Pirmsiestāšanās instrumenta budžeta izpildes kontrole (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir ziņojuma par pirmsiestāšanās instrumenta (IPA) budžeta izpildes 2007. gadā kontroli, ko Budžeta kontroles komitejas vārdā sagatavojusi Kratsa-Tsagaropoulou kundze, īss izklāsts.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlos atgādināt, ka pirmsiestāšanās instruments ir jauns Eiropas Savienības finanšu instruments, lai piešķirtu pirmsiestāšanās finansējumu 2007.-2013. gadam, un tas aizstāj līdzšinējās programmas kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm, proti, PHARE, CARDS, ISPA un citas programmas.
Šajā jaunajā instrumentā ir iekļauti pieci komponenti, kas ietver tās prioritātes, kuras ir noteiktas saskaņā ar saņēmējvalsts vajadzībām, proti, pārejas atbalsts un institūciju izveide, pārrobežu sadarbība, reģionālā attīstība, cilvēkresursu attīstība un lauku attīstība.
Šis Parlamenta ziņojums ir pirmā šī jaunā instrumenta piemērošanas pārbaude, un tam ir divkāršs mērķis:
pirmkārt, pietuvināt finansēto projektu pirmsiestāšanās prioritātēm, jo īpaši attiecībā uz vidi, dzimumu līdztiesību, kodoldrošību un augstāku nodarbinātības līmeni;
otrkārt, izvairīties no pagātnes kļūdām, tādām kā tās, kuras novēloti tika konstatētas PHARE, CARDS un ISPA programmu piemērošanā Bulgārijā un Rumānijā.
Mēs uzskatām, ka tas būs vieglāk panākams, ja Parlaments no paša sākuma cieši uzraudzīs jaunā instrumenta piemērošanu, un šī iemesla dēļ mēs prasījām šī pašiniciatīvas ziņojuma sagatavošanu.
Šajā rezolūcijas priekšlikumā Parlaments pauž savu apmierinātību ar augstajiem IPA saistību izpildes rādītājiem 2007. gadā un izsaka nožēlu par ievērojamo kavēšanos gan atbilstīgo noteikumu apstiprināšanā, gan to programmu īstenošanā, kuras tika sāktas 2008. gadā. Mēs vēlamies arī norādīt, ka pirmsiestāšanās instrumenta parlamentārās kontroles mērķis nav tikai pārbaudīt, vai pieejamie līdzekļi ir izmantoti likumīgi, bet arī novērtēt, vai tie faktiski ir piešķirti pievienošanās prioritātēm un vai ir panākti vēlamie rezultāti.
Savā ziņojumā mēs prasām lielāku līdzsvaru starp projektiem, kuriem piešķirti līdzekļi politisku kritēriju īstenošanai, un projektiem, kuriem piešķirti līdzekļi, lai panāktu valsts atbilstību Kopienas acquis, un mēs aicinām stiprināt horizontālās un reģionālās programmas. Tāpat mēs prasām, lai īpašs uzsvars tiktu likts uz korupcijas, organizētās noziedzības un bezdarba apkarošanu, jo īpaši bezdarba jaunu cilvēku vidū apkarošanu. Mēs prasām palielināt līdzekļus, lai stiprinātu sieviešu tiesības un vienādas iespējas kopumā. Mēs prasām arī stiprināt pārrobežu sadarbību, lai veicinātu lielāku izlīdzināšanu un labākas kaimiņattiecības starp saņēmējvalstīm, kā arī starp saņēmējvalstīm un Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Visbeidzot, mēs uzskatām, ka šis pirmsiestāšanās instruments ir racionāls un elastīgs mehānisms, lai optimizētu finansējumu kandidātvalstīm un iespējamajām kandidātvalstīm. Taču, lai gūtu maksimālo atdevi, šim instrumentam arī turpmāk ir stingri jāatbilst iestāšanās prioritātēm un tiem sociālajiem un politiskajiem apstākļiem, kuri raksturīgi katrai valstij. Šī iemesla dēļ Parlaments cer, ka tam būs būtiska loma šī instrumenta piemērošanā un pielāgošanā.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, Komisijas vārdā es vēlos pateikties Parlamentam par to, ka tas ir devis mums iespēju izteikt savus komentārus saistībā ar ziņojumu par pirmsiestāšanās instrumenta (IPA) budžeta izpildes 2007. gadā kontroli, kā arī pateikties referentei Kratsa-Tsagaropoulou kundzei par ļoti vērtīgo ziņojumu, kuru viņa ir ierosinājusi un sagatavojusi.
Kopumā mēs varam piekrist ziņojumā izteiktajiem secinājumiem un ieteikumiem, kuri pilnībā atbilst Komisijas uzskatiem par to, kā vislabāk izmantot finansiālo palīdzību Rietumbalkāniem un Turcijai.
Komisija atzīst to, ka IPA 2007. gada programmas ir uzsāktas vēlu, jo vēlu tika pieņemts IPA tiesiskais regulējums. Tomēr es varu jums apgalvot, ka Komisija ir pielikusi visas pūles, lai ierobežotu īstenošanos kavēšanos uz vietas, un ka 2008. gadā tika turpināta vadības struktūru sagatavošana un detalizēta projekta izstrāde.
Saskaņā ar šo sistēmu Komisija nodrošinās, lai IPA ietekme kļūtu redzama saņēmējvalstīs.
Ļaujiet man sīkāk aplūkot dažus jautājumus, kuri izvirzīti šajā ziņojumā. Attiecībā uz līdzsvaru starp politiskiem kritērijiem un acquis communautaire transpozīciju Komisija jau ir palielinājusi piešķīrumus projektiem politisko kritēriju jomā IPA 2008. gada budžetā visās valstīs, un turpinās tos pakāpeniski palielināt.
Tomēr, ņemot vērā pašreizējo finanšu krīzi, mums vajadzēs arī rast līdzsvaru 2009. un 2010. gada programmās starp pastāvīgo atbalstu politiskām reformām un finansiālo atbalstu, lai palīdzētu valstīm mazināt ekonomiskās lejupslīdes sekas.
Šajā saistībā ziņojumā ir pareizi noteikti izaicinājumi, ko rada šī finanšu krīze, un vajadzība pēc EK reakcijas. Šajā saistībā Komisija 2008. gada beigās ir izstrādājusi IPA pasākumu kopumu reakcijai uz krīzi 250 miljonu eiro apjomā, lai novirzītu aptuveni 600 miljonus eiro aizdevumiem no starptautiskām finanšu iestādēm.
Pasākumi būs vērsti uz atbalstu privātā sektora MVU, ieguldījumiem energoefektivitātes palielināšanā un atbalstu ieguldījumiem un infrastruktūrai saskaņā ar valstu IPA programmām, cieši sadarbojoties ar starptautiskām finanšu iestādēm.
Tāpat Komisija pilnībā atzīst vajadzību izveidot decentralizētu pārvaldības sistēmu, lai sekmētu kandidātvalstu un iespējamo kandidātvalstu īpašumtiesības un atbildību. Šīm valstīm tiek dota vadība un palīdzība, lai tās izveidotu vajadzīgās valsts vadības struktūras un valsts finanšu kontroles sistēmas. Saskaņā ar IPA principiem vides aizsardzība, laba pārvaldība, pilsoniskās sabiedrības attīstība, dzimumu līdztiesība un nediskriminācija ir transversālas problēmas, un visi šie jautājumi ir projekta izstrādes neatņemama sastāvdaļa. Tagad pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir daudz aktīvāk iesaistītas projektu izstrādē un ieviešanā. 2008. gadā Komisija uzsāka Pilsoniskās sabiedrības projektu kā instrumentu, lai veicinātu pilsoniskās sabiedrības attīstību un uzlabotu reģionālo sadarbību, un šim projektam 2008.-2010. gadam ir piešķirts indikatīvais budžets 130 miljonu eiro apjomā.
Komisija arī piekrīt referentes viedoklim attiecībā uz izglītības, reģionālās un pārrobežu sadarbības un dzimumu līdztiesības svarīgumu, minot tikai dažus jautājumus.
Komisijas dienesti pilnībā ir ņēmuši vērā Parlamenta ieteikumus, un mēs gaidām, lai kopā ar jums izvērtētu panākto progresu mūsu regulārās tikšanās laikā, kad mums būs iespēja apspriest finansiālās palīdzības stratēģijas un to īstenošanu.
Tas ļaus tālāk paplašināt pašreizējo dialogu starp mūsu attiecīgajām iestādēm.
Priekšsēdētājs
Ar to šis jautājums tiek slēgts.
Balsojums notiks trešdien, 2009. gada 22. aprīlī.
