Přezkum evropské politiky sousedství - východní rozměr - Přezkum evropské politiky sousedství - jižní rozměr
Předsedající
Dalším bodem je společná rozprava o prohlášeních Komise:
Přezkum evropské politiky sousedství - východní rozměr
Přezkum evropské politiky sousedství - jižní rozměr
Štefan Füle
člen Komise. - Paní předsedající, těší mne, že mám tuto možnost vyměnit si názory s Parlamentem o evropské politice sousedství.
V kontextu současných událostí v jižním Středomoří by přepracování této politiky nemohlo být důležitější. Za posledních devět měsíců Komise skutečně provedla přezkum této politiky. Chci při této příležitosti poděkovat poslancům za jejich zapojení do konzultací, které zahrnovaly reakce partnerských zemí, členských států EU, akademické obce a skupin občanské společnosti.
Četl jsem jak zprávu pana Davida o jižním rozměru, tak zprávu pana Siwiece o východním rozměru a považuji obě za významné a užitečné. Těší mne, že se naše myšlenky ubírají stejným směrem.
Povšimnete si, že výsledky našich dřívějších diskusí o politice sousedství jsou již odraženy ve sdělení o partnerství pro demokracii a společnou prosperitu ze dne 8. března. Nyní připravujeme šířeji pojaté sdělení o výsledcích přezkumu, které má být zveřejněno v květnu. Hlavním výsledkem přezkumu je nový důraz na diferenciaci politiky sousedství podle potřeb a přání každé partnerské země. Tato politika bude i nadále nabízet zapojení všem partnerům, ale každý partner je jiný a má odlišné cíle. Některé partnerské země se chtějí co nejvíce přiblížit k Evropské unii - samozřejmě až po případné přistoupení -, ale jiné upřednostňují získat z politiky sousedství co nejvíce jiných výhod. Bude tedy poskytovat více za více, konkrétně a diferencovaně, spolu se silnějším politickým řízením vztahů s našimi partnery.
Nicméně, jak doporučují ve svých zprávách pan David i pan Siwiec, v centru revidované politiky sousedství pro všechny partnerské země budou naše společné hodnoty demokracie, právního státu a úcty k lidským právům Měly by najít své vyjádření v silnějších společných závazcích vůči prvkům, nepostradatelným pro demokratizaci. Mám na mysli zejména svobodné a spravedlivé volby, svobodu projevu a sdružování, nezávislost soudnictví, boj proti korupci a reformu bezpečnostního sektoru.
Jak je v obou zprávách zdůrazněno, bude revidovaná politika sousedství také uznávat význam občanské společnosti a řídit se jím. Nevládní organizace mají odborné znalosti a zkušenosti potřebné pro provádění demokratických a tržně orientovaných reforem směrem zdola nahoru založených na společných hodnotách. Prospívající občanská společnost umožňuje občanům zapojení a pomáhá volat vlády k odpovědnosti, a proto Evropská unie doplní své vztahy s vládami o mnohem užší zapojení občanské společností. To je důležité i na regionální a subregionální úrovni, kde například dosahuje dobrých výsledků fórum občanské společnosti pro Východní partnerství.
Připravované sdělení bude obsahovat více podrobností o přístupu k oběma subregionům v našem sousedství. Vyjádří se k tomu, jak si představujeme další rozvoj východního partnerství v období bezprostředně po summitu za polského předsednictví. Na jihu může mít praktický dopad Unie pro Středomoří, ale otevřeně řečeno, dosud tomu tak není a musí být opětovně oživena. Je slibná tím, že umožňuje rozvíjet konkrétní hospodářské projekty s důrazem na zaměstnanost, inovace a růst. Sekretariát Unie pro Středomoří má nejlepší předpoklady působit jako katalyzátor a spojovat státy, mezinárodní a finanční instituce a soukromé společnosti k účasti na takových hospodářských projektech.
Chtěl bych se v krátkosti zmínit o třech dalších prvcích, na které zpráva poukazuje a které budou mít pro revidovanou politiku sousedství zásadní význam: za prvé úloha obchodu a hospodářské integrace, která by pomohla posilovat stabilitu a prosperitu v partnerských zemích. Nejdůležitějším nástrojem k dosažení toho je prohloubená a komplexní zóna volného obchodu. Úspěšná prohloubená a komplexní zóna volného obchodu má transformační sílu. Regulační reformy prováděné partnerskou zemí jsou podporovány prostřednictvím obchodu.
Dále, potřeba lepší mobility mezi partnerskými zeměmi a Evropskou unií, protože není lepší cesty, jak prosazovat evropské hodnoty, než prostřednictvím výměny zkušeností na úrovni jednotlivých osob. Politika sousedství bude usilovat o zlepšování mobility, aniž by ztrácela ze zřetele bezpečnost.
A konečně přání, které při konzultacích vyjádřily mnohé partnerské země - větší politická angažovanost Evropské unie. Užší a obsažnější politický dialog pokrývající všechny oblasti našich vztahů nám pomůže vyřešit obtížné otázky v duchu vzájemné důvěry.
Děkuji vám mnohokrát za pozornost. Velice se těším na nadcházející rozpravu a vaše názory vezmu v úvahu.
Mário David
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, historická doba, ve které žijeme, vyžaduje důrazná a odhodlaná opatření. Stejně jako mnozí z vás, i my sledujeme vývoj událostí v oblasti Středomoří se směsicí naděje, znepokojení a očekávání. Těší mne však aktivnější postoj, který se chystá Parlament zaujmout k přezkumu evropské politiky sousedství - jižního rozměru, který, jak doufám, povede k větší přítomnosti EU v tomto prostoru, a to nejen jako zákazníka, ale i jako odhodlaného partnera. Hned od počátku musí být zdůrazněna naprostá nutnost obhajovat v našich vztazích se sousedními zeměmi naše základní hodnoty. Nesmíme již polevovat ve své obhajobě demokracie, lidských práv, a zejména sociální spravedlnosti. Nesmíme již dávat přednost krátkodobé stabilitě na úkor nejlepšího zájmu našich občanů, jejich soustavné ochrany a jejich individuální a kolektivní svobody, se zvláštním důrazem na práva žen.
V budoucnu musí Unie ve své politice sousedství upřednostňovat přístup zdola nahoru. To je nezbytně nutné. Jedině větší zapojení ze strany místních společenství a občanské společnosti zajistí maximální účinnost při jejím provádění. Nemohu však nevyjádřit své rozčarování. Mrzí mne, že Parlament a Komise nejsou ochotny této možnosti co nejvíce využít a jednou provždy rozlišovat mezi evropskou politikou sousedství ve východním směru - se zeměmi, které by se v budoucnu mohly případně stát našimi partnery v Unii - a evropskou politikou sousedství v jižním směru.
Vyzývám také Komisi, aby v rámci svého přezkumního procesu dne 20. dubna projevila ambici, kterou současná situace vyžaduje, a to v podobě politiky sousedství šité na míru, přizpůsobené každému státu, s jasnými hodnotícími kritérii a pečlivým hodnocením, která by mohla vyústit v budoucí Středomořskou hospodářskou zónu se začleněním nových demokracií na jihu.
Závěrem, pane komisaři, věříme, že dobré ovzduší a spolupráce, které byly pro práci na tomto projektu typické, povedou k tomu, že bude Parlament trvale zapojován do plánování a hodnocení této politiky.
Marek Siwiec
jménem skupiny S&D. - (PL) Paní předsedající, pane komisaři, došli jsme dnes do finále, nebo spíše do semifinále práce spojené s přezkumem východní politiky Evropské unie. Dalo by se říci, že politika sousedství byla kdysi konstruována jako jakási "cena útěchy” pro země, které nepřistoupí k Evropské unii. Jaká je situace dnes? Jaké země jsou do této politiky zahrnuty?
Lze říci, že tato politika je seznam úspěchů - úspěchů různého druhu -, protože není možné jedním slovem říci, čeho za tyto roky dosáhla Moldávie ve srovnání s Ukrajinou a například s tragickou situací v Bělorusku. Můžeme však říci, že v těchto zemích vzniklo více evropských hodnot, přijímá se více kvalitnějších zákonů, je patrný větší zájem o lidi a hospodářství funguje mnohem efektivněji - a my na tom máme svůj podíl. Takový je výsledek východní politiky, které se dnes říká východní partnerství.
Hovoříme-li dnes o tom, že chceme provést přezkum této politiky, pak je třeba říci, že chceme, aby tyto země různými způsoby a různými rychlostmi směřovaly k našim hodnotám - k tomu, co jim Evropská unie nabízí. Je-li to politika "šitá na míru”, pak nechť tyto země projeví iniciativu a my na tyto iniciativy správně reagujme. Chceme, a ve zprávě je to uvedeno, východní politiku více přizpůsobit potřebám občanů, elity, novinářů a mladých lidí. Chceme, aby se seznámili s tím, jak žijeme, a že stojí za to uspořádat si život tak jako my. V dlouhodobém výhledu chceme usnadnit cestování do Evropské unie - chceme zjednodušení vízového režimu.
Řekněme také, jak to přímo uvádíme v této zprávě: ano, na takovou politiku je zapotřebí peněz. Avšak peníze, které na to Evropská unie vyčleňuje, by měly být utráceny lépe, měly by se dostat k těm, jimž jsou určeny, a měly by občas obejít státy a státní správu, která dokáže těmito penězi plýtvat. Na závěr ještě několik slov ke konfliktu. Protože v této sněmovně existuje konflikt ohledně toho, že neumíme, nebo nechceme jasně říci, jaké znění je ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Ivo Vajgl
jménem skupiny ALDE. - (SL) Paní předsedající, vždy s úsměvem na tváři, pane komisaři, od počátku tohoto funkčního období EP a možná i dříve jsme vedli velmi intenzivní a živou diskusi o naléhavosti reformy jižního a východního rozměru evropské politiky sousedství. Potřeba takové reformy, která by vedla k efektivnější integraci zájmů v těchto regionech, je skutečně aktuální a akutní; a po dramatických změnách a procesech, které se v tomto regionu odvíjejí, se stala nezbytností.
Usnesení, které připravil můj kolega poslanec pan David, vynikající zpravodaj, a které, jak se události vyvíjely, bylo doplněno velkým počtem stínových zpravodajů a poslanců, je dnes hotovým dokumentem. Zdůrazňuje naši povinnost rozvíjet vztahy se zeměmi regionu na základě moderních hodnot, demokratických svobod a lidských práv.
V této souvislosti není náhodou, že - zejména skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu - více než kdy předtím klademe důraz na rovné zacházení se ženami, na uznání rozmanitosti a ochranu všech menšin. Toto vše by mělo být nedílnou součástí politiky, kterou bude Evropská unie v budoucnu ve svém sousedství prosazovat, a to i prostřednictvím své diplomatické služby. Musíme být efektivnější, když podporujeme ty, kdo bojují v různých zemích za totéž: za svobodu, za právo podílet se na rozhodování a za spravedlivé využívání přírodních zdrojů.
Usnesení upozorňuje na naléhavou potřebu operativnějších finančních nástrojů, jimiž můžeme podporovat hospodářský rozvoj, modernizaci infrastruktury a investice do takových oblastí, kde jsou efektivní; kde jejich efekt možná není tak vidět, ale projeví se dlouhodobě, například do vzdělávání, do integrace výzkumných a akademických institucí a do zavádění nových technologií.
A konečně není náhodou, že usnesení upozorňuje na naléhavost opětovného oživení Unie pro Středomoří zaměřeného na rozvoj, dialog a řešení přetrvávajících problémů tohoto regionu. Je načase, dámy a pánové, otevřít skříňku s přetrvávajícími problémy a zmrazenými konflikty, aby vlna demokratizace mohla odplavit veškeré zbývající politické překážky na cestě k míru, usmíření a k novému rámci pro rozvoj v daném regionu.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
William
Paní předsedající, zajímalo by mne, zda pan Vajgl zvážil cenu těchto exteritoriálních výdajů, které jsou navrhovány ve zprávě a které i on podporuje, z pohledu daňových poplatníků?
Ivo Vajgl
(SL) Pane Dartmouthe, hovoříte-li o této iniciativě jako celku, jak je ve zprávě pojata, myslím si, že naše investice budou v každém případě velmi, velmi výhodné v porovnání se škodami, které by mohly vzniknout, kdybychom se v této oblasti více neangažovali. Obzvláště to platí o Unii pro Středomoří, kde je zřejmé, že potřebujeme lépe propracované nástroje, abychom mohli vypracovat poněkud účinnější politiku ze strany Evropské unie.
Werner Schulz
Paní předsedající, východní partnerství je stále velmi mladé. Je proto důležité, abychom zhodnotili, jak to v této zprávě činíme, zda se naši východoevropští sousedé přibližují k cílům demokratické reformy. Je jasné, že v této oblasti bylo dosaženo pokroku, ale vidíme také kroky zpět. Pro Bělorusko a pro Ukrajinu je autokratický systém v Rusku se svým typickým pružným přístupem k zahraniční politice a tvrdým přístupem k domácí politice a se svým útiskem a represemi očividně přitažlivější a inspirativnější než to, co může nabídnout EU. Avšak zkušenosti a chyby, kterých jsme se dopustili v Unii pro Středomoří, kde cílem bylo dosáhnout stavu bezpečnosti podporou despotických režimů, ukazují, že se musíme spoléhat na jiné síly než na zkorumpované vlády.
Našeho cíle, aktivní občanské společnosti založené na svobodě a na základních hodnotách EU, může být dosaženo jedině s využitím přístupu zdola nahoru, propagací a podporou spontánního organizování občanské společnosti. Dobrý začátek představuje fórum občanských společností založené v rámci východního partnerství. Je také v současnosti jediným orgánem s účastí běloloruské opozice. Křesla v Euronestu bohužel zůstávají prázdná, protože v této zemi neexistuje svobodně a řádně zvolený parlament.
Fórum občanských společností potřebuje naši podporu, jak uvádíme v odstavci 20 zprávy. Zůstane však pouhou deklarací záměru, jestliže ho nepodpoříme účinnými opatřeními. Proto vás naléhavě vyzývám, abyste zítra podpořili pozměňovací návrh 5, jehož realizace by této organizaci zajistila trvalou finanční podporu a sekretariát. Podpořte, prosím, zítra pozměňovací návrh 5, abychom mohli pokročit dál v rozvíjení občanské společnosti. To je skutečně skvělý přístup. Zažil jsem v Berlíně, jak lidé mohou prací od základů nahoru takovýchto cílů dosáhnout.
Charles Tannock
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, blízkovýchodní a severoafrické země jižního sousedství zjevně potřebují od EU dlouhodobou politickou, a případně i finanční podporu. V zemích jako Egypt, Tunisko a Libye bychom měli zkoncentrovat naše úsilí na upevnění rodícího se demokratického probuzení v trvalý odkaz stabilní, světské a osvícené správy věcí veřejných.
V Sýrii bychom měli být více nápomocni demokratické opozici vůči prezidentovi Asadovi, který zjevně není přítelem Západu, jak nám to ukázalo jeho úsilí o vývoj jaderných zbraní se Severní Koreou a jeho politická podpora Íránu a terorismu.
Probíhající nepokoje nevyhnutelně vyžadují přeorientování priorit evropské politiky sousedství směrem na jih. Nemělo by se tak však stát na úkor našich partnerů ve východním rozměru. Některé z těchto zemí již také nastoupily dlouhodobý proces demokratického přechodu, otevřenosti a reformy. Bylo by zvrhlé odměnit je za tento pokrok tím, že je zbavíme zdrojů a podpory potřebných pro zachování jejich prozápadního směřování čistě na základě toho, že jižní rozměr nyní vyžaduje pozornosti EU naléhavěji.
K Libyi: důrazně podporuji bezletovou zónu a naléhavou potřebu změny režimu. Podporuji uznání Přechodné národní rady a rozmrazení Kaddáfího aktiv zmrazených Evropskou unií a uvolnění těchto peněz pro prodemokratické síly v Benghází na nákup potřeb a ano, dokonce i na nákup zbraní. Domnívám se, že rezoluce Rady bezpečnosti OSN zakazuje prodej zbraní výhradně pouze džamáhíriji, a tedy nikoli rebelům v Benghází, ovšem právní předpis EU, jak se zdá, bohužel přejímá rezoluci č. 1970 nepřesně jako úplné zbrojní embargo.
(Předsedající řečníka přerušila)
Helmut Scholz
jménem skupiny GUE/NGL. - (DE) Paní předsedající, pane Füle, pane Siwieci, děkuji vám za to, že se tomuto tématu věnujete. Parlament je téměř jednomyslný v názoru, že politika sousedství nepřináší očekávané výsledky. S tím souhlasím. Nesouhlasím však s analýzou příčin. Výsledky nesplňují naše očekávání proto, že jsme se nezaměřili na zájmy, které máme se svými sousedy společné. Místo toho jsme se soustředili na své vlastní zájmy a na své ideje ohledně toho, jak by se sousední země měly vyvíjet.
Zcela očividně potřebujeme jiný přístup. Potřebujeme politiku, jejíž hlavní zásadou bude spolupráce mezi oběma stranami a která bude respektovat svrchované právo občanů partnerských zemí formovat svou budoucnost bez vměšování zvenčí. Obsahově se politika musí zaměřit na úkoly, před nimiž společně v Evropě stojíme, a musí transformovat politiku partnerství ve stálý nástroj pro vedení skutečně kooperativních diskusí a pro hledání řešení společných problémů.
Pokud nezměníme své názory a nevyvineme nové politické přístupy, nedosáhneme ve své politice sousedství žádného pokroku.
Bastiaan Belder
Paní předsedající, při přípravě na tuto rozpravu jsem si znovu přečetl otevřený dopis, který Světlana Alexijevičová, nejvýznamnější intelektuální hlas v Bělorusku, zaslala prezidentovi Alexandru Lukašenkovi. Píše v něm, cituji, "I naši lidé se bojí revoluce. Ale žít jako dřív už nikdo nechce. Jen začal před volbami ve společnosti politický dialog a vy jste ho vzápětí tvrdě potlačil. Naši zem znovu ochromuje strach.” Konec citátu.
Alexijevičová vyzvala Lukašenka, aby obnovil dialog s lidem. Možná to byla naivní myšlenka? Na konci téhož dne, v interview pro Neue Züricher Zeitung ze dne 31. ledna 2011, tato spisovatelka uvedla, že Lukašenko drží celý běloruský národ jako rukojmí, a označila ho za diktátora trpícího napoleonským komplexem, kterého může reálně ovlivňovat jen Kreml.
Věc se má ovšem tak, že neexistují žádné důkazy o tom, že by Lukašenka těšilo ukládat všechna svá vejce do košíku Moskvy. S ohledem na to by evropské instituce mohly zajistit strategické otevření, a to i přes současnou obtížnou situaci. Přeji panu komisaři Fülemu mnoho moudrosti, vytrvalosti a ovšem i plnou podporu našeho parlamentu při navazování a co nejlepším využívání příslušných kontaktů s Běloruskem.
Marietta Giannakou
(EL) Paní předsedající, děkuji panu komisaři za jeho poznámky. Je pravdou, že evropská politika sousedství a její východní rozměr představovaly rozhodné kroky v úsilí o prohlubování vztahů s našimi sousedy na východě.
Dnes však existuje naléhavá potřeba dát tomuto úsilí nový impuls. Mezinárodní zájem se upírá především na krizi, jež vypukla v zemích severní Afriky, které jsou součástí jižního rozměru evropské politiky sousedství, ale východní rozměr čelil a stále čelí podobným problémům. Události v Bělorusku jsou pro Evropskou unii zcela jasným a alarmujícím signálem, pokud jde o odpovědnost, kterou musíme v takových případech převzít. Potřebujeme dlouhodobý strategický plán pro růst a stabilitu v daném regionu. Proto přezkum evropské politiky sousedství - a východního rozměru - musí zahrnovat převzetí větších politických závazků ze strany našich partnerů.
Musí být jasné od samého počátku, že při hodnocení pokroku dosaženého našimi partnery jsou důležitými kritérii propagace a respektování demokratických postupů, právního státu, základních lidských práv a ochrany menšin. Proto potřebujeme mít předem stanoveny jasné priority a kvantifikovatelné cíle. Takovéto hodnocení by ovšem nemělo být horizontální; ve svých vztazích s partnery musíme postupovat diferencovaně a každá země musí být, pokud jde o dosažený pokrok, hodnocena samostatně, na základě jasně definovaných kritérií.
Demokracie a lidská práva nepřipouštějí dvojznačnost; Evropská unie byla na základě těchto zásad založena, a má proto morální povinnost je zachovávat i do budoucna. V tomto rámci musí přezkum evropské politiky sousedství dát nový impuls úsilí o prosazení komplexního politického rámce pro spolupráci s našimi východními partnery.
Hannes Swoboda
Paní předsedající, rád bych jen několika slovy reagoval na námitku svého kolegy poslance týkající se nákladů, i přesto, že opět někam zmizel. Oba zpravodajové, kteří vypracovali velmi dobré zprávy a kterým bych chtěl velice poděkovat, poměrně jasně naznačili, jaké náklady by nám vznikly, kdybychom politiku sousedství neměli. Byly by mnohem vyšší z hlediska lidských nákladů, podíváme-li se na krizi uprchlíků na jihu, ale samozřejmě i z hlediska hospodářských a sociálních nákladů, podíváme-li se na všechny země, které s námi na jihu a na východě sousedí.
Chtěl bych říci několik slov o východním partnerství. O jižním partnerství budou hovořit jiní poslanci. Pravda, situace v Bělorusku je zlá, ale musíme vyvinout veškeré úsilí a kontaktovat neoficiální instituce, jednotlivé občany, mladé lidi a studenty, abychom podpořili skutečně pozitivní a demokratický vývoj zevnitř navenek.
V reakci na výrok pana Schulze, který předtím řekl, že Bělorusko a Ukrajina jsou ve stejné situaci, bych chtěl vysvětlit, že mezi nimi existují značné rozdíly. Na Ukrajině bychom se měli zaměřit na problémy, ale také na to, co se daří, a na pozitivní změny.
Jen stručnou poznámku k jižnímu Kavkazu, protože je důležité, abychom se zaměřili i na tuto oblast. Vývoj v Ázerbájdžánu, kde jsou provozovatelé internetových blogů a demonstranti posíláni do vězení, je alarmující. Pro zemi jako Ázerbájdžán a pro jejího prezidenta je ostudné dělat takové věci. Jsme znepokojeni možností vypuknutí nového konfliktu mezi Ázerbájdžánem a Arménií.
Chtěl bych požádat pana Füleho, abychom tomuto regionu věnovali skutečně velkou pozornost a pomohli regionu vybřednout z potíží, ve kterých se ocitl, a z této konfliktní situace.
Kristiina Ojuland
Paní předsedající, chtěla bych vás upozornit na zmrazený konflikt v oblasti Náhorního Karabachu, který je nedílnou součástí Ázerbájdžánské republiky. Pokaždé, když diskutujeme o politice sousedství nebo o jiných politikách týkajících se oblasti jižního Kavkazu, je nutné vždy brát v úvahu územní celistvost Ázerbájdžánu a rovněž Gruzie.
Parlament musí respektovat skutečnost, že oblast Náhorního Karabachu je mezinárodně uznanou součástí Ázerbájdžánu, třebaže je okupována arménskými vojenskými silami a - jak víme - politicky podporována orgány v Kremlu. V dokumentech a prohlášeních Parlamentu, Rady a Komise by se toto uznání mělo vždy odrazit. Je třeba se vyhnout jakýmkoli iniciativám ze strany EU, jež by tuto skutečnost zastíraly, abychom mohli přejít k mírového a legitimnímu řešení zmrazeného konfliktu v Náhorním Karabachu a v regionu.
Hélène Flautre
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, lidová hnutí v jižním Středomoří jasně ukázala slabiny evropské politiky sousedství.
Podle mého problém není ani tak v cílech politiky sousedství, které jsou zakotveny v článcích 2 a 21 Lisabonské smlouvy o podpoře a dodržování lidských práv a demokracie - což jsou také cíle sociální , ale spíše v naší chybné realizaci těchto cílů. Proto si musíme vzít poučení do budoucna. A právě tím se zabývá probíhající přezkum této politiky. Prvním problémem, který nastolil pan Schulz, je naše schopnost poskytovat skutečnou a účinnou podporu občanské společnosti ve všech sousedních zemích bez ohledu na jejich význam z hlediska obchodu nebo strategie nebo na jejich politickou situaci.
Když jsou sousední země ve stadiu přechodu, je to mimořádně užitečné a zcela nezbytné. Je to také nepochybně snadnější, než když úpějí pod jhem autoritářského režimu, jako je tomu v případě Sýrie, ale to je onen problém, který se musíme naučit účinně řešit. Domnívám se, že se budeme muset naučit o těchto záležitostech diskutovat se svými partnery nejen na fórech věnovaných lidským právům, jako jsou podvýbory, ale také na nejvyšší politické úrovni. Současně však musíme zajistit, aby agenda podvýborů nebyla odtržena od situace, jak se to stávalo v minulosti, nebo abychom nezapomínali zapojovat jiné orgány, jako je Rada ve složení pro spravedlnost a vnitřní věci.
Podporuji sdělení o partnerství pro demokracii a společnou prosperitu s jižním Středomořím, které, jak se domnívám, má prvořadý význam. Zdá se mi, že bychom také měli přidat samostatný cíl pro oblast sociální spravedlnosti a boje proti nerovnému zacházení. Musíme také přirozeně zrevidovat své chápání mobility ve středomořském regionu. Myslím si, že partnerství v oblasti mobility je pozitivní jev, ale musíme se také naučit, jak propagovat výhody této mobility z pohledu jednotlivců, kteří cestují mezi severním a jižním Středomořím, a z pohledu hostitelské země a země původu. Budeme také muset tyto proměnlivé pohyby zohlednit v lidských právech těch, kdo překračují Středozemní moře a usazují se v Evropě.
Paweł Robert Kowal
(PL) Paní předsedající, nynější diskuse se odehrává v době, kdy k politice sousedství zaujímáme nový přístup. Byli bychom rádi, aby definitivně skončily časy, kdy koncepce stability byla používána jako prostředek při vyjednávání, kdy koncepce stability byla zneužívána k získání ústupků v oblasti lidských práv a zásad demokracie. Proto bych chtěl při této příležitosti upozornit na komplexní přístup k politice sousedství. Nemysleme jen na vývoj za posledních několik měsíců; vzpomeňme si také na dřívější události, jako jsou ty, ke kterým dochází v Bělorusku. Dnes zdůrazňujeme, že je třeba dodržet džentlmenskou dohodu, týkající se vyčlenění jedné třetiny finančních prostředků, které jsou k dispozici v rámci politiky sousedství pro oblast východní politiky. Nepřemýšlíme o sdílení majetku, ale o společné bezpečnosti. Jedná se o záležitost elementární bezpečnosti a budoucnosti spolupráce členských států EU se zeměmi, které v budoucnu možná také budou členskými státy Unie.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Paní předsedající, arabské revoluce vzbudily v příslušných zemích i za jejich hranicemi velké naděje. Ukazují, že demokracie a lidská práva mohou být univerzálními hodnotami.
Avšak pokud jde o Evropskou unii, zůstávají lidé v těchto zemích velmi skeptičtí. Dokážu pochopit, že je to důsledkem minulé historie a podpory poskytované diktátorům. Dokážu také pochopit, když se dozvím, že nejsme s to diskutovat o demokratické pomoci, aniž bychom to okamžitě spojovali s ekonomickým přístupem, který ignoruje volby, jež tyto země učinily - a co je ještě horší, když vidím, že některé vlády, včetně vlády mé země, stále požadují, aby byla evropská pomoc vázána na dohody o zpětném přebírání osob. To je divné chápání mobility.
Pane komisaři, zajímalo by mne, zda bychom nemohli vyslat silný signál, týkající se Tuniska, v podobě výzvy k moratoriu na dluh této země, dokud nebude mít země demokraticky zvolenou vládu, což se má stát v červenci. Navrhovala bych také, abychom jim pomohli provést audit tohoto dluhu a zrušit nelegitimní dluhy, ze kterých profitovala rodina Bin Alí Trabulsí na úkor tuniského lidu. Chtěla bych podrobnou odpověď na svou otázku, pane komisaři.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Paní předsedající, mám za to, že pan komisař Füle přistupuje správně k otázce přezkoumání evropské politiky sousedství, jejíž oblast působnosti zahrnuje 16 států od spodní části Afriky až po spodní část Ruska.
Evropská politika sousedství však prošla zkouškou nedávných událostí v arabském světě, které jasně ukázaly nespokojenost lidí s jejich autokratickými režimy a současně i neúspěch hospodářských a sociálních reforem v těchto zemích podporovaných Unií. Autokratické režimy v Libyi, Tunisku, Egyptě a dalších zemích byly u moci po léta a my s nimi spolupracujeme. Nyní znenadání vystupujeme proti nim. Musíme proto přezkoumat strategii evropské politiky sousedství s podporou demokracie a lidských práv a s kontrolou plánovaného financování. Hlavním faktorem, který musí být správně posouzen, je to, že mladí lidé v těchto zemích jsou vzdělanější a zároveň jsou nezaměstnaní; bohužel, 7 000 000 evropských občanů je v naprosto stejné situaci.
Kristian Vigenin
Paní předsedající, události v jižním sousedství vyvolaly množství kritiky na adresu politiky sousedství EU v té podobě, v jaké byla dosud prováděna. Měli bychom samozřejmě být kritičtí, ale měli bychom být také spravedliví.
Politika sousedství přispívá velkou měrou k rozvoji vztahů s těmito zeměmi - a nejen s těmito zeměmi, ale i s jejich společnostmi, což bude jeden z hlavních aspektů, který má být nyní, při přezkumu politiky sousedství, doplněn Tyto události do určité míry následují po angažovanosti Evropské unie vůči těmto zemím. Proto musíme tuto politiku v tomto ohledu přezkoumat a přizpůsobit ji, ale neměli bychom jen kritizovat to, co bylo až dosud uděláno. Zprávy EP jako takové jsou důležitým příspěvkem k přezkumu evropské politiky sousedství a doufám, že budou vzaty Komisí v úvahu.
Chtěl bych varovat před pokusy stavět proti sobě Východ a Západ, nejen pokud jde o přeorientování pozornosti, ale možná i pokud jde o přerozdělení finančních prostředků a zdrojů. Musíme při tom být velmi opatrní a brát v úvahu skutečnost, že na jedné straně samozřejmě výzva zní, napomáhat demokratickým procesům v Egyptě a Tunisku a podporovat demokratizaci na Jihu, ale například také zachovat mír na jižním Kavkaze a přispívat k mírovému řešení zmrazených konfliktů a upevňovat demokracie.
Riikka Manner
(FI) Paní předsedající, je velmi důležité, abychom kromě politiky jižního sousedství hovořili také o politice východního sousedství. Existuje velmi mnoho problémů v oblasti vnitřní správy, které jsou s tím spojeny, a přinejmenším správa ruských programů by měla být předána Generálnímu ředitelství pro regionální politiku. A to z toho důvodu, že orgány spravující programy by byly schopny je revidovat tak, aby odpovídaly konkrétnějším rysům a charakteristikám jednotlivých regionů. Byl by to také jeden ze způsobů, jak zajistit jejich kontinuitu.
Nesmíme zapomínat, že tato změna by sama o sobě neměla vyžadovat žádné zvláštní změny právního základu programů ani rozpočtu EU. Jednalo by se naopak spíše o záležitost interního rozhodnutí v rámci Komise. V současné době existuje v těchto programech velmi mnoho problémů, a měli bychom v nich provést některé strukturální změny. To by byl jasný signál a doufám, že i Komise udělá vše, co je v jejích silách, aby takové rozhodnutí podpořila.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Paní předsedající, evropská politika sousedství a v rámci ní i východní partnerství je pro Evropskou unii velmi důležitou oblastí i výzvou.. Jde o důležitý politický rámec pro posilování vztahů s partnerskými zeměmi - zeměmi, s kterými bychom měli přecházet na hospodářskou a politickou integraci. V případě Ukrajiny by na konci tohoto procesu měla být perspektiva plného členství v Evropské unii, samozřejmě po splnění kodaňských kritérií, a proto je nezbytné, aby zde bylo větší politické odhodlání ze strany orgánů v Kyjevě.
Nezapomínejme na Evropany v Bělorusku, zemi s civilizací podobnou naší vlastní civilizaci, která je držena Lukašenkovým režimem v izolaci. Udělejme vše, co můžeme, aby Bělorusové viděli, že Evropa na ně pamatuje a podporuje jejich úsilí o nabytí demokracie. Můžeme dát svému úsilí reálnou podobu tím, že snížíme náklady spojené se získáním schengenského víza, usnadníme mezilidské kontakty mezi Běloruskem a zbytkem Evropy a budeme podporovat společenské a občanské iniciativy v Bělorusku. Tím, že usnadníme cestování a kontakty mezi Unií a Běloruskem, můžeme podkopat Lukašenkův režim mnohem účinněji než desítkami prohlášení či usnesení. A konečně bych chtěl poukázat na to, že v mnoha zemích zařazených do politiky sousedství dosud existují závažné problémy v oblasti dodržování svobody projevu, zejména ve sdělovacích prostředcích, svobody sdružování a svobody shromažďování. Jako Parlament ve svobodné Evropě musíme ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Jiří Maštálka
(CS) Paní předsedající, já doufám, že tady není nikdo ze států Východního partnerství, podle naší účasti by si mohli myslet, že o Východní partnerství nemáme zájem. Dovolte mi, abych i já zdůraznil význam a potřebnost diskuse o Východním partnerství.
Význam, neboť na východ od hranic Evropské unie je prostor pro podnikání, příležitost, která je nezastupitelná pro udržení konkurenceschopnosti Unie v příštích desetiletích. Je tam i obrovský pramen kultury, který spoluvytváří evropskou tradici a bez něhož nelze porozumět evropské identitě. Potřebnost diskuse o Východním partnerství je navíc dána i tím, že není zcela jasné, zda všichni přiznáváme tomuto projektu stejný význam. Všechny multilaterální iniciativy spojené s Východním partnerstvím, demokracie, stabilita, ekonomická integrace, energetická bezpečnost a kontakty mezi lidmi jsou bezesporu užitečné jak pro Evropskou unii, tak i pro šest sousedních států. Rozpaky vyvolávají výroky některých politiků, kteří hovoří o Černomořské synergii či o demokratickém sanitárním kordonu. V té chvíli přestává být Východní partnerství nástrojem...
(předsedající řečníkovi odebrala slovo).
Jaroslav Paška
(SK) Důvěryhodnost Evropské unie jako globálního hráče záleží i na její schopnosti a vůli podporovat rozvoj a reformy směřující ke stabilizaci sousedních států. Spolupráce Evropské unie se státy Východního partnerství vytváří prostor pro politické přibližování těchto zemí k hodnotám svobody a demokracie. Vzhledem k rozdílnému politickému vývoji v jednotlivých státech však Evropská unie musí uplatňovat diferenciovaný přístup a poskytnout větší pomoc a více zdrojů Evropské unie těm východním partnerům, kteří budou připraveni jít dále a postupovat rychleji při plnění svých závazků.
Mohli bychom výrazněji povzbudit zejména Ukrajinu a Moldavskou republiku, aby pokročily v jednání a usilovaly o dosažení dohody o prohloubené komplexní zóně volného obchodu. Podle mého názoru bychom měli pokračovat v jednáních i s Arménií, Ázerbájdžánem a Gruzií. Bělorusko bude nejspíš muset hledat formy komunikace, které odpovídají politické situaci. Obyvatelé tohoto státu by se však neměli stát rukojmími politické reprezentace, která se rozhodla uplatňovat svéráznou verzi demokracie.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Paní předsedající, dnes pokládáme důležitý základ pro rozvoj evropského nástroje sousedství a partnerství (NESP). Rád bych poukázal pouze na jeden bod, konkrétní bod pro komisaře zabývajícího se programy pro vnější hranice, a to přeshraniční programy.
Máme 15 programů, jejichž rozpočet činí 1,1 miliardy EUR. Neustále však ze všech stran slyšíme, že nefungují dobře. Rozvoj byl pomalý. Pružnost je velmi omezená a z toho, co jsem dnes vyslechl, chápu, že se polské předsednictví touto otázkou hodlá zabývat. Poláci chtějí skutečně dosáhnout pokroku a prozkoumat, zda je třeba uskutečnit nějaké změny, aby se tyto programy vrátily zpět k soudržnosti, k cíli číslo 3, k přístupu INTERREG, jenž dobře známe již mnoho let.
Má otázka pro komisaře zní: Jak to hodláte řešit? Podle nařízení o evropském nástroji sousedství a partnerství jste měli zhodnocení provést už vloni. Dosud jsem však neviděl žádné příslušné dokumenty. Jak to tedy nyní zapracujete do svého sdělení v květnu? A jste ochotni uspořádat společně s Parlamentem slyšení, kam bychom mohli pozvat lidi, jichž se tyto otázky týkají nejvíce, a vyslechnout jejich zkušenosti? Mám pocit, že některé věci je skutečně třeba pozměnit.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, s touto revizí politiky sousedství EU se vydáváme na cestu, která hned tak neskončí. Události ve Středomoří signalizují proces hlubokých změn a budou mít trvalé následky nejen pro státy v regionu, ale i pro celou Evropu.
Musíme si uvědomit, že přechod k plné demokracii nebude snadný a že tento přechod doprovází řada nebezpečí a nejistot. Z tohoto důvodu musíme učinit řadu kroků a ty vyžadují čas. Evropskou reakci musí charakterizovat strategie založená na okamžitých a dlouhodobých krocích.
Musíme usnadnit přístup na evropské trhy a umožnit větší mobilitu. Měli bychom zorganizovat konferenci, kde by se prozkoumala možnost zrušení nebo nového projednání dluhu těch států, které si vybraly cestu k demokracii; musíme zpřístupnit dostatečné finanční zdroje a poskytovat pomoc demokratizačnímu procesu posilováním parlamentních orgánů a politických stran, a tak zajistit účast všech občanů. K tomu by mělo docházet v rámci obnoveného Evropsko-středomořského dialogu.
Ve hře je strategická a politická budoucnost Evropy. Podle mého názoru si Evropa musí uvědomit, že musíme spolupracovat s východem i s jihem, ale v této chvíli má jih zvláštní prioritu. Tato politika vyžaduje základní změnu, musíme konečně zahájit novou kapitolu.
Zbigniew Ziobro
(PL) Paní předsedající, východní rozměr evropské politiky sousedství je jednou z nejdůležitějších oblastí Evropské unie v otázkách rozvoje. Zahrnuje státy jako: Ukrajina, Bělorusko, Moldavsko, Gruzie, Ázerbájdžán a Arménie. Unie má v těchto státech významné hospodářské a finanční zájmy, na něž by nemělo být zapomínáno, ale největší význam by měl být přikládán otázkám spojeným s energetikou. Právě skrze některé z těchto zemí je možné postavit alternativní energetické trasy k ruským ropovodům a plynovodům, jako jsou například Samantia či plynovod Nabucco. V zájmu posílení spolupráce mezi Evropskou unií a státy, které jsem zmínil, by mělo dojít k liberalizaci obchodní oblasti EU, což by umožnilo větší rozsah podnikání a přiblížilo tyto země Evropské unii, která už koneckonců v současnosti je jejich největším hospodářským partnerem. V konečném důsledku bychom měli uvažovat o oblasti volného obchodu, která by nás samozřejmě určitým způsobem sblížila. Nakonec nesmíme zapomenout na zmírnění vízových povinností, rozšíření programů "lidé lidem" a finanční podporu výměn mladých lidí ze zemí východního partnerství s mladými lidmi z EU.
Krzysztof Lisek
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, všichni bychom rádi, aby byla politika Evropské unie efektivní, avšak aby mohla být efektivní, musí být zcela konzistentní jak v ohledu východního rozměru politiky sousedství, tak v jejím jižním rozměru. Ve věci východního rozměru bych rád poukázal zejména na přetrvávající konflikty, dále na situaci v Moldavsku a zejména na situaci v Podněstří a Náhorním Karabachu, rád bych rovněž řekl pár slov - tím spíše, že jsem zpravodajem Evropského parlamentu pro Gruzii - o situaci v Abcházii a Jižní Osetii.
Dnes je zapotřebí aplikovat v těchto otázkách soudržnou politiku Evropské unie. Tato soudržná unijní politika musí znamenat politiku sdílenou a zároveň soudržnou, ať už ji následují evropské orgány, včetně vysokého představitele, další členové Evropské komise, či členské státy. Musíme dnes k ruským vůdcům promlouvat jednotným hlasem a sdělit jim, že neplní závazky, které učinili v roce 2008 a že by například pozorovací misi Evropské unie měl být co nejdříve umožněn přístup do Abcházie a Jižní Osetie.
Ana Gomes
(PT) Paní předsedající, lidová povstání v severní Africe odhalují chyby evropské politiky a diplomacie, jež se řídí jakousi reálnou politikou, která podporovala diktátory a snižovala hodnotu úsilí po svobodě, spravedlnosti a příležitostech pro všechny lidské bytosti.
Následkem toho Evropská unie předefinovala své priority pro evropskou politiku sousedství pro jih. Souhlasím s novým zaměřením, přezdívaným tři P': 'peníze, přístup na trh a pohyblivost'. Činím tak ovšem za předpokladu, že námi navrhovaná podpora sousedů bude podmíněna prokázáním politické vůle a konkrétního pokroku v procesu demokratizace. Neexistuje demokracie bez politických stran. Proto by měla být prioritou podpora výcviku demokratických politických sil z hlediska financování a organizace, neboť posílí postavení mladých lidí a žen, kteří s odvahou zahájili Arabské jaro.
Ve společnostech, jimž stále dominuje státní náboženský pohled a které stále fungují na základě patriarchálních linií, představuje základní kámen jakékoli skutečně demokratické změny zapojení žen a dodržování lidských práv. Taková musí být základní orientace evropské politické podpory v oblasti jižního Středomoří.
A konečně, Evropská unie by měla podporovat zapojení všech nastupujících hráčů do politického dialogu, včetně stran s politickým programem, jako jsou strany spojované s Muslimským bratrstvím, které by neměly být izolovány, ale naopak přizvány k účasti v této demokratické hře.
Marek Henryk Migalski
(PL) Paní předsedající, aby politika, o níž tu diskutujeme, měla předpokládané pozitivní výsledky, bude vyžadovat finance. Měli bychom se proto držet gentlemanské dohody o rozdělení dostupných finančních prostředků z poměru jedna ku třem na poměr dvě ku třem, což je nezbytné proto, abychom mohli tuto politiku úspěšně vykonávat. Dále potřebujeme jasně stanovit situaci. Proto nelze porovnávat Bělorusko, ve kterém panuje jasný, průhledný, dalo by se říci klinický příklad režimu, s Ukrajinou, která se potýká s problémy demokratizace. Za třetí, taková politika nabízí vyhlídky na členství těm zemím, které o něj usilují. Jasná perspektiva členství pomáhá vytvářet proroctví, jež se samo naplňuje, a pokud společnosti a vládci států budou mít pocit, že členství v Evropské unie představuje dosažitelný cíl, pak jeho skutečné dosažení bude rozhodně pravděpodobnější.
Francisco José Millán Mon
(ES) Paní předsedající, pane komisaři, je mi líto, že dnešní rozpravě není přítomna Rada. Ve věci jižního sousedství mám tři poznámky. Evropská unie musí především podporovat a usnadňovat proces demokratických změn. V minulosti využívaly orgány sousedních států obavy o zachování stability jako ospravedlnění pro svou nečinnost.
Dále doufám v hospodářskou prosperitu našich jižních sousedů; která si vyžádá značné reformy, investice, finanční a hospodářskou pomoc a rovněž obchod, nejen obchod se severem, ale rovněž obchod jihu s jihem, který v současnosti neexistuje.
Směr, kterým se vydala Komise a vysoká představitelka, paní Ashtonová, ve mně vzbuzuje obavy: zdá se, že v článku otištěném v The New York Times dne 18. března 2011 doporučuje těmto státům, aby se zaměřily na zemědělskou výrobu pro vývoz na evropské trhy. S tím nesouhlasím. Pan komisař Füle to dobře ví, přestože se zdá, že vrtí hlavou. Tyto státy potřebují diverzifikované hospodářství a zemědělství. Opakuji: diverzifikované. Rovněž se musí starat o domácí potřebu potravin a neomezovat se pouze na několik produktů pro vývoz, které navíc vzbuzují obavy u evropských zemědělců. V této otázce proto musíme postupovat podle zdravého rozumu a s prozíravostí.
Za třetí, musíme oživit Unii pro Středomoří a její projekty, které mohou napomoci hospodářské modernizaci středomořských států. Unie pro Středomoří se však stále nachází v patové situaci, nemá generálního tajemníka a nemůže nadále zůstávat obětí nedostatečného pokroku v otázce Izraele a Palestiny.
Dámy a pánové, stojí před námi obrovská výzva.
Evgeni Kirilov
Paní předsedající, východní sousedství EU se může stát nejlepší zkouškou zahraniční politiky Evropské unie. Unie musí dodržovat svůj vlastní právní rámec, zejména bezpečnostní strategii EU, která zdůrazňuje potřebu existence řady dobře spravovaných států při hranicích. To by se mělo projevit i v komplexní strategii, která by měla dosáhnout pozitivních změn.
Největší překážkou formalizace evropské politiky sousedství směrem na východ však zůstávají nevyřešené konflikty v Podněstří a na jižním Kavkazu, které jsou prvotní příčinou nestability regionu a politických a hospodářských problémů. Stačí jen zmínit dnešní výbuch v Podněstří, který způsobil vážné poškození plynovodu.
Je naprosto nezbytné, aby EU podporovala úsilí o vyřešení konfliktu, a to včetně přímého zprostředkování, budování důvěry a humanitární pomoci miliónům vnitřně vysídlených osob a uprchlíkům. Právě proto by EU měla zajistit, aby její značná finanční a technická podpora regionu byla doprovázena i zvýšenou politickou účastí a přesně definovanými podmínkami pro poskytování.
Jacek Protasiewicz
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, především bych rád pogratuloval autorům obou zpráv a zejména autoru zprávy o východním rozměru politiky sousedství, panu Siwiecovi. Nejde jen o zdvořilostní frázi. Gratulace vycházejí z mého upřímného přesvědčení, že konečně máme zprávy, které ukazují, že evropská politika sousedství by měla být ve větší míře založena na hodnotách, které jsou pro nás nejdůležitější: dodržování lidských práv, svobodě tisku a demokratické vládě.
Zopakuji, co jsem v této sněmovně řekl již v pondělí: poučení z událostí v severní Africe a na Blízkém východě ukazuje, že tamní obyvatelé, zejména mladí lidé, nepožadují pouze více chleba, ale rovněž větší svobodu a lepší dodržování jejich práv jako občanů a lidí. To samé platí i pro naše sousedy na východě, zejména v Bělorusku, státě, který je bezprostředním sousedem Evropské unie. Rád bych vám řekl o skandálních událostech, ke kterým došlo dnes odpoledne v běloruském Grodnu, kde KGB právě zatkla novináře Andrzeje Poczobuta a obvinila ho z urážení prezidenta v článcích, které napsal pro mezinárodní tisk, aby mu zabránila mluvit s námi, poslanci Evropského parlamentu, při zítřejším zasedání běloruské delegace. Jde o skandální praktiky a. Evropská politika sousedství by nám měla pomoci předcházet podobným událostem, k jakým došlo dnes odpoledne v případě Andrzeje Poczobuta.
Christofer Fjellner
(SV) Paní předsedající, jsem rád, že se Komise rozhodla předložit toto zhodnocení jižního rozměru evropské politiky sousedství. Rozhodně je ho zapotřebí. Musíme přiznat, že Evropa vůči diktaturám jednala s tolerancí, namísto aby tvrdě požadovala demokracii. Cenou byla důvěra v Evropu. Potřebujeme tedy novou politiku, která pomůže obnovit tyto státy po desetiletích trvání špatné vlády. Evropa může v tomto směru, zejména z pozice nejvýznamnějšího partnera regionu, vykonat mnohé. Nejlepší by pravděpodobně bylo investovat právě do této obnovy a do obchodu, abychom znovu získali důvěru, o kterou jsme přišli. Proto mne těší, že Komise v tomto prohlášení hovoří o obchodní dimenzi - v rámci které bychom měli usnadnit našim severoafrickým sousedům přístup na trh, aby prostřednictvím obchodu dosáhli prosperity.
V současnosti však evropské celní bariéry, zejména v oblasti zemědělství, představují obrovskou překážku rozvoje. Vezměme si například minimální ceny zemědělských výrobků, které znamenají, že čím efektivněji je pěstováno ovoce a zelenina, tím vyšší z nich musí být placeno clo. To představuje překážku rozvoje a prosperity. Chtěl bych proto navrhnout, aby první krok, který by Komise mohla učinit, bylo poskytnutí volného přístupu na evropský trh těm státům severní Afriky, které se vydaly na cestu směrem k demokracii. Něco podobného jsme udělali pro západní Balkán po válce v Jugoslávii, proč se tedy nepoučit z tohoto příkladu? Evropskou prosperitu budujeme na volném obchodě v Evropě, proč tedy nepomoci našim severoafrickým sousedům vybudovat jejich prosperitu na svobodném obchodě s námi?
Georgios Koumoutsakos
(EL) Paní předsedající, evropská politika sousedství je bezesporu politika úspěšná. Musíme však zvýšit její dynamičnost a účinnost. Nepříznivé hospodářské klima, kterému v současnosti čelíme, nesmí být využíváno jako výmluva nebo záminka, proč ji dále neposilovat. To se týká zejména jejího jižního rozměru.
Posílení této politiky je nyní - po dramatickém vývoji poslední doby a po nedávných dramatických událostech v severní Africe - naprosto nezbytné. Tyto společnosti potřebují naši podporu; potřebují naši zásadní, diskrétní podporu a já ze zřejmých historických a politických důvodů zdůrazňuji slovo 'diskrétní'. Musíme v těchto státech podporovat občanskou společnost, její demokratické činy a její volání po větší svobodě.
Dále nesmíme zapomínat na skutečnost, že se Středozemí mění v časovanou přistěhovaleckou bombu; a to je další důvod, proč v těchto státech musíme prostřednictvím politiky sousedství podporovat stabilitu, demokracii a růst.
Jacek Saryusz-Wolski
Paní předsedající, chtěl bych panu komisaři poblahopřát ke sdělení o partnerství, ve kterém zvolil rychlý a prozíravý přístup.
Jsme svědky přetváření politiky sousedství a Komise je strážcem holistického přístupu. Připadá mi fatální stavět se proti jižnímu sousedství a východnímu sousedství. Přetváříme je, ale i když přicházejí dobré zprávy o tom, co se děje na jihu, význam tohoto přetváření a nových pohledů jih přesahuje. Toto se týká rovněž východu. Měli bychom odstoupit od politiky související nebo zaměřené na vlády a přejít k politice zaměřené na společnost, od krátkozrakých hospodářských zájmů k lidským právům a politice orientované na demokracii. Měli bychom se stát ve své politice štědřejšími vůči společnostem a mnohem náročnějšími a přísnějšími vůči vládám. Rovněž bychom neměli zaměňovat status quo za stabilitu. Měli bychom zaujmout jakýsi transformační postoj.
Vytváření tohoto nového paradigmatu pro politiku sousedství s sebou přináší potřebu změnit stejným způsobem i východní politiku. Měli bychom věnovat stejnou pozornost jihu i východu. Financování by mělo být symetrické, protože jejich stavění do protikladu je chybné, a inteligentní. Existuje zde strukturální nedostatečné financování. Každý rok vyplácíme státům v rámci politiky sousedství 20 % toho, co platíme zbytku světa. Vím, jak je obtížné v současné době hovořit o financování. Tuto politiku je však nutné přetvořit a to rovněž vyžaduje dodatečné finanční prostředky.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Paní předsedající, v současnosti je důležité pečlivě zvažovat a nalézt správnou rovnováhu mezi oběma faktory evropské politiky sousedství. Ta by měla být pružnější, aktivnější a optimizovanější. Pokud chceme kolem Evropy vytvořit oblast stability, společných hodnot a pokroku, neměli bychom se především omezovat předem stanovenými kvótami. Finanční pomoc by měla být vyvážená podle politického zapojení a vůle přiblížit se hodnotám, svobodám a normám Evropské unie. Měla by být zaměřena na výsledky a provázána s objektivními, jasnými kritérii v oblasti demokratizace a dosaženého pokroku reforem.
Dále bychom měli zvážit možnost vytvoření nástroje rychlé reakce v rámci politiky sousedství, který by umožňoval okamžitou, pružnou reakci na politické změny v partnerských státech, jako byl nedávný případ jižního sousedství.
Za třetí, důležitá je rovněž atraktivita pomoci Evropské unie. Zjednodušení procedur přidělování fondů EU a aktivní sdílení odbornosti ze strany členských států v počátečních fázích vytváření programu by mohly být dalším lákadlem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paní předsedající, pocházím z Galaţi, rumunského města, které leží na hranicích Evropské unie s Moldavskou republikou a Ukrajinou. Proto se konkrétně zmíním o revizi východního rozměru evropské politiky sousedství. Musím zdůraznit jeho význam pro realizaci evropské strategie pro Podunají i pro energetickou bezpečnost Evropské unie.
Vyzývám Komisi a členské státy, aby zahájily komplexní strategii Evropské unie pro oblast Černého moře a aby poskytly dostatečné finanční a lidské zdroje pro její efektivní provádění. Vítám přistoupení Ukrajiny a Moldavské republiky ke Smlouvě o Energetickém společenství, což významně přispěje k dosažení cílů Evropské unie v oblasti zabezpečení energetické bezpečnosti a přispěje k bezpečnosti zmíněných zemí.
Ve věci prioritních projektů Evropské unie v oblasti energetiky bych chtěla zdůraznit význam jižního plynového koridoru. Domnívám se, že plynovod Nabucco spolu s transjadranským potrubím, panevropským ropovodem, spojkou Turecko-Řecko-Itálie...
(Předsedající řečníka přerušila)
Tatjana Ždanoka
Pane předsedající, podporuji evropskou politiku sousedství jako smysluplný politický rámec pro posilování demokracie jak ve východním tak jižním rozměru, ale požádala jsem o slovo, abych nám všem položila otázku, zda má Evropská unie skutečně opodstatněné morální právo ukazovat třetím státům cestu ke skutečné demokracii.
Oba návrhy usnesení odkazují na hodnoty evropské politiky sousedství, jako jsou demokracie, právní stát, dodržování lidských práv a základních svobod, včetně svobody médií, nezávislost soudnictví a boj proti korupci. Má však Evropská unie sama v těchto oblastech čistý štít, vezmeme-li do úvahy situaci médií v Itálii a Maďarsku, množství lidí bez státní příslušnosti v Lotyšsku a Estonsku a podezření z korupce v našem Parlamentu?
Skutečně doufám, že si udržíme ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Seán Kelly
Paní předsedající, klíčovým slovem je tu slovo sousedství. I v běžném životě jsou dobří sousedé obrovskou hodnotou pro každého z nás. Dobrý soused je člověk, který je přátelský, nestrká příliš nos do věcí, do nichž mu nic není, ale v případě potřeby nabídne pomocnou ruku.
Něco takového by mělo být i politikou Evropské unie. Pokud jsou sousední země stejně přátelské, stabilní a demokratické, pak je to snadné. V případě, že tomu tak není, je to problém.
Souhlasím s návrhem, že bychom měli spolupracovat s občanskou společností, zejména v těchto státech. Můj kolega, pan van Nistelrooij, poukázal na skutečnost, že vynakládáme 1,1 miliardy EUR na pohraniční činnost a že musíme zaujmout soudržnější přístup. S tím souhlasím.
Stejně tak souhlasím s tím, abychom pořádali pravidelná slyšení, zejména pro občanskou společnost z nedemokratických režimů, aby měla možnost vyslechnout náš názor a abychom i my dostávali informace přímo od nich.
Malika Benarab-Attou
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, ve svém popisu výhledu pro evropskou politiku sousedství v jižním Středomoří jste se zmínil o potenciálních katalyzátorech. Zapomněl jste však zmínit jednu skupinu, ke které sama patřím. V Evropě stále nesou lidé jako já - přistěhovalci a děti přistěhovalců - kteří pocházejí z bývalých evropských kolonií, určité stigma. Přesto jsme a mohli bychom být lidskými zdroji: vlivnými zprostředkovateli jednání mezi severem a jihem v tomto historickém okamžiku.
Pane komisaři Füle, co si myslíte o této možnosti? Budete o ní uvažovat?
Laima Liucija Andrikien
(LT) Paní předsedající, revize evropské politiky sousedství je jedním z našich nejdůležitějších úkolů. Události v Egyptě, Tunisku, Libyi, Jemenu, Bahrajnu a jinde bez milosti bortí řadu stereotypů v našich představách, že většinu lidí na Blízkém východě a v severní Africe nezajímají lidská práva a že jsou zvyklí žít v diktátorských režimech. Revoluce v arabském světě ukázala, že se jedná o omyl.
Před několika týdny jsem navštívila Egypt v den, kdy se konalo referendum o změnách ústavy. Každý, s kým jsme se potkali, hovořil o svobodě, spravedlnosti a demokracii. Většina z nich zdůrazňovala, že od Evropské unie potřebují jiný druh pomoci. Potřebují podporu pro posílení občanské společnosti, založení politických stran a ochranu lidských práv, aby budoucí parlamentní a prezidentské volby byly demokratické, svobodné a spravedlivé. Probíhající demokratizační procesy jsou velmi křehké a zranitelné a my jim musíme ve správnou dobu pomáhat.
Štefan Füle
člen Komise - Paní předsedající, oceňuji jeden velmi významný prvek, totiž to, že přistupujeme, Komise a Parlament, k revizi naší politiky sousedství paralelně. Nejedná se jako v řadě jiných politik o situaci, kdy sem přicházíme s již dokončeným produktem, a posléze vedeme diskusi. Zahájili jsme proces již před nějakou dobou a díky vzájemné interakci jsme mohli zapracovat celou řadu dobrých parlamentních myšlenek a rovněž vysvětlit řadu našich. Dlouhý seznam řečníků, kteří vznesli množství cenných podnětů a otázek, dokládá, že tento přístup byl správný.
Lisabonská smlouva, která byla rovněž schválena a odhlasována v této sněmovně, stanovila vysoké ambice. Dohodli jsme se, že Evropská unie bude globálním hráčem. Catherine Ashtonová, místopředsedkyně Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, i já sdílíme názor, že můžeme jen stěží naplnit toto očekávání, pokud nebudeme především hrát skutečně konstruktivní úlohu v našem sousedství a že tuto úlohu můžeme stěží plnit, pokud se nebudeme zabývat výzvami, jež sousedství přináší, a to včetně vleklých konfliktů.
S ohledem na tyto skutečnosti jsme loni v červnu zahájili revizní proces. V té době bylo naší prvotní ambicí reagovat na nové nástroje, které nám poskytla Lisabonská smlouva. Došlo k velkým změnám v oblasti vnější činnosti v souvislosti s nahrazením šestiměsíčního předsednictví a jeho prioritami ve vnější činnosti důslednou, soudržnou politikou, jejímž garantem je osoba, která plní dvojí úlohu, když spojuje nástroj SZBP Společenství a zároveň má díky službě pro vnější činnost poprvé možnosti konat. Došlo rovněž ke zvýšení úrovně zastupitelství, aby nereprezentovala pouze Komisi, ale rovněž Evropskou unii. To jsou obrovské změny.
Jsem si vědom, že existuje spousta výzev, otázek, tu a tam i kritiky, ale pevně věřím, že tyto změny vyústí v mnohem soudržnější politiku EU v oblasti vnější činnosti. Chtěli jsme, aby se tato skutečnost odrazila i v naší politice sousedství. Rovněž jsme chtěli uskutečnit jednu věc, o které jsme se domnívali, že zde chybí. Při pohledu na sousedství jsme postrádali pocit příslušenství těchto zemí v politice sousedství. Někteří naši partneři prohlašovali, že na ně byla politika sousedství uvalena a že se s nimi o ní vlastně nikdo nebavil. Proto jsou přesvědčeni, že se jejich názorem nikdo nezabýval a že existovalo jediné schéma, které bylo uplatněno pro všechny, aniž by byla brána v potaz specifika jednotlivých zemí. Pak však přišla arabská revoluce. Nabídla nám zrcadlo - jehož bylo podle mého názoru zapotřebí - před nímž jsme si mohli položit důležité otázky, jako například jak jsme připraveni doplnit aspirace vznikajících demokracií, jak daleko jsme ochotni zajít při řešení situací podobných té, které čelíme v Libyi, jak dlouho bychom měli čas od času činit kompromisy a spojovat stabilitu s autokracií, a přitom přijmout, že se naše hodnoty ne vždy nacházely na stejném místě jako naše zájmy.
Naše sdělení ze dne 8. března představovalo pokus zodpovědět některé z těchto otázek - abych byl zcela upřímný, ty jednodušší z nich - protože jsme zodpověděli pouze ty, které se týkaly vznikajících demokracií. Obtížnější otázky jsme ponechali pro strategickou revizi evropské politiky sousedství. Mnohé z nich je ještě třeba zodpovědět.
V tomto sdělení z 8. března jsme definovali tři základní pilíře, které, jak uvidíte, se odrážejí i ve strategické revizi. První z nich podporuje demokratickou transformaci a budování institucí v sousedních státech. V druhém je pozornost upřena na vztah se společnostmi a podporu občanských společností. Třetí podporuje všeobecný a udržitelný rozvoj našich sousedů.
Mnohé státy na jihu se mění, změny nejsou omezeny jen na tyto státy, ale týkají se celého regionu. Mění i nás a způsob, jakým reagujeme na tuto situaci - budeme reagovat aktivně a ve svém sousedství se budeme zapojovat do těchto nových jevů. Tyto změny budou mít odezvu na východě a v rámci naší společné ověřené spolupráce s východními partnery. Odpověď východu neproběhne na úkor jihu a událostí na jihu a náš současný zájem a zaměření na jihu nejsou na úkor zájmů východu. Revize evropské politiky sousedství posílí potřebu vyváženého přístupu k našemu sousedství, ať už se jedná o jih nebo východ.
Je tu nový impuls nahradit někdy upřednostňovanou reálpolitiku v našem sousedství ambicióznější a mnohem aktivnější politikou založenou na našich hodnotách. Existuje tu rovněž impuls jasně ukázat, čeho chceme dosáhnout prostřednictvím nástrojů politiky sousedství. Před několika lety jsme hovořili o zóně míru, stability a prosperity. To je velmi důležitá koncepce, která je stále platná, ale naši partneři chtějí více. Na východě někteří z nich jasně projevují své aspirace, co se týká Evropy. Partneři na jihu chtějí institucionálně lépe definovaný rámec pro hospodářskou integraci. Měli bychom se vyhýbat vyjadřování našich názorů týkajících se těchto otázek? Já si to nemyslím. Domnívám se, že bychom měli dát jasně najevo, že východní partnerství nepředstavuje způsob, jak udržet členství v Evropské unii daleko od států na východě, ale jde o způsob, jak mohou ve svých zemích vybudovat více EU. Domnívám se, že musíme učinit nabídku nejpokročilejším státům na jihu - jakýsi rámec, ve kterém by nebyly součástí rozhodování, ale součástí tvorby rozhodnutí.
Neočekávejte nějakou velmi technickou svěrací kazajku pro dvojstranné vztahy s našimi partnery. Očekávejte pouze několik velmi jasných a velmi důležitých měřítek. Jako výsledek této revize evropské politiky sousedství očekávejte pružnou, individuálně přizpůsobenou strukturu a interakci, která dobře funguje mezi politickým manévrováním, na jedné straně, a našimi programy, technickou a finanční pomocí, na straně druhé.
Nepůjde o jednoduchý proces. Žádná změna není snadná, ale ve srovnání s předcházející situací zde půjde o průběžný proces, jehož důležitou součástí budou možnosti revize, či chcete-li možnosti zpětné vazby a udržení kontaktu s realitou, což přinese záruku kvality v rámci této revize evropské politiky sousedství.
Mnozí z vás hovořili o penězích. Čím vyšší budou naše ambice, tím více prostředků budou vyžadovat. Tato logika je velmi jasná. Ale jde jenom o peníze? Rozhodně ne. Jde rovněž o naši kreativitu, soudržnost, seriózní zvažování zájmů našich partnerů a ambice, týkající se otevírání našeho obchodního trhu a řešení problému mobility.
V Jasmínové revoluci jde ve velké míře o důstojnost a rovnost. Učiňme z těchto dvou hodnot - důstojnosti a rovnosti - principy, na nichž bude založena naše politika. Parlament musí v tomto ohledu hrát velmi významnou úlohu.
Předsedající
Dostala jsem dva návrhy usnesení, které byly předloženy v souladu s článkem 110(2) jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 7. dubna.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Tunne Kelam
písemně - Všechny evropské státy, které splňují kritéria pro vstup do EU, by měly mít perspektivu členství. Východní rozměr evropské politiky sousedství by měl tuto skrytou zásadu jasně ctít a zajistit, že naši sousedé ve východní Evropě skutečně uvidí spolehlivou perspektivu budoucího členství.
Nejsilnější pobídkou pro demokratické a politické reformy a pro vytváření občanské společnosti je a bude perspektiva členství v Evropské unii. Zatímco budoucí žadatelé by měli zcela splnit své úkoly, Evropská unie musí bezpochyby prokázat, že naše odhodlání ve věci rozšiřování platí a že mu lze věřit. Pro podpoření takové důvěryhodnosti a odstranění veškerých pochybností o možných dvojích měřítkách by Evropská unie měla jasně ukázat, že naše vztahy s východními sousedy budou založeny především na demokratických hodnotách, dodržování lidských práv a právním státu. Jelikož by každý stát měl být hodnocen podle svých vlastních zásluh, musí být tyto základní hodnoty respektovány ve všech zemích bez ohledu na konkrétní hospodářské a politické zájmy jednotlivých členských států. Stejná zásada by měla být uplatňována i ve vztazích s Ruskem, kde je situace v oblasti právního státu a lidských práv horší než ve většině zemí evropské politiky sousedství.
Jaromír Kohlíček
Musím přiznat, že při čtení návrhu usnesení Výboru pro zahraniční věci jsem se nestačil divit. Směšování demonstrací v Bělorusku, kde jsou tzv. protestující všestranně vydatně podporováni ze zahraničí, s bouří odporu v Egyptě a Tunisku vyvolanou zdražením potravin a nezaměstnaností, to je opravdu nad mé chápání. Rovněž nesmyslný závěr považuji za typický nesmysl tzv. politiků. Kolega Siwiec zřejmě nezaregistroval demonstrace v monarchiích arabského světa spojené s desítkami mrtvých, ani válku v Libyi. To je zřejmě všechno v pořádku. V bodě 12 chybí konstatování negativního vývoje v Moldávii. Někteří kolegové z PPE se tak zamilovali do Julie Tymošenkové, že vláda Ukrajiny bez ní se jim zdá nedemokratická přesto, že se jí podařilo v posledním roce ekonomickou i politickou situaci země výrazně zlepšit. Za přímé zasahování do vnitřních věcí jiného státu považuji výzvu v bodě 13 k všestranné podpoře rozvoje demokraticky zaměřených stran v Bělorusku. Škoda, že v zemích EU, např. v Maďarsku, podobné úsilí o rozvoj demokracie nevidíme. Bod 52 usnesení považuji za další z hrubých neomaleností stejně jako podporu různých podvratných aktivit typu Belsat nebo Rádio Russia a Evropské rádio pro Bělorusko. Připomíná mi to důvěrně dobu studené války tak, jak ji znám z literatury faktu.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
V dnešní rozpravě v Evropském parlamentu jsme dále diskutovali o východním rozměru politiky sousedství Evropské unie. Nesmíme zapomínat, že jejím cílem by mělo být posílení vztahů mezi Unií a jejími východními sousedy, zejména Ukrajinou, prostřednictvím podpory nejrůznějších druhů občanských, sociálních a hospodářských iniciativ. Mladí ukrajinští občané očekávají od členských států Unie podporu a především chtějí, aby došlo k otevření hranic, aby se mohli svobodně přesouvat ze země do země, studovat a rozvíjet své záliby a zájmy. Je velmi důležité zajistit lepší provádění dohod o zjednodušeném vydávání víz a o oblasti volného obchodu mezi Evropskou unií a Ukrajinou. Měli bychom rovněž rozšířit systém stipendií pro studenty pocházející z východních států spadajících do evropské politiky sousedství a podporovat je, aby se více zapojovali do společenské a politické činnosti.
Cristian Dan Preda
Vítám společnou diskusi o dvou zprávách týkajících se evropské politiky sousedství, protože musíme zaujmout jednotný přístup k našim sousedům na jihu i na východě. Chci především zdůraznit, že je pro nás kontraproduktivní snažit se o to, aby spolu oba tyto geografické regiony soutěžily. Nejde tu o soupeření o zdroje, ale o účinné nasměrování zdrojů k těm partnerům, kteří dosahují pokroku ve vztahu ke společným kritériím, jež tvoří základ naší politiky sousedství. Mám na mysli zejména dodržování lidských práv, demokracii a právní stát. Proto jsem přesvědčen, že musíme mít dostatek odvahy, abychom uznali kladné výsledky, jichž politika sousedství dosáhla například v případě Gruzie a Moldávie, ale i negativní vývoj, k němuž bohužel došlo v Bělorusku či na Ukrajině. Základním kritériem musí být diferenciace, což se týká i jižního sousedství. Na druhou stranu musí být naše požadavky vůči našim evropským partnerům, co se týká respektování společných hodnot Evropské unie, důsledné a velmi vysoké.
Fiorello Provera
Provádíme-li revizi evropské politiky sousedství, je důležité zhodnotit dopad této politiky na přistěhovalectví. Žádná politika sousedství nemůže být zcela účinná, pokud se nebude zabývat příčinami nestability, která vyvolává migraci.
Tato otázka zahrnuje regionální spolupráci, potenciálně skrze dvoustranné dohody, jíž se budou účastnit jak země původu, tak tranzitní státy. S tranzitními zeměmi a zeměmi původu musíme spolupracovat proto, abychom předešli přistěhovaleckým vlnám. Musíme pomáhat zemím, z nichž migranti pocházejí, aby se demokratizovaly a zavedly řádnou správu tím, že jim poskytneme přístup k našim hodnotám a našim zkušenostem.
Co se týká evropské politiky sousedství, potřebujeme hospodářský program, který zvýší zaměstnanost, a obchodní smlouvy, které povedou ke skutečnému, tržnímu hospodářskému rozvoji. Komisař Füle a vysoká představitelka Ashtonová heslem "více za více"" podporují koncept podmínek pro poskytování pomoci, který má za cíl odměňovat státy, které jsou nejaktivnější, co se týká provádění demokratických reforem a dodržování lidských práv. Tento přístup by měl být podporován, neboť je v souladu s našimi hodnotami, efektivní z hlediska rozvoje, a je schvalován evropskými daňovými poplatníky.
Debora Serracchiani
Následkem nedávných událostí v jihovýchodní Evropě musíme revidovat evropskou politiku sousedství ve vztahu k zemím jižního partnerství tím, že jim poskytneme prostředky a pomoc nezbytnou pro skutečnou demokratizaci a vytvoření základů pro hluboké politické, společenské a institucionální reformy. Je důležité, aby tato revize upřednostnila kritéria nezávislého soudnictví, dodržování základních svobod včetně svobody médií a boji proti korupci, ale zároveň je třeba znovu zvážit a prošetřit evropskou strategii pro Středomoří, aby došlo k posílení politického dialogu a aby byly podpořeny veškeré demokratické a společenské síly.
Csaba Sándor Tabajdi
Krize v arabském světě ukázala, že směr, který dosud sledovala politika sousedství, neuspěl. Je zapotřebí zprůhlednit finanční nástroje a během rozdělování pomoci se musí používat přístup zaměřený na výsledky. To platí i pro východní rozměr politiky. Evropská politika sousedství musí být založena na přeshraničních vztazích mezi lidmi, to platí zejména pro její východní rozměr, protože státy zapojené do východního partnerství mají rovněž vyhlídky na získání statusu kandidátských zemí. K záležitosti vzájemného zrušení vízové povinnosti mezi Ukrajinou a Evropskou unií by mělo být přistupováno pragmaticky a neměla by být využívána k vyvíjení politických tlaků. Ukrajinská vláda musí ještě vykonat spoustu práce v oblasti posílení lidských práv a demokracie. Avšak ukrajinští občané jsou ti poslední, koho bychom měli v této souvislosti trestat. Pokud Evropská rada podporuje běloruské občany, zatímco uvaluje sankce na Bělorusko, měla by se k Ukrajině chovat stejným způsobem. Zavedení bezvízového styku v co nejbližší době - doufejme, že ještě letos - by mohlo položit základy hospodářské důvěry, jíž je zapotřebí pro vytvoření zóny volného obchodu. Věřím, že polské předsednictví bude tuto otázku považovat za svou prioritu. Je škoda, že se vrcholná schůzka východního partnerství nemohla konat během maďarského předsednictví. Maďarsko by mohlo k partnerům Evropské unie ve východním sousedství přistupovat mnohem objektivněji než Poláci, kteří kvůli své historické zkušenosti v posledních letech provozovali v některých vztazích předpojatou politiku.
Traian Ungureanu
písemně - Evropská politika sousedství by měla zůstat politikou evropskou, nikoli francouzskou, rumunskou nebo polskou. Rozlišování mezi sousedy na jihu nebo na východě, následované přesunem finančních prostředků z východu na jih by se hodilo jako program sponzorského státu, ale znamenalo by konec evropské politiky sousedství. Tlak ze strany Francie, aby byl financován jih na úkor programů na východě by mohl vést k vytvoření nešťastného precedentu. Evropa by měla jednat se svými sousedy, nikoli s preferovanými sousedy. Převod prostředků z východu na jih by vyslal nešťastný signál našim východním partnerům. Nemá smysl podporovat demokracii na jihu tím, že ji oslabíme na východě. Evropské aspirace a demokratické hodnoty východních partnerů by mohly být dále poškozeny impulsivní politikou liberalizace vízové povinnosti. V této oblasti není místo pro politiku "Rusko na prvním místě". Ruští občané mají právo svobodně cestovat, ale ne dříve než naši východní partneři. Zrušení vízové povinnosti pro Rusko by z ruského pasu učinilo zlatý dokument žádaný v Gruzii, Moldavsku a na Ukrajině. Tím by došlo k vnitřní destabilizaci těchto zemí. Trvám na tom, že by se Evropská unie měla těmito problémy vážně zabývat.
