Akčný plán pre energetickú efektívnosť (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pána Bendta Bendtsena v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o revízii akčného plánu pre energetickú efektívnosť.
Bendt Bendtsen
Vážený pán predsedajúci, cieľu EÚ zameranému na dosiahnutie úspor vyplývajúcich z energetickej efektívnosti na úrovni 20 % do roku 2020 možno hrozí, že sa stane ďalším lisabonským proroctvom. Vzhľadom na súčasné iniciatívy sa zdá, že dosiahneme úroveň 10 alebo 11 %. To nestačí. Do energetickej efektívnosti musíme investovať z hospodárskych, obchodných, ekologických a spoločenských dôvodov. Väčší dôraz na energetickú efektívnosť bude predovšetkým znamenať nižšiu spotrebu energie. Tento krok bude viesť k úsporám a podľa číselných údajov Komisie dosiahne finančný prínos splnenia cieľa zníženia o 20 % výšku 1000 EUR na domácnosť na rok.
Kým Čína a Spojené štáty v súčasnosti v tejto oblasti výrazne investujú, v Európe k tomu dochádza pomalšie. Zaostávame. V Číne dotuje tieto priemyselné odvetvia štát. Spojené štáty majú vynikajúce rámcové podmienky pre obchod, kým európski občania premýšľajú iba o množstve luxusu, ktorý dostanú za svoje mesačné platy. Na inovácie a dosahovanie výsledkov sa kladie príliš malý dôraz. Z politického hľadiska sa musíme zamerať na niektoré oblasti, ktoré nám umožnia zanechať tento svet v lepšom stave, než v akom sme ho dostali. Ide o oblasti, ktoré nám tiež poskytnú veľký hospodársky výnos, vytvoria nové pracovné miesta a zvýšia našu konkurencieschopnosť.
Otázka energetickej efektívnosti tiež znamená dodatočný prínos v podobe poskytnutia pracovných možností pre malé a stredné podniky v Európe. Tri hlavné piliere politiky energetickej efektívnosti EÚ sú podľa môjho názoru vnútroštátne akčné plány, produktová politika a budovy. Ide o tri veľmi rozdielne typy politík, a ak začneme s vnútroštátnymi akčnými plánmi, neukázali sa byť veľmi účinné, ale napriek tomu majú veľký potenciál. Musíme ich preto zefektívniť a dať Komisii príležitosť, aby ich ako nástroj aktívne využívala. Komisia bude mať príležitosť zamietnuť akčné plány, ak nebudú dostatočne ambiciózne. Občania tým získajú transparentnosť. Nesmierne dôležité je však zachovať nezávislosť členských štátov a poskytnúť im príležitosť samostatne sa rozhodovať o oblastiach, v ktorých vynaložia svoje úsilie. V niektorých krajinách je tak potenciál v oblasti úspor energie v budovách väčší než v iných krajinách a úplne iné krajiny sa podľa všetkého zamerajú na zvýšené úspory energie v súvislosti s výrobou.
Druhý pilier spočíva v produktovej politike, ktorá sa týka noriem a označovania. Normy sú omnoho dôležitejšie než označovanie a je veľmi jednoduché preukázať rozsah úspor dosiahnutých v dôsledku noriem. Okrem toho sa aj v tomto prípade zvýšia inovácie.
Dôležitá je aj politika v oblasti budov. Stanovia sa ciele v súvislosti s plánom do roku 2050. Otázka budov má v politike v oblasti energie a klímy úplne zásadný význam. Naše budovy spotrebujú štyridsať percent energie. Ide o oblasť, v ktorej možno dosiahnuť úspory zjavné v konečnej účtovnej uzávierke. Som presvedčený, že tieto tri oblasti budú predstavovať dôležitý základ pre konkurencieschopnosť a inovácie na mnoho rokov v budúcnosti. V správe sa preto odporúča prijatie finančného nástroja na získavanie investícií v rámci projektov, ktoré súvisia s energetickou efektívnosťou. V niektorých európskych krajinách fungujú modely, v rámci ktorých sa investície získavajú mnohokrát, a otázka znie, či by EÚ tiež nemala upraviť svoje financovanie týmto spôsobom. Dúfam, že Parlamentu sa podarí prijať túto správu veľkou politickou väčšinou, pretože ide o veľmi dôležitú oblasť pre Európu a naše podniky.
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, najprv by som chcel vyjadriť poďakovanie parlamentnému Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a Výboru pre regionálny rozvoj za intenzívnu rozpravu a za správu, o ktorej dnes rokujeme. Moje poďakovanie sa týka najmä pána Bendtsena, ale aj ostatných poslancov, ktorí sa tejto otázke dlho venovali a preukázali vysokú úroveň odbornosti.
Vezmime do úvahy iba predbežný stav v súvislosti s tromi cieľmi na úrovni 20 %, ktoré sme stanovili. Ide o úroveň CO2, obnoviteľné energie v energetickej skladbe a vyššiu mieru energetickej efektívnosti. V súvislosti s CO2 a obnoviteľnými energiami dosahujeme dostatočný pokrok. V oblasti energetickej efektívnosti sme však iba na začiatku. Ak neurobíme opatrenia, nedosiahneme cieľ. Znamená to, že aj napriek tomu, že Parlament, Rada a všetky európske inštitúcie stanovili cieľ, náš pokrok, najmä po kríze, pravdepodobne nevyústi do väčšej energetickej efektívnosti na úrovni 20 %. Namiesto toho by vzhľadom na súčasnú situáciu bolo možné dosiahnuť iba úroveň 8, 9, 10 % v období desiatich rokov.
Moja druhá poznámka sa týka toho, že nie som úplne spokojný s výrazom energetická efektívnosť, pretože mu nerozumie nikto okrem nás. Ak sa spýtate svojich susedov alebo priateľov, rozumejú výrazu úspora energie, ale výraz energetická efektívnosť má do istej miery iba technický charakter. Otázka, ktorou sa v súvislosti s dosiahnutím tohto cieľa zaoberáme, spočíva v skutočnosti v tom, že daný cieľ v podstate ešte nebol jasne vymedzený. Máme celkové vyhodnotenie spotreby energie na rok 2005, ktoré je doplnené údajmi z roku 2007 na základe vstupu Rumunska a Bulharska, a tento rok znamená začiatok. Úroveň spotreby uvedená vo vyhodnotení je dobre známa. V tomto období, ešte predtým než som sa stal komisárom pre energetiku, odzrkadľovali všetky rozhodnutia zvyčajnú prognózu, inými slovami, dopyt po energii, ktorý sa zvýši, a z tejto hodnoty sa následne odrátalo 20 %. Kladiem si otázku, či sa náš dopyt po energii v skutočnosti zvýši, ak sa nezohľadnia úspory energie. V našej krajine, Nemecku, pravdepodobne nie. V nových členských štátoch sa však určite zvýši. Postačí, ak spomeniem iba motorové vozidlá, počet automobilov na obyvateľa, rozsah priestoru na bývanie, priemyselný rozvoj. Doteraz však nebola predložená žiadna objektívna správa s vyhodnotením prognóz. Nevieme z čoho odrátať dvadsať percent. Máme model PRIMES a iné modely. Mám pochybnosti v súvislosti s mnohými predpoveďami číselných údajov. Napríklad zakladajúce členské štáty Európskej únie tvrdia, že ich dopyt po energii bez jej úspor do roku 2020 prudko stúpne. Po odrátaní 20 % dostaneme presne tie isté číselné údaje ako v roku 2005. Toto určite nie je možné. V prvom rade to znamená, že potrebujeme číselné údaje, výhľady a prognózy, ktoré majú opodstatnenie. K tým chceme dospieť do februára alebo marca.
Spolieham sa na hlavy štátov a predsedov vlád, že k tejto otázke pristúpia vo februári rovnako vážne ako pred krízou. Domnievam sa totiž, že v súčasnej situácii nebudú členské štáty hlasovať za záväzné ciele. Môžu dosiahnuť väčšinu v Parlamente, ale členské štáty chcú konať na dobrovoľnom základe a sú stále veľmi vzdialené od schválenia záväzných cieľov, o ktorých sa rozhodlo pred dvoma alebo troma rokmi. Musíme preto skôr z čisto teoretického hľadiska objasniť prognózu na rok 2020 bez energetickej efektívnosti a následne ju jednoducho znížiť o 20 %.
Následne sa musíme spýtať, kde začneme. Najprv v oblasti fondu budov. V oblasti bývania, práce a priemyslu musíme vykonať najviac práce práve v súvislosti so súčasnými budovami. V tejto súvislosti si myslím, že príkladom pôjdu verejní vlastníci - miestne samosprávy a štáty. Inými slovami, o efektívnosť sa musíme snažiť, najmä pokiaľ ide o vlastníctvo štátu. Po druhé, na európskej úrovni máme štrukturálne programy a v rôznych krajinách máme rôzne renovačné programy. Uvedené programy musíme spojiť. Možno budeme musieť poskytnúť menej finančných prostriedkov na vydláždenie trhovísk a budeme mať menej obchvatov. Namiesto toho však budeme vo väčšej miere spolufinancovať energetickú efektívnosť. Aj tento cieľ považujem za zásadný pre nasledujúce rozpočtové obdobie na európskej úrovni.
Potom nasleduje otázka dopravy. Je samozrejmé, že v tejto oblasti musíme dosiahnuť úspory. Vieme, že niektoré členské štáty majú 550 automobilov s benzínovými a dieselovými motormi na 1 000 obyvateľov a v iných tento počet dosahuje 100 alebo 120. Tento počet bude zosúladený. Nie však na úrovni 100 automobilov na 1 000 občanov v Nemecku, ale na 400 až 500 automobilov na 1 000 občanov v Európe. V oblasti dopravy musíme preto dosiahnuť väčšiu energetickú efektívnosť. Mimochodom, najefektívnejšia forma dopravy sa nevyužíva. Po tretie, ide o priemysel, a po štvrté, o odvetvie energetiky.
O otázke záväzného charakteru akéhokoľvek uvedeného opatrenia sa v Európskom parlamente podrobne diskutovalo. Uvedenú otázku sme pred niekoľkými týždňami predložili na neformálnom obede v Rade pre energetiku. Môžem vám povedať, že členské štáty a ministri pre energetiku pristupujú k otázke energetickej efektívnosti veľmi citlivo. Nie sú však ešte pripravení prijať rozhodnutie o záväzných cieľoch. Vezmime si, mimochodom, rozvíjajúci sa členský štát, ako napríklad Poľsko. Dosiahne zníženie o 20 %? Pochybujem. Alebo si všimnime nasýtené členské štáty, ako napríklad Nemecko, Rakúsko alebo Taliansko. Ako by sme prinútili Rakúsko alebo napríklad Nemecko prijať zníženie o 30 %, aby Poľsko mohlo prispôsobiť svoj hospodársky rozvoj, počet automobilov na občana a iné oblasti dosiahnutiu cieľov? V tejto súvislosti pred sebou máme ešte niekoľko náročných diskusií o spôsobe dôsledného zavedenia tohto cieľa v rôznych odvetviach a členských štátoch. Ide o odvetvia priemyslu, energetiky, dopravy a bývania.
V tejto chvíli si správu prevezmem a ďakujem vám za jej obsah. O tejto otázke chcem rokovať 4. februára v Európskej rade s cieľom opäť si jasne všimnúť to, ako dôsledne pristupujú vlády k tejto otázke. Následne vám predložím konkrétny návrh nového plánu energetickej efektívnosti. Som si istý, že potom budeme mať dostatočnú príležitosť na to, aby sme na jar a v lete diskutovali o všetkých otázkach vrátane otázky záväzných cieľov.
Vzhľadom na zásadu subsidiarity by správny prístup možno spočíval v dvojfázovom pláne. Prvá fáza by bola dobrovoľná. Budeme očakávať, že vnútroštátne akčné plány pre energetickú efektívnosť budú poskytované každoročne, a pokiaľ ide o dosiahnutie cieľov, svoje očakávania podrobne stanovíme každý rok. Nebudeme však čakať do roku 2020. Namiesto toho sa v prípade potreby po dvoch rokoch zameriame na záväzné ciele, ak zistíme, že v prvých dvoch rokoch dobrovoľná fáza neviedla v členských štátoch k pokroku v súvislosti so znížením o 20 %. Veľmi pekne vám ďakujem za dnešnú rozpravu.
Peter Liese
Vážený pán predsedajúci, pán Oettinger, dámy a páni, najprv by som chcel urobiť opravu. V nemeckom preklade sa uvádza, že som predsedom Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín. To však nie je správna informácia. Som spravodajca. Z tejto pozície by som však chcel vyjadriť svoje úprimné poďakovanie pánovi Bendtsenovi za jeho skvelú prácu a vynikajúcu spoluprácu. Predložil ambicióznu stratégiu o otázke energetickej efektívnosti v Európskej únii. Energetická efektívnosť je nákladovo najefektívnejší prostriedok znižovania emisií a obmedzenia našej závislosti od dovozu energie. Týmto spôsobom sa vytvoria pracovné miesta v Európe a finančné prostriedky, ktoré investujeme, už nebudú prúdiť smerom do Ruska, na Blízky východ alebo do iných regiónov, ale zostanú v našom hospodárstve.
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín prijal komplexné stanovisko. Nemusím opakovať celý jeho obsah, ale tiež je veľmi ambiciózne. Nie všetko, čo obsahuje, je rovnako dôležité. Rád by som však ešte raz zdôraznil dve veci. Po prvé, už sme o tom hovorili, pán komisár, navrhujeme, aby si Európska únia sama stanovila dlhodobý cieľ v oblasti energetickej efektívnosti, pretože pri plánovaní do roku 2050 musíme poznať aj približnú spotrebu. Po druhé, upozornili sme tiež na problémy s vymedzením. Som presvedčený, že za základ by sme mali považovať množstvo spotrebovanej energie. Ide totiž o merateľný údaj a poznáme tiež vstupné údaje. Napríklad v súvislosti s meraním na jednotku nemáme žiadne iné údaje. Preto je to podľa môjho názoru správny prístup a dúfam, že sa nám ho podarí v nasledujúcich mesiacoch adekvátne začleniť do stratégie.
Lena Kolarska-Bobińska
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, energetická efektívnosť predstavuje jeden z hlavných problémov Európskej únie v nasledujúcich 10 rokoch. Je to tiež zásadný prvok našej energetickej stratégie. V súčasnosti je prioritou to, aby členské štáty zaviedli konštruktívne ustanovenia správy a energetickú stratégiu Komisie. Aby k tomu došlo, musíme vyriešiť niekoľko problémov. Na úrovni EÚ stále čelíme problému merania energetickej efektívnosti. V súčasnosti využívame na tento účel prognózy na rok 2020. Nebolo by však rozumné prijať záväzné právne ciele založené na týchto prognózach. V súvislosti s budúcnosťou nie sme jasnovidci. Z toho dôvodu musíme rozvinúť novú a lepšiu technológiu. O tejto otázke sme už dnes diskutovali. Táto technológia nám umožní dosiahnuť náš cieľ.
Je potrebné tiež zohľadniť regionálne rozdiely. Spôsob využívania energie v Kodani sa líši od spôsobu vo východnej časti Poľska. Neexistuje jednotný akčný plán, ktorý vyhovuje všetkým kritériám, a my musíme zabezpečiť, aby tieto plány zodpovedali skutočnosti. Regionálne a miestne orgány budú zodpovedať za zavedenie politík týkajúcich sa energetickej efektívnosti. Európska komisia a členské štáty musia teda zosúladiť svoje činnosti s miestnymi orgánmi. Inak budú považované za byrokratickú administratívu a zdroj obrovských nákladov pre regióny a občanov. Bez viacúrovňového riadenia a vyčlenenia finančných zdrojov na tento cieľ bude celý projekt odsúdený na neúspech.
Herbert Reul
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, v prvom rade by som chcel poďakovať tým, ktorí pracovali na tejto správe, a najmä pánovi Bendtsenovi. Rád by som spomenul dve hľadiská a možno vám dal priestor na zamyslenie. Všetci súhlasíme s tým, že energetická efektívnosť, hospodárne využívanie energie, je najjednoduchším a najrozumnejším riešením. Otázka znie, ako tento cieľ dosiahneme. Tiež by som chcel položiť otázku, čo sme v skutočnosti tu v Parlamente dosiahli tým, že ľuďom predkladáme nové a vyššie percentuálne údaje. Naozaj sme dosiahli väčšie a účinnejšie výsledky? Prečo a v ktorých oblastiach využívame energiu efektívnejšie? Bolo mi povedané, že priemysel, ktorý spotrebuje veľa energie, využíva energiu efektívnejšie, pretože tým šetrí finančné prostriedky a pretože je to preňho prínosné. Bolo mi tiež povedané, že keď sa ľudia dozvedia, že konkrétny spotrebič spotrebuje viac alebo menej energie, inými slovami, keď to budú môcť vidieť a uvedomiť si výhodu pre seba, rozhodnú sa v prospech energetickej efektívnosti. Snaha v súvislosti s percentami je možno úplne nesprávny spôsob riešenia a namiesto toho by sme mali zvoliť stimulačný prístup.
Moja druhá otázka znie takto. Pán komisár uviedol niekoľko veľmi výstižných a jasných poznámok o tom, aké zložité je iba vysvetliť význam energetickej efektívnosti. Čo to vlastne znamená? Ako sa líši spôsob jej uplatňovania v členských štátoch? Naša kolegyňa poslankyňa práve upozornila na to, že členské štáty sa tiež nachádzajú vo veľmi odlišných situáciách v súvislosti so svojimi hospodárstvami a geografiou. Ich podmienky sú úplne odlišné. Spočíva správne riešenie v práci s jedným záväzným číselným údajom alebo by sme mali rozmýšľať o inom prístupe? Myslím si, že v súvislosti s energetickou politikou musíme do určitej miery opustiť diskusiu minulosti, ktorej cieľom bolo dosiahnuť niečo s jednotnými číselnými údajmi, záväznými cieľmi a zázračnými riešeniami. Zjavne sme totiž nedosiahli dostatočné výsledky. Konečne by sme sa mali pokúsiť o alternatívnu cestu diferencovanejších a rôznorodejších riešení, ktorá zohľadňuje rozdielne situácie, ale tiež vedie k výsledkom. Na dosiahnutom výsledku záleží viac než na našich konkrétnych okolnostiach.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Hannes Swoboda
(DE) Vážený pán predsedajúci, mám len jednu otázku pre pána Reula. Nie je možné mať záväzné ciele v rámci rozvoja a zároveň ich stále považovať za diferencované? Do protikladu ste postavili termíny "záväzný" a "diferencovaný" a ja som presvedčený, že obidva prístupy možno zjednotiť. Plne podporujem niektoré kroky, ktoré pán komisár predložil, ale možno sa nám podarí nájsť spôsob, ako postupovať diferencovaným spôsobom v súlade s geografickými a inými okolnosťami a zároveň v konečnom dôsledku dosiahnuť záväzné ciele.
Herbert Reul
(DE) Vážený pán predsedajúci, tiež obhajujem diferencované riešenia a podobne ako vy, pán Swoboda, uvažujem nad spôsobom uskutočnenia takýchto riešení. V oblastiach, v ktorých je potrebné dosiahnuť ciele, by sme nemali vylučovať vôbec nič. Dnešný deň budem považovať za svoj východiskový bod. Vychádzať z malého priestoru so záväznými cieľmi a percentami považujem v súčasnosti za nesprávne riešenie. V tejto chvíli by som chcel nás všetkých vyzvať, aby sme sa postupne a hlbšie zamysleli nad tým, čo môžeme dosiahnuť a ako to chceme uskutočniť. Je mi ľúto, že sme nedosiahli viac. Možno musíme preto zvoliť iný prístup.
Britta Thomsen
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, rada by som najprv poďakovala pánovi Bendtsenovi a ostatným spravodajcom za ich plodnú spoluprácu na tejto správe.
Podarilo sa nám dosiahnuť dohodu v mnohých oblastiach, v neposlednom rade v súvislosti s ambíciou zožať ľahko dostupné výsledky podpory energetickej efektívnosti. Vyskytli sa však aj oblasti, v ktorých sme sa nezhodli. K dohode sme nedospeli v súvislosti so stanovením ambicióznych a záväzných cieľov zameraných na energetickú efektívnosť.
Podľa môjho názoru má zásadný význam to, že sme pevne rozhodnutí dosiahnuť minimálny cieľ dvadsaťpercentného zlepšenia energetickej efektívnosti. Toto je cesta vpred, ak chceme ekologické a udržateľné hospodárstvo, v ktorom je možné vytvoriť milión nových pracovných miest v Európe. Je však nevyhnutné, aby uvedené ciele energetickej efektívnosti boli pre členské štáty záväzné. Každému je totiž jasné, že EÚ má vo veľkom počte oblastí odporúčania a ciele, ktoré sa v praxi neuskutočňujú, pretože nie sú záväzné.
Zároveň sme však boli svedkami toho, že záväzné ciele prinášajú výsledky. Je preto zrejmé, že rovnaký prístup by sa mal týkať aj opatrení energetickej efektívnosti. Vieme, že ide jednoducho o najlacnejší spôsob zníženia emisií CO2, zaručenia bezpečnosti dodávok a zároveň zabezpečenia nižších účtov za vykurovanie pre spotrebiteľov. Nižšie výdavky na účty za vykurovanie by pritom predstavovali pokrok predovšetkým pre mnohých Európanov, ktorí trpia takzvanou energetickou chudobou.
Ľudia trpia energetickou chudobou vtedy, ak musia pomerne veľkú časť svojho príjmu vynaložiť na vykurovanie svojho domova. V súčasnosti nemáme spoločné definície energetickej chudoby a neexistujú ani žiadne primerané politické iniciatívy zamerané na jej zníženie. Dôsledky energetickej chudoby sú katastrofické. Dochádza k zhoršeniu zdravia a všeobecných životných podmienok skupín s nízkymi príjmami. Musíme preto poskytnúť lacné pôžičky na investície v rámci energetickej efektívnosti v domácnostiach a na tento cieľ musíme tiež využiť štrukturálne fondy.
Teším sa na zajtrajšie hlasovanie a dúfam, že správu podporí veľká väčšina a v boji proti energetickej chudobe sa zavedú dôraznejšie opatrenia.
Fiona Hall
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, chcela by som vzdať hold pánovi Bendtsenovi, ktorý na tejto správe pracoval mimoriadne usilovne a úzko spolupracoval s tieňovými spravodajcami z ostatných strán. Úspešne spojil poslancov pri riešení tejto otázky a zaslúži si srdečné blahoželanie.
Úspora energie je prospešná pre obrovský počet oblastí. Po prvé, zmena klímy. Konferencia v Cancúne nám pripomenula, koľko práce ešte máme pred sebou, a úspora energie je najlacnejší a najjednoduchší spôsob na splnenie cieľa tridsaťpercentného zníženia emisií skleníkových plynov. Po druhé, energetická bezpečnosť. Minulý týždeň som sa v Záhrebe zúčastnila na diskusii so svojimi kolegami liberálmi o vstupe Chorvátska. Povedali mi, že Chorvátsko dováža 50 % svojej energie a využíva tiež dvakrát viac energie než v prípade, keby sa uplatňovali náležité opatrenia energetickej efektívnosti.
V súčasnosti, keď otázka energie patrí v súlade s Lisabonskou zmluvou do spoločnej európskej právomoci, energetická efektívnosť musí tiež byť spoločnou zodpovednosťou.
Väčším úsilím v oblasti úspory energie riešime aj veľmi praktické problémy, s ktorými sa ľudia v živote stretávajú. Príliš veľa ľudí žije v energetickej chudobe a snaží sa udržať teplo v nedostatočne izolovaných domoch. Dosiahnutím vyššej energetickej efektívnosti domácností poskytujeme ľuďom finančné prostriedky, aby ich v tomto období finančných a hospodárskych ťažkostí vynaložili v miestnom hospodárstve. Týmto spôsobom by sa tiež v miestnom hospodárstve vytvorilo mnoho tisícov pracovných miest.
Vzhľadom na všetky uvedené pozitívne účinky si teda s veľkým prekvapením uvedomujeme, že cieľ 20 % energetickej efektívnosti tvorí jednu časť balíka opatrení do roku 2020, ktorý, ako uviedol pán komisár, v súčasnosti smeruje do záhuby. Posledné číselné údaje naozaj ukazujú, že do roku 2020 je cieľom dosiahnuť iba 9 % z plánovaných 20 %.
Domnievam sa, že nastal čas, aby sme sa vzdali a pripustili, že v roku 2008 sme nepostupovali správne. Už vtedy sme mali prijať záväzný cieľ. A v súčasnosti musíme naozaj pokročiť a nájsť spôsoby na jeho dosiahnutie.
Ďakujem pánovi komisárovi za informácie o jeho plánoch na budúci rok. Myslím si, že nastal čas, aby sme tu prijali politické rozhodnutie o nevyhnutnosti stanovenia záväzného cieľa zameraného na úsporu energie. Bez neho totiž v skutočnosti oslabujeme všetky opatrenia prijímané v oblastiach hospodárstva, energetickej bezpečnosti a zmeny klímy.
Yannick Jadot
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, najprv by som rád zablahoželal pánovi spravodajcovi ku kvalite jeho práce a v zásade jasne podporil zajtrajšie prijatie správy, ktorú prijal Výbor pre priemysel, výskum a energetiku.
Prejdime teraz k neuveriteľnému potenciálu, ktorý súvisí s úsporami energie. Táto otázka sa tu už spomínala. V samotných správach z Európskej komisie sa uvádza, že keby sme zastavili svoju nadmernú spotrebu energie, keby sme znížili jej plytvanie o 20 %, mohli by sme vytvoriť jeden milión pracovných miest, usporiť takmer 1 000 EUR na európsku domácnosť a výrazne znížiť svoj účet za dovážanú energiu.
Úspora energie na úrovni 20 % alebo zníženie v Európe sa z hľadiska energie rovná 15 projektom Nabucco. V súčasnosti tento cieľ nespĺňame. Pani Hallová to spomínala a ja to vnímam tak, že máme problém počítať. Ak sa v súčasnosti v správach uvádza, že sme ďaleko od dosiahnutia 20 %, potom môžeme vyhodnotiť úspory, ktoré každoročne dosahujeme alebo nedosahujeme. Vieme tiež, že tento prístup v podobe ekodizajnu alebo ekologického označovania v prípade automobilov a podobne nemá za následok celkovú súdržnosť a neumožňuje nám dospieť k výsledkom, o ktoré sa snažíme.
Trochu ma prekvapuje rozprava, ktorá práve prebieha. Pán komisár, prepáčte mi, ale ak tvrdíte, že máme problém pri vymedzení energetickej efektívnosti, z teoretického hľadiska je to možno pravda, ale v klimatickom a energetickom balíku je tento cieľ stanovený jasne. Je v ňom uvedené, že spotreba energie sa musí znížiť o 20 % pod základnú úroveň. Uvedený problém nemá nič spoločné s vymedzením energetickej efektívnosti. V klimatickom a energetickom balíku sa uvádza, že sa musíme vrátiť k určitým úrovniam energie.
Tvrdia nám, že nepotrebujeme záväzný cieľ. Prijímame preto cieľ v súvislosti s obnoviteľnými zdrojmi. Na konferencii v Cancúne pred niekoľkými dňami Európska komisia rokovala o záväznej dohode o zmene klímy a snažila sa obhajovať Kjótsky protokol. V tomto Parlamente teraz uvádzame argumenty Spojených štátov a Číny a tvrdíme, že prijmeme dobrovoľné ciele, a ak si jedného dňa uvedomíme, že nepostačujú, prijmeme záväzné ciele.
V súvislosti s prerokúvanou správou niekoľko poslancov navrhlo posilnenie časti venovanej budovám. Existuje priestor na prijatie rozsiahlej európskej iniciatívy v súvislosti s budovami, ktoré však predstavujú 40 % našej spotreby energie. Pokiaľ ide o renováciu, môžeme zájsť oveľa ďalej.
Na záver, občania v súčasnosti zápasia s chladom. Za svoju energiu platia veľmi vysoké ceny. Ak sa Európa dostane z krízy, energia bude na medzinárodnej úrovni omnoho drahšia. Občania sa budú musieť vyrovnať s dvojnásobným zvýšením cien energie. Musíme konať omnoho rýchlejšie. Pán komisár, rád by som vás tiež požiadal, aby ste zdôraznili pánovi Van Rompuyovi, že stretnutie 4. februára by sa malo týkať aj otázky spotreby energie. Z tohto hľadiska je plán, ktorý v súčasnosti navrhuje, škandalózny.
Konrad Szymański
Vážený pán predsedajúci, chcel by som predovšetkým poďakovať pánovi spravodajcovi za veľmi konštruktívnu a otvorenú spoluprácu pri vypracovaní tejto správy. Vo svojom vystúpení by som sa rád zameral na jednu otázku. Naša politická skupina nebude môcť prijať zavedenie záväzných cieľov energetickej efektívnosti pre európsky systém. Nemáme predovšetkým spoločnú metodiku na meranie efektívnosti. Príliš mnoho ukazovateľov sa nedá porovnávať. Ciele by sa mali stanoviť osobitne pre každú krajinu, aby sa zohľadnil rôzny potenciál úspor, ako aj súčasné úspechy v tejto oblasti. Uvediem príklad našej krajiny. Od roku 1990 zvýšilo Poľsko svoju energetickú efektívnosť o 50 %. Napriek tomu je Poľsko v porovnaní s európskym priemerom naďalej krajinou s nízkou efektívnosťou. Zavedenie jednotného a záväzného cieľa bude z politického hľadiska škodlivé a spôsobí to, že náklady na dosiahnutie zmien sa rozdelia medzi členské štáty nerovnomerne.
Marisa Matias
Vážený pán predsedajúci, tiež by som na úvod rada vyjadrila svoje presvedčenie, že nastal správny čas na predloženie návrhu na revíziu akčného plánu pre energetickú efektívnosť. Som tiež presvedčená, že v rámci dnešnej rozpravy sa objasnia akékoľvek prípadné pochybnosti. Politika energetickej efektívnosti má úplne zásadný význam v niekoľkých odvetviach, od budov k energetickej infraštruktúre, informačným a komunikačným technológiám, odvetviu dopravy, finančným záležitostiam, k všetkým uvedeným a mnohým iným otázkam a všetkým ostatným odvetviam. Je nevyhnutné prijať koordinované a spoločné politiky, pretože inak nemôžeme dosiahnuť svoje ciele. Politika energetickej efektívnosti je tiež nevyhnutná, aby nám umožnila bojovať proti zmene klímy, ako som už uviedla, v súvislosti so znižovaním emisií, na ktoré musíme reagovať.
Nemôžeme na jednej strane viesť diskusiu zameranú na podporu zníženia emisií a na strane druhej viesť inú diskusiu týkajúcu sa energetickej efektívnosti, v rámci ktorej sa tvrdí, že to nie je možné. Z uvedeného dôvodu by som rada uviedla niekoľko poznámok, ktoré považujem za dôležité pre túto diskusiu. Po prvé, je dôležité, aby sme si stanovili záväzné ciele. Ako som už uviedla, stav, v ktorom máme stále dobrovoľné kritériá, nás jednoducho priviedol do súčasnej situácie. Nemôžeme stanoviť záväzné ciele, pretože nebude možné dosiahnuť cieľ 20 % energetickej efektívnosti do roku 2020. Európskej verejnosti povieme, že v konečnom dôsledku to bol prázdny sľub a že k ničomu podobnému v skutočnosti nedôjde, pretože sme dosiahli iba zníženie na úrovni 9 %. Som presvedčená, že ide o neprijateľný argument, ktorý si odporuje. To, že sa nám nepodarí dosiahnuť cieľ 20 % energetickej efektívnosti, je totiž presne dôvod, prečo si nestanovíme záväzné ciele na jeho dosiahnutie. Ak majú ciele tento účinok, poskytujú tiež motiváciu pre politiky a projekty. Ak to nechceme dosiahnuť, sme zbabelci a nemôžeme závisieť od dobrej vôle. V tomto prípade musíme, bohužiaľ, závisieť od politickej vôle.
Dúfam, že zajtra sa politická vôľa nakloní smerom k stanoveniu tohto cieľa 20 % energetickej efektívnosti do roku 2020, a to nielen preto, že jeho dosiahnutie umožní vytvoriť jeden milión pracovných miest. Ide o nové pracovné miesta a my nie sme v situácii, v ktorej by sme túto možnosť mohli premárniť. Zdá sa, že v súvislosti s týmto predpokladom o neprijatí spoločného záväzku sa deje to isté ako s hospodárskou politikou na európskej úrovni.
Európska únia sa zdá byť neschopná vytvoriť hospodársku politiku zameranú na vytváranie pracovných miest. Zdá sa byť tiež neschopná vytvoriť spoločnú politiku energetickej efektívnosti. Dúfam, že sa to zmení, a dúfam, že úspech nedosiahneme len v tomto, ale aj v stavebnom odvetví. Úprimne tiež dúfam, že zajtra budeme môcť poskytnúť reakciu, ktorá nebude len koordinovaná a presvedčivá, ale bude aj reakciou na prebiehajúcu krízu.
Jaroslav Paška
Prerokovávaná revízia akčného plánu pre energetickú efektívnosť popisuje viaceré cesty, ktorými by mohla Európska únia prispieť k naplneniu svojich ambícií o plánovanom znížení množstva skleníkových plynov do roku 2020.
Filozofia predloženého elaborátu vychádza z logickej úvahy, že ak dokážeme s energiami nakladať racionálne a vo všetkých sektoroch spotreby energie urobíme potrebné cenovo dostupné opatrenia na obmedzenie plytvania s energiami, môžeme dosiahnuť výrazné úspory na výrobných nákladoch, ako aj na znečistení životného prostredia. Navrhované opatrenia sa netýkajú len oblastí energetickej infraštruktúry, teda výroby a prenosu energie, ale aj stavebnej produkcie, priemyselnej výroby, ako aj dopravy. Opatrenia sú zachytené všeobecne ako základné postuláty bez nárokov na popísanie ich očakávaného prínosu. Je bezpochyby dobré, že Európska únia bude disponovať akýmsi sumárnym zoznamom opatrení, ktorými by bolo možné postupne zvyšovať efektivitu využívania energií. Ale s prihliadnutím na cieľový termín záväzku Európskej únie do roku 2020 znížiť množstvo v Európe produkovaných skleníkových plynov o 20 %, by možno bolo dobré zamyslieť sa aj nad tým, ktoré opatrenia, v akom rozsahu, za akú cenu, s akým výsledným efektom sme pripravení v rámci súčasných možností a kompetencií realizovať do najbližších 10 rokov.
Nehovorím, že by sme mali rezignovať na presadzovanie zmien, na zvyšovanie efektivity v oblasti výroby a prepravy energií, ale vzhľadom na nákladovosť, lehoty plánovania, projektovania a následnej realizácie si myslím, že do roku 2020 sa v tejto oblasti, ako aj v niektorých ďalších navrhovaných opatreniach toho veľa nezmení. Preto som presvedčený, že by bolo dobré, keby Komisia už v tomto čase dokázala z uvedeného rozsiahleho podkladu selektovať organizačne, časovo aj finančne dostupné opatrenia, na ktoré sa môžme sústrediť v záujme vytvorenia silného počiatočného impulzu pre prijatie filozofie nakladania s energiami ako súčasti myslenia, najskôr u odbornej, a potom aj u širokej verejnosti. Už dnes predsa skúšame, vážený pán komisár, podporovať zatepľovanie budov, stimulovať ľudí k výmene spotrebičov či vozidiel, aby pri nákupe investovali radšej do tých efektívnejších a lepších. Pokračujme v tomto dôraznejšie, možno aj sofistikovanejšie, pridávajme ďalšie stimuly pri zavádzaní nových a zmysluplných opatrení. To je myslím cesta, ako zlepšiť efektivitu narábania s energiami.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, mám otázku. Kto vie koľko ropy a plynu dovážame do Európy? Kto vie koľko ropy a plynu ťažíme v Európe? Odpoveď znie, že aj keď naozaj ťažíme v samotnej Európe určité množstvo, v porovnaní s našimi požiadavkami, dovážame ropu a plyn v obrovskom rozsahu z Blízkeho východu a Ruska. Táto závislosť od dovozu, ktorá má rastúcu tendenciu, tiež znamená, že je pre nás čoraz ťažšie vytvárať vzťahy s týmito tretími krajinami na objektívnom základe. Dámy a páni, zamyslime sa však na chvíľu nad tým, čo tento dovoz ropy a plynu znamená. Čo to znamená pre naše obyvateľstvo? Ide v podstate o vývoz finančných prostriedkov Európy do týchto tretích krajín. Dovozom ropy a plynu v skutočnosti vyvážame peniaze.
Čo vieme o budúcnosti? Vieme, že v budúcnosti bude cena, ktorú platíme za ropu a plyn, iba stúpať, pretože tieto zdroje sú čoraz menej prístupné a ich ťažba je čoraz nákladnejšia. Znamená to, že ak v budúcnosti nezmeníme svoje správanie, budeme naďalej vyvážať stále väčšie množstvá svojich peňazí z Európskej únie do tretích krajín.
Dámy a páni, existuje jednoduchý spôsob zastavenia tohto obrovského vývozu peňazí z Európskej únie. Je to mimoriadne jednoduché. Dosiahneme to šetrením energie. Týmto postupom v skutočnosti získavame finančné prostriedky, ktoré nemusíme investovať do tretích krajín, ale do našich vlastných hospodárstiev. Vyzývam preto všetkých svojich kolegov poslancov, aby podporili správu pána Bendtsena o energetickej efektívnosti, ktorá predstavuje spôsob skutočnej pomoci nášmu hospodárstvu. Ďakujem vám za pozornosť.
Marita Ulvskog
(SV) Vážený pán predsedajúci, tiež by som chcela najprv poďakovať pánovi Bendtsenovi. Záver správy je veľmi zrejmý. Potrebujeme čo najskôr prijať záväzné ciele energetickej efektívnosti. Tento krok je dôležitý z celého radu dôvodov. Ide o hospodárske dôvody a dôvody súvisiace s hospodárskou súťažou, pracovnými miestami, životným prostredím a klímou.
Komisár Oettinger spomínal otázku jazyka. Tá sa týka otázky úspory energie alebo energetickej efektívnosti a otázka znie: o čom v skutočnosti hovoríme? V našej krajine zvyčajne tvrdíme, že je hlúpe vykurovať dvor. Inými slovami, nemali by sme využívať svoje energetické zdroje tak, že z nich nebudeme mať dostatočný prínos. Je to pomerne samozrejmé a niektorí z vás spomínali rovnováhu medzi výrobou energie a nákladmi na výrobu, rizikami, ktoré s tým súvisia, a spotrebou energie. Musíme, samozrejme, konať čo najrozumnejšie.
Ako máme posudzovať ciele, ktoré spomínal pán komisár? Ako vo všetkých ostatných situáciách, v ktorých máme spoločné ambície na celosvetovej a európskej úrovni, musíme sa dohodnúť na spoločnom spôsobe merania a následne rozhodnúť o záväzných cieľoch. V súčasnosti podrobujeme skúške neefektívnosť toho, že nemáme záväzné ciele, a uplatňovaním postupnej metódy presúvame dosiahnutie zmeny do budúcnosti. Domnievam sa, že by sme mali ukončiť tento postup a podporiť pána Bendtsena.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, energetická efektívnosť bola stále najväčším zdrojom, ktorý nám bol poskytnutý. Ide o spiaceho obra so skrytým, ale nesmiernym potenciálom pre európske energetické hospodárstvo. Všetky uvedené skutočnosti sú pravdivé a je dobré, že energetická efektívnosť je vo veľkej miere nezávislá od ideológie. Ide predovšetkým o to, že prístup k tejto otázke môže byť technologicky neutrálny.
Všetkých nás zaujíma otázka týkajúca sa toho, či ciele sú, alebo nie sú záväzné. Tento bod nás zjavne trochu rozdeľuje. Pán komisár, v tejto súvislosti musím uviesť, že sa mi páči váš dvojfázový prístup, v rámci ktorého začínate dôverou voči členským štátom a vypracovaním dobrovoľných dohôd. Následne, ak zistíme, že ciele nedosiahneme do roku 2020, možno začneme trestať. Toto je správny prístup.
Táto správa sa celkovo uberá správnym smerom. Kritizovať ju možno iba v malej miere. Chcel by som však upozorniť na úlohu regionálnych fondov. Pán komisár, túto otázku ste spomínali. Regionálne fondy spolu s Kohéznym fondom predstavujú výborný nástroj, ktorý máme v Európskej únii k dispozícii, ale nevyužívame ho. V tejto oblasti energetickej efektívnosti by sme mohli konečne vytvoriť európsku pridanú hodnotu, ktorú by sme mohli využívať inovačným spôsobom s cieľom riešiť problém energetickej efektívnosti tak, ako sme to v minulosti nerobili. Ako súčasný spravodajca pre rozpočtové absolutórium Komisii si uvedomujem, do akej veľkej miery sme plytvali finančnými prostriedkami v oblasti súdržnosti. Zastavme toto plytvanie! Pán komisár Oettinger, podporujem váš dôraz na túto otázku a to, že sa snažíte dosiahnuť lepšie využívanie týchto fondov aj na tento nástroj energetickej efektívnosti. Toto je jediný spôsob, ako aspoň v odvetví energetiky zabezpečíme skutočnú súdržnosť.
Domnievam sa, že musím varovať pred očierňujúcimi kampaňami, ktoré sme zažili v súvislosti so žiarovkami a sprchovacími hlavicami. Tieto kampane znepriateľujú občanov. Musíme preto zabezpečiť, aby naším cieľom bolo dosiahnuť energetickú efektívnosť vo všeobecnosti a aby sme tento cieľ mali na zreteli bez snahy o ideologické očierňujúce kampane, ktoré v konečnom dôsledku vedú k strate pozitívneho dojmu z EÚ zo strany občanov.
Bas Eickhout
(NL) Najprv by som chcel poďakovať spravodajcovi pánovi Bendtsenovi za správu, ktorú vypracoval a ktorá ustanovuje základ toho, čo musíme uskutočniť.
Pozrime sa však na všetky súvislosti z perspektívy budúcnosti. Každý vie, že do roku 2050 musí Európa znížiť svoje emisie skleníkových plynov o 80 % alebo v súlade s naším návrhom o 95 %. Ide o neuveriteľne zložitú úlohu. V ktorých oblastiach môžeme dosiahnuť najväčšie úspory? Najväčšie úspory dosiahneme, ak budeme spotrebúvať ešte menej energie. Potom by sme museli dovážať menej energie a nahrádzať menej energie. To znamená, mohli by sme vyvíjať menej alternatív, čo je jednoducho najlacnejšia cesta vpred. Je preto absurdné, že kým si už uvedomujeme smerovanie Európy k neúspechu v súvislosti so splnením tohto dôležitého cieľa šetrenia energie, my a najmä tí z nás, ktorí sú členmi Komisie, sa naďalej sústreďujú na dosiahnutie cieľov v oblasti zníženia a v oblasti obnoviteľnej energie. Znamená to, že šetrenie energie alebo využívanie jej menšieho množstva je cieľ, ktorý nesplníme.
V prostredí okolo nás by sa však mohlo ušetriť obrovské množstvo energie. Ide napríklad o zastavané územia. Zastavané územia spotrebúvajú približne 40 % našej energie, pričom 99 % tejto spotreby predstavujú súčasné budovy. Musia sa prispôsobiť a stať sa tak energeticky efektívnejšími. Súčasná miera prispôsobenia budov v Európe je 1,4 % ročne. Inými slovami, nahradenie všetkých našich zastavaných území nám bude trvať viac než 60 rokov. To znamená do roku 2070. Medzitým sme si však stanovili ciele, ktoré musíme dosiahnuť do roku 2050.
Malo by sa to týkať presne týchto skutočností. Musíme napríklad zabezpečiť možnosť úspor energie v zastavaných územiach v omnoho rýchlejšom časovom rámci. Z tohto dôvodu sme predložili pozmeňujúci a doplňujúci návrh v súvislosti s európskou iniciatívou týkajúcou sa stavebníctva. Každému ušetrí peniaze, ide o lacnejšiu možnosť, budeme sa pripravovať na budúcnosť, a čo je najdôležitejšie, ušetrí peniaze ľuďom. Nebudú musieť míňať tak veľa na energiu. Ide o argument, ktorý počujete málokedy. V konečnom dôsledku však obyčajní ľudia budú musieť míňať menej na energiu. To by malo byť naším cieľom.
Zbigniew Ziobro
(PL) Vážený pán predsedajúci, už od septembra 2009 Európania vymieňajú tradičné žiarovky, na ktoré si zvykli, za žiarovky vyrobené novou energeticky úspornou technológiou. Potreba uvedenej zmeny bola odôvodnená sloganmi o úspore energie a k zmene došlo napriek náznakom, že finančné náklady vzniknuté na strane občanov EÚ budú príliš vysoké, a to najmä za taký krátky čas. Je verejným tajomstvom, že údaje, ktoré v tom období predložila Európska komisia v súvislosti s účinkami tejto zmeny, pochádzali z propagačných materiálov výrobcov týchto žiaroviek vyrobených novou technológiou a že existuje veľké množstvo dôkazov o pravdivosti tohto tvrdenia.
V správe, o ktorej diskutujeme, môžeme vidieť podobné, nadmerne optimistické predpoklady. Nedostatočné odkazy sa týkajú rozdielov vo vývoji medzi členskými štátmi EÚ a v dôsledku toho nákladov, ktoré pre nich vzniknú po zavedení odporúčaní. Ak majú priemyselné podniky dosiahnuť zlepšenia ročnej úspory energie vo výške 2 %, ako sa uvádza, a zároveň znížiť emisie skleníkových plynov, výsledkom bude zvýšenie výrobných nákladov a presun výroby mimo územia Európy.
Jacky Hénin
(FR) Vážený pán predsedajúci, snaha o dosiahnutie úspor je skutočná výzva, ktorá nám umožní znížiť závislosť Európy, uvoľniť značné finančné zdroje, z ktorých je možné financovať výskum nových foriem výroby energie, a umožní nám oživiť naše regióny.
Kým centrom nášho záujmu musí byť energetická efektívnosť budov, je nevyhnutné, aby boli ciele a opatrenia Únie podobne ako ciele a opatrenia členských štátov zamerané na sociálne bývanie, pretože najchudobnejší obyvatelia musia mať z nášho úsilia o energetickú efektívnosť najväčší prospech. Musíme ukončiť toto škandalózne správanie, pri ktorom nútime najchudobnejších platiť najvyššie účty za energiu a zároveň v mene energetickej efektívnosti vznikajú fiškálne medzery, ktoré umožňujú najbohatším znižovať svoje účty a platiť nižšiu daň.
Skutočná politika energetickej efektívnosti by tiež mala znamenať príležitosť na predaj elektrickej energie za nižšie ceny v prospech železníc, metra a električiek, ako to bolo vo Francúzsku predtým, než sa to zakázalo európskymi smernicami o jednotnom trhu s energiou.
Jedno z prvých opatrení by tak spočívalo v zrušení jednotného trhu s elektrickou energiou v rámci Únie, pretože hospodárska súťaž s produktom, akým je elektrická energia, ktorú nie je možné uskladniť a je zložité ju presúvať, je totiž v súvislosti s energetickou efektívnosťou chybou.
Na záver chcem uviesť, že energetická efektívnosť nebude viesť k vytvoreniu vysoko kvalitných pracovných miest, pokiaľ nebude založená na skutočnej strategickej priemyselnej iniciatíve EÚ bez prekážok voľného trhu.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Vážený pán predsedajúci súhlasím s pánom spravodajcom v tom, že by sa mal klásť väčší dôraz na inovácie systémov, ako sú napríklad inteligentné siete, inteligentné systémy merania, jednoduchšia integrácia zdrojov obnoviteľnej energie a tiež vývoj komplexnej stratégie zameranej na výrobcov a distribútorov tepla. Som však presvedčený, že najväčšie úspory a najväčšia efektívnosť sa musia dosiahnuť podporou osobnej zodpovednosti každého občana Európskej únie. Tak ako sme sa naučili šetriť vodou, musíme sa naučiť šetriť aj energiou a efektívne ju využívať. Všetky postupy na vydávanie povolenia pre novú infraštruktúru by sa mali zjednodušiť a urýchliť s cieľom čo najviac zvýšiť prípadné úspory.
Energetická efektívnosť a energetická bezpečnosť budú predstavovať priority nadchádzajúceho maďarského predsedníctva Európskej únie. Poľsko, ktoré prevezme predsedníctvo od Maďarska a ktoré zahrnulo otázku energetickej bezpečnosti do svojho programu, tiež zintenzívni diskusiu o moderných legislatívnych a nelegislatívnych riešeniach. Tie umožnia, aby si európske odvetvie energetiky zachovalo konkurencieschopnosť a zároveň zlepšilo energetickú efektívnosť.
V súvislosti s týmto bodom musím zdôrazniť, že pre mňa osobne je čoraz zásadnejšou otázkou prijateľnosť prognóz a kvalita modelu PRIMES, ktorý využíva Európska únia, a to najmä vzhľadom na neúspech pri dosahovaní konsenzu na konferencii v Cancúne. Ide o tému na osobitnú rozpravu, ale rád by som teraz vyzval na to, aby sme zvážili nový, pokrízový prístup k otázke spotreby energie a dopytu po nej v Európskej únii. Doprava sa zdá byť najvhodnejším odvetvím na zavádzanie moderných a energeticky efektívnych riešení. Energetická efektívnosť v Európskej únii by sa mala prispôsobiť v prospech dopytu, ktorý priamo súvisí s výdavkami a zmenami zvykov občanov. Podľa môjho názoru dôjde k zmenám vďaka merateľným výhodám pre spotrebiteľov, primeraným podnetom a dlhodobým formám financovania pre výrobcov.
Francesco De Angelis
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, správa pána Bendtsena má pozitívny význam minimálne zo štyroch dôvodov:
opätovne potvrdzuje to, že energetická efektívnosť predstavuje najúčinnejší a najrýchlejší spôsob zníženia emisií skleníkových plynov a že pevný záväzok v súvislosti s poskytovaním zdrojov a investícií v tejto oblasti bude viesť k hospodárskemu rastu a vytváraniu pracovných miest pre malé a stredné podniky;
predkladá platné návrhy týkajúce sa fungujúcich finančných nástrojov a vyzýva Komisiu na to, aby sa dôsledne sústredila na odborné vzdelávanie, prístup k informáciám pre malé a stredné podniky a rekonštrukciu súčasných budov;
stanovuje konkrétne ciele a potvrdzuje zmluvné projekty energetických výkonov ako nástroj na nákup zaručených úspor energie a východiskovú pozíciu pre vytváranie pracovných miest a zníženie účtov európskych občanov;
napokon, správa bude omnoho užitočnejšia, ak bude možné stanoviť záväzné ciele v súvislosti s emisiami bez akýchkoľvek podmienok a protiargumentov.
Cieľ 20 % sa musí stať dosiahnuteľným. Nemôžeme premárniť túto príležitosť, pretože by Európe vyslala povzbudzujúci signál.
Vladko Todorov Panajotov
(BG) Vážený pán predsedajúci, dosiahnutie vysokého stupňa energetickej efektívnosti predstavuje základný politický cieľ Európskej únie. Ide totiž o neoddeliteľnú súčasť celkovej stratégie vybudovania konkurencieschopného hospodárstva s nízkymi emisiami oxidu uhličitého, ktoré bude podnecovať obchodnú činnosť a zlepší zamestnanosť v dôsledku vytvorenia veľkého počtu pracovných miest. Zajtrajším hlasovaním o pláne pre energetickú efektívnosť Európsky parlament vyšle dôrazný signál Komisii a Rade o potrebe naliehavých a cielených opatrení v tejto oblasti.
Vyzývam v prvom rade Európsku komisiu, aby vykonala dôkladnú analýzu účinnosti platnej legislatívy o obnove súčasného bytového a domového fondu a vyšších energetických noriem pre nové budovy. Vytvorenie účinnej energetickej infraštruktúry a vývoj moderných technológií pre vozidlá predstavujú ďalšie dôležité priority, ktoré, dúfam, budú súčasťou nového plánu pre energetickú efektívnosť na rok 2011, ktorý navrhuje Komisia.
Na záver chcem uviesť, že energetická efektívnosť má potenciál stať sa prosperujúcim obchodným odvetvím a musí sa ním stať. Môže to tak urobiť samostatne a dosiahnuť vysokú sociálnu návratnosť.
Ilda Figueiredo
(PT) Vážený pán predsedajúci, skutočnosť ukazuje, že nestačí prijať akčný plán pre energetickú efektívnosť. Je potrebné vypracovať posúdenie výsledkov plánu na rok 2006 a zaviesť politiky na pomoc pri plnení cieľov a zároveň diverzifikovať metódy na zvýšenie energetickej efektívnosti. Argument v súvislosti s krízou nemožno použiť ako ospravedlnenie nesplnenia cieľa 20 % do roku 2020 a ani na spochybnenie riešení zameraných na odstránenie závažného problému energetickej chudoby.
Je dôležité podávať správy o pozitívnych skúsenostiach z iných krajín, pričom netreba zabúdať na Čínu a Spojené štáty. Zároveň je potrebné investovať do financovania opatrení, ktorými sa zvyšuje energetická efektívnosť budov, sociálneho bývania, dopravy a priemyslu. V rámci rozpočtu EÚ by sa mali zahrnúť potrebné zdroje s cieľom podporiť členské štáty a rodiny s väčšími ťažkosťami. Energetická efektívnosť tiež zvyšuje zamestnanosť, znižuje chudobu a predstavuje jeden z faktorov pokroku a sociálneho rozvoja. Do tejto oblasti musíme investovať.
Richard Seeber
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, predložili ste veľmi rozumný plán a pán Bendtsen ho ešte vylepšil. Musíme prekonať porovnanie, podľa ktorého sa väčší hospodársky rast zároveň rovná väčšej spotrebe energie. To predstavuje pre nás ako politikov mimoriadnu výzvu. Máme totiž bežný technologický pokrok, ktorý, samozrejme, charakterizujú energeticky efektívnejšie výrobky a spôsoby hospodárskej činnosti. Musíme však uspieť pri znižovaní svojich účtov za energiu aj napriek výraznejšiemu hospodárskemu rastu. V tejto súvislosti musíme predložiť skutočne inovačné riešenia a prostredníctvom politiky poskytnúť správne podnety. Aj dejiny hospodárstva nám ukázali, že spoločnosti, ktoré dosiahli najväčší úspech z dlhodobého hľadiska, urobili z tejto efektívnosti motto, podľa ktorého žili, či už v súvislosti so surovinami, alebo energiou. Toto je pre nás Európanov s vysokou životnou úrovňou mimoriadna výzva.
Ak chceme skutočne dosiahnuť svoje ciele v oblasti klímy, musíme sa v súvislosti s energetickou efektívnosťou posunúť vpred. Tiež by som vám rád pripomenul, že zníženie závislosti od dovozu fosílnych palív zostáva dôležitým politickým cieľom. Okrem toho kapitál uvoľnený v dôsledku nižších účtov za energiu vytvára veľký potenciál pre spotrebu, ktorá navyše môže z dlhodobého hľadiska prispieť k nášmu hospodárskemu rastu.
Na základe uvedených skutočností som presvedčený, že prístup, ktorý ste zvolili a ktorý spočíva v nestanovení týchto cieľov v záväznej podobe, je správny. Nemali by sme dopustiť, aby sme sa stratili v rozpravách o definíciách a problémoch v súvislosti s meraním. Je dôležité, aby sme naplánovali cestu vpred. Komisia a spravodajca volia v tejto súvislosti správny prístup. Naozaj by tento cieľ nemal byť záväzný. Neznamená to však, že by sme mali oslabiť svoje ambície. Z uvedených dôvodov musíme aj naďalej tieto ambície stanoviť na vysokej úrovni. Spôsob, v rámci ktorého ich možno dosiahnuť iba prostredníctvom záväzného cieľa, však nie je správny a náš poslanecký klub preto tento prístup zamietne.
Hannes Swoboda
(DE) Vážený pán predsedajúci, na úvod by som chcel zablahoželať pánovi Bendtsenovi k veľmi kvalitnej správe. Pán komisár, v podstate by som rád uviedol iba jednu poznámku. Tá spočíva v tom, že máte skúsenosti z regionálnej politiky vo veľkom štáte, v Nemecku. Ja mám, naopak, skúsenosti s miestnou politikou. Ciele, či už záväzné alebo nezáväzné, nedosiahneme - pričom ja ich záväznosť podporujem -, ak neoslovíme štáty, regióny a spoločenstvá priamo a nespresníme im, čo možno uskutočniť. Keď uvažujem nad renováciou bytov a domov, dopravnou politikou, ktorú, chvalabohu, opakovane spomínate, a bojom proti energetickej chudobe, ide o oblasti, ktoré nie sú regulované na vnútroštátnej úrovni, ale v zásade na miestnej a regionálnej úrovni a na úrovni obcí. Preto musíme byť aktívni aj na tejto úrovni. Bola by to obrovská príležitosť, ako získať mestá a spoločenstvá na stranu nášho veľkého európskeho projektu energetickej efektívnosti, úspory energie a, samozrejme, iných oblastí energetickej politiky.
Chcel by som preto požiadať, aby ste postupovali v súlade s uvedenými skutočnosťami a prípadne zvážili aj to, ako sa môžeme priblížiť občanom najmä prostredníctvom miest, spoločenstiev a regiónov. Toto spojenie je absolútne nevyhnutné, aby bolo možné uvedené ciele v záväznej alebo nezáväznej podobe naozaj prijať.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, energetická efektívnosť má rozhodujúci význam pre zvýšenie bezpečnosti dodávok, zlepšenie kvality ovzdušia, zníženie emisií skleníkových plynov a zvýšenie konkurencieschopnosti našej spoločnosti. Energetická efektívnosť znamená robiť viac s menšími zdrojmi. Táto správa stanovuje ambicióznu víziu pre energetickú efektívnosť napríklad prostredníctvom zavedenia jednotlivých cieľov a pozitívnych stimulov. V súvislosti s modernizáciou energetickej infraštruktúry sa zavádzajú dôležité prvky, ako napríklad inteligentné siete, energetická efektívnosť budov a dopravy, využívanie informačných a komunikačných technológií a rozvoj vedeckého výskumu v oblasti energie.
Táto správa zdôrazňuje potrebu zdvojnásobiť objem financií na vedecký výskum zameraný na technologický rozvoj a demonštrácie v oblasti energie. V oblasti financovania správa podnecuje do využívania štrukturálnych fondov na podporu energetickej efektívnosti a vyzýva, aby sa tento cieľ stal prioritou v rámci rozpočtu EÚ po roku 2013.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti by som rád zablahoželal spravodajcovi pánovi Bendtsenovi k vynikajúco vykonanej práci a dosiahnutej rovnováhe a chcem všetkých vyzvať, aby túto dôležitú správu podporili.
Zigmantas Balčytis
(LT) Vážený pán predsedajúci, aj napriek zavedeniu mnohých legislatívnych opatrení v oblasti energetickej efektívnosti a úspor energie neprinášajú všetky z nich požadované výsledky. Podľa vedeckého výskumu nedosiahneme pri súčasnej miere pokroku ani polovicu stanoveného cieľa 20 %. Je preto potrebné prijať záväznejšie opatrenia a zaviesť väčšiu kontrolu v členských štátoch. Som presvedčený, že pri revízii akčného plánu pre energetickú efektívnosť musí Európska komisia dôsledne zohľadniť to, že členské štáty nevyužívajú príležitosti úspor energie dostatočne, čím sa zabraňuje zvyšovaniu energetickej nezávislosti. Rovnako je potrebné, aby jednotlivé členské štáty stanovili záväzné ciele v oblasti energetickej efektívnosti a monitorovali spôsob ich plnenia, pretože v opačnom prípade sa nevyužije obrovský potenciál úspory energie.
Lambert van Nistelrooij
- (DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, som rád, že môžem uviesť niekoľko poznámok k tejto správe. Je to vynikajúca správa, pretože nám umožní dosiahnuť niekoľko cieľov naraz. Ide nielen o environmentálne ciele a ciele zamerané na zníženie emisií CO2, ale aj niektoré naše výrobné a iné ciele stanovené so zámerom zabezpečiť zachovanie našej konkurencieschopnosti. Ich dosiahnutie bude prospešné pre životné prostredie aj pre naše peňaženky.
Pán komisár, spomínali ste aj svoju ambíciu vypracovať akčný plán v krátkom časovom rámci. Dovoľte mi však uviesť tri poznámky. Prvá sa týka vnútroštátnych akčných plánov pre energetickú efektívnosť. V tejto oblasti existuje oveľa viac priestoru na zlepšenie a Európska komisia ich musí kriticky preskúmať. Pán komisár, naznačili ste, že budete pracovať v dvoch fázach. Prvá fáza sa bude týkať konzultácie, ale pod istým tlakom. Druhá bude pravdepodobne zahŕňať aj istú mieru donucovania. Trval som na začatí uplatňovania tlaku počas svojich predchádzajúcich diskusií s komisárom a v rámci svojich pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Som rád, že tejto otázke sa v súčasnosti prisudzuje dôležitosť.
Pánovi komisárovi chcem položiť iba jednu otázku. Budete mať primerané nástroje, ktoré vám umožnia vydržať do konca a zároveň prejsť do fázy donucovania? Mohli by ste nám teraz, v blízkej budúcnosti alebo v rámci svojho akčného plánu poskytnúť analýzu tohto postupu?
Moja druhá poznámka súvisí s regionálnou politikou. Vyjadril sa o tom aj pán Swoboda. S týmito fondmi by sme mohli dosiahnuť omnoho viac. Vo väčšine krajín sa dostupné fondy nevyužívajú ani na zlepšenie energetickej efektívnosti. Predložil som preto pozmeňujúci a doplňujúci návrh k článku 81 s cieľom objasniť jeho znenie. Nemusí to za každých okolností znamenať viac finančných prostriedkov. Ide aj o uváženú investíciu existujúcich zdrojov.
Na záver, moja tretia poznámka, keď opäť súhlasím s pánom Swobodom, sa týka toho, že musíme občanov, miestne orgány a spoločnosti viac zapojiť do šetrenia energiou, a to prostredníctvom opatrení, ako je napríklad označovanie kvality, dohovory so starostami a dohody s priemyselným odvetvím. V našej krajine, v Holandsku, iba samotná dohoda s priemyselným odvetvím znamenala zlepšenie energetickej efektívnosti na úrovni 2 % ročne. V tomto prípade ide naozaj o konkrétne vyjadrené meradlo našich prípadných výsledkov! Ďakujem, želám vám veľa úspechov a ďakujem spravodajcovi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážený pán predsedajúci, energetickou chudobou trpí 50 až 125 miliónov európskych občanov. Domnievame sa preto, že prioritou by sa mali stať úspory energie a politiky energetickej efektívnosti v oblasti sociálneho bývania.
V roku 2020 bude iba 1 % budov nových. Pri diskusii o súčasných budovách preto nemôžeme rozprávať o záväzných cieľoch bez toho, aby sme vyčlenili dostatočné finančné zdroje. Z uvedeného dôvodu sa domnievame, že je potrebné zaviesť inovačné schémy financovania, ako aj daňové nástroje, ktoré zatraktívnia investície do energetickej efektívnosti a poskytnú dlhodobú inštitucionálnu podporu.
Pán komisár, nedávno sa v Parlamente uskutočnilo stretnutie programovej skupiny v rámci iniciatívy CONCERTO. Bolo to päť rokov po jej založení. Nanešťastie, 400 zástupcov miestnych a regionálnych orgánov uviedlo, že na miestnej a regionálnej úrovni nie je známe, že všetky členské štáty majú možnosť využiť 4 % z prostriedkov vyčlenených v rámci Európskeho fondu regionálneho rozvoja na vnútroštátnej úrovni v oblasti energetickej efektívnosti budov.
Pán komisár, z uvedeného dôvodu by som vás na záver rád požiadal o využitie strednodobého preskúmania s cieľom vyčleniť väčšiu sumu finančných prostriedkov na programy energetickej efektívnosti a najmä s cieľom podporiť príležitosti na využitie až 15 % zdrojov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja na energetickú efektívnosť v rámci budúceho finančného výhľadu.
Antonio Cancian
(IT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, chcel by som poďakovať spravodajcovi pánovi Bendtsenovi za jeho dôslednú správu.
Pán komisár začal toto rokovanie vyjadrením - a ja s ním súhlasím -, že dnes, keď rozprávame o efektívnosti, sme trochu rétorickí, že splnenie cieľa 20 % je neisté, pretože už bol znížený na polovicu, a že v skutočnosti nevieme, o čom rozprávame. Len dodám, že kultúra úspory energie a energetickej efektívnosti neexistuje.
Nachádzame sa preto v situácii a vo chvíli, keď nemáme inú možnosť než zmenu. Akú? Po prvé, som presvedčený, že by sme mali pokročiť smerom k inováciám a novým technológiám v obidvoch oblastiach, v oblasti energetickej efektívnosti budov a predovšetkým energetickej efektívnosti dopravy.
Rád by som sa tiež zameral na dôležitosť dostupnosti dostatočných zdrojov na dosiahnutie týchto cieľov. Som presvedčený, že musíme míňať, aby sme ušetrili. Dnes pán predseda Barroso v Parlamente uviedol, že eurodlhopisy sa využívať nebudú a že má poruke iné finančné nástroje.
Pán komisár, nedávno sme prijali správu, ktorou sa vytvára fond na financovanie energetickej efektívnosti prostredníctvom využívania finančných zdrojov z predchádzajúcich plánov obnovy. Domnievam sa, že aj napriek obmedzenému rozpočtu má fond veľmi symbolický charakter, pretože vytvára zásadu pritiahnutia súkromného kapitálu v rámci modelu verejno-súkromného partnerstva (PPP), pričom racionalizuje prostriedky, ktoré už máme k dispozícii - ide o Kohézny fond a iné fondy -, a zaraďuje ich do skupiny, ktorá môže pritiahnuť peniaze a ktorá namiesto rozdávania peniaze požičiava prostredníctvom rozvoja dôležitých projektov. Celému systému by mal dať význam revolvingový fond.
Som presvedčený, že ide o správny systém hľadania zdrojov a zabezpečenia toho, aby efektívnosť prestala byť tabuizovanou témou.
Mario Pirillo
(IT) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, akčný plán pre energetickú účinnosť by sa mal revidovať v súlade s holistickým prístupom, v ktorom sa spájajú mnohé strategické politiky Európy.
Kým investície do energetickej efektívnosti majú zásadný význam, pretože pomôžu zabezpečiť splnenie cieľov v oblasti zníženia emisií do roku 2020, je tiež dôležité zdôrazniť tie iniciatívy, ktoré nám umožnia dôslednejšie využívať zatiaľ nevyužitý potenciál EÚ v oblasti úspor energie.
Som rád, že sa dostatočná pozornosť venovala energetickej hospodárnosti budov. Iniciatívy v tejto súvislosti sa musia uskutočniť aj na európskej úrovni. Naše podniky by sa mali znova zamyslieť nad spôsobom zefektívnenia svojich výrobných procesov a výrobkov.
Na záver, stanovenie povinných cieľov energetickej efektívnosti je správny spôsob, pretože bez nich bude zložité dosiahnuť ambiciózne výsledky v rámci EÚ.
Anni Podimata
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, rada by som sa vrátila k jednému bodu. Ide o dôležitosť prijatia záväzného cieľa energetickej efektívnosti pre európske hospodárstvo. V zložitých hospodárskych podmienkach v mnohých členských štátoch, ktoré potrebujú dôrazné podnety na rast, ochranu a vytváranie pracovných miest, bude záväzný cieľ predstavovať vhodné investičné prostredie na posilnenie konkurencieschopnosti a vývozného potenciálu európskych spoločností, najmä malých a stredných podnikov, ktoré obchodujú s technológiami a službami v oblasti energetickej efektívnosti.
Členské štáty získajú podnety potrebné na posilnenie tých trhov v každom hospodárstve, na ktorých môžu ponúknuť najväčšiu pridanú hodnotu a vytvoriť najviac pracovných miest. Okrem toho domácnosti, podniky a verejný sektor dosiahnu vďaka nižším účtom za energiu značné porovnateľné hospodárske výhody. Preto by som rada zablahoželala spravodajcovi k jeho správe a vyzvala Európsku komisiu, aby zrealizovala návrhy v správe pána Bendtsena a zároveň tak pomohla našim hospodárstvam dostať sa z krízy.
Peter Jahr
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, energetická efektívnosť zjavne predstavuje veľmi dôležitú tému a musíme, samozrejme, postupovať veľmi hospodárne v súvislosti s fosílnymi palivami. Samozrejme, že požadované kľúčové číselné hodnoty musia predstavovať výzvu. Musia si však vždy zachovať primeraný zmysel pre vyváženosť, vždy musia zodpovedať skutočnosti. Musia byť účinné pre spoločnosť, ale tiež pre jednotlivca a energetická efektívnosť musí byť cenovo dostupná pre vlastníkov. Pre občanov musí byť zrozumiteľná a vysvetliteľná a musí byť pre nich predovšetkým uskutočniteľná z hospodárskeho hľadiska. Bez verejného súhlasu totiž nedôjde k ochrane klímy. Najmä tento aspekt je prvkom, ktorý podľa mňa v správe chýba.
Kriton Arsenis
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, rokovania v Cancúne boli pomerne úspešné. Rokovania o zmene klímy napredujú. Krajiny, ako napríklad Čína čakajú na výsledok konferencie v Cancúne. Prijímajú opatrenia už od neúspechu konferencie v Kodani. Ak nebudeme investovať do odvetví, akými sú energetická hospodárnosť a úspory energie, stratíme dvakrát toľko. Na jednej strane naše domácnosti, podniky a naše verejné služby budú naďalej znášať nezmyselné náklady a na strane druhej riskujeme v Európe stratu prvenstva v ekologickom hospodárstve.
Z uvedeného dôvodu musíme myslieť na to, že ak máme ťažkosti konkurovať krajinám, ako je napríklad Čína, už v súčasnosti, ako dokážeme v budúcnosti konkurovať ekologickej Číne? Preto je pre nás naozaj dôležité podporovať záväzný cieľ pre Európsku úniu, ktorý súvisí s dosiahnutím cieľa usporiť 20 % energie.
Sonia Alfano
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, politiky energetickej efektívnosti, ktoré doteraz vykonávali rôzne členské štáty v súvislosti s cieľom do roku 2020, nám neumožnia dosiahnuť cieľ zníženia spotreby energie vo výške 20 %. Budeme mať šťastie, ak sa nám podarí dosiahnuť 10 %, čo je rozhodne neuspokojivý výsledok.
Ak sa spotreba energie bude naďalej zvyšovať, ohrozené môže byť aj dosiahnutie cieľa 20 % v prípade obnoviteľnej energie, keďže tento cieľ sa vypočítava ako podiel konečnej spotreby energie EÚ. Okrem toho dôrazne podporujem stanovenie záväzného cieľa energetickej efektívnosti s cieľom zabezpečiť, aby sa politiky Európy v oblasti klímy a energetiky navzájom dopĺňali.
Skutočnosti, nanešťastie, naznačujú, že ciele nedosiahneme, ak sa budeme spoliehať na dobrú vôľu jednotlivých členských štátov. Európska únia musí udávať smer s jasnými a účinnými politikami a cieľmi. Prestaňme investovať do nových zariadení na výrobu väčšieho množstva energie a premeňme naše peniaze a úsilie na najekologickejšiu energiu na svete, na energiu, ktorú nemusíme využívať.
Na záver vyzývam na prijatie pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu č. 2, v ktorom sa Komisia vyzýva na začatie iniciatívy v oblasti energetickej hospodárnosti jestvujúcich budov v roku 2011.
Oreste Rossi
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, energetická efektívnosť je kľúčový výraz nášho budúceho hospodárstva. Mala by sa však podporovať a nie vnucovať. Je potrebné prizvať členské štáty a uistiť ich, že každému so záujmom o vyššiu energetickú efektívnosť v súvislosti s jeho obchodnou činnosťou alebo domovom bude pri tejto snahe poskytnutá pomoc.
Nemôžeme chcieť prinútiť súkromné osoby, aby investovali bez toho, že ich presvedčíme alebo podporíme. Zvýšenie energetickej efektívnosti znamená pomoc životnému prostrediu a záchranu zdrojov. V takej citlivej oblasti, akou je táto, je však nevyhnutné spojiť tieto možnosti s európskymi politikami zameranými na jednotný európsky trh s energiou.
Záväzné ciele znamenajú iba nepotrebné a veľmi často neefektívne výdavky. Je lepšie presvedčiť občanov, inštitúcie a orgány, že úspory v tejto oblasti majú vplyv na bezpečnosť ľudí a aj na kvalitu života.
Csanád Szegedi
(HU) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, naše stanovisko je také, že dôvod zmeny klímy, ktorá má v súčasnosti čoraz väčší vplyv, nespočíva výlučne v znečistení životného prostredia spôsobeného ľuďmi. Všetci však súhlasíme so zodpovednosťou v súvislosti so zastavením ničenia nášho životného prostredia na miestnej aj celosvetovej úrovni a s vyvíjaním čo najväčšieho možného úsilia o jeho navrátenie do pôvodného zdravého stavu. V súlade s týmto cieľom tiež vítame výzvu na energetickú efektívnosť. Budovy, ktoré využívame, predstavujú približne 40 % spotreby energie vo svete, a preto má riešenie otázky týchto budov mimoriadny význam. Musíme pokročiť smerom k novým nehnuteľnostiam s nulovými emisiami CO2. Musíme tiež nájsť riešenie problémov s renováciou jestvujúcich budov, pokiaľ ide o energetickú efektívnosť. Okrem toho musíme postupne znižovať spotrebu a emisie výfukových plynov z automobilov, a to naliehavým zavádzaním hybridných a plne elektrických technológií. Som presvedčený, že pokiaľ ide o energetickú efektívnosť, ako poslanci tohto Parlamentu a politici musíme ísť príkladom.
Elena Băsescu
(RO) Vážený pán predsedajúci, tiež by som rada zdôraznila dôležitosť podpory energetickej efektívnosti, keďže môže poskytovať značné výhody celému hospodárstvu. Musíme spomenúť aj sociálne výhody, ktoré zahŕňajú vytváranie nových pracovných miest do roku 2020.
Myslím si, že je dôležité vyvíjať a predávať nové, špičkové technológie v oblasti energie. V tom spočíva spôsob zachovania konkurencieschopnosti európskych energeticky náročných podnikov, ktoré čelia globálnej konkurencii. Podporujem dosiahnutie dohody o spoločnej metodike posudzovania vnútroštátnych cieľov v oblasti energetickej efektívnosti a monitorovania pokroku pri ich dosahovaní.
Vítam tiež prácu Komisie na jednotnej energetickej sieti. Mala by predložiť praktické návrhy na zjednodušenie a zrýchlenie postupov autorizácie projektov infraštruktúry.
Catherine Stihler
Vážený pán predsedajúci, ďakujem pánovi Bendtsenovi za to, že vo svojich úvodných poznámkach spomenul stavebný priemysel. Chcela by som ho len upozorniť, že o mojej správe o stavebných výrobkoch sa bude hlasovať v januári a energetickou efektívnosťou sme sa zaoberali aj v uvedenej správe.
Mám však dve stručné poznámky. Pán Swoboda spomínal dôležitosť miestnych orgánov. Parlament som len chcela upozorniť na súčasnú citlivosť rozpočtových škrtov, určite v Spojenom kráľovstve, ktoré vplývajú na miestne orgány. Myslím si, že túto otázku musíme zahrnúť v rámci budúcej rozpravy a diskusií.
Chcem tiež položiť otázku Komisii. V správe sa zaoberáme dôležitosťou inteligentných meračov a koniec roka 2011 sa v nej uvádza ako dátum na zabezpečenie minimálnych spoločných funkcií. Pán komisár, dosiahneme tento cieľ? Je mi ľúto, že dnes večer nie je prítomný nikto z predsedníctva, ale domnievam sa, že je to dôležité. Rada by som sa pridala k predchádzajúcim rečníkom a zdôraznila otázku energetickej chudoby. Myslím si, že všetci v tomto Parlamente súhlasia s dôležitosťou tohto kroku.
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, na úvod by som chcel podporiť poznámku pána Swobodu o tom, že vykonávanie sa uskutočňuje priamo na mieste, na regionálnej a miestnej úrovni. V skutočnosti máme rozmanité, väčšinou pozitívne skúsenosti s renovačnými programami. Každé euro z verejných zdrojov pritiahne šesť alebo sedem eur súkromných investícií. Budeme tiež musieť preskúmať, či do tohto prístupu budeme môcť zapojiť naše regionálne programy. Je pre mňa zložité si predstaviť, že miestne orgány by priamo požiadali Komisiu o financovanie, ale výraznejšie otvorenie regionálnych programov v súvislosti s rozsiahlou renováciou fondu budov by mi pripadalo ako veľmi dôležitý krok, ktorý treba urobiť najneskôr v nasledujúcom programovom období.
Potom ide aj o otázku zníženia úrokovej sadzby pri pôžičkách. Chceme využiť štátne štrukturálne banky na zníženie úrokových sadzieb pri pôžičkách, ktoré sa týkajú renovácie budov? V súvislosti s fondom budov by som rád tiež uviedol jednu poznámku. Niekoľkokrát bolo povedané, že zvýšenie energetickej efektívnosti bude znamenať úsporu peňazí. To je pravda. Nedôjde k tomu však okamžite. Ak sa pozrieme na bytový a domový fond Európy, všimneme si, že požadovaná renovácia každého príbytku od okien, aktívnej a pasívnej izolácie až po vhodné elektrické zariadenia a primerané zlepšenia vykurovacích systémov by dosiahla v priemere 30 000 až 60 000 EUR na príbytok. Peniaze sa v prvom roku neušetria. V dôsledku toho musíme investovať v priebehu nasledujúcich 10 rokov, aby sa výdavky na energiu znížili a opätovne investovali počas nasledujúcich 40 rokov. Ide v podstate o medzigeneračnú zmluvu v obrátenej podobe. Naša generácia doposiaľ vytvorila obrovské dlhy, o čom svedčia menové problémy, ktoré máme. V súčasnosti máme prvýkrát príležitosť investovať prostredníctvom energetickej efektívnosti, aby naše deti v nasledujúcich desaťročiach využívali výhody v podobe nižších výdavkov na energiu. Dokážeme to? Sme na to pripravení? Spolieham sa na vás. Musíme ustanoviť nové priority v súvislosti s rozpočtovými otázkami. Každý, kto predloží návrh na renováciu zameranú na energetickú efektívnosť v rámci európskeho rozpočtu, musí zvážiť aj dôsledky. Nedostaneme viac peňazí. Čo teda chceme reorganizovať? Aj toto bude zásadná otázka v súvislosti s touto témou na úrovni európskeho rozpočtu.
Rád by som sa venoval aj druhej otázke. Dvaja poslanci tohto Parlamentu, páni Jadot a Eickhout, uviedli, že základ je jasný. Musím však nesúhlasiť. Nie je jasný. Tvrdím to na základe rozhodnutí Európskej rady, ktoré mám pred sebou. Koniec koncov, posledné rozhodnutie Európskej rady z marca tohto roka, v ktorom sa uvádza, citujem: "a pokročiť na ceste k zvýšeniu energetickej efektívnosti o 20 %", je samo osebe nedostatočne dôsledné. "Pokročiť na ceste k zvýšeniu o 20 %" totiž tiež znamená, že by stačilo aj zvýšenie na úrovni 18, 19 alebo 17 %. Trvám na nezmenenej úrovni 20 %, hoci Európska rada v marci prvýkrát prijala akýsi ústupok v porovnaní s týmto údajom. Rozhodnutie z marca 2007 sa týka prognóz spotreby energie v roku 2020, ktoré mali byť znížené o 20 %.
Štúdie v tejto súvislosti získava Európa z modelu PRIMES. Uvediem tri stĺpce číselných údajov, aby som vám ukázal problémy, ktoré v tejto súvislosti máme a ktorými sme sa doteraz nezaoberali. Spotreba energie v Taliansku v roku 2007 dosiahla 173 miliónov ton. V prognóze na rok 2020 bola táto hodnota zvýšená na 208 miliónov ton. Z toho sa následne malo odpočítať 20 %. Tým sa Taliansko nachádza takmer na pôvodnej úrovni. Prognóza sa zvýši a odpočíta sa 20 %.
Alebo si vezmime príklad naozaj malej krajiny, Luxemburska. Spotreba energie Luxemburska dosiahla v roku 2007 4,6 milióna ton. Predpoveď dopytu sa zvýši na 5,6 milióna ton. Táto hodnota sa následne zníži opäť na 4,5 milióna. Alebo si vezmime ako príklad Portugalsko. Spotreba bola v referenčnom roku 23,8 milióna ton, čo sa následne zvýši na 30 miliónov predtým, než sa vráti späť na 24 miliónov. Je nevyhnutné znova diskutovať o prognózach. Ide o kľúčový bod, ktorému sa v celkovej rozprave venovalo v jednotlivých krajinách príliš málo pozornosti.
Mnohí z vás sa rozhodli obhajovať záväzné ciele. Som optimista a realista. Keby sme my v Komisii mali predložiť záväzný cieľ pre každý členský štát, do dnešného dňa by ich členské štáty, ktorých sme tiež občanmi, zamietli. Preto nemáme možnosť to urobiť. Nič by sme tým totiž nezískali. Dvojfázový plán, v rámci ktorého by sa členské štáty pridali k nám, by bol možno realistickejší a vhodnejší. Pri takom pláne by som dal členským štátom pokyn, aby v súčasnosti dobrovoľne vypracovali vnútroštátne plány pre energetickú efektívnosť. Cieľ 20 % by sa však týkal všetkých. Ak za dva roky zistíme, že sme nedosiahli dostatočne dôsledný pokrok, potom zverejníme záväzné ciele. Členské štáty potom pravdepodobne nebudú v pozícii odmietnuť ich. Všetkých vás žiadam o preskúmanie toho - vrátane informácií od vašich vlád-, či by možno nešlo o lepší európsky spôsob na splnenie našich spoločných cieľov.
Vnútroštátne akčné plány sú potrebné bez ohľadu na to, či sú ciele záväzné, alebo dobrovoľné. Môžeme preskúmať obsah, dôslednosť a vplyv plánov z politického hľadiska. Určite nekriticky neprijmeme žiadny plán, ktorého obsah nesplní naše špecifikácie. Každý takýto plán na základe politického hľadiska vrátime.
Všetkým vám veľmi pekne ďakujem za dnešnú rozpravu. Rád by som sa vrátil do Parlamentu v marci a oficiálne začal rozpravu s návrhom. Správa je vynikajúci prvý krok smerom k splneniu tohto cieľa.
Bendt Bendtsen
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, ďakujem za konštruktívnu rozpravu. Ak človek sedí a počúva tieto vyjadrenia, môže mať dojem, že v súvislosti s energetickou efektívnosťou prevláda veľké množstvo rozporov. Bez ohľadu na záväznosť cieľov musíme zaujať stanovisko k energetickej efektívnosti. V tejto oblasti musíme prijať určité opatrenia. Chcel by som zdôrazniť, že aj keď sme mali o tejto téme záväzných cieľov komplexnú rozpravu, spravodajcovia o tom, samozrejme, tiež diskutovali a dospeli k záveru, že je pre nás dôležité zabezpečiť súlad so súčasnými právnymi predpismi EÚ v tejto oblasti. Právne predpisy sme ustanovili vo veľkom množstve oblastí. Je dôležité, aby sa tieto právne predpisy dodržiavali a aby sa vykonávali. Je pre nás tiež dôležité prijímať opatrenia v súvislosti s rozvojom miest, budov, využívaním nových technológií v oblasti energie a v súvislosti s lepšou produktovou politikou. Stanovisko musíme zaujať aj v otázke dopravy a v neposlednom rade je dôležité zabezpečiť financovanie mnohých týchto iniciatív v oblasti energie v budúcnosti. Z môjho hľadiska máme na dosah ruky stále dostatok zrelého ovocia, ktoré máme možnosť pozbierať, inými slovami, máme príležitosti na zvýšenie energetickej efektívnosti v Európe.
Prečo je to v súčasnosti také dôležité? Nebudem opakovať, čo v tejto súvislosti povedal náš kolega pán Kariņš z Lotyšska, teda, že Európa platí veľké peniaze Blízkemu východu a Rusku. Nemohli by sme tie peniaze využiť v Európe lepšie? To nie je všetko. Je nepochybné, že ak si bude Európa nárokovať na vedúcu pozíciu v tejto oblasti, musíme investovať. Investície, samozrejme, prinesú ovocie v podobe vyššej zamestnanosti, inovačnejších podnikov a nových pracovných miest, najmä pracovných miest pre naše malé a stredné podniky v Európe.
Po týchto slovách by som chcel poďakovať všetkým zúčastneným. Rád by som poďakoval Komisii a príslušným službám. Chcel by som uviesť, že všetci ste boli veľmi ochotní spolupracovať, a rád by som poďakoval našej skupine, ktorá preukázala veľkú mieru dôvery a ktorá ma podporovala počas práce na správe. Tiež by som rád poďakoval tieňovým spravodajcom za mimoriadne konštruktívnu spoluprácu, v ktorej tiež preukázali odolnosť. Teraz, keď sme došli tak ďaleko, je však dôležité, aby sme z tohto Parlamentu vyslali Komisii jasný signál v súvislosti so smerom, ktorým sa musíme vydať, aby sme v budúcnosti dosiahli energetickú efektívnosť.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra (v stredu 15. decembra 2010).
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Cristian Silviu Buşoi
Opatrenia v oblasti energetickej efektívnosti sú nevyhnutné, aby EÚ mohla dosiahnuť ciele, ktoré si stanovila na boj proti zmene klímy. Naším cieľom je znížiť spotrebu energie o 20 %. Kým však máme smernice pre ďalšie dva ciele, v ktorých je jasne stanovený spôsob ich dosiahnutia, pre energetickú efektívnosť takýto nástroj nemáme. Z tohto dôvodu trvám na potrebe smernice o energetickej efektívnosti.
Okrem toho, aby sme mohli dosiahnuť požadované výsledky, energetická efektívnosť sa musí podporovať na každej úrovni, v rámci každej vnútroštátnej a európskej politiky. Inovácia je v tejto súvislosti jednou z ciest k úspechu. Preto sa domnievam, že v budúcom rámcovom programe pre výskum by mala byť energetická efektívnosť prioritou.
V neposlednom rade som presvedčený, že verejné orgány musia ísť v tejto súvislosti príkladom a zmeniť budovy, ktoré vlastnia, na energeticky efektívne budovy.
Členské štáty môžu navyše podporovať energetickú efektívnosť pomocou požiadaviek stanovených v postupoch verejného obstarávania. Prioritnými sa preto musia stať podniky, ktoré využívajú čistejšie technológie.
Na záver, členské štáty môžu podporiť dopyt po ekologických výrobkoch využitím daňových opatrení alebo dotácií v súlade s vnútorným trhom.
Elisabetta Gardini
Akčný plán pre energetickú efektívnosť nepredstavuje súťaž, v ktorej sú do cesty kladené prekážky a vytvárané problémy, ale začiatok kultúrneho procesu, základný cieľ európskej politiky zameraný na ovplyvňovanie správania jednotlivcov a podnikov. Ide o proces, ktorý nie je zjednodušený prísnymi prekážkami, ktoré vytvárajú neprijateľné náklady pre občanov a podniky, ale skutočnými podnetmi. Je to proces, ktorý sa uskutočňuje prostredníctvom energetickej infraštruktúry, zmeny mestského rozvoja, výrobkov, balenia a dopravy. Rada by som upozornila, že energetická efektívnosť sa považuje za nákladovo najefektívnejší spôsob riadenia emisií skleníkových plynov a iných emisií v dôsledku výroby energie. Podľa štúdie vykonanej Všeobecnou konfederáciou talianskeho priemyslu Confindustria by navyše iba v samotnom Taliansku mohla mať energetická efektívnosť sociálno-hospodársky vplyv na celé národné hospodárstvo v hodnote približne 238 miliárd EUR a mohla by zvýšiť hodnotu celkovej výroby so súvisiacim nárastom zamestnanosti na úrovni takmer 1,6 milióna normálnych pracovných jednotiek v období rokov 2010 až 2020. Považujem preto za nevyhnutné nielen smerovať investície do tohto odvetvia, ale aj zabezpečiť účinné uplatňovanie a posilnenie dostupných európskych nástrojov.
Adam Gierek
Všeobecne povedané, energetická efektívnosť je obmedzenie individuálnej spotreby prostredníctvom racionalizácie používania elektrického spotrebiča. Základné možnosti na zvýšenie hrubej energetickej efektívnosti je však potrebné nájsť v rámci fyzikálnych a chemických priemyselných procesov, ktoré sú založené na týchto prístupoch: 1) lepšom využívaní prúdenia tepla z fosílnych alebo jadrových palív prostredníctvom a) zmeny Carnotovho cyklu na vyššiu teplotu a vyšší tlak, b) využitia primeraného spätného získavania odpadového tepla napríklad v kogeneračných procesoch; 2) znížení elektrického odporu počas prenosu prúdu; 3) znížení odolnosti voči teplu vo výmenníkoch tepla; 4) zvýšení odolnosti voči teplu pomocou izolačných materiálov v stavebníctve; 5) znížení trecieho odporu; 6) obmedzovaní strát magnetického poľa; 7) skrátení nadmerne dlhých reťazcov premeny energie.
Politický cieľ 3 x 20 do roku 2020 preto nesúvisí iba s obmedzením využívania energie o 20 % v hrubých hodnotách napríklad v dôsledku zvýšenia cien. Spôsobilo by to iba zníženie životnej úrovne. Ide skôr o obmedzenie prostredníctvom racionalizácie, ktorá by umožnila z rovnakého množstva primárnej energie získať o 20 % viac užitočnej práce. Preto sú pre členské štáty potrebné primerané metódy na vyhodnotenie plnenia tohto politického cieľa.
András Gyürk
Revízia akčného plánu pre energetickú efektívnosť z roku 2006 predstavuje čoraz naliehavejšiu úlohu, pretože v súvislosti s cieľmi EÚ 20-20-20 je nedostatočný pokrok najviditeľnejší v oblasti cieľov energetickej efektívnosti. Mnoho iniciatív je už nastavených správnym smerom, ale súčasné úspechy stále zatieňuje množstvo nevyužitých možností. Európa práve začala uznávať svoj nedostatočný pokrok a dospela k záveru, že si nemôže dovoliť luxus brať rozvoj energetickej efektívnosti na ľahkú váhu. Tieto investície môžu znížiť emisie oveľa lacnejším spôsobom než akékoľvek iné riešenia a môžu okamžite posilniť hospodárstvo. Jedným zo znakov pozitívneho obratu je to, že na základe rozhodnutia Európskeho parlamentu je možné využiť doteraz nevyužité zdroje programu podpory hospodárskej obnovy na rozvoj energetickej efektívnosti a ekologické investície.
V energetickej stratégii do roku 2020, ktorú v novembri zverejnila Európska komisia, sa energetickej efektívnosti tiež prisudzuje najvyššia priorita. Teraz sa konkrétne odporúčania o spôsobe efektívnejšieho využívania našich možností uvádzajú v správe pána Bendtsena. Som rád, že boli v správe zahrnuté aj inovačné riešenia, akými sú napríklad inteligentné siete a podniky poskytujúce energetické služby, ktoré realizujú investície s výnosom v oblasti energetickej efektívnosti. Otázka financovania je však stále najdôležitejšia. Pomoc v oblasti energetickej efektívnosti musí byť zahrnutá aj v budúcich dlhodobých rozpočtoch EÚ, pričom treba klásť osobitný dôraz na programy rekonštrukcie stavieb bývalých socialistických krajín. Ide o oblasť, v ktorej možno dosiahnuť veľké úspory s pomerne nízkymi nákladmi.
Jiří Havel
Energetická efektívnosť je jedna z kľúčových priorít stratégie Európa 2020 a európskej energetickej stratégie na roky 2011 - 2020, na základe čoho je predložená správa veľmi dôležitá a aktuálna aj v súvislosti s nedávnym samitom v Cancúne. Správa vychádza z akčného plánu pre energetickú účinnosť z roku 2006, vyzýva Komisiu na aktualizáciu tohto plánu, na revíziu smernice o energetických službách a tiež na stanovenie záväzných cieľov zameraných na 20 % zlepšenie energetickej efektívnosti do roku 2020. V správe sa rozoberajú argumenty v prospech výhod väčšej energetickej efektívnosti. Ide o sociálne dôvody (potenciálne vytvorenie 1 milióna pracovných miest alebo pokles energetickej chudoby v EÚ), hospodárske dôvody (potenciálne úspory energie do výšky až 100 miliárd EUR), strategické dôvody (zachovanie konkurencieschopnosti európskych spoločností prostredníctvom úspor energie) a v neposlednom rade ide o energetickú bezpečnosť (väčšiu energetickú sebestačnosť pre EÚ). V správe sú zahrnuté odporúčania v oblasti energetickej infraštruktúry, rozvoja miest a budov, informačných a komunikačných výrobkov, verejných súťaží a financovania. Podľa môjho názoru je úloha zdrojov financovania (štrukturálnych fondov, nástroja ELENA Európskej investičnej banky, národných fondov pre energetickú efektívnosť a podobne) pri financovaní projektov energetickej efektívnosti mimoriadne dôležitá. Celkovo si myslím, že správa, ktorú predložil pán Bendtsen, obsahuje presnú analýzu danej problematiky, ako aj relevantné odporúčania týkajúce sa energetickej efektívnosti, a preto odporúčam jej prijatie v navrhovanej podobe.
Edit Herczog
Je v zásadnom záujme EÚ a všetkých jej členských štátov čo najlepšie využívať čo najmenšie množstvo energie. Týmto spôsobom je možné znížiť závislosť od dovážanej energie, zvýšiť energetickú bezpečnosť a tým aj konkurencieschopnosť Európskej únie. Energetická efektívnosť má preto osobitnú prioritu pri vykonávaní stratégie Európa 2020 a touto zásadou by sa malo riadiť využívanie čo najväčšieho množstva fondov na podporu energetickej efektívnosti. V súlade s cieľmi prijatými v rámci stratégie Európa 2020 (od roku 2005) sa vo vnútroštátnom akčnom pláne Maďarska predpokladajú veľmi vážne kroky v oblasti energie vyrábanej z obnoviteľných zdrojov a v oblasti energetickej efektívnosti. Úverový fond energetickej efektívnosti (EHA) funguje od roku 1991 a poskytuje podporu investíciám občanov do energetickej efektívnosti.
Maďarská vláda navyše plánuje zvýšiť energetickú efektívnosť najväčších spotrebiteľov verejného sektora o 60 % modernizáciou verejných inštitúcií (vrátane inštalácie solárnych kolektorov a modernizácie izolácie a systémov vykurovania) na základe návrhu Komplexného programu pre energiu a ochranu klímy zameraného na budovy. Ide o veľkolepé plány, ale ich realizáciu vážne narušila finančná a hospodárska kríza, ktorá trvá dodnes. Musíme preto požiadať Komisiu, aby sa dôsledne venovala vnútroštátnym akčným plánom a ich realizácii a zabezpečila transpozíciu doteraz prijatých smerníc EÚ do vnútroštátnych právnych predpisov. Vykonávanie energetickej stratégie do roku 2020 a dosiahnutie cieľov v oblasti znižovania emisií CO2 totiž môžu od tohto prístupu závisieť. Okrem uvedených postupov sa môže pokrok v tejto oblasti očakávať iba prostredníctvom spoločného uplatňovania primeraných finančných nástrojov a vytvorenia vhodného legislatívneho rámca.
Jarosław Kalinowski
Zvýšenie energetickej efektívnosti priamo prispieva k zlepšeniu energetickej bezpečnosti v celej EÚ. Ak zmeny zavedieme správnym spôsobom, znížime emisie znečisťujúcich látok. Ide rozhodne o veľmi pozitívny smer vývoja, ktorý podporuje naše úsilie v boji proti zmene klímy. Využívanie moderných technológií pri modernizácii infraštruktúry tiež zabezpečí úsporu finančných prostriedkov a následne hospodársky rast v členských štátoch EÚ. Ako zdôrazňuje samotný spravodajca, vďaka tomu sa vytvoria nové pracovné miesta nielen v mestských oblastiach, ale aj na miestnych trhoch a na vidieku. Samozrejme, všetky uvedené ciele si budú na úvod vyžadovať primerané zdroje a investície. Myslím si však, že je mimoriadne dôležité zaručiť, aby Európa mala energeticky úsporné, účinné a ekologické hospodárstvo.
Petru Constantin Luhan
Európska únia musí podniknúť kroky, aby zabezpečila budúcnosť zásobovania energiou a chránila svoje dôležité energetické záujmy. Opatrenia súvisiace s energetickou efektívnosťou majú zásadný význam pri dosahovaní týchto úloh. Zabezpečujú totiž dosiahnutie stanovených cieľov v oblasti klímy a energie nákladovo najefektívnejším spôsobom. Myslím si, že sa musia začať rozsiahle konzultácie s miestnymi a regionálnymi zástupcami s cieľom ustanoviť dôsledne vymedzené usmernenia o energetickej efektívnosti a musí sa poskytnúť podpora pri vypracovávaní projektov a zabezpečovaní prístupu k 9 miliardám EUR, ktoré sprístupnila Komisia prostredníctvom politiky súdržnosti. Inteligentné využívanie týchto finančných prostriedkov nám umožní dosiahnuť cieľ 20 % energetickej efektívnosti, ktorý vo veľkej miere pomôže splniť ciele Európskej únie v oblasti udržateľnosti a konkurencieschopnosti. Zníženie spotreby pomocou energetickej efektívnosti predstavuje navyše najudržateľnejší spôsob zníženia závislosti od fosílnych palív a spôsobí značný pokles dovozu (približne 25 až 26 %).
Alajos Mészáros
Pokiaľ ide o revíziu akčného plánu pre energetickú efektívnosť, jeden z najúčinnejších prostriedkov zníženia emisií CO2 a iných plynov spočíva v energetickej efektívnosti. Má tiež obrovské výhody v oblastiach tvorby pracovných miest a hospodárskeho rastu. Od prijatia akčného plánu pre energetickú efektívnosť z roku 2006 prešlo hospodárske prostredie značnými zmenami. Revíziu politiky energetickej efektívnosti EÚ a jej zosúladenie s našimi súčasnými prioritami preto rozhodne považujem za nevyhnutný krok. Domnievam sa, že dokument, v ktorom sa hodnotia výsledky a nedostatky akčného plánu z roku 2006, by sme mali vnímať ako základ tohto hodnotenia. Musíme vykonať všetko, aby sa nám podarilo splniť cieľ 20 % stanovený v našej stratégii Európa 2020.
Kým hodnoty týkajúce sa emisií a obnoviteľných zdrojov energie sa dajú zmerať jednoduchým spôsobom, údaje o energetickej efektívnosti sa vypočítavajú ťažšie. Potrebujeme pri tom pomoc Komisie. Prostredníctvom štatistických údajov poskytnutých Komisiou budeme môcť sledovať zmeny v našej energetickej politike. Je všeobecne známe, že značné možnosti sa nachádzajú aj v energetickej efektívnosti budov. Musíme sa preto naliehavo snažiť o modernizáciu jestvujúcich budov. Podiel výstavby nových budov totiž klesá. Najmä v stredoeurópskych krajinách existuje mnoho budov, ktoré by mohli mať po primeranej renovácii výrazný potenciál v súvislosti so svojou efektívnosťou. Pokiaľ ide o legislatívne opatrenia zamerané na podporu energeticky efektívnych riešení, Spojené štáty a Čína sú ďaleko pred nami. Musíme urobiť všetko, čo je v našich silách, a minimalizovať svoje nevýhody. Európska únia a členské štáty musia podporiť opatrenia a prostriedky na zvýšenie financovania v tejto oblasti.
Pavel Poc
Aj napriek tomu, že Európska únia si stanovila ciele na zníženie spotreby energie o 20 % do roku 2020, tieto ciele nie sú na rozdiel od cieľov v oblasti zníženia emisií a obnoviteľných zdrojov záväzné. Členské štáty preto nie sú dostatočne motivované, aby v oblasti energetickej efektívnosti dosiahli najlepšie možné výsledky. Technológia a praktické procesy zamerané na zvýšenie energetickej efektívnosti už existujú, ale bez záväzných cieľov nebudú tieto projekty náležite financované a následne realizované. Keby však EÚ mala dosiahnuť svoj cieľ do roku 2020, znamenalo by to finančné úspory až do výšky 78 miliárd EUR ročne. Okrem zníženia závislosti od dovozu ropy a zemného plynu, a teda zvýšenia bezpečnosti dodávok energie, by to tiež znamenalo značné úspory pre domácnosti. Tento faktor považujem za mimoriadne dôležitý, pretože počet ľudí, ktorí žijú v takzvanej energetickej chudobe, keď účty za elektrickú energiu a plyn pohltia väčšiu časť rodinného rozpočtu, v súčasnosti narastá. Keby sa však stanovili záväzné ciele, domácnosti by podľa číselných údajov Európskej komisie mohli ušetriť až 1 000 EUR ročne. Okrem väčšej konkurencieschopnosti by zvýšená energetická efektívnosť podporila vytváranie stálych pracovných miest a viedla by k zníženiu emisií CO2 v objeme 780 miliónov ton. To je viac než požaduje Kjótsky protokol.
Daciana Octavia Sârbu
písomne. - Výhody zníženia spotreby energie a závislosti v Európe by mali naraz hospodársky, ekologický a politický charakter. Akčný plán pre energetickú efektívnosť má preto ďalekosiahle dôsledky. Bola som spravodajkyňou Výboru pre životné prostredie požiadaného o stanovisko k príspevku IKT k energetickej efektívnosti a viem, že jednou z najdôležitejších úloh v tejto súvislosti je uľahčiť začlenenie obnoviteľných zdrojov energie v rámci dodávok energie. Inteligentné siete nám môžu pomôcť tento cieľ dosiahnuť, kým inteligentné merače v domácnostiach nás môžu informovať o tom, kedy môžeme energiu usporiť, a pomôcť nám tak znížiť spotrebu. Komisia sa musí náležite zamerať na tieto dva prvky akčného plánu a členské štáty musia v prípade potreby poskytnúť svoju plnú podporu pri vybudovaní infraštruktúry potrebnej na realizáciu tohto cieľa prostredníctvom zákaziek verejného obstarávania.
Vladimir Urutchev
písomne. - Energetická efektívnosť (EE) je nákladovo najefektívnejšie opatrenie na zníženie emisií skleníkových plynov. Nižšia spotreba energie znamená našu menšiu závislosť od dovozov ropy a zemného plynu a ich nestálych cien. Je mimoriadne dôležité zamerať sa na investície do energetickej efektívnosti a znížiť naše náklady na dovoz ropy a zemného plynu. Tieto finančné prostriedky by sa mali využiť na tvorbu pracovných miest v našich MSP, v poľnohospodárstve, lesníckom sektore a priemysle. Odhady Komisie ukázali, že zvýšenie energetickej efektívnosti o 20 % by mohlo v Európe potenciálne viesť k vytvoreniu až milióna nových pracovných miest a priemerná domácnosť by mohla usporiť minimálne 1 000 EUR ročne. Od posledného akčného plánu pre energetickú efektívnosť sa dosiahlo veľa. Stále však neexistuje dôkaz, že cieľ možno dosiahnuť do roku 2020. Nové nástroje zamerané na podporu úspor energie by mali byť zavedené na úrovni EÚ a na vnútroštátnej úrovni s dôrazom na dve oblasti. Ide o oblasť renovácie jestvujúcich budov a opatrenia na podporu financovania. Staré budovy majú najvyšší potenciál energetickej efektívnosti a vhodné finančné nástroje na využitie tohto potenciálu chýbajú. Týmito dvoma otázkami by sme sa mali náležite zaoberať v revízii akčného plánu pre energetickú efektívnosť s cieľom riešiť úlohy požadovaným spôsobom.
