Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused- Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet - Ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel - Elektroonilised sidevõrgud ja -teenused, eraelu puutumatuse kaitse ja tarbijakaitse (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu teemal:
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Catherine Trautmanni koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta, 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta ning 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta - C6-0427/2007 -
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Pilar del Castillo Vera koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet - C6-0428/2007 -,
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Patrizia Toia koostatud raport selle kohta, kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel, ja
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Malcolm Harbouri koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul, direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris, ning määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitsealase koostöö kohta - C6-0420/2007 -.
Luc Chatel
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, vaja on vaid vaadata mõningaid arve, et mõista, milline strateegiline tähtsus on Euroopas telekommunikatsioonil ja uutel tehnoloogiatel: telekommunikatsioonitehnoloogiad üksi annavad neljandiku Euroopa majanduskasvust ja 40% tootlikkuse tõusust. Vaadates läbiviidud arvukaid uuringuid, võib näha, et viimase 12 aasta jooksul on USA ja Euroopa majanduskasvu vahest 50% seotud info- ja sidetehnoloogiate arengus esineva suure erinevusega. Seega peab Euroopa tegema sellesse sektorisse pikaajalisi investeeringuid. ELi elektroonilist sidet reguleeriva raamistiku kiire läbivaatamine on järelikult äärmiselt oluline Euroopa majanduse konkurentsivõime ja kasvu edendamiseks.
Nagu ma ütlesin ka kuulamisel tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis, on Prantsusmaa eesistumisaja eesmärk jõuda 27. novembri sideministrite nõukogus poliitilisele kokkuleppele, mille põhisisu oleks võimalikult lähedane Euroopa Parlamendi kinnitatud seisukohtadele. Selle saavutamiseks on nõukogul kavas korraldada 2008. aasta teise poolaasta jooksul umbes 15 töökohtumist. Sooviksin seetõttu informeerida teid nõukogu seisukohtadest põhilistes küsimustes, mida käsitlevad raportöörid Catherine Trautmann, Pilar del Castillo Vera ja Malcolm Harbour. Kolleeg Éric Besson käsitleb digitaalse dividendi kohta koostatud Patrizia Toia raportit.
Avaldan tunnustust kolme raportööri märkimisväärsele tööle probleemidega, mida kohe käsitlen. Minu arvamuse kohaselt aitab nende tehtud töö selgitada olukorda ja loob uue aluse nõukoguga diskussiooni alustamiseks ning ma soovin rõhutada, et kahe institutsiooni, parlamendi ja nõukogu vahel valitseb laiapõhjaline konsensus.
Esiteks, soovin õnnitleda Catherine Trautmanni töö puhul, mida ta raportöörina on teinud juurdepääsu ja lubade andmise raamdirektiivi muutva direktiiviga. Avaldan tunnustust tema valmisolekule arvestada väljakutsega, mille püstitab uue põlvkonna võrgustiku kasutuselevõtmine, mure, mida jagavad kõik selle sektoriga seotud huvirühmad ja liikmesriigid.
Raportis rõhutate te, proua Trautmann, vajadust jätkuvalt edendada konkurentsi, eriti infrastruktuuridega seonduvat konkurentsi; selline on nõukogu seisukoht. Raportis tehakse ettepanek kasutada enam turu geograafilist liigendatust, et kõrvaldada ennetavad regulatsioonikohustused, juhul kui valitseb tõhus konkurents. Selle küsimuse üle käib praegu nõukogus diskussioon.
Sooviksin nüüd peatuda turu reguleerimisel, eriti ettepanekul laiendada komisjoni vetoõigust parandusmeetmetele, mida soovitavad reguleerivad asutused. Catherine Trautmann rõhutab raportis, et komisjonil peaks olema pigem vahendaja kui kohtuniku roll; seepärast teeb ta ettepaneku kehtestada ühisreguleerimismehhanism, kusjuures küsimuse võib suunata uuendatud reguleerivale rühmale, näiteks juhul, kui reguleeriva organi esitatud parandusmeetme vaidlustab komisjon. Seega otsib parlamendi raportöör kompromissi praeguse olukorra ja vetoõiguse vahel, milleks esitas ettepaneku komisjon ja mis, nagu te teate, on tekitanud mõne liikmesriigi vastuseisu. Esialgse tekstiga võrreldes on see tõeline edasiminek küsimuses, mis on vägagi tundlik teema nõukogule, kes ei ole hetkel veel valmis andma komisjonile nii suurt õigust.
Teine küsimus, mis on tekitanud tuliseid vaidlusi, on funktsionaalne eraldamine. Catherine Trautmanni raportis tehakse ettepanek säilitada funktsionaalse eraldamise kohustuse kehtestamine riiklike reguleerivate asutuste erandliku meetmena. Sellise erandliku meetme rakendamine oleks piiratud, kuna see nõuaks nii komisjoni eelnevat nõusolekut kui ka Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) pooldavat arvamust. Raportööri lähenemisviis on kooskõlas nõukogus kujuneva sellekohase kompromissarvamusega, nimelt säilitada meetme kehtestamine, kuid lubamata selle laiaulatuslikku kasutamist.
Veel üks oluline vaidlusküsimus läbirääkimistel on raadiosageduste haldamine. Sarnaselt nõukoguga pooldab raportöör raadiospektrite haldamises muudatuste sisseviimisel järkjärgulist lähenemist, mis loob tasakaalu komisjoni esitatud neutraalsuse põhimõtte ja niivõrd napi ressursi haldamise keerukuse vahel. Tööstuskomisjonis vastu võetud raportis esitatakse ka ettepanek luua raadiospektripoliitika komisjon, mille ülesanne oleks nõustada Euroopa Parlamenti, nõukogu ja komisjoni raadiospektripoliitika küsimustes. Nimetatud komisjonile antaks ülesanne kehtestada strateegiline õiguslik programm raadiospektri kasutamise kohta. Usun, et selle küsimusega seonduvalt on nõukogu arvestanud Euroopa Parlamendi esitatud õigustatud taotlust, et parlament oleks rohkem kaasatud raadiosageduste haldamisega seonduvate üldiste suuniste koostamisse, kuid nagu te teate, soovib nõukogu vältida olukorda, kus selle ressursi eest vastutab liiga palju organeid, ning säilitada reageerimisvõime, mida nõuab nii turg kui ka selline strateegiline uuenduslik ressurss nagu raadiosagedused.
Avaldan tunnustust Elektroonilise Side Turu Ameti loomist käsitleva Pilar del Castillo raporti kvaliteedile; tõstaksin esile, et raport käsitleb äärmiselt tundlikku teemat, mille suhtes valitseb konsensus parlamendi ja nõukogu vahel. Proua del Castello, raportis tehakse järeldus, et Euroopa amet sellisel kujul, nagu see on esitatud, ei ole õige lahendus reguleerivate asutuste vahelise koostöö tugevdamiseks ja tegevuste kooskõlastamise edendamiseks; nõukogu jagab seda seisukohta. Te olete vastu sellele, et loodaks Euroopaülene reguleerija ja teete ettepaneku luua organ (BERT), kes oleks reguleerivatele asutustele lähemal, kellele oleks antud suurem sõltumatus Euroopa Komisjonist ja kelle struktuur ja haldussüsteem oleksid lihtsamad kui algselt soovitatud. Nõukogu on teadlik kõigist neist argumentidest, kuid nagu te teate, on enamikul liikmesriikidest teatud kahtlused ühenduse ameti loomise suhtes. Järgmiste nädalate jooksul peab nõukogu seega püüdma leida tasakaalu kahe valiku vahel: kas asutada Euroopa reguleerivatest asutustest koosnev eraõiguslik organ või seada sisse ühenduse amet, kellele tagatakse sõltumatus.
Minu viimased märkused puudutavad raportit, mille koostas Malcolm Harbour, keda ma tänan kiiduväärse töökvaliteedi eest; eriti tervitan asjaolu, et raportis arvestatakse tarbijate põhiõigustega. Sarnaselt nõukoguga toetab parlament komisjoni soovitatud meetmeid, mis on suunatud tarbijakaitse tugevdamisele, probleemile, mis sideteenuste suureneva mõju tõttu kodanike igapäevaelule viimasel ajal esile on kerkinud.
Malcolm Harbouri raportis tehakse ettepanek, et lepingutes sisalduv teave peaks olema üksikasjalik, et puuetega tarbijaid silmas pidavad liikmesriikide meetmeid tuleks tugevdada ja et konkurentsi edendamiseks tuleks numbrite teisaldamise teostusaegu lühendada. Nõukogu kiidab kõik need meetmed suures osas heaks.
Arvan, et eraelu puutumatuse kaitse küsimus, millega tegeleti tugevdatud koostöömenetluse käigus koos Alexander Alvaroga kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis, on samuti oluline probleem, mida tuleb käsitleda, ja mul on hea meel, et arvesse on võetud ka näiteks lühisõnumite kaudu edastatavat pealesunnitud teavet.
Autoriõiguste probleemiga seonduvalt tehakse Malcolm Harbouri raportis ettepanek säilitada elektrooniliste sidevõrkude teenusepakkujate kohustus edastada teenuse tellijaile kogu vajalik teave ebaseaduslike võrgukasutuste ja teenuste kohta. Raportis sisaldub ka ettepanek edendada kõigi huvirühmade koostööd, et tõhustada seaduslike teenusepakkujate kohta käiva teabe levitamist. Tundub, et tegemist on tasakaalustatud meetmetega, kuid me peame arvestama, et see on tundlik küsimus nii siinse täiskogu kui ka nõukogu jaoks.
Härra juhataja, võttes kokku, mida ma soovisin öelda minu vastutusalas olevate valdkondade kohta enne, kui digitaalse dividendi teemal saab sõna kolleeg Éric Besson, arvame, et parlament ja nõukogu on nendes küsimustes paljuski ühel arvamusel, kuigi tuleb tunnistada, et arvamused lahknevad mõnevõrra üksikasjades, mida direktiiv peaks hõlmama. Anname loomulikult endast parima, et jätkuks tihe koostöö parlamendi ja nõukogu vahel, nii et kolm institutsiooni jõuaksid nii kiiresti kui võimalik kompromissini.
Juhataja
Tänan, härra Chatel. Luc Chatel on tööstuse ja tarbijakaitseküsimuste eest vastutav riigisekretär.
Vahetame nüüd teemat, kuulates teist nõukogu esindajat, riigisekretär Éric Bessoni.
Éric Besson
ametis olev eesistuja. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, nagu kolleeg Luc Chatel ütles, on minu ülesanne kõnelda äärmiselt olulisest küsimusest, digitaalsest dividendist.
12. juunil 2008. aastal võttis nõukogu vastu otsused, mis käsitlevad komisjoni teatist pealkirjaga "Kuidas digitaalset dividendi Euroopas täielikult ära kasutada: ühine lähenemisviis digitaalringhäälingule üleminekuga vabaneva spektriosa kasutamisel”. Analoogringhäälingu sulgemise tagajärjel vabaneb ultrakõrgsageduse spektriosa, mis on eriti kasulik ultrakõrgsagedusega raadiolainete leviomaduste tõttu. Digitaalringhäälingule üleminek pakub seega enneolematu võimaluse, mille peame täielikult ära kasutama. Seda eesmärki peab silmas ka Patrizia Toia raport, mille kohta te arvamust hakkate avaldama, ja siinkohal sooviksin avaldada tunnustust tema töö kvaliteedile.
Patrizia Toia raportist ilmneb, et raadiolainete spektriala kasutusest sõltuva elektrooniliste sideteenuste turu koguväärtus ELis ulatub enam kui 250 miljardi euroni ehk teisisõnu 2,2 protsendini ELi aastasest sisemajanduse koguproduktist. Spektri hea haldamine võib oluliselt kaasa aidata konkurentsivõime ja majanduskasvuga seonduvate Lissaboni eesmärkide täitmisele ning rahuldada Euroopa kodanike laialdasi sotsiaalseid, kultuurilisi ja majanduslikke vajadusi. Praktilist poolt silmas pidades aitab digitaalse dividendi tark ja mõistlik kasutamine vähendada digitaalset lõhet, eriti ebasoodsas olukorras, kaugetel äärealadel ja maapiirkondades. Nagu raportöör õigustatult esile tõstab, tuleb digitaalsele ringhäälingule ülemineku tagajärjel vabanenud raadiospektriosa nii kiiresti kui võimalik ümber jaotada.
Võin teile nüüd öelda, et nõukogu nõustub suurel määral raportööri seisukohaga, et Euroopa tasandil koordineeritud lähenemisviis spektriala kasutamisele tagab digitaalse dividendi optimaalse kasutuse. Uutele elektroonilistele sideteenustele ühtlustatud sagedusvahemike kindlaksmääramine loob operaatoritele ja sidevahendite tootjatele võimaluse saada kasu piisava suurusega turust. Euroopa tööstusliku ja poliitilise arengu seisukohast on see strateegilise tähtsusega küsimus.
Kui Euroopal õnnestub digitaalse dividendiga seonduvalt teha koostööd, nagu see õnnestus globaalse mobiilsidesüsteemiga, saab Euroopa ajaloolise võimaluse viia pärast 20 aastat taas ellu olulist poliitikat vastava tööstusharu ja tarbijate heaks. Kuid nagu ministrid eelmise aasta juunis rõhutasid, on nõukogu arvamusel, et me peaksime järgima põhimõtet tagada digitaalse dividendi kasutamise paindlikkus vaatamata piirangutele, mis tuleb kehtestada kahjuliku sekkumise takistamiseks või selliste üldist huvi pakkuvate eesmärkide toetamiseks nagu näiteks teenuse laialdane kättesaadavus või meediakanalite paljusus või kultuuriline ja keeleline mitmekülgsus. Riiklikul tasandil arutelud spektri jaotamise teemal peavad jätkuma täie hooga, kuid kui ühenduse lähenemisviis peaks edukaks osutuma, peab see olema kooskõlas sageduste taaskasutust käsitlevate riiklikul tasandil tehtud otsustega, mille vastuvõtmine riikides praegu käimas on.
Sooviksin kokkuvõtteks öelda, et nõukogu kutsub komisjoni üles - ja ma tean, et nii on juba ka toimitud - käivitada uuringud ja kõnelused, mida on vaja spektriala koordineeritud kasutamise sidusa põhialuse määratlemiseks. Samuti kutsume komisjoni üles toetama ja abistama liikmesriike selle eesmärgi täitmisel. Seetõttu ootab nõukogu suure huviga 2008. aasta detsembriks oodatavat komisjoni aruannet protsessi tulemuste ja edasiste vajalike tegevuste kohta.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, soovin kõigepealt tänada raportööre Catherine Trautmanni, Pilar del Castillo Verat, Patrizia Toiat ja Malcolm Harbouri tehtud raske töö ja konstruktiivsete ettepanekute eest. Tänan ka kogu parlamenti, sest töö on olnud äärmiselt raske ja ma tean, et sellele eelnes põhjalik ja ulatuslik ettevalmistus - huvirühmade ärakuulamine ja sõna otseses mõttes sadade muudatusettepanekute kaalumine - ning tean ka, et olete töötanud ajaga võidu, kuid sageli saavutatakse just niiviisi parimad tulemused ja see kehtib ka praeguse töö kohta.
Vaatamata sellele, et kehtiv reguleeriv raamistik on mitmeski suhtes rahuldav, nõustume me kõik, et seda tuleb täiustada. Miks? Peame kindlustama tarbijate kaitse, tagades, et neil oleks võimalik vabalt valida konkureerivate toodete ja teenuste vahel. Peame kindlustama selle, et hallates oma riiklikku spektriala (mis on, nagu juba ka öeldud, väärtuslik ressurss), realiseeriksid liikmesriigid sotsiaalse ja majandusliku kasu tänu tõhusale, läbipaistvale ja paindlikule haldamisele ja heale koostööle ELi tasandil. Selleks et säilitada Euroopa konkurentsivõime 21. sajandil, peame kindlustama, et meie reguleerimissüsteem aitaks kaasa investeeringutele uue põlvkonna võrgustikkudesse, mitte ei seaks neile takistusi.
Lõpuks - ja see on kõigi meie püüdluste alus - peame me tugevdama oma siseturgu. Me ei peaks vaid poolehoidu teesklema, vaid tagama ELile tõhusa, konkurentsil põhineva ühtse turu, mis tooks majandusliku mastaabisäästu mitte vaid elektroonilise side sektorile, vaid ka kodanikele ja majandusele üldiselt. Kasu saab ju kogu majandus, mida tulebki tugevdada. Kasutame siis ära Euroopa mandri eelise: kaotame tõkked, mis toovad kaasa liigendumise ja väiksema majandusliku ja sotsiaalse tõhususe.
Kõik neli peamist teemat - tarbijakaitse, spektriala, investeerimine ja siseturg - on väga tähtsad ja parlament on seda mõistnud. Pean parlamenti õnnitlema selle puhul, et on suudetud määratleda sügavamad probleemid ja analüüsile tuginedes pakkuda reaalseid lahendusi.
Jätkaksin nüüd siseturu mehhanismide teemal. Just selles küsimuses on panused kõrgemad ja järgnev diskussioon nõukoguga tõotab tulla raske. Ütlen seda vaatamata sellele, et Sloveenia eesistumisaja lõpus tunnistasid ka ministrid, et me peame tugevdama elektroonilise side siseturu ühtsust.
Tunnistamine on küll tore, kuid millised on lahendused? Parlament on õigusega täheldanud, et tegemist on ühe, mitte kahe aruteluga, mille teemaks on siseturu toimimise täiustamiseks vajalik amet ja mehhanismid, eriti artiklis 7 sätestatud riiklike turuanalüüside teadete edastamise mehhanismid. Need siseturu kaks poolt on nagu ühe mündi kaks külge - nad kuuluvad kokku.
Me kõik teame, et riiklike reguleerivate asutuste koostöö kehtivat korraldust ühenduse raames - st Euroopa reguleerivate asutuste töörühma - tuleb täiustada, kui soovime nende tööd kasutoovamaks muuta. Seepärast tervitab komisjon muudatusettepanekuid, mis arendavad edasi komisjoni ettepanekut, et saavutada läbipaistvam, vastutavam ja tõhusam koostöövorm.
Eelkõige tervitab komisjon parlamendi ettepanekuid ühenduse asutuse kohta. Selline ühenduse asutus koos sellega kaasnevaga peab vastama eesmärgile: ta peab toimima tõhusalt, olema õiglane ja usaldusväärne ning samuti välistama kahtlused, et asutus on mõne reguleeriva organiga lähedasem kui teistega. Kui soovime tegutseda sidusalt, peame just sel põhjusel olema sidusad ka rahastamisel. Riiklikul tasandil rahastamine mis tahes proportsioonis muudab loodava asutuse usaldusväärsuse küsitavaks ja avab tee halduslikule ja õiguslikule ebakindlusele.
Teame kogemustest, et kombineeritud rahastamine tekitab probleeme, seega peame selliste probleemide esilekerkimist vältima. Sellega seoses tahaksin parlamenti kutsuda ettevaatlikkusele nn Belgia jalgpalliklubi lähenemisviisi suhtes, mida ma ilmselt selgitama pean. Te teate, et komisjoni eesmärk Euroopa reguleerivate asutuste töörühma loomisel oli luua nõuandev asutus. Hiljuti moodustasid riiklikud reguleerivad asutused Belgia õigusele vastava eraõigusliku juriidilise isiku, mille eesmärk oli tegutseda rahvusvahelise reguleerivate asutuste töörühma sekretariaadina. Töörühm tegutseb väljaspool ühendust - liikmete hulka ei kuulu vaid 27 liikmesriiki - ja tegelikult ei mõista keegi, kus lõpeb rahvusvaheline reguleerivate asutuste töörühm ja algab Euroopa reguleerivate asutuste töörühm. Komisjon soovis sellise segase olukorra lõpetada, luues selgesti piiritletud ja selge vastutusega asutuse. Kindlasti ei ole meie sooviks, et Belgia eraõiguslik asutus, millele on võõrad Euroopa lähenemisviis ja pakutavad tagatised, sekkuks Euroopa tasandil otsuste tegemisse.
Sel põhjusel on vaja veel kaaluda asutuse loomisega seotud mitmeid õiguslikke ja institutsioonilisi küsimusi, eriti selle juhtimisstruktuuri. Peame leidma õige viisi, kuidas tagada riiklike reguleerivate asutuste sõltumatus nii, et oleks kindlustatud ühendusepõhine lähenemisviis.
Eelkõige pean aga rõhutama, et asutus on vahend eesmärgi täitmiseks, mitte eesmärk omaette. Asutus on vaid vahend reguleerimise järjepidevuse täiustamiseks. Sel põhjusel ongi see Euroopa siseturu külg nii oluline mündi pool ja sel põhjusel on Euroopa Parlamendil ka õigus tugevdada artiklis 7 sätestatud järjepidevusmenetlust riiklike turgude analüüsi teatamise kohta, milles loodaval asutusel oleks oma osa.
Artiklis 7a sisalduv parlamendi uus vahekohtumehhanism näitab, et komisjon ja parlament mõlemad mõistavad vajadust tegevuse järjepidevusmehhanismide järele, mis tooksid kaasa ka tegelikke muudatusi.
Parlamendi lahendus on anda komisjonile võimalus kaasa rääkida ja nõuda riiklikult reguleerivalt asutuselt reguleerimisega seotud lähenemisviisi muutmist, kui asutuse suhtes läbi viidud vastastikuse hindamise tulemusel tuvastatakse probleeme. Peame parlamendi lähenemisviisi üksikasju veel arutama, et kinni pidada asutamislepingus sätestatud institutsioonilise tasakaalu põhimõttest, kuid ma leian, et lähenemisviisi loogika on täiesti õige - tuleb leida tasakaal subsidiaarsuse põhimõtte ja siseturu huvide vahel ning seejärel teha õiged tegevusjäreldused.
Tänu asutuse kaudu läbiviidavale vastastikusele hindamisele saame me vahendi, mis toob kasu riiklike reguleerivate asutuste koondatud kogemustest ning nende vastuvõtlikkusest põhjendatud piirkondlikele erinevustele. On ju arusaadav, et juhul, kui asutus leiab, et siseturuga on probleeme ja ka komisjon asutamislepingu kaitsjana probleemi tõstatab, peaks sellel tagajärjed olema.
Siseturu ja õigusliku (ning "õigusliku” all mõtlen ühtlasi ka äritegevust puudutavat) kindluse huvides peab komisjonil olema õigus nõuda vajadusel teatisi esitavatelt riiklikelt reguleerivatelt asutustelt lähenemisviisi muutmist, sest me ei saa leppida olukorraga, kus pärast artiklile 7 vastava pika protsessi läbimise järel teatise esitanud riiklik reguleeriv asutus võib vastata "Tänan teid väga seisukoha esitamise eest, aga meie eelistame oma lähenemisviisi” ja tegutseb edasi, nagu ei oleks midagi juhtunud.
Seepärast õnnitlen parlamenti, kellel on õigus öeldes, et
kogu protsess ei tohi vaid virisemisega lõppeda. Tööstusharu, tarbijad ja maksumaksjad ei kiidaks heaks, kui me loome keerukad ja aeganõudvad regulatsioonisüsteemid, mille abil me midagi muuta ei suuda. Sel põhjusel peab süsteem sisaldama piirangut, nimelt peab komisjonil olema kohustusliku otsuse tegemise võimalus.
Mainisin eelnevalt, et tähtis on luua uusi investeeringuid toetav regulatsioonisüsteem. Seetõttu on komisjon oma ettepanekus mitte ainult alles jätnud, vaid ka kindlustanud konkurentsil põhinevat lähenemisviisi reguleerimisele, kuna konkureeriv turg õhutab uusi investeeringuid tegema. Seepärast on komisjon tänulik tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonile selle eest, et nad püüavad muuta telekommunikatsioonieeskirju investeeringuid toetavamaks, eriti seoses suurte investeeringutega, mida on vaja vana vaskjuhtmestiku asendamiseks kiire optiliste kiudkaablivõrgustikuga.
Sellised vananenud piirkondlikud võrgustikud - see tähendab enamikku Euroopa majapidamisi ja väikeettevõtteid, mis sõltuvad internetiühendusest - kujutavad endast kiires internetiühenduses ummikut tekitavaid sõlmpunkte, mis tugevasti aeglustavad teabe levimise kiirteid ja just seepärast tervitan ma parlamendi sammu edendada infrastruktuuri-alast konkurentsi uue põlvkonna juurdepääsuvõrgustike rajamiseks, julgustades uute kiudkaablitega kanalite ja uute, riske hajutavate võimaluste kasutuselevõttu. Need püüdlused on tervitatavad ja kooskõlas soovitustega, mida ma praegu riiklikele reguleerivatele asutustele neis küsimustes suuniste andmiseks ette valmistan.
Kuid kiire internetiühenduse ummikute kõrvaldamisest ei tohi saada edasise konkurentsi uut ummikute tekitajat ja meil on piisavalt tõendeid, et kiudkaablile üleminek muudab äritegevuse alternatiivsete investorite jaoks veelgi raskemaks, sest kiudkaabli eraldamine ei ole praegu veel ei tehniliselt ega ka majanduslikult võimalik, mis tähendab, et alternatiivsed operaatorid peavad investeerima oma kiudkaablivõrgustikku või kasutama senise omaniku bitivooteenust.
Peame tunnistama tõsiasja: paljudes geograafilistes tsoonides, kus infrastruktuuri-alane konkurents ei ole teostatav, on korrektne reguleerimine konkurentsi alalhoidmise ainuke viis. Konkurents toob kaasa madalamad hinnad, parema teenusekvaliteedi ja suurema valiku, nii et tegelikud kasusaajad on tarbijad.
Kuid ma ei loo endale illusioone. Näen, et parlament jagab minu muret. Valik peab tegelikkuses eksisteerima; tarbijatele tuleb anda õigusi, et kasutada parimal viisil ära konkurentsi, ja tarbijatele õiguste andmine tähendab nende teavitamist. Sel põhjusel on ka võimalus vahetada teenusepakkujat nii oluline. Rõõmustan selle üle, et parlament toetab vajadust teostada numbri ülekandmine ühe päeva jooksul. Kui Austraalias on seda võimalik teostada kahe tunni jooksul, peaksime Euroopas suutma seda päeva jooksul teha.
Tervitan ka selgust, mida parlament on lisanud tarbijate teavitamise täiustamise muudatustele, mis võimaldavad tarbijail ka tegelikult teada ja võrrelda pakutavaid teenuseid. Täiustatud läbipaistvus toetab interneti avatud ülesehitust, mida me rõhutame; mida me tahame; mida me kaitseme. Kui internetile juurdepääsu piiratakse, peavad tarbijad kindlasti saama teavet nende piirangute iseloomust ja mind rõõmustab, et komisjon ja parlament on neis küsimustes üksmeelel.
Siiski on mul raske mõista, miks on parlament muutnud teksti nii, et tellijatel ei ole sarnaseid õigusi ja teavet, kui tegemist on nende isikuandmete kaitsega. Tean, et parlament suhtub äärmiselt tõsiselt tarbijate ja kodanike põhiõiguste kaitsesse ja seepärast üllatab mind, et komisjoni ettepanekuis sisalduvad rikkumistest teatamise nõuded on esitatud muudatusettepanekutest välja jäetud.
Kehtiv hoiak peaks olema, et tellijail on võimalik teada saada isikuandmete kaitsmisel esinenud rikkumistest, nii et nad saaksid tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, ning selle üle, kas rikkumine võib tellijat kahjustada, ei tohi otsustada teenusepakkuja - kaitsta tuleb tellijat ja tema isikuandmeid. Kuidas saab teenusepakkuja teada, kui tundlik on teave iga üksikul juhtumil? Seepärast palun parlamendil tungivalt oma seisukohta selles küsimuses veel kord kaaluda.
Lõpetuseks peatuksin spektriosal: parlamenti ei olnud selle küsimuse olulisuses vaja veenda. Seetõttu tervitab komisjon asjaolu, et spektriküsimuse arutelu muutus poliitiliseks. Arutelu ulatub tehnilisest tasemest kaugemale. Kuigi ka edaspidi oleme paljuski tänu võlgu raadiospektrikomitee suurele tööle ja pakutud lahendustele, on palju saavutatud ka raadiospektrit käsitleva otsuse abil. Peaksime seda alal hoidma. Kuid ka parlamendil on õigus: edasiliikumine sõltub suuresti poliitilise tasandi kaasamisest arutellu, nii et panused saaksid korralikult läbi arutatud. Tõhusam - see tähendab ka koordineeritum - liikmesriikide lähenemisviis loob võimaluse olukorra tekkimiseks, kus kõik võivad võita, kusjuures sotsiaalsete ja kultuuriliste eesmärkide täitmise edendamine toob suurt kasu kogu Euroopa majandusele.
Digitaalse dividendi maksimaalset ärakasutamist ja teisi sellega seonduvaid küsimusi saavad kindlustada vaid strateegia ja olulised poliitilised otsused, millega on nõus nii parlament kui ka komisjon. Seega toetab komisjon parlamendi õigustatud eesmärki sekkuda rohkem spektripoliitika vastuvõtmisse ja on põhimõtteliselt nõus parlamendi esitatud muudatustega.
Loomulikult on komisjonil võimalus sõna sekka öelda. Soovin aga märkida, et komisjon toetab arutelus parlamenti ning aitab nõukogul saavutada kokkulepe parlamendiga.
Catherine Trautmann
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, ministrid, daamid ja härrad, et arutatav reguleeriva raamistiku reform oleks õigustatud, peab sellega kaasnema tuntav kasu nii tarbijatele seoses hindade, juurepääsu ja ühenduse kiirusega kui ka ettevõtetele seoses õiglase konkurentsi väljavaadete, uute investeeringute ja konkurentsivõimega.
Seotud huvirühmade suur hulk tähendab, et hõlmatud on erinevad, sageli vastuolulised huvid. Omalt poolt olen ma töö algusest peale pidanud oluliseks kuulata kõigi osaliste arvamust ja teavitada õigeaegselt ja usalduslikult ettevõtteid ja tarbijaid, et saavutada ja taastada nende usaldust.
Elektrooniline side pakub Euroopa majanduskasvuks reaalse võimaluse. Sektor hõlmab 3% Euroopa SKT-st. Investeeringuid ja teenuste arendamist silmas pidades peame suutma seda võimalust täielikult ära kasutada. Selleks on vaja konkurentsi, kuid mitte ainult. Peame võtma meetmeid, et luua tingimused vastutustundlikuks ja jätkusuutlikuks arenguks; teisisõnu, peame looma vajaliku ökosüsteemi teadmistepõhise majanduse saavutamiseks, mis on meie ühine soov.
Peame Euroopa info- ja sideteenuseid käsitlema kui ressurssi. Seega on küsimusega seotud nii era- kui ka avalik sektor, mis nõuab meilt toetust paindlikele reeglitele ja kõigi huvirühmade vastutusele operaatorite ning komisjoni vahelise koostöö kaudu, mis toimib sarnaselt operaatorite ja klientide vahelisele lepingulistel alustel tehtavale koostööle.
Soovin näha nelja olulise valdkonna tugevdamist: esiteks, klienditeenindus silmas pidades juurdepääsu (võrgustiku laialdasema piirkondliku ärakasutamise abil), õiglast hinda ja kvaliteeti; teiseks, tööstustegevuse alalhoidmine eesmärgiga õhutada töökohtade loomist ja innovatsiooni, kuna tehnoloogiline areng aitab tõhusalt kaasa hindade alanemisele; kolmandaks, väike- ja suurettevõtete konkurentsivõime, tagamaks jätkusuutlik konkurents ELi liikmesriikides ja vajalikud investeeringud, eriti kiudoptika valdkonnas, mis võimaldaks meil konkureerida tõhusamalt maailmaturul; ja lõpuks, õiguskindlus - vajadus kindlustada süsteemi usaldusväärsust, andes vastutus seotud osalistele ja õhutades vastastikust koostööd, eriti operaatorite vahel, kuid ka operaatorite ja komisjoni vahel.
Oli hea meel näha, et neil alustel nõustus tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon minu esitatud kompromissettepanekutega - sageli suure häälteenamusega - ja ma tahaksin kolleege tänada, et nad leidsid alati aega vaatamata tihtipeale lühikestele tähtaegadele, mis tähendas, et suutsime kinni pidada ajakavast, mis oli vajalik täitmaks eesmärki muuta määrust enne parlamendi selle koosseisu volituste lõppemist. See on kollektiivse pingutuse tulemus.
Olen arvamusel, et kogu sektor on suunised hästi vastu võtnud ja loodan, et partnerid nõukogust teevad sama. Kuulasin tähelepanelikult Luc Chateli ja Éric Bessonit ning nende sisukohti, samuti volinikku Viviane Redingit, tänaksin neid kõiki asjatundlike ja üldjoontes positiivsete arvamuste eest.
Tulles tagasi arutatavate küsimuste juurde, sooviksin peatuda parandusmeetmetel.
Sekkumata riiklike reguleerivate asutuste õigustesse on jõutud konsensusele vajaduse suhtes kehtestada järjepidevamad parandusmeetmed ELi tasandil. Siiski on üksmeelselt - või peaaegu üksmeelselt - tagasi lükatud komisjoni ettepanek, et komisjonil peaks olema vetoõigus parandusmeetmete suhtes. Minu raportis esitatud mehhanismi kohaselt on igal asutusel õigustatud osa: komisjonil on õigus vaidlustada parandusmeede, kuid tal on õigus meede täielikult tagasi lükata vaid juhul, kui ka BERT esitab negatiivse arvamuse. Samamoodi on funktsionaalse eraldamise puhul parandusmeetme kasutuselevõtu puhul nõutav nii komisjoni kui ka BERT-i nõusolek. Sellise piirangu abil säilib tuntav võimalus, et eraldamist saab nõuda, kuid seda ei saa ka liiga kergekäeliselt peale suruda.
Meie esitatud raadiospektrisse puutuvad ettepanekud on suunatud selle piiratud ressursi paindlikule haldamisele, kuid seda tehakse mõõdukalt ja proportsionaalselt, võttes samal ajal meetmeid spektri haldamise optimeerimiseks. Meie arvates oleks esimene samm Euroopa tegelik spektripoliitika, mille saaks pärast paketi vastuvõtmist esitada parlamendi järgmise ametiaja alguses korraldataval laiahaardelisel konverentsil.
Komisjoni ettepanekus ei käsitletud uusi võrgustikke või käsitleti neid vaid põgusalt, seda ajal, mil Euroopa juba osaleb selles tehnoloogilises revolutsioonis. Leidsime, et vaja on pakkuda liikmesriikidele ja reguleerivatele asutustele koheselt suunised ja vahendid, mida on tarvis investeeringute edendamiseks ja vajadusel ka võrgustike haldamiseks. Seepärast kinnitas meie ettepanekuid just enne suvepuhkuse algust ka tunnustatud ekspertide rühm.
Viimane küsimus tõstatus suhteliselt hilja: intellektuaalomandi õiguste kaitse. Kahjuks kerkis see arutelu esiplaanile praegusel telekommunikatsiooni paketi läbivaatamise etapil; minu arvates ei ole siin õige arutada mehhanisme, mis tagaksid intellektuaalomandi õigustest täieliku kinnipidamise.
Eitamata intellektuaalomandi õiguste kaitse olulisust, tahaksin vaid avaldada lootust, et me suudame lõpetada kõnealuse paketi läbivaatamise ilma selle teemaga seonduvate liigsete pingete ja katkestusteta, eeldusel, et loomingulist sisu käsitletakse komisjoni teatises. Ülejäänud punktidel peatuksin nende kahe minuti jooksul, mis mul kokkuvõtte tegemiseks on.
Pilar del Castillo Vera
raportöör. - (ES) Proua juhataja, tahaksin alustuseks rõhutada Luc Chateli öeldut: elektroonilise side sektor moodustab 25% Euroopa majanduskasvust ja 40% tootlikkusest. Lühidalt, need arvud kinnitavad Lissaboni tegevuskava avaldusi vajaduse kohta arendada Euroopa majandust teadmistepõhiselt, kusjuures elektrooniline side on tegelikult arengu suur motivaator.
Komisjon on näidanud üles teadmist ja teadlikkust, esitades meetmete kogu, millega sõnastatakse ümber 2002. aastal vastu võetud regulatsiooniraamistik. Mitmed turud on uuesti reguleeritud ja ootel on veel mõned olulised määrused, mille eesmärk on hoogustada siseturu konkurentsivõimet.
Mina keskendun aga loomulikult parlamendi seisukohale. Nõukogu esindaja härra Chatel, komisjoni esindaja proua Reding, daamid ja härrad, meie seisukohal on ühine nimetaja, faktor, mis muudab parlamendi seisukoha minu arvates erakordselt järjepidevaks, sidusaks ja mõjukaks. See ühine nimetaja kõigis parlamendi koostatud ja vastavates parlamendikomisjonides heaks kiidetud raportites on jagatud vastutuse põhimõte.
Catherine Trautmanni raport põhineb jagatud vastutusel. Ettepanek luua riiklike reguleerijate asutus põhineb jagatud vastutusel. Kuulsime mõlema raporti puhul, et jagatud vastutus on vahend, mida Euroopa telekommunikatsiooniturul ikka veel vajatakse ja kõik esitatud ettepanekud lähtuvad jagatud vastutuse kontseptsioonist, kas siis komisjoni ja riiklikke reguleerivaid asutusi ühendava organi BERT vastastikuse vastutusega seonduvalt või siis BERT-i haldamise ja rahastamisega seonduvalt.
Kuna aeg seab piirid ja arutelu on juba kaua kestnud ja kestab ka edasi, pean nüüd keskenduma vaid BERT-ile. Tegemist on ettepanekuga, mis vastab jagatud vastutuse kontseptsioonile ja olemuselt eduka turu arendamisele, mis loomulikult nõuab veel toetust kohandumaks täielikult konkurentsireeglitele, tegemist on koguga, mis põhineb koostööl komisjoni ja liikmesriikide reguleerivate asutuste vahel. Arvestades sellist tausta ja silmas pidades praegust olukorda on loodava kogu kohustused paremini määratletud kui selle struktuur, vastutus, aruandluskohustus ja rahastamine.
Volinik, daamid ja härrad, härra Chatel, sellega seoses sooviksin öelda, et on ülimalt oluline järgida ühtekuuluvust ja järjepidevust. Koosrahastamise ettepanek, mille ma esitasin ja mida ma pooldan, on kooskõlas jagatud vastutuse kontseptsiooniga, millele tuginevad parlamendi kõik ettepanekud, mis sisalduvad nii Catherine Trautmanni kui ka minu raportis.
Vastupidiselt sellele ei oleks ei järjepidev ega ühtekuuluv rahastamise mehhanism, mis põhineks tagaukse kaudu sisse hiilival rangelt ühenduse rahastamisel; see ei oleks vastavuses ettepaneku ülejäänud sisuga ja põhjustaks parlamendi esitatud reformi aluseks oleva kontseptsiooni ja loogilise põhimõtte moonutamise.
Olen veendunud, et nii parlament, komisjon kui ka nõukogu püüavad saavutada samu eesmärke (oleme seda juba tõestanud) ja ma kutsun üles tasakaalule ja üksteisemõistmisele, mida meil on siiani jätkunud, et saaksime alustatut jätkata. Arutelu all olev sektor väärib seda.
Patrizia Toia
raportöör. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, telekommunikatsiooni valdkonnas on iga meediavahend, mis võimaldab üle kanda häält, andmeid või pilti, väärtuslik ressurss. Seepärast on mõne aasta pärast meie käsutuses märkimisväärsel, et mitte öelda tohutul määral raadiospektrit, teisisõnu, uusi sagedusi uuel viisil kasutamiseks, mis kujutab endast tohutut sotsiaalset ja kultuurilist, samas ka majanduslikku ja kaubanduslikku võimalust: tegelikult on digitaalse dividendi väärtus juba väljagi arvutatud.
Sel põhjusel vajame me sobivat Euroopa poliitikat, mis võimaldaks ressurssi maksimaalselt ära kasutada ja mis teeks Euroopast riiklike poliitikate motiveerija, mitte vaid nende poliitikate kokkukoguja. Nagu me teame, kasutatakse mujal maailmas, näiteks Jaapanis ja USAs seda ressurssi tõhusalt, mis annab nende piirkondade ettevõtetele konkurentsieelise.
Me peame seega kaotatud aja tagasi tegema - või vähemalt aega ära kasutama - isegi kui üleminek digitaalsele ringhäälingule lõpetatakse 2012. aastal - tähtaeg, millest peaks kindlasti täpselt ja üleüldiselt kinni pidama - peame viivitamatult keskenduma raadiospektri reformile ja digitaalsele dividendile.
Raadiospekter on looduslik ja seega avalik ressurss. Kindlasti tuleb seda väärtust ära kasutada majanduslikul eesmärgil, kuid sel on ka sotsiaalne väärtus, mida on tarvis kasutada avalikkuse huvides, tagades laialdane juurdepääs kõigile kodanikele, sealhulgas vähem eelistatud elanikkonnale, pakkudes lairibateenust maapiirkondade äärealadel ja kõrvaldades sel viisil digitaalne lõhe, mis siiani iseloomustab paljusid Euroopa alasid, ning ma pean silmas mitte vaid maapiirkondi, vaid ka linna- ja tööstuslikke piirkondi.
Ütlesin enne, et digitaalse dividendiga seonduvalt sunnib aeg meid tagant ja ma arvan, et me peame selle parlamendikoosseisu ametiaja lõpuosa kasutama edasiliikumiseks, liikmesriigid ja Euroopa üheskoos. Komisjonile ja nõukogule ütleksin: liikuge koos edasi suunas, mis vastaks ühtlustamise vajadusele ja mis võimaldaks meil optimaalselt ja tõhusamalt kasutada digitaalset dividendi. Loodame tugevat koostööd Euroopa tasandil ja võimet esineda ühise seisukohaga rahvusvahelistel läbirääkimistel, mis usun, et algasid Genfis.
Meie raport sisaldab mitmeid mõtteid, millest ma tõstaksin esile vaid mõne: vajadus kõigile kasuliku strateegia järele, nagu volinik ütles, teisisõnu, ressursi jaotamine viisil, mis rahuldaks nii audiovisuaal- kui ka meediaoperaatoreid - kes on valdkonnas juba esindatud, et tagada kultuuriline pluralism ja kaitsta kultuurilist identiteeti - ja arvestaks telekommunikatsioonisektoriga ning pakuks sellele piisavalt ruumi, et ettevõtetel oleks võimalik välja arendada uusi teenuseid ja laia valikut tehnoloogiaid, et rahuldada kaasaegsete tarbijate uusi nõudmisi. See tähendab, et meedia ja telekommunikatsioonisektor saavad kolleegidena võrdsetel alustel koos tegutseda.
Siiski on ka kolmas osaline, keda ma meelsasti näeksin teistega sarnaselt kasu saamas: nimelt kasutajad, isegi litsentsita kasutajad, keda esindavad heategevuslikud organisatsioonid, piirkondlikud üksused, väikesed ühenduse võrgustikud ja üldist huvi esindavad liidud. Sooviksin lõpetada, proua juhataja, punktiga, mille suhtes, nagu ka nõukogu esindaja mainis, parlamendis ja ka liikmesriikide vahel arvamused lahknevad, ning see puudutab selles valdkonnas tegutsevate erinevate asutuste koostööd.
Usun, et ühelt poolt peame me - ka parlament nõustub sellega - austama liikmesriikide vastutust sageduste jaotamisel, kuid samas peame me koos hindama vajadust ühtlustamise järele, sest peame endale teadvustama, et juhul kui me ei suuda ühtlustada, koordineerida ja ühiseid otsuseid vastu võtta, vähendame me sellega spektri majanduslikku ja sotsiaalset väärtust. Mõtlen siinjuures lühisõnumitega seonduva eduka tulemuse peale.
Tuginedes tasuvusanalüüsile, mis viiakse meie raportis käsitletava dividendiga seoses riiklike projektide osana läbi erinevates riikides, ja liimesriikides peetavatele laiapõhjalistele aruteludele, mis hõlmavad nii operaatoreid kui ka avalikkust, usun, et näidates üles poliitilist tahet Euroopa tasandil, peame me kõik lõpuks tunnustama lisaväärtust, mida annab üleeuroopaline haldamine ressursi puhul, mis minu arvates esitab Euroopale nii sotsiaalse kui ka majandusliku väljakutse.
Malcolm Harbour
raportöör. - Proua juhataja, on suur privileeg esineda siin jälle raportöötina, sest olin raportöör ka 2001. aastal. Samuti on suur privileeg töötada koos kolleegide Catherine Trautmanni ja Pilar del Castillo Veraga, sest see on olnud meeskonnatöö. Tegemist on ju paketiga.
Nagu volinik ütles, on tegu suure saavutusega. Sel põhjusel soovime reformi ja soovime täiustada tarbijate õigusi, et nad oleksid informeeritud, võiksid ära kasutada kõike pakutavat ja õhutada innovatsiooni.
Loomulikult vajame toimivat ülesehitust ja ma meenutaksin volinikule, et just seesama parlament toetas komisjoni rolli artikli 7 raames. Toetasime seda rolli tollal vastu nõukogu tahtmist. Keegi ei tea paremini kui parlament, kui oluline on luua õige tasakaal, kuid meeskonna seisukohast lähtudes ütleksin, et käes on aeg, mil operaatorid peaksid võtma vastutuse määruse järjepideva rakendamise eest riiklikul tasandil ja samal ajal osalema ka ühenduse poliitikakujundamises. Lõpptulemusest olenemata hakkab see minu arvamuse kohaselt toimima vaid siis, kui operaatoritel on loodavas kogus oma osa - jätan teile otsustada, mis ma sellega mõtlen!
Avaldan tunnustust kõigile meeskonnaliikmetele, kes direktiivi kallal minuga koos töötasid. Tänan nii ministrit kui ka volinikku lahkete märkuste eest, mis nad meie esitatud paranduste kohta tegid. Töötasime määrusega, mis on kombinatsioon kasutajate õigustest ja e-privaatsusest.
Parlamendis kuulub vastutus andmekaitse eest ja vastav ekspertabi kodanikevabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni valdkonda. Minu arvates oli viga liita need kaks üheks paketiks, kuid usun, et oleme sellega siiski toime tulnud. Kolleeg Alexander Alvaro käsitleb neid aspekte ja volinik peaks teda tänama selle eest, et raportis sisalduvad detailid, mis käsitlevad andmekaitse rikkumistest teatamist, sest komisjon pidas täiesti lubamatuks esitada meile ettepanek, milles kõik rakendamisega seotud üksikasjad jäeti parlamendikomisjoni ülesandeks. Need on tähtsad poliitilised otsused. Nõustun teiega, et peame selle kallal veel töötama, kuid peaksite eelkõige siiski Alexander Alvarot tänama, et ta selle töö teie eest ära tegi.
Enda osasse puutuvalt olen pettunud, et kogu universaalteenuse aspekt tuleb natuke hiljem. Teeme seda kahes osas. Ootame teie peagi esitatavat raportit. Olen kasutajate õiguste suhtes teinud parima, kuid sellega tuleb veel töötada. Pean silmas seda, et tahame anda õigustega varustatud, hästi informeeritud kasutajatele võimaluse teha valikuid tuginedes maksimaalselt selgele teabele hindadest, pakutavatest teenustest, kehtivatest piirangutest ja sellest, kas telefon kuulub hinna sisse, kui sõlmitakse pikaajaline leping. Tahame, et kasutajad saaksid hõlpsalt oste sooritada ja kiiresti telefoninumbrit üle kanda ja ma olen rõõmus, et te seda toetate. Tahame ka, et kasutajad võiksid lepingu kehtivusaja üle vaadata ja et lepingu kehtivust ei kasutata piirava tingimusena, kui nad mujale asuda tahavad.
Tahame üle vaadata ka tarbijate õigused. Neil on õigus andmekaitsele. Neil on õigus kindlale ja kättesaadavale võrgustikule. Neil on õigus võrgustikele, kus operaatorid ei takista konkurentsi rikkudes teatud sisu või teenuseid. Nõustume teie mõttega uuest teenusekohustuse kvaliteedist ja arvame, et oleme suutnud seda paremaks muuta. See on väga oluline õigus. Tarbijatel on õigus kõrgekvaliteedilisele universaal-hädaabiteenusele ja helistaja asukohajärgsele teenusele. Eriti puuetega kasutajatel on õigus neile ja veel parematele teenustele.
Siiski arvan ma, et tarbijatel on õigus saada teavet probleemide kohta, millele nad võivad põrkuda, olgu see siis autoriõiguste rikkumise võimalus, loata kasutamise võimalus või näiteks võimalus, et nad ostavad kaupu, mis võivad kahjustada nende tervist, nagu näiteks võltsravimid. Miks ei tohiks me nõuda, et elektrooniliste teenuste pakkujad annavad avalikke teateid edasi samal viisil, nagu teevad seda praegu telekanalid. Just sellest me, kolleegid, räägimegi. Me ei räägi autoriõiguste pealesurumise mehhanismist, mis kuulub riikide valitsusasutuste pädevusse, vaid kõneleme tarbijate elu kergemaks ja paremaks muutmisest.
Meil on veel tööd teha, volinik, kuid mul on hea meel öelda, et olen saavutanud kokkuleppe suure hulga kompromisside suhtes ja olen kindel, et need võetakse ka vastu. Ootan aega, mil saan töötada koos eesistujariigi Prantsusmaaga, et kinni pidada ambitsioonikast ajakavast, sest Euroopale on vaja, et me ajakavast kinni peaksime.
Jutta Haug
eelarvekomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Proua juhataja, eelarvekomisjoni peamine huvi seoses elektroonilist sidet käsitleva õigusaktiga, nn telekommunikatsioonipaketiga, keskendub loomulikult osale, mis puudutab Euroopa eelarvekulutusi. Teisisõnu, meie huvi seondub loodava ametiga - Euroopa Elektroonilise Side Turu Ametiga, mille loomiseks tegi ettepaneku komisjon ja mille kolleegid vastavast parlamendikomisjonist nimetasid ümber Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste koguks (BERT).
Ütlen otse välja, et meil ei ole alapealkirja 1a all piisavalt raha esitatud ameti kummagi mudeli jaoks. Seepärast tervitan asjaolu, et juhtiv parlamendikomisjon on meie esitatud ettepanekutega raportis arvestanud ja esitanud ameti struktuuri, mis pingestab eelarvet vähem. Peame siiski tegema koostööd, et tagada BERT-i saamine Euroopa asutuseks ja et Euroopa Parlamendil säiliks selle üle kontroll. Tuletan samas täiskogule meelde, et vastavalt institutsioonidevahelise kokkuleppe artiklile 47 peavad parlament ja nõukogu BERT-i rahastamise suhtes kokkuleppele jõudma.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - Proua juhataja, majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse esimese osa - parem õigusloome - koostajana esitan täiskogule kirjaliku arvamuse, kuid kolme punkti pean ma eriti oluliseks. Esiteks, kiudoptiliste võrkude ehk järgmise põlvkonna võrkude edendamine ja arendamine. Selliste võrkude edendamisel tuleb arvestada uute seadmete rahastamisega seonduvate riskide jagamisega, samuti kanalite jagamisega. Lisaks telekommunikatsioonis osalevatele ettevõtetele tuleb kanalite jaotamisse kaasata ka teisi riiklikke ettevõtteid.
Teiseks (seda on ka juba käsitletud), peame kindlalt vastu astuma komisjoni tsentraliseeritud juhtimisele, mida tahetakse järgida ameti, vetoõiguse ja komiteemenetluse abil. Kolmandaks, sageduste täpne jaotamine ei tohiks toimuda enne, kui arvukatele ettevalmistavatele küsimustele on vastused leitud. Kas see oleks ELi kohustus? Millised aspektid kuuluvad ELi pädevusse? Milline on digitaalse dividendi tegelik suurus? Milline on üksikute jaotusmudelite mõju?
Lisateenused, nagu näiteks juhtmeta süsteemid, ei tohiks ohtu sattuda, kuna sellised süsteemid leiavad laia kasutust näiteks ülekannete tootmiseks selliste sündmuste puhul nagu olümpiamängud. Seepärast tuleb otsuste tegemisel arvestada tulemustega, mida saame erialaste asutuste läbiviidud uuringutest sagedusspektri jaotamise kohta.
Loodan, et suudame üheskoos saavutada Euroopa jaoks lisaväärtuse, millest võidavad kõik huvirühmad.
Gunnar Hökmark
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse raportöör. - Proua juhataja, Euroopa liidripositsioon telekommunikatsiooni ja mobiilse internetiühenduse valdkonnas sõltub meie võimest olla avatud innovatsioonile ja uutele teenustele.
Sellest lähtuvalt oleks ohtlik, kui me püüaksime kaitsta vanu struktuure ja ammuseid tegijaid. Peame saama avatuks ja just seepärast on tähtis kasutada digitaalset dividendi viisil, mis vabastab kogu spektri uutele teenustele ja võimalustele, samal ajal kaitstes vanu ringhäälinguorganisatsioone ja nende praeguseid teenuseid.
Tuleb luua vaba võimalus arendada erinevaid teenuseid kõigis spektrialades. Kohtades, kus siiani veel puudub infrastruktuurialane konkurents, tuleb tegelik konkurents tagada funktsionaalse eraldamise abil.
Robert Goebbels
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Proua juhataja, lubage mul 60 sekundi jooksul esitada mõned lühikesed märkused austatud kolleegi Bernard Rapkay nimel. Sotsiaaldemokraatide fraktsioon peab tele-kommunikatsiooniteenuste ladusalt toimiva siseturu loomist eriti oluliseks. Toetame komisjoni aktiivset osa selles valdkonnas. Eriti vajavad tarbijad kaitset suurte operaatorite võimu ilmse kuritarvitamise eest. Hindade alandamiseks on piisavalt võimalusi. Komisjoni algatused mobiilside rändlusega seoses näitavad, et hindade kehtestamisse sekkumine on ka turumajanduse tingimustes vajalik. Eelistame pigem komisjoni nähtavat tegutsemist, mitte nähtamatuid turureegleid, mis sageli käe tarbijate rahakoti järele sirutavad.
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Proua juhataja, tänan lõpetuseks kõiki raportööre ja eriti Catherine Trautmanni, kes on ära teinud tohutu töö, mille tulemusel loodame homme saada suure häälteenamusega toetuse.
Sophia in 't Veld
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja - (NL) Proua juhataja, pakett sisaldab arukaid ettepanekuid tarbijate õiguste ja eraelu kaitseks, kuid kahjuks puudub seal sidusus ja seega luuakse õiguskindlusetus nii ettevõtetele kui ka tarbijatele, kuna reguleerimisala on täiesti ebaselge.
Mul on tunne, et komisjon on lasknud end mõjutada sisemisest institutsionaalsest struktuurist ja õiguslikest alustest, mitte tegelikest faktidest, sest millest me õigupoolest räägime? Räägime me telefonisüsteemidest? See on kindlasti juba vananenud teema! Või räägime me mobiilsidest? Mis siis Skype on? Millised on telefonimaksete teenused? Kas ka need kuuluvad telekommunikatsiooni hulka? Kuidas on RFID võrguga? Selle kohta puudub selgus. Miks kehtib nõue teatada rikkumistest telekommunikatsiooniettevõtetele ja internetiühenduse pakkujatele, kuid mitte näiteks pankadele, kindlustusettevõtetele ja sotsiaalteenuste pakkujatele, kes sageli kasutavad sarnaseid andmeid? Mis juhtub, kui ettevõtte kogutud isikuandmeid kasutab keegi teine, näiteks valitsusasutused, politsei, õigusorganid, nagu see on sätestatud andmekaitsedirektiivis? Kes sellisel juhul andmete eest vastutab? Millist kasu sellest kodanikud saavad? Kelle poole mina kui kodanik pöörduda saan?
Lõpetuseks arvan, et peaksime selles valdkonnas atlandiüleste ja rahvusvaheliste standardite leidmiseks kiiresti hakkama Ameerika Ühendriikide poole vaatama.
Reino Paasilinna
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (FI) Proua juhataja, ministrid, volinikud ja austatud proua Trautmann, on aeg mõelda inimõigustele, mis tegelikult valitsevad infoühiskonnas, mida me demokraatia ja hea ettevõtlustava eesmärke silmas pidades püüame paremaks muuta. Parandamine on seega hädavajalik ja me püüame parandada ka eraelu puutumatuse kaitset ja turvalisust, näiteks rämpspostiga seoses. Nõuame tungivalt, et juurdepääsuõiguse põhimõttel oleks oluline osa ja reguleerime õiguslikult juurdepääsu, mis on kindlasti tähtis küsimus: tasud peavad olema madalad ja näiteks lairibateenuste kättesaadavus on kodanikuõigus. Oleme tugevdanud vanemaealise elanikkonna ja puuetega inimeste olukorda, mis on eriti inimlik ja õige eesmärk.
Teiseks, võrgustik peab põhinema konkurentsil ja me peame lõpetama olukorra, kus operaatorid takistavad konkurentsi. Konkurentsi tuleb hoopis hoogustada ja andmeside lõppseadmeid, millega saab kuulata vaid ühte operaatorit, ei tohiks lubada. See oleks sama halb, kui omada raadiot, millega vaid ühte raadiojaama saab kuulata.
Ringhäälinguorganisatsioonidele tuleks nüüd ja alati oma sagedused eraldada, sest neil ei jätku kunagi piisavalt vahendeid oksjonitel osalemiseks. Selline oleks kindel alus infoühiskonnale, mida me peaksime alati alal hoidma. Samas vajame me ruumi uue põlvkonna mobiilsidevõrgu jaoks ja sellega praegu tegeletakse. Peame ka tagama, et oleks ruumi uutele tehnoloogiatele ja innovatsioonile.
Veel ühte tahan öelda. Mida õiglasem ja tehniliselt arenenum Euroopa on, seda paremini saame me infoühiskonnas hakkama demokraatliku jõuna ja ühendusena, kes täidab Lissaboni eesmärgid, mis praegu veel küll kaugel tundub olema. See sõltub meist enestest: tegu on õigusliku paketiga, mis on samm õiges suunas.
Marian Zlotea
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse raportöör. - (RO) Proua juhataja, kallid kolleegid, austatud volinik, ministrid, sooviksin õnnitleda telekommunikatsioonipaketi tööga seotud raportööre.
Arvan, et Catherine Trautmanni raportis esitatakse tasakaalustatud seisukoht ja toetan esitatud kompromissettepanekuid. Olen rõõmus, et teatud muudatusettepanekud vastu võeti, eriti need, mis käsitlevad spektri ühtlustamist ja samuti ülemaailmsete telekommunikatsiooniteenustega seotud meetmed.
Euroopa majanduskasv, nagu ka tarbijate heaolu, sõltub dünaamilisest ja konkurentsil põhinevast telekommunikatsioonisektorist. Konkureerivail turgudel on kättesaadavad lairibateenused, uued turule sisenejad on kaasa toonud suuremad kiirused ja uuenduslikud teenused.
Telekommunikatsioonipaketis sisalduv raamdirektiiv peaks keskenduma investeeringute suurendamisele; peame arvestama ka järgmise põlvkonna võrgustikega, samuti peab mitmekesistuma tarbijatele pakutav valik, millega kaasnevad tarbijaile madalamad hinnad ja paremad teenused.
Kokkuvõtteks väljendan oma usku muudatustesse, mida kavatseme telekommunikatsioonipaketi abil sisse viia ja millest võidavad tarbijad, kellele pakutakse laiem valik, madalamad hinnad ja mitmekesisemad teenused.
Edit Herczog
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse raportöör. - (HU) Tänan, proua juhataja. Võime kahtlemata öelda, et Euroopa Liidule tuleb au anda edu eest, mis viimase aastakümne jooksul elektroonilise side sektoris on saavutatud. Siiski on veel mitmeid piiriüleseid probleeme ja ebavõrdsust lairiba, digitaalühiskonna ja teenuste levikuga seoses. Kui tahame luua tõeliselt ühtset turgu, peame selleks ka tingimused looma.
Viimaste kuude vältel peetud arutelude tulemusena hääletasime BERT-i asutamise poolt, mis peaks lihtsustama koostööd riiklike reguleerivate asutuste vahel ja tagama ka tegeliku osaluse. Arvame ikka veel, et BERT-i tegevus peaks olema läbipaistev ja tal peaks olema Euroopa institutsioonide ees aruandluskohustus. Tingimuse selleks loob aga ühenduse rahastamine: liikmesriikidega jagatud rahastamine tagaks loomulikult suurema sõltumatuse ja tõhususe, kuid asi ei ole selles: viiksime sellega asutuse Euroopa Liidu ja Euroopa Parlamendi kontrolli alt välja. Sellele me kaasa aidata ei tohi. Peame jätkama võitlust, koos komisjoniga, et kaitsta tarbijate huve, nii et nad peaksid vajadusel kandma vaid pidevalt arenevate uute tehnoloogiate kulud, ja et neid ei saaks arvetega petta, nagu see juhtus mobiilside rändluse puhul. Tänan teid.
Manolis Mavrommatis
Proua juhataja, kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamuse koostajana lubage mul esile tõsta, et autorite intellektuaalõiguste kaitse käsitlemine võrdväärse põhiõigusena on äärmiselt oluline.
Me kõik, eriti aga õigusloome eest vastutajad, peaksime meeles pidama, et kui intellektuaalne looming on kaitsmata ja kui isikuandmete kaitse sildi all rikutakse autorite õigusi, piiratakse sellega ka kasutajatele kättesaadavat loomingulist sisu.
Piraatlus ja muusika ning filmide ebaseaduslik levitamine interneti kaudu on vaieldamatu tõsiasi. Tehnoloogia arengu puuduseks on autorite kahjustamine. Kas see meile meeldib või mitte, nemad on siiski pakutava materjali allikaks.
Kultuurikomisjoni nimel kutsun seega kõikide parlamendikomisjonide liikmeid ja kõiki fraktsioone üles kaitsma Euroopa loomingulisust, kaitstes sel moel ka uute meediakanalite kaudu pakutavat loomingulist materjali.
Cornelis Visser
kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Proua juhataja, volinik Viviane Reding on telekommunikatsioonipaketiga seoses jälle oma otsustavust näidanud. Kultuuri- ja hariduskomisjoni esindajana tegin komisjoni esitatud digitaalset dividendi käsitleva ettepanekuga seoses proua Toiaga konstruktiivset koostööd. Tahaksin kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel tänada suurepärase koostöö eest ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esimeest Angelika Nieblerit.
Kultuuri- ja hariduskomisjon peab raadiot ja televisiooni olulisteks kultuuri ja keelte levitamise vahenditeks. Digitaaltelevisioonile ülemineku tõttu on praegu vaba spektriruumi. Mobiilside ja interneti lairiba pakkujad oleksid neist sagedustest väga huvitatud. Kultuuri- ja hariduskomisjon ei ole tehnoloogiliste uuenduste vastu, kuid me soovime, et ka praeguste nii avaliku sektori kui ka kommertskasutajate õigused oleksid kaitstud. Jätkuvalt tuleb täielikult tagada ülekannete kultuuriline ja keeleline mitmekesisus ja kaitsta tarbijate huve ning nende investeeringuid televisiooniseadmetesse.
Gyula Hegyi
kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamuse raportöör. - Proua juhataja, oluline on rõhutada, et telekommunikatsiooni areng ei ole vaid tehnoloogiline ja majanduslik protsess, vaid ka sotsiaalne ja kultuuriline nähtus. Peaksime hoidma ja kindlustama Euroopa juhtpositsiooni selles protsessis.
Tuleb arvesse võtta kahte aspekti: üldine ja demokraatlik juurdepääs elektroonilistele sideteenustele, mis tähendab, et igaühel peaks olema juurdepääs neile teenustele ja et järgida tuleks kultuuri- ja hariduspärandi edasikandmise ja austamise põhimõtet. Kultuurikomisjon on püüdnud nende huvide vahel tasakaalu leida.
Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu (BERT) käsitleva kultuurikomisjoni arvamuse koostajana keskendusin vaid aspektidele, mis kuuluvad kultuurikomisjoni vastutusalasse. BERT peaks olema avatud kontaktidele nii tootjate ja tarbijate rühmadega kui ka kultuuri esindavate huvirühmadega, kuna neil on pakkuda kasulikku ja usaldusväärset teavet kultuuriliste aspektide kohta.
Arvan, et kui me kasutame telekommunikatsiooni arengut õigesti, võib see protsess aidata kaasa Euroopa muutmisel maailma juhtivaks teadmistepõhiseks ühiskonnaks - mis on ka meie peamine eesmärk.
Ignasi Guardans Cambó
kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Proua juhataja, sooviksin kõigepealt õnnitleda raportööre tehtud töö puhul.
Kultuuri- ja hariduskomisjon on algusest peale teemasse väga tõsiselt suhtunud, sest me ei saa enam võtta vastu elektroonilist võrku või raadiospektrit käsitlevaid õigusakte arvestamata edasiantava sisu tegelikku iseloomu. Seda ei saa teha lähtudes pelgalt tehnilistest või majanduslikest kriteeriumidest, mis ei arvesta kultuuripoliitika eesmärkide ega mitmekesisuse kaitsmisega. Digitaalmaailma tegelikkus nõuab, et me teeks koostööd ringhäälinguettevõtete ja elektrooniliste teenuste pakkujatega ning reguleeriks õiguslikult telekommunikatsiooni siseturu, mida on raske lahutada audiovisuaalturust.
Samuti vajame tasakaalustatud lahendust internetis leviva ebaseadusliku sisuga seonduvale probleemile, mis kohustab meid võtma vastutus võitluse eest, mis peaks meid kõiki puudutama, kui tahame kaitsta oma lapsi ja olemasolevat kultuuri.
Seepärast toetan kõiki tekste praegusel kujul ja loodan, et meie arutelu ja lõpphääletamist ei riku asjatundmatu väline surve.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (PL) Proua juhataja, Euroopa õiguslik raamistik, mis võeti vastu 1990ndatel aastatel, vabastas tõhusalt riiklikud turud riigimonopolidest. Sellega kaasnes konkureerivate operaatorite pakutavate telefonikõnede märkimisväärne hinnalangus. Viimastel aastatel on sidetehnoloogias toimunud pöördelised muutused: mobiiltelefonid ja interneti areng ning traadita võrgud on radikaalselt muutnud telekommunikatsiooni iseloomu. ELi õigus peab peegeldama neid muutusi, sealhulgas ka sotsiaalseid tagajärgi.
Umbes 15% Euroopa elanikkonnast moodustavad puudega inimesed ja aastaks 2020 ulatub vanemaealiste osakaal ühiskonnas 25%-ni. Just neile erivajadustega inimestele tuleks pakkuda hõlpsamat juurdepääsu telekommunikatsiooniteenustele. Vaja on kindlustada tasuta juurdepääs hädaabinumbrile 112 kõigile inimestele üle kogu Euroopa, sealhulgas internetitelefoni kasutajatele ja teiste elektrooniliste sideteenuste kasutajatele. Lisaks sellele peaks klientidel olema õigus saada täielikku teavet nii teatud teenuse kasutamisest tulenevatest õiguslikest kohustuste, näiteks autoriõiguste kaitse kohta kui ka õiguslikult sätestatud piirangute kohta. Eelkõige on parema tarbijakaitse saavutamiseks vaja täpselt määratleda riiklike reguleerivate asutuste kohustused, mis on seotud igapäevase tarbijakaitsealase tegevusega.
Manuel Medina Ortega
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Proua juhataja, raportöör Catherine Trautmann ütles, et intellektuaalomandit ei peaks selle arutelu käigus käsitlema. Nõustun temaga, sest ma usun, et intellektuaalomandi kaitse, nagu ka eraelu puutumatuse kaitse ja muud õiguslikud kontseptsioonid on juba määratletud teistes õiguslikes raamistikes.
Siiski tuleb siinkohal rõhutada, et intellektuaalomandi kaitse on sisu kaasajastamise seisukohast tähtis. Telekommunikatsiooni on kirjeldatud kui kiirteed, mida mööda igaüks võib vabalt liikuda, kuid kui keegi sooritab kiiteel kuriteo, sekkub politsei. Ei saa varastada autot, sõita sellega kiirteel ja politsei sekkumise peale väita, et kiirteel kehtib vaba liikumise õigus.
Usun, et parlamendi seisukohast on tähtis, kui me taas kinnitame intellektuaalomandi ja eraelu puutumatuse kaitse olulisust, kinnitame isegi inimeste õigust eraelu puutumatusele, õigust, mida praegu peamised telekommunikatsiooniettevõtted vägivaldselt rikuvad.
Alexander Alvaro
kodanikevabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Proua juhataja, kui lubate mul sama kaua rääkida kui kolmel eelkõnelejal, oleksin ma rahul. Peaksin möödaminnes mainima, et mul oli jäänud mulje, et kasutada on vaid kaks ja pool minutit.
Et mitte aega raisata, lubage mul tänada Malcolm Harbouri, Catherine Trautmanni ja Pilar del Castillo Verat tähelepanuväärselt hea koostöö eest, millele ka Malcolm Harbour viitas. Käsitlesime küsimust ilma vastuoludeta, vastastikuse usalduse vaimus ja eriti tihedas koostöös. Nüüd on kahjuks juba hilja parandada struktuuri puutuvat viga, kahe direktiivi kokku panekut.
Siiski lubage minu käsutuses oleva lühikese aja jooksul öelda, kuidas mind rõõmustab, et komisjon võttis arutusele, kuigi pealiskaudselt, andmekaitse küsimuse. On ju tõsiasi, et te, volinik, ei anna mulle oma krediitkaardi andmeid, oma telefoninumbrit ja aadressi, isegi kui ma kenasti paluksin. Kui olete aga internetis, on probleem selles, et andmed on seal juba olemas, paigus, mida te endale ettegi ei kujuta ja mis teile sugugi meeltmööda ei ole. Selles suhtes olen ma rõõmus, et koostöös teiste töörühmade ja parlamendiliikmetega sain ma kaasa aidata sellele, et pakett hõlmab ka tarbijate õigust isikuandmete konfidentsiaalsele töötlemisele ja isiklike arvutisüsteemide kaitsele.
Näen, et aeg hakkab otsa saama, kuid ma loodan, et meil tuleb veel võimalusi arutada seda ja muidki küsimusi põhjalikumalt. Lubage mul veel kord tänada teid konstruktiivse koostöö eest ja loodetavasti suudame tarbijate heaks saavutada isikuandmete kaitse arengu Euroopas.
Angelika Niebler
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, eesistuja, daamid ja härrad, lubage ka minul alustada tänusõnadega raportööridele Catherine Trautmannile, Malcolm Harbourile, Pilar del Castillo Verale ja Patrizia Toiale ning kõigile variraportööridele tehtud töö eest ja viljaka koostöö eest nendega, kes dokumentide väljatöötamisega seotud on olnud.
Turu liberaliseerimist käsitlev viimane õiguslik raamistik pärineb 2002. aastast. Turu olulisust on täna juba esile tõstetud. Kui lubate mul meenutada statistikat, on telekommunikatsioonisektori käive ainuüksi Euroopas tõusnud 300 miljardi euroni. Sellest sektorist sõltuvad tuhanded töökohad, seega on äärmiselt tähtis, et me arendaks edasi õiguslikku raamistikku, mis 2002. aastast alates on edukalt proovile vastu pidanud viisil, mis lubab sellele Euroopa eduloole lisada uued peatükid. Selleks peame me aga esmalt kohandama õiguslikku raamistikku, võttes arvesse tehnoloogilist arengut.
Mulle eraldatud lühikese aja jooksul lubage mul rõhutada kahte punkti, mis mulle isiklikult äärmiselt tähtsad on. Esiteks, investeerimine kõrgtehnoloogilisse infrastruktuuri Euroopas. Meil seisab Euroopas ees tõsine väljakutse investeerida võimalikult palju ja võimalikult kiiresti uude suuri kiirusi võimaldavatesse lairibavõrkudesse. See on üks olulisemaid aspekte konkurentsivõimelise Euroopa kindlustamiseks. Peame looma õiguslikud tingimused, mille olemasolu tagab investeeringute edukuse. Samas peame aga hoiduma uute monopolide ja suletud turu väljakujunemisest.
Parlamendikomisjonis tagasime, et uute võrkude rajamisega kaasnev risk jaotuks õiglaselt ning et reguleerivad asutused peaksid sellist riskide jagamist ka tulevikus arvesse võtma.
Peale selle pöörasime suurt tähelepanu sagedustega seonduvale poliitikale. Pooldame selles valdkonnas paindlikumat Euroopa poliitikat. Usun, et digitaalse dividendi jaotamiseks leitakse õige tee, nii et arvestatakse ringhäälinguorganisatsioonide õiguslike huvidega, pakkudes võimalikult ulatuslikku paindlikkust ka uutele teenustele.
Erika Mann
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Proua juhataja, soovin peatuda vaid kahel punktil. Alustan valdkonnaga, millega seoses meil Pilar del Castillo Veraga on vaja mõned küsimused selgeks rääkida. Vihjan küsimusele, kuidas on tulevikus tagatud väikeste agentuuride sõltumatus ja autonoomia ning milline on nende rahastamise sobivaim viis. Selles küsimuses on äärmiselt erinevaid arvamusi. Sooviksin väga nõukogult küsida, milliseks on kujunenud nende arutelud sellel teemal ja millist tagatist soovib nõukogu sekretariaadi ehk BERT-i - ükskõik, kuidas seda ametit nimetama hakatakse - loomisele ja millisena nähakse selle rahastamise viisi. Sellega seoses usun, et volinikul oli täiesti õigus väita, et me soovime näha Euroopa struktuuri ja ei soovi luua asutust, mis ei sobi kokku Euroopa õigussüsteemiga.
Arutelu all on, nagu te teate, kaks rahastamise viisi. Esiteks, raportööri esitatud kombineeritud finantseerimine ja teiseks, minu esitatud ettepanek, mida ka meie fraktsioon toetab, mille kohaselt rahastamine toimuks ühenduse eelarvest. Sellele vaatamata oleks huvitav kuulda, milline on nõukogu - kus on loomulikult sel teemal peetud tuliseid arutelusid - ja ka riiklike reguleerivate asutuste arvamus rahastamise küsimuses.
Minu teine küsimus, mis on samuti nõukogule suunatud, puudutab uute võrkude rahastamist. Ka selle kohta on esitatud mitmeid muudatusettepanekuid, sealhulgas ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis minu esitatud ettepanek, mis käsitles üksikasjalikumalt riski jagamise süsteemi juhul, kui ettevõtted teevad vajalikke investeeringuid ja konkurentidele antakse algusest peale juurdepääs võrkudele. Nagu ma olen kuulnud, on nõukogu arvamus erinev ja nad ei soovi niivõrd üksikasjalikult küsimust käsitleda ega anda ettevõtetele mingeid garantiisid riskide jagamise suhtes. Oleksin tänulik teie arvamuse eest neis küsimustes.
Patrizia Toia
fraktsiooni ALDE nimel. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, Euroopas toimuvat toodangu ja majanduskasvu langust on tunda ka telekommunikatsioonisektoris, mis praegu on silmitsi erinevate kriisidega. Tegemist on sektoriga, millesse teadusuuringutest ja innovatsioonist tulenevalt on vaja investeerida ja mis vajab aega valikute tegemiseks. Seepärast arvan, et peame sektorit võimalikult palju toetama ja et meie reguleeriva raamistiku parandatud pakett saab edendada kõnealuse sektori elavnemist, kui loome stabiilse, kindla ja tõhusa õigusliku raamistiku.
Usun, et just see on parlamendis ja tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis tehtava töö eesmärk. Oleme silmas pidanud eesmärki pakkuda raamistik, mis, nagu Catherine Trautmann väljendas, oleks lihtsam, selgem ja tõhusam kui eelmised raamistikud, sest oleme veendunud, et mõnikord ei vaja me suuremat arvu reegleid ja seadusi, vaid usaldusväärseid ja tõhusaid vahendeid kehtivate reeglite kohaldamiseks ning vahel isegi kehtiva raamistiku likvideerimist.
Oleme pingutanud avatud, konkurentsil põhineva turu loomise nimel, püüdes lahendada püsivat vastuolu endiste, et mitte öelda ajalooliste ja monopoolsete ning uute operaatorite vahel, väites, et tasakaalustatud raamistiku puhul võib ruumi jätkuda mõlemale, kui jätkub ärivaistu ja oskusteavet ning kui ressursse on piisavalt.
Lõpetuseks arvan, et rõhutasime - ja seda pean ma eriti tähtsaks küsimuseks - juba, et paindlikuma ja vähem reguleeritud raamistiku puhul on äärmiselt oluline roll õigusaktil, erinevatel kohustustel ja vastutusahelal; ja ma nõustun voliniku äsja avaldatud arvamusega, et erinevatel õigusloome eest vastutavatel ametitel peaks olema selgelt piiritletud roll ja vastutusala.
Viimasena mainiksin punkti, mida lisaks raportöörile, kelle tööd me kõik kiitnud oleme, ka mitu kolleegi on käsitlenud, nimelt tarbija rolli: tarbijad on sageli tahaplaanile jäetud, kuid meie soovime nad esiplaanile, tähelepanu keskpunkti asetada, sest tarbijad koos ettevõtjatega on turu tõeline edasiviiv jõud.
Roberts Zīle
Tänan, proua juhataja. Tahaksin alustuseks tänada kõiki elektroonilise side paketiga töötanud raportööre tehtud töö eest, alustades kuulamiste korraldamisest ja lõpetades raportite ettevalmistamisega. Tahaksin ka tänada volinik Viviane Redingit usaldusväärse ja aktiivse tegutsemise eest elektroonilise side valdkonnas, nii mobiilside rändluse kui ka kõnealuse paketiga seoses. Samas ei ole ma kindel, et erinevate parlamendikomisjonide esitatud muudatusettepanekud komisjoni koostatud eelnõude kohta tagavad parema ressursside kasutamise, konkurentsi Euroopa ühtse turu piires ja tõhususe tarbijaile. Esitan vaid mõned põhjendused.
Esiteks, on küll võimalik, et riiklikest reguleerivatest asutustest moodustatav ühisstruktuur BERT on demokraatlikum regulatsioonistruktuur kui komisjoni soovitatud asutus, kuid võib ka juhtuda, et BERT ei hakka järgima piisava koostöö põhimõtteid ja nõrgestab sel moel komisjoni võimalusi vastu võtta reguleerivaid otsuseid. Teine näide on komisjoni esitatud julge ettepanek telekommunikatsiooniettevõtete funktsioonipõhise jaotamise kohta, mis eraldab juurdepääsu võrkudele muudest jaemüügi toodetest. Paistab siiski, et eraldamise nõuet erandliku meetmena, mida riiklik reguleeriv asutus võtta võib, ei hakata mõnel turul kunagi rakendama. Ei ole saladus, et ELi väiksemates riikides on reguleerivate asutuste õigus võtta selliseid erandlikke meetmeid suurettevõtete vastu tõsiselt piiratud ja seega ei ole ma kindel, et võrreldes Euroopa Komisjoni ettepanekuga oleks parlamendi käsitlus selles küsimuses Euroopa turu tugevdamisel edukam.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Proua juhataja, lisaksin paljudele täna kuuldud tänuavaldustele ka minu väga erilise tänu. Vastutasin raamdirektiivi eest tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis ning vaid tänu Catherine Trautmanni poliitilisele vaistule meediaküsimustes ja tema äärmiselt organiseeritud ja süstemaatilisele töömeetodile suutsime me parlamendis võib-olla vältida eksliku meediapoliitika järgimist raamdirektiivi raportis. Seda me veel näeme.
Volinik, minu arvates on parlament raamdirektiivi eelnõusse sisse viinud olulised muudatused seoses konkurentsiõigusega ning samuti sagedustega kauplemisel. Leidsin, et teie algsed raamdirektiiviga seonduvad ettepanekud olid vaid turule suunatud ja hindasid suuresti üle digitaalset dividendi. Õnneks ei kiitnud kultuuri- ja hariduskomisjoni ja hiljem ka tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni liikmed neid ettepanekuid heaks. Vastupidi, kolleegid parlamendist lähtusid eelkõige avalikkuse kultuurilistest ja poliitilistest huvidest ning üldsuse heaolust ja ma usun, et see kajastub kõige selgemalt Catherine Trautmanni raporti järgmistes punktides.
Raadiosagedused määratletakse ühiskondliku huvi ja tahtena ning need jäävad liikmesriigi vastutusalasse. Prioriteedina nähakse eelkõige ringhäälingut, kuid ka arvamust kujundavaid teenuseid. Teie katse, volinik, sundida ringhääling kaitsepositsioonile ebaõnnestus. Üleeuroopaliste teenuste pakkumine muutub kergemaks - see on positiivne ja ma usun, et nõustute minuga. Liikmesriikidele jääb ka esmane vastutus sageduste jätkuva ühtlustamise eest. Raskuste ilmnemisel ei tee otsuseid komisjon üksinda - ka parlament on sellega seotud. BERT-ile antakse olulisim roll. On ütlemata selge, vähemalt minule, et BERT-i rahastamine peab tulema Euroopa eelarvest. Loodan, et suudan selle kindlustada.
Lisaks raamdirektiivile ja sageduste probleemile sooviksin peatuda ka kahel ülejäänud raportil, alustaksin Malcolm Harbouri raportiga. Teie raportis, härra Harbour, on mõned tõepoolest head sätted, mis puudutavad tarbijaid ja tarbijate huvisid. Suuremat tähelepanu pööratakse tulevikus näiteks puudega inimeste huvidele. Usun ka, et teie esitatud kohustuslike teenuste abil aitate kaasa meedia pluralismile.
Meie fraktsioon ei ole aga nõus raportis sisalduva püüdega reguleerida ka autorõigusi. Meile ei meeldi see sugugi. Meile ei meeldi ka Prantsusmaa mudel - ja see on suunatud ka nõukogu eesistujariigile - ja me ei toeta ka "kolme korra” mudelit, hoopis vastupidi. See püüe ei leevenda meie muret autoriõiguste pärast ega ka eraelu puutumatusse kaitsmise pärast internetis.
Lubage kokkuvõtteks öelda mõni sõna Alexander Alvaro raporti kohta. Härra Alvaro, te rääkisite jälle suure veendumusega andmekaitsest. Nagu te ka oma kõnes vihjasite, arvan minagi, et meil puudub veel järjekindel lähenemine küsimustele nagu näiteks IP-aadresside kaitsmine. Kogemused tele-kommunikatsiooniskandaaliga ja kõnekeskuste vahendatud aadressidega on tõestanud, et IP aadressid vajavad maksimaalset kaitset ja ma loodan, et me jõuame järgmise kahe nädala jooksul selles küsimuses kokkuleppele.
Eva-Britt Svensson
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Proua juhataja, loodan, et paljud kodanikud jälgivad seda arutelu ja sekkuvad enne hääletamist, kuna tegemist on niivõrd oluliste muutustega, eriti internetiteenustega seoses.
Fraktsioon GUE/NGL soovib eriti rõhutada kolme peamist valdkonda.
Esiteks, http://www.guengl.eu on selles valdkonnas Euroopa asutuse loomise vastu. See muudab kõik kallimaks ja keerukamaks. Ei ole mingit vajadust sisse seada veel üks Euroopa asutus.
Teiseks, elektrooniliste teenustega seoses peab rohkem tähelepanu pöörama geograafilistele ja infrastruktuuri- alastele erinevustele. Tuleb rõhutada, et tarbijatel peab olema võrdne juurdepääs, et ei tekitataks uusi lõhesid ühiskonnas. Elektroonilistele teenustele peab olema võrdne juurdepääs olenemata sellest, kas elatakse linnades ja tugeva majandusega piirkondades või hoopis nõrga majandusega ja hõreasustusega piirkondades. Kui olulisi investeeringuid infrastruktuuri teevad mitte ühiskond või valitsus, vaid eraettevõtjad, valitseb selge risk, et kõigile kodanikele ei anta võrdseid võimalusi juurdepääsuks sama hinnaga teenustele.
Kolmandaks, fraktsioon GUE/NGL astub vastu tugevale survele, mida avaldavad erinevad tööstusega seotud lobirühmad. Telekommunikatsiooni käsitlev pakett ei peaks mõjutama autoriõigusi, kuid lobitegijad on siiski suutnud end kuuldavaks teha eriti selle ettepanekuga seoses. Lobirühmade ettepanekud, millega on nõustunud kõik fraktsioonid peale meie (olime ainuke fraktsioon, kes hääletas siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis vastu), loovad võimaluse kontrollida allalaadimist ja vaba juurdepääsu veebisaitidele nagu MySpace ja YouTube.
Muudatused libisesid tagaukse kaudu sisse hilja ja ilma, et kodanike seas oleks nende muudatuste üle eriti arutelusid toimunud. Rootsis näiteks toimus laialdane arutelu failide jagamise üle. Olen vastu otsusele, mis keelab failide jagamise riiklikul tasandil ja ma kavatsen samas küsimuses vastu olla ka ELi tasandil. On olemas risk, et otsus võetakse vastu pigem ELi kui riiklikul tasandil, kuna lobirühmadel on olnud suur mõju ELi süsteemis ja kuna paljudel kodanikel puudub teave, millal arutatakse neid küsimusi ELi tasandil. Loodan, et kodanikelt tulev arvamuste tulv tagab sõnavabaduse ja juurdepääsu internetiteenustele.
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Proua juhataja, minu keskmine nimi on Sisyphos. Minu poolt hääletas 15% Rootsi kodanikest, et ma seisaks siin, Euroopa Parlamendis, vastu sellele, et EL ei sekkuks üha uutesse valdkondadesse, sel moel tsentraliseerides Euroopa ühiskonda ja muutes seda veelgi bürokraatlikumaks. See on tõeline Sisyphose töö.
Telekommunikatsioon on valdkond, kus ELil on täita oluline roll ja ma olen väga rahul telekommunikatsiooni paketiga, mis pakub tihedamat konkurentsi ja kindlamat eraelu puutumatuse kaitset, kuid paistab, et paketiga kaasneb ka suurem tsentraliseeritus ja enam bürokraatiat. Sellega seoses olen kahe aspekti vastu. Esiteks, on tehtud ettepanek, et digitaliseerimise tulemusel vabanenud spektriosa tuleks jaotada ELi norme järgides. Teiseks on tehtud ettepanek luua Euroopa telekommunikatsioonisektori reguleerivate asutuste kogu.
Palun saalisviibijail tungivalt hääletada nende ettepanekute vastu. Vabanenud spektriosa peavad jagama liikmesriigid ja loomulik lahendus oleks edasi arendada Euroopa telekommunikatsiooni järelevalveasutusi, mis juba eksisteerivad.
Desislav Chukolov
(BG) Proua juhataja, kolleegid, mind paneb imestama, kui paljust siin saalis täna on räägitud, kuid keegi ei ole tõstatanud teabe konfidentsiaalsuse küsimust. Kutsun teid üles niivõrd olulises küsimuses hoiduma järgimast Ameerika Ühendriikide eeskuju.
Te teate, et terrorismi- ja piraatluse vastase võitluse ettekäändel püüab üleriigiline oligarhia saada võimalikult palju kodanikke täieliku, tingimusteta ja kodanikuühiskonna ees mitte vastutava kontrolli alla. Isikuandmete konfidentsiaalsust tuleb iga hinna eest kaitsta. Kordan - iga hinna eest!
Bulgaarias kontrollitakse praegu iga telefonikõnet. Järgmisel aastal tahavad meie riigi valitsejad täielikku ja tingimusteta juurdepääsu kõigis arvutites olevaile registrifailidele ja kõigi arvutite kaudu elektrooniliselt vahetatud sõnumitele. Seda ei ole tehtud saamatusest. Nagu kogu Euroopas, on ka Bulgaarias piisavalt hea väljaõppega ja võimekaid spetsialiste, kes suudavad võidelda arvutikuritegevuse vastu. Seda on tehtud, kordan uuesti, eesmärgiga saavutada kodanike üle täielik kontroll.
Õigus vabadusele tagab ka meie õiguse inimväärikusele. Igaüks, kes püüab meilt võtta inimväärikust, peaks pälvima hukkamõistu ja teda peaks meedia paljastama, mitte laskma tal pääseda karistuseta selliste kavatsuste eest.
Mõni aeg tagasi toimus Bulgaarias üsnagi loid arutelu kodanike õiguste üle elektroonilises keskkonnas. Ainuke tookord tehtud järeldus oli, et kodanike tahtmine ei loe midagi, nad peavad leppima sellega, mis neile peale surutakse. Luban kõigile Bulgaaria kodanikele kindlalt, et Ataka partei, mis alustab oma valitsusega järgmisel aastal, kaotab igasugused rikkumised seoses kirjavahetuse ja kontrolliga internetis.
Kokkuvõtteks soovin öelda, et juhul kui piiratakse meie õigust erakirjavahetusele üks kord, jääb see alatiseks nii. Seda isegi juhul, kui terroristid hakkavad kasutama kirjatuvisid. Need, kes loobuvad vabadusest julgeoleku nimel, ei vääri ei vabadust ega julgeolekut. Tänan teid.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik Reding, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt õnnitleda komisjoni. Telefoniside rändlustasude vähendamisel oleme jõudnud teise etappi. Usun, et direktiiv on tegelikkuses tõhusaks osutunud. Siiski ootavad tarbijaid puhkusteperioodi lõpus ees hirmutavalt suured arved, sest tõtt-öelda on lühisõnumite turul ja eriti andmesiderändlusega seoses vähe edasiminekut olnud.
Sel põhjusel kutsun komisjoni üles selles küsimuses midagi ette võtma ja looma Euroopa tarbijaile ühtne Euroopa turg. Ei jää ju märkamata, et sellealane Euroopa turg ei toimi ja ühtse turu loomine on hädavajalik, eriti vajame ühtse, paindliku sageduste jagamise kava vastuvõtmist. Selle napi ressursi haldamine on äärmiselt oluline.
Digitaalne dividend on ajalooline võimalus ja televisiooniorganisatsioonidele on ülimalt tähtis, et nad saaksid saated kolmanda põlvkonna mobiilsidele üle kanda, nii et me saaksime Euroopa ühtse meediaruumi. Digitaalne dividend loob uued võimalused ka Euroopa sidevaldkonnas.
Sooviksin veel rõhutada, kui tähtis on sellise lähenemisviisi alusel ellu viia ülemaailmsel raadioside konverentsil vastu võetud otsused ja ma palun komisjonil - kuna BERT-i tegevuses ei ole sätestatud nende küsimustega tegelemist - luua oma asutus või töörühm, kes neid probleeme käsitleks ja võtaks vastu kindlad suunised koostööks.
Arvan ka, et BERT-i peaks rahastama Euroopa vahenditega, kuna me lihtsalt vajame asutust või institutsiooni, kes pühenduks Euroopa siseturule, ja kuna liikmesriigid peaksid andma riiklikele reguleerivatele asutustele suuremad õigused.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kallid kolleegid, infoühiskonna areng sõltub suurel määral elektroonilistest sidevõrkudest ja -teenustest.
Analoogtelevisioonilt digitaalsele televisioonile üleminekuga 2012. aastal vabaneb märkimisväärne sageduste ulatus Euroopa tasandil, mis võimaldab uute tehnoloogiate ja uuenduslike lahenduste arengul tõsta selles sektoris Euroopa konkurentsivõimet. Selleks et Euroopas saaks digitaalset dividendi täielikult ära kasutada, toetab Euroopa Parlament ühist, paindlikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi, mis ühelt poolt lubab ringhäälinguorganisatsioonidel ka edaspidi pakkuda ja laiendada oma teenuseid ja teiselt poolt võimaldab elektroonilise side operaatoritel kasutada ressurssi olulise sotsiaalse ja majandusliku kasutusega seotud uute teenuste pakkumiseks; samuti rõhutab parlament asjaolu, et digitaalset dividendi tuleks jagada tehnoloogilise objektiivsuse põhimõttest lähtuvalt.
Digitaalse dividendi kasutamine võib kaasa aidata Lissaboni strateegia eesmärkide täitmisele, pakkudes selliseid paremaid koostalitusvõimelisi sotsiaalseid teenuseid nagu e-valitsus, e-tervis, e-õpe eriti inimestele, kes elavad vähem eelistatud, isoleeritud või lihtsalt maapiirkondades.
Austades liikmesriikide õigust vastu võtta digitaalse dividendi kasutamist puudutavaid otsuseid, arvame, et komisjoni koordineeritud lähenemisviis tõstab tunduvalt digitaalse dividendi väärtust ja on tõhusaim viis ära hoida kahjulikke sekkumisi liikmesriikide vahel ja liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel, ning tagada spektri kasutajatele siseturu eeliste täielik ärakasutamine.
Tarbijate usaldus infoühiskonna teenuste vastu sõltub elektrooniliste sideteenuste kvaliteedist, turvalisusest ja isikuandmete kaitsest. On oluline, et riiklikud reguleerivad asutused peaksid nõu kõigi elektrooniliste sideteenuste pakkujatega enne, kui nad võtavad vastu elektrooniliste sideteenuste turvalisust ja usaldusväärsust puudutavad erimeetmed. Arvan ka, et liikmesriigid peaksid võtma meetmeid, et luua toodete ja teenuste turg, mis oleks ligipääsetav laiale kasutajate ringile ning mis hõlmaks ka puudega inimestele mõeldud võimalused.
Alexander Alvaro
(DE) Proua juhataja, mul avaneb ootamatu võimalus vastata Rebecca Harmsi öeldule, mida ma teen suurima heameelega, kuna arvan, et raportis võib tõepoolest märgata lahknevust ettepanekute ja faktide vahel. Oleme olulisel määral arvestanud liidu konstitutsioonikohtu otsust, millega loodi uus põhiõigus. Õigus infotehnoloogiliste süsteemide konfidentsiaalsusele ja usaldusväärsusele on esimene aspekt, mida kõnealune õigusakt kaitsma peaks. Oleme seega tegutsenud kiiremini kui ükski liikmesriik, eriti minu päritoluriik. Õigusaktis sisaldub ka üldsuse juurdepääs eravõrkudele, teenustele nagu näiteks Facebook, Bebo jne, mis siiani ei kuulunud määruse reguleerimisalasse. Kuid mis saab küpsistest, sarnastest tarkvarast või muudest rakendustest, mis kannavad kasutaja andmeid edasi ilma tarbija eelneva nõusolekuta - kas need kuuluvad juba minevikku? Tarbijad on juba põhimõtteliselt andnud eelneva nõusoleku oma arvutites, mobiiltelefonides ja muudes vahendites sisalduvatele andmetele, mis kuuluvad kolmandatele isikutele või millele kolmandatel isikutel on juurdepääs. Tulevikus saab asukohateavet kätte vaid anonüümselt või tarbija eelneval nõusolekul. Küsimata turustamine, ärritavad sõnumid, rumalad e-kirjad ja muud sarnased - määrusega välistatakse need kõik. Andmekaitse eest vastutavad asutused on tulevikus kohustatud teatama iga kord, kui nad esitavad ükskõik kelle isikuandmete päringu.
Viimane, kuid mitte vähem tähtis märkus puudutab selgemat raamistikku, mille oleme loonud teatamise nõude kohta turvalisuse rikkumise ja olemasolevate andmete kaotamise korral. Kuna me eelnevalt rääkisime ettepanekutest, ei taha ma märkimata jätta, et me arutame, kuidas käituda IP-aadressidega, kuna IP-aadressid - ja me ei tohiks neid kahte asja segamini ajada - ei ole andmed, mida võib vahetada, näiteks isikuandmed, krediitkaardi andmed jne, ja isegi kui neid vahetatakse - et vaid põgusalt seda selgitada - IP-aadress ei pruugi olla isiklik tunnus, vähemalt siis mitte, kui külmkapilt saadetakse edasi sõnum arvutisse.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Seán Ó Neachtain
(GA) Proua juhataja, ükskõik, kus keegi elab, kas väikeses või suures vallas, maal või linnas, igal pool on juurdepääs lairibateenustele ja kaasaegsele tehnoloogiale. Ettevõtted, mis asuvad mingis kindlas paigas, sõltuvad kiirest internetiteenusest. Kohtadesse, kus puudub lairibateenus, on raske investeeringuid meelitada ning veenda inimesi seal ettevõtteid asutama.
On hädavajalik, et valitsused tegeleksid linna- ja maapiirkondade ebavõrdse digitaal- ja lairibateenustega kindlustatusega, et tagada konkurentsivõime ja investeeringud neisse piirkondadesse. Eriti paistab see silma Iirimaal, kus valitseb suur ebavõrdsus linna- ja maapiirkondade vahel, mille põhjustab internetiteenust kontrolliv eraettevõte Eircom. Palun volinikul olukorda uurida, sest ilmselt ei suuda seda teha ei riiklik reguleeriv asutus ega ka valitsus.
David Hammerstein
(ES) Ambitsioonikast projektist, mille Euroopa Komisjon esitas aasta tagasi, on selgelt järele jäänud vaid hale vari. Sellest on paljudel põhjustel kahju, kuna tarbijad vajavad sõltumatut Euroopa haldamist, mitte riiklike motivaatorite poolt tugevasti mõjutatud riiklike asutuste klubi.
Fraktsioon Verts/ALE on vastu sellele, et Euroopa Elektroonilise Side Turu Amet muudetakse seda rahastavate reguleerivate asutuste klubiks, millel puudub läbipaistvus ja mille suhtes Euroopa Komisjonil puudub piisav kontroll või vetoõigus. Uue ameti sõltumatus on küsitav.
Kahju on ka sellest, et suurte telekommunikatsiooniettevõtete tõttu puudub uutel, innovatiivsetel ettevõtmistel juurdepääs telekommunikatsiooni infrastruktuurile ja seetõttu läheb vaja paralleelseid infrastruktuure.
Fraktsioon Verts/ALE pooldab tehnoloogia erapooletust ja operaatorite eraldamist, et vabaneda riiklike telekommunikatsioonihiidude valitsevast positsioonist. Euroopa Parlament on tegutsenud liiga arglikult, on mõjutatud lobitööst ja on jätnud kahe silma vahele suuremat osa traadita teenusest pakkuvate ja tarbijatele eeliseid loovate uute, innovatiivsemate ettevõtete huvid.
Mul on kahju öelda, et üldjoontes oleme lasknud käest võimaluse luua telekommunikatsioonituru jaoks suuremat Euroopa lisaväärtust. Meile teevad suurimat muret mõned Malcolm Harbouri raportis sisalduvad ohtlikud ettepanekud, mis selgelt rikuvad interneti kui suhtlusvahendi erapooletuse põhimõtet, rikuvad kasutajate eraelu puutumatust, ähvardavad internetivabadust ja eelkõige väljuvad telekommunikatsioonipaketi õiguslikust reguleerimisalast, arvestades loomingulist sisu, arvestades, mis on seaduslik või ebaseaduslik intellektuaalomandis, arvestades infofiltreid.
Kõnealune pakett peaks käsitlema turu infrastruktuuri ja tarbijaid, mitte seda, kuidas teha internetiteenuste pakkujatest digitaalpolitseinikud.
Hanne Dahl
(DA) Proua juhataja, telekommunikatsioonipakett oma praegusel kujul sisaldab palju häid meetmeid. Tavatarbija saab kergemini juurdepääsu ja sellega kaasneb madalam hind ja läbipaistvam turg. Siiski on paketil mõned kahetsusväärsed aspektid, millel eelmine kõneleja juba peatus. Küsimus veebilehtede ebaseadusliku ja seadusliku sisu määratlemisest avab võimalused interneti kaudu suhtlemise ja seal sooritatud tehingute järelevalveks, registreerimiseks ja kontrollimiseks niisugusel määral, et võivad kujuneda riigid, mida me tavaliselt ei peakski demokraatlikuks.
Me ei tohi lubada registreerimist, samuti ei tohi me lubada, et teenusepakkujad saavad omal valikul sulgeda kanalid, mida keegi peab kahjulikuks. See sarnaneks olukorrale, kus me palkaksime Euroopa postkontoritesse inspektorite armee, kes kõrvaldavad kirjad, mida nad peavad lugejale kahjulikuks. Kellel oleks õigus lugeda minu armastuskirju? Peame tagama, et tulevikus kehtima hakkavad õigusaktid ei saaks elektrooniliseks hullusärgiks, vaid raamistikuks, milles kultuur, ühiskondlikud arutelud ja interaktiivne tulevikuelu end avada saaksid.
Jerzy Buzek
(PL) Proua juhataja, lubage mul kõigepealt õnnitleda volinik Viviane Redingit. Mobiilside rändluse kohta käivate eeskirjade vastuvõtmisest aasta hiljem on meil uus pakett, mis on eriti tarbijatele oluline. Õnnitlen ka raportööre. Neli raportit nõudsid koordineerimist ja paistab, et see on hästi õnnestunud.
Malcolm Harbouri raportis käsitletud eeskirjad, mis käsitlevad tarbijakaitset, on tihedalt seotud digitaalse dividendi õige jagamisega, mida tarbijad ootavad. Nagu tuleneb ka volinik Redingi ettepanekutest, on oluline optimeerida spektri kasutamist Euroopa tasandil koordineerimise kaudu. Ettepanekute kohaselt võidavad digitaalsest dividendist kõige rohkem televisioon ja mobiiltelefoniside, kuid ma tahaksin rõhutada ka traadita interneti tähtsust. Paljudes Euroopa piirkondades on see miljonitele inimestele eriti maapiirkondades ja äärealadel ainuke võimalik internetile juurdepääsu viis. Seega, kui kõnealuse sektori majanduslik kasv on eriti suur, peaks olulise osa saadavast dividendist suunama traadita lairibainterneti arendamisse.
Dividendi optimeerimise ja jagamisega seonduvad uuringud on teine tähtis küsimus. Uuringuid võiks läbi viia Teadusuuringute Ühiskeskus ja ma küsiksin volinikult, kas seda on ka tõepoolest kaalutud. Kolm kõige olulisemat nõudmist oleksid seega: tarbijatel peab olema valikuvõimalus, eeskirjad peavad soodustama investeeringuid ja konkurentsivõimet, siseturgu tuleb tugevdada. Minu arvates nõuab see lobitööd mitte vaid parlamendis, vaid ka nõukogus, st igas liikmesriigis.
Éric Besson
ametis olev eesistuja. - (FR) Proua juhataja, tänan, et andsite mulle siinkohal sõna; vabandan, kuid pean varsti tagasi Pariisi sõitma.
Kolleeg Luc Chatel vastab neile arvukatele küsimustele, mis arutelu käigus on tõstatud. Lubage mul vaid lühidalt vastata Malcolm Harbouri märkustele, mis puudutasid universaalse teenuse ulatust käsitleva arutelu puudumise kohta. Kõigepealt ütleksin, et nõustun raportööriga, et juurdepääs lairibateenusele on peamine väljakutse meie liikmesriikides, silmas pidades kas juurdepääsu teadmistele või olulistele teenustele. Nagu Malcolm Harbour ütles, praegune universaalteenuse ulatus ei kata juurdepääsu lairibale. Eesistujariik Prantsusmaa soovib vaid alustada arutelu teemal, kuidas kindlustada kogu Euroopas juurdepääs lairibale.
Ära kuulanud erinevate liikmesriikide arvamused, selgub, et võib märgata mitmeid võimalikke stsenaariume. Esimene võimalus oleks laiendada universaalteenuse direktiivi reguleerimisala nii, et see hõlmaks lairibateenuseid; teine võimalus seondub valikuvabadusega ja võimaldaks arvata juurdepääsu lairibale universaalteenuste hulka vaid neil liikmesriikidel, kes seda soovivad; viimane oleks vahepealne võimalus, mille puhul lairiba arvamine universaalteenuse hulka oleks kohustuslik vaid neis liikmesriikides, kus lairiba on arenenud piisava tasemeni. Prantsusmaa eesistumisajal on seega meil kõigil avanenud võimalus alustada arutelu ja püüda ühtlustada meie seisukohti; sama loodab saavutada ka komisjon.
Sooviksin vaid mõne sõnaga vastata Rebecca Harmsile: meie kavatsus ei ole vastandada interneti arengut ja autoriõiguste kaitset. Lähenemise ajastul peame me arendama mõlemat, nii kanaleid kui ka sisu, parandades võrgustikku ja samal ajal julgustades sisu loomingut ja pakkudes toetust autoritele. Nagu te esile tõstsite, Prantsusmaa peab autoriõigusi väga tähtsaks probleemiks; siiski ei püüa eesistujariik Prantsusmaa peale suruda mudelit, mida arendatakse Prantsusmaal ja mis põhineb ennetustegevusel ning jagatud vastutusel ja mida Prantsusmaal tuntakse loomingu- ja internetiseaduse nime all.
Teame väga hästi, nagu teiegi ütlesite, et nii eraelu puutumatust kui ka isikuandmeid tuleb kaitsta. Arvame, et see ei lähe mingil moel vastuollu muude muredega, mis esineda võivad.
Bernadette Vergnaud
(FR) Proua juhataja, ministrid, volinik, daamid ja härrad, pärast kuudepikkust arutelu, mis veel lõppenud ei ole, arvan, et võin öelda, et Malcolm Harbouri ja variraportööride töö tulemusel oleme jõudnud tarbijate huve esindava kompromissini. Sellest tulenevalt on oluline õhutada tihedamat konkurentsi, rakendades mitmeid meetmeid, mis nõuaksid telekommunikatsiooniettevõtetelt vastuvõetava kestusega lepingute sõlmimist ja telefoninumbri ülekandmist ühe päeva jooksul tellijaile, kes soovivad vahetada teenusepakkujat.
Kaitsest kõneldes peaksid tarbijakaitse üldised normid kehtima ka telekommunikatsioonisektoris; ette on nähtud kulude kontrollimehhanismid, samuti kohtuväliste kokkulepete sõlmimise kord vaidluste puhul.
Veel üks ülimalt oluline küsimus on juurdepääs hädaabinumbrile ja asukohajärgse teabe pakkumine, mis tuleb muuta püsivalt kättesaadavaks olenemata kasutatavast tehnoloogiast.
Ka eraelu puutumatuse kaitse on olnud üks meie prioriteete, nagu ka laste kaitse: juurdepääsu pakkujad peavad võimaldama tasuta kasutada lapsevanematele mõeldud järelevalvetarkvara.
Kõik need võimalused tuleb tagada nii paljudele inimestele kui võimalik. Paljud meetmed on seega kavandatud puudega ja väikese sissetulekuga inimestele võrdse juurdepääsu loomist silmas pidades; arvesse on võetud väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate vajadusi. Raportis rõhutatakse ka vajadust laiendada universaalteenuste ulatust, eriti lairibateenuse hõlmamist; asjaolu, et eesistujariik Prantsusmaa peab seda üheks oma prioriteediks, on positiivne.
Nüüd aga peatuksin sisu ja autoriõiguse küsimusel, mis on hakanud varjutama ülejäänud muudatusi tekstis. Meie eesmärk on alati olnud tarbijate teavitamine autoriõiguste rikkumisest, mis ühtib ka komisjoni esialgse ettepanekuga. Jätkame kuni lõpphääletuseni tööd kompromisside sõnastuse täiustamisel, jälgides, et sisule juurdepääsuga seoses oleks järgitud erapooletuse põhimõtet. Eraelu puutumatust käsitleva direktiivi kohta käivad mõned muudatusettepanekud tekitavad aga muret ja me jälgime, et need sealt välja jääksid.
Tahaksin veel kord tänada kõiki kolleege ja ootan veelgi üksikasjalikumaid muudatusettepanekuid eesistujariigilt, et veelgi parandada teksti enne järgmist osaistungjärku.
Cristian Silviu Buşoi
Proua juhataja, telekommunikatsioonipakett on oluline edasiminek Euroopa telekommunikatsiooni kaasajastamisel ja ühtlustamisel. Töötasin kodanikeõigusi käsitleva direktiiviga ja koos Malcolm Harbouriga tegime ära suure töö ja jõudsime paljudes küsimustes üksmeelele.
Direktiiv tagab elektroonilise side vallas parema tarbijakaitse. Numbri ülekandmine ja eraelu puutumatuse kaitse ning turvalisus telekommunikatsioonis on samuti näited direktiivis sisalduvaist täiustustest.
Arutasime ka võrgu erapooletust. Minu arvamus on, et mõnes muudatusettepanekus sisalduv äärmuslik erapooletus võrgus muudab võrgud ülekoormatumaks, aeglasemaks, vähem tõhusaks ja kallimaks. Võrgu haldamine on vajalik, et hoida töös tõhusat ja intelligentset võrku ning tõsta kasutamiselamust ja -väärtust. Olen äärmiselt rahul, et suutsime saavutada kokkuleppe hädaabinumbrit 112 käsitlevate muudatuste suhtes ja et pärast direktiivi vastuvõtmist jätkavad liikmesriigid numbri 112 kasutamist puudutavat teavitustööd elanikkonna hulgas. 112 muudetakse kättesaadavaks kogu ELi territooriumil ja liikmesriigid on kohustatud rakendama asukohajärgset teenust.
Lisaks sellele võib tõkestada juurdepääsu hädaabinumbrile 112 korduva vale kasutuse puhul ja puudega inimestele muudetakse number kättesaadavamaks.
Loodan, et kinnitatakse ka üleeuroopalise varajase hoiatamise süsteemi kohta käiv muudatusettepanek, mis ei nõua ameti loomist Brüsselis, vaid hoiatamise süsteemi ühiste standardite määratlemist liikmesriikide poolt ühiselt. Loomulikult viiakse hoiatamine sisse piirkondlikul tasandil, kuid lähtudes ühistest standarditest, mis tagab selle, et kõik potentsiaalselt ohus olevad Euroopa kodanikud saavad kätte neile arusaadava teate ning nad saavad oma elu päästmiseks tegutseda.
Olen täiesti kindel, et telekommunikatsioonipakett toetab ettevõtete püüdlusi parandada oma äritulemusi ja suurendada investeeringuid uutesse tehnoloogiatesse ning samal ajal tugevdab Euroopa kodanike tarbijaõigusi.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Proua juhataja, Euroopa ühiskond ning maailm üldiselt on aina enam elektroonilisest sidest sõltuv. Tegemist on majanduse tuiksoonega. Seda kasutatakse hariduses, halduses, tervishoius, meedias ning elukestvas õppes. Koos tohutute hüvedega kaasnevad elektroonilise sidega kodanikele, institutsioonidele ja ettevõtetele mitmed otsesed ohud.
Kodanike, kes on süsteemi vähem intensiivsed kasutajad, ootused sisaldavad teenustele ulatuslikku juurdepääsu madalaimate võimalike hindadega, näiteks rändluskõned ELi liikmesriikide vahel ning Malcolm Harbouri raportis ja mujal viidatud elektroonilise side kasutajatele esinevate ohtude kaotamine. Peame vastama nendele ootustele, põhinedes kaasaja tehnoloogiale ja konkurentsivõimelisusele, ning koos Euroopa Liidu rahalise toetusega, eriti maa- ja mägipiirkondades. Pidades silmas nende nõudmiste ja regulatiivsete mehhanismide interaktsiooni ja vastastikuse sidumise, aga ka nähtavuse, eesmärki, peaksime kaaluma, kas oleks mõistlik koondada arutatavad normid ühte direktiivi. Lubage mul tänada kõiki raportööre tehtud töö eest.
Kathy Sinnott
Proua juhataja, sidekanalid on meie elus ülimalt tähtsad. Kindlustada tuleb lairibateenuste kättesaadavus eriti kõrvalistes piirkondades elavatele ja puudega, näiteks nägemispuudega inimestele. Interneti poolt pakutavat vabadust nautides peame samuti tunnistama, et vabadusega kaasnevad kohustused.
Toetan pühendunult erapooletust võrgus. Maailma globaliseerudes on ülioluline, et inimestel oleks võimalik vabalt suhelda. Kuid seda vabadust, millel on suur väärtus, tuleb kasutada austusega. Tuleb tunnistada, et ilma austuseta on internet võimalike kuritarvituste pelgupaigaks.
Oleme võtnud meetmeid mõningate halvimate kuritarvituste, nagu näiteks pedofiilia, vastu internetis. Vaatamata sellele tuleb tegeleda ka teiste kuritarvitustega. Internetiteenuse osutajad peavad etendama oma osa, et takistada neile kuuluvate platvormide kasutamist destruktiivsete jõudude vallandamiseks, näiteks laimu, viha ja ärakasutamise otstarbel. Ütleksin volinikule, et on vaja teha kõik meie võimuses oleva, et kaitsta vabadust ning samal ajal edendada vastutustunnet internetis.
Jacques Toubon
(FR) Proua juhataja, minister, volinik, daamid ja härrad, see töö on olnud väljapaistev. Meie komisjonide poolt saavutatud tulemus on tasakaalustatud ning, lugupeetud ametis olev eesistuja, teie soov arvestada sellega on täielikult kohane. Sooviksin vaid õnnitleda oma kolleege Catherine Trautmanni, Pilar del Castillot ja Malcolm Harbourit nende töö puhul.
Sellegipoolest pole mul raske öelda Catherine Trautmannile, et ma ei nõustu tema seisukohaga, et me peaksime täielikult välistama igasuguse viitamise intellektuaalomandi õigustele. Lisaks platvormidele ja kanalitele, mida arutatakse eelkõige tema raportis, on meile kõigile oluline see, millele need platvormid ja kanalid juurdepääsu võimaldavad, teisisõnu infosisu. Härra Guardans, härra Medina ja härra Mavrommatis on seda tõesti hästi rõhutanud ning ma nõustun nendega.
Komisjoni tekstis on sellele küsimusele tehtud kaks viidet; oleks olnud parem need alles hoida. Arutelu keskendub nüüd 2001. ja 2004. aasta autoriõigusi käsitlevatele direktiividele tehtud viitele ning koostööd erinevate sidusrühmade vahel. Millise eesmärgiga? Et edendada õiguslikke pakkumisi - teiste sõnadega infosisu, mis võimaldab meie tööstusel ja kultuurilisel mitmekesisusel edeneda. Nende tekstide osas esitatud kriitika - millest osa kordamist kuulsin ma isegi sellel täiskogul - on näiteks tõstatanud spektri küsimuse Olivennes'i lepingus. Mudeliks, millest me siiski lähtuma peaksime, on Ühendkuningriigi valitsuse OFCOM ning erinevate sidusrühmade poolt 24. juulil vastu võetud vastastikuse mõistmise memorandum. Niipalju kui mina tean, ei toeta need bürokraatiat või diktatuuri internetis.
Eesmärgiks ei ole vältida seaduste jõustamist liikmesriikides, kooskõla kindlustamist põhiõigustega või vältida uusi tehnoloogiaid ja uue majanduse toimimist meie kultuurilise mitmekesisuse, esirinnas tööstuste ja Euroopa kodanike intelligentsuse ja annete hüvanguks, sest need on meie kõige olulisemad relvad ning suurimad varad globaalses konkurentsis.
Evelyne Gebhardt
(DE) Proua juhataja, nagu proua Vergnaud, tervitan ma seda osa Harbouri raportist, mis käsitleb tarbijakaitset ning mis sisaldab mitmeid väga häid otsuseid. Universaalne juurdepääs nendele teenustele on väga oluliseks põhimõtteks ning seda ei ole võimalik üle tähtsustada. Võin teile, Malcolm Harbour, veel kord kinnitada, et sellel raporti osal on minu fraktsiooni täielik toetus.
Vaatamata sellele esinevad osad, mis vajavad läbivaatamist. Proua Reding, teil on täitsa õigus. Sissejuhatavates märkustes väljendasite üllatust selle suhtes, et Euroopa Parlament peab püüdlema isikuandmete kaitse vähendamise suunas. Lubage mul teile öelda, et see ei ole parlamendi arvamus, sest parlament ei hääleta selles küsimuses järgmise kahe nädala jooksul ning nendes küsimustes võetava seisukoha saame teada üksnes pärast hääletamist. Kuni selle ajani lahendame probleeme, mis on senini veidi segased. Luban teile, et minu fraktsioon ei toeta mitte mingisugust andmekaitse vähendamist. Kui parlamendis seoses andmekaitsega, juurdepääsuga võrgule ja võrgu erapooletusega rahuldavaid kokkuleppeid ei saavutata, ei saa minu fraktsioon paketi poolt hääletada, ning seejärel on vaja mõelda, kuidas edasi liikuda.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Proua juhataja, volinik, sooviksin teid õnnitleda teie pühendumise puhul ning muidugi sooviksin ma õnnitleda raportööre ja eriti Catherine Trautmanni, kes on töötanud äärmiselt kõvasti selle konsensuse saavutamise nimel, mida ta soovis näha erapooletuna ning ilma sektoripõhise eristamiseta. Siiski tuleks seoses raadiospektri kasutamisega märkida, et erinevate sektorite investeeringute ja amortisatsioonitsüklid erinevad. Vaatamata sellele asetavad teksti sätted, mis käsitlevad sageduste ja litsentside jaotamist ning ühtlustamist, satelliidioperaatorid, pidades silmas selle sektori erilist iseloomu, õiguslikult ebakindlasse olukorda. Raportööri väljapakutud uus artikkel 8a annab kindlad tagatised, kuid selle sätte sõnastust on vaja kooskõlas subsidiaarsuse põhimõtte ning Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) eeskirjadega tugevdada. Samuti jäävad lahtiseks mitu küsimust seoses komisjoni läbirääkimiste mandaadi sisu ja ulatusega.
Seoses Malcolm Harbouri raportiga sooviksin tõstatada üldkasutatava telefoniteenuse määratluse küsimuse, nagu on sätestatud artikli 1 punktis 2b. Seda määratlust peaks kohaldatama üksnes kahesuunalistele teenuste suhtes kooskõlas eraelu puutumatust käsitlevas direktiivis toodud määratlusega. IP-kõne (VoIP) ja mängukonsoolid ei ole mingil juhul võrreldavad traditsioonilise telefoniteenusega. Nende lisamine sellistena looks reguleeriva raamistiku, mis takistaks innovatsiooni ning annaks mitteinformeeritud kasutajatele töövahendid, mis ei ole loodud teatud viisil kasutamiseks, näiteks hädaabikõne tegemiseks mängukonsoolist, kus on võimalik luua ühesuunaline ühendus. Seetõttu on oluline piiritleda kahesuunaliste teenuste mõiste.
Seoses autoriõigustega sooviksin toetada kõigi oma kolleegide märkuseid, kes on selle küsimuse tõstatanud.
Francisca Pleguezuelos Aguilar
(ES) Esiteks sooviksin õnnitleda raportööre tehtud hea töö eest. See reform saavutab seatud eesmärgid ning kohandub uue ajaga ning ettevõtetele ja tarbijatele esitatud uute väljakutsetega.
Lubage mul aga pikemalt peatuda ühel konkreetsel punktil Harbouri raportis. On tõsi, et raportöör on teinud suurepärase töö, kuid usun, et me ei peaks selle direktiivi raames tegelema lõplike muudatusettepanekute rühmaga, mis käsitlevad interneti infosisu, sest see, mille need muudatusettepanekud kaasa tooks, seisneks lühidalt loa andmises teabe edastamise teenuse osutajatele internetis avaldatud teabe filtreerimiseks ja blokeerimiseks, mistõttu lõpptulemusena kaotaksid tarbijad anonüümsuse.
Daamid ja härrad, vastav seisukoht on vastuolus direktiivi, mis käsitleb elektroonilist kaubandust, artikliga 12, mis juba sätestab, et teabe edastamise teenuse osutajad peavad käituma elektroonilist teavet edastades erapooletute vahendajatena.
Riigis, kus kehtivad õigusriigi põhimõtted, ei tohi seoses internetiga toimida viisil, mis on keelatud seoses teiste sidevahenditega. Seetõttu palun ma Malcolm Harbouril võtta tasakaalu taastamiseks autoriõiguste ning internetikasutajate õiguste vahel need muudatusettepanekud tagasi.
Zita Pleštinská
(SK) Esiteks sooviksin tänada raportööri suurepärase raporti eest. Töö õigusloomepaketiga pole kunagi kerge ning ma tervitan selle loogilisust.
Samuti sooviksin rõhutada, et selle paketi peamiseks eesmärgiks on luua tarbijate jaoks paremad sideteenused mobiiltelefonide ja lairibainterneti või kaabeltelevisiooniühenduste kasutamisel. Arvan, et tänu meie raportöörile, Malcolm Harbourile on tarbijatel paremad tingimused ja nad on paremini informeeritud.
Kui tarbijad otsustavad vahetada teenuseosutajat, ei ole võrreldavad pakkumised tihti kättesaadavad ning telefoninumbrite ülekandmise protsess võtab endiselt liiga kaua aega. Seetõttu tervitan Malcolm Harbouri raportit, mille alusel peavad teenuseosutajad esitama tarbijatele läbipaistvad ja eelkõige võrreldavad hinnad ning teenuseosutajate vahetamine koos olemasolevate telefoninumbrite säilitamisega on võimalik vaid ühe päevaga.
Vaatamata asjaolule, et ma soovin, et keegi ei peaks kunagi numbrit 112 hädaolukorras valima, tuleks rõhutada, et selle direktiivi põhjal saavad hädaabi teenuste osutajad juurdepääsu informatsioonile helistaja asukoha kohta, võimaldades neil osutada abi kiiremini ja tõhusamalt.
Ümberlülitamine digitaalsele sidele vabastab spektri, mis peaks tulevikus muutma võimalikuks osutada interneti lairibaühenduse teenust isegi kõige kõrvalisemates ELi osades. Volinik, ma usun, et komisjon kindlustab digitaalse dividendi kõige tõhusama kasutamise kõigi tarbijate huvides.
Stavros Lambrinidis
(EL) Proua juhataja, daamid ja härrad, me elame maailmas, kus kõik - nii valitsused, ettevõtted kui ka kurjategijad - otsivad suurimat võimalikku juurdepääsu meie elektroonilistele andmetele kõige piiramatumal võimalikul viisil.
Sel põhjusel peavad mis tahes muudatused elektroonilist sidet käsitlevas direktiivis tegema täpselt seda, millele selle pealkiri viitab: kindlustama meie isikuandmete ja eraelu suurima võimaliku kaitse.
Seetõttu olen ma vastu mis tahes katsele nõrgestada Euroopa kodanikega seotud isikuandmete määratlust, sest kuna see on isiklik, siis on see seadusega kaitstud. Otsitud erandid, eriti seoses IP aadressidega, on varjatult Euroopa õigusaktidega vastuolus.
Veelgi enam, arvan, et internetiteenuse osutajatele ei tohi anda luba hinnata, millised võrgu turvalisuse rikkumised kasutajaid kahjustavad ja millised mitte. Nemad ei peaks otsustama, millal kasutajaid ja ametiasutusi isegi silmnähtavast hooletusest informeerida.
Austan eraettevõtete rolli ja panust, kuid internetihiidude majanduslikud huvid ei tohi dikteerida õigusaktide sisu, mille Euroopa Liit kodanike põhiõiguste kaitseks vastu võtab.
Ruth Hieronymi
(DE) Proua juhataja, suured tänud kõigile raportööridele nende töö eest, mis on tõesti suurepärane. Lubage mul siiski käsitleda kahte konkreetset küsimust. Euroopa Liit pole üksnes majandusühendus, vaid see on loodud selleks, et tagada ühistest väärtustest kinnipidamine, ning sel põhjusel on isikuandmete kaitse ülioluline mure. Samal ajal ei tohi siiski tehnilist arengut ning kultuuri- ja loometeoste kaitset pidada konfliktseteks eesmärkideks. Mõlemad on meie konkurentsivõimelisuse võtmeteguriks tulevikus. Sel põhjusel esitan siiralt koos paljude teiste parlamendiliikmetega, kes on täna täiskogu poole pöördunud, taotluse tugevdada oluliselt õiguste omanike positsiooni ehk teiste sõnadega nende positsiooni, kes soovivad, et nende autoriõigusi kaitstakse. Mitte keegi teine seda kaitset ei vaja, mistõttu on ka vajalik koostööviiside kasutuselevõtmine koos internetiteenuse osutajatega. Samm selles suunas peegeldab tehnoloogilist lähenemist, aga ka lähenemist autoriõiguste tugevdamisel.
Katerina Batzeli
(EL) Proua juhataja, volinik, peame kindlustama raadiospektri haldamisel ja jaotamisel kõigile kodanikele täieliku ja tõhusa juurdepääsu sellele avalikule varale.
Trautmanni ja Toia raportites esitatud ettepanekud raadiospektri ja digitaalse dividendi kohta asetavad küsimuse kohe alguses kindlale alusele. Nad osutavad esmajärgus sotsiaalsele, kultuurilisele ja demokraatlikule tähtsusele ning uutele võimalustele, mida digitaalne dividend pakub, mida omakorda meie peaksime Euroopa kodanikele pakkuma.
Arutelu digitaalse dividendi üle ei tohiks taanduda must-valgele valikule kaubanduslikuks muutumise ja sotsiaalse hüve vahel. Riiklikul tasandil olulise strateegia koostamine, mis võimaldab igal liikmesriigil seada avaliku huvi eesmärgid ning neid vastavalt täita ja koordineerida: tegemist on täielikult saavutatavate tegevustega, mida saame ühenduse tasandil ette võtta.
Komisjoni uus lähenemisviis ELi tasandil ühtlustamise suurendamiseks seoses raadiospektri jaotamisega ühise haldamise kriteeriumide alusel, nagu näiteks teenuse neutraalsuse põhimõtte ning üldlitsentsi põhimõtte laiendamise alusel, näib siiski ignoreerivat raadiospektri avalikku iseloomu ning eelistavat kaubanduslikku aspekti.
Sel põhjusel leian, et me ei tohi nõustuda ning me peame jääma raportööride esitatud ettepanekute juurde.
Dumitru Oprea
(RO) Tänu arutletavale raportile esineb võimalus stimuleerida digitaalset dividendi maksimaalselt ära kasutades lairibatehnoloogiate laiaulatuslikku kasutamist maa piirkondades, isoleeritud või ebasoodsates piirkondades, võttes arvesse, et on veel palju kohti, kus digitaalne tehnoloogia puudub täielikult või juurdepääs digitaalsetele teenustele ei ole infrastruktuuri puudumise tõttu võimalik.
Toetan riiklike strateegiate koostamise kiirendamist mahajäävates liikmesriikides, sealhulgas Rumeenias, mis on seotud digitaalse dividendiga ja milles rakendatakse meetmeid, mis on loodud kodanikele kiirema ja kergema juurdepääsu võimaldamiseks koostalitlusvõimelistele sotsiaalteenustele, eriti nendele, mis võimaldavad juurdepääsu haridusele, tööalasele koolitusele ning tervishoiusüsteemidele.
Juhime tähelepanu hoolikusele, mis on vajalik parima võimaliku läbipaistvuse kindlustamiseks seoses väljastatud sageduste uuesti määramisega ning investeeringutega uue põlvkonna infrastruktuuridesse, nii et kõigil Euroopa Liidu riikidel oleks neile juurdepääs.
Arlene McCarthy
Proua juhataja, sooviksin kasutada siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni (IMCO) esimehena võimalust, et tänada Malcolm Harbourit ning variraportööre universaalteenuseid käsitleva ettepaneku koostamise eest, mida ma loodan, et parlament peab tasakaalukaks ja töökõlblikuks.
Tahan juhtida täiskogu tähelepanu ühele sättele - muudatusettepanekule, mille ma tegin ning mida komisjon toetas - muuta kadunud laste kiirliini telefoninumbri 116000 sisseviimine kõigile liikmesriikidele õiguslikult kohustuslikuks. Volinik on teadlik, et hiljutine raport näitas, et tervelt 18 kuud hiljem alates selle sisseviimisest 2007. aastal, on kadunud laste kiirliini loonud üksnes seitse liikmesriiki. Vabatahtlik lähenemisviis ei tööta selgelt. Üle Euroopa läheb igal aastal kaduma umbes 130 000 last.
Vastav statistika näitab, et tegemist on valdkonnaga, kus Euroopa saab aidata, peab tegutsema ning peab kadunud lapsed identifitseerima, leidma ja tagasi saama. Seetõttu soovitan ma Euroopa Komisjonil ja liikmesriikidel tungivalt toetada sätet kadunud laste kiirliini telefoninumbri rakendamise kiirendamiseks ning selliselt tugeva tõuke andmiseks Euroopa jõupingutustele ELi-ülese kadunud lastest kiire teatamise süsteemi loomiseks.
Pierre Pribetich
(FR) Proua juhataja, sooviksin avaldada kiitust Catherine Trautmannile, Pilar del Castillole, Patrizia Toiale ja Malcolm Harbourile hästi tehtud töö eest.
Kuidas saada digitaalsest dividendist täielikku kasu? Selles on küsimus. On kindel, et digitaalne ringhääling vabastab praegu ja ka tulevikus sagedusi. Kasutan tegusõna "vabastama” nii oleviku- kui ka tulevikuvormi selleks, et rõhutada asjaolu, et see muutus ei saabu koheselt, sõrmenipsuga; näib, et paljud osalised on selle oma argumente esitades unustanud. Lisaks hirmutab tõenäoliselt nõutava investeeringu suurus paljud investorid eemale juba enne, kui nad jõuavad selle 250 miljardi euro suuruse taevast alla sadanud hüve tagasisaamisele isegi mõelda. Seetõttu peab nende piirangute jaotamine sisalduma meie poliitikates.
Sooviksin kasutada seda küllaltki lühikest sõnavõttu selleks, et rõhutada Euroopa sageduspoliitika loomise tungivat vajadust, milles parlament osaleks juhtiva osapoolena: selles rollis peab parlament olema teadlik piirangutest, mis tulenevad elektromagnetiliste lainete füüsikalistest omadustest; arvestama sageduste spektri haldamise vajadusega ning arvestama kohaselt rolliga, mida mängivad standardimisorganid selle napi ressursi kasutamise optimeerimisel, pidades samal ajal alati meeles meie kaaseurooplaste üldiseid huve.
Samuti sooviksin tuletada volinikule meelde, et kiudoptiliste võrkude kasutuselevõtt, parafraseerides Jean Cocteau'd, vajab kindlasti suuri armuavaldusi, kuid samuti vajab see käegakatsutavaid armastust tõendavaid tegusid, millega kaasneks elluviimise eelarvepõhine rahastamine Euroopa tasandil, et ehitada lairibavõrke ning hoida ära Euroopa digitaalne jagunemine.
Luc Chatel
Proua juhataja, selle arutelu lõpus sooviksin ma alustada teie tänamisega, daamid ja härrad - leian, et nii teie kaalutluste kvaliteet kui ka pühendumus sellele teemale toovad esile telekommunikatsiooni tähtsuse praegustes Euroopa aruteludes. Me otsime praegu Euroopas majanduslikult strateegilisi küsimusi, mis on meie kaaskodanikele olulised. Telekommunikatsioon illustreerib ehedalt olulist strateegilist väljakutset - olete märkinud selle potentsiaalset mõju Euroopa kasvule - kuid samal ajal puudutab see küsimusi, mis mõjutavad meie kodanike igapäevaelu; see on täpselt selline küsimus, mida Euroopa vajab. Lõpuks on telekommunikatsioon see, mis annab Euroopast inimliku ettekujutuse.
Sooviksin kiita heaks väga laialdase konsensuse parlamendi ja nõukogu vahel, mida ma selle arutelu vältel tajusin, eriti seoses spektri haldamise parandamisega, tarbijakaitse tõhustamisega ning funktsioonipõhise eraldamise kasutamise piiramisega, et hoida ära selle lai levik, mis on küsimus, mida on tõstatatud mitmel korral. Märgin siiski, et meie institutsioonidel on vaja jätkata kompromissi saavutamiseks tööd mitme küsimusega. Viitan muidugi komisjoni õiguse kehtestamisele kasutada parandusmeetmete osas vetoõigust ning samuti alternatiivse Euroopa reguleeriva asutuse õiguslikule vormile ja rahastamisele, kuna asutuse roll ja tegutsemisala näivad olevat jagatud parlamendi ja nõukoguga.
Sooviksin tulla lühidalt tagasi kolme küsimuse juurde: esimene puudutab konkreetselt seda küsimust, kuidas seda uut asutust, mida on maininud mitu sõnavõtjat, rahastatakse. Nagu te, daamid ja härrad, teate, ei ole liikmesriigid asunud selles küsimuses veel selgele seisukohale ning mõistagi on selge, et rahastamise meetod sõltub peamiselt selle asutuse õiguslikust vormist ja tegutsemisalast. Nagu te teate - mainisin seda varem - on enamikul liikmesriikidel endiselt mõningad kahtlused seoses lisanduva asutuse loomise ideega. Nõukogu peab seega looma tasakaalu erinevate valikuvõimaluste vahel, mida on sel pärastlõunal mainitud.
Usun, et seoses järgmise põlvkonna võrkudega (teine küsimus, mis tõstatati), nagu proua Trautmann täiesti õigesti esile tõi, on uute võrkude - järgmise põlvkonna võrkude - propageerimisel peamiseks mureks konkurentsi, konkreetsemalt infrastruktuuri konkurentsi edendamise jätkamine, mis stimuleeriks investoreid ning julgustaks riski jagamist erinevate ettevõtete vahel. Nagu teate, toimuvad praegu nõukogus arutelud. Siiski esineb kiireloomuline vajadus tegeleda nende küsimustega, mis nõuavad edasist tegutsemist ning lühiajalisemaid meetmeid. Nagu teate, on komisjon avaldanud selles küsimuses soovituse projekti, ehk on volinik nii hea ja täpsustab seda.
Kolmas küsimus, mida ma tahtsin käsitleda, mida samuti mitmed sõnavõtjad mainisid, on muidugi küsimus isikuandmete kaitse kohta ning üldisemalt küsimused, mis seonduvad pigem infosisuga kui kanaliga, mille kaudu seda infosisu edastatakse. Sel teemal ütles juba paar sõna Éric Besson; usun, et eesistujariik Prantsusmaa eesmärgiks pole vastandada ühte küsimust teisele või kehtestada konkreetset mudelit, kuid ma hindan sel pärastlõunal mitme sõnavõtja tehtud märkusi, kes ütlesid, et kuigi me ilmselgelt ehitame seda uut majandust, seda tuleviku kasvu allikat, Euroopa majanduse hüvanguks, peame me seda samuti tegema selleks, et võimaldada meie kultuuril ja kultuuri valdkonna ettevõtjatel suurendada oma kohalolekut maailma areenil. Seetõttu ma ei arva, et me saame neid kahte küsimust eraldada, kuigi ma tean, et teised huvitatud osapooled peavad sel teemal samuti olulisi arutelusid. Peame meeles pidama, et mis tahes püüded selle infrastruktuuri ajakohastamiseks peavad olema suunatud meie infosisu üldsusele levitamise edendamisele ning autoriõiguste kaitsele eesmärgiga säilitada Euroopa Liidu loominguline protsess.
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, sellega lõpetan märkused, mille ma soovisin selle arutelu lõpetamiseks teha.
Viviane Reding
Proua juhataja, mida me soovime saavutada? Tahame kindlustada, et kõik kodanikud, kus iganes nad elavad ja kuhu iganes nad reisivad, naudiksid kiiret juurdepääsu mitmetele turvalistele ja taskukohastele teenustele. Tahame, et kõigil kodanikel oleks juurdepääs infosisu rikkusele, mis peegeldab Euroopa kultuurilist mitmekesisust.
Tahame, et strateegiliselt olulised ettevõtted panustaksid majanduskasvu ja töökohtade loomisesse, arendades uut infrastruktuuri ning laia teenuste valikut. Tahame piirangutevaba ühtse turu loomist, mis võimaldaks Euroopa mandril omada juhtrolli ühenduvuse, side ja uute tehnoloogiate valdkonnas, kuid samuti loodame, et Euroopa mängib juhtrolli tarbijate õiguste ning kodanike eraelu puutumatuse kaitsmisel. See on see, mida me kõik siin saavutada soovime, ning arvan, et paljud ja erinevad vaated, mis on selles parlamendis avaldatud, on suunatud sellele ning kutsuvad üles tasakaalustatud otsuse vastuvõtmiseks, et teha konsensuse saavutamine võimalikuks.
Muidugi poleks kõik see võimalik ilma raportööride tööta. Sooviksin avaldada neile austust, sest neil on korduvalt õnnestunud saavutada võimatut. See on märkimisväärne tulemus, mille on läbi raskuste saavutanud meie raportöörid, aga ka parlamendikomisjonid ja koordinaatorid.
Lähinädalatel peame kõik - olgu see siis komisjon, nõukogu või parlament - püüdma viia selle projekti ellu - projekti, mis on võimeline viima meie mandrit edasi ning looma konsensuse nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel. Mis puutub minusse ja minu kolleegidesse komisjonis, siis me mängime ausate vahendajate rolli, et muuta see võimalikuks.
Catherine Trautmann
Proua juhataja, selle arutelu lõpus sooviksin ma tänada nõukogu ja volinikku meie niivõrd hoolika ärakuulamise eest; see on võimaldanud neil näha, et parlamendis esineb seoses telekommunikatsioonipaketiga üpris arvestatav konsensus, ulatuslik nõustumine.
Miski ei saaks olla meie igapäevaelus tavapärasem kui mobiiltelefon, televiisor või võime suhelda. Ühtne Euroopa akt sätestas isikute ja kaupade vaba liikumise põhiõigusena, põhivabadusena. Nagu härra Paasilinna varasemalt ütles, on ka side põhiõiguseks ning vahendiks, millega antakse Euroopale hing, säilitatakse selle eksistents ning ühendatakse selle kodanikud. Peame seetõttu omama vajalikku ambitsiooni, et muuta telekommunikatsioonipakett edukaks.
Seetõttu kutsun ma nõukogu tungivalt üles mitte minema edasi kompromissiga või valmisolekuga kompromissiks, mis viiks erinevad punktid, mille osas meil õnnestus nõusolek saavutada, tasakaalust välja. Meie vahel ning kolleegide Malcolm Harbouri, Pilar del Castillo, Alexander Alvaro ja teiste abiga tunneme, et oleme tuginedes tervele mõistusele ning ühisele otsusekindlusele juba palju saavutanud.
Vastuseks märkustele, mille härra Toubon mulle varasemalt esitas, sooviksin ma samuti öelda, et mulle ei või heita ette soovimatust arvestada vajadusega toetada loomingulist protsessi Euroopas. Usun, et see on võimas innovatsiooni liikumapanev jõud nii seoses mitmekesisusega kui ka intellektuaalse väärtusega, mida see loob ja mis on praegusel ajastul väga suure tähtsusega.
Vaatamata sellele peame samuti arvestama vabadusega, mis peab olema meie tekstides tagatud - oleme võtnud vastu äärmiselt olulised tekstid isikuandmete kaitse osas ning me oleme ainsad, kes on seda maailmas teinud. Peame need kaks aspekti kokku sobitama. Nende kahe vahel puudub konflikt: eesmärk on sama, eelkõige kaitsta loomingulist vabadust ning iga üksikisiku vabadust. Just selles vaimus jätkame tööd oma ettepanekute parandamiseks.
Pilar del Castillo Vera
raportöör. - (ES) Proua juhataja, selles lõpukõnes soovin ma tänada nõukogu mõistva lähenemisviisi eest, mis on täna taas tõestust leidnud. Samuti sooviksin väga tänada komisjoni, eriti volinikku, teadlikkuse eest, mida ta on alati demonstreerinud, mida ma tähistaksin tema kaljukindla toetusena enam konkureerivale elektroonilise side turule ja tarbijakaitsele. Samuti soovin väljendada tänu eelkõige oma kolleegidele, kes siin täna, nagu mitmel korral varemgi, on näidanud, millisel määral nad on teadlikud selle sektori tähtsusest Euroopa majanduskasvule ning seega kõigi Euroopa kodanike tööhõive ja heaolu jaoks.
Sooviksin paluda nõukogul omistada telekommunikatsioonipaketile selles lõpustaadiumis ning kuni praeguse eesistumise lõpuni samasuguse tähtsuse kui energiale - tean, et energia on väga oluline, kuid see pakett ei ole vähem oluline - nii et me saaksime, nagu mu kolleeg Catherine Trautmann just viitas, liikuda tasakaalupunktist, kuhu me oleme jõudnud, edasi.
Parlament pakub välja mitmeid ettepanekuid, mis minu arvates on üldjoontes üpris hästi tasakaalustatud ning annavad läbirääkimistele nõukogu ja komisjoniga rahuldava tulemuse. Tänan teid väga. Selles osas on meil eesistujariigile suured ootused.
Patrizia Toia
raportöör. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, ka mina sooviksin tänada kõiki variraportööre ning sooviksin lihtsalt juhtida tähelepanu kahele punktile. Keegi selles täiskogus ütles, et me oleme võtnud vastu positiivse lähenemisviisi, ning arvan, et see on tunnusjoon, mis iseloomustab kogu meie tööd, kokkuleppeid, mille me oleme saavutanud, ning kokkuleppeid, mis veel saavutatakse.
Positiivne lähenemisviis tähendab, et oleme võtnud realistliku vaate seoses kaalul olevate huvidega, seoses tööstuste väärtusega, seoses tööga, mida teevad selle sektori töötajad, ning seega seoses selle olulisusega Euroopa majandusele tervikuna, kuid samuti, seoses kodanike, tarbijate - alates vaeseimast tarbijast - rolliga, kes on määratud saama digitaalringhäälingule üleminekust kasu, kui neil aidatakse vastav üleminek teha. Tean, et mõningates riikides, sealhulgas Prantsusmaal, viiakse läbi teabe- ja toetuskampaaniaid, kuid edasiste meetmete mittevõtmisel võivad kodanikud sattuda raskustesse.
Seetõttu lähenesime asjale tarbija, kasutaja seisukohast; uurisime uute teenuste, isegi sideteenuste saamise võimalusi, mis vastaksid enam uutele nõuetele, vajadusele olla paremini informeeritud, mis oleksid enam integreeritud suurde informatsioonivõrgu kavasse. Arvan, et kui Euroopa ja ka turg, niivõrd kuivõrd see puutub tarbijatesse, võtavad sellise lähenemisviisi, siis tuleb Euroopa kodanikele lähemale, ning arvan, et rändlustasusid käsitlev algatus andis Euroopale positiivse kuvandi paljude kodanike ja noorte inimeste silmis, kes ehk ei suutnud täielikult mõista, millist rolli võib Euroopa mängida konkreetsete otsuste tegemisel, mis mõjutavad nende elu, rahalisi vahendeid ning ka isiklikke kulusid.
Teine punkt puudutab tasakaalustatud lähenemisviisi. Arvan, et tegemist on lähenemisviisiga, mis tasakaalustab paljud kaalul olevad huvid, isegi Catherine Trautmanni tsiteeritud konfliktsed huvid ning samuti paljud asjaomased sektorid: ja siinkohal pean ma silmas digitaalset dividendi. Olles öelnud, et ruumi jätkub erinevatele ettevõtetele telekommunikatsioonisektorist kuni audiovisuaalse sektorini, ja olles tunnistajaks kohtumisele kultuuri- ja hariduskomisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esindajate vahel, arvan ma, et me oleme püüdnud võtta tasakaalustatud lähenemisviisi ning oleme loodetavasti olnud edukad.
Viimasena sooviksin tugevat Euroopa lähenemisviisi. Oleks täiesti arusaamatu, kui kohased subsidiaarsed ametiasutused, liikmesriikide võõrandamatud ametiasutused hoiaksid ära selle lisandväärtuse kasutamise, mida Euroopa lihtsalt peab ära kasutama. Sooviksin kutsuda komisjoni ja nõukogu üles seda lisandväärtust koordineerima, ühtlustama ning käituma minu seisukohalt Euroopa poliitilise teejuhina.
Malcolm Harbour
raportöör. - Proua juhataja, omades sellel suurel arutelul viimast sõna, leian end ebatüüpilises olukorras, mistõttu teen lõpetuseks paar laiaulatuslikku märkust.
Kuid esmalt sooviksin ma seoses oma raportiga tänada paljusid kolleege, kes on aidanud sellele kaasa ning on tugevdanud meie parlamendikomisjoni otsustavust teha parandusi ning nendega jätkata. Sooviksin oma kolleegidele kinnitada, et järgneva paari nädala jooksul me töötame nende edasiste paranduste koostamise kallal, eriti seoses andmekaitse valdkonnaga, mille osas oli meil täna hommikul väga edukas nõupidamine: arvan, et me suudame saavutada kokkuleppe. Seoses küsimusega andmekaitse rikkumistest teavitamise kohta pole ehk üllatav, et meil on endiselt vaja tööd teha, sest see oli täiesti uus töövaldkond, millega me tegelesime. Kutsun komisjoni, kes on juba olnud seotud, kõigest hingest meid aitama selle õigusakti eelnõu koostamisel, sest lõppude lõpuks ei sisaldunud see komisjoni esialgses ettepanekus.
Teine märkus, mida ma soovin teha, on adresseeritud Rebecca Harmsile, kuna tema on siin ainus Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni esindaja. Olin täiesti rabatud, kui ma kuulsin tema kolleegilt David Hammerstein Mintzilt - kellega ma saan väga hästi läbi -, et ta peab minu raportit ohtlikuks võrgu erapooletusele. Oleme kulutanud palju aega uue ettepaneku koostamisele, mis lubaks reguleerivatel asutustel sekkuda, kui nad näevad, et erapooletuse põhimõtet on rikutud. Ometi tuleb David Hammerstein Mintz sellesse istungisaali, ilma et oleks minuga eelnevalt rääkinud või mis tahes alternatiive esitanud, ning ütleb mulle, et mu raport on ohtlik. Kõik, mis ma Rebecca Harmsile ütleksin, on see, et kui Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon jätkab sellise hirmu külvamisega ning meie raporti needmisega, siis on see tarbijatele ohtlik, kuna see seab kõik muu ohtu. Kutsun neid siiralt üles tulema meie läbirääkimiste laua taha ning ütlema, miks meie raport ohtlik on. Vaadakem, kas me suudame nende mured kõrvaldada. Paljud teist võivad isegi saada igapäevaseid e-kirju. Sain ühe, mis ütles, et see raport on võrgu erapooletusele ohtlik. Kõik, mida ma võin teile öelda, on see, et meie kavatsus on täiesti vastupidine.
Kokkuvõttes on meil kõigil nüüd tohutu suur kohustus aidata eesistujariik Prantsusmaal kokkulepe saavutada. Tahan seda punkti rõhutada. Tõelises maailmas on palju ebakindlust, inimeste hulgas, kes kaaluvad suurte investeeringute tegemist järgmise põlvkonna võrkudesse, kes soovivad selle paketi osas lahendust niipea kui võimalik. Saame selles osas aidata koos töötades, nagu me oleme seda edukalt teinud. See on tõeliselt suur kohustus. Ma tõotan omalt poolt - ja ma tean, et mu kolleegid toetavad mind -, et töötades koos eesistujariik Prantsusmaaga ei säästa me ühtki jõupingutust. Soovin avaldada erilist austust härra Chatelile ja härra Bessonile nende pühendunud osalemise eest kogu selles protsessis ning nende tõeliste teadmiste eest nimetatud küsimustes. Olen kindel, et koos saame selle paketiga kõige kiiremini ühele poole.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub järgmise osaistungjärgu ajal.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Ivo Belet  
kirjalikult. - (NL) Uus telekommunikatsiooni valdkonna õigusakt, mida me täna arutame, omab meile kõigile, interneti ja side kasutajatele, kaugeleulatuvaid tagajärgi.
Meie eraelu puutumatust seoses internetiga on vaja paremini kaitsta. Isiklikku informatsiooni, mida säilitatakse arvutis või edastatakse internetis (sealhulgas teie otsinguprofiili!) ei tohi kasutada (väärkasutada), kui te pole selleks eelnevalt oma selgesõnalist nõusolekut andnud.
Julgustatakse koostööd infosisu tootva tööstuse (peamiselt muusika ja filmi valdkonnas) ning sideoperaatorite vahel, et tegeleda piraatluse (ebaseadusliku allalaadimise) probleemiga. Tarbijatele on oluline olla hästi informeeritud selle kohta, mida võib ja mida ei või internetis teha, kuid juurdepääsu internetile ei tohi mingil juhul keelata.
Inimeste jaoks on lihtsam, kui nad saavad operaatori vahetamisel oma telefoninumbrid säilitada. Numbri üleviimine ei tohiks võtta kauem kui ühe päeva, lähtudes kuritarvituste ärahoidmise meetmetest.
Tuleb loota, et me saavutame selles osas kokkuleppe kiiresti ning et abonemendiomanikud saavad nautida nendest parandustest tulenevaid hüvesid niipea kui võimalik.
Bairbre de Brún  
kirjalikult. - (GA) Tänases ülimalt ühendatud, globaliseerunud maailmas peaksid eraelu puutumatus ja andmekaitse olema meie kõigi prioriteetideks. Eraelu puutumatuse osas ei tohiks teha kompromissi, nagu seda tehti Harbouri raportis. Riikliku või Euroopa asutuse ülesanne ei ole sekkuval viisil jälgida, kuidas inimesed internetti kasutavad.
Euroopa Parlament peab tegutsema, et kaotada direktiivi mõningad enam regressiivsed elemendid. Antud tingimustel võib direktiivi kaudu suureneda ettevõtete ja riigiasutuste seotus sellega, kuidas inimesed internetti eraviisiliselt kasutavad. Intellektuaalomandi õiguste kaitset ei saa kasutada õigustusena loa andmiseks vastutustundetutele asutustele juurdepääsu andmiseks isiklikele ja eraeluga seotud andmetele.
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Päevakorras oleva õigusloomepaketi heakskiitmine on oluliseks sammuks edasi, et võimaldada lairiba sidetehnoloogiate levikut. Levik on ülioluline selleks, et kooskõlas meie kavatsustega saaks Euroopast tõesti üks konkurentsivõimelisemaid piirkondi. Peame nüüd tegema suuremaid jõupingutusi tõhusate telekommunikatsiooni valdkonna õigusaktide vastuvõtmiseks, sest selle sektori areng saab anda suure panuse tööhõive suurendamisele.
Telekommunikatsioonituru avamine on kogunud kiirust alates 1990. aastate teisest poolest, parandades teenuste taset märgatavalt. Siiski tunneme, et endiselt on teha märkimisväärne hulk tööd konkurentsi tugevdamise ning sellest tulenevalt tarbija hindade alandamise valdkonnas. Lisaks sellele muudab uute tehnoloogiate esilekerkimine päevakohaseks olemasolevate õigusaktide läbivaatamise.
Tunneme, et on väga hea arengusuund, et uue reguleeriva raamistiku tähtsaks sambaks on sageduste jagamise senise tava läbivaatamine. Meie arvates peab konkurentsivõimelisuse suurendamise huvides olema ülekaalukaks tehnoloogia neutraalsuse põhimõte. Samuti on oluline tulemus see, et luuakse uus riiklike reguleerivate asutuste koostööraamistik.
Peaksime tervitama asjaolu, et uus õigusakt omab samuti õigusloomega seotud mõju tarbijakaitsele, mis pole mingil juhul vähem tähtis. See loob läbipaistvamad tingimused hindade määramisele ning suurendab vabadust vahetada teenuseosutajat. Tunneme, et vastuvõtmisele kuuluva raamõigusakti tähtsus seisneb selles, et see suurendab turukonkurentsi, ilma et vaadataks mööda tarbijakaitse kohasest tasemest.
