Indlæg af et minuts varighed (forretningsordenens artikel 150) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Fru formand! Jeg vil gerne udtrykke min bekymring over den overdrevne politisering af Rumæniens tiltrædelse af Schengenområdet, som jeg har bemærket for nylig.
Jeg mener ikke, at det er rigtigt at blande kriterier, der vedrører reform at retssystemet, sammen med kriterier for tiltrædelse af Schengen. Rumænien er parat og lever op til de tekniske betingelser, som reelt bør være de eneste kriterier, der kan danne grundlag for en evaluering.
Rumænien er ikke og vil heller ikke blive eksportør af kriminalitet. Rumænien kan ikke acceptere, at visse problemer, der vedrører indvandrere med rumænsk baggrund, opfattes som gældende for alle rumænere. Vi er klar over, at afstemningen til foråret i Udvalget om Borgernes rettigheder og Retlige og Indre Anliggender vil være politisk. Men vi mener, at denne afstemning skal bygge på en objektiv og fair vurdering og ikke på valgrelaterede overvejelser.
Maria Eleni Koppa
(EL) Fru formand! NATO's nye strategiske doktrin som vedtaget på Lissabontopmødet indvarsler en ny epoke i NATO's bestræbelser på at imødegå nye udfordringer. I denne forbindelse er det vigtigt at erkende, at der består et enestående partnerskab mellem NATO og EU, og at det er nødvendigt med en mere sammenhængende tilgang til alle aspekter af den europæiske sikkerhed. Samarbejdet mellem de to organisationer skal under alle omstændigheder bygge på gennemsigtighed, komplementaritet og respekt for hinandens uafhængighed.
Det er afgørende, at vi arbejder i synergi med hinanden og undgår overlapninger, især når det gælder politiske missioner, da det ville være spild af personale- og energiressourcer for medlemsstaterne i både EU og NATO. Det er afgørende, hvis vi vil være effektive og foretage besparelser.
Den måde, det institutionelle samarbejde tilrettelægges på mellem de to organisationer, og fastlæggelse af en pålidelig konsultationsmekanisme, som hurtigt kan klarlægge, hvordan og med hvilke midler en fælles indsats skal gennemføres, er meget vigtige spørgsmål. Jeg vil gerne opfordre til en meget grundig drøftelse af dette spørgsmål.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Fru formand! Den 28. november finder det tidlige parlamentsvalg sted i Republikken Moldova.
Det er langt over et år siden, at Alliancen for Europæisk Integration kom til magten, og der er blevet gjort betydelige fremskridt i reformen af Republikken Moldovas samfund og økonomi.
Alliancen for Europæisk Integration har også vist, at man ubetinget ønsker at slå ind på den europæiske vej.
I lyset af disse bestræbelser og dette fremkridt støtter EU Republikken Moldova både politisk og økonomisk.
Jeg håber inderligt, at valget på søndag én gang for alle vil bekræfte Republikken Moldovas vej mod fuldstændigt demokrati, retsstaten, en effektiv markedsøkonomi og i sidst ende optagelse i den europæiske familie, som jeg håber Republikken Moldova vil blive et fuldgyldigt medlem af i den nærmeste fremtid.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Fru formand! Jeg vil gerne klage over den kedelige opførsel, som Regionsudvalgets sekretariat har udvist i forbindelse med en fotoudstilling, der er organiseret af eksilkommunen Kyrenia, som for øjeblikket er besat af tyrkiske tropper på Cypern.
De udstillede fotografier viser grafisk ødelæggelsen af kirkelige og andre monumenter fra Kyrenias tre tusind år lange historie. Formålet med denne ødelæggelse var indlysende, nemlig at fjerne alle beviser på, at denne by var beboet af folk med græsk kultur og kristen tro. Folk, der blev uddrevet fra deres hjem med magt kunne, selv om de blev rykket op med rode og var flygtninge, slå rødder i Kyrenia 36 år senere.
Det var meningen, at denne udstilling skulle åbnes af generalsekretæren for Regionsudvalget, men han dukkede ikke op efter pres fra de tyrkiske besættelsestropper, fordi udstillingen omtaler Tyrkiets invasion af Cypern i 1974 og invasionsstyrkernes ødelæggelse af kulturarven. Regionsudvalgets sekretariat krævede, at udstillingen blev lukket. Jeg fordømmer denne uacceptable adfærd.
John Bufton
(EN) Fru formand! Den finansielle hjælp til Irland bliver sandsynlig ikke den sidste i euroområdet, til trods for hvad man siger. Til trods for den gældskrise, der tynger ØMU'en, insisterer man fra officiel side på, at Irlands problemer er helt anderledes end Grækenlands syv måneder tidligere.
Hvor problemerne i Athen skyldtes fiskal uansvarlighed og korruption i den offentlige sektor, skyldes Dublins gæld bankernes uansvarlige fremfærd. Portugal synes ikke at lide under hverken det ene eller det andet, men kæmper stadig for at holde hovedet oven vande, og det samme gælder Spanien.
Hvad har disse lande til fælles? Svaret er den ikke-egnede fælles valuta, der blev grundlagt på en idealistisk ideologi i stedet for økonomisk fornuft. Her gælder det gamle ord om, at man ikke skal lægge alle sine æg i samme kurv.
Hvilke lande er de rigeste i Europa? Svaret er Norge og Schweiz. De kontrollerer deres egne ressourcer og økonomier, men handler stadig med deres EU-naboer vel vidende, at de kan kaste deres net ud andre steder, hvis EU fører hele projektet ud i glemsel.
En redning af Portugal ville presse den samlede regning op på omkring 300 mia. EUR og derved udtømme hele euroområdets kapital. Det eneste fornuftige valg, vi har tilbage, må da være EU-tanasi.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru formand! Jeg vil gerne sige et par ord om Irland. Spiegel Online skriver: "Den keltiske tiger er blevet anbragt i intensiv pleje". Vi må spørge, hvorfor det er sket. Der er ikke megen tvivl om, at roden til finanskrisen skal findes i vores monetære system, dvs. i den måde penge skabes på. Private kommercielle banker pumper utrolige summer ud i systemet. Det fremmer spekulation, bærer ved til inflationen og fører i sidste ende til enorm gæld for de involverede parter. Vi står som følge heraf over for en systemisk krise, der ikke kan løses ved at investere milliarder i fallerede banksystemer, også selv om vi gør det ved kanalisere penge til den irske økonomi. Det, vi har brug for, er en reel form for pengeskabelse. Det er nødvendigt at give pengeskabelsen tilbage til den offentlige sektor. Det ville sætte os i stand til igen at pumpe mange hundrede millioner ud i de europæiske økonomier. Den offentlige pengeskabelse ville desuden være forenelig med en fri markedsøkonomi. Men så gennemgribende beslutninger vil kræve mod og styrke fra politikernes side. Det siger sig selv, at man ikke længere kan lade bankerne trække Parlamentet rundt ved næsen.
László Tőkés
(HU) Fru formand, mine damer og herrer! Parlamentet kan ikke undlade at omtale 95-årsdagen for det armenske folkedrab i Tyrkiet. I overensstemmelse med dets beslutning af 18. juni 1987 skal Parlamentet mindes massakren på 1,5 til 2,5 millioner uskyldige civile og uden forbehold og ud fra samme kriterier, som anføres for holocaust og de kommunistiske folkedrab, fordømme de masseforbrydelser mod menneskeheden, der blev begået af Osmannerriget i 1915 mod det armenske mindretal og det kristne trossamfund.
Til dato har i alt 22 stater anerkendt, at den antiarmenske holocaust er en historisk kendsgerning. Det er beklageligt, at Morten Messerschmidts betænkning i år om dette spørgsmål ikke endte med at få den nødvendige støtte. Jeg vil hermed foreslå, at formanden, Jerzy Buzek, tager initiativ til, at det armenske folkedrab enstemmigt bliver anerkendt af alle EU's medlemsstater, og at det gøres strafbart at benægte denne kendsgerning, samt at det yderligere gøres obligatorisk at sætte dette spørgsmål på dagsordenen for tiltrædelsesdrøftelserne med Tyrkiet.
Rovana Plumb
(RO) Fru formand! 91 % af unge mellem 18 og 27 mener, at landets økonomiske situation er blevet værre. Kun 33 % af de unge ønsker ikke at forlade Rumænien. På grund af sin nedskæringspolitik fremmer den nuværende regering i Bukarest hjerneflugten til udlandet.
Hver måned ser vi, at unge mennesker, som den rumænske regering har sendt på uddannelseskurser gennem det program, som socialdemokraterne startede i 2004, bliver fritstillet af administrationen, eller at man ikke kan finde arbejde til dem, selv om de alle har den nødvendige erfaring og ønske om at yde et effektivt bidrag til systemet.
Jeg støtter arbejdsmarkedsmobilitet, men regeringen i Bukarest skal skabe nye arbejdspladser, som også vil kunne få gavn af disse unge menneskers ekspertise.
Jeg vil gerne give udtryk for vores støtte til rumænske studenter og studentersammenslutninger som f.eks. Sammenslutningen af Rumænske Studenter i Udlandet.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Fru formand! De fiskerfartøjer, der fisker i Det Indiske Ocean lider under en bølge af piratangreb. I de sidste to uger har der været 10 angreb på følgende både: Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai og Playa de Aritzatxu.
Disse angreb finder sted stadig længere fra kysten, fordi piraterne bruger både, som de har kapret, som forsyningsbåde til at forbedre deres logistik. Selv med privat sikkerhedsmandskab om bord er disse fartøjer meget sårbare. De melder deres positioner, og ingen opfanger dem.
Koordineringen skal forbedres, da EU's flådestyrke ikke har interveneret i nogen af disse angreb. Vi ved ikke, hvordan de reagerer, når der slås alarm.
Det beslutningsforslag, som vi vedtog i november sidste år i Parlamentet, skal overholdes, og FN skal involvere sig stærkere. Flere lande skal involveres, og operation Atalanta skal have flere midler, der skal være mere effektive blokader af den somaliske kyst, og der skal indgås flere aftaler med kyststater om retsforfølgning af pirater.
Pirateri har konsekvenser for vores fiskeri og handelsflåde og også for de lande, som vi undertegner aftaler med, og hvis udvikling eller ødelæggelse også afhænger af fiskeriets sikkerhed i området.
Oreste Rossi
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne over for Parlamentet berette, hvad der er sket med udstillingen "Fremme af kulturelle værdier gennem beskyttelse af kulturarven i det besatte Cypern", der blev afholdt fra den 17. til den 26. november organiseret af Regionsudvalget.
Efter åbningen den 17. november beordrede Wolfgang Petzold, chef for kommunikationsenheden, udstillerne til øjeblikkeligt at afbryde udstillingen med den begrundelse af teksterne til panelerne afveg fra det, man var blevet enige om.
Jeg bad om at få tilsendt korrespondancen, herunder også anmodningen om tilladelse, og jeg kunne konstatere, at der ikke var nogen forskel mellem det, kontoret selv havde tilladt, og den udstillede tekst. Det viste sig også, at kuratoren for udstillingen af selvsamme enhedschef fik at vide, at ordene "besættelse" og "tyrkisk invasion" skulle fjernes. Jeg ringede flere gange til enhedschefen for at finde ud af, hvad der foregik, men hverken den pågældende direktør eller hans medarbejdere ville tale med mig. Et par timer efter at jeg havde rapporteret disse detaljer, blev udstillingen genåbnet.
Jeg mener, at det, der fandt sted i Regionsudvalget, var en alvorlig og skadelig krænkelse af en EU-medlemsstats rettigheder.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Fru formand! Rumænien er desværre blevet Europas vilde grænse. Situationen var slem under det kommunistiske diktatur, men den er uendelig meget værre under mafiaens diktatur
Mafia-blækspruttens vigtigste tentakler er retssystemet og politiet, som er ødelagt af korruptionens kræft.
Gerningsmændene til mere end 5 000 forbrydelser, der er begået i Rumænien siden januar 1990, er stadig ikke fundet. Rumænien er et paradis for lokale bander i underverdenen, som beskyttes af retssystemet og politiet. Men det er også centrum for pædofile, bondefangere og de mest usofistikerede udenlandske agenter.
Det er godt, at Berlinmuren faldt, men det er ikke godt, at den faldt ned i hovederne på befolkningerne i Østeuropa.
I december 1989 vækkede nogle få eventyrjægere Dracula fra hans søvn. Nu ved vi ikke, hvordan vi skal komme af med ham.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Fru formand! Et sort sky, der bliver tykkere og tykkere, har bredt sig over Europa for nylig. Den politiske udvikling i mange medlemsstater, selv i Sverige, har været markeret af fanatiske, fremmedhadske og ofte racistiske ekstremistiske højrefløjspartiers og -grupperingers valgfremgang. Det er et tegn, vi ikke kan ignorere.
En kombination af en hidtil uset økonomisk krise og det stigende immigrationsproblem udgør en giftig cocktail, som giver næring til ekstremistiske holdninger. Det er uden tvivl et meget kompliceret problem, som det vil være svært at løse.
Det er grunden til, at det europæiske centrum-højre og socialdemokraterne i Parlamentet, Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og socialdemokraterne har et alvorligt ansvar og en stor opgave, nemlig at sprede disse skyer, før stormen indfinder sig. Vi skal udtømme alle muligheder for enighed og koordination, således at vi kan gøre en mere effektiv indsats for at løse forskellige problemer som f.eks. immigration, som kræver en fælles indsats. Det er nødvendigt, at vi her i Parlamentet tager et stærkt nyt fælles initiativ til bekæmpelse af fremmedhad og racisme i det kriseramte Europa.
Alan Kelly
(EN) Fru formand! Som irsk medlem af Parlamentet er jeg fuldt ud klar over, at Europas øjne for øjeblikket hviler på mit lands økonomiske problemer. Krisen i mit land er foranlediget af grådighed - ren grådighed - hos eliten af politikere og store virksomheder. Disse mennesker bortødslede den rigdom, der var skabt af en energisk og nyskabende befolkning, og de skal stilles til ansvar.
Men krisen skyldtes også en slap regulering af banksektoren. Det er noget, som også Europa er ansvarlig for. Man skal erindre bankstresstesten i juli, hvor Kommissionen godkendte de banker i Irland, som er selve kernen i krisen. Hvordan kunne det ske? Jeg er meget vred over, at mit land er kommet i den situation - meget vred endda.
Jeg er meget glad for den solidaritet, som vores kolleger i Europa har udvist, især fordi man har givet finansiel hjælp til at stabilisere vores økonomi. Men jeg tror, at vi står ved en skillevej, hvad angår Europas fremtid. Irland er i høj grad en suveræn stat, og et diktat fra Europa om Irlands skattepolitik ville efter min opfattelse overskride en farlig grænse, når det drejer sig om, hvordan man behandler mindre nationalstater i EU.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Også jeg vil gerne komme ind på den aktuelle økonomiske krise, men ud fra et andet perspektiv. Vi hørte i dag Jean-Claude Trichet og Olli Rehn tale om behovet for fiskal korrekthed og opfordre Irland og Portugal og andre lande til at overholde stabilitets- og vækstpagten.
Men som led i Eurobarometerundersøgelsen, hvis resultater kom frem i dag, blev mere end 27 000 borgere i EU og 1 000 borgere i Irland spurgt om, hvorledes de mente, vi skulle komme ud af krisen.
Jeg skal koncentrere mig om blot to spørgsmål. Et spørgsmål bad borgerne om at angive en foretrukken rækkefølge for, hvordan de mener, vi hurtigt kan komme ud af krisen. Mens 29 % af EU-borgerne og en tredjedel af de irske borgere foretrak en nedskæring i de offentlige udgifter, gik to tredjedele af EU-borgerne og 57 % af de irske borgere ind for, at der først og fremmest skulle sættes skub i økonomien, eller en kombination af begge dele.
Et spørgsmål om politiske prioriteringer viste, at mere end 50 % af både EU-borgere og irske borgere mente, at vi først skulle gøre noget ved fattigdom og social udstødelse. Der er altså en reel forskel mellem disse to synspunkter. Vi lever ikke i tilstrækkelig grad op til borgernes bekymringer, og jeg mener, at vi skal tage vores prioriteringer op til fornyet overvejelse.
Gerard Batten
(EN) Fru formand! I morgen den 23. november er det fire år siden, at en mand fra min valgkreds, Alexander Litvinenko, døde. Hr. Litvinenko blev myrdet af elementer fra den russiske stat. Det var statssponsoreret terrorisme. De tre hovedmistænkte - Andrei Lugovoi, Dmitry Kovtun og Vyacheslav Sokolenko - som er eftersøgt af politiet i London, er stadig på fri fod i Rusland. I mellemtiden nægtes hr. Litvinenkos værdige enke, Marina, retfærdighed. Indtil nu er der ikke blevet indkaldt til legalt ligsyn for at undersøge dødsfaldet, hvilket ville have været almindelig praksis i forbindelse med en voldelig død.
Jeg vil derfor benytte mig af lejligheden til at opfordre de britiske myndigheder til at indkalde til legalt ligsyn så hurtigt som muligt og offentligt fremlægge omstændighederne ved og årsagen til dødsfaldet og formelt identificere de personer, der er eftersøgt i forbindelse med politiets mordefterforskning
Hr. Litvienko var britisk statsborger, myrdet på britisk jord. Det er det mindste, som han og hans familie kan forvente eller være berettiget til.
Anna Záborská
(SK) Fru formand! For en uge siden offentliggjordes beretningen om Balkanlandenes tiltrædelsesproces. Det er ikke rimeligt at fastlægge betingelser for at indlede forhandlinger med kandidatlande til EU-medlemskab og så ikke indlede forhandlingerne, efter at betingelserne er opfyldt. Hvorfor behandler vi ikke Makedonien retfærdigt?
Makedonien er et land, hvor reformerne giver gode resultater. Mere end 80 % af de elever, der forlader skolen på gymnasieniveau, går videre til universitetet. De begynder at lære engelsk i seksårsalderen.
I Kommissionens beretning tales der om fremskridt i bekæmpelsen af korruption, en stabil regering og politisk dialog. Makedonien opfylder alle Københavnskriterierne. Makedonien fortjener en mulighed for at indlede forhandlinger om at blive medlem af EU. Vi kan drøfte de uløste spørgsmål under forhandlingsprocessen. Hvis vi ikke gør det, vil tilliden til Europa undermineres.
Estelle Grelier
(FR) Fru formand! Som følge af den stramme økonomiske politik, der føres af Camerons regering, har Storbritannien netop besluttet at standse finansieringen af de store slæbebåde, der assisterer og redder skibe i Den Engelske Kanal. Det er en ensidig beslutning, som er blevet fordømt af havneinstanser, maritime instanser, handelsinstanser og politiske instanser i området.
Storbritanniens bebudede tilbagetrækning kunne få tragiske konsekvenser for søfartssikkerheden i dette område, som med mere en 250 000 fartøjer om året er den travleste handelsrute i verden. I de sidste 10 år er der rapporteret om næsten 300 hændelser, og det er eksperternes opfattelse, at forudgående indsættelse af hurtige redningsfartøjer har forhindret, at en række af disse hændelser udviklede sig til større ulykker.
Da søfartssikkerhed berører EU's territoriale sikkerhed og beskyttelsen af miljøet, er nødbugsering de offentlige myndigheders ansvar med finansiel bistand fra redere, og den kan ikke privatiseres til fordel for private bugserselskaber.
Det er derfor Kommissionens pligt at tage dette spørgsmål op. Europa skal rent faktisk give sig selv de nødvendige midler til at gennemføre den store integrerede søfartspolitik, som man officielt taler for.
Giommaria Uggias
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne informere borgere og sammenslutninger om, at vi har indgivet skriftlig erklæring nr. 0086/2010 med anmodning om, at vand beskyttes som et offentligt gode.
Vand er ikke blot et fælles gode, men en universal menneskeret, og forvaltningen af vandforsyningstjenester som lokale offentlige tjenesteydelser er grundlaget for god regeringsførelse. Det er vores grundlæggende principper, og det er de samme principper, der har fået mange tusinde italienske borgere til at støtte en anmodning om en folkeafstemning for at forhindre, at dette primære gode fjernes fra det offentliges regi.
Vi mener, at dette initiativ ikke blot er forbeholdt dem, der har foreslået det, men at det er en kamp for alle. Til bekræftelse heraf skal det fremhæves, at erklæringen blev indgivet sammen med kolleger fra Gruppen De Grønne, Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet og Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe, og den får bred støtte i hele Parlamentet.
Formålet er at indsamle underskrifter fra mindst halvdelen af Parlamentets medlemmer, således at erklæringen kan blive Parlamentets officielle holdning og kan sikre, at vand bliver en rettighed i stedet for et gode.
Monica Luisa Macovei
(RO) Fru formand! På søndag finder der tidlige parlamentsvalg sted i Republikken Moldova. Valget står mellem de demokratiske og kommunistiske kræfter.
En sejr for de demokratiske kræfter, som for øjeblikket er forenet i Alliancen for Europæisk Integration, vil sikre kontinuiteten i det fremskridt, der er gjort i det sidste år - fremskridt i retning af demokrati, rettigheder og menneskers velfærd. De demokratiske kræfter skal stå sammen både før og efter valget.
Valget på søndag skal være frit og fair, og folk skal have adgang til information. Der må ikke ske en gentagelse af de voldelige begivenheder, der fandt sted i april 2009. Demokratiske regeringer dannes ikke ved svindel, vold og frygt.
Det er naturligvis borgerne i Republikken Moldova, der stemmer på søndag, ikke os. Men vi her i Parlamentet støtter dem, der er med til at indføre demokratiske ændringer. De har vores opbakning og opmuntring.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Fru formand! Vor Frue Frelsers Kirke i Bagdad blev for nylig angrebet, og 58 mennesker blev dræbt, primært kvinder og børn, alene af den grund, at de var kristne. Al-Qaeda har med stolthed påberåbt sig ansvaret for denne gerning. Det er ikke noget isoleret tilfælde, men derimod kulminationen på forfølgelsen af kristne i lande med en overvejende muslimsk befolkning. Der har været udvisninger fra Marokko, trusler i Tyrkiet og angreb i Indien og Nigeria. I januar oplevede vi en massakre på seks kristne ved døren til en kirke i Kairo. Hvor længe vil de vestlige demokratier stiltiende samtykke?
Formanden, hr. Buzek, har heldigvis fremsat en erklæring på Parlamentets vegne. Den højtstående repræsentant, Baroness Ashton, begrænsede sig i sin erklæring til at fordømme en terroristhandling. Hvorfor nævnes motivet ikke, med andre ord at de var kristne, hvilket var den helt utvetydige grund til angrebet?
Jeg har intet hørt fra hr. Zapatero, og jeg har heller intet hørt fra premierminister Erdogan. Hvad er meningen med Civilisationernes Alliance? Jeg skammer mig over vores naivitet og vores fejhed. Jeg kan ikke lade være med at mindes afdøde, misforståede Oriane Fallaci, som annoncerede fremkomsten af Eurabia, og som næsten blev stenet, fordi hun havde mod til at fordømme det, der skete i dette neurotiske Europa.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Fru formand! Uddannelse og videnskab er prioriterede målsætninger i den økonomiske 2020-strategi. Det afhænger af os, om dette program kun forbliver et skrivebordsarbejde, eller om det virkelig bliver ført ud i livet. For at det kan lykkes, skal både de europæiske institutioner og medlemsstaterne tage ansvaret for det. Men den bulgarske regering fører i stedet for en politik, som ikke blot er i modstrid med den nationale politik, men også den europæiske politik vedrørende forskning og uddannelse. Europa har sat 3 % af til forskning og udvikling indtil 2020, men for Bulgariens vedkommende er tallet en beskeden 0,6 %.
Efter en række fejlslagne løsninger er det besluttet at opløse det bulgarske videnskabelige akademi, en institution med en mere end 140-årig historie bag sig, der blev oprettet under det osmanniske styres hårde betingelser, og som nu tegner sig for 55 % af den videnskabelige forskning i Bulgarien og er velanskrevet over alt i verden. Akademiet har modtaget mere end 30 mio. EUR til mere end 400 vellykkede projekter.
Til trods for at Bulgarien er involveret i de europæiske institutioner på politisk niveau og på ekspertniveau, er det helt klart, at den bulgarske regering ikke kan se, at der er en forbindelse mellem videnskab og overvindelse af krisen. Spørgsmålet bør sættes på Rådets og Kommissionens dagsorden. Det er ikke kun et bulgarsk spørgsmål, da det sætter spørgsmålstegn ved det strategiske program og Europas prioriteter.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Fru formand! Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på, at Kommissionen ikke har foretaget tilstrækkelige sociale høringer vedrørende direktivet om forældreløse værker. Forældreløse værker er værker, hvor ejeren af ophavsretten ikke kan findes.
Jeg organiserede i sidste uge en forhandling om dette emne i Parlamentet. Det viste den store interesse, der er for dette område, og hvor mange spørgsmål der stilles vedrørende det direktiv, som Kommissionen er i færd med at udarbejde. Men processen er stadig hyllet i hemmelighed. Det må da være sådan, at de eksperter og de instanser, der direkte er involveret i dette spørgsmål, i det mindste ved, i hvilken retning der arbejdes. Ca. 40 % af vores kunstneriske produktion er forældreløs. Datoen for direktivets offentliggørelse er blevet udsat til første kvartal næste år, så der er stadig tid til høringer, og vi skal bestræbe os mere på at inddrage borgerne, herunder eksperter, i lovgivningsprocessen, således at lovgivningen bliver så god som mulig.
Matthias Groote
(DE) Fru formand! Medarbejdernes demokratiske deltagelse i virksomhederne er en af hjørnestenene i EU's socialpolitik. Arbejdstagerne på fabrikken Atlas i Ganderkesee, Delmenhorst og Vechta har nu strejket dag og nat i over en måned for netop disse rettigheder. Arbejdstagerne strejker for at sikre en god kollektiv lønaftale, som garanterer bevarelsen af gode, sikre jobs. Desværre har ledelsen totalt afvist at forhandle med IG Metall (det tyske metalforbund) og samarbejdsudvalget. Under denne industrielle konflikt er de ansatte blevet udsat for grov intimidering og pres fra ledelsens side. Jeg vil gerne opfordre ledelsen, især hr. Filipov, til at indlede drøftelser og vende tilbage til forhandlingsbordet. Det kan ikke tillades, at demokratisk deltagelse stopper ved fabriksporten. Et hyrings- og fyringssystem skaber frygt og giver grobund for social uro. Der bør ikke være plads til sådanne systemer i Europa, da de skader vores demokrati.
Cristian Dan Preda
(FR) Fru formand! Et par ord om præsidentvalget i Elfenbenskysten, da jeg er formand for EU's valgobservatørmission i det land. Siden begyndelsen af oktober har vi haft omkring 100 observatører udsendt fra 26 lande fordelt over hele Elfenbenskysten.
Den første valgrunde den 31. oktober forløb ganske godt. Der sås ingen svindel eller vold. Der var en lille forsinkelse i offentliggørelsen af resultatet, men generelt set var der ingen større problemer.
Anden valgrunde finder sted på søndag. Det ser ud til, at situationen her vil være mere spændt, da man allerede har oplevet sammenstød i gaderne, og tonen i kampagnen er blevet mere aggressiv, også over for vores observatører. Desuden forhindres observatørerne sommetider i at gennemføre deres arbejde med at føre tilsyn med forberedelserne til valget. Det er derfor nødvendigt at få dæmpet den ophidsede stemning, således at valget kan forløbe normalt. Det er meget vigtigt at beskytte vores observatører indtil på søndag og også videre frem.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
