Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0475/2008).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Strategija za boj proti drogam
Izvajanje strateške kampanje proti drogam temelji na dveh akcijskih načrtih za dve različni obdobji, tj. 2005-2008 in 2009-2012. Predvidena je tudi "ocena vpliva" v letu 2008, ki bo izvedena pred akcijskim načrtom za obdobje 2009-2012, na podlagi jasnega časovnega razporeda.
Trenutno stanje glede drog v EU je zaskrbljujoče, specifična sredstva, izbrana za boj proti problemu, pa morajo biti izredno stroga, trdna, vztrajna in dosledna.
Kakšni so zaključki Komisije na podlagi poročil za leta 2005, 2006 in 2007 glede trenutne situacije in kakšna je bila raven izvajanja ukrepov med letom 2005 in danes?
Kakšno je stanje v zvezi z oceno vpliva, ki naj bi bila zaključena leta 2008? Kakšna je napoved Komisije za obdobje 2009-2013, predvsem glede novih instrumentov za boj in sodelovanje v policijskem in pravnem smislu, in tudi udeležba civilne družbe?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, jasno je, da nihče ne more biti zadovoljen glede vprašanja drog. Komisija je 18. septembra 2008 sprejela predlog Akcijskega načrta Evropske unije za boj proti drogam za obdobje 2009-2012, priloženo pa je bilo poročilo o končni oceni Akcijskega načrta EU za boj proti drogam za obdobje 2005-2008. To je ta ocena učinka, ki je bila omenjena v vprašanju.
Oba dokumenta sta bila na ta datum dana na razpolago Parlamentu. Oceno je izvedla Evropska komisija v prvi polovici leta 2008 v skladu z ukrepom 45.3 akcijskega načrta. Ocena je zagotovila pomemben prispevek za novi akcijski načrt. Ugotovitve vključujejo naslednje:
glede izvajanja novega Akcijskega načrta EU za boj proti drogam je mogoče zaključiti, da je bil napredek dosežen glede skoraj vseh posameznih ciljev in ukrepov z različnimi stopnjami uspešnosti. Akcijski načrt EU za boj proti drogam se ustrezno odraža v nacionalni politiki držav članic in je bil prenesen v nacionalno politiko in/ali so se ti cilji že odražali v obstoječih dokumentih.
Države članice poročajo, da akcijski načrt odraža glavna področja politike na nacionalni ravni. Ocena kaže, da akcijski načrt podpira proces približevanja med politikami o drogah držav članic, za kar Komisija meni, da je pomembno.
Glede situacije v zvezi z drogami ni bilo pomembnega zmanjšanja pojavnosti uporabe drog, zdi pa se, da se je uporaba najpogostejših drog stabilizirala in/ali rahlo upadla. Uporaba kokaina v nekaterih državah članicah kaže trend naraščanja. Dolgoročni trend EU glede pojavnosti z drogami povezanih nalezljivih bolezni, predvsem okužb z virusom HIV in aidsom, je, da so se te v zadnjih letih zmanjšale, prav tako pa tudi z drogami povezane smrti.
V zadnjih letih so se pojavili novi trendi uporabe drog, predvsem kombinirana uporaba drog. Število in obseg zasegov kokaina se povečujeta, medtem ko se za zeliščno konopljo, heroin, ekstazi in amfetamine zdi, da se trend stabilizira. Cene prepovedanih snovi so na splošno padle, stopnje čistosti pa se zdijo dokaj stabilne.
Glede vpliva akcijskega načrta na situacijo v zvezi z drogami je ocena vpliva, o kateri govori spoštovani poslanec, verjetno poročilo o oceni izvajanja. Nenehno zmanjševanje z drogami povezanih nalezljivih bolezni po eni strani in izvajanje ukrepov za zmanjševanje škode po vsej EU po drugi strani kažeta jasno povezavo z akcijskim načrtom, čeprav je takšno povezavo izredno težko dokazati brez utemeljenega dvoma.
Nekatere države članice so dosegle dramatično zmanjšanje z drogo povezane škode za zdravje po uvedbi ukrepov za zmanjševanje škode. Podobne zaključke je mogoče potegniti na področju zmanjševanja ponudbe in evropskega usklajevanja in sodelovanja na področju kazenskega pregona v zvezi z bojem proti drogam.
Armando França
(PT) Hvala, gospa predsednica. Še zlasti se moram zahvaliti predstavniku Komisije, ker je odgovoril na moje vprašanje, pa tudi za kakovost njegovega odgovora. Zelo podrobno sem prebral dokumente Komisije.
Najprej moram povedati, da se strinjamo s strategijo in akcijskim načrtom, ki v prvi vrsti obravnava ponudbo in nato povpraševanje. Glede ponudbe bi želel podati svoje mnenje.
V smislu ponudbe smo izredno zaskrbljeni zaradi obilice kokaina in tudi zaradi obilice sintetičnih proizvodov. Poleg tega smo izredno zaskrbljeni zaradi lokalnih sporov, do katerih prihaja med tolpami, ki se v nekaterih državah članicah borijo za nadzor nad trgom z drogami. Prosil bi vas, da mi čim bolj pojasnite, kateri posebni ukrepi so predlagani v zvezi s sodelovanjem med državami članicami ter policijo in pravosodnimi organi držav članic na eni strani ter med državami članicami in državami proizvajalkami, predvsem državami proizvajalkami kokaina, na drugi strani. To je področje strategije, glede katerega smo zelo zaskrbljeni in bi o njem želeli konkretne odgovore Komisije.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, seveda je sodelovanje med državami članicami v boju proti drogam, mamilarskim kartelom in kriminalu, povezanem z drogami, izredno pomembno in tudi izredno težavno zaradi velike količine denarja v obtoku. Naša prva prednostna naloga, kot ste lahko videli v akcijskem načrtu, je boj proti dobavni verigi kokaina. Imamo številne pobude, ki predvidevajo in urejajo sodelovanje med državami proizvajalkami v Latinski Ameriki in zahodni Afriki, da bi ustavili trgovanje s kokainom. Obstajajo posebni centri kot sta Center za operacije in analize za boj proti drogam v Atlantiku in Centre d'Enquête et de Coordination de la Lutte Anti-drogue en Méditerranée. Obe pobudi se ukvarjata s trgovanjem s kokainom.
Torej obstaja sodelovanje in obstajajo pobude, toda področje je težavno in boj naporen. Poudariti moram, da tu ni prostora za samovšečnost. To je bolj ali manj neskončen boj. Vendar pa sem zadovoljen, da lahko poročam o nekaterih pozitivnih posledicah. Število bolezni se je zmanjšalo, prav tako pa se je zmanjšalo število smrti, povezanih z drogami.
Zadeva: Uvoz proizvodov iz perutninskega mesa iz Kitajske
Odločba Komisije 2008/638/ES z dne 30. julija 2008 o spremembi Odločbe 2007/777/ES o uvozu mesnih izdelkov iz tretjih držav. V skladu s predhodno odločbo je bil Kitajski dovoljen le izvoz toplotno obdelanih izdelkov iz perutninskega mesa v Skupnost, obdelanih v hermetično zaprti posodi do F0 vrednosti tri ali več.
Sočasno je Komisija na prošnjo pristojnih kitajskih organov dovolila uvoz izdelkov iz perutninskega mesa iz kitajske province Shandong, ki so bili obdelani pri nižji temperaturi (najmanj 70 °C).
Ali se Komisiji glede na to ne zdi, da bo omilitev predpisov vodila k ohlapnosti strogih predpisov Evropske unije na področju zdravstvenega varstva živali, higiene živil in dobrega počutja živali? Ali ne meni, da je sprejetje takšne odločbe, ki se nanaša samo na eno provinco v državi, razlog za zaskrbljenost, in ali meni, da je mogoče resnično potrditi, da proizvodi iz perutninskega mesa prihajajo samo iz province Shandong? Ali ne meni, da bo odobritev dovoljenja eni provinci vodila k poplavi prošenj za to, da se predpise omili v drugih provincah (do česar že prihaja)? Ali sprejeti ukrepi ne predstavljajo tveganja za položaj rejcev perutnine v EU?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, predpisi o zdravju živali in javnem zdravju, ki veljajo za izvoz perutninskega mesa iz Kitajske, zagotavljajo enakovredno stopnjo zaščite kot predpisi EU. Ti uvozni predpisi zagotavljajo, da vsi uvoženi proizvodi izpolnjujejo enake visoke standarde kot proizvodi iz držav članic EU, ne samo glede higiene in vseh vidikov varnosti potrošnikov, ampak tudi glede stanja zdravstvenega varstva živali. Načelo, v skladu s katerim mora biti hrana varna ne glede na njen izvor, je osrednje načelo pristopa EU.
Uradni nadzorni sistem na Kitajskem so na kraju samem preverile tri inšpekcije Komisije. Rezultat je bil objavljen na spletni strani Generalnega direktorata za varno hrano in zdravje ter zaščito potrošnikov. Pregledi so pokazali, da so pristojni organi, predvsem v provinci Shandong, dovolj dobro strukturirani, da lahko zagotovijo skladnost z zakonodajo Skupnosti v zvezi s toplotno obdelanimi proizvodi iz perutninskega mesa. Poleg tega so ti inšpekcijski pregledi potrdili tudi, da so pristojni organi zmožni uveljavljati uvozne zahteve Skupnosti.
Kot rezultat te naloge so kitajski organi službam Komisije dokazali, da lahko potrdijo, da so bile pošiljke toplotno obdelanih proizvodov iz perutninskega mesa, izvožene v Evropsko unijo, proizvedene v skladu z zahtevami Skupnosti in prihajajo samo iz province Shandong.
Vsi odobreni obrati na seznamu ustanov Skupnosti, iz katerih je dovoljeno uvažati toplotno obdelano perutninsko meso, so locirani v provinci Shandong. To so potrdile tri misije za ugotavljanje dejstev na kraju samem: ena leta 2004 in dve leta 2006.
V skladu s sporazumom STO o sanitarnih in fitosanitarnih ukrepih lahko katera koli tretja država zaprosi Komisijo za dovoljenje za izvoz za celotno svoje ozemlje ali del njega, kar se preuči in oceni v skladu z zadevnimi zahtevami Skupnosti. Če se zagotovila tretjih držav smatra za zadovoljiva in so učinkovito potrjena, se takšne prošnje iz tretjih držav sprejme in odobri dovoljenje za izvoz.
Vsakršno izkrivljanje konkurence v primerjavi s proizvajalci perutnine v EU preprečuje dejstvo, da sprejeti ukrepi zagotavljajo zadostna zagotovila, da toplotno obdelani proizvodi iz perutninskega mesa iz določenih regij izpolnjujejo stopnjo zaščite, ki se EU zdi potrebna. Ozaveščena izbira s strani potrošnikov bi bila odgovor na pritisk konkurence.
Kitajski organi so izrazili interes, da Komisija odobri uvoz toplotno obdelanega perutninskega mesa iz province Jilin. Za to odobritev bodo morali kitajski organi zagotoviti, da sanitarni pogoji, ki se uporabljajo pri proizvodnji toplotno obdelanega perutninskega mesa v provinci Jilin, izpolnjujejo zahteve ES, Komisija pa bo ta zagotovila potrdila z inšpekcijskimi pregledi na kraju samem.
Péter Olajos
(HU) Najlepša hvala, komisar, za vaš odgovor. Problem je v tem, da naj bi bilo letos na Kitajskem izvedenih šest inšpekcijskih pregledov, od katerih do danes ni bil izveden niti eden. Zdaj, v oktobru, naj bi bil inšpekcijski pregled perutnine, vendar tudi tega ni bilo, ker Kitajci niso imeli časa. Moje vprašanje je, če nismo mogli izvesti niti enega izmed šestih, načrtovanih za letos, in smo jih načrtovali že petnajst za naslednje leto, kako bomo izvedli teh petnajst? Če Kitajci ne sodelujejo s svojim evropskim trgovinskim partnerjem, zakaj potem odpiramo svoja vrata uvozom iz Kitajske in zakaj uničujemo evropske rejce perutnine? Če Kitajska ne sodeluje, potem nam ni treba odpreti vrat njihovim uvozom - to je moje mnenje. Hvala lepa.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Najprej bi povedal, da je Kitajska pripravljena sodelovati in da nič ne nakazuje na to, da Kitajska ni pripravljena sodelovati. Drugič, kar zadeva inšpekcije in inšpekcijske preglede, so bili ti doslej zadovoljivi. Ko se bodo pojavili dvomi ali vprašanja, bomo imeli nove inšpekcijske preglede. Čas med zadnjimi inšpekcijskimi pregledi in letošnjim letom je pretekel zaradi upravnih dejavnosti na Kitajskem med dvema ministrstvoma. Vendar pa - vsaj na strani Komisije - ne moremo reči, da obstaja nenaklonjenost sodelovanju z nami glede standardov in kakovosti proizvodov.
Če kar koli nakazuje na to, je Komisija pripravljena organizirati nove inšpekcijske preglede. Doslej se ti niso zdeli potrebni.
Jim Allister
Komisar, slišim, kaj govorite, vendar je to ponovitev spora okoli brazilske govedine, ko je Komisija mesece stala tam, kjer zdaj stojite vi, in nam zagotavljala, da je vse v redu, dokler ni bila končno prisiljena uvesti prepovedi.
Rekli ste, da bo to meso predmet podobnih preiskav. Lahko brez pridržkov rečete, da bo vsak kos uvoženega mesa enako podvržen istim strogim veterinarskim preiskavam, kot se zahtevajo za naše proizvajalce? Se bo preiskovalo enak delež proizvodnje in kako boste vedeli, ali je proizvod res iz province Shandong? Zadostuje, če je tam samo predelan? To so vprašanja, ki povzročajo nezadovoljstvo med našimi proizvajalci, da se za njih uporabljajo zahteve vseh vrst, vključno s postopnim opuščanjem kletk. Se bo to na Kitajskem zgodilo v enaki meri? Menijo, da jih spodkopavajo poceni uvozi.
Armando França
(PT) Najlepša hvala, gospa predsednica, bom zelo kratek. Moje vprašanje je podobno vprašanju predhodnega poslanca. Strinjam se, da se je nedavno prizadevalo opraviti inšpekcije in spremljati proizvode, in ključnega pomena je, da se te inšpekcije in spremljanje nadaljujejo. Vendar pa zagotovo ne more priti do omilitve predpisov. Namesto tega jih je treba okrepiti z natančnimi in jasnimi predpisi, ki jih določi Evropska unija in ki jih je treba uporabljati po vsej Kitajski in ne samo v nekaterih provincah, kot je pravkar omenil poslanec. Hvaležen bi bil za pojasnilo. Najlepša hvala, komisar.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Doslej so bili vsi proizvodi v tej provinci označeni. Organi oblasti v tej provinci so odgovorni za kakovost in tudi pravila o poreklu.
Seveda vedno obstaja problem, da ni mogoče preveriti vsake kokoši - tako je tudi v Evropski uniji. Kar pa Komisija lahko stori pri svojih inšpekcijskih pregledih - in rečeno mi je bilo, da bo naslednji inšpekcijski pregled naslednje leto, torej je bil že načrtovan - je, da preveri, da so upravni sistemi sposobni nadzorovati, kako se proizvaja to perutnino in kakšna je raven zdravstvenega varstva živali. Doslej so bili odgovori zadovoljivi.
Seveda se bo nenehno preverjalo dejstva, toda to so pravila Svetovne trgovinske organizacije in nam je odprtost vedno koristila. Kakovost je pomembna, standardi so pomembni. Zaenkrat smo prepričani, da je kakovost perutninskih proizvodov iz Kitajske zadovoljiva, naslednja provinca pa se je, kot sem že omenil, tudi pripravljena pridružiti.
Zadeva: Izvajanje Evropskega socialnega sklada v državah članicah
Evropski socialni sklad (ESS) kot eden izmed strukturnih skladov EU je bil vzpostavljen za zmanjšanje razlik v blaginji in življenjskih standardih po vseh državah članicah EU in regijah s ciljem spodbujanja zaposlovanja in gospodarske in socialne kohezije. V obdobju 2007-2013 bo državam članicam EU in regijam za doseganje njihovih ciljev dodeljenih okoli 75 milijard EUR. Države članice financirajo številne različne programe in v zvezi s tem je pomembno vedeti, kako države članice, še zlasti nove, uporabljajo razpoložljiva finančna sredstva in kakšni rezultati so bili doseženi glede dvigovanja življenjskega standarda in spodbujanja zaposlovanja.
Ali namerava Komisija objaviti sporočilo o izvajanju ESS v državah članicah in če namerava, kdaj lahko pričakujemo takšno sporočilo? Če namerava Komisija objaviti takšno sporočilo, ali lahko pričakujemo kvalitativno in kvantitativno analizo uporabe sredstev ESS? Ključnega pomena je vedeti ne samo, koliko denarja je bilo porabljenega za izvajanje različnih programov, ampak tudi zagotoviti, da imajo državljani EU tudi oprijemljive in trajnostne koristi.
Če Komisija ne načrtuje takšnega sporočila, zakaj je tako in kako lahko Komisija potem zagotovi pregledno in učinkovito uporabo ESS?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija poudarja, da člen 146 Pogodbe ES ustanavlja Evropski socialni sklad, da bi izboljšali zaposlitvene priložnosti delavcev na notranjem trgu in tako prispevali k dvigu življenjske ravni. Socialni sklad izvaja tudi tiste dejavnosti, ki vodijo h krepitvi ekonomske in socialne kohezije.
Komisija se strinja s cenjenim poslancem glede pomena konkretnih koristi Evropskega socialnega sklada. V tem kontekstu namerava Komisija predstaviti vrsto tematskih poročil o podpori in dejavnostih Evropskega socialnega sklada, doseženih upravičencih in rezultatih. Prvi niz poročil naj bi bil na razpolago v začetku leta 2009.
Poleg tega člen 159 Pogodbe ES določa, da Komisija vsaka tri leta predloži Evropeskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij poročilo o napredku, doseženem pri uresničevanju ekonomske in socialne kohezije. Zadnje kohezijsko poročilo je bilo objavljeno leta 2007 in je posvečalo posebno pozornost vprašanju naložb v ljudi. Naslednje kohezijsko poročilo bo predstavljeno leta 2010. Poleg tega bo Komisija v vmesnem obdobju objavila tako imenovano "poročilo o napredku".
Ona Juknevičien
Zelo sem zadovoljna z vašim zelo natančnim in konkretnim odgovorom, zato se vam resnično zahvaljujem. Cenim, da Komisija meni, da je vprašanje, ki sem ga zastavila, pomembno ne samo za poslance, ampak tudi za Komisijo. Vendar pa menim, da je najpomembnejše za naše ljudi. Vedeti morajo o preglednosti uporabe teh sredstev in učinkovitosti uporabe teh sredstev. Zato bom čakala na poročilo v začetku leta 2009.
Mi Komisija lahko pove, kateri generalni direktorat bo pripravil to poročilo v letu 2009?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Generalni direktorat za zaposlovanje pod vodstvom mojega kolega gospoda Špidle je odgovoren za to poročilo. Številke so zanimive in vsako leto v Evropi usposabljamo devet milijonov ljudi, tako da koristi so.
Zita Pleštinská
(SK) Odhodke, povezane z razvojem ali obnovo, je mogoče nadzorovati. V projektih, financiranih iz Evropskega socialnega sklada, ciljne skupine dobijo znanje in izkušnje, nove spretnosti in strokovno znanje, zato je bilanca stanja odvisna od subjektivnega stališča uradnikov. Insolventnost nevladnih organizacij in neodvisnih organov, ki jo povzročajo birokratske prakse držav članic, prejemnikom sredstev Evropskega socialnega sklada pogosto preprečuje udeležbo v drugih dejavnostih v okviru tega programa. Kakšne instrumente ima v rokah Komisija, da bi zagotovila, da države članice ne postavljajo čezmernih upravnih ovir pri povračilu stroškov, povezanih s projekti, ki so financirani iz Evropskega socialnega sklada?
Gay Mitchell
Bi komisarja lahko prosil, da v teh časih, ko nam je za petami recesija, preuči možnost, da Socialni sklad sodeluje z lokalnimi partnerskimi odbori za razvoj, kjer ti v državah članicah obstajajo, kot na primer v Republiki Irski, vendar tudi v drugih državah članicah? Glede tega bi lahko razpravljal z OECD, ki je izvedla študijo učinkovitosti lokalnega razvoja pri spodbujanju usposabljanja, izobraževanja, ustvarjanja mikro delovnih mest in izboljšanju okolja za ljudi, ki postanejo brezposelni.
Ne pričakujem, da bo komisar na vse to lahko odgovoril danes, toda resnično prosim, da preuči to možnost in se morda posvetuje z OECD o tem, kako bi Socialni sklad in socialna partnerstva ter lokalna partnerstva za razvoj lahko sodelovala pri izboljšanju usposabljanja skupnosti in zaposlitvenih potreb naših državljanov, predvsem v mestnih območjih.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Prvič, glede birokracije in upravnega bremena: nedvomno obstajajo. Kot sem dejal, moj kolega gospod Špidla je odgovoren za porabo denarja, jaz pa sem odgovoren za izpolnitev obveznosti: zagotavljanje, da se denarja ne zapravlja. To je vedno dilema.
Poskušamo biti čim bolj prožni, hkrati pa koristi in možne rezultate skrbno revidirajo nacionalni organi oblasti, plačilne agencije in verjetno pristojno ministrstvo. Ti vključujejo tudi Evropsko računsko sodišče in naš generalni direktorat, tako da obstajajo različne ravni nadzora.
Rezultat je ovrednoten z veliko javno udeležbo in projekti morajo biti vidni, zato je zdaj naša dolžnost, da se vse objavi na spletni strani glede financiranja, tako da lahko vsak sledi temu. Vendar pa Socialni sklad večinoma financira usposabljanje.
V odgovor na naslednje vprašanje: med različnimi viri financiranja strukturnih skladov, vključno s Socialnim skladom in skladov za regionalni razvoj, obstaja sodelovanje in vsaj v moji državi je sodelovanje med njimi zelo tesno. To sodelovanje je odvisno od nacionalnih organov oblasti. Dobro sodelovanje in učinkovito porabo denarja lahko samo podpiramo.
Drugi del
Zadeva: Projekti, sofinancirani iz kreditov Skupnosti, in črni fondi v Siemensu
Grški in nemški pravosodni organi nadaljujejo s preiskavo priemra črnih fondov v Siemensu, ki jih je podjetje uporabljalo za podkupovanje političnih strank in vplivnih oseb, da bi dobilo javna naročila gradenj in blaga. Nemška sodišča so že obsodila nekdanjega vodstvenega uslužbenca podjetja, ki je priznal, da so črni fondi obstajali tudi v Grčiji.
Glede na to, da so te podkupnine lahko povezane s projekti sofinanciranja Skupnosti, ali lahko Komisija pove, če OLAF ali katera koli druga njena služba preiskuje zakonitost postopkov za oddajo javnih naročil in izvajanje takšnih projektov?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Te zadeve so vedno zelo zapletene in resne. Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je pristojen za preiskave v zvezi s sredstvi EU, če obstajajo dovolj resni sumi goljufije ali je prišlo do nepravilnosti v nasprotju s finančnimi interesi Evropske unije.
V primerih, v katerih se projekti sofinancirajo iz skladov EU - tako kot v primeru strukturnih skladov -, si države članice in Komisija delijo odgovornost pri upravljanju teh skladov. V zvezi s tem so za razporejanje odhodkov in potrebni nadzor v prvi vrsti odgovorne države članice. Poleg tega je treba rezultate takšnega nadzora in preiskav ter morebitne primere goljufij ali nepravilnosti sporočiti OLAF, spoštovani poslanec pa morda ve, da je določena regulativna ureditev v okviru Uredbe (ES) št. 1681/94, ki določa, da morajo države članice v ustrezni fazi podrobnosti svojih preiskav takšnih morebitnih primerov goljufije ali nepravilnosti sporočiti Komisiji. Poleg tega se, če je to ustrezno, OLAF tesno poveže s pristojnimi nacionalnimi organi glede napredka v takšnih zadevah.
V zadevah, ki jih navaja spoštovani poslanec, je OLAF obvestil Komisijo, da je seznanjen s tekočimi primeri v Nemčiji in Grčiji, vendar pa doslej pravosodni organi katere koli od obeh držav članic niso zaprosili za neposredno pomoč OLAF v zadevah, ki se nanašajo na Siemens v Nemčiji in/ali Grčiji v zvezi s strukturnimi skladi. Nadalje se Komisija sklicuje na odgovor, ki je bil že podan na pisno vprašanje spoštovanega poslanca, ki je navajal, da se v skladu s členom 3 Uredbe (Euratom, ES) št. 2185/96 se pri teh gospodarskih subjektih ne opravljajo hkrati podobni pregledi in inšpekcije v zvezi z istimi dejanji še na podlagi sektorskih predpisov Skupnosti ali nacionalne zakonodaje. Poleg tega lahko Komisija kadar koli začne postopek za ugotavljanje kršitev proti državam članicam na podlagi člena 226 Pogodbe ES, če obstajajo zadostni elementi, ki nakazujejo kršitev zakonodaje Skupnosti na področju javnih naročil. V zvezi z zadevnimi primeri, ki jih navaja spoštovani poslanec, Komisija nima takšnih elementov, ki bi upravičevali sprožitev postopka za ugotavljanje kršitev.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Komisar, to je točno tisto, kar vas sprašujem. Dobro veste, da je Siemens, ki je velik podjetje z zgodovino, dobil javna naročila, vredna nekaj milijonov evrov, iz sofinanciranih programov. Sedež ima v Nemčiji in je dobil javna naročila v Grčiji in drugod. Prišlo je do obtožb in razkritij, da se je posluževal podkupovanja in korupcije.
Kako ste lahko tako prepričani, da ni enakih metod in enakih črnih fondov uporabil za sofinancirane programe? Komisar, kako dolgo se nameravate skrivati za preiskavami, ki se izvajajo v Nemčiji in Grčiji? Delujete lahko na lastno pobudo. Ali nameravate kot pristojni komisar pozvati OLAF, naj razišče zadevo, ali ne nameravate storiti ničesar, ker se bojite velikana po imenu Siemens?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Ne, ne bojim se Siemensa in z veseljem bom poslal OLAF, naj razišče te primere, vendar pa obstaja jasen pravni okvir, znotraj katerega lahko delujemo in preiskujemo. Spremljamo situacijo, kot sem dejal, in države članice lahko pozovemo in od njih zahtevamo, da nas obveščajo (v vsakem primeru so nas dolžne obveščati) in aktivno ukrepajo. Vendar pa sta trenutno potrebna znak in zahteva držav članic za pomoč s strani OLAF. Doslej se to še ni zgodilo, vendar pa bomo spremljali situacijo.
Imamo jasno in včasih zelo občutljivo delitev odgovornosti in obveznosti med državami članicami in organi Skupnosti. Tako je še posebno tam, kjer so pravila za preiskovanje zelo natančno opredeljena.
Predsednica
Ker vlagatelj vprašanja 44, gospod Heaton-Harris, ni prisoten, vprašanje ne bo obravnavano.

Zadeva: Upravne zadeve in Lizbonska pogodba
Ali lahko Komisija podrobno navede spremembe pristojnosti EU generalnega direktorata za administrativne zadeve, ki bi jih prinesla Lizbonska pogodba? Ali ima Komisija kakršne koli načrte za uvedbo katere koli od teh reform?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Lizbonska pogodba vsebuje tri glavne določbe spremenjene Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki obravnavajo upravne zadeve: člen 197 o upravnem sodelovanju, člen 298 o odprti, učinkoviti in neodvisni evropski upravi in člen 336 o kadrovskih predpisih.
Člen 197 predvideva, da Unija sprejme ukrepe, pri čemer je izključeno kakršno koli usklajevanje, za podporo prizadevanj držav članic za izboljšanje zmogljivosti za izvajanje prava Unije. Člen 336 je spremenjen, da bi spremenili postopek sprejemanja kadrovskih predpisov institucij v redni zakonodajni postopek - to pomeni običajno soodločanje - trenutno Svet o predlogu Komisije po posvetovanju z drugimi institucijami odloča s kvalificirano večino.
Novi člen 298 zahteva sprejetje predpisov, ki zagotavljajo "odprto, učinkovito in neodvisno evropsko upravo", za kar si že prizadevamo, ne da bi čakali na končni začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe.
Nirj Deva
Se smem zahvaliti komisarju za njegov zelo jasen odgovor in mu čestitati za izvajanje odprtega in učinkovitega načina vodenja Komisije, kljub dejstvu, da Lizbonska pogodba nikoli ne bo ugledala luči sveta?
Ali ima Komisija kakršne koli načrte za uvedbo katere koli od tistih reform, za katere morda ni potrebna Lizbonska pogodba, da se jih uveljavi - na primer v zvezi z izboljšanjem zmogljivosti za izvajanje prava EU glede kadrovskih predpisov?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Povedati moram, spoštovani poslanec, da si vsak dan prizadevamo za izboljšanje dela uprave, ta trenutek pa intenzivno razpravljam z združenji naših uslužbencev glede predpisov, ki zadevajo parlamentarne pomočnike, kar tudi predstavlja del kadrovskih predpisov. To vsekakor vnaša več preglednosti in več jasnosti v to doslej problematično področje. Zato nas zelo veseli, da smo odprli mnoge spletne strani, ki izredno izboljšujejo preglednost naših dejavnosti.
To delo torej nenehno poteka. Glede kadrovskih predpisov - ki so tehten dokument - je to ogromen in zapleten projekt, če je naš cilj resnično uvedba sprememb. V naslednjem parlamentarnem obdobju bomo verjetno s Parlamentom razpravljali o morebitnih spremembah, majhne reforme pa nenehno potekajo. Na notranji ravni smo pravkar spremenili predpise o tako imenovanih "pregledih poklicnega razvoja". Do sprememb tako praktično prihaja vsak dan.
Reinhard Rack
(DE) Komisar, izpostavili ste, da Komisija mora in bo nenehno spreminjala in izboljševala kadrovske predpise. Eden izmed razvojev, ki je resnično razlog za zaskrbljenost, je, da se veliko - pravzaprav vedno več in - daje v zunanje izvajanje agencijam in drugim upravnim enotam. Ali to ne krši načela enotne uprave, še zlasti enotnosti političnega nadzora uprave?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To je tehtno vprašanje, o katerem smo tudi pogosto razpravljali v Odboru Parlamenta za proračunski nadzor. Kot komisar, pristojen za upravo, revizijo in boj proti goljufijam, sem seveda zelo zaskrbljen; s kolegico Dalio Grybauskaitnenehno sprašujeva glede potrebnosti ustanavljanja novih organov in vztrajava pri tem, da morajo biti pravila, ki zajemajo nove organe, tako pregledna in jasna, kot so v naših glavnih organih in sedežu.
Agencije, ki so lahko prožnejše in natančnejše pri izvajanju politik EU, so v glavnem odločitev oblikovanja politik. O tem se v Parlamentu zelo veliko razpravlja, prav tako pa se podpira ob različnih priložnostih.
Lahko sem birokrat, ki vedno zastavlja vprašanja o tem, kako revidirati in nadzorovati te agencije, vendar pa sočasno menim, da določena razporeditev institucij EU ali določena razširjenost institucij EU v Evropi ni slaba zamisel. Zato uravnotežimo in pretehtajmo obe strani: na eno strani potrebe in koristi oblikovanja politik, na drugi strani pa upravno jasnost in revizijsko jasnost. V vseh odločitvah smo poskušali doseči določeno ravnotežje.
Zadeva: Zlorabe položaja in korupcija pri uradnikih Evropske unije
Vsake toliko časa evropsko javno mnenje zamajejo poročila o zlorabah in korupciji pri uradnikih EU. Ali lahko Komisija podrobno navede obseg tega problema v zadnjih mesecih, v tem letu kot celoti in v preteklem letu ter v primerjavi s preteklimi leti?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Najprej moram povedati, da Komisija nima nikakršnih dokazov, da je več primerov goljufij kot v drugih organizacijah. Komisija poudarja, da je britanska lordska zbornica v posebnem poročilu zaključila, da ni dokaza o razširjeni korupciji v Komisiji in da stopnja goljufij v zvezi s proračunom EU ni nič višja kot v primerljivih programih javne porabe, vključno v Veliki Britaniji.
OLAF v povprečju začne okoli 40 notranjih preiskav letno, ki vključujejo uradnike iz vseh institucij. V približno polovici teh primerov zaključi, da obstaja potreba po nadaljnjem ukrepanju, ki je lahko upravno, disciplinsko, pravosodno, finančno ali celo zakonodajno ali kombinacija teh.
Politika Komisije nične tolerance in uradna obveznost uradnikov, da resne kršitve nemudoma sporočijo, prispeva k večjemu nadzoru morebitnih goljufij ali korupcije. Vodi lahko tudi k odprtju velikega števila preiskav, v katerih se začetni sumi na koncu izkažejo za neutemeljene.
Kar zadeva Komisijo, je bilo 15 članov osebja predmet disciplinskih ukrepov v letu 2007, v primerjavi s povprečno petimi člani osebja v letih med 2004 in 2006. Leta 2007 so bile sankcije uvedene v sedmih primerih za različne kršitve, vključno za zunanje dejavnosti, ki niso v skladu z dostojanstvom položaja, neodobrene odsotnosti in finančne nepravilnosti.
Predpisi o uslužbencih zagotavljajo dobro razvit disciplinski sistem, v katerem sankcije segajo od enostavnega opozorila do premestitve na nižje delovno mesto ter v najresnejših primerih do odpustitve z ali brez zmanjšanja pokojninskih pravic. Poleg tega je lahko član osebja osebno finančno odgovoren za škodo, povzročeno zaradi njegove resne hujše kršitve.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospa predsednica, komisar, ni vam bilo treba zavzeti takšnega obrambnega položaja. Trenutna Komisija je vsekakor lahko ponosna, da je v primerjavi s Santerjevo Komisijo enakovredna svetemu Frančišku. Vendar pa bi rad izpostavil še eno točko in to je vprašanje, ali je bil kdor koli iz upravnega osebja Evropske unije aretiran in sodno preganjan, namesto samo enostavno odpuščen.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot sem dejal, nekatere zadeve so v teku, toda doslej v zadnjih šestih letih nismo zaključili nobene kazenske zadeve. Noben uradnik Evropske komisije ni bil obsojen. Imamo nekaj tekočih zadev, toda te so vse v nacionalni sodni pristojnosti. Poleg tega je Komisija leta 2002 odpravila imuniteto. Če naj bi se začelo preiskovati uradnika, Komisija odloči o odpravi imunitete. Imuniteto smo odvzeli - za kazenske primere na sodiščih - 35 ljudem in doslej jih je bila polovica oproščena in zadeve zaključene. Nekateri primeri še tečejo in še ni bilo obsodb za kazniva dejanja. Takšna je situacija glede kazenskih zadev proti uradnikom Komisije. Prepričani smo, da bo prišlo do nekaterih obsodb, toda na nekaterih nacionalnih sodiščih to traja zelo dolgo. Vsekakor sodelujemo pri vseh teh preiskavah.
Reinhard Rack
(DE) Komisar, pravkar ste omenili, da je treba tudi v primeru korupcije kot kršitve, ki jo kaznujejo sodišča, ukrepati in jo morajo sodno preganjati nacionalna sodišča. Ali je večina teh primerov - in predpostavljam, da so - belgijskih primerov ali se zaradi korupcije preganja uradnike v drugih državah članicah?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Večina, morda vsi primeri so na belgijskih sodiščih, ker se uradniki nahajajo v Belgiji. Zato je večina primerov v Belgiji - in tudi Luksemburgu.
Predsednica
Ker obravnavata isto temo, se bo na naslednji vprašanji odgovorilo skupaj:
Zadeva: Ocena učinka skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe
V svojem nagovoru odbora ECON junija letos je komisar Kovacs omenil oceno učinka skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe, ki jo je opisal kot "ključno" za njegov predlagani zakonodajni predlog. Ali lahko Komisija navede podrobnosti o tej oceni učinka in potrdi, da bo, če se bo izkazala za neugodno za predlog skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe, Komisija odložila načrte za takšen zakonodajni predlog?
Zadeva: Skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe
Kakšna je trenutna situacija glede razprav o uvedbi skupne konsolidirane davčne osnove in ali je glede na zaskrbljenost, ki so jo v glasovanju o Lizbonski pogodbi o tej zadevi izrazili irski volivci, Komisija na kakršen koli način spremenila svoj pristop?
László Kovács
član Komisije. - Trenutno se izvaja ocena učinka skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe (CCCTB). Ta ocena bo zajemala številne morebitne možnosti za reformo sistema davka od dohodka pravnih oseb na ravni EU.
V skladu s trenutno prakso Komisije mora predlog takšne narave spremljati ocena učinka, ki je sestavljena v skladu s ključnimi analitičnimi koraki, določenimi v Smernicah za oceno učinka. Ključni analitični koraki morajo opredeliti problem, cilje, razviti glavne politične možnosti, analizirati njihov učinek, primerjati možnosti in začrtati spremljanje in vrednotenje politike.
Ocena bo zagotovila opis in dokaz za obstoječe čezmejne davčne ovire za podjetja na notranjem trgu in opredelila cilje, ki jih je treba doseči z reformo. Analizirane bodo številne alternativne politične možnosti, vključno s CCCTB, ki bi lahko obravnavale ovire, in ocenjen njihovi gospodarski, okoljski in socialni učinki.
Glede najpomembnejših vrst učinkov različnih političnih možnosti bo cilj ocene ovrednotiti: (a) širše gospodarske posledice učinkov alternativnih davčnih reform na konkurenčnost EU, rast gospodarstva EU in blaginjo; (b) njihove posamezne vplive na stroške zagotavljanja skladnosti podjetij; in (c), predvsem njihove posamezne učinke na nacionalne davčne osnove za pravne osebe in na stroške davčne službe.
Pri pripravi ocene učinka je bil dosežen pomemben napredek, toda delo še ni zaključeno. Ko bo ocena učinka dokončana in različne možnosti ocenjene, bo Komisija sprejela potrebne sklepe. Dejstvo, da Komisija izvaja oceno učinka, še ne pomeni nujno, da bo sledil predlog.
Eoin Ryan
Milo povedano sem razočaran nad odgovorom: to je točno tisto, kar ste nam povedali junija lani. Rekli ste nam, da bomo to imeli septembra. Povedati moram, da se širijo govorice, da ste prejeli vmesno poročilo o CCCTB. Uradno ga niste sprejeli, toda menim, da to poročilo ni v prid zamisli o CCCTB, razlog za to, da ga ne moremo videti, pa je, da ga niste uradno sprejeli.
Želel bi vas vprašati, če je tako, saj je izredno nepošteno, ker je to vprašanje, o katerem smo razpravljali že kar nekaj časa. Glede tega je na obeh straneh precej močnih čustev in menim, da nam morate pokazati poročilo ali vmesno poročilo, da si ga lahko ogledamo in ugotovimo, kakšno je stališče tega poročilo glede tega izredno pomembnega vprašanja. Resnično vas pozivam, da to storite. Menim, da ni prav, če ste prejeli vmesno poročilo in nam ga ne pokažete, ker ne odraža tistega, kar pri tem vprašanju hoče Komisija.
Marian Harkin
Rada bi ponovila pripombe gospoda Ryana. Specifično vprašanje, ki je bilo zastavljeno, se glasi: ali boste, če se izkaže, da je ocena neugodna, odložili načrte za izvajanje CCCTB? In na to vprašanje ni bilo odgovora.
Prav tako so bile izvedene številne ocene - seveda ne s strani Komisije -, ki so pokazale, da bi se CCCTB na več načinov lahko zrušil pod lastno težo.
Ker pa niste odgovorili na vprašanje, bi vam zastavila enega ali dva druga. Se strinjate, da to ni poenostavitev? Trenutno imamo 27 davčnih osnov. S CCCTB bi jih imeli 28. Če bo deloval, se strinjate, da bi škodoval zmožnosti Evrope, da pritegne neposredne tuje naložbe, v katerih davkov, ki jih plačajo multinacionalke v eni državi, ne bi več določala zakonodaja te države, temveč zapletena formula, ki jo je mogoče izračunati samo za nazaj? Torej z drugimi besedami, nobene politične gotovosti, to pa bo preplašilo neposredne tuje naložbe kot nič drugega. Prosila bi samo za vaše stališče o tem, komisar.
László Kovács
član Komisije. - Da, res je, da smo nameravali predložiti predlog letos jeseni, toda razumeti morate, da pri projektu, ki je tako ambiciozen kot CCCTB, ni mogoče natančno predvideti, kdaj bomo pripravljeni podati predlog, saj je časovna usklajenost predloga odvisna od dokončanja ocene učinka in njegovega razvoja s strani Komisije.
Glede povezave med irskim referendumom o Lizbonski pogodbi in CCCTB bi želel poudariti, da Komisija uporablja pretehtan pristop, ki temelji na obsežnih posvetovanjih in podrobni študiji vseh vidikov CCCTB. Komisija se zaveda vprašanj, ki so jih v povezavi z Lizbonsko pogodbo zastavili volivci med referendumom na Irskem. Vendar pa bi poudaril, da določbe Lizbonske pogodbe nimajo neposrednega vpliva na postopek, pri čemer bi države članice sčasoma odločile o katerem koli predlogu o morebitnem predlogu Komisije za CCCTB.
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Eoina Ryana)
Predsednica
Žal mi je, gospod Ryan. Poslovnik vam dovoljuje dodatno vprašanje. Ne bom vam prepustila besede.
Zadeva: Carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko
Kako Komisija ocenjuje raven organizacije in učinkovitosti carinskega sodelovanja med EU in Kitajsko?
László Kovács
član Komisije. - Gospa predsednica, smem na kratko odgovoriti na pripombe gospoda Ryana? Želel bi vam samo povedati, da boste kmalu prejeli popoln, pravno utemeljen odgovor vodje mojega kabineta. Potem boste razumeli naše stališče.
Če se navežem na drugo vprašanje, je carinsko sodelovanje pomemben del strateškega partnerstva med EU in Kitajsko. Sporazum med ES in Kitajsko o carinskem sodelovanju in vzajemni upravni pomoči zagotavlja pravno podlago za to sodelovanje. Skupni odbor za carinsko sodelovanje ES/Kitajska se sestaja enkrat letno, da bi upravljal in nadzoroval izvajanje sporazuma.
V skladu s Sporazumom o carinskem sodelovanju RS in Kitajska razvijata močno vzajemno delovanje na ključnih carinskih področjih, jasno organizirano, da odraža interese Evropske skupnosti.
Problem ponarejanja je naša ključna prednostna naloga v zvezi s Kitajsko, ki je vir ponaredkov številka ena, ki vstopajo skozi zunanje meje EU. Med obiskom v Pekingu januarja in aprila 2008 sem se s kitajskimi sogovorniki dogovoril o razvoju ambicioznega akcijskega načrta za izvrševanje pravic intelektualne lastnine, konkretni cilji in ukrepi pa bodo sprejeti na vrhu EU/Kitajska v decembru. Med drugim bi moral vključevati sistem izmenjave informacij o tveganjih, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, program izmenjav operativnih uradnikov in sodelovanje glede razvoja partnerstev s poslovnimi skupnostmi na Kitajskem in v Evropski uniji.
Varnost preskrbovalne verige je še en bistveni vidik carinskega sodelovanja ES/Kitajska. Skupni pilotni projekt o varni in varovani trgovinski poti poteka od novembra 2007, v njem pa sodelujejo tri pristanišča, in sicer Šenžen na Kitajskem, Rotterdam na Nizozemskem in Felixstowe v Združenem kraljestvu.
Cilj tega projekta je krepitev varnosti ob hkratnem pospeševanju trgovine med ES in Kitajsko z uporabo moderne tehnologije in izmenjavo predhodnih informacij. Sočasno bo pripomogel k boljšemu usmerjanju prometa nezakonitega blaga. Poleg tega je cilj projekta priprava podlage za prihodnji sporazum o vzajemnem priznavanju varnostnih ukrepov in pooblaščeni gospodarski subjekt ter njegovo kitajsko ustreznico. Zajema sodelovanje na tako pomembnih področjih kot je prilagoditev kitajske varnostne zakonodaje, izmenjava informacij in analiza tveganja. Kitajska je med tem sprejela in od 1. aprila 2008 izvaja svojo lastno zakonodajo o pooblaščenih gospodarskih subjektih, ki se zdi zelo podobna konceptu Evropske skupnosti.
ES in Kitajska prav tako krepita sodelovanje na drugih pomembnih področjih. Pričakuje se, da bo sporazum EU/Kitajska o usklajenem nadzoru trgovine s predhodnimi sestavinami pri prepovedanih drogah podpisan na bližajočem se vrhu EU/Kitajska, omogočal pa nam bo učinkovitejši boj proti trgovini s prepovedanimi drogami.
Dogovorili smo se o nadaljnji krepitvi našega sodelovanja za boj proti goljufijam prek vzpostavljenega mehanizma vzajemne pomoči.
Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) je enega izmed svojih agentov napotil na Kitajsko, da bi podprl dejavnosti urada proti tihotapstvu in ponarejanju, še zlasti v zvezi s tihotapljenjem cigaret.
EU je pripravljena še naprej pomagati Kitajski pri vzpostavljanju carinske usposobljenosti, vključno z uporabo nedavno objavljenih Smernic za področje carine.
Čeprav smo pomembno napredovali pri krepitvi carinskega sodelovanja s Kitajsko, pa je treba še naprej ukrepati, predvsem glede boja proti ponarejanju in piratstvu. Ustrezno izvajanje omenjenih pobud, predvsem predlaganega akcijskega načrta za izvajanje pravic intelektualne lastnine, bo določilo raven učinkovitosti tega sodelovanja.
Georgios Papastamkos
(EL) Hvala, komisar, za vaš odgovor. Trgovinski primanjkljaj med EU in Kitajsko je leta 2007 znašal 160 milijonov EUR v škodo Evropske unije. V veliki meri je ta primanjkljaj rezultat nepopolnega carinskega sodelovanja med EU in Kitajsko. Poleg jezika številk pa nas zelo zanima - kot je smiselno - javno zdravje, varstvo evropskih potrošnikov in seveda konkurenčnost evropskih proizvodov.
Menim, da se bo ta nadzor v bližnji prihodnosti okrepil, tako da bomo lahko zaščitili javne interese, ki sem jih omenil.
László Kovács
član Komisije. - Povsem se strinjam z vašo zaskrbljenostjo - po mojem mnenju je ponarejanje veliko več kot finančni problem.
Najprej je pravno vprašanje: kršitev pravic intelektualne lastnine.
Nato je finančni ali gospodarski problem, saj spodkopava prihodke držav članic in dobiček podjetja proizvajalca originalnih proizvodov ter lahko povzroči celo izgubo delovnih mest v naših državah članicah.
Toda tretjič - in to je razlog za mojo resnično zaskrbljenost -, je novo ogrožanje varnosti in zdravja - in celo življenja - naših državljanov, zato je, kot ste zelo jasno poudarili, vprašanje varstva potrošnikov. Ko sem prvič dobil informacijo, da je carina EU zasegla nekaj pošiljk zdravil, farmacevtskih izdelkov, proti boleznim srca in ožilja in so kapsule vsebovale prašek opek in rumeno barvo, sem bil resnično šokiran.
Je torej precej več kot finančno ali pravno vprašanje. Je problem varnosti naših državljanov in narediti moramo vse, kar je v naših močeh.
Smem reči, da sem zdaj bolj optimističen: aprila sem se sestal s svojim novim sogovornikom, novim ministrom, pristojnim za carino na Kitajskem. Celo pri prejšnjem sogovorniku sem čutil nekaj pozitivnih sprememb v kitajskem slogu, načinu pogajanj. Od leta 2005 je postajalo vse bolj konkretno in vse bolj izrazito in Kitajska je naredila nekaj korakov. Spremenila je na primer zakonodajo o boju proti ponarejanju.
Vendar pa imate prav, da še vedno ne deluje na optimalen način. To je bil razlog, da smo sprožili akcijski program, mojemu novemu partnerju pa sem pojasnil, da od Kitajske pričakujemo konkretne ukrepe in konkretne rezultate, in mislim, da je razumel sporočilo.
Še razlog ali dva za moj optimizem: prvič, Kitajska, ki je rastoča sila, ki igra vse pomembnejšo vlogo v svetovnem gospodarstvu in svetovni politiki, si po mojem mnenju enostavno ne more privoščiti, da bi se jo povezovalo, da bi se jo ocenjevalo kot vir številka ena ponarejenih proizvodov. Drugič, Kitajska je vse bolj ciljna država. Pred kratkim smo slišali o kitajskem ponarejenem mleku v prahu, zaradi katerega je umrlo nekaj kitajskih otrok. Torej ni samo država porekla, ampak je tudi ciljna država, cilj ponarejevalcev.
Avril Doyle
Kot članica delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Ljudsko republiko Kitajsko sem z zanimanjem spremljala vaš odgovor.
Ali je prišlo do kakršnega koli izboljšanja groznega slovesa Kitajske v zvezi s ponarejanjem ali krajo intelektualne lastnine, odkar se je pridružila STO, in kakšni pritiski se izvajajo na Kitajsko, da bi se izboljšala na tem področju?
Omenili ste Skupni odbor za carinsko sodelovanje ES/Kitajska. Kdo je v njem na strani ES in kakšne so pogoji za članstvo?
Moja zadnja točka: ali ima ta odbor pristojnosti za obravnavanje trgovine z različnimi odpadnimi proizvodi iz Evrope na Kitajsko za odlaganje?
László Kovács
član Komisije. - Ena izmed številk, ki jo lahko navedem v svojem odgovoru, je, da je leta 2005 več kot 80 % zaseženih ponarejenih proizvodov prišlo iz Kitajske. Zdaj je to razmerje okoli 60 %. Menim, da bi bilo preuranjeno reči, da je to rezultat sporazuma o carinskem sodelovanju in letnega srečanja Odbora za carinsko sodelovanje, vendar pa sem precej prepričan, da obstaja povezava med obojim.
Kot sem že povedal, so bile v kitajsko zakonodajo uvedene spremembe: proizvodnja in distribucija ponarejenega blaga sta zdaj del kazenskega zakonika, kar prej nista bili, prav tako pa je bil uveden nadzor izvoza. Ne bi rekel, da je ta nadzor izvoza sistematičen in deluje v polnem obsegu. Je bolj sporadičen in občasen, vendar pa je korak naprej. To so konkretna dejstva, ki kažejo, da postaja Kitajska bolj pripravljena sodelovati in zadeve jemlje resneje. Govoril sem že o motivaciji Kitajske.
Glede Skupnega odbora za carinsko sodelovanje sva sopredsedujoča minister na strani Kitajske in jaz na strani EU ali ES, vendar pa so v skupnem odboru vse države članice zastopane na ravni strokovnjakov. Imajo več kot eno zasedanje letno na strokovni ravni. Enkrat letno se sestaneta tudi predsedujoča skupnemu odboru in razpravljata o vprašanjih.
Zadeva: Financiranje varnostnih ukrepov na evropskih regionalnih letališčih
Pričakuje se, da bo Komisija do konca leta 2008 objavila poročilo o financiranju varnostnih ukrepov na evropskih letališčih, kar bi lahko vodilo k novemu zakonodajnemu predlogu o tem vprašanju.
Glede na to, da odhodki za varnost predstavljajo težko breme za evropska regionalna letališča, ali lahko Komisija pove, kakšne rešitve se ji zdijo potrebne za pomoč regionalnim letališčem, da bodo zmogla naraščajoče stroške za varnost? Poleg tega, ali Komisija načrtuje uvedbo novih ukrepov, ki bodo zavezali vse države članice k delnemu financiranju varnosti na evropskih regionalnih letališčih?
Antonio Tajani
Gospa predsednica, v skladu z zavezo iz člena 22 Uredbe št. 300 iz leta 2008 o skupnih pravilih na področju varovanja civilnega letalstva in o razveljavitvi predhodne uredbe bo Komisija decembra letos predložila poročilo o financiranju stroškov, povezanih z varnostnimi ukrepi na evropskih letališčih.
Glede na situacijo Komisija pregleduje rezultate posvetovanj z zainteresiranimi stranmi in državami članicami, da bi določila vsebino novega zakonodajnega predloga o tej zadevi. Komisija bo svoje sklepe predstavila v zadevnem poročilu, da pa bi obravnavala nekatera vprašanja, ki so se pojavila med posvetovanjem, se Komisijo lahko pozove, naj sprejme nadaljnje ukrepe v zvezi s tem.
Seán Ó Neachtain
Gospa predsednica, želel bi več informacij. Kaj natančno namerava storiti Komisija za pomoč letališčem, ki so jih prizadeli ti stroški? V mojem volilnem okrožju na severozahodu Irske je pet letališč in zelo težko se gospodarsko obdržijo glede na pritiske, ki se izvajajo nanje. Ta letališča vključujejo dve mednarodni letališči, letališče Shannon in letališče Ireland West, skupaj s tremi drugimi regionalnimi letališči. Kaj lahko stori Komisija, da bi pomagala preživeti tem letališčem in da bi jim omogočila gospodarno delovanje?
Antonio Tajani
Gospod Ó Neachtain, bojim se, da vam ne morem dati neposrednega, konkretnega odgovora, ki bi si ga želeli. Vendar pa Komisija pregleduje rezultate posvetovanja, ki ga je izvedla, da bi preučila rezultate in se odločila, če, kako, v kakšnem obsegu je treba v zvezi z državami članicami, če je to stvar samo držav članic, dokončati pregled posvetovanj.
Takoj ko bomo končali s pregledom posvetovanj, vas bom, če tako želite, nemudoma obvestil, v vsakem primeru pa bomo naše poročilo o celotnem sektorju predložili pred koncem letošnjega leta, kot sem dejal prej. Gre samo za to, da se počaka nekaj tednov, da naši uradniki podajo končno oceno vseh posvetovanj. Moja pisarna in moje osebje sta na razpolago, da vam zagotovita vse potrebne informacije, ki jih potrebujete, da boste lahko poročali svojim volivcem.
Manolis Mavrommatis
(EL) Komisar, glede na to, kar ste pravkar povedali, ali bo mogoče oceniti varnostne zahteve vsake države članice in regionalnih letališč - kajti to je bilo vprašanje -, kjer jih je veliko, kot na primer na grških otokih in v Italiji, Španiji in na Portugalskem?
Očitno veste, koliko otokov in koliko takšnih področij je; ali bo torej financiranje iz vašega splošnega proračuna sorazmerno in diferencirano?
Paul Rübig
(DE) Vemo, da stroške očitno na koncu nosijo potniki. Zato moramo tudi razlikovati. Dandanes ni tako velike razlike med na primer uporabo vlaka, bodisi TGV ali katerega drugega visokohitrostnega vlaka, ali letala. Če pogledate varnostne ukrepe na železniških postajah in na letališčih, morda obstaja možnost uskladitve. Ali menite, da je tu mogoče uvesti enake pravne določbe?
Predsednica
Komisar...
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Jima Higginsa)
Zelo mi je žal, gospod Higgins, sprejela sem dve dodatni vprašanji, kar je vse, kar lahko, in to smo obravnavali kar se da ustrezno.
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Jima Higginsa)
Poslovnik določa dve dodatni vprašanji. Žal mi je, vendar ne morem razpravljati z vami. Ni pravično do tistih, ki imajo vprašanja in čakajo, da pridejo do besede.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, tistim poslancem, ki zaradi Poslovnika ne morejo dobiti odgovorov na vprašanja, ki bi jih radi zastavili, bi rad povedal, da so moje službe na voljo za kakršne koli informacije, ki jih potrebujejo in ki jih lahko damo kot odgovor na njihova vprašanja.
Glede vprašanja gospoda Mavrommatisa - v bistvu sprašuje, če lahko države članice sprejmejo strožje ukrepe od tistih, ki jih določa Uredba št. 300 iz leta 2008 - se države članice seveda lahko odločijo uporabiti strožje ukrepe od tistih, ki so določeni v regulativnem okviru. Ti strožji ukrepi pa lahko imajo posledice za notranji trg letalstva, saj se pogosto razlikujejo od ene države članice do druge.
V poročilu, ki bo, kot vam lahko zagotovim, objavljeno zelo kmalu, bo Komisija preučila, ali ti strožji ukrepi izkrivljajo konkurenco med letalskimi prevozniki in letališči. Glede vprašanja o otoških letališčih Komisija prav tako preučuje to vprašanje v kontekstu podanih odgovorov. Otoška letališča so seveda vključena v študijo, ki zadeva splošni letališki sistem. Veste, kako zelo Komisija ceni regije, kot so otoki vaše države izvora, toda tudi v državah, s katerimi sem bolj seznanjen jaz in ki jih je mogoče doseči samo z letalom ali ladjo. Komisija zato skrbno preučuje te povezave.
Glede vprašanja gospoda Rübiga Komisija pregleduje različne možnosti. Možno je uporabiti javna sredstva, kar je ena od možnih rešitev za financiranje stroškov letalske varnosti. Torej ni bilo rečeno, da bi bilo treba zvišati ceno letalskih vozovnic. Uporabiti bi bilo mogoče tudi druge oblike financiranja. Vendar pa, če sem odkrit in če podam odgovor, ki je več kot uradni odgovor, bi želel poudariti, da Komisija skrbno preučuje zbrane informacije in bomo takoj, ko bodo vse preučene, pregledane in pretehtane, poskušali sestaviti predlog, ki je uravnotežen in v skladu z interesi evropskih državljanov.
Gospod Rübig, povedal bi vam isto, kot sem povedal drugim spoštovanim poslancem, in sicer, da so moje službe vedno na voljo vsem poslancem za kakršna koli pojasnila in za dogovor o kakršnih koli sestankih, ki bi jih želeli imeti z menoj glede vprašanj v zvezi s prevoznim sektorjem.
Zadeva: Kakovost prevoza in majhne otoške regije v Evropski uniji
Kako namerava ukrepati Komisija, da bi zagotovila, da ima Evropska unija trajnostne in visokokakovostne prometne sisteme, in zaščitila pravice svojih državljanov in njihovo varnost? Kako namerava prispevati k vzpostavitvi zanesljivega sistema prevoza (ladja-letalo-helikopter), ki zajema majhne otoške regije Evropske unije?
Antonio Tajani
Gospa predsednica, to je na nek način nadaljevanje vprašanja, ki ga je zastavil gospod Mavrommatis. Da bi zagotovili trajnosten, visokokakovosten prevoz v Evropi in zaščitili pravice državljanov in njihovo varnost, Evropskemu parlamentu in Svetu predlagamo ustrezen pravni in regulativni okvir, ko ga bodo zakonodajalci sprejeli, pa bomo zagotovili, da se izvaja.
Dovolite mi, da navedem tri primere: pravice potnikov, trajnostni prevoz in varnost potnikov. Prav tako ste me prosili, naj bom natančnejši glede tega, kako bodo ta prizadevanja prispevala k vzpostavitvi zanesljivega sistema prevoza z ladjo, letalom ali helikopterjem za majhne otoške regije Evropske unije. Temeljni izziv v tem predlogu je financiranje. S tem se vračamo k temi prejšnjega vprašanja.
Spoštovani poslanci - lahko bi skoraj rekel kolegi poslanci, ker se vedno zavedam, da sem bil nekaj let sam poslanec EP -, biti mroamo jasni glede te točke. Države članice in regionalni organi oblasti morajo odločiti o kvantiteti in kakovosti povezav v majhnih otoških regijah in med temi regijami in celino. Naša vloga, vloga Komisije, je drugotnega pomena in jo sestavljata dve zelo različni nalogi. Po eni strani Komisija izvaja evropsko kohezijsko politiko, ki podpira razvoj regij z geografskim in naravnim neugodnim položajem. V okviru kohezijske politike lahko Skupnost zagotovi sofinanciranje za izboljšanje dostopnosti otoških regij. Po drugi strani je Komisija dolžna zagotoviti, da finančna podpora, dodeljena ponudnikom prevoza, ne izkrivlja konkurence na notranjem trgu v nasprotju s skupnim interesom.
Ta zaščitni ukrep zagotavlja zakonodaja Skupnosti o notranjem trgu za prevoz. Državne pomoči za kakovosten prevoz k otoškim regijam in znotraj njih ne more odobriti Komisija, še zlasti ne v obliki nadomestila škode za obveznost javne storitve. Zakonodaja, ki ureja notranji trg v pomorskem sektorju in sektorju letalskega prevoza, pušča državam članicam obilo prostora, da izberejo, kako bodo organizirale storitve javnega prometa, ki otoke povezujejo s celino in med seboj, če imajo vsi morebitni ponudniki prevoza enake možnosti za zagotovitev zadevne javne storitve.
Costas Botopoulos
Komisar Tajani, ker ste govorili v italijanščini, me mika, da bi tudi jaz, vendar se bom zadržal in namesto tega govoril v grščini.
(EL) Komisar, moje vprašanje se ni toliko nanašalo na vprašanje financiranja, ki ga je obravnaval moj spoštovani prijatelj gospod Mavrommatis; nanašalo se je na tri posebne točke, ki ste jih omenili in o katerih želim podrobneje spregovoriti. Prva je standard prevoza, ki je zelo pomembna zadeva. Druga je posebni primer majhnih otokov; kot veste, so v moji državi številni zelo majhni otoki, ki so posebni primer, tretja točka pa je miselnost prebivalcev teh majhnih otokov, ki se v tem konkretnem primeru počutijo nekoliko odrinjene od Grčije in Evrope na splošno, če ne namenjamo posebne pozornosti njihovim problemom, predvsem v smislu prevoza. Moje vprašanje je torej politično vprašanje, ki presega financiranje: ali menite, da bi morala Evropska unija tu igrati tudi politično vlogo?
Antonio Tajani
Zahvaliti bi se želel spoštovanemu poslancu, ker mi je odgovoril v mojem jeziku. Mika me, da bi vam odgovoril v stari grščini, saj sem se jo učil mnogo let - moja mati je veliko let učila staro grščino, toda morda bi naredil kakšno napako in tvegal, da me ne bi razumeli. Vseeno hvala za gesto.
Gospod Botopoulos, to sem povedal sam, ko sem bil poslanec parlamenta, saj sem bil izvoljen v volilnem okrožju, ki je vključevalo tudi mnogo majhnih otokov, zato se zelo dobro zavedam resnih problemov s povezavami, s katerimi se soočajo daleč od celine, še zlati pozimi. Ker so mnogi izmed teh otokov turistični cilji, poleti ladje prevažajo obiskovalce in ljudi, ki živijo na teh otokih, ki tako dva ali tri mesece (junij, julij, avgust) nimajo težav. Težave se začnejo septembra in potem resnično nastopi tveganje, da se počutijo osamljene.
Menim, da lahko Evropska komisija, ki se ne more neposredno odločiti o zadevi - to sem omenil v mojem govoru, vedno upoštevamo načelo subsidiarnosti -, lahko zagotovi podporo, na primer s sofinanciranjem določenih prevoznih sistemov, ne da bi izkrivljala notranji trg, da bi tem državljanom, ki so evropski državljani in imajo enake pravice do mobilnosti kot tisti, ki živijo v velikih mestih ali na celini, omogočila zlasti pravico do potovanja in prejemanja pošiljk, saj vprašanje zadeva tudi preskrbo s hrano in za nekatere otoke tudi z vodo.
Spoštovani poslanec, delim vašo zaskrbljenost in jo podpiram. Evropska komisija, ki ima svoj pogled ves čas usmerjen na varstvo pravic vseh državljanov, si namerava, kjer je to mogoče in kolikor to zagotavlja veljavna zakonodaja, prizadevati za podporo tistih, ki živijo na najmanjših otokih, in ponuditi praktične rešitve za potrebe tistih državljanov, ki resnično izkušajo neugodne pogoje, še posebno v zimskih mesecih.
Na razpolago sem vam in vsem grškim poslancem EP - in seveda ne samo grškim poslancem EP -, če bi želeli razpravljali o pobudah, ki bi jih radi sprejeli, da bi državljanom majhnih otokov dali praktične odgovore.
Avril Doyle
Bi lahko podrobneje razložili vsebino ustreznega regulativnega okvira, za katerega ste omenili, da se pripravlja, predvsem v zvezi z gospodarsko vzdržnostjo prevoza za dostop do majhnih otoških regij?
Mi lahko zagotovite, komisar, da na trenutni režim obveznosti javnih storitev na noben način ne bo vplival ta prihodnji regulativni okvir, ki ga imate v mislih? To je bistveno za gospodarsko vzdržnost teh obrobnih regij.
Antonio Tajani
Hvala, spoštovana poslanka, da ste zastavili vprašanje. Mislim, da sem to omenil v svojem glavnem govoru, s katerim sem odgovoril na vprašanje. Naš namen je preprečiti kakršno koli izkrivljanje konkurence. V vsakem primeru mora kakršno koli posredovanje služiti samo za obravnavanje potreb državljanov, ne da bi vznemirili notranji trg in kršili pravila konkurence, toda samo, ponavljam, s ciljem, da bi ljudem, ki živijo na prikrajšanih območjih - predvsem v zimskih mesecih -, dali priložnost, da so državljani kot vsi drugi. Naša pomoč bo usmerjena, ne da bi škodila komurkoli, da bi tem državljanom omogočili, da živijo v enakih pogojih kot vsi drugi državljani Evropske unije.
Zato vam lahko glede vaše zaskrbljenosti ponovno zagotovim, da je naš cilj pomagati tem državljanom brez izkrivljanja trga ali konkurence.
Zadeva: Evropski zakonodajni ukrepi za varnost v pomorskem prometu
Ali je Komisija ocenila posledice za evropski pomorski promet v primeru začetka veljavnosti evropskih zakonodajnih ukrepov o varnosti v pomorskem prometu, ki se bodo prekrivali z doslej enotnimi mednarodnimi pravili?
Zakaj Komisija meni, da ne zadostuje, da države članice ratificirajo mednarodne konvencije IMO, tako da bi zadeve, ki so v njihovi izključni pristojnosti, in zadeve, glede katerih ima skupno pristojnost z Evropsko skupnostjo, bile urejene samo z mednarodno zakonodajo, ki jo države članice vzpostavijo v izključni pristojnosti na podlagi svojih suverenih pravic?
Ali Komisija s prizadevanji za vzpostavitev izključne pristojnosti Skupnosti in pridobitev novih pooblastil v času, ko so evropski državljni še posebno občutljivi glede suverenih pravic svoje države, predvsem v sektorju, ki je gospodarsko zelo obremenjen, kot je pomorski promet, ne tvega, da bo na splošno storila več škode kot koristi?
Antonio Tajani
Gospa predsednica, gospod Mavrommatis je vedno zelo dejaven in vedno udeležen pri vprašanjih, ki zadevajo prevoz. Predloge Komisije vedno spremlja ocena učinka. To še zlasti velja za predloge iz novembra 2005 o tretjem paketu o pomorski varnosti.
Predlogi Komisije v tem sektorju še zlasti upoštevajo zadevne mednarodne konvencije. V večini primerov je namen zakonodajnega predloga pozvati države članice, naj ratificirajo konvencije ali jih izvajajo znotraj Skupnosti. Nikoli ne nastanejo zaradi poskusa pridobitve novih pristojnosti. Rad bi razčistil splošen nesporazum: Skupnost že ima potrebne pristojnosti za pomorsko varnost v okviru skupne prometne politike. Vendar pa se je, ko Evropski parlament in Svet sprejemata zakone, nemogoče izogniti temu, da je ločeno ukrepanje držav članic na mednarodni ravni omejeno.
Vendar pa to ni v škodo držav članic. Služi krepitvi našega skupnega vpliva znotraj mednarodne skupnosti, s čimer se povečuje raven zaščite življenja državljanov in okolja. Včasih mora Evropa enostavno prevzeti pobudo. To se je na primer zgodilo, ko smo uvedli pospešen umik tankerjev z enojnim trupom in je naši odločitvi nato sledila podobna s strani Mednarodne pomorske organizacije.
Gospod Mavrommatis, dobro se zavedate problemov z Mednarodno pomorsko organizacijo: ne moremo vedno sami sprejemati odločitev. Obstajajo pristojnosti, ki ne zadevajo Evrope, zato je potrebno nenehno primerjanje s to organizacijo, nenazadnje tudi zato, ker po naših morjih plujejo plovila pod zastavami držav, ki ne pripadajo naši Uniji.
S predlagano novo zakonodajo o pomorski varnosti pa Komisija upa, da bo ponovno vzpostavila ravnotežje svetovne razsežnosti pomorskega prevoza, ki poziva h globalni rešitvi ob sočasnem upoštevanju omejitev svetovnega pravnega okvira.
Gospod Mavrommatis, ukrepanje Skupnosti je konkreten odraz skupnih prizadevanj in zavezanosti držav članic, ne pa vsiljevanje od zunaj, ki je v nasprotju z njihovimi interesi. Zaradi naših in vaših prizadevanj se je število plovil v evropskih vodah, ki ne izpolnjujejo veljavnih standardov, dramatično zmanjšalo. Komisija bo nadaljevala z izvajanjem uravnotežene, toda proaktivne politike, katere glavni cilj je zaščita življenja in preživetja naših državljanov.
Manolis Mavrommatis
Komisar, veste, kako zelo uživam v naših razpravah in polemikah. Poleg tega imate vedno odgovor zame. Seveda bi se vam rad zahvalil za tiste točke, ki zadevajo vse države Evropske unije.
SLAli ne menite, da bodo v času, ko so evropski državljni še posebno občutljivi glede suverenih pravic svoje države, predvsem v sektorju, ki je gospodarsko zelo obremenjen, kot je pomorski promet, prizadevanja za vzpostavitev izključne pristojnosti Skupnosti in pridobitev novih pooblastil Komisije na splošno prinesla več škode kot koristi?
Antonio Tajani
Gospod Mavrommatis, nisem mnenja, da obstaja tveganje povzročitve škode, ampak je cilj poskušati uskladiti znotraj okvira, kar je v pomorskem pravu vedno zapleteno, saj se žal vedno znova znajdemo soočeni z odločitvami IMO, Evropa pa, kot sem dejal, na srečo včasih prevzame pobudo, mednarodna organizacija pa nam sledi.
Naš namen, ponavljam, ni omejitev pravic držav članic, ampak zgolj uskladitev, ki služi samo zagotavljanju hitrejših in konkretnejših odgovorov državljanom EU.
Colm Burke
Spraševal sem se, če je komisar zadovoljen, da države članice dovolj ukrepajo v povezavi z izvajanjem obstoječe zakonodaje in predpisov. Imel sem izkušnjo, ko sem imel pravno sposobnost, ko se je zgodila zelo resna nesreča, in celo 12 mesecev po nesreči ladjarska družba ni izpolnjevala predpisov, ki so veljali takrat in že več kot tri leta.
Antonio Tajani
Spoštovanemu poslancu bi se rad zahvalil za to vprašanje, ker mi daje priložnost, da izpostavim zelo pozitiven rezultat, ki smo ga dobili pred dvema tednoma na Svetu za promet v Luksemburgu, ko je Svet končno dal zeleno luč za odobritev tretjega pomorskega paketa. Ta uspeh je bil tudi rezultat vztrajanja Evropskega parlamenta, njegove zavezanosti, dejstva, da se je skupaj z glasom Komisije slišal njegov glas, da bi dosegli celovitejšo ureditev za zaščito javne varnosti, v vseh pomenih, vključno na naših morjih, varstvo okolja in odgovornosti za nesreče.
Ko bodo začela veljati ta pravila, se bo nadzor Skupnosti nedvomno okrepil. Lahko vam zagotovim, da bomo v zvezi z zavezanostjo Komisije nadaljevali s skrbnim in pozornim spremljanjem razmer, vključno prek dela naše agencije v Lizboni, da bi zagotovili nenehno izpolnjevanje zakonodaje Skupnosti in predvsem zagotovili, da so naša morja varnejša kot kdaj koli, s skupnim pravnim in operativnim ukrepanjem na vseh morjih v pristojnosti Evropske unije.
Zadeva: Izboljšanje mestnega prometa
Dejstvo je, da mestni promet trenutno ni najboljši, kot bi lahko bil, za evropske državljane. Stres, ki ga povzročajo hudi zastoji, visoka raven onesnaževanja in potovanja znotraj mest, ki so odgovorna za 40 % in več celotnih emisij CO2 zaradi cestnega prometa, skupaj s pomanjkanjem varnosti za voznike in ranljive skupine, kot so pešci in kolesarji, so samo nekateri izmed problemov, s katerimi se v velikih mestih srečujejo evropski državljani. Kakšni so cilji Komisije in načrt ukrepanja kot odziv na to situacijo, da bi bilo mogoče vzpostaviti bolj trajnostne oblike mestnega prometa, in kakšen časovni razpored je določila za dosego svojih ciljev?
Antonio Tajani
Gospa predsednica, tema mestnega prometa, kot bi želel povedati spoštovanim poslancem - najprej imam v mislih vedno "kolegi poslanci", kar je verjetno navada; komisar sem samo nekaj mesecev, poslanec EP pa sem bil nekaj let in se očitno še vedno počutim kot del tega Parlamenta -, je bila ena od tem na neformalnem zasedanju Sveta v La Rochellu 1. in 2. septembra 2008 in se je o njej podrobno razpravljalo. Komisija in države članice so vprašanju posvetili veliko pozornosti, povabili strokovnjake, župane velikih in srednje velikih mest ter izvedence v sektorju, da bi razpravljali o mestnem prometu.
O tej temi sem tudi sam govoril ob dnevu varnosti v cestnem prometu, ki je pred nekaj dnevi potekal v Parizu - uradni dan Komisije in Sveta med tednom varnosti v cestnem prometu -, in poudaril, da mora varnost v cestnem prometu pomeniti tudi dober sistem mestnega prometa: naše ceste bodo postale varnejše, predvsem v velikih mestih, če bo obstajal dober sistem mestnega prometa. Po mojem mnenju bo ta nedvomno zmanjšal število žrtev nesreč, ki se zgodijo v velikih mestih, kjer je največje število nesreč in največje število žrtev.
Komisija sestavlja akcijski načrt za mobilnost v mestih, ki temelji na posvetovanjih, ki so sledila objavi zelene knjige. Načrt nameravamo predstaviti pred koncem letošnjega leta. Ta načrt bo vključeval predloge za odločno ukrepanje na ravni Evropske unije za naslednja leta.
Evropska komisija seveda nima pristojnosti v zvezi s tem: to so področja, ki zadevajo države članice, vendar pa želimo na podlagi načela subsidiarnosti, ki je, kot vsi veste, izpeljano iz besede subsidium, pomagati državam članicam in županom velikih mest. Nekdanji župan Milana, Gabriele Albertini, podpredsednik Odbora za promet in turizem, lahko to potrdi: s tem akcijskim načrtom bomo zagotovili, da bodo vse informacije, ki jih imamo, vsi nasveti, vse zamisli, vsi predlogi na razpolago vsem mestom, predvsem velikim mestom z motnjami prometa.
Akcijski načrt bo tudi v pomoč oblikovalcem politike na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ob polnem upoštevanju - ponavljam, polnem upoštevanju - načela subsidiarnosti. Ukrepi, ki jih bomo predlagali, bodo pomagali zmanjšati stroške, zagotoviti ustrezno financiranje enotnega trga in ustvariti nove trge za nove tehnologije, ki razvijajo trajnostno mobilnost v mestih. Ni slučaj, da je bila prav včeraj zvečer zaključena razprava in izvedeno glasovanje o direktivi, ki naj bi spodbujala, ki je namenjena spodbujanju lokalnih oblasti, da nabavijo sredstva javnega prevoza z zmanjšanimi emisijami škodljivih plinov.
Danes je še prezgodaj, da bi začrtali ali natančneje opredelili vsebino akcijskega načrta, kljub temu pa pričakujemo, in tudi vi lahko pričakujete, da bo zajemala kršitev pravil dostopa do zelenih območij, mestni prevoz blaga in logistiko, boljše informacije o sistemih javnega prevoza v evropskih mestih ali obsežne načrte za trajnostno mobilnost v mestih in predloge o načinih za vključitev mestnega načrtovanja in mobilnosti. Akcijski načrt lahko vključuje tudi predloge o izmenjavi informacij in izboljšanem zbiranju podatkov in raziskovalnih praksah ter se lahko celo spopade z vprašanjem financiranja, ki je izredno občutljivo vprašanje. Vse to bo, ponavljam, temeljilo na upoštevanju načela subsidiarnosti.
Emmanouil Angelakas
(EL) Komisar, z velikim zanimanjem pričakujemo akcijski načrt, ki ga predlagate, in potem bomo imeli priložnost, da ponovno razpravljamo.
Vendar pa bi želel slišati vaše osebno mnenje o naslednji zadevi: veliko se razpravlja o pristojbinah za zastoje, ki so bile uvedene v mestih kot so London, Rim in Stockholm in za katere se zdi, da so pripomogle k zmanjšanju zastojev in povečanju števila potnikov, ki uporabljajo javni prevoz. Vendar pa v drugih mestih, kjer ni organiziranega omrežja, še vedno obstaja nezaupljivost, zato bi zdaj rad slišal vaše osebno mnenje kot izkušenega komisarja o tem, ali ste in v kakšne obsegu za ali proti pristojbinam za zastoje.
Antonio Tajani
Spoštovani poslanec, vprašanje je izredno kočljivo: če bi nas gospod Albertini, ki je vedno zelo radodaren, povabil na kavo, bi lahko razpravljali o tem in slišali izkušnje župana velikega evropskega mesta.
Na to vprašanje ni enostavnega odgovora. Pet let sem bil mestni svetnik v Rimu, medtem ko sem bil poslanec EP, in sem s ukvarjal z enakimi vprašanji. Te stvari je treba preučiti za vsako posamezno mesto, od primera do primera, ker imajo nekatera mesta - v mislih imam Rim - staro zgodovinsko mestno središče z zelo ozkimi ulicami, kjer je kroženje prometa oteženo. Druga mesta imajo drugačno mestno okolje, zato ne moremo enostavno imeti enega pravila za vse.
Menim, da bi morali župani, vedno ob uporabi načela subsidiarnosti, s soglasjem mestnih svetov izbrati uvedbo pristojbine za zastoje, če menijo, da je koristna, in če mora mesto, ki ga upravljajo, omejiti promet, saj v zelo starih mestih v središču mesta zlahka nastanejo zastoji. Zato se položaj razlikuje od mesta do mesta in je težko najti rešitev. Vsekakor bi dejal, da to ni možnost, ki bi jo lahko prezrli, čeprav lahko včasih povzroči zmedo. Preučiti morate, kje bi bila zunanja meja. Ponovil bi, da je to izbira posameznih mest. Osebno nisem načeloma proti, vendar pa je uvedba lahko v določenih primerih nepravična, medtem ko je v drugih lahko povsem ustrezna.
Glede na raznolikost evropskih mest menim, da mora biti še posebno v tem primeru končna odločitev prepuščena lokalnim oblastem, čeprav bomo v akcijskem načrtu še vedno nudili predloge in zamisli. Pomembno je, da so državljani vedno obveščeni in vedo, kaj se dogaja in kakšne odločitve se sprejemajo, saj je, ko gre za plačevanje davkov, vedno dobro, da državljani razumejo, za kaj plačujejo.
Žal mi je, da ne morem dati načelnega odgovora. Resnično sem prepričan, da moramo preučiti dejstva in učinek, vključno na mestno okolje, in sprejemati odločitve za vsak posamezen primer. Za zaključek bi želel še enkrat povedati, da načeloma nisem proti, da pa bi lahko obstajali primeri, v katerih bi bilo nesmiselno uvesti davek takšne vrste.
Mairead McGuinness
Komisar, presenečena sem bila nad dvema besedama, ki ste ju uporabili: da so finance "kočljivo" vprašanje, in ponovili ste "subsidiarnost", ki je pomembna.
Ali je Komisija zaskrbljena, da bodo gospodarske težave v državah članicah ovirale potrebne naložbe v učinkovite sisteme javnega prevoza? Hkrati bi države članice lahko naložile pristojbine za zastoje v velikih mestih obremenjenim voznikom motornih vozil, ki nimajo izbire.
Paul Rübig
(DE) Dragi gospod Tajani, seveda smo veseli, da imamo tu priložnost postavljati vprašanja, še zlasti glede javnih razpisov za mestni promet. Ali obstajajo kakršni koli načrti, da se za mestni promet razpiše javni razpis, kot se je zgodilo v številnih primerih na Švedskem, kjer je zdaj konkurenca v mestnem prometu?
Drugič: ali resnično obstajajo načrti za enoten nadzorni sistem po vsej Evropi? Ko prispete v tuje mesto, je pogosto težko razumeti, kako deluje njihov sistem, in morda je tu potreben predlog Komisije.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, hvala za vprašanje. Najprej menim, da bi morali v akcijskem načrtu, ki ga nameravamo predstaviti, vztrajati pri potrebi, da se evropskim državljanom zagotovi informacije, ko se selijo iz enega mesta v drugega, tako da bodo vedeli, kakšen je položaj in kaj jih čaka, ko bodo potovali iz Stockholma v Madrid v primerjavi s potovanjem iz Rima na Dunaj; da bodo razumeli ureditev, katere davke bodo morali morda plačati, in lahko organizirajo svoja potovanja, bodisi poslovna ali turistična. To je pomembno in menim, da nas čaka delo.
Seveda bi, spoštovani poslanci, poudaril načelo subsidiarnosti, saj se Evropska unija ne sme vmešavati v zadeve, ki sodijo v izključno pristojnost lokalnih oblasti. Enako velja za finančne vidike; Komisija se ne sme vmešavati. Financiranje je problem. Seveda si bomo v našem akcijskem načrtu prizadevali za to, da bomo zbrali vse predloge, ki so bili podani na različnih predstavitvah, da bi zagotovili storitve in pomoč lokalnim oblastem, ki jih lahko nato sprejmejo ali zavrnejo. Naš cilj je poskušati uskladiti sistem, vsaj v smislu informacij za državljane, in zagotoviti različnim lokalnim oblastem čim več informacij glede izkušenj iz drugih mest, ki jih lahko uporabijo, če to želijo. To je pomembno.
Glede financiranja menim, da ima vsaka lokalna oblast pravico narediti, kar se ji zdi primerno, seveda ne da bi povzročila motnje na trgu ali motnje prostega gibanja državljanov. v vsakem primeru je treba izbrati najprimernejšo rešitev. Glede zadnjega vprašanja gospoda Rübiga naj povem, da direktiva o obveznih javnih storitvah lokalnim oblastem prepušča svobodno odločitev o objavi razpisa ali ne. Menim, da je Evropska unija s tega stališča ponovno vztrajala pri načelu subsidiarnosti.
Menim, da je tako prav, saj naše delo ne bi smelo biti invazivno: ne smemo urejati vsega, obravnavati moramo pomembna vprašanja in dajati pomembne odgovore ter, če že kaj, pomagati lokalnim organom in državam članicam rešiti probleme, kjer lahko, morda s pomočjo in podporo Evropske unije, ne da bi bila ta podpora gospodovalna ali zavojevalna. Po mojem mnenju bi moralo biti v lokalnem javnem prometu to načelo, ki se ga vsi držimo, in menim, da to želimo storiti.
Predsednica
Čas za vprašanja se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja je bila prekinjena ob 19.45 in se je nadaljevala ob 21.00)
