Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul subiect pe ordinea de zi îl reprezintă discursurile de un minut pe teme de importanţă politică.
Elena Băsescu
În data de 8 februarie 2010, România a acceptat invitaţia făcută de către preşedintele Statelor Unite de a participa la dezvoltarea sistemului american de apărare antirachetă. Este o dovadă de încredere acordată ţării mele, având în vedere, inclusiv, profesionalismul de care a dat dovadă armata română în Afganistan şi Irak. Pe teritoriul României vor fi amplasate trei baterii a câte opt rachete fiecare. Calendarul convenit cu partea americană vizează funcţionarea acestui sistem de apărare începând cu anul 2015.
Consider că subiectul apărării antirachetă trebuie să fie de actualitate şi pe agenda Parlamentului European, pentru că este necesar să fim informaţi asupra riscului proliferării programelor balistice.
Ţin să precizez că noul sistem nu este îndreptat împotriva Rusiei. De altfel, o parte din observaţiile şi cererile de la Moscova au fost luate în considerare în redefinirea noii arhitecturi a sistemului american. În perioada imediat următoare vor fi iniţiate negocieri bilaterale pentru încheierea acordurilor necesare, urmând ca acestea să fie ratificate de către Parlamentul
Vă mulţumesc.
Georgios Papastamkos
(EL) Dle Preşedinte, fac supoziţia majoră că pentru redresarea finanţelor publice ale unui stat membru din zona euro este responsabilă însăşi zona euro. Cu toate acestea, este necesară o intervenţie coordonată, pentru a proteja moneda unică de speculaţii.
Criza financiară îngrozitoare din Grecia şi instabilitatea financiară din alte state membre au evidenţiat nevoia unei guvernări economice europene, coordonată politic. În întrebarea mea adresată Comisiei, din 17 februarie 2010, am propus crearea unui Fond Monetar European. Mă bucur să văd că dl comisar Rehn se îndreaptă în acea direcţie. Vom aştepta să vedem propunerea integrată a comisarului.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Dle Preşedinte, un judecător al unei instanţe penale centrale din Spania a confirmat un lucru pe care mulţi dintre noi îl ştiam deja, şi anume faptul că Hugo Chávez, preşedintele Venezuelei, cooperează cu teroriştii ETA şi FARC. Astfel se dovedeşte că dl Chávez este în cârdăşie cu teroriştii, că adăposteşte terorişti criminali pe teritoriul venezuelan şi că îi ajută, oferindu-le poziţii oficiale în guvernul venezuelan. De fapt, dl Chávez cooperează cu criminalii ETA.
Ca basc, spaniol şi european, doresc să denunţ şi să condamn atitudinea revoltătoare a dictatorului Hugo Chávez. Îndemn instituţiile europene să ia toate măsurile necesare pentru a-l condamna pe dl Chávez, şi astfel, să îi condamne şi politicile în sprijinul teroriştilor.
De asemenea, doresc să reamintesc membrilor guvernului dlui Rodriguez Zapatero, care în prezent deţine preşedinţia rotativă a Uniunii Europene, că nu are sens să ai o atitudine prietenoasă faţă de dl Chávez, aşa cum s-a întâmplat până acum. Nu are sens nici să dai dovezi de afecţiune, gesturi prieteneşti sau de cooperare, pentru că atunci când guvernul spaniol îşi ia cuvântul înapoi şi se umileşte în faţa lui Chávez, aşa cum am văzut zilele acestea, pedepseşte victimele terorismului, dispreţuieşte sistemul juridic spaniol şi, prin urmare, pedepseşte libertatea şi democraţia.
Vasilica Viorica Dăncilă
Deşi Fondul de solidaritate al Uniunii Europene funcţionează în general bine, experienţa dobândită în cursul primilor ani de punere în aplicare arată că există limitări şi puncte slabe importante în funcţionarea Fondului. Acestea sunt legate de lipsa de rapiditate cu care este pusă la dispoziţie finanţarea din partea Fondului, de gradul de transparenţă a criteriilor pentru mobilizarea Fondului în cazul catastrofelor regionale şi de limitările la catastrofele de origine naturală.
Ţin să amintesc că România a fost sprijinită financiar de către Uniunea Europeană pentru proiectele din zonele calamitate de inundaţii, dar deblocarea Fondului s-a realizat cu întârziere faţă de momentul în care ar fi avut eficienţă maximă.
În acest scop, consider că posibilitatea de a se acorda asistenţă, sub forma unui sistem de plăţi în avans, bazat pe estimarea iniţială a pagubelor directe, unei ţări afectate de o catastrofă, la cererea acesteia, ar fi o facilitate care ar fi foarte apreciată de zonele afectate, imediat după producerea unei catastrofe.
Mulţumesc
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Dle Preşedinte, Fidel Castro şi oligarhii săi au trădat deja de mult timp idealurile revoluţiei cubaneze. Aceste idealuri au fost împărtăşite de multe popoare şi de elita tinerilor din lume, pe care i-au inspirat.
Cu toate acestea, în momentul de faţă, dictatura fraţilor Castro se caracterizează printr-o lipsă de compasiune faţă de prizonierii politici, prizonierii de conştiinţă şi faţă de propriul popor. Această atitudine îmi aminteşte de cea a lui Franco pe patul de moarte, prin răul tratament aplicat prizonierilor, care erau percepuţi ca nişte răufăcători obişnuiţi, şi prin dispreţul obsesiv pentru exilaţi.
Castro sfârşeşte ca Franco şi ca toţi ceilalţi duşmani ai libertăţii care devin însetaţi de putere. Însă trebuie să salvăm vieţi şi să fim solidari cu cei care luptă şi suferă. Este obligaţia noastră, în calitate de europeni care şi-au luat un angajament pentru democraţie, libertate şi drepturile omului.
Gianni Vattimo
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, ştim că preşedinţia spaniolă şi Comisia accelerează ritmul negocierilor cu anumite ţări din America Centrală şi de Sud, pentru a încheia acorduri de asociere înainte de reuniunea la nivel înalt din mai, dintre Uniunea Europeană şi America Latină.
În calitate de co-vicepreşedinte al EuroLat, doresc să atrag atenţia Parlamentului că, în ceea ce priveşte unele dintre aceste ţări, există riscul ca prin accelerarea negocierilor să se neglijeze aspecte importante ce ţin de drepturile omului şi de respectarea acestora în mai multe regiuni. De exemplu, în Columbia au loc aproape zilnic asasinate ale sindicaliştilor. În Honduras, stat cu care negociem un acord, în continuare se află la putere un guvern care este rezultatul loviturii de stat militare de anul trecut. În Guatemala există probleme similare, care nu sunt legate de drepturile omului, ci de anumite aspecte din acorduri care sunt trecute cu vederea.
Consider că este important ca preşedinţia şi Comisia să dea dovadă de mai multă precauţie.
Diana Wallis
Dle Preşedinte, fiind Ziua internaţională a femeii, doresc să menţionez o problemă de sănătate pentru femei, care, în continuare, rămâne o problemă neglijată. Acum doi sau trei ani, am stat în faţa Parlamentului şi am vorbit despre o boală tăcută, nevăzută, dureroasă şi istovitoare - endometrioza: o boală care distruge vieţi, familii şi fertilitatea; vedeţi, unele femei nici măcar nu au şansa de a fi mame. Poate evităm subiectul pentru că se referă la menstruaţia femeilor; poate de asta nici măcar nu vrem să îl pomenim. Aşa că o s-o mai spun încă o dată - endometrioză.
În continuare, nu se cunosc cauzele, nu se cunosc tratamente şi afectează una din zece femei, iar procentul este în creştere. Săptămâna aceasta este şi Săptămâna conştientizării endometriozei în Europa. Deci, când o să le luăm în serios pe aceste femei, familiile şi suferinţele lor? Mă bucur că sunteţi aici, dle comisar, ca să auziţi ceea ce spun; poate că o finanţare special alocată, şi sper că până în anul viitor.
Sandrine Bélier
(FR) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, aţi menţionat furtuna Xynthia, care tocmai a lovit Europa de Vest, provocând moartea a aproape 60 de persoane şi însemnate pagube materiale.
Sunt foarte tristă astăzi şi, în acelaşi timp, nervoasă, deoarece această catastrofă umană ar fi putut fi evitată; cel puţin impactul său ar fi putut fi limitat. Până de curând în Franţa, şi în continuare în Europa, zonele de coastă şi cele cu pericol de inundaţii sunt dezvoltate, ignorând şi încălcând actuala legislaţie europeană şi naţională.
Adesea, acestea sunt situri Natura 2000 şi protejarea lor de pericolul urbanizării este esenţială pentru a limita efectele unor incidente naturale similare. Ţine de noi să dovedim o responsabilizare mai mare, să ne asigurăm că regulamentele comunitare - în special Directiva privind păsările şi Directiva privind habitatele - sunt puse în aplicare cu stricteţe de statele membre şi să condiţionăm fondurile structurale de cerinţe imperative, cum sunt durabilitatea, securitatea şi biodiversitatea.
Strategia UE 2020 este o şansă unică pentru a ne redefini relaţia cu mediul.
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Ivo Strejček
(CS) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, reprezentanţi importanţi ai mass-media din Cehia au raportat săptămâna trecută că poliţia rutieră germană a introdus controale mult mai severe pentru şoferii cehi de cealaltă parte a graniţei germane. Conform relatărilor, controalele sunt mai dese şi mult mai amănunţite. Conform martorilor, situaţia este înrăutăţită de faptul că unora li se cere chiar să dea probe de urină în timpul acestor controale, în circumstanţe echivalente cu un afront la adresa demnităţii umane. Prin urmare, în niciun caz nu este vorba de controale rutiere de rutină, combinate cu verificarea documentelor de călătorie sau a celor care dovedesc starea tehnică şi originea vehiculelor. Cetăţenii cehi care călătoresc liber în spaţiul Schengen nu trebuie consideraţi ca fiind cetăţeni de mâna a doua. Sunt cetăţeni cu drepturi depline, egale, suverani, dintr-un stat membru al Uniunii Europene, şi trebuie trataţi ca atare. Dle Preşedinte, aş dori să vă rog să transmiteţi informaţiile mai departe, către autorităţile relevante, pentru a le analiza corespunzător şi a pune în aplicare soluţiile necesare.
Kyriacos Triantaphyllides
Dle Preşedinte, Ziua europeană împotriva obezităţii este o iniţiativă care aduce laolaltă medici, pacienţi şi comunităţi politice, pentru a sprijini cetăţenii europeni supraponderali şi obezi. Are ca obiectiv stabilirea zilei de 22 mai ca Ziua internaţională împotriva obezităţii, să sensibilizeze populaţia în legătură cu nevoia de acţiune la nivel european şi să se asigure că vocile pacienţilor supraponderali şi obezi vor fi auzite.
Obezitatea este o boală, nu o problemă. Fiecare stat membru ar trebui să înfrunte această provocare şi să ofere sprijin eficient acestui grup de populaţie. Conform Organizaţiei Mondiale a Sănătăţii, statisticile referitoare la obezitate în întreaga Europă - nu doar în UE - sunt ameţitoare, atingând proporţiile unei epidemii. Dacă nu se iau măsuri, se estimează că în regiune, până în 2020, numărul adulţilor obezi va ajunge la 150 de milioane - 20 % din populaţie - şi cel al copiilor şi adolescenţilor obezi la 15 milioane - 10 % din populaţie. Trebuie, prin urmare, să întărim vocile pacienţilor obezi şi supraponderali.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle Preşedinte, astăzi se sărbătoreşte centenarul declarării Zilei internaţionale a femeii, care a devenit un simbol al luptei revoluţionare. Într-o zi mondială a acţiunii pentru drepturile femeilor şi împotriva oricărei forme de discriminare, salut toate femeile, dar în special pe cele care în continuare sunt victimele discriminării, inegalităţilor şi a diferitelor tipuri de violenţă.
Este, de asemenea, important să subliniem, în acest moment, actualitatea luptei pentru egalitate în legislaţie şi în viaţă, având în vedere consecinţele specifice pe care le are criza din capitalism asupra vieţii femeilor, care sunt principalele victime ale locurilor de muncă prost plătite şi nesigure, şi ale sărăciei! Cea mai mare parte a celor 85 de milioane de persoane care trăiesc în sărăcie pe teritoriul Uniunii Europene sunt femei.
Prin urmare, sărbătorind această zi şi îndemnând toate femeile să nu îşi abandoneze visurile, reiterăm importanţa luptei împotriva nedreptăţilor şi a discriminării, deschizând noi orizonturi către o viaţă mai bună, în egalitate.
John Bufton
Dle Preşedinte, doresc să vă informez că acum, în Ţara Galilor, urmează să avem un referendum. Da, vă vine sau nu să credeţi, un referendum. Ni s-a refuzat unul în cazul Constituţiei, ni s-a refuzat un altul în cazul Tratatului de la Lisabona, însă în Ţara Galilor urmează să avem un referendum referitor la viitoarele prerogative ale Adunării Galeze.
În momentul de faţă, acesta este subiectul principal, însă ceea ce urmează nu va fi plăcut. Toate partidele politice din Ţara Galilor - laburist, Plaid Cymru, liberal-democrat şi conservator - sprijină acest lucru şi îşi doresc mai multe prerogative. Ei bine, am veşti pentru ei: nu şi eu.
Acestea îi tratează pe galezi ca pe nişte proşti. Într-un moment în care independenţa va fi următorul subiect pe ordinea de zi, am putea ajunge să avem chiar şi 80 de membri ai Adunării. În Ţara Galilor, centrele de asistenţă sunt în pericol de a se închide, şcolile sunt ameninţate cu închiderea, drumurile noastre seamănă cu cele din ţările din lumea a treia şi, totuşi, clasa noastră politică din Cardiff Bay, ca şi aici, este hotărâtă să meargă mai departe cu această idee nebunească.
Salut organizarea referendumului, însă sper ca oamenii de bine din Ţara Galilor să se ridice şi să voteze "nu”.
Miroslav Mikolášik
(SK) Permiteţi-mi să îmi exprim profunda simpatie şi solidaritatea faţă de victimele dezastrului natural din Madeira.
Situaţia urgentă impune acţiuni flexibile, pentru a satisface rapid nevoile elementare ale populaţiei şi pentru a oferi asistenţă materială, dar şi pentru a reface rapid infrastructura cheie care a fost afectată. Sper ca autorităţile portugheze să evalueze cât mai repede pagubele şi că nu vor apărea obstacole administrative formale în oferirea asistenţei financiare din Fondul de Solidaritate al Uniunii Europene.
Cum pentru mobilizarea resurselor din Fondul de Solidaritate este nevoie de consimţământul Parlamentului European, am încredere că acesta va da un exemplu, răspunzând prompt şi aprobând o rezoluţie în acest sens. Permiteţi-mi să mai exprim câteva cuvinte de solidaritate faţă de catastrofa provocată în vestul Franţei de ultimele ploi torenţiale din Vendée.
Lena Kolarska-Bobińska
Dle Preşedinte, aici, în Parlamentul European, am adoptat recent o rezoluţie referitoare la Ucraina, în care puneam în discuţie gestul fostului preşedinte al Ucrainei, acela de a acorda o distincţie naţională de vază lui Stepan Bandera, un conducător al luptei de independenţă a ţării. Acest paragraf al rezoluţiei noastre a atras foarte multe critici din vestul Ucrainei.
Doresc să menţionez că această rezoluţie nu punea la îndoială obiectivul dlui Bandera - o Ucraină independentă. Într-adevăr, rezoluţia sprijină această cauză, a unei Ucraine puternice, unite şi libere, care se bucură de suportul deplin al Uniunii Europene şi al ţării mele, Polonia, însă rezoluţia sugerează regretul că această distincţie a fost acordată fără a se ţine prea mult cont de circumstanţele tragice ale luptei din timpul războiului pentru o Ucraină independentă. Ca urmare a acestui lucru, s-au produs purificări etnice chiar şi în numele lui Bandera.
Consider că de la această distincţie acordată lui Bandera a lipsit exprimarea regretului faţă de victimele inocente ale acestei lupte. Doar în acest fel şi-ar fi putut atinge pe deplin obiectivul unei Ucraine independente, împăcate cu vecinii săi. Distincţia ar fi trebuit să fie însoţită de eforturi de reconciliere cu familiile.
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Csaba Sógor
(HU) Legea lingvistică din Slovacia a fost, în ultima vreme, obiectul mai multor comentarii critice. O să vă prezint acum avizul serviciului juridic al Comisiei Europene. Acesta menţionează că, în actuala formă, legea privind limba şi regulamentul de punere în aplicare a acesteia nu sunt compatibile cu drepturile fundamentale şi documentele relevante ale Consiliului Europei, şi nici măcar cu legea slovacă privind protecţia minorităţilor. Avizul deplânge lipsa raţionalităţii şi a proporţionalităţii din cerinţele lingvistice. Consideră că legea pune în pericol libertatea de mişcare a forţei de muncă, una dintre cele mai mari reuşite ale integrării europene şi este, în acelaşi timp, şi un pericol pentru funcţionarea pieţei interne integrate a Uniunii Europene. Pe lângă acestea, serviciul juridic a declarat că versiunea amendată a legii contravine Directivei privind serviciile mass-media audiovizuale, precum şi articolului 56 al Tratatului privind funcţionarea Uniunii Europene, care se referă la libera furnizare de servicii. Raportul menţionează că secţiunea referitoare la instituţiile de sănătate ar putea, în practică, să genereze discriminare şi că, în ceea ce priveşte drepturile fundamentale, regulile protejează mai degrabă interesele statului decât drepturile indivizilor. Cer Comisiei să facă paşii necesari pentru a garanta că dreptul comunitar va continua să triumfe mereu.
Rovana Plumb
Am să mă refer la participarea femeilor pe piaţa muncii. Date Eurostat afirmă un trend îmbucurător - dacă în anii '70 femeile nu reprezentau nici 30 % din piaţa muncii europeană, în 2008 au ajuns la 43 %, iar criza globală le-a împins la aproximativ 50 %.
România face şi ea parte din acest trend, ca urmare a crizei economice care a lovit sectoarele de activitate ocupate preponderent de bărbaţi. Totuşi, pe piaţa muncii există o discriminare salarială între femei şi bărbaţi şi de aceea este important ca, în pachetul legislativ pe care Comisia îl are în vedere, să existe ţinte referitoare la eliminarea acestor diferenţe salariale între femei şi bărbaţi, pentru o participare mai mare a femeilor pe piaţa muncii, iar acest pachet legislativ trebuie să facă parte din strategia Uniunii pentru 2020
Evelyn Regner
(DE) Dle Preşedinte, recentele evenimente din Turcia au confirmat încă o dată că încă nu există suficiente garanţii pentru drepturile muncitorilor şi ale sindicatelor. Timp de peste două luni, 12 000 de angajaţi ai companiei Tekel, fost monopol de stat în domeniul tutunului, actual privatizată, au luptat împotriva concedierilor în masă, programului de lucru redus şi a pierderii drepturilor sociale pe care le câştigaseră.
Pe parcursul grevei, preşedintele Erdogan a ameninţat de mai multe ori că va cere poliţiei să cureţe taberele de proteste din Ankara. La începutul grevei, poliţia i-a atacat pe muncitori cu gaze lacrimogene şi tunuri cu apă.
Doresc să vă cer să faceţi apel la autorităţile turce să trateze sindicatele ca parteneri sociali cu drepturi egale şi să emită prevederi legislative care garantează protecţia necondiţionată a drepturilor sindicatelor. Drepturile trebuie să se conformeze standardelor UE şi Convenţiilor OIM.
Luigi de Magistris
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, recent s-a produs un alt dezastru ecologic în Italia, pe râul Lambro şi pe râul Po. De asemenea, tot recent, Curtea de Justiţie de la Luxemburg a condamnat Italia pentru periclitarea sănătăţii publice cu deversările sale ilegale de deşeuri şi incapacitatea de a controla colectarea deşeurilor din Campania. Recent, a fost raportată o creştere a cazurilor de leucemie din Taranto, din cauza oţelăriilor din Ilva, dar şi a cazurilor în care s-a găsit azbest în şcolile din Crotone şi dioxine în Campania. Este un dezastru ecologic continuu.
Întreb Comisia ce intenţionează să facă pentru a se asigura că guvernul italian se conformează standardelor din directivele Uniunii Europene, mai ales în ceea ce priveşte recenta hotărâre a Curţii de Justiţie, care a condamnat categoric Italia pentru că nu a fost capabilă să înlăture deşeurile din Campania. Săptămâni şi luni în şir, Napoli a fost un oraş ajuns de râsul întregii lumi.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Dle Preşedinte, Conferinţa de la Londra privind Afganistanul a generat o stare de panică în societatea afgană, iar cele care se tem în mod special sunt femeile. Planul de pace aprobat de 70 de ţări include un fond pentru a ajuta reintegrarea talibanilor, iar în următoarele luni trebuie să se organizeze o Loya Jirga - consiliu de pace - pentru ca această reconciliere să fie pusă în aplicare.
Femeile nu îşi doresc şi nu trebuie să plătească preţul acestei reconcilieri. În continuare, talibanii cer suprimarea drepturilor femeilor şi întoarcerea la Sharia. Există temerea că Loya Jirga va modifica Constituţia şi că acele articole care protejează drepturile femeilor vor dispărea; în special articolul 22 din capitolul 2.
Astăzi, 8 martie 2010, solicit solemn ca Uniunea Europeană să devină garantul viitorului femeilor din Afganistan, pentru că nu putem tolera reapariţia celui mai femicid regim din istorie.
Simon Busuttil
(MT) Incidentul diplomatic dintre Elveţia şi Libia s-a agravat şi are consecinţe foarte grave pentru mulţi cetăţeni ai Uniunii Europene care doreau să călătorească în Libia şi cărora acum li se refuză accesul. În mod particular, consecinţele negative sunt suportate de muncitorii care îşi câştigă traiul în Libia, precum şi de investitorii europeni care îşi nu mai pot trimite muncitorii acolo. În acelaşi timp, muncitorii care se află deja în Libia încearcă să rămână acolo pentru cât mai mult timp posibil pentru a le ţine locul celor care nu pot intra încă în Libia. Uniunea Europeană nu este implicată în acest incident şi este prizonieră într-o chestiune ce priveşte două terţe ţări. De aceea, fac apel la Uniunea Europeană să ia toate măsurile posibile pentru rezolvarea acestei probleme cât mai curând posibil.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Dle preşedinte, guvernul spaniol a cerut guvernului Venezuelei o explicaţie în ceea ce priveşte o hotărâre judecătorească referitoare la o presupusă cooperare între guvernul Venezuelei şi ETA.
Dl Iturgaiz ar trebui să-şi actualizeze informaţiile, deoarece sâmbătă, guvernul Venezuelei şi guvernul spaniol au emis un comunicat comun referitor la această chestiune. În comunicat, ambele guverne şi-au reafirmat intenţia de a coopera pe deplin şi de a colabora pentru combaterea terorismului.
Trebuie să ne bucurăm pentru această intenţie şi să felicităm guvernul Venezuelei pentru dorinţa exprimată de a coopera cu guvernul spaniol la combaterea terorismului şi a ETA, în loc să trimitem mesaje de instigare sau să încercăm să extragem capital politic dintr-o problemă serioasă precum terorismul.
Sunt de părere că este important să respectăm independenţa relaţiilor judiciare, diplomatice şi, mai presus de toate, a cooperării dintre state în încercarea de a continua lupta vitală împotriva terorismului.
Olle Schmidt
(SV) Dle preşedinte, sâmbătă, poporul Islandei a spus un nu hotărât acordului Icesave. Cu doar o săptămână în urmă, Comisia a recomandat ca UE să înceapă negocierile de aderare cu Islanda.
Este adevărat că miniştrii de finanţe de la Londra şi Haga au dreptatea de partea lor, dar, cu toate acestea, au şi o responsabilitate semnificativă. Acei consumatori care au fost destul de neînţelepţi încât să investească în Icesave au, de asemenea, dreptul la o despăgubire pentru pagubele suferite. Totuşi, cererile trebuie să fie rezonabile şi proporţionale. Avem nevoie acum de noi negocieri cu guvernele de la Londra şi Haga.
Islandezii trebuie să se simtă bineveniţi în UE, dar, bineînţeles, ei nu vor vota niciodată în favoarea statutului de membru al UE dacă miniştrilor de finanţe de la Londra şi Haga li se permite să stabilească soarta Islandei. Trezoreriei britanice şi celei olandeze nu trebuie să li se permită să controleze Uniunea Europeană. Este timpul ca UE să acţioneze şi să îşi arate solidaritatea faţă de islandezi.
Doresc să citez din Hávamál cuvintele lui Odin cel Preamărit, din Edda poetică: (Vorbitorul vorbeşte în islandeză)
Aceasta în islandeză înseamnă: "Trebuie să ne rezolvăm problemele împreună”.
Yannick Jadot
(FR) Dle Preşedinte, în noaptea de 27 spre 28 februarie, furtuna Xynthia a lovit vestul Franţei foarte puternic, provocând multe morţi. Bineînţeles, gândurile noastre sunt alături de victime şi de cei care s-au mobilizat pentru a le ajuta. Invităm în mod foarte clar Comisia Europeană să pună la dispoziţie neîntârziat Fondul de Solidaritate pentru a-i ajuta pe cei mai afectaţi oameni. Totuşi, trebuie să învăţăm o lecţie din această tragedie.
Cum este posibil să existe între cinci şi şase milioane de oameni în Franţa care trăiesc în zone inundabile? Există evident o presiune din partea lobby-ului imobiliar, dar este, de asemenea, adevărat că, în urmă cu câteva luni, preşedintele Sarkozy cerea să se permită construcţiile în zonele inundabile. Astfel, politicienii sunt cei responsabili.
Cerem ca toate cofinanţările europene legate de reconstrucţie şi restaurare să fie condiţionate de respectarea legislaţiei: legislaţia costieră şi planurile de prevenire a riscurilor generate de inundaţii. Desigur, cerem din nou să acordăm ajutor cât mai rapid sectoarelor celor mai afectate, în mod particular fermelor de crustacee.
Ashley Fox
Dle preşedinte, Buckfast Abbey produce vin alcoolizat în Devon, în circumscripţia mea electorală, din 1890. Din nefericire, acest vin este acum atacat de anumiţi politicieni ai Partidului Laburist. Ei preferă să dea vina mai degrabă pe un produs alcoolic pentru creşterea comportamentului antisocial decât să accepte că politicile lor sociale au dat greş.
Vinul Buckfast ar trebui, se pare, să fie interzis, deoarece conţine şi alcool şi cofeină. Dacă se întâmplă acest lucru, ce va urma? Li se va interzice tinerilor să amestece Red Bull cu vodcă? Va fi interzis Irish coffee? Cum va fi controlat acest lucru?
Acesta este statul-guvernantă care a luat-o razna. A cere ca un produs să fie interzis nu va soluţiona problema consumului iresponsabil de alcool. Ar trebui să avem încredere în consumatori să consume băuturile pe care ei le aleg. Majoritatea nu trebuie pedepsită pentru acţiunile celor puţini şi ignoranţi.
Chiar cred oamenii că, dacă Buckfast este interzis, huliganii care îl consumă în prezent în exces vor începe să bea ceai?
Rui Tavares
(PT) Dle preşedinte, în urmă cu un an sau doi, când euro era puternic, Wall Street Journal paria pe eşecul acestuia şi explica cum s-ar putea întâmpla. Scria că economiile cu monedă euro erau foarte diverse. Ar fi nevoie doar ca cea mai vulnerabilă să dea greş.
Este exact ce s-a întâmplat şi acum toată lumea se plânge de speculatorii străini. Ar fi mai bine, totuşi, dacă s-ar plânge de ei înşişi, dacă s-ar plânge de liderii europeni. Nimeni nu ne-a forţat să formăm o uniune monetară fără uniune politică şi fără coeziune socială. În mod similar, nimeni nu ne-a forţat să ezităm şi să stagnăm atunci când aşa-numitele economii "periferice” au fost atacate.
Să clarificăm foarte bine un lucru: nu există economii periferice. Când o economie cu monedă euro este atacată, de fapt este atacat euro. Uniunea este atacată şi ar trebui să răspundă cu solidaritate; aceeaşi solidaritate care a fost valoroasă pentru Europa de Est şi care a fost valoroasă pentru Germania la reunificarea acesteia.
Şi dacă astăzi nu se va întâmpla din solidaritate, mai târziu va fi din propriul interes, având în vedere mărimea acestor pieţe şi a datoriilor lor şi expunerea Băncilor Centrale europene la acestea. Ar fi mai bine dacă am acţiona din solidaritate.
John Stuart Agnew
Dle preşedinte, politica UE de a "armoniza totul”, creează multe victime, şi nu în ultimul rând ratingul IMC (condiţii meteorologice instrumentale) pentru piloţii privaţi din Marea Britanie. Este un rating vital de siguranţă care permite deţinătorilor să zboare cu ajutorul instrumentelor în condiţii de nori şi vizibilitate scăzută, lucru care nu este permis de licenţa pilotului privat. Este unic în Marea Britanie din cauza condiţiilor noastre meteorologice capricioase, şi are, de asemenea, şi un nivel de siguranţă foarte bun.
Prin dezvoltarea unei licenţe de zbor europene armonizate, Agenţia Europeană pentru Siguranţa Aviaţiei este pe cale să elimine ratingul IMC, lăsând mulţi piloţi privaţi fără posibilitatea de a zbura dacă nu pot garanta un cer neînnorat pe toată durata călătoriei lor. Este ca şi cum s-ar garanta că Anglia va câştiga Cupa Mondială dintr-o lovitură de la 11 m. După pierderea perspectivei vizuale, un pilot neantrenat are aproape 50 de secunde pentru a o recâştiga înainte de a pierde controlul vehiculului aerian. În consecinţă, abolirea ratingului IMC este o ameninţare serioasă la siguranţa şi viitorul pilotajului privat.
Agenţia Europeană pentru Siguranţa Aviaţiei trebuie să se gândească din nou. Acesta este iar un exemplu de lege britanică, practică şi de bun-simţ, ce este subordonată unei legislaţii a UE, scumpă şi excesivă.
Angelika Werthmann
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, unul dintre Obiectivele Mileniului este reducerea la jumătate a sărăciei mondiale. Comisia a declarat anul 2010 Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale. Şaisprezece la sută din europeni - adică 79 de milioane de oameni - trăiesc sub limita sărăciei. Şaptezeci şi nouă de milioane de europeni trebuie să se descurce cu numai 60 % din venitul mediu din ţările lor. Dacă eşti sărac, pierzi şansa de a contribui la părţi mari ale societăţii civile. Dacă eşti sărac, suferi. Strategiile pentru anul 2010, Anul European de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale, trebuie să aibă un impact chiar şi în timpul crizei economice.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, am luat cuvântul pentru a sublinia şi condamna punerea în aplicare a legii guvernului spaniol privind linia de coastă, în special efectele acesteia asupra insulei Formentera. Formentera este una din Insulele Baleare. Are o lungime de 19 kilometri şi un perimetru de 69 kilometri.
Punerea în aplicare a acestei legi va avea un efect pozitiv în zonele devastate de dezvoltarea urbană. Dar nu va fi benefică pentru insula Formentera, deoarece necesită eliminarea majorităţii facilităţilor turistice ale insulei, ceea ce înseamnă că afacerile de familie vor fi confiscate. Aceste facilităţi reprezintă sursa de venit a insulei şi au fost înfiinţate în mod legal în urmă cu 30 - 40 de ani. De exemplu, aş putea menţiona hotelul Rocabella, care a fost primul hotel de pe insulă, sau barul-restaurant cunoscut sub numele de Blue Bar, care este renumit la nivel internaţional şi a ajutat la promovarea insulei în străinătate. Şaptezeci de procente din aceste facilităţi ar fi afectate de punerea în aplicare a legii mai sus menţionate, în ciuda faptului că au fost înfiinţate legal la momentul constituirii lor. Tot ce ar face această lege ar fi să permită confiscarea.
De aceea, solicităm un sistem de demarcare corect pentru insula Formentera. Solicit guvernului spaniol să procedeze la o nouă demarcare, respectând proprietatea privată, aliniindu-se la numeroasele hotărâri asupra acestei chestiuni emise de Curtea Drepturilor Omului de la Strasbourg. Niciodată nu ar mai trebui redactată o lege ca aceasta, cu efecte retroactive. Produce o mulţime de pagube. În special, ar trebui avut în vedere că aceste facilităţi au fost construite respectând mediul. Mai mult, coastele sunt protejate prin legea naţională şi locală. Nu se poate construi în primii 300 de metri de la coastă şi nici mări capacitatea hotelurilor.
Proinsias De Rossa
Dle preşedinte, răspunsul recent primit de Preşedintele Buzek de la prim-ministrul Netanyahu, prin care acesta îşi justifica refuzul de a permite delegaţiei acestui Parlament să intre în Gaza în luna decembrie necesită o reacţie fermă. Este liber să obiecteze la întâlnirile noastre cu palestinienii în Gaza sau Ierusalimul de Est, dar nu are niciun drept să-i împiedice, şi nici să intervină asupra drepturilor democratice ale acestui Parlament.
Înaltul Reprezentant Ashton trebuie să-şi urmeze în mod viguros intenţia de a vizita Gaza; trebuie să preseze Israelul să pună capăt acestui asediu şi crizei umanitare pe care Goldstone a descris-o ca fiind o pedeapsă colectivă ilegală a populaţiei.
În final, doresc să salut acordul asupra convorbirilor de proximitate, dar sunt foarte îngrijorat că escaladarea tensiunilor în jurul locaţiilor religioase din Ierusalimul de Est şi Hebron ar putea distruge posibilitatea progresului. Sunt de părere că Înaltul Reprezentant Ashton ar trebui să acţioneze în vederea micşorării acestor tensiuni.
Tunne Kelam
Dle preşedinte, aşa cum ne-a amintit Preşedintele Parlamentului, în data de 11 martie, Lituania şi Estonia marchează 20 de ani de la adoptarea a două acte fundamentale.
Aşa cum Consiliul Suprem al Lituaniei a adoptat declaraţia de independenţă, la Talin, prima sesiune a Congresului Estoniei a adoptat o declaraţie prin care restaura puterea statului legal în statul încă ocupat de sovietici.
Congresul Estoniei a prezentat o alternativă democratică unică la instituţiile sovietice existente. Ales de 90 % din cetăţenii estonieni nou înregistraţi, a unit majoritatea absolută a estonienilor, reprezentată de aproximativ 30 de partide şi mişcări politice, în încercarea de a restaura independenţa reală şi un stat naţional. Această încercare a fost încununată de un mare succes datorită solidarităţii Europei.
Corina Creţu
Dle preşedinte, sunteţi atât de strict cu regulile, încât cred că, pentru aceste intervenţii de un minut, măcar azi, de Ziua Internaţională a Femeii, Parlamentul ar fi trebuit să facă un gest de generozitate faţă de femei.
Aş vrea să aduc, azi, în atenţie câteva cazuri de discriminare a românilor în Europa care, din păcate, se tot înmulţesc în ultima perioadă. Chiar zilele trecute purtătorul de cuvânt al Poliţiei din Copenhaga făcea declaraţii cu caracter rasist şi xenofob la adresa românilor, în timp ce presa daneză eticheta o întreagă naţiune pentru infracţiunea comisă, se pare, de un emigrant român.
La începutul acestui an, o fetiţă româncă de 13 ani din Italia s-a sinucis, lăsând în urmă o mărturie cutremurătoare legată de discriminarea la care era supusă de către colegii de şcoală. Aţi putut vedea şi dumneavoastră recent, în trenurile companiei franceze de căi ferate, afişe care solicitau clienţilor să semnaleze toate faptele românilor organismului de securitate naţională din cadrul SNCF franceze.
Cred că sunteţi de acord cu mine că orice om care încalcă legea trebuie să plătească, dar aceste etichete la adresa unei întregi naţiuni sunt inacceptabile, iar cazurile pe care le-am relatat aici ilustrează deteriorarea atmosferei de convieţuire interetnică în ţări cu tradiţie democratică, manifestări care sunt incompatibile cu principiile ce stau la temelia Uniunii Europene şi alterează grav spiritul comunitar european, trădând existenţa unei regretabile cortine de fier între cetăţenii Uniunii.
Seán Kelly
(GA) Dle preşedinte, am câteva cuvinte de spus cu privire la strategia atlantică.
În decursul ultimelor săptămâni şi luni, am ascultat cu interes şi cu aprobare discuţiile referitoare la strategia dunăreană şi la strategia baltică, dar nu am auzit niciun cuvânt despre strategia atlantică. Sunt de părere că, şi în cazul acesteia, există destul loc pentru dezvoltare.
Strategia 2020 a subliniat foarte clar că nicio ţară nu poate să continue de una singură, iar anumite ţări de-a lungul coastei atlantice, cum ar fi Irlanda, Marea Britanie, Franţa, Portugalia şi Spania, pot avea un progres imens în multe domenii, în special în energia offshore, cercetarea maritimă, pescuit, construcţiile maritime şi navale, porturi şi biodiversitate. Solicit Preşedinţiei spaniole să o considere prioritară în lunile următoare.
(GA) Dacă reuşesc să facă acest lucru, vor realiza ceva măreţ până la sfârşitul Preşedinţiei lor.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) În ultimele trei luni, au avut loc şase accidente foarte grave pe mare în Portugalia, în care 13 pescari şi-au pierdut viaţa. În opt dintre cazuri, nu a fost încă posibilă recuperarea corpurilor, acestea implicând pierderea totală a bărcilor şi a surselor de venit pentru mulţi alţii.
Comunităţile de pescari din Castelo de Neive, Matosinhos, Setúbal, Areosa, Peniche şi Caminha sunt în doliu; Aş dori să mă alătur lor prin discursul meu de astăzi.
O iarnă destul de aspră care nu a permis multe zile de pescuit şi susţinerea limitată a pescarilor care rămâneau la ţărm i-au obligat să iasă pe mare în condiţii adverse. Îmbătrânirea unor bărci, lipsa de siguranţă la bord şi de instruire de siguranţă adecvată fac ca accidentele să fie şi mai probabile. Aceasta este o situaţie inacceptabilă, care ar trebui urgent eliminată.
În acest context, stabilirea condiţiilor care pot asigura siguranţa pescarilor ar trebui să fie unul dintre obiectivele principale ale reformei politicii comune pentru pescuit, prin investirea în modernizarea bărcilor, întărirea măsurilor de siguranţă, instruirea pescarilor în ceea ce priveşte siguranţa de bază şi condiţiile de viaţă decente atunci când condiţiile meteo recomandă rămânerea la ţărm.
Alajos Mészáros
Dle preşedinte, contribuţia mea vizează necesitatea unei abordări unificate a recunoaşterii Kosovo. Prin adoptarea Tratatului de la Lisabona, statele membre au acceptat multe angajamente noi. Unul dintre acestea reprezintă noi proceduri integrate şi unificate privind politica externă şi de vecinătate.
Până acum, Kosovo a fost recunoscut ca stat independent de către 65 de state ale lumii, care includ 24 din cele 28 de state NATO şi 22 din cele 27 de state UE. Este timpul să încurajăm statele noastre membre care ezită, adică Ciprul, Grecia, România, Slovacia şi Spania, să lase la o parte îngrijorarea privind această chestiune şi să se alăture majorităţii prin recunoaşterea cât mai curând posibil a Kosovo. Acesta ar fi un semnal important care ar demonstra unitatea şi integrarea din ce în ce mai puternice ale UE.
Andrew Henry William Brons
Dle preşedinte, capitalismul global mută oamenii în jurul lumii - pe unii în mod legal, pe alţii ilegal - ca şi cum ar fi doar elemente dispensabile de producţie.
Mută bunuri şi chiar servicii în jurul lumii, în scopul de a subcota preţurile ultimei victime, de a închide fabricile, fermele şi birourile şi de a arunca muncitorii la groapa de gunoi.
Mută banii în jurul lumii, închizând locuri de muncă în Europa şi în lumea dezvoltată şi deschizându-le în locuri în care nivelurile salariilor reprezintă o fracţiune din costuri.
Acceptarea de către Uniunea Europeană a capitalismului global este o acceptare care ne va sufoca pe toţi. La fiecare criză economică, politicienii se aliniază să denunţe protecţionismul. Totuşi, numai protecţionismul ne va permite să reconstruim bazele de producţie şi să le garantăm popoarelor noastre subzistenţa. Economiile există sau ar trebui să existe pentru a le servi popoarelor noastre. Noi nu existăm pentru a le servi forţelor economice.
Nu se poate ca Uniunea Europeană să concureze cu Lumea a Treia fără a deveni o parte a acesteia, iar acest lucru se întâmplă deja.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Dle preşedinte, regret că unii dintre cei prezenţi astăzi în Parlament au ales să îl felicite pe dl Chávez, care se află în legătură cu teroriştii şi a inclus lideri ai ETA în guvernul său. Grupul meu şi cu mine, confruntându-ne cu o alegere între dl Chávez şi un judecător al Tribunalului Penal Central ca dl Velasco, dintr-un stat de drept, nu avem nicio ezitare în a-l susţine pe acest judecător al Tribunalului Penal Central.
Mai mult, dacă dl Rodríguez Zapatero ar înceta să fie atât de prietenos cu dl Chávez şi să se umilească în faţa acestuia, şi l-ar trata în schimb pe dl Chávez ca ceea ce este, un susţinător al teroriştilor, credibilitatea politicii externe a Spaniei în arena politică internaţională s-ar intensifica.
Franz Obermayr
(DE) Dle preşedinte, încă o dată, aş dori să fac referire la discuţia din cadrul ultimei dezbateri referitoare la discursurile de un minut, în care ne-am exprimat neplăcerea legată de faptul că este în mod evident neclar când îţi vine rândul şi că, atunci când ai aplicat de cinci ori, ar fi bine să ştii când îţi va veni rândul. Mai mulţi colegi au depus această cerere. Se pare că, în acel moment, aceasta fost luată în considerare. Nu pot să înţeleg de ce nu învăţăm din acest lucru şi nu încercăm să uşurăm munca deputaţilor în Parlamentul European şi să anunţăm o procedură clară pe care să o păstrăm. Eu sunt înscris de la ora 17.00 şi nu prea înţeleg această procedură.
Preşedinte
Urmăm procedura, dar trebuie să luaţi în considerare că avem mai mult de 60 de cereri şi numai 30 de minute pentru această procedură. Am dat cuvântul la aproximativ 35 dintre dumneavoastră.
Ne vom nota numele dumneavoastră şi vă promit că, data viitoare, veţi fi printre primii, dar acesta este modul în care lucrăm. Aş dori să dau cuvântul tuturor, dar, din nefericire, nu avem timpul necesar.
László Tőkés  (PPE
). - (HU) Dle preşedinte, am aceeaşi plângere. Nu mi s-a mai dat cuvântul de şase luni. Nu cunosc regula. Întotdeauna stăm pe întreaga durată a dezbaterilor şi stăm aici fără rost.
De o jumătate de an nu mi s-a mai dat cuvântul. Nu am luat la cunoştinţă niciun regulament, aşa că stau aici degeaba.
Preşedinte
Dle Tőkés, eu personal v-am dat cuvântul cel puţin o dată. Nu cred că este corect să spuneţi că nu vi s-a dat niciodată cuvântul.
Aş dori să reamintesc deputaţilor să îşi dea numele cu mult înainte de începere, deoarece întocmim o listă. Vă pot asigura că data viitoare veţi fi printre primii.
