2. Aserbaidžaan (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu kuue resolutsiooni ettepaneku üle Aserbaidžaani kohta.
Marie-Christine Vergiat
Austatud juhataja! Taas kord uurime olukorda Aserbaidžaanis. Selle riigi demokraatia olukord on piisavalt tõsine. Tegemist on siiski riigiga, mis on Euroopa Liidu idapartnerluses oluline osaline.
Opositsioonierakonnad ja valitsusvälised organisatsioonid mõistavad jätkuvalt hukka inimõiguste rikkumised ja sagedased poliitilised repressioonid, rääkimata valitseva režiimi korruptsioonist. Demokraatia ja inimõiguste väärtused on põhimõtteliselt Euroopa Liidu väärtuste lahutamatu osa.
Kas me ei peaks võtma õppust araabia maades juhtunust ja mitte nõudma oma idapartneritelt seda, mida me ei nõudnud mõnelt valitsuselt, nimelt Tuneesia, Liibüa ja Egiptuse valitsuselt? Kas me, härra Andor, ei peaks hoolt kandma selle eest, et viimaks ometi võiks neis riikides valitseda demokraatia ja et meil kehtiksid miinimunõuded selles valdkonnas?
Igatahes on minu arvates meie arutatav resolutsioon võimalikult vähe silmatorkav. Seetõttu ütlesime sellest lahti ja jääme hääletusel erapooletuks.
Charles Tannock
ettepaneku esitaja. - Austatud juhataja! Kahjuks on Aserbaidžaan üheparteiline ja poolautoritaarne riik, kus peaaegu üldse ei sallita Alijevite dünastia vastast poliitilist opositsiooni.
Eelmise aasta detsembris toimunud valimistel saavutas ootuspäraselt ülekaaluka häälteenamuse Heydar Alijevi Uue Aserbaidžaani Partei. Selle peale ütles OSCE, et üldkokkuvõttes ei olnud nende valimiste korraldamine piisav, et teha selle riigi demokraatlikus arengus märkimisväärseid edusamme. OSCE aruandes kirjutati, et sõnavabadus oli seal piiratud ja et tavapärane poliitiline arutelu oli peaaegu võimatu, osaliselt meediale kehtivate karmide piirangute tõttu.
Nüüd kuuleme uusi teateid opositsioonierakondade ja ajakirjanike ründamisest. See ei ole midagi uut, kuid on hea siin Euroopa Parlamendis endale aeg-ajalt meelde tuletada Alijevi režiimi tegelikku olemust. Lõppude lõpuks on tegemist riigiga, kes, nagu kõik ELi riigid, on Euroopa Nõukogu liige ja osaleb meie ELi idapartnerluses.
Väidetavalt austab Aserbaidžaan demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid ning inimõigusi. Tõde on hoopis teistsugune. Aserbaidžaan raiskab lugematul hulgal naftadollareid selleks, et veenda kõrvalseisjaid režiimi heatahtlikkuses, kuid mis minusse puutub, siis mind ei ole täielikult haneks tõmmatud.
Cristian Dan Preda
Austatud juhataja! Kõigepealt tooksin ühe rõõmustava uudise. Viitan konkreetselt siin istungisaalis arutlusel olnud kahe blogija - Adnan Hajizade ja Emin Milli - vabastamisele. Muidu on olukord Aserbaidžaanis siiski rohkem kui muret tekitav. Me kuuleme ajakirjanike tagakiusamisest ja inimõigusaktivistide hirmutamisest; nad seisavad silmitsi kriminaalsüüdistustega. Lisaks sellele arreteeriti Bakuus märtsis ja aprillis toimunud hiljutiste meeleavalduste järel 200 inimest. Kõik need vahejuhtumid tekitavad meis tõsiseid küsitavusi, eelkõige kuna me ei tohi unustada, et Aserbaidžaan on allkirjastanud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni.
Aserbaidžaani ametivõimud ei suutnud nähtavasti mõista, et nad peavad looma dialoogi kodanikuühiskonnaga, ja mitte avaldama survet ühiskonnale. Sellest hoolimata loodan, et suudame lõpuks alustada koostööd idapartnerluse raames ja Euronesti parlamentaarses assamblees.
Marietje Schaake
ettepaneku esitaja. - Austatud juhataja! Adnan Hajizade ja Emin Milli vanglast vabastamise üle rõõmustamisega lõpevad otsa head uudised Aserbaidžaanist. Euroopa Parlament on väga mures selle pärast, et selle aasta märtsis ja aprillis toimunud valitsusvastaste rahumeelsete protestide järel suruti Aserbaidžaanis ulatuslikult maha sõna- ja kogunemisvabadust. Noori, kodanikuühiskonna aktiviste, meediavaldkonnas tegutsevaid inimesi ja opositsioonipoliitikuid kiusatakse taga ja hirmutatakse. Osa meeleavaldajaid mõisteti süüdi arvukatel kohtuistungitel, mis toimusid öösel, mil inimestel ei olnud võimalik kasutada advokaadi abi. Suuremat osa neist advokaatidest omakorda ei teavitatud sellest, kus kohtuistungid toimuvad. Aserbaidžaani Inimõiguste Maja suleti justiitsministeeriumi korraldusel.
See hirmu ja hirmutamise õhkkond ning inimõiguste rikkumised peavad lõppema. Aserbaidžaani valitsus kaotab usaldusväärsust, kui ta rikub konventsioone, millega ta on ise ühinenud, nt Euroopa Nõukogu ja Euroopa inimõiguste konventsioon. Soovime, et president Alijev peaks oma sõna. Ka Euroopa kaotab usaldusväärsust, kui me ei võta nende rikkumiste suhtes midagi ette. Neil peaksid olema tegelikud tagajärjed ELi ja Aserbaidžaani vahelistele suhetele.
Ulrike Lunacek
Austatud juhataja! Paar päeva tagasi tähistasime Brüsselis Euroopa Parlamendis Euronesti suurejoonelist avamist. Aserbaidžaan on selle assamblee asutajaliige ning on kohustunud järgima demokraatiat, inimõigusi ja õigusriigi põhimõtteid ning austama kogunemis- ja meediavabadust. See on ka alates 2010. aasta juulist toimuvate ELi ja Aserbaidžaani assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste oluline osa.
Seda silmas pidades on täitsa hämmastav, kuidas Aserbaidžaani valitsus käitus rahumeelsete meeleavaldajatega viimasel kahel kuul. Noored - kes organiseerusid selliste sotsiaalvõrgustike nagu Facebook kaudu - arreteeriti ja neile mõisteti kuni kahe ja poole aasta pikkune vanglakaristus, sest nad avaldasid rahumeelselt meelt loosungi "Narkootikumide kuritarvitamine” all. Teisi ähvardab samasugune saatus. Vähemalt 30 inimesele, kes samuti rahumeelselt protesteerisid, mõisteti üldsusele suletud salajastel istungitel viis kuni kaheksa päeva vanglakaristust, ilma et neil oleks olnud võimalik võtta ühendust oma seaduslike esindajatega.
Kallid kolleegid, lugupeetud volinik! See on lubamatu! Euroopa Parlamendi viie suurima fraktsiooni ühisresolutsioonis nõuame kõigi nende inimeste viivitamatut vabastamist ning õigusriigi põhimõtete, sõna- ja meediavabaduse tegelikku austamist, et Aserbaidžaanis ei kiusataks taga ühtegi ajakirjanikku, nagu president Alijev meile aastaid tagasi, täpsemalt 2005. aastal kinnitas. Lõpuks peab ta need lubadused täitma.
Ma tõesti loodan, et juunikuus korraldatava parlamentidevahelise assamblee ajaks õnnestub meil kõik need inimesed vabastada, kaasa arvatud ajalehetoimetaja Einulla Fatullajev, ja et valitsus ning valitsuserakonnad täidavad lõpuks ometi oma lubadusi. Vastasel juhul peavad sellega kaasnema tagajärjed.
Eduard Kukan
Austatud juhataja! Demokraatia ja inimõiguste olukord Aserbaidžaanis tekitab õigustatud muret. Muret valmistab sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabadus ning paljud muud valdkonnad. Me jälgime vahistamiste ning demokraatiaaktivistidele, ajakirjanikele ja poliitilisele opositsioonile poliitilise surve avaldamise juhtumeid. Aserbaidžaanile ja teistele selle piirkonna riikidele tuleb edastada selge sõnum, et inim- ja kodanikuõiguste rikkumisi ei tohi mingil juhul lubada. Kui nad soovivad olla ELi partnerriigid, peavad nad neid väärtusi austama.
Seetõttu peaks inimõiguste ja demokraatlike normide rikkumisi käsitlev arutelu hõlmama kogu Lõuna-Kaukaasia piirkonda. Sellega seoses tahaksin juhtida tähelepanu ka Aserbaidžaani ja Armeenia vaheliste pingete uuesti teravnemisele Mägi-Karabahhi piirkonnas. Praegu kujutab selline olukord julgeolekuohtu kogu piirkonnas. Seega on oluline võtta praegu selleks vastu resolutsioon. Liit peaks käituma aktiivsemalt ja vastutustundlikumalt, mitte ainult Aserbaidžaanis, vaid kogu piirkonnas. Peaksime õppust võtma Venemaa ja Gruusia vahelisest konfliktist ning hoidma ära samasuguse tragöödia kordumise.
Kristian Vigenin
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! On tõsi, et olukord Aserbaidžaanis on keeruline, ning meil on põhjust muretseda. Mainiksin siinkohal eelkõige Hajievi juhtumit. Minu arvates peaksid ametivõimud mõistma, et rahumeelsed meeleavaldused on iga demokraatliku riigi poliitilise elu loomulik osa ning et arvamuste ja poliitiliste veendumuste paljusus on demokraatliku ühiskonna oluline osa.
Teisalt pean ütlema, et on üsna kahetsusväärne, et me panime Aserbaidžaani ja Valgevene kiireloomulised küsimused üksteisega kõrvuti - nädal pärast seda, kui Aserbaidžaanist sai koos meie, Euroopa Parlamendiga, Euronesti parlamentaarse assamblee asutaja - ja teda sellena tervitati. Me peame looma sidemed nii ametivõimude kui ka kodanikuühiskonnaga ning peame lisaks kiireloomuliste meetmete ja resolutsioonide vastuvõtmisele tegema enamat.
Idapartnerlus ja Euronesti parlamentaarne assamblee on selliste sidemete loomiseks hea platvorm ning mulle tundub, et Aserbaidžaanist puhuvad uued tuuled - taaselustatud soov pidada poliitilist dialoogi. Juunis Aserbaidžaani külastav parlamentaarne koostöökomisjon peaks kasutama seda võimalust inimõiguste küsimuse tõstatamiseks, kuid samuti selleks, et alustada riigiga järjekindlamat dialoogi.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Ma söandan soovitada, et kui Aserbaidžaan oleks tuntud Aseeriana, nagu Gruusia ja Armeenia, tunneksid Euroopa kodanikud sealsete demokraatlike normide pärast rohkem muret.
Ent minu fraktsioon ei saa jagada Kristian Vigenini seisukohta. Aserbaidžaanis ei ole meedia vaba. Valimised ei ole õiglased. Ametnikud kohtlevad elanikke meele- ja mõnikord vägivaldselt. Viimastel nädalatel toimunud rahumeelsetele meeleavaldustele sai osaks pigem Araabia kui Euroopa riigile omane represseerimine aeglaselt edulootust lämmatanud 18aastase režiimi poolt. Selle riigi Euroopa naabruspoliitikas osalemise jätkamise tingimuseks tuleb seada pigem demokraatlikud reformid kui valmisolek varustada Nabucco torujuhet naftaga.
Heidi Hautala
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Demokraatia ning inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine on praegu Aserbaidžaani ja Euroopa Liidu vahel läbiräägitava uue assotsieerimislepingu lahutamatu osa.
Neid põhimõtteid austamata on võimatu mõista, kuidas saab Aserbaidžaanil olla ühine tulevik oma Euroopa partneritega. Lubage mul samuti ühineda nende kolleegidega, kes rõhutavad, et oma idapartnerluse partnerriikidega läbi rääkides peame olema väga selged ja objektiivsed. Me ei tohiks uskuda, et meil on võimalik pääseda vaid Valgevene kritiseerimisega, sest nii Aserbaidžaanil kui ka mitmel teisel idapartnerluse riigil on tõsiseid probleeme, ja ma loodan, et inimõiguste allkomisjoni tellitud tulevane uuring annab mõningaid juhiseid, kuidas peaksime nende riikidega rääkima nende inimõiguste olukorrast.
Jaroslav Paška
Austatud juhataja! Aserbaidžaan on üks ELi erilistest partneritest ja Euronesti rühmituse asutajaliige ning seetõttu saab ta suurt kasu privilegeeritud suhetest ELiga.
Sellise eristaatusega riigina lubas ta siiski vastastikuste kokkulepete sõlmimisel ELi partnerina toetada demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtteid, mis on sellise koostöö peamised eeltingimused. Seega on lubamatud ajakirjanike, noorteorganisatsioonide esindajate ja kodanikuaktivistide põhjendamatud vahistamised, rahumeelsete meeleavalduste keelustamine ja füüsilise jõu kasutamine meeleavaldajate vastu.
Ma loodan, et nii kõrge esindaja ja komisjoni asepresident paruness Ashton kui ka komisjon ise väljendavad ja näitavad Aserbaidžaani valitsusele oma muret demokraatia mahasurumise pärast riigis ning nõuavad kiirete parandusmeetmete võtmist. Koostatud resolutsiooni vastuvõtmisega anname nii komisjonile kui ka kõrgele esindajale selleks vajaliku volituse.
Sari Essayah
(FI) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! On veidi pentsik, et meie Euronesti partnereid Aserbaidžaani ja Valgevenet käsitletakse siin järjestikku kiireloomuliste inimõigusalaste juhtumitena. Muidugi peaks partnerlus eeldama Euroopa väärtuste austamist.
Inimõigusorganisatsiooni Amnesty International arvates püüavad Aserbaidžaani ametivõimud kriitilisi hääli lämmatada, eesmärgiga ära hoida laiaulatuslikumad meeleavaldused, milliseid on nähtud araabia maailmas viimastel kuudel. Paaril viimasel nädalal on Aserbaidžaani politsei ajanud riigis laiali mitu meeleavaldust ja on ka vahistanud opositsiooni esindajaid väljamõeldud süüdistustega, sageli uimastite omamise eest.
Savalani ja hiljuti vahistatud meeleavaldajate juhtumid näitavad, kui nõrgaks on Aserbaidžaanis jäänud põhiõigused ja kui kaugele on ametivõimud valmis teisitimõtlejate vaigistamiseks minema.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Olukord Aserbaidžaanis valmistab väga suurt pettumust. Tegemist on riigiga, kes pärast Nõukogude Liidu lagunemist ei ole poliitiliste õiguste vallas tegelikke edusamme teinud. Liiga palju on näiteid selle kohta, et puudub vabadus - hästi toimiva demokraatia jaoks oluline sõna- ja ajakirjandusvabadus -, ning ka tõendeid vangide piinamise kohta, kohtuasju, kus ebaseaduslikult saadud tõendid on alati vastuvõetavad, jne.
Kuna meil on lähedased suhted selle riigiga, peame kindlasti alustama dialoogi, kuid minu seisukoht ühtib rohkem Graham Watsoni arvamusega: me peame karmilt sekkuma, sest pidevalt leebe olemisega ei jõuta kuhugi. Seega loodan, et öeldakse "jah” dialoogile ja kaasamisele, kuid me peame suurendama nõudmisi vabaduse järele: sõna- ja väljendusvabaduse ning eelkõige ajakirjandusvabaduse järele.
Mitro Repo
(FI) Austatud juhataja! Sõna- ja kogunemisvabadus on üldised põhiõigused ja demokraatliku ühiskonna nurgakivid. On kurb, et kodanikuühiskonna mitmekesisuse lämmatamise vahendina kasutatakse tagakiusamist, hirmutamist ja vahistamist.
Aserbaidžaan on Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni osaline ja Euroopa Nõukogu liige ning tema ülesanne on tagada oma kodanike inimõigused ja neid austada. Aserbaidžaanis piiratakse blogijate, ajakirjanike ja kodanikuühiskonna aktivistide sõnavabadust ja takistatakse rahumeelseid meeleavaldusi. Noortel ei lubata kasutada uut kommunikatsioonitehnoloogiat ega sotsiaalmeediat ning neid isegi karistatakse selle eest, kui nad neid kasutavad.
See on irooniline, sest kahtlemata tooks aktiivne ja mitmekesine kodanikuühiskond riigile kasu. Aserbaidžaani demokraatia ja inimõiguste arengut tuleks Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames toetada.
Vytautas Landsbergis
Austatud juhataja! Aserbaidžaani käsitlevas resolutsioonis väljendame muret Põhja-Aafrika edaspidise mõju pärast sellele Euroopa partnerluses osalevale riigile.
Selle riigi juhtkond peaks oma suhtumises opositsiooni ja rahumeelsetesse meeleavaldajatesse vältima sarnasust Põhja-Aafrika, Venemaa või Valgevene režiimidega. Nimetatud soovitust ja hoiatust saab lugeda meie ees olevast dokumendist, mille teatud punktides võidakse väljendada seda kriitikat selgemalt.
Inimõiguste olukorra halvenemist ja rikkumiste juhtumite sagenemist käsitlevale sõnastusele peaks eelnema sõna "hiljuti”, sest tegemist ei ole halva üldise arengu veelgi halvemaks muutumisega aastate jooksul. Vastupidi - kuni kevadiste sündmusteni tegi Aserbaidžaan suhteliselt häid edusamme ning organisatsioon Human Rights Watch ei kandnud teda selliste halva suhtumise osaliseks saanud riikide loetellu nagu Hiina, Iraak, Iisrael, Venemaa, Saudi Araabia või Usbekistan. Kuna teda ei nimetatud, näis Aserbaidžaan parem olevat, kuid nüüd vajame veidi rohkem tasakaalu.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Austatud juhataja! Aserbaidžaan, kes on Euroopa Liidu aktiivne partner Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse raames ning ühtlasi Euronesti asutajaliige, peab täitma Euroopa Liidule antud lubadusi. Nendeks on demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine, samuti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis ja teistes rahvusvahelistes lepingutes, mille osaline on Aserbaidžaan, tagatud põhivabaduste austamine. Riik, kes soovib saada üleilmselt tunnustatud demokraatiaks, ei saa toimida, kui ei võimalda oma kodanikel, eriti noortel, rahumeelselt meelt avaldada. Ei ole õige keelata neil eksamite sooritamist seetõttu, et neil on teistsugused poliitilised vaated kui praegustel riigijuhtidel.
Meie Euroopa partneritena tahaksime näha, et Aserbaidžaanis toimub dialoog kodanikuühiskonnaga, ajakirjandus saab ennast vabalt väljendada ja teha reportaaže ilma poliitilise surveta, et anda üldsusele õiget teavet, ning juurdepääs internetile on vaba ja tsenseerimata, et lihtsustada Aserbaidžaani suhtlemist Euroopaga.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Austatud juhataja! Tänapäeva Aserbaidžaanil on kaks palet. Ühelt poolt näitab Aserbaidžaan muljet avaldavat majanduskasvu, mis toob esile väga suured naftakogused, edusamme Euroopa Liiduga assotsieerimislepingu üle peetavatel läbirääkimistel ja osalemist Euronesti parlamentaarses assamblees. Teisalt toimuvad vahistamised, seatakse piiranguid ajakirjandusele - olukord, mis meenutab väga Valgevenes toimuvat, millest rääkisid minu kolleegid. Minu arvates peavad Bakuu ametivõimud otsustama kuulata ära avalik arvamus, sest kahe tooli vahel istumine ei tule kõne allagi, ning Euroopa Liit peaks kõigi oma vahenditega aitama tal valida õiget suunda.
László Andor
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Aserbaidžaani sündmused seoses demokraatia ja inimõigustega valmistavad jätkuvalt palju muret meile kõigile. Paaril viimasel aastal oleme märganud muret tekitavat suundumust, mille kohaselt suurendatakse piiranguid selles valdkonnas. 7. novembril 2010. aastal toimunud parlamendivalimised ei olnud piisavad, et teha kõnealuse riigi demokraatlikus arengus märkimisväärseid edusamme.
On teisigi valdkondi, mille puhul usume, et Aserbaidžaan peab parandama oma tulemusi seoses riigi Euroopa Nõukogu ja OSCE liikmelisusest tulenevate kohustuste täies mahus täitmisega. Kõigepealt meediavabadus: üldiselt meedia pluralism puudub. Samuti on teateid ajakirjanike tagakiusamise ja nende vastase vägivalla kohta ning kahtlaseid kohtuprotsesse meediavaldkonna esindajate suhtes. Üksikud kohtuasjad selles valdkonnas valmistavad endiselt muret.
Kogunemisvabadus on veel üks valdkond, mis mulle tõsist muret teeb. Viimastel kuudel on nähtud seda, kuidas ametivõimud on läbi viinud mitu tõsist aktsiooni korraldatud meeleavalduste suhtes ning on püütud organiseerida meeleavaldusi, milleks on innustust saadud Araabia kevade revolutsioonidest. Aktivistide vahistamine ja muud meeleavaldajate vastased survemeetmed on väga laiduväärsed.
Euroopa Liidul lasub kohustus edastada selge sõnum demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise olulisuse kohta. Selle sõnumi edastas president Barroso isiklikult oma jaanuarikuisel Bakuu-visiidil ja see on meie tulevaste visiitide päevakorras tähtsal kohal.
Inimõigused ja demokraatia on meie ja Aserbaidžaani koostöö alustalad kehtivas partnerlus- ja koostöölepingus. Eelmisel aastal moodustasime uue vabaduse, turvalisuse ja õiguse ning inimõiguste ja demokraatia allkomisjoni. Ka demokraatia ja inimõigused on meie uue assotsieerimislepingu üle peetavate läbirääkimiste keskne teema.
Tunnen heameelt Aserbaidžaani valmisoleku üle arutada neid meetodeid. Samuti tunnustan Euroopa Parlamendi rolli demokraatlike väärtuste propageerimisel meie partneritele Aserbaidžaanis, sealhulgas oma töö kaudu ELi-Aserbaidžaani koostöökomisjonis.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Peatselt algab hääletamine.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Monica Luisa Macovei
Aserbaidžaanis sunnitakse vaikima kõik, kes valitsust kritiseerivad. Euroopa Parlamendi resolutsioonis ja inimõiguste organisatsioonide aruannetes kajastatakse tõsiseid inimõiguste rikkumisi. Üks selline rikkumine, millele ma juhtisin kirjalikult vastatavas küsimuses nõukogu tähelepanu, puudutab ajakirjanik Einulla Fatullajevit, kes istub endiselt vahi all, ehkki Euroopa Inimõiguste Kohus tegi otsuse tema vabastamise kohta. Ma juhtisin tookord sellele tähelepanu ja nõuan nüüd tungivalt, et karistusseadustikust jäetakse välja laimu, häbistamist ja solvamist käsitlevad sätted (artiklid 147-148). Transparency Internationali viimasest Aserbaidžaani käsitlevast raportist nähtub, et valitsus ei võta korruptsiooniga võitlemiseks midagi ette ja et kohtute sõltumatus ei ole tagatud. Peale selle vastasid ametivõimud hiljutistele, 11. märtsil ja 2. aprillil toimunud meeleavaldustele vahistamiste ja tagakiusamisega. Demokraatia põhineb inimeste vabalt väljendatud tahtel. Kutsun nõukogu ja komisjoni üles tungivalt nõudma, et Aserbaidžaani ametivõimud austaksid inimõigusi, eriti sõnavabaduse ja rahumeelse meeleavaldusega seotud õigusi, ning võtaks konkreetseid meetmeid korruptsiooniga võitlemiseks ja kohtusüsteemi reformimiseks. Euroopa Liit peab toetama kõiki neid, kes riskivad selles riigis oma elu ja vabadusega meie ühiste väärtuste nimel.
Fiorello Provera
Aserbaidžaan osaleb aktiivselt Euroopa naabruspoliitikas, on üks kuuest ELi idapartnerluse riigist ja kuulub Euronesti parlamentaarse assamblee asutajate hulka. Nimetatud kolme algatuse põhiväärtusteks on demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamine. Nende algatuste eesmärk on edendada pidevat poliitilist dialoogi, millega on võimalik tugevdada liikmesriikidevahelisi sidemeid ja mis võimaldab Euroopal nendega reformide teel kaasas käia. Meie arvates ei pruugi kiireloomuline resolutsioon kui vahend olla piisav või annab isegi vastupidiseid tulemusi soovitud eesmärgi saavutamisele, st Aserbaidžaani pidevale edasiliikumisele oma eesmärkide suunas, milleks on täielik ja tänapäevane demokraatia. Parlamentide- ja valitsustevahelisel tasandil saavutatud kokkulepete alusel loodud institutsioonide ülesandeks on nende eesmärkide saavutamine; need institutsioonid on sobivad kohad, kust nõuda selgitusi võimalike õigusrikkumiste kohta ning kes ergutaksid tõhusalt head käitumist ja demokraatlikke reforme.
Tadeusz Zwiefka
Jällegi juhime tähelepanu sõna- ja ajakirjandusvabaduse küsimusele ning ajakirjanike kohtlemise üldisele poliitikale Aserbaidžaanis. Erinevate allikate teadetest nähtub, et ajakirjanike ja igasuguste poliitiliste aktivistide olukord Aserbaidžaanis muutub üha raskemaks. Juba 2005. aastal kinnitas Aserbaidžaani president Ilham Alijev, et austatakse kõiki ajakirjanike õigusi ja nad võivad mis tahes ohu korral loota abile. Ent faktidest ilmneb, et need sõnad on vaid tühi lubadus.
Mulle kui aastaid ajakirjanikuna töötanud inimesele, kes tunneb seda tööd läbi ja lõhki, on see teema eriti tähtis. Aserbaidžaanis takistatakse pidevalt ajakirjanike põhirolli, usaldusväärse ja usutava teabe edastamise täitmist. On vastuvõetamatu, et ajakirjanikud teevad oma tööd vahistamise ja keha läbiotsimise ähvardusel. Aserbaidžaani ametivõimud peavad mõistma, et vaba ja sõltumatu meedia tegevus annab rahvusvahelisele üldsusele selgelt märku, et riik on maailmaareenil usaldusväärne partner.
Euroopa Parlamendi sõnum peaks olema selge - Euroopa Liiduga tehtavast majanduskoostööst saadav kasu ei tohi varjutada ootusi seoses vajadusega liikuda põhiliste inimõiguste - eriti sõna- ja ajakirjandusvabaduse - austamist käsitlevate Euroopa normide täitmise poole; need põhiõigused on demokraatia alustalad ja ilma nendeta ei ole tänapäeva demokraatlikul ühiskonnal võimalik eksisteerida.
