Jautājumu laiks - Padome 
Priekšsēdētājs
Nākošais punkts ir jautājumu laiks (B6-0316/2007).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.
Jautājums Nr. 1 nav pieņemams (Reglamenta II pielikuma A daļas 2. punkts).
Temats: Galileo projekta perspektīvas
Galileo projekts ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas Savienības projekts, jo tā pamatā ir pētījumi kosmosa jomā un dalībvalstu sadarbība, un tas ir izmantojams vairākās nozarēs, arī transportā.
Ņemot vērā pašreizējo strupceļu šī projekta finansēšanā, es vēlētos jautāt Eiropas Savienības Padomei, kādus pasākumus tā ir iecerējusi veikt šīs situācijas risināšanai un kāda veida sadarbību Eiropas Savienība plāno ar tādām trešām valstīm kā Indija.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā godājamai deputātei ir zināms, Padome savā 2007. gada 6.-8. jūnija sanāksmē padziļināti analizēja Galileo projekta situāciju un pieņēma rezolūciju. Šajā rezolūcijā Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumus attiecībā uz vairākiem Galileo projekta aspektiem. Pēc tam Komisija šos priekšlikumus ir pieņēmusi (19. novembrī), un tagad mēs ceram, ka kompetentas Padomes struktūras tās izanalizēs, lai līdz šī gada beigām varētu pieņemt integrētu lēmumu par Galileo projekta īstenošanu, kā arī valsts finansējumu un sabiedriskās līdzdalības kārtību.
Attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm ir jāatgādina, ka Padome piešķir ļoti lielu nozīmi sadarbībai ar valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis. Kā jums zināms, saistībā ar Galileo kopš 2001. gada ir parakstīti dažādi sadarbības nolīgumi ar tādām trešām valstīm kā Ķīna, Izraēla un Ukraina. Šīs valstis sniedz ieguldījumu Galileo programmā attiecībā uz sistēmu izstrādi, pētniecību un rūpniecisko sadarbību.
Konkrēti Indijas gadījumā Komisija un sarunu dalībnieki no Indijas 2005. gada 7. septembrī Deli parakstīja sadarbības nolīgumu. Tomēr Komisija nolēma turpināt konsultācijas ar Indijas iestādēm, lai šo nolīgumu saskaņotu ar EK Galileo sadarbības nolīgumiem, ņemot vērā aktuālos notikumus saistībā ar projektu. Kas attiecas uz piemērojamajiem noteikumiem, pirms Padome šajā jautājumā var pieņemt lēmumu, tai ir jāsagaida Komisijas priekšlikums.
Lai precīzāk noteiktu trešo valstu statusu, šī gada 22. martā Padome pieņēma lēmumu, ar ko pilnvaro Komisiju risināt sarunas ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, par nolīgumu parakstīšanu attiecībā uz šo valstu asociēto līdzdalību Eiropas GNSS (Globālās satelītnavigācijas sistēmas) Uzraudzības iestādē (GNS).
Šī lēmuma galvenais mērķis ir nodrošināt saskaņotu pieeju attiecībā uz visām trešām valstīm, skaidri nosakot kārtību, kādā tās piedalās GSA.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, es pateicos valsts sekretāram par sniegto informāciju. Tomēr es vēlētos atgriezties pie sava jautājuma pirmās daļas, proti, par GALILEO projekta finansēšanu. Es gribētu, lai valsts sekretārs pastāsta nedaudz konkrētāk par šī projekta finansēšanas veidu un to, kā tika pārbaudīts Komisijas priekšlikums, kā arī par to, kāds nākamajā posmā būs konkrētais Padomes lēmums.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Es nevaru paredzēt, kāds būs Padomes lēmums par aktuālajiem jautājumiem, it īpaši attiecībā uz finansēšanu. Šis jautājums Padomei neapšaubāmi ir jāapspriež, līdztekus citiem jautājumiem, kas minēti Komisijas jaunākajos priekšlikumos. Varu godājamai deputātei apgalvot divas lietas: pirmkārt, prezidentūra saprot, ka Galileo projekts Eiropas Savienībai ir stratēģiskas nozīmes projekts, un tā ņems vērā šo aspektu, proti, ka šis projekts ir Eiropas Savienības stratēģiskajās interesēs; otrkārt, ka prezidentūra darīs visu iespējamo, lai līdz Portugāles prezidentūras beigām panāktu slēdzienu par Galileo projekta galvenajiem aspektiem.
Josu Ortuondo Larrea
- (ES) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu, ka Galileo Eiropas Savienībai ir steidzamas prioritātes projekts, tomēr lauksaimnieki ir ārkārtīgi nobažījušies, jo Komisija ir ierosinājusi Galileo projekta finansēšanai izmantot KLP fondu pārpalikumu. Tā kā 2007. gadā acīmredzot ir izveidojies pārpalikums, viņi raizējas par savu nākotni.
Mans jautājums Padomei ir šāds. Vai 27 ES dažādās valdības piekrīt, ka projektam ir jābūt prioritāram un ka fondi ir jāizmanto vai nu ārkārtas iemaksu veidā, vai arī, izmantojot ikgadējo pārpalikumu Kopienas budžetā?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, uz šo jautājumu es jau atbildēju iepriekšējā atbildē. Finansējuma jautājums joprojām ir aktuāls. Padomei tas vēl ir jāapspriež, jo šajā jautājumā vēl nav pieņemts lēmums. Protams, ir gaidāms, ka dalībvalstīm arī šajā ziņā būs dažādi viedokļi. Tomēr es uzskatu, ka mūsu vidū ir vienprātība par šī projekta stratēģisko nozīmi.
Priekšsēdētājs

Temats: Konstitucionālā reforma Bosnijā un Hercegovinā
Kāds ir Padomes viedoklis par reformu pašreizējo situāciju Bosnijā un Hercegovinā, it īpaši attiecībā uz konstitucionālo reformu un Deitonas nolīguma reformu, un kādus pasākumus Padome plāno veikt, lai sekmētu šīs valsts atjaunošanu un integrāciju?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Dāmas un kungi, pašreizējā Bosnijas un Hercegovinas reformu procesa izvērtējumu Eiropas Savienība sniegs gada progresa ziņojumā, kas, kā parasti, ir ieplānots novembrī.
Padome ir daudzkārt atkārtojusi, cik svarīgi ir ātri īstenot četrus būtiskos nosacījumus Stabilizācijas un asociācijas nolīguma sarunu noslēgšanai, kas norādīti Padomes 2005. gada 12. decembra secinājumos, - it īpaši policijas reformas īstenošanu. Tomēr, kā jums zināms, pēdējos mēnešos Bosnijas galveno politisko līderu arvien radikālākās nostājas dēļ situācija joprojām ir saspringta. Šobrīd šķiet, ka panākt vienprātību par reformu programmu, it īpaši attiecībā uz policijas spēku pārstrukturēšanu, būs ārkārtīgi grūti.
Augstais pārstāvis J. Solana 10. septembrī tikās ar Miroslav Lajčák, ES īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā. Šīs Briselē notikušās tikšanās laikā J. Solana pauda pilnīgu atbalstu ES īpašā pārstāvja darbam un viņa centieniem panākt kompromisu policijas reformu jautājumā ar Bosnijas un Hercegovinas politiskajiem līderiem.
Ģenerālsekretārs un Augstais pārstāvis J. Solana mudināja Bosnijas līderus konstruktīvi piedalīties īpašā sūtņa izklāstītajā jaunākajā iniciatīvā, lai novērstu pēdējo šķērsli Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanai starp Bosniju un Hercegovinu un Eiropas Savienību. Viņš arī aicināja šīs valsts iestādes rīkoties atbildīgi, lai beidzot spētu rūpēties par Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotājiem.
Arī Padome ir izteikusi atbalstu Bosnijas un Hercegovinas centieniem konstitucionālās reformas jomā, lai veidotu funkcionālākas valsts struktūras, kas labāk spētu sasniegt Eiropas standartus. Ir jāturpina centieni uzlabot izpildvaras un likumdevēju iestāžu efektivitāti, un mums ir arī jāstiprina valsts un tās struktūru savstarpējā administratīvā un koordinācijas spēja.
Kas attiecas uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu, Eiropas Savienība Bosnijas un Hercegovinas konstitucionālajai reformai ir rezervējusi 1 miljonu eiro. Kā jums droši vien zināms, Padome 2007. gada 7. februārī ir arī pieņēmusi vienotu rīcību, ar ko groza un pagarina ES īpašā sūtņa Bosnijā un Hercegovinā pilnvaras. Atbilstīgi šīm grozītajām pilnvarām ES īpašais sūtnis konstitucionālās reformas procesā sniegs politiskas konsultācijas un palīdzību.
Bernd Posselt
(DE) Bosnijai un Hercegovinai būs nākotne tikai tad, ja tā tiks pārveidota par federāciju, kurā ar vienlīdzīgiem nosacījumiem ietilps visas trīs tās tautas - ne tikai hercegovinieši, bet arī Centrālbosnijas horvāti. Mans jautājums ir visai konkrēts. Ko ir iespējams darīt, ja tāds veidojums kā Republika Srpska bloķē politisko reformu un bēgļu atgriešanos no tās iekšienes, taču ES īstenotais ārējais spiediens attiecas tikai uz visu valsti kopumā? Vai jūs runājat arī ar atsevišķiem veidojumiem un izdarāt spiedienu uz tiem, vai arī tas ir iespējams tikai pret centrālo varu? Ja tā, tad būs ļoti sarežģīti.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Tātad, priekšsēdētāja kungs un godājamais deputāta kungs, šajā jautājumā varu apliecināt, ka Eiropas Savienība ar tās rīcībā esošo diplomātisko instrumentu un it sevišķi ar tās īpašā sūtņa palīdzību darīs visu iespējamo, lai veiksmīgi pārvarētu strupceļu, kādā patlaban nonākušas konstitucionālās reformas, un nodrošinātu radušos šķēršļu novēršanu. Tāda ir mūsu apņemšanās.
Padome noteikti ņems vērā īpašā sūtņa iespējamos priekšlikumus un ierosinājumus, kas tapuši, pamatojoties uz viņa klātbūtni valstī. Kā godājamais deputāts var iedomāties, Padome ir informēta par situācijas sarežģītību un it īpaši par steidzamo nepieciešamību pārvarēt strupceļu, kurā patlaban esam nonākuši.
Richard Seeber
(DE) Kā valsts sekretāram ir zināms, potenciāla dalība Eiropas Savienībā ir spēcīgs stimuls politiskām un ekonomiskām reformām visās Balkānu valstīs. Ar Horvātiju galu galā jau notiek ļoti intensīvas sarunas. Var Padome var sniegt precīzu pārskatu par stāvokli, kādā atrodas sarunas ar Horvātiju, un, pats svarīgākais, par to, kā tiek īstenoti asociācijas nolīgumi ar pārējām valstīm un vai tie darbojas veiksmīgi?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Seeber kungs, kā jums zināms, Padome atkārtoti un sistemātiski ir darījusi zināmu savu viedokli par pievienošanās procesu un par dažādu valstu - it īpaši Balkānu valstu - izredzēm attiecībā uz Eiropas Savienību. Padome ir skaidri paudusi, ka Balkānu valstīm ir šādas izredzes. Īstenībā ar vienu no tām, Horvātiju, mēs jau risinām sarunas par šīs valsts pievienošanos Eiropas Savienībai.
Kā jau teicu, novembrī Komisija kā parasti iesniegs Padomei paziņojumu par sarunu pašreizējo stāvokli, it īpaši attiecībā uz sarunām ar Horvātiju, kā arī sniegs savus priekšlikumus.
Tad būs īstais brīdis, kad mums izstrādāt detalizētu un aktualizētu pārskatu par pievienošanās sarunu stāvokli. Lai gan vienā vai otrā jomā ir iespējamas dažas grūtības, problēmas vai aizkavēšanās, tomēr mans personiskais vērtējums attiecībā uz sarunu stāvokli ļauj man domāt, ka tās norit pieņemamā tempā.
Priekšsēdētājs

Temats: Pasākumi inovāciju veicināšanai
Kādus konkrētus priekšlikumus Portugāles prezidentūra ir paredzējusi iesniegt, lai panāktu 3 % ieguldījumus inovācijās?
Kādā veidā MVU, it īpaši kalnu, salu un ļoti attālu reģionu uzņēmumi, piedalīsies darbībās, ko finansēs ar mērķi veicināt inovācijas un pētniecību?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā godājamai deputātei zināms, Eiropas Savienība šobrīd nav vienojusies par kādu kvantitatīvu mērķi attiecībā uz ieguldījumiem inovācijās. Šādu mērķi būtu praktiski neiespējami definēt un īstenot praksē, jo inovācijas aptver plašu darbību spektru, ko ir ļoti grūti raksturot un izmērīt.
Tāpēc 2002. gadā Eiropas Savienība izvēlējās pieņemt kvantitatīva mērķa vadlīnijas attiecībā uz izdevumiem pētniecībai un attīstībai, ko pazīst arī kā P&A. Tas ir labi zināmais Barselonas 3 % mērķis. Šo mērķi bija iespējams izvirzīt tāpēc, ka P&A darbības, kas ir starptautiski noteiktas ESAO "Frascati rokasgrāmatā”, ir vieglāk izmērāmas un izsakāmas skaitliskā izteiksmē.
Jāpiezīmē, ka pēdējā laikā šo mērķi izmanto kā piemērotāko atsauces rādītāju, ņemot vērā pēdējos gados piedzīvotās grūtības privātā P&A devuma palielināšanā nozīmīgos uzņēmējdarbības nozares segmentos.
Tomēr inovāciju un pētniecības veicināšanas darbībām Eiropas Savienības politikā ir ļoti augsta prioritāte. To veikšanai ir paredzēti dažādi instrumenti, piemēram, pamatprogramma un KIP jeb Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma, kā arī struktūrfondu izmantojums.
Septītā pamatprogramma (FP7) un KIP tika plānotas, ņemot vērā MVU - galveno KIP labuma guvēju - vajadzības. Septītajā pamatprogrammā ir paredzēta 15 % minimuma kvota mazo un vidējo uzņēmumu dalībai pētniecības darbībās, kuras iekļautas īpašās programmas "Sadarbība” tematiskajās prioritātēs.
Jāatzīmē, ka Septītās pamatprogrammas atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem var stimulēt to konkurētspēju un inovāciju potenciālu. Kalnu, salu un ļoti attālie reģioni saņem atbalstu no struktūrfondiem. Tos atbalsta arī ar FP7 īpašās programmas "Sadarbība” attiecīgo tematisko prioritāšu palīdzību, it īpaši lai uzlabotu to situāciju transporta, informācijas, sakaru un energoapgādes jomā.
Saskaņā ar īpašo programmu "Iespējas” ir jāstimulē ES konverģences un attālāko reģionu pētniecības potenciāls. Papildus pašreizējām programmām un iniciatīvām inovācijas tiks veicinātas arī ar vairākām iniciatīvām, ko patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē. Tostarp jāmin priekšlikums izveidot Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, EUROSTARS iniciatīva, kurā aktīvi piedalīsies inovatīvi mazie un vidējie uzņēmumi, citas iniciatīvas saskaņā ar EK līguma 169. pantu un kopīgo tehnoloģiju iniciatīvas, kā norādīts EK līguma 171. pantā.
Jāpiebilst, ka Komisija, pamatojoties uz plašu sabiedrisko apspriešanu, patlaban izstrādā priekšlikumu stratēģiskam rīcības plānam ETS jeb energotehnoloģiju stratēģijas ieviešanai. Iepazīstināšana ar šo priekšlikumu plānota 2007. gada beigās. Šajā pašā saistībā es gribētu arī uzsvērt jauno pieeju rūpniecības politikai, kas ilgtspējīgas attīstības kontekstā nozīmē lielāku uzmanības pievēršanu klimata pārmaiņām; šajā sfērā ļoti svarīgs aspekts ir inovācijas un mazo un vidējo uzņēmumu loma Eiropas ekonomikā.
Visās šajās iniciatīvās ļoti svarīga loma būs mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Dažas no šīm iniciatīvām kalpos arī konkrētām to reģionu interesēm, kurus pieminēja godājamā deputāte, piemēram, jau ieplānotā "papildatlīdzības iniciatīva”, ar kuras palīdzību tiks koordinēta jūras pētniecība Baltijas jūras reģionā.
Portugāles prezidentūra nav aizmirsusi 3 % mērķi attiecībā uz P&A izdevumiem, un ir jāuzsver, ka jūlijā Lisabonā notika neformāla Konkurētspējas Padomes tikšanās, kurā analizēja gan valsts un privāto ieguldījumu lomu pētniecībā un attīstībā, gan sabiedriskās politikas pasākumus, ar kuriem varētu veicināt šī mērķa sasniegšanu.
Minētajā neformālajā Padomē apsvēra arī politiku attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, īpaši saistībā ar inovācijām un finansējumu, internacionalizāciju un energoefektivitāti.
Turklāt, uzsverot vajadzību pēc īpašiem pasākumiem zinātnes un tehnoloģijas nozares cilvēkresursu jomā un pēc aktīvākiem pasākumiem informācijas sabiedrības sfērā, Portugāles prezidentūra cer arī sekmēt labvēlīgus apstākļus pētniecības veicināšanai, attīstībai un inovatīviem centieniem visā Eiropas Savienībā.
Maria Panayotopoulou-Kassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es pateicos Padomes pārstāvim par atbildi un vēlētos viņam pavaicāt, vai dalībvalstu infrastruktūra un sagatavotība labai pārvaldībai ir tādā līmenī, kas ļauj izstrādāt tik vērienīgu inovāciju programmu. Vai, īstenojot jebkādas atbalsta shēmas saskaņā ar inovāciju programmu, dalībvalstis tiks kontrolētas?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Es ceru, ka esmu pareizi sapratis godājamās deputātes jautājumu. Ja nē, tad es, protams, būtu pateicīgs par labojumiem vai konkretizējumiem attiecībā uz viņas jautājuma precīzu nozīmi.
Es teiktu šādi. Kā godājamai deputātei ir zināms, visi šie jautājumi ļoti tiešā veidā ir saistīti ar Lisabonas stratēģiju un konkrēti ar Lisabonas stratēģijas ekonomikas aspektu.
Šobrīd mēs nepārprotami izvērtējam dažādus Lisabonas stratēģijas jaunā cikla aspektus. Viens no jautājumiem, kas mums ir jāizvērtē un jāapspriež, ir tieši dalībvalstu loma šajā jomā ierosināto mērķu un uzdevumu sasniegšanā. It īpaši tas saistīts ar pasākumiem attiecībā uz mazo un vidējo uzņēmumu inovācijām un attīstību, un, protams, saskaņā ar nodaļu par to pārvaldību, arī ar veidiem, kādā tie var sasniegt šos mērķus.
Mēs uzskatām, ka šajā ziņā dalībvalstu valdībām ir ļoti būtiska loma, un arī Komisijai, neapšaubāmi, ir noderīgi rūpīgi vērot dalībvalstu attīstību un to politisko nostādņu pielāgošanu izvirzīto mērķu sasniegšanai.
Justas Vincas Paleckis
Padomes priekšsēdētāja kungs! Atbildot uz šo jautājumu, jūs pieminējāt energoefektivitāti, un, manuprāt, tā ir pareiza pieeja. Vakar arī komisārs J. Potočnik uzsvēra, ka galvenā prioritāte ir energoefektivitāte un cīņa ar klimata pārmaiņām. Es vēlētos jums jautāt, kādus papildu pasākumus Padome var veikt, lai mobilizētu visus tās resursus un maksimāli pievērstu uzmanību šai ārkārtīgi svarīgajai efektivitātes un klimata pārmaiņu problēmai.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Kā godājamam deputātam ir zināms, martā Padome pieņēma programmu, ko uzskata par vadošo pasaulē - gan enerģētikas, gan klimata pārmaiņu jomā. Es teiktu, ka uz mums - Eiropas Savienību - gulstas gandrīz vēsturiska atbildība Bali konferencē, kurā, cerams, izvirzīs jaunus mērķus attiecībā uz CO2 emisijām periodam pēc Kioto Protokola darbības beigām 2012. gadā. Eiropas Savienība neapšaubāmi būs atbildīga par to, lai atbalstītu un/vai veicinātu starptautiskās sabiedrības apņemšanos izvirzīt tikpat vērienīgus uzdevumus, kādus mēs esam noteikuši sev.
Tādējādi, Paleckis kungs, mums jau pastāv ļoti vērienīga programma, kas jāievieš visā Eiropas Savienībā. Ar enerģētiku saistīto īpašo jautājumu vidū ir energotaupības jautājums, kas patlaban ir gan ES, gan dalībvalstu dienas kārtībā. Varu teikt, ka Portugālē - un šajā ziņā man ir nepastarpināta pieredze - šis ir ārkārtīgi svarīgs jautājums, un šajā saistībā esam ieguldījuši ne mazums pūļu. Tomēr ir minēts arī jautājums par ieguldījumiem jaunās enerģētikas tehnoloģijās un zinātnes nozarēs, kas saistītas ar alternatīviem enerģijas avotiem.
Mums ir daudz darāmā. Mēs ceram, ka to ir iespējams paveikt ātri un labi. Protams, tagad mums galvenā uzmanība jāpievērš vērienīgajai enerģētikas un klimata pārmaiņu programmai, par kuru esam vienojušies.
Paul Rübig
(DE) Šeit, Eiropas Parlamentā, mēs šodien balsojām par EIT un de facto piekrītam, ka tam ir jābūt absolūtai prioritātei. Kad, pēc jūsu domām, Portugāles prezidentūra varēs iesniegt finansējuma priekšlikumu, kuru vēlāk, kopā ar Parlamentu, pēc iespējas drīzāk īstenos? Vai jūs uzskatāt, ka Eiropas Tehnoloģiju institūtam būs saistība arī ar vidusposma pārskatu un "veselības pārbaudi”?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Rübig kungs, man jums jāsaka - ar jūsu atļauju, priekšsēdētāja kungs -, man jums jāsaka, ka Eiropas Tehnoloģiju institūts, tā efektīva izveide un efektīva darbības sākšana ir Portugāles prezidentūras prioritātes. Tāpēc mēs centīsimies nodrošināt šī institūta izveidošanu līdz Portugāles prezidentūras beigām.
Rīcība un priekšlikumu izvirzīšana neapšaubāmi ir prezidentūras uzdevums, taču prezidentūras attiecīgo priekšlikumu pieņemšana ir ES iestāžu ziņā. Varu apgalvot, ka prezidentūra centīsies rīkoties cik iespējams ātri. Ir citi temati un citi jautājumi, par kuriem, protams, atbild iestādes un Padome kopumā, un šo faktu mēs nevaram ignorēt.
Priekšsēdētājs

Temats: Notikumu attīstība Kosovā
Padomes ģenerālsekretārs Javier Solana, 2007. gada 10. jūlijā tiekoties ar ANO ģenerālsekretāru, saistībā ar Kosovu teica, ka "... jebkāda papildu kavēšanās šajā jautājumā būs nelietderīga”. Turklāt Francijas ziņu aģentūra, citējot diplomātiskus avotus, pauda, ka Brisele ļoti nopietni apsver Kosovas atzīšanas iespēju, taču "pēc iespējas organizētākā veidā”.
Kā Padome komentētu šādu notikumu attīstību? Vai tā var kategoriski noliegt vienpusējas atzīšanas iespēju, it īpaši ņemot vērā paredzamās ANO procedūras šajā jautājumā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kā jums zināms, 2007. gada 18. jūnijā Padome atkārtoti pauda nostāju, ka ANO īpašā sūtņa Martti Ahtissari sastādītais vispārējais priekšlikums ir pamats Kosovas jautājuma noregulēšanai ar jaunu Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes rezolūciju. Eiropadome pauda atbalstu centienu pastiprināšanai, lai nodrošinātu šādas rezolūcijas laicīgu pieņemšanu ANO Drošības padomē.
Kā jums zināms, patlaban ANO Drošības padomes konsultācijas saistībā ar jauno rezolūciju ir apturētas, taču ANO Drošības padome ļoti uzmanīgi vēro notikumu attīstību. Augustā Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Ban Ki-moon paziņojumā uzsvēra kontaktgrupas iniciatīvu sākt jaunas Prištinas un Belgradas sarunas, ko vadītu Trijotne, kurā piedalītos pārstāvji no Eiropas Savienības, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienotajām Valstīm. ANO ģenerālsekretārs aicināja kontaktgrupu līdz 10. decembrim iesniegt viņam ziņojumu. Iecerēts, ka šajā jaunajā sarunu kārtā Trijotnei būs veicinoša funkcija un pusēm būs jāizvirza jauni ierosinājumi.
Kā jums zināms, 2007. gada 29. jūlijā ģenerālsekretārs un Augstais pārstāvis J. Solana iecēla vēstnieku Wolfgang Ischinger par ES pārstāvi Trijotnē. Līdz šim Trijotnei Belgradā un Prištinā 10. un 11. augustā, Vīnē 30. augustā un Londonā 18.-19. septembrī ir bijušas atsevišķas tikšanās ar pusēm. Kontaktgrupas ministru līmeņa sanāksmē, kas reizē ar ANO Ģenerālo asambleju notiks Ņujorkā 27. septembrī, ministri apspriedīs sarunu stāvokli un sniegs paziņojumu, kura mērķis ir dot nozīmīgu ierosmi šim procesam. Trijotnes un pušu atsevišķās tikšanās turpināsies 28. septembrī Ņujorkā, un vēlāk šajā pašā dienā, iespējams, notiks pirmā pušu kopīgā sanāksme.
Kā uzsvēris J. Solana, tagad ir būtiski, lai puses šajā procesā konstruktīvi sadarbotos un veiktu nozīmīgas sarunas. Trijotnes procesa noslēgumā ANO ģenerālsekretāram šai jautājumā jāsniedz ziņojums ANO Drošības padomei. Jūs noteikti sapratīsiet, ka šajā stadijā vēl ir par agru prognozēt šī procesa rezultātus.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Tieši vakar Condoleezza Rice izteicās, ka Kosova kļūs neatkarīga. Amerikas Savienoto Valstu scenārijs ir nepārprotams - vienpusēja neatkarības pasludināšana līdz decembrim un tūlītēja tās atzīšana no ASV puses.
Kāda ir Padomes nostāja attiecībā uz šādu darbības metodi? Vai jūs nebažījaties par arvien lielāko destabilizāciju visā reģionā albāņu nacionālisma dēļ? Vai Padome beidzot grasās rīkoties vienoti, saprātīgi un saskaņoti?
Izdevumā "New York Times” es lasīju, ka Eiropas diplomāti cenšas aizsteigties priekšā Padomes nostājai, kura verdziski sekošot ASV viedoklim. Kāpēc jūs mums nestāstāt, ko diplomāti saka Padomē? Mēs gribētu dzirdēt skaidru atbildi.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Es neesmu ne lasījis, ne dzirdējis K. Riis-Jørgensen apgalvojumus, tāpēc es nevēlētos tos tieši komentēt. Tomēr es gribētu teikt sekojošo. Šobrīd mums priekšā ir darba process, ko vada Trijotne, kurā ir Eiropas Savienības, Krievijas Federācijas un Amerikas Savienoto Valstu pārstāvji.
Mums ir jāļauj Trijotnei veikt tās darbu, kam jānotiek pienācīgā miera un konfidencialitātes gaisotnē. Kas attiecas uz Eiropas Savienību, mēs, protams, pilnībā atbalstām šīs Trijotnes darbu. Turklāt Trijotnei ir ļoti skaidrs uzdevums - decembrī iesniegt darba noslēguma ziņojumu ar secinājumiem un, visticamāk, arī ieteikumiem, kas būs radušies šī dažu turpmāko mēnešu darba rezultātā. Tādējādi, kā jau teicu, mēs ceram, ka šis darbs tiks pabeigts, ka ziņojums tiks publicēts un ka visi Trijotnes ieteikumi mums tiks darīti zināmi.
Lai kādi būtu šie Trijotnes ziņojumā paustie secinājumi un ieteikumi un lai kādas būtu Kosovas nākotnes izredzes, Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīgi saglabāt vienotību un saliedētību neatkarīgi no tā, kādus lēmumus nāktos pieņemt. Tāds vienmēr ir bijis Portugāles prezidentūras aicinājums, un mēs esam pārliecināti, ka tas tiks sadzirdēts.
Bernd Posselt
(DE) Padomes priekšsēdētāja kungs, vai jūs zināt, ka D. Papadimoulis šeit ir absolūts izņēmums? Vai jums ir zināms par šī Parlamenta pieņemto rezolūciju, kurā vairākums - 75 % deputātu - paziņoja par atbalstu Ahtisaari-Rohan plānam un par nepārprotamu atbalstu suverenitātei starptautiskās uzraudzības apstākļos? Vai jūs zināt, ka mēs nepārprotami noraidījām Kosovas sadalīšanas iespēju? Es vēlētos jums arī pajautāt, ko jūs domājat par baumām un runām par Kosovas sadalīšanu, kuru noraidīja gan kontaktgrupa, gan Parlaments.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Kosovas sadalīšanas vai sašķelšanas jautājums nekādā veidā nav darba kārtībā, un tas neietilpst arī Trijotnes darba uzdevumā.
Priekšsēdētājs

Temats: Kazahstānas kandidatūra EDSO prezidentūrai
Tiek ziņots, ka Kazahstāna virza savu kandidatūru EDSO prezidentūrai 2009. gadā. Prezidējošās valsts ārlietu ministrs ir šīs organizācijas oficiālais pārstāvis un visu EDSO darbību koordinētājs.
Kazahstāna ir plaši pazīstama kā valsts, kurā nekad nav notikušas starptautiskiem standartiem atbilstīgas vēlēšanas un kur cilvēktiesības ir ļoti vāji attīstītas.
ES dalībvalstis ļoti bieži darbojas kā vienots EDSO bloks. Vienprātība īpaši svarīga ir tik būtiskā jautājumā kā šis, kad nedemokrātiska valsts cenšas virzīt savu kandidatūru EDSO prezidentūrai. Šis sarežģītais lēmums ir jāpieņem novembrī.
Vai Vispārējo lietu padome ir vienisprātis, ka Kazahstānas kandidatūra ir nepieņemama? Vai dalībvalstu nostāja būs vienota?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Paldies, priekšsēdētāja kungs un godājamais deputāta kungs! Eiropas Savienība vēl nav pieņēmusi lēmumu attiecībā uz Kazahstānas kandidatūru EDSO prezidentūrai 2009. gadā. ES nostāja ir tāda, ka saistībā ar šo kandidatūru Kazahstānai ir jāveic reformas un jāievēro EDSO noteikumi un saistības visos to aspektos. Padome ir atkārtoti paudusi, ka ikvienai EDSO prezidējošai valstij ir jābūt par paraugu šīs organizācijas principu ievērošanā.
Tiekoties ar Kazahstānas politikas veidotājiem, Eiropas Savienība, Padome un Komisija ir uzsvērušas, ka Kazahstānai ir jāparāda tās gatavība un spēja pilnībā apņemties ievērot visus EDSO noteikumus un saistības visos trijos to aspektos - humānajā, politiskajā un militārajā, kā arī ekonomiskajā un vides aspektā.
Koenraad Dillen  
aizstāj jautājuma iesniedzēju. - (NL) Pateicos par atbildi, ministra kungs. Vai drīkstu pieņemt, ka no jūsu teiktā izriet, ka Kazahstāna šobrīd neatbilst šiem nosacījumiem?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Man ir jāprecizē, jo godājamais deputāts no manis teiktā ir secinājis ne gluži to, ko es teicu. Es teicu, ka jautājumā par Kazahstānas kandidatūru vēl nav pieņemts lēmums un ka lēmums par Kazahstānas kandidatūru tiks pieņemts atbilstošā laikā, ņemot vērā Kazahstānas atbilstību minētajiem nosacījumiem. Šī analīze un debates notiks atbilstošā laikā un atbilstošā vietā.
Priekšsēdētājs
Tā kā jautājuma iesniedzēja nav klāt, jautājums Nr. 7 zaudē spēku.
Temats: Zilo tunzivju zvejniecība Vidusjūrā
Padome 2007. gada 11. jūnijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 643/2007, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 41/2006 attiecībā uz zilo tunzivju krājumu atjaunošanas plānu, ko ieteikusi Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija. Tomēr tekstā nav ievērots princips, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret zilo tunzivju zvejniekiem Eiropas Savienībā. Dažādās ģeogrāfiskās nozvejas teritorijās ir atšķirīgi noteikumi par nozvejoto zivju mazāko pieļaujamo lielumu un zvejas sezonām.
Kādi ir iemesli šai atšķirīgajai attieksmei pret Vidusjūras un Atlantijas okeāna austrumu daļas zvejniekiem?
Ierobežojumi, kas noteikti franču zilo tunzivju zvejniekiem Vidusjūrā, var būtiski izjaukt sociāli ekonomisko līdzsvaru šai nozarē. Tunzivis, kas, atbilstīgi jaunās regulas noteikumiem, nav mazākas par 30 kg, ir grūti pārdot. Zvejas sezonas saīsinājums par divām nedēļām zvejniekiem nozīmē būtisku apgrozījuma kritumu. Šie pasākumi tieši ietekmē aptuveni tūkstoti zvejnieku un viņu ģimeņu.
Kādā veidā zilo tunzivju zvejniecība Vidusjūrā ir kaitīgāka par zvejniecību Atlantijas okeāna austrumu daļā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Paldies, priekšsēdētāja kungs un R. Navarro kungs! Padomes vārdā es vēlētos pateikties godājamajam deputātam par viņa jautājumu attiecībā uz zilo tunzivju krājumu atjaunošanas plānu. Šo plānu izstrādāja, pamatojoties uz ICCAT (Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas) zinātnieku viedokli un ieteikumu nekavējoties veikt plašas darbības, lai novērstu pašreizējo zilo tunzivju populācijas sabrukumu Vidusjūrā un Atlantijas okeāna austrumu daļā. Savā gada sanāksmē, kas notika Dubrovnikā 2006. gada novembrī, ICCAT pieņēma šo ieteikumu, kura mērķis ir īstenot 15 gadus ilgu krājumu atjaunošanas plānu. Būdama ICCAT locekle, Eiropas Kopiena atzina starptautiskās saistības transponēt minēto krājumu atjaunošanas plānu Kopienas tiesību aktos.
Kas attiecas uz komerciālo aspektu, šo saistību pilnīga neievērošana nopietni apdraudētu Eiropas Kopienas situāciju Āzijas tirgos. Šīs saistības ir izstrādātas 2007. gadam, pieņemot Padomes Regulu (EK) Nr. 643/2007, ar ko groza Regulu par TAC (kopējo pieļaujamo nozveju) un kvotām. Pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu, Padome patlaban izvērtē vajadzīgos noteikumus, lai plānu varētu pastāvīgi piemērot turpmākos 14 gadus, sākot no 2008. gada 1. janvāra. Dažādiem reģioniem piemērojamie noteikumi ir atšķirīgi, jo, tos izstrādājot, ir ņemtas vērā atšķirības attiecībā uz zvejas veidiem, darbību intensitāti un zivju populācijas stāvokli. Jāatceras, ka šie zvejas veidi ietver gan rūpniecisku zveju, izmantojot progresīvas tehnoloģijas, gan tradicionālu, nerūpniecisku zvejniecību.
ICCAT grupas pieņēma lēmumu par plānu, pamatojoties uz zinātniskajiem atzinumiem, kuros atspoguļojās konkrētas atšķirības starp Vidusjūru un Atlantijas okeāna austrumu daļu. Tādējādi Padome uzskata, ka ICCAT ir centusies ņemt vērā šos zinātniskos ieteikumus, dažādojot krājumu atjaunošanas plānu tā, lai vājinātu tā sociāli ekonomiskās sekas.
Padome pilnībā apzinās, ka attiecīgajām zvejas kopienām šis svarīgais krājumu atjaunošanas plāns radīs sociāli ekonomiskas sekas. Šīs sekas būtu jūtamas arī tad, ja zilo tunzivju populācija atkal sabruktu. Sarunās, kuru mērķis bija pieņemt Padomes Regulu (EK) Nr. 643/2007, Padome un Komisija vienojās paredzēt noteikumu, kas nodrošinātu, ka šo krājumu atjaunošanas plānu atzīst un ņem vērā Eiropas Zivsaimniecības fonds. Tas ļaus dalībvalstīm daļu no saviem šī fonda resursiem izmantot ekonomisko seku mazināšanai attiecīgajās zvejas kopienās. Ir plānots, ka šis noteikums būs spēkā līdz 2014. gada 31. decembrim.
Josu Ortuondo Larrea  
aizstāj jautājuma iesniedzēju. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribētu runāt R. Navarro vārdā, bet pēc tam uzdot pats savu jautājumu - vai patiesībā to atkārtot.
Jautājums R. Navarro vārdā ir šāds. Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002, kurā paredzēts izveidot zilo tunzivju krājumu atjaunošanas plānu, 23. panta 4. punkts ļauj dalībvalstīm jebkādu gada kvotas pārprodukciju atskaitīt no turpmākajām zvejas iespējām. Es gribētu jautāt Padomei, kas notiks ar tiem, kuri ir nozvejojuši mazāk, nekā ļauj viņu šīgada kvota, jo Komisija pagājušajā nedēļā ir slēgusi zvejas vietas.
Priekšsēdētājs
Ortuondo kungs, es nevaru dot jums vārdu, jo ir pieteikušies jau divi runātāji. Tomēr es jums došu vēl 15 sekundes, ja jūs uzdosiet savu jautājumu tūlīt, jo, saskaņā ar Reglamentu, es nevaru atļaut trīs papildjautājumus. Kā izņēmumu un ar visu klātesošo laipnu iecietību es jums tātad dodu vēl 15 sekundes.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu lūgt arī jūsu iecietību, lai pajautātu Padomes prezidentūrai, kā var piemērot Regulu (EK) Nr. 2371/2002, ja dalībvalstis nav sadarbojušās ar Komisiju un šajā zvejas gadā nav tai nosūtījušas obligāto dokumentāciju par nozveju.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Godājamais deputāts ir uzdevis man vairākus jautājumus, no kuriem viens ir ļoti specifisks un detalizēts. Es centīšos atbildēt, cik būs manos spēkos, taču es patiešām uzskatu, ka pirmais jautājums ir tieši saistīts ar Komisiju un būtu uzdodams tai. Manuprāt, Komisijai salīdzinājumā ar Padomi noteikti ir vairāk iespēju sniegt jums tādu skaidrojumu, kādu vēlaties.
Attiecībā uz jūsu otro jautājumu par iespējamo sadarbības trūkumu dalībvalstu un Komisijas starpā, - ja tā ir tiesa, tad, protams, Komisijai pašai ir jāanalizē situācija un jāatrod labākais veids, kā - sacīsim tā - piespiest šīs dalībvalstis ievērot to, ko tās pašas ir noteikušas. Tieši tāpēc es uzskatu, ka šo jautājumu labāk būtu uzdot Komisijai, nevis Padomei.
Richard Seeber
(DE) Es gribētu jautāt prezidentūrai, kādā veidā tās darbu attiecībā uz nozvejas kvotām ietekmē klimata pārmaiņu fenomens. Mums visiem ir zināms, ka patlaban klimata pārmaiņu amortizators ir okeānu lielā spēja absorbēt siltumu; 80 % enerģijas joprojām tiek absorbēti šādā veidā. Tomēr neapšaubāmi ir jāpieņem, ka nākotnē notiks arī vērienīga jūras vides sasilšana. Kā prezidentūra nodrošinās, ka, nosakot nozvejas kvotas, pienācīgi tiek ņemti vērā šie jaunie zinātniskie atklājumi un ūdens vide?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Pēc manām domām, šis ir vēl viens jautājums, ko labāk būtu uzdot Komisijai, nevis Padomei, jo vadošā un nozīmīgākā funkcija šajā aspektā ir tieši Komisijai. Varu pateikt godājamajam deputātam, kā jau esmu teicis, ka vides jautājumi - it īpaši attiecībā uz klimata pārmaiņām - ir prezidentūras un Padomes darba kārtībā kā prioritāri jautājumi. Pēc Bali konferences šī gada beigās mums būs risināms ļoti svarīgs uzdevums, un mēs ceram, ka visa šī procesa gaitā 2009. gadā varēsim pieņemt lēmumu par jauniem mērķiem attiecībā uz CO2 emisijām.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs! Arī es vēlētos teikt dažus vārdus saistībā ar zilo tunzivju jautājumu, un konkrēti - par neseno Komisijas lēmumu slēgt zvejas vietas, jo Eiropas Savienībai piešķirtā kvota ir pārsniegta.
Pamatojoties uz informāciju, ko mums ir sniegusi Komisija, var secināt, ka zvejas vietu slēgšanas laikā atsevišķu dalībvalstu, tostarp Spānijas un Portugāles, nozvejas apjoms vēl nebija sasniedzis šo valstu kvotu līmeni, turpretī citas valstis, piemēram, Francija un Itālija, savas kvotas bija pārsniegušas pat divkāršā apmērā, tādējādi nostādot Eiropas Savienību vismaz neērtā situācijā, jo tā ir pārkāpusi starptautiskos noteikumus.
Mans jautājums Padomei ir šāds. Kādus kompensācijas pasākumus Padome var veikt attiecībā pret valstīm, kas nav izsmēlušas savus nozvejas apjomus, varbūt izmantojot atvilkumus no valstīm, kas savas kvotas ir pārsniegušas? Vai Padome var to izdarīt?
Man ir vēl viens jautājums. Ko Padome plāno darīt? Kādus pasākumus tā veiks, lai šādas situācijas vairs neatkārtotos?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Miguélez kundze, man vēlreiz jāsaka, ka šie jautājumi jums būs jāuzdod Komisijai. Nav šaubu, ka tieši Komisija var pilnībā atbildēt uz jautājumiem, kurus jūs man nupat uzdevāt.
Priekšsēdētājs

Temats: Publiska ES tiesību aktu izstrāde
Vai Padomei ir zināms par kādām negatīvām sekām, kuru pamatā ir Padomes 2006. gada jūnija lēmums pārraidīt Padomes tīmekļa vietnē tās sanāksmes, kurās ministri apspriež tiesību aktus?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Atbildot uz godājamā deputāta jautājumu, prezidentūra gribētu atsaukties uz ziņojumu par vispārējās pārredzamības politikas īstenošanu, ko 2006. gada 11. decembrī Padomei iesniedza iepriekšējā, Somijas prezidentūra. Šajā ziņojumā bija iekļauts Padomes jaunākais pārskats par jauno pārredzamības pasākumu ietekmi uz Padomes darba efektivitāti. Saskaņā ar provizoriskiem secinājumiem, kas bija norādīti šajā ziņojumā, kurš arī ir provizorisks, līdz 2007. gada beigām, kad būs uzkrāta lielāka praktiskā pieredze saistībā ar jauno pārredzamības pasākumu īstenošanu un to ietekmi uz Padomes darbu, ir jāveic vispusīgāks šo pasākumu ietekmes izvērtējums.
Varu jums teikt, ka saskaņā ar Eiropadomes 2006. gada 15.-16. jūnija secinājumiem un Padomes Reglamenta 8. pantu 2006. gada pirmajā pusē atklātas bija kopumā 98 apspriedes un debates.
Chris Davies
Es pateicos par Padomes priekšsēdētāja atbildi un esmu ļoti gandarīts, ka Padome ir pieņēmusi lēmumu organizēt šo apspriežu pārraidi, pirms vēl kļūst aktuāli Reformas līgumā ietvertie noteikumi.
Padomes priekšsēdētāja atbildē es ievēroju, ka līdz 2007. gada beigām tiks izstrādāts un publicēts pārskats, kurā, es ceru, būs norādījumi, kā šajā jomā paplašināt atklātības un pārredzamības principu īstenošanu. Vai Padomes priekšsēdētājs var apstiprināt, ka līdz viņa prezidentūras beigām šādu pārskatu patiešām publicēs?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Varu apstiprināt un apliecināt jums, ka šis temats Portugāles prezidentūrai ir ļoti svarīgs un ka mēs darīsim visu iespējamo, lai turpinātu virzīt šo procesu. Šobrīd es nevaru garantēt konkrētus datumus saistībā ar šo pārskatu, taču varu garantēt, ka Portugāles prezidentūra ļoti vēlas panākt progresu pārredzamības jautājumā un ir cieši apņēmusies to darīt.
Priekšsēdētājs

Temats: Situācija Afganistānā
Kāda, pēc Padomes domām, ir ES loma situācijas stabilizēšanā Afganistānā, kur ir dislocētas vairāku dalībvalstu karaspēka vienības?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Eiropas Savienības pieejas pamatā būtībā ir stingra koordinācija. Iekšējā aspektā īpaša uzmanība tika pievērsta Eiropas Kopienas, Padomes un dalībvalstu darbību papildināmības un savstarpējas stiprināšanas nodrošināšanai. Ārējā ziņā Eiropas Savienība ir viena no galvenajām loceklēm Apvienotās koordinācijas un uzraudzības valdē, ko dibināja 2006. gadā saskaņā ar Afganistānas Līgumu.
Padomes 2007. gada 12. februāra lēmums turpināt EDAP (Eiropas Drošības un aizsardzības politikas) misiju Afganistānā ir jāskata šajā plašākas stratēģijas kontekstā. ES Policijas misija (EUPOL) patlaban ir plānošanas stadijā. Ar šo misiju Eiropas Savienība pauž savu nolūku aktīvāk iesaistīties kontroles jomā, nodrošinot arī saikni ar plašāku tiesiskumu. Šī misija, protams, būs saskaņota ar Komisijas apņemšanos reformēt tieslietu sistēmu. Visiem šiem centieniem ir kopīgs mērķis - stiprināt Afganistānas iestāžu suverenitāti.
Kopš 2001. gada Afganistānā ir panākts ievērojams progress saistībā ar politiskās pārstāvniecības iestāžu veidošanu, preses brīvības attīstīšanu, drošības iestāžu izveidi, uzlabojumiem veselības, izglītības, cilvēktiesību un sieviešu statusa jomā, funkcionējošas augstākās tiesas nodibināšanu un augstākā līmeņa ierēdņu iecelšanas konsultatīvās grupas izveidi. Šajā procesā Eiropas Savienībai ir bijusi būtiska loma, un kopš 2002. gada tā ir piešķīrusi jau 3,7 miljardus eiro. Eiropas Savienība turpina pastiprināt pūles, lai nodrošinātu šī attīstības atbalsta nokļūšanu līdz afgāņiem visos valsts reģionos.
Šobrīd lielāka uzmanība tiek pievērsta pārvaldībai un tiesiskumam, un šī darba mērķis ir pastiprināt darbības citās jomās. Komisija ir izstrādājusi programmas lauku attīstības, veselības aprūpes un pārvaldības sfērā un finansiāli atbalstīs visus civilos pasākumus, ko dalībvalstis veic ar provinču atjaunošanas vienību starpniecību. Eiropas Savienība ir cieši pārliecināta, ka drošība un attīstība Afganistānā ir savstarpēji saistītas, kā norādīja 2006. gada 14. decembra Eiropadomes sanāksme. Tāpēc Eiropas Savienības ilgtermiņa uzdevumi saistībā ar Afganistānu ir risināmi ar stingras un līdzsvarotas stratēģijas palīdzību.
Ryszard Czarnecki
(PL) Liels paldies, Antunes kungs, par šo skaidrojumu. Es tikai vēlējos norādīt uz kādu būtisku aspektu, kas ir saistīts arī ar Eiropas Komisijas pārstāvju Afganistānā paziņojumiem Parlamenta Ārlietu komitejā.
Gribēju jautāt, vai Padome grasās palielināt humāno palīdzību Afganistānai un pastiprināt tās pilsoniskās sabiedrības atjaunošanas centienus. Manuprāt, Afganistānā ir vajadzīgs daudz kas vairāk nekā tikai militārā klātbūtne. Tomēr manas valsts pārstāvji atrodas Afganistānā, un tas ir apliecinājums zināmai vēlmei panākt šī reģiona stabilitāti.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Es piekrītu godājamam deputātam. Drošības un stabilitātes veicināšana ar militāriem līdzekļiem Afganistānā ir būtiski svarīga, taču tā ir tikai viena daļa no mūsu uzdevumiem šajā valstī. Mums Afganistānā jāstrādā arī pie demokrātisku iestāžu stiprināšanas un vairāk uzmanības jāpievērš arī afgāņu pilsoniskās sabiedrības aspektam. Mums ir jāiegulda veselības aprūpē, izglītībā un apmācībā. Protams, mums arī jāturpina iekarot Afganistānas ļaužu labvēlību.
Tieši tāpēc mūsu stratēģijai ir divi aspekti, no kuriem viens ir militārais aspekts, kas saistīts ar valsts drošību un stabilitāti. Bez drošības, bez stabilitātes valstī nav panākams miers un noteikti nav panākama ekonomiskā un sociālā attīstība. Tādēļ mums ir jāgarantē šis aspekts un tajā pašā laikā jāstrādā un jāiegulda Afganistānas pilsoniskajā sabiedrībā un demokrātiskās iestādēs, proti, jāatjauno Afganistānas valsts administratīvā kapacitāte.
Paul Rübig
(DE) Afganistānas ekonomiskā stabilitāte ir viens no galvenajiem funkcionējošas demokrātijas un miera priekšnoteikumiem šajā valstī. Lai sekmētu jaunu uzņēmumu veidošanu, stimulētu uz uzņēmējdarbību vērstu domāšanas veidu un veicinātu eksportu un importu, mums Eiropas Savienībā ir Oslo Darba kārtība MVU uzņēmējdarbības izglītībai. Vai, jūsuprāt, šo Oslo Darba kārtību varētu īstenot arī Afganistānā?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Rübig kungs, kā jau tikko teicu, es uzskatu, ka mums ir jāveic ieguldījumi visās Afganistānas sabiedrības jomās. Neapšaubāmi, ka tādā valstī kā Afganistāna, ņemot vērā tās drošības problēmas, ekonomiskās problēmas un īpašo sociālo struktūru, manuprāt, ļoti nozīmīga varētu būt mazo un vidējo uzņēmumu funkcija.
Tādējādi man šķiet, ka tieši šis ir tas sektors, kurā mēs varam veikt ieguldījumus, un tas arī jādara, lai palīdzētu veidot Afganistānas ekonomisko un sociālo struktūru. Protams, mēs varam diskutēt, kā konkrēti būtu izmantojams finanšu instruments, taču ir skaidrs, ka patlaban - vismaz ne šobrīd - neviens negaida, ka Afganistānā izveidosies lieli uzņēmumi. Tam vēl nav pienācis laiks.
Lai atveseļotu Afganistānas ekonomisko struktūru, pēc manām domām, mums īpaša uzmanība ir jāpievērš kvalifikācijai un apmācībai un tajā pašā laikā arī maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Priekšsēdētājs

Temats: ES darbība organizētās noziedzības apturēšanai Eiropā
Vai Eiropadome var sniegt atzinumu par pašreizējo organizētās noziedzības līmeni Eiropā un par to, kādas saskaņotas iniciatīvas tiek ieviestas ES līmenī, lai cīnītos ar pieaugošajiem draudiem, ko rada organizētās noziedzīgās darbības?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Padome vēlētos norādīt godājamam deputātam uz Organizētās noziedzības draudu izvērtējumu (OCTA), kuru ik gadu Padomes vajadzībām sagatavo Eiropols un kura versiju publicē un ik gadu iesniedz Eiropas Parlamentam.
Šī gada 13. jūnijā Padome savos secinājumos par 2007. gada OCTA atkārtoti pauda pārliecību, ka cīņā pret organizēto noziedzību galvenā uzmanība jāpievērš tās draudiem un radītajam kaitējumam, it īpaši pievēršoties šādām problēmām: organizētās noziedzības grupējumu likvidēšanas grūtībām, kas saistītas ar šo grupējumu starptautisko dimensiju vai ietekmi, organizētās noziedzības iefiltrēšanās līmenim sabiedrībā un ekonomikā, it īpaši legālu uzņēmējdarbības struktūru un sevišķi transporta nozares ļaunprātīgai izmantošanai un, visbeidzot, tehnoloģijas ļaunprātīgai izmantošanai, ko veic organizētās noziedzības grupējumi.
Padome arī uzsvēra, ka 2007. gadā Eiropas Savienībā prioritāri ir šādi noziedzīgie tirgi: narkotiku, īpaši sintētisko narkotiku tirdzniecība; cilvēku kontrabanda un tirdzniecība, sevišķi saistībā ar nelegālo imigrāciju; krāpšana, īpaši attiecībā uz precēm ar augstu nodokli un "karuseļiem” saistībā ar pievienotās vērtības nodokli; eiro viltošana, preču viltošana un intelektuālā īpašuma zādzība, kā arī naudas atmazgāšana.
Līdzīgi kā 2006. gada OCTA gadījumā, šie secinājumi parādīja vajadzību pēc izlūkinformācijā pamatotas daudzdisciplīnu pieejas, lai ne tikai izjauktu noziedzīgās darbības, bet arī likvidētu noziedzīgās organizācijas, nodotu likumpārkāpējus tiesai un atsavinātu viņiem noziedzīgā ceļā gūtus ieņēmumus.
Tas nozīmē īpašu (specializētu) resursu izmantošanu un struktūru organizēšanu ar mērķi izmantot visu tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā esošo informāciju, tādējādi identificējot visbīstamākos noziedzīgos grupējumus un attiecīgi rīkojoties.
Padome savos secinājumos arī aicina turpināt izstrādāt jaunu, izlūkinformācijā pamatotu kontroles stratēģiju, kas pilnībā aptvertu valsts - un, iespējams, ES - teritoriju, papildinot ārējo robežu kontroli ar pārbaudēm pa ceļam vai galamērķī, uzraugot finanšu plūsmas un paplašinot dalībvalstu un ES tiesībaizsardzības iestāžu analītisko potenciālu.
Eoin Ryan
Manam jautājumam ir divas daļas. Uz pirmo jūs atbildējāt tādā nozīmē, ka pastāstījāt par īstenotajām iniciatīvām, bet jūs neatbildējāt uz otro daļu par organizētās noziedzības līmeni. Daudzi cilvēki teiktu, ka patlaban tas ne tuvu nav pietiekami novērtēts un ka organizētās noziedzīgās bandas iefiltrējas ārkārtīgi daudzās, ja ne visās, Eiropas Savienības dalībvalstīs. Šī ir problēma, kas nepazūd, un daudzi uzskata, ka tā jārisina daudz saskaņotākā veidā nekā patlaban. Mans jautājums būtībā bija par organizētās noziedzības līmeni Eiropā.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Ryan kungs, kā es jau minēju, manuprāt, būtu lietderīgi un patiesībā ļoti svarīgi pārlūkot vai izskatīt Eiropas Organizētās noziedzības draudu izvērtējumu. Es neapspriedīšu to, vai noziedzības ir vairāk vai mazāk, jo šobrīd nevaru sniegt jums attiecīgu informāciju, taču bieži psiholoģiski šķiet, ka noziedzība ir pieaugusi, lai gan reālie fakti par to neliecina.
Tomēr ir kāda lieta, kas nav apspriežama. Mums ir labāk jāsaskaņo dalībvalstu centieni un šo dalībvalstu sadarbība, it īpaši sadarbība Eiropas Savienības iestāžu un dalībvalstu starpā, lai ierobežotu plašos un daudzveidīgos organizētās noziedzības radītos draudus. Kā jau norādīju, pieejamo jauno tehnoloģiju dēļ organizētajiem noziedzīgajiem grupējumiem ir ārkārtīgi sarežģīti darbības veidi, kurus ir ļoti grūti apkarot. Domāju, ka mūsu dalībvalstis ir informētas par šīm jaunajām tehnoloģijām un iespējām, ko šīs attīstītās tehnoloģijas sniedz noziedzniekiem, kā arī par specifiskajām problēmām, ko tās sagādā organizētās noziedzības apkarotājiem.
Bez šaubām, Portugāles prezidentūra pienācīgi izskatīs visus iestāžu priekšlikumus un ierosinājumus, lai efektīvāk cīnītos ar šo kriminālo grupējumu radītajiem draudiem, kuri izdarīto noziegumu specifikas dēļ neapšaubāmi atstāj smagas sekas mūsu sabiedrībai.
Jim Allister
Domāju, ka Padomes priekšsēdētājs būtu satraukts par jebkādu saikni starp organizēto noziedzību un kādu no ES dalībvalstu valdībām. Tomēr, par nožēlu, tieši tāda situācija ir Ziemeļīrijā, kur Sinn Féin, vadošā valdības partija, ir cieši saistīta ar IRA, kuras nelikumīgā Armijas padome kontrolē simtiem miljonu eiro, kas iegūti ar IRA organizēto noziedzīgo darbību. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc tās Armijas padome nav izformēta. Vai Padome pievienosies tiem, kas nosoda šo apkaunojošo situāciju, un aicinās IRA/Sinn Féin nekavējoties likvidēt tās nelikumīgo Armijas padomi?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Mana atbilde jautājumā par cīņu pret organizēto noziedzību un Padomes vērtējumu un reakciju ir sniegta manā ievada runā. Šajā jautājumā man nekas vairāk nav piebilstams.
Priekšsēdētājs

Temats: Ceļu satiksmes drošība
Vai Eiropadome varētu informēt par pasākumiem, kādus tā veic, lai Eiropas Savienības teritorijā paaugstinātu ceļu satiksmes drošības līmeni?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Ó Neachtain kungs! Kā godājamam deputātam noteikti ir zināms, pēc Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmas vidusposma pārskata, ar ko Komisija iepazīstināja 2006. gada martā, Padome 2006. gada 8.-9. jūnija sanāksmē pieņēma secinājumus. Šajos secinājumos Eiropas Savienības transporta ministri un Komisija vienojās par vajadzību Kopienas vai dalībvalstu līmenī pastiprināt ceļu satiksmes drošības pasākumus un iniciatīvas.
Tāpēc 2006. gada oktobrī Eiropas Komisija pieņēma divus tiesību aktu priekšlikumus attiecībā uz ceļu satiksmes drošības pastiprināšanu un, pateicoties lieliskai Eiropas Parlamenta un Padomes sadarbībai, abi likumdevēji ātri panāca vienošanos par priekšlikumu direktīvai par smago kravas transportlīdzekļu modernizēšanu, aprīkojot tos ar spoguļiem. Šī direktīva stājās spēkā 2007. gada augustā un to īstenos līdz 2009. gada 31. martam.
Komisija vērtē, ka ar šī jaunā tiesību akta palīdzību līdz 2020. gadam uz Kopienas ceļiem varētu glābt līdz pat 1200 cilvēku dzīvībām. Patlaban Padome izvērtē priekšlikumu direktīvai par ceļu infrastruktūras drošības pārvaldību, un pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas Padomes 1.-2. oktobra sanāksmē tā šajā saistībā cer pieņemt vispārējo pieeju. Komisija vērtē, ka šajā normatīvā instrumenta projektā ierosināto pasākumu piemērošanas gadījumā ik gadu varētu būt par aptuveni 7000 mazāk cietušo un par 600 mazāk bojā gājušo.
Man arī jāsaka godājamam deputātam, ka viņš var rēķināties ar Padomes apņemšanos pozitīvi novērtēt visus ceļu satiksmes drošības pasākumus un iniciatīvas, ko saskaņā ar pašreizējiem centieniem samazināt uz Kopienas ceļiem bojā gājušo un cietušo skaitu ir ierosinājusi Eiropas Komisija.
Seán Ó Neachtain
Pateicos jums par atbildi, bet es gribētu jautāt, vai, pēc jūsu domām, šobrīd ir vajadzīga saskaņotāka pieeja, ņemot vērā lielo dalībvalstu pilsoņu skaitu, kuri ceļo no vienas valsts uz otru, kas īpaši vērojams manā valstī, Īrijā, kur ar savām automašīnām iebrauc daudzi austrumeiropieši. Es šaubos, vai patlaban Padome un Komisija ir veikušas šim ceļošanas veidam atbilstīgus pasākumus.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Būdams portugālis, arī savā valstī esmu ievērojis dramatisku situācijas attīstību saistībā ar ceļu satiksmes drošību. Portugālē šajā jomā ir problēmas, vai drīzāk bija problēmas, tāpēc mēs esam ieguldījuši nopietnu darbu. Šī darba rezultātā pēdējos gados uz Portugāles ceļiem ir ievērojami samazinājies ārkārtīgi lielais nāves gadījumu skaits, īpaši attiecībā uz ceļu satiksmes negadījumiem. Šis samazinājums ir panākts, pateicoties sistemātiskam un pastāvīgam valdības darbam.
Šī problēma mums ir labi pazīstama, tā mūs skar ļoti tieši, un mēs uz to raugāmies ar vislielāko rūpību un nopietnību. Savas runas beigās es teicu, ka Padome - šajā gadījumā Portugāles prezidentūra - pievērsīs pastiprinātu uzmanību visiem priekšlikumiem, ko Komisija iesniegtu Padomei un kuru mērķis būtu turpināt pastiprināt pašreizējos centienus samazināt uz Kopienas ceļiem bojā gājušo un cietušo skaitu, un būs pilnībā gatava izvērtēt un iekļaut darba kārtībā šos priekšlikumus. Kā jau teicu, prezidentūra, proti, prezidējošā dalībvalsts, pret šo jautājumu izturas sevišķi nopietni, jo arī Portugālē ir risināma šī problēma. Tādējādi, kā es jau minēju, tā ir gatava pievērst īpašu uzmanību jebkādiem priekšlikumiem, ko šajā jautājumā Padomei iesniegs Komisija.
Priekšsēdētājs

Temats: Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai
Vai Eiropadome var sniegt visaptverošu paziņojumu par to, kāds progress patlaban ir sasniegts saistībā ar Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Crowley kungs! Man šodien jau bija izdevība šeit īsi pieminēt Horvātijas pievienošanās procesu. Tagad es tam pievērsīšos nedaudz detalizētāk, tomēr pēc iespējas īsi, ņemot vērā ierobežoto laiku.
Varu jums teikt, Crowley kungs, ka ar Horvātiju jau labu laiku norit pievienošanās sarunas, un šogad ir panākts ievērojams progress. Kopumā mēs esam atvēruši un provizoriski slēguši divas sadaļas: 25. sadaļu - "Zinātne un pētniecība” un 26. sadaļu - "Izglītība un kultūra”. Pa to laiku ir atvērtas vēl 10 sadaļas. Tās ir šādas: 3. sadaļa - "Pakalpojumu sniegšanas brīvība”, 6. sadaļa - "Uzņēmējdarbības tiesības”, 7. sadaļa - "Intelektuālā īpašuma tiesības”, 9. sadaļa - "Finanšu pakalpojumi”, 10. sadaļa - "Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi”, 17. sadaļa - "Ekonomikas un monetārā politika”, 18. sadaļa - "Statistika”, 20. sadaļa - "Uzņēmumu un rūpniecības politika”, 29. sadaļa - "Muitas savienība” un, visbeidzot, 32. sadaļa - "Finanšu kontrole”.
Turklāt Padome 15. oktobrī ministru līmenī plāno rīkot Horvātijas Pievienošanās konferences piekto sanāksmi, lai atvērtu 28. sadaļu - "Patērētāju un veselības aizsardzība”. Darbs pie citām sadaļām notiks gada beigās. Priekšā vēl ir daudz darba, it īpaši jomās, kas ir būtiski svarīgas jebkuras kandidātvalsts sekmēm, piemēram, tiesu sistēmas un valsts pārvaldes reforma, cīņa pret korupciju un ekonomiskās reformas. Padome arī turpina mudināt Horvātiju uzlabot tās administratīvo kapacitāti, kā arī efektīvi transponēt un īstenot acquis, lai noteiktajā laikā varētu izpildīt dalībvalsts saistības. Lai saglabātu šo dinamiku un nodrošinātu procesa kvalitāti, mums ir jānorāda, ka nepieciešams turpināt pielikt pūles, lai izpildītu sarunu programmas prasības, tostarp Horvātijas saistības attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, kā arī lai īstenotu Pievienošanās partnerību.
Brian Crowley
Pirms uzdodu savu jautājumu, es gribētu tikai pateikt, ka, manuprāt, ir lieliski, ka Padomes priekšsēdētājs šodien tik daudz laika ir pavadījis Parlamentā un tik sekmīgi piedalījies tik daudzās debatēs. Pateicos jums Parlamenta vārdā.
Attiecībā uz Horvātijai noteikto termiņu, - mēs zinām, ka saistībā ar vairākām sadaļām ir bijis grūti panākt vienošanos ar Horvātijas valdību, bet vai Padomes priekšsēdētājs var norādīt laika periodu, kurā, pēc viņa domām, šīs sarunas varētu tikt pabeigtas? Vai ir runa par divu gadu termiņu vai trīs gadu termiņu? Vai vispār ir iespējams noteikt precīzu laiku, ņemot vērā iespējamās grūtības?
Otrkārt, attiecībā uz jomām, kas vēl nav atvērtas - visu Horvātijas tiesu neatkarības un policijas dienestu sfēru -, kādi konkrēti pasākumi ir veikti šajā jomā?
Manuel Lobo Antunes
(PT) Liels paldies par labajiem vārdiem, Crowley kungs. Man jums jāsaka, ka man ir liels prieks un gods šodien būt kopā ar jums, apspriesties, diskutēt un ne vienmēr būt vienisprātis šajos Eiropas darba kārtībai un visai Eiropas Savienībai ļoti svarīgajos jautājumos.
Taču godājamais deputāts man lūdz neiespējamo - noteikt Horvātijas pievienošanās datumu. Tas nav manos spēkos, jo šī pievienošanās, šis datums, visticamāk, būs atkarīgs vairāk no Horvātijas nekā no Eiropas Savienības. Patiesībā pašai Horvātijai, iespējams, uz to būtu vieglāk atbildēt nekā Eiropas Savienībai - tā vienkāršā iemesla dēļ, ka pievienošanās Eiropas Savienībai, iestāja Savienībā, kā jums neapšaubāmi zināms, ir atkarīga no panāktā progresa attiecībā uz atbilstību noteiktiem kritērijiem un nosacījumiem. Tomēr ar absolūtu pārliecību varu teikt, ka Horvātijai ir stabilas Eiropas perspektīvas, stabilas izredzes pievienoties Eiropas Savienībai un ka Portugāles prezidentūra ir apņēmusies savas prezidentūras laikā turpināt virzīt šo procesu un, protams, ir arī apņēmusies kopā ar Komisiju pārvarēt jebkādus iespējamos šķēršļus.
Kā jau minēju atbildē uz citu jautājumu, novembrī tiks izstrādāts pārskats par sarunu ar Horvātiju stāvokli. Šo pārskatu un priekšlikumu mums iesniegs Komisija. Jūs noteikti sapratīsiet, ka tiem būs būtiska nozīme ziņojumā par paveikto darbu un šī darba uzraudzībā. Tos izstrādās saskaņā ar Komisijas kompetenci, un tie būs attiecīgi detalizēti. Šajā pārskatā paustais Komisijas viedoklis, priekšlikumi un ieteikumi būs ļoti svarīgi, Padomei pieņemot lēmumu par Horvātijas nākotni un par sarunu procesa turpināšanu ar Horvātiju.
Ir tiesa, ka ļoti bieži tieši administratīvie un tieslietu jautājumi ir visgrūtāk risināmie, jo būtībā tie skar dalībvalsts specifisko iekšējo struktūru. Tās ir jomas, kurās dalībvalstīm, ņemot vērā to īpašo struktūru, jāveic lielāki ieguldījumi un, iespējams, arī plašākas un, varētu teikt, sāpīgākas un sarežģītākas reformas. Mēs esam pārliecināti, ka Horvātija spēs pārvarēt visas šīs grūtības un, atbilstoši pašas valsts un arī Eiropas Savienības vēlmēm, ne pārāk tālā nākotnē kļūt par mūsu Savienības dalībnieci.
Priekšsēdētājs

Temats: Klimata pārmaiņas
Vai Eiropadome var sniegt visaptverošu paziņojumu par to, kādas struktūras ir ieviestas ES līmenī, lai uzlabotu savstarpējo koordināciju attiecībā uz Eiropas un Amerikas centieniem līdz 2020. gadam sasniegt mūsu izvirzīto mērķi - samazināt CO2 emisijas par 20 %?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Aylward kungs! Nevar būt nekādu šaubu par to, ka klimata pārmaiņas ir globāla problēma, kam vajadzīgs globāls risinājums. No savas puses Eiropas vadītāji ir izlēmuši sūtīt starptautiskajai sabiedrībai skaidru signālu par savu lēmumu cīnīties ar klimata pārmaiņām, uzņemoties vairākas saistības, kuru mērķis ir sākt sarunas par globālu nolīgumu periodam pēc 2012. gada. Līdz šāda nolīguma panākšanai Eiropas Savienība ir vienpusēji un stingri apņēmusies līdz 2020. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par vismaz 20 % attiecībā pret 1990. gada līmeni. Otrkārt, ES plāno īstenot 30 % samazinājumu, ja citas attīstītās valstis veiktu līdzīgus samazinājumus un ja ekonomiski vairāk attīstītās jaunattīstības valstis dotu atbilstošu ieguldījumu.
Eiropas Savienība uzskata, ka ir laiks izvērtēt periodā pēc 2012. gada veicamos pasākumus un izstrādāt globālu pieeju, iesaistot lielu skaitu valstu. Centieni īstenot pastāvīgāku dialogu ar Amerikas Savienotajām Valstīm būs ļoti svarīgi, gatavojoties sarunām par režīmu laikposmam pēc 2012. gada; šīm sarunām jāsākas gada beigās Bali Klimata konferencē un tās jau pieminēju, atbildot uz vienu no iepriekšējiem jautājumiem.
Šajā saistībā pirms konferences ir plānotas divas svarīgas sanāksmes, kuru rezultāti Bali sarunām noteikti dos ļoti pozitīvu pievienoto vērtību. Pirmā no tām ir ANO Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksme par klimata pārmaiņām, kura 24. septembrī notika Ņujorkā. Otrā ir galveno ekonomiski attīstīto valstu sanāksme 27.-28. septembrī Vašingtonā, kurā Eiropas Savienība cer panākt būtisku ieguldījumu starptautiskajā procesa virzībā Apvienoto Nāciju Organizācijā. Turklāt 2006. gada jūnijā augstākā līmeņa sanāksmē Vīnē Eiropas Savienība un ASV vienojās sākt augsta līmeņa dialogu par klimata pārmaiņām, tīru enerģiju un ilgtspējīgu attīstību. Mērķis ir turpināt darbu, kura pamatā ir esošās divpusējās un daudzpusējās iniciatīvas, un strādāt pie Vīnes samita Paziņojuma un G8 valstu vadītāju pieņemtā Glenīglas Rīcības plāna par klimata pārmaiņām, tīru enerģiju un ilgtspējīgu attīstību īstenošanas.
Brian Crowley  
aizstāj jautājuma iesniedzēju. - Es gribētu pateikties Padomes priekšsēdētājam par atbildi.
Tomēr jautājums būtībā bija par to, ka ASV administrācijas un Eiropas Savienības atšķirīgās perspektīvas attiecībā uz risinājumu meklējumiem un partnerību veidošanu visā pasaulē, šķiet, arvien vairāk atšķiras, un pēdējos gados šī distance acīmredzot ir palielinājusies. Ir skaidrs, ka, neatkarīgi no tā, cik vērtīgu darbu mēs darām Eiropas Savienībā, mums vajag, lai arī citi darītu to pašu, taču šobrīd īpaši ir vērojams, ka Ķīna, Indija un citas rūpes var likt Amerikai šajā ziņā atkal atpalikt.
Tāpēc Eiropas Savienībai patiesi ir vajadzīga konkrēta rīcība, lai mudinātu mūsu aizokeāna brālēnus no Amerikas mums pievienoties, lai mēs šajās sarunās spētu turēties pretī Indijas un Ķīnas varām.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Crowley kungs, es jums pilnīgi piekrītu. Mums ir jāpārliecina mūsu brālēni, un, tā kā viņi ir mūsu brālēni, mēs ceram viņus pārliecināt vai arī vismaz ceram, ka viņi būs gatavi tapt pārliecināti. Man jums jāsaka, ka ceļš uz Bali un ceļš pēc Bali būs sarežģīts un grūtību pilns. Par to nevienam nav šaubu, bet ir skaidrs, ka, neatlaidīgi un saskaņoti rīkojoties, mēs, cerams, gūsim panākumus. Jebkurā gadījumā es uzskatu, ka, pateicoties pastāvīgajam dialogam, ko esam izveidojuši ar saviem brālēniem Atlantijas okeāna otrā pusē, un par spīti visam, ir pārvaramas jebkādas domstarpības, jebkādas viedokļu atšķirības klimata jautājumā.
Šajā sakarā es uzskatu, ka secinājumi par klimata pārmaiņām, kas panākti G8 samitā Vācijā, un tur radītā iespēja vai tur panāktā vienošanās par ANO būtisko lomu klimata pārmaiņu jautājumā bija pozitīvs apliecinājums tam, ka ir iespējams turpmāks progress un turpmākas vienošanās šajā klimata pārmaiņu jomā. Kā jau teicu, ir būtiski, lai Eiropas Savienība saglabātu savu, ja tā var teikt, līdera un iniciatora lomu, bruģējot ceļu pārējiem, lai varētu aizsargāt vidi un mūsu planētu.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, jūs droši vien esat pamanījuši, ka visi trīs nākamie jautājumi ir saistīti ar Pakistānu. Diemžēl es nevaru izmantot Reglamentu, lai aicinātu Padomi atbildēt uz visiem šiem jautājumiem vienlaikus, jo Padome savu darbu ir organizējusi citādi. Man jāvērš jūsu uzmanība uz vajadzību reformēt Parlamenta darbu un it īpaši uz to, kas jums, dāmas un kungi, būtu jādara saistībā ar būtisko jautājumu laika reformu, par kuru mēs visi, manuprāt, esam vienisprātis. Diemžēl mēs tomēr nevaram piemērot elastīgākus noteikumus, jo mums ir Reglaments, kurš ir jāievēro. Tāpēc man šie jautājumi ir jānodala atsevišķi, un tas, iespējams, nozīmē, ka ne visi trīs tiks atbildēti. Atkarībā no tā, kā noritēs darbs, redzēsim, vai tas būs vairāk vai mazāk produktīvs.
Sākšu ar jautājumu Nr. 15 par Pakistānas militārajiem līdzekļiem. Šo jautājumu uzdeva J. Rutovicz, un es lūgtu Padomi atbildēt tieši uz šo jautājumu.
Temats: Pakistānas militārie līdzekļi
Ir plaši zināms, ka Pakistānas armija ietekmē valsts ekonomiku un administrāciju. Vai Padome ir paredzējusi veikt analīzi, lai izvērtētu visus līdzekļus, kas ir uzkrāti ar militāro jomu saistītā uzņēmējdarbībā, kamēr Pakistānas sabiedrība grimst nabadzībā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Daudzie Eiropas Savienības dialogi ar Pakistānu par šo valsti un lomu, kāda tajā ir bruņotajiem spēkiem, ir daļa no visaptverošas analīzes, kas ir pamatā Padomes politikai attiecībā uz Pakistānu.
Šajā analīzē ietilpst arī Pakistānas vispārējā ekonomiskā situācija un tās attīstības līmenis. Abi aspekti neapšaubāmi tiek ņemti vērā, veidojot mūsu vispārējo politiku attiecībā uz Pakistānu, un tā tas būs arī turpmāk.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Es pateicos priekšsēdētājam un Antunes kungam par šo atbildi. Tomēr jautājuma būtība manā izpratnē bija noskaidrot, vai šiem nabadzīgajiem Pakistānas ļaudīm tiks sniegts kāds humānais atbalsts. Es būtu pateicīgs, ja Antunes kungs varētu sniegt kādu informāciju saistībā ar šo aspektu.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Rutowicz kungs, kā jums ir zināms, humānās palīdzības, sadarbības atbalsta un attīstības palīdzības jautājumi ir Eiropas Savienības prioritātes. Visur, kur cilvēki cieš vai kur valda nabadzība, Eiropas Savienība, Padome un arī Parlaments dara visu iespējamo, lai palīdzētu risināt šādas situācijas. Eiropas Savienība ir viena no lielākajām, ja ne pati lielākā, starptautiskās palīdzības sniedzēja, un šo faktu nedrīkst aizmirst.
Priekšsēdētājs
Tā kā jautājumu iesniedzēju nav klāt, jautājumi Nr. 16 un Nr. 17 zaudē spēku.
Temats: Eiropas Savienības Solidaritātes fonds
Vai Padome var sniegt paziņojumu par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda efektivitāti?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, McGuinness kundze! Kā godājamai deputātei ir zināms, Komisija ir atbildīga par Solidaritātes fonda regulas piemērošanu, un šīs regulas efektivitāte jāvērtē saskaņā ar tajā noteiktajiem kritērijiem.
Cik Padomei ir zināms, regulā norādītajos katastrofu gadījumos tās piemērošana ir bijusi efektīva. Eiropas Komisija periodiski gatavo ziņojumus, kuros detalizēti atspoguļo Solidaritātes fonda izlietojumu.
Mairead McGuinness
Paldies par jūsu īso atbildi. Es pieņemu, ka Padomei ir viedoklis, jo dalībvalstīm droši vien arī ir viedoklis par to, kā tas ietekmē viņu pašu valsti. Vai jūs uzskatāt, ka budžets viena miljarda apjomā ir pietiekams un ka fonds gana ātri reaģē uz dažādajām krīzēm, ar kurām tam nākas saskarties?
Manuel Lobo Antunes
(PT) McGuinness kundze, kā jau teicu, Padomes vērtējumā šīs regulas piemērošana, citiem vārdiem sakot, Solidaritātes fonda izmantošana, ir bijusi efektīva. Tas neapšaubāmi bija lielisks ierosinājums - izveidot fondu, lai palīdzētu dalībvalstīm cīnīties ar jebkādām dabas vai citāda veida katastrofām -, jo iepriekš šāda fonda nebija. Fonds katrā ziņā ir labs atbalsts, jo šādas katastrofas rada dalībvalstīm īpaši smagu situāciju, kad ir vajadzīga palīdzība.
Ideālā variantā vienmēr būtu jābūt iespējai lūgt un pieteikties uz ko vairāk. Nešaubos, ka pret šo jautājumu mums ir jāizturas reālistiski, bet arī enerģiski. Esmu pārliecināts, ka Padome atbilstīgā laikā noteikti apspriedīs šādu iespēju, ja Komisija būs sniegusi attiecīgu ierosinājumu. Tomēr pagaidām mums ir tāds tiesiskais regulējums, kāds ir, un tas mums ir jāizmanto reālistiskā darbā, novērtējot šāda fonda izveidošanu un tā līdzšinējo efektīvo funkciju, kas liecina par šīs iniciatīvas pamatotību.
Priekšsēdētājs

Temats: Izlīgums Tuvajos Austrumos
Vai Padome pietiekami izmanto Apvienotās Karalistes ģenerālkonsula Jeruzalemē R. E. Makepeace īpašo eponīmisko piemērotību?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es atbildēšu uz šo mutisko jautājumu, lai gan esmu pārliecināts, ka Newton Dunn kungs to ir uzdevis jau iepriekš. Es gribētu teikt, ka dalībvalstu diplomātiskās un konsulārās misijas un Komisijas delegācijas trešās valstīs sadarbojas, lai nodrošinātu kopējās ārpolitikas un drošības politikas kontekstā pieņemto Padomes kopējo nostāju un vienoto rīcību ievērošanu un īstenošanu, kā norādīts Līgumā par Eiropas Savienību. Protams, ka tas attiecas arī uz Apvienotās Karalistes ģenerālkonsulu Jeruzalemē, ko godājamais deputāts pieminēja savā jautājumā.
Bill Newton Dunn
Mans kolēģis vēlas uzdot jautājumu Nr. 20, un viņa interesēs es atteikšos no savām tiesībām uz papildjautājumu.
Priekšsēdētājs

Temats: Dalībvalstu vietu sadalījums Eiropas Parlamentā
Vai Padome ierosinās izmaiņas katras dalībvalsts vietu sadalījumā Eiropas Parlamentā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Mitchell kungs! Man ir prieks atbildēt uz jūsu jautājumu, jo vairāk tāpēc, ka, pēc manas personiskās pārliecības, visi jautājumi attiecībā uz Reformas Līgumu, sākot ar pirms daudziem gadiem izskanējušo jautājumu par jaunu līgumu Eiropas Savienībai, ir īpaši interesanti un svarīgi. Tādēļ es ar prieku centīšos atbildēt uz jūsu jautājumu. Es gribētu jums atgādināt, ka saskaņā ar pilnvarām, ko 22. jūnijā saņēma 2007. gada Starpvaldību konference, nosacījumi, kas attiecas uz šiem jautājumiem un kurus paredzēts iekļaut Reformas Līgumā, paredz, ka lēmumu, ar kuru nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu, Eiropadome pieņem, pamatojoties uz Eiropas Parlamenta iniciatīvu un saskaņojot ar Eiropas Parlamentu.
Kā godājamam deputātam noteikti ir zināms, un lai tādēļ netērētu laiku, atgādināšu, ka Eiropadome jūnijā aicināja Eiropas Parlamentu līdz 2007. gada oktobrim iesniegt šīs iniciatīvas projektu. Mums ir zināms, ka jautājumā par Eiropas Parlamenta turpmāko sastāvu oktobra sesijā, t.i., šī gada 10. oktobrī, tiks iesniegts ziņojums, kura referenti ir A. Lamassoure un A. Severin.
Gay Mitchell
Es gribētu pateikties kolēģim par atteikšanos no tiesībām uz papildjautājumu un pateicos Padomes priekšsēdētājam par atbildi.
Šī jautājuma izvirzīšanas iemesls ir tāds, ka manai valstij, Īrijai, vietu skaits jau ir samazināts no 15 uz 13. Īrija ir sala Eiropas rietumos. Tā ir tālākais punkts, pirms jūs nonākat Savienotajās Valstīs. Tagad ir priekšlikums samazināt mums skaitu vēl no 13 uz 12, kamēr mūsu iedzīvotāju skaits ir audzis par 12 % un vēl ievērojami palielināsies.
Es gribētu Padomes priekšsēdētājam teikt tikai vienu. Ņemot vērā to, ka tiks piešķirtas 16 papildu vietas, vai jūs, lūdzu, nepaturētu prātā Īrijas vēlmi saglabāt 13 vietas? Manuprāt, paraugoties uz skaitļiem, jūs redzēsiet, ka mums tiešām ir ļoti nopietns arguments, un es lūdzu to ņemt vērā.
Manuel Lobo Antunes
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu norādīt, ka Eiropas tālākais rietumu punkts atrodas Portugālē, un tas ir Cabo da Roca jeb Roka rags. Varbūt ar šo apgalvojumu es būšu apstrīdējis godājamā deputāta paziņojumu par viņa valsts ģeogrāfisko stāvokli, tomēr patiesībā Eiropas tālākais rietumu punkts atrodas manā valstī.
Attiecībā uz uzdoto jautājumu, īpaši tā otro daļu, godājamais deputāts neapšaubāmi saņems atbildi pirmkārt no Eiropas Parlamenta un saviem kolēģiem. Tomēr es, protams, ņemu vērā viņa argumentu.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
Jautājums Nr. 31 nav pieņemams (Reglamenta II pielikuma A daļas 2. punkts).
Jautājumu laiks ir slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.35 un atsāka plkst. 21.00.)
