Spopadanje z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti - Obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o:
izjavi Komisije - Spopadanje z izzivi krčenja in propadanja gozdov z namenom preprečevanja podnebnih sprememb in izgube biotske raznovrstnosti in
poročilu gospe Lucas v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode - C6-0373/2008 -.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospod predsednik, krčenje gozdov povzroča približno 20 % emisij toplogrednih plinov na globalni ravni. Posledično je s stališča podnebnih sprememb rešitev problema krčenja gozdov pomembna prednostna naloga. Istočasno nam rešitev problema krčenja gozdov pomaga doseči druge pomembne cilje, kot sta odprava revščine in zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti, ki je še ena velika okoljska grožnja za naš planet.
Krčenje gozdov je zdaj postalo pomembno vprašanje na mednarodnih pogajanjih o podnebnih spremembah in biotski raznovrstnosti. Da bi spodbujali politiko, ki bo rešila ta problem, je Evropska komisija oktobra 2008 izdala sporočilo, ki ga je Svet decembra v celoti sprejel. To sporočilo se nanaša na vprašanje krčenja in propadanja gozdov v državah v razvoju ter med drugim predlaga razvoj finančnega mehanizma z namenom dajanja pobud za ohranitev obstoječih gozdov.
O tem predlogu že potekajo razprave in obravnavajo ga na mednarodnih pogajanjih o podnebnih spremembah, ki trenutno potekajo. V svojem sporočilu Komisija prav tako priznava, da lahko imajo različne evropske politike na notranji in mednarodni ravni neposreden vpliv na svetovne gozdne vire. Tako se je Komisija posebej zavezala, da bo okrepila doslednost evropskih politik.
Predlagani ukrepi vključujejo:
oceno vpliva porabe uvoženega blaga v Evropski uniji, ki lahko prispeva h krčenju gozdov;
nadaljevanje postopka pregledovanja doslednosti naše razvojne politike, ki je potrebna za podpiranje držav v razvoju v njihovih prizadevanjih, da bi dosegli razvojne cilje tisočletja.
Te zaveze se bodo prav tako izvajale preko politike Evropske komisije o trajnostni porabi in proizvodnji. Cilj te politike je pospešiti rast in povpraševanje po trajnostnem blagu in storitvah, vključno z lesom in lesnimi proizvodi, ki prihajajo iz gozdov, za katere se uporabljajo trajnostne metode upravljanja.
Dovolite mi, da spregovorim o enem najpogostejših dejavnikov krčenja gozdov: nezakoniti sečnji. Nezakonita sečnja je pogosto prvi korak k splošnemu izkoriščanju naravnih gozdov. Posledično je obravnavanje nezakonite sečnje in izboljšanje upravljanja gozdov na splošno bistvenega pomena, če si želimo, da so prizadevanja za omejitev krčenja in propadanja gozdov uspešna. V skladu z Akcijskim načrtom Evropske unije za izvrševanje zakonodaje, upravljanje in trgovanje na področju gozdov z leta 2003 je Komisija predlagala vrsto ukrepov za obravnavo problema nezakonite sečnje in trgovine, ki je z njo povezana.
Glavni element zgornjega akcijskega načrta je sklenitev prostovoljnih sporazumih o partnerstvu s proizvajalci lesa iz tretjih držav. Menimo, da lahko omenjeni sporazumi pomagajo odpraviti glavne vzroke nezakonite sečnje. Istočasno je Komisija priznala, da ti sporazumi sami po sebi ne bodo zadostovali za rešitev problema, zato je treba preučiti druge možnosti.
Na osnovi rezultatov ocene vpliva je Komisija lani predložila predlog politike, ki je temeljil na načelu potrebne skrbnosti. V skladu s predlagano uredbo morajo gospodarski subjekti zmanjšati tveganja dajanja na trg nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov z izkazovanjem potrebne skrbnosti, ko dajo te izdelke na trg Evropske unije, tako da pridobijo informacije o izvoru in zakonitosti zadevnih proizvodov.
Posebej bi se želel zahvaliti poročevalki, gospe Lucas, poročevalcem v senci in pripravljavcu mnenja, gospodu Fordu, za izjemno prizadevno delo. Komisija je preučila spremembe k svojemu osnutku uredbe, ki jih je predlagal Evropski parlament, in na kratko bi jih želel komentirati.
Sprememba, ki prepoveduje trgovanje z nezakonito pridobljenim lesom in lesnimi proizvodi, je zelo pomembna. Prepoved je bila vključena v možnosti, ki jih je preučila Komisija, ko je pripravila svoj predlog. Medtem ko je ta pristop na prvi pogled zelo privlačen, pa predstavlja velike praktične in politične težave. Prav zato smo sprejeli predlog, ki temelji na načelu potrebne skrbnosti. Ta predlog bo dosegel najboljše ravnovesje med učinkovitim pristopom k nezakonitim praksam, zmožnostjo uporabiti te ukrepe, brez da bi brez potrebe obremenili gospodarske subjekte, in nenazadnje, med skladnostjo s pravili Svetovne trgovinske organizacije.
Spremembe, ki zahtevajo od vseh vrst gospodarskih subjektov, da izvajajo potrebno skrbnost na vseh stopnjah preskrbovalne verige, ne upoštevajo načela sorazmernosti. Če se zakonitost lesa preveri, ko je prvič dan na trg, preverjanj ni treba nadaljevati na vseh kasnejših stopnjah preskrbovalne verige.
Prav tako bi želel komentirati spremembo Parlamenta, ki predlaga širšo opredelitev pojma "zakoniti les". Opredelitev je središče predloga in bo nedvomno predmet razprave s Svetom. Komisija bo skrbno preučila posledice sprejema tako široke opredelitve.
Kar se tiče sprememb, ki se nanašajo na priznavanje organov za spremljanje in nadzor, verjamemo, da je s tem, ko bodo države članice postale odgovorne za priznavanje teh organov, naš prvotni predlog bolj skladen z načelom subsidiarnosti.
Razlogi, zakaj je bila predlagana ustanovitev svetovalne skupine, so popolnoma razumljivi. Komisija se je vedno bila pripravljena posvetovati z zainteresiranimi stranmi, kot je navedla v svoji izjavi o razlogih. Čeprav ima Komisija pravico do pobude za sestavo takšnih svetovalnih skupin, takšne določbe ni treba vključiti v uredbo.
Prav tako razumemo, zakaj je bila predlagana standardizacija uporabe zakona v državah članicah. Vendar menimo, da bi te spremembe načeloma morale biti skladne z načelom subsidiarnosti.
S tem zaključujem svojo izjavo in z zanimanjem bom sledil razpravi.
Caroline Lucas
poročevalka. - Gospod predsednik, na začetku bi rada povedala, kako sem si oddahnila, da imamo končno pred sabo predlog zakonodaje, ki bo rešila problem nezakonite sečnje. Parlament je na to čakal ogromno časa in toplo se zahvaljujem kolegom za vztrajna prizadevanja, da so ga pripravili. Prav tako bi se želela zahvaliti kolegom za izjemno sodelovanje, ki nas je privedlo do jutrišnjega glasovanja; poročevalci v senci in osebje so resnično premostili vse ovire, da smo lahko zaključili prvo obravnavo v Parlamentu v najkrajšem času, tako da smo lahko začeli iskati dogovor na prvi obravnavi in se izognili nadaljnjim zamudam.
Na žalost je neizmerno počasno napredovanje v Svetu ugasnilo to idejo. Tako se zdi, da se bomo morali zadovoljiti, da bo delo zaključeno jeseni po političnem sporazumu s Svetom v juniju, in to je veliko razočaranje zame in za moje kolege, ki so tako trdo delali. Če bi Svet bil tukaj, bi jih želela zaprositi za jamstvo, da bodo naredili vse, kar je potrebno, da bi dosegli skupno stališče še pred poletjem, ker je položaj nujen.
Nezakonita sečnja je zelo resen problem, proti kateremu je EU pridigala veliko let, toda še naprej je predstavljala enega največjih trgov na svetu za nezakonito pridobljen les in lesne proizvode. Med 20 % in 40 % proizvodnje industrijskega lesa na svetu izvira iz nezakonitih virov, od tega se letno znajde na trgu EU do 20 %. To niža cene lesa, ropa naravne vire in davčne prihodke ter povečuje revščino ljudi, ki so odvisni od gozdov. Še bolj zaskrbljujoči so dolgoročni učinki, kot je povedal komisar Dimas, saj krčenje gozdov, katerega pomemben vzrok je tudi nezakonita sečnja, prispeva skoraj eno petino izpustov toplogrednih plinov na svetu.
Zdaj ko je na vidiku konferenca o podnebnih spremembah v Köbenhavnu, so verodostojni ukrepi EU glede nezakonite sečnje še pomembnejši. Toda verodostojni ukrepi pomenijo učinkovito, zavezujočo zakonodajo. Medtem ko imajo prostovoljni sporazumi o partnerstvu v okviru akcijskega načrta FLEGT z leta 2003 potencial, da sprožijo pozitivne spremembe, je do danes bil podpisan le eden in dokler njihova pokritost ne bo splošna, je tveganje pranja denarja in izogibanja zavezam previsoko.
Dobra novica je, da končno imamo zakonodajo EU; slaba novica pa je, da je predlog Komisije mučno šibak in bodo potrebne temeljite izboljšave, če želimo, da postane ploden in učinkovit.
Kljub dobrim besedam komisarja Dimasa, kako pomembno je rešiti problem nezakonite sečnje, predlog Komisije tak, kot je, preprosto ne more izpolniti svoje naloge. Preambula k predlogu pravi, da so "šibka pravila za preprečevanje trgovine z nezakonito pridobljenim lesom" vzrok za pojavnost nezakonite sečnje, toda bojim se, da kar je pripravila Komisija, ne bo položaja prav nič spremenilo. Preprosto povedano, predlog Komisije kot je, ne bo dosegel našega cilja, da EU ne bi več predstavljala trga za nezakonito pridobljen les.
Najočitnejša, zevajoča luknja v predlogu je, da ne prepoveduje uvoza in prodaje nezakonito pridobljenega lesa - naj se sliši še tako perverzno. Zahteva le, da gospodarski subjekti na določeni točki v preskrbovalni verigi vzpostavijo sistem potrebne skrbnosti, medtem ko so vsi drugi imuni na kakršne koli obveznosti glede zakonitosti lesa ali lesnih proizvodov, s katerimi trgujejo.
To je v ostrem nasprotju z revidiranim zakonom ZDA Lacey, sprejetim maja 2008, ki uzakonja izrecno prepoved uvoza in prodaje nezakonito pridobljenega lesa, in ne obstaja noben dober razlog, zakaj EU tega ne bi mogla posnemati. Medtem ko moje poročilo ohranja predlog Komisije, da se samo od gospodarskih subjektov, ki dajo les in lesne proizvode prvič na EU trg, zahteva, da vzpostavijo popoln sistem potrebne skrbnosti - ker so gotovo akterji z največ vpliva - jasno določa, da so vsi gospodarski subjekti na trgu odgovorni za trgovino samo z lesom iz zakonitega vira in da lahko neupoštevanje tega predstavlja kršitev.
Komisarju Dimasu bi rada povedala, da resnično verjamem, da naši predlogi dopolnjujejo potrebno skrbnost: naredijo jo učinkovitejšo, pripravijo jo za delovanje in nobenih težav ni glede pravil STO. Če to zmore ZDA, bi morali tudi mi in zato Parlament želi spremeniti ta predlog.
Péter Olajos
Kot predstavniku skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov je zame dvoje enako pomembno: izjava Komisije in poročilo gospe Lucas. Po našem mnenju zelo potrebujemo oboje, da bi ustavili krčenje in propadanje gozdov ter upadanje biotske raznovrstnosti. Vsako leto izgine skoraj 13 milijonov hektarjev gozdov, to je površina v velikosti Grčije. Poleg tega krčenje gozdov povzroča skoraj 20 % izpustov ogljikovega dioksida na svetu, kar je več kot vse emisije toplogrednih plinov Evropske unije. Krčenje gozdov povzroča precejšnje upadanje biotske raznovrstnosti in izumrtje določenih vrst, da ne omenjam propadanja zemeljskega ekosistema. Torej ni vprašanja, da moramo ukrepati zdaj. To pomeni, da mora Evropska unija prevzeti vodilno vlogo pri oblikovanju globalnega političnega odgovora.
Če pustimo tropske gozdove, menim, da je posebej pomembno, da ustavimo krčenje gozdov v srednji in vzhodni Evropi ter ustvarimo niz strogih trajnostnih meril za les in lesne proizvode. Zeleno javno naročanje in trajnostna merila so potrebna za les in ostale oblike biomase, ki se uporabljajo za proizvajanje obnovljive energije. Del prihodkov iz dražb, ki so posledica znižanja emisij ogljikovega dioksida, moramo nameniti za ustavitev krčenja gozdov. Pozdravljam težnjo, izraženo v poročilu gospe Lucas, po okrepitvi nadzora in vzpostavitvi učinkovitega sistema sankcij. Nazadnje verjamem, da je posebno pomembna vzpostavitev organov za spremljanje in naložitev denarnih kazni, ki odražajo primerno nadomestilo za okoljsko škodo.
Riitta Myller
v imenu skupine PSE. - (FI) Gospod predsednik, poročilo o prepovedi nezakonite sečnje, ki je bilo z veliko večino sprejeto v Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane, je uravnoteženo. Medtem ko je dovolj ambiciozno pri prepovedi nezakonite sečnje in njenemu uvozu in trgovini z lesnimi izdelki, ne ustvarja dodatne birokracije za gospodarske subjekte, ki upoštevajo predpise.
Bistvenega pomena je, da nadzorujemo nezakonito sečnjo, ki je velik razlog za krčenje gozdov, ki sama po sebi, kot je nekdo tukaj že povedal, povzroča 20 % emisij toplogrednih plinov na svetu in je pomemben vzrok za upadanje biotske raznovrstnosti. Poleg okoljskih problemov nezakonita sečnja škoduje konkurenčnosti zakonitih gospodarskih subjektov iz sektorja gozdarstva in povzroča, da države izgubljajo velike količine prihodkov.
Iskreno bi se želela zahvaliti poročevalki, gospe Lucas, za njeno delo, zahvaljujoč kateremu lahko jutri glasujemo o dobrem osnovnem predlogu.
Magor Imre Csibi
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, glede na čas, namenjen tej razpravi, bi lahko rekli, da Parlament pripisuje majhen pomen reševanju gozdov. To ustavi razočaranje ob odkritju sramežljivega predloga Komisije za reševanje problema nezakonite sečnje, kar pa me je najbolj razočaralo, je ponovitev argumenta, da ne smemo kaznovati dobronamernih gospodarskih subjektov EU, da bi rešili zunanji problem.
Del reševanja problema je ozaveščanje glede problema in skrajni čas je, da priznamo, da se nekatere evropske regije - kot na primer moja - soočajo z obširnim krčenjem gozdov. Namen uredbe o nezakoniti sečnji ni, da bi kaznovala ali preprečila trgovino, temveč da bi jo bolje nadzorovala. Res je, da predlogi Komisije niso bili prav jasni glede tega, kako bi sistem moral delovati v praksi.
Zadovoljen sem, da je Evropski parlament uspel okrepiti in razjasniti predlog s tem, da je pokril vse lesne proizvode in zahteval, da vsi gospodarski subjekti izvajajo neke vrste potrebno skrbnost na podlagi uvedbe novega izhodišča za denarne kazni in vzpostavitve jasnih meril za verodostojen in neodvisen sistem za spremljanje. Zdaj je naš izziv, da se ta sistem sprejme in izvede raje prej kot kasneje. Potrošnikom moramo dati jamstvo, da ne spodbujajo poslabšanja okolja s tem, ko naključno kupijo nezakonito pridobljene lesne proizvode.
Stavros Dimas
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil vsem govornikom nocojšnje razprave za konstruktivne prispevke. Pomembno je poudariti, da je reševanje problema globalnega krčenja in propadanja gozdov zapleteno vprašanje. Njegovo reševanje zahteva pravo politično voljo in ukrepe na strani povpraševanja.
Zavedati se moramo, da so vzorci tropskega krčenja gozdov posledica interakcije mnogih različnih dejavnikov, ki se razlikujejo v pomembnosti na različnih lokacijah. Na gozdne površine ne vpliva le gozdna politika, ampak tudi druge politike, kot so davčna politika, lastništvo zemlje in pravice.
V Evropski uniji razumemo, da mora prizadevanje za doslednost naših politik iti z roko v roki s podpiranjem držav pri njihovih prizadevanjih, da bi okrepile nacionalne in lokalne ustanove in napredovale k bolj učinkovitemu upravljanju in rabi gozdnih virov. Še enkrat bi se želel zahvaliti gospe Lucas, gospodu Fordu in poročevalcem v senci za odlično delo. Spodbudno se mi zdi, da Parlament, medtem ko povzema pristop Komisije, le-tega želi še okrepiti in je v ta namen pripravil spremembe.
Naj vam zagotovim, da se popolnoma strinjam s ciljem Parlamenta, ki želi pripraviti ambiciozno uredbo, ki bo rešila problem nezakonite sečnje in s tem povezane trgovine. Prav tako vam želim zagotoviti, da bo Komisija spremembe k predlagani uredbi temeljito preučila.
Za konec bi rad komentiral dve vprašanji, ki sta bili nocoj omenjeni. Kot prvo bi želel spregovoriti o pristopu potrebne skrbnosti, ki je obsežnejši od potrdila o zakonitosti. Načelo potrebne skrbnosti odraža pravno obvezo proaktivnega ravnanja glede določene zakonitosti in ga je potrebno prikazati na podlagi celovitih ukrepov, ki bodo omogočili, da bo zakonitost v razumni meri zagotovljena.
V nekaterih primerih bo potrdilo o zakonitosti le izhodiščna točka, prvi ukrep znotraj procesa potrebne skrbnosti. Kjer ocena tveganja pokaže, da izvorna država predstavlja višje tveganje za upravno korupcijo ali v državah, kjer je uveljavljanje nacionalnih zakonov šibko, so potrebna dodatna jamstva za dokazovaje potrjene zakonitosti.
Drugo vprašanje, o katerem bi želel spregovoriti, je predlagana razširitev obsega, ki bi pokrival gospodarske subjekte kasneje v dobavni verigi. V skladu z načeli boljše ureditve in zmanjšanja upravnega bremena je dejstvo, da morajo distributerji in prodajalci na drobno zahtevati dokaze o potrebni skrbnosti od tržnih zavezancev, pretirano. Če je les bil predmet preiskav o potrebni skrbnosti, ko je bil prvič dan na trg, zakaj bi neupravičeno bremenili gospodarske subjekte kasneje v verigi?
Če povzamem, od 75 predlaganih sprememb jih lahko Komisija popolnoma, deloma ali načeloma podpre 37. Sekretariatu Parlamenta bom predložil seznam, ki opredeljuje stališče Komisije glede sprememb.
Caroline Lucas
poročevalka. - Gospod predsednik, zahvaliti se bi želela kolegom in komisarju Dimasu za njihove komentarje.
Omeniti bi želela še eno pomembno dejstvo, in sicer smo pri naših spremembah bili zelo pozorni, da nismo odkrivali tople vode. S sestankov z mnogimi predstavniki industrije in ostalih zainteresiranih strani sem se naučila, da je mnogo držav ter mnogo podjetij že vzpostavilo odlične sisteme, ki bi izpolnili večino, če ne že vseh, zahtev sistema potrebne skrbnosti.
Zato bi bilo smiselno, da delo, ki je bilo potrebno za vzpostavitev vseh teh sistemov, ne bi bilo zaman in da ne ustvarjamo nepotrebnih dodatnih upravnih bremen; to je daleč od našega namena.
Tako smo bili zelo previdni in smo uporabili dobre nasvete o vključitvi ubeseditev, ki bi omogočila, da bi dobri obstoječi sistemi ustrezali ureditvi in ne bi bilo potrebno vzpostavljati popolnoma novih struktur.
Tako smo zelo resno vzeli sporočilo, da ne smemo biti nesorazmerni, da ne smemo polagati preveč bremena na različne akterje v sistemu trgovanja, in prav to je namen našega poročila: zagotoviti, da so vsi akterji v sistemu trgovanja odgovorni, da ne naložimo vsega tistim, ki prvič dajo proizvode na trg. To se zdi nesorazmerno. Mislim, da je mnogo pametneje, če ima vsakdo pri tem svojo vlogo.
Prav tako bi dodala, da mnoge elemente naših predlogov podpira industrija. Ironično je, da je na tem področju v mnogih pogledih industrija mnogo bolj ambiciozna kot Komisija sama.
Neposredno od industrije sem slišala, da zelo cenijo dejstvi, da je poročilo Odbora za okolje mnogo bolj jasno glede tega, kaj se od njih pričakuje, ter da je odgovornost bolj pravično in učinkovito porazdeljena po različnih delih preskrbovalne verige, kar sem pravkar opisala.
Kar se tiče evropskih gospodarskih subjektov, bi rada zelo jasno povedala, da spremenjena uredba samo koristi odgovornim evropskim gospodarskim subjektom, saj velika večina izmed njih že dela večino tega, kar se od njih zahteva, in obstoj uredbe jim bo preprečil, da bi jih spodkopali ostali, manj dosledni gospodarski subjekti.
Zato bodimo zelo jasni, da nič v tem poročilu ne otežuje življenja evropskim gospodarskim subjektom. Prav tako smo pripravili posebne ukrepe za manjše gospodarske subjekte, tako da smo zelo resno vzeli tveganje nesorazmerja; mislim, da smo to zelo razumno rešili v poročilu, ki je pred vami.
S tem ko sem slišala vaše pripombe, komisar, glede poročila Odbora za okolje, se bojim, da bom ohranila mnenje, da je predlog Komisije kot takšen šibek in prinaša razočaranje ter preprosto ne naredi tistega, kar trdi. Ne razumem, kako je lahko cilj neke zakonodaje preprečevanje prodaje nezakonito pridobljenega lesa, če to dejanje dejansko ne predstavlja kršitve. Način, kako je napisan celoten predlog Komisije, je zelo neenoten in zelo sramežljiv.
Mislim, da bi večina evropskih potrošnikov bila pretresena, če bi spoznala, da EU še nima vzpostavljene zakonodaje proti nezakoniti sečnji, in sumim, da vsi tisti, ki so v odgovor na posvetovanje Komisije zaključili, da je zakonodaja edini način za pravo reševanje problema, ne bi imeli posebnih predlogov Komisije, sistema potrebne skrbnosti samega po sebi, za zadostne pri reševanju problemov, s katerimi se soočamo.
Svoje nocojšnje pripombe bom končala s tem, da bom poiskala način - morda preko vaših dobrih uradov, komisar - za izvajanje pritiska na Svet, da pospeši svoje delo, ker resnično želimo zagotoviti, da bomo dobili skupno stališče Sveta še pred poletjem, tako da lahko jeseni s tem hitro nadaljujemo.
Kot sem povedala že prej, sem resnično upala, da bomo dosegli sporazum na prvi obravnavi. Parlament je naredil vse v svoji moči, da bi se to zgodilo. Iskreno rečeno sem zelo razočarana, da Svet ni postopal z enako resnostjo in hitrostjo, toda upam, da vas lahko še enkrat prosim, komisar, da naredite vse, kar je v vaši moči, da bo Svet hitro ukrepal.
Predsednik
Skupna razprava je zaključena.
V skladu s členom 103(2) sem prejel en predlog resolucije v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane.
Glasovanje o tem predlogu resolucije bo potekalo v četrtek, 23. aprila 2009.
Glasovanje o poročilu gospe Lucas bo potekalo v sredo, 22. aprila 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Boj proti trgovini z nezakonito pridobljenim lesom mora biti prednostna naloga glede na posledice za ekosisteme in nepošteno konkurenco, h kateri so podvrženi "zakoniti" gospodarski subjekti v gozdarskem-lesnem-papirnem sektorju.
Če pa naložimo nesorazmerne omejitve - posebej glede sledljivosti - na gospodarske subjekte, ki dajo les na trg, bodo posledično naša podjetja postala manj konkurenčna, brez da bi sploh zmanjšali nezakonito sečnjo, ki bo preusmerjena na druge trge. Prav gotovo bi bili nerealni, če bi mislili, da bo zelo obvezujoča evropska zakonodaja sama po sebi rešila probleme korupcije ali državnih deficitov, ki pogosto obstajajo v državah, ki se ukvarjajo s to nezakonito dejavnostjo.
Podobno menim, da gre to poročilo predaleč pri dajanju pod vprašaj prvotnega predloga Komisije, ki je sprejemljiv za gospodarske subjekte. Zato menim, da ni primerno, da se dajejo pod vprašaj sistemi potrjevanja, ki jih izvajajo strokovnjaki, da se izključijo strokovne organizacije in organizacije za spremljanje, ki jih financirajo gospodarski subjekti iz sektorja, ali da se izvzamejo nacionalne oblasti, odgovorne za imenovanje organizacij za spremljanje. Menim, da morajo strokovnjaki iz sektorja ostati v središču sistema in ne sme se jim naložiti preobremenjujočih upravnih ukrepov.
