Samit EÚ - Rusko 18. novembra 2009 v Štokholme (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o samite EÚ - Rusko 18. novembra 2009 v Štokholme.
Cecilia Malmström
Vážená pani predsedajúca, ako ste práve povedali, samit EÚ - Rusko sa uskutoční v Štokholme 18. novembra. Pre EÚ je dobrou príležitosťou na hodnotenie vzťahov s Ruskom. Viem, že mnohí poslanci Parlamentu sledujú vývoj v Rusku veľmi pozorne. Chcela by som preto predstaviť hlavné témy, o ktorých počas samitu zamýšľame diskutovať. Som si istá, že pani komisárka poskytne ďalšie podrobnosti o oblastiach, ktoré súvisia s pôsobnosťou Komisie.
Vo všeobecnosti chceme samit určite využiť na rozvoj strategického partnerstva medzi EÚ a Ruskom. Zo spolupráce s Ruskom môžeme získať veľa vo všetkých oblastiach. Ak chceme byť schopní efektívne riešiť globálne úlohy, potrebujeme Rusko. Musíme však pritom Rusku ukázať, že naše partnerstvo sa musí zakladať na rešpektovaní spoločných záväzkov a hodnôt. To znamená, že sa musia rešpektovať ľudské práva, demokracia a princípy právneho štátu. Samit nám poskytne príležitosť vyvinúť tlak na Rusko, aby plnilo svoje zmluvné záväzky v týchto aj iných oblastiach.
Jednou z najdôležitejších otázok bude zmena klímy. Rada zdôrazní fakt, že úzka spolupráca medzi EÚ a Ruskom je dôležitá, ak chceme v Kodani dosiahnuť výsledok. Rusko by malo prisľúbiť hmatateľné a porovnateľné zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré bude zodpovedať cieľu obmedziť priemerný globálny nárast teploty na menej než dva stupne dohodnutému skupinou G8 v L'Aquile.
S tým je spojená energetická otázka, otázka energetickej účinnosti a energetickej bezpečnosti. Vzhľadom na pozíciu Ruska ako najdôležitejšieho energetického partnera EÚ bude pre nás samit príležitosťou zdôrazniť potrebu obnovenia dôvery a transparentnosti vo vzťahoch medzi EÚ a Ruskom v energetickej oblasti. Vyjadríme tiež naše sklamanie v súvislosti s nedávnym odstúpením Ruska od Zmluvy o energetickej charte.
Dúfame, že na samite sa zriadi a schváli lepší mechanizmus včasného varovania. Mali by ho sprevádzať jasné záruky Ruska a zvlášť iných relevantných tretích krajín, že tranzit a vývoz plynu do EÚ sa v prípade budúcich energetických sporov nezastaví ani neobmedzí.
Samozrejme, budeme diskutovať o hospodárskej a finančnej kríze. Rada by na samite chcela dosiahnuť dohodu o tom, že reakciou na krízu by malo byť kontinuálne, koordinované úsilie. Určite budeme trvať na tom, aby boli naše hospodárstva otvorené, a na tom, že je potrebné zabrániť protekcionistickým opatreniam. Samit tiež pre nás bude príležitosťou zhodnotiť pokrok našej práce v súvislosti so štyrmi spoločnými priestormi. Túto príležitosť využijeme na zdôraznenie významu napredovania v oblastiach, kde je to potrebné alebo kde vznikli problémy.
Zmena postoja Ruska v súvislosti so Svetovou obchodnou organizáciou (WTO) vytvorila novú situáciu, ktorú analyzujeme. Oneskorenie vstupu Ruska do WTO ovplyvní naše bilaterálne vzťahy, aj pokiaľ ide o rokovanie o novej dohode medzi EÚ a Ruskom. Znovu zopakujeme našu podporu vstupu Ruska do WTO, ktorý je dôležitý pre integráciu Ruska do svetového hospodárstva.
Medzitým musíme pracovať na ostatných obchodných a hospodárskych problémoch. Ide napríklad o poplatky za prelet nad Sibírou, hraničné opatrenia, ktoré bránia dovozu komerčných vozidiel do Ruska, diskriminujúce cestné dane, plány na obmedzenie dovozu kontajnerov cestnou dopravou, vývozné clá na drevo a protekcionistické opatrenia, ktoré Rusko nedávno prijalo.
Som si veľmi dobre vedomá veľkého znepokojenia Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o situáciu v oblasti ľudských práv v Rusku. Dôkazom toho je predovšetkým vaše rozhodnutie udeliť tohtoročnú Sacharovovu cenu obrancom ľudských práv v Rusku. Švédske predsedníctvo sa s vaším znepokojením stotožňuje a zabezpečíme, aby otázky ľudských práv boli počas diskusií na samite na poprednom mieste. Samozrejme, vítame vyhlásenie prezidenta Medvedeva o ľudských právach, demokracii a princípoch právneho štátu, ale musia po ňom nasledovať konkrétne kroky. Situácia v oblasti ľudských práv v Rusku je znepokojivá. Poukážeme predovšetkým na najnovšie udalosti na Severnom Kaukaze, kde došlo k násiliu voči obrancom ľudských práv, pracovníkom boja proti kriminalite, predstaviteľom orgánov a obyvateľom všeobecne. Znepokojivé sú najmä vraždy obrancov ľudských práv a novinárov nielen na Severnom Kaukaze, ale v celom Rusku. Preto zopakujeme výzvu Rusku, nech urobí všetko pre to, aby zabezpečilo, že obrancovia ľudských práv budú môcť vykonávať svoju prácu bez toho, aby museli žiť v strachu pred násilím, prenasledovaním alebo hrozbami.
V súvislosti s otázkami zahraničnej politiky a bezpečnosti zdôrazníme význam udržiavania a zlepšovania dialógu s našimi najbližšími spoločnými susedmi. V tomto smere musíme s Ruskom spolupracovať, ak chceme byť schopní napredovať v dosahovaní mierového riešenia nekonečných konfliktov. Samozrejme, neodchýlime sa od našich základných zásad.
Upozorníme na situáciu Gruzínska a zopakujeme, že Rusko musí dodržiavať všetky svoje záväzky vyplývajúce zo šesťbodového plánu prímeria z 12. augusta a následnej dohody z 8. septembra 2008. Musí sa tiež obnoviť potrebná dôvera, pokiaľ ide o región Akhalgori, hornú časť údolia Kodori a kontrolný bod v Perevi. Vyzveme tiež Rusko, aby využilo svoj vplyv a sprístupnilo monitorovacej misii EÚ gruzínske oblasti Južného Osetska a Abcházska v súlade s jej celoštátnym mandátom. Samit tiež pre nás bude príležitosťou zhodnotiť napredovanie ženevských rozhovorov a v tejto súvislosti od Ruska očakávame, že bude pokračovať vo svojom odhodlanom prístupe.
Uvedomujeme si, že s Ruskom musíme spolupracovať, pokiaľ ide o takzvané zamrznuté konflikty v Podnestersku a v Náhornom Karabachu. Zdôrazníme význam pokračujúceho záväzku voči mechanizmom urovnania konfliktov, ktorými sú Minská skupina a tzv. formát 5 + 2 v Podnestersku.
Aktívna účasť Ruska na podpore dialógu medzi arménskym a azerbajdžanským prezidentom v otázke Náhorného Karabachu je, samozrejme, vítaná. Rusko však upozorníme aj na význam zapojenia Minskej skupiny do všetkých fáz tohto procesu. EÚ je pripravená zapojiť sa do minského procesu a podporiť ho okrem iného aj prostredníctvom opatrení na prehĺbenie dôvery. Na samite by sa mali podporiť ratifikácia a uplatnenie nových protokolov medzi Arménskom a Tureckom. Ostatné otázky v tejto oblasti sa týkajú euroatlantického bezpečnostného partnerstva a Východného partnerstva.
Pokiaľ ide o euroatlantickú bezpečnosť, budeme na Rusko naliehať, aby zohralo aktívnu úlohu v korfskom procese predtým, ako sa v Aténach prijme rozhodnutie o budúcnosti. Na samite by sa malo od Ruska požadovať potvrdenie, že podporuje základné princípy procesu, inými slovami úplné rešpektovanie a vykonávanie nariadení Organizácie pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe (OBSE), že OBSE je hlavným fórom na diskusiu o korfskom procese a že všetky aspekty zastrešujúcej bezpečnostnej stratégie by sa mali riešiť vyvážene.
Pokiaľ ide o EÚ, sme ochotní informovať Rusko o všetkých súvislostiach vo vzťahu k Východnému partnerstvu a opakujeme, že tretie krajiny môžu byť jednotlivo oprávnené zapojiť sa doň v súlade so spoločným vyhlásením z Prahy z mája 2009. Samit nám tiež umožní upozorniť na niekoľko medzinárodných a regionálnych problémov. Myslím si, že veľmi pravdepodobne sa budeme venovať otázkam ako Irán, Afganistan a Pakistan, Južný Kaukaz a, samozrejme, Blízky východ.
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, rozprávala som dosť dlho, ale viem, že vás táto téma veľmi zaujíma. Ide o dôležitý samit s bohatým programom a teším sa na vaše názory a návrhy počas záverečných príprav na toto stretnutie.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, len pred rokom sme prehodnocovali vzťahy medzi EÚ a Ruskom a rozhodli, že Európska únia by sa mala - napriek veľmi rozdielnemu názoru na konflikt v Gruzínsku v porovnaní s Ruskom - usilovať o spoluprácu s týmto významným susedom, aj pokiaľ ide o rokovanie o novej dohode. Dospeli sme tiež k záveru, že naše vzťahy by sme mali založiť na hodnotení vlastných záujmov. Štokholmský samit, ktorý sa bude konať na budúci týždeň, sa preto zameria na oblasti, ako už bolo povedané, kde existuje spoločný záujem. Ide napríklad o zmenu klímy, energetiku a globálnu hospodársku krízu.
Finančná kríza ťažko zasiahla Rusko a práve toto je strategická oblasť, kde má aj Európska únia jasný záujem nájsť spoločný politický prístup. Záväzky skupiny G20 boli dôležitým krokom správnym smerom. Myslím si, že je dôležité, aby ich teraz plnili všetci partneri. Tiež je mimoriadne dôležité, aby Rusko nepodľahlo pokušeniu protekcionizmu. Sklony k protekcionistickým opatreniam už teraz škodia podnikom v EÚ.
Samozrejme, sme presvedčení, že najlepšou cestou vpred je spolupráca v multilaterálnom formáte založenom na pravidlách. Samit bude ďalšou príležitosťou na zdôraznenie významu vstupu Ruska do WTO. Zámer Ruska dokončiť rokovania súbežne s Bieloruskom a Kazachstanom, s ktorými plánuje colnú úniu, stále necháva nezodpovedaných veľa otázok. Zároveň dúfame, že na samite lepšie porozumieme novému prístupu Ruska. To je dôležité nielen v súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami o novej dohode, ktoré vedie Komisia a ktoré musia obsahovať jasné, právne záväzné ustanovenia o obchode a investíciách, ako aj o energetike.
Na samite by sa tiež mali definitívne vyjasniť podmienky bilaterálneho obchodu od 1. januára 2010 podľa nového spoločného systému vonkajších ciel colnej únie.
Pokiaľ ide o zmenu klímy, moja kolegyňa už povedala, že samit by mal zdôrazniť vedúcu úlohu, ktorú môžu Európska únia a Rusko spoločne zohrávať pri dosahovaní výsledkov na stretnutí v Kodani. Rusko má možnosť prispieť veľmi významne vzhľadom na jeho obrovský priestor na zníženie emisií prostredníctvom zvyšovania energetickej účinnosti. Preto Rusko vyzveme, aby sa zaviazalo k ambicióznejšiemu zníženiu emisií skleníkových plynov, porovnateľnému s cieľmi, ktoré sme si stanovili v EÚ.
V oblasti energetickej bezpečnosti pokračuje práca na zdokonalenom mechanizme včasného varovania. Ľutujeme odstúpenie Ruska od Zmluvy o energetickej charte, ale nezabúdajme, že jej princípy Rusko potvrdilo počas svojho predsedníctva v skupine G8, napríklad v deklarácii z Petrohradu. Tieto princípy by preto mali byť základom našej práce na energetickej bezpečnosti podľa novej dohody medzi EÚ a Ruskom. Mali by sme byť pripravení diskutovať o želaní Ruska viesť širšiu diskusiu o medzinárodnej architektúre energetickej bezpečnosti, ale myslím si, že predovšetkým sa budeme chcieť dohodnúť na zásadách nášho bilaterálneho energetického vzťahu.
Hoci s Ruskom úspešne spolupracujeme v mnohých aspektoch medzinárodných vzťahov, musíme robiť väčšie pokroky, pokiaľ ide o našu spoluprácu v spoločnom susedstve. Budeme preto znova vysvetľovať náš názor, že politická a hospodárska stabilita, ktorú podporí Východné partnerstvo, je v konečnom dôsledku v záujme všetkých strán. Budeme Rusko naďalej podporovať v konštruktívnom riešení nevyriešených otázok a konfliktov, či už ide o Podnestersko alebo Náhorný Karabach, a tiež počas ženevského procesu.
Návrh prezidenta Medvedeva na širšiu diskusiu o euroatlantickej bezpečnosti viedol k novým rozhovorom pod záštitou OBSE. Myslím si, že je teraz dôležité, aby táto diskusia neodviedla našu pozornosť od neodkladnej úlohy vyriešiť súčasné zamrznuté konflikty. Strategické partnerstvo medzi EÚ a Ruskom musí byť, ako už bolo povedané, založené na spoločných záväzkoch v oblasti ľudských práv a demokracie. Rusko na seba prevzalo záväzky ako člen Organizácie Spojených národov, OBSE a Rady Európy a musí ich plniť.
Myslím si, že je kľúčové, aby sme zašli ďalej a spoločne pracovali na rozmanitých úlohách. Vieme, že vzťahy medzi Ruskom a EÚ sú komplexné, ale sú plné príležitostí a majú obrovský potenciál. Budeme preto pokračovať na zásadovej ceste kritického, ale aj konštruktívneho partnerstva s naším susedom s presvedčením, že Rusko tiež vie, že je v jeho záujme, aby medzi nami bolo skutočné strategické partnerstvo.
Michael Gahler
Vážená pani predsedajúca, je dobré, že sa koná pravidelný samit EÚ - Rusko, keďže je, samozrejme, o čom diskutovať. Kľúčové témy vyčerpávajúceho programu zahŕňajú plánovanú dohodu o spolupráci, zabezpečenie dodávok energie, vstup Ruska do WTO, zmenu klímy, situáciu na Kaukaze a predovšetkým situáciu v súvislosti s demokraciou a princípmi právneho štátu v Rusku.
Na programe sú aj odzbrojenie, kontrola zbraní a prípadný protiraketový štít. Obaja sme tiež vystavení hrozbám v podobe medzinárodného terorizmu a fundamentalizmu. Krajina ako Irán je problémom pre EÚ aj Rusko. Obaja patríme do blízkovýchodného Kvarteta a spolu s USA sme povinní pracovať na riešení v tomto regióne.
Dúfame, že už čoskoro budú podmienky na bezvízový styk medzi EÚ a Ruskom. Som si istý, že nerušený medziľudský kontakt je najlepším spôsobom, ako ukázať predovšetkým mladým Rusom skutočný obraz o živote a myšlienkach Európanov a naše úmysly v súvislosti s Ruskom.
Nevyhnutnou podmienkou, ktorá nám umožní presadiť tento program, je podľa môjho názoru dohoda v rámci EÚ a jednoznačnosť nášho posolstva okolitému svetu. Hoci je to klišé, príliš často sme sa rozdelili - alebo sme naše rozdelenie dovolili - pre nuansy. V tejto súvislosti by sa nemala žiadna vláda EÚ domnievať, že dokáže v dlhodobom horizonte sama rovnocenne rokovať s Ruskom úspešnejšie ako my s pomocou spoločnej sily EÚ.
Ako spoločenstvo hodnôt máme spoločný názor na situáciu v oblasti princípov právneho štátu a ľudských práv v Rusku a mali by sme ho vysloviť. Žiaľ, Sacharovovu cenu sme museli udeliť ruskej organizácii. V tejto súvislosti ďakujem predsedníctvu za jeho dobrý úsudok.
Keďže sme rovnako závislí od dodávok energie, musíme zabezpečiť, aby dohody v rámci trojstranných vzťahov medzi Ruskom, Ukrajinou a EÚ boli formulované spôsobom, ktorý zabráni poklesu tlaku plynu v niektorých častiach EÚ každú zimu. Na Kaukaze musíme spoločne žiadať neobmedzený prístup pre pozorovateľov EÚ.
Pokiaľ ide o odzbrojenie a protiraketový štít, EÚ musí svoje stanovisko vysvetliť Rusku a USA. Ak toto všetko dosiahneme, Rusko nás bude brať vážne a budeme dobre spolunažívať.
Adrian Severin
v mene skupiny S&D. - Vážená pani predsedajúca, rozpravy o Rusku nás veľmi často rozdeľujú na ideológov a pragmatikov, konfrontačných geostratégov a zmierovateľov, veteránov studenej vojny a nových utilitaristických oportunistov. Myslím si, že nastal čas, aby sme zabudli na tieto dilematické manicheizmy a jasne preukázali naše želanie viesť s Ruskom konštruktívny a efektívny dialóg.
Podľa mňa by sme mali vo vzťahoch s Ruskom vždy prejavovať pevnosť zo strategického hľadiska, ale pružnosť z taktického hľadiska. Vždy by sme mali brániť svoje hodnoty a záujmy, ale mali by sme ukázať aj empatiu a rešpekt pre ambície a záujmy Ruska.
Len na tomto základe môžeme vybudovať vzájomnú dôveru a nájsť vzájomne prospešné a prijateľné riešenia.
Budem konkrétnejší - musíme východné susedstvo zmeniť z územia súperenia na územie spoločných stratégií a projektov. Spoločná stratégia pre oblasť Čierneho mora možno pomaly doplní našu synergiu a urobí náš súčasný prístup hmatateľnejším.
V tejto súvislosti musíme pristupovať k otázke zamrznutých konfliktov veľmi spravodlivým a otvoreným spôsobom a pri pokuse o nájdenie pragmatických riešení nechať bokom všetky tabu.
Musíme tiež Rusku pomôcť naplniť jeho objektívnu potrebu a zabrániť, aby sa dostalo do pasce ako veľmoc závislá od ropy a plynu. Pritom musíme dosiahnuť nezávislosť z hľadiska energetiky.
Musíme sa snažiť o niečo nápaditejšie, ak chceme dosiahnuť skutočnú spoluprácu, technologickú spoluprácu a ťažobnú spoluprácu a otvoriť trhy v oblasti energie.
Musíme sa spolu s Ruskom zaoberať novým globálnym bezpečnostným usporiadaním alebo dohodou. Myslím si, že iniciatíva prezidenta Medvedeva by sa nemala okamžite odmietnuť. Niektorí si myslia, že za touto iniciatívou je agenda, s ktorou nemôžeme súhlasiť. Iní si myslia, že žiadna agenda neexistuje a ide len o skúšku našich reakcií. Nech už je za tým čokoľvek, naše súčasné bezpečnostné opatrenia pochádzajú z iných čias a musíme ich aktualizovať. Musíme posúdiť, ktoré stále platia, a musíme ich doplniť niečím novým.
Mojou poslednou poznámkou je, že musíme využiť nové transatlantické vzťahy na prípadné dosiahnutie trojstranného dialógu medzi Ruskom, USA a Európou. O takomto trojstrannom prístupe musíme uvažovať už len preto, aby sme si boli istí, že Rusko a USA nebudú uzatvárať dohody bez našej účasti.
Kristiina Ojuland
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, pani Ferrerová-Waldnerová, hovorím v mene Aliancie liberálov a demokratov za Európu a chcela by som jasne zdôrazniť, že dobré susedské a vzájomne výhodné vzťahy medzi Európskou úniou a Ruskom sú veľmi dôležité. Takéto vzťahy však vyžadujú dobrú vôľu na obidvoch stranách, čo spomenul aj prezident Havel vo svojom dnešnom poobedňajšom prejave.
Dámy a páni, všetci vieme, že Rusko si vždy veľmi vážilo silných partnerov. Dnešná príprava na samit, ktorý sa uskutoční o týždeň, v skutočnosti dokazuje, pokiaľ ide o Európsku úniu, že ak chceme, dokážeme hovoriť jednohlasne. To je veľmi dôležité - dokazuje to aj uznesenie, ktoré sme pripravili -, a preto mám z vyjadrení Rady a predstaviteľov Komisie veľmi dobrý pocit. Samozrejme, aj ratifikácia Lisabonskej zmluvy pre to vytvára lepší základ.
Teraz sa však na to pozrime z hľadiska Ruska. Rusko bude mať na budúci týždeň naozaj veľmi dobrú príležitosť vyjadriť úprimné želanie spolupracovať s nami, či už ide o oblasti ako energetická bezpečnosť, príprava novej rámcovej dohody medzi Európskou úniou a Ruskom alebo napríklad zamýšľané kroky a úvahy Ruska v súvislosti so vstupom do WTO. Pravda je, že v tejto chvíli sú postoje nejednoznačné. Prezident Medvedev a premiér Putin vyslali odlišné signály. Pevne dúfam, že na budúci týždeň bude Európska únia vedieť viac o postoji Ruska voči WTO. Myslím si, že Európska únia určite musí podporiť Rusko a jeho vstup do WTO.
Veľmi dôležitou otázkou, v súvislosti s ktorou môže Rusko dokázať svoju spoluprácu s nami, však určite bude spolupráca a dosiahnutie dohody v oblasti zmeny klímy. To je niečo veľmi konkrétne a odohrá sa to už čoskoro - v decembri na kodanskom samite. Ide skutočne o otázku, pri ktorej by sme mali byť schopní všetko zhodnotiť a posúdiť, či je spolupráca medzi Európskou úniou a Ruskom možná alebo nie.
Dámy a páni, v poslednom roku sa veľmi často hovorilo o tom, že vzťahy medzi Európskou úniou a Ruskom by mali byť pragmatickejšie, ale sama som počula, ako o tom ľudia pochybujú. Pýtajú sa, či Európska únia necháva bokom ľudské práva, základné hodnoty a podstatu demokracie. Myslím si, že by sme to v žiadnom prípade nemali urobiť, pretože keby sme to urobili, úplne by sme stratili hodnotu nielen my, ale aj Európska únia ako celok. Cieľom upozorňovania na ľudské práva určite nie je Rusko obťažovať, zahnať do kúta a poučovať. Upozorňovanie na ľudské práva je predovšetkým prejavom starostlivosti o ľudí žijúcich v Rusku, ochranou obyčajných občanov.
Nad Moskvou sa v oblasti ľudských práv naozaj znova zaťahujú čierne mračná, pretože - ako ste počuli včera - ústavný súd diskutuje o možnom obnovení trestu smrti od budúceho roka. Pre liberálov je to rozhodne veľmi zlá správa. Dámy a páni, viac tu o tejto téme nemôžem povedať, ale pokiaľ ide o konflikty, určite o nich zamýšľame otvoriť diskusiu a rozhodne by sme o nich mali diskutovať.
Werner Schulz
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, tohto roku neoslavujeme len 20. výročie pádu Berlínskeho múru a pokojnej revolúcie. V roku 1989 zomrel Andrej Sacharov, ktorý zohral významnú úlohu pri páde totalitného systému východného bloku. Andrej Sacharov nám tiež zanechal radu, že jeho krajina potrebuje porozumenie a tlak - dôrazný tlak. V dnešnej dobe by som však slovo davlenie neprekladal ako tlak, ale skôr ako dôraznú podporu, áno, dôraznú podporu vo všetkých oblastiach, v ktorých Rusko smeruje k modernizácii a v ktorých sa začínajú objavovať známky sociálneho trhového hospodárstva, demokracie a princípov právneho štátu.
Ruský prezident Medvedev nedávno vyjadril svoje znepokojenie v súvislosti so stagnáciou a problémami svojej krajiny a vyzval na podporu svojho úsilia uskutočniť reformu. Túto podporu by sme mu mali poskytnúť, ak ide o úprimnú žiadosť. Súčasťou toho je zapojenie Ruska do medzinárodných regulačných rámcov ako WTO alebo energetická charta. Preto nesmieme vytvárať zbytočné prekážky. Rusko tiež musí uznať, že nedokáže zvládnuť krízu samostatne.
Ako však už dnes povedal Václav Havel, partnerstvo si vyžaduje, aby sme si povedali celú pravdu. Preto by som chcel povedať, že tam, kde sa zmanipulujú voľby, začína sa vytvárať cynizmus aj predstava usmerňovanej demokracie, a preto je monitorovanie volieb mimoriadne dôležité. Tam, kde vraždia kritických novinárov, zomiera aj pravda. S prístupom "zmena pomocou obchodu" nedosahujeme žiadny pokrok. Namiesto toho musíme vzájomné vzťahy s Ruskom vybudovať na pevnom základe hodnôt.
Charles Tannock
v mene skupiny ECR. - Vážená pani predsedajúca, Európski konzervatívci a reformisti (skupina ECR) uznávajú, že Rusko je kľúčový hospodársky partner a globálna diplomatická veličina, ale táto pozícia so sebou prináša záväzky. Prvým takýmto záväzkom je rešpektovanie územnej celistvosti svojich susedov, ako napríklad Ukrajina a Gruzínsko, a skončenie s urážlivou myšlienkou "blízkeho zahraničia".
Rusko tiež musí podniknúť konkrétne kroky na ochranu ľudských práv a princípov právneho štátu vzhľadom na počet nevyriešených vrážd novinárov a aktivistov za ľudské práva. Sacharovova cena udelená skupine na ochranu ľudských práv Memorial dokazuje, ako vážne v Parlamente berieme túto otázku.
Rusko tiež musí spolupracovať pri predchádzaní šíreniu jadrových zbraní, predovšetkým v súvislosti s Iránom, a nesmie Iránu predať raketový systém S300. Vyjadrí tým solidaritu so Západom, ktorý je proti tomuto nebezpečnému režimu.
Rastúca nostalgia za Sovietskym zväzom a Stalinom je tiež veľmi znepokojivá.
Na záver by som chcel povedať, keďže sa blíži zima, že Rusku nesmieme znova dovoliť, aby využilo svoj takmer absolútny monopol na dodávky plynu do Európy ako diplomatickú zbraň. Záväzok EÚ v súvislosti s diverzifikáciou zdrojov a dodávok v súlade so spoločnou politikou v oblasti energetickej bezpečnosti určite posilní naše slovo pri rokovacom stole s Ruskom.
Vladimír Remek
Dámy a páni, nedokážem si predstaviť, že zástupcovia EÚ, ktorí sa budú riadiť uznesením navrhnutým Európskym parlamentom, dosiahnu v Štokholme nejaký výsledok. Ak má ruská delegácia podobné odporúčania, samit je odsúdený na neúspech. Chceme, aby rokovanie pomohlo spolupráci medzi EÚ a Ruskom? Samozrejme. V dokumente sa Rusko často označuje za kľúčového partnera EÚ. Takmer všetko však podmieňujú požiadavky a podmienky a nie návrhy. Rusku sa napríklad pripisuje zodpovednosť za úspech konferencie o klíme v Kodani. Pritom práve ono zachránilo Kjótsky protokol, keď ho vtedy USA odmietli ratifikovať. Zároveň je medzi niektorými nereálnymi postojmi voči Rusku aj úloha riešiť slobodu médií. Situácia určite nie je ideálna. Dámy a páni, v prípade Talianska sme však na minulom plenárnom zasadnutí rozhodli, že je to jeho vnútorná vec. Taliansko je pritom členským štátom Únie. Tak čo chceme dosiahnuť v Rusku? Ak má byť Rusko dôležitým partnerom, tak s ním podľa toho aj rokujme.
Fiorello Provera
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, zdržím sa hlasovania o tomto návrhu uznesenia, pretože ho považujem za dosť rozporuplné. Uznesenie v skutočnosti potvrdzuje, že hospodárska spolupráca medzi Ruskom a Európou sa za posledných 10 rokov výrazne zlepšila. Potvrdzuje, že Rusko posilnilo vzťahy v oblasti energetiky, obchodu, liberalizácie víz, kontroly nezákonného prisťahovalectva, boja proti terorizmu, zmeny klímy a zahraničnej politiky a v otázkach ako iránsky jadrový arzenál a mierové úsilie na Kaukaze a na Blízkom východe.
Na jednej strane od Ruska žiadame všetky tieto veci, ale v tom istom uznesení ho tvrdo kritizujeme pre vnútornú situáciu. Cítiť všeobecnú averziu a nedôveru voči Rusku a to nepredstavuje dobrý základ pre spoluprácu, na ktorú vyzývame. Neznamená to, že by sme mali zatvoriť oči pred situáciou v oblasti demokracie a ľudských práv v Rusku. Domnievam sa však, že podpora a dôvera sú v tomto okamihu potrebnejšie ako kritika, ak chceme v Rusku zlepšiť práve situáciu v oblasti ľudských práv.
Zoltán Balczó
(HU) V súvislosti s témou vzťahov medzi EÚ a Ruskom musím spomenúť aj dnešnú slávnostnú schôdzu.
Uplynulo naozaj už 20 rokov pádu Berlínskeho múru, s ktorým padla aj sovietska komunistická diktatúra. Maďari patrili k najväčším obetiam tejto diktatúry. Musím spomenúť dve ďalšie skutočnosti. Po prvé, status quo mohol pokračovať dlhé desaťročia, pretože západné mocnosti tiež chceli zachovať situáciu po druhej svetovej vojne. Po druhé, Sovietsky zväz sa ani vtedy nestotožnil s ruským ľudom, ktorý tiež trpel v komunistickej diktatúre. Rusko je jednoznačne naším mimoriadne dôležitým hospodárskym a strategickým partnerom.
Európska únia otvorene upozorňuje na porušenia ľudských práv. To je naozaj správne. Má však na to morálne právo po tom, ako získala podpis Václava Klausa na Lisabonskú zmluvu tým, že nechala naďalej platiť Benešove dekréty, čím uznala, že v dôsledku toho sa budú určité národy považovať za kolektívne vinné?
Na poslednom rokovaní sme diskutovali o samite USA - EÚ. Vo všeobecnosti sa diskusia uberala k otázke, čo máme urobiť, aby nás USA akceptovali ako dobrého partnera. Teraz však cítim, že nálada smeruje k otázke, aké podmienky musíme Rusku vnútiť, aby sme ho mohli akceptovať ako spoľahlivého partnera. Som presvedčený, že sa musíme snažiť vytvoriť oveľa vyváženejšiu spoluprácu s obidvoma týmito partnermi, ak ich naozaj za partnerov považujeme.
Paweł Zalewski
(PL) Vážená pani predsedajúca, nasledujúci samit EÚ - Rusko potvrdí význam, ktorý Európska únia pripisuje vzťahom s Ruskom. V tejto súvislosti by som chcel upozorniť na dve otázky, ktoré sú zásadné z hľadiska záujmov Ruska a Európskej únie. Tieto otázky ovplyvňujú vzájomné vzťahy a v podstate ich určujú.
Mám na mysli problémy spolupráce v oblasti energetiky a bezpečnosti. Ak majú Európska únia a Rusko spoločne dosiahnuť úspech, a to je určite náš cieľ, musíme veľmi jednoznačne vyjadriť svoje stanovisko. Naši ruskí partneri to úspešne robia bez nejednoznačnosti, pretože nejednoznačnosť spôsobuje nedorozumenia. Je dôležité, aby Európska únia zostavovala svoje stanovisko presne týmto spôsobom.
Dohoda dosiahnutá najväčšími politickými skupinami v Európskom parlamente o spoločnom a naozaj veľmi dobrom návrhu uznesenia je krok, ktorý si veľmi vážim. Myslím si však, že by bolo ešte lepšie, ak by sme pridali tretí pozmeňujúci a doplňujúci návrh, ktorý by zdôrazňoval význam spolupráce medzi EÚ a Ruskom v oblasti energetiky, ale aj predstavoval základ, na ktorom by sa mala taká spolupráca odohrávať. To znamená, že predovšetkým v čase hospodárskej a finančnej krízy by mala byť táto spolupráca založená na minimalizovaní finančných nákladov, ale aj to, že by mali byť uvedené všetky podmienky súvisiace s dodávkou energie.
Posledná otázka sa týka bezpečnosti. Chcel by som povedať pár slov o návrhu našej politickej skupiny, Poslaneckého klubu Európskej ľudovej stany (kresťanských demokratov), aby sa uskutočnila rozprava o otázke rusko-bieloruských vojenských cvičení, ktoré predstierajú potrebu odvrátenia potenciálneho útoku zo západnej Európy, z územia krajín patriacich do Európskej únie a do NATO. S veľkým poľutovaním som sa dozvedel, že pre túto rozpravu sa nenašlo miesto v programe práce a že o tejto téme sa nebude diskutovať.
Knut Fleckenstein
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, predošlí rečníci už jasne zdôraznili mnoho faktov a problémov, napríklad situáciu v oblasti ľudských práv. Je dôležité, aby sme tieto fakty vyjadrili jasne, pretože len potom budeme môcť viesť otvorenú a úprimnú rozpravu. Ak sa v Rusku v súčasnosti znova vážne diskutuje o zavedení trestu smrti podľa modelu USA, musíme sa k tomu vyjadriť.
Chcem stručne povedať dve veci. Prvá vec sa týka vstupu Ruska do WTO a úprimne žiadam - aj Radu a Komisiu -, aby sme mu poskytli maximálnu podporu. Samozrejme, aj Rusko musí zohrať svoju úlohu, ale obidvaja sa na to spoliehame a bolo by dobré pre nás oboch, keby sa vývoj v tejto súvislosti uberal pozitívnym smerom. Skutočnosť, že Rusko chce vstúpiť do WTO a nielen do colnej únie s Bieloruskom a Kazachstanom, je krok správnym smerom.
Druhá vec je úprimná prosba, aby sme nestratili zo zreteľa rozvoj našej spolupráce v oblasti vedy a výskumu, ako aj v oblasti občianskej spoločnosti. Potrebujeme nový impulz na kultúrnu výmenu a výmeny mládeže nie iba jedným smerom, ako povedal pán Gahler, ale obojsmerne. Každý mladý človek, ktorý sa ich zúčastní, získa porozumenie pre druhých a stane sa poslom pozitívnejšieho rozvoja našich vzťahov. Dúfam, že budeme o týchto spoločných záujmoch hovoriť častejšie a že tieto aspekty získajú väčší význam.
Heidi Hautala
(FI) Vážená pani predsedajúca, chcela by som veľmi stručne spomenúť tri veci. Bolo by dobré, keby Rusko pochopilo, že sa musí začať riadiť princípmi právneho štátu. Len ťažko si možno predstaviť, že Rusko by sa mohlo rozvíjať hospodársky a spoločensky bez toho, aby malo nezávislé súdnictvo. Je nepredstaviteľné, že zahraničné spoločnosti budú považovať za bezpečné investovať v krajine, ktorá nemá nezávislé súdnictvo.
Po druhé, chcela by som zdôrazniť, aké je dôležité presvedčiť Rusko, aby sa zaviazalo k medzinárodným pravidlám. V Európskej rade máme problém, že Rusko ešte neratifikovalo protokol č. 14, ktorý by zvýšil účinnosť Európskeho súdu pre ľudské práva. My v pobaltskom regióne tiež chceme, aby Rusko podpísalo Dohovor z Espoo o hodnotení vplyvov medzinárodných projektov na životné prostredie.
Po tretie, ľudské práva sú dôležité samy osebe. Veľmi ma povzbudili slová pani Malmströmovej, že súčasným zámerom je upozorniť na samite na otázky ľudských práv. Tlmočte na ňom, prosím, výsledky dialógu o ľudských právach a urobte to verejne.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Vážená pani predsedajúca, samit EÚ - Rusko sa uskutoční o týždeň. Chcem o ňom hovoriť v deň, ktorý je mimoriadne významný pre našu krajinu, v deň, kedy Poľsko znovu získalo svoju nezávislosť. Nezávislosť nielen Poľska, ale aj iných krajín v tomto regióne vždy ohrozoval sovietsky a potom ruský imperializmus.
Dnes sa chceme konečne cítiť slobodne v štruktúrach Európy slobodných národov, a práve preto nesmieme ignorovať snahu Ruska o obnovenie svojho impéria, s ktorého stratou sa nikdy nezmierilo. Preto Rusko zaútočilo na Gruzínsko. Preto sa prakticky usiluje o Anschluss Južného Osetska a Abcházska, preto sa vyhráža Ukrajine, preto bráni protiraketovému štítu v Poľsku a v Českej republike a preto používa svoje energetické zdroje na vydieranie. Z tohto dôvodu je na tom niečo symbolické a zároveň zlovestné, že práve pred samitom EÚ - Rusko krajina, ktorá v súčasnosti predsedá Európskej únii a ktorá usporadúva samit, Švédsko, odvolala svoje ekologické veto na projekt Nord Stream. Projekt Nord Stream nedáva žiadny hospodársky zmysel a jeho jediným cieľom je vlastne zrušenie princípu energetickej solidarity, ktorá mala byť jednou z hlavných zásad a ideálov Lisabonskej zmluvy.
Slovami úslovia obľúbeného v našej krajine vyzývam staré štáty EÚ: nechoďte tou cestou! Neuzatvárajte s Ruskom dohody, ktoré sú politicky motivované proti novým členským štátom, pretože to môže zničiť ideu spoločnej Európy.
Anna Rosbach
(DA) Vážená pani predsedajúca, v Rusku je sloboda tlače len teória, ale nie prax. Kritických novinárov zastrašujú, prenasledujú a vraždia. Rusko je na 153. mieste celosvetového indexu slobody tlače. Inými slovami, sloboda tlače v Rusku je teraz horšia ako v Bielorusku, Sudáne a Zimbabwe. Malo by sa také niečo odmeniť? Tam to však nekončí. Máme tu problém s dodávkami plynu pre obyvateľov Európy. Aj tento rok sme svedkami, že Rusko hrozí prerušením dodávok plynu, a existujú náznaky, že sa na túto možnosť budeme musieť pripraviť každú zimu v budúcnosti. Môže byť správne, že za to Rusko odmeníme?
Chcela by som Rade a Komisii navrhnúť, že namiesto medových rozhovorov s Rusmi by možno bolo vhodné hovoriť otvorene a povedať, že je to celkom jednoducho neprijateľné. Čo vlastne zamýšľate robiť s negatívnym vývojom vzťahov medzi Ruskom a EÚ? Alebo máte v úmysle nechať veci fungovať tak ako doteraz? Chcete naozaj odmeniť tento negatívny vývoj?
Nick Griffin
Vážená pani predsedajúca, neustále tu rečníme o priateľstve a spolupráci s každou krajinou pod slnkom okrem Ruska. Čína v Tibete pácha genocídu. Turecko popiera svoj arménsky holokaust. USA zrovná Irak so zemou a my sa im zaliečame. Pre Rusko však máme iba pompézne a pokrytecké prednášky. Táto konfrontačná rusofóbia nehanebne podporuje novodobú túžbu po studenej vojne amerických štváčov z neokonzervatívnej loby.
Samozrejme, medzi Ruskom a jeho susedmi sú určité lokálne rozdiely. Nezhodneme sa však na tom, že budúcotýždňový samit by sa mal využiť na to, aby sme sa pokúsili vybudovať mosty a spoluprácu medzi východnou a západnou polovicou našej civilizácie? Z historických a kultúrnych dôvodov je to oveľa praktickejšie a bezpečnejšie, ako pokus o vytvorenie jednoty s Tureckom, odvekým a večným nepriateľom Európy.
Francisco José Millán Mon
(ES) Vážená pani predsedajúca, vzťahy s Ruskom sú veľmi dôležité. Rusko je stálym členom Bezpečnostnej rady OSN a vojenskou veľmocou. Jeho spolupráca je potrebná na riešenie iránskej jadrovej otázky, otázky Blízkeho východu, odzbrojenia, zmeny klímy a pod.
Okrem toho je Rusko susedom Európy, s ktorým majú viaceré členské štáty EÚ významné hospodárske vzťahy a od ktorého sú vo veľkej miere energeticky závislé. Ide o krajinu, s ktorou máme dva pravidelné samity každý rok (ktoré sú určite dobrou príležitosťou na prehodnotenie našich vzťahov).
Teraz rokujeme o novej partnerskej dohode, ktorá by mala zvýšiť spoluprácu v takzvaných štyroch spoločných priestoroch. Podľa môjho názoru sú najdôležitejšími priestormi hospodársky a energetický priestor. Potrebujeme otvorenosť, jasné pravidlá, investičné záruky a Rusko musí v prvom rade vstúpiť do WTO.
Budúcotýždňový samit by mal preto byť príležitosťou na objasnenie zámerov Ruska v súvislosti s WTO. Bude to tiež príležitosť zabezpečiť, aby nepodniklo kroky, ktoré sú so vstupom do WTO nezlučiteľné. Okrem toho by sme nemali dopustiť, aby sa zopakovala kríza dodávok plynu z minulých rokov, a nová dohoda musí obsahovať princípy Európskej energetickej charty. Od tejto zmluvy, ako už bolo povedané, Moskva, žiaľ, odstúpila.
Musíme naďalej pracovať aj na ostatných troch priestoroch. Už som spomenul význam Ruska ako globálneho aktéra.
Dámy a páni, spolu s Ruskom toho môžeme dokázať veľa, ale, ako už tiež bolo povedané, nemali by sme zabúdať na jeden aspekt vzájomných vzťahov, keďže Rusko je európska krajina a náš sused. Ide o potrebu rešpektovania ľudských práv a záväzkov, ktoré preň v tejto oblasti vyplývajú z členstva v Rade Európy.
Jedným z najevidentnejších zlyhaní zahraničnej politiky EÚ je chýbajúca spoločná politika pre Rusko. Nástroje Lisabonskej zmluvy uľahčia vytvorenie tejto spoločnej politiky. Ako členské štáty však musíme mať skutočnú vôľu vytvoriť takúto jednotnú politiku a musíme prestať uprednostňovať bilaterálne vzťahy s Moskvou, ktoré sa niekedy navzájom otvorene líšia.
Kristian Vigenin
(BG) Vážená pani predsedajúca, pani Ferrerová-Waldnerová, pani Malmströmová, na úvod svojho prejavu nemôžem nespomenúť, že dnes sme si tu v Parlamente pripomenuli 20. výročie pádu Berlínskeho múru.
Zdalo sa, akoby sa zvláštny dôraz kládol na to, čo sme počas týchto rokov dosiahli my, na zjednotenie Európy vďaka zmenám spred dvadsiatich rokov, akoby na tom nemala podiel jedna krajina, ktorá, ak máme byť úprimní, mohla tieto zmeny zastaviť, ak by chcela, inými slovami Sovietsky zväz.
Hovorím to preto, lebo podľa môjho názoru boli tieto zmeny možné práve preto, že Západ inicioval politiku spolupráce so Sovietskym zväzom. Bez toho, aby som prirovnával Sovietsky zväz k súčasnému Rusku, by som chcel povedať, že so slovami pani Ferrerovej-Waldnerovej a pani Malmströmovej som veľmi spokojný, pretože hovoria o pokračovaní v politike pragmatického partnerstva s Ruskom a zdôrazňujú, že v určitých otázkach nemôže Európska únia dosiahnuť úspech bez účasti Ruska.
Chcel by som, samozrejme, zdôrazniť, že sme znepokojení situáciou v oblasti ľudských práv a v iných oblastiach, napríklad tým, že podľa hodnotenia organizácie Amnesty International sa situácia zhoršuje. Miestne voľby boli zmanipulované a s fungovaním občianskych organizácií sú problémy. V každom prípade musí byť náš prístup k Rusku jednotný.
K tomuto záveru musíme dospieť zo skúseností z predošlých rokov. Chcel by som tiež povedať, že jednou z otázok, ktoré chýbajú v uznesení navrhovanom naším Parlamentom, je Východné partnerstvo. Chcel by som, aby sa na nadchádzajúcom samite otázke Východného partnerstva venovala zvláštna pozornosť, pretože je to jediný spôsob, ako môžeme zaručiť úspech tejto našej novej politiky.
Paweł Robert Kowal
(PL) Vážená pani predsedajúca, Rusko si zaslúži, aby sme ho brali vážne. Myslím si, že ak by naši partneri v Kremli počuli prejav pani komisárky, jej hodnotenie vzťahov medzi EÚ a Ruskom by ich veľmi prekvapilo.
Nášmu prístupu k nadchádzajúcemu samitu EÚ - Rusko chýba odvaha a úprimnosť, ktoré sú potrebné na vážne riešenie základných otázok, ktoré v súčasnosti stoja medzi EÚ a Ruskom. Ak v EÚ nie je žiadna úprimnosť, ak už o pár dní po konečnej ratifikácii Lisabonskej zmluvy v Českej republike slová o energetickej solidarite nemajú zmysel a podnikajú sa ďalšie kroky smerom k vybudovaniu severného plynovodu, ak vo vzájomných vzťahoch vážne neriešime energetickú chartu ani Sarkozyho plán, ani nedávne ruské vojenské cvičenie na východnej hranici Poľska, nedosiahneme nič.
Chcel by som od pani komisárky niečo počuť a prosím ju, aby odpovedala úprimne. Ktoré oblasti vzťahov medzi EÚ a Ruskom považujete za svoj osobný úspech? Kde máme príležitosť na úspech v tejto oblasti? Bez úprimnosti nevybudujeme nič.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, vojna v Gruzínsku, spor o plyn a neschopnosť Európskej únie dohodnúť sa na rozumnom jednotnom prístupe k Rusku zanechali svoje stopy.
Zároveň je Rusko nepochybne dôležitým strategickým partnerom Európy nielen z hľadiska dodávok energie. Čoskoro uvidíme, či majú nové vyhlásenie o prevencii energetických kríz a európsky systém včasného varovania cenu papiera, na ktorom sú napísané. Uvidíme to najneskôr vtedy, keď vznikne ďalší spor o plyne. V skutočnosti sa našej závislosti od ruského plynu nemôžeme len tak ľahko zbaviť a túto situáciu asi nezmení ani projekt Nabucco. Bolo by naivné domnievať sa, že Teherán nebude môcť na Európu vyvíjať tlak.
Som presvedčený, že Európska únia musí vo vzťahu k Rusku robiť rozumnú a realistickú politiku. Musí nájsť rovnováhu medzi európskymi a ruskými záujmami a tiež rešpektovať historickú citlivosť Ruska v súvislosti s geopolitickými otázkami. V opačnom prípade nás možno čoskoro nebudú znepokojovať len zamrznuté bilaterálne vzťahy, ale aj mrznúci európski obyvatelia v dôsledku sporu o plyn.
Vytautas Landsbergis
(LT) Podporujem stanovisko pána Zalewského, aby som bol presný, pozmeňujúci a doplňujúci návrh č. 1, pretože vážne upozorňuje na dve otázky, ktoré sú pre Európsku úniu kľúčové. V prvom rade nesúhlasíme so spôsobom, ktorým tretia krajina arogantne ignoruje a odmieta EÚ ako svojho rovnocenného a váženého partnera v oblastiach vonkajšej energetickej bezpečnosti, ktoré sú pre Európsku úniu dôležité. Po druhé, nesúhlasíme s protieurópskou deliacou čiarou, ktorá je, samozrejme, dielom tretej krajiny, v podobe projektu plynovodu Nord Stream. Musíme sa postaviť proti lobistickému a niekedy aj skorumpovanému rozdeľovaniu Európy a nesmieme tolerovať aroganciu Ruska voči nám, čím myslím Európsky parlament. Nesmieme Gazpromu - hlavnému akcionárovi projektu Nord Stream - dovoliť, aby úplne ignoroval uznesenie nášho Parlamentu o hrozbách, ktoré plynovod predstavuje pre životné prostredie.
Problémom nie je len tragická ekologická situácia Baltského mora, ale aj morálny status našej inštitúcie. Keď sme tu minulý rok hlasovali, požadovali sme, aby sa vykonalo hodnotenie vplyvu na životné prostredie, ktoré by bolo nezávislé a dopredu nekúpené, a aby pobaltské krajiny dostali záruky pre prípad katastrofy. Gazprom sa Európe ani neobťažoval odpovedať. Ako keby Parlamentu napľul do tváre a my nemôžeme reagovať tým, že povieme: "Áno, pane, bolo nám cťou." Musíme sa správať dôstojne a čestne a nesmieme manipulovať ani blokovať osobitné rozpravy iniciované poslancami EP o problémoch v súvislosti so životom v Baltskom mori. Ak budeme ustrašene súhlasiť s vraždou Pobaltia a novou námornou hranicou medzi Moskvou a Berlínom, plynovodom, ktorý budú chrániť plavidlá ruských námorných síl, pochováme svoju slobodnú budúcnosť. Rozprávame sa o energii, ale v podstate predávame svoju budúcnosť.
Hannes Swoboda
(DE) Vážená pani predsedajúca, naozaj musíme brať Rusko vážne, ako povedal pán Kowal, predovšetkým po podpísaní Lisabonskej zmluvy. V súvislosti s tým je zaujímavé, že prezident Václav Klaus, ktorý dlho odmietal podpísať túto zmluvu, zaujal voči Rusku zvlášť nekritický postoj. Brať Rusko vážne znamená vytvoriť s ním rozumné a pragmatické hospodárske vzťahy, ale to neznamená, že by sme nemali byť kritickí k politickému vývoju v Rusku, najmä v súvislosti s otázkami ľudských práv.
S veľkým poľutovaním sme zistili, čo sa stalo počas posledných volieb - že veci očividne neboli také, aké mali byť. Samozrejme, znepokojujú nás hlavne útoky na obrancov ľudských práv. Nechcem za tieto útoky viniť ruskú vládu. Chcem však, a požadujeme to v tomto veľmi vyváženom uznesení, aby Rusko bralo ochranu týchto obrancov ľudských práv vážne. To sa nedeje, aspoň nie v dostatočnej miere. V tejto súvislosti by sme sa mali skôr zamerať na prezidenta Medvedeva ako na premiéra Putina. Rozdiely medzi nimi možno nie sú veľké, ale prezident Medvedev určite zaujal rozumný, osvietený a pozitívny postoj, ktorý by sme mali posilniť a podporiť.
Pokiaľ ide o energetickú otázku, aj v tejto oblasti musíme podporovať veľmi rozvážne, rozumné vzťahy. Nemám nič proti projektu Nord Stream ani proti projektu South Stream, ale nechcem byť od nikoho závislý. Nechcem, aby dodávky plynu záviseli od jedinej krajiny. Preto veľmi podporujem projekt Nabucco. Rozmanitosť, diverzifikácia - to sú kľúčové faktory v súvislosti s dodávkami plynu, či už je to prostredníctvom iného plynovodu ako Nabucco, alebo prostredníctvom prístavov so skvapalneným zemným plynom (LNG). Nejde o to, že touto krajinou je Rusko, ale o to, že Európa by nemala byť od nikoho závislá.
Ak do toho teraz zapojíme Ukrajinu, chcel by som, aby ukrajinskí politici prijali svoju plnú zodpovednosť a uskutočnili investície, na ktorých sa s Európu dohodli. Viem, že Rusko často zneužíva situáciu, ale ak Ukrajina splní svoje sľuby, Rusko už situáciu nebude môcť zneužívať, pretože na Ukrajine sa uskutočnia príslušné investície.
Elena Băsescu
(RO) Chcela by som autorom uznesenia zablahoželať k harmonizácii názorov rôznych politických skupín. Štokholmský samit je dobrou príležitosťou dokázať našim členským štátom, že dokážeme byť jednotní. Hoci hovoríme 23 jazykmi, dokážeme sa vyjadriť jednohlasne, keď ide o obranu našich hospodárskych, politických a energetických záujmov.
Európska únia sa musí venovať predovšetkým energetickej bezpečnosti tým, že zabezpečí nepretržité dodávky z Ruska a vypracuje alternatívne projekty ako Nabucco a paneurópsky ropovod Konstanca - Terst.
Energetická bezpečnosť pre nás Rumunov znamená bezpečnosť v čiernomorskom regióne. Európsku energetickú politiku môžu ovplyvniť nevyriešené konflikty v tomto regióne.
Zároveň musíme zmeniť náš prístup založený na sférach vplyvu na prístup založený na sférach dôvery. Rusko musí s Európskou úniou spolupracovať v tomto regióne maximálneho záujmu. Napredovanie určitých projektov kľúčových pre rozvoj Európskej únie závisí aj od energetickej bezpečnosti.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážená pani predsedajúca, naliehavo potrebujeme vybudovať nové partnerstvo a spoluprácu medzi EÚ a Ruskom. Tomu však v súčasnosti bráni historická diskusia medzi niekoľkými členskými štátmi EÚ a Ruskom. Vzťahy medzi Európskou úniou a Ruskom nemôžu byť rukojemníkmi týchto historických diskusií.
V energetickej oblasti sme od seba závislí, čo spomenul aj pán Swoboda. V energetickej oblasti by bolo pre Európsku úniu a Rusko dôležitým krokom dosiahnutie dohody po odstúpení Ruska od energetickej charty. Bolo by to dôležité aj z hľadiska zriadenia energetickej "horúcej linky", aby dôsledky sporov medzi Ruskom a Ukrajinou nepoškodzovali stredoeurópske členské štáty.
Na záver by som chcel povedať, že máme plné právo odsúdiť porušovanie princípov právneho štátu a ľudských práv v Rusku. Musíme však upozorniť aj na porušenia ľudských práv ako odmietnutie občianstva 400 000 Rusom žijúcim v Lotyšsku, čo poukazuje na to, že Európska únia má čo robiť aj vo vlastných radoch.
Ivo Vajgl
(SL) Podporujem prístup pani Malmströmovej a pani Ferrerovej-Waldnerovej. Myslím si, že ak sa tento program podarí prijať, dialóg medzi Ruskom a Európskou úniou sa ukáže výhodný pre obidve strany.
Dnes to bol pre nás v Parlamente slávnostný deň. Pripomenuli sme si pád Berlínskeho múru. Nespomenuli sme si však na to, že v rovnakom čase padol v Rusku aj iný dôležitý múr a že sa začal proces zmeny, ktorý stále prebieha. Dnes je Rusko lepšou krajinou ako pred pádom Berlínskeho múru a občas si to musíme pripomenúť. Občas by sme za to mali Rusku, svojmu dôležitému partnerovi, vyjadriť uznanie a nemali by sme sa nechať unášať emóciami prameniacimi z histórie.
Rusko potrebujeme ako globálneho partnera v celosvetovej politike a ako partnera vo vzťahoch medzi Európskou úniou a Ruskom. To však neznamená, že sa vzdávame základných hodnôt, ako to tvrdili niektorí poslanci. Na také reči nemám čas.
Marek Henryk Migalski
(PL) Vážená pani predsedajúca, chcel by som niečo povedať hlavne pani Ferrerovej-Waldnerovej. Možno ste tu neboli dnes popoludní, keď hovoril pán prezident Havel. Podobne ako pani Ojulandová a pán Schulz, aj ja by som sa chcel odvolať na vyhlásenie prezidenta Havla o povinnosti Európskej únie šíriť demokraciu a rešpektovanie ľudských práv.
Spomenula to aj pani Malmströmová a za to jej ďakujem. Hovorili ste, akoby sa Európska únia pripravovala na samit so Švajčiarskom. Hovorili ste o obchode, o podnikaní, o klimatickom balíku a úplne ste zabudli na dôležité otázky, na to, čo je možno najdôležitejšie pre Európsku úniu. Prial by som vám, nám a predovšetkým občanom Ruskej federácie, aby EÚ častejšie predkladala stanovisko, ktoré dnes prezentovala pani Malmströmová, ako stanovisko, ktoré ste prezentovali vy.
Andrew Henry William Brons
Vážená pani predsedajúca, Rusko by sme mali kritizovať za porušovanie ľudských práv až po tom, ako preskúmame podobné porušovanie ľudských práv v Európskej únii. Ide o krajiny, v ktorých sa na opozičné strany útočí fyzicky, ako napríklad Maďarsko, alebo na ne útočí milícia vládnucej strany, ako napríklad dokonca aj v Spojenom kráľovstve, alebo krajiny, ktoré ľudí zatvárajú za nenásilný odpor a zakazujú politické strany, ako napríklad Belgicko.
Naše vzťahy s Ruskom sa musia riadiť záujmami našich členských štátov a nie pokryteckými výlevmi.
Cecilia Malmström
Vážená pani predsedajúca, ďakujem za veľmi konštruktívnu rozpravu. Myslím si, že väčšina z nás súhlasí s tým, Rusko je pre EÚ strategickým partnerom a že naše vzťahy s touto krajinou sú dôležité. Toto partnerstvo musí byť založené na vzájomnom rešpekte, plnení spoločných záväzkov a rešpektovaní hodnôt, ktoré zastáva Európska únia v súvislosti s ľudskými právami, demokraciou a princípmi právneho štátu.
V tomto smere musíme byť veľmi jednoznační a domnievam sa, že tí, ktorí ma kritizovali, napríklad pani Rosbachová, asi nepočúvali môj úvodný prejav, pretože som v ňom veľmi jasne povedala, že sme znepokojení vývojom v oblasti ľudských práv v Rusku. Rusko je náš dôležitý sused. Samozrejme, máme mnoho nevyriešených problémov a asi nikto z nás neverí, že ich všetky vyriešime na samite v Štokholme. Ide však o cennú príležitosť na stretnutie a rozhovory.
Máme spoločné problémy, ku ktorých riešeniu sa možno dokážeme trochu priblížiť. Ide o otázku Blízkeho východu a Afganistanu a, samozrejme, teraz je veľmi relevantný aj klimatický samit v Kodani. Ide tiež o finančnú a hospodársku krízu a naše spoločné záväzky v tejto súvislosti, ako aj o naše vzťahy, pokiaľ ide o energetiku, vstup do WTO a rôzne otázky, ktoré sa týkajú zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Musíme spolupracovať na urovnaní konfliktov v spoločnom priestore. Musíme identifikovať osobitné oblasti, v ktorých budú zo spolupráce profitovať obidve strany. Musíme to urobiť správnym a ohľaduplným spôsobom bez toho, aby sme sa vzdali svojich hodnôt.
Dúfam, že samit nám tiež pomôže posilniť naše strategické partnerstvo a otvorí priestor pre konštruktívnu spoluprácu medzi nami. To by bolo pozitívne. Čítala som uznesenie, na ktoré sa mnohí z vás odvolávali a o ktorom, domnievam sa, budete hlasovať zajtra. Myslím si, že ide o mimoriadne dobré uznesenie, a považujem za výborné, že vo všeobecnosti vládne v Komisii, Rade a Európskom parlamente široká zhoda, pokiaľ ide o tieto záležitosti.
Ako ste mnohí povedali, počas rozhovorov s Ruskom musíme hovoriť jednohlasne. Ak budeme mať jednotný názor a ak budeme viesť jasný a konštruktívny dialóg, bude to dobré pre Rusko, bude to dobré pre EÚ a bude to dobré pre veľa súvisiacich otázok na európskej a globálnej scéne.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, Rusko je síce strategickým partnerom, ale aj susedom. Ako sused je však komplikovanejšie. Myslím si však, že najmä v období hospodárskej neistoty je ešte dôležitejšie zabezpečiť, aby vzťahy medzi Európou a Ruskom fungovali čo najefektívnejšie s cieľom poskytnúť bezpečnosť, stabilitu a prosperitu našim aj ruským občanom. Musíme preto zdvojnásobiť úsilie pri hľadaní spoločného základu v otázkach, kde sa naše názory líšia, napríklad v otázkach ľudských práv alebo v otázkach spoločného susedstva. Zároveň musíme poskytnúť priestor na dialóg a diskusiu, ktoré budú rešpektovať naše rozdiely, ale aj spoločné záväzky. To je, takpovediac, všeobecné smerovanie.
Teraz mi dovoľte povedať niekoľko veľmi konkrétnych vecí. Vstup Ruska do WTO je a ostáva naším kľúčovým cieľom. Myslím tým, že je načase vyriešiť niekoľko otázok, ktoré sú v tomto obchodnom vzťahu stále nedoriešené. Niektoré z nich, napríklad poplatky za prelet nad Podnesterskom, sú v našom programe už dlhé roky. Na mnohých samitoch, na ktorých som sa zúčastnila, sa vždy spomenuli. Iné otázky, napríklad navrhované nariadenie obmedzujúce cestnú dopravu kontajnerov, sú novšie a ja osobne - a všetky útvary Komisie - na tieto otázky vždy počas rozhovorov s Ruskom upozorňujeme. Nedávno naozaj zasadala stála rada pre partnerstvo, ale, samozrejme, môžeme to urobiť znova.
Druhá vec, ktorú chcem spomenúť, je energetika. Ako som povedala, Európska únia a Rusko sú dôležitými partnermi v oblasti energetiky. Vzťahy určuje vzájomná závislosť, a preto majú obidve strany veľkú motiváciu vytvoriť pre ne predvídateľný a konkrétny základ. Zabezpečením neomeškaných a nepretržitých dodávok energie do Európskej únie sa predíde mimoriadnym situáciám a to má kľúčový význam. To sa snažíme dosiahnuť napríklad pomocou mechanizmu včasného varovania, na ktorom pracujeme. V tomto prípade je dôležité spolupracovať s Ministerstvom energetiky Ruskej federácie. O tejto otázke sme diskutovali a pevne dúfam, že môžeme pokročiť ďalej.
Pokiaľ ide o Ukrajinu a hlavne tranzit plynu, my v Komisii sme spolu s ukrajinskými úradmi, ale aj s medzinárodnými finančnými inštitúciami pracovali na úverovom balíku, ktorý by riešil problémy s platbami za skladovanie plynu z Ruska, ako aj reformu a modernizáciu ukrajinského plynárenského sektora.
Koncom júla sa dosiahla dohoda, ktorá pripravila priestor pre finančnú pomoc od medzinárodných finančných inštitúcií založenú na splnení niekoľkých podmienok. Dúfame, že to bude naozaj fungovať, a musíme zabezpečiť aj to, aby mali naše energetické vzťahy veľmi jasný a transparentný právny základ. To je naším cieľom, najmä v našej novej dohode.
Pokiaľ ide o ľudské práva, hovorila som o nich. O ľudských právach sme hovorili na každom samite. Chcela by som povedať pár slov o treste smrti, pretože je pre naše spoločenstvo hodnôt, samozrejme, neprijateľný. Áno, ústavný súd v Rusku v súčasnosti diskutuje o tejto otázke, ale naše informácie naznačujú, že súd rozhodne, že Rusko je viazané svojím podpisom protokolu č. 6 Európskeho dohovoru o ľudských právach, a preto veľmi pravdepodobne trest smrti nezavedie. Dúfajme, že to bude naozaj tak.
Ako som už povedala, Rusko ako člen OSN, OBSE a Rady Európy na seba prevzalo veľmi významné záväzky v oblasti ľudských práv. O nich sa diskutuje vždy počas konzultácií o ľudských právach medzi EÚ a Ruskom. Keďže tieto prebehli v Štokholme 5. novembra, nezachádzala som do podrobností, ale každý, kto je informovaný, o tom vie.
Moja posledná poznámka je pozitívna. Ide o spoluprácu mládeže v oblasti vedy a technológie. Áno, ako spomenul pán Fleckenstein, podpora výmenných pobytov a spolupráce medzi mladými ľuďmi z Európskej únie a Ruska je pre nás kľúčová a na tento účel sú k dispozícii naše programy. Tieto programy dokázali svoje výhody v rámci samotnej Európskej únie, napríklad programy TEMPUS a Erasmus Mundus, a touto oblasťou by sme sa tiež mali naďalej zaoberať.
V tomto smere začíname rokovať o začlenení Ruska do rámcového programu Európskeho spoločenstva pre výskum a technický rozvoj. Ide tiež o oblasť s obrovským hospodárskym potenciálom.
Myslím si, že rozsah nášho partnerstva je obrovský. Musíme toho ešte veľa prediskutovať a nie vždy sa s Ruskom zhodneme, ale vždy môžeme o každej otázke diskutovať a my to robíme.
Predsedajúca
V súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku som dostala šesť návrhov uznesení.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra, vo štvrtok 12. novembra 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Začiatkom zimy Európe hrozí plynová kríza podobná tej zo začiatku tohto roku, kedy sa viac ako kedykoľvek predtým ukázala závislosť od ruského plynu. Aj tento rok sa bude pravdepodobne opakovať situácia z minulej zimy, na ktorú nedávno upozornil premiér Putin, spôsobená nedorozumením s Ukrajinou. V tejto súvislosti sa stáva alternatíva k ruskému plynu, projekt Nabucco, úplne nevyhnutnou. Dodávky plynu do Európy nemôžu závisieť od sporov medzi Ruskom a Ukrajinou. Projekt Nabucco sa musí stať prioritou pre všetky organizácie EÚ. V skutočnosti o tom v marci rozhodla aj Európska rada. EÚ sa musí v súvislosti s projektom Nabucco vyjadrovať jednohlasne. Rusko má záujem o prístup k plynu z Kaspického mora a rozhodný, jednotný postoj Európy ho privedie k spoločnému rokovaciemu stolu. Nejde tu o súťaž medzi projektmi. Nehovoríme o situácii projekt Nord Stream verzus projekt South Stream. Hovoríme o spoločnom záujme, ktorým je zabezpečenie alternatívneho zdroja plynu. V neposlednom rade musia európske inštitúcie Rusko a Ukrajinu dôrazne vyzvať, aby nedopustili, aby pocity hrdosti diktované geopolitickými alebo volebnými záujmami ovplyvňovali bezpečnosť obyvateľov a hospodárstiev EÚ.
András Gyürk  
písomne. - (HU) Opätovné prerokovanie Dohody o partnerstve a spolupráci medzi EÚ a Ruskom je pre obidve strany dobrou príležitosťou na prehodnotenie otázok, ktoré sú najdôležitejšie pre ich vzťahy. Po udalostiach z minulých rokov nie je náhoda, že program rokovaní odráža rastúcu úlohu výmen energie. Z tlače súdim, že si nemôžeme byť v žiadnom prípade istí, že sa tohto roku vyhneme plynovej kríze, ktorá sa stáva pravidelnou udalosťou. Smernica EÚ o dodávkach plynu, ktorá ešte nebola prijatá, žiaľ, nebude stáť za nič, ak sa členské štáty EÚ zasa prebudia a kohútiky budú zavreté. Práve preto sa EÚ musí snažiť, aby sa základné princípy energetickej charty, ktorú ešte Rusko neratifikovalo, stali integrálnou súčasťou novej dohody o spolupráci. V súčasnosti je otázka tranzitu energie a prístupu na trh veľmi rozporuplná. Pokiaľ bude Rusko, ktoré tak využíva otvorenosť trhu, naďalej zainteresované ako investor vo väčšine členských štátov EÚ, bude neustále uzatvárať svoj trh pred západnými podnikmi. Tento rozpor by mohla vyriešiť energetická charta. Zaznamenanie trhových zásad písomne by tiež mohlo byť dobrým základom rokovaní o budúcnosti dlhodobých zmlúv o dodávkach plynu. Ak nevybudujeme transparentné vzťahy, bude v budúcnosti naďalej možné poštvať členské štáty proti sebe, keďže budú za dodávky plynu naďalej platiť rôzne ceny.
Lena Kolarska-Bobińska  
písomne. - Vážená pani predsedajúca, v Rusku v súčasnosti dochádza k ohrozovaniu občianskej spoločnosti zo strany úradov. Organizácie, ktorých jedinou úlohou je pomáhať pri ochrane základných občianskych slobôd a ľudských práv, decimujú príkazy na vysťahovanie, zamietnutia administratívnych povolení a v niektorých častiach Ruska vraždy ich členov.
Práve tento týždeň sme sa mohli dočítať, že Centrum pre ľudské práva a Moskovská helsinská skupina, najstaršia organizácia pre ľudské práva v Rusku, budú vykázané zo svojich priestorov.
Keďže sa ako Európsky parlament chystáme udeliť tohtoročnú Sacharovovu cenu nadácii Memorial a tým aj pani Ľudmile Michailovne Alexejevovej, ktorá patrí medzi zakladateľov Moskovskej helsinskej skupiny, musíme zdôrazniť, že tomuto Parlamentu, tejto Únii, ide o viac ako len podnikanie a zabezpečenie čo najlacnejších dodávok plynu. Sme úniou hodnôt vrátane občianskych slobôd, demokracie, ľudských práv a ľudskej dôstojnosti. Na budúci týždeň nesmú naši európski lídri počas samitu hovoriť len o potrubiach a voľnom obchode. Ešte nie je čas nechať sviečku ruskej občianskej spoločnosti vyhasnúť. Ďakujem.
Krzysztof Lisek  
Dobré vzťahy a dobré partnerstvo s Ruskom sú pre nás veľmi dôležité. Zároveň sa usilujeme rozvíjať Východné partnerstvo, ktorého cieľom je oživiť vzťahy EÚ s Bieloruskom, Ukrajinou, Moldavskom, Gruzínskom, Azerbajdžanom a Arménskom. Napriek mnohým vyhláseniam Európskej únie a Poľska o spolupráci s Ruskou federáciou ma znepokojuje skutočnosť, že v septembri sa v Bielorusku tisíce ruských vojakov zúčastnili na vojenskom cvičení s názvom Západ 2009. Cieľom tohto cvičenia bolo potlačiť fiktívnu rebéliu poľskej etnickej menšiny. Uskutočnenie spoločného rusko-bieloruského vojenského cvičenia na základe predpokladu, že agresorom je jeden z členských štátov Európskej únie, je mimoriadne znepokojivé. Okrem toho ma prekvapuje, že na to nezareagovali Európska komisia ani vysoký predstaviteľ EÚ pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku. Dúfam, že na túto otázku sa upozorní počas nadchádzajúceho samitu Európska únia - Rusko, ktorý sa uskutoční v Štokholme 18. novembra.
