Slēgto sabiedrību statūti, uzņēmējdarbības tiesības (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais ir mutisks jautājums, ko Juridiskās komitejas vārdā Komisijai iesniedza Giuseppe Gargani par likumdošanas procesa stāvokli Eiropas slēgto sabiedrību statūtu un četrpadsmitās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas jomā - B6-0137/0000).
Giuseppe Gargani  
autors. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, debates par šo jautājumu ir gan institucionāli, gan politiski svarīgas, ņemot vērā to, ka tām ir ievērojama politiskā un institucionālā nozīme.
Es vēlos skaidri teikt, un uzņemos atbildību par saviem vārdiem, ka Eiropas Komisija ir nopietni pievīlusi Eiropas Parlamentu, jo nav izpildījusi Parlamenta oficiālās prasības un nav iesniegusi priekšlikumus tiesību aktiem par Eiropas slēgtajām sabiedrībām un kapitālsabiedrību galveno biroju pārcelšanu.
Sabiedrības statūtu tiesību aktu priekšlikums tika oficiāli pieprasīts 2007. gada februārī, pamatojoties uz Līguma 192. punktu un - es vēlos uzsvērt un vēlos lūgt komisāru ieklausīties, jo šis, priekšsēdētāja kungs, ir ļoti svarīgs mutisks jautājums, uz kuru jāsniedz atbilde, - pēc plašām debatēm un uzklausīšanas, kur piedalījās kvalificēti nozares speciālisti, kas mums parādīja, cik nepieciešams ir šāds instruments un kā tas palīdzētu veicināt mazo uzņēmumu, kas vēlas efektīvi strādāt iekšējā tirgū, darbību.
Komisāra kungs, Komisijas pienākums bija nekavējoties uzsākt procedūru, lai pieņemtu tiesību aktu priekšlikumu, sākot ar ietekmes novērtējumu. Turklāt, Komisijai jau bija pieejama 2005. gada beigās veikta priekšizpēte, taču tā neko nedarīja un tērēja laiku līdz jūlijam, kad uzsāka sarunas - un atkal, tā nebija nekas vairāk par hipotētisku diskusiju - par šo Eiropas slēgto sabiedrību vajadzību, it kā Parlaments, kā ievēlēta visu Eiropas Savienību pārstāvošā iestāde nevarētu likumīgi pamatot savu pieprasījumu pēc būtiska tiesību akta.
Es neiedziļināšos Eiropas tiesību aktos, jo viens no Komitejas galvenajiem speciālistiem un līderis šajā jomā Klaus Lehne īsi pastāstīs par šī jautājuma tiesiskajiem aspektiem. Vēlos apskatīt šo problēmu dziļāk un atgādināt komisāram, lai viņš varētu pienācīgi novērtēt manis teikto, par pastāvošo saistību starp iestādēm, uz kuras jābalsta nepieciešamā Komisijas un Parlamenta sadarbība.
Manuprāt, komisāra kungs, jūs personīgi esat bijis nepieklājīgs pret Parlamentu, jūs esat aizvainojis Parlamentu. Jūs ignorējāt Parlamenta prasības, kas balstītas uz 192. punktu un jo īpaši uz iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanu, un ļoti daudz kas nav izpildīts - esmu bijis šīs komitejas priekšsēdētājs un ļoti labi zinu, uz cik jautājumiem tiek gaidītas atbildes -, lai arī Komisija oficiāli uzņēmās ne tikai izpildīt prasības, bet arī sniegt ātras un atbilstīgas atbildes Parlamenta komitejām. Tas nebūt nav izdarīts!
Šo pienākumu nepildīšana rada Komisijai atbildību, kuru bez grūtībām varu definēt kā juridisku, Eiropas Parlamenta priekšā. Konferencē par uzņēmējdarbības tiesībām, ko organizēja Vācijas prezidentūra, K. Lehne kungs pareizi sacīja, ka Eiropas Komisiju varētu iesūdzēt Eiropas Kopienu tiesā par pienākumu nepildīšanu.
Parlamentam, un es to saku ļoti skaidri, būtu jāzina, ka Komisija savā Interneta vietnē jau ir apstiprinājusi, ka 1997. un 2002. gadā notikušajās sarunās konstatēts augsta līmeņa un konkrēts pieprasījums no uzņēmējiem. Tādējādi Komisija apzinās, cik svarīgs ir šis jautājums, un zina, ka tai ir pienākums un saistības izpildīt Parlamenta prasības.
Komisija ne tikai nav apstiprinājusi tiesību akta priekšlikumu, bet Berlīnes konferencē komisārs atļāvās paziņot, ka ir nepieciešamas turpmākas diskusijas par priekšlikuma noderību. Tas mums ir radījis lielu neizpratni, jo tagad, kā saka Komisārs, mums ir jāizsver, vai Eiropas Parlamentam vēl ir iespēja efektīvi pierādīt šī tiesību akta priekšlikuma derīgumu.
Direktīva šajā jomā - es jau beidzu - noteikti sniegtu stabilu juridisko pamatu uzņēmumu tiesībām veikt uzņēmējdarbību un sniegt pakalpojumus. Mēs gaidām detalizētu priekšlikumu no komisāra, un tas, manuprāt, nozīmē nevis atbalstīt dažādus lobistus no Anglijas, Apvienotās Karalistes un Īrijas, bet reaģēt uz nelabvēlīgo situāciju. Komisār, kā jūs labi zināt, ir jāievēro nevis atsevišķu valstu, bet eiropiešu intereses! Parlaments nav lobists, un mēs skaidri un reāli izsakām šo prasību un vajadzību!
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, mutiskais jautājums, ko Juridiskās komitejas vārdā iesniedza Guiseppe Gargani, man dod iespēju sniegt jaunāko informāciju par to, cik tālu Komisija ir tikusi ar četrpadsmito uzņēmējdarbības tiesību direktīvu un Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem.
Kā jums zināms, mūsu "labākas likumdošanas” pieejas ietvaros Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts 20. jūlijā uzsāka publiskas diskusijas par Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem. Šo konsultāciju mērķis ir apkopot ieinteresēto pušu viedokļus par šādu statūtu nepieciešamību un iespējamo saturu.
Es zinu, ka Eiropas Parlaments vēlas, lai Komisija šo procesu paātrina. Tomēr mums ir jāpaveic nepieciešamie sagatavošanās darbi. Būtiski ir konsultēties ar ieinteresētajām pusēm par dažādiem iespējamiem likumdošanas variantiem - t.i. par saskaņotākiem, taču mazāk elastīgiem statūtiem vai arī par statūtiem, kas lietotājiem sniedz lielu brīvību, taču gala rezultātā visā Eiropas Savienībā rada dažādas slēgto sabiedrību statūtu struktūras. Mums ir jāuzklausa ieinteresēto pušu viedokļi par to, kura iespēja uzņēmumiem šķiet vislabākā. Tieši šāda ir labāka likumdošana.
Priekšizpēte 2005. gada beigās piedāvāja samērā vispārēju pašreizējās situācijas novērtējumu, taču nesniedza skaidru atbildi par labāko politikas variantu un Eiropas slēgto sabiedrību statūtu iespējamiem elementiem. Tādēļ mums ir nepieciešama padziļinātāka analīze. Šāds pētījums, protams, mūsu darbam sniegs labu fona materiālu. Mēs esam izmantojuši arī Eiropas Parlamenta ziņojumu par Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem un tā ieteikumus par šādu statūtu iespējamo saturu.
Kas attiecas uz četrpadsmitās uzņēmējdarbības tiesību direktīvas priekšlikumu, šajā jautājumā sagatavošanās darbs nav bijis pārliecinošs. Mūsu labākas likumdošanas un ietekmes izvērtēšanas politika pirms darba uzsākšanas mums liek apliecināt, ka katrai iniciatīvai ir skaidrs ekonomiskais labums. Drīzumā es varēšu izteikt konkrētāku paziņojumu par šo jautājumu attiecībā uz šāda priekšlikuma pievienoto vērtību.
Pirms šāda priekšlikuma izstrādes, kurš, atklāti sakot, varētu izrādīties strīdīgs, mums tas ir jāapdomā. Kā deputāti zina, man nav bail iesaistīties diskusijās, taču man jābūt pārliecinātam, ka potenciālie ieguvumi no šādas iniciatīvas Eiropas Savienībai tiešām ir šāda likumdošanas priekšlikuma vērti.
Te nav runa par kavēšanos, bet gan par pārliecību, ka, lai padarītu labas kvalitātes darbu, sagatavošanās darbiem ir jābūt atbilstoši veiktiem. Nākamo pāris mēnešu laikā es informēšu deputātus par to, kā es esmu nodomājis turpināt darbu pie šiem svarīgajiem jautājumiem.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, pirmkārt, esmu gandarīts, ka atbildot uz mutisko jautājumu komisārs C. McCreevy nenoraidīja Eiropas Parlamenta ieteikumus. Pēdējo gadu laikā par Eiropas slēgtajām sabiedrībām ir notikušas tik daudzas sarunas un uzklausīšanas, ka nespēju saprast, kādēļ mums vajadzīga trešā, ceturtā, piektā un, iespējams, pat sestā saruna vai vēl vairāk. Jautājums ir slēgts. Komisijas rīcības plānā bija ietverts sākotnējais priekšlikums. Pārskatītajā rīcības plānā to apstiprināja lielākā daļa ieinteresēto pušu. Uzklausīšanās, kas notika Parlamentā, tika dota nepārprotama vēsts. Parlamenta lēmumi nevarēja būt vēl skaidrāki, tādēļ es nevaru pieņemt turpmāku kavēšanos.
Speciālisti ir vispārēji vienojušies, ka tiesību akti un direktīva ir nepilnīgi attiecībā uz juridiskās adreses pārrobežu maiņu. Eiropas Savienība piedāvā brīvu kapitāla apriti, tas ir, iespēju pārvietot cilvēka kapitālu vai īpašumu uz citu vietu, taču, ja man pieder uzņēmums, šobrīd man šādas iespējas nav, jo es nevaru brīvi izlemt, kur Eiropas Savienībā reģistrēt uzņēmuma adresi un uz kādu valsti to mainīt. Tas pilnīgi noteikti nav atrunāts likumā. Savā likumdošanas gada programmā Komisija informēja par nodomu šo trūkumu novērst. Pašreiz esam situācijā, kad Eiropas Kopienu tiesa šajā jomā izstrādā savu tiesu praksi un regulējumu mazināšanas jomā sliecas "mežonīgo rietumu” stila virzienā, tādēļ, ka likumdevēji gluži vienkārši ir inerti, tie nedara neko, lai pievērstos jomām, kurās trūkst līdzsvara. Ir pienācis pēdējais brīdis, lai likumdevēji sāktu darboties, nevis uzveltu visu atbildību uz Eiropas Kopienu tiesas pleciem.
Pats pēdējais: Eiropas Komisijas monopols iniciatīvu jomā nepastāv vakuuma vidē. Gluži kā jebkurš monopols, tas ir jāredz kontekstā un šajā gadījumā konteksts izriet no Līguma un Iestāžu nolīgumiem. Saskaņā ar šiem tekstiem gan Komisijai, gan Eiropas Parlamentam ir netiešas iniciatīvas tiesības. Komisija iestāžu nolīgumos uzņēmās reaģēt uz to priekšlikumiem. Tāpēc vēlos likt saprast, ka, ja Komisija noteiktajā laika periodā nesniegs pienācīgu atbildi par šo jautājumu, es ierosināšu Juridiskajai komitejai uzsākt pret to tiesvedību Eiropas Kopienu tiesā sakarā ar prasību neizpildi.
Gary Titley
PSE grupas vārdā.
- Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju komisāra piezīmes, īpaši tādēļ, ka labākas likumdošanas izveides centieni ietver skaidru likumdevēju un iesaistīto cilvēku kopīgu komandas darbu pie tiesību aktu izstrādes. Es atzinīgi vērtēju arī to, ka viņam ir skaidrs, ka ir jābūt ekonomiskiem mērķiem un tiem ir jāatspoguļo tirgus vajadzības.
Izskatot pašas Komisijas kopsavilkumu par konsultācijām par uzņēmējdarbības tiesībām, es konstatēju, ka mazāk nekā puse respondentu aicina pieņemt Eiropas slēgto sabiedrību statūtus. Šķiet, ka tas ir nelielā pretrunā ar dažiem no līdz šim dzirdētajiem paziņojumiem, tādēļ varbūt viņš varētu paskaidrot, kādas tieši bija šīs atbildes. Es pamanīju arī to, ka vairums cilvēku vēlējās pašreizējo uzņēmējdarbības tiesību kodifikāciju un konsolidēšanu, nevis kādas tālākas darbības. Ir skaidrs, ka viņam būs samērā grūti atrast pareizo līdzsvaru.
Es vēlos zināt sekojošo: cik lielā mērā mēs esam konstatējuši, ka pastāv skaidra nepieciešamība pēc likumdošanas Eiropas līmenī pretstatā vietēja līmeņa likumdošanai? Man ir aizdomas, ka dažos gadījumos spiediens nāk no to puses, kam ir ļoti sarežģīti vietējie tiesību akti un kas vēlas, lai Eiropas Savienības tiesību akti visu vienkāršotu. Tomēr, problēma ir tāda, ka Eiropas Savienības tiesību akti dominē pār vietējiem tiesību aktiem, un mēs bieži dzīvi padarām daudz sarežģītāku. Protams, šī uzdevuma galvenais mērķis ir vienkāršošana un noskaidrošana.
Sharon Bowles
ALDE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, kad februārī pēdējo reizi runāju par šo jautājumu, es komisāra uzmanību vērsu uz faktu, ka man nepatika visi Parlamenta ziņojuma ieteikumi, tādi kā kapitāla lielums, jo jutu, ka tas jebkurus statūtus šajā jomā padarītu diskriminējošus attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem un labvēlīgus pret lielajiem. Tādēļ es atzinīgi vērtēju to, ka pēdējās konsultācijās komisārs veicināja atbilžu sniegšanu no MVU puses.
Tomēr, mums visiem ir aktīvi jācenšas saņemt atbildes galvenokārt no mazajiem, nevis vidējiem uzņēmumiem. Es to noteikti darīšu savā reģionā un priecājos sacīt, ka arī citi dienesti Apvienotajā Karalistē dara to pašu, tādēļ es atzinīgi vērtēju centienus tiesību aktus saistīt ar mazajiem uzņēmumiem. Šis noteikti ir tāds gadījums, kad trūkst informācijas no mazajiem uzņēmumiem, tomēr tajā pašā laikā mēs atzīstam, ka tikai šiem uzņēmumiem nav iespēju rīkoties attiecībā uz dažādiem tiesību aktiem un regulām, un tādēļ vismaz teorētiski tieši šie ir tie uzņēmumi, kuriem ar šiem statūtiem vēlamies nodrošināt vislielākos ieguvumus.
Manuprāt, šis Parlaments ir radījis dažus priekšlikumus, kas statūtus padarītu tādus, kas šiem mazajiem uzņēmumiem nesniegtu nekādu labumu, līdz ar to te pastāv problēma. Es vēlos pateikt, ka mums tie ir jāsaglabā vienkārši, citādi vismaz mazajiem uzņēmumiem tie būtu vienīgi kā vīģes lapa situācijā, kad nekas nemainās.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, lai nodrošinātu sabiedrību konkurētspēju un iekšējā tirgus efektivitāti, sabiedrībām ir nepieciešami arī piemēroti un mūsdienīgi juridiskie statūti. Attiecībā uz lielajiem uzņēmumiem ir panākts neliels progress, 2001. gada 8. oktobrī pieņemot regulu par Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem. 2004. gadā Eiropas Komisija atklāja diskusiju par jaunu Eiropas uzņēmuma veidu, kas konkrētāk paredzēta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem: Eiropas slēgtajām sabiedrībām.
Šo iniciatīvu ļoti atzinīgi novērtēja visi, kas to gaidīja pēdējos 30, jā, tieši tā, 30 gadus. Ar Komisijas veiktās statūtu priekšizpētes rezultātiem iepazīstināja 2005. gada decembrī. Tie skaidri liecināja, ka vairums aptaujāto uzņēmēju vēlas šādus statūtus divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, Eiropas statūta ieviešana sniegtu iespēju novērst šķēršļus MVU izveidei un mobilitātei Eiropas Savienībā. Otrkārt, tas ļautu izveidot Eiropas kvalitātes zīmi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo īpaši uzņēmumiem no jaunajām dalībvalstīm.
Mazie un vidējie uzņēmumi uzskata Eiropas slēgto sabiedrību par efektīvu veidu, kā iekļūt Eiropas tirgū. Šādu standartu pieņemšana arī netieši sniegtu ieguldījumu valsts tiesību aktu attīstībā un saskaņošanā, kas, savukārt, veicinātu Eiropas ekonomikas attīstību un integrāciju. Ar jauno statūtu tiktu apmierināta vajadzība vienkāršot uzņēmumiem pieejamos juridiskos instrumentus un padarīt tos efektīvākus.
Es uzskatu, ka no šiem statūtiem, kas, protams, būtu neobligāts dokuments, iegūtu daudzi mazie un vidējie uzņēmumi. Plānu par Eiropas slēgto sabiedrību stingri atbalsta gandrīz visu dalībvalstu ekonomiskajās aprindās. Tā noteikti ir Francijā un Vācijā.
Parlaments ir apstiprinājis K.H. Lehne kunga pašiniciatīvas ziņojumu, un es atbalstu tajā izdarītos secinājumus, taču progresa šobrīd nav. Tādēļ es atbalstu jautājumus, ko Komisijai JURI vārdā iesniedzis G. Gargani kungs. Ir ļoti svarīgi uzzināt, kādas problēmas ir aizkavējušas Komisijas darbu pie šī jautājuma.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es pievienojos priekšsēdētāja G. Gargani kunga un K.H. Lehne kunga paustajam viedoklim par nepieciešamību izveidot Eiropas Savienības noteikumus par sabiedrību juridiskajām adresēm un Eiropas slēgtās sabiedrības statūtiem.
C. McCreevy kungs, atbildot uz jautājumu, sacīja, ka pastāv problēmas, ka ir notikusi aizkavēšanās, ka ir uzsāktas sarunas par vienu no priekšlikumiem, un par pārējiem acīmredzot vēl nav noteikta viedokļa. Tātad mēs sastopamies ar pazīstamo jautājumu par Kopienas tiesību aktu pieņemšanu un Kopienas noteikumu uzlabošanu.
K.H. Lehne kungs lika saprast, ka šajā situācijā iestādēm ir jāsadarbojas: Parlaments un Komisija neatrodas pretējās pusēs. Parlaments cer, ka Komisija drīz varēs ierosināt iniciatīvas, jo Komisijas iniciatīvas pilnvaras ietilpst sadarbības procesā ar citām iestādēm. Komisārs C. McCreevy kungs runāja par grūtībām saistībā ar dalībvalstīm, taču mums šo debašu rezultātā vēl joprojām nav skaidrs, kādi ir iebildumi un vai tos izteikuši privātā sektora pārstāvji vai pašas dalībvalstis.
Kuras valstis iebilst pret to, ka tiek pieņemti šāda veida Kopienas noteikumi? Vai mēs runājam par pilnībā privātiem iebildumiem? Tā kā C. McCreevy kungam būs vēl viena iespēja izteikties, ceru, ka viņš varēs sniegt plašāku skaidrojumu par to, kur slēpjas grūtības - privātajā sektorā vai pašās dalībvalstīs?
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Vēlos visiem deputātiem pateikties par komentāriem.
Baidos, ka nevaru piekrist Guiseppe Gargani, ka Komisija neko nav darījusi un ir ignorējusi Parlamentu. Kad 2007. gada 1. februārī Briselē apspriedām Parlamenta rezolūciju, es apņēmos Parlamentam detalizēti atbildēt un to arī darīšu. Mūsu debašu laikā 1. februārī es ievēroju arī prasību no vairāku deputātu puses neignorēt sagatavošanās darbu. Konsultācijas par Eiropas slēgto sabiedrību statūtiem laicīgi tika uzsāktas jūlijā. Ieinteresētās puses zināmā mērā atbalsta Eiropas slēgto sabiedrību statūtus. Taču nebūtu pareizi pieņemt, ka pastāv vienprātība par to iespējamo saturu, kā to paskaidroja Gary Titley un Sharon Bowles. Pārāk strauja secinājumu izdarīšana priekšlikumu noliks plauktā vēl pirms tas būs iesācies.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
