Upravičenost ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je razprava o poročilu Lamberta van Nistelrooija v imenu Odbora za regionalni razvoj o osnutku Uredbe (ES) št. .../2009 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti
- C7-0095/2009 -
Lambert van Nistelrooij
poročevalec. - (NL) Evropski parlament je dinamična institucija; od rib in konvencije CITES prehajamo k ljudem, saj je tudi z njimi treba ravnati odgovorno. Veseli me, da lahko danes razpravljamo o spremembah uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj v zvezi s stanovanjskimi vprašaji ljudi, ki živijo v težkih razmerah, marginaliziranih skupnosti po vsej Uniji.
Vesel sem tudi, da nam je prejšnji teden na prvi obravnavi uspelo doseči soglasje glede cele palete pravnih problemov, ki so se pojavili v okviru Lizbonske pogodbe. Skupaj smo oblikovali besedilo prve spremembe zakonodaje v skladu z določbami Lizbonske pogodbe in prvo spremembo zakonodaje v novem parlamentarnem obdobju. Vrsta drugih predlogov je zastala, s tem predlogom pa nam bo uspelo. Tudi vam, gospe in gospodje, se zahvaljujem za vaše pritiske v to smer. Skupaj smo rekli: "Dogovorili smo se že v času veljavnosti Pogodbe iz Nice". Napredek pa ni bil dovolj hiter. Napredek je bil vezan na druga področja, zato dogovora nismo dosegli v času švedskega predsedstva.
Tudi okoliščine so letos drugačne, saj je leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, torej daleč najugodnejše leto za uveljavitev instrumenta te vrste. S kolegi sem si zato močno prizadeval, da bi to področje zaokrožili, in lahko rečem, da nam je uspelo ravno ob pravem času.
Vesel in zadovoljen pa sem tudi zato, ker lahko projekte, ki so bili prvotno namenjeni za problematične skupine v mestnih okoljih, prilagodimo tudi za podeželska območja. Poleg tega bo ureditev veljala za vse države Evropske unije.
Pojem kohezije združuje socialno kohezijo, ekonomsko kohezijo in teritorialno kohezijo. V našem predlogu je na prvem mestu socialna razsežnost, socialna kohezija. Ves čas posvetovalnega postopka mi je tudi uspelo poudarek ohranjati na nekaj točkah, ki bi jih rad tukaj povzel: 1. razširitev na vse države EU, na vseh 27 držav članic Evropske unije, 2. merila trajnosti, on 3. oblikovanje konkretnejših meril za vključitev zgradbe te vrste v družbeno okolje; večina sedanjih lokacij namreč pogojev ne izpolnjuje in pomeni neprimerno rešitev stanovanjskega problema na neprimernem kraju. Obnova zgradbe na neprimernem kraju pa ne reši ničesar. Vlaganje sredstev - govorimo pa o približno pol milijarde evrov na leto, ki so na voljo iz regionalnih skladov - ni upravičeno, če ne izberemo dobrih lokacij, za kar pa so potrebna podrobnejša merila.
Seveda to ne bo rešilo problema 9 milijonov Romov, vendar je stanovanjsko področje temeljnega pomena, pomemben je fizični element in države članice se lahko zdaj lotijo dela. Prosim Evropsko komisijo, komisarja, ki se poslavlja, za odgovor na vprašanje, ali nas bodo podrobneje obveščali o uvajanju celotnega svežnja in ali bomo sodelovali pri tem.
In za konec, pri svojem prejšnjem delu sem bil odgovoren med drugim tudi za prikoličarska naselja na Nizozemskem in ugotovil sem, kako težko je reševati ta problem. Obiskal sem Romunijo in druge države v vzjodni Evropi in cenim veliko tega, kar sem videl. Mislim, da je res dobro, da lahko sprejmemo ta sklep. Brez kakovostnih stanovanjskih razmer, kakovostnih lokacij in brez pomoči socialne politike, izobraževanja in zaposlovanja nam ne bo uspelo. Zelo vesel sem, da lahko to storimo in vsem se zahvaljujem za dobro sodelovanje v zadnjih mesecih.
Paweł Samecki
član Komisije. - Gospod predsednik, predlog, o katerem razpravljamo danes, je otipljiv dokaz zavezanosti vseh institucij EU spodbujanju vključevanja najbolj marginaliziranih in prikrajšanih skupnosti v družbo. Predlog izpolnjuje zahteve Parlamenta in Sveta in potrjuje vlogo strukturnih skladov ne le pri zagotavljanju finančnih sredstev, pač pa tudi pri spodbujanju celovitega reševanja socialnih in materialnih problemov marginaliziranih skupnosti.
Predlog se konkretno nanaša na romsko prebivalstvo, ki v Evropi šteje 10 milijonov ljudi. V skladu s skupnimi temeljnimi načeli vključevanja Romov pa predlog ne izključuje drugih marginaliziranih skupnosti, ki živijo v podobnih socialnih in materialnih razmerah.
Sedanji kompromisni predlog širi ukrepe na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti na vseh 27 držav članic in ne zajema le skupine EU-12, kot je predlagala Komisija. Dosedanji člen 7 velja le za ukrepe na stanovanjskem področju v mestnih območjih, sprememba pa predvideva tudi ukrepe na stanovanjskem področju na podeželju. Ta razširitev je upravičena, saj je večina romskega prebivalstva v državah EU-12 naseljena na podeželju, ne na mestnih območjih.
Po predlagani spremembi upravičeni ukrepi zajemajo tako prenovo obstoječih stanovanjskih objektov kot gradnjo novih. Prenova zelo nekakovostnih objektov bi namreč lahko pomenila zapravljanje javnih sredstev. Med razpravo o predlogu je Odbor za regionalni razvoj zahteval neposredno omembo ukrepov proti rasnemu razlikovanju. Uvodna izjava 6 zdaj zajema tudi ukrepe proti rasnemu razlikovanju kot primere ukrepov, ki naj se izvajajo skupaj z ukrepi na stanovanjskem področju. Dejansko lahko ločeno naseljevanje pomeni negotovost, otežen dostop do izobraževanja ali zaposlitve, pa tudi izpostavljenost nasilnim napadom in kriminalu. Nikakor ni nač cilj vzpostavljati nova marginalizirana območja, četudi s spodobnimi stanovanji, zgrajenimi s pomočjo ESRR.
Znano je, da mnoge države članice izvajajo politike vključevanja romskega prebivalstva s posebnim poudarkom na stanovanjskem področju. Izvajanje takih politik ni lahka naloga. Pri tem lahko pomagajo tudi strukturni skladi, ne le na stanovanjskem področju, pač pa še bolj pri krepitvi gospodarskih zmogljivosti teh skupnosti, na primer prek podpore MSP, pomoči ženskam, podjetniških pobud itd.
V tem smislu bi rad poudaril, da je glavni cilj kohezijske politike zbliževanje regionalnih gospodarstev s krepitvijo proizvodnih zmogljivosti.
Kot vam je gotovo znano, bo novi uredbi priložena izjava Komisije - in tudi večine držav članic - da je upravičenost ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti po vsej Evropski uniji v okviru ESRR izjemen ukrep. Te izjeme nikakor ne bi smeli tolmačiti kot splošno širjenje kohezijske politike na financiranje ukrepov na stanovanjskem področju.
Rad bi omenil tudi predlog Odbora za regionalni razvoj, naj se v besedilo vključi posebno uvodno izjavo o komitologiji. Pri tem bi vas rad spomnil, so tri institucije načeloma že našle horizontalno rešitev za prehodne določbe v zvezi s komitologijo. Namen Izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o izvajanju člena 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije je preprečiti odpiranje institucionalnih razprav pri vsakem dosjeju v vmesnem obdobju do uveljavitve nove okvirne uredbe o komitologiji. Komisija zato obžaluje vključitev te uvodne izjave, ne bo pa - iz tega razloga - blokirala sporazuma med sozakonodajalci v prvi obravnavi.
Veselim se razprave.
Jan Olbrycht
v imenu skupine PPE. - (PL) Gospod predsednik, rad bi poudaril, da imajo spremembe uredbe, o katerih razpravljamo danes, dvojni pomen. Na eni strani neposredno zadevajo probleme marginaliziranih skupnosti, čeprav ta pojem ni povsem dobro opredeljen. Na drugi strani pa uvajajo element, ki je prav tako zelo pomemben za gospodarstvo, namreč možnost financiranja gradnje stanovanjskih objektov iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki je v prejšnjem parlamentarnem obdobju naletela na veliko nasprotovanj. To je vsekakor precej presenetljiv učinek krize - argumente, ki so jih poslanci navajali pred leti, so zavračali, poraba sredstev za stanovanjsko področje je bila sprejemljiva samo novim državam članicam, danes pa smo v novih socialnih in finančnih okoliščinah dosegli soglasje o uporabi finančnih sredstev za stanovanjsko področje v zelo ozkem okviru. Menim, da bi morali ta poskus, ki pomeni zelo koristno prvino, nadaljevati in da bi morala poraba sredstev za stanovanjsko področje dobiti prostor v kohezijski politiki tudi v prihodnje, tako kot ga ima danes.
Georgios Stavrakakis
v imenu skupine S&D. - (EL) Gospod predsednik, rad bi začel s čestitkami poročevalcu gospodu van Nistelrooiju, ki mu je z vztrajnostjo in potrpežljivostjo med zadnjim trialogom uspelo zagotoviti, da o tem pomembnem poročilu lahko danes razpravljamo in bomo jutri lahko glasovali ter da ne bomo izgubljali časa s prelaganjem obravnave na marec.
Poročilo je izredno pomembno, saj predvideva razširitev veljavnosti uredbe o upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti z novih držav članic, kot je prvotno predlagala Evropska komisija, na celotno Evropsko unijo.
Članom naše politične skupine in članom našega odbora se je zdelo nezaslišano, da veljavnost uredbe ne bi zajela tudi starih držav članic, saj - kot nam je vsem znano - so stanovanjski problemi marginaliziranih skupnosti, še zlasti Romov, pereče vprašanje z globokimi socialnimi razsežnostmi v vseh državah članicah Evropske unije.
Prepričani smo, da poročilo in razširitev veljavnosti uredbe o ukrepih na stanovanjskem področju na celotno Evropsko unijo krepita kohezijo med vsemi regijami, brez razlikovanja med starimi in novimi državami članicami. Poročilo pomeni jasno sporočilo, da Skupnost zagotavlja svojo pomoč po načelih boja proti socialnim problemom, ne glede na predel Unije, kjer problemi nastopajo.
Karima Delli
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, leto 2010 je evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti in v tem smislu bomo, upam, sprejeli poročilo gospoda van Nistelrooij, ki pomeni velik korak naprej pri izboljševanju bivalnih pogojev prikrajšanih skupin prebivalstva, saj odpira možnosti za evropsko pomoč, prek ESRR, projektom prenove in gradnje stanovanjskih objektov ter boja proti revščini v vseh državah članicah.
Predlog, ki ga podpira tudi Evropski svet, smo težko pričakovali vsi, ki se zavzemamo za spoštovanje pravice marginaliziranih skupnosti, še zlasti Romov, do vključitve.
V imenu skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze pozdravljam velike naložbe Unije v izboljševanje stanovanjskih razmer najbolj prikrajšanih skupnosti; zdaj, ko nam gre dobro, pa se ne smemo ustaviti. Budno bomo spremljali dejansko porabo teh sredstev, saj ne smejo povzročati nadaljnjega izključevanja marginaliziranih skupnosti.
Primerov projektov prenove mestnih okolij je veliko. Mednje spadajo obnova mestnega središča Barcelone, oživljanje zgodovinskih središč v novih državah članicah, ki so še zlasti koristili nepremičninskim špekulantom, saj so najemnine in dodatni stroški skokovito zrasli. To pa je iz mestnih središč pregnalo najrevnejše družine.
Tem ljudem je nujno zagotoviti pravo socialno pomoč in dostop do vseh javnih storitev, na primer izobraževanja, zdravstva in javnega prevoza, obenem pa - kar smo tudi predlagali pri pregledu v odboru - morajo prejeti dovolj sredstev, da lahko ostanejo v takih soseskah, da se te kasneje ne izpraznijo.
Parlament bo moral zaključene projekte ovrednotiti, preden bodo leta 2013 sredstva ponovno razporejena, moral pa bo tudi sodelovati pri oblikovanju uredbe o merilih upravičenosti, zlasti glede preglednosti, da bodo sredstva res prispela do vsake ranljive skupine prebivalstva in da bodo imele te skupine tudi dolgoročno možnosti za dostojno življenje.
Oldřich Vlasák
Gospod predsednik, gospe in gospodje, iz lastnih izkušenj vemo, kakšni so geti in revne četrti. Ljudje, ki živijo v teh krajih, imajo najnižje plače in so pogosto brezposelni ali odvisni od socialne miloščine. To so ljudje, ki ne plačujejo najemnine, računov za elektriko ali vodo pravočasno. V teh okrožjih po ulicah in dvoriščih pogosto ležijo naokoli smeti. Vse stavbe, ki so v souporabi ali niso v nikogaršnji lasti, propadajo. Iz lastnih izkušenj vemo, da tam živijo socialno marginalizirane skupine. Lahko so sestavljene iz vsega nekaj družin ali posameznikov, ki živijo v enem stanovanjskem bloku, lahko pa jih je na tisoče in naseljujejo celotno sosesko. Takšne lokacije so lahko v središču mesta ali na obrobju ali pa celo povsem zunaj pozidanih površin.
Zato je dobro, da predlagana sprememba razširi obseg financiranja, tako da se evropska sredstva namenijo tudi za nastanitev marginaliziranih skupin in da se omogoči vlaganje sredstev ne le v mesta, temveč tudi v podeželje, bodisi s popravili obstoječih stanovanjskih objektov ali gradnjo novih hiš. Vendar trdno verjamem, da zgolj fizična naložba v infrastrukturo ne bo rešila težave getov. Tudi če se smeti pospravijo, fasade zgradb popravijo, vhodi prenovijo in stavbe prepleskajo, to ne pomeni, da po nekaj letih kraj ne bo videti točno tak kot danes. Geti niso samo stvar okolja ali stavb, temveč tudi ljudi, ki tam živijo. V prihodnosti moramo torej iskati načine, da združimo to naložbo s socialnim delom na kraju samem, da ob tem zagotovimo podporo zaposlovanju ljudi, ki živijo v getih, in zlasti da mladim omogočimo, da se osvobodijo socialne pasti revščine. Samo na ta način bodo geti in revne četrti postali primerni deli naši mest.
David Campbell Bannerman
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, sprememba 1 te stanovanjske resolucije predlaga, da se uporaba Evropskega sklada za regionalni razvoj razširi na vse države članice, ne da zajema le tiste, ki so se pridružile leta 2004. To se torej nanaša neposredno na Britanijo.
Iz resolucije je razvidno, da je v poročilu romsko prebivalstvo navedeno kot največja marginalizirana skupnost, ki prejema podporo, poleg drugih s podobnimi socialno-ekonomskimi pogoji.
Skupni proračun za evropsko kohezijsko politiko znaša vrtoglavih 347 milijard EUR v sedmih letih - celo več kot številna gospodarstva.
Moji volivci v Vzhodni Angliji so že zelo zaskrbljeni zaradi obsega potujočih in romskih skupnosti, predvsem v Essexu. Jezni bodo, če bo kateri koli izmed teh ukrepov olajšal še večje masovno priseljevanje v EU.
V Britaniji se je v 12 letih, odkar je leta 1997 prišla na oblast laburistična vlada, število prebivalstva že povečalo za tri milijone in pol - kar predstavlja polovico Londona. Če upoštevamo še, da bo v naslednjih 30 letih skoraj devet izmed desetih novih britanskih domov - 86 % - nastalo zaradi priseljevanja, se zdijo takšni predlogi le še eno mostišče za obsežno priseljevanje v Britanijo. Nimamo prostora. Gre za prostor, ne raso.
Nadzorovano priseljevanje na podlagi dovoljenj in vizumov je dobro, nenadzorovano priseljevanje pa je slabo, saj to predstavlja hitro pot do skrajnosti, česar si noben izmed nas ne želi.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, podpora za ukrepe na stanovanjskem področju za gospodinjstva v posebej težkih socialno-ekonomskih razmerah je sama po sebi zelo dobra zamisel. Tudi dejstvo, da bodo imela mestna in podeželska območja zdaj enakovredno korist od podpore, je treba toplo pozdraviti. Toda podpore se nikakor ne sme dodeliti samo določenim državam članicam in določenim skupnostim, s čimer bi dali jasno prednost tem skupinam. To bi bila groba diskriminacija drugih skupin. Toda ta predlog povzroči ravno to. Osredotoča se predvsem na Rome in tudi zakonite priseljence.
Poleg tega se je treba proti marginalizaciji vedno boriti dvostransko - proti njej se morajo na eni strani boriti javni organi, na drugi strani pa prizadete skupine, ki morajo tudi igrati aktivno vlogo pri lastnem vključevanju. Končno pa moramo zelo skrbno oceniti, kako koristni so vsi ti ukrepi, in moramo reči odločen "ne" dajanju prednosti na podlagi etničnih meril.
Lívia Járóka
(HU) Rada bi pozdravila vse spremembe Evropskega sklada za regionalni razvoj in čestitala mojemu kolegi, gospodu van Nistelrooiju, za njegovo poročilo. ESRR podpira številne programe, ki bi lahko bistveno izboljšali in dejansko izboljšujejo življenjske razmere Romov, ki so največja in najbolj izključena manjšina v Evropi, obenem pa ne pozablja na druge skupine v podobnih socialnih in ekonomskih razmerah.
Že dolgo je naš cilj, da ureditev stanovanjskih razmer ni več omejena samo na mesta, temveč mora zajemati tudi gradnjo novih stanovanjskih objektov, te oblike podpore pa morajo biti na voljo tudi starim državam članicam, saj ta težava zadeva vso Evropo. Regije, ki so glede na regijsko povprečje bistveno slabše razvite in getoizirane, ovirajo razvoj celotne Evrope. Velik del Romov živi na prikrajšanih območjih po vsej Evropi, na območjih, ki se razvijajo ob precejšnji podpori.
Potrebno je takojšnje in skupno ukrepanje. Zato moramo razmisliti o tem, da bi na ravni Evropske unije oddelili del sredstev in ga namenili izključno za to, da nekatere statistične enote na ravni LAU 1 dosežejo standard. Zelo pomembno je v to uredbo vključiti celosten pristop, ki zagotavlja ureditve v smislu širšega, kompleksnejšega okvira, upoštevajoč tudi vidike, kot so izobraževanje, gospodarska dejavnost in javne službe. Za spoštovanje stališč, ki jih je sprejel Evropski parlament, potrebujemo kompleksen akcijski načrt Skupnosti, ki zaobjema stranke in cikle in ki lahko s pomočjo ustreznih finančnih virov in pravne veljave privede do bistvenega izboljšanja po vseh Laekenskih kazalnikih, ki odražajo resničen obseg socialne izključenosti.
Monika Smolková
(SK) Cilj regionalne politike je odpraviti gospodarske in socialne razlike. EU ima 27 držav članic, razdeljenih na 271 regij. V vsaki četrti regiji je BDP na prebivalca 75 % nižji kot povprečje 27 držav EU. To je zaskrbljujoč podatek.
Evropska regionalna politika prinaša dodano vrednost prek ukrepov, ki se izvajajo neposredno na terenu. Pomaga financirati določene projekte v korist regij, mest in vasi ter njihovih prebivalcev. Lansko leto je bil narejen zelo pozitiven korak, ko je OEP spremenil pravila o Evropskem skladu za regionalni razvoj, tako da so ga vse države članice lahko uporabile za zmanjšanje porabe energije v stavbah.
Danes že imamo otipljive pozitivne rezultate. V številnih mestih smo izolirali stavbe, pa tudi estetska vrednost, kakovost življenja in nižji življenjski stroški so vse prej kot zanemarljivi. Sem poslanka iz vzhodne Slovaške, iz ene od regij, ki je daleč pod povprečjem EU. Zato pozdravljam nov osnutek Uredbe, katerega cilj je razširiti upravičenost na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupin.
V 21. stoletju mnoge skupine ljudi živijo v ponižujočih razmerah. Zaradi svojega socialnega statusa ne morejo dobiti boljših stanovanj zase in za svoje otroke. Lokalni organi bodo tako lahko postopoma vključili to skupino prebivalcev v večino. Pozdravljam ta predlog in ga podpiram, skupaj s svojimi kolegi iz Slovaške in skupine S&D.
Trevor Colman
Gospod predsednik, težava, ki jo to poročilo in njegove spremembe v zvezi z Evropskim skladom za regionalni razvoj domnevno želijo obravnavati, so brezdomci ali, kot so imenovani v poročilu, marginalizirane skupnosti. Rešitev EU je nameniti milijone evrov za prenove in gradnjo tisočih hiš.
To poročilo sprva obravnava financiranje stanovanjskih objektov v državah članicah, ki so se EU pridružile 1. maja 2004 ali kasneje. Zdaj se bodo sredstva izplačala vsem državam članicam. Po podatkih iz poročila Jugozahodnega observatorija iz leta 2007 za jugozahodna okrožja Anglije se število prebivalcev v regiji hitro povečuje, samo zaradi priseljevanja. Kljub močnemu in naraščajočemu nasprotovanju javnosti tem dogodkom in neprimernosti številnih predlaganih gradbišč se program EU za gradnjo stanovanjskih objektov v Britaniji zagnano nadaljuje brez vsakršnega upoštevanja demokratičnih procesov.
Svet voditeljev jugozahodnih okrožij je zdaj prevzel nadzor in odobravanje načrtov - klasičen primer EU, kako se zakonska pooblastila dodelijo organom, ki niso z zakonom določeni. Vzdušje v britanski javnosti kaže na vse večji obup. Neomejeno in nenadzorovano priseljevanje spodbuja jezo javnosti. Financiranje v podporo gradnji stanovanjskih objektov v Britaniji in spodbujanje še večjega števila priseljencev, da pridejo na naše obale, le še zaostruje že tako nestanovitne razmere.
Če se poročilo ne bo nanašalo samo na države, ki so se EU pridružile 1. maja 2004 ali kasneje, kot je bilo prvotno namenjeno, se bo način življenja v Britaniji, zlasti na podeželju, bistveno spremenil, skladno s tem pa se bo pri Britancih pojavila silovita zamera.
Iosif Matula
(RO) Pozdravljam predstavljeno poročilo in čestitam gospodu van Nistelrooiju za njegovo obravnavo in zaključek. Mislim, da je treba Uredbo o ESRR spremeniti, tako da bo državam omogočila uporabo teh sredstev za prenovo in gradnjo stanovanjskih objektov za marginalizirane skupnosti. Cilj ukrepov, ki so jih sprejele nacionalne in lokalne oblasti, mora biti trajnostno socialno vključevanje teh skupnosti, tako v mestih kot na podeželju.
Pozdravljam dejstvo, da morajo v osredotočenih prizadevanjih za podporo romske skupnosti sodelovati vse države članice Evropske unije. Razlog za to je dejstvo, da je romsko prebivalstvo največja marginalizirana skupnost v Evropi z visoko stopnjo čezmejne mobilnosti v Evropi. Toda moramo upoštevati tudi potrebe drugih skupnosti, zlasti tistih, ki jih sestavljajo zakoniti priseljenci, kot tudi skupnosti delavcev, ki so začasno zaposleni v drugih državah EU. Iz teh razlogov je pametno omogočiti uporabo sredstev ESRR za stanovanjske objekte v vseh državah EU.
Verjamem v uspeh tega programa in upam, da bomo nadaljevali z uvedbo nove faze v podporo družinam iz marginaliziranih skupnosti, tako da jim bomo zagotovili ustrezne objekte ter pomagali najti in obdržati zaposlitev, predvsem v obstoječi krizi. Podpiram to poročilo, ki bo tudi Romuniji omogočilo dostop do sredstev za pospeševanje socialne vključenosti marginaliziranih oseb, vključno z Romi, tako v mestih kot na podeželskih območjih.
Luís Paulo Alves
(PT) Namen tega poročila o ESRR je razširiti upravičenost ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti naših držav članic. Do zdaj je ta podpora veljala samo za marginalizirane skupnosti, ki živijo v mestnih območjih v novih državah članicah. Z drugimi besedami, glede na to, da velika večina skupnosti te vrste živi na podeželju in v zasilnih bivališčih, ne more uživati te podpore za nadomeščanje stanovanjskih objektov slabe kakovosti.
Konec koncev gre za zapolnitev vrzeli ter za to, da se državam članicam in njihovim regijam zagotovijo večje priložnosti v smislu politike za ublažitev posebnih težav teh skupnosti.
Pozdravljam tudi enako obravnavo vseh držav članic v poročilu, saj si marginalizirane skupnosti, ki potrebujejo pomoč in vključevanje, zaslužijo našo pozornost, ne glede na to, kateri državi članici pripadajo.
Če bo to pomembno poročilo za boj proti revščini in za človeško dostojanstvo sprejeto na prvi obravnavi, ga bo mogoče hitro izvesti v okviru načrta oživitve gospodarstva, tako da se bomo hitro odzvali na krizo, ki nas je prizadela.
Sophie Briard Auconie
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropska kohezijska politika je bila ustvarjena zato, da ob pomoči znatnih finančnih virov zagotovi prave odgovore na vprašanja, ki so jih zastavile druge evropske politike. Njen namen je bil predvsem pomagati najranljivejšim državam članicam, da se spopadejo s konkurenco na notranjem trgu.
Danes je njena glavna naloga najti rešitve za izzive, ki jih predstavljata odpiranje meja in prost pretok oseb, kar je zelo dobro, vendar lahko povzroči začasne težave. Vprašanje življenjskih razmer Romov je povezano z vprašanjem odpiranja meja. To je predvsem evropsko vprašanje. Zato je edino prav, da lahko vse države članice uporabljajo Evropski sklad za regionalni razvoj, ESRR, za gradnjo stanovanjskih objektov za Rome in s tem zagotovijo pravo solidarnost med Evropejci.
V okviru več sprememb, predloženih Odboru za regionalni razvoj, sem zaprosila, da se ta ukrep razširi na vse države članice Evropske unije. Navdušena sem, da je bila ta zamisel sprejeta in spremenjeno besedilo popolnoma podpiram.
Po mojem mnenju nas mora večja upravičenost izdatkov za stanovanjske objekte, ki jih sofinancira ESRR, privesti do tega, da razmislimo o drugih možnih premikih na srednji in dolgi rok, bodisi v smislu upravičenosti financiranja ali dodelitve sredstev za določene strateške prednostne naloge.
Kinga Göncz
(HU) Tudi jaz z veseljem pozdravljam spremembo Uredbe ESRR in verjamem, da je ta uredba zdaj konkretno orodje, ki je lahko v veliko pomoč pri iskanju rešitev za izboljšanje razmer romskih skupnosti v celotni Evropi, tudi če to orodje ni namenjeno izključno romskim skupnostim, temveč tudi drugim marginaliziranim skupnostim.
Tistim kolegom, ki so govorili o priseljevanju, pa bi rada rekla, da konec koncev, če se razlike zmanjšajo in življenjske razmere izboljšajo, to deluje proti priseljevanju in mislim, da lahko tudi v tem primeru pričakujemo tak rezultat.
Rada bi naštela nekaj vidikov, ki jih je treba v vsakem primeru upoštevati v Uredbi in njenem izvajanju. Zelo pomembno je, da so ta sredstva na voljo ne samo v mestih, temveč tudi na podeželju, tako da se lahko uporabijo za prenove in gradnjo novih hiš ter s tem večjo ponudbo stanovanjskih objektov, da je zmanjšanje ločevanja pomemben cilj in da je pristop celovit; to pomeni, da mora iti z roko v roki z izobraževalnimi in poklicnimi programi, tako da predstavlja trajnostno in trajno rešitev. Dovolite, da dodam, da je izboljšanje razmer Romov pomembna prednostna naloga predsedniškega tria. Špansko predsedstvo dela pomembne korake v tej smeri, madžarsko predsedstvo pa bo z njimi tudi nadaljevalo.
Seán Kelly
Gospod predsednik, najprej bi rad pohvalil kolego gospoda van Nistelrooija zaradi njegove prizadevnosti in vodstva na tem zelo pomembnem področju.
Imeti v lasti hišo je nekaj, kar si po mojem mnenju želijo mnogi ljudje in me spominja na prve vrstice pesmi, ki sem se je dolgo nazaj naučil od irskega pesnika. Šla je takole: "O, ko bi le imela svojo hišico! Da imela bi svoje ognjišče, stolico in vse to! Kredenco polno beloprstene posode in kup šote ob zidu!".
Mislim, da to, kar počnemo danes, pomaga pri uresničitvi sanj številnih ljudi v Evropski uniji, zlasti pa sanj romske skupnosti.
To je bilo izpostavljeno in zdaj, ko smo o tem razpravljali, predlagamo, da se razširi tudi na druge marginalizirane skupine. V mislih imam predvsem moje področje Limerick, kjer so ljudje v krajih, kot sta Myross in Southill, zelo trpeli zaradi prodaje drog in nasilja, povezanega z njo. Potrebna je obsežna prenova, da se ublaži te grozljive razmere.
Na podlagi teh predlogov je to mogoče doseči, zelo pomembno pa bo tudi za zagon gradbene industrije, ki jo je gospodarska recesija hudo prizadela v celi Evropski uniji.
Torej ukrepamo ob pravem času in to lahko koristi najbolj marginaliziranim, tako da se bodo lahko vsi veselili, da bodo lastniki hiše, ognjišča, stolice in bleščeče posode.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Upravičenost ukrepov na stanovanjskem področju, ki jih financira ESRR, v korist marginaliziranih skupnosti bo pomagala državam članicam izboljšati črpanje evropskih sredstev. Moje osebno mnenje je, da mora ta upravičenost veljati za vse države članice.
Uredba (ES) št. 1080/2006 je bila pred kratkim spremenjena, da bi vsem državam članicam omogočila izboljšanje energetske učinkovitosti v domovih. Novo besedilo določa 4-odstotno stopnjo. Zaradi doslednosti besedila in manjše birokracije bi bilo morda pametno, da ohranimo enak odstotek.
Nove določbe opredeljujejo potrebo po spodbujanju projektov urbanega razvoja za področja, ki jim grozi fizično propadanje ali socialna izključenost, kot tudi za marginalizirane skupnosti. To zajema tudi področja, ki so jih prizadele katastrofe, kot so poplave ali potresi. Gospod predsednik, na koncu bi rada pozvala Komisijo, da združi sile z državami članicami in v letu 2010 pregleda operativne programe, da bi povečala črpanje evropskih sredstev z namenom izboljšanja obstoječih socialnih stanovanjskih objektov.
Jan Březina
(CS) Gospod predsednik, gospe in gospodje, dobro je znano, da posledice obstoječe gospodarske krize najbolj prizadenejo socialno ranljive skupine državljanov. Zato pozdravljam dejstvo, da EU išče načine, kako pomagati tem ljudem. Medtem ko lahko Evropski sklad za regionalni razvoj že ukrepa v smislu pomoči marginaliziranim skupinam, ki živijo v mestih, so bila podeželska območja doslej tako rekoč izključena iz takšnih ukrepov in se morajo zadovoljiti z izplačili iz finančno šibkejšega Sklada za razvoj podeželja. Trdno verjamem, da je treba to finančno neravnovesje popraviti. Pomembno je, da priznani izdatki niso omejeni na nadomeščanje obstoječih stavb z novimi, temveč da zajemajo tudi prenovo obstoječih stanovanjskih zgradb. Na ta način bi dramatično razširili razpon možnih ukrepov in povečali njihovo učinkovitost.
Zlasti v novih državah članicah so stanovanjske razmere teh skupin pogosto kritične, rešitve pa terjajo takojšnje in odločne ukrepe javnih organov. Ponuja se velika priložnost, da strukturni skladi EU učinkovito dopolnijo nacionalna sredstva, ki so sama po sebi nezadostna za temeljito izboljšanje razmer.
Povsem se strinjam s posebno omembo romskega prebivalstva kot največje socialno marginalizirane skupnosti in obenem podpiram stališče, da ukrepi, ciljno usmerjeni v Rome, ne smejo izključevati drugih oseb, ki se znajdejo v podobnih socialno-ekonomskih razmerah.
Zigmantas Balčytis
(LT) Povsod po Evropski uniji imajo ljudje težave s prenavljanjem svojih domov, toda razmere so posebej zapletene v novih državah članicah Evropske unije. Nove države članice imajo skupno lastnost - vse so podedovale neučinkovite stanovanjske bloke ki so zelo dragi za vzdrževanje, postopki prenavljanja pa so zelo počasni ali pa sploh ne potekajo. Zelo pomembno je, da uporaba te uredbe ni izključno omejena na velike, socialno izolirane skupnosti, temveč da se določbe lahko uporabijo tudi za najbolj socialno ranljive skupine, kot so invalidi, revni, pomoči potrebne mlade družine, priseljenci in drugi, ki so prav tako socialno izolirani in nimajo priložnosti prenoviti svojih domov. Prepričan sem, da bo ob izkoriščanju pomoči strukturnih skladov ta dokument vsem regijam Evropske unije zagotovil priložnost za vlaganja v socialno infrastrukturo, zagotovitev dostopa do stanovanja, to pa ne bo pripomoglo le k manjši socialni izoliranosti, temveč bo prispevalo k oblikovanju stabilne socialne, gospodarske in okoljevarstvene politike v celotni Skupnosti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, predlog Evropske komisije glede Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj predvideva, da bo mogoče pobude na stanovanjskem področju uveljaviti izključno na mestnih področjih in v obliki prenove obstoječih stanovanjskih objektov. Določbe se ne nanašajo na podeželska območja, kar pomeni, da številni ljudje iz marginaliziranih socialnih skupin, ki živijo v državah srednje in vzhodne Evrope, ne bodo imeli koristi od predlaganih rešitev. To izhaja iz dejstva, da v novih državah najrevnejše skupine, ki so socialno izključene zaradi nizkega materialnega statusa, živijo predvsem na podeželju.
Po mojem mnenju bo uvedba sprememb koristen dodatek k Uredbi, ki bo omogočal tudi zaščito skupnosti, ki živijo zunaj mestnih območij, kar bo v veliki meri podprlo delo Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja. Takšna sprememba bo omogočila izboljšanje materialnega statusa najrevnejših skupnosti, v katerih so ljudje prikrajšani zaradi kraja, kjer živijo. To izhaja iz dejstva, da je v novih državah članicah razlika med življenjskim standardom na podeželju in v mestih veliko večja kot v zahodni Evropi. V tem delu Evrope materialni status žal še vedno predstavlja opazno oviro pri dostopu do izobraževanja, zaposlitve in sodelovanja v kulturnem življenju. Zagotavljanje boljših stanovanjskih razmer ljudem, ki so najbolj socialno izključeni, bo slednjim odprlo pot, da izboljšajo svoj socialni status, in jih spodbudilo k lastnemu razvoju. Lokalne ravni države in nevladne organizacije bi si morale skupaj prizadevati, da pomagajo na področju reševanja vprašanja socialne izključenosti.
Nuno Teixeira
(PT) Gospod predsednik, komisar, dovolite mi, da najprej poudarim vlogo poročevalca, gospoda van Nistelrooija, v smislu njegovega dela pri doseganju soglasja o tej zadevi in tudi njegove vsakokratne pripravljenosti, da v svoje poročilo vključi prispevke drugih.
Jutri bomo glasovali o spremembah Uredbe ESRR, ki so pomembne zlasti za tako imenovane stare države članice in tudi za Portugalsko. S temi spremembami se bo razširila uporaba ESRR v stanovanjskem sektorju v korist marginaliziranih skupnosti, saj se lahko ta sklad zaenkrat uporablja samo za urbani razvoj.
Spremembe, ki smo jih predlagali jaz in moji kolegi poslanci in ki jih je sprejela velika večina Odbora za regionalni razvoj, bodo tudi starim državam članicam in ne samo novim, kot je bilo predlagano v prvotnem osnutku, omogočile koristi od te možnosti financiranja.
Pri tem sem se poskusil izogniti ustvarjanju precedensa, kar je po mojem mnenju nevarno in s čimer bi bile vse stare države članice izključene iz tega ter najverjetneje iz dodatne uporabe pomoči Unije. To ne bi imelo smisla, saj težave na stanovanjskem področju, zlasti težave marginaliziranih skupin, obstajajo tako v novih kot v starih državah članicah.
Pozdravljam priložnost, da lahko ponovno povem, da trajanje članstva v Evropski uniji ne sme biti merilo pri dodeljevanju strukturnih sredstev in da je treba to merilo takoj opustiti.
Pogajanja o kohezijski politiki po letu 2013 morajo temeljiti na solidarnosti s ciljem teritorialne kohezije in jih je treba usmerjati k nagrajevanju in ne kaznovanju regij, ki so se izkazale za zgledne, kar zadeva uporabo pomoči Skupnosti.
Artur Zasada
(PL) Gospod predsednik, v okviru današnje razprave bi rad pozornost usmeril v sporen predlog o spremembi člena 47 Uredbe Komisije iz leta 2006. Ta člen navaja, da morajo območja, izbrana za operacije v zvezi s stanovanjskimi objekti, izpolnjevati vsaj tri od meril, ki so našteta v členu. Nova uredba pa predlaga kvalifikacijo na podlagi zgolj enega merila, kar v praksi pomeni, da bodo območja, ki niso upravičena do sredstev, zanje lahko zaprosila, če bodo prilagodila svoje razmere pravnim zahtevam. Rad bi izpostavil, da bo, na primer, merilo "nizka raven gospodarske dejavnosti" zelo preprosto doseči v novih stanovanjskih naseljih, zgrajenih na podeželju. Tako bodo pomoč dobili gradbeniki in premožni prebivalci novih naselij, namesto tistih, ki so najbolj potrebni pomoči.
Frédéric Daerden
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, jasno je, da je stanovanjsko področje težko obravnavati na evropski ravni, ker dejansko ne sodi v delokrog Evropske unije. Vendar na splošno velja, da je gradnja kakovostnih stanovanjskih objektov potrebna za zagotavljanje socialne kohezije in pomoč pri zagotavljanju uspeha načrta Komisije za oživitev gospodarstva.
Zato sem navdušen, da bodo financiranje naložb v stanovanjski sektor, zlasti na področju energetske učinkovitosti, vse bolj zagotavljali strukturni skladi, toda moramo iti še dlje. Če gremo dlje od tega predloga, moramo posebno pozornost posvetiti brezdomcem, katerih število je v Evropi ocenjeno na tri milijone.
Zato je ta točka ena izmed prednostnih nalog belgijskega predsedstva, ki bo prevzelo mandat v drugi polovici leta 2010. Upam, da bo doseglo uvrstitev te teme na evropsko agendo, da bomo lahko na njej še bolj uradno delali. To delo bo med drugim vključevalo uvajanje natančnih metod spremljanja števila brezdomcev, da se doseže svetovno zavedanje tega pojava, in večjo podporo na področju socialnih stanovanj.
Diane Dodds
Gospod predsednik, vem, da se to poročilo nanaša predvsem na romske družine in druge specifične skupine.
Rada bi poudarila, da si vsi ljudje zaslužijo in potrebujejo socialna stanovanja, ki služijo svojemu namenu. Toda ta parlament ne sme pozabiti, da so v običajnih skupnostih številni ljudje, bodisi v degradiranih mestnih središčih ali na podeželskih območjih, ki živijo v zelo slabih stanovanjih in ne morejo priti do dostojnih stanovanj. Ti ljudje morajo vedeti, da ta parlament priznava njihovo potrebo. So ravno tako marginalizirani, skozi revščino, droge ali kriminal.
Eno vprašanje, ki povzroča skrbi ponudnikom socialnih stanovanj na Severnem Irskem, so pravila glede javnih naročil. Njihov namen je spodbujati pošteno konkurenco v celi Evropski uniji, toda imajo nenamerne negativne vplive na gradnjo zelo potrebnih socialnih stanovanj v marginaliziranih skupnostih, predvsem ker je težko pridobiti zemljišče na trgu, ki je bil do nedavnega še trg špekulantov.
To je Severno Irsko hudo prizadelo letošnje in lansko leto, zaradi te težave je bilo namreč treba poiskati zamenjave v programu socialnih stanovanj za 500 izmed 1 500 predvidenih hiš.
Tudi to so vprašanja, ki se jih moramo lotiti. Ta parlament spodbujam, da na to gleda kot na del težave na stanovanjskem področju v zvezi z marginaliziranimi skupnostmi.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Novi predpisi o upravičenosti do stanovanj vsebujejo primer, ki ponazarja, kako se lahko ista sredstva uporabijo z večjim učinkom, ne da bi jih bilo treba dopolniti.
Prvi korak je bil storjen lansko leto, ko so bili sproščeni predpisi za uporabo evropskih sredstev za izboljšanje energetske učinkovitosti. Ob tej priložnosti bi rad povedal, da je bil to majhen korak in odobreni odstotek bi lahko ponovno preverili. Drugi korak se začenja zdaj.
V obeh primerih gre za prilagajanje besedil, ki v nekaterih primerih izhajajo iz zelo drugačnih časov, kot so današnji, ki jih preživljamo. Zato se sprašujem, ali ne bi bilo morda treba preveriti tudi drugih vidikov uporabe evropskih sredstev, da se spremenijo tista merila, ki ne izpolnjujejo več obstoječih potreb.
Petru Constantin Luhan
(RO) Leto 2010 je evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti. Na žalost se ogromno ljudi sooča z grozno revščino in marginalizacijo, kar je v nasprotju s temeljnimi načeli in vrednotami Evropske unije. Ranljivost teh skupnosti se je opazno povečala v obstoječem obdobju gospodarske krize. Glede na to pozdravljam pobudo, da se razširijo pogoji za upravičenost v okviru Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki je pomemben in ključen instrument v boju proti revščini.
Zaradi nekakovostnih stanovanjskih razmer se mi zdi nujno pospešiti dodeljevanje finančne pomoči. Finančno podporo je treba ponuditi za stanovanja na mestnih in podeželskih območjih. Poleg tega se pri dodeljevanju te finančne podpore ne sme razlikovati med romskim prebivalstvom in drugimi socialnimi skupinami v podobnih razmerah.
Paweł Samecki
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil poročevalcu za njegovo delo. Zelo ga cenim. Drugič, imam dve pripombi o vsebini razprave. Slišal sem izraze zaskrbljenosti o možnih stranskih učinkih v obliki dodatnega priseljevanja. Dejansko se ta predlog ne nanaša na pobude za priseljevanje; gre za to, kako se lotiti obstoječega stanja. Mislim, da bi na to morali gledati kot na odvračalni dejavnik od priseljevanja, kot je omenila gospa Göncz.
Druga pripomba zadeva vsebino. Komisija se seveda veseli pregleda operativnih programov: to bo odvisno od pobude nacionalnih in regionalnih organov, vendar bomo zelo toplo pozdravili takšne spremembe.
Dovolite mi, da za konec pozdravim to razpravo, v kateri se je opredelila zaveza Parlamenta k vključevanju marginaliziranih skupnosti. To je dodaten korak v podporo odprti Evropi brez izključevanja v letu 2020. Mislim, da se bomo zanesli na nacionalne in regionalne organe, da bodo dobro uporabili ta nova sredstva.
Lambert van Nistelrooij
Nenavadno zadovoljen sem s podporo in ustvarjalnostjo, toda v tem trenutku vseeno želim poudariti, da še nismo na cilju; resda sprejemamo okvire, toda potem je treba določiti merila in to je še vedno neverjetno razburljivo, saj lahko z denarjem narediš vse, tudi napačne stvari, kar me še nekoliko skrbi. Na to bom nedvomno opomnil novega komisarja kot tudi Svet.
Druga točka pa je pravzaprav prostovoljni okvir. Ta okvir se zdaj ponuja državam članicam v zakonodaji. Ni gotovo, da bo kasneje imel prednost. V tem smislu pozivam Evropsko komisijo k aktivnemu obveščanju, saj to zadeva izbrano načelo. Danes so nam rekli: "Izbirate za Evropo"; za novo Komisijo s socialnim obrazom je pomembno, da aktivno sodelujemo pri izvajanju. Tudi zadevne socialne skupine morajo sodelovati pri izvajanju, kajti tako bomo prišli do boljšega izdelka in trajnostnejšega rezultata.
Še enkrat bi se rad zahvalil vsem in upam, da bomo jutri dosegli pozitiven rezultat. Spremljali bomo razvoj in razmere v zvezi s tem vprašanjem.
Dejstvo, da predstavljamo prvi zakonodajni dokument skladno z novim sporazumom, je predvsem posledica prednostne naloge, ki smo si jo zadali.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Ádám Kósa  
v pisni obliki. - Trdno sem prepričan, da je Komisija ravnala prav, ko je predlagala spremembo Uredbe (ES) št. 1080/2006 o Evropskem skladu za regionalni razvoj glede upravičenosti ukrepov na stanovanjskem področju v korist marginaliziranih skupnosti. Poleg tega mislim, da je tudi Svet spoznal, kako pomemben je predlog z vidika poudarjanja potrebe po novem, celostnem stališču. V srednji Evropi, zlasti na Madžarskem, je veliko hudih invalidov, ki živijo v starih, razpadlih stavbah. Veliko teh stavb se je uporabljalo kot gradove ali graščine pred drugo svetovno vojno, toda komunizem je pozabil nanje kot tudi na zapuščene ljudi, nastanjene v njih. Vem, da ima veliko prikrajšanih skupin posebne razmere in težave in prepričan sem, da moramo upoštevati posledice finančne in gospodarske krize. Podpreti moramo spremembe - v skladu s stališči civilnih zainteresiranih strani -, ki omogočajo mnogo bolj povezane projekte, ki zadevajo gradbeno industrijo, turizem, trg dela, razvoj podeželja in socialno vključevanje obenem. Ne smemo dovoliti, da se denar evropskih davkoplačevalcev porabi za slepe ulice. Osredotočiti se moramo na realne rešitve.
