Dumpinguvastaste menetluste hetkeseis ja väljavaated (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastatava küsimuse üle dumpinguvastaste menetluste hetkeseisu ja väljavaadete kohta, mille esitasid komisjonile Daniel Caspary, Cristiana Muscardini, Tokia Saïfi, Georgios Papastamkos, Kader Arif, Bernd Lange, Gianluca Susta, Metin Kazak, Niccolò Rinaldi, Marielle De Sarnez, Yannick Jadot, Carl Schlyter, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Syed Kamall ja Jan Zahradil Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni, Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis, Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni, Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni ning Euroopa Konservatiivide ja Reformistide nimel - B7-0562/2010).
Daniel Caspary
Austatud juhataja! Head kolleegid! Dumpinguvastastel meetmetel on maailmas tähtis roll. Meie jaoks siin Euroopa Parlamendis - ja ma usun, et võin rääkida enamiku siinsete liikmete nimel - ei ole küsimus protektsionismis, vaid dumpinguvastase vahendi mõistlikus kasutamises. Peame suutma end kaitsta, kui teised riigid riiklike abiraha kasutamisega konkurentsi moonutavad. Peame suutma end kaitsta, kui ettevõtted kasutavad tooteid turule tuues dumpingut ehk müüvad tooteid nende tootmishinnast odavamalt, et oma konkurente turult välja ajada ja ebaseaduslikku turuülekaalu saavutada.
Erilist tähelepanu soovin pöörata just ühele punktile. Mind huvitaksid komisjoni vastused järgmistele küsimustele. Kas komisjonil on kogemusi või mingit tagasisidet nõukogult selle kohta, millisel määral on välisriikide valitsused selliste tegevustega seotud? Kas on olnud juhtumeid, et nende riikide valitsused, kus konkreetsed ettevõtted asuvad, üritavad dumpinguvastase tegevuse komitee otsuseid mõjutada? Kas on olnud vastuseisu või ehk isegi katseid mõju avaldamiseks, mis on viinud erinevusteni hääletustulemustes? Oleksin sellest informatsioonist huvitatud, kuna ettevõtted on oma muredega minu poole pöördunud.
Teine punkt, mida tahan öelda, on see, et mitmel korral on ettevõtted minu poole pöördunud ja palunud mul komisjoniga ühendust võtta, et takistada teatavatel juhtudel dumpinguvastased uurimised. Dumpinguvastase tollimaksu kehtestamine avaldab negatiivset mõju ettevõtetele, mis tegutsevad teistes piirkondades, näiteks Aasias. Sooviksin teada, milline on komisjoni arvamus selle kohta. Milline on asjade hetkeseis? Kas on olnud selliseid juhtumeid?
Vital Moreira
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kutsuksin volinikku üles selgitama võimalikult täpselt komisjoni seisukohta kaubanduse kaitsemeetmete kohta, mille hulgas on ka dumpinguvastased meetmed. Fakt on see, et oma hiljutises teatises ütles komisjon, et avatud kaubandus sõltub õiglasest konkurentsist kodu- ja välismaiste tootjate vahel ning lisas, et: "EL kaitseb oma toodangut rahvusvahelise kaubanduse moonutuste ja häirete eest seeläbi, et kohaldab kooskõlas WTO eeskirjadega kaubanduse kaitsemeetmeid”. See kõik on hea ja tore, kuid lisaks heale õiguslikule alusele on nende eesmärkide saavutamiseks vaja ka tõhusat ja ettenägelikku otsustusmehhanismi.
Minu küsimus on järgmine: kas võib olla, et nõukogu hiljutine ettepanek liikmesriikide järelevalve kohta komisjoni rakendusaktide üle, mille hulgas on ka kaubanduse kaitsemeetmed, vastab soovile tagada kaubanduse kaitsemeetmete reaalne rakendamine? Ma meenutan teile, et see nõukogu otsus võimaldab vabastusi komisjoni üldeeskirjadest, mis tähendab, et selle teema puhul on võimalik otsuste tegemist - mis on komisjoni kohustus - vähemalt raskendada, kui mitte takistada, edasi lükata või isegi politiseerida. Minu teine küsimus on seotud sellega, et antud teatises mainis komisjon ka, et kavatseb analüüsida, kas ja kuidas oleks vaja edaspidi ajakohastada või moderniseerida meie kaubanduse kaitsemeetmeid. Minu mure on järgmine: kui komisjon ei seisa vastu sellele nõukogu ettepanekule kaubanduse kaitsemeetmete üle otsustamise kohta, siis kas see saab meile kuidagi tagada, et nende läbivaatamisel trotsib see liikmesriike, mis on huvitatud kaubanduse kaitsemeetmete rakendamise õõnestamisest ja nõrgestamisest?
Niccolò Rinaldi
Austatud juhataja! Volinik! Head kolleegid! Täna õhtul on meid siin üpris vähe arutamas dumpinguvastase võitluse küsimust, mis on siiski selline teema, millest me oma koduriikides väga palju räägime. Ma arvan, et rahvusvahelises kaubanduses ei ole ühtegi teist sellist teemat, mis läheks ettevõtjatele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjatele, ametiühingutele ja tarbijatele rohkem korda kui dumping. Õigupoolest on dumpinguga tegelemine meie tootliku majanduse suure osa jaoks igapäevane ülesanne.
Komisjon teeb kõvasti tööd ja täidab dumpinguvastaste ettepanekute suhtes kindlasti oma kohustust, kuid me nõuame tegutsemist järgmistel põhimõtetel.
Esiteks tegevuse läbipaistvus: täielik läbipaistvus menetluste, vastuvõetud hindamiskriteeriumite ja nende tulemuste ning siis veel kommunikatsiooni ja kommunikatsioonistrateegia suhtes, sest Euroopa Komisjoni dumpinguvastane tegevus võib aidata meie ettevõtjate ja töötajate kartusi hajutada.
Teiseks on dumpinguvastastes menetlustes ruumi kaalutlusõigustele. See on mõistlik, kuid mõnikord jääb mulle mulje, et vastuvõetud otsustes on kasutatud liiga palju kaalutlusõigust.
Kolmandaks peab Euroopa Parlament Lissaboni lepingust tulenevalt olema paremini integreeritud, kaasatud ja teavitatud. Mulle tundub, et komisjon näeb veidi vaeva, et tunnustada parlamendi rolli rahvusvahelises kaubanduses - kuigi on tehtud suuri jõupingutusi, mille eest me volinikule tänulikud oleme - ning parlamendil on kindlasti vaja suuremat hääleõigust ka dumpinguvastase võitluse puhul.
Viimaseks on ühiskonnaga peetava dialoogi küsimus. Komisjonil on ka selles suhtes veel palju vaja ära teha. Parlament ei saa lihtsalt istuda ja ühiskonnategelasi kuulata, muu hulgas ka dumpinguvastastel teemadel. Selles suhtes peaks komisjon arvatavasti võtma arvesse uusi nõudeid, mis on seotud rahvusvahelise kaubanduse ainupädevusega, mis on sellele Lissaboni lepinguga omistatud.
Viimasena on meile selge, et dumpinguvastane võitlus peab kuuluma sidusa kaubandusstrateegia ning aususel ja avameelsusel põhineva integreeritud poliitika alla. Seda meeles pidades saab Euroopa alati püstipäi edasi liikuda.
Carl Schlyter
Austatud juhataja! Sellised on nüüd siis tagajärjed. On kahetsusväärne, et komisjon ei kasutanud võimalust reformida kaubanduse kaitsemeetmeid 2007. aastal, kui me rääkisime strateegiast "Globaalne Euroopa”, mis oligi ehk esialgne kavatsus. Mis puutub Lissaboni lepingusse ja sellesse, milline otsustusmenetlus meil peaks olema, siis ei sobi meie eesmärkidega täielikult ehk ükski olemasolevatest variantidest. Meil, rohelistel, ei ole tegelikult rakendamise küsimusega mingit probleemi tingimusel, et reeglid on selged, läbipaistvad ja õiglased.
Soovin rõhutada, et selles kontekstis on lisaks tootjate huvide tagamisele oluline veel ka tarbijate huvide kaasamine ning eesmärk ise, milleks on - just nagu Daniel Caspary ütles - dumpingule ehk toodete tegelikest kuludes madalama hinnaga müümisele lõpp teha. Siinjuures soovin siiski rõhutada, et tegelikud kulud peavad sisaldama keskkonnadumpingut. Keskkonnaga seotud õigusaktidest möödahiilimise tulemusel majandusliku eelise saamine on sama, mis majanduslikule dumpingule lisaks mõne muu rahalise toetuse saamine, kuid keskkonnavormis. Seda peab olema võimalik kaasata dumpingu probleemi käsitlemisse.
Rääkisime eelnevalt kaubanduspoliitikast kui vahendist teiste eesmärkide saavutamiseks. Antud juhul võib näiteks dumpinguvastaste meetmete kasutamine kasvuhoonegaaside heite ülekandumise ärahoidmiseks ELi heitkogustega kauplemise süsteemi raames isegi tõhusam olla. Praeguse süsteemi puhul on pikk nimekiri sadadest ärisektoritest, hõlmates 10 000 ettevõtteid, ja nelja eri kriteeriumit, et määrata, millal nad saavad HKSist maksuvabastuse või tasuta saastekvoote. Sel juhul on muidugi palju lihtsam dumpinguvastaseid menetlusi algatada kui Euroopa ettevõte on teiste riikide keskkonnaalase vastutustundetuse tõttu ebaõiglasest konkurentsist mõjutatud.
Helmut Scholz
Austatud juhataja! Karel De Gucht! Head kolleegid! Arutasime oma eelmises arutelus juba vajaduse üle seada kaubanduspoliitika laiemasse konteksti ning järgida, kaitsta ja rakendada rahvusvahelist õigust. Üks õiguslik raamistik, kuhu Euroopa Liit ja selle liikmesriigid kuuluvad, on Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO). Minu fraktsioon on aga juba algusest peale olnud selle puuduste suhtes kriitiline - ja eriti just selle küsimuse puhul. Komisjonil lasub kohustus kaitsta Euroopa ettevõtteid ja nende töötajaid ebaõiglase konkurentsi eest, kasutades selleks WTO võimaldatud dumpinguvastaseid meetmeid. Konkreetsemalt öeldes tähendab dumping toodete müümist allpool nende tootmishinda. Pöördume teie poole palvega laiendada tootmiskulude mõiste määratlust ja rakendada seda määratlust mitmepoolselt, kuna - nagu teised kõnelejad on juba rõhutanud - sotsiaalne dumping ja keskkonnadumping toovad kaasa tootmiskulude vähenemise. Selle tagajärg on ebaõiglane konkurentsisurve Euroopa ettevõtetele, mis võib isegi nende edasise eksisteerimise ohtu seada. Meid ohustab ülemaailmne allakäiguspiraal, millega me ei nõustu ega hakkagi nõustuma.
Selle taustal peame jätkama tööd nende vahendite objektiivsete kasutuskriteeriumite määratlemisel, kuna praegu on neil nii Euroopa Liidu riikide kui ka välisriikide seas omavoliliste vahendite maine. Üks põhjus on siin toimiva edasikaebusi käsitleva organi puudumine. Mõned väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad ELis kurdavad, et dumpinguvastaste vahendite kasutamisel peetakse nende huve suuremate ettevõtjate huvidest vähem tähtsaks. See kehtib eriti üleilmse tööjaotuse kohta Euroopa tootmisettevõtete puhul. Need ettevõtjad kahtlevad, kas komisjonil on ikka selge ülevaade meetmete tagajärgedest, mida see kehtestab. Soovin, et komisjon vastaks sellele konkreetse juhtumi AD549 näitel, mille märksõna on Euroopa kontsern Saint-Gobain. Komisjoni otsus ettevõtte kohta võib aidata küll seda toetada, kuid meie arvates seab see ohtu ka paljud töökohad väikestes ja keskmise suurusega tootmisettevõtetes. Karel De Gucht, minu küsimus teile on järgmine: kas teostati piisavalt uurimisi, kas olid olemas sobivad vaidlustamisvõimalused, kas neid võimalusi kasutati ja kas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele anti piisavalt teavet nende menetluste kohta?
Robert Sturdy
autor. - Austatud juhataja! Soovin volinikule öelda, et komisjon on majanduslanguse algusest saati korduvalt lubanud mitte protektsionistliku poliitika poole pöörduda, vaid liberaliseerimist toetada - mida te ise olete väga pooldanud -, Euroopa ettevõtjate jaoks võimalusi luua ja Euroopa atraktiivsemaks investeerimiskohaks muuta.
Kuigi ma olen nõus, et dumpinguvastaseid meetmeid tuleb kasutada seal, kus need on vajalikud, on probleem muidugi selles, et kas neid kasutatakse protektsionistliku meetmena. Ainuüksi praegune dumpinguvastaste uurimiste arv viitab, et just sellena neid kasutataksegi.
Selles suhtes jään teiega, volinik, eriarvamusele, tuginedes konkreetsele Belgia elektroonikaettevõtte probleemile, millest ma teile vaid kolm või neli nädalat tagasi rääkisin. Tegelikult on nad jõudnud kokkuleppele ja selle probleemi ise ära lahendanud, kuid teie ei ole siiski selle konkreetse ettevõtte suhtes dumpinguvastast menetlust lõpetanud. Tegemist oli Hiina ettevõtte ja Belgia elektroonikafirmaga. Nad on selle probleemi lahendanud ja teevad tegelikult koostööd just nimelt Euroopa Liidus töövõimaluste pakkumise nimel.
Toon teile veel ühe näite. Meil on Ühendkuningriigis - ja antud juhul ka Euroopas - üks klaaskiu juhtum, mille puhul kehtib praegu imporditollimaks määraga 43,6% (parandage mind, kui eksin). Tegemist on kasuliku tootega, mida kasutatakse üle Ühendkuningriigi ja Euroopa mitmete toodete tootmiseks.
Lõpetuseks lubage mul teile, volinik, meelde tuletada, et mitte teie ega teie eelkäija, vaid teie eelkäija eelkäija oli see, kes kehtestas dumpinguvastased õigusaktid väetise kohta. Mis puudutab põllumajandustooteid, oleme väga mures tootmiskulude, varude ja toiduga kindlustatuse pärast. Samas on väetise tegelikud kulud tõusnud 173%, kuna teie olete kehtestanud dumpinguvastased õigusaktid. Miks see nii on? Me peame oma turud avama. Kõikide inimeste seast usaldan täielikult just teid kogu Euroopas sellest protektsionismist reaalselt vabanemisel. Ootan huviga teie vastuseid.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mul on hea meel, et Euroopa Parlament jagab meie arvamust, et ELi tootmise kaitsmist rahvusvaheliste kaubandusmoonutuste eest peaks pidama vajalikuks osaks avatud ja õiglasest kaubandusstrateegiast.
Nõustun teiega, et kaubanduse kaitsemeetmed käsitlevad otsused peavad ka edaspidi tuginema tehnilistele ja faktilistele tõenditele, ning ma olen kindel, et meil on üks tõhusamatest ja õiglasematest kaubanduse kaitsesüsteemidest maailmas. Ma olen teadlik, et dumpinguvastaste ja subsiidiumidevastaste uurimiste puhul on paljude huvid mängus ja et mõned sidusrühmad üritavad otsuseid mõjutada. Sellest olenemata võin kinnitada, et otsustusmenetlus on tõhus, läbipaistev ning põhineb faktilistel tõenditel ja põhjalikul analüüsil.
Ma tunnistan, et kolmandad pooled on üritanud hiljuti meie otsuseid mõjutada, avaldades survet tööstustele või tõesti liikmesriikidele ja nendes kolmandates riikides tegutsevatele ettevõtetele. Mõistan sellised tavad kindlalt hukka. Antud kontekstis pakub Lissaboni lepingu jõustumine meile võimaluse selle probleemi lahendamiseks.
Tahan teile kinnitada, et kaubanduse kaitsemeetmetega seotud juhtumite arv jääb stabiilseks nii keskmises kui ka pikas perspektiivis. Seega ütlen vastusena Robert Sturdy küsimusele, et ei, see ei tõuse. Meil on õnnestunud hoida ära olulisi suurenemisi, mis oleksid võinud maailma majanduslanguse tulemusel toimunud, ning oleme taganud, et dumpinguvastast vahendit ei kasutata protektsionistlikel eesmärkidel.
Enamik statistilistest andmetest näitab, et menetluste arv ELis on väiksem kui meie peamiste kaubanduspartnerite puhul. Hiina jääb üldiselt peamiseks ebaõiglase kaubanduse allikaks (umbes 35% ELi algatatud juhtumitest on just Hiina vastu). Ma olen veendunud, et vajaduse korral tuleb võtta kasutusele vastavad meetmed, sealhulgas ka subsiidiumivastased meetmed.
Robert Sturdy tõstatas ka küsimuse ühe hiljutise juhtumi, nii-öelda modemi juhtumi kohta, mille puhul uuris komisjon tõepoolest kolme tegurit: dumpingut, subsideerimist ja ka kaitsemeetmeid. Dumpingut ja subsideerimist uuriti seotud ettevõtte kaebuste põhjal ning algmääruste kohaselt saavad kaebuse esitajad oma kaebused tagasi võtta. ELi õiguses on sätestatud, et kui juhtum on tagasi võetud, siis saab menetlused lõpetada, välja arvatud juhul, kui selline lõpetamine ei ole ühenduse huvides. Tegeleme hetkel tagasivõtmiste mõjude uurimisega. Tuleb mainida, et komisjon on varem selliseid kaebuste tagasivõtmisi aktsepteerinud ja sellest tulenevalt ka ilma meetmeid võtmata uurimised lõpetanud.
Kolmandal juhul, mis puudutab kaitsemeetmeid, on kaebuse algatajaks tegelikult juhtumiga seotud valitsus - Belgia valitsus - ja seega on see mõnevõrra erinev menetlus. Asjaomane ettevõte (Option NV) on nüüd komisjoni teavitanud, et see on palunud Belgia valitsusel kaitsemeetmete kehtestamise nõue tagasi võtta, kuid Belgia valitsus ei ole komisjonile veel teada andnud, kas see nõustub Optioni palvega, ning seega ootame praegu Belgia valitsuse otsust. Just täpselt nii ongi kõik selle juhtumi puhul toimunud.
Jätkates nüüd laiemate teemadega, siis kaubanduse kaitsemeetmed on põhjendatult olemas. Rahvusvahelise konkurentsi eeskirjade ja teiste korralikult toimivate turgudega seotud eeskirjade puudumisel on kaubanduse kaitsemeetmed ainus võimalik vahend, et kaitsta meie tööstust ebaõiglaselt turustatud kaupade eest. Otsime võimalusi, kuidas neid eeskirju oma tööstuste jaoks kõige tõhusamalt kasutada. Kehtivad ajalised piirangud tagavad tööstuse jaoks kiire tegutsemise ja eksportijate jaoks prognoositavuse. Kavatsen hoida meie vahendid tõhusate ja õiglastena kõikide asjaomaste ettevõtjate heaks.
Maailma Kaubandusorganisatsioonis (WTO) toimuvad läbirääkimised rahvusvaheliste kaubanduse kaitse-eeskirjade üle. ELi seisukoht on seal selge: tahame säilitada oma meetmete tõhususe ja kaitsta samal ajal oma ettevõtjaid teiste protektsionistlike tavade eest. Need WTO läbirääkimised, nagu ka Lissaboni lepingust tulenevad muudatused, on olulised meie eeskirjade igasuguse läbivaatamise puhul, mida sooviksime ette võtta.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate suhtes on kaubanduse kaitsemeetmed tõepoolest nende jaoks problemaatilised, seda nii kulukuse kui ka keerukuse mõttes. Kaubanduse kaitsemeetmete puhul on vaja vähendada halduskoormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. Seepärast olengi algatanud uuringu, et vaadelda konkreetseid raskusi, millega VKEd kaubanduse kaitsemeetmetega kokku puutudes silmitsi peavad seisma ning otsida võimalikke lahendusi nende raskuste leevendamiseks.
Mis puudutab institutsioonilisi aspekte, märkate, et komisjoni märtsis esitatav komiteemenetluse teel menetletav ettepanek näeb ette, et parlament peab olema komiteemenetluste suhtes täielikult teavitatud. Komisjon hakkab andma teavet ka ettepandud meetmete kohta, mille kohta on komisjonide arvamust palutud, lõppmeetmete kohta ja lõpliku vastuvõtmise kohta komisjoni poolt. Parlament võib igal ajal vastava palve esitamisel täiendavat teavet saada.
Lubage ma kinnitan siinkohal, et komisjon on vägagi valmis tegema ettepanekut viia kaubanduse kaitsemeetmed vastavusse uue delegeeritud ja rakendusõigusaktide järelevalvesüsteemiga (nn kaubanduse õigusaktide kogumikuga). Kuid nagu teate, käib institutsioonide vahel tähtis arutelu rakendusaktide teema üle. Komisjon jälgib seda arutelu pingsalt ning hindab teiste institutsioonidega suhtlemise põhjal, millal komisjon peaks selle ettepaneku vastu võtma. Ütlen teile aga selgelt, et küsimus on ainult selle ettepaneku tegemise ajas, mitte selles, kas seda üldse tehakse.
Vital Moreira esitas ka konkreetse küsimuse komiteemenetluse kohta. Siinkohal sooviksin end väga selgelt väljendada. Ma ei näe mitte mingit argumenti selle kohta, et Lissaboni lepingus oleks kaubanduse suhtes erinev komiteemenetlus, ning me ei nõustu sellega. Otsustamine on muidugi parlamendi ja nõukogu kätes, kuigi ka komisjonil võib selles oma roll olla, nagu lõppkokkuvõttes ka Euroopa Kohtul. Teistsuguse enamuse kehtestamine - sest selles ju asi tegelikult ongi - kaubandusküsimuste puhul komisjoni kõrvaletõrjumiseks ei ole meile ja minule kindlasti mitte vastuvõetav.
Lõpetuseks: mis puudutab kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist, siis oleme tõesti majanduskriisi algusest saati selle sagenemist täheldanud.
Soovin teile kinnitada, et jälgime kolmandate riikide kaubanduse kaitsemeetmete kasutamist väga pingsalt ning vajaduse korral astume vastavaid samme, mille hulgas on intensiivne järelevalve, mõjutatud ELi eksportijate tõhus toetamine ja tõepoolest ka vaidluste lahendamise menetluse algatamine WTOs.
Paljudel juhtudel viivad komisjoni toimingud uurimise lõpetamiseni ilma meetmeid kehtestamata. Muudel juhtudel on nende sekkumiste tulemuseks sageli väiksemate meetmete kehtestamine asjaomaste ELi eksportijate suhtes.
Tõstatati ka küsimus Euroopa ettevõtjatele avaldatud surve suhtes võimalike revanšivormide kohta kolmandate riikide vastu. Oleme Euroopa ettevõtjatelt selle kohta petitsioone saanud, kuid nende kaitsmise eesmärgil ei avalda me nende nimesid. Toon näiteks ühe hiljutise Hiinaga seotud juhtumi, kus Hiina seisis vastu vaidluse lahendamisele WTOs ja vahekohus toetas meid, kuid me ei ole avaldanud asjaomaste ettevõtjate nimesid, ja ma arvan, et seda ka nende ettevõtjate kaitsmise eesmärgil.
Kaks viimast küsimust olid selle kohta, kas me kavatseme kaubanduse kaitsemeetmed uuesti läbi vaadata. Ja me ei kavatse seda teha, kuna ma tõepoolest usun, et see ei ole vajalik. Järgnevate aastate jooksul on vaja kaubandusega väga suur töö ära teha ja peab ütlema, et ma ei soovi sellise läbivaatamisega teatavaid arutelusid uuesti algatada. Ma võiksin kaaluda seda ainult siis, kui Doha arenguvoor on läbi.
Üks konkreetne küsimus tuli ka roheliste fraktsiooni liikmelt. Carl Schlyter, ma pean ütlema, et teie küsimus on päris huvitav, sest nagu te arvatavasti teate, on nende dumpinguvastaste menetluste algatajateks ettevõtjad. Neid algatatakse konkreetse ettevõtja esitatud kaebuse alusel. Seega, kui mõni ettevõte püstitaks sellise probleemi, nagu teie kasvuhoonegaaside heite kohta esitasite, siis komisjon muidugi uuriks seda ja vaataks, kas selle menetluse tulemuseks peaks olema meetmete kehtestamine. See teema ei jää aga kindlasti käsitletavate kaebuste ringist välja. Me käsitleme kaebusi, mille esitajaks on asjaomased ettevõtjad - seega, kui ettevõte esitaks meile sellise kaebuse, siis uuriksime seda kindlasti.
Cristiana Muscardini
Austatud juhataja! Volinik! Head kolleegid! Dumpinguvastane võitlus on üheks kõige konkreetsemaks vahendiks, et kaitsta Euroopa Liidus kaubanduslikku väärikust, et turul õiglaselt konkureerida. Selleks on uude komiteemenetlusse vaja selgeid ja jõustatavaid eeskirju.
Lissaboni lepingus on selgelt sätestatud, et komisjonil lasub rakendusaktidega seotud kohustus. Nõukogul ja parlamendil on volitused komisjoni töö üle järelevalve teostamiseks. Täna arutluse all oleva kompromissettepanekuga tühistatakse Lissaboni lepinguga parlamendile antud rolli ja see võib seetõttu institutsioonides uue demokraatia defitsiidi põhjustada.
Täpsemalt öeldes seisame vastu meile arusaamatule ettepanekule rakendada dumpinguvastastele meetmetele erinevat käsitlust, mis toob vaba otsustamise, politiseerimise ja õiguskindlusetuse elemente menetlustesse, mille eesmärk peaks olema hoopis ettevõtjate õigustatud huvide kaitsmine, mida on ebaõiglase konkurentsi tavadega kahjustatud.
Tõsise majanduskriisi ajal, nagu meil praegu on, tundub dumpinguvastaste menetluste lõpetamise keeruliseks ja ehk isegi ebapraktiliseks muutmine põhjendamatu ja masohhistlikuna. Selline olekski praeguse ettepaneku tagajärg, kui see muutmata kujul läbi läheks.
Rõhume nii liikmesriikide kui ka komisjoni vastutustundele, kuna parema arengu tagamine peab olema nende ühine huvi. Areng on võimalik ainult selliste eeskirjade olemasolul, mis hoiavad ära turumoonutust, austavad institutsioonilisi rolle ja kiirendavad menetlusi.
Mario Pirillo
Austatud juhataja! Volinik! Head kolleegid! Viimaste aastate jooksul on Euroopa Komisjoni rakendatud dumpinguvastaste menetluste arv kasvanud. See on märk selle kohta, et teiste riikide poolt Euroopa ettevõtjate vastu ebaõiglaste tavade kasutamine on sagenenud. Majandus- ja finantskriisist olenemata on meie rahvusvahelised partnerid kahe viimase aasta jooksul vastu võtnud 332 protektsionistlikku meedet.
Me usume vabasse, kuid õiglasesse rahvusvahelisse kaubandusse, mille aluseks on kõikide jaoks ühtemoodi kehtivad ühised eeskirjad. On oluline kaitsta ebaseaduslike olukordade parandamiseks kasutatavate Euroopa kaubanduse kaitsemeetmete tõhusust.
Olen tõsiselt mures mõjude üle, mida praegused komiteemenetluse reformimise katsed nende vahendite tõhususele avaldada võivad. Jättes ruumi poliitilistele ja diplomaatilistele läbirääkimistele dumpinguvastaste meetmete rakendamise üle otsustamisel, riskitakse selle protsessi ohustamisega, mis peaks siiski jätkuvalt konkreetsel ja objektiivsel teabel põhinema.
Jan Zahradil
Austatud juhataja! Soovin pöörduda tagasi punkti juurde, millest minu kolleeg Robert Sturdy siin rääkis. Dumpinguvastane vahend on hea teener, aga halb isand. Just nagu selle eesmärgiks on kaitsta Euroopa ettevõtjaid ja Euroopa majandust ebaõiglase konkurentsi ja ebaõiglaste kaubandustavade eest, saab seda ka kahjuks ka protektsionismi huvides ära kasutada, et sulgeda Euroopa turge kolmandatest riikidest toodete importimisele. Seepärast kutsun komisjoni ja teid, volinik, üles sellist arengut mitte lubama, ning meid üles hoiatama dumpinguvastaste meetmete kasutamise eest protektsionismi ja ülejäänud maailmale Euroopa turu ja majanduse sulgemise huvides. Minu arvates ei tooks see meile kasu. Euroopa kui suletud kindlus ei tooks kasu mitte kellelegi ning ajalugu näitab, et kui Euroopa on avatud ja teeb ülejäänud maailmaga koostööd, siis tuleb see meile ainult kasuks. Palun pidage seda meeles!
Elisabeth Köstinger
(DE) Austatud juhataja! Odav tööjõud ja sotsiaalne dumping on meetodid, mida arenguriikides ja tärkava turumajandusega riikides väga sageli kasutatakse. Dumpinguvastase võitluse probleem näitab, kui tähtis on kolmandate riikidega vabakaubanduslepingute üle läbirääkimistel sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid ning eriti kaubanduse kaitsemeetmeid nõuda. Kõikides tootmisvaldkondades tegutsevaid Euroopa ettevõtjaid ei tohi seada ebasoodsatesse tingimustesse nende kõrgete kvaliteedinormide tõttu, mis väljenduvad muidugi ka nende hinnas. Selles suhtes tekitavad käimasolevate Mercosuriga peetavate läbirääkimiste jooksul toimunud arengusuunad mulle tõsist muret.
Me ei tohi avada ust sotsiaalsele dumpingule, vaid peame selle asemel kaubanduslepingutesse säästva lähenemisviisi lisama. Põllumajandustööstuses on dumping väga suur probleem, eriti kui see viib väikeste iseseisvate põllumajandusettevõtete kadumiseni ja asemele tulevad põllumajanduslikud alltöövõtjad.
Siinkohal soovin mainida algatusraportit ELi ja Ladina-Ameerika kaubandussuhete kohta. See raport selgitab täpselt Euroopa Liidu muresid sotsiaalsete, keskkonna- ja tootmisstandardite suhtes. Soovin tänada parlamendiliikmeid, kes selle olulise küsimuse komisjonile esitasid.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma vastan väga lühidalt. Pean veel vastama Helmut Scholzi küsimusele Saint-Gobaini klaaskiujuhtumi kohta.
Dumpinguvastased tollimaksud võivad tarned palju kallimaks muuta, sealhulgas ka VKEde jaoks. Komisjon tegeleb avaliku huvi katse raames selle võimaliku mõju väljaarvestamisega. Ka VKEd võivad menetlustest osa võtta. Meil on olemas VKEdele mõeldud abitelefon, et muuta koostööd lihtsamaks. Sellel juhul on mõju aga väike, sest Hiinale kuulub ainult 14% ELi turust.
Mis puudutab Jan Zahradili esitatud küsimust kaubanduse kaitsemeetme protektsionistliku vahendina kasutamise ja selle toimumise ohu kohta, siis ainus juhtumite arvu mõjutav asjaolu on komisjonile esitatud kaebuse arv ja esitatud tõendite kvaliteet. Komisjoni kaubanduskaitsepoliitika on eeskirjapõhine süsteem, mis on kooskõlas WTO eeskirjadega. Kui on esitatud kaebus ja on olemas piisavalt tõendusmaterjale dumpingu toimumise kohta, siis ei ole komisjonil muud võimalust, kui algatada uurimine.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jarosław Kalinowski
Euroopa majanduse kaitsmiseks on vaja kehtestada tõhusad piirangud protsessile, mida kasutatakse kolmandatest riikidest pärit toodetega surve avaldamiseks. Väga sageli on need tooted valmistatud materjalist, mis sisaldavad nii keskkonna kui ka tarbijate jaoks ohtlikke aineid. Ehe näide sellest laste mänguasjad - värvides või plastikosades sisalduvad ohtlikud koostisosad võivad põhjustada terviserikkeid ning kehv viimistlus võib põhjustada õnnetusi, mis võivad inimesele lõppeda haiglas. On selge, et just nii - odavate materjalide kasutamisega ja viimistlusele tähelepanu pööramata - ongi võimalik saavutada madalaid jaemüügihindu ja turud üle ujutada. Peame suurendama ranget järelevalvet imporditud kaupade tootmise üle ja tagama nende õigusaktide tõhus täitmine, mis reguleerivad kolmandatest riikidest pärit odavate toodete sissetoomist Euroopa turule. Kaubanduse kaitsemeetmed peavad olema tõhusad ja tagama, et kõikide ettevõtjate puhul kehtivad õiglased konkurentsitingimused.
