Jamstvo EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj EU (razprava) 
Predsednik
Prva točka je poročilo gospoda Kalfina v imenu Odbora za proračun o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o odobritvi jamstva EU Evropski investicijski banki za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj EU - C7-0110/2010-.
Ivailo Kalfin
poročevalec. - Gospod predsednik, sedanji mandat Evropske investicijske banke za njene projekte zunaj Evropske unije poteče konec oktobra. Evropski parlament in Svet se morata dogovoriti o pogojih za njegovo podaljšanje po tem datumu.
Parlament je o vprašanju zelo podrobno razpravljal več mesecev. V tem obdobju smo razpravljali o številnih zamislih in poskusili prisluhniti mnenjem številnih zainteresiranih strani. Imeli smo ducate srečanj med političnimi skupinami, ki sodelujejo pri pripravi besedila, v Parlamentu in zunaj njega.
To priložnost bi izkoristil, da se zahvalim vsem kolegom iz političnih skupin in upravi za njihovo predanost, njihovo delo, utemeljeno na najvišjih strokovnih standardih, in njihova prizadevanja za dosego širokega soglasja o mandatu Evropske investicijske banke, ki bo pomenil spremembo pri izpolnjevanju ciljev EU. Zahvaljujem se tudi Evropski investicijski banki in Komisiji za njuno nenehno podporo in nasvete, ki so bili zelo dragoceni za naše delo.
Zdaj mora o predlogu sklepa, ki zagotavlja večjo usklajenost med Evropsko investicijsko banko in drugimi organi EU, večjo preglednost in udeležbo zainteresiranih strani ter boljši sistem spremljanja in poročanja, glasovati Parlament: sklep, ki bo izboljšal prepoznavnost vpliva dejavnosti banke.
S tem sklepom bomo začeli pripravljati skupno stališče s Svetom. Predlog sklepa ohranja zelo uspešen profil Evropske investicijske banke kot najvišje uvrščene finančne institucije in investicijske banke. Obenem se od Evropske investicijske banke kot institucije EU pričakuje, da bo s svojimi posebnimi sredstvi in orodji bolje prispevala k ciljem Unije.
Predlagane spremembe temeljijo na zbranih izkušnjah in razumevanju, da se ne sme ogroziti profila Evropske investicijske banke kot najvišje uvrščene investicijske banke.
Parlament predlaga veliko boljše usklajevanje med Službo za zunanje delovanje, Komisijo in banko pri izvajanju ciljev zunanje politike EU. Evropska investicijska banka bo morala razviti parametre za razvoj in vpliv na okolje ter poročati o njihovem dokončanju. Posredno bo prispevala k odpravi revščine in blažitvi podnebnih sprememb v državah v razvoju ter spodbudila mala in srednje velika podjetja in razvoj lokalnih skupnosti.
Sistemi spremljanja in poročanja zagotavljajo večjo preglednost, boljši dostop do informacij in večje možnosti za zainteresirane strani, da v zgodnji fazi preučevanja projekta podajo svoje mnenje. Odobren bo dodatni znesek 2 milijardi EUR za uporabo v projektih, povezanih z okoljem. To mora prispevati k prizadevanjem partnerskih držav Evropske unije za financiranje prizadevanj za izvajanje politik, povezanih s podnebjem. Upajmo, da bo ta novi instrument ustvaril spodbude za morebitne države prejemnice, da se bolj zavežejo okoljskim ciljem Evropske unije.
Parlament predlaga tudi povišanje zgornje meje jamstev EU, ki jih uporablja banka. Na prvi pogled je to zelo težka odločitev, ker je izredno občutljiva tema za države članice. Vsako povišanje zgornje meje pomeni 9-odstotni prispevek v jamstveni sklad, vendar pa je to po drugi strani izredno dober instrument, ki ustvarja vzvod in bo k projektom EIB pritegnil več finančnih institucij.
Predlagano povišanje zgornje meje znaša približno 1,7 milijard EUR in bi banki omogočilo, da vsaj ohrani intenzivnost svojih dejavnosti v predpristopnih državah in zlasti v sredozemski regiji. V zadnjih letih je bilo na zahtevo Sveta to financiranje okrepljeno. Zato si mora EU dodatno prizadevati za podporo gospodarstev držav Zahodnega Balkana in Severne Afrike, zlasti v teh časih.
To ne bi vključevalo znatnih stroškov, medtem ko bi bile koristi izpolnitve ciljev EU v teh regijah zelo velike. Evropsko investicijsko banko pozivamo, naj razvije močnejše zmogljivosti za ocenjevanje in poročanje o vidiku razvoja, okolja in človekovih pravic njenih projektov.
Od nosilcev posojil bo morala zahtevati, da se pred odločanjem o projektih posvetujejo z lokalnimi zainteresiranimi stranmi. Potrjujemo dobre prakse banke pri izogibanju sodelovanja s partnerji, ki imajo sedež v nekooperativnih jurisdikcijah in uporabljajo davčne oaze. Predlagamo ustanovitev delovne skupine, ki bo spodbudila boljše sodelovanje in povezovanje sredstev različnih donatorjev do sredine leta 2012.
Delovna skupina bo analizirala obstoječe prakse v zvezi z izplačilom razvojne pomoči EU in držav članic, da se poveča njena učinkovitost in prepoznavnost Evrope kot največje donatorke razvojne pomoči na svetu. (razprava)
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, zahvalil bi se poročevalcu gospodu Kalfinu in drugim poslancem Parlamenta za njihov konstruktiven pristop k predlogu, ki poudarja velik interes, ki ga Parlament kaže za dejavnosti Evropske investicijske banke.
Menim, da je Parlamentu zdaj uspelo uravnoteženo poročilo, ki bo zagotovilo trdno podlago za prihodnja pogajanja s Komisijo in Svetom.
Aprila lani je Komisija po vmesnem pregledu uporabe zunanjega mandata EIB podala zakonodajni predlog o spremembi Sklepa 633/2009/ES.
Zdaj je nujno sprejeti pravočasno odločitev, ki bo EIB omogočila opravljanje njenega zunanjega dela do leta 2013, obenem pa okrepila mandat, da se zagotovi, da bodo naložbe EIB zunaj EU bolj skladne s cilji politike EU, zlasti na področju podnebnih sprememb in razvoja.
V zvezi z današnjim glasovanjem so za Komisijo sprejemljivi številni predloženi predlogi sprememb. Te spremembe zadevajo, prvič, zahtevo po okrepitvi razvojnih vidikov dejavnosti EIB in, drugič, poziv k povišanju regionalnih zgornjih mej splošnega mandata. To bi lahko med drugim EIB omogočilo, da ohrani precejšnjo raven dejavnosti v določenih regijah, predvsem predpristopnih. Pomagati mora tudi EIB, da sodeluje v naših skupnih prizadevanjih za zagotavljanje podpore Tuniziji in Egiptu pri njunem procesu demokratičnega prehoda. Tretjič, splošna zahteva za večjo preglednost, boljše poročanje in večjo učinkovitost.
Po drugi strani bodo potrebna dodatna pogajanja v okviru tristranskih pogovorov o drugih spremembah. Te točke zadevajo, prvič, omejitev upravičenosti držav v okviru mandata za podnebne spremembe, o katerih Svet meni, da se niso zavezale izpolnitvi ustreznih ciljev, povezanih s podnebnimi spremembami.
Drugič, nekaj sprememb predlaga pripravo regionalnih operativnih smernic kot delegiranih aktov, zaradi česar ne bi bile operativne in prožne splošne usmeritve, kot smo jih prvotno predvideli v predlogu Komisije.
Tretjič in zadnjič, nekaj sprememb se nanaša na dolgoročnejše zadeve, kot je vzpostavitev platforme EU za sodelovanje in razvoj, ali obravnavanje dolgoročnejših možnosti za financiranje sodelovanja in razvojno financiranje, ki niso strogo povezane z izvajanjem sedanjega mandata.
Biti moramo previdni, ker lahko pogajanja o teh spremembah odložijo sprejetje sklepa, in morda lahko razmislimo o tem, da ne bomo začeli dolgotrajnih in zapletenih pogajanj v okviru tega sklepa.
Tristranski pogovori med institucijami se bodo začeli na podlagi danes sprejetega poročila. Skupni cilj je sprejetje sklepa pred poletjem, da bi preprečili tveganje nesprejetja sklepa do oktobra 2011, ki bi povzročilo prenehanje zunanjih dejavnosti EIB po tem datumu.
Vincent Peillon
pripravljavec mnenja Odbora za zunanje zadeve. - (FR) Gospod predsednik, najprej bi se zahvalil gospodu Kalfinu za odlično delo, ki smo ga lahko opravili skupaj, v imenu Odbora za zunanje zadeve, za katerega sem bil poročevalec, pa bi se zahvalil kolegom gospe Hautali, gospodu Lambsdorffu in gospe Giannakou.
Ker je to storil sam, se ne bom posvetil pozitivnim točkam poročila in predlogu, ki ga zagovarja gospod Kalfin, o mandatu za podnebne spremembe, povečanje človeških virov, pozornost, posvečeno socialnim in razvojnim vidikom, okolje, človekove pravice premik osredotočanja jamstev na države, ki jih najbolj potrebujejo, in močnejšo povezanost s politikami EU.
Parlament je glede vseh teh točk soglasen - dovolite mi, da poudarim to - in mora tudi ostati soglasen med težkimi pogajanji s Svetom, ki nas čakajo, kot sem slišal.
V tej fazi bi opozoril na dve pomanjkljivosti. Obžalujem, da ni bila sprejeta niti potreba po tem, da se EIB zdaj pripravi na mikrokredite, niti potreba po začetku razprave o zgornjih mejah po letu 2013, čeprav je Odbor za zunanje zadeve glasoval za oboje v konsenzu, doseženem z vsemi političnimi skupinami. Zato se je Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu s soglasjem gospoda Kalfina in drugih poročevalcev odločila, da na plenarnem zasedanju predloži predloge sprememb glede obeh zadev.
Nazadnje je tu še ključna točka, h kateri bi rad, politično povedano, usmeril vašo pozornost in ki je bila več let tema razprav. Ko je padel berlinski zid, smo se lahko odzvali ne samo s projektom širitve, o praktičnosti katere nekateri dvomijo, vendar je nedvomno potrebna, ampak smo pred tem ustanovili Evropsko banko za obnovo in razvoj, da bi lahko podprli potreben gospodarski in demokratični prehod.
Evropska unija, in tudi EIB kot sila, ki stoji za njo, je največja donatorka sredstev drugi strani Sredozemlja. Vendar pa obenem vemo, da se plačilo teh sredstev ne bo nadaljevalo po enem programskem obdobju - z drugimi besedami, po letu 2013, kot sem pravkar omenil - in da današnje razprave kažejo, da bo v prihodnosti morda prišlo do težav.
Obstaja projekt - ki ga je že sprejel Evropski parlament in je vključen v poročilo o Uniji za Sredozemlje - ki ga omenja poročilo gospoda Kalfina, o katerem razpravljamo danes, in ki je rezultat evro-sredozemske banke za skupni razvoj in investicije. To bi bil praktičen način, ki presega retorične izjave, za priznanje volje Evropske unije, da podpre pomembno demokratično gibanje, ki poteka na drugi strani Sredozemlja, in upam, da se bo to resno obravnavalo ter bodo v naslednjih mesecih storjeni koraki za spodbujanje ustanovitve te banke.
Thijs Berman
pripravljavec mnenja Odbora za razvoj. - (NL) Gospod predsednik, visoka stopnja gospodarske rasti je prezrla velike skupine ljudi. Celo v afriških državah včasih gospodarska rast doseže dvomestno številko, kot je razvidno v glavnih mestih, kot je Adis Abeba. Vendar pa se neenakost povečuje enako hitro.
Predvsem ženske in kmeti nimajo zadostnih priložnosti za preživetje. Ena izmed glavnih ovir je dostop do finančnih storitev. Zasebne banke enostavno bolj zaupajo trgovcem, ki ustvarjajo hitre dobičke, kot pa ženskam in kmetom.
Tu imajo javne banke nenadomestljivo vlogo. S to zakonodajno resolucijo EIB tako dela ključen korak. Banka ne odobrava več sredstev samo za nasipe in ceste, za velike infrastrukturne projekte evropskih podjetij. Ta del dejavnosti banke se mora nadaljevati, toda s postopki, ki bodo omogočili, da se prisluhne vsem lokalnim zainteresiranim stranem, v skladu z jasnimi merili trajnosti in socialne pravičnosti. Davčnim oazam se v teh projektih ne sme dati možnosti.
Novo je, da si bo EIB zdaj prizadevala pomagati tudi lastnikom majhnih podjetij v državah v razvoju in jim odprla vrata za posojila. To je mogoče storiti prek lokalnih bank, mikrofinančnih institucij, čeprav tu potrebujemo dodatno spremembo, in prek sodelovanja z razvojnimi bankami držav članic. EIB je treba dati večjo priložnost, da interno razvije svoje strokovno znanje z zadostnim številom osebja. Vendar pa je s to novo razsežnostjo svojih operacij EIB nepogrešljivo orodje razvojne politike Evropske unije z jasno zavezo enakim možnostim v državah v razvoju in trajnostni gospodarski rasti.
Zahvalil bi se EIB, kolegu gospodu Ivajlu Kalfinu in vsem poročevalcem za njihovo izvrstno sodelovanje.
William  Dartmouth
pripravljavec mnenja Odbora za mednarodno trgovino. - Gospod predsednik, doslej so strokovnjaki, ki vodijo Evropsko investicijsko banko, banko vodili s kulturo finančne poštenosti.
Posojila in jamstva so bila zagotovljena preudarno, zato je imela Evropska investicijska banka v svojih knjigah zelo malo slabih posojil.
To poročilo si prizadeva zmanjšati strokovno kulturo Evropske investicijske banke in razširiti njeno delovanje na vrsto političnih ciljev. Komisar je to zelo jasno povedal.
Omilitev komercialnih meril, na podlagi katerih je banka delovala doslej, bo nedvomno povzročila zahtevanje jamstva. To bodo plačali davkoplačevalci, zato moram ponovno vprašati, ali davkoplačevalci v Evropi in Združenem kraljestvu, na katere se pritiska, resnično hočejo, da se njihov denar uporabi za spodbujanje povsem političnih ciljev zunaj EU?
George Sabin Cutaş
Gospod predsednik, namen jamstva Evropski investicijski banki na podlagi tega poročila je razviti socialne in gospodarske strukture ter zmanjšati podnebne spremembe v tretjih državah ob sočasnem spodbujanju demokracije, pravne države in človekovih pravic. Zato se mi zdi pozitiven predlog za povečanje splošnega mandata banke, če seveda države, katerim je namenjeno to jamstvo, vključujejo države kandidatke za pristop in države, ki so z Evropsko unijo podpisale sporazume o partnerstvu.
Da bi bolje izpolnjevala svoje naloge v tretjih državah, banka potrebuje precejšnja sredstva in več strokovnega osebja. V tem okviru mora EIB preučiti spodbujanje nekaterih projektov strateškega pomena za Evropsko unijo, kot so plinovod Nabucco in drugi projekti za cestno, pomorsko in energetsko infrastrukturo.
Nazadnje bi poudaril potrebo po tem, da banka spremlja financirane projekte med njihovim izvajanjem in ob zaključku, da bi preverila skladnost s socialnimi in okoljskimi merili.
Giovanni Collino
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi se zahvalil poročevalcu gospodu Kalfinu za delo, ki ga je opravil. Današnje glasovanje obnavlja jamstvo EU Evropski investicijski banki (EIB) za izgube pri posojilih za projekte zunaj Evropske unije. Ta ukrep ima še večji pomen v sedanjem gospodarskem okviru, ki ga zaznamujejo temeljite spremembe ne samo na trgih, ampak tudi spremembe proizvodnih metod in pristopov h gospodarstvu.
Medtem ko EIB po eni strani za Evropsko unijo igra ključno vlogo, po drugi strani Unija krepi svojo politično in gospodarsko prisotnost zunaj meja 27 držav članic. Z drugimi političnimi skupinami je bilo doseženo soglasje, da se spremeni prvotno besedilo Komisije. Razprave, ki so upoštevale vrsto mnenj, so bile konstruktivne v Odboru za proračun in tudi med pripravami za današnjo sejo.
Teme, ki so zaznamovale pogajanja in politične razprave, so bile: podpora malim in srednje velikim podjetjem, povečanje sinergij na področju razvojnega sodelovanja, da bi se izognili podvajanju prizadevanj v južnih državah in izgubi sredstev, značaj EIB, ki ostaja investicijska banka, ki zagotavlja posojila, konkurira na mednarodnih trgih in ne zagotavlja nezavarovanega financiranja, geografski obseg naložb EIB, ki so bile razširjene na države, kot sta Libija in Irak, toda ne na države, kot je Belorusija, v katerih mora biti spoštovanje človekovih pravic, kot je določeno v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, najmanjša zahteva, da se načrtuje ukrepanje.
Zdi se zelo verjetno, da bo delo, opravljeno v Parlamentu, zelo hitro dobilo soglasje Sveta in Komisije. V zvezi z opravljenim delom bo poročevalec predložil predlog ustne spremembe, da se poveča sredstva, ki zagotavljajo naložbe EIB v sredozemsko regijo. Takšne naložbe lahko pripomorejo k stabilizaciji Sredozemlja, nenazadnje glede na probleme, povezane s tokom migrantov v zadnjih tednih.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
William  Dartmouth
poslanec. - Gospod predsednik, govornika bi prosil, naj razmisli, koliko vse to stane davkoplačevalce.
Giovanni Collino
(IT) Gospod predsednik, kaj natančno ima v mislih vpraševalec, celotno operacijo ali določeno točko?
Göran Färm
v imenu skupine S&D. - (SV) Gospod predsednik, iskreno bi se zahvalil poročevalcu gospodu Kalfinu, ki je opravil izvrstno delo. Sodeloval je z Evropsko investicijsko banko (EIB) in poročevalci v senci iz petih različnih odborov v Parlamentu, ki so bili vključeni. Resnično menim, da so dosegli odličen rezultat.
Finančna kriza kaže, kako pomembno je imeti stabilne javne institucije, pristojne z odobritev posojil v ključne naložbe, ko zasebni finančni trg niha. Zato zdaj razpravljamo o vzpostavitvi novih finančnih instrumentov v številnih različnih okvirih, toda tudi razvoju instrumentov, ki jih že imamo, v tem primeru dejavnosti EIB zunaj Evrope.
Izpostavil bi tri pripombe, za katere upam, da bodo deležne obravnave v Parlamentu in tudi Svetu. Prva zadeva večjo skladnost med dejavnostmi EIB in smernicami za razvojno in zunanjo politiko EU. Druga zadeva povišanje zgornje meje za projekte za boj proti podnebnim spremembam, moja tretja pripomba pa zadeva povišanje zgornjih mej posojil, ki zahtevajo večja jamstva držav članic.
Večina dejavnosti EIB je usmerjena k Evropi, toda če preštejemo države, ki prejemajo posojila, jih je večina dejansko držav v razvoju. Zato danes med drugim glasujemo o zahtevi po strožji oceni projektov in zahtevi, da EIB vnaprej izvede temeljito presojo, ali bo naložba dejansko prispevala k doseganju naših razvojnih ciljev. Resnično pozivam vse, da podprejo ti zahtevi. Za dosego tega moramo povečati tudi preglednost dejavnosti EIB v državah, ki jih obsega zunanji mandat. Glede na stanje zadev imamo pogosto dolge, zapletene verige finančnih transakcij, zaradi katerih je preglednost zelo problematična. Pozivamo tudi, naj se večjo pozornost nameni lastnim pravilom EIB proti dejavnostim v davčnih oazah.
Trden finančni sistem je pogoj za delujoče gospodarstvo v ranljivih delih sveta. Zato sem zadovoljen, da lahko zdaj podpremo tudi predlog ustne spremembe, ki bo, upam, dobil podporo vseh in nam dal na razpolago več sredstev, ki jih bomo lahko zagotovili državam, kot sta Egipt in Tunizija.
To poročilo predstavlja pomemben korak v smeri, ki jo bo, upam, v prihodnjih pogajanjih podprl celo Svet.
Carl Haglund
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospod predsednik, najprej bi se zahvalil poročevalcu za njegovo odlično in strokovno delo v zvezi s tem poročilom. Sodelovanje med skupinami je bilo dobro in menim, da je dober tudi rezultat.
Moji kolegi poslanci na drugi strani dvorane so izrazili zaskrbljenost, da bomo ogrozili dobro delo, ki ga je Evropska investicijska banka (EIB) opravila doslej. Menim, da so ti pomisleki popolnoma neutemeljeni. Dejstvo je, da zdaj ocenjujemo vmesni mandat in bomo banko popeljali v boljšo smer.
Medtem ko si je dobro zapomniti nove in tehtne zamisli, ki jih je kar nekaj in ki jih je dobro izkoristiti v tej fazi, si je po drugi strani tudi dobro zapomniti, da bomo morali prej ali slej začeti pogajanja o mandatu EIB za naslednji finančni okvir, z drugimi besedami okvir, ki se bo začel leta 2014. Tu se bomo morali odločiti, v kateri smeri hočemo popeljati banko, katere nove naloge bi ji lahko naložili in na kakšen način je treba izpolniti naloge z morebitno zagotovitvijo novih finančnih sredstev za banko. To si je pomembno zapomniti.
V tem okviru bi omenil dve podrobnosti. Prva je nekaj, kar je omenil gospod Färm, in sicer dejstvo, da se zdi, da se bomo lahko dogovorili o povečanju sredstev, ki jih EIB lahko uporabi v Severni Afriki, za kar menim, da je spričo tamkajšnjih političnih razmer zelo pozitivno. Prav zaradi tega mora EIB imeti zunanji mandat, namreč da nam omogoči ukrepati v skladu s cilji Unije.
Omenil bi tudi nekaj, za kar sem prepričan, da bo omenil tudi gospod grof Lambsdorfski, in sicer da si je Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo zelo prizadevala zagotoviti, da bomo lahko zunanji mandat EIB uporabili za to, da denar posodimo Belorusiji. To je del politike, za katero si bomo prizadevali, in načel, ki jih podpiramo v Evropski uniji in ki jih mora načeloma spoštovati naš pomembni instrument, EIB.
Če povzamem, menim, da smo dobro sodelovali s političnimi skupinami in da je poročevalec opravil odlično delo pri iskanju rešitev, ki pomenijo, da bomo zelo verjetno deležni zelo široke podpore poročilu, ko bomo čez malo več kot eno uro glasovali o njem. Menim, da je to dobra podlaga za naša pogajanja s Svetom. Upam, da je Evropski svet pripravljen v pozitivni luči preučiti dobre zamisli Evropskega parlamenta za spremembe.
Helga Trüpel
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi se gospodu Kalfinu zahvalila za njegovo ambiciozno poročilo in vas ponovno spomnila, da je bilo Sodišče Evropske unije tisto, ki je zahtevalo, da se zunanji mandat odobri v okviru postopka soodločanja. Z drugimi besedami, gre za večje pravice Parlamenta - in kot samozavestni poslanci Evropskega parlamenta to seveda podpiramo.
Evropska unija si je v Lizbonski pogodbi zastavila celo vrsto hvalevrednih ciljev: ohranjanje naravnih virov, boj proti revščini in prizadevanja za demokracijo, pravno državo in človekove pravice. Zato je edino pravilno, da EIB deluje kot instrument, ki si prizadeva za te cilje, da ne deluje proti njim, ampak da se namesto tega stori vse za zagotavljanje, da bodo ti cilji doseženi s pomočjo EIB. Govorimo predvsem o okoljski infrastrukturi, boljši oskrbi z vodo in sanitarijah ter večjih sredstvih za zdravje in usposabljanje, ker smo prepričani, da te zadeve prispevajo k varni prihodnosti v tretjih državah in so zelo pomemben prispevek k boju proti revščini.
Z zelenega vidika je zelo pozitiven tudi neobvezni mandat na področju podnebnih sprememb. Uporabiti je treba dodatni dve milijardi in seveda moramo, če svoje cilje na področju podnebne politike jemljemo resno, na tem področju sodelovati z EIB. Enako dobro se mi zdi, da je gospod Kalfin zdaj predlagal, naj EIB pomaga tudi pri gospodarskem razvoju in demokratičnih spremembah na območju Sredozemlja - zlasti zdaj v Tuniziji in Egiptu. Zato se nam te spremembe, o katerih bomo v kratkem glasovali, zdijo pravilne.
Zelo smo zainteresirani za večjo preglednost Evropske investicijske banke. Komisija mora zdaj vsako leto predložiti poročilo. Vendar pa samo to ne zadostuje; hočemo resnično preglednost. Želimo si, da bi bile v odločitve pred njihovim sprejetjem vključeni tudi nevladne organizacije in drugi pristojni organi. Menimo, da bo ta preglednost prispevala k sprejemanju EIB in je ne spodkopava.
Upamo, da glede na vse dobre zamisli, predstavljene tu v Parlamentu, ne bo zaostajal niti Svet, ampak bo podprl to ambiciozno politično stališče EIB in Parlamenta. Zato upamo, da bo postopek hitro zaključen, da bomo lahko skupaj oblikovali politike tudi v korist državljanov tretjih držav.
Kay Swinburne
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, pri zagotavljanju tovrstnih posojil za projekte znotraj in tudi zunaj EU ne smemo pozabiti, da niso brez finančnih posledic. Čeprav se morda zdi dober način za to, da gre denar EU naprej, moramo biti zelo previdni in zagotoviti, da so vzpostavljeni ustrezni sistemi za obvladovanje tveganj za upravljanje tovrstnih posojil in bilančne posledice, ki jih imajo.
Kot parlamentarci se moramo popolnoma zavedati obveznosti, katerim izpostavljamo proračun EU in s tem proračune držav članic. Sistemi nadzora in preglednost bodo ključni, ko se bo bilanco stanja uporabilo kot vzvod, kot je pokazala finančna kriza, v kateri se banke niso vedno popolnoma zavedale obsega svojih obveznosti.
Naučiti se moramo lekcij finančne industrije in biti prepričani, da točno vemo, kaj zagotavlja EU in katere ustrezne ravni demokratičnega nadzora se vzdržuje.
V bistvu moramo biti prepričani, da imajo tisti posamezniki pri EIB in Komisiji, ki upravljajo te finančne produkte in sprejemajo tako daljnosežne odločitve, ustrezna strokovna znanja in izkušnje za upravljanje tega.
To je denar davkoplačevalcev. Porabiti ga moramo previdno.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, menim, da je to, o čemer razpravljamo danes, razširitev in pojasnilo mandata Evropske investicijske banke (EIB), povezanega s sistemom jamstev, ki so zahtevana za operacije financiranja.
Menim, da gre razširitev ali pojasnilo mandata, ki se predlaga, v pravi smeri. EIB bo omogočilo izpolniti njene cilje v zvezi s sodelovanjem in razvojno pomočjo. Dokler bosta EIB in Evropska unija hoteli ostati podrejeni bonitetnim agencijam, bo obstajal problem glede jamstev; to je jasno.
Nekateri pravijo, da to morda povečuje tveganje in moramo zato biti previdni, ko vlagamo v zdravje, izobraževanje, boj proti revščini in razvojne cilje tisočletja, kajti nič od tega ni posebno donosno; namesto tega je treba povedati nekaj drugega. To, kar je treba povedati, je, da moramo razpravljati o naših odnosih z bonitetnimi agencijami. Razpravljajmo tudi o nečem drugem, takoj zdaj: kako je mogoče biti tako previden glede jamstev, ki bi jih davkoplačevalci morali dati za boj proti revščini, in tako pozabljiv glede načina, na katerega Evropska unija ni poskušala urediti zasebnih bank ali preprečiti finančnega kriminala, v katerega so bile vpletene vsa ta leta in za katerega se zdaj plačuje z milijoni brezposelnih? Tako bi bilo treba pravzaprav zastaviti to vprašanje.
Vsekakor obstaja problem, glede katerega imam pomisleke. Moji pomisleki so zelo enostavni: prvič, imamo Evropsko unijo, ki je v mednarodnih politikah uporabljala dvojne standarde. Pravzaprav z vidika človekovih pravic ni razloga, da bi morala EIB financirati projekte v Libiji in ne v Belorusiji.
Ko gre za to, kakšna so merila? Glede tega moramo biti zelo jasni, ker imam pomisleke tudi glede druge zadeve: Evropska služba za zunanje delovanje ima zelo obsežen mandat, ki vključuje vojaške operacije. Moje vprašanje je, ali se ti vidiki prekrivajo, in kako je mogoče, da EIB ni mogoče zlahka odvrniti od njenih ciljev in mandata, za katerega je bila ustanovljena?
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, Evropska investicijska banka uporablja javna sredstva narodov Evrope za zagotavljanje posojil bodisi finančnim posrednikom bodisi končnim prejemnikom v 74 državah. V primerjavi z drugimi mednarodnimi institucijami, ki opravljajo podobne funkcije, EIB nima ugleda zaradi preglednosti, politika javnega razkritja pa še vedno ne zajema poročil o oceni.
V primeru posojil EIB, ki naj bi jih prek posredniških bank prejela mala in srednje velika podjetja, javnost še vedno ne ve, kam gre denar. To poročilo ne zahteva razkritja s strani posredniških bank. Ob upoštevanju, da EIB daje posojila, ki jih jamči EU, katere proračun financirajo evropski davkoplačevalci, vas pozivam, da vsi glasujete proti temu poročilu, ki ne ščiti ustrezno interesov davkoplačevalcev.
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, EIB podpira zunanjo politiko Evropske unije, predvsem razvojno politiko. Tako se bere poročilo gospoda Kalfina, kolega poslanca iz Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu. Vendar pa delegacija nizozemske Stranke za svobodo (PVV) noče, da bi EU imela kakršno koli zunanjo politiko, vsekakor pa ne, da banka igra vlogo politika.
EIB je dejavna zunaj EU, ne vem, zakaj, vendar pa proračun EIB zagotavlja proračun EU in financirajo davkoplačevalci. Sredstva EIB prejemajo nekatere res čudovite države, kot so palestinska ozemlja, Gaza, Libija, Kuba, Venezuela, Turkmenistan in Maldivi. Nobena od teh držav ni ravno svetel vzor demokracije.
Vendar pa hoče Komisija zdaj dvigniti finančno zgornjo mejo EIB. Seveda to pomeni tudi, da bomo vlagali v podnebne spremembe v teh državah. Si lahko predstavljate? V Gazi, na Kubi? To je gradivo za novi film o gospodu Beanu, vendar pa se dejansko dogaja!
Stranka PVV se bo z vsemi sredstvi borila proti temu predlogu in tudi v celoti glasovala proti.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika).
Thijs Berman
(NL) Gospod predsednik, medtem ko grof Dartmouthski ne razume razlike med posojili in subvencijami, medtem ko bi morala gospa Andreasen ponovno prebrati letno poročilo EIB, je tisto, česar ni razumel gospod Hartong, to, da Evropa ni otok v svetu in da moramo, če hočemo mir in stabilnost tudi na naši celini, tudi mi vlagati v druge države.
To se ne financira samo s subvencijami, ampak predvsem, in to je boljša rešitev, s posojili. Prepričan sem, da me boste podprli pri tem, gospod Hartong, mar ne?
Lucas Hartong
(NL) Gospod predsednik, gospod Berman se nedvomno zaveda, da gre v politiki za politične odločitve. Zato smo se odločili vlagati denar naših davkoplačevalcev na precej pametnejši način, v zunanjo politiko držav članic, namesto v zunanjo politiko Evropske unije.
Barbara Matera
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poročevalcu bi čestitala za delo, ki je bilo opravljeno v zvezi z zunanjim mandatom Evropske investicijske banke (EIB). Finančna veja Unije danes igra zelo pomembno vlogo v smislu politične zaveze, ki jo želi izpeljati Evropa v zvezi z državami na južnih obalah Sredozemlja. Oblikovanje trajnih demokratičnih institucij zahteva velika prizadevanja ljudi, in Evropa, ki je v teh regijah več let sodelovala z EIB, jih lahko v tem obdobju prehoda podpre z vzpostavitvijo infrastrukture in krepitvijo lokalnih podjetij.
Poročilo, o katerem glasujemo danes, predlaga povišanje zgornje meje, s katero banka deluje zunaj Unije, za skoraj 2 milijardi EUR. Ta odločitev bo banki omogočila preučiti nekatere pomembne projekte, ki so ogroženi zaradi pomanjkanja sredstev, vendar pa so tudi strateškega pomena za stabilizacijo sredozemske regije. Vendar pa je za dosego teh ciljev potrebna visoka raven usklajevanja med Evropsko komisijo, novo Službo za zunanje delovanje in EIB.
Menim, da je zelo pomembno razviti skupno upravljanje teh treh akterjev v državah Unije, v katerih delujejo, zato se veselim vzpostavitve platforme s strani Komisije in EIB, ki bo preučila - skupaj s Parlamentom in Svetom -, kako najbolje obravnavati izzive zunanje politike Unije s finančnimi instrumenti in inovativnimi metodami.
Edit Herczog
(HU) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, kot poročevalka v senci za razrešnico Evropski investicijski banki skupaj s kolegom gospodom Audyjem jamstva Evropske unije Evropski investicijski banki (EIB) obravnavam kot zelo pomembno zadevo. Evropska investicijska banka je ključni akter pri financiranju projektov velikega pomena znotraj in tudi zunaj Evropske unije, njena vloga pa se bo povečevala. Obenem na podlagi veljavnih določb niti ena evropska institucija nima pravice nadzirati EIB, kar bi radi v prihodnosti spremenili, da bi preprečili, da bi to bila ovira za kasnejšo rast.
Posojilom, odobrenim državam zunaj EU, je treba posvetiti večjo pozornost in skrb kot projektom znotraj EU, ne samo zaradi tega, kar je bilo pravkar rečeno, ampak tudi zato, ker je stopnja nadzora, ki jo je mogoče izvajati nad zunanjimi dogodki, precej manjša kot v primeru naložb znotraj EU. Rešitev za to je, da ti projekti zahtevajo precej boljše priprave. Sočasno so zunanji projekti usmerjeni predvsem k strateško pomembnim, vendar politično ne vedno stabilnim regijam.
Kot članica Odbora za industrijo, raziskave in energetiko bi rada pojasnila vprašanje energije kot enega izmed projektov, ki se izvajajo v teh regijah. Več kot 50 % zunanjih naložb, ki jih financira EIB, je namenjenih državam vzhodnega partnerstva in Rusiji. Varnost in napredek teh držav služita neposredno interesom EU, saj od tod prihaja odločilen del uvoza zemeljskega plina in pomemben del uvoza električne energije držav srednje in vzhodne Evrope in Baltika. Zato je nujno, da se EIB osredotoči na podporo projektom, ki posredno ali neposredno povzročijo povečanje varnosti in zanesljivo preskrbo.
Zato se strinjam s poročevalcem gospodom Kalfinom - ki bi mu rada čestitala -, da je treba na področju posojil zunaj EU spodbujati tesnejše sodelovanje med EIB in Evropsko banko za obnovo in razvoj ter tudi Svetovno banko. Doseči je mogoče velike sinergije.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Gospod predsednik, Lizbonska pogodba postavlja nove zahteve zunanji in razvojni politiki Evropske unije. Tu je bila omenjena ena: usklajenost. Z drugimi besedami, naši različni instrumenti, Evropska služba za zunanje delovanje, Evropska investicijska banka in Komisija, morajo delovati usklajeno. Lizbonska pogodba določa tudi večjo parlamentarni nadzor, večjo preglednost in skupne odločitve o teh zadevah. Vse to bo okrepilo kakovost razprave o zunanji politiki, posebno če dosežemo večjo preglednost zaradi sodelovanja pristojnih odborov - predvsem Odbora za zunanje zadeve in Odbora za razvoj - v tem parlamentu.
eden izmed rezultatov te preglednosti je, da se Parlament odločil črtati Belorusijo s seznama držav, v katerih lahko Evropska investicijska banka deluje, ne da bi prej bila potrebna razprava v Parlamentu. Se spoštuje človekove pravice? So bili politiki opozicije izpuščeni? Ali država spoštuje lastnino svojih državljanov? Obstaja svoboda tiska? Lahko podjetniki svobodno delujejo? Obstajajo svobodni sindikati? V naših odnosih s tako pomembno sosedo - ki leži neposredno na meji Evropske unije - so to vse zadeve, o katerih je treba najprej razpravljati, preden začne tam delovati Evropska investicijska banka. Zelo sem zadovoljen, da je Parlament upošteval ta predlog, in pozivam Svet, naj stori enako.
Včeraj smo razpravljali o Egiptu. Razpravljali smo o instrumentih in o tem, kaj lahko storimo. Baronica Ashton je pozvala, naj se zviša zgornja meja, ki velja za Evropsko investicijsko banko. Parlament si z veseljem prizadeva za to. Izboljšati moramo svoje sodelovanje z Egiptom in Tunizijo, s Severno Afriko. To je edino pravilno. Je tudi dober primer tega, kako se lahko ta parlament hitro odzove. Enako se zdaj zahteva od Sveta, ki mora ustrezno ukrepati.
Menim, da lahko instrumenti naše zunanje politike, posebno če so usmerjeni k trgu, skupaj s posojili Evropske investicijske banke storijo veliko za pomoč pri razvoju in gospodarski rasti v Severni Afriki. Prav to je namreč potrebno. Če obstaja rast, če obstaja demokracija, bo na naše meje prišlo tudi manj migrantov. Če smem izrecno nagovoriti kolege poslance skrajne desnice, bi povedal, da so vaši argumenti res preveč grobi in poenostavljeni - če ne primitivni.
Heidi Hautala
(FI) Gospod predsednik, Evropska investicijska banka ima odlične cilje, vključno z zmanjšanjem revščine in predlogom, da morajo biti operacije banke skladne s cilji zunanjih odnosov EU. Da bi bilo to res preverljivo, je zelo pomembno, da so dejavnosti banke pregledne. Ob upoštevanju tega je skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze predložila predloga spremembe 6 in 7, ki zahtevata objavo vseh dokumentov o ocenah in da je poleg tega treba objaviti vse dokumente, ki zadevajo različne projekte. Poudarila bi, da od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe Evropsko investicijsko banko, kot vse druge agencije EU, zavezuje Uredba o javnem dostopu do dokumentov.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, Evropska investicijska banka je dejansko institucija Evropske unije, saj se jo nenazadnje financira z denarjem, ki ga zagotovijo davkoplačevalci držav članic Evropske unije. Zato je nujno, da je banka popolnoma pregledna in pokaže, kako deluje, ter da to stori zelo natančno. Močno bi poudaril, da kot predstavnik države, ki meji z Belorusijo, osebno zagovarjam, da Evropska investicijska banka prepreči vsakršno možnost razširitve posojil ali kreditov, ki podpirajo Lukašenkov režim. Pokazati moramo, da so človekove pravice vzhodno od Evropske unije prav tako pomembne kot človekove pravice v Afriki ali Aziji. Vendar pa se strinjam s kolegom poslancem, ki je rekel, da ne smemo uporabljati dvojnih standardov za Libijo in Belorusijo.
Claudio Morganti
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, cilj tega poročila je dogovoriti se o jamstvih Unije za zunanje naložbe Evropske investicijske banke (EIB). EIB ima številne naložbe v državah, ki so bile v zadnjih nekaj tednih v središču zgodovinskih sprememb, z zrušenjem avtoritarnih režimom z ljudskimi upori.
Poročilo si prizadeva razširiti jamstva Unije tudi na druge države, glede katerih imamo pomisleke zaradi pomanjkanja notranje demokracije. Menim, da bi bilo sporno premakniti se v tej smeri, in se sprašujem, ali ne bi bilo morda koristneje, če bi EIB povečala svoje naložbe znotraj Evrope s financiranjem malih in srednje velikih podjetij v večjem obsegu, upanje, ki ga je v ponedeljek v tej dvorani izrekel sam komisar Tajani.
Zelo sem razočaran, da je bila med predpristopne države vključena Turčija. Potrjujem, da se v stranki Lega Nord nikoli - in res mislim nikoli - ne bomo strinjali s kakršnim koli popuščanjem na tem ali katerem drugem področju.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, takoj lahko vidite, da je bilo v pripravo poročila vloženih veliko prizadevanj, da bi lahko denar evropskih davkoplačevalcev ponudili tako veliko različnim državam, vključno s Turčijo. Če bi bili gospod Kalfin, ko je bil minister, in njegovi kolegi ministri tako prizadevni pri zavzemanju za pravice bolgarskih državljanov, bi njihova stranka po mojem mnenju še vedno vladala Bolgariji.
Glede vsebine poročila bi povedal, da se v celoti strinjam s tem, kar je povedal grof Dartmouthski. Izkazalo se je, da je angleški lord bolj socialno odgovoren kot socialist Kalfin. Izvolili so nas državljani Evrope in denar, ki se ga od njih pridobi z davki, moramo uporabiti najprej za reševanje njihovih problemov, in ko bomo rešili njihove probleme, lahko denar damo Turčiji in drugim državam zunaj EU.
Georgios Stavrakakis
(EL) Gospod predsednik, čestital bi poročevalcu gospodu Kalfinu za njegovo odlično poročilo. Nobenega dvoma ni, da je sedanja gospodarska kriza močno poudarila pomembno delo Evropske investicijske banke v Evropski uniji. Vloga Evropske investicijske banke je prav tako pomembna, čeprav manj znana, zunaj EU pri podpiranju zunanjega delovanja EU z zunanjim delovanjem EIB, o katerem razpravljamo danes.
Predlogi v poročilu: prvič, povečanje preglednosti, drugič, uvedba klavzule o prožnosti za morebitno prerazporeditev regionalnih sredstev, tretjič, uskladitev dejavnosti EIB z zunanjo politiko EU, četrtič, razširitev seznama držav upravičenk in, petič, povečanje zgornje meje financiranja, so vse pozitivni predlogi, ki so zelo koristni in tudi nujni. Strinjam se s temi predlogi in jih podpiram, ker vsi izboljšujejo učinkovitost dela Evropske investicijske banke in obenem izboljšujejo tudi pozitivno podobo in intervencionizem same Evropske unije v svetu.
Jan Mulder
(NL) Gospod predsednik, če so zadeve takšne, kakršne se zdijo, bo postala vloga Evropske investicijske banke vse pomembnejša. Po mojem mnenju je najpomembnejša stvar, da se bonitetne ocene AAA te banke ne sme nikoli ogrožati z nalogami, ki bi jih morda morala opraviti.
Če pogledamo razprave o finančnih perspektivah, se zdi, da vsota denarja, ki ga bodo na razpolago dale države članice, ne bo veliko višja kot zdaj. Menim, da moramo zato preučiti predvsem, kako lahko uporabimo Evropsko investicijsko banko za dosego nekaterih ciljev Evrope. To smo dejansko storili v preteklosti, to, kar se mi zdi posebno pomembno, pa je: kaj je bil večkratni učinek jamstev, ki smo jih odobrili Evropski investicijski banki?
Menim, da bi zato bilo koristno, če bi banka pripravila poročilo, ki bi navajalo, katera so bila najuspešnejša jamstva in za katere najbolj velja večkratni učinek. To nam bo pri pripravi finančnih perspektiv omogočilo sprejetje boljših odločitev o tem, katera sredstva moramo uporabiti kot jamstva za Evropsko investicijsko banko.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Gospod predsednik, optimizem ogroža dejstvo, da je bila v zadnjih letih politika Unije glede zunanjih odnosov in njihove podpore razširjena in okrepljena z novimi finančnimi instrumenti, kot sta instrument za predpristopno pomoč in Evropski instrument sosedstva in partnerstva. Nobenega dvoma ni, da mora Evropska investicijska banka v svojih dejavnostih posebno poudariti vključitev prometnih in energetskih omrežij, kot so na primer projekt plinovoda Nabucco in drugi projekti plinovodov, ki so posebno zanimivi za Evropsko unijo. V svojem delu kot del vzhodnega partnerstva ne smemo pozabiti, da je treba v vseh državah partnerstva, vključno v Belorusiji, ohraniti načela demokracije, pravno državo in spoštovanje človekovih pravic. Vendar pa se, dokler tamkajšnje oblasti ne bodo razumele, da je spoštovanje človekovih pravic nekaj, kar mora biti ena izmed njihovih najpomembnejših obveznosti, finančnih sredstev Evropske investicijske banke enostavno ne more dati Belorusiji.
Seán Kelly
Gospod predsednik, zame to, da Evropska unija vlaga v projekte zunaj Evropske unije, predvsem v vidike kot je boj proti podnebnim spremembam, ne predstavlja nobene težave. Vendar pa se mi kot irskemu poslancu Evropskega parlamenta zdi ironično, da danes zjutraj tu razpravljamo o tem, kako lahko EU jamči za izgube pri posojilih in jamstvih za projekte zunaj Evropske unije, medtem ko si ista EU prizadeva zaslužiti s posojili Irski v okviru sistema reševanja - dobiček v višini skoraj 3 %, kar znaša 5 milijard EUR.
To ni trajnostno, to ni pošteno in menim, da tudi ni zakonito. Prav tako je neverjetno težko razumeti, kako se nam zaračuna 5,8 %, medtem ko se za posojila drugim državam znotraj Evropske unije zaračunava 3,2 %.
Povedati hočem, da bomo pod novo vlado zahtevali ponovna pogajanja...
(Predsednik je prekinil govornika)
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, podaljšanje mandata Evropske investicijske banke za prihodnje obdobje potrjuje, da sedanje partnerstvo med Evropsko unijo in Evropsko investicijsko banko (EIB) prinaša pozitivne rezultate pri izpolnjevanju političnih ciljev EU z instrumenti EIB.
Del novega mandata je povišanje proračunskega jamstva EIB, ki krije tveganja javne ali politične narave, povezana z delovanjem EIB zunaj Evropske unije. Za dejavnosti, kot so te, je zelo pomembno zagotoviti davčno zmernost in notranjo disciplino, da se zagotovi, da bo denar, vložen v dejavnosti v podporo političnih ciljev Evropske unije, prinesel ustrezne rezultate v zvezi z davčnim obsegom.
Zato je nujno treba imeti dober in pregleden mehanizem za nadaljevanje spremljanja podpiranih dejavnosti. Preglednost pri obravnavanju finančnih...
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Gospod predsednik, po mojem mnenju morajo dejavnosti Evropske investicijske banke zunaj Evropske unije potekati v skladu z vrednotami, ki veljajo v sami Uniji, in načeli, oblikovanimi kot del evropske sosedske politike. V sedanjih razmerah Evropska unija po mojem mnenju ne more dovoliti vključitve Belorusije v skupino potencialnih upravičenk za posojila Evropske investicijske banke. Če hoče režim v Minsku uporabiti sredstva Evropske investicijske banke, mora spoštovati načela demokracije, pravno državo in človekove pravice. Evropska unija mora zavzeti trdno stališče glede tega in uvesti politične in tudi finančne sankcije.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, Evropska investicijska banka je medvladni instrument. Države članice zagotavljajo jamstvo znotraj Unije, Evropska unija pa zagotavlja jamstvo zunaj Unije. Za banko je ključnega pomena, da obdrži svojo bonitetno oceno AAA; to jamstvo je izredno koristno. Poleg tega bo Unija nekega dne morala postati družbenica ali partnerica banke, da bi se lahko uskladili medvladni vidiki in vidiki Skupnosti.
Predlagam, da se razprava osredotoči na vračilo tega jamstva - 29 milijard. Vračilo bi znašalo okoli 100 milijonov EUR, obenem pa bi lahko EIB zagotovili subvencioniranje glede na projekte, ki nam jih predstavi. V zvezi z jamstvi bi pozornost pritegnil k dejstvu, da imamo s Skladom za stabilnost - 60 milijard EUR - in 30 milijardami kot jamstvo Evropske unije na razpolago praktično letni proračun.
Jan Kozłowski
(PL) Gospod predsednik, poročevalcu gospodu Kalfinu bi čestital za odlično poročilo, ki po mojem mnenju popolnoma predstavlja stališče Evropskega parlamenta. Razširitev mandata za jamstvo Evropski investicijski banki je zelo pomembna in upam, da bo usklajevalni postopek v celoti uspešen. Pozdravljam tudi predlog, da se povečajo vsote, ki jih krije jamstvo, v zvezi z Unijo za Sredozemlje. Glede nedavnih dogodkov v regiji - v Tuniziji in Egiptu ali na primer najnovejših dogodkov v Libiji - menim, da moramo podpreti demokracijo, ki nastaja tam. Po eni strani menim, da bi bilo prav tako dobro, da se posojil ne razširi na Belorusijo - to so omenili predhodni govorniki -, kjer se, kot so pokazale nedavne predsedniške volitve in povezani dogodki, ne spoštuje demokracije in človekovih pravic.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, soočamo se z novim valom uporabe sredstev EU prek Evropske investicijske banke. Zato sem se priglasila k besedi, ker moram izreči opozorilo.
Trenutno ima EIB v proračunu EU obveznosti v višini 20 milijard EUR. Če bi te zapadle, bi nastal problem. Zato bi predlagala, da zelo natančno in skrbno preverimo prihodnjo uporabo sredstev EU prek EIB.
EIB nima niti 500 zaposlenih v tretjih državah; Evropska komisija jih ima 3700. Še vedno velja, da bi Komisija dejansko bolje sama izvajala nadzor nad sredstvi EU kot pa preko EIB. Po mojem mnenju obstajajo številni vidiki za podelitev mandata EIB, ki ostajajo nejasni. Parlament bi prosila, naj preneha verjeti, da lahko dovolimo privatizacijo dobička drugih in socializacijo izgub. To bomo morali utemeljiti davkoplačevalcem in volivcem v svojih državah.
(Predsednik je prekinil govornico)
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, podal bi nekaj kratkih pripomb.
Najprej bi poudaril pomen upoštevanja časovnega razporeda. Tristranski pogovori med institucijami se bodo začeli na podlagi poročila, ki bo verjetno sprejeto danes. Skupni cilj je sprejetje sklepa pred poletjem, da bi preprečili tveganja nesprejetja sklepa do oktobra 2011, ki bi vodilo k prenehanju zunanjih dejavnosti EIB po tem datumu. Zato bi poudaril, da je to izredno pomembno vprašanje.
Povem lahko tudi, da je bila EIB dejavna v številnih državah, ki so postale zelo pomembne. Egiptovski portfelj je eden izmed največjih v EIB. Od začetka svojega delovanja je banka zagotovila financiranje v višini več kot 4,3 milijarde EUR, večinoma zasebnemu sektorju.
Pojasnil bi tudi, da sta banka in proračun dve različni stvari. Banka operira z denarjem davkoplačevalcev, v tem primeru kapitalom, ki so ga vplačale države članice. Banka mora biti odgovorna za zagotavljanje, da se vrne ves izposojeni denar. Del kulture bank je, da se jim podeli bonitetne ocene. Že dvakrat je bil omenjeno, da ima EIB najvišjo bonitetno oceno. Ta ocena se ne sme poslabšati. To je zelo pomembno. Profesionalnost banke mora zagotoviti, da se ohrani ta bonitetna ocena, ki je tudi simbol evropskih financ.
Glede tega, kako se nadzoruje EIB, naj povem, da obstaja odbor. Komisija in vse države članice so članice odbora. EIB lahko preiskuje OLAF, seveda pa poda svoje mnenje o EIB tudi Računsko sodišče. Obstajajo torej demokratični mehanizmi in banka mora delovati znotraj tega okvira. Jamstvo EU krije samo suverena in politična tveganja in od svoje uvedbe leta 1960 nikoli ni ustvarilo izgube za proračun EU.
EIB je trdna institucija. Seveda obstaja velika možnost izbire pri sprejemanju odločitev - komu posoditi in kako posoditi - zato so te politične smernice, o katerih se razpravlja danes, in vaša mnenja zelo cenjena. Vsekakor jih bomo upoštevali.
Ivailo Kalfin
poročevalec. - Gospod predsednik, podal bi samo tri pripombe.
Prvič, Evropska investicijska banka je evropska institucija. Je del Lizbonske pogodbe. Kot takšna mora biti ena izmed tistih, ki pomagajo pri doseganju ciljev Evropske unije znotraj ali zunaj Unije. Pozornost ljudi, ki so rekli, da banka ne bi smela biti udeležena zunaj Unije, bi pritegnil k dejstvu, da ima Evropska unija zunanjo politiko in da lahko Evropska investicijska banka morda pripomore k doseganju njenih ciljev.
Drugič, Evropska investicijska banka je finančna institucija z najvišjimi ocenami. Je zelo stabilna finančna institucija in vse spremembe, ki smo jih predložili, so bile namenjene ohranitvi njene stabilnosti na trgu. Obenem to ni v nasprotju z možnostjo poročanja in ocenjevanja razvoja in podnebnega vpliva projektov Evropske investicijske banke. Naj ponovim, da to ne povečuje tveganja; to povečuje preglednost banke.
Zelo cenim, kar je povedal komisar. Ima prav: zdi se mi, da smo se dotaknili nekaterih občutljivih vprašanj, o katerih se je razpravljalo v Svetu, kjer še ni bila sprejeta odločitev, vključno s kombiniranjem posojil in kreditov banke, in tem, kako narediti evropsko razvojno pomoč učinkovitejšo. Evropska unija je največja donatorka - ne samo kot Unija, ampak tudi kot države članice - z zelo majhno prepoznavnostjo.
Imamo dve možnosti: da se ne dotaknemo tega vprašanja, ker je občutljivo, ali da si prizadevamo sodelovati s Svetom, da bi našli boljšo možnost in povečali učinkovitost vseh sredstev, ki jih porabi Evropska unija.
Najlepša hvala za vašo podporo. Pričakujem zelo široko soglasje in zelo močno glasovanje v Parlamentu, na podlagi česar lahko začnemo pogajanja s Svetom.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Zuzana Brzobohatá
To poročilo se osredotoča na dejavnosti Evropske investicijske banke (EIB). Nekatere izmed njenih dejavnosti so usmerjene k izpolnjevanju ciljev razvojne politike v državah, ki težko dobijo finance na kapitalskih trgih pod razumnimi pogoji. EU uporablja EIB b okviru te politike, da bi poskušala premostiti vrzel med severom in jugom, saj imajo manj razvite države neizogibno slabši dostop do financiranja za razvoj njihovega gospodarstva. Trdno sem prepričana, da je prav, da se ohrani in ustrezno razširi instrumente EU, ki pomagajo tretjim državam, kot izraz solidarnosti s tretjimi državami, in da se izpolni delež odgovornosti EU za delovanje svetovnega gospodarstva. Menim, da je razširitev mandata EIB, da bo vključeval regionalne operativne smernice, ki jih bo pripravila Komisija v sodelovanju z EIB, po posvetovanjih z Evropsko službo za zunanje delovanje, korak v pravo smer za izpolnitev ciljev zunanje politike EU. Menim tudi, da bi bilo koristno uporabiti mandat EIB za zagotovitev posojila Islandiji, Belorusiji, Libiji, Iraku in Kambodži. Čeprav so bila posojila razširjena na Islandijo za podporo njenega gospodarstva, so bila posojila drugim državam odobrena pod pogojem, da se financiranje uporablja izključno za podporo razvoja demokracije in človekovih pravic.
Tamás Deutsch
v pisni obliki. - (HU) Proračunsko jamstvo, ki ga zagotavlja Evropska unija Evropski investicijski banki, zagotavlja stabilnost banke in krije politična tveganja ali tveganja, značilna za državo, med dejavnostjo banke, predvsem za države in projekte, ki bi lahko samo s težavami dostopali do sredstev kapitalskega trga, če sploh. Sklep zadeva obnovo mandata jamstva. Določa zgornje meje financiranja, navaja države upravičenke in opredeljuje obseg podpore, ki jim je na razpolago. Sistem regionalnih ciljev nadomeščajo celoviti cilji na visoki ravni, ki zajemajo vse regije v skladu z načeli, določenimi v sklepu. Evropska komisija v sodelovanju z EIB in ob posvetovanjih z Evropsko službo za zunanje delovanje razvija operativne smernice, ki odražajo regionalno strategijo EU za vsako regijo, ki jo zadeva mandat. V prihodnosti se bo večji poudarek dajalo sektorjem, kot so zdravje, izobraževanje, okoljska infrastruktura, voda, sanitarije, razvoj trajnostnega prometa, ublažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje. Posebna naloga Odbora za proračunski nadzor je bila okrepitev funkcij proračunskega nadzora v sklepu. Za povečanje preglednosti so posebno pomembna prihodnja razkritja Parlamentu vseh poročil in informacij, povezanih z dejavnostmi EIB, in tudi merjenje konkretnih rezultatov projektov, ki jih financira jamstvo EU, ter zaščita pravice Evropskega računskega sodišča, da revidira uporabo sredstev iz proračuna EU.
