Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е времето за въпроси (B7-0303/2011). Колеги, моля да отбележите, че започваме с 40-минутно закъснение.
Следните въпроси са отправени към Комисията.
Gay Mitchell
(EN) Г-н председател, знам, че едва ли ще възразите по въпроса, който повдигам, но ще повторя, че наистина не е приемливо времето за въпроси да бъде провеждано по подобен начин.
Няма парламент в света, в който времето за въпроси да не е неприкосновено. Пак ще Ви помоля да повдигнете този въпрос пред Бюрото.
Председател
Г-н Mitchell, този въпрос не е за Бюрото, а за Председателския съвет, но г-н Swoboda със своите идеи за реформи несъмнено ще има някакви предложения как да се справим с този проблем. Съгласен съм с Вас. Положението е напълно незадоволително, но поех председателството в 19,40 ч., така че наистина не нося отговорност за закъснението.

Относно: Средства в новия проектобюджет за борба с безработицата сред младите
Във водещата инициатива "Програма за нови умения и работни места" се подчертава, че поради кризата процентът на заетост е спаднал под 69%, а процентът на безработицата се е увеличил на 10%; ако се предположи, че пазарът на труда ще се стабилизира през 2010-2011 г., постигането на равнище на заетост 75% до 2020 г. ще изисква средно увеличение на заетостта с процент, който трябва да надвишава леко 1% годишно.Същевременно безработицата сред младите под 25 г. наближава 20%, а задържалата се икономическа криза води до намаляване на процента на заетост, вместо до постигане на годишната цел за увеличение от 1%. Въпросите към Комисията са следните:
По какви начини и с какви средства, предвидени при изготвянето на бюджета, се очаква Комисията да насърчи усилията за постигане на целта за увеличение на заетостта в ЕС още от следващата година със средно 1%?
Счита ли, че препоръките за ограничаване на средствата в бюджета за идната година ще имат отрицателно отражение върху размера на сумите, предоставяни за образование, обучение и по-общо насърчаване на заетостта в ЕС?
Ласло Андор
член на Комисията. - (EN) Както всички знаете, водещите цели на Европейския съюз в рамките на стратегията "Европа 2020" включват повишаване на равнището на заетост до 75 %, изваждане на поне 20 милиона души от положението на бедност и социално изключване, намаляване на дела на отпадналите преждевременно от системата на образованието до под 10 %, както и гарантиране, че поне 40 % от младото поколение ще има завършено висше образование до 2020 г.
Комисията съдейства на държавите-членки да постигнат тези цели чрез финансова подкрепа, по-специално чрез Европейския социален фонд, координиране на политиките и политическо ръководство на равнище ЕС в рамките на европейския семестър. Съвместният доклад за заетостта от 2011 г., основан на оценката на Комисията на проектите на национални програми за реформи на държавите-членки, ги призовава да подобрят функционирането на пазара на труда чрез въвеждане на по-благоприятни за заетостта системи за данъчно облагане и повишаване на рентабилността на труда, като се гарантира, че трудовите възнаграждения съответстват на по-голямата продуктивност, като се въведат гъвкави схеми за работа, за да се улесни по-нататъшното интегриране на жените на пазара на труда, като се гарантира, че реформите на пенсионната система включват по-пряка взаимозависимост между по-късното пенсиониране и по-големите пенсионни права, и като се премахнат стимулите за ранно пенсиониране и се обвържат обезщетенията за безработица с цикъла на трудова дейност.
Това означава, че схемите за социална закрила следва да бъдат укрепвани в периодите, когато са най-необходими, както се уверихме през последните няколко години, като същевременно в благоприятните периоди финансовите средства следва да бъдат спестявани. Кога точно ще навлезем в благоприятен период зависи от преценката на всяка отделна държава. Надяваме се, че след няколко години всички ще сме навлезли в такъв период. Но при текущите изключително трудни обстоятелства е важно също така и обществените служби по заетостта да осигуряват по-добро съдействие при търсене на работа. Трябва да намалим и сегментацията на пазара на труда. В действителност доказателствата сочат, че определени групи, и особено лицата с временни трудови договори или несигурни трудови правоотношения, са много по-тежко засегнати в резултат на кризата. По тази причина Комисията прикани държавите-членки да въведат безсрочните договори с постепенно увеличаване на правата за осигуряване на закрила.
Въпреки малкия си размер в сравнение с бюджетите на националното публично финансиране, Европейският социален фонд помогна на държавите-членки да оцелеят в условията на неотдавнашната икономическа криза. В съответствие със съобщението на Комисията относно прегледа на бюджета на ЕС и заключенията от петия доклад относно социалното сближаване, стратегията "Европа 2020" предоставя както набор от ясни общи приоритети, така и рамка за определяне на приоритетите за финансиране за периода след 2013 г. в съответствие с целите за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, включително развитие на човешкия капитал. В края на юни Комисията ще внесе своите предложения за следващата многогодишна финансова рамка.
Що се отнася до бюджет 2012, бих искал да подчертая, че проектът на бюджет, приет от Комисията на 20 април, е в съответствие със заключенията на Европейския съвет от 24 и 25 март, които гласят, че усилията за бюджетно консолидиране трябва да бъдат допълнени от стимулиращи растежа структурни реформи. С тази цел държавите-членки ще приложат мерки, за да инвестират в образование и обучение. Комисията приложи ограничителна политика по отношение на административните разходи, с незначително замразяване на административните разходи на Комисията. Независимо от това Комисията предложи увеличаване на своите бюджетни кредити за поети задължения и за плащания съответно с 3,7 % и 4,9 %, с акцент върху разходите, свързани със стратегията "Европа 2020", включително и Европейския социален фонд, програмата за учене през целия живот, програмата "Младежта в действие", Седмата рамкова програма за научни изследвания и Програмата за конкурентоспособност и иновации.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-н член на Комисията, благодаря Ви за отговора. Разбира се, ще Ви припомня, че безработицата в Европа, особено сред младите хора, понастоящем е близо 20,5 %, а в част от случаите вече е извън контрол. Съгласно данните, с които разполагам, безработицата в Испания е 43,5 %, а в Гърция - повтарям, сред младите хора - е близо 36 %. Като се има предвид, че това критично положение е изолиран случай, който не можехме да предвидим преди 2-3 години, можем ли да очакваме нова намеса от страна на Комисията специално по отношение на това положение, в допълнение към всичко останало, което ни казахте?
Gay Mitchell
(EN) Г-н член на Комисията, бихте ли обмислили основан на регионален подход отговор на проблемите на безработицата сред младите хора? Ще откриете, че именно социалните групи с най-ниско образователно равнище, навярно живеещи в жилищни комплекси, предоставени от местните органи на управление, без никакъв достъп до образование и до социална помощ, са с най-високи равнища на безработица.
Налице са модели на местно развитие, които вече са започнали да преодоляват този проблем въз основа на специфичен подход към всеки отделен регион. Ще обмисли ли Комисията предприемането на някакви действия в партньорство с държавите-членки, за да положи усилия за преодоляване на проблема в регионите с най-високи равнища на безработица?
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, както вече чухме, сред младите хора в Европа, и в частност в Гърция, има високо равнище на безработица. Същевременно младите хора, жените и имигрантите са най-уязвимите социални групи по отношение на своеволните действия от страна на работодатели, с което имам предвид действия, които нарушават трудовите права и не зачитат правото на колективно договаряне. Ето защо бих искал да Ви запитам, г-н член на Комисията, какви мерки възнамерявате да предприемете, за да предпазите младите работници от несигурни работни места и своеволни действия от страна на работодатели.
Ласло Андор
член на Комисията. - (EN) Положението в Европейския съюз е доста нееднородно. Общата статистика - средното равнище - сочи много неблагоприятни данни, които са наистина тревожни. Някои държави обаче имат сравнително добри резултати и успехи в борбата с безработицата сред младите хора дори в условията на икономически спад. Такъв по-конкретно е случаят в Нидерландия и Австрия, а до известна степен също и в Германия. Държавите с по-слаби резултати могат да се поучат от техния опит.
Успешният модел има няколко компонента; налице са и редица причини за неуспех в държавите, в които делът на безработицата сред младите хора се е повишил до една трета от тази възрастова група. Няколко държави - повече от шест -понастоящем са във втората група. Връзката между образованието и пазара на труда е изключително решаваща за подобряване на функционирането на образователната система - професионалното обучение и бъдещите възможности за обучение са от особено значение - така че се застъпваме за реформи в тази насока.
Очевидно имаме да изиграем роля в процеса на въвеждане на по-добри трудови договори, затова във водещата инициатива "Програма за нови умения и работни места" и произтичащите от нея документи подчертахме проблема със сегментацията и подкрепихме сключването на безсрочни трудови договори, които може и да имат по-широко практическо приложение, но са в помощ по-специално на младото поколение.
Подкрепихме и обезпечаването на гаранции за младите хора, което беше успешно приложено в част от държавите-членки; по-широкото приложение на тези гаранции буди особено големи надежди. Бих искал също така да подчертая и специално насочените към младите хора програми на Европейския социален фонд. Преглеждал съм няколко такива програми. Мисля, че те са много важни, особено в регионите, в които рискът от маргинализиране, от изключване извън възможностите за заетост, е огромен социален риск. Мисля, че средствата от Европейския социален фонд могат да бъдат разходвани по новаторски начин - налице са редица много добри примери в това отношение.
Имаме готовност да разпространяваме добри проекти, които могат да осигурят заетост и възможности за обучение там, където живеят млади хора; налице са обаче и много възможности за пътуване и работа в други държави. Считам, особено в настоящия момент, че трябва да насочим вниманието на младите хора и към възможностите в чужбина и необходимостта от мобилност. Трябва да подпомогнем повишаването на уменията и разпространението на информация - мрежата на Европейските служби по заетостта (EURES) е много полезна в това отношение и именно това Комисията подкрепя пряко - а също и да подпомогнем мобилността, тъй като възможностите за намиране на работа и свободните работни места много често се появяват в различни региони и дори държави. Младите хора не би следвало да считат това за пречка.
Относно: ОСП и многогодишната финансова рамка след 2013 г.
Необходимостта от правилно финансирана ОСП, която предоставя обществени блага, като например сигурни и устойчиви доставки на храни за ЕС, която гарантира стабилен ценови режим на храните както на излизане от стопанството, така и в магазините, и която лежи в основата на процъфтяващата икономика на селските райони, е особено актуална в настоящия момент, особено в контекста на повишаването на цените на енергията и нестабилното положение в определени части на земното кълбо.
Може ли Комисията да потвърди, че една правилно финансирана ОСП, която запазва настоящия дял от бюджета на ЕС, ще бъде в центъра на всяка реформа на многогодишната финансова рамка поради жизнено важната роля на Общата селскостопанска политика за предоставянето на тези обществени блага?
Относно: Финансиране на ОСП след 2013 г.
Може ли Комисията да потвърди подкрепата си за силна и ресурсно добре обезпечена обща селскостопанска политика в следващата многогодишна финансова рамка?
Дачиан Чолош
Г-н председател, уважаеми колеги, бъдещата Обща селскостопанска политика (ОСП) трябва да посрещне предизвикателствата, пред които е изправено селското стопанство, и с това имам предвид продоволствената сигурност, стабилизирането на доходите на селскостопанските производители и производството на висококачествени и напълно безопасни хранителни продукти. Същевременно обаче ОСП трябва да посрещне предизвикателствата в областта на околната среда и териториалния баланс и да постигне целите на стратегията "Европа 2020", като същевременно подкрепи конкурентоспособността и устойчивото развитие на селскостопанските предприятия и селските райони.
Комисията възнамерява да предложи амбициозна и всестранна реформа на ОСП, която ще изисква земеделските стопани да дадат значителен принос към постигането на целите на стратегията "Европа 2020". Кумулативният ефект от повишаването на екологосъобразността на директните плащания и по-целенасочените мерки за развитие на селските райони биха означавали, че ОСП предлага по-енергичен и всестранен отговор на необходимостта от осигуряване на обществени блага с благоприятно въздействие върху околната среда.
Една решителна и амбициозна ОСП изисква също и подходящ бюджет на Европейския съюз. С тази цел Комисията следва да внесе своите законодателни предложения за следващата многогодишна финансова рамка в края на юни 2011 г. Като последващо действие Комисията ще внесе своите предложения за реформата на ОСП през втората половина на 2011 г., с цел да гарантираме, че можем да координираме внасянето на законодателни предложения на бюджетно равнище, като същевременно вземем под внимание своите амбиции за бъдещата ОСП.
Seán Kelly
(EN) Само един кратък уточняващ въпрос. Съобщението относно ОСП през 2020 г. гласи, че постигането на всички цели на бъдещата ОСП "ще изисква запазване на обществената подкрепа за селскостопанския сектор и селските райони". Вие самият споменахте същото, г-н член на Комисията. Как предлагате да се гарантира запазването на тази подкрепа за ОСП в новата многогодишна финансова рамка на ЕС?
Liam Aylward
(EN) Г-н член на Комисията, както знаете, осигуряването на обществени блага и сигурността на снабдяването с храни се обезпечава с цената на значителни разходи. Селскостопанските производители трябва да знаят, че ще бъдат справедливо възнаградени за своите усилия. Освен това те трябва да бъдат в състояние да планират своето бъдеще.
В това отношение и с оглед на придвижването напред на преговорите относно ОСП, кога очаква Комисията да бъде в състояние да разкрие подробните предложения за следващата многогодишна финансова рамка и разпределението на бюджета на ОСП? Мисля, че е наложително да узнаем това възможно най-скоро, тъй като, в качеството си на членове на ЕП, понастоящем работим донякъде на сляпо, без да сме информирани с какви финансови средства ще разполагаме.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н член на Комисията, от онова, което казахте, изглежда, че в ОСП ще бъдат извършени промени с особено големи последици. Моят въпрос във връзка с това е следният: ще бъдат ли това само качествени промени или има планове те да включват и промени в начина, по който се отпускат финансовите средства за отделните държави например? Понастоящем средствата, заделени за селското стопанство, се разпределят много неравномерно между отделните държави.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Поднасям своята искрена благодарност на г-н члена на Комисията за дадения от него отговор. В общия списък с държави, подредени според степента си на уязвимост към покачването на цените на хранителните продукти, сред 40-те държави начело на списъка, на четвърто място фигурират държавите-членки на Европейския съюз. Не се съмнявам в най-добрите намерения на г-н Чолош по отношение на бюджета, но в каква степен ще може бъдещият бюджет да отговори както на продоволствените потребности, така и на новите амбиции в областта на околната среда?
Дачиан Чолош
Г-н председател, беше зададен въпросът как бюджетът ще може едновременно да отговори на продоволствените предизвикателства и да изпълни целите, определени от Договорите на Европейския съюз по отношение на ОСП и стратегията "Европа 2020" Отговорът е, че ще постигнем това посредством няколко мерки, които планираме да предприемем в рамките на тази реформа, преди всичко за да подобрим целесъобразността на бюджета, с който разполагаме, да гарантираме по-доброто балансиране на плащанията както между самите държавите-членки, така и между различните категории земеделски стопани в рамките на една държава-членка, а също и за да използваме бюджета като стимул за земеделските стопани да произвеждат стоки за пазара успоредно с производството на хранителни продукти, като прилагат целесъобразни селскостопански практики.
Според мен по този начин ще гарантираме, че бъдещата ОСП, която е секторна политика, ще предостави решения, обхващащи много сектори, и че по този начин чрез бюджетните средства, който следва да бъдат отпуснати за ОСП, ще бъде демонстрирана и осигурена истинска европейска добавена стойност. Мисля, че по този начин можем да обосновем един значителен размер на бюджета за ОСП - бюджет, съгласуван с целите, които определяме за тази политика. Очевидно онова, което ОСП и европейските селскостопански производители ще осигурят по отношение на производството на стоки за пазара, ще бъде пропорционално на средствата, които ще можем да отпуснем.
Когато говорим за бюджета, трябва да отчетем и рамката, и общите икономически условия, при които обсъждаме бюджета - ето защо понастоящем е трудно да се обсъждат действителни данни. Държавите-членки полагат усилия да намалят своите разходи; на равнище ЕС също трябва да съумеем да насочим финансовите ресурси, с които разполагаме, към действителни приоритети и добавена стойност за Обединена Европа. Мисля, г-н Kelly, че по този начин можем да оправдаем един значителен размер на бюджета за ОСП, като споменем положителния принос на тази политика за европейското общество по отношение не само на селскостопанската продукция за пазарите, но също и на продукцията, която не е предназначена за пазарите - продукти, за които не се плаща от страна на пазарите. Ще сме в състояние да постигнем тези цели по отношение както на плащанията към селскостопанските производители, така и на втория стълб - т.е. чрез инвестиции, чрез подпомагане на производството на местни продукти.
Предложенията относно многогодишната финансова рамка, както казах във встъпителното си изказване, можем да очакваме през юни и едва след това, през есента, Комисията ще внесе законодателни предложения. Мерките, предприемани в рамките на Комисията, са напълно съгласувани, тъй като вече представихме общите насоки на тези политики в съобщението, изпратено от Комисията през ноември миналата година. В края на юни Комисията ще внесе предложения относно многогодишната финансова рамка. Въз основа на това, въз основа на съобщението, съдържащо общите насоки за реформите, Комисията ще внесе законодателния пакет през есента. На този етап със сигурност няма да действаме съвсем на сляпо, тъй като многогодишната финансова рамка вече ще бъде представена.
Следователно измененията на ОСП няма да бъдат само качествени - по-добра насоченост на нашите цели - те ще имат за цел също и точно такова разпределение на плащанията между държавите-членки - както между самите държави-членки, така и между различните категории земеделски стопани в рамките на една държава-членка - че по-добре да използват наличните ресурси по отношение на определените цели. Това балансиране на плащанията ще бъде не само по-справедливо, но също и ще мобилизира по-добре различните структури в рамките на селскостопанското производство, с цел постигането на новите цели, които сами си определяме, тъй като историческите примери за плащания, основани на предварително получени отпуснати средства, вече не са оправдани в настоящите условия, в които сега вече определяме много ясни цели за бъдещата ОСП.
Г-н Niculescu, как ще съумеем да гарантираме добро съотношение между производството на стоки за пазара, на хранителни продукти и на екологосъобразни продукти? Няма да постигнем това, като се стремим да затрудним селскостопанските производители с още по-голяма тежест, а по-скоро като положим усилия да разходваме част от бюджета като стимул за производството на стоки посредством селскостопански практики, които са съобразени с околната среда, но които не изискват непременно твърде голямо увеличение на производствените разходи. Затова, благодарение на този стимул и без значително отражение върху равнището на селскостопанското производство, европейските селскостопански производители също ще могат да произвеждат стоки за пазара. Очевидно обаче продукцията на стоки за пазара ще бъде правопропорционална на размера на бюджетните средства, който ще можем да потвърдим с цел да покрием разходите, свързани със селскостопански практики от този род. По този начин ОСП ще може да интегрира различни аспекти - икономически, свързани с изменението на климата и с териториалния баланс в селските райони - в целите, предложени чрез тази реформа.
Относно: Новаторство и борба срещу изменението на климата
За да постигне ЕС амбициозните си цели в областта на климата, той има нужда от новаторски технологии. Климатичната адаптация може да се превърне в двигател на развитието, като създаде стотици хиляди работни места и условия за износ на високи технологии. Въпреки това частното финансиране на нови и малки и средни предприятия (МСП) с висок риск си остава ниско и съдбата на екологосъобразното новаторство в Европа ще зависи до голяма степен от обществената подкрепа. От ключово значение, според ОИСР, е координацията на нивата на управление, които в ЕС запазват 27 национални политики в областта на новаторството и множество програми на Общността (например Европейски план за икономическо възстановяване, плана SET, NER 300, Europe INNOVA, средства от Кохезионния фонд).
Би ли счела Комисията за целесъобразно да се възложи опростяването, определянето на общи цели и критерии за избор, както и осведомяването на заинтересованите лица относно програмите за подкрепа на екологосъобразната икономика на ЕС, на специализирана хоризонтална организационна единица?
Би ли разгледала Комисията създаването на нови стимули, като например учредяването на награда за климатична иновация на годината?
Дачиан Чолош
Г-н председател, борбата срещу изменението на климата е основно предизвикателство за Европа, а за развитието на едно общество с ниски въглеродни емисии и висока степен на издръжливост спрямо изменението на климата ще бъдат нужни повече усилия в областта на научните изследвания и иновациите.
Понастоящем не съществува специализирана структура, действаща в тези области, нито конкретен стимул, като споменатото учредяване на награда за иновация на годината в областта на климата. Независимо от това бяха положени много усилия за постигането на съгласуван подход между различните политики и програми на Съюза.
Стратегията "Европа 2020" и нейната водеща инициатива, "Съюз за иновации", бяха приети с цел извеждане на европейската икономика от кризата и посрещане на съществуващите социални предизвикателства. Инвестирането в научни изследвания и иновации - включително нови технологии като иновациите в областта на екологията - е в същината на тази стратегия; планират се и нови финансови инструменти с цел постигане на съществен ръст на частните инвестиции, както и устойчив и дълготраен растеж. Като част от инициативата "Съюз за иновации" беше предложено пилотно европейско партньорство за иновации с цел обхващане на целия иновационен цикъл, още от етапа на научноизследователска и развойна дейност, с цел да се гарантират подходящи условия за успешното внедряване на пазара на резултатите от научноизследователската и развойната дейност. Впоследствие може да бъдат предложени и други европейски партньорства за иновации.
Второ, т.нар. "Зелена книга: От предизвикателствата към възможностите - изграждане на обща стратегическа рамка за финансиране от ЕС на научните изследвания и иновациите" на Комисията предлага важни подобрения на програмата за научни изследвания и иновации, която ще е част от следващата многогодишна финансова рамка на ЕС.
Преди всичко идеята е да се изгради мост между научните изследвания и иновациите, като се обединят всички свързани с тази област инструменти на ЕС в обща стратегическа рамка, позволяваща прилагането на действително междусекторни стратегии, които обхващат цялата верига на иновационните системи, от научните изследвания до технологичното развитие, демонстрационните дейности и пазара.
В допълнение към това има и предложение да се обвърже финансирането на Европейския съюз с основните предизвикателства, пред които е изправено обществото, като например изменението на климата. Целта е да се използва финансирането на ЕС за привличане на повече частни инвестиции, например в областта на екологосъобразни технологии.
В заключение, Зелената книга поставя въпроса как ще бъде използвано европейското финансиране в подкрепа също и на малките и средните предприятия. Комисията поиска от заинтересованите страни до 20 май 2011 г. да предоставят информация за Зелената книга. Впоследствие, към края на тази година, Комисията ще внесе своите законодателни предложения относно бъдещото финансиране на ЕС в областта на научните изследвания и иновациите.
Spyros Danellis
(EL) Г-н член на Комисията, благодаря Ви за отговора. Бих искал да Ви запитам, по отношение на Вашия сектор - селското стопанство, как си представяте, че биха могли да помогнат иновациите, когато бъдат приложени във веригата на селскостопанските хранителни продукти, не само в борбата срещу изменението на климата, но също и в процеса на преодоляване и предотвратяване на отрицателното въздействие, което, както всички знаем, ще окажем върху живота в селските райони.
Дачиан Чолош
Г-н председател, на практика можем да гарантираме това, като осигурим на селскостопанските производители стимули за въвеждане на селскостопански практики, които не само опазват околната среда и биоразнообразието и съхраняват качествата на почвите и водите, но също и гарантират, че селскостопанските производители ще успеят да намалят въглеродните емисии и да запазят повече въглерод в състава на почвата.
Нашият план, по-специално по отношение на втория стълб на Общата селскостопанска политика (ОСП) - включително мерки за инвестиции, имащи за цел предоставянето на възможности на селскостопанските производители да модернизират своите производствени операции - е да предоставим на земеделските стопани стимули да съсредоточат тези инвестиции по начин, чрез който да се постигне намаляване на въглеродните емисии. Например равнището на публичното съфинансиране за един трактор с високо или нормално ниво на въглеродни емисии няма да бъде еднакво с това на друг трактор или на селскостопанско оборудване с по-ниско ниво на въглеродните емисии. По този начин ще използваме публичното финансиране като стимул за земеделските стопани, за да вземат под внимание този въпрос.
Второ, планираме да създадем инструмент, който ще допринесе за селско стопанство, основано на знанията, т.е. селско стопанство, което ни позволява да използваме резултатите от развойната и научноизследователската дейност и иновациите - включително научни изследвания, проведени в обхвата на общата стратегическа рамка за финансиране на ЕС на научните изследвания и иновациите - и да приложим на практика всички тези резултати. Ще създадем мрежа от добри практики и иновации на равнище ЕС - мрежа, съставена от научни изследователи, консултанти, преподаватели, селскостопански производители и предприятия, произвеждащи хранителни продукти, с цел да се гарантира, че можем да скъсим веригата от генерирането на знания до тяхното практическо приложение. По този начин можем да допринесем - благодарение на технологиите и селскостопанските умения, които ще бъдат прилагани от селскостопанските производители - не само за гарантиране на конкурентоспособността на икономиката, но и за намаляване на въздействието на селскостопанската дейност върху изменението на климата.
Относно: Необходими промени в бюджета на Европейския съюз
С избухването на кризата през 2008 г. дефицитите и дълговете на страните от ЕС достигнаха до безпрецедентно високи нива, което доведе до повишаване цената на кредитите и възникването на сериозни проблеми при обслужването на дълговете. Почти всички правителства на ЕС възприеха строги ограничителни мерки, които намаляват както държавните разходи, така и програмите за публични инвестиции, чийто непосредствен резултат е влошаването на качеството на социалните придобивки и задълбочаването на икономическия регрес. Като имаме предвид, че общностният бюджет има потенциала на един важен инструмент за развитие, както и че той не бе преструктуриран в достатъчна степен, така че да отговори на новите условия на всеобща икономическа и дългова криза, въпросът към Комисията е следният:
проучва ли предложения за преразглеждане на цялостната структура на общностния бюджет, на насоките и размера му, с оглед подкрепа на държавите, посрещане на социалните последици от кризата и благоприятстване на усилията им за развитие?
Януш Левандовски
член на Комисията. - (EN) Въпросът, отправен към Комисията, всъщност предполага "поставяне на диагноза" на реалното състояние на европейската икономика, както и предписване на "рецепта за лечение". До известна степен бих могъл да споделя както "диагнозата", така и "рецептата". Да, живеем в една Обединена Европа на строги ограничения, с което имам предвид болезнени за обществото икономии, скъпоструващи на политиката, но необходими на икономиката и представляващи до известна степен предизвикателство пред крехкия възстановителен процес на европейската икономика.
Европейската комисия решително подкрепя фискалната консолидация като предпоставка за устойчив растеж, но по-добре от всякога осъзнаваме чувствителния характер на провежданото в момента разискване относно икономиката по повод на проблема "рестартиране срещу строги икономии", който беше обсъждан и днес в колегиума на членовете на Комисията. В крайна сметка, след като изчетете стратегията "ЕС 2020", именно това става ясно, какъвто е случаят със стратегията за рестартиране на единния пазар, но тук въпросът опира до отключване на потенциала на европейската икономика. Бюджетът на ЕС следва да бъде отговорът точно сега, когато се нуждаем от растеж и нови работни места.
Това се дължи на специфичния характер на европейския бюджет, с неговия акцент върху инвестициите. Националните бюджети са съсредоточени главно върху социалните плащания; европейският бюджет е съсредоточен главно върху инвестициите и следователно би могъл да доведе до многократно увеличение на броя на работните места и до многократно по-голям растеж. В предложението относно 2012 г. виждаме, че по-голямата конкурентоспособност върви ръка за ръка с по-голямото сближаване, т.е. по-големи средства за структурните фондове, за научноизследователска и развойна дейност; другата категория на нарастващите разходи са разходите за миграция. Така че разходите от този род подпомагат растежа и заетостта. В дългосрочен план същото би следвало да е вярно и по отношение на предложението относно бъдещата финансова рамка, което трябва да внесем в края на юни и с което ще прибавим още много в допълнение на споменатото от мен във връзка с енергетиката и трансевропейската инфраструктурна мрежа, която, общо взето, също подпомага растежа и заетостта.
Ето защо мога да кажа, че европейският бюджет, поради своя характер, би могъл, по време на режима на строги икономии, да бъде механизъм за предоставяне на средства, който съвсем естествено да компенсира намалението на инвестициите на национално равнище. Затова следва максимално да се възползваме от този потенциал на европейския бюджет.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н член на Комисията, благодаря Ви за отговора. Не знам дали в рамките на Комисията понастоящем тече обсъждане на неотдавнашните журналистически материали относно гръцкия дълг, в които се споменават слухове относно тайни срещи, преструктуриране на дългове, нови заеми и вероятността Гърция да се откаже от еврото. Същевременно ние живеем с тежките последици от меморандума. Без устойчив растеж дългът няма да бъде изплатен и състоянието на икономиката няма да се подобри. Моят въпрос е следният: какви мерки предлагате точно сега по отношение на бюджета, с цел да се подпомогнат държавите, засегнати тежко от кризата, като например Гърция?
Януш Левандовски
член на Комисията. - (EN) Допускам, че е така, но, разбира се, въпросът е толкова важен и неотложен, че изтеклата информация от заседанието миналата седмица беше обсъдена в колегиума на членовете на Комисията.
Всичко това подхранва слуховете. Подобен род изтичане на информация си има своята цена, а всичко, което излиза от влошената атмосфера около Гърция, не помага на тази държава. Въпросът засяга следващите заседания относно условията на програмата за преструктуриране на гръцкия дълг и относно спасителния пакет с помощи за Гърция, който се отпуска също при определени условия. Аз обаче не съм тук, за да обсъждам онова, което следва да бъде договорено между компетентните членове на Комисията и Международния валутен фонд, с участието на гръцките органи.
Можем само да пожелаем всичко най-добро в резултат на усилията, полагани на местно равнище, които навярно са много болезнени за политиката и скъпоструващи на правителството, което предприема тези мерки. Допускам, че изтичането на информация подхранва слуховете и води до влошаване на условията за евентуално възстановяване на Гърция.
Относно: Европейския доброволен корпус за хуманитарна помощ
През тази 2011 г. , която е Европейска година на доброволческата дейност, може ли Комисията да изясни на Парламента какво е настоящото състояние на законодателния процес за установяване на Европейски доброволен корпус за хуманитарна помощ?
По-специално, какви действия е вероятно да се предприемат въз основа на резултатите от общественото допитване, и на второ място, може ли Комисията да посочи кои конкретни пилотни проекти са били подбрани досега?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Г-н председател, ще се постарая максимално отговорът ми да бъде кратък.
Договорът от Лисабон предвижда създаването на Европейски доброволен корпус за хуманитарна помощ с цел създаването на рамка за съвместен принос от страна на младите европейци към операциите на Съюза за предоставяне на хуманитарна помощ. През миналата 2010 г. преразгледахме текущото положение по отношение на доброволчеството, посредством двустранни срещи, проучвания и конференция, посветена на този въпрос, която беше проведена през септември 2010 г. В резултат на всичко това, на 23 септември приехме съобщението, определящо поетапен подход спрямо корпуса.
Първият етап на критически преглед ни позволи да установим текущите пропуски и потребности, както и условията, необходими на доброволческия корпус, за да даде положителен принос към хуманитарната помощ, предоставяна от ЕС. През настоящата 2011 г. основната дейност е по-нататъшното разработване на подхода, включително обществено допитване, насочено към заинтересованите страни, резултатите от което следва да бъдат достъпни до края на този месец, май 2011 г. Второ, подготвително действие, позволяващо на Комисията да финансира пилотни проекти, чиято цел е подбор, обучение и разполагане на ограничен брой доброволци, с оглед на приемането на законодателно предложение. Трето, ще изготвим цялостна оценка на въздействието, чрез която ще получим информация относно възможното икономическо и политическо въздействие на доброволческия корпус. Резултатите от тези действия ще послужат като материал за изготвяне на предложение за регламент, което ще бъде внесено през 2012 г.
Резултатите от общественото допитване, насочено към заинтересованите страни, както и избраните пилотни проекти, ще бъдат представени по време на конференцията, посветена на тази тема, организирана да се проведе през юни 2011 г. - тази година, в Будапеща под егидата на унгарското председателство.
Marian Harkin
Г-н председател, като се има предвид че сме ограничени във времето и че г-жа Георгиева отговори доста точно на въпроса ми, няма да задавам уточняващ въпрос.
Относно: Хуманитарна помощ за Либия
Как стои въпросът относно хуманитарната помощ от страна на Комисията за бунтовниците и за невинното цивилно население в Либия и в другите кризисни райони на Северна Африка? Каква равносметка прави Комисията във връзка с тези свои дейности през последните месеци?
Относно: Гражданска и военна реакция при бедствие
Конфликтът в Либия показа важността на способността на Европа да мобилизира редица ресурси за бързо реагиране.
Как Комисията оценява напредъка на ЕС с оглед на способността му да разчита както на военен, така и на хуманитарен капацитет по координиран начин?
Има ли напредък предложението за постоянен орган, който да координира както гражданска, така и военна реакция при бедствие на ЕС и държавите-членки?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) От началото на кризата в Либия, Европейският съюз пое своята отговорност към облекчаването на страданията на цивилното население чрез предоставяне на навременна и съществена хуманитарна помощ.
Понастоящем Комисията е отпуснала 50 милиона евро - 40 милиона евро от нашия бюджет за хуманитарна помощ и 10 милиона евро от бюджетния ред за гражданска защита - а 27 държави-членки дадоха своя колективен принос от 52 милиона евро, като с това общият размер на хуманитарната помощ от страна на ЕС възлиза на 102 милиона евро. Засега сме водещи в предоставянето на помощ в отговор на потребностите на населението в Либия.
Нашето финансиране за хуманитарна помощ поддържа дейности, извършвани от партньори, служби на ООН, Червения кръст и Червения полумесец, както и неправителствени организации. Нашата дейност е отговор както на неотложните вътрешни потребности на Либия, така и на потребностите на бежанците, идващи от Либия. Понастоящем 740 000 мюсюлмански работници мигранти са напуснали държавата в търсене на сигурно убежище.
В самата Либия нашата дейност включва евакуация по море на близо 2000 цивилни граждани от Мисрата, снабдяване с храна, вода, хигиенни и медицински съоръжения на Мисрата и други области в Либия, както и продоволствено снабдяване, тъй като очакваме положението с продоволствието да се влоши през следващите четири до шест седмици.
В пограничните райони извън територията на Либия, Комисията поддържа предварителни доставки на запаси за извънредни ситуации Освен това подкрепяме операции в Тунис, Египет и Алжир в помощ на бежанците от Либия.
Механизмът за гражданска защита на ЕС беше задействан на два пъти: първия път - в подкрепа на операциите на консулските служби на държавите-членки за евакуиране на нашите граждани (бяха евакуирани 5 800 европейци), а втория път - за да се улесни завръщането у дома на работниците мигранти, останали блокирани в Тунис и Египет. С подкрепата на Комисията осигурихме 157 полета от държави-членки, а освен това финансирахме репатрирането на граждани на трети държави чрез Международната организация по миграция. Общо над 56 000 граждани успешно се прибраха по домовете си. Това, разбира се, помага и за намаляване на риска от миграционна вълна към Европа.
Въпреки продължаващите бойни действия и разгръщането им към различни части на Либия, хуманитарните организации имат забележителен успех в своята дейност за предотвратяване на мащабна хуманитарна катастрофа. На този етап повод за нашата най-голяма загриженост остава фактът, че е ограничен достъпът на тези хуманитарни служители до обширни райони на Либия, контролирани от Кадафи.
Искам да Ви уверя, че Комисията ще продължи със своите усилия в помощ на гражданите, засегнати от този конфликт.
Bernd Posselt
(DE) Г-н председател, г-жо член на Комисията, много Ви благодаря за това, че сте поели ангажимент в това отношение. Бих искал особено силно да подчертая това. Искам само да задам следния въпрос: ООН поиска прекратяване на огъня или вчера, или днес, така че да може да бъде предоставена хуманитарна помощ в отговор на потребностите. Достига ли в действителност хуманитарната помощ до по-голямата част от гражданите в Либия и какъв дял от населението на тази държава считате за недостъпно за службите за предоставяне на помощ?
Sarah Ludford
Г-жо член на Комисията, в светлината на резолюцията на Парламента и заключенията на Съвета от декември миналата година, бихте ли споделили с нас своята оценка на напредъка, постигнат след доклада на г-н Барние от 2006 г., по отношение на създаването на наистина съгласуван механизъм за бърза реакция, или за отговор при бедствия: механизъм, който съчетава в себе си предимствата на хуманитарната помощ, гражданската защита и военните действия и който разполага с предварително определен ресурсен фонд от средства, предоставени от държавите-членки, вместо да се импровизира с оглед на създалото се положение? Единни ли са нашите действия? Бихте ли могли отново да ни уверите в това?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) В отговор на първия въпрос ще кажа, че достъпът до районите в Либия, в които се провеждат военни действия, е ограничен, но все пак ние - благодарение на смелостта на хуманитарните служители - успяхме да стигнем до две засегнати групи от населението в Мисрата, както и в оспорваните територии по крайбрежието. Не успяхме да достигнем до засегнатото население в западната част на Либия, която е под контрола на Кадафи.
Освен това изразяваме голяма загриженост по повод на наблюдаващото се повишаване на броя на бежанците от Либия. От тези 740 000 граждани, които днес споменах, около 50 000 са либийци и именно техният брой нараства, което ни изправя пред още едно предизвикателство: да помогнем на тези хора. Повечето от тях се заселват в Тунис и Египет, където биват приети от местните общности. Сега ние трябва да изнамерим начин да подпомогнем тези общности.
Що се отнася до прекратяването на огъня, призовавахме към прекратяване на огъня, за да осигурим безопасен достъп за предоставяне на хуманитарна помощ - разбира се, решително подкрепяме ООН в това отношение. Мога да Ви уверя, че се намираме в постоянен контакт с ООН и с Върховния комисариат на ООН за бежанците, така че да сме в състояние да предоставим помощ веднага щом се отвори възможност, както сме правили много пъти досега, например в случая с Мисрата.
Всъщност имаше още един въпрос относно съгласувания отговор. Мога ли да продължа с отговора на този въпрос? Постигнахме значителен напредък в работата върху съобщението относно укрепването на отговора на ЕС при бедствия, което беше единодушно подкрепено от Съвета в края на миналата година. Нашето намерение е наистина да ускорим работата по прилагане на това съобщение с оглед на създаването на денонощен Европейски център за спешно реагиране до края на тази календарна година. Той ще бъде изграден върху основата на настоящия Център за наблюдение и информация и на структурата от екипи за спешно предоставяне на хуманитарна помощ, съществували в рамките на Генерална дирекция "Хуманитарна помощ и гражданска защита". Този център ще има физическата възможност да работи денонощно.
Миналата година, особено в рамките на отговора на бедствието в Хаити и наводненията в Пакистан, както и днес, в отговор на кризата в Либия, изградихме много здрави и ефективни работни отношения с Военния състав на ЕС в Европейската служба за външна дейност до такава степен, че сега Военният състав на Европейския съюз разполага служители за свръзка като част от нашата хуманитарна операция, така че да можем да гарантираме, че сме единни в планирането и реализирането на плановете си.
Моят прям отговор на Вашия въпрос е: да, отбелязваме напредък. За съжаление, поради събитията миналата година, през 2010 г. - а също и тази година - бяхме поставени при изключително трудни обстоятелства, което много силно ни мотивира да постигнем напредък в това отношение.
Относно: Консервирани рибни продукти като част от хранителни помощи
Комисията включила ли е обработените консервирани рибни продукти като част от пакетите с хранителни помощи, изпратени от Европейския съюз за страните, засегнати от хуманитарна криза? Комисията не е ли съгласна, че обработените консервирани рибни продукти са идеални като хранителна помощ, тъй като продуктът е с високо съдържание на протеини, има голяма трайност и може да се достави за кратко време?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Европейският съюз е един от основните донори на хранителни помощи. Комисията е поела ангажимент да дава насоки за гарантирането на достъпа на най-уязвимите групи до безопасна, подходяща и питателна храна по време на криза. Самата Комисия не провежда операции за предоставяне на помощ. Тя осигурява финансиране за партньорски организации - службите на ООН, международни неправителствени организации, семейството на Червения кръст - и на партньори с обширен опит в провеждането на операции за предоставяне на помощ за най-уязвимите групи.
Нашите участващи партньори имат правомощията да решават какви са най-належащите потребности от хранителни помощи при конкретните обстоятелства. Насърчаваме ги да закупуват във възможно най-голяма степен местни хранителни продукти. Защо? Защото по този начин подпомагат съществено местните селскостопански производители и така няма да се наложи да изхранваме местните жители, а същевременно да унищожаваме поминъка на местните земеделски стопани, като предлагаме наши хранителни продукти. Комисията винаги одобрява подобен избор и гарантира, че ще бъдат отчетени фактори като достъпност и хранителни качества на продуктите, хранителни навици на местното население, достъпност до готварски уреди и приспособления, както и съображения, свързани с разходите, включително разходи за транспорт.
Въз основа на това ще бъде определяно точното съдържание на нашите хранителни помощи. Очевидно консервираната храна има своите предимства, включително консервираните рибни продукти, тъй като е с голяма трайност и затова е подходяща за транспортиране. Тя има обаче и някои недостатъци, които понякога са свързани с разходите и с хранителните навици на местното население. Така че винаги трябва да сме сигурни, че нашите действия подпомагат гражданите по най-ефективния начин.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Благодаря Ви за отговора, г-жо член на Комисията - и аз съм убеден в същото. В своите изказвания на няколко пъти споменахте хранителните качества, а всъщност консервираните рибни продукти съответстват на всички изисквания: те са с ниска енергийна стойност, високо съдържание на протеини, не изискват хладилен транспорт, нито хладилни складови помещения и, разбира се, имат голяма трайност. А що се отнася до готвенето, консервираните рибни продукти са вече сготвена храна. Имам предвид по-специално скумрия и херинга.
Моят въпрос е следният: бихте ли могли да използвате службите си поне за да предложите включването на консервирани рибни продукти? Ние сме тези, които финансират помощите, затова бих искал да имам възможност да се срещна със служител от Вашата Генерална дирекция, за да обсъдим с него този въпрос, тъй като произхождам от регион, изобилстващ с риба, но без наличие на работни места в друга област. Би следвало да се стараем да помагаме на гражданите от своите държави и по същия начин да помагаме и на останалите граждани.
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Вашата забележка е много правилна. Трябва да се стремим към висока хранителна стойност и опростеност на употребата. Същевременно онова, което бих искала да предотвратя, е разпростирането на намесата от страна на Комисията в процеса на вземане на решение относно точното съдържание на хранителната помощ при дадените обстоятелства във всеки отделен случай.
Поехме много важна ръководна роля в Европейския съюз по отношение на предоставянето на хранителна помощ чрез необвързаност на тази помощ - с други думи, чрез отпадането на изискването европейската хранителна помощ да включва хранителни продукти, произведени в Европа. Понякога излишъците от селскостопанската продукция на Европа се използват за хранителни помощи.
В действителност нашето изискване е храната, предоставяна на гражданите, във всеки отделен случай да бъде най-подходящата при дадените обстоятелства. А защо имаме такова изискване? Когато нашата помощ стане необвързана, това ще позволи на нашите партньорски организации да закупуват местни хранителни продукти и ще осигури стимул на местните селскостопански производители. Така няма да се наложи да доставяме храна от Европа, да унищожаваме поминъка на местните земеделски стопани, а после да им предоставяме помощ за развитие и на практика да ги снабдяваме с още храна от Европа, тъй като подходът ни към хранителната помощ не е бил разумен.
Мога да Ви уверя, че в световен план направеното от Обединена Европа в това отношение се счита за правилно и че гражданите на развиващите се държави и нашите партньори за развитие ни поздравяват за прилагането на този подход в областта на хранителната помощ. Между другото, ние също подкрепяме предварителното осигуряване на хранителни продукти, като в този случай консервираните рибни продукти са много подходящи. Мога да Ви уверя, че се стремим да постъпваме правилно. Когато решението е правилно, разбира се, че насърчаваме неговото изпълнение.
Вие сте добре дошли, ако искате да посетите нашите служби - винаги се радваме на взаимодействието с Европейския парламент.
Председател
Г-жо Ludford, получихте отговор. Да не би да се опитвате да ми окажете натиск за уточняващ въпрос? Така ли е? Вече получихте отговор на своя въпрос.
Sarah Ludford
(EN) Всъщност е така. В заключенията на Съвета от декември миналата година се споменават различни предложения на Комисията, които ще бъдат внесени в рамките на 2011 г. Не мога да претендирам, че съм специалист в тази област, но те не бяха включени в дневния ред и се запитах дали изобщо са внасяни подобни предложения. Така се връщаме към предложения, внесени по-рано, включително от страна на колеги от моята политическа група, относно създаването на корпус на ЕС за бързо реагиране. Парламентът призова за създаването на европейски сили за гражданска защита с идеята за наличието на някаква постоянна структура, така че да не се налага да продължаваме да разчитаме на тези импровизирани практики; да създадем такива механизми, че да сме в състояние много бързо да пристъпим към действие. Знам, казахте, че сме постигнали напредък, но дали се движим към наистина идеалното положение?
Кристалина Георгиева
член на Комисията. - (EN) Това, за което заключенията на Съвета са ни дали мандат, е да работим за създаването на европейски сили за гражданска защита, които са предвидими, имат готовност незабавно да бъдат разположени и се основават на специализирани модули на държавите-членки, които можем да мобилизираме и транспортираме до всяка точка на света, в която има нужда от незабавна помощ, още от началния момент на бедствието.
Това, което сме постигнали до този момент, всъщност е твърде впечатляващо, тъй като вече разполагаме със 104 модула, регистрирани при нас от държавите-членки, и имаме потвърждение за поетия от тях ангажимент да мобилизираме и предоставяме помощ по един предвидим начин, стига самите държави да не се нуждаят от тези модули за борба със същите бедствия на своя територия.
Предстои ни още работа за откриване на пропуските и на начина, по който да ги запълним. С тази цел ще работим благоразумно и после ще се обърнем към отговорните институции, към Съвета и Парламента, за да получим вашето одобрение за начина, по който предлагаме да запълним пропуските.
Направлението, в което напредваме по-бързо, отколкото очаквахме миналата година, е създаването на Европейски център за спешно реагиране. Мога да Ви уверя, че това много ще промени положението, тъй като ще ни позволи да ускорим работата върху планирането на сценариите - за какви видове бедствия трябва да бъдем подготвени, а също и работата върху мобилизирането на отпуснатите от държавите-членки средства.
Думите, които променят много положението, са "доброволен ангажимент от страна на държавите-членки". След като е поет този ангажимент, активите вече принадлежат на Общността и подлежат на разпределяне и изпращане от наша страна.
Относно: Изменение на климата и ролята на селскостопанските производители
Има ли Комисията становище по въпроса какво значение следва да бъде отдадено на ролята на селскостопанските производители по отношение на въглеродните поглътители, горите и другите мерки при борбата с едно от най-големите предизвикателства, пред които е изправена нашата околна среда понастоящем?
По какъв начин възнамерява Комисията да подкрепя селскостопанските производители в борбата им срещу изменението на климата?
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) И селското, и горското стопанство могат, разбира се, да играят важна роля в постигането на целите на ЕС по отношение на климата, а емисиите на парникови газове, различни от въглероден диоксид, отделяни от селското стопанство, всъщност са включени в механизма на ЕС за разпределяне на усилията, но емисиите и премахването на въглеродния диоксид, свързан със земеползването, както и земеползването и промените в предназначението на земята и горското стопанство (т.нар. "ЗППЗГС") не са част от текущия ангажимент за намаляване на емисиите във вида, в който е приет още през 2008 г. в рамките на пакета от политики и мерки за енергетиката и изменението на климата.
Въпреки това, като част от пакета, Европейският съвет и Парламентът поискаха от Комисията да изготви оценка на условията за тяхното включване в ангажимента на ЕС за намаляване на емисиите до средата на 2011 г. и да внесе подходящо законодателно предложение. Така че Комисията планира да публикува съответното съобщение това лято, т.е. в много кратък срок.
Включването им би могло да укрепи процеса на опазване на околната среда като част от нашите ангажименти, свързани с климата, като гарантира, че се спазват всички изисквания за емисиите и тяхното намаляване, като същевременно повишава видимостта на усилията, полагани от земеделските и горските стопани, за увеличаване на въглеродните поглътители чрез устойчиво управление на земеползването.
Действащата Обща селскостопанска политика (ОСП) включва инструменти за борба срещу изменението на климата, предимно чрез многобройните съвместни ползи за политиките в областта на селското стопанство и околната среда и за действията в областта на климата. Първият стълб включва базисно подпомагане на доходите на земеделските стопани, които трябва да изпълняват изискванията за кръстосано опазване - концепция, включваща основни задължения, част от които имат отношение към действията в областта на климата. Политиката за развитие на селските райони във втория стълб прави по-целенасочените мерки срещу изменението на климата достъпни за държавите-членки.
Прегледът на състоянието на ОСП през 2008 г. отново потвърди, че изменението на климата е едно от основните предизвикателства, с които трябва да се справим. В рамките на политиката за развитие на селските райони вече могат да бъдат подкрепяни мерки във връзка с горското стопанство - например залесяване.
Една преразгледана ОСП с по-екологосъобразен първи стълб, провеждаща извъндоговорни и ежегодни действия в областта на околната среда, които се простират отвъд изискванията за кръстосано опазване, както и един втори стълб, съсредоточен в по-голяма степен върху действията в областта на климата, подкрепени от служба за професионално консултиране на селскостопанските производители, могат да бъдат приспособени за подпомагане на земеделските стопани в управлението на техните системи на земеползване, така че да допринесат за действията в областта на климата (смекчаване на последиците от изменението на климата), а също и да станат по-малко уязвими за изменението на климата (адаптация към изменението на климата). Именно това възнамеряваме да постигнем посредством следващата ОСП.
Jim Higgins
(GA) Искам да благодаря на г-жа Георгиева. Ясно е, че нейната политика се движи в правилната посока. По отношение на състоянието на селското стопанство като част от икономиката на моята страна, очевидно това наистина е много важен въпрос. Например според изчисленията през 2010 г. размерът на нетните плащания от ЕС към селскостопанския бюджет на Ирландия възлизаше на 978,3 милиона евро. Ясно е, че селскостопанските производители искат да работят с вас в областта на изменението на климата и други подобни области, но те трябва да получат компенсации и финансови средства, ако искаме да постигнем такъв род сътрудничество. Очевидно те искат да сътрудничат, но същевременно не са в състояние да го направят без компенсации, без икономика, без финансови средства.
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) Мисля, че по същество сме на едно мнение. Използвахте думата "компенсации". Предпочитам да кажа, че би следвало да изменим Общата селскостопанска политика така, че да я приближим повече към положението, в което ще има достъпна помощ за гражданите, допринасящи за общото благо. Така тя се превръща в много по-осезаема и по-конкретна възможност за селскостопанските производители да се придвижат в посока на предприемането на някакви действия в областта на климата, на качеството на водата или друга област, така че да можем да постигнем по-голяма стойност за субсидиите, които отпускаме за селското стопанство. Поне това е насоката на нашето обсъждане в рамките на Комисията.
Относно: Равенството между половете в борбата срещу изменението на климата
Световните показатели за рискове във връзка с климата за 2011 г. показват, че сред 35-те държави по света с най-висок риск са и шест държави-членки на ЕС. Най-уязвимите лица от гледна точка на изменението на климата са жените, тъй като те съставляват най-голямата част от най-бедното население. Равенството между половете е признато за необходимо условие за осъществяване на устойчиво развитие и постигане на целите на ЦХР, а политиката относно изменението на климата, според експертите, не отделя достатъчно внимание на този принцип. Очевидно е, че не съществува процес, с който да се цели включването на жените в борбата срещу изменението на климата.
Какви са мерките, които Комисията възнамерява да предприеме за включването на равенството между половете в европейската политика за провеждане на борба срещу изменението на климата?
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) Европейският съюз отдавна насърчава равенството между половете. В подкрепа на това, Комисията има утвърдена практика на провеждане на широки консултации както в рамките на Комисията, така и извън нея. Консултацията с всички дирекции на Комисията позволява по-специално да се вземат под внимание аспектите, свързани с равенството между половете, на всички законодателни предложения и други инициативи, включително имащите отношение към изменението на климата.
Комисията признава тежкото социално въздействие на изменението на климата върху жените, както и важната роля на жените в борбата срещу изменението на климата. Още през октомври 2009 г. Комисията призова за създаването на програма за даване на гласност на проблемите, които срещат жените, по-специално в качеството си на действаща сила в борбата срещу изменението на климата.
В допълнение към това Комисията работи в близко сътрудничество с държавите-членки и с председателствата на ЕС за разработването на показатели за последващите действия за прилагане на равнище ЕС на т.нар. "Програма за действие от Пекин"в 12-те ключови проблемни области, набелязани в тази програма.
В това отношение, в т.нар. "Стратегия за равенство между жените и мъжете 2010-2015", Комисията възложи разработването на показатели по отношение на жените и околната среда като един от приоритетите на бъдещата работа на Европейския институт за равенство между половете. Разбираме също така, че през първата половина на следващата година датското председателство иска да разработи показатели в тази област със специален акцент върху изменението на климата. Европейският институт за равенство между половете следва да изготви доклад, а Съветът би могъл да приеме конкретни заключения относно този въпрос към края на мандата на датското председателство.
Следователно темата за жените и изменението на климата категорично е включена в дневния ред.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Благодаря Ви за изчерпателния отговор. Преди няколко години Комисията заяви, че понастоящем основната заплаха за сигурността е изменението на климата и че човечеството разполага с приблизително десет години, през които да направи процеса на изменението на климата обратим. Лично аз съм на мнение, че икономическата криза, революциите в Северна Африка, а сега и катастрофата във Фукушима отклониха вниманието от борбата срещу изменението на климата. Нямате ли и Вие същото впечатление?
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) Несъмнено през последните няколко години бяхме изправени пред много предизвикателства. Въпреки това по отношение на Северна Африка например трябва да кажа, че - както беше споменато току-що - събитията в Тунис бяха ускорени, наред с другото, от покачването на цените на хранителните продукти там.
Според мен светът се увери, че изменението на климата не е единствената причина за покачването на цените на хранителните продукти, но изменението на климата е фактор за разрастването на заплахата. То увеличава всички други видове заплахи. В него няма никаква алтернатива. Все пак мисля, че в много отношения постепенно става ясно за все повече държави, правителства, предприятия и сектори, че съществува връзка между подхода ни в борбата срещу изменението на климата и начина, по който гарантираме сигурност за гражданите.
Относно: Разходите, свързани с намаляването на емисиите на CO2 в Европейския съюз
До 2020 г. Европейският съюз планира да намали количеството на емисиите на CO2 с 20%. Една толкова амбициозна цел няма да остане без последици за икономиките на държавите-членки. Редица дружества вече пренасят своето производство извън границите на Европейската общност, тъй като не са в състояние да понесат разходите, свързани с европейската политика в областта на климата.
Провеждала ли е Комисията симулации, които да показват какво въздействие ще има намаляването на емисиите на CO2 върху състоянието на икономиките на Европейския съюз?
Кои държави ще понесат най-големите разходи от подобно действие и по какъв начин това ще повлияе на техния БВП?
Какви ще са понесените от икономиките на държавите-членки разходи при намаляване на емисиите на газове до 2020 г. с 10% и 15%?
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) Комисията всъщност вече отговори на подобни въпроси, изискващи писмен отговор, зададени от г-н Ziobro през март и април 2010 г., относно разходите за намаляване на емисиите на парникови газове в Европейския съюз в срок до 2020 г. и относно изместването на въглеродните емисии.
Европейският съюз съумя да премахне връзката между икономическия растеж и отделяните от Съюза емисии. Брутният вътрешен продукт (БДП) на ЕС се е увеличил с 45 % от 1990 г. насам, докато емисиите са намалели с 13 %, което включва данните от 2010 г. и означава, че това се е случило след излизането ни от кризата. В рамките на същия период производството на ЕС е нараснало с повече от 30 %. Тези данни показват, че устойчивият растеж може да върви ръка за ръка с намаляването на емисиите. Например изчисленията в действителност сочат, че между 2005 г. и 2009 г. са били осигурени 550 000 нови работни места само в сектора на производство на енергия от възобновяеми източници.
Първо, по отношение на изместването на въглеродните емисии, Комисията иска да подчертае, че в последното изменение на Директивата относно Плана за енергийна ефективност (ПЕЕ) Европейският парламент и Съветът решиха да се справят с този проблем чрез определянето на по-голям дял за безплатните квоти за сектори и подсектори, за които се счита, че са изложени на значителен риск от изместване на въглеродните емисии. Анализът на Комисията, публикуван още през месец май миналата година, потвърди, че безплатните квоти са ефективно средство за преодоляване на възможния риск от изместване на въглеродните емисии.
Нещо повече: рискът от изместване на въглеродните емисии беше допълнително намален, след като понастоящем повече от 80 държави, сред които всички бързоразвиващи се икономики, изпълняват ангажиментите, които са поели към Копенхаген, а също и своите цели на местно равнище. Трябва да кажа, че Комисията не разполага с никакви доказателства, че дружествата пренасят производството си извън рамките на ЕС заради политиката в областта на климата.
Второ, Европейската комисия изготви подробна оценка на разходите и ползите от намаляването на емисиите на въглероден диоксид върху европейската икономика в рамките на пакета от политики и мерки за енергетиката и изменението на климата, приет още през 2008 г. По-актуален анализ, проведен през 2010 г., сочи, че разходите за изпълнението на целта за намаляване с 20 % на емисиите на парникови газове са намалели поне с една трета спрямо анализа, проведен през 2008 г. Според изчисленията понастоящем тези разходи възлизат на 48 милиарда евро, което представлява 0,32 % от планирания за 2020 г. БВП. След като казах това, е редно да спомена също и че част от тези инвестиции ще се възвърнат под формата например на спестявания от разходи за течни горива.
При разработката на пакета от политики и мерки за енергетиката и изменението на климата Комисията е взела под внимание различните условия в държавите-членки по отношение на икономическото развитие, благосъстоянието и енергийния микс. Освен това пакетът от политики и мерки за енергетиката и изменението на климата съдържа три специфични механизма за уравновесяване на общите разходи на държавите-членки, така че усилията се разпределят честно и справедливо.
Zbigniew Ziobro
(PL) Г-н председател, много Ви благодаря, че бяхте така любезен да включите моя въпрос. Предвид факта, че много закъсняваме обаче, ще огранича въпроса си до едно съображение, ако позволите. С радост ще предам информацията на г-жа Хедегор относно дружества, които решават да пренесат производството си извън държавите-членки на ЕС поради ограничения, свързани с намаляването на емисиите на въглероден диоксид. Според мен, ако Ви предоставя тези конкретни факти, ще успея да убедя и Комисията да анализира отрицателното въздействие на този процес върху икономиките на Европейския съюз.
Предвид факта, че емисиите на въглероден диоксид не признават никакви граници и че след пренасянето на производството емисиите ще продължат да бъдат отделяни, което неизбежно ще има отрицателно въздействие върху околната среда, икономиката на Европейският съюз ще претърпи загуби, тъй като тя изнася работни места.
Кони Хедегор
член на Комисията. - (EN) Всички сме съгласни с това, разбира се. По същата причина гарантирахме, посредством системата от ориентири, че секторите, най-незащитени по отношение на изместването на въглеродните емисии, ще получат почти всичките си квоти безплатно.
Но позволете да изясня само едно недоразумение: според мен в Европейския съюз трябва да сме много внимателни и да не си мислим, че останалите нищо не правят. Миналата седмица се завърнах от Корея. Понастоящем там също въвеждат търговията с въглеродни емисии; сега изясняват точно как да я въведат. Те ще започнат тази търговия на 1 януари 2015 г. Китай е в процес на осъществяване на огромни пилотни проекти в областта на търговията с въглеродни емисии. Те искат да превърнат това в система от национален мащаб в най-близко бъдеще. Освен това са в процес на въвеждане и на данъчно облагане в областта на околната среда и т.н., и т.н.
Бих могла да спомена редица икономики, с които се конкурираме и които вече са осъзнали, че те също трябва да провеждат амбициозни политики в областта на околната среда, енергетиката и изменението на климата. Те са осъзнали също, че ако направят това по един интелигентен начин, в крайна сметка то ще бъде от полза за техните икономики.
Председател
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,20 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
