Kulttuuriteollisuus Euroopassa (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Seuraavana esityslistalla on Guy Bonon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan kulttuuriteollisuudesta.
Guy Bono
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, esittämäni mietintö on itseni ja täällä tänään läsnä olevan kollegani Helga Trüpelin, jolle lähetän tervehdykseni, ehdotuksen ansiota. Me laadimme sen kulttuuri 2007 -ohjelmaa koskevan mietinnön yhteydessä kolme vuotta sitten, jotta kulttuuriteollisuus tunnustettaisiin paremmin. Muistutan, että siinä työskentelee 3,1 prosenttia Euroopan unionin työssäkäyvästä väestöstä, ja sen osuus on 2,6 prosenttia tuloista, eli osuus on suurempi kuin Euroopan unionin autoteollisuudella.
Laadin mietinnön kuullen mahdollisimman laajasti alalla toimivia henkilöitä. Siten haluaisin kiittää kaikkia tämän alan asiantuntijoita ja ammattilaisia sekä Internetin käyttäjäyhdistyksiä ja kuluttajayhdistyksiä ja lopulta kulttuurivaliokunnan kollegoitani kaikista näistä tärkeistä asioista käymistämme keskusteluista.
Tämä mietintö perustuu seuraavaan olettamukseen: kulttuuria ja taloutta ei voida tänä päivänä erottaa toisistaan. Talous tarvitsee kulttuuria ja kulttuuri tarvitsee taloutta. Tämän vuoksi kulttuurille on kiireellisesti annettava oikea paikkansa Lissabonin ohjelmassa. Esitän siten mietinnössä tiettyjä ehdotuksia tästä asiasta.
Ensinnäkin olisi asetettava työryhmä tutkimaan kulttuurin, luovuuden ja innovaation suhdetta yhteisön toimintalinjoissa.
Toiseksi on tärkeää, että yhteisön rahoituksessa varataan enemmän tilaa kulttuuriteollisuudelle. Suosittelen tässä mietinnössä jäsenvaltioiden tasolla julkisen ja yksityisen sektorin yhteisiä rahoitusmuotoja sekä sellaisen sääntely- ja verotusjärjestelmän edistämistä, jolla suositaan kulttuuriteollisuutta, sekä erityisesti verohuojennusten ja alennetun arvonlisäverokannan soveltamista kaikkiin kulttuurituotteisiin, reaaliaikaisesti tarjottavat teokset mukaan lukien. Pyydän myös komissiota harkitsemaan mahdollisuutta perustaa Media-ohjelman kaltainen ohjelma koko kulttuuriteollisuudelle.
Kolmanneksi tässä mietinnössä ehdotetaan, että kulttuuri sisällytetään paremmin Euroopan unionin ulkopolitiikkaan, koska - ja haluaisin korostaa tätä - kulttuuri, tai minun olisi pitänyt sanoa kulttuurin monimuotoisuus, on syy siihen, että Eurooppa on niin rikas. Pyydän siksi komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään käännöstoimintaan myönnettyjä avustuksia.
Arvoisa puhemies, haluaisin lopuksi palata teollis- ja tekijänoikeuksiin, joista tässä mietinnössä on esitetty monia tarkistuksia. Tässä asiassa olen jyrkästi vastaan tiettyjä jäsenvaltioita, joiden rajoittavista toimista päättää teollisuus, joka ei pysty muuttamaan talousmalliaan tietoyhteiskunnan tarpeiden mukaisesti. Internet-yhteyden katkaiseminen on epäsuhtainen toimi tavoitteiden kannalta. Tämä on rangaistus, jolla on hyvin vahva vaikutus, ja sillä voi olla vakavia seurauksia yhteiskunnassa, jossa Internetin käyttö on välttämätöntä sosiaaliselle osallisuudelle.
Hyvät naiset ja herrat, katson, että meidän on tehtävä ero laajamittaisen laittoman kopioinnin ja ilman taloudellista hyötyä toimivien kuluttajien välillä. Sen sijaan, että kriminalisoimme kuluttajia, meidän pitäisi luoda uusia taloudellisia malleja, joilla saadaan aikaan kompromissi kulttuuritoiminnan ja -sisällön käyttömahdollisuuksien, kulttuurin monimuotoisuuden ja teollis- ja tekijäinoikeuksien omistajien todellisten palkkioiden välillä. Luulen, että tämä on ainoa keino, jonka avulla kulttuurinen Eurooppa voi todella siirtyä 21. vuosisadalle.
Ján Figeľ
Komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen voidessani keskustella täällä Guy Bonon mietinnöstä, ja haluaisin kiittää häntä ja valiokuntaa tehdystä työstä. Olen varma, kuten hän sanoi, että kulttuuri on tärkeää elämässämme ja että se on yhä keskeisemmässä asemassa Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta.
Haluaisin lisätä, että sillä luonnehditaan yhteisöämme paljon enemmän kuin liiketoiminnalla tai maantieteellä. Meidän pitää myös ymmärtää, että kulttuuri on panostusta, kulttuurilla luodaan, kulttuuri on myönteistä, sillä ei nakerreta talousarviotamme ja se ei ole ristiriidassa tarpeittemme kanssa, vaan se tuo mukanaan paljon rikkautta myös työpaikkojen ja taloudellisen kasvun kannalta. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Euroopan unioni pystyi selkeästi tunnistamaan viimevuotisen huippukokouksen päätelmät jonkin aika sitten esittelemässämme tutkimuksessa ja nyt Euroopan unionin kulttuuria koskevassa toimintasuunnitelmassa kansainvälistymisen aikakaudella.
Haluaisin korostaa vain kolmea erityistä ajatusta tai aihetta mietinnössänne, koska niitä on monia, ja en kommentoi nyt niitä kaikkia.
Pyydätte meitä määrittelemään unionin näkemyksen kulttuurista, luovuudesta ja innovoinnista. Euroopan toimintasuunnitelmassa, jonka olemme nyt hyväksyneet, tehdään juuri niin. Me vahvistamme jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä, ja siihen sisältyy luovan teollisuuden edistäminen. Tämä on yksi kolmesta pilarista. Osassa työtä on tarkasteltava, miten mitata paremmin tämän teollisuuden panosta talouteen, ja miten niitä voidaan parhaiten tukea.
Toiseksi pyydätte meitä tarkastelemaan ulkoista ulottuvuutta. Tämä on yksi toimintasuunnitelman kolmesta painopisteestä, ja kannustamme hyvin aktiivisesti kumppaneitamme ja jäsenvaltioita ratifioimaan Unescon yleissopimuksen, koska kaikki jäsenvaltiot ja myös tietyt muut valtiot eivät ole sitä vielä tehneet, sekä myös varmistamaan yleissopimuksen täytäntöönpanon. Sisällytämme yhä enemmän kulttuuria koskevia aiheita kehitysyhteistyöhömme sekä kahdenvälisiin suhteisiimme kehittyvien talouksien markkinoilla.
Kolmanneksi olen samaa mieltä kanssanne siitä, että on kiinnitettävä täysi huomio 151 artiklan perusteelliseen täytäntöönpanoon EU:n toimintalinjoissa. Yhteyteni ja yhteistyöni kollegoideni, myös sisämarkkinoista vastaavan komission jäsenen McCreevyn kanssa ovat oikein hyvät tekijänoikeuksien turvaamista koskevien näkökohtien osalta. Uskon, että teidän kaikkien avulla me saavutamme tavoitteet, joista on säädetty tässä perustamissopimuksen artiklassa.
Mainitsette myös taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden liikkuvuuden, joka on erittäin keskeisessä asemassa asialistallamme erityisesti tänä vuonna. Jäsenvaltiot ovat perustaneet jo asian vuoksi työryhmän, ja komissio toteuttaa parlamentin viime vuonna ehdottamaa taiteilijoiden liikkuvuutta koskevaa pilottihanketta.
Komissio tukee kaikkia näitä toimia erityisesti tekemällä tutkimuksen, jotta ymmärretään paremmin kulttuurin, luovuuden ja innovaation välinen yhteys, sekä toisen tutkimuksen siitä, miten voidaan luoda ympäristö, jossa edistetään luovan teollisuuden ja kulttuuriteollisuuden kehittämistä, mukaan lukien pk-yrityksien ja riskinoton kannustaminen.
Näiden aloitteiden tulokset otetaan mukaan luovaa teollisuutta ja kulttuuriteollisuutta koskevaan vihreään kirjaan, jonka komissio aikoo antaa vuonna 2009.
Odotan mielenkiinnolla keskustelua.
Rolf Berend
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, uudella tekniikalla on yhä enemmän painoarvoa Euroopan kulttuuriteollisuudessa. Siksi on kiinnitettävä erityistä huomiota teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseen.
Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden tehtävänä pitäisi olla välttämättömien resurssien tarjoaminen, jotta varmistetaan, että teollis- ja tekijänoikeuksia kunnioitetaan ja suojellaan. Laittoman kopioinnin torjuminen on tässä yhteydessä erityisen tärkeää. Kaikkien osallisten pitäisi olla tietoisia oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan tämän tehtävän yhteisessä ratkaisemisessa.
Valiokunta esitti mietinnössään erityisesti kuluttajille suunnattuja valistus- ja koulutuskampanjoita. Valmistelu- ja koulutustoimia, joilla selvitetään teollis- ja tekijänoikeuksien arvoa, pitäisi toteuttaa jo kouluissa nuorten keskuudessa. Haluaisin tässä yhteydessä korostaa jälleen kerran valiokunnan kantaa siihen, että voittoa tavoittelemattomien kuluttajien kriminalisoiminen laittoman digitaalisen kopioinnin ehkäisemiseksi ei ole hyvä ratkaisu.
Olemme toistuvasti korostaneet, että ilmaisilla tietoinfrastruktuureilla, kuten Internetillä, on huomattavaa merkitystä Euroopan luovalle sektorille ja että meidän on löydettävä keskitie Internetin avoimuuden ja teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamisen välillä. Arvoisa puhemies, haluaisin tässä yhteydessä esittää vielä yhden kommentin tarkistuksen 22 a muutetusta versiosta, jota on esittänyt 40 parlamentin jäsentä. Oma ryhmäni, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä, on selkeästi esittänyt, että se voi kannattaa tämän tarkistuksen ensimmäistä osaa ja että se on hylännyt painokkaasti kyseisen tarkistuksen toisen osan.
Katerina Batzeli
PSE-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hetkenä, jolloin perinteiset talouden- ja teollisuudenalat kärsivät huomattavasta laskusuunnasta ja kansainvälistymisen paineet saattavat Euroopan liikeyritykset erittäin epäedulliseen kilpailuasemaan, kulttuuriteollisuus on yksi harvoista aloista, jotka tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia monipuoliselle taloudelliselle, alueelliselle, sosiaaliselle ja kulttuuriselle kehitykselle. Tässä vaiheessa, perustamissopimuksen 157 artiklan ja kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen lisäksi Euroopan pitää pyrkiä asianmukaiseen tasapainoon auttaakseen liikeyrityksiä, virastoja, tuotantoa ja palveluita tällä alalla olemaan täysin kilpailukykyisiä. Eurooppa ei saa vaarantaa ainutlaatuista monikulttuurista luonnettaan tai asettaa vaaraan moninaisuuttaan.
Tästä syystä, arvoisa komission jäsen, seuraavan vuoden, Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden aikana on mielestäni oikea ajankohta sille, kuten itse sanoitte, että EU toimii aktiivisesti kulttuuriteollisuuden alalla. Meidän on päästävä eroon siitä näkökannasta, että kyse on ylellisyydestä, ja meidän on luotava erityisiä toimintalinjoja investointien lisäämiseksi tällä alalla.
Arvoisa puhemies, me kannatamme täysin Guy Bonon mietintöä, jota komission jäsen Figeľ uskoakseni tarkastelee vakavasti, jotta hän voi käsitellä asiaa ja jatkaa luovaa työtään.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, me huomaamme usein, että kulttuurin tehtävää ja merkitystä lyödään laimin. Liiketoiminta pannaan merkille, mutta kulttuuria pidetään jotenkin satunnaisena, täydentävänä tekijänä. Kulttuurin kulttuurista merkitystä aliarvioidaan, samoin sen taloudellista ja yhteiskunnallista merkitystä.
Tämän mietinnön ansiosta meille esitetään erilainen näkemys kulttuurista. Katsokaamme vaikka lukuja. Euroopan unionilla on käytössään yksi prosentti kaikkien jäsenvaltioiden bruttokansantuotteesta, kun yksin kulttuuriteollisuuden osuus jäsenvaltioiden bruttokansantuotteesta on 2,6 prosenttia ja työllisyydestä kolme prosenttia, joten tämä on erittäin tärkeä ongelma. Nämä tiedot ovat kuitenkin epätäydellisiä. Tiedämme, että niihin ei sisälly käsityön, käsityöläisten ja taiteellisen työn tehtävää ja merkitystä ja että niissä ei oteta huomioon lukuisia aloja, joihin kulttuuri vaikuttaa. Tämän takia pidän tätä mietintöä tärkeänä, ja meidän pitäisi jatkaa tätä työtä ja osallistua ja tukea komission jäsentä Figel'iä, koska hän on aivan oikealla tiellä - tiellä, jolla kaikille tarjotaan mahdollisuus.
Helga Trüpel
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, Guy Bonon mietinnöllä avataan tiukka keskustelu siitä, pidetäänkö kulttuuria pelkästään päämääränä itsessään vai onko se kaupallinen tuote. Me painotamme luovan teollisuuden merkitystä osana talouskasvuun tähtäävää Lissabonin strategiaa asettamatta kuitenkaan samanaikaisesti kulttuuripolitiikkaa alttiiksi pelkästään taloudellisille ehdoille.
Luovaa teollisuutta ja kulttuuriteollisuutta pidetään riippumattomina talouden aloina, ja ne ovat viime aikoina olleet Euroopan työpaikkojen kannalta kantava voima. Näillä aloilla luodaan esimerkiksi Saksassa enemmän työpaikkoja kuin autoteollisuudessa, ja Euroopan unionin sekä jäsenvaltioiden on suunnattava politiikkaansa tämän mukaisesti. Tässä asiassa on tehtävä silti vielä paljon.
Haluaisin painottaa jälleen kerran - kaikista tekijänoikeuteen liittyvistä monimutkaisista näkökohdista huolimatta - että digitaalisessa maailmassa asianmukaiset täytyy vielä luoda poliittiset säännöt teollis- ja tekijänoikeuksien alan tuotteita varten, jotta varmistetaan, että yksityiset peruskäyttäjät voivat käyttää vapaasti Internetiä ja jotta luodaan uusia tulonlähteitä taiteilijoille, jotka tuottavat luovaa sisältöä.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, Guy Bonon mietintö on loistava asiakirja, jota me tuemme. Puhun lyhyesti, ja rajaan huomautukseni tekijänoikeutta koskevaan kysymykseen. Ennen digitaaliaikaa kirjojen ja levyjen ostaminen oli normaali kuluttajasuuntauksien ilmenemismuoto. Kopiokoneet ja kasettinauhurit aiheuttivat tekijänoikeuden haltijoiden korvauksille suuren iskun, mutta ostaminen oli silti edelleen sääntö.
Digitaaliajalla kaavaan tuli muutos. Internet tarkoittaa sitä, että ajatuksien, tiedon ja töiden jakaminen ja vapaa liikkuvuus on irrotettu vanhoista fyysisistä esteistä. Maksaminen on tässä maailmassa ollutta ja mennyttä. Töiden vapaa liikkuvuus on kulttuurin luonnollinen elinympäristö. Me taistelemme sitä vastaan, että töitä kopioidaan laittomasti voiton takia, mutta vastustamme täysin kuluttajien kriminalisointia. Tarvitsemme edelleen joitain rajoituksia ja esteitä digitaalisessa maailmassa, koska emme ole vielä löytäneet toista tapaa järjestää tekijöille sopivaa palkkiota, mutta nämä päivät ovat luetut.
Thomas Wise
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopalla on rikas ja monipuolinen kulttuuriperinne, jolla ei rikastuteta elämäämme ainoastaan esteettisesti, vaan myös taloudellisesti. Kuten on mainittu, tämän alan osuus on 2,6 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta. Se kasvaa nopeammin kuin talous yleensä, ja yli viisi miljoona ihmistä on töissä tällä alalla.
Nämä ovat kolme erittäin selkeää syytä siihen, miksi komission pitäisi pitää kätensä erossa asiasta, ellemme halua, että kulttuurille käy kuten kalastukselle ja maataloudelle. Kuitenkin EU:n ja Yhdysvaltojen kauppavaje pelkästään elokuvateollisuudessa kasvaa vuosi vuodelta, kun Euroopan yleisö valitsee ennemmin amerikkalaisen kuin eurooppalaisen tuotteen. Viimeisten tietojen mukaan kyseinen vaje oli 7,2 miljardia Yhdistyneen kuningaskunnan puntaa pelkästään yhden vuoden aikana.
Kuusi keskeistä elokuvateollisuuden yritystä, jotka ovat vapaita rajoituksista valtion tuen vuoksi, tuottivat yli 42,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuonna 2006, kun Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen kertomuksen mukaan Euroopan elokuvateollisuuden kokonaistilanne on heikentymässä. Tukipalkkiot ja lainsäädäntö eivät innosta taiteilijoita, vaan ne synnyttävät byrokraatteja ja loisia.
Christofer Fjellner
(SV) Kulttuurin mahdollisuudet ovat muuttuneet radikaalisti Internetin esiintulon ja levittäytymisen myötä. Mielestäni tämä kehitys on ollut melkein yksinomaan myönteistä. Kulttuuria on elävöitetty, demokratisoitu ja levitetty laajalle. Tästä huolimatta suuri osa Euroopassa käytävästä keskustelusta keskittyy ongelmiin, jonka Internetin väitetään luovan kulttuuritoimintaan osallistuville. Tämä on valitettavaa.
Ei voida kuitenkaan sanoa, että kulttuurilla ei olisi mitään haasteita. Tekijänoikeuksien rikkominen ja laiton tiedostojen jakaminen ovat esimerkkejä kyseisistä haasteista. Suuressa osassa mietintöä keskitytään näihin ongelmiin. Euroopassa kiertää tällä hetkellä monia ehdotuksia siitä, miten voimme puuttua näihin asioihin. Valitettavasti monissa tapauksissa kiinnitetään vain vähän huomiota perusvapauksiimme ja oikeuksiimme kansalaisina. Esimerkiksi ehkä kaikkein kiistanalaisin ehdotuksista on se, että pyritään rankaisemaan henkilöitä, jotka ovat rikkoneet tekijänoikeutta Internetiä käyttämällä.
Haluaisin käyttää tämän mahdollisuuden kehottaakseni kollegojani tukemaan tarkistusta, jota olen esittänyt tähän mietintöön. Lyhyesti sanoen ehdotuksessani painotetaan Internetin myönteistä roolia kulttuurissa ja demokratiassa, mutta siinä myös torjutaan ajatus kieltää yksittäisiä kansalaisia pääsemästä käyttämään Internetiä. Tekijänoikeuksien rikkomista ja tiedostojen jakamista on torjuttava seuraamuksilla, jotka ovat suhteellisia ja joissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja -vapauksia. Internetiin pääsyä koskeva kielto on minun mielestäni sanan- ja tiedonvapauden karkea rikkomus, ja se on kaikkea muuta kuin suhteellinen. Internet on enemmän kuin vain monistuskone tai kanava filmien tai musiikin laitonta levitystä varten Se on areena vapaalle puheelle, tiedolle ja yhteydenpidolle.
Nuoremmalle veljelleni Internet on yhtä luonnollinen asia kuin television katsominen tai jutteleminen koulun pihalla välitunnilla. Aiommeko me määrätä samanlaisia rajoituksia, kun tekijänoikeutta rikotaan muilla tavoilla? Ei ole kauan aikaa siitä, kun olin yliopistossa, ja siellä valitettavasti monet opiskelijat kopioivat laittomasti kurssikirjallisuutta, mutta jos heitä rangaistaan kieltämällä heitä lukemasta kirjoja tai kirjoittamasta artikkeleja, se olisi selvästi kohtuutonta. Jos joku on näpistänyt ruokaa, häntä ei kielletä ostamasta maitoa, ja polkupyörän varastanutta ei kielletä olemasta kadulla. Älkäämme tehkö siten mitään niin typerää muiden rikkomusten vuoksi vain siksi, että ne on tehty Internetissä. Kiitos.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Kiitos, arvoisa puhemies. Hyvät naiset ja herrat, haluaisin ensiksi kiittää esittelijä Guy Bonoa hänen kulttuuriteollisuutta koskevasta mietinnöstään, jolla katetaan laaja ala aiheita, joihin hän on pyrkinyt vastaamaan.
Haluaisin kommentoida lyhyesti yhtä näkökohtaa, jota pidän painopisteenä: tiedon, viestinnän ja digitaalitekniikan yhteiskunnassa ilmaantuu alituisesti tuotannon ja jakelun uusia muotoja, jotka merkitsevät uusia mahdollisuuksia tuottajille, tekijöille, taiteilijoille ja kuluttajille Tässä uudessa yhteydessä on välttämätöntä löytää uusia tasapainoisia malleja, joissa yhdistetään tekijöiden oikeuksien kunnioittaminen kansalaisten mahdollisuuksiin saada tämä kulttuurinen omaisuus käyttöönsä.
Lisäksi kulttuuriteollisuus ja -tekijät, mukaan lukien pk-yritykset, myötävaikuttavat niiden kulttuuristen ja taloudellisten roolien vuoksi sekä kulttuurisen monimuotoisuuden että uusien työpaikkojen luomiseen ja talouskehityksen mahdollisuuksiin, ja koska ne kuuluvat taloutemme kaikkein dynaamisimpaan sektoriin, luovan alan tukea olisi pidettävä investointina. Siten luovaa lahjakkuutta tukevan elinikäisen oppimisen edistämisen ja alan liikeyrityksien ja koulujen välisen synergian pitäisi olla painopiste Euroopan politiikassa.
Bernard Wojciechowski
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin esittää onnitteluni tästä tärkeästä kulttuuria koskevasta mietinnöstä. Lausunto siitä, että jos hänen täytyisi aloittaa kaikki alusta, hän aloittaisi kulttuurista, yhdistetään Jean Monet'hen. Euroopan kirjallinen historia on kaksi ja puoli tuhatta vuotta vanha, ja miten rikas ja monipuolinen on sen sisältö. Kulttuuri on merkittävässä osassa sivilisaatiomme kehityksessä. Toimia, joilla edistetään kulttuuriin liittyvää teollisuutta, olisi tuettava. Olisi myönteistä, jos saataisiin varoja uudenaikaisen kirjastoverkon kehittämiseksi Puolassa, sillä on olemassa ihmisiä, joilla ei ole varaa ostaa kirjoja. Varsovassa on vielä alueita, joilla ei ole mitään kunnollisia akateemisia lukusaleja. Mitään toimivaa kirjastojen välistä lainausjärjestelmää ei ole olemassa. Nuorien täytyy mennä keskustaan päästäkseen tutustumaan tieteellisiin teoksiin. Yhdysvaltojen kirjastojärjestelmä voisi olla mallina. Tarvitaan varoja, jotta voitaisiin kehittää paikallisia kirjastoja, jotka tarjoaisivat välttämättömien materiaalien käyttömahdollisuuden. Siten ihmiset voisivat kouluttautua.
En ole aivan samaa mieltä mietinnön johdanto-osan T kappaleen kanssa. Kielellinen ja kansallinen identiteetti ovat luovuuden perusta. Moderni eurooppalainen kulttuuri syntyi vasta, kun Dante ja Petrarca alkoivat kirjoittaa italiaksi. Syy Euroopan sivilisaation kehitykseen on aina ollut inhimillisen yksilöllisyyden levittäminen, sen henkinen kehitys ja se, että kansat ovat käyttäneet tätä rikastuttaakseen oman kollektiivisen elämänsä sisältöä.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kulttuuri on erityisen vahva ja taloudellinen tekijä meille kaikille, ja me olemme nähneet, että se synnyttää monen miljardin tulot Euroopassa, että miljoonat työntekijät osallistuvat siihen ja että erityisesti monet pienet ja keskisuuret yritykset ovat aktiivisia tällä alalla ja että ne toimivat erittäin luovasti ja intohimoisesti väestön keskuudessa.
Minulle on tärkeää, että näillä kantavilla kulttuurisilla voimilla on parhain mahdollinen pääsy uusiin digitaalisiin ja audiovisuaalisiin keinoihin. On tärkeää voida tuoda itseään esille asiaankuuluvalle yleisölle ja suunnitella uusia tuotteita erityisesti elinikäisen oppimisen yhteydessä, koska nimenomaan nämä uudet ja innovatiiviset keinot kehittävät ja edistävät luovia lahjakkuuksia asianmukaisesti.
Mary Honeyball
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää erittäin paljon Guy Bonoa tästä mietinnöstä, jossa korostetaan luovan teollisuuden ja kulttuuriteollisuuden tärkeää tehtävää ja erityisesti niiden yhä kasvavaa osaa taloudessamme.
Kun useimmat tietävät, edustan Lontoota, joka on tietenkin yksi Euroopan luovista keskuksista. Sen vuoksi minä olen hyvin tietoinen eduista, joita luovat teollisuudenalat voivat tuoda paikkakunnalle. Lontoo on kulttuurisesti monipuolinen ja luovuudessaan menestyvä, ja koska kulttuuriteollisuus on Lontoon talouden merkittävää ala, pidän erittäin myönteisinä suosituksia sen vakauden ja kasvun tukemiseksi.
Siitä huolimatta on yksi suuren huolen aihe, johon on jo viitattu keskusteluissa toisesta mietinnöstä tänä iltana. Vaikka tällä teollisuudenalalla valtava työntekijämäärä on naisia, luovan teollisuuden korkeimmissa asemissa ei ole kovin monta naista, ja toivon, että voimme erityisesti vastata tähän asiaan tulevissa toimissa.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, päätöslauselmaluonnoksessa kiinnitetään huomio kukoistavan kulttuuriteollisuuden ja taiteilijoiden rajatylittävän liikkuvuuden väliseen yhtymäkohtaan. Siinä kehotetaan komissiota laatimaan vihreä kirja, joka koskee tuotteiden ja palveluiden luojien sisämarkkinoita ja jonka perusteella voidaan vertailla saavutuksia tällä alalla. Mietinnössä painotetaan kulttuurin roolia yhteisön politiikassa, ja myös kulttuuria koskevan koulutuksen tehtävää persoonallisuuden ja identiteetin kehittymisessä.
Luovuus ja osallistuminen lisäarvon luomiseen määrittävät kulttuuriteollisuuden tärkeää taloudellista tehtävää. Sen todellinen osuus talouskehityksessä, erityisesti musiikin ja kustannustoiminnan alalla, on monta kertaa enemmän kuin kulttuurin edistämiseen osoitetut varat. Onnittelen esittelijää.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kulttuuriteollisuuden alat ovat keskeisiä lisäarvopalvelujen tarjoajia, jotka muodostavat perustan dynaamiselle tietoon perustuvalle taloudelle. Ne ovat huomattavia työpaikkojen luojia Euroopan unionissa, ja ne edistävät huomattavasti kilpailukykyisempää Euroopan unionia. Tätä tilannetta kuvaa se, että kehotetaan tukemaan luovaa teollisuutta ja kulttuuriteollisuutta paremmilla pätevyys-, oppimis- ja koulutusjärjestelmillä ja erityisesti pyritään tarjoamaan kaikkien tasojen oppilaille ammattimaista koulutusta kulttuuri- ja taideaineissa.
Tuen jäsenvaltioille osoitettuja pyyntöjä sisällyttää yrittäjäopintoja kansallisiin keski- ja korkea-asteen opinto-ohjelmiin erityisesti humanistisilla aloilla sekä taiteen ja kulttuurin aloilla. Edistymistä tarvitaan myös taideopintojen tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen alalla. Haluaisin myös, että komissio ottaa paremmin huomioon kulttuurialan erityisluonteen kaikissa sisämarkkina-, kilpailu-, kauppa-, yritys- ja tutkimus- ja kehityspoliittisissa toimintalinjoissa.
Ruth Hieronymi
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin ainoastaan, että mahdolliset väärinkäsitykset suljetaan pois lopullisesti. Tällä mietinnöllä ei pyritä estämään ketään millään tavalla pääsemästä Internetiin. Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta hylkäsi tämän yksimielisesti.
Kyse on siitä, että saadaan aikaan tasapainoinen suhde Internetin avoimen käytön ja teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamisen välillä, ja meidän on vielä ratkaistava monia asioita ja löydettävä välineet, joilla otetaan huomioon molemmat tavoitteet. Pyydän siis erityisesti, että tätä lähestymistapaa seurataan myös äänestyksessä.
Nicodim Bulzesc
(EN) Arvoisa puhemies, arvostan tätä mietintöä, mutta haluaisin esittää joitakin huomautuksia.
Kulttuuriteollisuutta koskeva aihe on läheisesti yhdistetty kulttuurin taloudellista arvoa koskevaan aiheeseen. Kulttuuriin viitataan nyt taloudellisen kasvun keinona, sillä monissa tutkimuksissa painotetaan tällä hetkellä kulttuuritoimien taloudellista vaikutusta. Tässä yhteydessä muistutan yksityisen KEA European Affairs -konsulttiyrityksen vuonna 2006 tekemästä Euroopan kulttuuritaloutta koskevasta tutkimuksesta, jossa esitetään joitain vaikuttavia lukuja kulttuurin alasta. Nämä luvut ovat kuitenkin kiistanalaisia, koska tässä tutkimuksessa myös MP3-soittimet, matkapuhelimet ja mainostus katsotaan ”kulttuuriksi”.
Siksi meistä tuntuu siltä, että keskittyminen tällaisiin taloudellisiin näkökohtiin saattaa johtaa sekaannukseen, ja tärkeät asiat kuten luovuus tai taiteellinen potentiaali voidaan asettaa toissijaisiksi, jos ne eivät osoittaudu riittävän kannattaviksi.
Minä kannatan kulttuuripolitiikkaa, jolla tuetaan kulttuurista monimuotoisuutta, taiteellista luovuutta ja yksilöjen ja yhteisöjen taiteellisen potentiaalin kehitystä: mielestäni nämä ovat suuntaviivoja, joita meidän on pidettävä mielessä tulevaa toimintaa varten.
Ján Figeľ
Komission jäsen. - (SK) Olen kuunnellut keskustelua kiinnostuneena. Tietenkin itse mietintö on hyvin mielenkiintoinen, ja kuten valiokunnan puheenjohtaja Katerina Batzeli esitti, se on monin tavoin myös kannustin komissiolle, jäsenvaltioille ja kulttuurin ja luovan teollisuuden maailmalle.
Arvelen, että pääaiheena tai päätavoitteena on saada kokonaiskuva, tehdä näistä kannustimista huomion keskus ja luoda ympäristö, jossa edistetään luovuutta, innovaatiota, kulttuuria itsessään sekä kulttuurin asemaa yhteiskunnassamme ja suhteissamme.
Haluaisin sanoa vielä muutaman sanan. Emme voi olla olemassa ilman taloutta, mutta kulttuuri antaa merkitystä suhteillemme ja identiteetillemme, ja se määrittelee arvot, jotka liittävät meidät yhteen yhteisössä. Se on vastaukseni heille, jotka ovat huolestuneita siitä, että kaikki nähdään nykyisin talouden näkökulmasta ja ilmaistaan rahallisessa arvossa. Kulttuurissa on kyse muustakin kuin rahasta, mutta on tärkeää pitää sitä luovana valttina, jolla luodaan työpaikkoja ja autetaan kehittämään taloutta. Kulttuurin puuttuminen useimmiten johtaa talouden lisäksi politiikan ja yhteiskunnan rappeutumiseen. Kulttuurin puutteella on siksi monia seurauksia.
Siksi olen tyytyväinen havaitessani laajan tuen luovuudelle ja innovaatiolle ehdotuksissa, jotka koskevat Euroopan komission ehdotusta vuodelle 2009. Virallinen ehdotus on jo parlamentissa, ja minä toivon, että lainsäädäntömenettely johtaa pian sen hyväksymiseen ja siihen, että valmistelut Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta varten käynnistetään.
Haluaisin lopuksi sanoa muutaman sanan laittoman kopioinnin torjunnasta. Minä uskon, kuten monet teistä täällä tänään, että meidän täytyy saavuttaa tasapaino yhtäällä kulttuurin pääsyn ja sen saatavuuden, viestinnän ja kulttuuristen mahdollisuuksien ja toisaalta teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamisen välillä. Meidän pitää torjua teollis- ja tekijänoikeuksien väärinkäyttöä, koska tämä on usein syy siihen, miksi pienemmät ja heikommat yritykset epäonnistuvat. Tämä on komission mielipide. Yksi keino ongelmaan puuttumiseksi on koulutus: edistetään tietoisuutta siitä, että on tärkeää turvata teollis- ja tekijänoikeudet eikä väärinkäyttää vapauksia. Toinen menetelmä on kutsua koolle kaikki sidosryhmät tai tästä alasta vastaavat tahot ja järjestää se, että ne tekevät yhteistyötä ja edistävät toimia teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseksi kehittäen samalla pääsyä elektronisiin verkkoihin nykyaikaisessa tietoliikenteessä. Tämä on, loppujen lopuksi se, mitä me ehdotimme ensi kertaa äskettäisessä ehdotuksessamme sähköisten viestintäverkkojen ja palvelujen uudistamiseksi (televiestintäpaketti), ja se on myös komission kanta laittoman kopioinnin torjunnassa. Jäsenvaltioiden on luonnollisesti itse tehtävä paljon.
Tässä kaikki, mitä halusin sanoa, kiitos. Odotan innokkaasti tulevaa yhteistyötä.
Guy Bono
esittelijä. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, emme saa unohtaa, mitä pyrimme saamaan aikaan. Siitä huolimatta, mitä joillain subjektiivisilla tutkimuksilla halutaan saada meitä uskomaan, ne 13 prosenttia eurooppalaisista, jotka lataavat kulttuurista sisältöä laittomasti, eivät uhkaa kulttuuriamme, vaan mielestäni sitä uhkaa se, että kulttuurimme keskittyy muutaman suuren ryhmän käsiin, millä vahingoitetaan monimuotoisuuttamme ja siten kulttuuriperintömme rikkautta.
Annan yhden esimerkin, äänitteet. Tällä hetkellä 95 prosenttia levitettävästä materiaalista on peräisin neljältä suurelta levy-yhtiöltä. Minä uskon, että on tärkeää taata, että kuluttajilla on aito valinnanmahdollisuus, ja on välttämätöntä taata sisällön moniarvoisuus hyvin keskitetyillä markkinoilla, joilla innovaatiosta ja luovuudesta vastuussa olevat tahot ovat etupäässä pieniä, eivät suuria yrityksiä. Te puhuitte pk-yrityksistä, arvoisa komission jäsen, suositellen tutkimusta, mikä minusta on hyvin mielenkiintoinen ajatus.
Komission antama lupa Sonyn ja BMG:n fuusiolle on täysin ristiriidassa musiikkiteollisuuden pk-yrityksiä koskevan politiikan kanssa. Kyseisissä yrityksissä luodaan enemmän työpaikkoja kuin suurissa yrityksissä, ja niiden osuus alan markkinoiden toimijoista on 99 prosenttia ja alan innovaatiosta 80 prosenttia. Näyttää siis siltä, että monimuotoisuutta on kiireisesti tuettava kulttuurin alalla. Sillä edistetään merkittävästi kasvua, ja se on ihmisille kehityksen väline.
Lopuksi sanoisin, että kulttuurista tekee rikkaan sen monimuotoisuus, eikä päinvastoin.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 10. huhtikuuta 2008.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
John Attard-Montalto  
kirjallinen. - (EN) Kulttuuri ja luovuus ovat keskeisessä asemassa Euroopan kansalaisuuden edistämisessä. Sekä kulttuuri että luovuus on otettava huomioon EU:n tulevissa toimintalinjoissa.
Komissio tuki Euroopan kulttuurin taloudesta tehtyä analyysiä, ja tärkeää tietoa on tullut ilmi. On käynyt ilmi, että kulttuuri yleisessä merkityksessään edistää huomattavasti taloutta, itse asiassa paljon enemmän kuin alun perin arvioitiin.
Viisi vuotta sitten arvioitiin, että kulttuurin eri alat myötävaikuttivat 2,6 prosentilla EU:n bruttokansantuotteeseen. EU:n työssäkäyvästä väestöstä 3,1 prosenttia työskenteli tällä alalla vuonna 2004. Maltan ja Gozon kulttuuritoiminnan ja talouden suhdetta voidaan arvioida kansallisen tilastokeskuksen äskettäin vuonna 2007 tekemästä tutkimuksesta, johon osallistui 5086 henkeä, jotka olivat ilmoittautuneet 34 tanssikouluun.
Nämä tanssikoulut työllistivät 109 henkilöä, ja ne tuottivat melkein 400 000 euron ylijäämän. Kokonaistulot ylittivät miljoona euroa.
Tämä on vain yksi esimerkki, jolla osoitetaan kulttuuritoimien merkitystä taloudelle.
Neena Gill  
kirjallinen. - (EN) Alueeni, West Midlands, on johtavassa asemassa luovan teollisuuden kehittämisessä, ja yli yksi kymmenestä on nyt työssä tällä alalla. Kyseessä on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan monikulttuurisimmista alueista, mikä osoittaa, että sen kulttuurista monimuotoisuutta koskeva kilpailuetu on luovuuden ja innovaation lähde.
Kuitenkin EU:n on sitouduttava vahvemmin kulttuuriteollisuuden tukemiseen edistämällä työpaikkojen luomista tällä alueella, jotta torjutaan EU:n perinteisten teollisuusalojen siirtymistä nopeasti kehittyvän talouden maihin.
Tarvitaan yhdistettyä toimintaa ja suurempaa taloudellista tukea kulttuurialan aloittaville yrityksille ja pk-yrityksille seitsemännestä puiteohjelmasta, rakennerahastoista ja EU:n sosiaalirahastosta. Tällä tarjotaan Euroopan yrittäjien ja työntekijöiden taitoja ja lahjakkuutta tehokkaaseen käyttöön, jotta varmistetaan, että välttämättömät taidot ovat käytettävissä alan kehittämiseksi edelleen. EU:n on tuettava luovuutta innovoinnin ja yrittäjyyden lisäämiseksi.
Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna meidän pitäisi myös antaa tunnustusta kulttuuriteollisuuden merkitykselle tietoisuuden ja käsityksen luomisessa muista kulttuureista, ja siten sen merkitykselle sosiaalisessa yhteenkuuluvuudessa. Eurooppa voi myös saada merkittävää taloudellista hyötyä kulttuurisesta monimuotoisuudestaan.
Eija-Riitta Korhola  
kirjallinen. - (FI) Kiitän esittelijää siitä, että kulttuuriteollisuuden monikasvoisuus ja keskeiset ongelmakohdat on tuotu mietinnössä esiin kattavasti. Kun pohditaan kulttuuriteollisuuden asemaa eurooppalaisessa yhteiskunnassa, on muistettava kaksi peruslähtökohtaa.
Ensinnäkin on ymmärrettävä kulttuurin merkitys ihmisen elämänlaadulle. Kulttuurin tuotteet lisäävät hyvinvointia. Yhteisö tunnustaa eurooppalaisille sivistykselliset perusoikeudet, jotka kattavat ihmisen oikeuden kulttuuriin. Käsittelemme siis perustavanlaatuisia kansalaisoikeuksia.
Toiseksi on ymmärrettävä kulttuurin merkitys sen tuottajille. Monelle kulttuurintekijälle työ on paitsi intohimo myös elinkeino. Omasta työstä saatava asianmukainen korvaus on perusoikeus. Sellaisen toimintaympäristön takaaminen, jossa kenenkään oikeuksia ei poljeta, kuuluu lainsäätäjälle. Kulttuurituotoksia ei ole ilman tekijöitä, ja jos työstä ei makseta, kulttuuriteollisuuden kasvu rajoittuu.
Kulttuuriteollisuutta koskevassa lainsäädännössä, kuten tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien sekä teollisoikeuksien suojaamisessa on siis kyse aina tasapainottelusta kulttuurin kahden yhteiskunnallisen ulottuvuuden kanssa. Se vaatii lainsäätäjältä erityistä herkkyyttä. On tunnustettava, että kulttuuriteollisuus on erityislaatuinen ala ja vaatii siksi erityislaatuisen oikeudellisen aseman.
Kulttuuriteollisuuden merkittävin haaste on tietysti informaatioteknologia. Kulttuuriteollisuus hyötyy teknologian ja informaatiomarkkinoiden kehittymisestä, mutta tarvitsee samalla suojaa uusissa järjestelmissä.
Komissiolta tarvitaankin pikaisia toimenpiteitä, jotta henkisen omaisuuden suhde kulttuuriin ja talouteen saadaan selkiytettyä. Keskeisin haaste on, miten jokaiselle oikeudenhaltijalle ja kulttuuriteollisuuden portaalle voidaan turvata oikeudenmukainen ja aito korvaus tehdystä työstä, ja samalla taata kuluttajille valinnanvara sekä vaivaton pääsy kulttuurituotteiden luo.
Marianne Mikko  
kirjallinen. - (EN) Kun tavaroiden tuotannon koneistaminen ja ulkoistaminen yleistyy, yhä useammat ihmiset Euroopassa käyttävät lahjakkuuttaan ja tuottavat kulttuuritavaroita.
Komission KEA:lle toimeksiantamassa tutkimuksessa aliarvioidaan merkittävästi kulttuuriteollisuuden merkitystä taloudessamme ja yhteiskunnassamme. Vaikka ainoastaan 3,1 prosenttia EU:n työssäkäyvästä väestöstä saa suoraan rahallista arvoa kulttuurin alalla, heidän vaikutuksensa on huomattava melkein jokaisella elämämme alalla.
Popkulttuuriin sisältyy kulttuurisia ja yhteiskunnallisia viestejä. Muusikot ja näyttelijät vaikuttivat osaltaan vihreän talouden aallon valloilleen pääsyyn. Musiikki ja elokuva edistävät vahvasti parempaa yhteisymmärrystä kansojen välillä sekä Euroopan arvoja. Kulttuuriteollisuus loi pääasiallisesti uuden tekniikan, uusien digitaalisten järjestelmäperustojen tarpeen.
Siksi on elintärkeää, että Euroopan kulttuuriteollisuus pysyy elinkelpoisena. Aivan ensiksi meidän täytyy taata, että luovat ihmiset voivat saada elannon luovuutensa ansiosta. Tämä merkitsee, että meidän täytyy tehdä mahdolliseksi se, että tekijät voivat levittää työtään mahdollisimman laajasti ilman, että heidän täytyy pelätä välikäsien tai kuluttajien väärinkäyttöä.
Minusta tämä on edelleen mietinnön keskeinen vaikutin ja kiitän siitä esittelijää ja kollegoitani, jotka esittivät asiasta ajatuksiaan.
