Styring og partnerskab i det indre marked - Et indre marked for europæere - Et indre marked for virksomheder og vækst - Offentlige indkøb (forhandling) 
Formanden
Første punkt på dagsordenen er forhandling under ét om det indre marked, som omfatter en drøftelse af følgende materiale: betænkning af Kalniete for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om styring og partnerskab i det indre marked [2010/2289 (INI)], betænkning af Correia De Campos om et indre marked for europæere [2010/2278 (INI)], betænkning af Buşoi om et indre marked for virksomheder og vækst [2010/2277 (INI)] og Kommissionens redegørelse om offentlige indkøb.
Jeg vil gerne byde kommissær Barnier og formanden for Rådet, fru Győri, velkommen. Jeg skal nu give ordet til ordførerne. Den første taler er fru Kalniete.
Sandra Kalniete
Hr. formand! Når vi taler om styring og partnerskab i det indre marked, mener vi her i Parlamentet, at en af de vigtigste udfordringer i forbindelse med gennemførelsen af det indre marked er at sikre politisk lederskab på højeste plan. Kommissionens formand skal sammen med formanden for Rådet påtage sig ansvaret for at konsolidere det indre marked. Også medlemsstaterne skal spille en ekstremt aktiv rolle i denne proces. Ellers ville mange idéer om, hvad vi kan gøre for at relancere væksten i Europa, skabe nye job og øge den europæiske konkurrenceevne i en globaliseret verden, blot forblive gode intentioner, hvilket ville bane vejen for, at Europa blev forandret til verdens syge mand. Derfor opfordrer vi i denne beslutning Kommissionens formand og medlemsstaternes ledere til at deltage i og påtage sig ansvaret for indførelsen af den lovgivning og de politiske ændringer, som det indre marked har behov for. De beslutninger, der skal vedtages i dag, udsender et klart signal om de retningslinjer, som Parlamentet forventer, at Kommissionen følger i sine handlinger. Jeg skal nævne nogle af de væsentligste arbejdsprioriteter: et digitalt indre marked og et forenet område for intellektuel ejendomsret, faglig mobilitet for europæiske borgere, opmuntring til offentlige indkøb på tværs af grænserne og ensretning af skattesystemerne. For så vidt angår reguleringen af det indre marked, mener jeg, der er fire afgørende retningslinjer. For det første skal det sikres, at de normer for det indre marked, som allerede er blevet vedtaget, bliver gennemført. Samtlige medlemsstater skal gennemføre forordningerne om det indre marked rettidigt og på gennemsigtig vis, og Kommissionen skal føre et strengt og konsekvent tilsyn med deres gennemførelse. For det andet skal de protektionistiske tendenser stoppes. Protektionisme vil blot fremme fragmenteringen af det europæiske marked og medføre et fald i vores generelle konkurrenceevne. For det tredje skal diverse transaktionsomkostninger, som forhindrer den europæiske økonomi i at fungere effektivt, reduceres. Dette vedrører ikke blot mekanismer som en effektiv, enkel og udenretlig tvistbilæggelsesprocedure, men også brugervenlig e-forvaltning på tværs af grænserne med velfungerende elektronisk udveksling af de nødvendige oplysninger og dokumenter. Den fjerde retningslinje er større inddragelse af samfundsgrupperne i udarbejdelsen og gennemførelsen af politikker i henhold til principperne i Lissabontraktaten.
Endelig vil jeg gerne takke alle skyggeordførerne og koordinatorerne for deres bidrag og for det forretningslignende samarbejde, der opstod, som forhåbentlig i dag vil give os mulighed for at vedtage beslutningerne om det indre marked med et overbevisende flertal og arbejde videre med de seneste års udvikling af en lovgivning, som virkelig konsoliderer det indre marked og gør det til et instrument til fremme af vækst og jobskabelse i Europa.
António Fernando Correia De Campos
ordfører. - (PT) Hr. formand, hr. Barnier, mine damer og herrer! Parlamentet har besvaret Kommissionens anmodning vedrørende de foranstaltninger, der er brug for for at relancere det indre marked, med den betænkning, vi drøfter og stemmer om i dag.
Blandt de 19 forslag vedrørende akten for det indre marked for europæere, som jeg var ordfører for, har vi fastsat fem prioriteter ud fra kriterierne håndgribelighed og gennemførlighed på kort sigt.
For det første skal vi øge EU-borgernes mobilitet gennem gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, professionsidentitetskort, et europæisk kvalifikationspas og regelmæssig måling af mobiliteten inden for EU.
For det andet skal vi forbedre grænsekontrollen af varer, der indføres fra tredjelande, og udarbejde en flerårig handlingsplan for markedstilsyn og produktsikkerhed.
For det tredje bør roamingbestemmelserne forlænges indtil juni 2015 med prislofter for roaming med henblik på at nedbringe roamingudgifterne for personer og erhvervsliv.
For det fjerde har vi behov for garanteret adgang til basale banktjenester med bedre gennemsigtighed og sammenlignelighed.
For det femte skal de hindringer, der besværer mobile arbejdstagere, fjernes med henblik på at sikre fuld overførsel af pensionsrettigheder.
Dette arbejde var enkelt og konsensualt, mens det var vanskeligere at nå til enighed om foranstaltninger til afhjælpning af den svaghed i det indre marked, der blev nævnt i Monti-rapporten, og at opnå den holistiske, samordnede tilgang til borgernes behov og mistro, der klart blev identificeret i Grech-betænkningen, som Parlamentet vedtog i maj sidste år.
Vi mener bestemt, det er kunstigt at opdele Parlamentets arbejde i tre separate betænkninger, trods Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelses bestræbelser på at forene analyser og tiltag. De tre komponenter - virksomheder, europæere og styring - skal udvikle sig samtidigt med henblik på at få et konkurrencedygtigt indre marked, hvor intelligent, rummelig og bæredygtig vækst sætter europæerne i centrum for markedet.
Vi erkender endvidere, at Kommissionens mange initiativer på dette område sammen med Europa 2020, industripolitikken og innovationens Europa risikerer at udviske det centrale element i relanceringen, som ikke blot er at gøre idéen om det indre marked mere venlig, men også at gøre den mere tillokkende for europæerne.
Det var vanskeligst at opnå konsensus om to spørgsmål. For det første var vi med hensyn til respekt for sociale værdier og rettigheder oppe mod modviljen blandt højrefløjens medlemmer og i Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa mod at acceptere behovet for permanent at beskytte europæernes sociale rettigheder, så de ikke bliver oversvømmet af markedshensyn i nogen fremtidig lovgivning. Vi beklager især den manglende prioritering af en henvisning til revisionen af direktivet om udstationering af arbejdstagere.
For det andet var målet med hensyn til beskyttelse af sociale ydelser af almen økonomisk interesse at forhindre, at indholdet af sådanne ydelser udelukkende blev bestemt af markedshensyn, eller i det mindste at fjerne muligheden for at gøre offentlige sociale ydelser til private monopoler eller oligopoler inden for områder som vandforsyning, bytransport, uddannelse, sundhed og social støtte.
Selv om det kunne virke gunstigt at indføre konkurrencemæssig forvaltning og indre markedsmekanismer for disse ydelser, skal de sociale værdier, der er forbundet med universel adgang, beskyttes, da solidaritetsprincipperne i sådanne tilfælde opvejer rene markedshensyn.
Her stødte vi på modvilje fra de parlamentariske grupper til højre for os mod at acceptere europæisk lovgivning på dette område, og de accepterede kun "udnytter alle de muligheder, den har til rådighed, med udgangspunkt i og i overensstemmelse med artikel 14 [og] protokol 26" til traktaten.
Den gruppe, jeg tilhører, afholdt sig fra at stemme under den endelige afstemning om de tre betænkninger i udvalget, da der ikke var blevet gjort fremskridt med hensyn til det indre markeds sociale dimension. Efter udvalgsafstemningen blev der dog indlemmet en række positive punkter, som forbedrede betænkningen markant. Der blev opnået konsensus gennem en række kompromiser, hvor de endelige ændringsforslag blev underskrevet af de største parlamentariske grupper uden vindere og tabere.
Alle parlamentariske grupper bidrog til slutresultatet - som gør Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og dem, der har arbejdet på denne betænkning, ære - med 266 ændringsforslag samt udtalelser fra fem udvalg. Alle bidrag var gavnlige. Jeg vil gerne takke skyggeordførerne Róża Gräfin von Thun, Jürgen Creutzmann, Malcolm Harbour, Emilie Turunen og Kyriacos Triantaphyllides samt gruppekoordinatorerne for den produktive kritik og samarbejdsånd, der gjorde det muligt at nå frem til et positivt forhandlingsresultat. Jeg skal især takke hr. Harbour for den generøse, fremadskuende holdning, han har præget udvalgets arbejde med gennem de seneste fire måneder.
Cristian Silviu Buşoi
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det indre marked er uden tvivl en af EU's største bedrifter, en af dets uomstridelige styrker og noget, vi alle kan være stolte af. Jeg mener ikke, det er nogen overdrivelse at sige, at det indre marked er afgørende for den europæiske integration. Det indre marked har med tiden vist, at det gavner forbrugerne og de europæiske virksomheder, og det har bidraget til vores økonomiske vækst.
På det seneste har vi dog bemærket en vis sløvhed i markedets integration. Vi har derfor brug for at give det indre marked ny fremdrift. Vi har brug for at forny de europæiske borgeres tillid til det. Vi har brug for at starte på en frisk. Jeg sætter stor pris på Kommissionens arbejde i denne henseende, især kommissær Barniers fremragende arbejde, og jeg vil gerne endnu en gang sige ham tak for hans beslutsomme engagement og hans indsats for at relancere det indre marked. Kommissionen har udarbejdet et ambitiøst og på samme tid praktisk og yderst nødvendigt program til os med henblik på at give det indre marked fornyet styrke. Jeg er ret sikker på, at disse foranstaltninger, hvis de bliver gennemført, vil gøre det indre marked mere attraktivt for vores borgere og virksomheder og generelt vil hjælpe det med at fungere mere effektivt.
(EN) For så vidt angår min betænkning, må jeg sige, at det ikke var nogen nem opgave, vi havde fået. Vores opgave var ambitiøs, for vi skulle opnå konsensus om de foranstaltninger, der skal danne grundlag for et stærkt og moderne indre marked, som kan bidrage til fremtidig vækst, og som frem for alt opfylder vores borgeres og virksomheders forventninger.
Vi overvejede, hvorvidt der skulle fokuseres på innovation, hvad der skulle gøres med hensyn til de intellektuelle ejendomsrettigheder, og hvilke skattemæssige foranstaltninger der er hensigtsmæssige for at forbedre det indre marked og på samme tid respektere medlemsstaternes suverænitet.
Efter vores drøftelser og efter mange bidrag - som jeg gerne vil takke alle skyggeordførerne, ordførerne for udtalelserne og alle mine kolleger, der stillede ændringsforslag, for - lykkedes det os at identificere fem prioriteter, der bør gennemføres omgående.
Den første prioritet vedrører midlerne til støtte af innovation og kreativitet på det indre marked, som er afgørende, hvis vi vil have kraftigere og mere bæredygtig vækst. Oprettelsen af et EU-patent og et fælles tvistbilæggelsessystem, som allerede er på vej, samt et forbedret system til forvaltning af ophavsrettigheder er af afgørende betydning.
Hvis vi vil have innovation, er vi også nødt til at finde en måde at finansiere den på, herunder langsigtede investeringer og en ramme, der tilskynder venturekapitalfonde til at investere effektivt. EU-projektobligationer kan også være en god mulighed for infrastrukturinvesteringer inden for energi og telekommunikation.
Vores tredje prioritet sigter mod at bringe det indre marked i overensstemmelse med vores digitale dagsorden ved at stimulere e-handelen. Dette kræver foranstaltninger, der øger forbrugernes og virksomhedernes tillid til e-handel, herunder bekæmpelse af forfalskning og piratkopiering og lettelse af leveringer på tværs af grænserne og grænseoverskridende gældsinddrivelse.
Den fjerde prioritet har til formål at gøre det indre marked til et bedre miljø for SMV'er i lyset af deres betydning for den økonomiske vækst og deres jobskabelsespotentiale. Deres adgang til kapitalmarkederne skal forbedres. Skatteforanstaltninger såsom indførelse af et fælles, konsolideret selskabsskattegrundlag, en tydelig momsramme og fjernelse af administrative hindringer kunne opmuntre SMV'erne til at handle på tværs af grænserne.
Endelig skal procedurerne for offentlige indkøb rationaliseres. De skal forenkles for at give alle SMV'er mulighed for at deltage i procedurerne, og de bør anvendes bedre med henblik på at fremme en intelligent, bæredygtig og integrerende vækst.
Michel Barnier
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg mener, vi står ved et afgørende punkt i det arbejde, vi har udført sammen i lyset af hr. Montis klare, omfattende og omhyggelige undersøgelse af det indre marked, i lyset af hr. Grechs betænkning, som De vedtog med et meget stort flertal, og i en tid, hvor vi, hvis vi lytter opmærksomt til borgerne i vores forskellige medlemsstater, skal gøre status over, hvor vi er på vej hen med hensyn til vækst, beskæftigelse og social samhørighed.
Hvilke budskaber får folk fra Bruxelles og Strasbourg? For øjeblikket er budskaberne nødvendige, men de er altid problematiske eller restriktive. Det er budskaber om regulering eller, som det er tilfældet i mit arbejde, om forvaltning, overvågning, underskud og gældsnedsættelse. Der er således tale om væsentlige budskaber, men de er restriktive og problematiske. Jeg mener, at vi skal føje andre budskaber og frem for alt andre aktioner til disse med henblik på at genskabe tilliden til det europæiske projekt og til, hvorfor vi alle bør trække i den samme retning i stedet for at stå alene eller gøre ting alene for at tackle globaliseringens udfordringer.
Det er dét, vi virkelig fokuserer på i vores arbejde, og jeg vil gerne personligt takke vores tre ordførere, som netop har talt, fru Kalniete, hr. Correia De Campos og for et øjeblik siden hr. Buşoi. Jeg vil endvidere gerne takke formanden, hr. Harbour, som det med stor effektivitet og ved at lytte meget opmærksomt er lykkedes - hvilket allerede er blevet nævnt - at sætte knap 11 parlamentariske udvalg i arbejde på meget kort tid. Derudover vil jeg også gerne give udtryk for min taknemmelighed over for koordinatorerne fra de forskellige politiske grupper, for De havde rigtig mange spørgsmål, der skulle koordineres mellem Dem, i lyset af det store antal emner, vi har beskæftiget os med. De vil dermed sende et meget kraftigt signal til de øvrige institutioner samt til virksomhederne og borgerne.
I forlængelse af Monti-rapporten og Grech-betænkningen bad formand Barroso mig om at arbejde sammen med 12 af mine kolleger som en fælles gruppe i kollegiet om relanceringen af det indre marked og om de strukturelle reformer, der er nødvendige for at finde de to, tre eller fire vækstpunkter, som markedet omfatter.
Jeg vil gerne minde Dem om, at på dette store marked, som desuden danner grundlag for det europæiske politiske projekt, går 60 % af vores eksport til de øvrige 26 medlemsstater. Samtlige lande - lige fra Tyskland, det største, og ned til det allermindste af vores lande - eksporterer i gennemsnit 60 % af deres varer og tjenesteydelser til deres naboer på det store marked. Man mener, at dette marked ville have et endnu større vækstpotentiale, hvis det fungerede mere effektivt. Det er sådan, akten for det indre marked blev til. Det er sådan, vi identificerede de 50 forslag, der er indeholdt i den lille blå bog, jeg har sendt til alle Deres lande på de 23 EU-sprog, til alle nationale parlamentsmedlemmer, fagforeninger og fagorganisationer.
Derefter brugte vi under vores drøftelser tid på at udvælge de forslag, der mest effektivt kan forbedre livet for virksomhederne og borgerne. På onsdag i næste uge vil kollegiet således drøfte akten for det indre marked i forlængelse af disse drøftelser, inden det iværksætter foranstaltninger baseret på Deres overvejelser og forhandlinger i dag.
Jeg tror fuldt og fast på, at vi har brug for alle regioner, vi har brug for alle virksomheder, og vi har brug for alle borgere for at vinde kampen om konkurrenceevne og vækst. Alle regioner. Det er grunden til, at Kommissionens formand, Jacques Delors, allerede ved det indre markeds og akten for det indre markeds opståen ville understøtte opførelsen af det indre marked med en samhørighedspolitik, så også regioner, der udviklingsmæssigt halter bagefter, kan deltage i kampen om vækst og konkurrenceevne. Alle regioner, også de fjerneste regioner i den yderste periferi. Vi har brug for alle virksomheder, når det gælder innovation og kreativitet - her tænker jeg på de patenter, vi presser igennem - og når det gælder små og mellemstore virksomheder, som skal opnå finansiering og have mindre administrative vanskeligheder og bureaukrati at slås med, når det gælder sikker handel online, og når det gælder deltagelse i offentlige indkøb, som jeg vil vende tilbage til om et øjeblik.
Vi har brug for alle regioner, alle virksomheder, alle borgere. I vores liv i dagligdagen er vi alle skiftevis forbrugere, brugere af tjenesteydelser, opsparere, aktionærer, arbejdere, håndværkere, og målet er at lette den grænseoverskridende mobilitet, at sikre, at faglige kvalifikationer, færdigheder og velfærdsrettigheder respekteres og anerkendes, at vi skal kunne få adgang til offentlige tjenester af høj kvalitet, at vi skal føle os sikre og beskyttede, når vi køber produkter over internettet eller på alle andre måder, og at vi ikke skal dobbeltbeskattes. Det er blot et par eksempler, som vi skal tage fat på med henblik på at få det indre marked til at fungere mere effektivt.
Hvad er det næste skridt nu efter Deres forhandling? Den 24. og 25. marts glædede Det Europæiske Råd sig over de tiltag, vi har iværksat, og de tiltag, det selv har iværksat med hensyn til den fælles lovgivning. Vi blev bedt om at fastlægge prioriteter, og derfor skal jeg, som jeg sagde tidligere, sammen med mine kolleger, der har arbejdet så hårdt, og som jeg gerne vil takke, næste uge foreslå, at kollegiet udvælger 12 løftestænger, som vil få det indre marked til at fungere mere effektivt for virksomheder og borgere.
For hver af disse løftestænger, f.eks. mobilitet, finansiering af små virksomheder, intellektuel ejendomsret, skatter, offentlige tjenester og social samhørighed, vil vi foreslå en nøgleaktion, som er ny, som forhåbentlig vil være effektiv for virksomheder og borgere, og som vil kunne gennemføres inden for to år. At den vil kunne gennemføres betyder, at Kommissionen foreslår den, og at Parlamentet og Rådet stemmer om den og vedtager den i 2011 og 2012.
Akten for det indre marked og det indre marked fylder 20 år i 2012. Hvis vi har forstået det, europæerne siger til os, rigtigt, har vi ikke ret til at gøre denne fødselsdag til noget nostalgisk eller melankolsk. Det skal være en proaktiv fødselsdag, en, der fremmer væksten, og det er sådan, vi ønsker at fejre den via akten for det indre marked.
Vi vil være i besiddelse af 12 løftestænger. 12 specifikke, men ikke eksklusive forslag. For hver af disse løftestænger vil vi have identificeret andre idéer, aktioner og forslag, som Kommissionen vil udvikle på samme tid, men der bliver 12 nøgleaktioner, som symboliserer dette arbejde. Jeg håber, at Det Europæiske Råd på højeste plan, det Parlament, som De repræsenterer, Kommissionen for vores del og det ungarske formandskab - som jeg gerne vil takke for dets engagement, fru Győri - inden udgangen af juni eller juli, ret formelt håber vi, vil kunne bekræfte gennemførelsen af denne akt for det indre marked. Det var alt, hvad jeg havde at sige om den sag.
De bad mig om at tale om et af disse aspekter i en redegørelse fra Kommissionen. Det vil jeg gerne gøre nu, så der bliver tid til forhandlingen senere. Dette aspekt, som man finder i akten for det indre marked, vedrører 17 % af den europæiske økonomi, nemlig offentlige indkøb og offentlige kontrakter. Jeg vil endvidere gerne sige et par ord om de fire projekter, vi har gennemført sammen med Dem vedrørende offentlige kontrakter, som understreget i Buşoi-betænkningen.
Det første projekt er den generelle revision af direktiverne fra 2004, som har til formål at sikre bedst mulig anvendelse af de offentlige midler, at give så mange virksomheder som muligt mulighed for at deltage i offentlige indkøbskontrakter og at sikre, at der kan købes produkter og tjenesteydelser af høj kvalitet med færre administrative hindringer. I praksis vil jeg gerne forenkle procedurerne og gøre dem mere fleksible samt se på, hvordan vi kan opfylde de små lokale myndigheders specifikke behov, f.eks. ved at give dem adgang til forenklede procedurer. For det andet vil jeg gerne lette adgangen til offentlige kontrakter, især med hensyn til de små og mellemstore virksomheders grænseoverskridende deltagelse. Endelig vil jeg gerne på enhver mulig måde - som udvalgsformanden, hr. Harbour, og Deres udvalg understregede - opmuntre til mere ansvarlige og mere miljøbevidste eller grønnere indkøb, som også fremmer innovation eller social integration.
De forskellige reformmålsætninger vil nu blive omsat til enkle, mere afbalancerede regler. Vi har udført, men endnu ikke afsluttet, en meget omfattende høring og økonomisk vurdering lokalt. Vi har en grønbog, og vi er for øjeblikket ved at finde de mest effektive forslag. Lovene kommer ikke til at dække alting. På samme tid vil Kommissionen arbejde med sektorbaserede initiativer rettet mod at anvende de offentlige kontrakter bedre og fremme målsætninger som f.eks. dem, der er indeholdt i Europa 2020-strategien. Disse initiativer vil gå fra at ajourføre håndbogen om grønne offentlige indkøb, som jeg er i færd med at udarbejde sammen med min kollega, hr. Potočnik, til at gennemføre den europæiske energieffektivitetsplan, som vi arbejder på sammen med hr. Oettinger og fru Hedegaard, og til at fremme prækommercielle indkøbsplaner og planer for innovative indkøbsaktiviteter generelt, som vi koordinerer sammen med hr. Tajani og fru Geoghegan-Quinn. Det er det første projekt.
Det andet projekt vedrører koncessioner. Jeg vil gerne hurtigt gøre mærkbare fremskridt på koncessionsområdet uden at vente på, at det langsigtede arbejde med at modernisere rammen for offentlige indkøb færdiggøres. Koncessioner spiller en større og større rolle i forbindelse med skabelsen af infrastruktur til levering af offentlige tjenester. 60 % af de offentlig-private partnerskaber i Europa fungerer via koncessioner.
Bortset fra koncessioner vedrørende bygge- og anlægsarbejder findes der imidlertid for øjeblikket ingen europæisk lovgivning om koncessioner, og selv om traktatens generelle principper finder anvendelse, hersker der stor juridisk usikkerhed på dette område, hvilket forhindrer denne type kontrakter i at udvikle sig. Som bevis herfor kunne jeg nævne de 24 domme, som Domstolen har afsagt i de senere år. Jeg vil gerne foreslå, at der opstilles en forenklet ramme, som er begrænset til visse grundlæggende regler, og ikke griber ind i de nationale lovgivningsrammer, når disse fungerer efter hensigten. Den vil ikke pålægge de lokale myndigheder en overdreven administrativ byrde, primært på grund af de tærskler, jeg vil foreslå.
Jeg ved, at der hersker tvivl og diskuteres i flere af Deres grupper. Efter at have lyttet til alle er jeg selv overbevist om, at vi vil kunne undgå misforståelser, hvis vi opstiller vores mål med omhu. De offentlige myndigheder vil fortsat frit kunne organisere deres offentlige tjenester, men hvis de beslutter sig for at outsource dem, tror jeg ikke, der er nogen, der vil modsætte sig et basalt gennemsigtighedsniveau og regler, som sikrer, at der ikke udføres forskelsbehandling. Jeg mener, at dette er afgørende for at optimere anvendelsen af offentlige midler, begrænse tildelingen af kontrakter uden behørig offentlig omtale eller uden effektiv regresret samt mindske visse risici for korruption.
Ud fra virksomhedernes synspunkt forsøger vi at genoplive det indre marked. Hvem kan modsætte sig idéen om at gennemføre det på koncessionsområdet? Her tænker jeg især på små og mellemstore virksomheder, som ikke for øjeblikket har de ressourcer, som store virksomheder har, til at identificere og vinde kontrakter i udlandet, hvis ikke de bliver offentliggjort. At have en minimumsramme for koncessioner er ensbetydende med gennemsigtighed og information og vil således gøre det lettere for de mindre virksomheder at få adgang til nogle af disse kontrakter. Det er også et spørgsmål om bedre regulering. Målrettet, velgennemtænkt lovgivning er en bedre løsning, som vil koste mindre end at forsøge at løse problemerne alene ud fra reglen om overtrædelse.
Det tredje projekt, som jeg lige hurtigt vil nævne, vedrører det europæiske forsvarsmarked. Vi vil arbejde sammen med medlemsstaterne i forbindelse med gennemførelsen af 2009-direktivet, for hvilket fristen for gennemførelse udløber om få uger. Det er et spørgsmål om at tilpasse betalingspolitikkerne, som ofte er i modstrid med EU-lovgivningen. Sammen med hr. Tajani vil jeg afholde en konference om emnet det europæiske forsvarsindustrimarked i Parlamentets lokaler i Bruxelles den 23. maj.
Endelig vil jeg gerne hurtigt nævne et spørgsmål, der er blevet tilsidesat alt for længe, nemlig de offentlige kontrakters internationale dimension. Målet er klart: øget adgang til markederne for vores virksomheder, og vi er naturligvis også klar til at tilbyde mere i en ånd præget af indbyrdes gensidighed og gavn. Mere handel vil være til gavn for alle.
Jeg bliver dog nødt til at henlede opmærksomheden på et problem, som vi for øjeblikket oplever i forbindelse med dette grundlæggende princip om åben handel og de fordele, der er forbundet hermed. Sandheden er, at vores vigtigste partnere - USA, Japan i henhold til aftalen om statslige indkøb (GPA) og Kina i henhold til en bilateral aftale - ikke rigtig vil forpligte sig til at åbne deres markeder mere. Vi har ikke rigtig nogen pressionsmidler, vi kan bruge i forhandlingerne, da vores egne markeder - virtuelt selvfølgelig - allerede opfattes som værende åbne. De internationale forpligtelser i henhold til GPA- og verdenshandelsorganisationsaftalerne er endnu ikke blevet gennemført i EU-lovgivningen.
Derfor anvender medlemsstaterne reglerne på meget forskellige måder, og det forvrider det indre marked. For øjeblikket befinder vores virksomheder i Europa sig derfor i en uretfærdig situation - jeg kan huske sagen med motorveje i Polen. De udenlandske virksomheders adgang her i Europa er meget omfattende og rækker ofte langt ud over det, som EU har forhandlet sig frem til, mens vores egne virksomheder støder på problemer, hvis de forsøger at deltage i indkøbskontrakter hos nogle af vores vigtigste partnere.
Derfor har vi sammen med min kollega, hr. De Gucht, planlagt at forelægge en lovgivning i år, som gennemfører vores internationale forpligtelser i forbindelse med offentlige indkøbskontrakter i EU-lovgivningen, og det vil give os det pressionsmiddel, vi har brug for under forhandlingerne. Vi er for åbenhed, men vi er ikke for blåøjethed. Det er et spørgsmål om at give europæiske indkøbere et fornuftigt og klart retsgrundlag, så de kan håndtere bud fra virksomheder fra lande, med hvilke vi har indgået en aftale, anderledes end bud fra lande, med hvilke EU endnu ikke har nogen aftale, og om at forbedre retssikkerheden. Lad mig slå det fast. Det er ikke et spørgsmål om at gøre Europa til en fæstning. Vi skal skabe et miljø for vores virksomheder, som er realistisk, retfærdigt og åbent, men ikke naivt.
Det er der, vi står nu. Som formanden og Parlamentet havde anmodet mig om, ville jeg benytte lejligheden her under forhandlingen om relancering af det indre marked til at tage dette vigtige område op, som vil blive en af de 12 løftestænger, der skal hjælpe med at relancere det indre marked, som jeg nævnte i starten af min tale, nemlig de offentlige indkøb og den modernisering, vi efter aftale med Dem vil stille forslag om inden for de kommende uger.
Enikő Győri
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Som fru Kalniete også sagde, har EU og økonomien brug for drivkraft. Det er rigtigt. Jeg er helt enig i denne idé. De husker måske, at den ungarske premierminister for nogen tid siden, i starten af det ungarske EU-formandskab, også gjorde det klart her i Parlamentet, at det ikke er nok at klare og håndtere krisens efterdønninger, at opmuntre medlemsstaterne til at føre en strammere skattepolitik og at føre kontrol med denne. Vi arbejder for øjeblikket med en række sådanne love. Der er endvidere blevet udarbejdet en omfattende økonomisk krisestyringspakke. Vi skal desuden lægge vægt på at forblive troværdige i borgernes øjne. Dette sker imidlertid kun, hvis vi er i stand til at skabe job.
Det er til at skabe disse job, at vi søger ressourcer, de midler, der vil give os mulighed for at gøre det. Jeg tror fuldt og fast på, at det er dét, det indre marked er. En uudnyttet mulighed, hvor vores fremtid ligger, sammen med gennemførelsen af EU's 2020-strategi. Jeg glæder mig derfor i denne forbindelse over både Kommissionens og Parlamentets indsats for at relancere det indre marked samt over de prioriteter, som Kommissionen har angivet, og som Parlamentet også har opstillet i de tre fremragende betænkninger. Vi har allerede kunnet drøfte de forskellige idéer i og holdninger til betænkningen fra Deres kollega, hr. Grech.
Jeg mener endvidere, at de tre foreliggende betænkninger vil bidrage til en målrettet drøftelse, med udgangspunkt i hvilken vi sammen vil kunne iværksætte specifikke foranstaltninger inden 2012, inden 20-års-dagen, som kommissær Barnier også nævnte. Som De også ved, og som kommissæren også har påpeget, drøftede Rådet (konkurrenceevne) den 10. marts resultatet af den sociale høring, som fokuserede på de kriterier, der definerer institutionernes og medlemsstaternes prioriterede indsatsområder. Ud fra denne drøftelse er det ungarske formandskab ved at gøre klar til at vedtage konklusioner om de foreslåede prioriterede foranstaltninger på mødet i Rådet (konkurrenceevne) den 30. maj.
Lad mig også minde Dem om den bredere sammenhæng. I situationen i dag er det indre marked måske som følge af politisk og økonomisk pres og foranstaltninger truffet for at lette dette slet ikke populært blandt borgerne, virksomhederne og institutionerne. Men med professor Montis ord mener jeg, at det netop er i tider som denne, nu, at der er mest brug for det indre marked, i tider, hvor vi som følge af krisens konsekvenser instinktivt forsøger at trække os tilbage til vores snævre, men dejligt velkendte nationale rammer. Jeg er dog overbevist om, at vi ikke må give efter for denne fristelse. Tiden er derfor klart inde til, at vi giver et politisk incitament for det indre marked. Som De også har lagt vægt på tidligere i Deres betænkning om oprettelse af et indre marked for forbrugere og borgere, og som det også fremgik af professor Montis rapport, er det indre marked blevet sat på en prøve.
Bliver det et middel, der bringer EU tættere på dets borgere ved at skabe en mærkbar forbedring i deres hverdag? Eller bliver det blot en skueplads, der har til formål at beskytte både de flaskehalse, der hæmmer det indre markeds funktion, og de sektorer, der bevares? Svaret på disse spørgsmål afhænger af, hvor engagerede vi er i at gøre vores arbejde over de kommende måneder. Når Parlamentet vedtager sin beslutning i dag, kan Kommissionen vedtage sin reviderede meddelelse midt i april, som det allerede er blevet nævnt. Vi håber, at alle de politiske budskaber og det, De har talt for i Deres betænkning, bliver indlemmet i Kommissionens dokument. Når de lovgivningsmæssige forslag er blevet stillet, regner vi med, at vi vil kunne indgå i et særligt partnerskab med Dem og Kommissionen, som vil give mulighed for hurtig undersøgelse og vedtagelse af de væsentligste foranstaltninger, der udpeges i den endelige akt for det indre marked.
Lad mig fremhæve et par elementer fra de tre foreliggende betænkninger uden dog at komme ind på alle de fremførte punkter. Formandskabet glæder sig over, at ordføreren gerne vil have spørgsmålet om det indre marked opført på Det Europæiske Råds dagsorden. Vi mener, at fremskridt med akten for det indre marked falder ind under EU's generelle politiske retningslinjer, som er nævnt i traktaten. Det er imidlertid bestemt Det Europæiske Råds opgave at angive de politiske retningslinjer. Dagsordenen herfor opstilles af formanden for Det Europæiske Råd, men jeg vil gerne minde alle om, at Det Europæiske Råds konklusioner fra den 24. og 25. marts også nævner det indre markeds betydning.
Formandskabet vil gerne takke Parlamentet for, at det konsekvent støtter Rådet (konkurrenceevne) i dets udarbejdelse af specifikke foranstaltninger vedrørende oprettelsen af et fælles patentsystem. Vi er alle bevidst om, at det fælles patentsystem vil give virksomhedernes konkurrenceevne et gevaldigt løft. Derudover har vi haft en rigtig god forhandling om dette her, og jeg vil gerne takke Parlamentet for dets samarbejde, idet det lod Rådet indlede denne inden for rammerne af det udvidede samarbejde. Vi er endvidere enige i, at færdiggørelsen af det digitale indre marked og styrkelsen og forbedringen af de små og mellemstore virksomheders situation er afgørende for at fremme europæisk innovation.
Gennem borgernes mobilitet og især anerkendelsen af faglige kvalifikationer kan vi overveje yderligere spørgsmål vedrørende de europæiske borgere. Derfor er vi enige i udtalelsen om, at vores prioriterede opgave på dette område er at iværksætte skærpede EU-foranstaltninger og opnå øjeblikkelige, håndgribelige resultater. Formandskabet har endvidere bemærket, at næsten alle de reviderede betænkninger, herunder den tidligere Grech-betænkning og også Correia De Campos-betænkningen, lægger særlig vægt på at garantere EU-borgernes udøvelse af deres rettigheder på det indre marked. I denne forbindelse glæder vi os over de resultater, der er opnået på dette område, og som skyldes foranstaltninger iværksat af Kommissionen. Det gælder oprettelsen af Dit Europa-portalen, SOLVIT-netværket og kvikskrankerne i henhold til tjenesteydelsesdirektivet.
Ikke desto mindre er vi enige med Dem i, at der stadig kan gøres mere til gavn for de EU-borgere, der udøver deres rettigheder. Lad mig til slut gøre et sidespring til den anden prioritet på det ungarske formandskabs dagsorden. Under mine hidtidige parlamentariske høringer om pakken med seks lovgivningsmæssige forslag om økonomien, den såkaldte six-pack, har jeg ofte hørt den kritik, at medlemsstaterne, altså Rådet og Det Europæiske Råd, mens de husker på den finansielle makrostabilitet, negligerer at fremme væksten og gendanne realøkonomien efter krisen, eller hvis ikke de gør, kun afsætter bløde, ubetydelige værktøjer til opnåelse af disse målsætninger, og at indholdet af Europa 2020-strategien primært er begrænset dertil. Jeg mener, og det nævnte jeg også i min indledning, at det indre marked og dets massive vækstpotentiale kan være en passende løsning på disse problemer og samtidig kan garantere et afbalanceret svar fra EU.
Jeg mener, at det er vores primære opgave at færdiggøre hele denne proces, konsolideringen af det indre marked, med så gennemsigtige midler som muligt, i tæt samarbejde med Parlamentet. Rådet er klart til et sådant samarbejde i fuldt partnerskab med Kommissionen, Parlamentet og deres medlemmer.
Formanden
Mine damer og herrer! Disse fem taler - tre for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse samt kommissærens og fru Győris taler - har indledt en god forhandling, som er yderst vigtig for EU's og borgernes fremtid og for vores hurtige udvikling. Jeg vil gerne endnu en gang minde alle om, at den oprindelige idé om at relancere det indre marked opstod i IMCO. Endnu en gang vil jeg gerne takke alle mine kolleger, som arbejder i udvalget, og jeg vil gerne bede hr. Harbour om at modtage denne tak på deres vegne.
Det var også IMCO, der fik idéen til Mario Montis rapport - en fremragende rapport, som er en stor hjælp i vores arbejde. Jeg vil endvidere gerne takke kommissær Barnier for en fremragende og meget omfattende præsentation af Kommissionens forslag som svar på vores betænkninger. De offentlige indkøb viser sig ofte at være akilleshælen i forbindelse med vores arbejde i medlemsstaterne. Så det er ekstremt vigtigt, at vi kommer videre med denne sag, og det ungarske formandskab vil bestemt hjælpe os med dette. Vi er overbevist om, at dette er nødvendigt, for emnet er meget vigtigt for det europæiske folk.
Vigtigheden af disse betænkninger og denne drøftelse kan ses ud af det antal parlamentariske udvalg, der har fremsat udtalelser. Det drejer sig om otte udvalg, og De ved lige så vel som jeg, at det er meget sjældent, at otte parlamentariske udvalg udarbejder udtalelser om et sæt betænkninger. Jeg skal nu give ordet til de pågældende udvalg et efter et. Først giver jeg ordet til fru Andrés Barea for Udvalget om International Handel.
Josefa Andrés Barea
Hr. formand! Udvalget om International Handel er et af de otte udvalg, der var involveret, og jeg vil gerne takke dets medlemmer for deres bidrag til betænkningen.
Konsolideringen af det indre marked er et af målene med den vækstbaserede Europa 2020-strategi. EU er den vigtigste internationale aktør. På et globaliseret marked skal EU tage de udfordringer op, det stilles over for.
Udfordringerne for virksomhederne - for vores virksomheder - på det internationale marked handler om at skabe høje forventninger og omfattende muligheder, men også om et socialt ansvar. Social vækst med garantier for arbejdstagerne og offentlige tjenester.
Vi forpligter os også over for udviklingslandene, idet fattigdomsbekæmpelse er et årtusindudviklingsmål. I fremtiden skal vores industri og virksomheder baseres på viden, og vi skal bekæmpe forfalskning inden for området intellektuel ejendomsret.
Vi skal forsvare vores virksomheder i henhold til forsknings- og udviklingskriterier og sociale kriterier, og vi skal forsvare vores udenlandske interesser for de europæiske borgere og for dem uden for EU.
Diogo Feio
Hr. formand! Jeg vil gerne lægge ud med at takke kommissær Barnier, Rådets repræsentant og især mine kolleger i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse.
På vegne af Økonomi- og Valutaudvalget vil jeg gerne understrege vigtigheden af de betænkninger, vi drøfter i dag, som i høj grad er i tråd med ånden i Monti-rapporten, med idéen om at fremme en succesfuld liberal økonomi, fremme konkurrencen og fremme et dynamisk og innovativt marked.
Det er disse veje, der vil lede os til det punkt, hvor Europa 2020-strategien kan blive til mere end et papirinitiativ og kan blive ført ud i livet og støtte små og mellemstore virksomheder, som er de vigtigste arbejdsgivere i den europæiske økonomi, støtte erhvervslivet generelt og skabe en idé om kraftig vækst i økonomien, som i højere og højere grad kan baseres på det indre marked, på økonomisk forvaltning, som rent faktisk virker, og i bund og grund på en idé om reel vækst for vores økonomi.
Raffaele Baldassare
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Vigtigheden af akten for det indre marked ligger i dens ønske om at tilfredsstille markedets behov og lette adgangen for og deltagelsen af alle involverede parter, herunder virksomheder, forbrugere og arbejdstagere. I lyset af dette ambitiøse mål er jeg tilfreds med de indgreb, hr. Barnier har foreslået, og de retningslinjer, Parlamentet har udarbejdet.
Efter min mening er der nogle prioriteter, der er afgørende for at nå de målsætninger, som EU har opstillet, herunder at forbedre de små og mellemstore virksomheders adgang til det indre marked, mindske deres administrative byrder og lette deres deltagelse i udbudsprocedurer, fjerne alle hindringer for udviklingen af e-handel og støtte og finansiere innovation, navnlig gennem udstedelse af EU-projektobligationer, bl.a. inden for energi, transport og telekommunikation.
Endelig kan vi kun ved at knytte udvikling og støtte til erhvervslivet sammen med Europa 2020-strategiens målsætninger om beskæftigelse opnå det, jeg mener, er formålet med denne akt, nemlig at skabe en social markedsøkonomi baseret på vækst, konkurrenceevne og bæredygtighed.
Liisa Jaakonsaari
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (FI) Hr. formand! Jacques Delors tog fejl, da han hævdede, at man ikke kan blive forelsket i det indre marked, for der er så mange lidenskabelige følelser involveret i forhandlingerne om dette emne.
Kommissionens tilgang var ambitiøs, og der er en række yderst vigtige projekter under udførelse, herunder det europæiske patent, det fælles energimarked osv. En ting har imidlertid hele tiden været et nagende problem. Rapportens sociale bidrag er yderst begrænset. Der bliver f.eks. næsten ikke sagt noget om udstationerede arbejdstagere, og den måde, hvorpå velgørenhed og den sociale klausul, der er forbundet med det indre marked, beskrives på, er desværre meget vag.
Det er mig en gåde, hvorfor de mere robuste og mere integrerede sociale rettigheder primært opfattes som et problem. Jeg vil gerne minde alle om, at det i de nordiske lande er lykkedes robuste sociale rettigheder at kombinere høje niveauer for konkurrenceevne med produktivitet. Er det ikke en meget mere smart tilgang, hr. kommissær?
Jürgen Creutzmann
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender. - (DE) Hr. formand, hr. Barnier! Jeg vil gerne reagere på mine kollegers bemærkninger. I stedet for en social klausul har udvalget foreslået at undersøge, hvilke konsekvenser foranstaltningerne på det indre marked får for beskæftigelsen. Det er langt vigtigere end at anvende overordnede formler. Hvis vi vil gøre fremskridt med det indre marked, skal vi være opmærksomme på de sociale spørgsmål og lægge vægt på dem i alt det, vi foretager os. Af den grund er det særdeles vigtigt at foretage en konsekvensanalyse, som specifikt tager højde for disse krav.
Jeg vil gerne komme med endnu en kommentar. Jeg blev forbavset over at høre formanden tale om økonomisk forvaltning, hvilket stadig oversættes til Wirtschaftslenkung på tysk. Denne term bruges også om central økonomisk statskontrol. Vi har haft meget dårlige erfaringer med økonomisk statskontrol i en del af Tyskland. Jeg er sikker på, at vi kun kan udvikle det indre marked yderligere, hvis vi koordinerer alle vores nationale økonomier. Det er klokkeklart. Men vi vil ikke kunne gøre fremskridt med det indre marked ved hjælp af økonomisk forvaltning.
I dag drøfter vi, hvordan vi kan give det indre marked fremdrift. Det burde vi have gjort for længe siden, for næste år fejrer vi det indre markeds 20-års fødselsdag. Derfor glæder jeg mig over hr. Barniers udtalelse om, at han vil fokusere på et par specifikke foranstaltninger, som endnu ikke er blevet gennemført, og som vil give det indre marked et skub fremad. Det indre marked repræsenterer enorme muligheder for os alle. Det kan give flere job, og vores mål skal være at finde arbejde til folk. Det er den allerbedste socialpolitik, vi kan føre, for folk, der ansættes, udvikler også deres selvværd. Vi skal derfor gøre alt, hvad vi kan, for at sikre os, at der gøres fremskridt på dette område.
Vi har brug for en afbalanceret pakke foranstaltninger, som er fordelagtig for erhvervslivet og for borgerne. På den ene side vil vi give især de mellemstore virksomheder større fordel af det indre marked, end de tidligere har haft. Derfor har vi et presserende behov for et EU-patentsystem, så virksomhederne endelig kan beskytte og sælge deres innovative produkter i hele Europa til en rimelig pris. Derudover har virksomhederne brug for flere midler til at udvikle innovationer. Et europæisk venturekapitalmarked er blot en af mange foranstaltninger, der kan iværksættes. Harmoniseringen af momsen og det selskabsskattegrundlag, som vi nu drøfter, vil også give det indre marked et løft.
På den anden side skal vi også iværksætte specifikke foranstaltninger, som øger borgernes tillid til det indre marked. Vi skal forbedre anerkendelsen af faglige kvalifikationer, om muligt ved hjælp af det europæiske professionsidentitetskort. Det vil gøre det lettere at arbejde i en anden medlemsstat og vil øge mobiliteten for borgerne på det europæiske indre marked.
Vi har endvidere brug for en europæisk markedsovervågningsorganisation, og det vil jeg gerne understrege, for medlemsstaterne undlader konstant at føre denne sag ud i livet. Vi ønsker ikke, at der sælges farlige produkter på det indre marked.
Hvis vi kan vedtage dette forslag med et stort flertal, vil vi kunne give det indre marked ny fremdrift.
Francesco De Angelis
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi. - (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Hvis vi skal genskabe tilliden til markedet, skal vi prioritere forbrugernes, arbejdstagernes og virksomhedernes behov.
Hvis vi vil styrke rettighederne for borgerne, arbejdstagerne og brugerne af offentlige tjenester, bør der lægges stor vægt på at garantere den sociale dimension af det fremtidige indre marked. Vækst, udvikling og social bevidsthed skal gå hånd i hånd. Den økonomiske vækst skal ske til borgernes bedste.
Ud fra denne synsvinkel indeholder pakken af bestemmelser vedrørende virksomhedsstandarder nogle gode forslag, herunder handlingsplanen for at give små og mellemstore virksomheder øget adgang til kapitalmarkedet og nye finansieringslinjer for innovative virksomheder og regional udvikling. De små og mellemstore virksomheder er hjørnestenen i vores økonomi og vækstmotoren på det indre marked. Det er op til os at nå disse mål, hvis vi skal ud af krisen, og at fremme en ny model for udvikling, bæredygtig vækst og nye kvalitetsjob.
Sophie Auconie
Hr. formand, fru Győri, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg har kun en ting at sige, et ord, der måske nok er i stærk kontrast til den aktuelle økonomiske situation, men et ord, som skal fremhæves så meget desto mere. Ordet er "ambition". Ambition for det indre marked, hr. kommissær, ambition for Europa, ambition om at bevise over for borgerne, at europæisk integration er et skridt fremad for deres rettigheder, deres rettigheder som arbejdstagere, forbrugere, turister og mere generelt deres rettigheder som individer. Jeg vil gerne takke hr. Barnier, som inkarnerer denne ambition gennem alle de projekter, han ønsker at gennemføre.
Som ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget glæder jeg mig over de fremsatte idéer, herunder behovet for særforanstaltninger for regioner med særlige geografiske forhold, især regionerne i den yderste periferi, oprettelsen af et europæisk patent for virksomheder og af en europæisk vedtægt for fonde, gensidige selskaber og foreninger, udstedelsen af obligationer til finansiering af specifikke projekter og behovet for at opmuntre til bæredygtig udvikling på det indre marked.
Piotr Borys
Hr. formand! Vi vil ikke nå målene i Europa 2020-strategien ej heller gøre økonomien mere innovativ og konkurrencedygtig, hvis ikke vi behandler det indre marked holistisk. Så jeg vil gerne takke kommissær Barnier for hans meget brede indfaldsvinkel til det indre marked og professor Mario Monti for den fantastiske rapport.
Først vil jeg gerne henlede opmærksomheden på fire væsentlige aspekter. For det første det europæiske patent, som muligvis vil blive taget i brug næste år, med andre ord på 20-års-dagen for det indre markeds ikrafttræden. For det andet behovet for at behandle spørgsmålet om ophavsret seriøst, for ophavsret indebærer store forhåbninger og store muligheder for udviklingen af et kreativt marked, og dette aspekt af markedet bør reguleres tilsvarende. Her tænker jeg primært på et fælles system til forvaltning af ophavsrettigheder og seriøs behandling af forældreløse værker samt mindskelse af byrden for små og mellemstore virksomheder. Dette indebærer helt specifikke trin, såsom forenkling af regnskabsproceduren, beskyttelse af varemærker, en europæisk vedtægt for fonde og frem for alt mulighed for at sammenkoble virksomhedsregistre. Hvis vi iværksætter foranstaltninger inden for de områder, jeg har nævnt, håber jeg, at 20 mio. små virksomheder vil kunne fungere effektivt og frit på det europæiske indre marked.
Toine Manders
Hr. formand! Det betyder, at jeg kan fortsætte et minut eller to ind i hr. Lehnes taletid. Jeg vil gerne takke kommissæren og alle andre for den forhandling, vi har haft her. Der er imidlertid et par ekstremt vigtige sager, som jeg ikke har hørt nævnt, og som jeg har indlemmet i betænkningen. Jeg håber, at kommissæren vil hjælpe os med at gøre dem til en realitet.
Vi har rost professor Monti til skyerne, men hans konklusion var, at direktivets gennemførelse er det største problem for det indre marked. Han siger, at vi skal arbejde mere med forordninger. Mit eget syn herpå er, at mindre er mere. Lad os få mindre lovgivning fra Europa. Men uanset hvad vi rent faktisk gør, så skal vi gøre det ensartet, for vi skal forhindre, at de 27 medlemsstater bliver et sammensurium af stater, som alle gennemfører lovgivningen forskelligt, hvilket skaber en enorm barriere for små og mellemstore virksomheder med hensyn til grænseoverskridende arbejde.
En anden ting, der er blevet overset - og det er måske vores største fejl af alle - er markedsføringsspørgsmålet. Vi har topadvokater her. Vi udarbejder gode love. Vi mener, det er vores opgave at forbedre markedet for vores borgere. Men borgerne selv synes ikke at være bekendt hermed. Vi har rent faktisk et problem, da vi er ude af stand til at bygge bro mellem os og dem. Vi er mestre i juridisk terminologi, men vi er åbenbart ikke gode til at kommunikere direkte med vores borgere. Det, der risikerer at ske - og det håber jeg ikke, det gør - er, at vi, EU, glider længere og længere væk fra de europæiske borgere. Jeg mener, at vi i de kommende år virkelig skal fokusere på og investere i måder, hvorpå vi kan opnå de enkelte borgeres støtte til EU og til det, vi laver. Der skal gøres meget på den konto, og jeg mener, vi skal investere heri, og at vi bør forhøre os hos vores kommunikationsrådgivere om, hvordan vi bedst kan gøre det.
Endelig har jeg lagt mærke til, at vores borgere ikke ved, hvad forskellen er på Kommissionen, Parlamentet og Rådet. I samtlige medlemsstater har vi tre repræsentanter, som i virkeligheden er bundet på hænder og fødder, fordi de arbejder for officielle organisationer. Hvis medlemsstaterne giver udtryk for negative holdninger til EU, er der ingen til at parere for det. Jeg mener, det ville være fornuftigt at overveje at have en enkelt EU-repræsentant i medlemsstaterne - kald det en ambassadør, hvis De vil - som i sidste ende kan reagere på alle negative udtalelser om EU. Hvis vi gør det, vil det forhindre, at vi bliver ligesom Titanic. På Titanic syntes alle, at alt gik så godt, men i sidste ende lå den virkelige fare udenfor.
Wim van de Camp
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (NL) Hr. formand! Jeg vil gerne takke Kommissionen og Rådet for deres indledning her til morgen. Jeg fandt det ekstremt interessant at skrive udtalelsen om det indre marked for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender.
Jeg mener, at det indre marked bør opnå omfattende støtte i Parlamentet, navnlig i Udvalget om Borgernes Rettigheder, da retten til fri bevægelighed i EU er vigtig, navnlig for personer, vandrende arbejdstagere og faglærte indvandrere, som vi har brug for med henblik på at øge arbejdsstyrken på det indre marked. Vi har så mange mål, men har hidtil opnået så få resultater.
Jeg er yderst tilfreds med kommissær Barniers 12 løftestænger, og jeg håber, at vi over de kommende måneder vil være i stand til at øge tempoet, for konkurrencen uden for EU vil ikke vente på, at EU's indre marked lukker hullet.
Erminia Mazzoni
Hr. formand, fru Győri, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg tror roligt, jeg kan sige, at ordførernes arbejde er fremragende, ligesom Kommissionens og Rådets behagelige og betryggende ord er det.
Disse tre betænkninger bevarer den ånd og langsigtede stimulus, der kendetegner professor Mario Montis nye strategi for det indre marked, og de repræsenterer med succes det ene mål at relancere det indre marked gennem 50 foranstaltninger, som efterfølgende reproduceres og syntetiseres eller fremhæves af Parlamentet i 14 prioriteter.
Blandt disse foranstaltninger er 19 rettet mod at centrere markedet omkring borgernes interesser. Jeg mener, at det for at gennemføre et indre marked helt og fuldt er vigtigt at mindske kløften mellem borgerne og det indre marked ved at genskabe borgernes tillid, ved at fremme den politiske og sociale integration frem for den økonomiske integration og frem for alt ved at ændre de europæiske borgeres opfattelse af det indre marked. Jeg mener, at alle disse mål er indeholdt i de foranstaltninger, der fremgår af disse tre betænkninger.
(Forhandlingen afbrudt et øjeblik)
