Tömeges atrocitások a nigériai Josban januárban és márciusban (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a nigériai Josban januárban és márciusban történt tömeges atrocitásokról szóló Bizottsági nyilatkozat.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szomorúan értesültünk róla, hogy Umaru Musa Yar'Adua előző elnök a múlt éjjel meghalt. Személye óriási mértékben járult hozzá Nigéria politikai életéhez és demokratizálódásához, továbbá politikáival különösen a nyugat-afrikai alrégióban segítette elő a stabilitást.
Az alkotmány értelmében Jonathan ügyvivő elnök automatikusan önálló elnökké válik. Tudomásul vesszük, hogy rövidesen - valószínűleg ma éjjel - beiktatja őt Nigéria igazságügy-minisztere. Rá pedig az a feladat vár, hogy beiktasson egy, az ország északi részéből származó alelnököt, ami új spekulációkra ad okot Nigéria politikai színterén.
Az Európai Unió Nigéria elkötelezett partnere és az elmúlt - politikai bizonytalanságban telt - nehéz hónapok során is változatlanul erős és konstruktív támogatást nyújtott az ország számára. Az erőszakos konfliktusok Josban és a környező falvakban ez év januárjában és márciusában - amikor arról tudósítottak, hogy több száz állampolgárt mészároltak le, illetve súlyosan megsebesítettek - különösen pusztítóak voltak. Ezrek veszítették el az otthonukat és jelenleg táborokban élnek.
Teljes mértékben osztom a tisztelt képviselők aggodalmát a Josban történt tömeges atrocitásokkal kapcsolatban, és biztosítani szeretném Önöket, hogy ezekre határozott európai uniós válasz érkezett.
Amint megjelentek a hírek a januári és márciusi eseményekről, a Bizottság felvette a kapcsolatot a nigériai Nemzetközi Vöröskereszttel és más helyi ügynökségekkel, amelyek megerősítették, hogy az áldozatok többségének humanitárius szükségleteit kielégítik, és a kórházak képesek megbirkózni a sérültek folyamatos beáramlásával. Az EU Nigéria azon nemzetközi partnerei közé tartozik, amelyek elsőként tettek közzé véleményt az erőszakról.
Catherine Ashton főképviselő/alelnök januárban együttes nyilatkozatot adott ki Hillary Clintonnal, David Milibanddel és Bernard Kouchnerrel, amelyben mélységes sajnálatát fejezte ki az erőszak és a tragikus halálesetek kapcsán. Szorgalmazta, hogy valamennyi fél gyakoroljon önmérsékletet és a nézeteltérések megoldása érdekében alkalmazzon békés eszközöket, továbbá felhívta a szövetségi kormányt, hogy az erőszak elkövetőit állítsa bíróság elé. Az EU további nyilatkozatokat adott ki Nigériával kapcsolatban februárban és márciusban, diplomáciai tárgyalásokat folytatott a nigériai külügyminisztériummal, elítélve a mostani erőszakos eseményeket.
Az EU arra kérte Nigéria szövetségi kormányát, hogy végezzen teljes körű vizsgálatot a legutóbbi erőszakos eseményekkel kapcsolatban, és állítsa bíróság elé az erőszakos cselekmények elkövetőit. Az utóbbi 10 évben az erőszakos konfliktusok több mint 14 000 emberéletet követeltek Nigériában, és több mint három millió ember kényszerült lakóhelye elhagyására az országon belül.
Sem a muzulmán, sem a keresztény közösségek nem tekinthetők kizárólag agresszornak, illetve áldozatnak, mivel a történelem során - sajnos - már mindkét szerepet betöltötték. Nyilvánvaló azonban, hogy mindig rendkívül szegény embereket érintenek a konfliktusok. A vallási indíttatásúként feltűntetett konfliktusokat gyakran más okok vezérelik, például tradicionális szabályok közötti ellentétek, a közösségek között a földért és az erőforrásokért folytatott harc, politikai belharcok, illetve az állam és a szövetségi hatóságok közötti feszültségek. A vallási különbségek gyakran szítják és felerősítik a meglévő eltéréseket, amelyek komolyabb összecsapásokhoz vezetnek.
Az EU által Nigériában foganatosított intézkedések ötvözik a diplomáciát és a hosszabb távú fejlesztési együttműködést. A két legfontosabb terület a béke és a biztonság, illetve a kormányzás és az emberi jogok. Szintén aktívan szorgalmazzuk a békét és a biztonságot a Nigériával folytatott, rendszeres politikai párbeszéd során a Cotonoui Megállapodás keretében, és rendszeres párbeszédet folytatunk Nigériával az emberi jogokkal és a demokratikus elvekkel kapcsolatosan, beleértve az etnikai, vallási és faji megkülönböztetést.
Végül, úgy vélem, hogy alapvető fontosságú továbbra is odafigyelnünk a visszatérő, közösségek közötti erőszakra Nigériában. Azt javaslom, hogy tulajdonítsunk ennek kiemelt szerepet a párbeszédben az ez év őszén tartandó, következő EU-Nigéria miniszteri ülésen.
Gay Mitchell
a PPE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, hadd csatlakozzam a biztos úrhoz, kifejezve együttérzésemet Nigéria népe iránt Umaru Yar'Adua elnök halála miatt.
A mostani Nigériai erőszakhullám egy kiterjedtebb problémára utal, amellyel az országnak szembe kell néznie. Az erőszakos múltú Josban történt incidensek nagyon riasztóak. A város a muzulmán észak és a keresztény dél találkozásánál fekszik, ennélfogva sokan azt hiszik, hogy az incidensek csupán vallási gyűlöleten alapulnak.
Közös állásfoglalásra irányuló indítványunkban felhívást intézünk a konfliktus alapvető okainak szélesebb körű kivizsgálására. Írként tudom, hogy milyen sokat beszéltek a katolikusok és protestánsok közötti, észak-írországi konfliktusról, míg az valójában egy sokkal árnyaltabb dolog volt, és a középpontjában sokkal komolyabb problémák álltak, például emberjogi kérdések.
Alapvetően el kell kerülnünk az olyan leegyszerűsítő kijelentéseket, hogy ezek a szörnyű gyilkosságok csupán vallási gyűlöletből fakadnának. Társadalmi, politikai és gazdasági tényezőket kell mérlegelni a következtetés levonása előtt. Az erőszak egyik összetevőjeként fel kell ismerni a Hausa és a Berom nép közötti etnikai rivalizálást is. A gyilkosságok módszerei és következményei hasonlítanak a korábbi, 2001-es, 2004-es és 2008-as összecsapásokéira. A múltban a nézeteltérések megoldására alkalmazott erőszak ismét diadalmaskodott a párbeszéd felett.
Különösen elkeserítő, hogy egy olyan országban, mint Nigéria, amely a világ nyolcadik legnagyobb olajtermelője, a lakosság ilyen nagy hányada a szegénységi küszöb alatt él. Csakis a béke és a biztonság, a demokrácia és a politikai stabilitás biztosításával tud Nigéria kilábalni a szegénységből, valamint jólétet és társadalmi igazságosságot kialakítani, aminek következtében az emberek nem tekintik az erőszakot a konfliktusrendezés eszközének.
Sürgetem a Bizottságot, hogy folytassa a párbeszédet Nigériával a Cotonoui Megállapodás keretében, hogy a konfliktus alapvető okai kivizsgálásra kerüljenek, és adjon meg minden szükséges segítséget annak érdekében, hogy ilyen atrocitások a jövőben ne ismétlődhessenek meg.
Thijs Berman
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, az S&D képviselőcsoport csatlakozik Rehn biztoshoz a részvétnyilvánításban Umaru Yar'Adua nigériai elnök halála kapcsán.
A muzulmán és a keresztény lakosság közötti erőszak a Nigéria Josban ez év januárjában és márciusában a térség feszült, robbanékony helyzetét jelzi. Bár kézenfekvő indoknak tűnhet a vallás, a háttérben rejlő okokra is oda kell figyelnünk, ahogy kollégám, Gay Mitchell is helyesen kiemelte. Ami a leglényegesebb, hogy a térség erőforráshiányban szenved, és eltérő a különféle csoportok hozzáférése ezekhez az erőforrásokhoz. Emellett küzdelem folyik a termőföldért, amely a keresztény és muzulmán telepesek közötti erőszakos konfliktusok egyik alapvető oka. A helybéli gazdák fenyegetve érzik magukat az állatállományuk számára legelőt kereső telepesektől.
Ezért felhívunk a konfliktus okainak szélesebb körű kivizsgálására. Ha semmit nem tesznek a szegénység és a hátrányos megkülönböztetés ellen, az összecsapások folytatódni fognak. Ez azt jelenti, hogy az egész lakosságnak egyenlő esélyekre és az olyan alapvető javakhoz való azonos hozzáférésre van szüksége, mint például a megfelelő oktatás vagy a politikai hatalom. Hosszú távú, tartós megoldást csak akkor lehet elérni, ha e tényezők mindegyikét figyelembe veszik. Felhívunk az erőszak elkövetőinek pártatlan és átlátható bűnvádi eljárás alá helyezésére, viszont elképedve halljuk, hogy a helyi kormányzók azért fenyegetnek azon fegyencek kivégzésével, akikre halálbüntetést szabtak ki, mert enyhíteni akarnak a nigériai börtönök túlzsúfoltságán, ahol az embereknek éveket kell várniuk, mire egyáltalán bíróság elé kerülnek. A nigériai államok kormányzói jobban tennék, ha a büntetőjogi rendszer problémáival törődnének. Csak ebben az esetben lehetne az erőszakos összecsapások elkövetőit pártatlan és átlátható módon bíróság elé állítani.
Charles Goerens
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, csak most értesültünk Umaru Yar'Adua haláláról. Képviselőcsoportom nevében hadd fejezzem ki részvétemet Nigéria elnökének idő előtti halála miatt.
Az elnök halála olyankor következett be, amikor a muzulmánok és keresztények közötti megosztottság borzasztó fordulatot vett. E közleményt a Jos térségében elkövetett, 200 keresztény áldozattal járó gyilkosságok indokolják. A kegyetlenségek kapcsán újra és újra csak azt állapíthatjuk meg, hogy azok egyértelműen a vallási megosztottságból erednek. Azt is újra meg kell jegyeznünk, hogy a szegénység nem javít a helyzeten. Többek között annak a következménye, hogy a politikai vezetés képtelen megszüntetni a korrupciót. Szót kell még ejteni az egyes, szűkösen rendelkezésre álló természeti erőforrások - különösen a térségben található termőföld - körüli vitákról, illetve az éghajlatváltozásról, amely szintén súlyosbítja az általam említett tényezőket.
Mit tehet az Európai Unió ilyen körülmények között?
Természetesen idézhetem a Cotonoui Megállapodás 8. cikkét, amely szerint meg kell erősíteni a párbeszédet az ország politikai vezetésével. Ezt meg fogjuk tenni.
El is ítélhetjük az atrocitásokat. Ezt meg fogjuk tenni ebben az állásfoglalásban.
Természetesen helyteleníthetjük, hogy ez a gazdag ország - Afrika vezető olajexportőr-országa - képtelen e gazdagságot a szegénység elleni küzdelemre fordítani.
Valójában megtehetünk minden szükséges lépést; elítélhetjük mindezt újra és újra. Úgy gondolom, hogy van némi reménysugár, és Nigériának magának kell az országot a helyes irányba visszavezető mozgalomnak az élére állnia. Az ideiglenes elnök, Goodluck Jonathan rendelkezik mindazon kvalitásokkal, amelyek ahhoz szükségesek, hogy bátran megküzdjön az általam említett problémákkal.
Az országon múlik, hogy helyreáll-e, és úgy gondolom, hogy ritka az ilyen kaliberű ember. Kívánjunk neki sok szerencsét és tisztánlátást, valamint támogassuk e rendkívüli embert, ennek az országnak az ideiglenes elnökét.
Nicole Kiil-Nielsen
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, a Zöldek/ az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja szintén csatlakozni szeretne képviselőtársaim iménti részvétnyilvánításához.
Teljes mértékben támogatjuk a Nigériában történt tömeges atrocitásokról szóló állásfoglalást, amely sajnálatosan csak az egyik mozzanata az ország borús emberjogi helyzetének.
A rendelkezésemre álló időben beszélni szeretnék a nigériai börtönökről, amelyek tele vannak a jogaikban szisztematikusan sértett rabokkal. Amint azt az Amnesty International 2008-as jelentése feltárta, ebben az országban a rabok 65%-át soha nem találják bűnösnek semmilyen bűncselekményben. Vannak olyanok, akik már 10 éve tárgyalásra várnak.
A problémák olyan mértékűek, hogy Nigéria nem tehet mást, fel kell ismernie őket, és ígéretet kell tennie a rendszer megreformálására. Mi még mindig várjuk ezt a reformot.
Azért összpontosítom a beszédemet a börtönökre, mert a jelenlegi helyzet ismételten rámutatott arra, hogy mennyire keveset ér az emberélet Nigériában és még kevesebbet a nigériai börtönökben.
Nigéria Nemzeti gazdasági tanácsa közzé tette tervét, amelynek keretében több száz halálra ítéltet szándékozik kivégezni, hogy csökkentse a börtönök zsúfoltságát: gyilkolással fékezni meg a börtönök túltelítését. Ennél rosszabb hírt nem is hallhatnánk, különösen akkor, amikor biztos, hogy a halálra ítéltek közül sokan ártatlanok és többségüknek nem volt joga a pártatlan eljáráshoz, és különösen akkor, amikor 2009 februárjában a nigériai szövetségi külügyminiszter az ENSZ előtt kijelentette, hogy országa de facto moratóriumot léptetett életbe a halálbüntetésekre.
Ezért a szavazás során szóbeli módosítást fogok előterjeszteni, hogy tiltakozzunk számos nigériai kormányzó e mostani lépése ellen.
Peter van Dalen
az ECR képviselőcsoport nevében. - (NL) Elnök úr, én is szeretném kifejezni képviselőcsoportom együttérzését a nigériai néppel elnökük halála miatt.
Elnök úr, a Jos környéki atrocitások leírhatatlanok és sajnálatos módon nem elszigetelt esetek. A jövőben is meg fognak ismétlődni, hacsak nem történik valami. Szinte naponta előfordulnak erőszakos megnyilvánulások, és ezeknek különösen a keresztények az elszenvedői.
Nigériának négy dolgot kell tennie. Először is, késedelem nélkül független vizsgálatot kell indítania a hadsereg szerepével kapcsolatban, amely nyilvánvalóan képtelen ellátni az állampolgárok tényleges védelmét. Másodszor, bíróság elé kell állítania az elkövetőket. Az efféle szörnyű események elfogadhatatlanok. Harmadszor, bátorítania kell a párbeszédet az etnikai és vallási csoportok között. Negyedszer, megoldást kell keresnie az ugyanazon földterületekre igényt tartó, eltérő társadalmi csoportok közötti feszültségekre.
Európának természetesen segítenie kell Nigériát ezekben az intézkedésekben, de nyomást is kell gyakorolnia az országra, mivel az erőszakspirált végérvényesen meg kell állítani.
Marie-Christine Vergiat
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, én is egyértelműen csatlakozni szeretnék a Nigéria népe felé az elnök halála miatt az előbbiekben kifejezett részvétnyilvánításokhoz.
Az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal Képviselőcsoportja nem fogja megszavazni a mai napon elénk terjesztett, közös állásfoglalásra irányuló indítványt és visszautasítja, hogy azzal a nevét összefüggésbe hozzák.
Ami azt illeti, úgy véljük, hogy az állásfoglalás - ellentétben az imént elhangzott néhány dologgal - nem igazán érinti a visszatérő erőszak okait ebben az országban, és csak részben foglalkozik azokkal, noha elítéljük az ilyen erőszakot, és tulajdonképpen azt kérjük, hogy az elkövetőket állítsák bíróság elé.
Nigéria hatalmas afrikai ország, gazdag, évszázados történelemmel, és 140 millió lakosával messze a legnépesebb ország a kontinensen. Akár azt is mondhatnánk, hogy gazdag országnak kellene lennie, mivel feltárt olajmezőkkel rendelkezik. GDP-jének értéke a második legmagasabb Afrikában, Dél Afrika után és Algéria előtt. Mindazonáltal a lakosság többsége a szegénységi küszöb alatt él, és ez az egyetlen olyan ország a világon, amely olajban gazdag, mégis költségvetési hiánnyal küzd.
A legironikusabb dolog az egészben az, hogy Nigéria szinte az összes, a gazdaságához szükséges olajtermékét exportálja, mivel a finomító kapacitása nem megfelelő. Ki kell emelni, hogy a három legnagyobb finomító nem üzemel, és, ami ennél is rosszabb, Nigéria olajtermelése az elmúlt években jelentősen csökkent az olajlétesítményeket érő, folyamatos támadások miatt.
Miért van Nigéria ebben a helyzetben?
Mert ez az ország egyértelmű példa arra, hogy Afrika erőforrásai néhány nemzetközi társaság kezébe kerülnek, ebben az esetben olajtársaságok kezébe, azaz különösen egy vállalatéba, amely Nigéria olajának 40%-át termeli ki, bizonyos kormányainkkal bűnrészességben.
E társaságok saját igényeik szerint és az ország lakossága szükségleteinek rovására buktatják meg és választják meg a kormányokat. A Niger folyó torkolata, amelynek faunája és flórája egykor a világ legszebbikei közé tartozott, szemétlerakóvá vált. Nem csak az olajkitermelés miatt, hanem mert minden hónapban a legkülönfélébb mérgező hulladékkal töltött, mintegy 500 konténert szállítanak a kikötőbe és hagynak ott óriási nyitott lerakókban.
Nigéria a világ egyik legkorruptabb országa. Az egymást követő hunták támogatói az olajból származó 400 milliárd USA-dollárból több mint 325 milliárdot tettek zsebre. Hová vándoroltak ezek a dollárok? Svájci, egyesült királyságbeli és francia bankszámlákra.
Ami engem illet, elfogadhatatlannak tartom ezt a helyzetet és úgy érzem, hogy az elfogadásra előterjesztett állásfoglalás nem felel meg az Európai Unió részéről Afrika irányába kifejezendő nemzetközi szolidaritásra vonatkozó követelményeknek.
Fiorello Provera
az EFD képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, ismerjük a különböző nigériai vallási csoportok békés egymás mellett élésének nehézségeit, különösen, ami a többféle keresztény hitűeket és a muzulmánokat illeti. Amint a szavazás tárgyát képező állásfoglalás emlékeztet minket, a helyzet nagyon súlyos: Több, mint 14 000 embert gyilkoltak meg vallási, illetve etnikai konfliktusokban a katonai uralom 1999-es megszüntetése óta. Több mint 500 halottról beszélnek az elmúlt három hónap kapcsán.
Sajnos Nigéria nem az egyetlen ország, ahol konfliktusok és feszültségek vannak a vallási csoportok között. Ezért kívánatos lenne évente egyszer európai parlamenti jelentést készíteni a vallásszabadság helyzetéről a világban, amely strukturált módon adna választ egy olyan problémára, amely kulcsfontosságú sok ország stabilitása szempontjából. Hivatkozni szeretnék az általam nagyra becsült Rehn biztos úr egyik nyilatkozatára, aki szerint nem igaz, hogy Nigéria nagyon szegény ország; Nigéria nagyon gazdag ország, de egy korrupt és alkalmatlan vezetői réteg sanyargatja, amely kifosztotta az ország erőforrásait, szegénységbe taszítva az állampolgárok millióit.
Tehát ez a valódi probléma, és a társadalmi és gazdasági megújulás ebben az országban - mint számos más afrikai országban - azon múlik, hogy lesz-e olyan új vezetői réteg, amely lelkiismeretesen kezeli az állampolgárok szükségleteit
Hans-Peter Martin
(DE) Elnök úr, az elkövetkező, Dél-Afrikában rendezendő futball világbajnokságot követően afrikai politikánk újra Nigériára felé fordul, amely egy hatalmas, gazdag ország óriási társadalmi egyenlőtlenségekkel. Természetesen érintett a globalizáció felé vezető kínai és európai út közötti konfliktusban is. Teljes mértékben meg vagyok győződve róla, hogy az európai úton kell maradnunk, ami azt jelenti, hogy szembe kell helyezkednünk az emberi jogokkal való visszaéléssel és azok megsértésével, és a számunkra rövid távú előnyöket kínáló klikkek és kormányzócsoportok korrupt vezetői helyett a bebörtönzött embereket kell partnereinknek tekinteni. Ebben az esetben támogatnunk kell az állásfoglalást és azt is, amit Vergiat asszony mondott. Elegendő, de fontos, hogy az EU kiálljon az emberi jogokért. Nem fogadhatjuk el, amit Kína Nigériában tenni szándékozik, és nincsen tekintettel az emberi jogokra.
Mario Mauro
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az erőszak nem oldja meg a konfliktusokat, csak fokozza azok tragikus következményeit. Amellett, hogy helytelen, igazságtalan, erkölcstelen és embertelen, az erőszak nem éri meg: nem kifizetődő. A legkevésbé hatékony módja az egész térséget érintő problémák megoldásának, mert ha az a dolog, amely előidézi az erőszakot a keresztény kisebbség és a muzulmánok között, nem csak vallási fundamentalizmus, hanem a gazdasági fejlődés hiánya - amely haragot és feszültséget vált ki a különböző etnikai csoportok között - akkor az Európai Uniónak az Afrikai Unióval együtt azt kell megértetnie a nigériai szövetségi kormánnyal (amely a helyzet számos aspektusáért felelős), hogy a különböző etnikumok és csoportok civilizált és békés egymás mellett élésének előmozdítása az országban mindenki, az egész lakosság számára kifizetődő.
A sokak által követelt megfelelő kivizsgálási rendszer megvalósításán túl, és az elmúlt hónapok - illetve merem állítani, az elmúlt évek - szörnyű vérontásáért felelősek megfékezésén túl szükség van egyrészt minden kezdeményezésre az etnikumok és vallások közötti párbeszéd támogatásában, másrészt - mint ahogy sokan javasolták - egy új vezetői réteg kialakításában.
Remélem, ezen állásfoglalással sikerül véglegesen megértetni, hogy a konfliktusok megoldása - különösen egy olyan nyersanyagokban, főképpen olajban gazdag ország esetében, mint Nigéria - az erőforrásokhoz való jobb hozzáférést és azok jobb elosztását eredményezné, és úgy vélem, hogy a 2009. december 12-én a Nigériai Szövetségi Köztársaság és az Európai Bizottság között aláírt megállapodás kellő lendületet adhat ennek.
Napjainkban tehát az országban tapasztalható számtalan probléma közül a biztonság az egyik leglényegesebb, és az elsődleges veszély nem önmagában a konfliktusban rejlik, hanem a konfliktust létrehozó és kiváltó okokban. Itt van szükség cselekvésre, hogy segítsük Nigéria tényleges gazdasági és demokratikus fejlődését.
Corina Creţu
(RO) Szintén csatlakozni szeretnék azokhoz, akik az elnök tegnap éjjeli halála miatt részvétüket nyilvánítják ki a nigériai népnek.
Sajnos ezzel egy új kockázati tényező merült fel a meglévő feszültségek mellett: ennek az erőszak által súlyosan érintett országnak nincsen többé központi kormánya. Mint tudják, ez év elején több mint 300 muzulmánt mészároltak le. Alig két hónappal később körülbelül ugyanennyi keresztényt gyilkoltak meg mindössze két óra alatt. Pillanatnyilag csupán a hadsereg utcai jelenléte késlelteti, hogy egyes keresztények és muzulmánok végrehajtsák tervezett bosszújukat.
Véleményem szerint a fő probléma pillanatnyilag a rend fenntartása, valamint az újabb atrocitások megelőzése. Ebben a tudatban úgy gondolom, hogy nemzetközi jelenlétre van szükség. Másodszor, itt van a büntetlenség problémája, amely szintén általános Afrika konfliktus által sújtott területein. Amint egyre több, tömegek elleni bűnöket elkövető bűnözőt tartóztatnak le és ítélnek el, csökkeni fog az erőszak. A nemzetközi közösséget újra kifejezetten be kell vonni, amely érzékenynek bizonyult a Balkán és a Közel-Kelet problémáira, de elfordítja a fejét Afrika szenvedései láttán.
Charles Tannock
Elnök úr, élénken emlékszem rá, mikor gyermekként a nigériai Biafra tartományban készült képeket láttam a szörnyű polgárháborúról. Úgy tűnik, hogy negyven év elteltével sajnos nem sok minden változott. A borzalmas képek Josból - ahol több száz ártatlan embert mészároltak le barbár módon - arra emlékeztetnek minket, hogy Nigéria milyen rémesen instabil ország.
Úgy tűnik, hogy az etnikai, a - különösen a keresztény és muzulmán szembenállásból fakadó - vallási, törzsi, kulturális és gazdasági feszültségek népbetegségnek számítanak Nigériában. Az elnök tegnapi halálát követő jelenlegi bizonytalanság - hadd fejezzem ki részvétemet a nigériai népnek - elkerülhetetlenül hatalmi harcokba fog torkollni, és ez tovább fogja fokozni az instabilitást ebben a hatalmas afrikai országban. Ezért aggódom Nigéria mint egy egységes állam hosszú távú fenntarthatósága miatt. Egyesek - beleértve a saját útját járó líbiai Kadhafi elnököt - vitatott módon azt javasolták, hogy Nigériát két részre kellene osztani. Úgy tűnik, hogy Szudán - egy másik, a muzulmán észak és a keresztény dél által megosztott ország - felkészült arra, hogy jövőre két részre szakadjon Ez a lehetséges felosztás precedenst fog teremteni arra, hogy az afrikai gyarmati határokat többé már nem tekintik szentnek, ami sok érdekes kérdést vet fel Afrika jövőjével kapcsolatban.
Joe Higgins
Elnök úr, a nigériai Plateau State államban januárban és márciusban történt borzalmas mészárlás több száz ártatlan áldozatot követelt, különösen sok nőt és gyermeket is beleértve. Bár a különféle csoportokon alapuló és törzsi megosztottság szerepet játszik ebben és más szörnyűséges mészárlásokban, a valódi okok kiderítéséhez alaposabb elemzésre van szükség.
A múltban az Afrikában végrehajtott gyarmatosítás és kegyetlen hódítás, amely gyakran kihasználta a közösségi és törzsi megosztottságot, maradandó örökséget hagyott. A BBC legújabb elemzése kimondta, hogy bár az erőszak a muzulmánok és a keresztények között nyilvánul meg, az elemzők szerint a háttérben rejlő okok politikai és gazdasági jellegűek, hivatkozva a nigériai emberek szörnyű, tömeges szegénységére és a hatalmon lévő elit nyílt korruptságára.
Nigéria természeti erőforrások és ásványkincsek tekintetében a világ egyik leggazdagabb országa, az olajat is beleértve. Sajnos ebből a gazdagságból a helyi korrupt elit és a külföldi multinacionális vállalatok - beleértve a Shell Oilt - részesülnek, a nigériai emberek tömegeit hagyva lesújtó szegénységben. Egyetértek a nigériai Szociáldemokrata Mozgalomban tevékenykedő kollégáimmal, akik azt követelik, hogy Nigéria vagyonát vegyék köztulajdonba, kerüljön a lakosság, a dolgozók és a szegények többségi demokratikus ellenőrzése alá. Ebből a vagyonból teljes mértékben lehetőség nyílik a tisztességes élet megteremtése Nigéria egész népének, és ennek segítségével megoldást lehet találni a közösség megosztottságának megszüntetésére. A másik alternatíva az, hogy Nigéria felbomlik, és az emberekre további embertelen szörnyűségek várnak.
Filip Kaczmarek
(PL) Elnök úr, Nigéria fontos ország - nagyon fontos ország. Ezért érdekel minket, hogy mi történt március 7-én Jos városa közelében.
A probléma Nigéria középső részén nem csak abban rejlik, hogy az ott meggyilkolt emberek keresztények, mert ez év januárjában muzulmánokat öltek meg. Nigéria esetében a vallási megosztottságot számos másféle megosztottság tetézi, amelyek egy részét már említették, többek között a gazdasági, az etnikai és a társadalmi megosztottság. Megfigyelhető azonban további kétféle megosztottság is, egyrészt történelmi - mert az országnak ezen a részén a keresztények helybélieknek minősülnek, a muzulmánok pedig kívülállóknak, annak ellenére, hogy már két vagy három nemzedék óta ott laknak -, másrészt politikai megosztottságról is szó van. A keresztények értelemszerűen a hatalmon lévő Demokratikus Néppártot támogatják, a muzulmánok pedig általánosságban az ellenzéket, vagyis az Össznigériai Néppártot. Tehát nagyon sokféle különbség van, és nem szabad ezeket az eseményeket a vallási üldözés egyértelmű esetének tekintenünk.
A nigériai alkotmány garantálja a vallásszabadságot, a gyónásszabadságot, a lelkiismereti szabadságot és a vallás megváltoztatásához való jogot. Azt gondolhatják, hogy a nigériai alkotmányra való hivatkozásom egy naiv hozzáállásra utal, de szeretnék mindenkit emlékeztetni, hogy a legrégibb írott alkotmányban - az amerikai alkotmányban -, és a legrégibb európai alkotmányban - a lengyel alkotmányban - gyökerező értékek olyan értékek, amelyek még mindig helytállóak és örök értékűek. Ezért felhívjuk Nigéria szövetségi kormányát illetve a kormányzókat és a helyi hatóságokat, hogy oldják meg ezt a problémát, nem csak a mi értékeink mentén, hanem a saját alkotmányukban foglalt értékek és elvek mentén. Azt gondolom, hogy fontos a saját dokumentumaikra való hivatkozás.
Laima Liucija Andrikien
Elnök úr, szeretném kifejezni mély sajnálatomat a Jos térségében kitört erőszak miatt, amely több száz ember halálát okozta. Ez egy újabb példa a megbékélési folyamat jelentőségére, amelyet be kell indítani az északi muzulmán lakosság és a déli keresztény lakosság közötti békés egymás mellett élés lehetővé tétele érdekében.
Szeretném tudatni Önökkel, hogy az atrocitások javarészt azon lakosok nehézségei és elnyomása miatt történnek, akik az olajban gazdag területeken élnek, de nem jutnak előnyhöz az ország átfogó fejlődéséből. Sürgetjük a nigériai hatóságokat, hogy biztosítsanak igazságosabb és demokratikusabb fejlődést az ország minden társadalmi csoportja számára, és az alapvető emberi jogok védelmét és megerősítését. Végül, különösen ma, együttérzésemet szeretném kifejezni a nigériai nép felé elnökük halála miatt.
Cristian Dan Preda
(RO) Szintén csatlakozni szeretnék azokhoz, aki előttem Umaru Yar'Adua nigériai elnök halála kapcsán részvétet nyilvánítottak.
Két dologra szeretnék kitérni a beszédemben. Először is egy nigériai lakos által tett kijelentéssel szeretném kezdeni felszólalásomat, akit arról kérdeztek, hogy mi az ország baja. Elég világosan ezt válaszolta: "látjuk az atrocitásokban bűnösnek kimondott embereket, majd a bűntett miatt büntetést szabnak ki, majd” - folytatta - "felszívódnak a fővárosba és soha sem látjuk őket újra”. Más szóval az elkövetett bűnök miatt nincsen semmilyen nyilvánosság előtti elszámoltathatóság.
Másodszor azt szeretném hangsúlyozni, hogy szem előtt kell tartanunk a konfliktus vallási jellegét. Több felszólaló azt állította, hogy létezik ugyan egy vallási szempont, de alapvetően minden a társadalmi és gazdasági problémákból ered. Ami azt illeti, az ügyvivő elnök, - Jonathan Goodluck - figyelembe vette ezt a szempontot és párbeszédre hívta a vallási vezetőket. Támogatnunk kell őt ebben.
Andrzej Grzyb
(PL) Elnök úr, a nemrégiben a különféle televíziós közvetítésekben látott képsorok döbbenetesek voltak. A Jos környéki gyilkosságok kapcsán bemutatott győzelemittas jelenetek sokkolóak voltak. Ahogy Mauro úr mondta, nincs mentség az erőszakra, mert az erőszak maga a gonosz. Mint Európai társadalom és mint az Európai Parlament képviselői, nem hagyhatjuk figyelmen kívül a történteket. Ezért teljes mértékben támogatom az állásfoglalást.
Függetlenül a konfliktus mélyén meghúzódó és az erőszak hátterének tekintett okoktól, azt kívánjuk elérni, hogy az emberi jogokat és a polgári jogokat tartsák tiszteletben Nigériában, abban az országban, amely - mindent együttvéve - kedves a számunkra. Szeretnék élni a lehetőséggel, hogy kifejezzem őszinte részvétemet a nigériai népnek elnökük halála miatt.
Olli Rehn
a Bizottság tagja. - Elnök úr, köszönöm Önnek a mai, nagyon komoly és felelősségteljes vitát. Sokan Önök közül kiemelték a társadalmi problémák összetettségét Nigériában. Egyetértek Önökkel és a Bizottság tudatában van e problémák összetettségének. Folytatjuk az elkötelezett partnerségünket Nigériával, és csak egyetérteni tudok Önökkel abban, hogy mennyire fontos a korrupció és a büntetlenség elleni küzdelem, mert sajnos a korrupció mélyen gyökerezik és hátráltatja a társadalmi fejlődést, illetve a demokratikus folyamatokat ebben az erőforrásban gazdag országban, tönkretéve a hétköznapi emberek életét.
Cselekvő módon erős és építő jellegű támogatást nyújtunk Nigériának. A diplomáciától kezdve a fejlesztésig az eszközök széles körét alkalmazzuk, és a Bizottság továbbra is figyelmes és elkötelezett marad aziránt, hogy a rendelkezésére álló diplomáciai eszközökkel megfékezze az erőszakot Nigériában.
A következő fórum, ahol magas szinten is szóba kell hozni ezt a nagyon fontos kérdést, az őszi EU-Nigéria miniszteri találkozó, amely alkalommal minden bizonnyal megvitatjuk ezt a problémát.
Elnök
A vita befejezéseképpen közlöm, hogy hét állásfoglalásra irányuló indítványt kaptam az eljárási szabályzat 110. cikkének (2) bekezdése alapján.
A vitát lezárom.
A szavazásra ma 11.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Mara Bizzotto
írásban. - (IT) Immár túl sok éve ez a föld, amely temérdek természeti erőforrással bír, rengeteg, gazdasági és társadalmi okokra visszavezethető humanitárius tragédiának, tömeggyilkosságnak és etnikai összecsapásnak volt a helyszíne. Mindamellett szeretném felhívni a figyelmet a katolikus hittérítő szavaira, aki Nigériában élt és dolgozott: Piero Gheddo atya nemrég rávilágított, hogy mindössze 20 évvel ezelőtt a muzulmánok és a keresztények közötti viszony Nigéria központi és északi területein kétségtelenül nehéz volt és keresztényellenes megkülönböztetés jellemezte, soha nem ért el az elmúlt évtizedben tapasztalható tömeges erőszakéhoz hasonló állapotot. Mindamellett a pap világossá tette: bár a helyzet romlott az elmúlt években, ez részben azért van, mert terjed az al-Kaida ideológiája által megfogalmazott iszlám szélsőségesség Nigériában, különösen 12 északi államban, amelyek a sáriát fogadták el új földtörvényként. Ezért egyetértünk abban, hogy a különféle etnikai csoportok Nigériában ideális ürügynek tartják vallásukat arra, hogy tömeges erőszakot kövessenek el egymás ellen. Emlékezzünk azonban arra, hogy ez a sűrűn lakott afrikai állam, amely éveken át a politikai instabilitás áldozata volt, az évek során otthont adott az iszlám egyik szélsőséges hullámának, amit nem hagyhatunk figyelmen kívül.
Jarosław Leszek Wałęsa
írásban. - (PL) Ha az Európai Unió legnagyobb értéke az önrendelkezési jog, más szóval az egyén lelkiismerete szerinti elvek és értékek tiszteletben tartásához való jog, akkor az intolerancia és a gyűlölet mindennemű megnyilvánulását, amelyek közvetlenül a faji, etnikai származás miatt és vallási okokból elkövetett gyilkosságokhoz és vérontásokhoz vezetnek, azonnal és egybehangzóan el kell ítélnünk. Az elítélésnek azonban nem szabad csupán szavakra korlátozódnia. Olyan cselekvést is magában kell foglalnia, amely garantálja a jövőbeni békés egymás mellett élést.
Zbigniew Ziobro
írásban. - (PL) Elnök úr, először szeretném mély sajnálatomat kifejezni a nigériai Josban januárban és márciusban történt zavargásokról szóló hírek miatt, ahol több száz keresztény és muzulmán vesztette életét. Emlékezzünk rá, hogy nem ez az első eset, hogy Josban ilyen szörnyű események történtek. Már 2001 óta folyik a két vallás hívei közötti harc. Az, hogy az időről időre nyílt összecsapásokba torkoló feszültség immár egy évtizede tart, azt igazolja, hogy milyen fontos szerepet kell betöltenie az államnak a megbékélési folyamatban. A konfliktus bonyolult háttere a szóban forgó megosztottságok elmélyültségét mutatja. A nigériai keresztények és a nigériai muzulmánok nem csak vallásukban térnek el. Ezen alapvető megosztottságon túl létezik egy történelmi megosztottság is, mivel a zavargások helyszínén a keresztények helybélieknek, a muzulmánok pedig idegeneknek számítanak. E kétféle megosztottság úgy nyilvánul meg, hogy a keresztények és a muzulmánok más politikai csoportokat támogatnak, amely jelenség, ahogyan eddig is, fokozza a konfliktust. Azonban, egy szó mint száz, a konfliktus okai a vallási különbségekben és a hatóságok hozzá nem értésében rejlenek, valamint abban, hogy a hatóságok nem képesek megvalósítani a két csoport békés egymás mellett élését. Úgy vélem, hogy ezt a problémát napirendre kell tűzni az idén ősszel tartandó EU-Nigéria miniszteri fórumon. Továbbá a Bizottságnak mindent el kell követnie annak érdekében, hogy éljen a rendelkezésére álló diplomáciai eszközökkel a nigériai helyzet javítása érdekében.
(Az ülést pár percre berekesztik, amíg a szavazás megkezdésére várnak.)
