Laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävä kollektiivinen hallinnointi (2005/737/EY) (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Katalin Lévain laatima oikeudellisten asioiden valiokunnan mietintö komission 18. lokakuuta 2005 antamasta suosituksesta (2005/737/EY) laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista.
Katalin Lévai 
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää varjoesittelijöitä ja muita oikeudellisten asioiden valiokunnan kollegoja heidän osoittamastaan valtavasta tuesta. Oikeudellisten asioiden valiokunnan yksimielinen tuki oli minulle suuri kunnia ja etuoikeus.
Haluan ensin korostaa tekijänoikeusalan merkitystä, sillä sen osuus EU:n bruttokansantuotteesta on 5-7 prosenttia. Siksi on tärkeää varmistaa, että tekijänoikeutta ja lähioikeuksia hallinnoidaan tällä alati kasvavalla digitaalisella alalla asianmukaisesti kaikkien asianomaisten hyödyksi.
Tästä syystä minun on todettava, etten ole tyytyväinen komission omaksumaan oikeudellisesti sitomattomaan lähestymistapaan, koska siinä ei oteta Euroopan parlamenttia ja jäsenvaltioita mukaan tämän alan sääntelyyn. Alan taloudellinen merkitys kasvaa koko ajan, ja siksi se on todella tärkeä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan kannalta.
Komissio on antanut ennakkotapauksen tällä erittäin tärkeällä ja herkällä alalla: se ei ole kuullut parlamenttia eikä neuvostoa, ja näin ollen se on kiertänyt demokraattisen menettelyn. Uskon, että olemme kaikki samaa mieltä siitä, ettei lainsäädäntökolmiota voida sivuuttaa.
Olen erittäin sitoutunut Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseen. Mielestäni tätä kysymystä olisi painotettava keskusteluissa. Mahdollisia kielteisiä vaikutuksia Euroopan kulttuuriseen monimuotoisuuteen on vältettävä.
Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta on tehnyt erinomaista työtä korostaessaan komission suosituksen ei-toivottuja - voisi jopa sanoa kielteisiä - vaikutuksia kulttuuriseen monimuotoisuuteen. Kuten ehkä olette havainneet, nyt käsiteltävänä olevassa mietinnössäni on kuvattu kulttuurivaliokunnan suurimpia huolia ja vaatimuksia sekä kaikkien puolueiden kompromissiehdotuksia.
Yhteenvetona haluan todeta, että ehdotuksessani säilytetään yhteisvalvontajärjestöjen välinen vastavuoroinen järjestelmä Euroopassa mutta varmistetaan, että järjestöt kunnioittavat hyvän hallinnon periaatetta. Edistämme ja tuemme yhteisvalvontajärjestöjen välisen valvotun kilpailun käyttöönottoa emmekä kertarysäyksellä käyttöönotettavaa kilpailua. Haluamme taata, että yksittäiset oikeudenhaltijat voivat edelleen liittyä haluamaansa yhteisvalvontajärjestöön. Tuemme sitä, että maailmanlaajuinen valikoima on kaikkien - sekä suurten että pienten - yhteisvalvontajärjestöjen käytettävissä. Kannatamme yhteisvastuuta ja tasapuolista kohtelua yhteisvastuujärjestöihin liittyneiden musiikintekijöiden ja kustantajien välillä. Varmistamme, etteivät muutamat suuret oikeudenhaltijat voi antaa valvomaansa valikoimaa pelkästään joillekin suurille yhteisvalvontajärjestöille ja luoda siten oligopolia Euroopan unioniin. Haluamme varmistaa, että musiikkiäänitteiden verkko- ja matkaviestinpalvelujen käyttäjillä on keskitetty palvelupiste, kun he hakevat koko Eurooppaa koskevaa lupaa, mutta haluamme myös estää heitä heikentämästä tekijänpalkkioiden tasoa. Haluamme varmistaa, että yhteisvalvontajärjestöillä on edelleen korvaamaton tehtävä uusien ja vähemmistönä olevien kokoelmien edistämisessä paikallisella tasolla.
Lopuksi haluan korostaa toistamiseen, että vaatimalla näitä tavoitteita ilmentävää direktiiviä osoitamme yleisesti tukevamme Euroopan unionin vahvaa kulttuurista monimuotoisuutta.
Mietinnön parantamisen yhteydessä pyrin tekemään mahdollisimman läheistä yhteistyötä kaikkien asianosaisten - ennen kaikkea erinomaisten varjoesittelijöiden - kanssa löytääkseni parhaan ja tasapuolisimman ratkaisun tälle kulttuurisesti ja taloudellisesti tärkeälle alalle. Olen erittäin kiitollinen heidän arvokkaista neuvoistaan ja ehdotuksistaan.
Tavoitteenani on ollut löytää hyvä tasapaino eri etujen välillä, kilpailun välttämättömän käyttöönoton ja kulttuurisen monimuotoisuuden välillä, oikeudenhaltijoiden ja musiikin käyttäjien välillä, suurten ja pienten yhteisvalvontajärjestöjen välillä sekä suurten oikeudenhaltijoiden ja pienten musiikintekijöiden ja säveltäjien välillä. Olen yrittänyt ehdottaa eurooppalaista ratkaisua erittäin vaikealla ja herkällä alalla, ja toivon, että se on onnistunut Euroopan unionin kannalta ja että me kaikki hyödymme siitä.
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, sallinette minun kiittää jäsen Lévaita hänen mietinnöstään komission 18. lokakuuta 2005 antamasta suosituksesta laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvästä tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista. Haluan todeta, että komission suosituksen liikkeellepanevana voimana olivat alun perin musiikintekijöiden pelot: musiikintekijät, säveltäjät ja musiikinkustantajat kertoivat komissiolle, etteivät ne saa tekijänpalkkioita teostensa käytöstä verkossa.
Arviointimme perusteella on kuitenkin selvää, että yksittäisten valtioiden on liian vaikea hallinnoida tekijänoikeuksien alaisten teosten käyttöä verkossa, erityisesti digitaalisessa ympäristössä. Kussakin maassa näitä oikeuksia valvovien yhteisvalvontajärjestöjen välisten monimutkaisten suhteiden takia näyttää siltä, etteivät musiikintekijät ja muut oikeudenhaltijat saa heille kuuluvia tekijänpalkkioita. Komission suosituksen tarkoituksena on siksi varmistaa, että musiikintekijät, säveltäjät ja musiikinkustantajat saavat oikeudenmukaisen osuuden verkossa esitettyjen teosten tekijänpalkkioista.
Vastaavasti on mielestäni mahdollista parantaa lupien myöntämisjärjestelmää siten, että helpotetaan uusien verkkopalvelujen kehittämistä ja samalla suojellaan ja tuetaan aidosti tekijänoikeuksien haltijoiden etuja. Ilmaistakseni asian selvästi suosituksessa ei ehdoteta konkreettista mallia lupien myöntämiselle, vaan siinä esitetään, että kun kyse on verkko-oikeuksien hallinnoinnista, oikeudenhaltijoiden olisi voitava valita vapaasti edullisin ja tehokkain hallinnointi- tai lupajärjestelmä. Tarkoituksena on näin ollen varmistaa, että oikeudenhaltijat saavat tekijänpalkkionsa, kun heidän musiikkiteoksiaan esitetään verkossa. Tämä puolestaan mahdollistaa sen, että voimme varmistaa oikeudenhaltijoiden teosten arvon täysimääräisen suojelun. Tämä ei missään tapauksessa merkitse kilpajuoksua kohti pohjaa. Tavoite palvelee oikeudenhaltijoiden etuja, ja se käy ilmi suosituksen määräyksistä, jotka koskevat avoimuuden hallinnointia, riidanratkaisua, tekijänoikeusjärjestöjen velvollisuuksia ja kaikkien oikeudenhaltijaryhmien tasapainoista edustusta yhteisvalvontajärjestöjen johtokunnissa.
Komissio suhtautuu myönteisesti parlamentin tälle mietinnölle antamaan ylitsevuotavaan tukeen. Vaikka arvioimme vielä suosituksen vaikutusta ja keräämme asianomaisten tahojen lausuntoja, monia aloitteita on jo esitetty hallinnon lujittamiseksi. Esimerkkinä mainittakoon, että musiikkikustannusalan maailman kauppajärjestö ja musiikintekijöiden kollektiivisten oikeuksien eurooppalaisten järjestöjen kattojärjestö laativat vuonna 2006 yhteisen lausunnon, jossa esitettiin verkkotekijänoikeuksien hallinnointia koskevia sääntöjä.
Eri oikeudenhaltijat, myös pienet yhteisvalvontajärjestöt ja kustantajat, ovat olleet innostuneita verkkomusiikkipalveluja koskevan suosituksen tuomista liiketoimintamahdollisuuksista. Komissio katsoo, että verkkopalvelujen lupien myöntämisen yhteydessä EU:lla on mahdollisuus tunnustaa musiikin arvo ja tukea eri kulttuureja ja niiden musiikkiteoksia koko EU:ssa. Erityisten musiikkilajien uusien markkinoiden luominen ja aidon Internet-yleisön löytäminen auttavat epäilemättä tukemaan kulttuurista monimuotoisuutta.
Mietinnössä pyydetään komissiota ehdottamaan direktiiviä tästä aiheesta. Komissio toteaa, että verkkomarkkinat kehittyvät parhaillaan, ja meidän on oltava erittäin varovaisia, jottemme rajoita sen mahdollisuuksia liian tiukalla lähestymistavalla. Lisäksi, kuten olen jo aiemmin todennut, arvioimme vasta nyt suosituksen antamisen jälkeistä tilannetta. Voin vakuuttaa jokaiselle, että tavoitteenamme on taata, että oikeudenhaltijat saavat teoksistaan tekijänpalkkiot ja että oikeuksien käyttäjät saavat tarvittavat luvat yksinkertaisesti ja mutkattomasti. Mielestäni on erittäin tärkeää tukea Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta ja säilyttää se. Komissio pitää luonnollisesti parlamentin ajan tasalla.
Manolis Mavrommatis 
kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon valmistelija. - (EL) Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin onnitella ja kiittää esittelijä Lévaita hänen erinomaisesta yhteistyöstään ja hänen tärkeän työnsä tuloksista tekijänoikeuden kollektiivista hallinnointia koskevassa mietinnössä.
On totta, että komitean muodostaminen on tärkeä askel 27 jäsenvaltion eri käytäntöjen lähentämiseksi tulevaisuudessa. Mielestäni tekijänoikeusjärjestöjen välillä on tehtävä läheistä yhteistyötä kaikkien osapuolten hyödyksi. Nykyisenä digitaaliaikana tekijänoikeuden ja lähioikeuksien tehokas suojelu on erityisen tärkeää piratismin rajoittamiseksi ja sen varmistamiseksi, että tekijänpalkkiot maksetaan oikeudenhaltijoille.
Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta lähestyy lausunnossaan tekijänoikeuden suojelua ja kollektiivista hallinnointia sekä musiikintekijöiden eli sanoittajien, säveltäjien ja tulkitsijoiden kannalta.
Verkkopalveluja koskevaa nykyistä järjestelmää ei pidetä riittävän tehokkaana oikeudenkäyttäjien tai oikeudenhaltijoiden kannalta. Televisio ja radioasemat eivät useinkaan maksa tekijänpalkkioita eri lähetyksissä käyttämistään valikoimista.
Kaikkia oikeudenhaltijoita, olivatpa nämä musiikintekijöitä, säveltäjiä, kustantajia, levytuottajia tai esiintyjiä, on kohdeltava yhdenvertaisesti. Musiikkiteollisuuden suurimpana ongelmana on nykyisin kuitenkin piratismi. Nykyinen tekijänoikeuden keskinäinen kollektiivinen hallinnointijärjestelmä on mielestäni säilytettävä, jotta kilpailua voi syntyä tuotettujen palvelujen ja yhteisvalvontajärjestöjen veloittamien palkkioiden perusteella.
Lopuksi haluan todeta, ettei musiikki ole perushyödyke, kuten tiedämme. Siksi meillä jokaisella on velvollisuus suojella ja edistää luovuutta Euroopassa.
Hans-Peter Mayer
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, puhun nyt oikeudellisten asioiden valiokunnan Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän varjoesittelijänä. Tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävästä kollektiivisesta hallinnoinnista annettu komission suositus pitää sisällään lukuisia ongelmia, sillä siinä ei taata taiteilijoiden oikeuksia eikä Euroopassa tarjolla olevan musiikin monimuotoisuutta, ja sen mahdollisten vaikutusten arvioinnissa on aukkoja. Valittua oikeussuojakeinoa ei voida hyväksyä. Kolmen vaihtoehdon suositteleminen yhtä aikaa ei todellakaan auta jäsen Lévain mietinnössään selvästi esiin tuoman ongelman ratkaisemista, johon nyt käsiteltävänä oleva kompromissi tähtää. Tämä tarkoittaa käytännössä "ei" alueellisille käyttörajoituksille, "kyllä" oikeudenmukaiselle ja valvotulle kilpailulle oikeuksien kollektiivisessa hallinnoinnissa, "kyllä" verkkomusiikkimarkkinoiden nykyaikaistamiselle - mutta ei kulttuurisen monimuotoisuuden ja taitelijoiden suojelun kustannuksella - ja "kyllä" avoimille oikeuksien hallinnointiyhtiöille.
Tässä kaikessa on kuitenkin kritisoitava sitä, että komissio yrittää suosituksen avulla kiertää parlamentin oikeuksia, joten pyydämme komissiota antamaan yhteispäätösmenettelyn avulla ehdotuksen sopivasta alan säädöksestä, joka perustuu tietenkin kaikkien asianomaisten tahojen laajaan kuulemiseen.
Kun ajattelen tulevaa päätöstä CISAC:n tapauksessa, haluan vedota komissioon, jottei se käyttäisi oikeudellisesti sitomatonta välinettä tai sopimuksia keinona kiertää parlamentin yhteispäätösoikeutta, ja pyydän parlamentin jäseniä tukemaan jäsen Lévain mietintöä.
Manuel Medina Ortega
PSE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, oikeudellisten asioiden valiokunnan esittelijän Lévain päämietintö, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsenen Mavrommatisin lausunto sekä lukuisat puheenvuorot, joita olemme tähän mennessä kuulleet, osoittavat, että parlamentin jäsenet ovat huomattavan yksimielisiä komission suosituksesta.
Ensinnäkin vastustamme käytettyä menetelmää. Suosituksen, oikeudellisesti sitomattoman välineen, käyttäminen Euroopan tasolla on aina erittäin vaarallista, kun otetaan huomioon, että Euroopan unionilla on omat lainsäädäntötoimensa, kuten jäsen Lévain ehdottama puitedirektiivi.
Toiseksi vastustamme suosituksen sisältöä. Komission suosituksella voi olla jo ei-toivottuja vaikutuksia teollis- ja tekijänoikeusmarkkinoiden rakenteeseen, sillä se voi johtaa tiettyjen oligopolien, toisin sanoen yleisradiotoimintaa valvovien suurjärjestöjen tai suuryhtiöiden, muodostumiseen.
Komission suositus voi rohkaista näitä suuryhtiöitä vetämään valikoimansa pois yhteisvalvontajärjestöjen verkoston käytöstä, mikä mahdollistaa oikeuksien turvaamisen. Jos näin tapahtuu, pienet teollis- ja tekijänoikeuksia suojelevat järjestöt eivät voisi suojella kyseisiä oikeuksia.
Kulttuurin ja musiikin osalta markkinat eivät ole kaikkein tärkein asia. Tärkeintä on musiikin tuottaminen, Euroopan jokaisen kansan kulttuuri.
Kyse ei ole suurten markkinoiden luomisesta, koska suurilla markkinoilla sovellettaisiin lopulta Greshamin lakia, jonka mukaan huono raha syrjäyttää hyvän. Toisin sanoen olemme saavuttamassa täysin yhtenäiset markkinat, joilla jotkin muutamat suuryhtiöt tai erittäin tärkeät järjestöt hallitsevat markkinoita ja asettavat omia ehtojaan musiikintekijöille ja lopulta estävät henkisen luovuuden Euroopan unionissa.
Näin ollen tuemme jäsen Lévain mietintöä ja Mavrommatisin lausuntoa ja katsomme, ettei nyt ole oikea aika hyväksyä tarkistuksia näihin asiakirjoihin.
Toine Manders
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, puhun täällä oikeudellisten asioiden valiokunnan varjoesittelijänä Euroopan liberaalidemokraattisen liiton ryhmän puolesta. Vaikka tuemme hyväksytyssä muodossa olevan Lévain mietinnön pääsisältöä, haluamme lisätä tekstiin jotakin, sillä suosituksen tavoitteena on purkaa yhteisvalvontajärjestöjen monopolit ja tehdä niistä aiempaa avoimempia käyttöönotettujen valvontatoimenpiteiden avulla.
Kompromissitarkistukset ovat paikoitellen epätäydellisiä, niistä puuttuu selkeys tai johdonmukaisuus ja ne jopa rajoittavat soveltamisalaa. Tarkistuksillamme, joista äänestämme huomenna, täydennetään hyväksyttyä mietintöä, ja niiden tarkoituksena on helpottaa monopolien purkamista, tehdä markkinoista aiempaa avoimempia ja samalla varmistaa, että ne toimivat, että musiikintekijät ja oikeudenhaltijat tunnistetaan ja että he voivat kerätä palkkionsa.
Tarkistuksessa 5 kehotamme jäsenvaltioita järjestämään lupia koskevan julkisen tarjouskilpailun muutaman vuoden välein, jotta monopolistisiin hallinnointiyhtiöihin kohdistettaisiin painetta. Niiden monopoliasema ei itsessään ole ongelma, mutta tällä hetkellä niitä ei valvota lainkaan. Hollantilaisen kilpailuviranomaisen suorittamassa tutkimuksessa todettiin, että jokaisessa maassa on käytössä erilaisia ohjaavia periaatteita. Koska kyse on monopoleista, niiden tarkastaminen on mahdotonta, jolloin ei voida varmistaa, onko pyydetty korvaus kohtuuton tai ovatko hallinnointikustannukset kohtuuttomia. Tämän pitäisi kuitenkin olla mahdollista. Toivon, että tämä toteutuu esittämiemme tarkistusten ansiosta.
Lisäksi pyrimme tarkistusten avulla laajentamaan soveltamisalaa, sillä esimerkiksi yleisradiotoiminta - puhuttaessa Internetin, iPodin ja vastaavien kautta tapahtuvasta lähetyksestä - kuuluu niin sanotun copy broadcasting -toiminnan piiriin, jota nyt rajoitetaan. Haluamme esittää tätä uudelleen, jotta pääsisimme mahdollisimman lähelle alkuperäistä komission ehdotusta. Tähän mennessä olemme kuunnelleet liiaksi hallinnointiyhtiöitä ja liian vähän oikeudenhaltijoita ja musiikintekijöitä.
Marek Aleksander Czarnecki
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään vaikeasta ja kiistanalaisesta aiheesta.
Laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvää tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevan yleisen ongelman käsittelyn osalta totean, ettei parlamenttia ole otettu virallisesti mukaan päätöksentekoon. Mielestäni tämä on erittäin epäasianmukaista varsinkin, kun otetaan huomioon, että kysymys otettiin esiin jo 15. tammikuuta 2005 annetussa päätöslauselmassa. Totean myös, ettei alaa koskevan tulevan sääntelyn osalta ole suoritettu asiaankuuluvaa kuulemista. Tietyn alan oikeudellista tilannetta on vaikea säännellä, jos ei perehdytä asianosaisten tahojen näkemyksiin.
Komission suosituksessa pyritään ainoastaan sääntelemään musiikkiäänitteiden verkkomyyntiä. Väljän sanamuodon takia suositusta voitaisiin soveltaa muihinkin verkkopalveluihin, kuten radio- ja televisiopalveluihin. Edellä mainittu täsmällisyyden puute voisi johtaa epävarmuuteen sen suhteen, mitä valvontajärjestelmää sovelletaan. Tämä kaikki voisi johtaa oikeudellisen epävarmuuteen ja aiheuttaa haitallisia vaikutuksia erityisesti verkkolähetyspalveluille.
On myös olemassa riski, että edellä mainittuja interaktiivisia verkko-oikeuksia koskevia suosituksia noudattavat oikeudenhaltijat vievät paikallisilta yhteisvalvontajärjestöiltä muita oikeuksia, kuten yleisradiotoimintaan liittyviä oikeuksia, ja siten estävät käyttäjiä saamasta yhdeltä ja samalta yhteisvalvontajärjestöltä käyttöoikeuksia monipuoliseen valikoimaan.
Oikeudenhaltijoilla pitäisi olla mahdollisuus hyötyä tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien suojelusta niiden koko voimassaoloajan riippumatta siitä, missä nämä oikeudet vahvistetaan ja riippumatta kansallisista rajoista tai oikeuksien käyttötavoista. Siksi olisi otettava käyttöön monta aluetta käsittävä lupajärjestelmä. Näin varmistettaisiin kaupallisten käyttäjien parempi oikeussuoja niiden toiminnan osalta ja tuettaisiin laillisten verkkopalvelujen kehitystä ja samalla lisättäisiin tekijänoikeuden haltijoiden tuloja.
Vapaus tarjota rajatylittäviä kollektiivisia hallinnointipalveluja merkitsee, että oikeudenhaltijat voivat vapaasti valita yhteisvalvontaelimen, mikä on erittäin tärkeää laillisten verkkomusiikkipalvelujen tarjonnan kannalta. Tähän oikeuteen sisältyy mahdollisuus luovuttaa oikeudet toiselle yhteisvalvontajärjestölle tai siirtää kaikki tai jotkin verkko-oikeudet kyseessä olevasta Euroopan unionin jäsenvaltiosta riippumatta.
Uskon, että lisääntyvä mutta valvottu kilpailu verkkomusiikkialan tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien kollektiivisessa hallinnoinnissa voi osoittautua hyödylliseksi kaikille. Kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan näkemyksen mukaan sillä voidaan myös edistää kulttuurista monimuotoisuutta, mutta ainoastaan, jos oikeudenmukaiset periaatteet ja avoimuus taataan.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tässä ei ole kyse pelkästään kilpailun ylevistä periaatteista, taitelijoiden vapaasta valinnasta tai hallinnointiyhtiöjärjestelmän puutteista, vaan kyse on selkeästi myös monimuotoisuudesta, massatuotantoon liittyvien markkinoiden rajoittamisesta tai eurooppalaisen suuren monimuotoisuuden säilyttämisestä.
On totta, että puutteita on olemassa ja ne on poistettava, mutten usko, että se on mahdollista komission esittämällä tavalla. Tämä mietintö on aiheuttanut edunvalvojille paljon työtä. Saimme kasoittain kirjeitä, ja olen varma, että tekin saitte, ehkäpä Writers and Composers for Choice -järjestöltä, mutta jos luette kirjeen ja katsotte allekirjoituksia, ette voi olla varma, että kaikki taitelijat ovat tietoisia siitä, mitä he ovat allekirjoittaneet. Tunnen henkilöitä, joiden nimet ovat listalla mutta joilla ei ollut hajuakaan siitä, että järjestöt käyttävät heidän nimiään tämäntapaisessa kirjeessä. Tämä osoittaa, ettei monien itselleen monopolia havittelevien hallinnointiyhtiöiden toiminta kestä päivänvaloa.
Daniel Strož
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komission lähestymistapa, joka on johtanut laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvää tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevan suosituksen antamiseen, on valitettavasti lisätodiste tuomittavasta ja todellakin aivan tarpeettomasta demokraattisen päätöksentekoprosessin kiertämisestä ja Euroopan parlamentin aseman huomiotta jättämisestä. Haluan korostaa monia kohtia nyt käsiteltävänä olevassa mietinnössä, johon suhtaudun yleisesti ottaen myönteisesti ja josta onnittelen esittelijää ja hänen kanssaan työskennelleitä henkilöitä. Erityisesti haluan korostaa kaikkien oikeudenhaltijoiden oikeudenmukaisen kohtelun tarvetta, sopimusjärjestelmän suojelua, lupien vapaata valintaa ja oikeudenhaltijoiden suojelutason parantamista.
Tulevan kilpailun osalta olisi kiinnitettävä huomiota monopolien mahdolliseen väärinkäyttöön, kun kyse on musiikintekijöiden oikeuksien kollektiivisesta hallinnoinnista. Mitä enemmän puhumme taloudellisesta kilpailusta koko teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, sitä tärkeämpää on, että kilpailu on säänneltyä, valvottua ja oikeudenmukaista. Korostan tätä, koska säännöksiä, joiden tarkoituksena on suojella taloudellista kilpailua teollis- ja tekijänoikeuksien alalla, on sovellettu laajasti, ja monissa tapauksissa kilpailulle annetaan etusija näiden oikeuksien käyttöön nähden.
Jens-Peter Bonde
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (DA) Arvoisa puhemies, haluan kiittää jäsen Lévaita hänen rakentavasta yhteistyöstään mietinnön laadinnassa ja EUobserver-palvelua hyödyllisestä luovia oikeuksia koskevasta konferenssista. Haluan kiittää myös Pia Raugia, joka sen sijaan, että olisi antanut periksi, sai suurimman osan meistä vakuuttuneeksi.
Vuosi sitten taiteet olivat vaarassa hävitä markkinoille. Monikansalliset yhtiöt saivat komission jäseniä käyttämään oikeudellisesti sitomattomia välineitä, mihin vaaleilla valitut edustajat eivät olisi milloinkaan suostuneet. Huomenna suuri enemmistö antaa tukensa taiteille niiden kaikessa monimuotoisuudessaan, ja komissio peruuttaa oikeustoimia koskevan uhkauksensa tekijänoikeuksien hallinnointiyhtiöitä vastaan ja luopuu musiikkimarkkinoita koskevasta tiedonannostaan. Sen jälkeen on kuunneltava sanoittajia, säveltäjiä ja käyttäjiä. Meidän pitäisi aloittaa uudestaan uudella direktiiviehdotuksella, jonka laatimiseen myös Euroopan parlamentti osallistuu.
Euroopan parlamentin jäsenten suuri enemmistö haluaa varmistaa musiikin yleisen tarjonnan. Emme koskaan salli sitä, että kourallinen monikansallisia yhtiöitä päättää tarjonnasta. Haluamme myös varmistaa, että vähemmän näkyvät taitelijat voivat löytää yleisönsä. Kuluttajina emme tyydy ainoastaan suurimpien maiden viihdemusiikkiin. Emme myöskään anna komission monikansallisten ystävien pakkolunastaa KODAa ja muita tekijänoikeusyhtiöitä, jotka tekevät päivittäin työtä varmistaakseen laajalle yleisölle ja rajoitetummalle yleisölle tarkoitetun musiikin saatavuuden ja oikeudenmukaisen kohtelun.
Kaikki käyttäjät voivat nyt tyytyä yhteen sopimukseen yhden järjestön kanssa, joka sopii asioista muiden kanssa. Tämä järjestelmä on periaatteessa terve, mutta edellyttää paikoitellen hallinnollisen avoimuuden parantamista. Musiikin käyttäjinä maksamme mielellämme oikeudenmukaisen hinnan musiikintekijöille ja säveltäjille, mutta haluamme maksaa mahdollisimman vähän byrokraateille ja monikansallisille jäteille. Lévain mietintö on tasapuolinen ja kunniaksi parlamentille.
Vasco Graça Moura
(PT) Haluan ensiksi todeta, että olen Sociedade Portuguesa de Autore -järjestön, tämän alan portugalilaisen yhteisvalvontajärjestön, jäsen.
Jäsen Levain mietintö ja jäsen Mavrommatisin lausunto ansaitsevat tulla hyväksytyiksi. Kirjailijoiden ja säveltäjien vapaus valita haluamansa yhteisvalvontajärjestö on yhtä perustava periaate kuin suurten kustantajien kielto tehdä yksinoikeussopimuksia yhteisvalvontajärjestöjen kanssa.
Suuren kustantajan tietylle yhteisvalvontajärjestölle antamat valtuudet pitäisi myös voida antaa toiselle yhteisvalvontajärjestölle. Näiden valtuuksien pitäisi käsittää ainoastaan monikansallisten yhtiöiden lupien keskittämisen, ja kansallisten yhtiöiden lupien olisi jäätävä paikallisten yhteisvalvontaelinten vastuulle.
Maailmanlaajuisten valikoimien olisi oltava kaikkien yhteisvalvontajärjestöjen saatavilla käyttäjille myönnettyjen lupien perusteella. Kuten mietinnössä todetaan, kaikissa jäsenvaltioissa on siten tärkeää kieltää kaikenlaiset suurten oikeudenhaltijoiden ja yhteisvalvontajärjestöjen väliset tekijänpalkkioiden suoraa keräämistä koskevat yksinoikeutetut valtuutukset, koska ne johtaisivat kansallisten yhteisvalvontajärjestöjen nopeaan katoamiseen.
Kansallisten yhteisvalvontajärjestöjen verkostot on säilytettävä, jotta maailmanlaajuinen valikoima olisi niiden kaikkien saatavilla, ja kaikki mahdollinen on tehtävä kulttuurisen monimuotoisuuden takaamiseksi, kun otetaan huomioon kansallisten yhteisvalvontajärjestöjen korvaamaton panos niiden kotimaissa.
Tämä huomioon ottaen on vähintäänkin outoa, että komission suositusta pidetään oikeana tapana ratkaista yhteisvalvontajärjestöjä koskeva kysymys, eikä vähiten sen takia, ettei komissio ole komission jäsenen mukaan vieläkään arvioinut nykytilannetta.
Toivottavasti komissio suhtautuu myönteisesti mietinnön yhdessä johdanto-osan kappaleessa esitettyyn direktiiviehdotuksen laatimista koskevaan pyyntöön. Loppujen lopuksi on selvää, että tämä ehdotus on pantava täytäntöön mahdollisimman pian, kun pidetään mielessä, mikä on panoksena.
Diana Wallis
(EN) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää jäsen Lévaita hänen mietinnöstään ja ahkerasta työstään, mutta on häpeällistä, että parlamentin piti tarttua nopeasti tähän mietintöön, sillä muuten se olisi mennyt meiltä ohi. Haluan yhtyä niihin, jotka ovat jo valittaneet prosessin kulusta, menetelmän valinnasta. Komissiolla on oikeus valita suositus, mutta kyse on poliittisesta valinnasta, ja sillä on kahdenlaisia vaikutuksia.
Ensinnäkin oikeudellisesti sitomaton väline voi valitettavasti johtaa tämänkaltaisella alalla epävarmuuteen ja oikeudelliseen epäselvyyteen, mutta mitä tärkeintä, siinä ei oteta parlamenttia mukaan päätöksentekoon. Siinä vältetään demokratiaa. Tätä ei voida hyväksyä, ja mielestäni tämä on suurin arvostelun aihe, ei niinkään sisältö, vaan se, miten tämä on tehty ja miten lainsäätäjä on yritetty kiertää. Minusta tämä näyttää vieläkin oudommalta sitä vasten, että parlamentin viime lainsäädäntökaudella kollegamme Mercedes Echerer työskenteli kuukausia, jopa vuosia, tätä alaa koskevan valiokunta-aloitteisen mietinnön parissa. Parlamentin kiinnostus ja sitoutuminen tähän aiheeseen oli yleisesti tiedossa, ja nyt havaitsemme, että aiheesta on laadittu pelkkä suositus siihen liittyvine vaikeuksineen, virheineen ja epäjohdonmukaisuuksineen, eikä tämä riitä meille. Olen pahoillani, etten ole kommentoinut aihetta, mutta menettelytapa huolestuttaa minua eniten.
Jacques Toubon
(FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää jäsen Lévaita ja jäsen Mavrommatisia heidän erinomaisista ehdotuksistaan.
Nyt käsiteltävä mietintö on ajankohtainen, sillä Euroopan unionissa ollaan kyseenalaistamassa tekijänoikeuksia ja taiteellisia teoksia koskevia oikeuksia. Teknologinen vallankumous on muuttamassa perusteellisesti taiteellisten teosten ja kulttuuriomaisuuden käyttötapoja, ja siihen liittyvien epäilemättä perusteltujen syiden takia komissio on ehdottanut jo muutamien kuukausien ajan, että tekijöille, säveltäjille, esittäjille ja ylipäätään kaikille oikeudenhaltijoille maksettavia palkkioita alennettaisiin. Se kannattaa täysin tuottajien ja kuluttajien näkemystä, jonka mukaan verkkojakelun olisi oltava ilmaista.
Tuomitsen tämän pattitilanteen, tämän illuusion ilmaisista verkkopalveluista. Jos tekijöille ja esiintyjille ei enää makseta tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista, jonain päivänä kaikenlainen tuotanto, niin uuden musiikin kuin uusien elokuvienkin tuotanto, loppuu. Mitä levitämme sen jälkeen verkossa?
Onnistuimme pysäyttämään komission suositusluonnoksen, jossa hyökättiin yksityistä kopiointia koskevaa korvausjärjestelmää vastaan, mutta ehdotus on edelleen pöydällä.
Kaikki jäsenvaltiomme ovat saattaneet vuonna 2001 annetun direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään ja turvanneet oikeudenhaltijoiden aseman. Kilpailuasioista vastaava komission jäsen on päättänyt poistaa kansallisten yhteisvalvontajärjestöjen oikeuksien alueellisen soveltamisalan. Laillisiin verkkomusiikkipalveluihin liittyvän tekijänoikeuden ja lähioikeuksien rajatylittävää kollektiivista hallinnointia koskevassa suosituksessa esitetään sama vaarallinen ajatus. Sillä on ollut myös vahingollinen vaikutus, sillä Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan järjestöt ovat luoneen yhden yhteisen järjestön, jolle eräs hyvin merkittävä äänitetuottaja on antanut yksinoikeudet kansanväliseen kokoelmaansa.
Jäsen Levai on siten oikeassa haastaessaan komission esityksen, jossa nojaudutaan voimakkaasti epäasianmukaiseen kuulemismenettelyyn. Katsomme kuitenkin, että hänen ehdotuksellaan, jolla turvataan paikalliset kokoelmat, suositaan hieman liikaa jakelijoita oikeudenhaltijoihin nähden ja että siihen sisältyy siten polkumyynnin vaara. Toivon kuitenkin, että tämä mietintö hyväksytään nykymuodossaan, jotta komissio tietää, ettei Euroopan parlamentti aio sallia eurooppalaisen lainsäädännön karkaavan lainsäätäjiltä tällaisilla hyvin arkaluonteisilla aloilla ja että se haluaa, että kaikki näkökulmat otetaan huomioon puolueettomasti. Tätä tarkoitin myös kulttuurisella monimuotoisuudella.
Klaus-Heiner Lehne
- (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, jäsen Wallisin tavoin minäkin muistan parlamentin viime lainsäädäntökauden. Euroopan parlamentilla on aina ollut omat vaikeutensa oikeuksien hallinnointiyhtiöiden kanssa. Viittaan tässä yhteydessä Echererin mietintöön, jossa vaadimme komissiolta erityistä säädöstä niiden avoimuudesta ja niiden toiminnan sääntelemistä, Zimmerlingin mietintöön, jossa niillä oli merkityksellinen osa, sekä tekijänoikeutta ja lähioikeuksia tietoyhteiskunnassa koskevaan direktiiviin liittyviin pohdintoihin.
Yksistään näistä syistä on täysin oikein ja asianmukaista, että komissio pohtii, miten tätä ongelmaa olisi käsiteltävä, sillä emme voi suvaita sitä, että pitkällä aikavälillä alalla toimii sisämarkkinoiden sijaan 27 monopolia, mutta emme myöskään halua, että nämä 27 monopolia korvataan muutamalla oligopolilla. Tämä tehtiin täysin selväksi valiokunnassa käydyissä neuvotteluissa.
Haluan kuitenkin hyödyntää tätä tilaisuutta tehdäkseni selväksi, etteivät oikeuksien hallinnointiyhtiöt ole mikään itsetarkoitus. Ne ovat jonkinlainen välttämätön paha, ja ne toimivat siellä, missä niitä tarvitaan, toisin sanoen sovittelijoina tuotteen tekijöiden ja käyttäjien välillä. Jos se ei ole välttämätöntä - ja tällainen tilanne on täysin mahdollinen - oikeuksien hallinnointiyhtiöitä ei tarvita.
Olen oppinut monista keskusteluista ja kuulemisista - ja varsinkin edunvalvontajärjestöiltä - että tällainen liiketoiminta on paljon monimutkaisempaa kuin alun perin oletimme. Menettelyn aikana monet asiaosaiset muuttivat mielensä ja suuret valvontajärjestöt päättivät äkkiä, että ne kannattavatkin vapauttamista, sillä ne tajusivat, että markkinat antaisivat niille mahdollisuuden muodostaa oligopolin. Samaten monet käyttäjät muuttivat mielensä ja päättivätkin vastustaa kattavaa vapauttamista, sillä niiden mielestä se toisi kuluttajille enemmän haittaa kuin hyötyä.
Tässä tilanteessa on yksinkertaisesti välttämätöntä laatia hyvin huolellinen lainsäädäntöehdotus. On ilmeistä, että meidän on tehtävä asialle jotakin eikä tilanne voi enää jatkua samanlaisena, ja odotamme, että komissio todellakin laatii käytännössä tällaisen ehdotuksen ja että voimme sen jälkeen käsitellä sitä perinpohjaisesti käyttäen kaikkia parlamentin keskustelussa esiin tuotuja keinoja. Tämä on mietinnön keskeinen viesti, ja odotamme sitä myös komissiolta.
Kiitän esittelijää ja varjoesittelijöitä.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Bruno Gollnisch 
kirjallinen. - (FR) Verkkomusiikkipalvelujen kasvun edistämisen osalta olemme komission kanssa samaa mieltä ainakin siitä, että näiden palvelujen kehittäminen on riippuvaista yhteisvalvontajärjestelmien muuttamisesta ja tekijänoikeuslupien myöntämisestä yhteisötasolla. Nämä parannukset ovat todellakin käyneet välttämättömiksi maksullisten Internet-radion sekä suoratoisto- ja latauspalvelujen kaltaisten palvelujen kehittymisen takia. Tekijänoikeusluvan puuttuminen EU:sta on ollut yksi este verkkopohjaisten musiikkipalvelujen koko potentiaalin hyödyntämiselle.
Euroopan unionin toimielinten on kuitenkin oltava varovaisia antaessaan yhteisvalvontajärjestelmiä koskevaa lainsäädäntöä, sillä kyse on hyvin monimutkaisesta asiasta. Niiden olisi etenkin seurattava hyvin tiiviisti tällaisen järjestelmän kohtuuttomuuksia, sillä oikeudenhaltijoiden vapaus valita vapaasti valvontajärjestö EU:n alueella johtaisi oikeuksien keskittymiseen ja kulttuurisen monimuotoisuuden heikentymiseen.
Tuemme tältä osin valtaosaa esittelijän huomautuksista, myös ajatusta, jonka mukaan valvontajärjestön on saatava myöntää kaupallisille käyttäjille yleiseurooppalaisia ja monta kokoelmaa koskevia lisenssejä musiikkikokoelmien verkkokäyttöä varten kaikkialla EU:ssa.
Andrzej Jan Szejna
kirjallinen. - (PL) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa kiittämällä esittelijä Lévaita ja onnitella häntä hänen työstään tänään käsiteltävän Euroopan parlamentin päätöslauselman parissa. Tekniikan edistyminen ja sivilisaation kehittyminen ovat johtaneet rajatylittävien kaupallisten tekijänoikeuksien käyttäjien uuden sukupolven syntyyn. He ovat Internetin musiikkipalvelujen tuottajia. Tämä osoittaa, miten tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien markkinat muuttuvat ja kehittyvät, mikä puolestaan vahvistaa sitä käsitystä, että tällä alalla on tehtävä uusia aloitteita.
Eurooppalaisten musiikkimarkkinoiden asianmukainen kehittyminen edellyttää, että tutkimme verkkomusiikkipalvelujen monta aluetta ja monta kokoelmaa kattavien lisenssien vaikutusta ja oikeudenhaltijoiden sosioekonomiseen tilanteeseen liittyviä vaikutuksia. On myös tärkeää varmistaa, että eurooppalaiset verkkomusiikkipalvelumarkkinat voivat kehittyä vapaasti ilman, että siitä on haittaa Euroopan unionin kulttuurin monimuotoisuudelle.
Tänään tarkasteltava Euroopan parlamentin päätöslauselma ansaitsee tukemme. Komission on kuitenkin ehdottoman tärkeää tehdä perusteellinen tutkimus tästä ongelmasta. Tutkimuksen tulokset on toimitettava Euroopan parlamentille.
Lisäksi haluan korostaa, että samalla kun osallistumme tähän keskusteluun, meidän on myös pidettävä mielessä, miten voisimme ottaa huomioon tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien rajatylittävän yhteisvalvonnan luonteesta johtuvat tulevat tarpeet.
