Jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu
Predsedajúci
Nasledujúcim bodom sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu podľa článku 144.
Nikolaj Mladenov
(BG) Vážený pán predseda, vážení kolegovia,
Prírodné katastrofy, ktorých sme boli tento rok v Európe svedkami, nám ukázali, že spôsob riešenia problémov v tejto oblasti musíme v dvoch veciach zmeniť. Ako prvé je potrebné zaviesť flexibilnejšie mechanizmy na pomoc krajinám pri procese obnovy po prírodných katastrofách. Po druhé, tieto problémy odhaľujú nutnosť zavedenia integrovaných európskych síl rýchlej reakcie ako pomocných zložiek pre národy, ktoré sa musia s takýmito katastrofami vyrovnať.
Tento rok sa v mojej krajine, Bulharsku, vyskytli požiare aj záplavy. Keď bolo potrebné uhasiť rozsiahly požiar okolo jedného veľkého mesta, Starej Zagory, vláda požiadala o pomoc členské štáty Európskej únie, ale nedostala ju z dôvodu vyčerpania kapacít. Namiesto toho jej poskytlo na základne dvojstrannej dohody pomoc Rusko. Tým sa obraz Európskej únie v mojej krajine výrazne zhoršil. Preto Vás všetkých žiadam, aby ste vyzvali Európsku komisiu na vypracovanie podrobnej analýzy a návrhov na zavedenie spoločných európskych síl na pomoc členským štátom pri odstraňovaní následkov katastrof a nehôd. Ďakujem.
Ioan Mircea Paşcu
Pán predseda, medzinárodný terorizmus predstavuje temnú stránku globalizácie. Teroristi zneužívajú demokratické slobody poskytované našimi krajinami, ako je sloboda cestovania, pokrytie médiami a občianske práva, na to, aby dosiahli svoje ciele prostredníctvom strachu a násilia voči nevinným ľuďom.
Riešenie tohto problému si žiada úsilie o úplné odhalenie a pochopenie dôverných mechanizmov terorizmu vrátane jeho náboženských, spoločenských a dokonca i civilizačných základov. My v demokratických štátoch sme v tejto oblasti už od začiatku znevýhodnení. Zatiaľ čo my sa usilujeme životy chrániť, teroristi sa snažia o čo najviac obetí, pretože dúfajú, že budú môcť manipulovať citmi, ktoré sa nahromadia pri sledovaní obrazov krviprelievania na našich televíznych obrazovkách.
Musíme rozlišovať medzi samovražedným atentátnikom a tým, kto ho, alebo ju, pre túto činnosť získal. Veľmi často sa stáva, že motiváciou samovražedného útočníka nie je nenávisť, ktorú cítia ľudia, ktorí ho pre túto činnosť získali, ale sľub večného šťastia po hrdinskej smrti, čo ich nájomcovia politicky zneužívajú.
Prevencia je lepšia ako nutnosť následnej reakcie. Z tohto dôvodu musíme vystihnúť správnu rovnováhu medzi okamžitými a dlhodobejšími požiadavkami na boj proti terorizmu. Preto potrebujeme posilniť spravodajskú, policajnú a justičnú spoluprácu medzi našimi štátmi a zároveň riešiť štrukturálne príčiny terorizmu, a to najmä v krajinách, kde sa pre takéto činy získava najviac nových prívržencov.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Vážený pán predseda, po desiatkach rokov politického väznenia boli do Európskeho parlamentu pozvaní členovia skupiny Ilaşcu z Moldavskej republiky, ktorých vypočul Podvýbor pre ľudské práva. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa a Alexandru Leşko dojímavo popisovali utrpenie, ktorému boli vystavení v podnesterských väzniciach, a opakované zneužívanie a porušovanie ľudských práv, ku ktorému tam dochádzalo. Vyzvali Európske spoločenstvo, aby prijalo viac opatrení na riešenie regionálneho konfliktu v súvislosti s vykonávaním všetkých medzinárodných dohôd, najmä tých, ktoré sa týkajú odchodu ruských vojsk z Podnesterska. S cieľom premeniť tieto legitímne želania na realitu by mal Európsky parlament zvolať Helsinský výbor pre ľudské práva a spoľahnúť sa na jeho návrhy aktuálnych opatrení na podporu mimovládnych organizácií v Moldavsku, ako aj podporiť vydávanie novín a časopisov v tejto oblasti a vybudovať sieť vysielačov na pravom brehu rieky Dnister s cieľom zabezpečiť dostupnosť signálu moldavského národného rozhlasu a televíznych kanálov. V neposlednom rade treba radikálne zmeniť spôsob rokovania o riešení problému Podnesterska. Európska únia, ako aj Rumunko ako člen Únie, musia zmeniť štatút pozorovateľov na štatút riadnych členov.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Vážený pán predseda, pred niekoľkými mesiacmi Európsky parlament prijal uznesenie o odsúdení xenofóbie a rastúceho nacionalizmu v Európe. Spôsob, akým sa v tomto dokumente poukazovalo na niektoré krajiny vrátane Poľska, bol príliš tvrdý a neprimeraný rozsahu problému.
Isteže, záležitosti týkajúce sa rasovej neznášanlivosti sa musia veľmi vážne riešiť. Preto ma prekvapuje, že Európska komisia neprijíma rozhodujúce kroky proti stranám s fašistickou orientáciou, ktoré sú v niektorých krajinách na vzostupe. Dokonca existujú krajiny, v ktorých predstavitelia takýchto strán získali vo voľbách kreslo na regionálnej úrovni. Zásahové skupinky týchto strán obťažujú cudzincov na uliciach a verejne vyzývajú na revíziu hraníc.
Tento problém závažne ovplyvňuje množstvo krajín takzvanej starej Únie. Dotknuté krajiny tento problém riešia už dlho, pritom vedúci predstavitelia Spoločenstva ukazujú prstom na nové členské štáty aj v prípade nepodstatných incidentov.
Willy Meyer Pleite
- (ES) Vážený pán predseda, 12. augusta sa v Gibraltárskej úžine zrazili nákladná loď New Flame a ropný tanker Torm Gertrud. Je to už deviata nehoda na jednej z najrušnejších námorných trás na svete, ktorú ročne využije viac než 100 000 lodí.
Táto nehoda poukazuje na čoraz intenzívnejšiu potrebu vytvorenia prístavného úradu pre dozor a monitorovanie Španielskeho kráľovstva, Spojeného kráľovstva a Gibraltáru. Fakt, že takáto námorná kontrola ešte neexistuje, ohrozuje životy a logicky predstavuje hrozbu miestneho prostredia.
Dodnes nevieme, a podľa môjho názoru by Európska komisia mala žiadať informácie o tom, čo potopená nákladná loď vlastne prepravovala: 27 000 ton kovového šrotu, pravdepodobne škodlivého kontaminovaného šrotu.
Myslím, že je mimoriadne dôležité, aby Parlament a Európska komisia naliehavo vyzvali orgány Španielska, Spojeného kráľovstva a Gibraltáru na vytvorenie takéhoto námorného orgánu pre dohľad a monitorovanie.
Ian Hudghton
Pán predseda, rád by som upozornil na inováciu týkajúcu sa zachovania morského prostredia v Európe. V sobotu sa Škótsko stalo prvou krajinou v Európe, ktorá zaviedla dobrovoľný systém uzatvárania lovísk rýb v reálnom čase, s cieľom ochrániť zásoby tresky. Dúfame, že tento systém, ktorý bol vyvinutý ako spoločná iniciatíva novej škótskej vlády a rybárskeho priemyslu, bude vzorom pre budúce projekty zachovania morského prostredia. Podľa mojich informácií škótska vláda oslovila svojich partnerov v Dánsku a Nórsku s úmyslom poučiť sa z tohto konkrétneho projektu.
Až do súčasnosti bola spoločná politika rybného hospodárstva pre Škótsko iba pohromou, ale pevne verím, že budúcnosť riadenia rybného hospodárstva nespočíva v centrálnom riadení z Bruselu, ale v priamej spolupráci krajín zaoberajúcich sa rybným hospodárstvom. Treba uvítať, že škótska vláda a dané odvetvie zaujali v tomto smere takýto inovačný postoj. Zatiaľ dúfam, že kým nadíde čas decembrového zasadnutia Rady, bude ich dobrovoľné úsilie zohľadnené, uznané a ocenené.
Urszula Krupa
(PL) Vážený pán predseda, vpád nacistov do Poľska 1. septembra 1939 bol aktom násilia spáchanom na mojej vlasti. Počas nasledujúcich šiestich rokov vojny zahynulo viac než šesť miliónov Poliakov. To je 17 % poľského obyvateľstva, ktoré v tom čase dosahovalo 35 miliónov.
O dva týždne neskôr, 17. septembra 1939 napadol Poľsko aj Sovietsky zväz na základe Molotovovho-Ribbetropovho paktu. Svoje životy stratilo viac než 22 000 predstaviteľov poľskej intelektuálnej elity, ktorých do temena alebo do hlavy zastrelili Sovieti ešte mnoho nasledujúcich rokov okupujúci moju domovinu. Tým sa vysvetľuje, prečo boli milióny mojich rodákov plní nádeje, keď sme znovu získali nezávislosť. Hoci v Únii sa pekne reční o rovnakých právach a nediskriminácii, určití nemeckí politici a určitá časť nemeckých médií neustále útočia na moju vlasť, poľský ľud, poľskú vládu a katolícke médiá, najmä na Radio Maryja. To dokazuje, že ešte stále pretrvávajú silné protipoľské nálady.
Pri príležitosti výročia vpádu do Poľska a v mene živých aj mŕtvych vyzývam na ukončenie tohto násilia, ktoré sa dá vysvetľovať ako pokus dosiahnuť ciele, ktoré sa nepodarilo dosiahnuť počas vojny.
Predsedajúci
Ďakujem. Zmierenie bolo v Európe vždy veľmi dôležité.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Vážený pán predseda, moja intervencia sa týka práv Rumunov v Srbsku a Bulharsku. Územie na pravom brehu Dunaja v severozápadnom Srbsku a severozápadnom Bulharsku vrátane oblasti od Ratanských hôr k Dunaju a od Moravského údolia k Timockému údoliu v Srbsku a Vidinskému regiónu v oblasti Lom v Bulharsku je zväčša osídlené Rumunmi. Tvoria menšiu viac než 300 000 ľudí, ktorí žijú vo viac než 130 malých a stredne veľkých dedinách a 20 mestečkách. Nie sú uznaní za národnostnú menšinu, nevyužívajú výhody náboženských služieb a vzdelávania vo svojom materinskom jazyku. V školách sa neučia rumunsky. Rumunský jazyk, literatúra a história sa študujú sa v poloutajení v súkromných domoch. Jediný rumunský kostol v Mălăiniţe bude čoskoro zničený. Helsinský výbor pre ľudské práva v Srbsku zameral svoju pozornosť na zúfalú situáciu rumunského ľudu žijúceho v tejto krajine a na jeho právo na zachovanie národnej identity. Týmto vyzývam európske inštitúcie na naliehavé prešetrenie tejto situácie a intervenciu v prospech dodržiavania práv rumunskej menšiny v Srbsku a Bulharsku.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vážený pán predseda, článok 29 Zmluvy o Európskej únii vymedzuje pojmy terorizmus a závažný trestný čin. V Zmluve o Európskej únii sa za teroristické trestné činy považujú skutky, ktorých následkom je ohrozenie životov ľudí, podpora násilia a ktoré sú zamerané na zastrašenie obyvateľstva. To, čoho sme boli svedkom v Budapešti pri založení Maďarskej gardy, tiež patrí do rozsahu tejto definície. Pri tejto príležitosti urobil vodca Maďarskej gardy niekoľko naozaj šokujúcich vyhlásení týkajúcich sa jeho obáv z napadnutia Maďarska Slovenskom a Rumunskom, krajinami, v ktorých žije maďarská menšina. Myslím si, že takéto organizácie a extrémistické akcie povzbudzujú separatistické hnutie v rámci menšín, ktoré majú autonomistické snahy, a takáto situácia nie je v súlade so správaním členského štátu EÚ. Takéto organizácie by sa mali rozpustiť a postoje podobné tým, ktoré vyjadrila Maďarská garda, by sa mali zakázať a trestať podľa zákona. Preto si dovoľujem vyzvať vedúcich predstaviteľov inštitúcií EÚ, aby jasne odsúdili takéto postoje a požiadali Agentúru pre základné práva, aby vypracovala správu o skutočnostiach a monitorovala situáciu menšín v Maďarsku.
Bernard Poignant
(FR) Vážený pán predseda, rôzne dramatické situácie v rôznych krajinách nás privádzajú naspäť k našim európskym povinnostiam. Je to aj prípad mojej krajiny, v ktorej nákladná loď spôsobila smrť rybára. To nás privádza k námornej bezpečnosti. Už aj Francúzsko sa dozvedelo, kde leží Kiribatská republika. Pozrite sa do atlasu: nie je veľmi známa, ale je to lacná vlajka. Európska únia musí so všetkou naliehavosťou sprísniť lacné vlajky, urýchliť prijatie právnych predpisov v balíku Erika III a pripraviť balík Erika IV o sociálnych záležitostiach tréningových a pracovných podmienok námorníkov a zároveň pripraviť lepšiu koordináciu činností našich krajín v Medzinárodnej námornej organizácii.
Je to stará záležitosť, ktorá však v pravidelných intervaloch vystrčí rožky a prostredníctvom dramatických udalostí nás prinúti znova sa ňou zaoberať. Nalieham na Vás, pán komisár či pani komisárka, zastupujúci Radu v neprítomnosti, aby ste v tomto smere podnikli potrebné kroky.
Silvia Ciornei
(RO) Vážený pán predseda, 18. októbra 2007 Európska komisia spustí Deň boja proti obchodovaniu s ľuďmi. S potešením vítam túto iniciatívu, ktorou sa tento citlivý a pre väčšinu neznámy problém zodpovedný za 2,5 milióna obetí ročne dostane do pozornosti európskych občanov. Preto by som znovu chcela upozorniť na skutočnosť, že ak chceme v boji proti tomuto javu dosiahnuť úspechy, členské štáty musia efektívnejšie skoordinovať svoje snahy. V súčasnosti to vnútroštátne zákony neumožňujú. Členské štáty však majú k dispozícii Dohovor Európskej rady o činnostiach proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005, ktorý predstavuje najkomplexnejší právny nástroj na boj proti tomu to javu. Doteraz však tento dohovor podpísalo iba 18 z 27 členských štátov a len 3 členské štáty ho ratifikovali. Preto si dovoľujem požiadať Európsku komisiu, aby požiadala Radu o právomoc podpísať Dohovor o činnostiach proti obchodovaniu s ľuďmi v mene Európskeho spoločenstva. Vážený pán predseda, obchodovanie s ľuďmi je závažným porušením ľudských práv. Je načase, aby sme prešli od slov k činom. Je čas konať, aby bolo jednoduchšie potrestať obchodníkov s bielym mäsom a chrániť práva obetí. Tieto obete sú v modernej Európe opätovne predávané ako otroci; v Európe, v ktorej sme takí hrdí na dodržiavanie ľudských práv.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Vážený pán predseda, chcel by som začať vyjadrením úprimnej sústrasti pozostalým obetí prírodných katastrof v Grécku a ďalších krajinách. V srdci s nimi cítim. Ja sám som pred 10 rokmi zažil ničivé záplavy, preto si veľmi dobre uvedomujem, čo to obnáša.
Katastrofy sa nanešťastie budú diať stále. Ustanovenie európskych síl rýchlej reakcie je preto nevyhnutné. Dôrazne podporujem vytvorenie takýchto síl pri najbližšej možnej príležitosti. Je zvláštne, že vlastne nikdy neprotestujeme proti zakladaniu nových európskych agentúr, aj keď už takýchto byrokratických subjektov existuje niekoľko tuctov. Keď však ide o ľudské životy, vždy máme množstvo výhrad. Je načase ich prekonať a založiť európske jednotky vytvorené podľa takzvaných "modrých baretov" OSN, ktorých farbou však bude napríklad červená alebo biela. Tieto jednotky by mali za úlohu chrániť nás pred neustálou hrozbou zo strany prírody, a nie ľudských bytostí.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Život rýchlo dokázal pravdivosť odborných argumentov, prostredníctvom ktorých som so svojimi kolegami v Európskom parlamente vystupoval proti Európskej komisii a jej rozhodnutiu ukončiť intervencie na kukuricu.
Komisia mala obavy z toho, že systém intervencií sa nebude dať udržať pre prebytok kukurice, hoci trhový vývoj tomu nenasvedčoval. Komisia nakúpila za 101 EUR a teraz predáva za dvojnásobok, takže zisk z celej intervencie na kukuricu je výrazný, pretože Európu postihli suchá a chovatelia dobytka nemali dostatok obilia. Tým sa nastoľuje otázka o dôveryhodnosti Únie: stále existujú zásoby, ale nadnárodní špekulanti skupujú dodávky, zatiaľ čo poctiví chovatelia dobytka si nemôžu dovoliť získať krmivo pre svoje zvieratá. To podkopáva dôveru v Európsku komisiu a Európsku úniu.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Vážený pán predseda, milí kolegovia, rumunská vláda rozhodla, že 25. november 2007 bude dňom volieb do Európskeho parlamentu. V tento deň budeme súčasťou historickej chvíle, ako sa hovorí. Rumunskí občania budú môcť priamo voliť poslancov EP. TenTO deň bude skúškou našej serióznosti a záväzkov ako členského štátu EÚ. V Rumunsku bude volebná kampaň šancou na diskusiu o zaujímavých otázkach týkajúcich sa Európskej únie: budúcnosti EÚ, ústavnej zmluvy, ďalšieho rozširovania, vnútornej reformy, efektívnosti európskych inštitúcií, voľného prístupu na pracovný trh. Práve o týchto témach by sa malo počas volebnej kampane diskutovať, a nie o politických témach, ktoré nie sú súčasťou každodenného života občanov: predpokladaných voľbách, návrhu na vyslovenie nedôvery, nepodložených politických útokoch. S cieľom zlepšiť kvalitu diskusií počas predvolebného obdobia a volebnej kampane vyzývam skúsených poslancov EP, bez ohľadu na ich politické názory, aby počas obdobia pred voľbami navštívili Rumunsko a do kampane Európskeho parlamentu prispeli európskymi témami, ktoré je potrebné konzistentne a seriózne prediskutovať v Rumunsku, ako aj iných európskych krajinách.
Hélčne Flautre
(FR) Vážený pán predseda, chcem Vás informovať o procese vedenom v súčasnosti v Agrigente na Sicílii so siedmimi tuniskými rybármi obvinenými z napomáhania nelegálneho prisťahovalectva, hoci 8. augusta zachránili 44 ľudí vrátane 11 žien, z ktorých dve boli tehotné, a dvoch detí. V súčasnosti čelia obvineniam z napomáhania nelegálneho prisťahovalectva a toto sa deje na európskej pôde. Verím, že zločin solidarity, ktorý bol spáchaný, ako dokazuje tento proces, by mal Parlament odsúdiť. Do Agrigente tento piatok cestuje delegácia a ja môžem len vyzvať jej členov a ich vedúceho predstaviteľa, čiže Vás, pán predseda, aby ste týmto siedmim tuniským rybárom vyjadrili svoju podporu.
Kathy Sinnott
Pán predseda, tento týždeň sa do Parlamentu vrátila skupina Freedom Drivers. Freedom Drivers sú ľudia s postihnutím, ľudia, ktorí sú závislí na pomoci iných osôb, a ktorí by rovnako radi využívali slobodu pohybu, ktorú Európa predstavuje, ako ju užívajú všetci ostatní. Prišli, aby žiadali o prijatie takých právnych predpisov, ktoré by im takúto slobodu pohybu umožnili.
Vysvetlia prekážky, s ktorými musia bojovať. Mnoho z týchto prekážok je naším dielom a ich odstránenie by malo byť výzvou pre tento Parlament vzhľadom na národy a ľudí, ktorých zastupujeme. Mojou výzvou pre vás, pán komisár, je, že toto je už tretí rok, keď prišli navštíviť Európsky parlament, no zmenilo sa len veľmi málo. Áno, zlepšili sa práva cestujúcich v leteckej doprave, no inak im nemáme veľmi čo povedať. Kedy možno očakávať prijatie dlho očakávanej smernice o osobách s postihnutím, ktorá poskytne skutočnú legislatívnu váhu rovnosti pre osoby s postihnutím?
Anna Záborská
V strednej Európe si niektorí pred vstupom do Únie mysleli, že členstvo v nej vyrieši všetky problémy. Nestalo sa tak. Aj keď Únia vznikla, aby zabezpečila mier v Európe, musím poukázať na radikalizáciu situácie v Maďarsku. Pred pár dňami zložili prísahu členovia tzv. maďarskej gardy. Ich vodcovia hovoria o spoločných hraniciach pre všetkých Maďarov a ich stanovy o povinnom výcviku streľby. Majú uniformy a podporu bývalého ministra vlády. Slovensko-maďarské vzťahy sa v ostatnom čase zhoršujú.
Pred pár mesiacmi sa maďarský premiér odmietol stretnúť so slovenským a opäť sa hovorí o revízii výsledkov II. svetovej vojny. Vyzýva maďarskú vládu, aby zasiahla proti paramilitaristickej garde a rozpustila ju. Na Slovensku sme podobne radikálnu organizáciu postavili mimo zákon. Nič podobné do Európy 21. storočia nepatrí. V našom spoločnom záujme je zmierenie a vzájomné ospravedlnenie. Príklad nám už minulý rok v Ostrihome dali slovenskí a maďarskí katolícki biskupi. Tak vyzerá odmietanie extrémizmu vpraxi.
Evgeni Kirilov
Pán predseda, s kolegami sme v poslednom čase boli na termináli 1B Frankfurtského letiska svedkami veľmi zvláštneho javu. Cestujúci do Sofie letiaci spoločnosťou Bulgaria Air museli prejsť cez dve za sebou nasledujúce bezpečnostné kontroly, ktoré boli úplne rovnaké.
Na otázku, ktorú som položil zamestnancom pracujúcim v termináli, prečo je potrebné, aby cestujúci stáli dvakrát za sebou v dlhých radoch a podstupovali rovnakú bezpečnostnú kontrolu, som dostal absurdnú odpoveď, že Frankfurtské letisko je preťažené a druhé kontroly sú potrebné z dôvodu ďalších cestujúcich prichádzajúcich z iných miest.
Spoľahlivý zdroj ma neskôr informoval, že uvedené zdvojené kontroly sa v určitých dňoch v týždni uplatňujú na termináli 1B na lety do nasledovných krajín Európskej únie: Bulharsko, Poľsko a Rumunsko.
Pán predseda, očakával by som, že Komisia bude na takéto praktiky reagovať, pretože to súvisí nielen s právami cestujúcich v leteckej doprave, ale tiež s ľudskými právami občanov Európy.
Maria Petre
(RO) V prístupovej zmluve k Európskej únii sa Rumunsko zaviazalo zorganizovať voľby do Európskeho parlamentu na konci tohto roka. Rumunská vláda nanešťastie odložila pôvodný dátum volieb, čiže 13. máj, až do 25. novembra. Podľa analytikov bol hlavným dôvodom na odloženie volieb strach z určitých politických strán vrátane vládnych týkajúci sa výsledkov volieb. Ako hovorí staré rumunské príslovie: Môžeš utekať, koľko chceš, aj tak sa neschováš. Rumunská vláda sa nebojí len týchto volieb, ale nanešťastie aj žien. Vo vláde nesedí ani jedna žena a v rámci členských štátov EÚ je to rarita. Medzi súčasnými 35 rumunskými poslancami EP je 12 žien. Po novembrových voľbách by mali politické strany zmeniť pomer mužov a žien a vymenovať aspoň 18 žien do Európskeho parlamentu. Môžem vás ubezpečiť, že Demokratická strana ako člen Európskej ľudovej strany túto podmienku splní. Preto by som chcela pripomenúť rumunskému premiérovi, že Rumunsko je od 1. januára súčasťou Európskej únie a že rok 2007 je Európskym rokov rovnakých príležitostí pre všetkých.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pán predseda, minulý piatok demonštrovali členovia poľských odborov z gdanskej lodenice pred sídlom Európskej komisie v Bruseli.
V júli Európska komisia vydala ultimátum, ktorým dala Poľsku mesiac na predloženie plánov na zníženie výrobných kapacít lodenice. Komisia vyzýva na uzatvorenie dvoch z troch šikmých rovín na stavbu lodí v Gdansku, ak sa od lodenice nebude žiadať vrátenie štátnej pomoci, ktorú dostala od poľskej vlády od 1. mája 2004. Komisári EÚ vyhlasujú, že zámerom Komisie je lodenicu modernizovať, nie ju zatvoriť. V skutočnosti sa však takým drastickým znížením výrobných kapacít a zatvorením dvoch z troch šikmých rovín na stavbu lodí zabráni podniku vytvárať zisk. Prakticky to bude znamenať stratu mnohých pracovných miest a krach lodenice.
Gdanská lodenica nie je však len obyčajným podnikom na výrobu lodí, ktorý zamestnáva veľké množstvo zamestnancov. Je aj jedným z najvýznamnejších symbolov súčasnej histórie Poľska a zjednotenej Európy, konkrétne je rodiskom hnutia Solidarita.
Európsky parlament by mal naliehavo požiadať Európsku komisiu, aby začala hľadať vhodné riešenie tejto situácie, ktorým sa uprednostní blaho podniku a jeho zamestnancov. Keďže sme hlasom európskej spoločnosti, mali by sme vyjadriť svoju solidaritu so zamestnancami lodenice a trvať na riešení, ktorým sa zabezpečí stabilita lodenice a rešpektovanie tohto symbolu histórie súčasnej Európy.
Marios Matsakis
Pán predseda, Amnesty International je organizácia s bezchybnou reputáciou, ktorá - vďaka dlhoročnej tvrdej práci - významne pomohla v oblasti boja proti porušovaniu ľudských práv na celom svete. Organizácia si získala úctu všetkých tých, ktorým záleží na spravodlivosti, slobode a demokracii. No Amnesty International si taktiež vytvorilo mnohých nepriateľov, čo sa v konečnom dôsledku dalo aj očakávať. Jeden z takýchto nepriateľov sa nachádza v Turecku. Mnoho správ organizácie Amnesty International sa týka Turecka, čo znervóznilo armádou ovládané vedenie tejto krajiny.
Spomínané vedenie krajiny nedávno opäť agresívne zareagovalo. Ako už pravdepodobne dobre viete, prostredníctvom miestnych úradov v Istanbule vydalo rozhodnutie o tzv. "nezákonnom získavaní finančných prostriedkov" a následne zmrazilo bankové účty Amnesty International v Turecku. Je to jasná snaha o ochromenie činnosti Amnesty International v tejto krajine.
Naliehavo Vás žiadam, aby ste tureckej vláde dali jasným spôsobom najavo, že Parlament vyššie spomenutý útok na Amnesty International nebude akceptovať, a že takéto útoky významným spôsobom spomalia pokrok Turecka smerom k pristúpeniu do EÚ.
Gerard Batten
Pán predseda, koľko stojí Veľkú Britániu členstvo v Európskej únii? Minulý týždeň som zverejnil svoju druhú výročnú správu na túto tému. Spočítaním priamych a nepriamych nákladov som dospel k tomu, že členstvo v EÚ stojí Veľkú Britániu v hrubom vyjadrení minimálne 60,1 miliardy GBP ročne, čo zodpovedá sume 50,6 miliardy GBP ročne v čistom vyjadrení. Táto suma sa rovná viac ako 1 000 GBP v hrubom a 843 GBP v čistom vyjadrení na každého muža, ženu a dieťa, ktorí žijú v Spojenom kráľovstve. Inými slovami, je to 114 tisíc GBP za minútu v hrubom a 96 tisíc GBP za minútu v čistom vyjadrení. Väčšina obyvateľov Veľkej Británie si uvedomuje, že je to obrovská strata peňazí.
Niet sa čo čudovať, že britský premiér Gordon Brown odmieta vyhlásiť referendum, v ktorom by britskí občania rozhodli o novej reformnej zmluve. Ak si myslí, že Európska únia sú dobre vynaložené peňažné prostriedky, mal by prijať moju výzvu a predložiť nezávislú analýzu nákladov a výnosov, aby tak podložil svoje tvrdenie. Ak by to urobil, zachoval by sa správne.
Milan Gaľa
Panelové domy v krajinách V4, v Bulharsku a Rumunsku vznikali pred štyridsiatimi rokmi a potrebujú obnovu. Príjmu podpory zo štrukturálnych fondov bráni pravidlo "de minimis". Podľa tejto podmienky nesmie štát jednému prijímateľovi vyplatiť bez súhlasu Európskej komisie v priebehu troch rokov podporu viac ako 200 tisíc eur (približne 6,8 milióna slovenských korún). Panelové sídliská spravuje iba niekoľko subjektov, bytových družstiev alebo správcov. Priemerná cena obnovy panelového domu je 580 tisíc Sk, na jeden byt približne 17 tisíc eur. Záujmom nových členských krajín je, aby Komisia v určitých prípadoch toto pravidlo "de minimis" nepoužila.
Ministri týchto krajín sa koncom júna dohodli na vytvorení expertnej skupiny pre rokovania s Komisiou. Jej úlohou bude zosúladenie legislatívy s podmienkami na využívanie fondov pomoci EÚ na obnovu panelových sídiel zo štrukturálnych fondov. Panelové domy sú hlavným problémom obnovy miest nových členských krajín Európskej únie. Keďže sú v havarijnom stave, chcem požiadať Európsku komisiu a Vás, kolegov poslancov, o podporu tejto iniciatívy.
Glyn Ford
Pán predseda, rád by som obrátil pozornosť snemovne na tragický požiar v hoteli Penhallow na pobreží v mestečku Newquay, v Cornwalle, v mojom volebnom obvode.
Pri požiari zahynuli traja ľudia: jeden preto, že vyskočil z okna na druhom poschodí, ďalší dvaja zahynuli vo svojich izbách. O jednom z nich sa hovorilo, že bol postihnutý. Ak by títo ľudia boli niekde inde v Európskej únii, pravdepodobne by nezomreli. Napríklad v Maďarsku by hotel takejto výšky musel mať zabudované stabilné hasiace zariadenia (tzv. sprinklery). Za posledné štyri roky zahynulo v Európe pri požiaroch hotelov, ktoré neboli vybavené stabilnými hasiacimi zariadeniami, šesťdesiat ľudí. Pri požiaroch v hoteloch, ktoré boli vybavené stabilnými hasiacimi zariadeniami, nezahynula ani jedna osoba.
Žiadam Komisiu, aby zohľadnila túto skutočnosť a aby pripravila návrhy právnych predpisov týkajúcich sa požiarnej bezpečnosti hotelov v Európskej únii.
Marco Cappato
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, počas posledného volebného obdobia kládol náš kolega z radikálnej strany, Maurizio Turco, Európskej komisii otázky o daňových zvýhodneniach katolíckej cirkvi a spoločnostiach, ktoré sa okolo nej točia v Taliansku a Španielsku.
Odpovede Komisie na žiadosť o informácie dostalo Taliansko len pred niekoľkými týždňami. V Španielsku viedli tieto otázky k prijatiu právneho predpisu o DPH takým spôsobom, ktorým sa odstránili tieto výhody a privilégiá.
V Taliansku, na druhej strane, vyvolali sériu absolútne nevhodných reakcií: niektorí, vrátane bývalého ministra Maurizia Gasparriho, zašli tak ďaleko, že hovorili o akciách v Bin-Ládinovskom štýle, zatiaľ čo iní o antiklerikálnom rasizme. Dokonca aj podpredseda Európskeho parlamentu, pán Mauro, sa zmienil o protikatolíckej a protispoločenskej ruke ministerky z radikálnej strany, pani Bonino.
Podľa môjho názoru by mal Parlament tešiť, že otázky na Európsku komisiu konečne priniesli taký hmatateľný výsledok, a verím, že by sme mali túto iniciatívu podporiť.
Philip Claeys
- (NL) Vážený pán predseda, ako isto viete, 11. septembra sa mala v Bruseli konať pokojná demonštrácia proti islamizácii Európy. Túto akciu chceli zorganizovať občania z rôznych členských štátov a cieľom samotnej demonštrácie bolo predovšetkým apelovať na európske inštitúcie všeobecne a konkrétne na Parlament. Preto bolo ako miesto demonštrácie určené Luxemburgplein napravo od vchodu do Parlamentu.
Socialistický starosta Bruselu však túto demonštráciu okamžite zakázal. Tento zákaz je výsmechom slobody vyjadrovania a práva na slobodu zhromažďovania. Nie je to ani tak vnútorná záležitosť Bruselu alebo Belgicka, ako skôr záležitosť, ktorá by mala v nás v Parlamente vzbudiť obavy, a preto by bolo vhodné, aby ste zaznamenali protest proti zákazu tejto demonštrácie v Bruseli. Nie je možné, aby sme ako Európa na celom svete presadzovali základné demokratické práva prostredníctvom európskych inštitúcií a v Bruseli, samom srdci Európskej únie, tie isté základné práva pošliapavali.
David Sumberg
Pán predseda, vystupujem s veľkou ľútosťou, pretože si vás veľmi vážim a ctím. Napriek tomu však chcem protestovať proti skutočnosti, že sa v budove Parlamentu v Bruseli minulý týždeň povolilo konanie konferencie, ktorá bola údajne venovaná mieru na Strednom východe, no v skutočnosti sa z nej vykľul jednostranný, zaujatý, neobjektívny, nereprezentatívny útok na štát Izrael. Obávam sa, že to bolo v prudkom rozpore s tým, čo sa v regióne skutočne deje. Napredujú tam totiž pod dohľadom Spojených štátov amerických veľmi trpezlivo vedené rokovania medzi premiérom Izraela a prezidentom Palestínskej samosprávy.
Ako viete, táto konferencia nebola konferenciou Európskeho parlamentu. Konala sa v budove Parlamentu, čo umožnilo organizátorom získať uznanie a náš súhlas s tým, čo povedali. Vám osobne sa poďakovali za to, že ste pomohli konaniu tejto konferencie. Myslím, že by sme sa mali najprv poriadne zamyslieť, než urobíme znova niečo podobné. Budova Európskeho parlamentu nie je miestom, kde sa môže stretávať akákoľvek skupina, ktorá chce protestovať proti tomu či onomu problému na svete. Určite by sa nemalo dovoliť, aby bola zneužitá takými extrémistami, ktorí nikdy nepriznajú, že mier na Strednom východe, tak ako aj všade inde na svete, možno dosiahnuť len rokovaním a nie nábojmi a bombami.
Predseda
Pán Sumberg, keďže ste oslovili predsedu Európskeho parlamentu, rád by som vám na úvod poďakoval za prejavy uznania. Musím vám však objasniť, že sú veci, ktoré nepatria do právomoci predsedu. Išlo o rozhodnutie Konferencie predsedov, preto som ho musel vykonať.
Konferencia bola zorganizovaná inštitúciou Organizácie spojených národov. Preto to nebola akákoľvek inštitúcia, ale inštitúcia OSN. Už som to v oficiálnom liste vysvetlil predsedovi Knessetu, a taktiež pánovi veľvyslancovi. Čo sa týka funkcie predsedu Európskeho parlamentu, ja som sa na tejto konferencii nezúčastnil a neprijal som žiadneho z jej rečníkov. Konferencia sa konala v Európskom parlamente, no Európsky parlament za ňu nezodpovedal. Myslím, že by ste to mali vziať do úvahy.
Predseda
Musím Vám teraz pripomenúť, že predseda, ktorý sa vždy snaží urovnať spory medzi poslancami Parlamentu, sa odvoláva na článok 144. V ňom sa stanovuje, že predseda môže udeliť poslancom slovo na najviac tridsať minút. Vždy som zastával názor, že je to minimálny čas, a preto som bol pri výklade tohto ustanovenia veľkorysý. Znamená to, že pán Sumberg je, na moje poľutovanie, nateraz posledným poslancom, ktorému bolo udelené slovo. Dúfam však, že vo svojej odpovedi som mu poskytol informácie a podrobnejšie vysvetlil situáciu týkajúcu sa tejto udalosti.
Týmto uzatváram tento bod rokovania.
