Forslag til det almindelige budget 2008, modificeret af Rådet (alle sektioner) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Kyösti Virrankoski og Ville Itälä for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008, modificeret af Rådet (alle sektioner) og om ændringsskrivelse nr. 1/2008 (13659/2007 - C6-0341/2007) og 2/2008 (15716/2007 - C6-0435/2007) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2008.
Ville Itälä
ordfører. - (EN) Hr. formand! Som ordfører vil jeg gerne varmt takke formanden for Budgetudvalget, hr. Böge. Det er hans fortjeneste, at resultatet efter samrådet er blevet så afbalanceret. Jeg vil også gerne takke min medordfører, hr. Virrankoski, for hans store samarbejde under budgetproceduren. Jeg er især glad for, at hr. Virrankoski gjorde det muligt at få godkendt pilotprojekterne til støtte for bæredygtighed i Østersøen.
Min vigtigste målsætning som ordfører for Parlamentets og de andre institutioners budget var, at enhver stigning skulle være så lille som muligt. Det er derfor, jeg kaldte dette budget for "skatteborgernes budget". Jeg har opnået mit mål, og stigningen er holdt under 4 %.
(FI) Hr. formand! Jeg vil blot minde alle om, at punkt 48 i beslutningsforslaget vedrører artikel 29 i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer. Administrationen har i denne forbindelse anmodet om, at vi sender et brev til alle medlemsstaternes regeringer, hvori vi spørger dem, hvad de, hvis de genvælges, ønsker, at medlemmerne skal gøre med hensyn til statutten for nye medlemmer. Jeg håber, at mit ændringsforslag herom bliver vedtaget, og at dette spørgsmål vil blive behandlet i Kvæstorkollegiet, da det er den korrekte fremgangsmåde.
Da dette spørgsmål også er blevet drøftet offentligt, vil jeg gerne understrege, at artikel 29, som er blevet afgjort af Rådet, betyder, at medlemsstaternes regeringer træffer afgørelse om, om den gamle eller den nye ordning skal finde anvendelse på genvalgte medlemmer. Medlemmerne kan ikke selv vælge. Da det desuden er et spørgsmål, som henhører under kvæstorerne, er det efter min opfattelse korrekt, at de også beslutter, om dette brev skal sendes eller ej.
Formanden
Hr.Virrankoski har nu ordet i to et halvt minut, også som ordfører.
Kyösti Virrankoski
ordfører. - (EN) Hr. formand! Undskyld, men har jeg to et halvt eller fem minutter?
Formanden
Mit notat fra sekretariatet fortæller mig, at der er to ordførere, og at de hver har to et halvt minut.
Mine damer og herrer! Dette er ikke en forhandling under ét med to betænkninger og en ordfører, der taler for hver sin betænkning, som det er tilfældet ved andre lejligheder. Dette er én betænkning med to medordførere, og de må således dele de fem minutter.
Hr. Virrankoski! Vær venlig at tage ordet, og prøv på at give os et resume. Som alle medlemmer ved, er jeg fleksibel med hensyn til taletid, og jeg vil bede Dem begynde forhandlingen, for vi har allerede spildt halvandet minut med denne afbrydelse.
Kyösti Virrankoski
Hr. formand! Det samlede beløb for EU's budget for næste år er 129.149,70 millioner i forpligtelsesbevillinger og 120.346,80 millioner i betalingsbevillinger. Skønt dette er en stigning på 5,71 %, udgør betalingsbevillingerne kun 0,96 % af BNI, dvs. 9,3 milliarder under den flerårige finansielle ramme.
Parlamentets ubetingede prioritet har været udgiftsområde 1: bæredygtig vækst og konkurrencedygtighed. Parlamentet gjorde en stor indsats for at fremme finansieringen af det toårige projekt for navigationssystemet Galileo og Det Europæiske Teknologiske Institut. Her havde vi succes. Rådet gik med til en revision af den flerårige finansielle ramme, således at Galileo kan finansieres fuldt ud under EU's budget. Der opstod et hul i finansieringen på 2,4 milliarder euro, da den private sektor trak sig ud. Parlamentet insisterede på, at dette hul skulle udfyldes af EU's budget. Der kunne ikke længere være tale om at fortsætte på denne vage og opsplittede måde. Der måtte træffes et valg i denne budgetprocedure. Enten måtte vi fortsætte og afsætte alle de nødvendige midler på budgettet, eller også måtte vi standse projektet øjeblikkeligt.
Heldigvis for Europa besluttede Rådet at fortsætte. Det kan vi takke det portugisiske formandskabs dygtige arbejde for. Med hensyn til de midler, der var brug for, tog vi 1,6 milliarder euro fra dette års ubrugte landbrugsudgifter og 200 millioner euro fra fleksibilitetsinstrumentet, og resten fik vi ved at prioritere og omfordele udgifterne under udgiftsområde 1a. Det var en kæmpesejr for Europa-Parlamentet i denne budgetprocedure, at vi fik reddet Galileo.
Et andet væsentligt resultat var fremme af EU's foranstaltninger udadtil. Til det formål blev der overført 70 millioner fra fleksibilitetsinstrumentet. Alt dette er der brug for til forskellige operationer, som f.eks. forberedelse af politiindsatsen i Kosovo og de fortsat vanskelige udfordringer i Palæstina, og til at gøre os parate til at iværksætte disse operationer.
Budgetudvalget har oprettet en særlig reserve til fremme af en aktivitetsbaseret forvaltning. Det vil man vende tilbage til i beslutningsforslaget.
Forvaltningen af strukturfondene er et særligt problem. Mere end halvdelen af de operationelle programmer er stadig ikke godkendt. Det er vigtigt, at de bliver godkendt med det samme.
Jeg vil gerne til slut især takke det portugisiske formandskab for dets fremragende arbejde. Det samme gælder for kommissær Grybauskaitfor hendes konstruktive holdning og initiativer. Jeg vil ligeledes gerne takke formanden for Budgetudvalget, hr. Böge, alle koordinatorerne og alle medlemmerne. Jeg vil også gerne takke alle dem i Budgetudvalget og i min egen gruppe, som har arbejdet med dette spørgsmål, og for hvem det er lykkedes at frembringe dette flotte budgetresultat under stort tidspres.
Med disse ord vil jeg overlade budgettet til forhandling i Parlamentets plenarforsamling.
(Bifald)
Formanden
Mange tak hr. Virrankoski. Jeg beder Dem undskylde denne misforståelse, som måske har fået Dem til at skynde Dem med Deres tale på grund af manglende tid.
Emanuel Santos
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg er meget glad for at deltage i denne forhandling ved andenbehandlingen af budgettet for 2008. Jeg har omhyggeligt lyttet til de to første talere, og jeg vil gerne sige tak for deres værdsættelse af vores fælles indsats.
Budgetproceduren for 2008 var som altid yderst kompliceret, og jeg er glad for at se, at De har til hensigt fuldt ud at respektere den aftale, vi nåede frem til på budgetsamrådsmødet den 23. november 2007. Denne aftale indeholder to forskellige, men lige vigtige målsætninger. Vi må for det første definere rammerne for opstilling af 2008-budgettet, således at EU kan fungere ordentligt, og for at dens politikker kan gennemføres korrekt. For det andet må vi sikre finansieringen af Galileo, som er et af de vigtigste projekter, EU har igangsat i de seneste år, både politisk, industrielt og finansielt set. Tillad mig i denne sammenhæng at sige, at jeg er meget stolt over den lederrolle, som Europa-Parlamentet og Rådet har spillet som budgetmyndighed i samarbejde med Kommissionen i den aftale, man er nået frem til om Galileo.
Den 23. november lykkedes det os at opnå enighed om et fællesskabsbudget, der er på højde med dette vigtige projekt, og dermed kunne vi fremskynde godkendelsen af alle dets andre lovgivningsmæssige og tekniske aspekter. Denne finansielle beslutning var uden tvivl et afgørende skridt for at kunne sende Galileo i kredsløb.
Derudover vil jeg gerne udtrykke Rådets tilfredshed med den enighed, vi har opnået om budgettet for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik for 2008. Dette er en meget vigtig politisk prioritet for EU. Jeg mener desuden, at 2008-budgettet som helhed er et udtryk for et afbalanceret kompromis mellem på den ene side sikring af budgetdisciplin og en solid finansiel forvaltning, og på den anden side vores pligt til at leve op til de europæiske borgeres forventninger.
Lad mig tilføje, at dette tilfredsstillende resultat kun kunne opnås takket være den synergi, der var et resultat af alle de involverede parters indsats, og det konstruktive klima, som efter vores opfattelse kendetegnede hele processen lige fra begyndelsen.
Derfor kan jeg ikke afslutte min tale uden at benytte mig af lejligheden til personligt at takke formanden for Budgetudvalget, hr. Böge, både for hans åbenhjertighed og for den samarbejdsvilje, han lagde for dagen under forhandlingerne, og også de to ordførere, hr. Virrankoski og hr. Itälä, for deres konstruktive interinstitutionelle samarbejde. Jeg vil også udtrykke taknemmelighed over for mine kolleger i Rådet (budget) og over for alle dem, som samarbejdede med dem, for deres konstante støtte til formandskabet. En særlig tak til kommissær Grybauskaite, som til fulde spillede sin rolle som neutral mægler, og sidst men ikke mindst vil jeg gerne takke personalet i de tre institutioner, som deltog i disse forhandlinger, for deres værdifulde og vigtige bidrag. Tak til alle.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Jeg vil gerne ønske alle tillykke. Jeg vil gerne minde om, at da Kommissionen fremlagde forslaget til det almindelige budget for 2008, gik den største del af udgifterne til investeringer i udviklingen af den økonomisk vækst. Det er helt uden fortilfælde i den europæiske finansielle historie, at de midler, der tildeles til udvikling af den økonomiske konkurrencedygtighed, udgør den største andel af budgettet.
Dette er et nyt historisk kendetegn ved EU-budgettet, og det afspejler EU's politiske prioriteter, nemlig konkurrencedygtighed, økonomisk vækst, samhørighed og social samdrægtighed.
Et vigtigt element i forhandlingerne om budgettet for 2008 var nødvendigheden af at træffe afgørelse om to innovative transeuropæiske projekter - Galileo og udviklingen af Det Europæiske Teknologiske Institut.
Budgetforhandlingerne har været særdeles komplicerede. Men både Europa-Parlamentet og Kommissionen udviste en konstruktive holdning, som førte til positive resultater.
Jeg vil gerne takke Europa-Parlamentet og især budgetordføreren, hr. Virrankoski, for at have taget hensyn til Kommissionens forklaringer vedrørende visse reserver. Ved førstebehandlingen frigav man disse reserver. Men jeg vil gerne understrege, at der stadig er uløste problemer, som Kommissionen har henledt Parlamentets opmærksomhed på.
(EN) Hr. formand! Men der er imidlertid stadig visse reserver, som vil vanskeliggøre og komplicere budgetgennemførelsen, og jeg håber, at de vil kunne frigives så hurtigt som muligt.
Der er to reserver, som særlig giver anledning til bekymring, og dem vil jeg gerne henlede plenarforsamlingens opmærksomhed på. En af disse reserver medfører en nedskæring på 17 millioner euro i forberedelsen af personalelønninger ved hovedsædet på politikområdet "foranstaltninger udadtil", og det ville tvinge Kommissionen til at lade stillinger stå ubesatte og blokere for ansættelse fra begyndelsen af januar. Det betyder, at der vil være 22 millioner euro i den samlede reserve for personalelønninger, og jeg håber virkelig, at Parlamentet vil tage dette op til fornyet overvejelse i plenarforsamlingen.
Med hensyn til den almindelige reserve på 5 millioner euro til personalelønninger er Kommissionen fast besluttet på at aflevere den ønskede undersøgelse om ABM-gennemførelsen og de af Parlamentet ønskede rapporter om opfølgningen af screeningen og gennemførelsen af artikel 44 i den interinstitutionelle aftale.
Med hensyn til den ønskede handlingsplan for en omorganisering af koordinerings- og støtteaktiviteterne, vil jeg gerne på Kommissionens vegne sige helt klart, at Europa-Parlamentet vil blive holdt fuldt underrettet om de forskellige skridt i opfølgningen på screeningen. På det punkt kan Kommissionen afgive et løfte. Men jeg vil imidlertid også gerne understrege, at Kommissionen ikke kan starte et større omorganiseringsarbejde i sit sidste år, og derfor vil der ikke blive udarbejdet en handlingsplan på dette område. Det er alene den nye Kommission, der kan træffe afgørelse om en større omorganisering.
Det er Kommissionens helt klare ønske gradvist at gennemføre resultaterne af den igangværende vurdering af de forskellige aktiviteter, der er omfattet af screeningen. Vi arbejder med en skridt for skridt-tilgang. Vi har startet arbejdet med kommunikationsaktiviteterne, delegationsnetværket og ligevægten og kategoristrukturen i Kommissionens stillingsfortegnelse. Det har vi lovet, og det vil vi levere.
Vi håber, at Parlamentet vil tage højde for vores løfter og vores muligheder for at levere i dette spørgsmål, og at det derfor i afstemningen på torsdag vil genoverveje sine forslag.
medlem af Kommissionen. - (LT) Jeg vil gerne slutte med at sige tak til Europa-Parlamentet og især til formanden for Budgetudvalget, hr. Böge, og budgetordføreren, hr. Virrankoski, samt Rådet, især hr. Santos, for et meget effektivt samarbejde og for deres konstruktive holdning. Jeg håber, at forhandlingen i dag vil vise sig nyttig og bære frugt, og at den vil bidrage til resultatet af afstemningen om EU's budget for 2008.
Richard James Ashworth
Hr. formand! Dette 2008-budget er et godt resultat, og jeg må lykønske mine kolleger i Budgetudvalget, især formanden, hr. Böge, og de to ordførere, hr. Virrankoski og hr. Itälä, som har udført et virkelig fremragende stykke arbejde. Jeg er ligesom kommissæren af den opfattelse, at dette budget bedre afspejler Unionens ændrede prioriteter i dag, og at det er bedre egnet til at tage de udfordringer op, som vi står over for.
Jeg er glad for, at det udgør 0,96 % af BNI, og det glæder mig også at se, at midlerne til Frontex står i meget bedre forhold til denne organisations udfordringer.
Der er imidlertid to områder, der giver anledning til bekymring. Det første område er Galileo, og selv om det ikke tilkommer mig at kommentere de tekniske fortjenester ved dette projekt, kan jeg og må jeg bestemt kommentere den pålagte finansielle disciplin. Det bekymrede mig, at den private sektor ikke syntes at vise særlig stor appetit for at investere i dette projekt. Det forekommer mig, at der er meget få eller ingen forholdsregler i tilfælde af, at projektet bliver dyrere eller bliver forsinket, og det er næsten uundgåeligt, og det bekymrer mig ligeledes, at visionerne for forretningsmodellen efter udviklingsfasen lader meget tilbage at ønske.
Det andet jeg gerne vil nævne er, at Revisionsrettens beretning kaster en skygge over dette budget. Jeg må understrege, at efter 13 fiaskoer er det noget, som vi må tage meget alvorligt. Det er noget, som er særdeles skadeligt for offentlighedens opfattelse af Europa.
Der er to ting, der må gøres helt klart, og jeg henvender mig her til formandskabet, medlemsstaterne og Kommissionen. Det er påtrængende nødvendigt, at de gør en større indsats for at opnå en positiv revisionserklæring, da det - og jeg gentager, hvad jeg lige har sagt - er meget, meget skadeligt for offentlighedens opfattelse af Unionen. For det andet mener jeg, at det er på tide, at Parlamentet lægger en hårdere kurs med henblik på at sikre, at den interinstitutionelle aftale overholdes.
Catherine Guy-Quint
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! EU's budget afspejler de seriøse besparelsestendenser, der er kendetegnet for de gældende finansielle overslag. Vi vil få 120 milliarder i betalingsbevillinger, hvilket udgør 0,96 % af medlemsstaternes samlede BNI. Det er et meget beskedent beløb, og det lever langtfra op til de faktiske behov for det politiske projekt, som beslutningstagerne i Rådet, Kommissionen og også i Parlamentet har fremlagt.
I Parlamentet har vi ofte nævnt grundene til dette: national egoisme, der får båden til at sejle ud af kurs, Kommissionens alt for store forsigtighed i gennemførelsen af retningslinjerne for budgettet eller EU's generelt manglende evne til at fremlægge innovative, realistiske projekter. Vi måtte endnu en gang i år, ledet af vores fremragende ordførere, herunder hr. Virrankoski, finde de nødvendige løsninger til udvikling af politikker, som efter vores opfattelse er vigtige, og nye pilotprojekter, som vores borgere forventer af os. Endnu en gang har vi i år måttet se en tynd finansielle ramme for EU's internationale arbejde, og det gør det ikke lettere for os at gennemføre vores forpligtelser over for Palæstina og Kosovo.
Men i år lykkedes det os at overvinde denne manglende fleksibilitet for ét projekts vedkommende, nemlig Galileo. Jeg vil rette en særlig tak til fru Grybauskaitė, hr. Romero, hr. Böge og hr. Virrankoski, og alle medlemmerne af Budgetudvalget, både medlemmer og medarbejdere, hvis faste overbevisning og forhandlingsstrategi blev belønnet med en finansiel aftale med Rådet. Jeg har lyst til at sige, at det var heldigt, at Kommissionen og Parlamentet var til stede, men jeg kan ikke underkende det portugisiske formandskabs og især hr. Santos' rolle, som fik tilvejebragt fremskridt takket være sin viden og evne til at lytte. Vi må huske på, at efter forhandlingerne er det Europa som helhed, der har opnået, at Galileo bliver finansieret udelukkende med fællesskabsmidler. Med Det Europæiske Teknologiske Institut udgør pakken samlet 2,7 milliarder euro, uden at det sætter andre EU-politikker på spil.
Dette eksempel på et fælles politisk krav er en sjælden vare i Europa-Parlamentets budgethistorie. Socialdemokraterne fortolker dette ikke bare som et håbefuldt tegn for EU's satellitnavigations selvstændighed fra 2013, men også som et udtryk for Parlamentets evne til at bruge dets beføjelser og leve op til dets ansvar i forberedelsen af EU's budgetfremtid.
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - Hr. formand, fru kommissær, hr. rådsformand! På ALDE-Gruppens vegne vil jeg også understrege, hvilket flot forhandlingsresultat vi kan fejre med vedtagelsen af budgettet for 2008 på torsdag. Et stort tillykke til vores gruppes Kyösti Virrankoski som ordfører for Kommissionens budget. Han har haft held til det, som mange på forhånd troede ville være umuligt, nemlig at lande et forlig, der indebærer en revision af den flerårige budgetramme, de finansielle perspektiver, uden at vi skulle have statslederne på banen, og uden at vi skulle have et stort forhandlingsdrama sent i december.
Det forhandlingsresultat, vi har her, skaffer de nødvendige milliarder til finansieringen af satellitnavigeringssystemet Galileo, uden at vi henter pengene fra andre nødvendige programmer. Det er ledige landbrugspenge, det er penge fra fleksibilitetsinstrumentet, og det er penge, som ellers ikke ville blive brugt, som nu bruges til at sikre, at EU foretager den vigtige investering i Galileo. EU får hermed fuld rådighed over en basal infrastruktur og vigtige kompetencer. Det er også lykkedes at finde ekstra penge til Palæstina og Kosovo gennem brug af fleksibilitetsinstrumentet.
Alt i alt har vi her en historisk god løsning. Vi har brug for et mere fleksibelt EU-budget, hvor vi år for år kan sikre finansiering af de nødvendige behov. Det indebærer ikke nødvendigvis et dyrere budget, men derimod at reglerne udmøntes mere firkantet, og at opmærksomheden rettes mod de aktuelle problemstillinger. Der er mange, som har bidraget til den gode løsning. Fru Grybauskaithar styret myndigt og klogt. Parlamentet har stået sammen og sikret, at der var opbakning til Kommissionens ønsker. Jeg vil takke formanden for Budgetudvalget, hr. Reimer Böge, for stærk og kompetent ledelse, de andre gruppers koordinatorer for godt samarbejde, tak for en god indsats fra hr. Itälä og tak til det portugisiske formandskab for, at man arbejdede for et godt resultat. Hermed har EU sejret, og fornuften har sejret.
Wiesław Stefan Kuc
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Vi drøfter i dag for sidste gang forslaget til EU's budget for 2008. Det synes at svare til vores forventninger, selv om den heftigste forhandling som sædvanlig drejede sig om dets størrelse. Vi må ikke desto mindre arbejde inden for den aftalte ramme og tilpasse de individuelle holdninger hertil.
Vi bestræbte os på at tage hensyn til alle ændringsforslag, men det viste sig sommetider at være umuligt, da de var indbyrdes uforenelige. Det glæder mig især, at vi i ønsket om at leve op til Europas ansvar som en global partner forsøgte at forhøje midlerne til dette arbejde så meget som muligt. Med henvisning til den tale, der i dag blev holdt af Salih Mahmoud Osman, modtager af Sakharovprisen, er det helt sikkert, at verden regner med EU.
Jeg vil i denne forbindelse gerne understrege, at Gruppen Union for Nationernes Europa, som jeg taler for, vil stemme for budgetforslaget. Jeg vil gerne takke alle kolleger hjerteligt for dette resultat. Det er blevet anbefalet af alle.
Helga Trüpel
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Også for Verts/ALE-Gruppen er det afgørende spørgsmål, om det europæiske budget er på højde med vores behov og kan leve op til de kommende års enorme udfordringer, især med hensyn til vores ansvar på det udenrigspolitiske område, men også i forbindelse med forskning og udvikling, uddannelse og naturligvis bekæmpelse af klimaforandringerne.
Efter vores mening er budgettet som helhed ikke godt nok til at tage disse store udfordringer op. Men det glæder os, at der nu er blevet taget en positiv beslutning om Galileo. Det udgør en slags brohoved, som vi kan tage afsæt fra og ændre budgettet, så det tilpasses bedre til fremtiden, og det er også et historisk skridt for EU, at vi har fået sat et så ambitiøst projekt på rette spor inden for industripolitikken.
Jeg er af den opfattelse, at det er meget vigtigt, især i lyset af Lissabondagsordenen, at Europa ikke overlader disse nye teknologiske udviklinger, dette navigeringssystem, til USA eller Kina. Tværtimod bør vi spille vores egen stærke rolle i verden og på det globale marked.
Derfor mener jeg, at vi må gøre en endnu større indsats i de kommende år for at gennemføre disse ændringer og finde korrekte løsninger på globale spørgsmål. Jeg er begejstret over, at det er lykkedes os at bruge midlerne fra Euratomprogrammet til at finansiere Galileo. Det er efter min opfattelse endnu et fremskridt at bruge de til rådighed værende midler på en bedre og mindre miljøskadelig teknologi.
Jeg vil ligeledes gerne takke mine kolleger i udvalget, hr. Böge og de to ordførere for deres store arbejde med dette budget. Jeg mener helt bestemt, at det er et skridt i den rigtige retning.
Esko Seppänen
for GUE/NGL-Gruppen. - (FI) Hr. formand! I morgen skal vi vedtage EU's budget for næste år. Det er et budget, hvor betalingsbevillingerne klart ligger under loftet på 1 %, for slet ikke at tale om, at det udgør 1,24 % af BNI. I den henseende er resultatet tilfredsstillende for dem i vores gruppe, som ønsker at spare deres landes skatteborgeres penge. Men der er på den anden side mange i vores gruppe, som gerne ville have set, at Kommissionen fulgte samme politik som Parlamentet i den måde, den bruger budgetmidlerne på, som for øjeblikket smager af dårlig budgetdisciplin. Det er altid et problem at skulle finde nye udgiftsområder, selv om der måske ikke virkelig er brug for pengene.
I vores gruppe er der også to forskellige holdninger til Galileoprojektet. Nogle ønsker, at det bliver finansieret gennem EU-budgettet, andre afviser fuldstændig Galileo på grund af de enorme omkostninger. Der er en frygt for, at man ikke vil få noget for disse offentlige penge. Da de private selskaber har trukket sig ud, afhænger Galileos fremtid nu af en EU-finansiering. Vores gruppe bryder sig ikke om militariseringen af Galileoprojektet, som oprindeligt alene var bestemt til civile formål.
Vi bryder os heller ikke om at afsætte flere midler på EU-budgettet til finansiering af Unionens udenrigs- og forsvarspolitik. Vi er af den opfattelse, at EU er en fredsorganisation, og at Unionen ikke bør militariseres og blive agent for en supermagt. For det er det, der vil ske, hvis Rådet ønsker at give flere penge til finansiering af Den Fælles Udenrigs- og Sikkerhedspolitik. Vi ønsker ikke at være involveret i anvendelsen af EU-budgetmidler til at understøtte gamle afrikanske overgangsstaters politiske arv eller ulovlige handlinger fra USA's side, som har udøvet tortur i Irak og Afghanistan.
I lyset af alt dette vil min gruppe i en venskabelig ånd stemme imod hr. Virrankoskis betænkning.
Nils Lundgren
Hr. formand! Jeg vil gerne takke og hylde de to ordførere, hr. Virrankoski og hr. Itälä. De har gjort et virkeligt kompetent og ansvarligt stykke arbejde og har samtidig kunnet holde budgettet på et lavere niveau, end jeg havde troet det muligt i begyndelsen. Men de var naturligvis nødt til at arbejde inden for de grænser, der var dem pålagt, og jeg vil gerne understrege, at disse grænser er urimelige.
For det første er indtægterne i det store og hele et forud fastsat beløb. Ca. 1 % af bruttonationalindkomsten går til EU. Men sådan burde det ikke foregå i et rationelt system. Den rigtige tilgang ville være først at beslutte, hvad EU skal gøre, dernæst finde ud af, hvor meget det koster, og til sidst opkræve pengene til det. Man skal ikke først opkræve pengene og så bagefter spekulere på, hvad de skal bruges til. Det er, som alle ved, en helt forkert fremgangsmåde. Lad os derfor ændre den.
For det andet ved vi, at mindst 75 % af de penge, EU giver ud, bliver brugt på fuldstændig nyttesløse og skadelige sager. Derfor har vi et kæmpestort beløb, som vi kan bruge på nyttige projekter. Ca. halvdelen bruges stadig i praksis på landbrugspolitikken, og yderligere en fjerdedel til en tredjedel bruges på noget, der kaldes "strukturfondene på struktursiden". Sagen er, at EU overhovedet ikke burde gøre noget af alt dette.
Det EU burde gøre er at udvikle og overvåge regulerende systemer for det indre marked og for miljøbeskyttelse. Det koster forbavsende lidt. Hvis vi går over til at gøre det i fremtiden, vil vi kunne mindske EU-bidraget og stadig have penge til overs til andre ting, som EU bør gøre. Det omfatter efter min mening Galileo, som nu vil blive finansieret. Det er en succes. Vi bør investere kraftigt i grundforskning, da det vil sætte os i stand til at udvikle fusionsenergien. Det er EU's virkelige opgave. Ikke bekæmpelse af skovbrande, strukturtilpasninger til globaliseringen og andre ordninger, som er rene propagandaudgifter.
Sergej Kozlík
(SK) Hr. formand, mine damer og herrer! Mange af de fælles politikker, som får støtte fra EU-budgettet er ikke gode. De hverken fremmer en effektiv udvikling af Unionens produktionsstrukturer eller øger dens konkurrencedygtighed.
Landbrugssektoren, som får næsten 40 % af EU-budgettet, er typisk i den henseende. Set i lyset af udviklingen som helhed forekommer EU's fælles landbrugspolitik både ufleksibel og stiv. Denne politik er i tidens løb blevet forvredet af forskellige kompromiser, der var baseret på gradvise indrømmelser især til de store medlemsstater.
Med alle reformerne indtil nu har vi mere eller mindre bevaret en ineffektiv fordeling af midlerne. Vi befinder os stadig i en situation, hvor 80 % af de europæiske midler bruges af 20 % af de virksomheder, som er koncentreret i de gamle medlemsstater. Det skaber ulige betingelser for de nye medlemsstater og diskriminerer mod dem.
Det er klart i modstrid med de grundlæggende markedsregler at udarbejde de nationale rammebeløb på grundlag af det såkaldte historiske princip, sådan som man overvejer at gøre det med vinreformen. EU's fælles landbrugspolitik må sikre, at dens redskaber virker på samme måde for alle, og at alle har lige adgang til EU's budget og medlemsstaternes nationale budgetter.
Man siger, at budgetter er et udtryk for eller afspejler den økonomiske politik, man agter at føre. Jeg er bange for, at den del af det europæiske budget, der omhandler landbrugspolitikken, uden egen skyld fremviser et forvrænget spejlbillede.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet, ordførere, mine damer og herrer! Dette er et godt budgetforslag, og vi kan gratulere os selv med det. Men der er allerede blevet sagt nok om indholdet af forslaget.
Jeg vil gerne understrege, at der er to aspekter, som jeg er meget glad for, nemlig gennemførelsen af budgettet og den vellykkede samrådsprocedure.
Jeg vil begynde med budgetgennemførelsen og understrege, at det i år er lykkedes os at få tilført budgettet en merværdi, vi har opfyldt vores forpligtelser med større succes, og vi har haft et godt samarbejde og en sund udveksling af oplysninger med Kommissionen. Jeg tror, at vi med rette kan sige, at gennemførelsen af de fleste budgetområder har været tilfredsstillende i 2007, og det betyder bl.a., at vi kan opføre mindre i reserven i forhold til Kommissionen end i tidligere år. Det fører igen til en meget mere smidig procedure, selv om vi er vel vidende om, at vi befinder os i den finansielle programmerings første år under de nye finansielle overslag. Det betyder, at gennemførelsen af strukturfondene vil være ret lav, men jeg er sikker på, at man vil kunne øge tempoet.
Hvad angår samrådet, som var grundlaget for denne gode aftale, vil jeg endnu en gang gerne gratulere Kommissionen med støtten fra kommissæren, Europa-Parlamentets delegation og naturligvis det portugisiske formandskab, som arbejdede så konsekvent. De har arbejdet som et rigtigt hold, og dets medlemmer har endog det samme slips på, når de kommer her, og det viser, at de virkelig fungerer som et hold. Det er ubetinget takket være dem, at vi har kunnet finansiere den teknologiske udvikling og beskytte skatteborgerne ved ikke overdrive brugen af betalingsbevillingerne.
Vi bør ikke ændre denne fremgangsmåde i de kommende år, og med henblik på de fremtidige budgetsamråd må vi altid huske på, at Parlamentet repræsenterer borgerne, og at borgernes vilje kommer til udtryk gennem de politiske grupper. Vi må heller ikke glemme, at budgettet i sig selv er en politisk handling.
Jutta Haug
(DE) Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Budgetproceduren for 2008 har vist, hvor langt Europa-Parlamentet kan nå i forhandlingerne med Rådet, hvis vi er fast besluttet på at gennemføre vores idéer om en europæisk politik.
Vi har lige fra begyndelsen sagt, at Galileo, efter at idéen om et offentlig-privat partnerskab afgik ved døden, skulle finansieres med europæiske midler ved hjælp af fællesskabsmetoden. Alt andet ville Parlamentet ikke have kunnet acceptere. Parlamentet stod fast ved sit på det punkt og lagde derefter pres på Rådet - eller for at sige det ærligt - tvang Rådet til at være banebrydende og bruge flertalsafstemning, og ikke enstemmighed, til godkendelse af kompromiset, der omfatter det, man kalder en lille revision. Det siger jeg som tysk medlem, og jeg er det portugisiske formandskab taknemmelig for dette resultat.
Som følge heraf vil vi kunne finansiere Galileo og Det Europæiske Teknologiske Institut ordentligt indtil 2013. Jeg er stolt over Parlamentet i den forbindelse, men det betyder naturligvis ikke, at jeg glemmer Kommissionens særdeles hjælpsomme rolle i denne budgetprocedure. Fru kommissær! Min oprigtige tak til Dem og til personalet i alle Deres afdelinger. Der er ingen tvivl om, at De var med til at sikre, at Rådet blev anbragt på det rette spor, ikke bare i forbindelse med vores konkurrence- og innovationspolitik, men også med hensyn til de udenrigspolitiske foranstaltninger. Kompromiset vil ligeledes give os midler nok til for indeværende at respektere vores forpligtelser i Kosovo og Palæstina.
Det er indlysende, at Parlamentet har måttet betale en pris for dette fremskridt. I 2008 vil der blive afsat en bevilling på 285 millioner euro til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Det er 125 millioner euro mere en bevillingen i 2007, men vi ved alle, at udgiftsområde 4 vil blive ved med at være kronisk underfinansieret indtil slutningen af den periode, der er dækket af de finansielle overslag. Ligegyldigt hvor glade vi i Parlamentet måtte være til at begynde med over denne ændring i Rådets holdning, må vi samtidig kraftigt understrege, at Rådet hele vejen igennem ikke bare har koncentreret sig om sit vigtigste mål, nemlig at udbetale så lidt som muligt, men at det også har opnået dette mål. De samlede planlagte udgifter beløber sig til 120,3 milliarder, som kun udgør 0,96 % af medlemsstaternes samlede bruttonationalindkomst, mens de finansielle overslag nævner 1,04 %.
Vi vil således i 2008 stå med et snævert budget, selv om vi ville have foretrukket noget, der var lidt mere komfortabelt. Der er desto større grund til at gøre en samlet indsats fra vores side for at sikre, at Kommissionen gennemfører de flerårlige programmer hurtigt og korrekt, at den handler på baggrund af vores anmærkninger til bestemte budgetposter på en måde, der tager hensyn til vores hensigter, at dens første reaktion på vores forslag om pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er at forsøge at finde ud af, hvordan de kan gennemføres, i stedet for at opregne alle mulige hindringer for deres gennemførelse. Jeg opfordrer alle medlemmer, også dem i fagudvalgene, til systematisk og kritisk at overvåge gennemførelsen af 2008-budgettet.
Jeg vil slutte med oprigtigt at takke ordførerne, alle mine kolleger og sekretariatet for dette fuldhjertede og konstruktive samarbejde i 2007. Jeg håber, at den samme parlamentariske solidaritet vil komme til udtryk i 2008, når jeg får til opgave at udarbejde en betænkning.
Gérard Deprez
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne først og fremmest komplimentere og gratulere vores ordførere og hovedordføreren, vores ven Kyösti Virrankoski, og hele Europa-Parlamentets delegation, som blev ledet så dygtigt af hr. Böge. Jeg lykønsker også Kommissionen og, hvilket er mere usædvanligt, formandskabet, som havde mod til at påtage sig sit ansvar. Hr. minister! Hvis der var en europæisk æreslegion, mener jeg, at De i høj grad ville fortjene den.
Den største bekymring, som jeg og mine kolleger havde i forbindelse med 2008-budgettet, var at sikre fuld fællesskabsfinansiering af igangsættelsen af Galileo og følgelig Det Europæiske Teknologiske Institut uden at bringe finansieringen af programmer til gennemførelse af Lissabonstrategien i fare. Vi opnåde et godt resultat, og det er gode nyheder for Europa som helhed og også gode nyheder, som vi let og enkelt kan forklare vores borgere, som forstår deres rækkevidde.
Hvis jeg ganske kort må tale som formand for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, vil jeg gerne udtrykke min tilfredshed med, at Budgetudvalget støttede vores udvalgs udtalelse om afskaffelsen af reserven for SIS II og Frontex. Disse to instrumenter er meget vigtige for kontrollen ved EU's ydre grænser, og vi må øge deres operationelle kapacitet. På den anden side beder jeg om, at bevillingerne til Den Europæiske Tilbagesendelsesfond bliver stående i reserven, indtil Parlamentet og Rådet har vedtaget forslagte til direktiv om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsborgere med ulovligt ophold.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Det er svært at være optimistisk, når vi ser budgettet for 2008, for det er det laveste, vi har haft i mange år i forhold til medlemsstaternes bruttonationalindkomst, både når det drejer sig om forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger.
Jeg vil gerne minde Parlamentet om, at i de finansielle overslag 2007-2013 blev der fastlagt et loft på 1,08 % af bruttonationalindkomsten for forpligtelsesbevillingernes vedkommende og 1,06 % for betalingsbevillingerne. Der er således en betydelig forskel mellem det, EU var rede til at finansiere for blot to år siden, og det, som EU nu er rede til at finansiere. Med så begrænsede midler kan vi ikke få mere Europa på nogen af de områder, som EU finansierer.
Jeg er glad for, at samrådsproceduren førte til enighed om en finansiering af Galileoprogrammet og Det Europæiske Teknologiske Institut. Jeg håber også, at Europa-Parlamentet vil gå med til, at man kan trække på budgetreserverne til finansiering af Frontexagenturet. Det er særlig vigtigt for lande som Polen. Allerede fra og med december vil disse landes grænser udgøre EU's ydre grænser i ordets fulde forstand.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Kernen i en politik uden "ismer" er troværdighed. Troværdighed har en hel del at gøre med det formål, man bruger skatteborgernes penge til, og det ser folk tydeligst i de beløb, der bruges på administrative organer. Det er beklageligt, at dette budget endnu en gang ikke præcist angiver, hvor meget der skal bruges på administration. Vi har en budgetpost på 6,6 milliarder euro, men administrative udgifter er også gemt i mange andre bevillinger.
Derudover må det understreges, at det fortæller noget grundlæggende om et samfunds demokratiske natur, om de politiske klassers livsstil står i noget som helst forhold til de vilkår, som størstedelen af befolkningen lever under. Vi har i EU et grelt eksempel på, at der er en kløft mellem disse to kategorier i form af både tjenestemændenes og medlemmernes pensionsordninger. Det er supplerende pensionsordninger i luksusklassen. For tjenestemændenes vedkommende beløber de samlede årlige udbetalinger sig nu til 963 millioner euro, og disse samme tjenestemænd bidrager kun med en tredjedel. Og regningen bliver desuden ved med at stige. Antallet af pensionsmodtagere vil stige med 5,5 %. Inflationen blive indregnet automatisk. Hermed fjerner Bruxelles sig mere og mere fra dem, man hævder at repræsentere, og det er dårligt for demokratiet.
Dette kunne være udgangspunktet for en rationel budgetreform, og det er også en opfordring til kommissæren om at handle.
Reimer Böge
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne begynde med at rette min varmeste tak til de to ordførere, hr. Itälä og hr. Virrankoski, som har udført et glimrende arbejde i de sidste måneder, og som har udarbejdet så fremragende betænkninger. Jeg vil endvidere takke koordinatorerne og personalet i de politiske grupper, og også give udtryk for min store taknemmelighed over for udvalgets sekretariat. Jeg vil blot nævne Anne Vitrey, Ian Vollbracht og Marie-Cécile Bernard og gennem dem takke hele holdet, som har arbejdet ekstremt hårdt for os alle. Jeg må også understrege, at vi ikke ville være nået frem til dette endelige resultat, som vi skal stemme om på torsdag, uden den store solidaritet, som Europa-Parlamentet har udvist.
Fru kommissær! Med Deres evne til at gribe det rette øjeblik, som De endnu en gang gjorde det under disse forhandlinger, ydede De et absolut afgørende bidrag til, at vores arbejde blev kronet med succes, og det vil jeg varmt takke Dem for. Jeg har oplevet ret mange budgetkoordineringer, og jeg vil gerne varmt hylde det portugisiske formandskab for den måde, det ledede Rådets forhandlinger på i denne vanskelige situation. Formandskabet skrev et nyt kapitel i de europæiske institutioners historie ved at sikre Rådets endelige stemme og godkendelse. Det er et resultat, som vi værdsætter højt.
Samlet har vi altså et budget for det andet år under finansoverslagsperioden til et beløb på 120,3 milliarder, hvilket svarer til 0,96 % af medlemsstaternes totale bruttonationalindkomst, et budget der i høj grad er budgetdisciplinsorienteret.
Vi har et budget, som sikrer de programmer, der skaber europæisk merværdi, som f.eks. de programmer vi lige har vedtaget her. Vi har et budget, der sikrer grundlaget for det strategiske Galileoprojekt indtil 2013 i første omgang, og hemmeligheden her ligger i en blanding af revision, fleksibilitet og omfordeling. Vi har et budget, som tildeler Frontex flere midler, hvilket gør det muligt at reagere på presserende udfordringer, og vi har et budget, som finansierer den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, selv om kun i 2008, og som gør det muligt at trække på fleksibilitetsinstrumentet til FUSP-formål.
Lad mig her sige, at vi ville have foretrukket en langsigtet, flerårlig tilgang, som ville have kunnet afstive det kronisk underbemidlede udgiftsområde 4, "EU som global partner". Men det er et emne, som FUSP, Palæstina og Kosovo med sikkerhed vil tvinge os til at vende tilbage til i forbindelse med fru Haugs kommende betænkning om prioriteterne for det næste budget. Jeg anbefaler Parlamentet at vedtage det foreliggende budget i den form, der er opnået enighed om.
Vladimír Maňka
(SK) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil ganske kort tale om området "andre sektioner".
Europa-Parlamentet har i sit arbejde med budgettet opnået store resultater, og jeg vil blot nævne nogle få af dem. For det første blev vi enige om et kompromis om budgettets samlede størrelse.
For det andet har vi i forbindelse med oplysninger til borgerne i EU om Europa-Parlamentets arbejde og dets resultater nu fået de nødvendige redskaber til bedre at samarbejde og kommunikere med borgerne. Det må ikke desto mindre understreges, at det ikke i sig selv er tilstrækkeligt med fremskridt i forbedringen af Parlamentets informations- og kommunikationsstrategi. Hvis strategien skal være effektiv, kræver det, at Kommissionen og Europakontorerne i de enkelte lande inddrages. Indsatsen skal koordineres, og resultaterne skal vurderes regelmæssigt. På den måde opnås der ikke bare bedre adgang til information, men også større gennemsigtighed og bedre udnyttelse af ressourcerne.
Jeg vil for det tredje gerne takke alle for støtten til vores bestræbelser på at opbygge et system til forvaltning af viden. Det vil være en hjælp i det fremtidige lovgivningsarbejde.
Vi har for det fjerde opnået større fleksibilitet for besøgergrupperne.
For det femte mener jeg, at de foranstaltninger, der er truffet til støtte for sprogtjenesterne, både vil føre til større servicekvalitet og bedre udnyttelse af ressourcer.
Og endelig nåede vi til enighed om adskillige ting vedrørende miljøet og handicappedes adgang til beskæftigelse.
I forbindelse med budgettet for "andre sektioner" er det vigtigt at vurdere hver institution enkeltvis. Jeg vil gerne nævne Revisionsretten som et godt eksempel på, hvad der er god praksis for udarbejdelsen af et budget. Der blev foretaget besparelser på visse budgetkonti, fordi man udarbejde budgettet på grundlag af reelle udgifter i stedet for at foretage indeksrelaterede beregninger.
Jeg vil gerne takke ordførerne og hele holdet fra Kommissionen, Rådet og Europa-Parlamentet. Vores møder, drøftelser og samrådsprocedurer gav mig en følelse af stor tilfredshed. Når man føler, at alle involverede parter ønsker at nå til enighed, skaber det en positiv stemning, og det kan kun føre til et godt resultat.
Nathalie Griesbeck
(FR) Hr. formand, mine damer og herrer! Som De ved, var der mange af os, der i 2006 med tungt hjerte stemte for det flerårlige budget for de finansielle overslag. Vi var os helt bevidst, at medlemsstaternes bidrag ikke ville være tilstrækkelige til at klare de store udfordringer i et EU, der omfatter 27 lande og en halv milliard borgere. Budgettets utilstrækkelighed, som blev forstærket af frafaldet af de private partnere, som hidtil havde været med i Galileo, gjorde os sårbare over for alvorlige problemer, og det var en kilde til store bekymringer.
Jeg er derfor glad for, at man denne gang har lyttet til Parlamentet efter en meget lang kamp med medlemsstaterne i Rådet. 2008-budgettet er en sejr for europæerne og for Parlamentet, og jeg vil også gerne oprigtigt takke vores hovedordfører og hele hans hold for disse vanskelige forhandlinger, og naturligvis også takke hr. Böge og medlemmerne af Budgetudvalget og det administrative personale.
Jeg er glad for, at vi efter timer med intense forhandlinger har sikret samlede bevillinger på næsten 120 milliarder euro, hvilket udgør 0,96 % af EU's BNP. Det skyldes især anvendelsen af fleksibilitetsinstrumentet, som sætter os i stand til at øge bevillingerne til FUSP (udgiftsområde 4) betydeligt med særlig vægt på Kosovo og Palæstina.
Til sidst vil jeg gerne som medlem af Transport- og Turismeudvalget understrege, at jeg ligesom mine kolleger er tilfreds med de midler, man har sikret til Galileo, som er et stort og vigtigt projekt, der vil sætte Europa i stand til at beholde og endog forbedre sin placering som rumfartsmagt og sikre vores uafhængighed af andre lande. Det er en stor succes, ikke bare politisk, men også når det gælder beskæftigelse og især for den europæiske integrations tiltrækning og synlighed i vores borgeres øjne. Kort sagt er dette en stor succes, der lover godt for fremtiden.
László Surján
(HU) Hr. formand! "Og alligevel bevæger det sig" skulle Galileo Galilei have sagt. Nu efter mange år med problemer bevæger Galileo sig igen. Jeg vil gerne lykønske Kommissionen, kommissæren og Parlamentet med at have fået gennemtrumfet denne aftale. Men hvorfor var det nødvendigt at sætte det igennem med kraft? Hvorfor handlede Rådet ikke tidligere? Hvorfor er det chokeret og forfærdet over, at Unionen endnu en gang må betale? Hvorfor er vi ikke glade over, at Unionen har vilje til og er i stand til at gennemføre vigtige programmer som Galileo? Hvorfor var det nødvendigt at skrabe det nødvendige beløb sammen fra ledige penge, i stedet for at alle deltog i investeringsomkostningerne og ikke kun i overskuddet? Hvorfor forsøger Rådet at skære ned på bevillingerne til samhørighedspolitikken fra det ene år til det andet - med mere end 100 millioner i år? Hvorfor var det nødvendigt at tilbageholde landbrugsstøtte til de nye medlemsstater i 10 år, hvilket førte til, at de europæiske borgere, som bliver støttet på forskellig vis, måtte konkurrere med hinanden?
Da den østrigske kejser og konge af Ungarn bad om hjælp med Maria Theresas krige, svarede de ungarske adelsmænd fyrigt "vores liv og vores blod", men de tilføjede "ingen havre", dvs. vi vil ikke bære omkostningerne. Det er vanskeligt at få succes med en sådan indstilling. Vi bør ikke betragte Unionens budget som spildte penge. Det er et instrument, som giver de europæiske borgere noget for deres penge. Parlamentet, Kommissionen og i sidste ende Rådet har arbejdet på dette. Man kunne ønske, at tankerne og hensigterne var blevet udmøntet noget før.
Jan Mulder
- (NL) Hr. formand! Vi kan endnu en gang lykønske os selv med at have opnået enighed efter så mange forsøg. Det var en lang og smertelig proces, og alle der deltog kan nu se tilbage på den med god samvittighed. Det virkelige spørgsmål er, om dette er den bedste procedure til vedtagelse af budgettet. Jeg mener, at det ville være en god idé, hvis vi, efter at den nye traktat er blevet ratificeret, igen så på, om vi ikke kan finde en hurtigere og mere effektiv måde at gøre det på.
Vi kunne f.eks. også overveje, om det er den bedste fremgangsmåde at træffe afgørelse om pilotprojekter og forberedende foranstaltninger på dette sene stadie, eller om vi burde gøre det på et tidligere tidspunkt. Jeg mener, det sidste ville være bedst. Hvis vi ser på forhandlingerne, er de største resultater, vi har opnået, Galileo og Det Europæiske Teknologiske Institut.
Når jeg læser pressens artikler om forhandlingerne, ser det altid ud til, at der kun er en institution der tæller, nemlig Rådet. Efter at aftalen var indgået, stod der altid i aviserne: "Man er nået til enighed i Rådet". Skulle det ikke være muligt for en gangs skyld at få fortalt offentligheden, at det ikke helt forholdt sig sådan? Det var vanskeligt at få overtalt Rådet til at justere det flerårlige budget.
Det er i sig selv prisværdigt. Traktaten er stadig ny, men der var et presserende behov for den. Jeg mener, at vi bør overholde traktaten og det flerårlige budget, men det gælder også Rådet, især hvad angår det punkt i artikel 44, som omhandler fremlæggelse af nationale erklæringer om sund finansiel forvaltning. Måske kunne Rådet også hellige det spørgsmål lidt opmærksomhed?
Janusz Lewandowski
(PL) Hr. formand! Både med hensyn til struktur og størrelse viser 2008-budgettet, at vi stadig befinder os i de første stadier af indførelsen af en ny generation af flerårlige programmer, som er knyttet til de finansielle overslag 2007-2013. Et relevant eksempel er det rekordlave niveau for betalinger i forhold til bruttonationalindkomsten.
Jeg nærer en forsigtig optimisme om, at de, der modtager midler fra dette budget, vil give Europa-Parlamentet en behagelig overraskelse og samtidig give finansministrene en ubehagelig overraskelse ved at kræve et såkaldt ændringsbudget som følge af en større gennemførelse end det nuværende skøn, især hvad angår strukturfondene.
Samrådet var en stor succes, og det var en succes for de tre institutioner, der deltog. Jeg lykønsker hr. Böge som leder af Parlamentets delegation. Det er også på sin plads at lykønske ordførerne, sekretariatet og alle andre, der var involveret i dette arbejde. Men som det allerede er blevet nævnt i forhandlingen i dag, efterlod samrådsproceduren et ubehageligt indtryk. Det føltes som om Parlamentets delegation i stedet for at være aktivt involveret i og en del af forsøget på at nå frem til enighed blot var en slags observatør til forhandlingerne mellem visse nationale delegationer. Sidstnævnte interesserede sig især for finansieringsmetoden og de offentlige indkøbskontrakter i forbindelse med Galileoprogrammet.
Dette ubehagelige indtryk blev senere afspejlet i mediernes kommentarer til dette spørgsmål. Det bør understreges, at formålet med alt dette var et budgetsamråd. Det var mere end blot et møde mellem involverede landes finansministre. Jeg vil på Europa-Parlamentets vegne hermed love, at vi vil lære af disse erfaringer med hensyn til sådanne fremtidige møder i 2008.
Ingeborg Gräßle
(DE) Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! Jeg vil gerne begynde med at give formanden for Rådet en kompliment. Han har i høj grad prydet dette Parlament med sine portugisiske formandskabsslips, og han har skabt en korpsånd i Rådet, som vi aldrig ville have troet mulig.
Ud fra et budgetkontrolsynspunkt er der to ting, som vi vil lægge særlig vægt på i det kommende finansår. Det første er, som kommissæren allerede har nævnt, screeningen af stillingsfortegnelsen i forbindelse med koordinering og administrativ støtte. Vi ved, at Kommissionen selv tvivler på, om det faktisk er nødvendigt med 1.700 ansatte til kommunikation eller 3.500 til forvaltning af dokumenter eller 1.700 i personaledirektoratet. Disse ansatte udgør samlet næsten en tredjedel af personalet i støtte- og koordineringstjenesterne. Vi ønsker at sikre, at administrationen ikke kun beskæftiger sig med sig selv, men at arbejdsstyrken omfatter medarbejdere, der kan gennemføre Kommissionens og Parlamentets politiske prioriteter.
Som følge heraf opfordrer vi fortsat Kommissionen til at kaste yderligere lys over disse aktivitetsområder ved at fremlægge en handlingsplan herom. Dette spørgsmål må blive stående på dagsordenen, og det vil blive stående på dagsordenen med eller uden reserven, med eller uden punkt 11 i vores beslutningsforslag og selv uden opfyldelsen af forudgående betingelser. Jeg opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at arbejde på dette. Kommissæren har kommenteret det, jeg har hørt disse kommentarer, og jeg vil komme med min bedømmelse på baggrund af dem. Jeg er af den faste overbevisning, at denne Kommission kan udarbejde en handlingsplan, for denne Kommission befinder sig i en situation, hvor den kan gøre det. Men dens efterfølger vil ikke kunne gøre det. Det er derfor efter min mening vigtigt, at kommissæren opfylder denne forudgående betingelse, at hun gør det nødvendige indledende arbejde. Jeg er personligt meget interesseret i dette spørgsmål, og jeg er altid rede til at drøfte det med kommissæren.
Et andet vigtigt spørgsmål for os er de nationale forvaltningserklæringer om midler under delt forvaltning. Hr. rådsformand! Under samrådsproceduren fremkom De med forskellige erklæringer, hvor De fortalte os, at De ville tage Dem af dette spørgsmål. De har indtil nu ikke sagt helt præcist, hvordan De agter at gøre dette. Vi opfordrer også det slovenske formandskab til at handle her. Vi opfordrer indtrængende Kommissionen til at bruge de relevante retningslinjer, således at vi kan få tilvejebragt de nødvendige betingelser for i det hele taget at starte drøftelserne med medlemsstaterne. Uden brug af disse retningslinjer og uden tilsvarende arbejde fra medlemsstaternes side vil det være vanskeligt at handle.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Hr. formand! EU's budget for 2008 er pragmatisk og resultatorienteret, og det bygger på EU's nuværende udviklingsprioriteter. Under hele budgetproceduren brugte Europa-Parlamentet sine kontrolbeføjelser i forhold til de andre institutioner til at fremme hovedmålsætningerne i Lissabonstrategien, dvs. økonomisk konkurrencedygtighed og beskæftigelse.
Parlamentet overførte visse af Kommissionens midler til reserven på grund af mangler i godkendelsesproceduren for operationelle programmer, da en overskridelse af fristerne medfører spild af penge for de europæiske borgere. Det samme gør sig gældende i forbindelse med forsinkelser i ansættelsen af personale fra de nye medlemsstater, hvilket har medført store omkostninger og påvirket de europæiske institutioners arbejde.
Det er derfor efter min opfattelse af meget stor betydning, at Europa-Parlamentets beføjelser efter ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten vil blive betragteligt øget, at den fælles beslutningsprocedure vil blive den almene regel, og at Parlamentets vetoret i forbindelse med vedtagelsen af budgettet vil blive udvidet til også at omfatte landbrug.
De løsninger, man har fundet til finansiering af EU's store teknologiske projekter, nemlig Galileo og Det Europæiske Teknologiske Institut, resulterer i en betydelig støtte til forskning og udvikling. Vi må ikke desto mindre sikre, at den europæiske støtte fordeles ligeligt, og at den ikke vil uddybe den teknologiske og informationsmæssige udviklingskløft mellem medlemsstaterne. Skønt anvendelsen af landbrugsmargenen er en teknisk løsning til finansiering af disse programmer, bør det ikke blive til en regel. Landbruget bør ikke være et område, hvis skæbne bliver afgjort på forhånd, og hvis midler systematisk bliver overført til andre områder. Jeg er meget glad for støtten til en forhøjelse af det beløb, der er sat af til det europæiske program til finansiering af skolemælksordningen og til udvidelsen af dette til også at omfatte andre produkter.
Sidst men ikke mindst vil jeg gerne understrege betydningen af, at EU bliver mere involveret i uddannelsesområdet i almindelighed, og udvidelsen af stipendie- og videreuddannelsesprogrammer i særdeleshed. Derfor vil jeg gerne sige tak for støtten til ændringsforslaget om en betydelig forhøjelse af dette områdes budget for næste år.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! Dette års budget er et tydeligt bevis på, at fællesskabsmetoden fungerer. I år har vi påvist den merværdi, som EU kan bidrage med til løsningen af komplicerede problemer, når de oprindelige planer lider skibbrud.
Dette bekræftes ikke bare af Galileos opsigtsvækkende succes, men også af den måde, hvorpå det lykkedes os at skaffe de nye midler, som Frontex har brug for til at klare de nye udfordringer, samt af pilotprojekterne og Det Europæiske Teknologiske Institut. EU har ganske enkelt vist, at den kan levere fællesskabsløsninger på omfattende, komplicerede problemer, hvor det ikke er lykkedes for andre.
Det er det første positive budskab. Men der er et andet negativt budskab, der hænger sammen med den bredere tendens i budgettallene, da det efter min opfattelse ikke er en god nyhed, at vi, for næste år, i år bruger 0,95 % af Fællesskabets BNP. Jeg har hørt, at visse medlemmer betragter det som en succes. Det er det ikke for mig. Det beviser, at vi nu med 27 medlemmer har det samme budget som for EU-15. Budgetter på et sådant niveau lever ikke op til det europæiske projekts store ambitioner. Vi bør bygge videre på dette års succes og begynde at forberede de fremtidige bevillinger i god tid, og jeg er glad for, at vi allerede er begyndt at drøfte dette.
Jeg vil slutte med en personlig bemærkning. På torsdag, når vi stemmer om budgettet, vil det være et år siden, at Loyola de Palacio, som var arkitekten bag dette store europæiske projekt, afgik ved døden. Hun var en stor europæer, en stor kvinde. Hun startede denne proces, og det er dens succesfulde afslutning, som vi skal stemme om på torsdag. Jeg mener, at for en politiker, der taler gennem sit arbejde, kan der ikke sættes noget bedre mindesmærke.
Simon Busuttil
- (MT) Hr. formand! En af de ting, som Parlamentet og Rådet er enige om, er at forhøje Frontexagenturets budget betragteligt - det er rent faktisk blevet fordoblet. Jeg vil gerne understrege, at mellem første- og andenbehandlingen af budgettet, som vil blive vedtaget i denne uge, havde Parlamentets Udvalg om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender et intenst møde med lederen af Frontexagenturet, hvor vi fik en detaljeret redegørelse for og drøftede agenturets arbejdsprogram for det kommende år. Denne redegørelse overbeviste os om, at vi gør ret i at forhøje agenturets budget, og at det med flere midler til rådighed i det kommende år vil være mere effektivt end hidtil. Lederen af agenturet fortalte også i detaljer om adskillige nye opgaver, der skal udføres i løbet af næste år ved Unionens ydre grænser - opgaver på jorden, i luften og på havet. Med hensyn til opgaver på havet glæder det os meget, at Frontex' aktiviteter vil blive styrket betydeligt ved de maritime grænser, især i centrum af Middelhavet, men også i den østlige del af Middelhavet, hvor vi i den seneste tid har set en stor stigning i problemerne. Og samtidig vil man fortsætte aktiviteterne i nærheden af De Kanariske Øer. Jeg er overbevist om, at borgerne i de berørte lande vil hilse Frontex' mere effektive tilstedeværelse velkommen, og at den vil hjælpe dem til at håndtere tilstrømningen af indvandrere, som er den største bekymring for borgerne i disse lande, som vi alle ved. De vil derfor hilse vores beslutninger om budgettet velkommen. Jeg er desuden overbevist om, at vi med dette budget vil sende et klart budskab til den organiserede kriminalitet, som profiterer på handel med indvandrere, et budskab om, at man ikke vil tolerere deres aktiviteter.
Emanuel Santos
Hr. formand! Jeg har lyttet meget nøje til medlemmernes taler. Jeg sagde i min indledning, at jeg var meget glad for vores succes, men nu har jeg endnu mere grund til at føle mig særdeles tilfreds både på Rådets og egne vegne over de resultater, som vi sammen har opnået.
Jeg vil gerne tilføje, at disse resultater ikke bare giver anledning til tilfredshed, men de giver også vores institutioner, Parlamentet, Rådet og Kommissionen, prestige. I de europæiske borgeres øjne har vi udvist en fælles vilje og en fælles ambition om fortsat at opbygge EU, nu med 27 medlemsstater, som et område med fred, demokrati, frihed, retfærdighed og også velstand. Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at udtrykke mit håb om, at det budget, som vi nu skal vedtage, ikke bare vil blive gennemført korrekt, men at også alle de projekter, der var omfattet af disse forhandlinger, bliver korrekt gennemført. Jeg ønsker at takke alle for de generøse ord til Rådet og også takke Dem, hr. formand!
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Alexander Stubb  
Vi bør gratulere Parlamentets ordførere med deres succesfulde budget, hr. Virrankoski for Kommissionens budget og hr. Itälä for Parlamentets og alle de andre institutioners budget.
Dette resultat er historisk. For første gang får strukturfondene og samhørighedsfonden den største andel af budgettet. Det afspejler ændringerne i Kommissionens prioriteter. Budgettets størrelse har længe været kendt, nemlig lige under 1 % af BNI, dvs. ca. 120,3 milliarder euro for 2008.
Budgettet er også fremtidsorienteret, og det har betydet, at 3,4 milliarder euro vil gå til satellitradionavigeringssystemet Galileo og 309 millioner til Det Europæiske Teknologiske Institut (EIT). Der blev også investeret mere i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik. Det har stor betydning for styrkelsen af vores internationale rolles troværdighed.
Hvad Parlamentet angår, har hr. Itälä fremhævet betydningen af budgetdisciplin og ansvarlig brug af offentlige midler.
Jeg mener derfor, at det nye budget er fremragende.
