EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Peter van Dalenin liikenne- ja matkailuvaliokunnan puolesta laatima mietintö EU:n meriliikennepolitiikasta vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset -.
Peter van Dalen
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, eurooppalaisesta meriliikennepolitiikasta voisi puhua pitkään. En aio tehdä sitä, vaan keskityn sen sijaan pariin tärkeimpään kohtaan ja keskeiseen aiheeseen.
Ensimmäinen tärkeä seikka on alan merkittävyys. 80 prosenttia maailmankaupasta käydään meriteitse ja eurooppalaiset laivat vastaavat 41 prosentista näistä kokonaismarkkinoista. Euroopan markkinoilla 40 prosenttia kaikista tavaroista kuljetetaan merialuksilla. Tämä tekee meriliikenteestä keskeisen tärkeän taloudenalan ja alan, jonka on kilpailtava maailmanlaajuisilla markkinoilla. Ymmärtäessänne tämän toinen keskeinen seikka seuraa tästä automaattisesti, ja kyse on kilpailusta.
Tiedämme, että monet valtiot ympäri maailmaa tukevat laivastoaan hyvin erilaisin tavoin. Jos se sallittaisiin Euroopassa, veisi vain muutamia vuosia ennen kuin kaikki aluksemme siirtyisivät sellaisten valtioiden kuin Hongkong tai Singapore lipun alle. Siitä ei olisi haittaa ainoastaan laivastolle, vaan se olisi isku koko meriklusterille. Työpaikkoihin maalla, pankeissa, varustamoissa, vakuutusyhtiöissä, logistiikkayhtiöissä, erilaisissa koulutuslaitoksissa ja yrityksissä, jotka tekevät aktiivisesti työtä alusten ympäristöystävällisyyteen liittyvien innovaatioiden ja parannusten hyväksi, kohdistuisi kohtalokkaan voimakas isku, jos laivastomme siirtyisi muualle.
Näiden kahden keskeisen seikan vuoksi mietinnössäni kehotetaan jäsenvaltioita jatkamaan lippujensa käytön tukemista. Kyse on siitä, että tarjotaan verohelpotuksia, kuten alusten tonnistoverotus ja merenkulkijoiden ja laivanvarustajien verotuksen keventäminen. Tämä on ainoa keino varmistaa, että sekä itse ala että meriklusterit säilyttävät merkityksensä Euroopassa pitkällä aikavälillä.
Minulla on komission jäsenelle tähän liittyvä kysymys: milloin Euroopan komissio aikoo esittää säännöt merisatamien valtiontukea varten? Ehdotus on tarkoitus esittää syksyllä, mutta en tiedä, minkä vuoden syksystä on kyse. Minulle on tärkeää se, että valtiontuki myönnetään avoimesti ja että vastuuvelvollisuus toteutuu hyvin. Emme saisi tässä yhteydessä tukea kiinteitä terminaaleja emmekä satamia, jotka sijaitsevat hyvin lähellä kolmansia maita. Molemmissa tapauksissa olisi käytännössä kyse täysin järjettömästä toiminnasta.
Tässä yhteydessä minulla on huomatus päätöslauselmaluonnoksen 5 kohtaan, jonka englanninkielisessä versiossa puhutaan "mukavuuslipuista". Mielestäni se on väärä nimitys, ja olisin pitänyt parempana jotakin sellaista kuin "alikuntoiset" alukset. Loppujen lopuksi kyse on siitä, ettemme halua lippuja ja aluksia, jotka kiertävät turvallisuuteen ja sosiaalisiin normeihin liittyviä vähimmäisvaatimuksia. Kyse on siitä, millainen lippu on, ja se mikä hollanniksi on "goedkope vlag", ei välttämättä ole automaattisesti synonyymi englannin ilmaisulle "flag of convenience".
Lopuksi haluan ottaa esiin vielä erään keskeisen seikan eli merenkulkualan tekemisen houkuttelevaksi nuorille. Euroopan väestö on yhä suuremmassa määrin ikääntyvää ja meidän on tehtävä paljon enemmän nuorisomme hyväksi. Ei ole milloinkaan liian aikaista alkaa kertoa nuorille merenkulkualasta ja meriliikenteestä, ja olin tyytyväinen kuullessani, että laivanvarustajat vierailevat peruskoulun alaluokilla kertomassa nuorille työskentelystä merellä.
Tässä oli joitakin tärkeitä asioita, joita halusin ottaa tässä vaiheessa esiin, ja vastaan mielelläni kaikkiin jäsenien ja komission jäsenen huomioihin päätöspuheenvuorossani.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää esittelijää hänen tekemästään erinomaisesta työstä tässä poliittisesti erittäin tärkeässä kysymyksessä.
Meriliikennestrategiaa vuoteen 2018 asti on käytetty suuresti hyväksi valmisteltaessa komission Eurooppa 2020 -strategiaa, ja uuteen valkoiseen kirjaan liittyvä prosessi on jo käynnistetty. On nähtävissä, että tämä liikennestrategia kuuluu keskeisen strategiakehityksen etulinjaan Euroopassa.
Merenkulku on yksi Euroopan vahvuuksista, ja on vain luonnollista, että haluamme hyötyä siitä, mitä on saatu aikaan menneisyydessä, mutta on tärkeää katsoa myös kohti tulevaisuutta. Päätavoitteemme on varmistaa ja kasvattaa edelleen eurooppalaisen merenkulun kestävyyttä ja suorituskykyä. Tämä tarkoittaa tehokkaita, turvallisia, varmoja ja ympäristöystävällisiä meriliikennepalveluja. Meriliikenne tarjoaa Euroopassa korkealaatuisia työpaikkoja ja ruokkii tutkimusta ja eurooppalaista teollisuusinnovointia.
Meillä on myös kunnianhimoisia ympäristötavoitteita, ja komissio on aina painottanut tarvetta globaaleihin ratkaisuihin, etenkin kasvihuonekaasujen vähentämisen osalta.
Merkittävin strategiaan liittyvä työ tehtiin ennen talouskriisiä. Talouden taantuman jälkeenkin strategia on edelleen käyttökelpoinen. Tässä yhteydessä on painotettava kansainvälisen järjestyksen ylläpitoa ja parantamista. Vastassamme on uhkia kuten protektionismi, epäoikeudenmukainen kilpailu, normit alittava merenkulku tai merirosvous. Meidän on löydettävä näihin kysymyksiin parempia ratkaisuja, ja se on tehtävä käymällä vuoropuhelua tärkeimpien kauppakumppanien kanssa.
Pidän hyvänä liikenne- ja matkailuvaliokunnan päätelmiä ja esiteltyä mietintöä, ja voin vakuuttaa teille, että komissio käsittelee jo nyt lukuisia kysymyksiä toimittaessa eri tavoin strategian täytäntöön panemiseksi, esimerkkinä vaikkapa ehdotus aluksia koskevista ilmoitusmuodollisuuksista, eräs esteettömän eurooppalaisen meriliikennealueen tärkeä osatekijä.
Komission yksiköt ovat alkaneet myös työstää meriliikenteeseen liittyvää sosiaalista toimintaohjelmaa sekä EU:n eMaritime-aloitetta, joista molemmat komissio aikoo esitellä vuonna 2011.
Haluaisin myös vastata huomautukseen valtiontukien suuntaviivoista meriliikennettä varten vuonna 2010. Toisaalta vuoden 2004 suuntaviivojen voimassaolo ei lakkaa vuonna 2011, vaikka komissio olisi sanonut, että ne uudistetaan seitsemän vuoden kuluessa. Toisaalta nykyinen kriisi sen meriliikenteelle aiheuttamine vakavine seuraamuksineen edellyttää erittäin varovaista lähestymistapaa.
Mitä tulee erityistoimenpiteisiin, valmistelemme parhaillaan strategian täytäntöönpanoa varten yksityiskohtaista tiekarttaa, joka on tarkoitus julkaista ensi kesänä.
Georgios Koumoutsakos
Arvoisa puhemies, komission jäsenen lausunto saa minulta erittäin myönteisen vastaanoton, ja kuuntelin sitä erittäin kiinnostuneena, koska merenkulku on tosiaan hyvin tärkeä - etten sanoisi elintärkeä - ala Euroopan talouden kannalta.
Euroopan unionin on todella syytä pitää kiinni siitä johtavasta roolista, joka sillä on tällä taloudenalalla, ja säilyttää meriliikenteen korkea taso. Haaste on seuraava: meidän on säilytettävä johtava asemamme maailmanlaajuisilla merenkulkumarkkinoilla, minkä vuoksi tarvitsemme tehokasta ja koordinoitua meriliikennestrategiaa.
Mietintö, josta keskustelemme tänään ja joka hyväksyttiin asiasta vastaavassa valiokunnassa ylivoimaisella enemmistöllä, on yksityiskohtainen mietintö, jossa liikutaan oikeaan suuntaan, ja olen sitä mieltä, että jopa tällaisenaan, ilman muutoksia ja tarkistuksia, teksti vastaa täysin tarpeeseemme edetä tietyn sovitun linjan mukaisesti suuntaan, johon jo aiemmin viittasin.
Euroopan merenkulkuala on tietysti tällä hetkellä valtavien haasteiden edessä, ulkoista haastetta unohtamatta. Ensimmäisenä haasteena on tarve lisätä kilpailua. On tosiasia, että vapaa kilpailu on merenkululle elinehto. Samanaikaisesti kuitenkin tarvitaan usein valtiontukea, koska joudumme usein vastatusten kolmansista maista tulevan epäoikeudenmukaisen kilpailun kanssa.
Johtopäätös on siis seuraava: valtiontuki on säilytettävä, koska se on auttanut pitämään yllä eurooppalaisen merenkulun ja jäsenvaltioiden talouden kilpailukykyä. Toinen haaste, jonka edessä olemme, on tarve vahvistaa ja parantaa merenkulkualalla toimivan henkilöstön ammatillista koulutusta, koska alalle tulevien nuorten määrä on pienentynyt huomattavasti ja koulutetuista merenkulkijoista on pulaa.
Tämän vuoksi tarvitsemme dynaamista politiikkaa. Meidän on ryhdyttävä, epäonnistumatta siinä, toimiin näillä kahdella alueella, ja mielestäni mietinnössä mennään oikeaan suuntaan.
Knut Fleckenstein
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ensinnäkin pidämme erittäin hyvänä asiana sitä, että tulevaisuudessa EU:lla on meriliikennestrategia, vaikka joudummekin odottamaan äänestystä vielä vähän aikaa. Oletamme, että tämä mietintö sisällytetään liikennealan tulevaisuutta koskevaan mietintöön ja sen jälkeen valkoiseen kirjaan.
Vuoteen 2018 ulottuvan eurooppalaisen meriliikennestrategian avulla luodaan puitteet, joiden avulla eurooppalaisesta meritaloudesta tehdään kansainvälisesti kilpailukykyisempi, ja olemme tässä strategiassa tehneet selväksi, että ensinnäkin haluamme, että puitteet luodaan ekologisten normien perusteella, ja toiseksi, että tahdomme saada kunnolliset maailmanlaajuiset sosiaaliset normit laadukasta merenkulkua varten.
Haluan käsitellä lyhyesti kolmea seikkaa. Ensinnäkin, merenkulku on ympäristöystävällinen liikenteen ala, ja tämän vuoksi yksi kyseiseen taloudenalaan liittyvistä tavoitteistamme oli, että ala hoitaisi myös jatkossa osuutensa ilmastonmuutoksen torjunnasta. Olen vahvasti sen kannalla, että meidän on luotava kannustimia, kuten vihreät satamat, vaikka emme teekään tänään päätöksiä, vaan pikemminkin annamme komission ja neuvoston tehtäväksi sen selvittämisen, mikä on tässä tarkoituksessa mahdollista.
Mielestäni on yhtä lailla tärkeää säilyttää kansainvälinen kilpailukyky - myös muiden liikennemuotojen osalta. Tämän vuoksi on myös oikein, että komissio tekee ehdotuksemme perusteella vielä kerran vaikutustenarvioinnin rikkidioksidipäästöjen valvonta-alueilla Pohjanmerellä ja Itämerellä, koska jos haluamme tänne korkeampia vaatimuksia kuin muualle, meidän on otettava huomioon kansainvälinen kilpailu ja varmistettava mahdollisuuksien mukaan, ettemme aiheuta sitä, että konttien kuljettaminen siirtyy takaisin maanteille, mikä olisi tavoitteiden vastaista.
Haluan ottaa esiin vielä yhden asian, jonka koen erityisen tärkeäksi, nimittäin tärkeimpien eurooppalaisten satamien ottamisen mukaan TEN-verkkoja koskeviin suunnitelmiin. Tämä on kannaltamme valtavan tärkeää, koska satamat ovat kuljetusketjun tärkeitä liittymäkohtia, ja ne voivat täyttää tehtävänsä tehokkaasti vain, jos eri liikennemuotojen yhdistämistä toisiinsa helpotetaan ja vahvistetaan.
Voisin ottaa esiin vielä lukuisia muita seikkoja. Esittelijä van Dalen, onnittelut tämän erinomaisen mietinnön johdosta. Olemme kaikki tehneet jotakin sen eteen, ja pyydän ymmärrystänne sille, että emme halua pilata tätä erinomaista mietintöä hyväksymällä tarkistuksenne.
Jean-Paul Besset
Arvoisa puhemies, Vihreät / Euroopan vapaa allianssi - ryhmä antaa täyden tukensa esittelijä van Dalenin mietinnölle ja suosituksille. Hän esittää meille tasapainoisen tekstin, joka on tulosta siitä tiiviistä yhteistyöstä, jonka hän onnistui luomaan muiden poliittisten ryhmien kanssa.
Kannatamme tätä mietintöä, koska siinä tuodaan selkeästi esiin haasteet, joita EU:n meripolitiikalla on edessään, nimittäin meriliikenteen merkittävä kasvu, sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella, ilman ympäristöön ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyviä uhrauksia. Teksti noudattaa logiikkaa, jota toivoisimme sovellettavan kaikilla aloilla: kestävän kehityksen politiikka. Se tarjoaa myönteisiä mahdollisuuksia siihen, että meriliikenne voi kehittyä tästä hetkestä vuoteen 2018 asti parhaissa mahdollisissa olosuhteissa.
Korostamme etenkin mukavuuslippujen väärinkäytön ja alikuntoisten alusten käytön torjuntaa. Pidämme tärkeänä myös merirosvoukselta suojelua. Pidämme tärkeänä yhtenäisen eurooppalaisen merialueen mukaisesti laadittua politiikkaa, ja eurooppalaisten merisataminen liikenteen liittämistä muihin kuljetusmuotoihin sisämaassa. Pidämme tärkeänä tukea eurooppalaisten satamien lähtevään ja saapuvaan liikenteeseen liittyvien hallinnollisten määräysten yksinkertaistamiseksi. Pidämme tärkeänä merenkulkualan ammattien edistämistä ja jatkuvaa kouluttautumista niihin. Lisäksi pidämme vielä tärkeänä ympäristökysymysten asettamista etusijalle.
Kaiken kaikkiaan olemme aina valmiit tukemaan kaikkea sellaista, minkä avulla on mielestämme mahdollista edistää maantie- ja lentoliikenteen kanssa kilpailukykyistä meriliikennealaa. Esittelijä van Dalenin mietinnössä otetaan asianmukaisesti huomioon maailmanlaajuinen ympäristöön liittyvä haaste, johon meriliikenne on yksi mahdollinen ratkaisu. Varsinkin se on hyödyllinen väline ilmaston lämpenemistä vastaan.
Ainoa harmittava seikka on se, että esittelijä tai komissio eivät ole pitäneet kiinni tarkistuksesta, jonka jätimme meriliikennealan sisällyttämiseksi kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmään. Mielestämme mikään taloudenala ei saisi olla poikkeus yleisestä säännöstä, ja ilmailu- ja tieliikennealan tavoin, vaikka meriliikenteen kaasupäästöt ovat vähäiset, sen on osallistuttava niiden vähentämiseen. Tämän vuoksi jätämme tarkistuksemme uudelleen täysistunnossa.
Jacky Hénin
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, on todellisuuden kaunistelua sanoa, että unioni tarvitsee todellisen meriliikenteen kehittämisstrategian, koska kyse on unionin tulevaisuuden kannalta keskeisen tärkeästä elintarvikeomavaraisuuteen sekä taloudelliseen ja poliittiseen itsenäisyyteen liittyvästä kysymyksestä sekä ympäristönsuojelusta.
Jotta strategia olisi tehokas, sen on oltava kokonaisvaltainen ja katettava alusten rakentaminen ja korjaaminen, satamat, työllisyys ja työntekijöiden koulutus sekä turvallisuus. Satamapalvelujen vapauttamista koskevan direktiivin hylkääminen vuonna 2006 on mielestäni minkä tahansa eurooppalaisen meriliikennestrategian kivijalka.
Parlamentti kehottaa komissiota jatkamaan mukavuuslippujen väärinkäytön torjumista. Tämä on myönteinen asia, mutta taistelu ei ole vielä kunnolla edes alkanut. Loppujen lopuksi ei ole tarpeen torjua mukavuuslippujen väärinkäyttöä, vaan koko käytännön olemassaoloa. Muutoin kaikki hyvät aikomuksemme, jotka liittyvät turvallisuuteen tai työpaikkojen luomiseen, on tuomittu epäonnistumaan.
On myönteinen askel asettaa alan valtiontukien ehdoksi sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien kriteerien täyttyminen ja EU:n jäsenvaltioista tulevien merenkulkijoiden työpaikkojen ja koulutuksen edistäminen, sillä todellinen kilpailun vääristyminen ei johdu valtiontuesta, vaan sosiaalisesta sekä palkkoihin ja ympäristöön liittyvästä polkumyynnistä.
Paras tae meriliikenteen turvallisuudelle ovat hyväpalkkaiset, hyvin koulutetut miehistöt, joilla on hyvä sosiaaliturva ja hyvät työolosuhteet.
Olen tyytyväinen nähdessäni, että vihdoinkin puhutaan merenkulkijoiden elinikäisestä koulutuksesta ja ammatillisen pätevyyden ja taitojen vahvistamisesta. Nyt on vielä varmistettava, että tämä tunnustetaan kaikkien merenkulkijoiden oikeudeksi ja että työnantajat rahoittavat sen.
Kannatan myös laivanrakennusta ja teräksen laatua koskevia vaatimuksia. Meille esitellyn tekstin avulla otetaan toki joitakin askelia eteenpäin, mutta siihen sisältyy myös paljon ristiriitaisuuksia. Siinä ollaan edelleen vapaaseen ja vääristymättömään kilpailuun liittyvän opin pauloissa. Sitä muovaavat edelleen liikaa laivaajien lobbauksen aiheuttamat paineet ja pahimmat ääriliberaalit utopiat.
Miten siinä voidaan esimerkiksi tukea Euroopan merenkulkijoiden työllisyyttä ja samalla vaatia tutkimuksia sen selvittämiseksi, missä määrin heidät voidaan korvata uuden teknologian avulla?
Miten siinä voidaan puolustaa polkumyyntikäytäntöjen vähentämistä ja samanaikaisesti pyrkiä työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen, kun heidän oikeutensa edes unionin sisällä eivät ole samanlaiset? Miten siinä voidaan korostaa turvallisuutta, kun toiminta perustuu omaan ilmoitukseen ja kun jotkut, haistaessaan tilaisuuden voittoihin, eivät epäröi kuljettaa tavaroita, jotka saattavat osoittautua erityisen vaarallisiksi ihmisille ja ympäristölle, ja olla tekemättä niistä ilmoitusta?
Meillä on vielä paljon työtä, mutta teemme sitä yhdessä, koska terveen ja laadultaan korkeatasoisen meripolitiikan on perustuttava myös ja ennen kaikkea niiden sitkeiden miesten ja naisten kunnioittamiseen, jotka usein vaarantavat henkensä vastatakseen toisten tarpeisiin.
Anna Rosbach
Arvoisa puhemies, tämä on kunnianhimoinen strategia-asiakirja. Minulla on kuitenkin pari huomautusta.
Enemmän rahtia EU:n tärkeillä joilla - hyvä, mutta miten otetaan huomioon se tosiseikka, että viime vuosina vedenkorkeus on ollut usein liian alhainen, jotta täydessä lastissa oleva alus voisi kulkea niitä pitkin? Jos ne purjehtivat vain puolella lastilla, rahtikustannukset ovat liian korkeat.
Riskeihin perustuva valvonta - mistä sitten tiedetään, että hiililaiva salakuljettaa ihmisiä? Pelkkä riskeihin perustuva valvonta ei riitä. On naiivia odottaa kaikkien maailman merivaltioiden noudattavan EU:n korkeita ympäristönormeja. Monet kolmansista maista tulevat vanhat laivat saavat tästä sitä vastoin taloudellista etua.
Merirosvous - miksi tämä ongelma mainitaan ainoastaan Afrikan yhteydessä? Ongelma on paljon suurempi Indonesiaa ympäröivillä vesillä. Se vaikuttaa myös EU:n laivayhtiöihin.
Tyhjentämisvelvoite - tyhjentämisvelvoitteesta olisi tehtävä lakisääteinen kaikilla rannikkovesillä liikuttaessa ympäristökatastrofien välttämiseksi.
Pidän myös valitettavana sitä, että olemme sulkeeneet niin paljon pieniä satamia. Meidän olisi investoitava rannikkoliikenteen vahvistamiseen eikä sen heikentämiseen.
Vielä yksi asia - saamme usein kuulla, kuinka tärkeää laivanrakennusteollisuus on EU:lle. Missä siis viipyy keskustelu vastuullisesta, ympäristön kannalta kestävästä laivojen romuttamisesta? Haluammeko jatkossakin lähettää laivojamme romutettavaksi vastuuttomasti Intian rannoille, kun emme enää käytä niitä?
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopan merenkulkuasioita ei voi käsitellä kansainvälisistä merenkulkuasioista irrallaan. Eurooppa on merkittävä kilpailija meriliikennemarkkinoilla, etenkin kun kyse on matkustajien ja konttien kuljettamisesta. Euroopan unionin asemaa alan maailmanlaajuisilla markkinoilla on vahvistettava.
Sillä, että merimiehille annettavan koulutuksen laatua samoin kuin heidän työ- ja elinolosuhteitaan parannetaan niin merellä kuin satamissa ja ulkosatamissakin, voi olla paljon merkitystä tämän tavoitteen saavuttamisen kannalta. Eurooppalaisella merialalla on pulaa pätevistä työntekijöistä kautta linjan, laivanrakennuksesta huvialuksiin.
Yhdysvalloissa, Aasiassa ja Lähi-idässä sijaitsevat yhtiöt tarjoavat paljon enemmän kuin vastaavat eurooppalaiset yhtiöt. Näissä olosuhteissa eurooppalaiset alan ammattilaiset työskentelevät mieluummin Dubaissa tai Kiinassa sijaitsevissa meriliikenneyhtiöissä tai varustamoissa, kun taas eurooppalaisten alusten miehistönä on filippiiniläisiä tai intialaisia merimiehiä. Tämä on saatava loppumaan. Jäsenvaltioiden merenkulkulaitosten on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä koulutusohjelmien yhtenäistämiseksi ja tarjottava mahdollisuuksia palkalliseen työharjoitteluun ja kokemustenvaihtoon eurooppalaisten meriliikenneyhtiöiden kanssa.
Haluan ottaa esiin myös toisen turvallisuuteen liittyvän seikan, joka on äärimmäisen tärkeä ja josta on edelleen haittaa maailmanlaajuisen meriliikenteen juohevalle sujumiselle. Viittaan tilanteeseen Afrikan sarvessa. Suhtaudun myönteisesti toimiin, jotka liittyvät täysin tehtävänsä alueella täyttävään NAVFOR-Atalanta -operaatioon. Meidän on kuitenkin tunnustettava, että puolustusteollisuuteen tarvitaan erityisiä investointeja, jotta sotilashenkilöstölle voidaan toimittaa aluksia ja muita interventioresursseja, jotka ovat huomattavasti tehokkaampia kuin ne mitä eurooppalainen laivasto tätä nykyä käyttää.
Saïd El Khadraoui
(NL) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, hyvä komission jäsen, yhdyn suurelta osin kollegani Knut Fleckensteinin esittämiin huomioihin, ja haluan aluksi kiittää esittelijä van Dalenia hänen laatimastaan erinomaisesta mietinnöstä. Hän käsittelee taiten lukuisia tärkeitä kysymyksiä, joista mainittakoon aluksi vaikkapa merenkulun merkitys taloudellemme. Hän kiinnittää huomiota myös siihen tosiasiaan, että meidän on kilpailtava maailmanlaajuisilla markkinoilla ja että tämän vuoksi meidän on kiinnitettävä huomiota merenkulkualamme kilpailukykyyn pyrkiessämme samanaikaisesti kestävämpään liikenteeseen. Meidän on toisin sanoen pyrittävä estämään alusten ulosliputtamisen vaara. Samanaikaisesti meillä on oltava tasapuoliset toimintaedellytykset. Tämän vuoksi on tärkeää, että valtiontukisääntöjä, jotka ovat olleet valmisteilla jo hyvän aikaa, aletaan todella soveltaa satamissamme. Olen varma, että joudumme vielä palaamaan tähän asiaan myöhemmässä vaiheessa.
Pohdittavaa riittää kolmella tärkeällä alueella. Ensimmäinen on työllisyys ja työolot. Merenkulku ammattina on tehtävä jälleen nuoria houkuttelevaksi, ja tänä päivänä tähän on hyvin vaikea päästä. Meidän on lisättävä ponnisteluja levittääksemme tietoa uramahdollisuuksista joko maalla tai muualla. Nämä ovat asioita, joiden varaan voimme rakentaa. Myös työoloja on parannettava ratifioimalla Kansainvälisen työjärjestön lainsäädäntö ja suorittamalla tarkastuksia maailmanlaajuisesti, ei pelkästään Euroopassa, mikä on itsestään selvää.
Toinen tärkeä seikka - ja monet teistä ovat jo maininneetkin sen - on merenkulun vaikutus ympäristöön. Sinänsä merenkulku on kestävä liikennemuoto, mutta vielä on paljon parantamisen varaa. Tässä kohtaa Euroopan on omaksuttava edelläkävijän rooli, myös neuvotteluissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa.
Lopuksi todettakoon, että on sanomattakin selvää, että turvallisuus on olennaisen tärkeää. Ammatti voi olla houkutteleva vain, jos sitä voi ryhtyä harjoittamaan turvallisesti. Meidän on tehtävä laajennetusta kolmannesta meriturvallisuuspaketista totta ja jatkettava tuen antamista Atalanta-operaatiolle Somalian rannikon edustalla.
Gesine Meissner
(DE) Arvoisa puhemies, koska olen ensimmäinen puhuja Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmästä, haluan aloittaa esittämällä vilpittömät kiitokseni esittelijä van Dalenille. Olemme kaikki nähneet, että hän on täydestä sydämestään sitoutunut meriliikenteeseen. Se on tullut erittäin selväksi.
Me kaikki tiedämme, miten tärkeä tämä ala on. Viime vuosina, ennen kriisiä, meritalous kasvoi selvästi voimakkaammin kuin muut taloudenalat. Meriliikenteellä on tietysti tässä merkittävä rooli, ja voidaan sanoa, että meriklusterit ovat ehdottoman välttämättömiä Euroopan kehityksen kannalta jatkossa. Joidenkin ennusteiden mukaan nyt päästyämme pahimman kriisin yli liikenneala alkaa jälleen kasvaa ja meriliikenteen merkitys lisääntyy sen myötä. 90 prosenttia viennistämme ja tuonnistamme kulkee satamien kautta. Näin ollen on tietysti tärkeää - kuten on jo sanottu -, että satamiin ja sisämaayhteyksiin kiinnitetään liikennekäytävien ja Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä riittävää huomiota.
Tarvitsemme uutta verta. Jos merenkulkualalla on enemmän liikennettä, tarvitsemme tietysti myös ihmisiä, jotka haluavat työskennellä alalla. Tätä varten tarvitsemme korkealaatuista koulutusta, joka on myös yhdenmukaistettu kautta Euroopan, ja samalla meidän on mainostettava alaa. Nuorten on yksinkertaisesti myös nähtävä, millaisia tulevaisuudenmahdollisuuksia heillä on meriliikenteen alalla. Haluamme hyvät työolot - myös tämä on asia, jonka voimme ja jonka haluamme yhdenmukaistaa kautta koko Euroopan.
Ympäristöulottuvuus on jo mainittu. Merenkulku on erittäin ympäristöystävällistä, etenkin kun kyse on hiilidioksidipäästöistä. Typpioksidi- ja rikkidioksidipäästöjen osalta on vielä huomattavasti parantamisen varaa. Tässä riittää työsarkaa sekä alan sisällä että Euroopassa yleisesti ottaen, koska tämä on kuten sanottu äärimmäisen tärkeää sen vuoksi, että meriliikenteen alalla on voimakasta kansainvälistä kilpailua. Olemme tältä osin Euroopassa suhteellisesti ottaen etulinjassa, mutta meidän on varmistettava, että myös säilytämme tämän johtoaseman. Yksittäisissä tapauksissa saatamme tarvita tähän myös valtiontukea. Meidän on varmistettava, että teemme yhdessä töitä kehittääksemme alaa eteenpäin.
Yhteenvetona todettakoon, että meriliikenne on selkeästi tulevaisuudenala, ja sen vuoksi on hyvä, että kehitämme pitkän aikavälin strategiaa.
Dominique Riquet
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on keskeisen tärkeää, että Euroopan tasolla noudatetaan kunnianhimoista ja pitkän aikavälin meriliikennepolitiikkaa. Siinä on otettava huomioon alan erityispiirteet ja vastattava haasteisiin, joiden edessä ala on.
Merenkulkuala on Euroopan unionille strategisesti tärkeä ala monellakin tavalla, etenkin koska sillä on tärkeä rooli kasvun ja työllisyyden kannalta, se on kansainvälinen ala sekä ekologinen ja kestävä ala. Kuten jo todettiin, meriliikenteen avulla tapahtuu 80 prosenttia maailmankaupasta. Euroopan komission tiedonannossa ja Peter van Dalenin mietinnössä osoitetaan, miten jatkossa on edettävä, asetetaan strategiset tavoitteet ja määritellään keskeiset toiminta-alueet Euroopan unionin meriliikennepolitiikkaa varten.
Haluaisin painottaa joitakin seikkoja, joita kollegani Dominique Vlasto ja minä olemme ajaneet liikenne- ja matkailuvaliokunnassa ja jotka ovat, että Euroopan unionin on toimittava meriliikennealan vahvistamiseksi, että tähän liittyy etenkin työolojen ja uramahdollisuuksien parantaminen alalla irrottamatta kilpailukykyyn liittyvää tavoitetta kestävään kehitykseen, oikeudenmukaiseen kilpailuun ja turvallisuuteen liittyvistä tavoitteista. Mitä tulee ympäristöön liittyviin seikkoihin, EU:n politiikan avulla olisi edistettävä ulkoisten kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja päästöjen valvonta-alueiden perustamista merelle. Lopuksi, meriliikenteen kasvuun varauduttaessa olisi suosittava investointeja, joiden avulla satamainfrastruktuurejamme pyritään modernisoimaan ja laajentamaan.
On tärkeää, että Euroopan unioni kertoo muillekin visiostaan, joka koskee EU:n meriliikennepolitiikkaa vuoteen 2018 asti. Esittelijä van Dalenin erinomainen mietintö, joka on saanut laajaa kannatusta komissiossa, saa toivoakseni parlamentilta yhtä mittavaa tukea, mikä antaa meille paljon voimaa tulevissa neuvotteluissa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Meriliikenne on tulossa äärimmäisen tärkeäksi Euroopan unionille. Pidettäessä mielessä, että merenkulkualaan liittyy kilpailua sekä yhteisön tasolla että etenkin maailmanlaajuisesti, meidän olisi painotettava sitä, kuinka tärkeää on kasvattaa meriliikenteen osuutta kaikesta liikenteeseen liittyvästä toiminnastamme, paitsi yhteisön sisällä myös etenkin sen ulkopuolella. On kuitenkin syytä korostaa, että Euroopan unionin jäsenvaltioita on edelleen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan mustalla tai harmaalla listalla. Tämän vuoksi kehotamme jäsenvaltioita ja laivanvarustajia ponnistelemaan päästäkseen Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan valkoiselle listalle.
Lisäksi, kun otetaan huomioon viime vuosina tapahtuneet merenkulkuonnettomuudet, mielestäni jokaiseen jäsenvaltioon, josta on pääsy merelle, on perustettava merenkulkuonnettomuuksiin erikoistuneita eurooppalaisia interventiokeskuksia.
Arvoisa komission jäsen, haluan käyttää tämän keskustelun tarjoamaa tilaisuutta hyväksi esittääkseni uudelleen komissiolle pyyntöni hyödyntää kaikin tavoin Euroopan unionin suora yhteys Mustallemerelle, jolla on alueena erityinen geostrateginen merkitys. Komission pitäisi tämän vuoksi pyytää, samoin kuin muidenkin eurooppalaisten merten ollessa kyseessä, ehdotuksia Mustanmeren merikäytävien kehittämiseksi. Rotterdamin ja Constanţan välinen yhteys Reinin käytävän, Mainin kanavan ja Tonava-joen kautta lyhentää matkaa Pohjanmeren ja Mustanmeren välillä 4000 kilometriä. Tästä syystä pidän asiaa keskeisen tärkeänä, ja pyydän komissiota ja jäsenvaltioita nopeuttamaan ensisijaisen hankkeen numero 18 täytäntöönpanoa.
Vaikka laivaliikenne saastuttaa vähemmän, Euroopan parlamentti on pyytänyt, että laivakuljetukset sisällytetään päästökauppajärjestelmään, etenkin kun kyse on meriliikenteestä.
Telakat ovat taloudellisissa vaikeuksissa, etenkin nyt talous- ja rahoituskriisin aikana. Tällä hetkellä telakoiden edustajat eivät kykene löytämään ratkaisua nykyisestä talouskriisistä selviytymiseksi.
Eurooppalaisella merenkulkualalla on alati kasvava pula pätevistä merenkulkijoista. Sosiaaliset näkökohdat ja työolot, joita merenkulkijoille tarjotaan Euroopan unionissa, liittyvät läheisesti eurooppalaisen laivaston kilpailukykyyn. Mielestäni tarvitaan toimenpiteitä, joiden avulla työntekijöiden liikkuvuutta alalla voidaan helpottaa ja poistaa perusteettomat esteet ja rajoitukset.
Inés Ayala Sender
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella erityisesti esittelijä van Dalenia ja myös kollegaani Knut Fleckensteinia tästä loistavasta aloitteesta, joka vie eteenpäin Euroopan unionin meripolitiikkaan liittyviä Euroopan parlamentin kunnianhimoisia tavoitteita, ja haluan lisäksi kiittää heitä heidän valmiudestaan hyväksyä suuri osa ehdotuksistani.
Valmis mietintö sisältää sellaisia tärkeitä näkökohtia kuin tuki satamien ja alusten mukauttamiseksi liikuntarajoitteisten ihmisten tarpeita vastaaviksi ja vaatimus ratifioida merityötä koskeva ILO:n yleissopimus vuodelta 2006, ja lisäksi siinä pyydetään, että yleissopimus otettaisiin osaksi alan käytäntöjä. Toinen tärkeä seikka on merenkulkijoiden ammatillista koulutusta koskevien ehdotusten laajentaminen koskemaan kaikkia tasoja, jotta heidän aliarvostustaan ja hyväksikäyttöään voidaan torjua.
Siinä ehdotetaan myös ryhtymistä tiennäyttäjäksi saastumisen torjunnassa Kansainvälisen merenkulkujärjestön puitteissa, niin etsittäessä vaihtoehtoja meriliikenteessä käytettävälle polttoaineelle kuin vähennettäessä rikkidioksidipäästöjä, ja ehdotetaan, että tähän käytettäisiin älykkäitä liikennejärjestelmiä, kuten Galileo-satelliittijärjestelmää.
Lisäksi mietinnössä ehdotetaan sen tunnustamista, että merirosvouden vastaisia toimia on tehostettava, ja tuen antamista Atalanta-operaation tehostamiselle, sekä korostetaan tarvetta parantaa alusten suunnittelun laatua, jotta niihin olisi mahdollisimman helppo päästä ja ne vastaisivat korkeimpia mahdollisia turvallisuusnormeja.
Lopuksi haluan todeta, että pidän erittäin myönteisenä asiana roolia, joka uusissa Euroopan laajuisissa verkoissa on annettu satamille, mukaan luettuina niiden keskeisen tärkeät yhteydet kuivasatamien ja sisämaasatamien sekä logistiikkakeskusten kanssa.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, strategia, josta keskustelemme tänään, on äärimmäisen kunnianhimoinen, ja mitä tulee perussuuntaan, poliittisen ryhmämme esittelijä Georgios Koumoutsakos on jo käsitellyt kaikkea, mitä halusin sanoa.
Sallikaa minun kuitenkin esittää kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenenä huomautus, joka liittyy erittäin mielenkiintoiseen ja uraauurtavaan aloitteeseen luoda eMaritime-järjestelmä, meriliikenteen seurantaverkko. Henkilökohtaisesti hyväksyn komission tekstin; siinä säädetään yhdennetystä tietohallintajärjestelmästä kaikkien merellä liikkuvien laivojen ja niiden lastien tunnistamiseksi, seuraamiseksi, ja paikantamiseksi sekä ilmoitusten tekemiseksi niistä.
Samantapaisiin sähköisiin valvontatoimiin - en tiedä, ovatko ne pidemmälle vietyjä vai eivät - ollaan kuitenkin ryhtymässä myös Frontexin yksiköissä, osana laittoman maahanmuuton torjuntaa. Tämän vuoksi haluan kysyä, otammeko tämän huomioon, onko komissiolla tarvetta selventää mitään tiedonantoonsa liittyvää, onko kullakin virastolla oltava erityiset, toisistaan poikkeavat valtuudet vai pitäisikö nämä tiedot kenties yhdistää siten, että pääsisimme molemmilla tahoilla parempaan lopputulokseen.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ottaa esiin kaksi asiaa, jotka esittelijä mainitsi mutta joita hän ei käsitellyt tarkemmin.
Ensimmäinen on merirosvous, jonka osalta suositukset ovat kyllä hyviä, mutta väkisinkin yleisluonteisia. Ehkäpä Atalanta-operaatiosta saatujen opetusten perusteella hankittua kokemustamme voisi käyttää paremmin IMO:n suosittelemien itsesuojelusääntöjen hyväksi, kun otetaan huomioon, että merirosvous todennäköisesti leviää laajemmalle ja unionimme ei pysty suorittamaan tämäntyyppistä operaatiota kaikilla merialueilla, joita EU:n kauppalaivastot käyttävät.
Toinen asia on pidemmälle viedyn yhteyden tarve meriliikenteen ja sisävesiliikenteen välillä, koska toiminta näillä aloilla on monimutkaista. Tämä käy ilmi esimerkiksi siitä, miten taloudelliset, sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja poliittiset tekijät liittyvät toisiinsa Tonava-joen ja Mustanmeren tapauksessa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ensimmäinen kysymys koskee selvitystä, jota odotamme Euroopan komissiolta Marco Polo -ohjelman tehokkuudesta. Toinen kysymys liittyy mahdollisuuteen, tai paremmin sanottuna, tuleviin säädösehdotuksiin Euroopan unionin merisatamien roolin vahvistamisesta maailmanlaajuisen meriliikennelogistiikan osana.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Arvoisa puhemies, pyysin puheenvuoroa selventääkseni, että alustavassa mietinnössäni sivuutin asian, jota myöskään kollegani täällä eivät ole vielä maininneet. Haluaisin erityisesti viitata Euroopan meriturvallisuusviraston eli EMSAn rooliin. Minulla ja joillakin kollegoillani oli hiljattain tilaisuus vierailla EMSAssa, joka tekee tärkeää työtä, joka on erittäin merkityksellistä Euroopan unionin meriliikennestrategian kannalta. Se tarvitsee tukea, ja uskon, että ne tiedot ja tekniset laitteet, joita sillä on, eivät ainoastaan auta merenkulkua ja meriliikennettä unionissa, vaan niistä voi olla apua myös muilla aloilla, joihin hetki sitten viitattiin, etenkin esimerkiksi sellaisten tietojen osalta, joita myös Frontex voi arvioida ja käyttää hyväksi.
Rehellisesti sanottuna, ja tämä on viimeinen huomioni, EMSA tekee tärkeää työtä, joka meidän on tunnustettava ja otettava huomioon keskustellessamme Euroopan unionin meristrategiasta.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, tämä on ollut erittäin mielenkiintoinen keskustelu, josta Peter van Dalenin erinomainen mietintö saa varmasti vahvistusta. Mielestäni se on hyvin tehty, koska mikään ei ole vaikeampaa kuin mietinnön kirjoittaminen strategiasta yleisesti, koska strategia on väline, johon todella sisältyy pidemmän aikavälin visio ja jossa on samalla keskityttävä keskeisiin seikkoihin.
Työskentelemme parhaillaan kollegiona laatiaksemme yksityiskohtaisen tiekartan täytäntöönpanoa varten. On mahdollista, että työ on kesään mennessä valmis. Haluaisin ottaa esiin kolme erityistä kysymystä. Ensimmäinen koskee valtiontuen suuntaviivoja satamia varten. Asia on käsiteltävänä komission kilpailun pääosastossa ja entisen komission jäsenen kanssa, ja he todella toivoisivat meidän komissiona pitävän kiinni samasta linjasta, joten tähän kuluu hieman aikaa. En pysty antamaan tarkkoja määräaikoja, mutta teemme työtä asian hyväksi.
Marco Polo -kysymyksen osalta voin todeta, että olemme keskustelleet kysymyksistä, jotka liittyvät Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon, joten nyt käymämme keskustelu liitetään tähän kokonaisuuteen.
Mitä tulee merisatamiin, meillä ei ole tässä vaiheessa lainsäädäntöä valmisteilla.
Lopuksi vielä, kiitos vielä kerran, arvoisa puhemies ja arvoisat jäsenet, tästä keskustelusta. Siitä oli paljon hyötyä komissiolle.
Peter van Dalen
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, kiitoksia ja kiitos myös kaikille jäsenille. Mielestäni tämä mietintö on hyvä esimerkki rakentavasta yhteistyöstä eri ryhmien välillä.
Haluaisin ottaa esiin kolme keskeistä seikkaa, jotka osa teistä on jo maininnut. Ensinnäkin, ympäristö, joka on keskeisen tärkeä asia. Laivojemme ympäristönsuojelun tasoa on parannettava merkittävästi, ja mietinnössäni esitän joitakin tähän liittyviä vaihtoehtoja, etenkin veron kantamista meriliikenteessä käytettävästä ympäristölle epäedullisesta polttoaineesta. Nähtäväksi jää, haluaako komissio ottaa ajatuksen uudelleen harkittavaksi.
Ei pidä unohtaa myöskään "vihreitä satamia", kuten osa jäsenistä ajatusta nimittää. Vihreässä satamassa ympäristöystävällistä alusta palveltaisiin nopeammin ja sen tarvitsisi maksaa pienempi satamamaksu. Tällainen malli on palkkio hyvästä ympäristönsuojelun tasosta. Tällä tavoin kannustimet yhdistetään pidäkkeiden kanssa samaan järjestelmään. Hyvästä ympäristönsuojelumaineesta palkitaan, kun taas riman alittamisesta seuraa hyvin nopeasti tyhjä lompakko. Olen vahvasti tällaisen järjestelmän kannalla.
Mitä tulee turvallisuuteen, eräs kollega sanoi, että jäsenvaltioiden on hyvin nopeasti pantava täytäntöön kolmas merenkulkupaketti. Tämä on välttämätöntä. Silvia-Adriana Ţicău mainitsi Pariisin yhteisymmärryspöytäkirjan. Olette aivan oikeassa; tarkastukset ovat muuttumassa riskeihin perustuviksi tarkastuksiksi, mikä on paljon parempi kuin kiinteä prosenttiosuus. Tämä antaa tarkastuksiin valtavasti uutta pontta ja hyvästä toiminnasta palkitaan. Alusten on siis toimittava asianmukaisesti. Slovakia ei ole vielä valkoisella listalla ja siltä odotetaan tässä kohtaa ylimääräisiä ponnisteluja.
Olen antanut erityistä painoarvoa laivanrakennukselle ja alusten kunnossapidolle. Tiedämme, että taloudellisen taantuman aikana kunnossapito jää nopeasti sivuseikaksi. Emme saa antaa näin tapahtua, ja etenkin luokituslaitoksiin kohdistuukin tällä hetkellä merkittäviä vaatimuksia.
Annamme täyden tukemme merirosvouksen vastaiselle Atalanta-operaatiolle. Se on hyvä operaatio ja osoittautunut jo menestykselliseksi. Juuri viime viikolla Alankomaiden laivaston fregatti auttoi vapauttamaan saksalaisen kauppa-aluksen. Tällainen yhteistyö on minusta ihanteellista. Tässä nimenomaisessa tapauksessa kaikkien laivanvarustajien oli toimittava yhdessä ja purjehdittava saattueena, sillä yksikään niistä ei olisi selviytynyt yksinään.
Lopuksi haluan kiittää komission jäsentä ja komissiota, ja odotamme innokkaasti, että mietinnön perusteella laaditaan tiekartta.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan kahden viikon kuluttua Brysselin istuntojaksolla.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Sergio Berlato  
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan merenkulkualalla on keskeinen rooli maailmanlaajuisilla markkinoilla. Sen merkitys perustuu erääseen keskeiseen tilastotietoon: Euroopan unionin jäsenvaltiot ohjaavat 41:tä prosenttia koko maailman kauppalaivastosta.
Euroopan kauppalaivaston kilpailupaineet kuitenkin kasvavat jatkuvasti, koska unionin ulkopuoliset maat lisäävät merenkulkualan valtiontukia. Kehotankin komissiota esittämään nopeasti valtiontukea koskevat uudet säännöt merenkulkualan kansainvälisen kaupan oikeudenmukaisten edellytysten kehittämiseksi.
Hiljattain tehdyissä tutkimuksissa arvioidaan, että vuoteen 2018 mennessä meriliikenne kasvaa jäsenvaltioissa vuonna 2006 mitatusta 3,8 miljardista tonnista 5,3 miljardiin tonniin. Tämän vuoksi olen samaa mieltä kyseessä olevan mietinnön sisällöstä; toisin sanoen olen samaa mieltä siitä, että eurooppalaisten satamainfrastruktuurien kehittäminen merenkulkualan kasvun hallitsemiseksi on ensisijainen tavoite.
Lopuksi haluan sanoa, että mielestäni merenkulkuammatteja olisi tuotava enemmän esiin nuorten EU-kansalaisten keskuudessa turvautumalla asianmukaiseen tietoon, josta tällä hetkellä näyttää olevan pulaa. Nähdäkseni on todella niin, että kasvava pula ammattilaisista eurooppalaisella merenkulkualalla saattaa ajan mittaan heikentää alaa kokonaisuudessaan.
Danuta Jazłowiecka  
Hyvät kollegat, Euroopan unionin meriliikenteen tilanteen tarkastelu voi johtaa ristiriitaisiin päätelmiin. Toisaalta tiedot, joita on esitetty, osoittavat, että jäsenvaltioiden lippujen alaisilla laivoilla on valtava liikenneosuus sekä maailmanlaajuisesti että unionin sisällä. Tämä korostaa yhteisön merkitystä pantaessa täytäntöön uusia teknologioita ja organisaatiojärjestelmiä, etenkin sellaisia, jotka liittyvät ympäristönsuojeluun ja miehistöjen elinolojen parantamiseen. Toisaalta voidaan kuitenkin havaita yhä vahvempaa kilpailua kolmansien maiden kanssa ja etenkin niin sanottujen mukavuuslippujen kanssa. Lisäksi on pantava merkille nuorten kasvava vastahakoisuus ryhtyä työskentelemään alalla, joka epäilemättä on hankala ala. Lyhyesti sanottuna, nykytilanne meriliikennemarkkinoilla EU:ssa ei ole huono, mutta tulevaisuudennäkymät eivät anna aihetta optimistisuuteen. Tästä huolimatta henkilökohtaisesti pidän toimenpiteitä sisävesiliikenteen auttamiseksi ja mahdollisimman hyvien yhteyksien varmistamiseksi tavaroiden meri- ja maakuljetusten välillä ensisijaisena tavoitteena. Edustan Odra-joen yläjuoksun aluetta ja näen, miten vähän tällä alueella käytetään hyväksi jokisatamien tarjoamia mahdollisuuksia, etenkin kuljetusreittinä, joka liittää Tšekin tasavallan, Puolan ja Saksan sisämaa-alueet Szczecinin merisatamaan. Tämäkin näkökohta olisi pidettävä mielessä EU:n meriliikennettä tarkasteltaessa, jotta toimenpiteet, joihin ryhdytään osana käsiteltävänä olevaa politiikkaa, edistävät kehitystä koko yhteisössä eikä ainoastaan rannikkoalueilla.
Vilja Savisaar  
kirjallinen. - (ET) Arvoisa puheenjohtaja, esittelijä van Dalen, hyvät kollegat, Eurooppa omistaa 41 prosenttia maailman laivastoista, mutta valitettavasti joissakin valtioissa laivastoille ja varustamoille annetaan enemmän tukea kuin Euroopan unionin jäsenvaltiot antavat tai asetetaan löyhempiä alusten turvallisuuteen tai ympäristöystävällisyyteen liittyviä vaatimuksia.
Euroopan on taattava paremmat työolot merimiehilleen, alustensa turvallisuus ja meren ympäristötilanteen paraneminen. Jotta tämä saavutetaan, meidän olisi vaadittava, tai ehkä rohkaistava, jäsenvaltioita tukemaan valtiollista merenkulkualaa tai taattava, että valtion rekisterissä olevat alukset noudattavat ratifioitua sopimusta ja kansainvälisiä vaatimuksia. Vaikka meriliikenne on ympäristöystävällisempää kuin maantie- tai lentoliikenne, saasteita on mahdollista senkin osalta vielä vähentää.
Esittäessäni tämän muutosehdotuksen toiveenani on, että tulevaisuuden satamatoiminta on tehokkaampaa ja saastuttaa vähemmän, missä on varmasti apua menettelyistä, joihin ei liity paperisotaa, sekä älykkäiden liikennejärjestelmien laajemmasta käytöstä. Älykkäiden liikennejärjestelmien päätavoitteena ei ole kuitenkaan saasteiden vähentäminen, vaan tehokkuuden parantaminen ja paremman kilpailun takaaminen.
Merenkulkualan turvallisuus on hyvin tärkeää. Meidän on tehtävä kaikkemme taataksemme merimiestemme, matkustajiemme, alustemme ja tavaroidemme turvallisuus, mutta samalla emme voi kuitenkaan lähestyä ongelmaa laput silmillämme. Meidän on tarkasteltava tilannetta laajemmin ja haettava ratkaisua alalla oleviin ongelmiin.
Tiivistetysti sanoisin, että merenkulku on erittäin tärkeä osa taloutta ja monien eurooppalaisten arkipäivää. Tämän vuoksi meidän on tehtävä kaikkemme taataksemme alan kilpailukyky ja kestävyys, unohtamatta kuitenkaan ympäristötekijöitä ja inhimillisiä tekijöitä.
