Yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskeva edistys EU:ssa (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Elizabeth Lynnen työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö yhdenvertaisia mahdollisuuksia ja syrjimättömyyttä koskevasta edistyksestä EU:ssa (direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY saattaminen osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä).
Elizabeth Lynne
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää muita ryhmiä yhteistyöstä, erityisesti joitakin varjoesittelijöistä. Mielestäni olemme saaneet aikaiseksi hyvän mietinnön yhdessä työskentelemällä.
Olen tässä mietinnössä tarkastellut nykyisten direktiivien, toisin sanoen työllisyysdirektiivin ja rotudirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanoa. Olen keskittynyt enemmän työllisyysdirektiiviin, koska rotua käsiteltiin viime vuonna kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan erittäin hyvässä mietinnössä. Erityisesti työllisyysdirektiivin saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja direktiivin täytäntöönpano on hajanaista koko EU:ssa, vaikka rotudirektiivinkin kanssa on ongelmia. Kansalaisille ei myöskään tiedoteta syrjintätapauksissa käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista.
Komission, jäsenvaltioiden, ammattiliittojen sekä hallitusten sisäisten ja hallituksesta riippumattomien sidosryhmien on tehtävä kaikkensa lisätäkseen tietoisuutta kyseisten direktiivien mukaisista oikeuksista, ja jäsenvaltioiden on annettava tasa-arvoa edistäville riippumattomille elimille riittävästi resursseja. Jäsenvaltioita on myös kannustettava varmistamaan, että kyseisten elinten vastuuala kattaa syrjinnän kaikki muodot.
Syrjinnän yksittäiset uhrit ovat liian usein niitä, jotka jätetään yksinään uhmaamaan syrjintää ilman asianajajan tukea tai oikeusmenettelyihin ryhtymiseksi tarvittavia lainmukaisia varoja, ja tämän on muututtava. Jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa, että syrjinnän uhreja tuetaan ja avustetaan automaattisesti oikeusmenettelyissä. Vaikka olenkin tyytyväinen komission jo keräämiin tilastoihin syrjinnästä, minun mielestäni tarvitsemme enemmän tietoja sekä tiedonkeruuta koskevat yhteiset normit.
Olen tyytyväinen komission kiinnostukseen moninkertaista syrjintää kohtaan, ja se on yksi syistä, miksi kehotan mietinnössäni antamaan kattavaa syrjinnän vastaista lainsäädäntöä. Meidän on päästävä eroon asteittaisesta lähestymistavasta. Syrjintä ei voi olla eritasoista. Uudella direktiivillä on katettava syrjintä ja tavaroiden ja palvelujen saatavuus niin, että se kattaa kaikki perusteet perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti. Sen pitäisi kattaa vammaisuus, ikä, uskonto tai vakaumus ja seksuaalinen suuntautuminen. Rotu ja sukupuoli on jo katettu, niin myös työ.
Pidän valitettavana sitä, että vaikka komission jäsen Špidla on sitoutunut tähän ja vaikka komissio sitoutui vuoden 2008 työohjelmassaan horisontaaliseen direktiivin - ja kiitän tästä erityisesti komission jäsentä Špidlaa - komissio näyttäisi joiltakin osin vetäytyvän tästä. Voiko komissio kertoa meille, missä vaiheessa vaikutustenarvioinnit ovat, mitä ne kattavat ja milloin ne julkaistaan? Jos olen ymmärtänyt oikein, he sanovat nyt voivansa esittää vain vammaisuutta koskevaa lainsäädäntöä eikä mitään muuta. Tätä ei voida hyväksyä, sen tähden esitämme tarkistuksemme.
Olen vuosia kampanjoinut sen puolesta, että lainsäädäntöön sovelletaan 13 artiklan vammaisuutta ja ikää koskevaa kohtaa, mutta nyt olen vakuuttunut, että ketään ei saa jättää pois. Syrjinnän torjunta ja ihmisoikeudet ovat Euroopan unionin perusta, ja kaikkia EU:n kansalaisia on kohdeltava yhdenvertaisesti.
Kehotan teitä äänestämään mietintöni puolesta, ja mikä vielä tärkeämpää, syrjinnän vastaisen kattavan direktiivin puolesta, jotta voimme antaa niille komission jäsenille, jotka eivät ole tästä samaa mieltä, sekä jäsenvaltioille viestin, että olemme ainakin parlamentissa sitoutuneet poistamaan syrjinnän kokonaan ja hävittämään sen naurettavan ajatuksen, että yhteiskuntamme jonkin osan syrjiminen on hyväksyttävää.
(Suosionosoituksia)
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aivan aluksi haluaisin kiittää Elizabeth Lynnea hänen yksityiskohtaisesta ja ajankohtaisesta mietinnöstään. Komissio on täysin samaa mieltä sen sisällöstä. Komissio tukee yksiselitteisesti kehotuksia, jotka koskevat direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY täysimääräistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Kuten tiedätte, komissio on käynnistänyt lainsäädännön noudattamatta jättämisen takia monia oikeusmenettelyjä, jotka koskevat joitakin jäsenvaltioita, eikä se epäröi käyttää valtuuksiaan varmistaakseen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan tiukasti, ja saavuttaakseen nopeaa ja järjestelmällistä parannusta tapauksissa, joissa tätä lainsäädäntöä ei vielä ole pantu täytäntöön.
Komissio myös tunnustaa, että molempien direktiivien täytäntöönpanon seurantaa on parannettava. Siksi komissio kehittää tällä hetkellä ohjelmia, joilla parannetaan syrjintätapausten kirjaamista. Hyvin merkittävä kysymys on todellinen vaikutus yksittäisiin ihmisiin, ei vain abstrakti kuvitelma siitä, miten asiat voisivat toimia.
Mietinnössä myös aivan oikein korostetaan instituutioiden keskeistä osaa yhdenvertaisen kohtelun tukemisessa. Ne ovat keskeisessä osassa valvonnassa, tuen tarjoamisessa uhreille ja oikeuksia koskevan tietoisuuden lisäämisessä. Haluaisin korostaa valtiosta riippumattoman sektorin ratkaisevaa merkitystä tällä alalla. Komissio tukee instituutioiden ja valtiosta riippumattoman sektorin aseman laajentamista siten, että se kattaisi muihin kuin etniseen alkuperään ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän.
Kuten komission vuoden 2008 työohjelmassa todettiin, aion esittää EY:n perustamissopimuksen 13 artiklaan perustuvan tarkistuksen, jolla laajennettaisiin syrjinnältä suojelua työmarkkinoihin kuulumattomilla aloilla. Tämä sisällytetään mahdollisuuksia, asenteita ja yhteenkuuluvuutta koskevaan laajempaan ohjelmaan, joka on määrä hyväksyä kesäkuun lopussa.
Siitä, tarvitaanko EU:n tasolla enemmän syrjinnänvastaista lainsäädäntöä, käydään vilkkaita poliittisia keskusteluja. Tehdään tämä selväksi: nämä keskustelut eivät koske sitä, torjutaanko syrjintää, vaan pikemminkin sitä, miten se tehdään tehokkaimmin. Koska aihe on poliittisesti arkaluontoinen ja koska joidenkin jäsenvaltioiden asenne ei ole kovin avulias, valmistelut on tehtävä hyvin huolellisesti.
Ennen uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelman käynnistämistä 29. huhtikuuta pidetyn seminaarin aikana sovimme, että tarvitsemme perusteellisempia analyyseja ennen kuin päätös parhaasta toimintatavasta tehdään. Mikä tahansa komission seuraavan muutaman viikon aikana tekemä päätös onkin, se perustuu yksityiskohtaiseen analyysiin. Siinä otetaan huomioon moninkertaisen syrjinnän kaikki näkökohdat ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet. Kaikkein tärkeintä on, että sitä suunnitellaan niin, että kaikki sitä tarvitsevat saavat todellisia etuja.
Lopuksi haluaisin mainita, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden seurantana komissio aikoo antaa tiedonannon, jossa hyväksytään konkreettisia toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan syrjinnältä suojelua Euroopan unionissa. Tämän tiedonannon lisäksi komissio aikoo julkaista kertomuksen siitä, miten EU:n politiikalla edistetään romanien tilannetta.
Tatjana Ždanoka
kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluaisin kiittää kansalaisoikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan sekä poliittisen ryhmäni puolesta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön esittelijää Elizabeth Lynneä hänen erinomaisesta työstään ja tästä erinomaisesta mietinnöstä.
Syrjintä on valitettavasti edelleen yksi merkittävimmistä ja laajimmalle levinneistä ihmisoikeuksia koskevista ongelmista Euroopan unionissa. Jo voimassa olevien syrjinnän vastaisten direktiivien osalta haluaisin korostaa, että niillä säädetään vain vähimmäisnormeista. On häpeällistä, että monet jäsenvaltiot eivät ole saattaneet edes noita vähimmäisnormeja osaksi kansallista lainsäädäntöään eivätkä panneet niitä täytäntöön. Me katsomme, että Euroopan komission pitäisi käyttää rikkomusmenettelyä aktiivisemmin tuollaisia jäsenvaltioita vastaan.
Kaikkien unionissa on oltava varmoja siitä, että heitä ei voida syrjiä ja että heillä on käytössään tehokkaita oikeusvälineitä syrjinnän torjumiseksi. Jäsenvaltioiden ja komission pitäisi myös tukea aktiivisesti syrjinnän torjumista koskevaa tiedotusta ja koulutusta.
Toinen ongelma, josta juuri kuulimme tänään, saa minut vielä levottomammaksi. Se on se, että me todella tarvitsemme kattavat oikeudelliset puitteet syrjinnän torjumiseksi. Mikäli ymmärsin komission jäsenen julkilausuman oikein, me emme voi tällä hetkellä olla varmoja siitä, että niistä säädetään komission vuodelle 2008 esittämässä työohjelmassa, jota olemme odottaneet innokkaasti, tai ehdotuksessa direktiiviksi, jossa pannaan täytäntöön kaikki perusteet kattavan yhtäläisen kohtelun periaate muilla aloilla kuin työllisyydessä.
Minulle olisi todellinen järkytys, jos komissio jättäisi suojelun ulkopuolelle joitakin perusteita. Se tarkoittaisi, että voimme saman tien luopua arvoistamme, ja heti kun yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi on ohi, voimme taas vapaasti kohdella eurooppalaisia eri tavoin. Emme voi sallia tätä.
Edit Bauer
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, syrjinnän vastustaminen on perusihmisoikeus; siitä meillä ei ole eriäviä mielipiteitä. Syrjinnän vastaisella politiikalla on erityistä merkitystä Euroopan kansanpuolueelle. Me katsomme, että jäsenvaltioilla on kiistaton ja vääjäämätön velvollisuus varmistaa, että yksikään Euroopan unionin kansalainen ei kohtaa syrjintää.
Ryhmämme on myös tietoinen siitä, että kaikkia ongelmia ei valitettavasti voi ratkaista lainsäädännöllä. Jotta syrjintä voitaisiin asteittain lopettaa, tarvitsemme asianmukaista poliittista kulttuuria, tarvitsemme suvaitsevaisuutta jokapäiväisessä elämässä, työpaikoilla, julkisessa elämässä, viestinnässä, kansalliselta tasolta paikalliselle tasolle, ja tarvitsemme koko kansalaisyhteiskunnan yhteen hiileen puhaltamista.
Kuten käytäntö on osoittanut, syrjintää koskevien EU:n direktiivien täytäntöönpano ei ole helppoa. Puolet jäsenvaltioista ei ole onnistunut saattamaan direktiivejä riittävästi osaksi kansallista lainsäädäntöään tai soveltamaan niitä asianmukaisesti. On totta, että EU:n lainsäädännössä on todellinen kuilu EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan ja nykyisten direktiivien välillä. Tämä tarkoittaa, että kaikille ”suojelluille” ryhmille, toisin sanoen 13 artiklassa tarkoitetuille ryhmille, ei ole taattu yhdenvertaisia oikeuksia tavaroiden ja palvelujen saatavuutta koskevan EU:n lainsäädännön nojalla.
Euroopan kansanpuolue ei kuitenkaan katso, että tätä kuilua voitaisiin kaventaa antamalla sellainen kattava direktiivi, jota olisi vaikeaa panna täytäntöön ja joka olisi tehoton. Sen sijaan tuntuu siltä, että EU:n direktiiviä tarvitaan kiireellisesti, jotta voidaan tukea Euroopassa asuvien 84 miljoonan vammaisen ihmisen syrjinnän lopettamista tasa-arvoisella tavalla niin, että vammaisilla ihmisillä on samat oikeudet koko EU:ssa.
Kun otetaan huomioon, että väestön keskimääräinen elinikä nousee ja että ikään liittyvät krooniset sairaudet johtuvat usein ihmisen terveyteen kohdistuneista haitoista, vammaisten ihmisten määrä kasvaa tulevaisuudessa. Olemme vakuuttuneita siitä, että tällä lähestymistavalla tarjotaan vammaisille ihmisille tehokkaampaa ja käytännöllisempää apua. Ryhmämme tukisi siksi Euroopan komission aloitetta, jossa tämä olisi tavoitteena. Kiitos.
Magda Kósáné Kovács
PSE-ryhmän puolesta. - (HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Elizabeth Lynnen erinomainen mietintö perustuu vastuuseen, joka juontaa juurensa siitä, että keskuudessamme ilmenee negatiivista syrjintää. Se ei pelkästään ilmene erinomaisessa Euroopassa vaan Eurobarometri-tutkimuksen mukaan on jopa kasvussa, ja EU:n kansalaiset pystyvät aistimaan sen. Haluaisin myös lisätä, että laajentuminen on tuonut mukanaan uusia syrjinnän uhan muotoja, kuten niitä, joita moninkertaisesti heikommassa asemassa olevat kohtaavat; romanien syrjinnästä on nykyisin tulossa väkivaltaisempaa.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan enemmistö äänesti horisontaalisen direktiivin antamisen puolesta. Muistamme kaikki, että parlamentti tunsi hieman epäluottamusta juuri muodostettua komissiota kohtaan, epäluottamusta, josta tuli enemmistön mielipide yhden ehdokkaan syrjintää koskevien peittelemättömien näkemysten takia. Komissio lupasi tuolloin, että se ryhtyisi toimenpiteisiin sille EY:n perustamissopimuksen 13 artiklalla annetun toimivallan nojalla antaakseen lainsäädäntöä syrjinnän kaikkia muotoja vastaan ja säätääkseen oikeusperustasta rikkomusten käsittelemiseksi.
Komission on myös kiireellisesti arvioitava, miten jäsenvaltiot ovat saattaneet nykyistä Euroopan unionin lainsäädäntöä osaksi kansallista lainsäädäntöään, ja käynnistettävä rikkomusmenettelyt, mikäli nykyisten direktiivien saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä on laiminlyöty. Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisen ryhmän mielestä ei voida hyväksyä minkäänlaisen arvojärjestyksen laatimista EY:n perustamissopimuksessa tai syrjintään liittyvissä kielloissa, jotka luetellaan Lissabonin sopimuksen tarkistuksessa. Kysymystä siitä, kuka kärsii eniten - vammaiset ihmiset, homoseksuaalit vai iäkkäät ihmiset - emme ole valmiita käsittelemään.
Meidän mielestämme Elizabeth Lynnen laatimassa mietinnössä esitetty ehdotus on mahdollinen oikeudellinen ratkaisu, toisin sanoen odotamme komissiolta yleistä, horisontaalista direktiiviä, vaikka tietenkään tämä ei sulje pois eri sektoreita ja muita tapauksia koskevien erityissäännösten muotoilua vaan pikemminkin tekee siitä välttämätöntä.
Minun mielestäni tämä on myös syrjinnän uhreiksi joutuneiden tai mahdollisesti joutuvien EU:n kansalaisten näkemysten mukaista. Suuret kiitokset.
Bernard Lehideux
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, hyvä Elizabeth Lynne, teidän työnne ja sitoumuksenne tähän erittäin merkittävään asiakirjaan ovat olleet huomattavia. Olin yksi ensimmäisistä ryhmämme jäsenistä, joka todisti tätä työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa, ja kiitän teitä lämpimästi.
Suojeleva laki toimii vain tehokkaasti sovellettuna. Siksi, arvoisa Elizabeth Lynne, olen teidän laillanne huolissani syrjintää estävien direktiivien huonosta täytäntöönpanosta tietyissä jäsenvaltioissa. Näitä tilanteita ei voida hyväksyä, ja komission pitäisi käsitellä niitä tehokkaasti ja tarkkaan harkitusti. Minkäänlaista leväperäisyyttä ei voida sallia.
Suojeleva laki on myös arvoton, elleivät ne, joita sillä on tarkoitus suojella, voi siitä todella hyötyä. Tämän takia katson teidän laillanne, että meidän on varmistettava, että syrjinnän uhreilla todella on tietoa ja keinot itsensä puolustamiseen. Se on jäsenvaltioiden vastuulla, ja tässäkään laiminlyöntejä ei pidä suvaita.
Vaikka mietintönne onkin ensiarvoisen tärkeä askel, se johtuu pääasiassa puolustamastanne kattavasta lähestymistavasta syrjintään. Tuen varauksetta pyyntöänne kattavasta direktiivistä, jolla torjutaan syrjinnän kaikkia muotoja. Olen teidän laillanne vakuuttunut siitä, että kaikki syrjinnän muodot huomioon ottava yhtenäinen lähestymistapa on ensiarvoisen tärkeä. 13 artiklalla ei kehoteta toimettomuuteen tai koordinoimattomaan toimintaan vaan toimintaan.
Arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, voittakaa pelkonne ja luopukaa teoreettisista keskusteluista. Kattavan direktiivin ehdottaminen on välttämätöntä ja puhdasta tervettä järkeä. Meistä suuri osa täällä uskoo tähän ja pyytää teitä, arvoisa komission jäsen, kuuntelemaan.
Jean Lambert
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, myös me pidämme Elizabeth Lynnen mietintöä myönteisenä ja tuemme täysin sitoumusta kattavaan direktiiviin. Meidän mielestämme tämä on osa kulttuurin muutosta, johon Edit Bauer viittasi. Mutta voimme huomata joidenkin pahastuvan, kun komissio yrittää hivuttaa tätä eteenpäin, ja kehotammekin komissiota olemaan todella rohkea ja todella näyttämään tietä tässä asiassa.
Me nimittäin katsomme, että kattava lainsäädäntö on tärkeää. Sillä muun muassa poistettaisiin joitakin porsaanreikiä, joilla rasistit ja muukalaisvihamieliset pyrkivät käyttämään hyväkseen, ja käyttävätkin, uskontoon perustuvaa syrjintää peittääkseen rasistiset asenteensa.
On tärkeää, että pääsemme eroon joistakin noista mielivaltaisista rajakohdista, esimerkiksi seulonnasta ja terveydenhuollosta pikemmin iän kuin näytön perusteella.
Voimme myös täysin tukea esittelijän toivetta ennakoivasta lähestymistavasta silloin, kun ihmisille tiedotetaan heidän oikeuksistaan ja niiden saatavuudesta. Tätä varten tarvitaan tehokasta oikeusapua ja vahvoja riippumattomia elimiä.
Siksi pidämme tätä mietintöä myönteisenä ja tuemme sitä sen nykyisessä muodossa.
Jan Tadeusz Masiel
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, onnittelen Elizabeth Lynnea tästä tärkeästä aiheesta laaditusta hyvin käytännönläheisestä mietinnöstä. Olen kuitenkin hieman häkeltynyt käytetystä kielestä, sillä se muistuttaa minua hieman totalitarismin kielestä. Ellen olisi tiennyt, että esittelijä on Euroopan liberaalidemokraattien liiton parlamenttiryhmän jäsen, olisin ajatellut, että joku kommunistisen puolen jäsenistä on laatinut tämän mietinnön. Minun mielestäni on vaarallista mennä yksityiskohtiin, kuten nyt on tehty, ja luetella, minkälaista syrjintää ei pitäisi sallia ja miten meidän pitäisi käyttäytyä, koska syrjintää ei yksinkertaisesti pitäisi olla. Ihmiskunta on säätänyt kaikista määräyksistään ja kielloistaan kymmenessä käskyssä, ja ne kaikki on lueteltu ytimekkäästi: älä tapa, älä tee aviorikosta. Meidän pitäisi vain sanoa: älä syrji, ja jättää loput ihmisryhmien ja jäsenvaltioiden ymmärryksen ja toimivallan vastuulle. Pidän tätä mietintöä kuitenkin hyväksyttävänä edellyttäen, että Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ja Euroopan demokraattisen ryhmän tarkistus 7 hyväksytään.
Bairbre de Brún
Arvoisa puhemies, Liz Lynnen mietinnössä korostetaan tarvetta kattavalle lainsäädäntökehykselle, jolla estettäisiin syrjintä muualla kuin työpaikalla ja johon kuuluisi monia aiheita.
Miljoonia ihmisiä - niin ikääntyneitä ihmisiä kuin muitakin ryhmiä - syrjitään Euroopan unionissa joka päivä, kun he yrittävät saada terveydenhuolto-, koulutus- ja liikennepalveluja tai kun he yrittävät hankkia vakuutuksen tai tekevät lainahakemuksen.
Näillä samoilla ryhmillä oli vaikeuksia työllisyydessä ennen kuin EU:n tasolla otettiin käyttöön voimakkaampi lainsäädäntö. Euroopan unionin tason tehokas lainsäädäntö muutti työnantajien asenteita. EU:n direktiivi pakotti jäsenvaltiot yrittämään syrjinnän lopettamista työpaikoilla - vaikka paljon työtä onkin vielä tehtävänä. EU:n tasolla on sitouduttava kattavaan lainsäädäntöön, jotta tavaroita ja palveluja koskevia ihmisten oikeuksia voidaan vahvistaa.
Haluaisin kiittää esittelijää hänen mietinnöstään ja haluaisin pyytää kollegoitani äänestämään niitä tarkistuksia vastaan, joilla heikennetään ihmisoikeuksien suojelua.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Arvoisa puhemies, olen istunut yhdeksän viime vuotta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan West Midlandsia edustavan arvostetun kollegani, tämän mietinnön laatijan Elizabeth Lynnen kanssa.
Olemme miltei poikkeuksetta olleet samaa mieltä melkein kaikista asioista eikä meillä ole ollut tarvetta neuvotella kompromissitarkistuksia, koska meillä on jo ollut hyvä yhteisymmärrys.
Oletan, että jokaiseen sääntöön on oltava poikkeus, ja suureksi hämmästyksekseni se on juuri tämä mietintö. On suoraan sanottuna hyvin masentavaa, että se, mikä meidän mielestämme on poliittista teeskentelyä, on tullut todellisen ongelman käsittelyn tilalle.
Voinko sanoa heti, ennen kuin jotkut vasemmalla aloittavat tavalliset vääristelynsä, että kaikki meistä keskustaoikeistossa inhoavat syrjintää sen kaikissa muodoissa. Kaikki meistä keskustaoikeistossa haluavat löytää käytännöllisiä tapoja auttaa syrjinnän lopettamisessa, ja tukisimme todellakin periaatteessa komission tällä hetkellä harkitsemaa erityisdirektiiviä, jolla autettaisiin vammaisia.
Mutta me olemme hyvin selvillä siitä, että "kattava ja laaja” syrjinnän vastainen EU:n direktiivi on itse asiassa loppumaton kehotus komissiolle tuottaa vielä enemmän ”kaikille sopivaa” EU:n lainsäädäntöä hyvin arkaluontoisella alalla, millä ei juurikaan puututtaisi nykyisiin vaikeuksiin vaan mikä voisi olla jopa haitallista. Olemme esittäneet omat tarkistuksemme tämän kohdan korostamiseksi.
Kun jotkin nykyistä syrjintää koskevat näkökohdat voivat edelleen olla todellinen ongelma, yleisemmän EU:n lainsäädännön ehdottaminen jonkinlaiseksi ratkaisuksi on meidän mielestämme täysin väärin. Syrjintää koskeva nykyinen EU:n lainsäädäntö osoittaa, että käytännön täytäntöönpano on edelleen vaikeaa. Nykyistä lainsäädäntöä on pantava paremmin täytäntöön, ja täytäntöönpanon ongelmia on ymmärrettävä paremmin, ennen kuin otamme käyttöön vielä lisää EU:n direktiivejä.
Kuten eräs Yhdistyneen kuningaskunnan järjestö ytimekkäästi ilmaisi viime viikolla, täydentävällä lainsäädännöllä ei ratkaista suurinta osaa syrjinnästä. Aika voitaisiin käyttää paljon paremmin mielipiteitä muuttaviin tapahtumiin, joissa on edustettuina monia kulttuureja ja uskontoja. Tästä olemme samaa mieltä.
Haluaisin kiittää komission jäsentä hänen syvällisestä avauspuheenvuorostaan ja todeta, miten innokkaasti odotamme komission myöhemmin annettavaa vastausta.
Stephen Hughes
(EN) Arvoisa puhemies, minun mielestäni Philip Bushill-Matthewsin arvostelu vain korostaa sitä, miten hyvä Elizabeth Lynnen mietintö on! Minun mielestäni häntä on onniteltava. Hän on tehnyt erittäin hyvää työtä korostaessaan, miten huonosti työssä tapahtuvasta syrjinnästä ja sen vaarasta vuonna 2000 annettua kahta direktiiviä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön.
Mutta silloin, arvoisa komission jäsen, te ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta tunnustitte, että syrjintä ei lopu toimiston tai tehtaan ovelle. Me tunnustimme silloin, että on toimittava laajemmin, jotta voidaan ottaa käyttöön horisontaalinen direktiivi, jolla torjutaan kaikkia syrjinnän muotoja koko yhteiskunnassa. Totesitte julkisesti kannattavanne tätä ajatusta: puheenjohtajanne, puheenjohtaja Barroso sitoutui julkisesti kyseiseen horisontaaliseen direktiiviin.
Olemme siksi hyvin järkyttyneitä kuullessamme, että komissiossa perutaan puheita ja harkitaan asioita uudelleen ja keskitytään ehkä pelkästään vammaisuuteen. Olen kuullut, että komissiossa harkitaan tällä hetkellä kolmea mahdollista vaihtoehtoa: horisontaalista direktiiviä, joka on edelleen hengissä, erityisdirektiiviä vammaisuudesta tai kolmantena vaihtoehtona direktiiviä vammaisuudesta ja jostakin muusta syrjinnän muodosta.
Missä on viimeisen vaihtoehdon logiikka? Minä en yksinkertaisesti tiedä. Arvoisa komission jäsen, tarvitsemme tällä hetkellä voimakasta puolestapuhujaa sen horisontaalisen direktiivin puolesta, johon sitouduitte. Kuten Elizabeth Lynne sanoi, Euroopan unionissa ei voi olla eritasoisia syrjinnän muotoja. Kaikki Euroopan unionin kansalaiset ovat yhdenvertaisia ja sellaisina heitä on kohdeltava. Emme voi suvaita minkään yhteisömme osan mitään syrjintää millään perusteella.
Kuulin, että se sanottiin kokouksessa viime viikolla Brysselissä, ja te, arvoisa komission jäsen, vihjasitte siihen itse tänään, ja Philip Bushill-Matthews sanoi juuri äsken, että meidän ei pitäisi toimia, koska monia jäsenvaltioita vastaan on käynnistetty rikkomismenettelyt aikaisempien direktiivien noudattamisen laiminlyönnin vuoksi. Emme voi käyttää tuota perustetta. Emme voi sallia jäsenvaltioiden pakottaa meitä toimimaan hitaimman vauhdilla täytäntöönpanon ja myöhemmin valvonnan osalta. Teillä, arvoisa komission jäsen, on aloiteoikeus. Teidän on käytettävä tuota oikeutta. Meidän on toimittava tiukasti. Teidän on toimittava tiukasti, jotta direktiivien täysimääräinen noudattaminen voidaan varmistaa ja jotta jäsenvaltioiden ei sallita vehkeilevän niin, että meidän pitäisi toimia hitaimpien vauhdilla.
Meidän on myös selvästi keskitettävä huomio siihen, että tarvitaan oikeussuojakeinoja ja valvontaa, vahvoja oikeussuojakeinoja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot todella noudattavat täysimääräisesti vuonna 2000 annettuja direktiivejä. Minä todella kiitän Elizabeth Lynnen mietintöä.
Puhemies
(IT) Haluaisin pitää pienen tauon toivottaakseni kaikkien täällä parlamentissa olevien puolesta tervetulleeksi lehtereillä olevat eri vierailijaryhmät. Jatketaan keskustelua.
Sophia in 't Veld Veld
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti näytti tälle Euroopan komissiolle vuonna 2004 vihreää valoa sillä ehdolla, että se lupasi juhlallisesti puolustaa perusoikeuksia. Mutta korupuheiden pitäminen tasa-arvosta ei riitä. EU:n kansalaisten on saatava oikeudelliset välineet puolustaakseen oikeuksiaan tuomioistuimessa. Nyt Euroopan komissio etsii hätääntyneenä tekosyitä voidakseen välttää syrjinnän yleisen kiellon, sellaisia tekosyitä kuin että tarvitaan lisää tutkimusta - aivan kuin emme kaikki näkisi, että kaikkialla ympärillämme on syrjintää - tai että neuvostossa ei ole yhteisymmärrystä - no, se ei ole ikinä estänyt komissiota ajamasta eteenpäin ehdotuksiaan muilla aloilla kuten energiapolitiikassa. Emmehän myöskään unohda, että syrjintä on jo kielletty perustamissopimusten perusteella, mutta jos emme säädä siitä lailla, tuomioistuimet tekevät sen puolestamme. Odotan siksi, että Euroopan komissio hoitaa oman velvollisuutensa ja puolustaa Euroopan kansalaisten oikeuksia, koska jos horisontaalisen direktiivin on epäonnistuttava, epäonnistukoon se neuvostossa eikä komissiossa.
(Suosionosoituksia)
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Sophia in 't Veld sanoi sen selvästi, ja minä voin vain jälleen kerran huomauttaa: tarvitsemme puitedirektiivin tarjotaksemme kaikille samanlaisen suojelun syrjintää vastaan. Emme voi hyväksyä sitä, että esimerkiksi homoseksuaaleilla ja ikääntyneillä ihmisillä on vähemmän ihmisoikeuksia kuin siirtolaistaustaisilla ihmisillä. Meidän on lopetettava tämä tilanne hyvin äkkiä.
Lisäksi voin vain muistuttaa teitä jälleen kerran siitä, että puheenjohtaja Barroso lupasi itse täällä - kun hän oli kalastelemassa parlamentin hyväksyntää komissiolle - käynnistää tämän puitedirektiivin laatimisen. Minun on saksalaisena sanottava, että mielestäni Saksan hallitus käyttäytyy kyynisesti. Saksassa on laki, jonka nojalla kaikkia kansalaisia suojellaan yhdenvertaisesti, mutta hallitus johtaa Euroopan tasolla kampanjaa puitedirektiiviä vastaan ilman mitään uskottavia syitä. Minun mielestäni tämä on pelkkää populismia ihmisoikeuksien kustannuksella.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Arvoisa puhemies, syrjinnän torjunta, perustuipa syrjintä sitten uskontoon, sukupuoleen tai vammaisuuteen, on yksi Euroopan unionin perustana olevista pilareista. Tästä politiikasta on säädetty kaikissa perussopimuksissamme ja lainsäädännössä.
Sukupuoleen perustuvan suoran tai välillisen syrjinnän osalta kyseinen politiikka on osoittautunut täydelliseksi menestykseksi Euroopan unionissa. Nyt voimme tarkastella tilannetta direktiivien ja sopimusten pohjalta ja huomata seuraavaksi, että maailman monimutkaisimmasta lainsäädäntömenettelystä huolimatta politiikka ei toimi hyvin.
Sitten voidaan valita kahdesta suunnasta. Suunta, jota emme kannata, olisi ottaa käyttöön uusi, laajapohjainen strategia ja ratkaista ongelmat siten. En usko, että sitä voidaan tehdä tällä tavalla. Se osoitettiin vuoden 2000 lainsäädännöllä, jonka nojalla aloitettiin rikkomusmenettelyt kymmentä jäsenvaltiota, myös Alankomaita vastaan, koska niiden yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön tiettyjen säännösten toiminta ei ollut selvää. Siksi uusi, laajapohjainen lainsäädäntö ei sekään auta, koska kaikki on edelleen vain puhetta.
Siksi meidän pitäisi yhä enemmän keskittyä ajatustapoihin ja toimintaohjelmiin ja varmistaa, että syrjintää, edes välillistä syrjintää, ei enää ole. Meidän on varmistettava, että täytäntöönpano paranee, jolloin meidän on myös löydettävä ratkaisu selvästi muotoiltavissa oleviin ongelmiin, nimittäin vammaisten henkilöiden ongelmiin.
Tuen siksi täysin Edit Bauerin ja monen ryhmämme jäsenen vetoomusta ja toivon, että loistavaa lainsäädäntökehystämme sovelletaan nyt todella käytännössä. Suuret kiitokset.
Lissy Gröner
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin kiittää Elizabeth Lynneä hänen mietinnöstään; se on laadittu juuri oikeaan aikaan. Muutama sana kaikille Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsenille: naisiin kohdistuvaa palkkasyrjintää koskeva ongelma on ollut perustamissopimuksessa viimeisen 40 vuoden ajan, mutta mikään ei ole olennaisesti muuttunut. Jos te PPE-DE-ryhmässä haluatte edelleen kieltää horisontaalisen direktiivin, minulle on täysin selvää, että arvonne ja periaatteenne liittyvät kauniisiin sanoihin ja ylistyksiin Euroopan unionissa. Te ette ollenkaan tahdo yhdenvertaista kohtelua! Te hyväksytte esimerkiksi homojen ja lesbojen syrjinnän. Te haluatte tällaista poliittista kulttuuria. Ei, se ei käy minulle!
Yhdenvertaiset mahdollisuudet kattavat kaikki 13 artiklan perusteet, ja lopulta moninkertainen syrjintä on myös sisällytettävä niihin. Syrjinnän vastainen politiikka voi olla uskottavaa vain, jos sen itsensä nojalla ei syrjitä enemmän. Euroopan unionissa on ollut joukoittain oikeudenkäyntejä ja kanteita. Kaikki tämä on ollut tiettyjen vähimmäisnormien välttämiseen tähtäävää propagandaa. Niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole tehneet tätä, täytyy vain pitää kiirettä. Rikkomusmenettelyt on aloitettu jopa omaa maatani, Saksaa vastaan.
Pyydän nyt komissiota, jokaista yksittäistä komission jäsentä, ilmaisemaan yksiselitteisesti, että he kannattavat selkeää horisontaalista direktiiviä ja ihmisoikeuksien arvojärjestykseen asettamisen lopettamista Euroopan unionissa. Meidän on pantava EU:n politiikkamme täytäntöön perustamissopimuksen mukaisesti. 13 artikla on osa perustamissopimusta, ja sen on siksi katettava kaikki tämä, kuten Elizabeth Lynnen mietinnössä todetaan.
Marco Cappato
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin kiittää Elizabeth Lynnea hänen työstään. Parlamentti aikoo jälleen kehottaa antamaan horisontaalisen direktiivin. Arvoisa komission jäsen Špidla, se on yhdeksäs kerta, kun parlamentti tekee sen. Koska parlamentti pyytää yhdeksättä kertaa ottamaan juuri tämän askelen, olisimme tänään parlamentissa odottaneet komission jäseneltä enemmän selkeyttä osittain siksi, että tämä on puheenjohtaja Barroson antama sitoumus, ja osittain siksi, että uskomme käynnissä olevaan vaikutustenarviointimenettelyyn.
Joidenkin Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsenten ajatus horisontaalisen direktiivin vastustamisesta on suoraan sanottuna käsittämätön. Vasemmistoa arvosteltiin aiemmin perustellusti siitä, että se haluaa jakaa yhteiskunnan yhteisöihin ja yhteisöjen edustukseen. Näyttää kuitenkin siltä, että juuri sitä yritämme nyt tehdä: vammaisille kyllä, koska se on poliittisesti korrektimpaa; muille syrjinnän muodoille ei, odotetaan.
Ria Oomen-Ruijten ei ole täällä, mutta vasemmisto sanoo myös joskus mielellään, että asenteiden muuttamiseen tarvitaan muutakin kuin lakeja. Tällä kertaa kuulemme sen PPE-DE-ryhmän jäseniltä. Puhukaamme yksittäisistä oikeuksista ja siitä, miten meidän ei pidä yrittää saada yhtä yhteisöä, yhtä vähemmistöä, toista vastaan, vaan varmistaa kaikkien kansalaisten syrjimättömyys. Se käy järkeen, ja sen me pyydämme teidän tekevän. Suoraan sanottuna me emme tarvitse toimenpiteitä, joilla suositaan yhtä luokkaa toisen kustannuksella. EU:n kansalaiset eivät tarvitse sitä.
Anja Weisgerber
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, me kaikki olemme samaa mieltä yhdestä asiasta: me vastustamme syrjinnän kaikkia muotoja. Haluaisin tehdä tämän selväksi aivan alusta alkaen. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi on kuitenkin erilaisia lähestymistapoja. Olen sitä mieltä, että syrjinnältä suojelua ei voida vakuuttavasti säännellä paremmin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla. Tässäkin meidän odotetaan noudattavan toissijaisuusperiaatetta. Monia elämän aloja säädellään tällä hetkellä EU:n syrjinnän vastaisilla asetuksilla. Viime vuosina on annettu neljä syrjinnän vastaista direktiiviä: rotudirektiivi, työllisyysdirektiivi, yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi ja sukupuolidirektiivi.
Jäsenvaltioita vastaan on parhaillaan käynnissä suuri määrä rikkomusmenettelyjä, jotka johtuvat ongelmista perustamissopimuksen säännösten saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tarkasti ottaen ne ovat käynnissä 20 jäsenvaltiota vastaan eli kolmatta neljäsosaa EU:n jäsenvaltioista. Näyttää siltä, että oikeudellista epävarmuutta on huomattavasti. Uusi, laaja ja liian yksinkertaistava lähestymistapa puitedirektiivin muodossa on väärä vastaus asiaan liittyvään oikeudelliseen epävarmuuteen. Nykyiset ongelmat on käsiteltävä ensin, ennen kuin komissio ehdottaa uusia direktiivejä.
Muuten tuloksena on enemmän byrokratiaa, enemmän kuluja kansalaisille ja vähemmän oikeudellista selkeyttä, mikä ei hyödytä ketään, eikä ainakaan syrjinnän torjuntaa. Tämän takia minä ja ryhmäni vastustamme Elizabeth Lynnen mietinnön niitä kohtia, joissa kehotetaan laatimaan puitedirektiivi, horisontaalinen direktiivi. Jos muut ryhmät kuitenkin pitävät puolensa ja kehotus puitedirektiivin laatimiseen säilyy, minun on pakko äänestää tätä mietintöä vastaan, ei siksi, että vastustaisin syrjinnältä suojelua, vaan siksi, että minun mielestäni EU:n tason puitedirektiivi on väärä tapa. Kaikki jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö ovat vammaisuuden alalla allekirjoittaneet YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista. Meidän on täytettävä velvoitteemme, ja me täytämme ne. Emme kuitenkaan auta ketään antamalla vielä yhden epäselvän ja jahkailevan puitedirektiivin.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, kun olin tämän parlamentin yhteisesittelijänä vuonna 2000 annetussa rotudirektiivissä, silloinen puheenjohtajavaltio Portugali lupasi meille, että syrjintä ei olisi eritasoista ja että myöhemmin annettaisiin täydentävää lainsäädäntöä.
Puheenjohtaja Barroso lupasi 26. lokakuuta 2006 tässä parlamentissa, että tämän komission toimikauden aikana annettaisiin puitedirektiivi - lainaan - ”syrjinnän kaikista muodoista”. Tuo lupaus toistettiin komission vuotuisessa poliittisessa strategiassa vuodelle 2008. Nyt on aika lunastaa lupaus.
Haluaisin sanoa, että ei ole mikään tekosyy, että jäsenvaltiot joissain tapauksissa tietoisesti hidastelevat työpaikalla syrjimättömyyttä koskevan direktiivin täytäntöönpanossa, mutta se on tekosyy, ja komission ei pidä antaa hitaimpien sanella muiden vauhtia.
Tapasin kaksi viikkoa sitten ministeri Zypriesin Saksassa ja ministeri Follettin Yhdistyneessä kuningaskunnassa. He olivat halukkaita puhumaan. Antakaa heille jotakin puhuttavaa!
Olen ylpeä siitä, että keräsimme 1,3 miljoonaa allekirjoitusta vammaisuutta koskevan lainsäädännön puolesta. Mutta tämän parlamentin laajennetun vammaisasioiden työryhmän puheenjohtajana ilmoitan kannattavani horisontaalista direktiiviä. Te ette voi hajottaa ja hallita.
Lopuksi, ei ole hyvä, että konservatiivit sanovat inhoavansa uskontoon, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää, mutta sitten he äänestävät näillä perusteilla lainsäädäntöä vastaan eväten yhdenvertaiset oikeudet eurooppalaisilta, homoilta, nuorilta ja vanhoilta ja uskonnollisilta vähemmistöiltä. Ja Business Europe -järjestön pitäisi hävetä sitä, mitä he sanoivat 12. lokakuuta 2007 päivätyssä ehdotuksessaan komission kuulemisesta: ”Business Europe katsoo, että ei ole merkkejä syrjinnästä, joka tapahtuu minkään 13 artiklan kattaman perusteen perusteella.” Komission oma yrityspaneeli osoitti, että 89 prosenttia tutkituista 293 yrityksestä sanoi, että ne haluavat yhdenvertaista kohtelua koskevan EU:n lainsäädännön. Ne haluavat sen, parlamentti äänestää sen puolesta, Eurooppa tarvitsee sitä.
(Suosionosoituksia keskeltä ja vasemmalta)
Holger Krahmer
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän Elizabeth Lynnea siitä, että hän on käyttänyt aikaansa syrjinnän torjumista koskevaan aiheeseen, ja olen täysin hänen puolellaan tiettyyn pisteeseen asti. Arvoisat Elizabeth Lynne, Elisabeth Schroedter, Lissy Gröner ja Sophia in 't Veld, te tarkoitatte hyvää, mutta ette loppujen lopuksi tee itsellenne palvelusta, jos nyt kehotatte laatimaan syrjinnän vastaisen toisen direktiivin, joka ylittää sen, mitä meillä jo on Euroopassa.
Sanon tämän sangen tietoisesti ja sangen suorasukaisesti tässä homoseksuaalina: te ette tee minkäänlaista palvelusta niille ihmisille, joita haluatte suojella. Kauaskantoinen syrjinnän vastainen lainsäädäntö on pohjimmiltaan niiden ihmisten vastainen, joita te haluatte suojella. Miten se voi olla mahdollista? Jos laajennamme syrjinnän torjuntaa tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen ja todistustaakan siirtämiseen, luomme piilevän syrjinnän ilmapiirin. Hyvin harvat työnantajat ovat avoimesti halukkaita keskustelemaan syrjinnästä. Työnantaja ei epävarmassa tilanteessa enää ota yhteyttä työntekijöihin, jotka edustavat mahdollista riskiä, ehkä passikuvansa takia.
Me emme lopulta tee ihmisille minkäänlaista palvelusta. Meidän pitäisi sen sijaan olla huolissamme siitä, että nykyistä syrjinnän vastaista direktiiviä on muutettu, ja tarkastella, miten se onnistuu. Jos tuotamme sotkuisen kasan byrokratiaa ja oikeusjuttuja sekä oikeudellista epävarmuutta, syrjinnän vastaisen lainsäädännön hyväksyntä romahtaa Euroopan unionissa.
Carlo Fatuzzo
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minulla on niin paljon aikaa, että toivon voivani käyttää sen asianmukaisesti, koska olen tottunut puhumaan vain minuutin ajan. Kuulin kollegani Philip Bushill-Matthewsin sanovan, että hän on aina samaa mieltä Elizabeth Lynnen kanssa ja että jokaiseen sääntöön on oltava poikkeus ja että tällä kertaa hänen kantansa on täysin erilainen.
Minun on sanottava hyvälle ystävälleni Philip Bushill-Matthewsille, että mekin olemme aina samaa mieltä, mutta tällä kertaa, haluamatta pettää perinteistä yhteisymmärrystämme kaikista päätöksistä, minun on sanottava, että tähänkin on poikkeus, koska kannatan ehdottomasti Elizabeth Lynnen komissiolle tekemää ehdotusta horisontaalista direktiivistä. Miten en voisi kannattaa sitä, koska 40:n viime vuoden aikana olen nähnyt, että asuinmaani Italian kansalaisia syrjitään iän perusteella; iäkkäämmiltä ihmisiltä evätään heidän oikeutensa pelkästään siksi, että he ovat iäkkäämpiä?
Viittaan erityisesti siihen, että Italiassa on laki, jossa sanotaan, että nuoret vammaiset ovat oikeutettuja etuuksiin, kun taas ikääntyneet, joilla on samat vammat, eivät ole oikeutettuja näihin etuuksiin. En ymmärrä, miten voimme odottaa vuosia ennen kuin meillä on laillinen mahdollisuus, kuten Sophia in 't Veld selitti, käyttää tuomioistuimia valvomaan niitä oikeuksia, jotka Amsterdamin sopimuksen 13 artiklassa annetaan kaikille Euroopan unionin kansalaisille.
Zita Gurmai
(HU) Hyvät naiset ja herrat, Euroopan yhtenäisyys ei perustu ainoastaan talouteen vaan myös moniin tärkeisiin arvoihin. Näihin arvoihin kuuluvat ihmisarvon loukkaamattomuus, vapaus, vastuu, yhteenkuuluvuus, moninaisuus ja syrjimättömyysperiaatteen noudattaminen. Niihin kuuluvat myös suvaitsevaisuus ja keskinäinen kunnioitus.
Poliittisten lausuntojen lisäksi on tärkeää, että näistä periaatteista säädettäisiin laissa niin, että voitaisiin varmistaa, ettei syrjinnän perusteella voida enää erotella ja että ihmisiä suojellaan kattavasti. Eurooppalainen hanke voidaan toteuttaa ainoastaan, jos voimme varmistaa, että yhteiskunnan heikommassa asemassa olevat ryhmät voivat harjoittaa oikeuksiaan. Näiden ryhmien kattava integroiminen on yhteinen etumme, ja meidän on ryhdyttävä asianmukaisiin toimenpiteisiin varmistaaksemme, että näin käy.
On siis kaikkien jäsenvaltioiden etujen mukaista varmistaa, että kaikki direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY säännökset saatetaan tarkasti ja tehokkaasti kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja että niitä pannaan asianmukaisesti täytäntöön käytännössä, jotta direktiivien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä hyödyttää aidosti heikommassa asemassa olevia ryhmiä.
Lainsäädännöllä on merkitystä vain silloin, jos se pannaan käytännössä täytäntöön. Lainsäädännön täytäntöönpanon valvonta on erityisen tärkeä tehtävä, ja siihen on kiinnitettävä erityistä huomiota sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tasolla. Meidän on laadittava tutkintamekanismeja, joiden avulla voimme tehdä vaikutustenarviointeja. Meidän on otettava mukaan kansalaisjärjestöjä, jotka voivat antaa konkreettista palautetta, ja käytävä sosiaalista vuoropuhelua niiden kanssa. Olen vakuuttunut siitä, että puheenjohtaja Barroso uskoi siihen, mitä sanoi vuonna 2004 toimikautensa alussa. Jatkakoon niin.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kommentoida kahta näkökohtaa tässä Elizabeth Lynnen erinomaisessa mietinnössä. Tuen täysin sitä, että jäsenvaltioita ja muita asiaankuuluvia tahoja kehotetaan keräämään, kokoamaan ja julkaisemaan kattavia, tarkkoja, vertailukelpoisia, luotettavia ja erillisiä tilastoja syrjinnästä ja julkaisemaan ne sellaisessa muodossa, että ne on helppo ymmärtää. Uskon, että tällä tavoin kansalaiset ymmärtävät itse, että muutos on tarpeen. Tuen täysin kehotusta kattavan, laaja-alaisen direktiivin laatimiseen. EU voi tällä alalla saada aikaan strategisen muutoksen, kun lainsäädäntöä pannaan täytäntöön.
Lopuksi haluan sanoa Lissabonin sopimuksen osalta, että olin hyvin tyytyväinen, kun viime viikolla kuulin vuoden 2008 työohjelmaan liittyviä puheenjohtajavaltion Slovenian kommentteja, jotka koskivat sen vastausta kampanjaan, jossa pyritään keräämään miljoona allekirjoitusta vammaisten syrjimättömyyden puolesta. Tämä osoittaa, että puheenjohtajavaltio ja toivottavasti myös komissio kuuntelevat kansalaisia ja ottavat heidän huolenaiheensa huomioon. Tämä on hyvin lupaava merkki Lissabonin sopimuksessa tarkoitetulle kansalaisaloitteelle, mutta haluan edelleen ilmaista vahvan tukeni kattavalle direktiiville. Syrjintä ei voi olla eritasoista.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, tuen Elizabeth Lynnen tekemää työtä. Minun on sanottava, että tätä keskustelua käydään Euroopan kannalta mielenkiintoiseen aikaan. Haluaisin, että komissio ja te, arvoisa komission jäsen, olisitte asioista täysin tietoisia, mitä ette nyt näytä olevan.
Tämä kysymys ei koske pelkästään edistystä, jota on yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden osalta saatu aikaan työssä ja työoloissa; tärkein kysymys on kaikki syrjinnän perusteet kattavan yhdenvertaista kohtelua koskevan horisontaalisen direktiivin tarve. Euroopassa on kehittymässä suvaitsemattomuuden ja vihamielisyyden ilmapiiri. Se lisää jo etnistä syrjintää - katsokaa vain siirtolaisuutta ja romaneja. Jumala meitä auttakoon, jos katsomme tätä sormien läpi.
Tämän takia tarvitsemme kiireellisesti kattavaa direktiiviä, joka kattaa kaiken syrjinnän, jotta perustamissopimuksen 13 artiklan nojalla laadittu syrjinnän vastainen paketti voidaan saattaa loppuun. Se auttaa myös parantamaan kulttuurienvälisten kohtaamisten tasoa Euroopassa; tällaisilla kohtaamisilla parannetaan kulttuurin laatua, ne ovat tärkeitä ja niitä tarvitaan nyt kiireellisesti.
Tämän takia sanon teille, arvoisa komission jäsen, ja komissiolle: osoittakaa hieman poliittista rohkeutta, koska tähän mennessä sitä ei ole ollut yhtään.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, työllisyys on yksi yhteiskuntaan sopeutumisen tärkeimmistä tekijöistä. Monien ryhmien, erityisesti naisten, vammaisten ihmisten, etnisten vähemmistöjen, siirtolaisten, ikääntyneiden ja työmarkkinoille tulevien nuorten ihmisten työttömyys pysyy kuitenkin luvattoman korkealla tasolla.
Se, että joissakin jäsenvaltioissa direktiivien 2000/43/EY ja 2000/78/EY saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpanossa on huomattavia puutteita, ja se, että EU:n kansalaisille ei anneta tietoa mahdollisuuksista ryhtyä oikeustoimiin syrjintätapauksessa, aiheuttavat huolta. On tärkeää, että jäsenvaltioiden hallitukset poistavat mahdollisimman pian syrjinnästä johtuvat esteet työmarkkinoiden rekrytointimenettelyissä.
Julkisilla virastoilla on merkittävä asema yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden edistämisessä, koska EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden pitäisi varmistaa näiden direktiivien täysimääräinen, asianmukainen ja tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden täytäntöönpano, jotta syrjinnän torjuntaan liittyvät toimet Euroopan unionissa ovat koordinoituja ja jotta niissä noudatetaan syrjinnän torjumiseksi vahvistettua lähestymistapaa.
Metin Kazak
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, syrjinnän vastaisen kattavan lainsäädännön antaminen ja täytäntöönpano Euroopan unionin jäsenvaltioissa on todellinen saavutus, ja se osoittaa, millä tasolla yhteiskunta ymmärtää, että kaikkien kansalaisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteita on kunnioitettava riippumatta heidän etnisestä alkuperästään, vakaumuksestaan, sukupuolestaan, iästään, terveydestään tai taloudellisesta tilanteestaan.
Tuen Elisabeth Lynnen mietinnössään esittämää kehotusta antaa kattava direktiivi, jossa ei ole minkäänlaista arvojärjestystä syrjimättömyysperiaatteille. Meidän pitäisi kuitenkin panna merkille, että etnisiin tai uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvien henkilöiden syrjintä on Euroopassa edelleen yleisin tapa, jolla rikotaan heidän perusoikeuttaan tulla kohdelluksi yhdenvertaisesti enemmistöryhmiin kuuluvien muiden kansalaisten kanssa.
Tietyissä jäsenvaltioissa vihapuhe, islaminvastaisuus ja muut menneisyydestä peräisin olevien stereotypioiden, ennakkoluulojen ja kliseiden lietsomat ulkomaalaisvihan muodot johtavat piilevään syrjivään asenteeseen etnisiä tai uskonnollisia vähemmistöjä kohtaan. Tämän takia Euroopan parlamentti pitää tärkeänä kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomio...
(Puhemies keskeytti Metin Kazakin.)
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, olemme kaikki hyvin samaa mieltä siitä, että syrjinnän torjumiseksi on käytettävä kaikkia mahdollisia keinoja. Siksi myös Euroopan parlamentin on toistuvasti tunnustettava kannattavansa uuden direktiivin antamista. Meillä on jo neljä sellaista direktiiviä ja yksi on käytännöllisesti katsoen valmis luonnosvaiheessa. Tämä tarkoittaa, että me katamme hyvin laajan kirjon syrjinnän vastaisia toimenpiteitä.
Nämä toimenpiteet pannaan nyt lopulta täytäntöön. Käynnissä on 28 rikkomusmenettelyä, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioille lähetetään kehotus panna lopultakin täytäntöön se, mitä tässä parlamentissa on päätetty. Vastustan sitä, että toinen askel otetaan välittömästi ensimmäisen jälkeen eli että annetaan toinen uusi direktiivi, jossa on runsaasti uusia esteitä, joita varten yhdenvertaisuutta käsitteleviä viranomaisia tarvitaan. Tämä tarkoittaa taas lisää byrokratiaa. Se, että kansalaisjärjestöt on sisällytettävä lain nojalla kaikkeen lainsäädäntöön, ei auta meitä eteenpäin kuulemisessa ja niin edelleen. Jos kannatamme syrjinnän torjuntaa, meidän on kannatettava sen täytäntöönpanoa, mistä tällä hetkellä säädetään laissa kaikkien jäsenvaltioiden osalta.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kommentoida raskaana olevien naisten syrjintää, jota on mahdotonta hyväksyä, erityisesti Euroopan väestöromahduksen kannalta. Oikeuden kielloista huolimatta työnantajat vaativat, että työpaikkoja hakevien nuorten naisten on esitettävä lääkärintodistus siitä, että he eivät ole raskaana. Jos he eivät esitä kyseistä todistusta, heidän työnsaantimahdollisuutensa katoavat. Tämä on vaikea mutta välttämätön toiminta-ala työsuojeluviranomaisille. Monilapsiset perheet kokevat myös syrjintää. Keskimääräiset tulot henkeä kohden tällaisissa perheissä ovat tavallisesti huomattavasti alhaisemmat kuin yksinhuoltajaäitien perheissä. Toisaalta perhe-etuuksia ja sosiaalitukea on tavallisesti heidän tapauksessaan vähemmän, ja verot ovat korkeammat. Kun ihmiset tavallisesti puhuvat syrjinnästä, he eivät käsittele näitä ongelmia.
Gabriela Creţu
(RO) Horisontaalista direktiiviä odotellessa voimme nähdä, että meillä on syrjintää vastaan EU:n lainsäädäntö ja kansallinen lainsäädäntö, lukuisia poliittisia sitoumuksia sekä erityisiä institutionaalisia mekanismeja. Tästä optimistisesta vaikutelmasta huolimatta hyväksyttyjen toimenpiteiden osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamisen, täytäntöönpanon ja tehokkuuden taso on edelleen hyvin alhainen monissa jäsenvaltioissa. Asianmukaisesti palkattu työ on olennaista naisten ja miesten välisen tasa-arvon saavuttamiseksi.
Siksi ehdotamme, että komissio käynnistää työmarkkinoiden myönteisiä toimia koskevan yhdennetyn suunnitelman, jotta voidaan kaventaa keinotekoista sukupuolijakaumaa työmarkkinoilla ja pienentää rakenteellisia palkkaeroja, joita on edelleen naisten ja miesten töinä pidettyjen alojen välillä. Tämä suunnitelma on olennainen väline rakenteellisten erojen kaventamisessa ja samaa palkkaa samasta työstä koskevan periaatteen täytäntöönpanossa, koska sen mukaisesti sukupuoliulottuvuus otetaan käyttöön EU:n talousarvion ja kansallisten ja paikallisten talousarvioiden laadinnassa.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, esittelijä sanoi puheenvuorossaan, että kaikkia EU:n kansalaisia on kohdeltava yhdenvertaisesti. Surullista kyllä, esittelijä ei näytä itse uskovan siihen. Jos hän uskoisi, silloin tässä mietinnössä vastustettaisiin ankarasti sitä, että nykyisessä EU:ssa sallitaan poikkeuksen nojalla uskonnollisiin syihin perustuva syrjintä minun vaalipiirissäni Pohjois-Irlannissa, erityisesti niiden protestanttien syrjintä, jotka haluavat liittyä Pohjois-Irlannin poliisivoimiin.
Kyllä, nykyisessä EU:ssa on selvää uskontoon perustuvaa syrjintää, josta rangaistaan tällä tavalla. Joten kun kuuntelen komealta kalskahtavia vakuutteluja syrjinnän vastaisuudesta, ajattelen niitä monia vaalipiirissäni asuvia nuoria protestantteja, jotka halusivat liittyä poliisivoimiin ja jotka saivat paremmat pisteet kuin roomalaiskatoliset hakijat mutta jotka joutuivat toteamaan, että katoliset nimitettiin heidän sijastaan, koska syrjintä on lakisääteistä, siitä säädetään lainsäädännössä. Joten, kunnes saamme syrjinnän vastaisen horisontaalisen sovelluksen...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Siiri Oviir
(ET) Arvoisat komission jäsen ja puhemies, hyvät naiset ja herrat, yhdenvertaisuus lain edessä ja syrjinnältä suojelu ovat kaikkien ihmisoikeus - tämän verran vahvistetaan jäsenvaltioidemme, kaikkien jäsenvaltioidemme perustuslaeissa. Kansalaisemme eivät kuitenkaan ole vapaita syrjinnästä. Yhteisön lainsäädännöllä esimerkiksi säännellään oikeuksien yleistä yhdenvertaisuutta työssä. Olemme kuitenkin painottaneet vähemmän sen täytäntöönpanon noudattamista. Miten muuten voidaan selittää Eurostatin vuotuiset julkiset tutkimukset, joiden mukaan jäsenvaltioissa on suuria eroja naisten ja miesten palkan välillä? Minun kotimaassani Virossa ero on 27 prosenttia naisten vahingoksi. Näin se oli yli kymmenen vuotta sitten ja näin se on nyt.
Tämän oikeuden suojelun varmistaminen on yhtä tärkeää kuin asian oikeudellinen sääntely. Meidän on käsiteltävä tätä asiaa ja tarvittaessa aloitettava rikkomista koskevat oikeusmenettelyt. Kansalaisemme tarvitsevat oikeusvarmuutta.
Neena Gill
(EN) Arvoisa puhemies, onnitteluni Elizabeth Lynnelle tästä direktiivistä, koska tänä Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna, jolla pyritään edistämään keskinäistä ymmärrystä ja ylistämään Euroopan moninaisuutta, olen järkyttynyt ja tyrmistynyt nykyisen syrjinnän tasoista - ei vain rotuun perustuvan syrjinnän vaan myös vammaisuuteen, sukupuoleen, seksuaaliseen suuntautumiseen ja ikääntymiseen perustuvan syrjinnän tasoista. Syrjintä ei ole vain työmarkkinoiden ongelma, vaan se on ongelma myös asumisessa, koulutuksessa, julkisissa ja yksityisissä palveluissa ja jopa uskontoon liittyvissä asioissa.
Olen erityisen huolissani siitä, miten eritasoisesti vähemmistöjä on integroitu yhteiskuntaan eri jäsenvaltioissa, kuten maahanmuuttajien kotouttamisindeksi osoittaa. Tämä osoittaa, että syrjinnänvastaisuuden vähimmäisnormien, joista olemme yrittäneet tehdä EU:n laajuisia, täytäntöönpanossa ja valvonnassa on epäonnistuttu. Kehotan komissiota ottamaan tämän asian esiin, ei vain jäsenvaltioiden kanssa, vaan myös toimimaan tehokkaammin EU:n toimielimissä.
Haluaisin lopuksi, ennen Euroopan parlamentin vaaleja, kysyä, miten tämä parlamentti pyrkii olemaan esimerkkinä muulle Euroopalle syrjinnänvastaisuudessa. Edelleen vain 30 prosenttia Euroopan parlamentin jäsenistä on naisia ja vain yhdeksän Euroopan parlamentin jäsentä on muita kuin valkoisia.
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, millä torjutaan tehokkaasti syrjintää ja tuetaan vammaisten ihmisten suojelua? Tiedotuskampanjoilla, tiedolla, toiminnalla, mutta ei keskittämällä oikeudellisia asioita EU:n uuden lainsäädännön nojalla. Ehkä saadaan aikaan paperitiikeri kattavan horisontaalisen direktiivin sijasta? Neljän nykyisen direktiivin täytäntöönpano on tärkeää. Pelkästään Saksassa yleisen yhdenvertaisuuslain osana vaaditut koulutuskurssit ovat maksaneet yli 1,7 miljardia euroa vuodessa.
Minun mielestäni kansalaisoikeuksia koskeva laki on oikeassa. Siinä säädetään vähintään 15 työntekijän yrityksiä koskevista säännöksistä ja vältetään siten korkeat hallinnolliset ja taloudelliset kulut - pk-yritysten suojelua koskeva lauseke on asianmukainen. Mielestäni on lisäksi tärkeää, että epäilyksemme, joita Elizabeth Lynne ei valitettavasti vieläkään pystynyt hälventämään, koska hän ei ottanut tarkistuksiamme huomioon, ovat käymässä selviksi: emme voi kannattaa tätä mietintöä, jossa todetaan, että julkisia varoja pitäisi käyttää syrjinnän uhrien tukemiseen. Elizabeth Lynnen olisi pitänyt kuunnella meitä, mutta valitettavasti hän ei tehnyt niin.
Miloslav Ransdorf
(CS) Haluaisin mainita kaksi asiaa. Ensimmäinen on liikenne. Noin kolmannes EU:n väestöstä kärsii liikkuvuusongelmista. Voidaksemme antaa ihmisille yhdenvertaiset mahdollisuudet tiedon, työn ja vastaavien saatavuudessa, meidän on ponnisteltava esteetöntä liikennettä koskevan normin käyttöön ottamiseksi. Toinen asia koskee psyykkisesti vammaisia ihmisiä. Minun mielestäni olisi hyödyllistä tarkistaa valkoinen kirja mielenterveyden suojelusta, koska monet ihmiset Euroopan unionissa kärsivät stressistä, mikä haittaa myös ihmisiä, jotka yrittävät mukautua työmarkkinoiden tilanteisiin.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, työjärjestyspuheenvuorona haluan sanoa, että tunnustan, että minua ei ole pyydetty puhumaan, mutta se, mitä Jim Allister sanoi protestanttien syrjinnästä Pohjois-Irlannin poliisivoimissa, on täysin totuudenvastaista. Poliisivoimat ovat 90-prosenttisesti protestanttinen organisaatio...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Hyvät naiset ja herrat, tämä keskustelu osoitti syrjinnän torjunnan merkityksen. Ensimmäinen asia, josta käytännöllisesti katsoen kaikki olivat samaa mieltä, on se, että lainsäädäntöä on pantava tehokkaammin täytäntöön kaikissa jäsenvaltioissa. Kuten keskustelu osoitti, komissio on tässä yhteydessä hyvin ankara, eikä se epäröi käynnistää rikkomusmenettelyjä niitä maita vastaan, jotka eivät ole panneet lainsäädäntöä täysimääräisesti täytäntöön. Pelkästään lukumääräiset tilastot eivät kuitenkaan anna täyttä kuvaa, koska näihin lukuihin kuuluu erilaisia rikkomusmenettelyjä, aina teknisistä ja organisatorisista menettelyistä niihin, joissa käsitellään suojelun alaa. Voin joka tapauksessa sanoa varmasti, että kaikki maat, joiden kanssa käymme keskustelua, ovat valmiita, ja että niiden halukkuudesta panna syrjinnänvastaiset direktiivit täysimääräisesti täytäntöön ei ole epäilystäkään.
Seuraava kysymys koskee etenemistä lainsäädännössä. Totesin selvästi, että komissio on päässyt viimeiseen vaiheeseen päätettäessä siitä, mihin ratkaisevaan toimintaan on ryhdyttävä. Tämä vaihe päättyy tämän vuoden kesäkuuhun mennessä, ja me esitämme asiaankuuluvat ehdotukset. Nyt parlamentissa käytävä keskustelu on ehdottomasti tärkeä lähde päätöksentekomenettelyssä.
Haluaisin myös käsitellä kahta puheenvuoroa, jotka olivat ristiriidassa yleisen keskustelun kanssa ja joissa esitettiin hieman epätavallisia väitteitä. Yksi niistä oli tieto siitä, että syrjinnänvastaiset kurssit maksavat Saksan liittotasavallassa 1,7 miljardia euroa. En väitä tätä lukua vääräksi. Minun mielestäni voisi olla sangen mielenkiintoista verrata sitä esimerkiksi verolainsäädännön kurssien kustannusten kanssa. Voisimme huomata, että vastaaviin siirtymäkuluihin kuuluu tavallisesti lainsäädännöllisiä muutoksia. Toisin sanoen, pelkästään taloudelliset perusteet eivät anna täyttä kuvaa.
Toisessa puheenvuorossa käsiteltiin Pohjois-Irlannin poliisia koskevaa asiaa. Voin vain sanoa, että saatavillani olevien tietojen mukaan Pohjois-Irlannin poliisi on ryhtynyt myönteisiin toimiin käsitelläkseen Jim Allisterin mainitsemaa ongelmaa.
Arvoisat parlamentin jäsenet, meille suodun ajan puitteissa ei ole mahdollistaa jatkaa tätä syvällistä ja hyvin mielenkiintoista keskustelua. Riittänee, kun sanon, että olemme aloittaneet tärkeän päätöksentekovaiheen ja että teidän keskustelunne on osa tätä päätöksentekoprosessia.
Elizabeth Lynne
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää kollegoitani erittäin paljon heidän huomioistaan. Olen iloinen, että meillä näyttäisi olevan tämän parlamentin enemmistön tuki kattavalle direktiiville. Toivon, että myöhemmin tänään pidettävä äänestys osoittaa sen todeksi.
Haluaisin myös jälleen antaa tunnustusta komission jäsenelle Špidlalle, koska tiedän, että kattavan direktiivin esittäminen ja kehotus sen laatimiseen työohjelman puitteissa olivat alun perin hänen aloitteitaan. Olen pahoillani vain siitä, että hänen näkemyksensä ei näytä olevan voitolla komissiossa. Joten toivotaan, että esittämällä kehotuksen kattavan direktiivin laatimiseen, me annamme hänelle enemmän keinoja asian puolustamiseen.
Kysyin komission jäseneltä Špidlalta julkaistavista vaikutustenarvioinneista. Tiedän, että ne on jo tehty. Olen hieman huolissani, sillä olen kuullut selontekoja, joiden mukaan vaikutustenarvioinnit ovat olleet erilaisia ja niitä muutetaan hieman niin, että ne ovat suosiollisempia jollekin komissiossa vallitsevalle näkemykselle jonkin toisen sijaan. Haluaisin saada tästä jonkinlaista selvennystä, jotta voisin todeta, ovatko kuulemani huhut totta.
Olen hyvin tyytyväinen siihen, että muut jäsenet ovat tukeneet kehotustanne laatia kyseinen kattava direktiivi työohjelman puitteissa. Kattavalla direktiivillä voidaan uskoakseni kattaa kaikki erityiskysymykset, jotka liittyvät kaikkiin aloihin - vammaisuuteen, ikään, uskontoon tai vakaumukseen ja seksuaaliseen suuntautumiseen. Koulutus ei ole oikea tapa. Olemme yrittäneet sitä. Niille jäsenille, jotka ovat puhuneet koulutuksesta, haluan sanoa, että se ei toimi.
Puhumme myös tavaroiden ja palvelujen saatavuudesta, emme työllisyydestä. Tiedän, että Saksan kaikilla valtuuskunnilla on ongelmia tämän kanssa, koska Saksan hallitus on asettanut lisäedellytyksiä työllisyysdirektiivin osalta. Joten emme käsittele sitä. Eri jäsenvaltioilla on erilaisia ongelmia: vammaisuus, ikä, seksuaalinen suuntautuminen, uskonto tai vakaumus. Jotkin jäsenvaltiot kattavat jotkin niistä, toiset kattavat toiset, ja siksi on tärkeää toimia oikein ja laatia kattava direktiivi, jotta ketään ei jätetä yksin.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 12.00.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Iles Braghetto  
Haluaisin ilmaista kunnioitukseni esittelijän tekemää työtä kohtaan, sillä se koskee aihetta, joka minun mielestäni on erittäin tärkeä oikeudenmukaisemman ja tehokkaamman EU:n syrjinnänvastaisen politiikan kehittymiselle.
Syrjimättömyysperiaate on itse asiassa yksi tärkeimmistä arvoista, jotka ovat aina muodostaneet Euroopan yhdentymisen perustan, ja sitä on siksi suojeltava asianmukaisesti, jotta Euroopan kansalaisia, erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia, kuten vammaisia ihmisiä, suojellaan tehokkaasti syrjinnän kaikkia muotoja vastaan.
Syrjimättömyys on perusasia työssä, mutta se on välttämätöntä ja suositeltavaa millä tahansa julkisen elämän alalla (kuten koulutuksessa tai sosiaalipalveluissa), koska sillä voidaan suuresti tukea kaikkien Euroopan kansalaisten yhteiskuntaan sopeutumista ja heidän mahdollisuuksiensa kehittämistä.
Haluaisin päättää puheenvuoroni ilmaisemalla tukeni syrjimättömyyttä koskevan täydellisen ja tehokkaan puitedirektiivin sujuvalle hyväksymiselle, sillä sen avulla jäsenvaltiot voivat yhdistää tällä alalla voimansa ja hyväksyä johdonmukaista ja tehokasta politiikkaa, jolla pyritään siihen, että selkeä ja kattava lainsäädäntö saa kansalaiset tuntemaan itsensä täysin suojelluiksi EU:n tasolla ja kansallisella tasolla.
Genowefa Grabowska  
kirjallinen. - (PL) Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenenä tuen täysin Elizabeth Lynnen mietintöä. Olen varma siitä, että voimassa oleva kansainvälinen lainsäädäntö ja meidän omat EU:ssa annetut oikeuden päätöksemme ovat muodollisesta näkökulmasta toivottavia ja hyviä ratkaisuja. Siksi pidän valitettavana, että niiden voimaantulon tiellä on jatkuvasti lukuisia esteitä, jopa meidän Euroopassamme, joka näyttäisi olevan demokraattisempi eikä niin syrjivä.
On tyrmistyttävää, että me saattaisimme joutua kehottamaan EU:n jäsenvaltioita noudattamaan direktiivin 2000/78/EY säännöksiä täysimääräisesti ja valvomaan jatkuvasti ja järjestelmällisesti prosessia, joka koskee kaikkien syrjinnän muotojen poistamista poliittisesta, yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta elämästä.
Tämä on erittäin tärkeää oman maani, Puolan, kansalaisille, jotka nauttivat yhteismarkkinoiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden tuomista eduista ja työskentelevät monissa EU:n jäsenvaltioissa. Olen hyvin pahoillani joutuessani sanomaan, että maanmiesteni syrjinnästä pelkästään heidän kansallisuutensa perusteella on yhä enemmän todisteita. Tällaista levottomuutta herättävää tietoa saadaan yhä enemmän Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Irlannista. Olisi ristiriitaista, jos Euroopan parlamentti osallistuisi voimakkaasti ja tehokkaasti syrjinnän ilmenemismuotojen torjumiseen maailmassa mutta ei pystyisi kunnioittamaan ihmisoikeuksia kotona eli EU:n jäsenvaltioissa. Kaikki EU:n kansalaiset ansaitsevat ehdottomasti yhdenvertaisen ja syrjimättömän kohtelun.
Anneli Jäätteenmäki
, kirjallinen. - (FI) Yhdenvertaiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys EU:ssa
Yhdenvertaiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys työelämässä ovat työelämän perusperiaatteita, joiden noudattamisessa jäsenvaltioilla ei tulisi olla ongelmia. Liz Lynnen raportin mukaan direktiivejä ei kuitenkaan panna toimeen tarpeeksi tehokkaasti eikä yhdenmukaisesti.
Ongelma on merkittävä, koska - aivan kuten Lynne raportissaan toteaa - syrjinnän torjuminen ja ihmisoikeudet ovat EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaan Euroopan unionin painopistealoja.
Esimerkkitapaus Suomesta kertoo naisesta, joka ei päässyt työttömyysturvan piiriin sen jälkeen, kun oli lopettanut vammaisen poikansa hoidon. On väärin, että kotona tehtyä hoivatyötä ei arvosteta ja säännökset sallivat tämän kaltaisen syrjinnän. Edellä mainittuun tapaukseen viitaten kannatan Lynnin raportin kohtaa 36, jonka mukaan yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden soveltamisalan tulisi olla laaja käsittäen myös sosiaaliturvan.
Lisäksi yhdyn Lynnen vaatimukseen siitä, että Euroopan parlamentti suosittelisi jäsenvaltioita panostamaan enemmän resursseja ja valtuuksia toimielimille, jotka työskentelevät edellä mainittujen periaatteiden edistämiseksi. Kannatan myös Lynnen vaatimusta kansalaisjärjestöjen aseman kohentamisesta, jotta nekin pystyisivät paremmin ja tehokkaammin pureutumaan ongelmakohtiin, joita jäsenvaltioissa tällä hetkellä on.
Katalin Lévai  
On ehdottomasti asiaankuuluvaa, että Elizabeth Lynnen mietintö yhdenvertaisista mahdollisuuksista on tämän päivän keskustelun asialistalla. Ilmaisimme juuri äskettäin, 17. toukokuuta, solidaarisuutemme transseksuaaleja, biseksuaaleja ja homoseksuaaleja kohtaan.
Ihmiset katsovat usein menneeseen erityisinä päivinä tai erityisissä tilanteissa. Meillä on valitettavasti vielä paljon tehtävää yhdenvertaisten mahdollisuuksien osalta, kuten mietintö osoittaa. Työttömyys on edelleen luvattoman korkealla tasolla naisten, siirtolaisten, vammaisten ihmisten, etnisten vähemmistöjen ja niiden ihmisten joukossa, joilla on erityistaitoja tai tunnustamattomia taitoja. Siksi suosittelen, että työllisyyden alalla otetaan käyttöön eurooppalainen yhdenvertaisten mahdollisuuksien valvontajärjestelmä, jolla voidaan antaa tukea verohelpotusten tai tiedotusmahdollisuuksien muodossa niille työnantajille, jotka ovat edelläkävijöitä yhdenvertaisten mahdollisuuksien luomisessa.
Siinä voitaisiin myös laatia ”musta lista” niistä työnantajista, jotka eivät täytä ollenkaan kriteereitä. Tämä motivoisi yrityksiä ja antaisi samalla työnetsijöille uusia tulevaisuudennäkymiä ja selkeyttä. Poliittiset ääriryhmät ja populistinen politiikka jatkavat valitettavasti kasvuaan Keski- ja Itä-Euroopassa, mutta toisinaan myös Länsi-Euroopasta saatu kuva on myös surullinen. Romanien negatiivinen syrjintä lisääntyy, ja ääriryhmät tuhoavat romanien asuntoja. Juuri tämän takia on selvää, että sosialistien ehdottamaa romaneja koskevaa EU:n strategiaa ja EU:n tason kiireellistä toimintaa tarvitaan kipeästi. Jäsenvaltioiden lainsäädännöissä säädetään erilaisista suojelun tasoista syrjintää vastaan.
Lainsäädännön täytäntöönpanolle ei useinkaan ole yhtenäistä menetelmää, minkä takia täytäntöönpano on riittämätöntä. Lainsäädännön täytäntöönpanoponnistuksia on koordinoitava, ja siinä on otettava huomioon Euroopan unionin, kansallisten ja paikallisten viranomaisten horisontaalinen näkökulma ja varmistettava yleinen sääntöjen noudattaminen. Ennen lainsäädännön antamista olisi myös tärkeää tehdä sosiaalisten vaikutusten arviointi ja vuotuinen arviointi täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa.
Marianne Mikko
kirjallinen. - (ET) Syrjimättömyys ja ihmisoikeudet ovat Euroopan unionin perusarvoja. Ne ovat perusta, jolle me pyrimme rakentamaan yhteisen tulevaisuuden, eikä niiden osalta voida tehdä mitään kompromissia. Tämän verran on selkeästi todettu 13 artiklassa, jonka on oltava ohjenuorana kaikissa Euroopan kansalaisia koskevissa asioissa.
Ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskonnolliseen vakaumukseen tai vammaisuuteen perustuvalta syrjinnältä ei tällä hetkellä suojella sosiaaliturvan, tavaroiden ja palvelujen, terveydenhuollon ja koulutuksen kaltaisilla aloilla. Valitettavasti noilla aloilla ei ole EU:n lainsäädäntöä. Jos syrjimättömyys ja ihmisoikeudet ovat meille kaikkein tärkeimpiä, silloin ei voi olla epäilystäkään siitä, että tarvitsemme yhden ainoan horisontaalisen direktiivin, jolla oikeuksien arvojärjestykseen asettaminen lopetetaan. Jolla lopetetaan se, että syrjintä kielletään yhdellä alalla mutta sallitaan toisella. Jolla lopetetaan se, että rotua ja vammaisuutta suojellaan huomattavasti enemmän kuin muita 13 artiklassa tarkoitettuja aloja. Tämän mietinnön perusteella kehotan komissiota pitämään kiinni lupauksestaan ja laatimaan kattavan direktiivin, jolla syrjintää torjutaan EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti.
Monet eurooppalaiset aatteelliset elimet ovat ennennäkemättömällä tavalla puhuneet tällaista suojelua tarjoavan horisontaalisen direktiivin puolesta; samoin monet kattojärjestöt toimivat aktiivisesti eri aloilla Brysselissä, esimerkiksi Naisten eurooppalainen eturyhmä, AGE ja monet muut. Sosiaaliturvan, tavarat ja palvelut, terveydenhuollon ja koulutuksen kattava syrjintää koskeva horisontaalinen direktiivi on ainoa tapa edistää ihmisoikeuksien suojelua Euroopan unionissa. Syrjinnästä kaikilla aloilla on todisteita enemmän kuin tarpeeksi. Komissio ei saa sulkea silmiään ja luoda eritasoisia oikeuksia Euroopan unionissa.
Csaba Sándor Tabajdi
, kirjallinen. - (HU) Laajennetun kansallisten vähemmistöjen asioista käsittelevän työryhmän puheenjohtajana pidän myönteisenä Elizabeth Lynnen mietintöä, jossa arvioidaan sitä, mitä syrjimättömyydessä on jo saavutettu, ja tehdään yhteenveto siitä, mitä on tehtävä.
Syrjimättömyyttä koskeva yhteisön lainsäädäntö on erityisen tärkeää, koska yksittäisten ihmisten suojelu ei riitä. Ihmiset eivät kärsi syrjinnästä yksilöinä vaan jonkin ryhmän jäseninä: esimerkiksi siksi, että he kuuluvat etniseen vähemmistöön, siksi, että he ovat vanhoja, siksi, että he ovat naisia, siksi, että heillä on vamma, siksi, että he kuuluvat seksuaaliseen vähemmistöön, tai siksi, että he ovat romaneja. Tämän takia ainoa tapa, jolla eri vähemmistöryhmiin kuuluvia yksilöitä voidaan tehokkaasti suojella, on koko ryhmän suojeleminen. Mietinnössä osoitetaan aivan oikein, että kahdella nykyisellä direktiivillä säädetään ainoastaan vähimmäisvaatimuksista, joten meidän on vietävä asioita eteenpäin ja kehitettävä yhteisön tason politiikka negatiivista syrjintää vastaan ja laadittava horisontaalinen syrjinnän vastainen direktiivi. Tärkeä kohta mietinnössä on myös se, jossa kehotetaan, että komission on laadittava yhteinen, EU:n laajuinen määritelmä käsitteestä ”myönteiset toimet”. Mietinnössä myös kiinnitetään erityistä huomiota siihen, että vähemmistöryhmät, erityisesti romanit, tarvitsevat erityistä sosiaalista suojelua. Haluaisin tässä yhteydessä muistuttaa teitä Tatjana Ždanokan samasta aiheesta laatiman mietinnön 25 kohdasta, jossa korostetaan, miten tärkeää kansallisten perinteisten vähemmistöjen osallistuminen päätöksentekoon on.
Kansalliset vähemmistöt tarvitsevat tämän kohdan mukaisesti säännöstön voidakseen osallistua todella niiden identiteettiä koskevaan päätöksentekoprosessiin ja että niitä on suojeltava itsehallinnon ja itsemääräämisoikeuden eri muodoin.
