah treh podjetij: Cargill, ADM in Bunch. Med leti 2001 in 2004 je soja uničila več kot 1,2 milijona hektarjev tropskega in ekvatorskega gozda. Je eden glavnih vzrokov za povečanje emisij toplogrednih plinov in izgubo biotske raznovrstnosti.
Evropski Parlament se je odločil, da bo izdelal poročilo o obnovi neodvisnosti v zvezi z rastlinskimi proteini za hranjenje živine. Odločitev je spodbudila potreba po okolju prijaznem kmetijstvu in boju proti podnebnim spremembam. Ta prizadevanja bo popolnoma razveljavil osnutek dvostranskega sporazuma. Ponovno Evropska komisija izdaja in prodaja svoje kmetijstvo in svoje kmete, da bi dobila priložnostne koristi za storitvena podjetja. Te koncesije ne bodo služile interesom kmečkih družin držav Mercosur, ampak le tistim v kmetijsko-industrijskih skupinah. Prepričljiv dokaz tega je mogoče najti v poročilu skupine Tyson, korporacije ZDA in težke kategorije na mednarodnem mesnem trgu, ki je naznanila, da je vlagala v Brazilijo - navajam, to je v njenem poročilu -, da bi to državo izkoristila kot platformo za izvažanje v Evropo.
Druga podjetja, kot je Doux Group, so že predvidevala to potezo z odkupom brazilske skupine Frangosul leta 1998. Mnogi perutninarji, zlasti v Bretanji, so plačali ceno za ta posel.
Kaže, da želi Evropa slediti svoji politiki preseljevanja z okrepitvijo svojih napadov na kmete. Ustaviti moramo ta nori proces tako, da svojim državljanom ponudimo kakovostno in lokalno proizvedeno hrano.
George Lyon
vlagatelj. - Gospod predsednik, poskusil bom biti kratek. Obstajajo resnične skrbi glede ponovnega odprtja pogajanj z državami Mercosur.
Predstavljam Škotsko, ki ima ekstenzivno proizvodnjo govedine. To je sistem z visokimi stroški in nujno je, da se ta proizvodni sistem nadaljuje, če Škotska ne želi doživeti, da bo opuščen velik del njene zemlje zaradi cenenega uvoza, ki poplavlja trg. Obstaja resna skrb, da lahko doživimo žrtvovanje naše škotske govedorejske industrije zaradi potrebe po pogajanjih in sprejetju dogovora z državami Mercosur.
Zato bi rad izpostavil številna vprašanja v zvezi s tem, kar ni le škotsko vprašanje, ampak je tudi vprašanje za Irce ali Francoze in celotno Evropo. Zlasti bi vas rad vprašal, zakaj se zdi, da ni bilo nikakršnega posvetovanja s tem Parlamentom in s parlamentarnim Odborom za kmetijstvo pred objavo. Zagotovo bi, vsaj v smislu spoštljivosti, predhodno obveščanje o objavi pomagalo poskusiti zagotoviti primerne odnose med Parlamentom in vami glede tega vprašanja.
Drugič, kakšen pogajalski mandat bodo imeli pogajalci v smislu kmetijskih proizvodov? Ali mi lahko, prosim, nekdo pove, o čem se smejo pogajati? Koliko ton govedine? Koliko dostopa? Ni tarife ali obstajajo minimalne tarife? Nam lahko, prosim, nekdo pove, kakšen je ta mandat?
Še dve točki. Kdaj bo izvedena ocena vpliva, da bomo izvedeli, kakšen bi lahko bil vpliv morebitnega dogovora, ne glede na njegov obseg? Vedeti bi morali vsaj kakšen je vpliv, preden postanemo del nečesa, zlasti v času, ko se ponovno pogajamo glede SKP in ko se odločamo o tem, kako bo določena prihodnja podpora za kmetijstvo. Ti dve zadevi sta popolnoma povezani in zato moramo razumeti kakšen bo vpliv.
Nazadnje, kako je pri tem vprašanju udeležen komisar za kmetijstvo? Do danes smo slišali zelo malo glede tega, kakšna bo njegova vloga pri teh pogajanjih in ali je odgovoren za določanje mandata za vaša pogajanja. Ali bodo izvedena pogajanja s tem parlamentom preden bo dosežen kakršen koli končni dogovor? Rad bi slišal nekatere odgovore na ta vprašanja.
Predsednik
Rad bi vas vse opozoril na dejstvo, da so govorniki, ki so sedaj prispevali s svojim govorom, med njimi tudi gospod Capoulas Santos, člani vlagateljev prvega vprašanja, o katerem razpravljamo, in da je govornik, ki sledi, Yáñez-Barnuevo García, vlagatelj drugega vprašanja.
Luis Manuel Capoulas Santos
vlagatelj. - (PT) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, Latinska Amerika kot celota in zlasti države Mercosur so strateške partnerke Evropske unije. Imamo skupno zgodovino in družbene vrednote. Dalje, to je geopolitično območje, kjer so svoboda, demokracija in spoštovanje človekovih pravic močno napredovali. Poglobitev političnih in kulturnih vezi in maksimiranje medsebojnih koristi v gospodarskem smislu sta zato popolnoma smiselna.
Zato pozdravljam evropsko odločitev za ponovno odprtje pogajanj glede pridružitvenega sporazuma z državami Mercosur, čeprav obžalujem in obsojam nedavne protekcionistične ukrepe Argentine, ki so popolnoma v nasprotju z duhom odprtosti, ki ga je pokazala evropska stran.
Vendar pa moram opozoriti Komisijo na morebitne negativne posledice za evropski kmetijski sektor, če ne bomo teh pogajanj vodili previdno. Vsi poznamo razpon neravnovesij v naši trgovini z državami Mercosur in zadevne proizvodne pogoje in zahteve za kmete na obeh straneh Atlantika.
Zaradi tega bi rad, poleg vprašanj, ki so bila uradno pisno predložena, zlasti tisto, ki vsebuje vprašanje glede načina, kako namerava Komisija obravnavati vprašanje občutljivih proizvodov, vedel, kako se namerava odzvati na razumljiv ukrep Argentine.
Luis Yáñez-Barnuevo García
vlagatelj. - (ES) Gospod predsednik, danes je dan za čestitke: prva od teh je namenjena španskemu ministru za zunanje zadeve, gospodu Moratinosu, ki je uspel pripeljati številne kubanske politične zapornike v Španijo ali pa bo to storil; tudi Guillermu Fariñasu, političnemu zaporniku, ki je z gladovno stavko, vztrajnostjo in žrtvovanjem dosegel svobodo za te zapornike.
Predvsem pa bi, če se sedaj obrnem k vprašanju, zaradi katerega smo tu, čestital Svetu, ker je začel pogajanja v zvezi s pomembnim trgovinskim sporazumom, ki je tudi političen in je povezan s sodelovanjem med Evropsko unijo in državami Mercosur, o katerem se je odločalo na madridskem vrhovnem srečanju 18. maja letos. V nasprotju s povedanim je Parlament vedno znova izražal svojo podporo za ta pogajanja v okviru Delegacije za odnose z državami Mercosur, Delegacije pri Evro-latinskoameriški parlamentarni skupščini (EuroLat) in samih plenarnih zasedanj na več parlamentarnih zasedanjih. Govorimo o tem, kaj bi lahko in kaj bi moral biti najobsežnejši trgovinski sporazum, ki obstaja na svetu in bo prinesel razvoj, blaginjo, napredek, zaposlitev 800 milijonov ljudi in presenetljivo povečanje izmenjave dobrin, trgovskega blaga in storitev med tema dvema regijama.
Kmetijstvo je le en del tega makro sporazuma. Med pogajanji bo treba iskati uravnotežene sporazume, a ne z miselnostjo protekcionizma, ki je sovražnik razvoja in blaginje; evropskega protekcionizma in tudi protekcionizma nekaterih držav Mercosur. V vsakem primeru predstavljajo industrija in storitve 97 % evropskega bruto domačega proizvoda in kmetijstvo le 2,1 %. Zato se moramo spoprijeti s strahovi v smislu njihovih ustreznih velikosti in upravičenosti.
Gospod komisar, naslednje vrhovno srečanje med Evropsko unijo in Brazilijo, ki bo potekalo 14. julija, bi moralo tako služiti spodbujanju in pospeševanju teh pogajanj, katerih končanje je dobilo še večji pomen v času gospodarske krize, ki jo doživljamo, ta sporazum bo prispeval k rešitvi zanjo.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, glede na to, da je to skupna razprava in v dogovoru s predsedujočim, bi rad na začetku seje obravnaval posledice pridružitvenega sporazuma z državami Mercosur in prihodnji sestanek voditeljev. Tako bom z veseljem odgovoril v kakršni koli obliki, ki jo določi predsedujoči.
Če začnem z državami Mercosur, ponovni začetek pogajanj za pridružitveni sporazum z državami Mercosur je izredno pomemben za EU, v političnem in tudi v gospodarskem smislu. V političnem smislu je Mercosur največji projekt regionalnega povezovanja v Latinski Ameriki, zaradi česar je odveč vztrajati na geopolitičnem pomenu krepitve naših vezi s to celino. Imamo sporazume s Čilom in Mehiko in nedavno smo končali pogajanja s Kolumbijo, Perujem in Srednjo Ameriko, torej je edino smiselno, da sodelujemo tudi z državami Mercosur.
V gospodarskem smislu bi lahko uspešen gospodarski sporazum prinesel pomembne koristi za EU in tudi za Mercosur. V teh težkih gospodarskih časih si ne moremo privoščiti in spregledati potenciala tega sporazuma za naši dve regiji v smislu delovnih mest in rasti.
Mercosur je velik in dinamičen gospodarski subjekt, s celotnim BDP v višini 1 300 milijard EUR in pričakovati je, da bodo stopnje rasti BDP dosegle 5 % v letu 2010 in 4 % v letu 2011. Postaja vse pomembnejši partner za EU. V smislu izvoza EU je enakovreden Indiji in prednjači pred državami, kot sta Kanada in Koreja. V preteklih štirih letih, dokler ni udarila kriza, se je izvoz EU v Mercosur povečal za več kot 15 % letno.
V smislu zunanjih neposrednih naložb je Mercosur tudi ključni partner. Naložbe EU v Mercosur znašajo več kot 165 milijard EUR - več kot naložbe EU v Kitajsko, Indijo in Rusijo skupaj. Glede na njegovo velikost in možnosti in tudi glede na dejstvo, da je Mercosur še vedno razmeroma zaščiten trg, bi lahko bile gospodarske koristi za podjetja EU med najpomembnejšimi od sporazumov o prosti trgovini, ki so bili nedavno sklenjeni ali pa o njih sedaj potekajo pogajanja EU s pomembnimi trgovinskimi partnerji, kot sta Koreja in Indija.
Ponoven začetek teh pogajanj je tudi znak zavezanosti obeh regij, da še naprej spodbujata prosto trgovino in zavračata protekcionizem. Komisija je to odločitev sprejela po temeljitem pregledu in poglobljeni notranji razpravi. Ob doseganju te odločitve je Komisija pozitivno ocenila navedbe, ki jih je Mercosur podal med neuradnim dialogom na tehnični ravni glede vprašanj, kot so blagovna trgovina, javno naročanje ali nekateri storitveni sektorji.
Dovolite mi, da dodam, da sem takoj potem, ko je Kolegij sprejel to odločitev, prišel v odbor INTA in smo podrobno razpravljali o ponovnem začetku pogajanj. Lahko bi celo dodal, da Svet meni, da sem z Evropskim parlamentom ravnal mnogo bolje, kot z njimi, torej sploh niso bili zadovoljni. To smo storili na isti osnovi mandata, ki ga imamo, zato nismo potrebovali novega mandata. To je bila prava odločitev Kolegija in Parlament je bil o tem obsežno obveščen takoj za tem.
Vendar pa mora biti sedaj zelo jasno, da bližnji odnos naših partnerjev držav Mercosur vsekakor dopušča, da se pogajanja ponovno začnejo, a seveda to ni zagotovilo za uspešen zaključek. To je nekaj popolnoma drugačnega. Da bi zaključili, bomo morali s pogajanji doseči velikopotezen sporazum, namreč v sektorjih, kot je trgovina z blagom in storitvami, ali na področju intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami.
Prvo srečanje z državami Mercosur je prejšnji teden potekalo v Buenos Airesu. To je bil dokaj tehnični krog za dosego osnove po več kot pet letih odgoditve, na katerem je bilo določeno, kje so ostala pogajanja v letu 2004, kakšna so vprašanja procesa in načini za nadaljevanje pogajanj. Seveda bomo skrbeli, da bosta Evropski parlament in Svet popolnoma obveščena o razvoju pogajanj.
Glede vaših posebnih vprašanj, Komisija dela na podlagi direktiv v zvezi s pogajanji, ki jih je Svet sprejel leta 1999. Te direktive Komisiji nalagajo, da mora s pogajanji doseči uravnotežen in vsestranski sporazum z državami Mercosur z namenom, da se bistveno liberalizira vsa trgovina v skladu z obveznostmi EU v STO. To velja za vsa področja, ki morajo biti zajeta v sporazumu, vključno s kmetijstvom.
Komisija se zelo dobro zaveda občutljivosti kmetijstva v teh pogajanjih in bo ta element upoštevala pri pogajanjih z državami Mercosur. Upoštevati moramo tudi, da imamo velike ofenzivne kmetijske interese tudi v državah Mercosu, kot so vino, sir, sadje in zelenjava ter geografske označbe. V tem okviru se zavedamo, da lahko postanejo nujni spremljajoči ukrepi za najbolj občutljive sektorje. Vendar pa je mnogo prezgodaj razpravljati, kaj bi lahko ti ukrepi zajemali. S pogajanji šele začenjamo in nismo še začeli razpravljati o vsebini.
Za sedaj še nismo podali kmetijskih ponudb in postavljeno je bilo vprašanje - ne vem, kdo ga je postavil - o položaju komisarja za kmetijstvo v zvezi s tem. Ni komisar za trgovino tisti, ki odloča, kakšne kmetijske ponudbe bodo predložene. To se morava dogovoriti komisar za kmetijstvo in jaz in, če se ne bova dogovorila, potem zadevo predava Kolegiju komisarjev in odločitev sprejme Kolegij komisarjev. Tako potekajo stvari, torej je gospod Dacian Cioloş v celoti vključen v te razprave.
Vemo tudi, da bomo morali upoštevati pretekle kmetijske ponudbe, ki jih je EU podala v krogu pogajanj v Dohi, pri čemer je pričakovati, da bo Mercosur eden glavnih upravičencev. Dovolite mi, da v tem okviru pojasnim, da ponoven začetek pogajanj z državami Mercosur nikakor ne uničuje naše zavezanosti za uspešen zaključek razvojne agende iz Dohe. Načeloma se pogajamo le za sporazume o prosti trgovini, ki so združljivi s pravili STO in ki gredo z gradnjo na pravnem redu STO mnogo dlje po obsegu kot krog pogajanj v Dohi. Menim, da je mogoče uspešno skleniti obe pogajanji, če bomo sprejeli prave odločitve.
Glede varnosti hrane je samoumevno, da mora uvoz v celoti spoštovati zahteve EU glede varnosti hrane. Naj bo zelo jasno, da se v pogajanjih ne nameravamo odpovedati svojim zahtevam glede zdravja in varnosti, niti z državami Mercosur, niti s komer koli drugim! Pristop EU v vseh trgovinskih pogajanjih zagotovo ni zmanjšati raven zaščite EU. Pravila STO nam dajejo pravico, da vzpostavimo svojo lastno raven zaščite, če ta temelji na priznanih znanstvenih dokazih - to je nedotakljiva pravica.
Nazadnje, glede vpliva morebitnega sporazuma, trajnostna ocena vpliva trgovinskega sporazuma med EU in državami Mercosur je že bila izvedena in je javnosti na voljo od marca 2009. Poleg tega bo Komisija v prihodnjih mesecih dokončala to oceno vpliva z bolj osredotočeno gospodarsko študijo.
Dovolite mi, da se sedaj obrnem na vrhovno srečanje med EU in Brazilijo in začnem s kratkim pregledom naših odnosov. Brazilija ima nesporno mednarodno veličino, ki je v skladu z velikostjo njenega ozemlja, njenega prebivalstva in njene gospodarske učinkovitosti. Podpira večstranskost, je članica G20 in ključna akterka v svetovnih razpravah o podnebnih spremembah, gospodarskem upravljanju, reformi ZN, trgovinskih vprašanjih in odpravi revščine. Dalje, Brazilija pogosto deluje kot neuradni most med zahodnimi državami, državami v vzponu in državami v razvoju. Brazilija je ena od devetih držav, s katerimi je EU sklenila strateško partnerstvo. Partnerstvo izhaja iz leta 2007, skupni akcijski načrt, ki prevaja partnerstvo v otipljiva dejanja, pa iz leta 2008.
Mnogoterost skupnih pobud, raven medsebojnega razumevanja in poglobitev odnosa, ki vključuje 18 dialogov v teku, so priča našemu zadovoljstvu z izvajanjem skupnega akcijskega načrta. To bo četrto vrhovno srečanje med EU in Brazilijo, na katerem nameravamo popisati napredek v naših odnosih in razpravljati o glavnih globalnih izzivih. To je še posebno primeren čas za takšno oceno, ker se mandat predsednika Lule bliža koncu.
Glede okoljskih vprašanj, na tretjem vrhovnem srečanju v Stockholmu smo načrtovali sodelovanje ob upoštevanju vrhovnega srečanja, ki je lani decembra potekalo v Københavnu, in pobude o bioenergiji, v katero so vključene Brazilija, EU in Afriška unija. Prihodnji konferenci v mestih Cancun in Nagoya o podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti sta uvrščeni visoko na agendi vrhovnega srečanja, saj je okrepljeno usklajevanje z Brazilijo ključnega pomena za uspešen izziv.
Dalje, na predlog predsednika Lule na vrhovnem srečanju med EU in državami Mercosur v Madridu obravnavamo skupno stališče z Brazilijo za Cancun. Komisija Afriške unije je prejela naš skupni predlog o tristranskem sodelovanju v zvezi z bioenergijo in upamo, da se bomo kmalu slišali z njimi.
V smislu sodelovanja na večstranskem forumu nadaljujemo z usklajevanjem pred vrhovnim srečanjem G20 v Seulu, da bi dobili podporo Brazilije za pridobitev ustreznega predstavljanja EU v sistemu ZN in da bi se namerno začeli ukvarjati z dosego zaključka kroga pogajanj v Dohi. Brazilija želi okrepiti svoj vpliv v sistemu globalnega upravljanja in potrebuje našo podporo za stalni sedež v Varnostnem svetu Združenih narodov. Kot napredno gospodarstvo v vzponu zavzema zelo drugačno stališče od EU glede reforme Svetovne banke in MDS.
Na splošno je zagotovo jasno, da imamo skupno agendo kot globalno pomembni partnerji in da moramo najti načine, kako rešiti naša nesoglasja in se poskušati zbližati. Na vrhovnem srečanju bomo potrdili svojo zavezo h krepitvi neširjenja jedrskega orožja in spodbujanju tesnejšega sodelovanja. Brazilija je nasprotovala sankcijam za Iran, ki jih je lani junija sprejel Varnostni svet ZN. Vendar pa je EU pozdravila prizadevanja Brazilije in Turčije, ki so pripeljala do Teheranske deklaracije, kjer so bile izpostavljene njene pomanjkljivosti in tudi poudarjena njena vrednost v smislu morebitnega instrumenta za gradnjo zaupanja in kjer je bil Iran pozvan, naj izkoristi možnost za nadaljevanje resnih pogajanj. Čeprav se v taktičnem smislu razhajamo, imamo stično točko v načelih, določenih v Pogodbi o neširjenju jedrskega orožja, in v potrebi, da Iran pokaže mirno naravo svojega jedrskega programa.
Obsežno sem se ukvarjal s pogajanji z državami Mercosur v prvi polovici svojega govora, a ta bodo seveda izpostavljena na razpravah vrhovnega srečanja. Žal me ne bo v Braziliji, a glede na to, da smo se srečali nedavno in izvedli prve tehnične pogovore po dolgem premoru, je malo verjetno, da bi vrh sprejel trdne odločitve v zvezi s temi pogajanji. Na vrhovnem srečanju bodo obravnavana regionalna vprašanja: Kuba, Honduras, Paragvaj in Venezuela. Vloga Brazilije pri pomoči za stabilizacijo Paragvaja, njeno zavračanje priznavanja nove honduraške vlade, njena povezanost s Kubo in Venezuelo, vse to je na agendi.
Nazadnje, dokončujemo težko delo v zvezi z nekaterimi vprašanji, za katera pričakujemo, da jih bomo rešili na vrhovnem srečanju. Najprej, podpis horizontalnega sporazuma o civilnem letalstvu in sporazuma o varnosti v letalstvu. Drugič, naznanitev skupnega delovnega programa o tristranskem sodelovanju z državami v razvoju. Tretjič, 14. julija bo v Bruslju podpisano pismo o nameri med Komisijo in brazilskim nacionalnim svetom za pravosodje zaradi napredovanja na področju tristranskega sodelovanja v volilni podpori in pravosodne reforme.
Naš odnos z Brazilijo se ne konča z vrhovnim srečanjem; imamo druge vzporedne pobude, ki prispevajo k polnejši razsežnosti naših dvostranskih, regionalnih in globalnih dolžnosti, a več kot izkoristil sem svoj čas za govor. Dodatne primere bom skušal podati v odgovoru na vaša vprašanja.
Georgios Papastamkos
v imenu skupine PPE. - (EL) Gospod predsednik, glede držav Mercosur bi rad izpostavil velik primanjkljaj v trgovinski bilanci v nasprotju z Evropsko unijo v sektorju kmetijskih proizvodov. A kljub temu Argentina blokira uvoz hrane iz tretjih držav, ter tako resno škodi izvozu evropskih kmetijsko-živilskih izdelkov, med njimi grške breskove marmelade. Rad bi vprašal gospoda komisarja, če je prejšnji teden izpostavil to vprašanje v prvem krogu pogajanj v Buenos Airesu. Prav tako, ali drža Argentine sproža vprašanja nezdružljivosti njenih ukrepov s predpisi in obveznostmi Svetovne trgovinske organizacije?
Kratek odmik: gospod komisar, pogajanja z državami Andov in Srednje Amerike so se končala. Če smo pošteni, koncesije, ki jih je dala Evropa v kmetijskem sektorju, povzročajo upravičene skrbi in sprožajo posebna vprašanja: Kakšno opravičilo imamo za kvote, ki jih je Evropa zagotovila na področjih riža in sladkorja, ki so presegle proizvodne zmogljivosti teh držav? Ali je v teh sporazumih vključena klavzula neto izvoznice, da bi preprečili razvoj trgovinskega trikotnika? Ali nam lahko Komisija zagotovi, da bodo uvozne cene ohranjene na področju sadja in zelenjave?
Gospod komisar, tudi jaz bi rad dodal svoj glas glasovom svojih kolegov poslancev, ki so govorili o potrebi po tesnejšem medinstitucionalnem sodelovanju med Komisijo in Evropskim parlamentom. Komisija mora spoznati, da so se pogoji medinstitucionalnega sodelovanja spremenili v okviru Lizbonske pogodbe, prav tako pa tudi medinstitucionalna kultura. Hitreje kot se boste pomikali v tej smeri, bolj plodno in pravilno bo sodelovanje med tema dvema institucijama.
Edite Estrela
v imenu skupine S&D. - (PT) Gospod predsednik, prvo vrhovno srečanje med EU in Brazilijo, ki ga je portugalsko predsedstvo spodbujalo leta 2007, je zapolnilo nerazložljivo vrzel. Brazilija je bila edina država BRIC, s katero Evropa ni imela strateškega partnerstva.
Krepitev dialoga med EU in Brazilijo je popolnoma smiselna, saj nam omogoča poglobitev sodelovanja na ključnih področjih, kot so energetska varnost, trajnostni razvoj, biotska raznovrstnost in podnebne spremembe, itd.
Velikost prebivalstva Brazilije in njen gospodarski razvoj ter stabilnost jo uvrščata med ključne akterje na mednarodnem prizorišču.
Sedaj, ko bo 4. vrhovno srečanje med EU in Brazilijo, je pomembno, da dosežemo ravnovesje med proslavljanjem doseženega napredka in preverjanjem, kako lahko to partnerstvo razvijemo, da se bomo lahko spopadali s skupnimi izzivi in uskladili stališča, na primer v zvezi s konferenco ZN o podnebnih spremembah, ki bo konec letošnjega leta potekala v Mehiki. To vrhovno srečanje je tudi priložnost za to, da pomaknemo naprej pogajanja z državami Mercosur, da bi dosegli zaključek glede pridružitvenega sporazuma in premagali sedanje razlike.
Marielle De Sarnez
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, ravno smo imeli v tej dvorani razpravo o skupni kmetijski politiki, kjer smo večkrat ponovili pomen podpore evropskega modela, ki je edinstven na svetu.
Vendar pa se je istočasno Komisija odločila brez predhodne javne razprave ponovno odpreti pogajanja z državami Mercosur in obstaja nevarnost, da bodo posledice tega katastrofalne za naše kmetijstvo in zlasti za našo evropsko govedorejo, ki se že sedaj bori za preživetje. Uvoz govedine se bo povečal za 70 %, uvoz perutnine pa za 25 %. V Evropo bodo vdirali po nižjih cenah, ker se ne proizvajajo v skladu z enako ravnjo zdravstvenih, okoljskih in socialnih zahtev.
Gospod komisar, zato bi vam rada izrazila svojo skrb. Naše kmetijstvo je v velikih težavah. Njegova nadaljnja destabilizacija bo imela resne posledice. Evropske trgovinske politike ne moremo razviti ne da bi upoštevali in branili enega naših glavnih virov. Komisija mora slišati to sporočilo in to zahtevo.
Elie Hoarau
Gospod predsednik, mnoge kolege poslance skrbi za zaradi razvejenosti, ki bi jo lahko ustvarilo ponovno odprtje pogajanj o pridružitvenem sporazumu z državami Mercosur za evropsko kmetijstvo.
Moja skupina in jaz se s temi skrbmi strinjamo. Seveda obstaja strah - in kot poslanka EP za najbolj oddaljeno regijo imam izkušnje s sporazumi za banane -, da lahko sporazum z državami Mercosur zada resen udarec mnogim evropskim kmetijskim sektorjem. Zato je popolnoma nujna ocena vpliva. Prav tako obstaja strah, da bo kmetijstvo držav Mercosur postalo s tem sporazumom bolj usmerjeno v proizvodnjo - malo preveč usmerjeno v proizvodnjo -, kar bo v škodo malim kmetijam v teh državah. Zato je treba najti ravnotežje, da ta sporazum ne bo preoblikoval celin Latinske Amerike in Evrope v velesili, ki ju v osnovi opredeljuje trgovinska dogma.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, intervencije Kitajske v Srednji in Latinski Ameriki so prinesle nov zagon pogajanjem EU. Z več kot 200 milijoni potrošnikov, so države Mercosur, s katerimi imamo, kot vemo, mnogo skupnih vrednot in interesov, najpomembnejši trg za naše domače proizvode v Latinski Ameriki. Trgujemo z največjim območjem proste trgovine na svetu, kjer je skupaj 700 milijonov prebivalcev in 100 milijard EUR obsega trgovine.
Seveda je to pomemben argument v korist sporazumu o prosti trgovini, nečemu, kar bi morali načeloma podpreti. Vendar pa ostaja vprašanje, zakaj imamo ločene sporazume z Mehiko, Čilom, državami Mercosur, Perujem in Kolumbijo, namesto, da bi imeli en skupen sporazum. Prav tako je treba, če bomo sklepali posamezne sporazume, vključiti male države, ne le s trgovinskimi združenji. Očitno gre tu ta pomanjkanje doslednosti.
Pozabiti ne smemo niti na zaskrbljenost kmetijskega sektorja glede cenenega uvoza mesa. Navsezadnje, medtem ko mi nadziramo svoje lastne kmetije z birokratskimi pravili in predpisi glede standardov kakovosti, okoljskih standardov in standardov za varstvo živali, pa ne velja enako za meso, proizvedeno v državah Mercosur. Ne smemo še bolj izpodbijati samozadostnosti EU, ki že tako ni več popolna, in izogniti se moramo povečevanju števila evropskih kmetov, ki zapuščajo zemljo.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Gospod predsednik, vsi smo veseli zaradi izpustitve političnih zapornikov na Kubi. Vendar pa na temo čestitk nisem slišal, da bi bila katera namenjena katoliški cerkvi in zlasti Parlamentu za vlogo, ki jo je pri tem igral, kar je bilo ključno v odločni obrambi vseh ljudi, ki se borijo za njihovo svobodo in dostojanstvo na Kubi.
Glede teme držav Mercosur je treba pojasniti več stvari. Kakor je pojasnil komisar De Gucht, je Komisija predložila nekatere pogajalske direktive za namene sklenitve pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in državami Mercosur, ki sta jih sprejela Svet in Parlament. Pogajanja so bila na mrtvi točki šest let in jasno je, da so bila ponovno odprta v okviru vrhovnega srečanja voditeljev držav in vlad Evropske unije, Latinske Amerike in Karibskega otočja, tudi s podporo Parlamenta.
Sedaj je cilj doseči uravnotežen sporazum, ki kaže splošno pozornost za interese vseh sektorjev v Evropski uniji. Ne razumem, zakaj bi morali določeni sektorji ali interesne skupine iz teh pogajanj priti v neugoden položaj. Tako ni bilo 10 let in ni razloga, zakaj bi moralo biti tako v prihodnosti. To bo odvisno od trdnosti naših pogajalcev. V vsakem primeru, če bi do takšnih razmer prišlo, je jasno, da bi morala Komisija izdelati nadomestne ukrepe za prizadete sektorje.
Tako je bilo narejeno s tretjimi državami, z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in z najnovejšimi sporazumi z Andsko skupnostjo. Glavni razlog, da je bilo to narejeno s temi državami, je potreba, da se brani proizvajalce Evropske unije, v tem primeru proizvajalce banan.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, na srečanju, ki ga je imel 4. maja 2010, se je kolegij komisarjev odločil, da bo ponovno odprl pogajanja o pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in državami Mercosur. Vse nas nagiba k temu, da verjamemo, da se bodo evropski kmetijski proizvajalci, če bo pri teh pogajanjih prišlo do sporazuma, srečevali z velikimi težavami, zlasti na področjih govedine, perutnine, žit ter sadja in zelenjave. Katastrofalni verižni učinki bi lahko sledili tudi na drugih področjih, kot je na primer področje svinjine. Tu vas moram opozoriti na nepošteno konkurenco, ki bi jo lahko to, tretji svetovni povezani trg, pripeljalo.
Seveda, medtem ko želi biti Evropa prepoznavna kot pionirka v smislu zdravstvenih zahtev, higiene, sledljivosti, spoštovanja okolja in predvsem tudi družbenih standardov z uveljavljanjem zelo restriktivnega sistema navzkrižne skladnosti za svoje proizvajalce, pa proizvodnja govedine - natančneje Brazilska proizvodnja govedine - še vedno ne izpolnjuje v celoti veterinarskih in zdravstvenih standardov.
S sprejetjem uvoza iz držav Mercosur, ki ne izpolnjujejo evropskih standardov, tvegamo, da bomo morali prevzeti težko breme v bran interesov naših potrošnikov in smo v nevarnosti, da bomo z uporabo dvojnih standardov kaznovali evropske proizvajalce.
Gospod komisar, prosil bi vas, da ste glede tega posebno pazljivi.
Liam Aylward
Gospod predsednik, vse večji dostop do trga EU za države Mercosur bi zdesetkal nacionalne industrije, zlasti - v mojem primeru - v mojo veliko skrb: industrijo govejega mesa na Irskem in drugod. Tu ne gre za širjenje preplaha. Irska izvaža okoli 90 % svoje proizvodnje govejega mesa, in kvota govejega mesa, ki jo želi Mercosur, bo neposredna konkurenca irski industriji govejega mesa.
Evropski kmetje delujejo o okviru strogih zdravstvenih in varnostnih meril. Držijo se vseh standardov, ki so zanje določeni, in zagotavljajo visokokakovostne in varne izdelke za potrošnike.
V preteklosti je Komisija evropske potrošnike in poslance tega parlamenta neprestano prepričevala v kakovost uvoza v Evropsko unijo. Vendar pa so kmetijske organizacije in poslanci EP dokazali, da je napačno stališče Komisije v zvezi z vprašanji enake kakovosti in standardov med uvozom in proizvodi EU, posledično pa je bilo število izvoznih enot v Braziliji zmanjšano s 3 000 na 1 000.
Torej, gospod komisar, moje vprašanje je: glede na pretekle izkušnje in sedanjo raztreseno naravo misij UPV, kako lahko Komisija zagotovi potrošnikom, da je ves uvoz, ki prihaja v Evropsko unijo enake kakovosti in da je v skladu s standardi Evropske unije? Dovolite mi le, da povem, gospod komisar, da mi rezultati ne dajejo velikega upanja ali velikega zaupanja za prihodnost.
Daniel Caspary
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ponovno so bila odprta pogajanja z državami Mercosur in, če si pravilno razlagam današnje kritike, je glavno vprašanje to, da Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja o tem ni bil obveščen. Strinjam se, da moramo izboljšati usklajenost vseh teh tem v Evropskem parlamentu.
Seveda je odprtje pogajanj z državami Mercosur izredno pomembno vprašanje za naše kolege poslance v Odboru za kmetijstvo. Vendar pa, ravno tako, kot je primanjkovalo informacij v zvezi s tem vprašanjem v Odboru za kmetijstvo, tudi moji kolegi iz Odbora za mednarodno trgovino niso bili obveščeni o predložitvi današnjega vprašanja za ustni odgovor. Mislim, da moramo mi, predsedstvo in skupine v Parlamentu, vsi bolj poskrbeti za zagotavljanje izvajanja usklajenih politik in da bodo vsi ustrezni odbori redno obveščani.
Rad bi poudaril zlasti eno stvar. Dejansko sem hvaležen, da je Komisija ponovno odprla pogajanja. 5. maja letos je ta parlament podprl ponovno odprtje pogajanj v poročilu gospoda Salafrance. Z drugimi besedami, Komisija dela natanko to, kar je Parlament sklenil z veliko večino. Vendar pa bi zagovarjal trditev, da ne želimo sporazuma za vsako ceno. Seveda je treba v celoti upoštevati interese kmetijstva, industrije in sektorja storitev. Dejstvo, da lahko uspemo pri obravnavi interesov kmetijskega sektorja v sporazumih o prosti trgovini, dokazuje na primer sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo, kjer je bil odziv kmetijskega sektorja zelo pozitiven in kjer se kažejo nove tržne priložnosti.
Prav tako smo dobili pozitivne povratne informacije glede trgovinskega sporazuma s Srednjo Ameriko, kjer se tudi odpirajo novi trgi, na primer v mlečnem sektorju. Hvaležen bi bil, če bi Komisija v prihodnjih tednih povečala svoja prizadevanja in upoštevala vse interese, torej interese industrije in sektorja storitev, pa tudi interese kmetijstva.
Iratxe García Pérez
(ES) Gospod predsednik, ponovno odprtje pogajanj med Evropsko unijo in državami Mercosur prihaja v pozitivnem kontekstu, ki bo omogočil ponovno vzpostavitev dialoga glede trgovinskih odnosov.
Do sedaj so se nadaljevali le pogovori in dobro je, da je današnja razprava povzročila, da Komisija ustrezno upošteva, kaj mislimo mi.
Čeprav bo Evropska unija verjetno imela koristi na področjih, med katere sodijo vino, olivno olje, posebni mesni proizvodi in konzervirano sadje in zelenjava, pa je logično domnevati, da v nobenem primeru ti ne bodo nadomestili učinka, ki ga je mogoče pričakovati na govedorejo in kmetijstvo EU, kot recimo pri proizvodnji sladkorja in žit.
Komisijo prosim, naj dela z namenom, da doseže v celoti uravnotežen sporazum, ki upošteva občutljivost določenih proizvodov. Vključiti bi morala nujno potrebne mehanizme za preprečevanje neuspehov, kot je strog nadzor nad ravnjo zdravstvene in fitosanitarne kakovosti uvoženih izdelkov.
Še eno pomembno vprašanje bi bilo povezano s preprečevanjem prekrivanja rezultatov z Doho in preprečevanje Evropski uniji, da bi podvajala svoja dovoljenja na področju kmetijstva. S povedanim ponavljam kritike glede restriktivnih ukrepov, ki jih je sprejela Argentina proti določenim evropskim proizvodom, in upam, da bo Komisija odločno ukrepala in kmalu rešila ta položaj.
Albert Deß
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, očitno je, da so države Mercosur za nas pomembne trgovinske partnerke. Vendar pa, gospod komisar, ne smemo dovoliti, da bi ta trgovina z državami Mercosur postala enosmerna ulica. Pogoste trditve v javnosti, da se Evropa zapira na kmetijskem trgu, so dokaj napačne. Kupimo več kot 90 % afriškega kmetijskega izvoza in 45 % kmetijskega izvoza iz Srednje in Južne Amerike. Evropa vsekakor ni zaprta za zunanjo trgovino.
Kritiziral pa bi, gospod komisar, informacijsko politiko, ki se izvaja. Ta ni dobra. Kot oblikovalec kmetijske politike sem za začetek teh pogajanj prvič izvedel, ko sem odprl časopise. V prihodnosti se za pridobivanje naših informacij ne bi smeli zanašati na tisk. Pozivam vas, da kmetijski sektor, ki ga zastopamo tu v Parlamentu obveščate o napredku pogajanj.
Še ena točka, ki bi jo želel kritizirati, je dejstvo, da je tu cilj prosta trgovina, ki ne temelji na standardih. Kako je mogoče, da zahtevamo visoke standarde varstva potrošnikov, varstva živali in varstva okolja v Evropi, a ne zahtevamo istih standardov od uvoza? Naj glede tega podam le en primer. Lani je Parlament sprejel najstrožjo zakonodajo o fitofarmacevtskih sredstvih na svetu. Mnogo aktivnih sestavin je v Evropi prepovedanih. Gospod komisar, ne smemo dovoliti, da bi v prihodnosti prišlo do razmer, ko se v Evropo dobavlja hrana iz držav, kjer se uporabljajo aktivne sestavine, ki so v Evropi prepovedane z namenom varstva potrošnikov. Varstvo potrošnika je nedotakljivo in dobro bi bilo, da bi si to zapomnili na pogajanjih. Potem se nimamo česa bati pri naših tekmecih in mi, evropski kmetje, bomo vztrajali proti tej konkurenci.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod komisar, madžarski pregovor pravi, da daljša, kot je razlaga, večja je verjetnost, da oseba, ki jo podaja, laže. Ne govorite resnice! Evropska komisija je komaj kdaj imela poštenega komisarja, gospoda Daciana Cioloşa, ki je dejal, da moramo izbrati med STO in državami Mercosur, drugače bomo uničili evropsko kmetijstvo. To je resnica, gospod De Gucht. Kar zadeva vas, sta špansko predsedstvo in Komisija kršila Lizbonsko pogodbo, ker sta pozabila na Evropski parlament. Gospod Gaspari lahko reče, da je Odbor za Zunanje zadeve dal dovoljenje, a Parlament ni dobil mandata. To je drug razlog za moje vprašanje. Posledično bi želel dodati, da lahko nove države članice tu le izgubijo. Naklonjeni smo liberalizaciji, a če imata Španija in Portugalska posebne interese, ne bi smela v to vmešavati Evropske unije. To bi morali rešiti sami. Za to ni treba ustvarjati okvira EU.
Béla Glattfelder
- (HU) Evropska komisija je pogajalske mandate opredelila pred približno 11 leti. V zadnjih 11 letih se je svet spremenil. Varstvo okolja in varstvo podnebja sta postali glavni vprašanji in sama Evropska unija se je spremenila, saj se je število njenih držav članic povečalo s 15 na 27. Evropska komisija ni upoštevala tega razvoja. Ni zahtevala novih mandatov. To je resna napaka. Pogajanja, ki temeljijo na 11 let starih pristojnostih se ne morejo nadaljevati; treba jih je končati. Oblikovati je treba nov mandat in pri tem upoštevati interese 12 držav članic, ki so se v zadnjih letih pridružile EU, pa tudi globalne vidike varstva podnebja, varstva okolja in dobrega počutja živali. Brez ustreznega mandata lahko dosežemo le nesprejemljive sporazume.
Mairead McGuinness
vlagateljica. - Gospod predsednik, pametno sem se odločila, da sem počakala s svojim prispevkom, dokler nisem slišala tistega, kar sem upala, da bodo odgovori. Upoštevala sem čas, ki si ga je vzela Komisija - dlje, kot kdor koli med nami v tej dvorani - in žal mi je, da nisem dobila nikakršnega posebnega odgovora na pet izredno neposrednih vprašanj.
Glede mandata mi dovolite, da povem, da je mandat iz leta 1999 močno zastarel in da zagotovo večina sedanjega Parlamenta ni bila prisotna leta 1999. Vrnite se nekaj korakov nazaj. Zadnja govornica je obravnavala nekatere zadeve, ki sem jih želela poudariti.
Ker niste obravnavali ocene vpliva, razen tega, da ste nam povedali, da ste oceno naredili, mi dovolite, da vam povem nekaj o vplivih na naše kmetijske proizvajalce. Mesni forum držav Mercosur, ki predstavlja Brazilijo, Argentino, Urugvaj in Paragvaj, je pozval pogajalce, naj ne zapravijo izredne priložnosti zanje. Primerjajte to z navdušenjem ali bolje s strahom in zaskrbljenostjo ter jezo med proizvajalci EU.
Zgodilo se bo to, da bodo po podeželski Evropi izgubljena delovna mesta in da bo zmanjšana naša zmogljivost proizvodnje živil. Poglejte vplive tega na okolje, kjer se Evropa smatra za voditeljico v smislu podnebnih sprememb, na probleme lastništva zemlje v teh državah, sekanje gozdov, vpliv na avtohtono prebivalstvo in prisilno delo ter posebno na govedino.
Za tiste med vami, ki tega ne uvidite, to je napad na visokokakovostni del našega trga z govejim mesom. Če bomo uničili ta del našega trga, bomo uničili proizvodnjo govejega mesa in ta trg v Evropski uniji. ZDA in Japonska ne bosta sklenili posla, ker varujeta svoje proizvajalce in visoke standarde, ki jih cenita.
Ta parlament od naših proizvajalcev zahteva visoke standarde za proizvodnjo hrane. Nismo jih uspeli braniti v preteklosti. Komisija se je izkazala za pomanjkljivo in ne smemo dovoliti, da bi prišlo do takšnega sporazuma v škodo proizvodnji v EU v času, ko reformiramo našo skupno kmetijsko politiko. Med kmetijstvom in trgovinsko politiko ni složnosti. Ta parlament mora vztrajati, da pride do nje.
Christophe Béchu
(FR) Gospod predsednik, rad bi le povedal, da se je morda zgodilo, da danes nismo preveč dobro organizirali svojega dnevnega reda.
Če sporazumi o prosti trgovini pomenijo, da dopuščamo, da v Evropo vstopajo proizvodi, ki ne spoštujejo niti naših družbenih standardov niti okoljskih standardov, potem bo reforma skupne kmetijske politike nesmiselna.
Očitno ne moremo še naprej izvajati tega hinavskega pristopa, ko po eni strani za naše kmete uveljavljamo okoljske omejitve v zvezi s sledljivostjo zdravja in varnosti, češ da moramo zavarovati potrošnike, po drugi strani pa dopuščamo, da na našo celino prosto vstopajo proizvodi, ki teh standardov ne izpolnjujejo.
To je natanko tisto vprašanje, o katerem se razpravlja za prizoriščem na pogajanjih z državami Mercosur. Čeprav nam pravite, da je bil Parlament zelo dobro obveščen in da so zadeve kolikor se da pregledne in jasne, pa način, kako so se stvari začele, ne daje dobrega vtisa glede pogajanj, ki potekajo hkrati z drugimi pogajanji v STO. Zaradi doslednosti in zaradi varstva potrošnikov in naših kmetov, menim, da ne smemo nadaljevati po tej poti.
Spyros Danellis
(EL) Gospod predsednik, čeprav bo sklenitev trgovinskega sporazuma z državami Mercosur v takratno korist obeh strani, pa bo ta imel mogočne neugodne učinke na kmetijski sektor. Celo predsednik Komisije, gospod Barroso, je priznal to razsežnost, ko je sporočil namero Komisije, da sprejme posebne ukrepe za boj proti negativnim učinkom, ki bodo vplivali zlasti na kmetijstvo.
Če sem iskren, določena področja kmetijstva že prizadevajo dvostranski sporazumi in poleg tega višje specifikacije za kmetijsko proizvodnjo v Evropski uniji ne varujejo njene boljše kakovosti v primerjavi s cenejšo proizvodnjo iz tretjih držav.
Gospod komisar, kako se nameravate lotiti tega vprašanja in kakšna objektivna merila namerava Komisija uporabiti, da bi zagotovila, da se ta diskriminacija različnih področij kmetijstva ne okrepi?
Marian Harkin
Gospod predsednik, kakor veste, današnje jutro razpravljamo o SKP po letu 2013, a vseeno našo razpravo slabi ponovno odprtje pogajanj z državami Mercosur. Sprašujem, kje je doslednost?
Pred nekaj tedni, potem ko je bilo naznanjeno, da boste ponovno začeli pogajanja z državami Mercosur, sem imela kratek sestanek z vami. Na tem sestanku ste dejali, da je velika verjetnost, da bi bila za kmetijstvo potrebna dovoljenja, če bi šlo za velikopotezen sporazum. Zaradi tega sem izredno zaskrbljena. Že sedaj govorimo o morebitnih dovoljenjih za kmetijstvo in rada bi, da to pojasnite.
V svojem odgovoru ste govorili o prihodnjih vrhovnih srečanjih o podnebnih spremembah. Ali ocenjujete vprašanja, kot so uhajanje ogljika, krčenje gozdov, izguba biotske raznovrstnosti v smislu nadaljnjega uvoza kmetijskih proizvodov iz držav Mercosur? Prihajam iz Irske, kjer izvažamo 90 % našega govejega mesa. Nedavne raziskave so pokazale, da Brazilija oddaja od trikrat do osemkrat več emisij kot Irska v ustreznem merilu. Ali bo kar koli od tega upoštevano v vaših ocenah vpliva?
Giancarlo Scottà
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, špansko predsedstvo se je odločilo, da bo podpisalo ta sporazum. Ta odločitev je povzročila nekaj zaskrbljenosti, kot smo že slišali, in s predložitvijo tega vprašanja moji kolegi poslanci prosijo za pojasnilo glede vpliva, ki bi ga lahko imela pogajanja na evropske proizvajalce ali proizvode.
Želel sem opozoriti, da ustvarjanje odnosa proste trgovine med tema dvema strankama dopušča uvoz živalskih izdelkov v Evropo, ki vsebujejo rastne hormone, ki niso bili podvrženi ustreznemu testiranju, in gensko spremenjenih kmetijskih proizvodov, ki bi lahko ogrozili varnost hrane kmetov. Zato pozivam Komisijo, naj sprejme oblastno stališče, da zavaruje evropsko kakovostno proizvodnjo. Komisija mora prav tako prevzeti obvezo in zagotoviti, da bodo visoki proizvodni standardi Evrope priznani na mednarodni ravni in da bodo ti isti standardi zahtevani pri vseh uvoženih proizvodih.
Nazadnje, menim, da bi morala Komisija upoštevati skrbi, ki so jih izrazila različna združenja v tem sektorju, da bo zagotovila pregledna in pravična pogajanja, ki ne bodo škodila evropskemu gospodarstvu.
Diane Dodds
Gospod predsednik, izredno me skrbi, da je Komisija nepopustljiva glede nadaljevanja pogovorov na podlagi mandata iz leta 1999, kar bo imelo nedvomno negativen vpliv na kmetijstvo po vsej EU.
Žrtvovanje kmetijstva za koristi na drugih področjih je preprosto nesprejemljivo. Industrija govejega mesa v Združenem kraljestvu sedaj doživlja nižanje odkupnih cen kmetijskih proizvodov. Če se bo zaradi pogovorov povečal uvoz, menim, da bomo priča množičnemu begu kmetov iz te industrije. Kako bo Evropa poskrbela za te ljudi? Ali ni nepravično, da morajo naši kmeti tekmovati z državami, katerih proizvajalcem ni treba dosegati enakih meril glede kakovosti, varnosti in sledljivosti kot kmetom v Evropski uniji? Komisija, ki trdi, da deluje v najboljšem interesu državljanov, mora to tudi početi. Prekiniti moramo te pogovore in poskrbeti za naše kmete.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pogajanja z državami Mercosur so bila ustavljena leta 2004. Letos so se ponovno začela in se izvajajo na osnovi mandata iz leta 1999. Pred tako pomembno odločitvijo bi morala potekati razprava o politiki v Evropskem parlamentu in Svetu. Razumem, da so tveganja v teh pogovorih izredno velika, ker so države Mercosur ogromen trg, trg za industrijske proizvode in storitve EU. Vendar pa bi morali varovati tudi interese naših kmetov ter sektorja kmetijstva in živil.
Če bi bil z državami Mercosur sklenjen dvostranski sporazum o preferencialni trgovini, bi morda imel zelo škodljive učinke, med drugim na sektorje perutnine, govejega mesa in svinjine, na sektor sladkorja in mlečnih izdelkov, pa tudi na sektor etanola. Če bi se to zgodilo, bi bilo nujno predlagati določene oblike nadomestil za kmete. Strokovnjaki ocenjujejo, da bi lahko sklenitev takšnega sporazuma povzročila zelo velike izgube dohodkov med kmeti. Te bodo še večje, če bo sporazum dvostranski in sklenjen tudi na ravni STO.
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, kot podpisnica tega vprašanja, bi se rada vrnila k posebnemu vprašanju, namreč varnosti hrane.
V svojih današnjih uvodnih pripombah ste nam povedali, da morajo proizvodi, uvoženi v EU, izpolnjevati naše zahteve in da nam STO daje pravico, da branimo svoje predpise, če temeljijo na znanstvenih dokazih. Vendar pa, če upoštevam našo kmetijsko proizvodnjo in same proizvode, vsega ni mogoče znanstveno dokazati. Pomembni so, na primer, tudi splošni pogoji, v okviru katerih so živali vzrejene, kakor tudi splošni pogoji, v okviru katerih deluje kmetijstvo.
V Evropi imamo nekaj odlične zakonodaje v zvezi s prihodnostjo biotske raznovrstnosti. Od vas bi radi slišali nekaj odgovorov glede tega, kako nameravate izpolnjevati ta načela glede varnosti hrane, varstva potrošnikov, varstva živali in varstva okolja v tem trgovinskem sporazumu. Politiki se morajo biti sposobni odločiti, tudi takrat, ko znanstveni dokazi niso na voljo. Nočemo kloniranega mesa iz držav Mercosur.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, francoski socialistični politik je nekoč dejal: "Ko si v politični manjšini, si zakonito v zmoti". Razumete, da menimo, da mandat ne velja več. Gospod komisar, obnoviti moramo ta mandat in obžalovanja vredno je, da Svet, ki bi moral dati nujna navodila, ni prisoten.
Prav tako bi rad vašo pozornost pritegnil k političnim vidikom držav Mercosur. V trgovini je ključni element zaupanje. Kakšno pravico ima v političnem smislu Mercosur, da se pogaja z Evropsko unijo? Na svetu imamo tri regije: Evropsko unijo, ki želi enotno trgovino, Severno-ameriški sporazum o prosti trgovini in Mercosur. Mercosur je bil na vrhovnem srečanju leta 2007 skoraj razpuščen. Države se ne strinjajo glede pristopov. Venezuela skoraj ni pristopila.
Kako se lahko pogajamo s tako politično nestabilnim območjem? Najprej preverite politično stabilnost držav Mercosur in nato bomo sklepali trgovinske sporazume.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, menim, da smo mnogo govorili o trajnosti. O njej smo razpravljali dve uri, a obstaja ena stvar, ki očitno ni trajnostna, in očitno obstaja popolnoma enak problem z vsakim predsednikom: dejstvo, da ne vemo, kdaj zaprositi za besedo, da bi bila naša zahteva uslišana.
Sedaj sem bil že drugič spregledan, čeprav sem za besedo zaprosil, ko je bilo obilo časa. Mislim, da je to sramota. Seveda je nujno vsakega predsednika, vključno s predhodnim predsednikom, prositi, da se podajo jasna pravila, in predsednik mora upoštevati, kdaj moramo prositi za besedo med postopkom catch-the-eye.
Nesprejemljivo je, da se javim takoj po razpravi po prvi točki dnevnega reda in zelo vljudno prosim za besedo, pa me prezrete. Prosim, povejte nam, ko nas boste prezrli. Prosim povejte nam, če očitno nimate želje, da bi nekomu dovolili spregovoriti o nečem tako pomembnem, kot je tema trajnosti. Tu očitno ni trajnosti, če moramo vsakega predsedujočega prositi, da nam prizna našo parlamentarno pravico in nam dovoli govoriti. Rad bi podal nujno zahtevo za pojasnilo v zvezi s tem, ker je to nepravično početje.
Predsednik
Kolegi, da vam pojasnim, na seznamu imam približno 18 ljudi. Razumem, da bi radi vsi dobili besedo, a imamo pet minut za postopek catch-the-eye - vsak eno minuto - torej lahko dam besedo petim govornikom. Danes sem dal besedo osmim govornikom. Če ste opazili sem poskušal čas enakomerno razdeliti glede na moč političnih skupin, torej, če ste opazili, smo imeli tri govornike iz skupine PPE, dva govornika iz skupine PSE in enega govornika iz skupine ALDE, enega iz skupine EFD in enega od samostojnih poslancev. Torej menim, da sem storil največ, kar sem lahko.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, poskušal bom odgovoriti na nekatera vprašanja, ker je bilo izpostavljenih veliko vprašanj, a na mnoga sem odgovoril že v svoji uvodni izjavi.
Najprej glede mandata. Več poslancev je kritiziralo dejstvo, da delamo na podlagi mandata iz leta 1999. Direktive iz leta 1999 Komisiji nalagajo - in navajam - "da mora s pogajanji doseči uravnotežen in vsestranski sporazum z državami Mercosur z namenom, da se bistveno liberalizira vsa trgovina v skladu z obveznostmi EU v STO. To velja za vsa področja, ki morajo biti zajeta v sporazumu, vključno s kmetijstvom." To še vedno drži. To moramo še vedno storiti, torej temu mandatu ni treba dodati kaj dosti.
Medtem pa imamo problem podnebnih sprememb in tudi svet se je od takrat spremenil. Da, tudi mi smo to opazili in to bomo upoštevali pri pogajanjih. To ni razlog za spremembo mandata.
Nek drug poslanec je dejal, da bi moral biti Svet tu in da bi nas moral Svet poučiti. Svetu nas ni treba poučevati. Imamo mandat za pogajanja in če bodo pogajanja končana in končno dosežemo rezultat, bomo mi parafirali, Svet bo podpisal, Parlament pa bo ratificiral. Svet nas ne poučuje. In k sreči je tako, ker je to zadeva Skupnosti in je v izključni pristojnosti Evropske unije, pri tem pa ima Komisija zelo jasne pristojnosti. Tega se bomo držali.
Pripravljen sem na dolgo razpravljati o vseh elementih. To sem storil z odborom INTA in pripravljen sem se vrniti v odbor INTA. Obveščani boste o zadevah, o katerih se pogajamo, kaj bo predloženo in tako dalje, a vsakdo mora igrati svojo vlogo in mi bomo igrali vlogo, ki jo mora v tem smislu odigrati Komisija.
Glede problema protekcionističnih ukrepov, ki jih je nedavno sprejela Argentina: ti ukrepi in prakse so očitno pomembni za Evropo in od Argentine smo takoj zahtevali pojasnilo. 12. maja je generalni direktor za trgovino svojemu argentinskemu kolegu poslal pismo. Delegacija EU je začela z uradno demaršo v Buenos Airesu in izvedli smo več srečanj z misijo Argentine in njenega veleposlanika v Bruslju z namenom, da bi izrazili našo najresnejšo zaskrbljenost. Prav tako smo vztrajali, da se v skupno sporočilo med EU in državami Mercosur neposredno vključi obveza za zavračanje protekcionizma v vseh oblikah.
Prejšnji teden smo v Buenos Airesu dvostransko izpostavili to temo pri ustreznih argentinskih oblasteh, v tisku in v kontekstu prvega kroga pogajanj med EU in državami Mercosur. Naše sporočilo je bilo zelo močno in zelo jasno. Pokazali smo, da so ti ukrepi, ne glede na to, ali temeljijo na zakoniti pisni podlagi ali ne, v nasprotju z duhom pogajanj glede sporazuma o prosti trgovini z EU in bi lahko imeli jasen negativen učinek na pogajalski proces.
Dalje smo nameravali razpravljati o tem vprašanju z Argentino 6. julija v skupnem odboru, a je Argentina prejšnji teden naznanila njegov odlog. Vztrajali bomo, da se to srečanje izvede čim prej.
Poleg tega na prvi pogled kaže, da niso v skladu z obveznostmi Argentine v okviru G20 in zlasti z obveznostmi v okviru STO. Še naprej bomo zelo pozorno spremljali to vprašanje in če se bodo ti ukrepi in prakse nadaljevali, jih bomo pozorno analizirali, preden se odločimo glede najboljše možne rešitve za reševanje tega problema.
Stališče Komisije ostaja, da se je treba protekcionističnim ukrepom izogibati zlasti v sedanjem globalnem gospodarskem kontekstu, eden od omenjenih elementov, primanjkljaj pri Argentini, pa je zagotovo zelo dober element.
Glede sladkorja:
član Komisije. - (FR) Komisija se dobro zaveda občutljivosti vprašanja sladkorja in zato je bila ponudba Kolumbiji in Peruju omejena na tarifne preferenciale pri nični dajatvi za skromno količino in brez zmanjšanja tarife izven preferencialov. Za podobne preferenciale je poskrbljeno v okviru pogajanj s Srednjo Ameriko. Kolumbijske, perujske in srednje-ameriške celotne količine znašajo manj kot 2 % evropske potrošnje.
Glede zdravja rastlin ter okoljskih in drugih ukrepov...
član Komisije. - V svojih izjavah sem zelo jasno povedal, da se bomo držali zahtev v zvezi z varnostjo hrane in to so tiste, ki jih je mogoče izvajati v okviru STO. To bomo storili. Če pogledate uvoz govejega mesa - in to je tudi del odgovora gospodu Tarabelli, ki je med tem zapustil to plenarno zasedanje -, opazil bo, da se je po problemih SPS z brazilskim govejim mesom, uvoz močno zmanjšal. Torej jih uveljavljamo: nadziramo jih in uveljavljamo jih in še naprej bomo to počeli.
A zavedati se moramo, tudi tu v Evropskem parlamentu, da je bilo določeno število evropskih zahtev določenih na notranji ravni, ki so posledica političnega procesa, v katerega je močno vključen Evropski parlament, in da teh ne moremo uveljavljati v okviru STO.
Držati se moramo tistih, ki jih lahko uveljavljamo in za katere lahko STO pripravimo, da jih spoštuje: to bomo zagotovo storili v primeru varnosti hrane. V primeru drugih pa mora Evropska unija premisliti, kar resnično želi storiti. Zavedati se morajo, da obstajajo gospodarske in finančne posledice, če želijo takšno zahtevo uveljavljati za naše kmetijstvo. A to niso posledice, ki jih lahko uveljavljamo pri drugih državah.
Poskusil sem odgovoriti na večino vprašanj, ki so bila večkrat ponovljena v vprašanjih poslancev, a seveda sem pripravljen na nadaljnjo razpravo. Domnevam, da tokrat ne razpravljamo zadnjič o državah Mercosur na tem plenarnem zasedanju.
Predsednik
Gospod komisar, tudi sam sem prepričan, da to ne bo zadnjič.
Skupna razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Luís Paulo Alves  
v pisni obliki. - (PT) Nadaljevanje pogajanj, ki bodo potekala septembra med državami Mercosur in EU, je proces, ki je za EU izredno pomemben. Po eni strani je v večpolarnem svetu, kjer države BRIC pridobivajo vedno večji vpliv, bistveno, da EU ustvari privilegiran odnos z državami Latinske Amerike, kamor vlaga več kot v Rusijo, Indijo in Kitajsko skupaj. V zvezi s posebnim trgovinskim odnosom bi to zagotovilo utrditev ogromne gospodarske prednosti na globalni ravni. Na drugi strani pa imamo raven odprtosti za trgovino v zvezi s kmetijskimi dobrinami in opredelitvijo pravil glede zdravja in zdravja rastlin, ki so potrebna za izmenjavo med blokoma. Konkurenčnost držav Mercosur na kmetijskih trgih je bila okrepljena in se je v zadnjih letih povečala, zato je potrebna študija vpliva na posledice sporazuma za evropsko kmetijsko dejavnost, ki ni v stanju, da bi sedaj utrpela še dodatne udarce. To pomeni, da se ne smemo zagnati v proces, ki bo prehitro sklenil svoj zaključek brez upoštevanja morebiti negativnih vplivov na evropsko kmetijstvo ali prekomernega protekcionizma, ki ogroža pomemben položaj EU v tem delu sveta.
Jarosław Kalinowski  
Ponoven začetek pogajanj z državami Mercosur brez posvetovanja z državami članicami je bil zelo umazana igra. Pogajanja so bila ustavljena leta 2004, ko je bilo ugotovljeno, da bi lahko imela trgovina med EU in članicami držav Mercosur škodljive učinke na naše kmetijstvo. V največji nevarnosti za izgube so sektorji govejega in svinjskega mesa ter perutnine in sektorji mleka, sadja in zelenjave, sladkorja ter bioetanola. Ocenjuje se, da bi podpis sporazuma povzročil izgube v obsegu od več milijard evrov do večkratnega tega zneska. Pred liberalizacijo trgovine med Unijo in državami Mercosur je treba izvesti točno analizo vpliva takšnega sporazuma na trg Skupnosti in se skrbno posvetovati s predstavniki udeleženih strani. Odprtje našega trga za uvoz ni popolnoma slaba pobuda, a le, če bodo v vseh državah veljali enaki standardi. Drugače bodo stroške koncesij v okviru STO nosili naši kmeti.
Alan Kelly  
v pisni obliki. - Ti pogovori z državami Mercosur predstavljajo morebiti srhljiv razvoj za prihodnost evropskega kmetijstva. Povedati moram, da je bil odnos Komisije v zvezi s to zadevo strašen. Zdi se, kot da stojijo v vrsti za sporazum in da bodo kmetijske standarde uporabili kot valuto za nakup sporazuma z državami Mercosur. Menim, da je ta odnos strašen. Zdi se, da so kmetje prve žrtve v trgovinskih sporazumih, a tudi prvi, ki jih je treba kriviti, če trgovinski sporazumi ne delujejo. Želel bi doslednejši in skrbnejši odnos Komisije do prihodnosti sektorja družinskih kmetij. Vesel sem, da tukaj vidim toliko poslancev EP s področja kmetijstva iz vseh skupin, ki podpirajo varstvo kmetijstva. Odklanjanje skrbi Parlamenta ne bo delovalo, komisar De Gucht, in pozval bi vas, da se bolj posvetujete z nami, če želite, da Parlament podpiše morebiten sporazum.
Elisabeth Köstinger
v pisni obliki. - (DE) Kaže, da so pogajanja z državami Mercosur namenjena doseganju le enega cilja: predati nezavarovano evropsko kmetijstvo. Ne želim vedeti kako neizmerno visok bo dobiček za industrijo in storitve - vedeti želim, kako velika bo škoda za kmetijstvo. Sedaj ne more nihče oceniti škode, ki jo lahko povzroči morebitni sporazum z državami Mercosur za domače kmetijske proizvajalce. Občutljivega kmetijskega sektorja v pogajanjih ne smemo predati. Enako velja za evropske potrošnike, ki so se znašli pred hrano, ki ni proizvedena v okviru visokih proizvodnih standardov EU. Po eni strani je to nevarno za zdravje državljanov EU, ker pogoji proizvodnje uvožene hrane niso jasni, po drugi strani pa je evropsko kmetijstvo obravnavano neenako, ker standardi EU za proizvodnjo in predelavo ne veljajo za kmetijski uvoz iz držav Mercosur. Če je nekdo pripravljen dati vse za dobiček ali korist, potem imamo rek, ki jih opisuje: "Prodali bi svoje lastne babice". Prodajte svojo babico, gospod komisar, a ne prodajte našega evropskega kmetijstva.
Tokia Saïfi  
Nadaljevanje pogajanj z državami Mercosur, za katerega se je enostransko odločila Evropska komisija, ne obeta nič dobrega za evropsko kmetijstvo, ki doživlja krizo brez primere. Poleg dejstva, da pred ponovnim začetkom pogajanj ni bilo politične razprave, ta sporazum očitno ogroža naše evropske kmetijske interese. Po ponudbah, podanih junija 2008 v okviru kroga pogajanj v Dohi, ne more biti dvoma glede kakršnih koli kmetijskih koncesij.
Že takrat smo dosegli "končno mejo" in tako bi njena prekoračitev pomenila uničenje našega kmetijstva. Medtem ko to morda ni bolesten namen Komisije, pa se vseeno sprašujem glede njene sposobnosti, da zagotovi, da EU ne bo plačala dvakrat. Zagotovo je najboljši odgovor na gospodarsko krizo, ko se srečamo s poskusom protekcionizma, da odpremo trgovino, a ne za vsako ceno in ne v škodo EU. Kot članica Odbora za mednarodno trgovino, ki lahko odobri ali zavrne sporazum o prosti trgovini med EU in državami Mercosur, bom nasprotovala dvostranskemu sporazumu zniževanja cen, ki bi pomenil žrtvovanje evropskega kmetijstva in bi zagotovil malo zadovoljivega napredka za preostalo evropsko gospodarstvo.
