Haruldaste muldmetallide tarne tagamine Euroopas (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on:
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile fraktsiooni PPE nimel Ioannis A. Tsoukalas, Paul Rübig, Daniel Caspary ja Birgit Schnieber-Jastram haruldaste muldmetallide tarne tagamise kohta Euroopas - B7-0017/2011),
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid komisjonile fraktsiooni ALDE nimel Lena Ek, Vladko Todorov Panayotov, Fiona Hall, Marielle De Sarnez, Niccolò Rinaldi, Marietje Schaake ja Michael Theurer haruldaste muldmetallide tarne tagamise kohta Euroopas - B7-0020/2011),
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas komisjonile fraktsiooni ECR nimel Konrad Szymański Euroopa toorainestrateegia kohta - B7-0207/2011).
Ioannis A. Tsoukalas
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Haruldased muldmetallid on otsustava tähtsusega sadade kõrgtehnoloogiliste rakenduste puhul ja keskkonnasäästlike tehnoloogiate arendamisel. ELi tööstus sõltub täielikult haruldaste muldmetallide impordist Hiinast, kelle käes on monopol rohkem kui 97% maailmatoodangu üle ja kellele kuulub 36% maailma teadaolevatest aktiivsetest varudest. Hiina on selle valdkonna teadusuuringutes tugev ja tal on sulamite ja lõpptoodete tootmisel oluline konkurentsieelis.
Samal ajal puudub ELi tööstusel nii juurdepääs toorainele kui ka oskusteave selle töötlemiseks. Ehkki haruldased muldmetallid ei ole nii haruldased, nagu nende nimetus ütleb, arvavad eksperdid, et hästitoimiva tootmisliini ümberkorraldamiseks kulub 10-15 aastat. Euroopa Liit arendab keskpika perioodi toorainestrateegiat, kuid haruldaste muldmetallide probleem on palju pakilisem. Hiina suurenenud sisevajadus ja tema püüdlused piirata keskkonnamõju on toonud juba kaasa väga ranged ekspordipiirangud, samal ajal kui nõudlus maailmas suureneb. Hiina kehtestas 2011. aasta esimeseks pooleks väiksemad ekspordimahud, mis langesid eelmise aastaga võrreldes kuni 35%, ja aasta teises pooles on oodata veel rangemaid piiranguid. Prognooside kohaselt muutub puudujääk järgmise kuue kuu jooksul tuntavamaks. See suurendab haruldaste muldmetallide hindu ja tekitab tootmisliinide katkestusi. Ekspertide hinnangul tekib 2014. aastal haruldaste muldmetallide maailmatoodangus 40 000tonnine puudujääk.
Küsimused komisjonile on otsesed ja pakilised.
Milliseid lühiajalisi meetmeid kavatseb komisjon koos oma partneritega võtta, et leida muid haruldaste muldmetallide allikaid?
Millises seisus on meie selleteemalised läbirääkimised Hiina ja rahvusvaheliste partneritega?
Lena Ek
esitaja. - Austatud juhataja! Mõnikord mõtlen, kas Euroopa reageeribki kõigile probleemidele sellega, et tardub hirmust Hiina ees ning nõuab kaubandussanktsioone ja riigi sekkumist.
ELi eduka toorainestrateegia eesmärk peab olema vabakaubanduse ergutamine. See peaks sisaldama jätkusuutlikku ja ressursitõhusat majandamist, uuenduslikkust ning Euroopa äriühingute juurdepääsu toorainetele. See ei tohiks kätkeda toorainevarude ladustamist maksumaksja raha eest.
Euroopa sõltub järjest enam väikesest hulgast põhiressurssidest ja jääb alternatiivsete allikate tagamise võidujooksus maha, kuid varude soetamise vajadust saavad hinnata just eraettevõtted, mitte poliitikud. Kui selline ressursside kasutamine on tõhus, siis nad varuvad neid. Kuid me vajame siiski põhjalikku toorainestrateegiat, mis hõlmaks haruldaste muldmetallide kättesaadavuse kõiki tahke, sealhulgas kaubandust, teadusuuringuid, innovatsiooni, ringlussevõttu ning transpordi ja infrastruktuuri arengut, et võimaldada omamaiste allikate arendamist. Me vajame toorainetarnete paremat haldamist Euroopas ning tõhusaid meetmeid paremaks ringlussevõtuks ja jäätmete vähendamiseks.
Euroopa on loodusvarade poolest jõukas ja paikneb ressursirikka Barentsi mere piirkonna lähedust arvestades strateegiliselt heas kohas. Põhja-Euroopa suudaks oma mineraalide, metallide ja metsadega rahuldada ELi toorainevajadust jätkusuutlikul viisil.
Samuti peame alternatiivsete lahenduste leidmiseks soodustama innovatsiooni ja teadusuuringuid ning otsima viise, kuidas asendada materjale, mis on Euroopa äriühingute meelest liiga kallid. ELi strateegia peab tuginema vabakaubandusele ja tagama, et nii arenenud riigid kui ka arengumaad saaksid jätkusuutlikest toorainetarnetest kasu. Peaksime kasutama ka kaubandusabi mehhanismi.
Euroopa peab tegutsema uuenduslikkuse edendamise ja kolmandate riikide kaubandustõkete eemaldamise nimel ega vaja haruldaste ja oluliste toorainete ladustamise poliitikat ja muu maailma riikide demokraatia õõnestamist. Me vajame komisjoni ettepanekuid toorainete ja haruldaste muldmetallide kohta. Ootame neid ettepanekuid endiselt.
Konrad Szymański
Austatud juhataja! Euroopa tööstuse seisund ja konkurentsivõime sõltuvad juurdepääsust haruldastele muldmetallidele. Kui me ei taga nende ainete kättesaadavust, kaotame oma majanduse tehnoloogiliselt kõige arenenumad sektorid. Seetõttu ei tohi me ühtegi oma poliitikavaldkonda hooletusse jätta. Peame oskuslikult kasutama oma juba olemas olevaid ressursse, mille me oleme tarbetult unarusse jätnud. Peame kasutama kaubanduspoliitika vahendeid, et hoida tõhusalt ära vabakaubandusega seotud rikkumised. Me ei saa piirduda vaid sellega, et kasutame kalleid ja endiselt väga piiratud võimalusi, mida pakub meile kasutatud seadmetest pärit materjalide taaskasutus.
On hulk küsimusi, mida tuleks Euroopa Komisjonile seoses tooraineid käsitleva teatisega esitada. Esiteks: kas komisjon on hinnanud Hiina protektsionistliku toorainepoliitika mõju Euroopa tööstusele? Teiseks: milline võib olla ringlussevõtu roll, kui mõelda kaubanduspoliitika pakutavatele võimalustele ja oma varudele? Milline on suhe nende kolme võimaluse vahel? Kolmandaks: kas komisjonil on olemas hinnang selle kohta, millised kulud kaasnevad ringlussevõtu suurendamisega Euroopa toorainepoliitikas?
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Nagu teate, kiitis komisjon veebruari alguses heaks ELi toorainestrateegia, mis tugineb kolmele sambale.
Esimene sammas puudutab toorainete tarnet väljastpoolt Euroopa Liitu Aafrika Liiduga sõlmitud kokkulepete põhjal. Oleme lisanud toorainete küsimuse Venemaa Föderatsiooniga peetavate kohtumiste päevakorda. Peale selle, nagu ma eelmisel arutelul ka mainisin, sõidan juunis Brasiiliasse, Argentinasse ja Tšiilisse, et alustada diplomaatilist tegevust ka nende Ladina-Ameerika riikidega. Siis räägin suhetest Hiinaga.
Teine sammas puudutab jätkusuutlikuma tarne tagamist ELi piires. Sellega seoses oleme kokkuleppel volinik Potočnikuga ajakohastanud Natura 2000 rakenduseeskirju. Me soovime tagada, et neid tõlgendatakse viisil, mis ei kahjusta kaevandustegevust, kuid samas arvestab loodusega.
Kolmas sammas puudutab ringlussevõttu ja ressursside tõhusat kasutamist. Tahaksin korrata seda, mida ütlesin eelmisel arutelul - kavandame oma innovatsioonipoliitika raames mitmeid innovatsioonipartnerluse programme eri sektorites, millest üks on toorainesektor. Üks innovatsioonipartnerluse programmidest keskendub eriti meie tegevusele toorainete ringlussevõtu ja asendamise valdkonnas.
Uues teatises rõhutatakse ennekõike haruldaste muldmetallide ja muude põhitoorainete tarnimise olukorda. On kindel, et Hiina poolt haruldastele muldmetallidele kehtestatud ekspordikvoot vähendab märkimisväärselt üleilmseid tarneid. Me hindame olukorda, et teha kindlaks kõige sobivamad mitmepoolsed vahendid, unustamata seejuures Maailma Kaubandusorganisatsiooni ja meie kahepoolseid suhteid Hiinaga.
Algatasime 2009. aastal WTOs Hiina vastu vaidluse lahendamise menetluse seoses juurdepääsuga üheksale põhitoorainele. Juhtumi uurimine on lõppjärgus ja selle järeldused on mõistagi väga olulised meie aruteludes haruldasi muldmetalle käsitleva menetluse algatamise üle WTOs.
Komisjon on tõstatanud selle teema kahepoolsetes suhetes Hiina valitsusega korduvalt nii poliitilisest kui ka tehnilisest vaatepunktist. 2010. aasta lõpus loodi ELi ja Hiina vaheline töörühm, et lihtsustada dialoogi haruldaste muldmetallide ja teiste toorainetega seotud küsimustes.
EL rakendab strateegiliste partnerlussuhete ja tulevasi poliitikaeesmärke käsitlevate dialoogide raames aktiivset toorainediplomaatiat, mille eesmärk on tagada juurdepääs kõnealustele ainetele ja ennekõike põhitoorainetele. Üks näide on, nagu ma mainisin, kahepoolse dialoogi algatamine 2011.-2013. aasta ELi-Aafrika ühisstrateegia raames, mis hõlmab spetsiaalselt toorainetele pühendatud osa. Meie suhteid Venemaa ja Ladina-Ameerikaga ma juba mainisin.
ELi piires toetab komisjon põhitoorainemaardlate otsimist ja seda eesmärki edendab ennekõike 2009.-2013. aasta projekt ProMine, mis kuulub seitsmenda raamprogrammi alla.
Ringlussevõtuga kaasnevad suured tehnoloogilised raskused, peamiselt seetõttu, et paljudes toodetes sisalduv tooraine hulk on väga väike. Meie strateegia eesmärk on edendada ringlussevõttu meetmetega, mille mõte on parandada ELi jäätmehoolduse õigusaktide rakendamist ja kohaldamist.
Peale selle tuleb meil ringlussevõtu ja asendamise sektoris jätkata teadusuuringute ja innovatsiooni edendamist, nagu seitsmenda raamprogrammi all on haruldaste muldmetallide asendamise projektide rahastamisel juba tehtud. Seoses sellega uurib komisjon võimalust algatada toorainete valdkonnas innovatsioonipartnerlus ja loodab esitada konkreetse ettepaneku järgmiste kuude jooksul. Alustasime innovatsiooni teemal koostööd ka Ameerika Ühendriikidega ja samuti uurime võimalust teha koostööd Jaapaniga.
Loomulikult peame põhitoorainete probleemil endiselt hästi silma peal hoidma, et määratleda vajalikud esmatähtsad meetmed, kuid me usume, et toorainete tarnekindluse eest vastutavad ennekõike äriühingud. Me oleme aga valmis arutama tihedas koostöös liikmesriikidega tooraine ladustamiskava kulusid, võimalikku tulu ja lisandväärtust.
Sellega me praegu tegelemegi, kuid ma olen loomulikult alati valmis kuulama kõiki Euroopa Parlamendi soovitusi, et tagada komisjoni töö aktiivne jätkumine selles küsimuses, mis on Euroopa ettevõtlussüsteemi konkurentsivõime tagamiseks ülimalt tähtis.
Paul Rübig
Lugupeetud juhataja! Austatud volinik Tajani, suur tänu teile algatuse eest! Toorained aitavad tagada meie tööstussektori tulevase elujõulisuse, seetõttu on meile oluline sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid Hiina ja paljude teiste riikidega ka muudes valdkondades peale kaubanduspoliitika. Peaksime keskenduma näiteks ka investeeringute kaitse lepingutele, sest me võime allkirjastada selles valdkonnas pikaajalised lepingud, mis kaitsevad investeeringutasuvust uutes kaevandustes, mida meil on hädasti vaja. Teisisõnu pakuvad pikaajalised lepingud kaitset meie investeeringutele selle kaudu, et olemasolevate kaevandustega konkureerivad uued kaevandused võivad saada vajalikku rahalist toetust.
Maailma Kaubandusorganisatsiooni Doha vooru jätkukonverentsi raames saame uurida ka Singapuri küsimuste olukorda. Oleme Singapuris hea meetmepaketi juba koostanud ja peame sellega edasi tegelema, võib-olla isegi kõrvuti praeguste Doha läbirääkimistega.
Tuleb välja selgitada, kas dumpinguvastaseid eeskirju on rikutud seoses hindadega, mida Hiina tööstus teatud juhtudel töötlemiseks mõeldud toorainete eest maksab, ja seoses Euroopa tööstusele kehtestatud lisatasudega. Selle väljaselgitamisega juba tegeldakse. Asi ei puuduta siiski üksnes haruldasi muldmetalle, vaid näiteks ka magnesiiti, mis on tulekindlate toodete valmistamisel kõige olulisem tooraine ning väga vajalik terase, klaasi, tsemendi ja teiste materjalide tootmisel. Me peaksime mõtlema võimalikele asendustoodetele, mida saaks tulevikus kasutada, ja võib-olla algatama nende toodete jaoks omaenda teadusuuringute programmi.
Mulle teeb heameelt ka volinik Hedegaardi ettepanek CO2-jalajälje maksu kohta, mis võimaldaks nõuda lisakäibemaksu toodetelt, mille valmistamisel paisatakse õhku palju CO2 ja mida veetakse pikki vahemaid.
Marita Ulvskog
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Minu arvates näitab käesolev arutelu, kui oluline on see, et toorainestrateegial oleks pikaajaline ja laiaulatuslik mõju. Haruldased muldmetallid on haruldased muidugi turul, kuid mitte maapõues. Sellel on mitu põhjust. Kaevandamine kõigis kohtades, kus me teame neid leiduvat, ei ole lihtsalt olnud majanduslikult piisavalt huvipakkuv. Esinenud on ka keskkonnaalaseid ja töökeskkonda puudutavaid vaidlusi.
EL peaks teadus- ja arendustegevusse palju investeerima. Samuti peaks ta investeerima ressursitõhususse ja ennekõike ringlussevõttu, nagu sel pärastlõunal on korduvalt öeldud. Selleks on vaja muidugi kõike, alates arukatest, lihtsatest ja nutikatest kogumisstrateegiatest ning lõpetades ökodisainiga, mis lihtsustaks patareide eemaldamist ringlussevõetavatest seadmetest. Samas tuleb meil teistes maailma osades asuvate riikidega koostööd tehes suruda alla oma koloniaalsed ajendid. See on midagi, millega me ei ole siiani veel päris hästi hakkama saanud.
Niccolò Rinaldi
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Volinik, te jagasite juba mõningast teavet, kuid ma sooviksin kuulda rohkem üksikasju.
Esiteks WTO. Mida me täpselt teeme WTOs seoses juba 2009. aasta algatusega, mis minu andmete kohaselt puudutas magneesiumi ja boksiiti? Kas meil on WTOs käsil mõni haruldasi muldmetalle käsitlev menetlus? Kas selline tegevus on võimalik ja kas me algatame selle üksi või on meil võimalik teha seda koos USA ja Jaapaniga, nagu oleks minu meelest soovitatav?
Teiseks mainisite, et meil on vaja suurendada tarneid teistest maardlatest, sealhulgas Euroopa omadest. Kas Gröönimaal on selles mingi osa? Milline on konkreetne seisukoht selles küsimuses?
Kolmandaks haruldaste muldmetallide taaskasutus ringlussevõtu kaudu. Kas me liigume olmeprügist kasulike materjalide eraldamist käsitlevate Euroopa eeskirjade poole? Kas kunagi valmib sellekohane direktiiv või määrus? Mida on selles küsimuses kavandatud?
Neljandaks, kas meil on kaheksandas raamprogrammis ka erisätteid seoses uuringute ja uurimise arendamisega? Lisaks küsiksin ladustamissüsteemi kohta. Kas plaanitakse kehtestada ühised Euroopa eeskirjad ka ladustamise valdkonnas?
Lõpetuseks tahaksin teada, mil määral tegeldakse selle küsimusega kahepoolsetes suhetes Hiinaga nii majandus- ja kaubandusküsimusi käsitleva kõrgetasemelise dialoogi kui ka uusi partnerlus- ja koostöölepinguid hõlmavate käimasolevate läbirääkimiste raames.
Reinhard Bütikofer
Lugupeetud juhataja! Lühikeses ja keskpikas plaanis kujutab meie sõltuvus Hiinast imporditavatest haruldastest muldmetallidest kahtlemata probleemi. Ma ei näe, et Euroopa oleks strateegiliselt nõrk, kuid me ei tohi ka jääda sõltuvaks. Ausalt öeldes teevad hiinlased meile teene, kui näitavad selgelt, et me peame oma praegusest sõltuvast olukorrast pääsema.
Seepärast ei tohi me teha veel üht viga sellega, et loome Euroopa ja Hiina vahel vastasseisu. Selles valdkonnas on koostöövõimalusi. Kuid Aasia poole vaadates peaksime arvestama ka Jaapaniga. Eelmisel aastal oli Jaapanil Euroopast keerulisem haruldasi muldmetalle kätte saada. Jaapan on reageerinud aga palju kiiremalt ja tõhusamalt. Jaapani valitsus on kulutanud haruldaste muldmetallide asendamise ja ringlussevõtu teadusuuringutele miljard dollarit. Kui palju raha eraldame meie seitsmenda raamprogrammi raames?
On ütlematagi selge, et vajame kaubanduspoliitikat. Me peame arendama ka endi varusid seal, kus need on kättesaadavad. Arvan siiski, et meie haruldaste muldmetallide poliitika strateegiline kese peaks olema innovatsioon, toorainetõhusus ja liidrikoht tehnoloogia valdkonnas. Vajame toorainetõhususe saavutamiseks kohustuslikke eesmärke. Vajame ka üksikasjalikke ja konkreetseid haruldaste muldmetallide ringlussevõtu kavasid. Komisjoni teatises ringlussevõttu otseselt ei mainita. See ei ole enam tulevikulahendus, vaid lahendus, mida vajame praegu. Hulk ettevõtteid, näiteks Rhodia, BASF, Osram ja paljud teised on sellega juba mõnda aega tegelnud.
Asendamine on teine oluline tegur. Isegi Hiina asub praegu investeerima haruldaste muldmetallide asendamisse, sest on ilmselge, et ta ei saa jätkata nende ainete kasutamist praegusel tasemel isegi ainult enda vajaduste rahuldamiseks.
Tegutsegem kiiresti, et kasutada ära võimalusi, mida praegune olukord meile pakub, ja ärgem kurtkem nende võimaluste avanemise üle.
Zbigniew Ziobro
Lugupeetud juhataja! Haruldased muldmetallid on sadade tehnoloogiliste lahenduste jaoks otsustava tähtsusega. Seetõttu on need tehnoloogia jätkuva arengu ja suurema uuendustegevuse põhitegur Euroopa Liidus. Tõsiasi, et neid kasutatakse nii laialdaselt, tähendab, et nõudlus on suurenenud. Samas on aga kaevandatavate koguste suurendamise võimalused vähenenud.
Praegu kaevandatakse terves maailmas kokku 124 000 tonni haruldasi muldmetalle aastas ja nõudlus nende järele kasvab 2012. aastaks poole võrra. Ligi 97% kogu maailma tarnitavatest haruldastest muldmetallidest kaevandatakse Hiinas, ning see on oluline näitaja, sest Hiina on alates 2006. aastast kaevandamist ja eksporti vähendanud. Augustis teatas Hiina, et vähendab eksporti üle 50% ja loob strateegilised varud. Peale selle kuuluvad paljud mujal maailmas haruldasi muldmetalle kaevandavad äriühingud tegelikult Hiinale. Hiljuti peatati Austraalias ühe haruldaste muldmetallide kaevanduse ülevõtmine Hiina kaevandusettevõtte poolt. See on väga tõsine probleem, kui mõelda nende toorainete kaevandamise monopolile. Me peame tegema kõik mis meie võimuses, et hoida ära igasugused ohud sellele äärmiselt olulisele majandussektorile, mis tagab Euroopa majanduskasvu ja tuleviku.
Helmut Scholz
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Eelmise aasta sügisel väljendas Euroopa Parlament suurt heameelt, et Euroopa Liidu riigipead ja valitsusjuhid tunnustasid Madridi tippkohtumisel tehtud sõnaselget avaldust riikide suveräänse õiguse kohta majandada ise oma loodusvarasid ja kontrollida nende kasutamist. Avalduses viidati konkreetselt ka säästlikkuse kriteeriumide tähtsusele. Tippkohtumisel osalesid Ladina-Ameerika riigid, kuid samu õigusakte kohaldatakse ka Hiina ja teiste riikide suhtes.
Haruldaste muldmetallide kaevandamine on põhjustanud Hiinas tõsist keskkonnakahju, samuti nagu juhtus minevikus Ameerika Ühendriikides ja mujal. See ei tohi jätkuda. Meil on vaja rahvusvahelist kokkulepet. Hiina ja teised potentsiaalsed tootjad vajavad meie eriteadmisi ja tehnosiiret, et tagada oma kaevandamisprotsesside keskkonnasäästlikkus ja kaevurite palju ohutumad töötingimused.
Hiina on huvitatud ka haruldaste muldmetallide töötlemiseks mõeldud kõrgtehnoloogilistest tootmisrajatistest, sest ta ei taha olla vaid tooraine tarnija. Seepärast peaks komisjon olema selles küsimuses vahendajaks.
Nüüdisaegset toorainepoliitikat peaks iseloomustama partnerlus. Samal ajal peate panema rõhku parema ringlussevõtu ja asendamistehnoloogia arendamisele, sest tulevikus muutuvad haruldastest muldmetallidest saadavad metallid veel haruldasemaks - liiga haruldaseks, et kasutada neid vaid üks kord.
Daniel Caspary
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Härra Tajani, te esitasite täna uusi teadaandeid selle kohta, mida komisjon kavatseb toorainetarnete küsimuses järgmise kahe kuu jooksul teha. Ka 2007. aastal esitas komisjon teadaande ja tutvustas oma toorainestrateegiat. Minu mure seisneb selles, et teadaanded, mida me viimaste päevade ja viimase paari nädala jooksul oleme kuulnud, on vägagi sarnased 2007. aasta teadaannetega. Mul on aga tunne, et vahepeal pole midagi erilist toimunud.
Midagi erilist pole tehtud vähemalt meie endi huvide maksmapanemiseks. Mulle tundub, et paljud teised riigid suruvad oma huve läbi väga agressiivselt. Seda nimetatakse koloniaalrefleksiks. Ma ei näe seda mitte Euroopa Liidu riikides, vaid peamiselt Hiinas, kes kasutab tooraine- ja ennekõike haruldaste muldmetallide küsimust oma monopoolse seisundi hoidmiseks ja teiste riikide halvemasse olukorda panemiseks.
Austatud volinik, ma mõtlen järjest sagedamini, kes peaks vastutama selle eest, et midagi ka tegelikult ära tehtaks. Kas vastutama peaks teie peadirektoraat? Või teie? Kas seda peaks tegema kaubanduse peadirektoraat? Või volinik De Gucht? Kas seda peaksid tegema teised volinikud? Kellel lasub tegelikult üldine vastutus? Milliseid konkreetseid samme tuleb astuda? Kelle tegusid ja millal peaksime jälgima, et tagada tegelik meetmete võtmine Euroopa Liidu poolt? Oleksin väga tänulik, kui te seda küsimust uuriksite, sest me kõik teame, et hiinlased on endiselt juhtival kohal ning kehtestavad ekspordipiiranguid ja -tollimakse, mis seavad meie äriühingud silmitsi suurte probleemidega.
Kas komisjon on viimaks koostanud nimekirja kõikidest toodetest, mille puhul Hiinal on oma ekspordipiirangute tõttu konkurentsieelis? Kas komisjon kavatseb vajaduse korral võtta dumpinguvastaseid meetmeid, et kaotada meie äriühingute ebasoodne konkurentsiolukord? Oleksin väga tänulik, kui te pööraksite nendele küsimustele tähelepanu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Haruldased muldmetallid on üliolulised monitoride ja mobiiltelefonide tootmiseks ning samuti tuuleturbiinides ja elektrisõidukites kasutatavate kõrgtundlike püsimagnetite, autode katalüüsmuundurite, trükkplaatide ja optiliste kiudude tootmiseks. Seetõttu on need olulised ka uue keskkonnahoidliku energia jaoks. Vaatamata sellele, et nende elementidega kaubeldakse üleilmselt, ei ole teatud toorainete ja haruldaste muldmetallide turg eriti läbipaistev ning tehingute kogused on väikesed.
Euroopa Liit sõltub peaaegu täielikult haruldaste muldmetallide impordist, arvestades, et 97% nende üleilmsest tootmisest koondub Hiinasse. Toorainenõudlust suurendavad tärkava turumajandusega riikide majanduskasvu elavnemine ja uue tehnoloogia kiire levik. Haruldaste muldmetallide kaevandamise, rafineerimise ja ringlussevõtu protsesside tagajärjed keskkonnale on tõsised, kui neid ei majandata nõuetekohaselt. Euroopa Liit peaks suunama oma jõupingutused haruldaste muldmetallide kasutamise ja ringlussevõtu protsesside hõlbustamisele ning teadusuuringutele, mille eesmärk on kriitiliste toorainete asendamine teiste, vähem kriitiliste ainetega.
Lugupeetud volinik, me kutsume üles ajakohastama korrapäraselt toorainete nimekirja.
Charles Goerens
(FR) Lugupeetud juhataja! Tähelepanekud, mis käesoleva arutelu aluseks olevate suuliselt vastatavate küsimustega esitati, on vaid veel üheks viiteks ressursside piiratusele ja ennekõike teatud ülioluliste mineraalide kasvavale nappusele. Peale selle viitavad need importivate riikide haavatavusele nende riikide kõrval, kes hoiavad enda käes monopoli.
Euroopa Liit peab reageerima kahel tegevussuunal - ühest küljest hoolitsema selle eest, et me ei satuks kitsikusse, kui kaitseme oma olukorda kõigil asjakohastel foorumitel (WTO, G20 ja ÜRO), ja teisest küljest tegutsema Lissaboni strateegia raamistikus eesmärgiga vähendada oma sõltuvust haruldastest muldmetallidest,. Meie võtmesõnad peavad olema kasutatud materjalide tõhus ringlussevõtt ning alternatiivseid tooteid käsitlevate teadus- ja arendusprogrammide edendamine.
Lõpetuseks peab EL aitama partnerlussuhete kaudu arenguriikidega hoida ära nendele riikidele kuuluvate haruldaste muldmetallide riisumist.
(Aplaus)
Teresa Riera Madurell
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Olukord on selge: ELil on vaja tagada oma haruldaste muldmetallide tarned, kuid sellel turul on konkurents järjest karmim.
Hiina kontrolli all on vähemalt 95% üleilmsest tootmisest ja tema jätkuvad ekspordikvootide kärped on seadnud selle küsimuse G20 päevakorra keskmesse.
Seega arutame kogu Euroopa majandusele äärmiselt olulist küsimust, mida tuleb lahendada muidugi koostöös riikidega, kus on varusid, kuid samuti ja eelkõige teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni kaudu.
On juba öeldud, et investeerimine teadus- ja arendustegevusse on ülitähtis, kui soovime tulla toime tehnoloogiliste raskustega, mis on seotud tõhusamate kaevandamisvõtete ning toorainetele alternatiivide otsimisega sõltuvuse vähendamise ja ringlussevõtu eesmärgil, mis on äärmiselt oluline, sest kasulike materjalide eraldamine olmeprügist võib olla Euroopa Liidu jaoks tähtis toorainete allikas.
Seepärast kiidame volinikku tema pühendumuse eest sellele küsimusele ja jälgime pingsalt kõiki samme, mida komisjon selles valdkonnas astub.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Pean ütlema, et olen väga mures teatud asjaolude pärast, mida olen viimasel ajal siin parlamendis kuulnud. Täna räägitakse siin haruldaste muldmetallide nappusest, eile kõneldi 80% valgupuudujäägist ning paar nädalat tagasi peedisuhkruvabrikute sulgemisest ja sellest, et meil on nüüd suhkrupuudus. Arvan, et Euroopa Liidul on aeg hakata end esikohale seadma ja ennekõike üritada oma tööstust edendada.
Loomulikult teeb mulle heameelt voliniku tahe tegelda uuendustega haruldaste muldmetallide asendamise (ja samuti ringlussevõtu) valdkonnas, kuid ennekõike pöörata tähelepanu uuele tehnoloogiale. Osalesin paar nädalat tagasi Brüsselis seminaril, kus kirjeldati uusi tehnoloogilisi võtteid haruldaste ainete kaevandamiseks merepõhjast.
Lõppkokkuvõttes peame hoolitsema selle eest, et suudaksime end ise varustada. On tore, et volinik käib Brasiilias ja räägib Hiinaga, kuid kui diplomaatiast kasu ei ole ja need riigid ei anna meile seda, mida me soovime, mida siis teha? Kui meil ei ole tugevat majandust, pole meil ka poliitilist kaalu.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! Tooraine küsimus on lahutamatult seotud Euroopa Liidu majanduskasvu ja majandusliku edasiminekuga. Seepärast kiidame komisjoni toorainestrateegia eest. Kuid võimalik tulevane toorainenappus ei peaks siiski panema meid keskenduma vaid toorainete kättesaadavuse probleemi lahendamisele. Ma olen nõus, et see võib pakkuda väga head võimalust suunata Euroopa Liidu majandust palju tõhusamal ressursikasutusel põhineva mudeli poole. Toorainete kasutamise piiramine ja suurem keskendumine nende tõhusale töötlemisele on arvatavasti kiireim viis, kuidas vähendada liidu impordivajadust. Piisav investeerimine uude töötlemistehnoloogiasse ja asendustoorainete väljatöötamine võimaldaks vähendada tublisti sõltuvust imporditavatest haruldastest muldmetallidest. See võiks tagada Euroopale selles valdkonnas liidrikoha ja aitaks suuresti kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide täitmisele.
João Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Käesolev arutelu, mis käsitleb raskusi juurdepääsul sellistele toorainetele nagu haruldased muldmetallid, on järjest rohkem seotud maailma majanduse arengu hetkeolukorraga ja meid ümbritseva süsteemse kriisiga. See, mis kuulutati finantskriisiks, on tegelikult palju laiahaardelisem üleilmne kriis. See on kriis, mille juured ulatuvad ka vastuoluni kapitalistlikus käsitluses mõistetud majanduskasvu ja helde, kuid mitte ammendamatute ressurssidega planeedi Maa vahel. Kõike kasumi võimule ja kokkukuhjamisele allutava kapitalistliku süsteemi juured peituvad ka võimetuses mõista loodust ja selle piire. Loodusel on aga siiski piirid.
Majanduslikust ja poliitilisest vaatepunktist mitmekeskuselise maailma poole liikumine toob kaasa suurema konkurentsi ressursside pärast, tekitab konflikte ja hoiab neid üleval. Valuuta- ja kaubandussõjad, mille tunnistajaks me oleme olnud, on murettekitavad märgid, kuid mitte erandlikud. Silmapiirile kerkivad teisedki praegust aega ja tulevikku ähvardavad sõjad ning samamoodi on see kõigi muude asjadega, millest me räägime, kui arutame oma tänast teemat.
Edit Herczog
Lugupeetud juhataja ja volinik! Kui minu vanaema sündis, oli ta üks kahest miljardist maakeral elavast inimesest. Kui mina sündisin, olin ma üks viiest miljardist, ja kui sünnib minu tütretütar, on tema üks üheksast miljardist maakeral elavast inimesest. Seega tuleb ekstensiivne tehnoloogia kõikide ressursside, sealhulgas haruldaste ainete puhul asendada intensiivse tehnoloogiaga. Tahaksin siinkohal meenutada inimest, kes sai sada aastat tagasi raadiumi ja polooniumi eraldamise ja puhastamise eest Nobeli keemiapreemia. See on Marie Skłodowska, keda tuntakse Marie Curiena. Meil on vaja Marie Curiesid, meil on vaja teadlasi, meil on vaja läbimurdetehnoloogiat. Seetõttu tahaksin paluda teil, volinik, anda endast parim selleks, et Euroopa jääks paigaks noortele keemiatalentidele.
Judith A. Merkies
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Jah, me saaksime tooraineid importida, kuid peaksime neid hoopis säilitama. Võib-olla saaksime hakata neid ise tootma? Teie algatus uue partnerluse kohta, mis hõlmab ka asendamist, teeb mulle rõõmu, kuid ma arvan, et teised parlamendiliikmed on seda juba maininud ja et neil on õigus - me peame püüdma säilitada tooraineid siin Euroopas. See on väga oluline. Me peame suurendama kogumist. Me peame lülituma ümber teistele ärimudelitele, et taaskasutada ringlussevõtmiseks mõeldud haruldasi muldmetalle kõikjal kus võimalik. Me saame seda teha innovatsiooni kaudu ja selleks on meil vaja suuremat tõhusust.
Mul on siiski üks väga suur mure - kas te kavatsete siis, kui haruldased muldmetallid muutuvad veel haruldasemaks, tagada, et neid hoitakse vaid kõige olulisemate kasutusalade jaoks? Kas te tagate nende metallide veelgi haruldasemaks muutumise korral, et need kasutusalad, mis on meile kõigile kõige tarvilikumad ja hädavajalikumad, jäävad alles? Kas te kavatsete hoolitseda näiteks selle eest, et McDonaldsi toodetesse jõudmise asemel hoitaks neid metalle tuulegeneraatoritele? Kas te tegelete ka selle küsimusega? Minule tundub see väga tähtis.
Adam Gierek
(PL) Lugupeetud juhataja! Konkurentsi tõttu kalduvad turuosalised tegema investeeringuid, mis annavad kiiret tulu, teisisõnu investeeringuid tehastesse, mille tooted jõuavad otse tarbijateni. Investeerimine toorainete ja ennekõike maardlate otsimisse kujutab endast pikka ja kallist protsessi, mis laseb kasu kaua oodata. Seetõttu saavadki sellega tegelda vaid suurimad investorid. Need on peamiselt monopolistid ja võivad kehtestada omaenda tingimusi, nagu oleme näinud haruldaste muldmetallide puhul. Nüüdseks on ilmnenud, et Euroopa majanduskasv on piiratud lantanoidide, ennekõike samaariumi ja neodüümi puuduse tõttu, mida on vaja tuuleturbiinides ja elektrisõidukites kasutatavate kõrgtundlike püsimagnetite tootmiseks.
Euroopa Liidul on aeg pöörata toorainevarustuse kindlusele sama suurt tähelepanu nagu energiajulgeolekule. See ei puuduta ainult haruldasi muldmetalle, vaid ka teisi haruldasi tooraineid ja materjale, mida kasutatakse katalüsaatoritena - näiteks reeniumi ja plaatinametalle, volframi, molübdeeni, liitiumi, seleeni ja muid aineid. Tänan teid!
Antonio Tajani
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Tahaksin parlamenti tänada, sest selle aruteluga lisab ta tähtsust sammudele, mida Euroopa Komisjon, täpsemalt Barroso teine komisjon haruldaste ainete tundliku küsimuse lahendamiseks astub.
Nagu Helmut Scholz rõhutas, on Euroopa Komisjon alates Madridi kohtumisest hakanud sihikindlalt tegutsema. Teisisõnu pole ta piirdunud ainult teadaannetega, vaid on võtnud konkreetseid meetmeid. Kui ma räägin konkreetsetest meetmetest, pean silmas loetelu koostamist 14 haruldasest toorainest, mille puhul on vaja tegutseda, ja ma kardan, et see loetelu kahjuks pikeneb.
Esimene kokkulepe Aafrika Liiduga nõudis kuudepikkust tööd ning päädis Aafrika Liidu ja Euroopa Liidu tegevuskava raames lepinguga, mis näeb ette Aafrika otsese kaasamise Euroopa Liidu ja komisjoniga tehtavasse ühisesse töösse. See töö hõlmab nii seda, mida me saame teha ELis oma vajaduste analüüsimiseks, kui ka analüüsi tegelikest kaevandamisvõimalustest Aafrikas, geoloogilise teenistuse võimalikku rakendamist ja kava luua üleaafrikaline infrastruktuur, et toetada kaevandusi, mille kaudu on võimalik kaevandustööstust laiendada.
Teine konkreetne tulemus - tegu ei ole vaid teadaandega - on kokkulepe Venemaa Föderatsiooniga. Selle kohaselt võetakse toorainelepingud päevakorda ja kaks kohtumist on juba toimunud.
Samuti ei ole Euroopa Komisjoni dokument toorainete kohta pelk teadaanne, vaid komisjonis heaks kiidetud tekst, milles piiritletakse, nagu ma teile ütlesin, selge ja täpne strateegia, mis tugineb kolmele konkreetsele sambale, mille põhjal me kavatseme oma tööd jätkata.
Otsus luua innovatsioonipartnerlus seoses tegevusega, mille kaudu osaleb erasektor - ja ma loodan, et osalevad ka parlament ja teised institutsioonid - uuendus- ja teadustegevuses, et teha kindlaks reaalseid tulemusi andvad kindlad ringlussevõtu ja asendamise meetmed, ei ole tühipaljas teadaanne, vaid Euroopa Komisjoni konkreetne meede. Volinike kolleegium kiitis selle taotluse heaks ja seega kuulub see komisjoni innovatsioonistrateegiasse.
Mis puutub WTOsse, siis loomulikult peaksime jätkama küsimuse lahendamist diplomaatiliste vahenditega. Sõit Ladina-Ameerikasse on veel üks konkreetne tegu, mitte järjekordne teadaanne, sest sellise tundliku teemaga seotud visiidid nõuavad hoolikat ettevalmistust, millega peavad kaasnema reaalsed tulemused. Loomulikult teavitan ma tehtust Euroopa Parlamenti.
Neis Euroopa paikades, kus on võimalik kontrollida, kas aluspinnases on tooraineid - ma pean silmas Gröönimaad, Barentsi merd ja teisi kohti Põhja-Euroopas -, peame uurima, kas kaevandamine on võimalik ja kas see on neis kohtades majanduslikult tasuv. Ent oleme valmis toetama kõiki algatusi, mille eesmärk on viia läbi võimalikke uurimisi.
Järgmisel nädalal toimub Brüsselis Euroopa Parlamendi hoones poliitiline arutelu, milles käsitletakse ka tehnilisi aspekte. See keskendub Barentsi mere pakutavatele võimalustele ja ma osalen seal, et arutada mõnede ekspertide ja Rootsi ministritega, kas need võimalused on majanduslikult tasuvad või mitte ja kas need on elujõulised ka keskkonna seisukohast - see on veel üks valdkond, kus me peame vaatama, kas uurimiste läbiviimine on õige ja sobiv.
Mis puudutab WTOd, siis mina vastutan toorainete küsimuse tööstusliku külje eest. Volinik De Gucht vastutab kaubandusvaldkonna eest. Ta on juba väga selgelt öelnud, et kavatseb kaitsta ELi huve. Ja mina ütlen nendele, kes on huvitatud, sealhulgas Daniel Casparyle, kes seda minu meelest küsis - kui ta soovib, siis edastan selle talle homme hommikuks -, et tooraineid käsitleva teatise lõike 5 punktis 2 on mainitud võimalikke dumpinguvastaseid meetmeid ja kaubanduslikku tegevust.
Mis puudutab tegevust WTOs, mille eest vastutab volinik De Gucht, siis oleme alustanud, nagu ma oma kõnes juba mainisin, Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide puhul menetlust seoses üheksa toorainega, mille hulka ei kuulu haruldasi muldmetalle. Uurimine on juba lõppjärgus. Selle järeldused on üliolulised, sest näitavad samme, mida komisjon peaks seoses haruldaste muldetallidega edaspidi astuma. Tegeleme olukorra täpse hindamisega, et selgitada välja selles valdkonnas kõige sobivamad vahendid.
Seoses haruldaste muldmetallide ringlussevõtuga ja küsimusega, mille esitas oma kõnes Niccolò Rinaldi, võin vastuseks selgitada ringlussevõttu meetmeid, mida Euroopa Komisjon kavatseb võtta. Praegused õigusaktid hõlmavad 40% ELis toodetud jäätmetest.
Komisjon on teinud ettepaneku laiendada olulisel määral volinik Potočniku ettepanekut, mis ei ole minu ettepanek, kui arvestada haruldasi muldmetalle sisaldavate elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmete ringlussevõtu eesmärke. Kavandatakse ka teisi meetmeid, et parandada tooteid puudutavat tegevust ja lihtsustada kasutuselt kõrvaldatud toodete ringlussevõttu. Õigusakti eelnõu on juba valmis ja volinik Potočnik kavatseb sellekohast tööd jätkata.
Seoses haruldasi muldmetalle ja tooraineid käsitleva tööstuspoliitikaga on minu soov jätkata edasiliikumist ja mitte anda vaid lubadusi, sest ma ei ole harjunud seda tegema. Ma olen harjunud täitma oma kohustusi, eriti neid, mida olen võtnud endale Euroopa Parlamendi ees, ja täitnud neid alates ajast, mil ma võitsin nende komisjonide usalduse, mille ees ma kandideerisin. Mul on kavas jätkata edasiliikumist ja täita kõiki kohustusi, mida ma olen endale võtnud, tegemata tühje avaldusi ning püüdes pakkuda konkreetseid lahendusi Euroopa äriühingute ja kodanike vajadustele, sealhulgas selles tundlikus tööstustarnete valdkonnas.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elisabetta Gardini
Haruldased muldmetallid on Euroopa majanduse võtmetegurid. Võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist tooraineid käsitleva algatuse kohta, peame püüdma tagada kaugeleulatuva ühisstrateegia kiire määratlemise selle sektori jaoks. Me peame tõepoolest takistama Euroopa muutumist täiesti sõltuvaks praegusest monopolist, mis kuulub Hiinale, kes toodab praegu 97% nendest kõrgtehnoloogilise tööstuse jaoks hädavajalikest metallidest. Seetõttu pole oluline mitte ainult vaadata üle Euroopa-siseseid kaevandamisvõimalusi, vaid ka võtta kõnealuseid väärtuslikke elemente tõhusama ringlussevõtu kaudu jäätmetest taaskasutusse. Sellega seoses peab Euroopa Liit investeerima kiiresti rohkem vahendeid tehnoloogiauuringutesse, mille eesmärk oleks ennekõike leida lihtsam ja majanduslikult kasulikum viis haruldaste muldmetallide eraldamiseks elektroonikajäätmetest. Mõelda vaid, et näiteks ühest tonnist mobiiltelefonidest saab õige ringlussevõtu korral eraldada 350 grammi kulda! Tee nende elementide jätkusuutlike tarnete tagamiseni on veel pikk ning me ei liigu sel teel edasi ilma strateegiliste partnerlussuhete ja jätkuvate sidemete kaudu tehtava tihedama koostööta ressursirikaste riikidega. Lõpetuseks tahaksin näha, et kõnealuste Euroopa tööstusele strateegiliselt oluliste ainete hinna tõusuga toimetulekuks võetakse õigeaegseid meetmeid.
Jarosław Leszek Wałęsa
Oleme viimasel ajal muutunud järjest teadlikumaks sellest, et haruldased muldmetallid on tehnoloogilistele rakendustele ääretult olulised ja keskkonnahoidliku tehnoloogia, näiteks tuuleturbiinide, hübriidsõidukite jm arengu jaoks põhitähtsusega elemendid. Märkida tuleb ka seda, et nende kaevandamine on ülimalt keeruline. ELi tööstus sõltub täiel määral haruldastest muldmetallidest, mida imporditakse Hiinast, kellel on kõnealuses valdkonnas ilmselge monopol, sest tema kontrolli all on 97% üleilmsest toodangust. Hiinale kuulub 36% haruldaste muldmetallide tõendatud üleilmsetest varudest ja 59% hinnangulisest koguvarust, ning samal ajal püüab ta sõlmida kahepoolseid kokkuleppeid, et tagada juurdepääs tõendatud varudele kogu maailmas. ELi tööstusel pole juurdepääsu haruldastele muldmetallidele ega toorainetele, samuti puudub tal nende töötlemiseks vajalik teadus- ja tööstusalane oskusteave. Samas on Hiina haruldaste muldmetallide järjest kasvava üleilmse nõudluse taustal kuulutanud välja järsud ekspordikärped, nagu kirjeldas elavalt rühm Jaapani eksperte väga huvitaval esitlusel, kui nad külastasid 2011. aasta veebruaris Euroopa Parlamenti. Seoses ELi liikmesriikide tööstuse vaieldamatu vajadusega haruldaste muldmetallide kasutamise ja nendega seotud teadusuuringute läbiviimise järele kutsun üles pidama Hiina Rahvavabariigiga dialoogi nende toorainete ekspordi suurendamise teemal ja keskendama oma jõupingutused sellele, et leida nende ainete kaevandamiseks alternatiivseid allikaid.
