Подготовка на Европейския съвет (29 и 30 октомври 2009 г.) (разискване) 
Председател
Следващата точка са изявленията на Съвета и Комисията относно подготовка на Европейския съвет.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, следващата седмица имаме заседание на Европейския съвет. Имаме изчерпателен дневен ред, който включва много въпроси, които засягат благосъстоянието на всички ни. Ще обсъждаме въпроси относно борбата срещу измененията на климата, търсене на пътища за извеждане на ЕС от финансовата и икономическата криза, подкрепа за енергийната сигурност и справяне с проблема на незаконната миграция.
Европейският съюз ще бъде най-добре подготвен да се заеме с всички тези въпроси, ако имаме яснота по въпроса за Договора. Важно е Договорът от Лисабон да влезе в сила колкото е възможно по-скоро, за да можем, наред с други неща, да продължим работата по назначаването на новата Комисия. Ето защо Европейският съвет ще разгледа и тези въпроси.
Ще започна с въпросите, към които знам, че има голям интерес в Европейския парламент. В края на следващата седмица държавните и правителствени ръководители ще се опитат да получат яснота относно ратификацията на Договора от Лисабон и протичането на процеса. Поразителният вот "да" в Ирландия и подписът на полския президент вляха нова енергия в работата, но както всички знаете, Договорът не може да влезе в сила докато не бъде ратифициран от всички държави-членки - това са направили 26 от 27-те - все още чакаме Чешката република. Долната камара на страната и Сенатът одобриха Договора, но след това 17 сенатори отправиха петиция до чешкия конституционен съд да проучи дали Договорът от Лисабон е съвместим с чешката конституция.
Разбира се, ние трябва да уважим демократичния процес в Чешката република. На 27 октомври, с други думи следващата седмица, конституционният съд на страната ще проведе публично изслушване по въпроса. Считаме, че съдът ще се произнесе съвсем скоро след това, но все още не ни е известна дата. Както знаете, президентът Клаус също постави определени условия за подписване на Договора. Ние чакаме и се опитваме да разберем какви точно ще бъдат изискванията и условията. Затова разискването в Европейския съвет ще зависи до голяма степен от това какво ще се случи в Чешката република. Декларацията на чешкия конституционен съд и последващата процедура ще бъдат от критично значение за определяне на времето, когато Договорът от Лисабон ще може да влезе в сила.
В Европейския съвет ще обсъждаме също извършената досега подготовка за това Договорът да влезе в сила колкото е възможно по-безпроблемно. В тази връзка председателството ще представи доклад, описващ състоянието на нещата по всички проблеми. В доклада ще представим становищата на държавите-членки по въпроси, свързани например с Европейската служба за външна дейност - един въпрос, който ще разискваме тук този следобед - обхватът на Служба, нейния правен статут, персонал и финансиране. Прочетох доклада на г-н Brok, който беше приет от комисията по конституционни въпроси в понеделник. Както казах, ще обсъдим това по-подробно този следобед.
Вече мога да кажа, че на заседанието следващата седмица докладът ще даде насоки за размисъл на Върховния представител, за да може той или тя, след като Договорът влезе в сила, много бързо да изготви официално предложение за функционирането на Европейската служба за външна дейност. Съветът следва да може да приеме това предложение много бързо, да се надяваме в рамките на следващите няколко месеца. Обсъждали сме много от въпросите с Европейския парламент, като се надявам това да продължи и през следващите седмици.
Основният въпрос по време на заседанието на Европейския съвет ще бъде изменението на климата. Целта ни е Съветът да вземе подходящи решения, включително по въпроса за финансирането, за да може ЕС да продължи да играе необходимата водеща роля и с това да допринесе за успешни резултати в Копенхаген.
На срещата на Съвета по икономически и финансови въпроси (Екофин) вчера имаше продължително и интересно обсъждане по въпроса за финансирането. Председателството направи всичко по силите си, за да бъде постигнато съгласие, но накрая счете, че въпросът трябва да се реши от Европейския съвет. Необходими са още разисквания в някои държави-членки, за да можем да постигнем напредък в това отношение. Изключително важно е да имаме съгласие, за да не се възпрепятства процесът. На този етап на международните преговори осъзнаваме напълно пред какви трудности сме изправени. Затова, със съгласие по въпроса за финансирането, ЕС ще може да ни изведе много по-напред в преговорите.
Заседанието на Европейския съвет се явява в един много удобен момент, малко преди сесията за преговори на междуправителствената група на ООН по климатичните изменения в Барселона и срещата на министрите на финансите от Г20 в Сейнт Андрюс. Ще постигнем споразумение в Копенхаген само ако всички страни предприемат действия. Точно сега министрите на околната среда от ЕС се срещат, за да обсъдят заключенията във връзка с изменението на климата. Целта е да бъде възможно да се представи цялостна картина на позицията на ЕС по въпросите, по които се преговаря понастоящем.
Важна част от заключенията на Европейския съвет ще бъде да изясни стратегията на ЕС за дългосрочно намаляване на емисиите и да се опита да постигне споразумение, което да улесни нашето решение относно увеличаването на целевия процент на намаляване на емисиите от 20 на 30% в сравнение с нивата от 1990 г. Заключенията на Съвета по околна среда ще засегнат и въпроса за решение относно предложението на ЕС в преговорите за намаляване на емисиите, свързано с международния въздушен и морски транспорт, разработването на стратегия на ЕС за мерки в развиващите се страни за измерване, отчитане и проверка на инвестициите и ролята на отрасловите механизми, както и по-нататъшно развитие на стратегията на ЕС за борба с обезлесяването и деградацията на горите, за да бъдат ускорени преговорите.
Европейският съвет ще направи и оценка на постигнатия напредък в създаването на нова рамка за надзора на финансовите пазари от страна на ЕС. Както знаете, държавните и правителствени ръководители постигнаха много амбициозно споразумение през юни, което си поставя за цел учредяването на специален орган, който ще отговаря за макронадзора на финансовата система на ЕС и три европейски надзорни органа за банковия сектор, застрахователния сектор и пазарите на ценни книжа. В края на септември Комисията внесе своя пакет от законодателни предложения. Това е един от най-важните приоритети на председателството и ние сме изготвили амбициозен график. Целта ни е да постигнем споразумение по целия пакет до края на годината.
Затова съм много доволна, че Съветът на Екофин вчера успя да направи голяма стъпка напред и да постигне широко политическо споразумение за създаването на новия орган за макронадзор, без да обезсмисли разискванията в националните парламенти. Финансовите министри също така поискаха от шведското председателство да продължи диалога с Европейския парламент. Имаме много добър опит в този диалог и считаме, че работи добре.
Сега е важно да се използва възможността да се тласне работата напред, колкото е възможно по-бързо. Необходимо е да покажем, че полагаме всички усилия за избягване на бъдещи кризи и че поемаме нашата споделена отговорност като осигурим потребителите и инвеститорите да възвърнат доверието си във финансовата система.
Искам също така да кажа няколко думи за заетостта в Европа - въпрос, който знам, че Европейският съвет ще обсъжда. Напоследък забелязваме предпазливи индикации за възстановяване на икономиката. Положението на пазара на труда обаче се очаква да стане още по-лошо и пак ще са ни необходими стимули и мерки за подкрепа.
Един от важните въпросите, към които Европейският съвет трябва да насочи вниманието, е как да се справим с последиците от кризата и същевременно да постигнем дългосрочната си цел за увеличаване на предлагането на работна ръка. За устойчиви публични финанси е необходимо високо ниво на заетост. Високо ниво на заетост е необходимо и за икономически растеж, за благосъстоянието на хората и за социално по-сплотена Европа.
В тази връзка искам да ви напомня онова, което казахме във връзка със стратегиите за излизане от кризата. Финансовите министри потвърждават, че възстановяването е реално, но крехко. Затова за нас е важно да продължим експанзивната финансова политика. Разговорите на заседанието на Съвета доведоха до съгласие да бъдат формулирани стратегии въз основа на принципите, обсъждани от финансовите министри на тяхната неформална среща в Готенбург.
Искам да кажа нещо и за енергийната сигурност. В съответствие със заключенията от юни 2009 г., следващата седмица Европейският съвет ще направи оценка на постигнатото по отношение на енергийната инфраструктура (вътрешните връзки) и кризисните механизми. Подготвили сме доклад за напредъка от януари насам. Европейският съвет ще вземе предвид доклада.
Европейският съвет ще приеме и стратегия на ЕС за региона на Балтийско море. В тази връзка имахме много плодотворно разискване по време на пленарното заседание на Парламента през септември. Държавните и правителствени ръководители ще одобрят заключенията на председателството, които ще бъдат приети на Съвета по общи въпроси и външни отношения в понеделник. Стратегията оформя интегрирана рамка за справяне с предизвикателствата, пред които сме изправени, и допринася за икономическото, социалното и териториалното сближаване в ЕС. Убедена съм, че стратегията може да послужи като вдъхновение за други макро региони в ЕС и така да засили европейската интеграция. Стратегията на ЕС за Дунавския регион вече придобива облик и ще бъде готова за представяне навреме за унгарското председателство през 2011 г.
Шведското председателство вече може с голямо удовлетворение да представи резултата от инициативата, чието начало, разбира се, се случи тук, в Европейския парламент. Надяваме се, че Европейският съвет ще може настоятелно да призове всички важни участници да започнат много бързо реализирането на стратегията. Това е абсолютно необходимо, ако искаме да започнем да преодоляваме сериозните проблеми на околната среда и да постигаме целите на стратегията.
Европейският съвет ще направи оценка и на напредъка в реализирането на заключенията относно положението с миграцията в Средиземноморието. Съветът ще приветства мерките, приети в краткосрочен план - стартирането на пилотен проект в Малта например - както и напредъка в създаването на Европейска служба за подкрепа в областта на убежището. Ще бъде отбелязано също, че ЕС и Турция са подновили преговорите по миграцията.
Очакваме също Европейският съвет да призове за допълнителни усилия за справяне със съществуващата ситуация в Средиземноморския регион и за продължаване на работата за дългосрочни решения на базата на солидарност между държавите-членки. Очакваме също така Съветът да подчертае необходимостта от повече усилия за прилагане на глобалния подход на ЕС към миграцията. Съветът ще бъде настоятелно призован да укрепи Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници (Фронтекс) и да въведе общи правила за морските й операции.
И накрая, ще има и разискване по външните отношения. През юни Съветът по общи въпроси и външни отношения поиска от институциите да разгледат въпроса как ЕС може да се ангажира допълнително в Афганистан и Пакистан. Първи проект беше обсъждан на неформалната среща в Гимниш през септември и държавите-членки понастоящем обсъждат подробно предложение в работните групи. На срещата на външните министри следващата седмица ЕС ще приеме план за засилване на нашия ангажимент в Афганистан и Пакистан. Планът ще се съсредоточи върху укрепване на държавния капацитет и институциите в двете държави. За него ще бъде изключително важно да бъде възможно да бъде реализиран веднага.
Необходими са широкообхватни международни мерки, ако искаме да успеем да променим развоя на събитията в Афганистан и Пакистан. Само военни решения няма да доведат до устойчиво решение. Без сигурност и контрол икономическият напредък ще бъде загубен. Необходимо е също така да инвестираме в установяване на демократични институции и укрепване на гражданското общество. ЕС трябва да изиграе изключително важна роля в това отношение и в двете държави. Има общи проблеми както и регионални аспекти и, разбира се, подходът към двете страни е различен. Ще обсъждаме това на Европейския съвет следващата седмица, като ще бъда на разположение да изслушам всякакви коментари и въпроси от членовете на Парламента.
(Ръкопляскания)
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, общо казано съм съгласен с насоките, изразени от Сесилия Малмстрьом от името на Европейския съвет. Нека насоча вниманието към два главни въпроса: Договора от Лисабон и всички институционални въпроси, от една страна, и борбата с измененията на климата и перспективите за Копенхаген, от друга.
Преди всичко считам, че Европейският съвет трябва да може да вземе окончателните решения за влизането в сила на Договора от Лисабон. От много години знаем, че ратификацията на един нов Договор не е лесна работа. Имали сме много неуспехи и някои разочарования, но винаги накрая първостепенният казус на Договора е надделявал - необоримият казус за демократична и ефективна Европа. Уверен съм, че така ще бъде и при преодоляването на това последно препятствие пред влизането в сила на Договора след силната подкрепа за Договора от Лисабон от народа на Ирландия.
След приключването на ратификационния процес в Полша сега вече можем да кажем, че всички държави-членки са одобрили по демократичен път Договора от Лисабон. Остава само да видим приключването на процеса на ратификация в Чешката република. Разбира се, конституционните процедури, които са в ход в Чешката република, трябва да бъдат уважени, както и необходимостта да се отговори на демократичната воля Договора да влезе в сила. Демократичната воля беше показана ясно от парламента на Чешката република, затова се надявам, че вече никакви изкуствени спънки и забавяне няма да предизвикат още трудности преди пълната ратификация.
Вече съм излагал пред Парламента колко е важно да бъдат сведени до минимум забавянията пред номинирането на Европейската комисия. Ние обаче трябва да направим всичко, за да имаме Комисия съгласно Договора от Лисабон, тъй като това са критични времена за Европа. Трябва да можем да продължим напред с дневен ред, който Парламентът подкрепи, когато ме избра за председател за нов мандат. За да постигнем това и за да могат институциите да работят правилно, ни е необходима ратификация на Договора от Лисабон, ако искаме силен, сплотен и ефективен Европейски съюз. Затова отново искам да бъде ясно, че Европейският съвет трябва да поеме отговорностите си, и затова трябва да бъде осъзната неотложността и да има разбиране, че Европа ще понася загуби, докато европейските институции не могат да работят правилно.
Същевременно правилно е да се продължи сега с работата по прилагането и да бъдем готови за влизането в сила на Договора. Зная, че Парламентът е изцяло посветен на тази работа. За мен е удоволствие да си сътруднича с вас, за да осигурим ползите от Договора да бъдат реализирани колкото е възможно по-бързо. Има много области, в които Парламентът вече е започнал работа и е дал голям принос с кристализирането на идеи като инициативата на европейските граждани. Знам, че днес следобед ще разисквате доклада на Elmar Brok относно Европейската служба за външна дейност. Докладът се опира на правилната основа, за да гарантира, че Службата, като останалите нововъведения на Договора, ще направи системата на нашата Общност по-силна и по-добре работеща.
Знам, че от самото начало съществува известна загриженост, че Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) ще бъде някакъв междудържавен орган, плаващ извън системата на Европейския съюз, но службата трябва да бъде здраво закотвена в системата на ЕС. Тя следва неизбежно да работи в много тясна връзка с всички институции и преди всичко с Комисията. Решенията, който тя изготвя, ще бъдат приемани от Комисията или от Съвета по въпроси на Общата външна политика и политиката на сигурност. Всъщност аз съм убеден, че успехът й ще зависи от това да осигури външната дейност на Европейския съюз да бъде нещо повече от сбор на институционалните й части. Ако тя може да работи с демократичната подкрепа на Парламента, с връзката на Съвета с националните администрации и опита и европейската визия на Комисията, Службата може наистина да стане мощен инструмент на Европейския съюз за постигане на неговите цели на световната сцена. Една ЕСВД на общностно ниво, служба, основана на метода на Общността, ще бъде силна за Европа и силен инструмент за обединена Европа, обективиращ нейното влияние по света.
Същевременно Европейският съвет трябва да изведе на преден план дневен ред за активна политика. Той трябва да поддържа инерцията на нашата работа по отношение на икономическата криза, главно въздействието й върху безработицата. Трябва да продължим работата, за която постигнахме съгласие на Г20. Трябва да направим всичко възможно предложенията, направени от Европейската комисия относно финансовия надзор, да влязат в сила колкото е възможно по-скоро. Трябва да продължим с нашата програма за енергийна сигурност.
Най-важният въпрос по отношение на политиката в Съвета ще бъде Копенхаген. Успешните резултати от Копенхаген остават най-голяма грижа за европейците и главна задача за световната общност. Остават по-малко от 50 дни до Копенхаген. Напредъкът в преговорите продължава да е бавен. Отново се пада на Европейския съюз да се прояви като лидер и да запази инерцията. Целите, които поставихме на масата, вдъхновиха останалите да ускорят действията си, но добре знаем, че за да се предизвикат наистина глобални действия, е необходимо да се направи още една крачка напред. Необходимо е да помогнем на развиващите се страни с конкретни идеи за финансиране, както предложи Европейската комисия миналия месец. Изчислихме, че до 2020 година развиващите се страни ще се нуждаят от допълнителни около 100 милиарда евро годишно. Вътрешното финансиране, а именно от големите нововъзникващи икономики - развиващи се, но нововъзникващи икономики - и пазарът на въглеродни емисии следва да покрият голяма част от тях, но трябва да има и мащабно международно публично финансиране, като Европейският съюз заплати своя справедлив дял.
Дневният ред за Копенхаген не е само за изменението на климата. Това естествено е основната цел, но климатът е и въпрос на развитие и не бива да забравяме това много важно измерение. Това ще бъде важен ангажимент, особено по време, когато публичните бюджети вече са под натиск, но всички ние знаем, че колкото повече изчакваме, толкова по-големи ще бъдат разходите. Задачата на Европейския съвет е отново да намери творчески решения, да покаже, че Европейският съюз е обединен от необходимостта да се борим с изменението на климата.
Първо, Копенхаген трябва да покаже, че стремежът за намаляване на емисиите е налице; второ, той трябва да покаже, че ние сме готови да помогнем на онези, които са готови да предприемат тази стъпка. Това е най-добрият начин да докажем активната Европа, която ще бъде постигната чрез Договора от Лисабон - чрез напредък с дневен ред, който показва, че Европейският съюз носи реални ползи за своите граждани.
За да имаме амбициозен дневен ред, ни е необходима ефективна институционална рамка и така се връщам към моята първа точка. Договорът от Лисабон е първият Договор на разширена Европа. Това поколение, особено сред нашите приятели от централна и източна Европа, помни добре разделена Европа, но ние няма да бъдем тук вечно. Институциите ще просъществуват, затова са ни необходими институции за разширената Европа. Договорът от Лисабон е Договорът за Европа на ХХІ век, със силни институции, които могат да постигнат конкретни резултати в Европа с 27 и повече членове в бъдеще. Само институциите обаче не са достатъчни. Необходима ни е силна политическа воля за постигане на нашите цели и аз се надявам, че Европейският съвет в края на този месец ще покаже такава воля за силен и амбициозен резултат от Копенхаген.
(Ръкопляскания)
Joseph Daul
Г-н председател, госпожи и господа, групата на Европейската народна партия (Християндемократи) очаква следващия Европейски съвет да сложи край на твърде дългия период на несигурност по отношение на европейските институции и да даде необходимия тласък за установяване на нова Комисия, а също така и стабилен председател на Съвета и Върховен представител, планирани в Договора от Лисабон.
Преди всичко Съветът трябва да вземе необходимите мерки за засилване на възстановяването на растежа и да постави Европа в най-добра позиция за създаване на заетост, тъй като кризата ще продължи, докато не бъде възстановено социалното сближаване.
Първо, по отношение на институциите, искам да напомня на всички, че решението на полския президент да подпише Договора означава, че всички страни, с изключение на една, са разчистили пътя, за да може Европа най-после да върви напред, без да губи време.
На 27 октомври, два дни преди Европейския съвет, чешкият конституционен съд ще проучи съвместимостта на Договора с конституцията на страната. Разбира се, ние ще уважим това решение, каквото и да бъде то.
От друга страна, моята група е възмутена от факта, че чешкият президент, въпреки че неговият парламент като такъв е приел Договора от Лисабон, е намерил нов претекст да отложи подписването му, тъй като всички знаят много добре, че това е само претекст. Може само да се съжалява, че и други държави вървят по стъпките му, и на свой ред изискват уверения по един или друг аспект на Договора. Не бива да се поддаваме на изкушението да отворим кутията на Пандора и поздравявам председателството, че заяви ясно това.
Групата PPE очаква Европейският съвет да посочи ясно, че ЕС няма да приеме каквито и да било тактики на отлагане. Всички в Европа пряко или косвено подкрепиха Договора и сега трябва да вървим напред. Всеки от нас знае, че докато европейското обществено разискване е монополизирано от институционалния въпрос и докато Европа не разполага с необходимите инструменти за вземане на решения демократично и ефективно, реалните политически, икономически, социални и екологични въпроси няма да бъдат решавани с необходимата бързина и сериозност. Виждаме това много добре понастоящем, намираме се в безизходно положение.
Парламентът трябва да може да започне изслушванията на бъдещите членове на Комисията колкото е възможно по-бързо и да вземе решение за всички назначения в Комисията и Съвета преди края на годината, ако е възможно.
Групата PPE също така очаква от Европейския съвет някои ясни насоки за икономическата политика, заключения от срещата на върха на Г20 в Питсбърг, която да даде разнородни резултати, като вече виждаме в пресата, че като че ли нищо не се е случило.
Европа трябва да направи всичко по силите си да даде възможност на своите предприятия да се възстановят до достатъчно ниво на дейността си, за да наемат персонал, но също така и да инвестират в изследвания. Европа трябва също така да направи всичко възможно, за да създаде честна търговска среда.
Накрая, относно климата, очаквам Европейският съвет да изготви подходяща за ситуацията стратегия, т.е. с оглед на слабостите в ангажиментите на нашите партньори досега, по-малко от два месеца преди Копенхаген. Задавам един ясен въпрос: какъв натиск ще окажем върху Съединените щати, Китай и всички нововъзникващи държави? Умерен и учтив натиск или максимален натиск? Колкото и да съм доволен, че Европа е пионер в тази област, тя не може да бъде единствената страна, която полага необходимите усилия за борба с глобалното затопляне.
Има само 50 дни преди срещата на върха в Копенхаген - 50 дни не са много, но са достатъчно, ако знаем как да бъдем убедителни, и затова ви питам, г-жо председател на Съвета и г-н председател на Комисията, да ни кажете как възнамерявате да използвате тези 50 дни.
Г-н председател, госпожи и господа, октомврийската сесия на Европейския парламент ще бъде ключов момент и ще покаже дали Европа осъзнава неотложната необходимост да действа по отношение на икономиката, на социалните въпроси и за превъзмогване на институционалните спорове или не. Моята група, PPE, отправя призив към чувството за отговорност на всяка от 27-те държави-членки на ЕС.
(Ръкопляскания)
Hannes Swoboda
Г-н председател, г-жо Малмстрьом, г-н Барозу, преди да се спра на институционалните въпроси искам да направя една кратка бележка относно Копенхаген.
Вие сте напълно права, г-жо Малмстрьом, и г-н Барозу подчерта това, че едно от важните решения, които трябва да вземем, касае Копенхаген. Нужни са ни обвързващи цели, а не общи изявления. Това няма да бъде лесно за постигане, защото американците още не са завършили своя законодателен процес. Ще трябва да вземем и някои решения след Копенхаген в течение на следващата година. Обаче трябва да има обвързващи цели в края на процеса. Това е абсолютно наложително.
Второ, що се отнася до финансовите пазари и икономическата ситуация, плащаните понастоящем премии са и възмутителни, и провокативни. Това важи по-специално за Америка, но и в Европа ще бъде така. Това не е най-важният проблем, но той показва колко много от ръководителите още не разбират какво включва новото регулиране на финансовите пазари и какви отговорности имат пред населението като цяло. Г-жо Малмстрьом, признавам, че сте права и въпросът за политиката по заетостта по-специално трябва да има приоритет. Става въпрос не просто за запазване на стимулите, които бяха въведени като част от плана за икономическо възстановяване. Става въпрос и за въвеждане на нови мерки за стимулиране на заетостта.
Вчера председателят на Комисията даде положителен отговор на запитването на Stephen Hughes. Много съм доволен, че поне успяхме да постигнем консенсус, че политиката по заетостта трябва да бъде в основата на нашата дейност през следващите няколко години.
Сега искам да кажа нещо за Лисабон. Първо, относно липсата на подпис от страна на Вацлав Клаус, приемам, че конституционният съд ще се произнесе положително. Считам, че е неприемливо декретите "Бенеш" да се използват по такъв начин и въпросът евентуално да бъде открит отново, а подписът - забавен. Искам да напомня на колегите си от Чешката република, че преди присъединяването им ние поръчахме доклад относно декретите "Бенеш" - г-жо Малмстрьом, Вие помните, тъй като по онова време бяхте една от нас - който проучи дали същите представляват пречка за присъединяването на Чешката република. Преобладаващото мнение по онова време беше, че те не са пречка. Указите нямат по-различно въздействие днес, но са имали въздействие по времето, когато са били изготвени. Като казваме, че декретите "Бенеш" не са били пречка за присъединяването на Чешката република, това означава, че е неприемливо сега да се използват същите укази, за да се откаже подписването на Договора от Лисабон. Трябва съвсем ясно да заявим становищата си в това отношение.
Договорът от Лисабон има две главни цели: от една страна, повече демокрация в Европа, която включва повече парламентарна демокрация, по-специално в Европейския парламент
(Протести)
вие не искате това, защото не сте в подкрепа на повече демокрация - и, от друга страна, повече ефективност. Г-жо Малмстрьом, сега Ваша много важна задача е да осигурите през следващите няколко седмици институционалните въпроси и въпросите, свързани с персонала, да не пречат за това. Вчера г-н Барозу правилно посочи, че ни е необходим председател на Съвета, върху когото нямаме влияние, но който може да работи добре с Комисията - и тук ще добавя и с Парламента - и който счита, че методът на Общността е в основата на процеса на вземане на решения. Това е много важно. Не ни е необходим председател на Съвета, който се перчи, омайва всички и се опитва да ни затвори очите. Необходим ни е председател на Съвета, който може да работи ефективно с нас.
Разбира се, необходима ни е Европейска служба за външна дейност (ЕСВД) не само по причините, споменати от председателя на Комисията и за осигуряване на ефективни регламенти относно единството и общата външна политика, но и по причини за парламентарен контрол. Не е приемливо отделни елементи изведнъж да бъдат изваждани от Договора от Лисабон, който е предназначен да даде по-голям парламентарен контрол, и в резултат от това накрая да имаме по-малък парламентарен контрол, ако ЕСВД следва да бъде напълно независима.
Знам, че трябва да намерим компромис. Трябва обаче да знаете, че ние - заедно с г-н Brok, докладчика - сме напълно съгласни с председателя на Комисията, че ни е необходима ясна структура. Решаващият фактор за нас отново е парламентарният контрол, включително контролът върху ЕСВД и върху външната политика, изготвяна от Върховния представител, макар че, разбира се, признаваме ролята на Съвета. Тъй като бяхте някога една от нас и се борихте за това в комисията по външни работи, ние ви считаме за участник в борбата в тази област. Надявам се, че ще можем да приложим Договора от Лисабон така, както бе замислен, за да постигнем повече демокрация, по-голям парламентарен контрол и по-ефективна външна политика.
(Ръкопляскания)
Zoltán Balczó
(HU) Г-н Swoboda, вие споменахте, че по времето на своето присъединяване Чешката република е била уверена, че не е необходимо да се тревожи за декретите "Бенеш", тъй като те не са валидни. Осъзнавате ли, че сериозните последици от указите още са валидни? Затова, ако тук спазваме принципите на правовата държава, а ние считаме, че цяла Европа се ръководи от тях в това отношение, Чешката република все още има неуредени отношения и със судетските немци, и с унгарците.
Председател
Г-н Swoboda, ще коментирате ли въпроса?
Hannes Swoboda
Г-н председател, аз съм силно ангажиран с въпроса, защото много судетски немци живеят в Австрия и познавам техните права, страдания и тревоги. Трябва обаче най-накрая да оставим призраците от миналото и да гледаме в бъдещето. Бъдещето не е за декретите "Бенеш". Бъдещето е за свободна Европа със свободни граждани, чиито права се основават на Хартата на основните права. Това е моята визия за Европа.
Guy Verhofstadt
Г-н председател, "влакът вече се движи толкова бързо и е отишъл толкова далеч, че предполагам няма да е възможно да го спрем или върнем". Това е цитат от президента Клаус и това вероятно е единственото, за което съм съгласен с него, че влакът вече се движи толкова бързо и е отишъл толкова далеч, че няма да е възможно да го спрем или върнем.
Това е важен цитат от президента Клаус, защото очевидно той изглежда е приел факта, че нищо вече не може да забави Договора от Лисабон. Считам, че е нормално, ако 26 държави-членки са го ратифицирали и са го одобрили, вече можем да получим и неговия подпис.
Мисля, че промяната в отношението му може да се обясни единствено с нашата и вашата решителност да продължим целия процес, както е предвидено в Договора от Лисабон, и трябва да продължим да правим това през следващите дни и седмици. Надявам се дни, не седмици. С други думи, най-добрият начин според мен да осигурим подписа на президента Клаус и окончателната ратификация на Договора, е просто, г-жо Малмстрьом, да продължим с целия процес и реализацията. Той казва, че влакът се движи толкова бързо, че е невъзможно да бъде спрян, така че трябва да продължите с влака.
В това отношение е абсолютно необходимо Съветът да ускори процедурата за номиниране на нови членове на Комисията и да представи колкото е възможно по-бързо пакета за председателя на Съвета и Върховния представител. Повтарям, че това е най-добрият начин да покажем на президента Клаус, че той е прав, че влакът върви все по-бързо от ден на ден и че няма друга възможност за него освен да сложи подписа си под Договора. Ако Вие изчаквате, и той ще изчаква. Ако Вие продължите, той ще подпише. Това е моето мнение.
Вторият ми пункт е във връзка с ЕСВД. Надявам се, че Съветът може да постигне съгласие по въпроса, но не каквото и да е съгласие. Влакът вече се движи толкова бързо и е отишъл толкова далеч, че предполагам няма да е възможно да го спрем или върнем - трябва да избегнем дублирането. Опасявам се, че създаваме две паралелни структури в момента: едната е Комисията и делегациите на Съюза, както е в новия Договор, които днес възлизат на повече от 6 000 души, включително местния персонал, работещи за Комисията и председателя на Комисията. Другата е новата ЕСВД, в която няколко хиляди души работят за Върховния представител.
В края на целия процес е абсолютно ясно и необходимо да имаме само един орган, който да се занимава с външните работи, а не паралелната структура от делегации на Комисията, от една страна, и ЕСВД, от друга. Надявам се, че имаме съгласие в Съвета, но също така се надявам, че това ще е съгласие, в което е много ясно, че не може да има дублиране на структурата на Комисията с делегации на Комисията, от една страна, и ЕСВД, от друга.
Rebecca Harms
Г-н председател, г-жо Малмстрьом, г-н Барозу, по въпроса за Чешката република, преди всичко искам да кажа, че според мен г-н Клаус не знае да губи и че неговите действия представляват един конкретен вид политическо нахалство. Много, много настоятелно Ви моля да не отговаряте на човек, който не знае да губи, който очевидно не уважава дори чешкия закон, защото не уважава конституционното мнозинство, което гласува в подкрепа на Договора в Чешката република, и който пренебрегва законодателството на Чешката република, като изисква право на отказ за страната по отношение валидността на Хартата на основните права. Според мен това ще бъде една излишна стъпка по отношение на този чешки размирник. Гражданите на Чешката република, които направиха толкова много за новото обединяване на Европа, когато германците избягаха от там, заслужават нещо по-добро. Това е всичко, което имам да кажа за президента Клаус.
(Ръкопляскания)
По темата за изменението на климата, г-н Барозу, рядко сте ме чували да се съгласявам с Вас толкова, колкото ще се съглася днес. Аз съм много, много ентусиазирана от факта, че Вие още веднъж заявихте тук колко е важно европейците да поемат ясен ангажимент да участват с конкретна сума в международния фонд за мерки за опазване на климата за развиващите се страни. Вчера се срамувах, когато прочетох, че германският държавен секретар по финансите, който участва в преговорите в Люксембург, е сравнил преговорите с игра на покер. Той е казал, че когато играеш покер, не казваш на никой каква ръка имаш. Но подготовката за Копенхаген определено не е игра на покер. Както г-жа Меркел и други водещи политици в Европейския съюз са заявявали многократно, това е най-голямото предизвикателство. Това е най-важното предизвикателство за общността от народи, които живеят заедно на тази планета. Считам, че то трябва да се приеме сериозно.
След 2020 година трябва да има на разположение 100 милиарда евро в помощ на развиващите се страни, за да изпълнят задълженията си по отношение опазването на климата, които те трябва да поемат и да продължат с мерките за адаптация. Това би възлязло на около 3 милиарда евро след 2020 година за държава като Германия. В сравнение с това, което понастоящем предоставяме в пакети за икономическо възстановяване или за спасяване на финансовия сектор, това са дребни стотинки. Срамувам се, че един провал в Копенхаген и ужасната, срамна игра на покер, се приемат. Начинът, по който Европейският съюз преговаря вчера в Люксембург, показва, че той не е движещата сила. Той не е поел ролята на лидер в международното опазване на климата. Той е по-скоро една от основните пречки за напредъка. Трябва да разберете, че всички преговори днес в Люксембург и следващата седмица в Брюксел се следят от целия свят.
Мога само да призова отново настоятелно г-н Барозу да осигури Комисията да остане на прав път. Финансирането за международния фонд трябва да бъде прозрачно. Ние говорим за това от две години насам, още от Бали. Г-жо Малмстрьом, сигурна съм, че шведите постъпват правилно в преговорите. Трябва да постоянствате и да уважавате вота в парламентарната комисия по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните. Целта е да бъдат намалени емисиите на CO2 с 30% до 2020 г. Ако занижим изискванията си, никога няма да постигнем целта от два градуса.
Имам сериозен проблем с доверието към шведското председателство на Съвета. Считам, че Вие най-после трябва да убедите Вашата държавна фирма "Ватенфал" да не инвестира последователно и неограничено във въглища в цяла Европа, и по-специално да не инвестира предимно там, където не е необходимо да се купуват сертификати. Стратегията от страна на "Ватенфал" работи против Вашата добра репутация в подготовката на световните преговори за климата. Искам също така да гарантирате, че съдебното производство, възбудено от "Ватенфал" срещу Федерална република Германия за въвеждане на промени в законите за защита на околната среда в Германия в полза на електроцентралите с въглища на "Ватенфал", ще бъде прекратено. Считам, че за съжаление имате малко, но растящо черно петно върху иначе безукорната Ви репутация. Трябва да осигурите всичко да е наред преди да отидете в Копенхаген.
Председател
Колеги, моля ви да се придържате към определеното време. Изказванията ви са много важни, но въпреки това получих още едно искане за въпрос, зададен с вдигане на синя карта. Няма да приемам всяка синя карта, защото трябва да продължим с обсъждането. След няколко минути ще има още едно искане, ако то е съгласно член 149, параграф 8, ще го приема.
Timothy Kirkhope
Г-н председател, позволете първо да поздравя шведското правителство за неговото председателство изобщо, и по-специално за начина, по който се опита да придвижи напред много важните въпроси за промяната на климата и за работата по икономическата и финансовата криза, пред която сме изправени. Считам, че г-н Рейнфелд и неговото правителство заслужават нашата благодарност за това как се справиха, но както и при много председателства преди, те трябваше да посрещнат и множество вътрешни, институционални, отвличащи събития - в този случай във връзка с Договора от Лисабон.
Институционалната теология не е приоритет на гражданите на Европа. Онова, което ни е необходимо, е Дневен ред от Лисабон, а не Договор от Лисабон.
Дневният ред от Лисабон има благородна цел - да създаде до 2010 г. най-динамичната и конкурентна, основана на знания икономика в света, способна на устойчив икономически растеж с повече и по-добри работни места, по-голямо социално сближаване и внимание към околната среда.
Ето това би следвало да бъде наистина от значение за живота на милиони хора и да осигури здрава основа за нашето икономическо бъдеще и все пак Дневният ред от Лисабон, както каза самият г-н Рейнфелд, се провали.
Защо никога всъщност не можем да постигнем резултати, които са от значение за нашите граждани? Похвалните цели на Декларацията от Лаекен тогава не бяха реализирани на практика, а сега Дневният ред от Лисабон е изправен пред същата липса на цел и реализация.
Толкова близо, г-н председател, но толкова далеч, и отново инициативите, свързани с икономиките на държавите-членки, трябва да са ясни и разбираеми за обикновените хора. Създаването на работни места не трябва да се отнася до създаване на работни места за бивши министър-председатели да бъдат председатели на Съвета или за любители на околосветските пътешествия да бъдат Върховни представители по външните работи.
Двете работни места едва ли ще помогнат на изложените на голям натиск малки и средни предприятия в някоя от нашите страни. Те няма да облекчат понасянето на кризата от милиони семейства в момента.
И институционалните промени не помагат по отношение на измененията на климата. Най-големите заплахи за нашия свят трябва да бъдат пресрещнати и е необходимо да бъдат намерени практични и действащи решения. Хиляди страници текст, по-голямата част от него твърде сложен за нашите граждани дори за разбиране, просто похабяват дърветата, които е необходимо да опазваме.
Нека окажем натиск върху световната общност да се обедини за спасяването на планетата за бъдещите поколения, а не върху онези, които не споделят напълно ентусиазма на някои хора за европейските институции.
Въпреки всичко това се надявам, че шведското председателство е способно, в оставащото му време и действително на срещата на върха, да съсредоточи вниманието на всички европейски лидери върху важните въпроси, които касаят хората - онези въпроси, върху които се съсредоточи в началото на председателството по отношение на икономиката, Европа и изменението на климата. Желая им всичко добро в оставащото време и им благодаря за работата досега.
Lothar Bisky
Г-н председател, г-жо Малмстрьом, г-н Барозу, имаше много спекулации по въпроса за персонала през последните три месеца и по повод евентуалното влизане в сила на Договора от Лисабон, който моята група отхвърли по три основателни причини.
Просто казано, първо искаме да бъде даден приоритет на социална Европа, а не на радикална пазарна ориентация. Второ, искаме разоръжаване вместо развитието на военни способности и, трето, искаме по-пряка демокрация вместо Европа, изградена от отбрани общества.
В края на краищата трябва да се занимаваме с конкретни въпроси със съдържание. Докато спорим за имена и длъжности, още и още хора губят работните си места. Банките обаче са спасени. Същевременно г-н Барозу ни призовава до скоро да приключим с плановете за икономическо възстановяване - вчера беше крайният срок за 2011 г. - и бюджетните дефицити в държавите-членки да бъдат намалени бързо. Това ще означава намаляване на заплати и пенсии, съкращения в обществените услуги и социалното осигуряване, по-висок данък върху добавената стойност и липса на колективни трудови договори. Един текущ пример за това може да се намери в германския отрасъл за фирмено почистване, в който работниците стачкуват от три дни.
Това са проблемите, които засягат хората в Европа, и това са проблемите, с които трябва да се занимава Съветът. Вместо това основен предмет за загриженост е добавянето на клаузи към Договора от Лисабон, за да бъде насърчен чешкият президент да го подпише. Ако това наистина е толкова просто, колкото изглежда на практика, аз искам от правителствените ръководители да помислят по-внимателно за клауза за социален прогрес в Договора от Лисабон. Това ще е много по-уместно.
В началото на парламентарния мандат бяха направени поредица положителни предложения за по-социална политика на ЕС. Това не беше свързано просто с клаузата за социален прогрес. Ставаше въпрос и за нов план за икономическо възстановяване на Европа, за да създаде и запази работни места, и за увеличаване на инвестициите и устойчив икономически растеж.
Беше отправен призив за Европейски пакт за заетост за повече и по-добри работни места, за равностойно заплащане, за повече права на заетите и по-добри условия на труд. Имаше обсъждания за по-голяма солидарност между държавите-членки и гарантиране на устойчивостта на системите за социално и пенсионно осигуряване.
Все още не съм открил някаква стратегия в политиките на държавите-членки или политиките на Комисията, които да могат да ни поведат към тези цели. Разбира се, Съветът сега трябва да разгледа назначенията в новата Комисия и възможните промени в Договора от Лисабон. Обаче основното внимание трябва да бъде насочено към проблемите, които споменах, и към техните решения. Вотът на моята група по отношение на членовете на Комисията ще зависи от това.
Nigel Farage
Г-н председател, г-н Барозу каза тази сутрин, че всички държави-членки са ратифицирали демократично Договора. Това не е вярно. Британският народ нямаше думата по въпроса, въпреки че беше обещано, а докато няма референдум по въпроса, аз отказвам да призная законността на Договора.
(Протести)
Сега всички погледи са към президента Клаус и това, което той може да направи или не следващата седмица, и това е интересно. Зная, че всички мразите президента Клаус, защото той вярва в националната демокрация.
(Протести)
Но това, което той прави тук, е, че заема позиция и защитава чешкия национален интерес. Той се опасява от германски претенции за судетски имоти и, след като съм слушал германски политици по въпроса, считам, че е абсолютно прав да се страхува.
Затова разчитаме на Вас, президент Клаус; ако не Ви дадат каквото искате, не подписвайте това нещо. Ако Ви дадат каквото искате, ще бъде необходимо да бъде ратифицирано наново в 25 държави-членки, което означава, че британците ще имат референдум, и аз съм сигурен, че като демократи всички вие желаете да видите британски референдум за Договора. Аз определено го желая.
И се чудя, в края на срещата на върха, дали ще имаме нов европейски император? Дали ще бъде Тони Блеър с неговата императрица Чери? Е, аз стигнах до заключението, че искам Тони Блеър. Моля Ви, назначете Тони Блеър, човекът, който се отказа от 2 милиарда британски лири от британската отстъпка срещу нищо в замяна; човекът, който ни обеща референдум за конституцията и отказа да ни го даде.
Съвсем ясно е, че в Европейският съюз наградата за национално предателство е висока награда. Затова моля Ви, назначете Тони Блеър. Това ще разкрие истината пред британците, че не избраните представители са от значение в Европейския съюз, че хора, които се отказват от националната демокрация в полза на Европейския съюз, печелят най-добрите работни места. Моля Ви, моля Ви, дайте ни Тони Блеър за първи президент на Европа.
Diane Dodds
(EN) Г-н председател, разочароващо е - но не и неочаквано, че Съветът и Комисията са решени да продължат с Договора от Лисабон. Знам, че може да не е популярно в Парламента, но мое действително убеждение е, че в Обединеното кралство трябва да има референдум за Договора. Не разбирам защо и консерваторите, и лейбъристите не желаят да се проведе такъв.
Тази сутрин обаче искам да насоча вниманието ви, г-жо министър, по-специално към финансовата криза, която продължава да преследва Европа. Снощи г-н Mervyn King, управител на Централната банка на Обединеното кралство, посочи, че в Обединеното кралство кредитирането на банките е близо 1 трилион британски лири. Всъщност той посочи, че никога преди толкова много пари не са били дължими от толкова малко на толкова много хора, и при толкова малка реална реформа. Г-н King посочи освен това, че регулирането на банките не е достатъчно, но че в основата на банковата криза е моралната дилема, че финансовите и банковите институции знаят, че са твърде големи, за да се допусне фалита им, и че данъкоплатците, било то в Обединеното кралство или в който и да е друг регион на Европа, винаги ще трябва да ги спасяват, независимо каква е кризата. Това е много сериозно обвинение, г-жо министър, и то е отправено от един от водещите членове на самия банков свят. Трябва да има воля за справяне с моралната дилема на заседанията на Съвета и за Парламента ще е интересно да знае каква е тази воля и как ще стане това.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, благодаря Ви, че ми давате възможност да направя няколко коментара сега, въпреки че ще остана тук, разбира се, до края на разискването.
Първо искам да се обърна към г-н Verhofstadt. Не, и аз не мисля, че ще бъде възможно да се спре влакът. Надявам се влакът да стигне до гарата съвсем, съвсем скоро. Мога да уверя и г-н Verhofstadt, и уважаемите колеги, че шведското председателство поддържа много тесни контакти с Чешката република и се надяваме съвсем скоро да дадем по-точен и окончателен отговор на въпроса какво ще се случи с Договора и кога. Също като вас, ние нямаме търпение всичко да дойде на мястото си колкото е възможно по-скоро и по отношение на длъжностите, които трябва да бъдат заети, и по отношение на списъка с членовете на Комисията, който трябва да бъде представен на Европейския парламент за изслушванията, които следва да проведете. По време на срещата на върха ще вземем всички необходими решения, които е възможно да бъдат взети. Ще извършим цялата необходима подготовка, за да влезе Договорът от Лисабон в сила веднага след като са налице всички ратификации.
Искам също така да изразя благодарността си за огромната подкрепа, оказана от колеги от всички групи за абсолютния приоритет на председателството, а именно да бъде постигнато споразумение в Копенхаген. Това е изключително важно. На раменете на Европа лежи огромна отговорност да реши въпроса с финансирането, за да можем да покажем, че поемаме нашия дял от глобалната отговорност и можем да дадем подходящите сигнали.
Г-н Daul, ние имаме много интензивни контакти с другите участници. Само след няколко седмици предстои среща на върха с Русия и Китай, както и със САЩ, и въпросите на енергетиката и климата естествено ще имат приоритет в обсъжданията с всички държави. Също така имаме и заседания на работната група и предстои среща на върха в Барселона след десет дни. Освен това финансовите министри ще се срещнат в Сейнт Андрюс, така че ще има много възможности да разговаряме по въпросите. Не съм доволна от резултатите досега, но оставам изцяло оптимистично настроена, че все пак ще успеем да стигнем до споразумение в Копенхаген. Хората от цял свят очакват това от нас.
Считам също така, че ще е много добре, ако ЕС покаже резултати по отношение справянето с финансовата криза. Независимо че вече виждаме някои положителни признаци, не бива да забравяме, че са ни необходими нови надзорни органи, за да бъдем по-добре подготвени за избягване на подобни кризи в бъдеще и да можем да ги разпознаем навреме. Затова се надявам, че системите за мониторинг и органът за макронадзор могат да бъдат установени колкото е възможно по-скоро.
Институционалните въпроси са изключително важни. Важно е Европейският съюз да може да взема решения и това да става демократично и ефективно. В това отношение Договорът от Лисабон е важен инструмент. Същевременно Европейският съюз никога няма да спечели доверието на своите граждани, ако не постигнем резултати по конкретни въпроси. Справянето с икономическата криза и въпросите на околната среда са нещо, за което са загрижени хората по цял свят, а не само в Европейския съюз. Ако можем да продължим напред и да постигнем резултати на срещата на върха и по-късно през есента, тогава считам, че ще създадем много добра основа за по-голяма легитимност и доверие в европейските институции.
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, считам, че председателят на групата на Европейската народна партия (Християндемократи), Joseph Daul, и г-жа Harms зададоха много важни въпроси.
Как можем да осигурим успех в Копенхаген, особено когато другите партньори не полагат същите усилия? Всъщност има трудности, защото съществува ясна липса на амбиция от страна на някои развити страни за конкретен ангажимент за намаляване на емисиите. Най-големите икономики в развиващите се страни също не желаят да интегрират националните си планове за намаляване със глобалното споразумение и в момента няма надежден финансов план.
И така, какво ще правим в този случай?
Първо, считам, че това не е времето Европа да сдържа амбициите си. Това ще даде извинение на негативните елементи да не полагат никакви усилия. Затова нашата работа е да продължим да демонстрираме амбиция и лидерство, но същевременно, и тук отговарям конкретно на Joseph Daul, да кажем, че нашето предложение, по-специално нашето финансово предложение, е условно. Ние сме готови да помогнем на онези държави, които полагат реални усилия за намаляване на емисиите. Затова е важно да се направи условно предложение във финансово отношение, но да се сдържа нашата амбиция ще е грешка.
Аз считам, че все още е възможно да бъде постигнат успех в Копенхаген. Има и положителни аспекти. Съединените щати отново се присъединиха към преговорите. Следва да се напомни, че преди няколко години Съединените щати всъщност не участваха в процеса, но сега са се ангажирали с преговорите. Трябва да се напомни също, че Австралия и Япония обявиха амбициозни цели - все още не задължителни, но определено на политическо равнище. Дори Китай, Мексико, Бразилия и Южна Корея обявиха амбициозни национални планове, но още не са се съгласили да ги интегрират в глобално споразумение.
Затова, нека подчертаем положителните аспекти и да създадем динамиката, като се надявам, че Европейският съвет в края на този месец няма да предостави аргументи на скептиците и лошите пророци, които вече казват, че ни е необходим план Б за бойна готовност. Вече казах, че няма план Б, защото няма планета Б. Това, което трябва да направим, е да се съсредоточим и да не изпуснем историческата възможност, предоставена от Копенхаген.
(EN) Накрая искам да изразя своята изненада. Никога не съм очаквал британски член на Парламента да постави под въпрос такава велика институция, каквато е британският парламент. Един от най-големите приноси на Британия към цивилизацията беше и е британският парламент.
(Ръкопляскания)
Нека бъдем наясно. Британското правителство преговаряше за Договора. Британското правителство подписа Договора. Парламентът на Британия - Камарата на общините и Камарата на лордовете - одобриха Договора. Нейно Величество Кралицата ратифицира Договора. Инструментите за ратификация на Обединеното кралство са депозирани в Рим.
Така че Обединеното кралство ратифицира Договора от Лисабон и се надявам, че всички - особено британските колеги - уважават британската демократична система.
(Ръкопляскания)
Othmar Karas
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, г-н Farage си тръгва. Надявам се, че никой в Парламента не изпитва ненавист относно онова, което той намекна за нас. Омразата е против европейския дух, а егоизмът, протекционизмът и национализмът са най-големите врагове на Общността на Европейския съюз.
Второ, надявам се, че няма член на Парламента, който да противопоставя парламентарната демокрация срещу гражданите и който да вижда разделителна линия между нас и нашата работа като представителите на гражданите, както той намекна.
Всички видяхме искрите, които хвърчаха в надпреварата за срещата на върха, и се надяваме на решително, освобождаващо решение на конституционния съд. Очакваме Съвета да изпълни отговорността си към Европа, а не да допуска да бъде държан за заложник от едно лице и да вземе необходимите решения за персонала, институциите, графика, съдържанието и финансите.
Обаче призовавам също правителствата да не търсят най-малкия общ знаменател, когато избират и номинират членове на Комисията, а да намерят най-доброто решение за Общността, от която всички ние сме част. Призовавам правителствата да не играят познатите стари политически игри, когато избират членове на Комисията, а да поставят в основата на процеса на избиране общата европейска отговорност. Призовавам председателя на Комисията да представи амбициозен набор от изисквания за членовете на Комисията и държавите-членки.
Втората ми точка се отнася до надзора на финансовите пазари. Приветствам предложенията за макронадзор, но те не отиват достатъчно далеч. Необходим ни е и микронадзор, като, по мое мнение, предложението на Комисията представлява най-малкият общ знаменател, минимумът. Трябва да отидем по-далеч. Трябва да създадем надзорен орган за европейските финансови пазари, който има правомощията да взема необходимите мерки подобно на Европейската централна банка.
(Председателят отнема думата на оратора)
Jo Leinen
(DE) Г-н председател, искането на Вацлав Клаус за допълнение към Хартата на основните права е и своеволно, и излишно. Обаче е лесно да му се възрази, защото хартата се отнася само до правото на ЕС и важи само за в бъдеще. Затова, ако е необходимо, Съветът следва да направи политическа декларация. След няколко седмици ратифицирането на Договора, който очакваме от девет години, трябва да се осъществи.
Европейският съвет трябва да извърши необходимите приготовления, но не бива да прави прибързани заключения. Това важи и за Европейската служба за външна дейност. Върховният представител е отговорен за предлагането на концепция за службата, а не бюрокрацията на Съвета. Затова желая председателството на Съвета да осигури службата да не бъде едностранно ориентирана, а да се интегрира в системата на общността, както каза г-н Барозу.
Този договор ни дава правната основа за обща енергийна политика и за обща политика за опазване на климата. Мога само да се надявам мъглата да се вдигне пред Копенхаген, защото не бива да оставяме тези въпроси без отговор до конференцията. Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните отправи ясни искания, включително по отношение на финансирането. Надявам се, че ще има съгласие по концепция за финансирането следващата седмица на срещата на върха. Освен това ни е необходимо вътрешно споделяне на бремето в ЕС. Германия и други държави трябва да отстъпят, тъй като ни е необходима честна сделка и в рамките на ЕС, и между ЕС и развиващите се страни от целия свят.
Marielle De Sarnez
(FR) Г-н председател, искам да задам три въпроса.
Първо, въпросът за изменението на климата. Всеки вижда, че Европейският съюз има специално задължение да води нациите от света в Копенхаген. За да направим това, трябва да сме взискателни и амбициозни що се отнася до целите, но трябва да признаем и нашия дълг към развиващите се страни. Всяка държава трябва да се съгласи на подходящо финансово участие. Ако не можем да покажем солидарност, няма да се получи.
Вторият ми въпрос се отнася до миграцията. Очевидно е добре да се подобрят операциите на Фронтекс, но ако наистина искаме да помогнем на държавите от Южна Европа, трябва да преминем към хармонизиране на правото на убежище, да преразгледаме Дъблинската конвенция и, преди всичко, най-после да изготвим истинска имиграционна политика. Считам, че това е единственият начин да подходим към този въпрос спокойно и отговорно.
И накрая, третият въпрос е външната политика. Съветът ще придвижи въпроса за Службата за външна дейност. Толкова по-добре. Вероятно ще имаме Върховен представител. Толкова по-добре. Но ще бъде още по-добре да говорим с един глас, поне по конфликтите, които разтърсват света. Мисля по-конкретно за Афганистан, където искам да отбележа, че броят на ангажираните европейски войници е почти същият като този на войниците на САЩ.
Ще има среща на върха ЕС-САЩ на 3 ноември и европейците имат изключителна отговорност. Те трябва да предложат стратегия, която не е само военна. Ако не направим това, никой друг няма да го направи.
Gerald Häfner
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, Договорът от Лисабон е на финалната права и е време да погледнем към бъдещето. Трябва да направим Европа по-социална, по-приятелски настроена към околната среда и по-демократична. Имаме много да наваксваме специално в тези области.
Искам да видя Европа, в която гражданите се считат не само за наблюдатели или обект на Европейската общност, но и неин субект. Искам да видя Европа, която хората смятат, че е Европа за граждани, но трябва да свършим много работа, за да постигнем това.
Казах, че Договорът от Лисабон е на финалната права, но именно тук лесно може да бъде отклонен от курса.
Разстроен съм от факта, че малко преди приключването на процеса на ратификация виждаме нарастващ брой очевидни нарушения на европейския дух и европейското право. Един отделен европейски президент се опитва да държи своя народ, своята държава и цяла Европа заложници. Сега той изведнъж обяснява, че Хартата на основните права не бива да се прилага в неговата държава. Ако е вярно това, което установих вчера, дори са му били дадени уверения в този смисъл. Това наистина е нечувано и ще съм доволен, ако ситуацията може да бъде изяснена и да бъде дадено ясно обяснение, че такива уверения не са му предоставени. В противен случай изглежда, че се връщаме в средните векове, когато деспотичните владетели са давали на своите поданици само онези права, които са готови да допуснат. Обаче ние не сме в средните векове, ние сме в Европа, а Европа е общност, основана на закона, една демокрация.
Чешкият парламент и сенат вече гласуваха в подкрепа на Договора, без да отправят такива искания. Разбира се, те са направили това с основателна причина, защото искат Хартата на основните права да се прилага в Чешката република. Тя е същината на Договора и не бива да допускаме да бъде изтръгната от него без основателна причина.
Основните права са неотменими права на всички граждани, които не бива да са достъпни само за някои от тях. Европа е общност, основана на закона, една демокрация. Тя не е пазар. Това означава, че трябва да предотвратим всякакви подобни ужасни сделки с Хартата на основните права и при никакви обстоятелства не бива да допускаме резерви към нея или да бъде поставяна под въпрос. Не бива да допускаме неща от този род да бъдат предмет на пазарлък, а Европа да бъде превърната в пазар.
Тези събития са доказателство за това колко е важно за нас да укрепваме демокрацията в Европа.
(Председателят отнема думата на оратора)
Oldřich Vlasák
(CS) Г-н председател, г-жо министър, г-н член на Комисията, госпожи и господа, искам да отговоря на предишното изказване. Абсолютно ясно е, че следващото заседание на Европейския съвет ще бъде подчинено на институционални въпроси и процеса на ратифициране на Договора от Лисабон. В разискванията за бъдещите насоки на ЕС, по мое мнение, трябва да се държим един спрямо друг с подходящо чувство на смиреност и същевременно трябва спокойно да уважаваме суверенните механизми за вземане на решения на различните държави-членки и конституционните участници в тях.
Сега искам да се върна на своята реч. Лично аз считам макрорегионалната стратегия за не по-малко важна точка в дневния ред за решения на Съвета. Г-н председател, госпожи и господа, вече беше постигнато съгласие по време на предишния Парламент, че регионът на Балтийско море е подходящ за пилотен проект за реализиране на вътрешна стратегия на ЕС за макрорегиона, и затова съм доволен, че това конкретно решение на Съвета най-вероятно ще бъде ратифицирано.
Същевременно считам, че сега е дошло времето да започнем да мислим по въпроса как да възпроизведем отново въпросната пилотна стратегия. Ако погледнем картата на Европа в този контекст, ще видим, че най-големите различия, били те икономически, социални или културни, все още съществуват по границите на бившия социалистически блок и западноевропейските капиталистически държави. Различията са видни и тук, в Парламента. Двадесет години след падането на Берлинската стена продължаваме да говорим за стари и нови държави-членки. Двадесет години след Нежната революция продължаваме да прилагаме изключения към свободното движение на хора, като използваме временни периоди за свободното движение на работници. Това са напълно очевидни бариери, които трябва систематично да бъдат премахвани...
(Председателят отнема думата на оратора)
Georgios Toussas
(EL) Г-н председател, изявленията на Съвета и Комисията относно предстоящата среща на върха на Европейския съвет сигнализират за ескалация на антисоциалната политика на Европейския съюз и на правителствата на неговите държави-членки, за нова атака с всички възможни средства срещу работническата класа. Основната цел на Европейския съюз и правителствата на държавите-членки, били те дясноцентристки или лявоцентристки, е да опазват постоянната рентабилност на монополите, като прехвърлят тежестта на кризата на капиталистическата икономика върху работническата класа в целия Европейски съюз.
И докато Европейският съюз подкрепи бегемотите на монопола с пакет от стотици милиарда евро, а не може да се изключи и нов кръг на финансиране за тях, в тази нова фаза се благоприятства по-бързото популяризиране на капиталистическото реструктуриране, планирано в рамките на Лисабонската стратегия. В епицентъра на атаката срещу работната сила е премахването на осемчасовия работен ден и колективните трудови договори, всеобщото прилагане на гъвкава сигурност и временни гъвкави и лошо платени работни места чрез укрепване на институцията на локални трудови договори и стажове. Системите на социалното осигуряване, здравеопазването, социалните грижи и образованието се полагат на прокрустово ложе, извършват се радикални промени във вреда на работниците, с което се прокарва пътят за проникване на монополните предприемачески групи в тези сектори за създаване на богатство за капитализма. Същевременно масовите съкращения, повече от пет и половина милиона през миналата година, терора на работодателите и интензифицирането на труда създадоха средновековни условия на работното място. Един типичен пример е трайното престъпление, извършвано срещу работниците на "Франс Телеком", където 25 работници бяха тласнати към самоубийство от неприемливи условия на труд и интензифицирането на робството.
William
(EN) Г-н председател, големият проблем за държавите-членки е, както каза г-н Bisky по-рано, кризата на работните места. Безработицата сред младежите е 24% във Франция, 25% в Италия и 39% в Испания.
Независимо от това можем да бъдем сигурни, че заседанието на Европейския съвет ще бъде наситено с колосален триумфализъм в контекста на масовата безработица. Този триумфализъм е неуместен и отблъскващ, а той ще е налице, защото отбраното общество счита, че има своя Договор от Лисабон.
Всички ходове досега към вашата европейска супердържава се извършваха прикрито или чрез манипулация и, в случая с Договора от Лисабон, манипулацията беше толкова безсрамна и явна, че Договорът няма демократична легитимност. Това ще доведе до последствия - сега сте доволни, но скоро ще съжалявате.
Csanád Szegedi
(HU) Г-н председател, г-жо Малмстрьом, госпожи и господа, всяко разискване за подписването на Договора от Лисабон е излишно, докато не изясним помежду си какви са нашите най-основни ценности. Позволете ми да дам няколко примера, свързани с най-голямото, лишено от права малцинство в Европа, което е унгарската общност, живееща извън Карпатския басейн. Знаете ли например, че териториалното самоопределение на двумилионната унгарска общност в една от държавите-членки на Европейския съюз все още не е на дневен ред дори към днешна дата, макар че всички знаем, че териториалната автономия е европейска правна институция?
Знаете ли, че в същата държава, Румъния, няколко десетки хиляди унгарци чанго дори и днес не могат да извършват богослужение и да се учат на родния си език? Имаме и държава, която е по-млада от мен, Словакия, със свой закон за словашкия език, който с право можем да наречем срам за Европа. Отгоре на всичко имаме жалки политици, които използват безчовечните декрети "Бенеш" като основа за преговори. Тогава в каква диктаторска, расистка Европа живеем, в която декретите "Бенеш" могат да се считат за основа за преговори? Стига са ни налагали диктатури, винаги под маската на демокрация.
Ние, членовете на парламента от Движението за по-добра Унгария (Jobbik), искаме да живеем в Европа без декретите "Бенеш", без закон за словашкия език и без Договор от Лисабон, в която няма нито един унгарец, преследван заради етническия си произход и роден език. Искам да попитам г-н Swoboda: ако твърди, че декретите "Бенеш" не са валидни, кога са били компенсирани жертвите?
Marian-Jean Marinescu
(RO) Има някои оратори в Парламента, които независимо от обсъжданата тема, говорят за едно и също, не винаги по подходящ начин.
Първият приоритет по време на заседанието на Европейския съвет очевидно ще бъде да намери решение, така че Чешката република да може да завърши процедурите по ратифицирането на Договора от Лисабон. Решението обаче трябва да бъде справедливо за всички останали държави-членки.
Същевременно не бива да забравяме сегашната икономическа криза, пред която все още сме изправени и за която също трябва да намерим незабавни решения. Икономическата и финансовата криза, наред със специалните финансови мерки, приети миналата година, дестабилизираха по тревожен начин публичните финанси на повечето държави-членки на Европейския съюз. Засега Комисията следи 17 от 27 държави-членки за прекомерен дефицит, като разчетите показват, че още три държави-членки скоро ще бъдат в същата ситуация.
Независимо от своята икономическа мощ държавите-членки са надхвърлили цифрите, с които са се ангажирали, тъй като кризата предизвика рязък спад в бюджетните приходи и нарастване на публичните разходи повече, отколкото е планирано в бюджета. Всъщност има ясни признаци за икономическо възстановяване в близко бъдеще и затова можем да започнем обсъждания за намаляване на финансовите стимули в определени области.
Необходимо е обаче да вземем предвид конкретната ситуация във всяка държава-членка и европейските институции трябва да признаят, че още не сме достигнали точката, от която може да бъде спряна изцяло публичната подкрепа за всички икономически сектори. Държавите-членки трябва да се споразумеят за продължаване на стратегията за възстановяване и за подходящи инструменти за подкрепа, включително ускоряване на структурните реформи, които в средносрочен план могат да намалят фискалния дефицит и по естествен път да допринесат за икономическото възстановяване.
Ако следвъзстановителният период не бъде управляван правилно от държавите-членки, той може да дестабилизира вътрешния пазар на Европейския съюз. Затова решението в полза на и разрешението за продължаване на публична подкрепа трябва да се вземе въз основа на конкретните условия в отделните държави.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Г-н председател, съгласна съм с г-н Marinescu, че предстоящият Съвет трябва да намери решение на два въпроса. Единият е завършването на ратификацията на Договора от Лисабон, а другият е нови способи за икономическата и финансовата криза. Понастоящем преживяваме най-дълбоката криза в икономическата история на Европа. Тя ще означава пълно разтърсване на възможностите, доходите, пенсиите и работните места на хората и ние трябва да сме на ясно с това.
Европейският съюз започна своето възстановяване много добре. Трябва да благодарим на Комисията за това. Комисията и Европейската централна банка действаха толкова бързо, че Съединените американски щати последваха примера на Европа. След това по някакъв странен начин нещата се забавиха и хората заговориха, че кризата е преминала. Кризата обаче всъщност предстои, защото над Европейския съюз е надвиснала гилотина с четири остриета под формата на нарастваща безработица, задлъжнели национални икономики, застаряващо население и огромна структурна промяна, която ще се осъществи в горската промишленост, автомобилната промишленост и т.н.
Всъщност единственото добро нещо в икономическата криза е, че е необходима политика за решаване на проблемите. Що се отнася до новата финансова структура, в това отношение Комисията страда от липса на амбиция. Да се надяваме, че работната група по финансовата криза, която Парламентът сформира, ще бъде нов източник на насоки. Целта трябва да бъде регулиране на финансовите пазари. Свръхрегулация обаче не бива да се допуска, за да не попречи на растежа и заетостта.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Г-н председател, г-жо Малмстрьом, г-н Барозу, г-жо Валстрьом, предполагам, г-жо Малмстрьом, че имате толкова много теми за обсъждане, че искате да имате по-скоро две седмици, вместо два дни за срещата на върха следващата седмица. Това са теми, които са наистина важни за гражданите на Европа като икономическата криза и как да бъде преодоляна, откриване на възможности за създаване на нови работни места и, разбира се, Афганистан. Това не са нови теми. Обаче новото този път е, че сега е възможно всичко да бъде обсъдено от гледна точка на това, че ЕС ще може наистина да действа по-ефективно и че ще имаме нов Договор.
Това е вълнуваща перспектива и затова трябва да действате бързо за реализиране на обща надзорна структура за европейските финансови пазари, за въвеждане на обща външна политика и за подготовката на срещата на върха в Копенхаген. Освен това трябва бързо да изясните каква ще е бъдещата ръководна структура на ЕС, за да се прекрати това самосъзерцание. Нужно ни е по-малко да се вторачваме в себе си и да има повече съобщения за успехи от Европейския съюз. Затова Ви желая успех, късмет и всички необходими правомощия.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, искам да изтъкна, че не мога да направя изказването си на каталунски, защото той още не е официален език, въпреки че е език на повече от десет милиона европейски граждани. По тази причина днес ще говоря на италиански.
Финландското правителство наскоро призна правото на всички граждани да имат широколентова връзка с интернет като универсална услуга Тази услуга фактически е елемент от икономическото развитие, социалната справедливост и териториалното равновесие, защото тя гарантира достъп до информация и така предотвратява цифровото разделение. Аналогично, достъпният широколентов достъп е от решаващо значение когато става въпрос за изграждане на икономика, базирана на знания, заложена в целите от Лисабон.
Ще приеме ли следващият Европейски съвет мерки, за да осигури Европейският съюз като цяло да даде пример на света и в тази област?
Martin Callanan
(EN) Г-н председател, ще има много важни въпроси, обсъждани на Европейския съвет, но от моя гледна точка един от най-важните е бъдещето на Договора от Лисабон.
Мнозина оратори в разискването говориха, без каквато и да е ирония, за това, че Договорът от Лисабон ще донесе повече демокрация и отчетност на институциите на ЕС, като забравиха, че умишлено заеха позиция да няма демокрация или отчетност в развитието на самия Договор. Имаше активно тайно договаряне между ръководителите на правителствата да бъдат избегнати всякакви референдуми за Договора, да не би хората да създадат неудобства като кажат, че всъщност не го искат.
Изслушах с голям интерес коментарите на г-н Барозу по-рано. Позволете да му обясня защо хората в Обединеното кралство са толкова ядосани. По време на общите избори през 2005 г. в Обединеното кралство и трите главни политически партии се ангажираха в своите манифести с референдум за Европейската конституция, както тогава се наричаше. Впоследствие тя стана Договорът от Лисабон, по същество същият документ. Във вота в Камарата на общините две от партиите се отрекоха от обещанията си и отказаха референдум на хората, така че става въпрос за основно доверие и отчетност в политиката. Хората искат референдума, който им беше обещан. Ако не им беше обещан, коментарите на г-н Барозу щяха да бъдат верни и щеше да има нормален парламентарен процес на ратификация в Обединеното кралство.
Подкрепих г-н Барозу в преизбирането му, но нямаме нужда от неговите лекции за доверие и отчетност в политиката, след като същевременно той подкрепя онези, които отказват на хората референдум. Затова, накратко, хората в Обединеното кралство изпитват такива силни чувства по отношение на референдума. Поглеждат над водата към Ирландия и виждат, че хората в Ирландия бяха помолени два пъти да гласуват за документа, докато на нас ни беше отказана възможността да гласуваме дори веднъж. Не можете, от една страна, да твърдите, че той ще донесе повече демокрация и отчетност в ЕС, докато същевременно отказвате на електоратите в ЕС възможност да кажат каквото и да е по документа.
Mario Borghezio
(IT) ) Г-н председател, госпожи и господа, аз също искам да се спра на някои точки, които с оглед на евентуалното влизане в сила на Договора от Лисабон трябва да бъдат развити, а също, бих казал, преди всичко в светлината на много важния ефект от неотдавнашното решение на германския конституционен съд относно Договора от Лисабон.
Искам да се съсредоточа по-специално на въпроса за липсата на демократична законност в резултат от два аспекта: неадекватното представителство в Европейския парламент, а също и в различните европейски институции, на държави с най-голямо население, и показаното несъобразяване с националните парламенти с оглед упражняването на суверенни правомощия на ниво Европейски съюз.
Искам да спомена друг, по мое мнение важен, недостатък на Договора от Лисабон, който е, че ролята на регионалните парламенти в основни линии се пренебрегва. И докато на националните парламенти не се обръща внимание, искам да кажа, че на принципа на субсидиарност е нанесен един вид смъртен удар от Договора от Лисабон, такъв какъвто е днес.
Решението на германския конституционен съд, точно поради неговия авторитет и сила, трябва да доведе и пак трябва да доведе до изчерпателно правно и политическо разискване в Парламент, което специално да се занимае с опасностите, рисковете, които могат да възникнат в резултат на процеса на федерализация на Европейския съюз, започнат от Договора.
Искам също да спомена правата на нациите без държави- от Падания до Бретан, от Корсика до Вале д'Аоста. Има десетки нации без държави, които трябва да бъдат споменати, като се има предвид факта, че онова, което основателите са искали да изградят, е било Европа на нациите, а не федералистка Европа или Европа на най-големите интереси.
Franz Obermayr
(DE) Г-н председател, относно темата за незаконната имиграция в Европейския съюз, искам да посоча, че има съществено и много сериозно нарастване през последната година. Според Комисията броят на регистрираните незаконни имигранти е нараснал с около 63%.
През 2008 г. 62 000 комплекта пръстови отпечатъци на задържани незаконни имигранти са въведени в базата данни Евродак. Не можем дори да гадаем за броя на имигрантите, които не са заловени.
Географското положение на Австрия, откъдето идвам, я прави значителна общодостъпна цел и това има катастрофални последици. Например 58 от 64 кюрди, задържани неотдавна, изчезнаха в приемния център и веднага подадоха молби за убежище, което включва досадна процедура.
Тежестта, представляваща постоянно нарастващия брой незаконни имигранти - тук искам да подчертая думата незаконни - става непоносима за гражданите на ЕС. Ако не решим бързо проблема, не бива да се изненадваме от нарастващия скептицизъм по отношение на ЕС и чувството за примирение на нашите граждани. Затова искам Европейският съвет да разгледа темата на 29 и 30 ноември.
Elmar Brok
(DE) Г-н председател, г-жо Валстрьом, г-жо Малмстрьом, госпожи и господа, Договорът от Лисабон трябва вече да влезе в сила и да бъде бързо приложен. Повече от десет години разисквания между институциите са достатъчни. Сега, най-после, инструментите са ни необходими, за да можем да помогнем на гражданите на Европа. Особено по време на икономическата криза трябва да направим нещо за гражданите в борбата срещу безработицата и подобни проблеми. По тази причина трябва бързо да приключим с разискванията.
Ето защо моля президента Клаус да разчисти пътя за Договора, който беше ратифициран във всички 27 държави. В Чешката република конституционният съд каза "да" на Договора по два повода и ще го направи отново за трети път. Също така е абсолютно ясно, че Хартата на основните права е приложима единствено в контекста на европейското право. Разпоредбите, касаещи земята, са материя, която е изключително предмет на националните органи. Правото, действащо преди правото на Общността, няма да бъде обезсилено от правото на Общността. Тези три гаранции са налице, така че не е необходимо да се тревожи. Ако е необходимо, Европейският съвет ще трябва да поясни това отново като излезе с декларация.
В този контекст искам да направя още една забележка. Прилагането на Договора трябва да отразява трите принципа на проектоконституцията и конституционния Конвент: ефективност, прозрачност и демократичност. Тук искам да спомена по-специално ЕСВД, тъй като ще разискваме темата отново този следобед. Прозрачността, демократичността, и по-специално принципът на общността, не бива да бъдат жертвани, за да се постигне ефективност. Необходимите гаранции трябва да съществуват. Можем да кажем, че част от Комисията има уникален характер, но тук е възможно да се обсъждат всякакви въпроси. По тази причина, г-жо Малмстрьом, искам да ви помоля да се откажете от настоящите планове на Вашето правителство и да не изготвяте насоки за ЕСВД по време на заседанието на Европейския съвет следващата седмица, което ще ограничи обхвата за преговори, а вместо това да стигнете до окончателни решения по темата заедно с новия Върховен представител, за да имаме обща, справедлива основа за преговори.
William
(EN) Г-н Brok, Вие споменахте 10 години разисквания по Договора от Лисабон. Идвало ли ви е наум през 10-те години на разисквания, че Вие и Вашите колеги просто не сте успели да убедите достатъчно хора и затова Вие и Вашите колеги трябваше да прибегнете до явната манипулация, която споменах по-рано днес, за да прокарате Договора?
Elmar Brok
(DE) Искам да кажа на моя колега, че институционалните промени в резултат на Договора от Ница, Конституционния договор и Договора от Лисабон винаги са имали широката подкрепа на хората от Европа и широката подкрепа на повечето европейски държави. Винаги е имало отделни държави, които са взимали различни решения, отчасти заради вътрешни политически цели. Сега решението е взето в парламентите на 27 държави - а парламентите не са второкласна форма на демокрация - или чрез референдуми, както в Ирландия. В резултат огромното мнозинство сега е в подкрепа на Договора от Лисабон, включително мнозинството на Вашия собствен народ.
Libor Rouček
(CS) Искам да направя няколко коментара преди заседанието на Европейския съвет във връзка с ратификацията на Договора от Лисабон в моята страна - Чешката република. Чехите дадоха категорично "да" на Договора от Лисабон чрез своите избрани представители в двете камари на парламента. Всички проучвания на общественото мнение сочат, че те искат президента Клаус да подпише бързо Договора. Чехите искат също така да им бъдат гарантирани същите човешки, граждански и социални права в Европа, както на другите европейци. По тази причина те дадоха ясно "да" и на Хартата на основните права. Президентът Клаус е известен с отдавнашното си противопоставяне на Хартата, и по-специално на нейните социални раздели. Сега, под претекст на така наречената судетска заплаха, той се опитва под натиска на времето да договори право на неучастие за Чешката република.
Европейският съюз не бива да играе тази безчестна игра. Мнозинството от чехите искат Хартата в нейната цялост, включително социалните раздели. Тъжно, жалко и унизително е за ролята на чешкия президент да въвлича судетските немци в играта 65 години след края на Втората световна война. И чехите, и судетските немци са преживели достатъчно страх и страдания от войната и преселването. Твърдо съм убеден, че и чехите, и судетските немци са се поучили от трагичния опит и че чехите, германците и судетските немци искат да живеят заедно и да изградят нова обединена Европа заедно в мир и сътрудничество.
Fiona Hall
(EN) Г-н председател, и шведското председателство, и Комисията се позовават на значението на споразумение на ЕС за финансиране на мерки срещу изменението на климата за развиващите се страни. Съгласна съм. Но внесеното предложение от Комисията е предложение пълно с подвеждащи неща, в което развиващите се страни имат пълно основание да се съмняват.
Г-н Барозу каза току-що, че пазарът на въглеродни емисии в развиващите се страни ще покрие по-голяма част от разчетените 100 милиарда евро годишни разходи за смекчаване и адаптиране към изменението на климата.
Но не е сигурно, че международният пазар на въглеродни емисии ще достави 38 милиарда евро годишно като поток от финансиране за развиващите се страни. Виждали сме колко нестабилна е цената на въглеродните емисии по Схемата за търговия с емисии на Европейския съюз (СТЕ) и колко много време е необходимо за възникването на истински пазар на въглеродни емисии.
Един друг недостатък е допускането, че развиващите се и излизащите на преден план страни ще се радват да финансират свои собствени мерки за енергийна ефективност. Абсурд. Това, което блокира енергийната ефективност в нашите държави-членки, е липсата на механизми за авансово финансиране, като все пак ние приемаме, че развиващите се страни могат да намерят свои собствени средства. Трябва ни допълнително финансиране.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, искам да направя три коментара по предстоящото заседание на Съвета. Първо, ирландският вот "да" е, по мое мнение, резултат преди всичко от финансовата криза, докато банките бяха спасявани преди една година с парите на данъкоплатците. Сега банкерите отново ще получават рекордно високи заплати. ЕС определено ще бъде преценяван по това до каква степен може да сложи край на изчезването на милиарди евро от парите на данъкоплатците в черната дупка.
Второ, нови лица заемат най-високите длъжности в ЕС в резултат от Договора от Лисабон. Тяхната професионална квалификация определено е второкласна, защото мнозинството от кандидатите са провалили се политици, които са изхвърлени от властта в собствените им държави. Кой ще представлява ЕС сега? Председателят на Съвета, Върховният представител или председателят на Комисията? Със сигурност ще има хаос.
Третият ми коментар, г-н председател, е следният. Ако президентът на Чешката република Вацлав Клаус подпише Договора от Лисабон, при условие че е включена бележка под линия, която гарантира, че декретите "Бенеш" остават в сила, с други думи, укази, които противоречат на международното право и правата на човека, ще има два вида основни права: за германци, за судетски немци и за всички останали. Това не бива да се допуска.
Jacek Saryusz-Wolski
(EN) Г-н председател, с приближаването на Договора от Лисабон ние очакваме октомврийският Европейски съвет да постигне напредък по един от приоритетните въпроси - Европейската служба за външна дейност (ЕСВД). Европейският парламент последователно призоваваше за създаване на истинска обща европейска дипломация. ЕСВД има потенциал да осигури единство и последователност на нашата външна дейност, което е изключително необходимо, ако Съюзът ще действа с един глас и ще посреща ефективно външни предизвикателства като енергийната сигурност.
За да използва възможността, предлагана от създаването на ЕСВД, ние очакваме Съветът да вземе предвид позицията на Европейския парламент, приета тази седмица в комисията по конституционни въпроси, и по-специално следното. За да имаме силна външна политика, трябва да снабдим новия ръководител на европейската дипломация с подходящи инструменти, които да му позволят да засилва нашата външна политика. ЕСВД следва да се основава на метода на Общността, с ясното включване на Комисията и Европейския парламент. Обхватът на компетентността на Върховния представител (ВП) е необходимо да бъде голям, включващ политики, свързани с ОВППС като разширяване, съседство, търговия и развитие.
Условието за силна, съгласувана външна политика е демократична легитимност, която може да бъде осигурена само със силното участие на Европейския парламент. Това участие следва да се разглежда на два етапа: предварителни консултации с Парламента в хода на процеса на създаване на Службата и предварителни консултации с Парламента при определяне на целите на външната политика. След като Върховният представител и Службата започнат работа, Европейският парламент трябва да има силен мандат да играе активна роля във внимателното разглеждане на външната политика на ЕС и Службата.
Във фазата на прилагане не бива да допускаме разводняване на разпоредбите за външната политика, основана на Договора от Лисабон. Демократичната легитимност на новата служба зависи също и от нейния състав. Географският баланс на Съюза трябва да бъде взет предвид. Справедливото представителство на всички държави-членки в институциите на ЕС е основен принцип и ЕСВД не бива да бъде изключение.
Pervenche Berès
(FR) Г-н председател, госпожо действащ председател на Съвета, повече от четири месеца след избирането на Европейския парламент Вие ще свикате Европейски съвет във време на нерешителност за Европейския съюз, с Комисия, която все се занимава с въпроси на ежедневието.
Ако не искаме да докараме европейските граждани до пълно отчаяние, струва ми се, че Европейският съвет може да изпрати две послания. Първото е, че една година след солидарността, показана от всички европейски държави по отношение на банките, Вие трябва да започнете европейско разискване за данъка върху финансовите операции или за приноса, който банките трябва да направят към бюджетите на държавите-членки, за да осигурят взаимна солидарност.
Г-жо Малмстрьом, от името на Европейската комисия вчера председателят на Комисията ни каза, че подкрепя бюджета така, както бе изложен днес, и че една година след плана за възстановяване нищо ново няма да бъде включено. Обаче през изминалата година положението на фронта на заетостта и на фронта на дълга се влоши значително. Предложеният ни днес бюджет е бюджет, който няма дори да финансира втората част от плана за възстановяване, който Вие изготвихте преди една година. Затова ето съвета, който Европейският съвет трябва да последва: данъчно облагане на финансовите операции, солидарност на банките по отношение на бюджетите на държавите-членки и план за реално възстановяване, както бе започнато преди една година, макар че го критикувахме по онова време, защото не отиваше достатъчно далеч.
Marian Harkin
(EN) Г-н председател, първо, доволна съм да видя бившата си колега Сесилия Малмстрьом тук, особено в светлината на убедителното "да" на Лисабон в Ирландия, последвано от подписа на демократично избрания полски президент. Считам, че двата следващи подписа, надявам се, ще улеснят шведското председателство да председателства пълното ратифициране на Договора от Лисабон.
Обаче повечето европейски граждани са много по-загрижени за това какво ще прави ЕС с настоящата икономическа криза, отколкото за подробностите на Лисабон. Затова казвам на моите приятели евроскептици: "Приемете го." Преди ирландския подкрепящ вот 27 милиона граждани на ЕС гласуваха с "да", 24 милиона гласуваха с "не". Това е демократична легитимност.
Затова, нека да се занимаваме с реалния свят. В този контекст искам да говоря за механизма за микрофинансиране по програма "Прогрес", който ще даде на безработните шанс за нов старт и ще отвори пътя към предприемачеството. Механизмът ще осигури 100 милиона евро и би могъл да има ефект на лоста за още 500 милиона евро за микрокредити. Но казвам на Комисията и на Съвета: това съвсем не е достатъчно. Това е реална възможност ЕС да отговори на реалните потребности на своите граждани, но са ни необходими по-големи инвестиции.
Wim van de Camp
(NL) Г-н председател, добре е, че Европейският съюз се наслаждава известно време на успеха на ирландския референдум. Трябва също така да сме благодарни, че е направена важна крачка към Договора от Лисабон. Разбира се, всички ние сме загрижени за Чешката република. Ще изчакаме решението на съда с уважение, но моля ви бъдете търпеливи и разумни в отношенията си с г-н Клаус. Ако се нахвърлим върху него, това може да има обратен ефект.
Копенхаген и успехът на конференцията е източник на надежда не само за Европа, но и за света. Устойчивостта е източник на технологично развитие. Важни технологични разработки в Европа, например складирането на CO2, също могат да помогнат в борбата с икономическата криза.
Това ме довежда до третата ми точка: икономическата криза. Ние искаме Европа на гражданите. Трябва да се отдели повече внимание на заетостта, като плановете на Съвета в това отношение са добри. И все пак плановете за мнозина граждани са много далечни, а повечето не са информирани за тях. Финансовият надзор на банковите институции също е много важен и се надявам, че можете да постигнете напредък и по това следващата седмица.
Накрая, подходът към въпроса за убежището. Силно подкрепям намеренията на шведското председателство, но реални резултати, включително от обсъжданията в Съвета, не са се появили. Миналата седмица, на заседанието на комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, беше направено оплакване, че Комисията, Съветът и Парламентът все още постигат твърде малко реални резултати.
Gianluca Susta
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, считам, че е дошло време Парламентът да спре безкрайното разискване на Договора от Лисабон, което продължихме да слушаме и днес.
Считам, че трябва да уважим желанията на Парламента, на великите европейски държави, на 27-те и на 26-те, които ратифицираха Договора в различни форми, но демократично, и така обидите към Договора и неговото демократично съдържание също трябва да бъдат отхвърлени. Считам също така, че заседанието на Съвета в края на месеца ще бъде значителна възможност да се потвърди отново необходимостта да се съживи интересът към Европа след Лисабон и да се съживи икономиката, както и да се гарантира, че Европа няма да отстъпи от важния въпрос за изменението на климата. От тази гледна точка считам, че това, което чухме напоследък от действащия председател, а и това, което чухме днес тук, не е достатъчно.
Европа след Лисабон не успява да изтълкува силното съдържание на новия Договор и не успява да спази условията на Дневния ред от Лисабон. Затова, ако ние, 500 милиона европейци, искаме да останем най-голямата икономическа сила в света, сила, която се готви да стане важен политически играч на международната сцена, аз настоятелно призовавам Комисията да изпълни докрай мандата си за предлагане на европейско законодателство по важните въпроси, свързани с икономиката, икономическото възстановяване и възстановяването на пазара на труда, и настоятелно призовавам Съвета да превърне дългия списък от заглавия в действителна политика, която да помогне за преодоляването на икономическите трудности.
Това е, което според мен ни липсва. Липсва ни основен план за икономическо възстановяване, липсват ни неща във важни области като съживяване на инфраструктурната политика с еврооблигации и ни липсва подчертан европейски подход. Това е, което очакваме от Европейския съвет в края на месеца.
Johannes Cornelis van Baalen
(EN) Г-н председател, изключително важно е да се води борба с икономическата криза, а това означава също да се помага на малките и средните предприятия. Трябва да сме ангажирани със становището на групата Стойбер и искам да чуя и от Комисията, и от Съвета дали са ангажирани с процеса и какво ще правим, защото трябва да намаляваме административната тежест.
Друг въпрос, който искам да обсъдя, е Протоколът от Анкара. Турският министър на външните работи каза в публично интервю в Хага, че Турция няма да ратифицира или прилага Протокола от Анкара. Това е изявление в авторизирано интервю в "Де Волкскрант" от 7 октомври 2009 г. Какво ще правим? Не можем, както каза членът на Комисията Рен пред комисията по външни работи, просто отново да помолим любезно. Крайният срок е 1 ноември. Какви действия ще предприемем?
Gunnar Hökmark
(SV) Г-н председател, г-жо министър, г-н член на Комисията, радвам се да ви видя тук. Искам да спомена две неща преди срещата на върха на Европейския съвет. Първият въпрос, който искам да повдигна, се отнася до климата. Считам, че е важно да се отиде на преговорите с целта, че най-доброто решение на въпроса е решение, което включва поемането на общ ангажимент от всички. Казвам това, защото по време на разискването понякога говорим като че ли е въпрос да формулираме най-доброто решение тук, в Европа, или в конкретна страна. Това обаче не е достатъчно, ако не привлечем Китай, Индия и цяло множество други държави, които понастоящем не участват в общия ангажимент за климата. Това означава, че предимство трябва да имат прагматизмът и резултатите. Този тип решение трябва да се основава и на готовността на всички държави да поемат ангажимент. Не бива случаят да е такъв, че ангажименти и политики в други части на света се основават на постоянно инвестиране от Европа. Те трябва по-скоро да се основават на стабилна икономика, стабилен растеж и стабилно разработване на нови възможности с помощта на Европа и други богати държави.
Вторият ми въпрос се отнася до финансовите пазари. Считам, че е важно да се подчертае, че повече от всичко друго стабилността на финансовите пазари изисква това, което ние наричаме стабилна макроикономика, с други думи, стабилни публични финанси. Това означава, че разискването за отдалечаване от големите бюджетни дефицити е много по-важно от това как трябва да изглежда регулирането на отделните финансови пазари. Обаче стабилните финансови пазари също така изискват да имаме стабилен растеж, стабилни инвестиции и създаване на нови работни места. Това означава, че когато законодателстваме по отношение на финансовите пазари, това законодателство е необходимо да включва по-добър надзор, трансгранични мерки и прозрачност, но не толкова много регулации, че инвестициите и растежът да се реализират в други държави. Това ще изложи на опасност стабилността на нашата собствена икономика и нашите собствени финансови пазари.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Г-н председател, положителният резултат от ирландския референдум прави влизането в сила на Договора от Лисабон по-възможно и предстоящо от всякога. Това е добра новина, тъй като означава, че най-накрая ще имаме институции, които могат да предприемат действия. Преди всичко те ще могат да ни помогнат да излезем от кризата и да решим нейното социално измерение, а именно въпроса за генериране на заетост. Но в допълнение към това изменението на климата, енергията и правилата на честната търговия също трябва да бъдат в дневния ред.
Срещата на върха предоставя и възможност да се даде първоначален, решаващ тласък, необходим за определяне на членовете на новата Комисия, и вече чухме предвижданията на председателя Барозу относно критериите за избор.
Искам да насоча вниманието към значението на две неща. Първо, като член на групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент считам, че съставът на Комисията трябва да бъде балансиран. Групата S&D спомена колко важно ще бъде Върховният представител да бъде член на това политическо семейство, но няма съмнение, че е важно също така да се осигури баланс между половете.
От друга страна, групата спомена и разпределението на портфейли и посочи един, който е важен за мен като юрист, посветил се на въпросите на свободата, и като председател на комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, и който е свързан с подразделянето на Генералната дирекция за правосъдие и вътрешни работи в ГД, която се занимава с въпроси на правосъдието и основните права и друга, определена за въпросите на сигурността.
Считам, че това не е правилното решение. Правилното решение не включва подчиняването на правосъдието на важността на сигурността или противопоставянето им, а по-скоро създаване на Генерална дирекция за правосъдие и основни права, втора Генерална дирекция за вътрешни работи, и трета, която не свързва сигурността с имиграцията, а ги разделя, с което се създават Генерална дирекция за сигурност и друга за имиграция, убежище и бежанци, която включва областта на основните права.
Brian Crowley
(EN) Г-н председател, в нашите разисквания относно срещите на върха ще откриете, ако се върнете повече от 10 години назад, че много идеи, много подобни планове или предложения са били направени от членове на Парламента, от членове на Съвета, а също и от членове на Комисията и, ако не друго, последната година ми доказа едно, а именно, че когато Съюзът действа заедно и солидарно, с големи планове и големи амбиции, той движи света. Може би сега е времето за по-големи планове и по-големи амбиции за това как ще вървим напред.
Мнозина говориха за бича на безработицата, който се стовари върху толкова много хора през последните няколко месеца, и казаха, че сега е времето да се предприемат сериозни действия за премахване на неактуалните разпоредби и да се отървем от баласта от пречки пред предприятията и предприемачите, които създават предприятията.
Мога ли да кажа, че когато говорим за солидарност, това не се отнася за големите срещу малките и че имам едно опасение, че новите Г20 може да повлияят отрицателно на малките и средните държави, които се появяват на новите пазари.
Накрая, няколко думи към действащия председател: можете да поставите въпроса за удължаване на срока на авторското право в дневния ред на Съвета и при шведското председателство.
Tunne Kelam
(EN) Г-н председател, с предстоящото влизане в сила на Договора от Лисабон това е исторически момент да се съсредоточим преди всичко върху общото бъдеще и общото благо на Европа. Боя се, че не е най-добра възможност да се използват последните моменти за придвижване на национални интереси, като се играе по нервите на други партньори.
Глобалните предизвикателства пред Европа не могат да бъдат решени без ефективни общи институции и общи политики. Но днешна Европа повече от всякога се нуждае от прозорливостта, моралната ангажираност и представата за общи европейски ценности, които вдъхновиха нашите основатели да прекъснат порочния кръг на историята и националния егоизъм. Ето защо са ни нужни за прогреса на Европа и доверието към нея в света не непременно добри ръководители, а истински държавници, силни демократични лидери с визия и власт да реализират промяна и в Европа.
Затова ни е нужен ясен ангажимент към и практическа реализация на европейските общи институции. Необходима ни е не само обща външна политика и политика на сигурност със ЕСВД, но и обща енергийна политика. Европейският съвет ще одобри и стратегията за Балтийско море. Искам отново да благодаря на Комисията и шведското председателство затова, че приеха идеята. Сега задачата на Съвета е да я реализира, без да губи време. Надявам се, че стратегията за Балтийско море ще получи заслужено внимание и от испанското, и от белгийското председателство. Подкрепям идеята на министър Малмстрьом стратегията за Балтийско море да се разглежда като примерен пилотен проект за други макрорегиони на Европа. Независимо от това, никоя стратегия на ЕС няма да се приеме сериозно, без да има достатъчно ресурси за реализирането й. Съществуващата бюджетна линия се нуждае от малко пари и от малко доверие.
Edite Estrela
(PT) Искам да се спра накратко на две точки. Първата е за Договора от Лисабон: след положителния вот на Ирландия и подписването от президента на Полша се очаква конституционният съд на Чешката република да даде становището си и президентът Клаус ще направи онова, което трябва - ще подпише Договора. Съветът не може да се поддаде на изнудването от президента на Чешката република. Договорът от Лисабон е от съществено значение за по-доброто функциониране на европейските институции, освен че предоставя и други ползи като укрепването на правомощията на Европейския парламент и правата на гражданите. Ето защо е наложително Договорът от Лисабон да влезе в сила скоро. Съветът и Комисията трябва да дадат на президента Клаус краен срок да започне да се държи като президент на демократична страна, която е член на Европейския съюз. Дори за момент не бива да си мислим, че прищевките на някой лидер могат да се наложат над волята на мнозинството.
Втората ми точка е за конференцията в Копенхаген. Госпожи и господа, светът се нуждае от глобално споразумение за борба с изменението на климата; и развитите, и развиващите се страни трябва да спрат прегряването на планетата и затова е необходимо да обединят усилията си и да вземат смело решение. Копенхаген е нашата голяма възможност да избегнем катастрофата, както казват учените. Няма смисъл да се позоваваме на финансовата криза като причина за отлагане или намаляване на плановете за Копенхаген, като подобни опити не бива да се приемат сериозно. Необходима ни е амбиция, ако искаме да спасим планетата.
Gay Mitchell
(EN) Г-н председател, в рамките на едно поколение населението на Европейския съюз ще бъде около 6% от населението на света. Не сме далече от това сега, ето защо просто не можем да продължим ротацията на председателството на Европейския съвет на всеки шест месеца и да имаме до пет различни лица, говорещи по въпроси на външната политика на Съюза. Но също така в рамките на това поколение, населението на света ще се увеличи с около два милиарда души. Деветдесет процента от това нарастване ще бъдат в това, което сега е развиващият се свят, където всяка година умират 11 милиона деца, около пет милиона от тях поради липса на лекарства, които са на разположение в зоната, която наричаме Запад, от повече от 30 години.
В тази връзка е важно не само да бъдем добре организирани за вътрешното управление на Европа; важно е да бъдем подготвени да се справим със ситуации като тази в развиващия се свят и затова искам да подкрепя позицията за силен, независим, отделен член на Комисията, отговарящ за помощите за развитие, който ще има свой отделен ясен бюджет и поле на дейност и ще се отчита пред Парламента чрез нашата комисия по развитие.
От решаващо значение е Върховният представител, министърът на външните работи, каквато и титла да дадете на това лице, да има много задачи, много работа за вършене, но има един единствен въпрос, който привлича и трябва да привлича специално вниманието ни. Искам да подкрепя категорично не само да продължим да имаме член на Комисията, отговарящ за развитието, но и този портфейл да бъде даден на някого, който има сили за задачата и е решен да осигури на тези наши съседи, на които им предстои кратък път до Европейския съюз, да бъдат третирани с уважение и по егоистични, и по безкористни причини.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Най-важната точка за предстоящото заседание на Съвета ще бъде да завърши ратификацията на Договора от Лисабон и да му вдъхне живот.
Процесът, въведен от Договора от Лисабон, ще укрепи Съюза и вътрешно, и в световен контекст. Укрепването на позицията на Съюза е тясно свързано с укрепването на сътрудничеството в областта на сегашния трети стълб. Съюзът ще бъде по-отворен, по-ефективен и по-демократичен. Главното предизвикателство и приоритет е да се обезпечат основните права и свободи, както и интегритета и сигурността в Европа. Пътят за постигане на целите е пълна подкрепа, ефективно приложение и достатъчно уважение към съществуващите закони и инструменти, свързани със защитата на правата на човека и гражданските свободи.
Програмата от Стокхолм подчертава утвърждаването на правата, особено в областите на правосъдието и сигурността. Трябва да дадем предимство на механизми, които улесняват достъпа на гражданите до съдилищата, за да могат техните права и законни интереси да бъдат прилагани в целия Съюз. Наша стратегия трябва да бъде и да укрепваме полицейското сътрудничество и прилагането на правата, както и повишаването на сигурността в Европа. Стратегията за вътрешна сигурност трябва да бъде развита с оглед борбата срещу нарастващия екстремизъм в държавите-членки, премахване на напрежението, подклаждано от безотговорни политици, и чрез конкретни решения на чувствителните въпроси, като например имиграцията, политиката за предоставяне на убежище или въпроса за ромите и националните малцинства, по такъв начин, че въпросите да не бъдат експлоатирани от десни екстремисти.
Правилно организираната миграция може да бъде от полза за всички участващи страни. Европа ще се нуждае от гъвкава имиграционна политика, която може да отговори на потребностите на обществото и трудовия пазар в различните държави-членки на ЕС.
Във връзка с осигуряване на надеждна политика за имиграцията и убежището, която да е устойчива в дългосрочен план, трябва обаче да обърнем сериозно внимание на проблема за незаконна миграция, която представлява сериозна загриженост за нашите граждани.
Mario Mauro
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, бъдете смели, бъдете смели, бъдете смели, това е препоръката, която ми се иска да отправя преди заседанието на Съвета, и по тази причина, когато става въпрос за разискване на предложенията за нови членове на Комисията, новия министър на външните работи на Европейския съюз и председателя на Европейския съвет - а именно хората, които заедно с председателя Барозу и другите членове на Комисията ще трябва да ръководят европейската политика в близко бъдеще - единственият начин за вземане на решения, който следва да се използва, е да се вземат предвид най-добрите интереси на европейските граждани.
Затова хората, които трябва да бъдат избрани, са онези, които притежават дълбочина като политици и човешки същества, чиито национални и европейски политически усилия са се отличавали със загриженост за общото благо. Това трябва да бъдат основите, върху които ще продължим да решаваме важни въпроси като изменението на климата, може би по-нататъшно проучване на изискванията на различните икономики и икономическата криза с помощта на смели инициативи като еврооблигациите, които също трябва да сложим в дневния ред на следващото заседание на Съвета.
В заключение искам да цитирам думите, произнесени от папа Бенедикт ХVІ онзи ден - които също ще се радвам да видя подкрепени поне веднъж на следващия Европейски съвет - защото това са думи, които дават навременно напомняне за отговорността, споделяна от всички граждани и от всички политически представители, да задоволим желанието, към което се стремим в единство, и в общо търсене на истината, този решаващ стимул, от който се нуждаем, за да започнем да строим нещо важно за самите нас и за бъдещите поколения.
Прогресът и цивилизацията се раждат от единството - Европа е била велика, когато е пренесла основните ценности, получени от християнската вяра, превръщайки ги в културно наследство и идентичност на нациите. По тази причина считам, че е ясно кой път трябва да следваме, за да можем да преодолеем решаващото предизвикателство да създадем нова Европа като световна сила.
Zuzana Roithová
(CS) Г-н председател, Договорът от Лисабон е ключов въпрос. Юриспруденцията на чешкия конституционен съд е последователна и аз не считам, че съдът следващата седмица ще установи, че Договорът е несъвместим с чешката конституция. Съмнявам се обаче, че президентът ще прекрати своята обструкция. Чешката република обаче няма президентска система и правителството може да предяви иск срещу такъв президент за надвишаване на неговите правомощия. Факт е, че Вацлав Клаус отказва от години да назначи конкретен юрист за съдия, просто защото е загубил спор с него в съда, нито пък спазва решенията на Върховния административен съд. Наред с този юрист, 500 милиона европейски граждани са станали заложници на прищевките на нашия президент. Щетите не са маловажни. По време на криза назначаването на нова Комисия се задържа, Парламентът няма правомощия да вземе решение за бюджета, националните парламенти не могат междувременно да издават жълти или червени картони и ние не използваме новите правомощия за борба с епидемии, енергийни кризи, тероризъм и организирана престъпност или новите принципи в гражданската отбрана и хуманитарната помощ.
Възможно е Хартата да бъде отхвърлена и то само заради мъртвите декрети "Бенеш". Това е просто абсурдно, не само заради времето, но и защото няма законни основания. Член 345 от Договора от Лисабон дори гласи изрично, че не важи за въпроси на собствеността в държавите-членки. Хартата не създава нови правни възможности в допълнение на вече съществуващите за решаване на имуществени спорове в Чешката република. Освен това Регламент № 44 относно признаването на съдебни решения не се занимава с въпроси на собствеността отпреди 50 години. Въпреки това чешките медии са изпълнени със съмнения. Какво става всъщност в Чешката република? Ясно е, че следващите президентски избори в Чешката република ще бъдат тежка битка и Вацлав Клаус се стреми, чрез тази театрална пиеса, да култивира имидж на силен лидер, който може да се справи с целия ЕС с една ръка и да защити имотите на чехите от чужденците. Оценявам факта, че ЕС не оказа натиск върху Чешката република, и искам да призова за търпение докато демократичният дефицит, предизвикан от нашия президент, бъде решен у дома, доста преди изборите в Обединеното кралство. В заключение, желая отново да призова Съвета да подкрепи Чешката република срещу едностранното въвеждане от Канада на изискване за виза за чешки граждани и да бъде взето решение за съвместни санкции.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н председател, изказването ми ще се съсредоточи върху три точки. Първа точка: икономическата криза. Кризата без да подбира засегна всички икономически системи и силните, и не толкова силните. Ако изтълкуваме десетгодишния опит на Икономическия и паричен съюз (ИПС) в светлината на икономическата криза, ясно е, че икономическата политика трябва да бъде по-европеизирана. Ясно е също така, че икономическият риск е необходимо да бъде европеизиран. Доверието е хубаво нещо, но контролът - още по-хубаво.
Втора точка: изменението на климата. Европейският съюз с право е начело на световната екологична дипломация. Абсолютно съм съгласен с председателя на Комисията Барозу, че в надпреварата за срещата на върха в Копенхаген няма план Б. Екологичният дълг е в тежест на всеки без изключение. Подкрепям идеята за създаване на световна банка за климата, която ще разполага със средства от емисионната банка за финансиране на усилията на развиващите се страни за създаване на щадящи околната среда стандарти за развитие.
Трета точка: имиграцията. Очевидно трябва да действаме по-бързо за приемане на обща политика за имиграцията. Обаче имиграцията има и външнополитически аспекти. Трябва да действаме колкото е възможно по-бързо за установяване на ефективни външнополитически взаимоотношения с трети страни, защото има голям натиск върху държавите, особено в Южна Европа. Искам да кажа съвсем ясно, че позицията на Турция е провокативна. Доволен съм да чуя, че шведското председателство изтъкна това. Посланието на Европейския съюз към Турция - и към други страни - трябва да бъде категорично, ясно и ефективно. Тази рамка формира част от достиженията на правото на Общността и всеки трябва да я спазва.
Peter Liese
(DE) Г-н председател, г-жа Малмстрьом и г-н Барозу разгледаха въпроса за изменението на климата и подготовката за Копенхаген. Съгласен съм с всеки, който казва, че Съветът трябва да направи амбициозни заключения. Но бих препоръчал да не се гледа само отрасълът, който е обхванат в системата за търговия с емисии от 2005 г. насам, когато се разглеждат и финансирането, и въпросът за това кой трябва да реализира намаляване на емисии.
Необходими са ни повече отрасли, които да поемат тежестта. Повече от 50% от емисиите още не са включени в системата за търговия с емисии. Необходимо е повече отрасли да поемат отговорността, за да постигнем нашите цели и да гарантираме финансирането. Имам предвид въздушния транспорт и корабоплаването. Разочарован съм от действията на Съвета и Комисията досега. По време на подготовката за Питсбърг темата не беше включена в заключенията на Съвета.
Ако искаме да успеем в Копенхаген, важно е да ускорим това, което правим. Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните направи това в понеделник. Желая Съветът и Комисията да разгледат това по-подробно.
Второ, искам да кажа, че знам, че обсъжданията ще бъдат съвсем неформални, но Съветът трябва да обсъди и състава на новата Комисия. Без да звучи нескромно, искам да направя едно предложение. По исторически причини законодателството по отношение на фармацевтичната промишленост е под надзора на Генерална дирекция "Предприятия и промишленост" и члена на Комисията, отговарящ за промишлеността. Разбира се, законодателството за фармацевтичната промишленост е въпрос на промишлеността, но и въпрос на здравеопазването. Във всички държави-членки, в Европейския парламент, дори в САЩ тази област формира част от политиката в областта на здравеопазването. Затова, може би сега е време да се направи опит за промяна в тази област. Моля ви, поискайте от председателя на Комисията да разгледа темата.
Vytautas Landsbergis
(EN) Г-н председател, председателят Барозу спомена тук вчера, в своя хубав отговор на г-н Farage, че в ЕС е необходимо председателят на Съвета да бъде истински европеец. Сигурен съм, че Вие двамата и мнозина тук споделят това виждане. Необходим ли ни е на тази длъжност някой, който ще е истински "газпромец" като Герхард Шрьодер, Пааво Липонен и др.? Или може би считате, че тези качества са доста съвместими, така че един добър "газпромец", особено ако гласува за приятелски и подкупни отношения, ще бъде най-добрият европеец. По този начин можем да ускорим сегашното развитие на ЕС за превръщане в част от "ГС" - "Газпром съюз" - и така ще избегнем ситуацията, при която Русия изцяло игнорира ЕС, докато работи изключително за разделянето му. Какво е мнението Ви за "газпромци" за председателството?
Mirosław Piotrowski
(PL) Г-н председател, Договорът от Лисабон още не е ратифициран и все още е само проект на политически документ. Това означава, че в Европейския съюз ние оставаме обвързани с принципа за единодушие. Всяка държава има право да обяви резерви. Президентът на Чешката република Вацлав Клаус действа в рамките на установените правила. Оказването на натиск върху президента всъщност засяга не само лично него, но и милиони граждани от държавите в Европа, които обявиха сериозни резерви по отношение на документа. На предстоящия Европейски съвет лидерите на държавите-членки на Европейския съюз трябва да се замислят дълбоко доколко е препоръчително и какви ще са последствията от подминаване на волята на гражданите, които те представляват.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Европейският съвет ще бъде поканен да приеме стратегията за региона на Балтийско мора. Считам, че това предлага добър модел за бъдещата стратегия на Европейския съюз за Дунавския регион.
Дунавският регион обхваща 10 държави, шест от които са държави-членки на Европейския съюз с население 200 милиона души. Този брой включва 75 милиона души, които живеят в области, граничещи с река Дунав. Ето защо считам, че е важно моделът да бъде използван и за стратегия за Дунавския региона, която ще трябва да има план за действие и програма за действие за идните години.
И пак по темата за програмата на Европейския съвет, също така считам, че е от огромно значение за нас да приемем на европейско равнище финансовите инструменти, необходими за развитието на "екологично ефективна" икономика. В този случай говоря за енергийна ефективност на сгради, и по-специално за устойчив транспорт.
Jean-Pierre Audy
(FR) Г-н председател, г-жо министър, г-жо заместник-председател на Европейската комисия, въпросът ми се отнася до прилагането на Договора от Лисабон, по-специално обещанието, дадено на ирландците, да има по един член на Комисията от всяка държава.
През декември 2008 г. беше постигнато съгласие Европейският съвет да предприеме подходящи правни мерки да осигури да имаме по един член на Комисията от всяка държава. Г-жо Малмстрьом, какви са тези правни мерки? Разпространява се информация, че ще има допълнение към Договора от Лисабон с договора за присъединяване на Хърватия или има други подходящи правни условия? Можете ли да ни предоставите тази информация? Също така как предвиждате увеличаване на броя на членовете на ЕП с 18, тъй като има още 18 членове на ЕП, които трябва да представляват следващия Европейски парламент със следващия Договор от Лисабон?
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, предстоящият Съвет трябва да бъде абсолютен приоритет на промяната на либералните политики, които доведоха до дълбоката икономическа и социална криза. Това трябва да е времето да се изправим пред бедността, в която живеят около 80 милиона граждани на Европейския съюз, включително повече от 30 милиона работници, чиито заплати са толкова ниски, че те и техните семейства просто преживяват и не могат да избягат от състоянието на бедност. Това трябва да е времето за справяне с тежката безработица, която продължава да нараства и която може да достигне 30 милиона през следващата година, ако не вземем незабавно подходящи мерки.
Затова главното предизвикателство за Съвета е да се откъсне от неолибералните политики на Лисабонската стратегия и Пакта за стабилност. Те трябва да бъдат заменени от реална програма за прогрес и социално развитие, която ще подкрепи висококачествени публични услуги, производството и микро-, малки и средни предприятия, ще цени онези, които работят, и ще създава повече заетост с права, включително работни места за жени и младежи.
Enikő Győri
(HU) Госпожи и господа, според някои слухове, които чух, съществува идея как да бъде накаран президентът на Чешката република, Клаус, да се съгласи и тя е да се включат по някакъв начин декретите "Бенеш" в Договора от Лисабон по-късно. Желая да се предпазим от подобна правна измама и нелепости по три причини. Първо, считам, че ще създадем опасен прецедент, след който всеки конституционен експерт ще счита, че може да се намеси в договор ретроспективно и, както виждаме, това е опасно, защото словашкото правителство вече заяви, че ако Клаус може да прави това, те също могат. Затова считам, че ще бъде опасен прецедент.
Второ, неправилно е да се сочат ирландците като пример. Това, което ирландците искаха, също първоначално беше включено в Договора от Лисабон, и те не възразяваха срещу онова, което не беше включено. Затова тяхното искане не се натъкна на никакви правни пречки. Трето, съдържанието на 13-тия от 143-те декрета "Бенеш" лишава от граждански права унгарците и немците. Считам, че Европейският съюз не може да допусне позоваване на подобни документи.
Rachida Dati
(FR) Г-н председател, искам да продължа с аргумента от изказването си вчера относно подготовката за срещата на върха в Копенхаген и след това да спомена вчерашното заседание на Екофин, което не беше много успешно.
Питах Ви за отговорността, която носим като индустриализирани държави, да се държим по такъв начин, че развиващите се страни да могат да ни следват в усилията ни да се борим с изменението на климата.
В Копенхаген не можем да действаме, като че ли всички имаме еднакви способности - това би означавало, че всички започваме от едно и също място, за да не стигнем до никъде накрая. Затова, за да убедим нашите партньори в развитието да се присъединят към нас, очевидно трябва да решим въпроса за помощта, която трябва да им бъде дадена, а не да чакаме резултатите от срещата на върха в Копенхаген.
На следващия Европейски съвет и във важния контекст на изменението на климата 27-те трябва да са напълно съгласни за начина, по който Европейският съюз мисли за помощта за развиващите се страни.
Вчера, както казах, Съветът на министрите на икономиката и финансите (Екофин) не успя да стигне до обща позиция по този набор от проблеми. Обаче знаем, че въпросът е абсолютно важен. Европейската комисия вече направи своите предложения и силно се надявам, че можем да вземем инициативата и да поведем с нас нашите партньори, за да постигнем глобалната солидарност, необходима за преодоляване на проблема с изменението на климата.
Charles Goerens
(FR) Г-н председател, въпросът ми е насочен към действащото председателство на Съвета. Знаете, че централният въпрос във връзка с бъдещото председателство на Европейския съвет е да се знае дали той или тя възнамерява да предпочита метода на Общността при всички обстоятелства. Считате ли, че този критерий трябва да бъде предварително условие за назначаването на действащ председател на Съвета?
Напоследък редовно ставаме свидетели на междуправителствени тенденции. Считам, че е време да приключим с този период, да се върнем към началото на европейския процес на интеграция и да останем верни на наследството на Роберт Шуман и Жан Моне.
Angelika Werthmann
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, винаги говорим за "икономическа и финансова криза" в кавички. Защо не говорим за структурна криза? Всичко това започна с истинска банкова криза, която включваше инвестиционните банки. Това е един отрасъл, но в резултат пострада цялата световна икономика.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Госпожи и господа, конференцията в Копенхаген скоро ще дойде, а ние сме направили само малка крачка напред от конференцията миналата година. Би трябвало да сме постигнали много повече и да действаме с повече решителност. Оказва се, че се борим не само за финансирането, но и дори за поемане на ангажимент за целите на отделните държави по отношение намаляването на емисии.
Индустриализираните държави е необходимо да играят по-видна роля по въпроса и трябва да изпратим ясно послание до Съединените американски щати. Конкретната трудност, пред която сме изправени по отношение на Съединените щати, е, че те дори няма да са приели необходимото национално законодателство до настъпването на декември. Считам, че трябва ясно да заявим нашите очаквания, че президентът Обама ще изпълни едно от най-важните си предизборни обещания, т.е. Америка да играе инициативна роля в борбата с изменението на климата. Аналогично, ние трябва ясно да изразим очакването си президентът Обама да се възползва от личното си явяване, за да постигне успешен завършък на конференцията.
Jaromír Kohlíček
(CS) Госпожо действащ председател на Съвета, г-н член на Комисията, госпожи и господа, Европейският съвет несъмнено е важен орган и затова следва да решава основни въпроси. Въпрос номер едно е да се осигури работа, която може да гарантира на хората приличен жизнен стандарт. Изненадан съм от поредицата безсмислени изказвания, които издават липса на знания и глупаво смесват някакъв странен гулаш от искания за реванш и крайно либерални методи. Европейският съюз трябва да отхвърля такива гласове веднага и същевременно да даде ясен сигнал, че главната му цел е да задвижи отново промишлеността и да реши критичната ситуация в селското стопанство. Ако вместо това се съгласи със съкращения в социалната област, наред с помощ за банките и най-богатите, то не може да се очаква никакъв положителен импулс, особено след като се държи на абстрактни критерии за финансова стабилност. В заключение искам да кажа на онези, които отчаяно се противопоставяха на ратифицирането на Договора от Лисабон чрез референдум: въведете ред в собствената си къща и ако не можете да обясните кое е доброто в Договора на собствените си граждани, не изнасяйте лекции на други.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Г-н председател, искам да спомена предизвикателствата, пред които трябва да се изправим и да преодолеем в областта на свободите, сигурността и правосъдието, а именно установяване на правилна обща политика по отношение на миграцията и убежището; ефективен контрол на външните ни граници; ефективна политика за интеграция и репатриране, Евроюст, който е надежден и достоен за доверие; Европол, който да обслужва Общността под контрола на Европейския парламент; напредък по отношение на хармонизирането в областта на гражданското и наказателното правосъдие; ефективни трансатлантически отношения, особено със Съединените щати, основани на доверие и равенство; равнопоставено решение на въпроса за данни на СУИФТ; ефективна политика за защита на данните; по-добра защита на еврото от фалшификации и активна подкрепа за Хартата на основните права.
Robert Goebbels
(FR) Г-н председател, моят въпрос е много прост. Имаме новоназначен председател на новата Комисия, но кога ще имаме нова Комисия? В тези трудни времена е невъзможно да се работи с Комисия, половината от членовете на която вече си събират багажа. Необходим ни е нов тласък в Европа - тази нова Комисия ни трябва скоро.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, една от поуките, които трябва да се извлекат от неотдавнашния референдум в Ирландия, е, че една добра кампания за отношения с обществеността е от голямо значение. През юни 2008 г. ирландците гласуваха против Договора от Лисабон. Малко повече от година след това те гласуваха за него с мнозинство от две трети. Оказал ли е междувременно Европейският съюз някакво много по-голямо въздействие върху техния живот? Не. Но посланието на Европейския съюз беше продадено много по-добре откъм страната на защитниците на Договора във втората кампания.
И особено сега с появата на Договора от Лисабон считам, че е важно с новите компетенции да се свърши много добра работа. Но Комисията трябва да се ангажира и с подходяща стратегия за отношения с обществеността, за да сведе добрата работа до знанието на хората. Затова ще попитам Комисията какви планове има в това отношение, за да преминават бъдещите референдуми много по-лесно, отколкото в миналото.
Petru Constantin Luhan
(RO) Г-н председател, името ми е Luhan, не Luman. Приветствам топло факта, че политическите групи подкрепят популяризирането на ратификационния процес. За да се осигури ефективната работа на Европейския съюз ни е необходим Договора от Лисабон и ние се нуждаем от него да влезе в сила колкото е възможно по-скоро.
В момента Чешката република е единствената държава-членка, която още не е ратифицирала Договора. Както вече заяви групата на Европейската народна партия (Християндемократи), ние призоваваме президента Клаус да покаже разумно отношение и да ратифицира Договора преди датата на Европейския съвет в края на октомври. В противен случай ще останем заседнали в институционалното разискване и няма да можем да се съсредоточим върху реалните проблеми, пред които са изправени обикновените граждани като икономическата и финансовата криза, безработицата и социалното включване, нито пък ще можем да укрепим имиджа на Европейския съюз като истински световен играч.
Считам, че сме обсъждали достойнствата на Договора толкова много, че няма смисъл да подновяваме разискването. Това, което ни интересува сега, е, че на следващия Европейски съвет можем да потвърдим, че процесът на ратифициране е завършен във всички държави-членки, за да можем да преминем към следващия етап на формиране на състава на Комисията.
Сесилия Малмстрьом
Г-н председател, госпожи и господа, благодаря ви за вашите въпроси и коментари. Често говорим за Европа на гражданите, Европа на народите, като след това ги тълкуваме така, че да прилягат на собствените ни политически цели. Всъщност в това няма нищо лошо, но ако попитаме гражданите "Какво искате от Европа?", то гражданите на всички европейски държави казват "Искаме сътрудничество в Европа, основаващо се на редица ценности, което да решава нашите общи проблеми - икономическата криза, безработицата, въпросите на климата, международната престъпност, проблема с миграцията и т.н".
Именно затова сме тук. Много от въпросите ще бъдат обсъждани на срещата на върха след десет дни. Разбира се, няма да успеем да ги решим всичките, но се надявам, че ще можем да предприемем някои важни стъпки в правилна посока и по този начин да създадем повече "Европа на гражданите". Трябва да вземем решенията по начин, който е демократичен, открит и позволява прозрачност.
Всеки от нас може да има различно виждане за Договора от Лисабон. Виждането на шведското председателство и на Съвета, а считам и на мнозинството в залата, е, че Договорът от Лисабон ще приближи Европа до гражданите. Ще вземаме решения по по-ефективен и демократичен начин и ще придадем повече сила и тежест на Европейския съюз в нашите глобални отношения. Затова е важно Договорът да влезе в сила и мога да гарантирам, че ще направим всичко по силите си да осигурим това да се случи колкото е възможно по-скоро.
Все още няма решение по отношение на чешкия президент. Чух, че тук има някакви спекулации, но въпреки всичко все още няма решение. Водим интензивни разговори с нашите приятели в Прага и се надяваме много, много скоро да ви представим предложение, което да реши въпроса. Искам да изтъкна, че трябва да изчакаме решението на чешкия конституционен съд преди да продължим.
Междувременно ще продължи подготовката за съвместно решение с Парламента и за ЕСВД, което ще обсъждаме този следобед. Ще се върна на много от мненията, които бяха изразени, и други въпроси, свързани с Договора от Лисабон. Имаме много конструктивно сътрудничество с вашия председател, г-н Buzek, и с неговите колеги за това как Парламентът, Съветът и Комисията могат да си сътрудничат след като влязат в сила новите правила.
Бяха зададени няколко въпроса за Афганистан. Да, г-жо de Sarnez, надяваме се да постигнем напредък в обсъжданията за по-единно европейско становище по отношение на Афганистан, основано и на военното присъствие на Европейския съюз там, и на засилената подкрепа за гражданското общество и за демократичните процеси на изграждане на държавата. Точно сега се водят интензивни разговори за това как можем да подкрепим изборите, които ще се състоят на 7 ноември. Това е много скоро. Трудно е да се изпратят европейски наблюдатели на изборите в толкова кратък срок, но ние ще направим всичко възможно да постигнем това.
Дългосрочната цел на Европейския съюз, която подкрепяме, е да имаме обща политика по отношение на убежището и миграцията. Няма да успеем с това до края на годината, отчасти защото ни е необходимо първо да влезе в сила Договорът от Лисабон. Но аз съм съгласна с вас, че това е важно. Междувременно работим по Стокхолмската програма и едно от нещата, които обсъждаме в тази връзка, са въпроси, свързани с миграцията. Това са много сложни въпроси, разбира се, и засягат сътрудничеството с трети страни, търговията, помощи и възможността за въвеждане на рамка, за да можем да имаме законна имиграция в Европа. Те засягат и солидарността, и системите за приемане. Комисията ще докладва за напредъка, постигнат в това отношение. След това ще вземем по-нататъшни решения през декември.
Г-н van Baalen, въпросът за Протокола от Анкара е важен. Ние често казваме на нашите турски приятели, че трябва да ратифицират и прилагат Протокола от Анкара. Въпросът няма да бъде обсъждан на срещата на върха, защото ще обсъждаме разширяването по-късно през есента, като е възможно да вземем решение през декември. Затова със сигурност ще се върна на темата отново.
Що се отнася до броя на членовете на Комисията, Европейският съвет реши всяка държава да има по един член на Комисията. Съгласно настоящия Договор, би било възможно това да се промени през 2014 г. Веднага щом Договорът влезе в сила ще имаме време да разгледаме всякакви правни корекции, които биха били необходими, за да може да се гарантира, че всяка държава ще запази своя член на Комисията, и ние ще направим това. Водим разговори с различните правни органи, за да видим дали ще са необходими допълнителни изменения на Договора или дали е достатъчно Европейският съвет да реши това единодушно.
Същото важи и за допълнителните 18 членове на ЕП. Веднага след влизането на Договора в сила ще започнем подготовка за това. Някои държави вече направиха подготовка, за да могат да изпратят бързо въпросните членове тук. Г-н Audy, националната система за гласуване в някои държави е малко по-сложна. Затова може да отнеме известно време. Надявам се подготовката да започне колкото е възможно по-скоро. Аз съм много доволна, че Европейският парламент допусна тези членове като наблюдатели докато чакат да станат официално членове на ЕП. Заедно с предстоящото испанско председателство ще положим всички усилия да осигурим това да стане възможно най-бързо и да премине колкото е възможно по-гладко.
Накрая искам да изразя моята благодарност не само за разискването, но и за изключително силната подкрепа, която Парламентът оказва на председателството по отношение на въпроса за климата. Ще положим всички усилия да стане възможно да вземем решения на заседанието на Европейския съвет относно европейско финансиране, въз основа и на европейското участие и на нашето участие по отношение на развиващите се страни, което ще ни позволи да изпратим категоричен сигнал и да дадем тласък на международните преговори, за да може да бъдат колкото е възможно по-успешни в Копенхаген. Най-сериозната и най-важна задача за нашето поколение е да предприеме подходящи, конкретни стъпки за борба с глобалното затопляне и да бъде въведено глобално регулиране. Много съм благодарна за подкрепата и ангажимента на Европейския парламент в това отношение.
Маргот Валстрьом
Г-н председател, преди всичко благодаря ви много за това оживено и интересно разискване. Съвсем ясно е, че усещането за неотложност на прилагането на Договора от Лисабон е осезаемо в Парламента и в това разискване. Както разбирате Комисията, също като Парламента, с нетърпение очаква влизането в сила на новия Договор.
Всички знаем, че политическият процес на одобрение вече е завършен във всички държави-членки. Разбира се, от всяка държава-членка зависи да приключи процесът на ратифициране и при това те трябва да спазят своите вътрешни процедури, но също така е ясно, че никоя държава-членка не действа във вакуум. Техните решения или забавяния оказват въздействие върху всички ни.
Надяваме се, че Чешката република ще бъде много скоро в състояние да ратифицира Договора. Искам също така да напомня на всички тук за лоялното сътрудничество, което е един от принципите и главните характеристики на Европейския съюз. Считам, че е от решаващо значение държавите-членки да могат да си имат доверие по отношение на поетите ангажименти.
Позволете също така да коментирам факта, че много от членовете на Парламента тук направиха разграничение или поставиха граница между реалността - с безработица и икономическа криза - от една страна, и текста на Договора, от друга, но естествено цялата идея е, че текстът на Договора от Лисабон е предназначен за работа с контекста и че ще бъдем по-добре подготвени да вземаме ефективни решения по отношение на имиграцията или политиката за предоставяне на убежище, за енергийната сигурност и т.н. Това е цялата идея и трябва да ги свързваме, вместо да ги разделяме, но се надяваме, че много скоро ще стигнем до края на безкрайното разискване по институционални въпроси и ще можем да използваме новите ефективни инструменти.
Комисията в момента работи активно, за да се подготви за прилагането, когато Договорът влезе в сила. Зная, че този следобед ще посветите конкретно разискване на ЕСВД. Затова не е сега моментът да започваме пълно обсъждане по темата. Но искам да кажа, че тук сме изправени пред истинско предизвикателство.
Предизвикателство е да се съберат заедно различните играчи в полето на външните отношения, а крайната цел трябва да бъде да се постигне дипломатическа синергия. Необходима е определена степен на творческо мислене, като същевременно се спазва балансът между институциите.
Нужно е също така Службата да е напълно подотчетна на Парламента - на Европейския парламент. Силно вярвам, че създаването на ЕСВД може да бъде успех, ако Съветът, Парламентът и Комисията работят заедно в тясно сътрудничество. Трябва също така да се съобразим с факта, че Върховният представител и заместник-председателя на Комисията трябва да направят предложение в съгласие с Комисията.
По друг важен въпрос, инициативата на европейските граждани, Комисията възнамерява да стартира Зелена книга в средата на ноември. Възнамеряваме да проведем широки консултации с граждани, с гражданското общество и всички заинтересовани страни, за да можем да стартираме законодателни предложения много скоро след влизане в сила на Договора от Лисабон.
Последствията от икономическата и финансовата криза ще са на преден план в дневния ред на Съвета. Тази конкретна тема чухме да бъде назовавана често по време на разискването. Съгласна съм с онези, които казаха, че няма място за самодоволство. Вярно е, че политиките в отговор на кризата започват да дават някакви резултати - финансовите пазари започват да се консолидират и доверието се повишава - но сме далече от пълно възстановяване и последствията от безработицата са и ще останат много тежки. Трябва също така да продължат политическите усилия в подкрепа на активни политики по отношение на пазара на труда.
Комисията - казвам това в отговор на някои въпроси, повдигнати по време на разискването - поддържа своето предложение за бюджета. Надяваме се, че Парламентът също ще потвърди нашите амбиции чрез вашия вот. Както каза председателят Барозу вчера във времето за въпроси, направеното досега не е достатъчно.
Положението със заетостта е такова, че всички ние трябва да направим повече на европейско, но и на национално равнище. Безработицата е наша първа грижа днес и се надяваме, че можем да разчитаме на Европейския парламент да продължи работата по това и да оказва натиск върху Съвета и на национално равнище да одобри нашето предложение за улесняване на управлението на структурните фондове, защото това определено може да помогне.
Друг повдигнат въпрос се отнасяше до административната тежест. Този четвъртък Комисията ще приеме много важно съобщение относно намаляването на административната тежест. Съобщението ще изложи постигнатото досега и какво остава да бъде направено. То се опира и на важната работа, извършена от групата Стойбер. Според конкретния доклад картината е много положителна и предложението за справяне с административната тежест е внесено. За съжаление, повечето от предложенията очакват разглеждане от Съвета, така че отново се надяваме, че Европейският парламент ще ни помогне да окажем натиск върху държавите-членки за действителен напредък по темата.
Искам да кажа нещо и за надзора на финансовия пазар, който присъства редовно в дневния ред на Комисията през последните месеци. Трябва да бъде създадена изцяло нова надзорна рамка на равнище ЕС и сме доволни, че е постигнат известен напредък. Има широко съгласие в Съвета по предложението на Комисията за съвет за системен риск за пруденциален надзор на макроравнище. Надяваме се Парламентът да го подкрепи. Много повече усилия са необходими, когато става въпрос за надзорни органи за пруденциален надзор на микроравнище и отново разчитаме на волята на Съвета и на Парламента за постигане на амбициозно и ефективно решение колкото е възможно по-скоро.
Накрая, позволете ми да кажа нещо по темата, която също е на преден план в дневния ред на шведското председателство, а именно изменението на климата, тъй като остават само няколко седмици до Конференцията в Копенхаген. Мисля, че неколцина от вас засегнаха онова, което ще бъде основният въпрос, който ще определи успеха или неуспеха. Бих го нарекла климатична справедливост, защото се отнася до отношенията между развиващите се и развитите страни и волята да се внесе надеждно предложение за финансиране на мерките и за смекчаване на ефекта и за адаптация, и относно начина, по който показваме нашата готовност да водим останалите.
Комисията - и тя е единственият орган, който направи това - внесе предложение за финансиране. То беше критикувано от мнозина като недостатъчно. Сигурна съм, че няма да е достатъчно, но то е първата крачка, и да се надяваме, че ще накара и други да положат усилия и да предложат нещо, по което ще можем да преговаряме в Копенхаген. Разбира се, ние ще продължим да бъдем съвсем активни и няма да снижаваме нашето ниво на амбиция, а ще насърчаваме всички останали страни и партньори да имат пълноправно участие и да седнат на масата - включително Съединените щати за пръв път - за да можем да отговорим на всички тревоги на гражданите.
Мога да ви уверя, че нямаме намерение да снижаваме амбициите си, а по-скоро ще работим инициативно за добро споразумение в Копенхаген.
Председател
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Gerard Batten  
Съществуват трескави спекулации, че Тони Блеър може да бъде назначен за първи президент на Европейския съюз съгласно Договора от Лисабон/Европейската конституция. Близо тридесет и осем хиляди души са подписали общоевропейска петиция против неговото председателство. Лесно е да се разбере защо. Като министър-председател на Британия г-н Блеър се прояви като лъжец и фантазьор. С относително скромна заплата на министър-председател той загадъчно успя да стане мултимилионер. В скандала с разходите на членовете на парламента, който сега е обхванал Камарата на общините, документацията за разходите само на един член на парламента необяснимо е изчезнала. Това са разходите на г-н Блеър. Споделям отвращението на онези, които се противопоставиха на председателството на г-н Блеър. Но всъщност кой би могъл да бъде по-добър кандидат за президент от г-н Блеър за този Съюз, така както е основан на измама, лъжи и корупция? Г-н Блеър доведе Британия до ръба на разорението. Би могъл да направи същото и за ЕС. ЕС и Тони Блеър се заслужават един друг.
Ivo Belet  
Г-н председател, приемаме, че дневният ред на предстоящия Европейски съвет ще включва и икономическата криза по-специално положението с "Опел". Придобиването на "Опел" и масивната национална държавна помощ, обещана в тази връзка, са повече от прецедент в съдопроизводството за Европа; става въпрос за надеждността на Европейската комисия, която трябва да осигури да не се предоставя незаконна държавна помощ. Неприемливо е печеливши заводи в добро състояние да бъдат закривани, защото държавата-членка, в която се намират, не може да предостави такава държавна помощ, каквато може друга - по-голяма и по-силна - държава-членка.
Трябва да извлечем и поуки от аферата с "Опел": все още не е късно да бъде стартирана координирана европейска стратегия за автомобилния отрасъл. Конкурентната нормативна рамка за автомобилостроенето (CARS 21) беше и остава похвален план, но съвсем не е достатъчна. Европа трябва да изготви енергичен план за бъдещето, който рязко да ускори разработването на устойчив електрически автомобил. За да направи това, трябва да бъдат събрани заедно европейските производители на автомобили около масата и да се съсредоточат ресурсите от Седмата рамкова програма. Време е да изпълзим от нашата защитна позиция и дадем положителен сигнал на всички работници от най-големия отрасъл в Европа.
Maria Da Graça Carvalho  
Една от главните цели на следващия Европейски съвет ще бъде да осигури успеха на Конференцията на ООН по изменението на климата, която ще се проведе в Копенхаген през декември.
Заключенията на Съвета относно позицията на ЕС на конференцията в Копенхаген са от основно значение за осигуряване на това ЕС да говори с един глас. Важно е да се запази амбициозната позиция по време на преговорите. ЕС трябва да покаже, че е единен и да даде пример за лидерство, особено като помага на развиващите се страни, които са изправени пред разходи от около 100 милиарда евро годишно след 2020 година, за да се адаптират към ефектите от изменението на климата и да намалят емисиите си.
Установяването на структура на система за финансиране за развиващите се страни, особено на най-слабо развитите, е от огромно значение наред с определянето на ресурсите и сумите за това финансиране, за да се осигури споразумение в Копенхаген.
Споразумението ще позволи да влезе в сила протокол, който ще замени Протокола от Киото от 1 януари 2013 г. и ще осигури ефективно намаляване на емисиите на парникови газове, като същевременно ще позволи на европейската промишленост да остане конкурентна на глобалните пазари.
András Gyürk
Надяваме се, че най-късно до последната октомврийска сесия на Европейския съвет ще са изчезнали и последните пречки пред влизането в сила на Договора от Лисабон. Споразумението може в много отношения да вдъхнови Европейския съюз за по-ефективен процес на вземане на решения. Искам да насоча вниманието към един пример: енергийната сигурност. Един от признаците за напредък е, че за разлика от досега, на енергийната политика е даден отделен раздел в Договор за ЕО. Въз основа на събитията от последните няколко години считам, че новата глава ще очертае насоките за енергийната политика на ЕС. Целите, които трябва да се подкрепят, включват развитие на енергийната ефективност, подкрепа за използването на възобновяеми ресурси и взаимното свързване на мрежите. Като член на ЕП от нова държава-членка, аз съм особено доволен, че концепцията за солидарност също е включена в новата глава за енергетиката. Обаче Договорът от Лисабон по никакъв начин, поне когато става въпрос за енергийната политика, не ни дава готово решение. Включването на новата глава има по-скоро действието на предупреждение: необходимо е Европа да предприеме неотложни мерки да намали своята зависимост и да популяризира своите виждания по отношение на околната среда.
Договорът от Лисабон сам по себе си не дава абсолютно никаква гаранция, а само възможност. Това е възможност държавите-членки да консолидират основите на обща енергийна политика на ЕС, като осъзнават собствените си интереси. Разработването на алтернативни маршрути за доставки, взаимосвързването на мрежите или дори осигуряването на защита срещу външни покупки не могат да се предвидят в бъдеще без подходяща степен на политическа решимост и сътрудничество между държавите-членки.
Iosif Matula  
Ефектът от одобрението на Ирландия на Договора от Лисабон се усеща в целия европейски континент. Целта на Договора е очевидно да опрости процеса на вземане на решения след разширяването на ЕС на изток. На този фон посланието на нашите партньори в Ирландия е в подкрепа на солидарността между гражданите на Европа. Говорим също за един от последните Европейски съвети, провеждани по системата на ротация на председателството на ЕС. Този факт е още по-важен с оглед, че избирането ще става измежду заемащите главните длъжности през следващите години. Това е въпрос, който породи оживени разисквания, включващи безброй политически чувствителни аспекти. По мое мнение, нашата задача е да се справим с въпрос, при който ясните принципи трябва да имат приоритет пред всякакво чувство на гордост за момента. Наш дълг е да предложим на Европейския съюз последователност, ефективност, дългосрочно бъдеще и балансирано развитие на всички региони, за да може да се изправи пред предизвикателствата на глобалната политическа сцена, независимо дали говорим за икономическа криза, изменение на климата, нашата обща идентичност и т.н. Всъщност Европейският съюз ще придобие силата, която заслужава, само когато сме в съзвучие помежду си на световно равнище и когато можем да бъдем идентифицирани като обект, който предприема единни действия.
(Заседанието се прекъсва за няколко минути)
