JungtinBaltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS-169) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - L. Ek pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje (BONUS-169) - C7-0263/2009 -.
Lena Ek
Pone pirmininke, per 150 metų prieš tai buvusi nepaliesta, švari oligotrofinarktinjūra, vėliau Baltijos jūra, atsidūrkritinėje padėtyje. Eutrofikacijos, dumblių žydėjimo, toksinių atliekų ir grėsmių biologinei įvairovei problemos didėja ir toliau. Baltijos jūros padėtis labai rimta. Nors praėjusio amžiaus dešimtajame ir XXI amžiaus pirmajame dešimtmečiais sėkmingai sumažintas azoto ir fosforo išmetimas, beveik visa Baltijos jūra kenčia nuo eutrofikacijos padarinių. Toksinų ir sunkiųjų metalų lygis taip pat išlieka aukštas, nors sėkmingai sumažintas, pvz., švino, gyvsidabrio ir DDT išmetimas.
Nežinau, ar kas nors iš jūsų matdumblių žydėjimą šioje didelėje, kadaise sveikoje vidaus jūroje. Jei vasarą laivu išplauksite į nuostabų archipelagą, išvysite 10 centimetrų storą žalią šlykštaus kvapo dumblių sluoksnį. Vandens atsigėrę šunys dvesia, o išsimaudę vaikai vemia ir jiems skauda pilvą. Tokia daugelio vietovių aplink Baltijos jūrą dabartinpadėtis. Kad užtikrintume savo kaimo bendruomenių augimą ir klestėjimą ateityje, turime gilinti žinias apie poveikį Baltijos jūrai.
Baltijos jūros ekosistema yra sudėtinga ir jos nebus įmanoma suprasti, jei šią vidaus jūrą tyrinėjantys visame jos baseine gyvenantys tyrėjai nebendradarbiaus. Atlikta daug tyrimų šioje srityje, bet jie dažnai nėra tinkamai koordinuojami. Šiandien pateiktu pasiūlymu - kuris trumpai vadinamas BONUS - siekiama šią padėtį ištaisyti. Šis darbas bus bendra mokslinių tyrimų programa, kurioje dalyvaus Baltijos jūros šalys, įskaitant Rusijos mokslininkus, siekiant išspręsti šio regiono aplinkosaugos iššūkius. BONUS padės sukurti bendrą strateginį planą daugiau kaip 500 tyrėjų iš aštuonių Baltijos jūros regiono valstybių narių. Visos ES ir Baltijos jūros regiono šalys į aplinkos tyrimus investuos beveik 1 mlrd. SEK.
Baltijos jūros šalyse, kurių ekonomika vienaip ar kitaip priklauso nuo jūros, gyvena 85 mln. žmonių. Vis dėlto būtent mūsų visuomenprisideda prie problemos, nes į vandenį patenka teršalai ir atliekos. Kad moksliniai tyrimai išgelbėtų Baltijos jūrą, reikalingas geresnis bendras supratimas apie juos. Šios srities moksliniai tyrimai yra fragmentiški ir labai priklausomi nuo ribotų išteklių vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu.
BONUS priešingai - remiasi ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros bendrosios programos patirtimi. Dėl BONUS nacionalinės mokslinių tyrimų programos ir veikla bus integruotos į bendrą strateginę programą, turinčią aiškų tikslą.
Norėčiau padėkoti visiems - kolegoms EP nariams, Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai ir, už mokslinius tyrimus, inovacijas ir mokslą atsakingai Komisijos narei -, kurie prisidėjo prie šio darbo. Tokios koordinuotos investicijos į aplinkos tyrimus yra vienas iš elementų kuriant tvarią, dinamišką ir veiksmingai išteklius naudojančią Europą. Baltijos jūra gyva visų aštuonių ją supančių valstybių narių kultūroje: literatūroje, muzikoje ir mene. Mes norime išsaugoti ją mūsų vaikaičiams. BONUS taps šių investicijų į ateitį platformos dalimi.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Europos Parlamentui, ypač pranešėjai L. Ek, už paramą Europos Komisijos pasiūlymams dėl Jungtinės Baltijos jūros mokslinių tyrimų programos BONUS. Taip pat norėčiau padėkoti Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto šešėliniams pranešėjams už konstruktyvų bendradarbiavimą ir Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui už palankią nuomonę dėl BONUS programos.
Aštuonios iš devynių su Baltijos jūra besiribojančių šalių yra Europos Sąjungos narės, todėl mums puikiai pažįstamos sudėtingos ir neatidėliotinos aplinkos problemos, su kuriomis dabar susiduria Baltijos jūra, kurias prieš kelias akimirkas labai iškalbingai įvardijo L. Ek. Šios didėjančios problemos kelia grėsmę Baltijos jūros regiono galimybėms toliau tiekti įvairias prekes ir teikti paslaugas, nuo kurių esame priklausomi. Mokslui tenka labai svarbus vaidmuo prisidedant prie valstybės politikos mokslinių tyrimų ir aplinkos sektoriuose. Vis dėlto Europos mokslinių tyrimų sistemos fragmentacija ir šią sistemą sudarančių nacionalinių elementų koordinavimo ir nuoseklumo trūkumas neleidžia veiksmingai panaudoti išlaidų ir trukdo bendram sistemos veikimui.
Su šiuo iššūkiu mes susiduriame Baltijos jūros regione. Akivaizdu, kad nviena Baltijos jūros regiono šalis negali viena sėkmingai išspręsti sudėtingų šio regiono aplinkos problemų. Siekiant išspręsti Baltijos jūros aplinkos problemas, būtina kuo skubiau parengti strateginę ir integruotą regiono mokslinių tyrimų strategiją, stiprinti valstybių sinergiją, sutelkti išteklius, dalytis žiniomis ir skatinti tarpvalstybinį tyrėjų judumą. Taip mes galėsime užtikrinti tvarią Baltijos jūros regiono ateitį. BONUS iniciatyva ir kitos ES Baltijos jūros strategijos iniciatyvos užtikrins struktūrą ir priemones veiksmingai ir koordinuotai atremti šiuos iššūkius.
Džiaugiuosi, kad balandžio 27 d. buvo priimtas Tarpinstitucinis susitarimas dėl BONUS įgyvendinimo. Vis dėlto norėčiau apgailestauti, kad valstybės narės nesutaria dėl realaus bendro modelio, kuris numatytas pradiniame Europos Komisijos pasiūlyme, įgyvendinimo. Neturėdami realios bendros finansų priemonės, negalėsime visiškai užtikrinti geriausių tarpvalstybinių mokslinių tyrimų pasiūlymų atrankos, pagrįstos moksline kompetencija, konsorciumo kokybės ir tikėtino poveikio. Taip pat nebus įmanoma visapusiškai įvertinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo naudos, pridėtinės vertės ir veiksmingumo. Todėl Europos Komisija nori pabrėžti, kad šio sprendimo padariniai neturėtų būti laikomi būsimų pasiūlymų precedentu. Kad būtų parengta bet kokia kita iniciatyva, pagrįsta Lisabonos sutarties 185 straipsniu, valstybės narės turės prisiimti įsipareigojimą dėl tikros bendros tarpvalstybinio finansavimo ir bendradarbiavimo sistemos.
Grįždama prie esamos iniciatyvos noriu pasakyti, kad Europos Komisija yra įsitikinusi, jog BONUS programa padės optimizuoti aplinkos mokslinių tyrimų programas Baltijos jūros regione, sustiprins regiono mokslinius gebėjimus, palengvins tarpvalstybinį tyrėjų judumą, skatins sinergiją ir padės išvengti nereikalingo mokslinių tyrimų dubliavimo. Tai užtikrins tvarią Baltijos jūros ateitį.
Anna Rosbach
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės referentė. - (DA) Pone pirmininke, BONUS-169 yra svarbus bandomasis projektas, susijęs su bendradarbiavimu sprendžiant aplinkos problemas tam tikroje teritorijoje. Programą remia visos Baltijos jūros šalys. Į programą taip pat ketinama įtraukti ES nepriklausančias šalis, kurios išleidžia savo nuotekas ir taip teršia Baltijos jūrą, kuri laikoma viena labiausiai užterštų jūsų pasaulyje. BONUS programai tenka svarbus uždavinys atskleisti daugelį Baltijos jūros aplinkos problemų. Visos pasaulio taršos priemonės - nuo popieriaus fabrikų ir panašaus pobūdžio pramonės šakų, taip pat mažėjantys žuvų ištekliai kelia grėsmę Baltijos jūrai, nedetonuotos iprito (garstyčių dujų) bombos ir Rusijos dujotiekiai taip pat neprisideda prie ekosistemos gerovės. Todėl labai remiu BONUS programą. Vis dėlto ji neturi būti palikta likimo valiai, ją turėtų papildyti šalių sąmoningumas aplinkos atžvilgiu ir veiksmai, įskaitant finansavimą.
Lambert van Nistelrooij
Pone pirmininke, Komisijos nare M. Geoghegan-Quinn, pranešėja L. Ek, Baltijos jūros problemos ir ypatinga padėtis reikalauja imtis specialių veiksmų. Todėl džiaugiuosi, kad galime viską užbaigti ir priimti susitarimą bei pradėti darbą. Vis dėlto norėčiau pasidalyti keletu minčių.
Komisijos narjau minėjo, kad iš pradžių buvo siūlomas tikras bendras biudžetas, bendras fondas, kuriam būtų taikomi tokie kriterijai kaip kompetencija ir tarpdisciplininis požiūris. Per konsultacijas buvo pereita prie pragmatiškos pozicijos, kad šalys galėtų pačios tartis dėl projektų sąrašo, siekdamos įtraukti savo universitetus ir institucijas. Aš tam neprieštarauju per se - tiesą sakant, aš esu už - bet mes turime tai įvertinti. Veikla turi būti veiksminga, ir jeigu viskas bus daroma taip, kaip reikia, ir bendradarbiavimas bus sėkmingesnis nei praeityje, jis gali tapti strategijai "Europa 2020" reikalingu pavyzdžiu. Europa sumokės šiek tiek daugiau ir valstybės narės sumokės daugiau. Mes kalbame ne tik apie pačius mokslinius tyrimus, bet ir apie tolesnį jų įgyvendinimą. Aplinkos kokybtaip pat turi būti veiksmingai atkurta, todėl atidžiai tai stebėkime.
Norėčiau pasakyti dar porą pastabų. Pirma, Baltijos jūros politika gali būti pavyzdys kitiems makroregionams, pvz., Dunojaus regionui. Norėčiau paklausti Komisijos narės, ar, atsižvelgiant į tai, galvojama apie tą regioną...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Adam Gierek
Reglamentuose dėl mokslinių tyrimų, susijusių su Baltijos jūros gerove, kurie įtraukti į Komisijos pasiūlymą, numatytas svarbus elementas - strateginio planavimo etapas. Jei šio etapo nebūtų, susidurtume tik su sparčia šių mokslinių tyrimų plėtra. Mums reikalingas platesnis veiksmų planas, geresnstrategija, į kurią būtų įtraukta ne tik jūra, bet ir jos drenažo baseinas, kuris dabar, kaip visi žinome, kenčia nuo didelių potvynių.
Ypač daug dėmesio taip pat turėtų būti skirta ekspertų atrankai, nes pasiūlytų plataus pobūdžio mokslinių tyrimų negalima tapatinti su laboratorijose atliekamais tyrimais. Šiuo atveju atliekami moksliniai tyrimai glaudžiai susiję su teritorija, priklausiančia konkrečios šalies jurisdikcijai. Todėl ES teisės aktai turi būti suderinti su nacionaliniais teisės aktais. Atlikdama nepriklausomų ekspertų atranką Komisija turėtų atsižvelgti į šį faktą.
Didinant naujųjų Baltijos jūros regiono valstybių narių mokslinius gebėjimus reikia atsižvelgti į tai, kad, pirma, mokslinis šių šalių potencialas skiriasi ir kad mokslo darbuotojų potencialas iš esmės didelis, bet laboratorinės priemonės yra prastesnės. Todėl mane stebina 25 proc. apribojimas natūriniam įnašui infrastruktūra. Antra, daugeliui šalių bendras biudžetas nepriimtinas dėl teisinių priežasčių ir dėl to, kad jis gali turėti neigiamą įtaką dabar šiose šalyse atliekamų mokslinių tyrimų planams. Trečia, strateginiam programos etapui reikia laiko. Šis etapas turėtų būti išnaudotas geriau.
Taigi pirmiausia reikia apibrėžti Baltijos jūros ir jos drenažo baseino mokslinių tyrimų prioritetus, o tada projekto dalyviai turėtų investuoti į savo mokslinių tyrimų priemones, kad jos būtų parengtos įgyvendinti šiuos prioritetus. Svarbu, kad Rusija į šiuos mokslinius tyrimus buvo įtraukta lygiomis teisėmis, remiantis Rytų partnerystės priemone.
Satu Hassi
Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjai L. Ek už puikiai atliktą darbą. BONUS mokslinių tyrimų programa, pritarimo verta puiki iniciatyva, yra ES Baltijos jūros strategijos rezultatas.
Pačią strategiją vertinu kaip labai svarbų žingsnį. Prieš beveik šešerius metus išsiplėtus Europos Sąjungai, Baltijos jūra faktiškai tapo ES vidaus jūra. Žmonės apie tai sužinojo per lėtai. Kaip sakL. Ek, atlikta daug Baltijos jūros mokslinių tyrimų, bet koordinuotų tyrimų, kurie būtų sukūrę mokslinį pagrindą, skirtą, pvz., ES politikai patobulinti ir padaryti ją sumanesnę, atlikta labai mažai.
Tikiuosi, kad koordinuoti moksliniai tyrimai padės mums sužinoti bent du dalykus. Pirma, Baltijos jūros ekologinbūklyra kritiška. Ji yra viena labiausiai užterštų jūrų pasaulyje. Didžiausias pasaulyje jūros dugno, kuriame nėra deguonies, plotas, t. y. negyvo jūros dugno plotas, yra Baltijos jūroje. Sakoma, kad didžiausia Europos dykuma glūdi Baltijos jūros dugne.
Kitas dalykas, kurį moksliniai tyrimai turėtų padėti žmonėms geriau suprasti, yra tai, kad dėl Baltijos jūros padėties esame kalti mes. Pagrindinproblema - eutrofikacija, kurios padarinius pranešėja puikiai apibūdino. Pagrindinis eutrofikaciją sukeliančių medžiagų - azoto ir fosforo - šaltinis yra žemės ūkis. Tai pirmiausia pasakytina apie ES žemės ūkį Baltijos jūros baseine.
Todėl tikiuosi, kad bendri koordinuoti moksliniai tyrimai padės žmonėms pakankamai gerai susipažinti su šiais dalykais ir leis mums plėtoti geresnius ir pažangesnius metodus ir procesus visuose sektoriuose, ypač žemės ūkyje, nes į ežerus ir jūras patenkančios trąšos yra ūkininkų išteklių švaistymas.
Vis dėlto turime nepamiršti, kad moksliniai tyrimai negali išspręsti visų problemų. Taip pat turime suprasti, kad siekiant išgelbėti Baltijos jūrą reikės pakeisti politiką, visų pirma žemės ūkio srities, taip pat ir kitų sektorių. Tikiuosi, kad Baltijos jūros, kuri dabar yra viena labiausiai užterštų jūrų pasaulyje, gelbėjimas taps sėkmingu pavyzdžiu, iš kurio galės pasimokyti likęs pasaulis.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, džiaugiuosi Jungtine Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programa (BONUS-169), kurioje bus sujungta valstybių narių vykdoma nacionalinmokslinių tyrimų veikla ir Europos Komisijos veikla aplinkos ir jūros išteklių valdymo Baltijos jūroje srityse. BONUS-169 yra naujoviškas modelis ir kitokio regioninio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje pavyzdys.
Kitiems, pvz., pietryčių Europos, regionams, kaip ir Baltijos regionui, bus naudingi suderinti valstybių narių ir Komisijos veiksmai, siekiant išspręsti bendras problemas ir paskatinti tvarią šių regionų plėtrą.
Todėl norėčiau paraginti Parlamentą ir Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti jungtinę mokslinių tyrimų programą, skirtą Europos pietryčių regionui, kurioje dėmesys būtų sutelktas į svarbiausias sritis, pvz., jūrą, biologinę įvairovę ir jūros energijos išteklius, siekiant užtikrinti tvarią Europos Atlanto ašies ir kaimyninių regionų plėtrą.
Petru Constantin Luhan
(RO) ES dalyvavimas Jungtinėje Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programoje įrodo, kad Europos institucijos siekia geriau suderinti politikos kryptis, programas ir kitą veiklą mokslinių tyrimų srityje. Bendri veiksmai ES lygmeniu reikalingi siekiant išspręsti problemas ir padidinti programavimo veiksmingumą, visą mokslinių tyrimų veiklą įtraukiant į bendrą gerai koordinuojamą programą, kuri paskatins tvarią regiono plėtrą.
BONUS programa ypač svarbi Baltijos regionui. Vis dėlto jos vaidmuo neturėtų apsiriboti šiuo regionu. Norėčiau, kad ateityje ši programa taptų pavyzdžiu kitoms regioninio bendradarbiavimo Europoje formoms, pvz., Dunojaus arba Viduržemio jūros regionams. Tai leistų mums sukurti galingą, dinamišką ir konkurencingą Europą.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Šita problema yra svarbi tiek valstybėms narėms, t. y. svarbi tame kontekste, kuomet vykdomi projektai valstybėse narėse lokaliai, bet tai yra svarbu ir kalbant apie tarptautinius projektus ir kaip pavyzdys, ko gero, tai būtų energetikos infrastruktūros projektai, tas pats Nordstream projektas Baltijos jūroje ir tai, ką jūs išvardijote, kad ir visuomenturi teisę dalyvauti ir kad vykdytojai lyg ir turėtų atsižvelgti į visuomenės nuogąstavimus, tačiau kažkaip nebuvo atsižvelgta net į nepriklausomų mokslininkų informaciją. Užtai mes šiandien ir kalbame apie tą būtinybę sukurti nepriklausomą poveikio vertinimo mechanizmą, ir aš norėčiau paklausti, ar jūs manytumėte, kad Europos Komisija reguliuotų valstybių narių nacionalinę teisę šituo klausimu, ar, tarkime, kuomet tai yra tarptautinis projektas, pati Europos Komisija galėtų įsikišti į tokius dalykus?..
Elena Oana Antonescu
(RO) Tam tikrų regionų aplinkos problemas būtų galima spręsti sėkmingiau, jei pavienės šalys sutelktų įvykdytą mokslinių tyrimų veiklą. Todėl džiaugiuosi Komisijos pasiūlymu ir pranešėjos pasiūlymu paremti Baltijos jūros regiono BONUS programą.
Pritariu tam, kad būtų įtraukta konstatuojamoji dalis, kurioje prašoma Komisijos atlikti galutinį programos vertinimą, kad būtų įvertinta tokių programų įgyvendinimo kokybir veiksmingumas, ypač pažanga, padaryta įgyvendinat konkrečius tikslus. Šie rezultatai turėtų būti paskelbti programos interneto tinklalapyje, kad piliečiai galėtų sužinoti, kaip sekasi įgyvendinti programą. Tiesą sakant, verslo sektoriaus atstovai taip pat galėtų parengti savo verslo planus, remdamiesi rekomendacijomis ir galimybėmis, kurias atvertų regione atliktų mokslinių tyrimų rezultatai.
Mums svarbu, kad programos rezultatuose atsispindėtų tikroji nauda aplinkai, piliečiams ir šio regiono plėtrai, ypač atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pone pirmininke, aš visiškai pritariu Jungtinės Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programos BONUS sukūrimui. Esu įsitikinęs, kad konsoliduota antnacionalinmokslinių tyrimų programa, pagrįsta valstybių bendradarbiavimu ir keitimusi patirtimi, prisidės prie veiksmingesnių Baltijos jūros apsaugos veiksmų ir paskatins tvarią regiono plėtrą. BONUS programą inicijavo aštuonios valstybės narės. Baltijos šalims priklauso dar viena valstyb- Rusija. Todėl suprantama, kad programoje dalyvaus Rusijos mokslininkai. Šioje mokslinių tyrimų programoje turėtų būti pateikti pasiūlymai dėl ES plėtojamo regiono strategijos ir dėl makroregionų vaidmens būsimoje sanglaudos politikoje, dėl kurios buvo diskutuojama Parlamente prieš du mėnesius. Gaila, kad mums nepavyko atvirai apsvarstyti ir apibrėžti padarinių ir pavojų, kuriuos Baltijos jūrai kelia statyba ir naudojimas (...).
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Piotr Borys
(PL) Pone pirmininke, dėkoju už suteiktą žodį.
Norėčiau pasakyti, kad dabartiniai moksliniai tyrimai, susiję su visu Baltijos jūros regionu, turėtų būti vertinami kaip visos Europos Sąjungos glaudžios teritorinės sanglaudos dalis. Šiandien siūlau sutelkti dėmesį į kelias panašias strategijas: Baltijos jūros strategiją, Viduržemio jūros partnerystę ir Dunojaus strategiją. Vis dėlto turėtume nepamiršti, kad šie regionai turi būti tarpusavyje sujungti.
Šiuo metu didžiausia prekyba prekėmis vyksta su Indokinija, todėl labai svarbu užtikrinti, kad Baltijos jūros strategijoje taip pat būtų numatyta ryšių "Šiaurės-Pietų" TNT tinkle galimybė. Laimė, ši strategija atvira visuomenei, ir aš tikiuosi, kad Baltijos regionas bus glaudžiai susietas su Europos pietine dalimi per TNT tinklą, pagrįstą keliais lygiagrečiais sprendimais.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjai L. Ek ir dešimčiai EP narių, kurie šįvakar iki vėlumos pasiliko čia svarstyti šį klausimą.
Labai džiaugiuosi, kad priimtos visos 185 straipsnio iniciatyvos, kurių imtasi remiantis ES septintosios bendrosios programos bendradarbiavimo priemone. Tai yra visų Europos Sąjungos institucijų politinis laimėjimas. BONUS iniciatyva tikrai padės Baltijos jūros regiono šalims veiksmingiau spręsti labai sudėtingas ir neatidėliotinas regiono aplinkos problemas, skatindama sinergiją ir padėdama išvengti nereikalingo nacionalinių mokslinių tyrimų dubliavimo.
Atsižvelgiant į didžiausias visuotines, politines problemas, su kuriomis susiduriame klimato kaitos, energetikos, maisto ir sveikatos politikos srityse, reikalavimas sutelkti išteklius ir dirbti kartu yra būtinas, 185 straipsnio iniciatyvoms tenka pagrindinis vaidmuo sprendžiant kai kurias problemas. Patirtis, įgyta įgyvendinant šias iniciatyvas, leis mums rasti geresnių ir dar veiksmingesnių būdų bendradarbiauti Europos lygmeniu, visapusiškai pasinaudojant nacionalinėmis ir Bendrijos mokslinių tyrimų programomis.
Per klausymus Europos Parlamente praėjusį sausio mėnesį sakiau, kad esu pasiryžusi visapusiškai pasinaudoti Europos mokslinių tyrimų erdve, bet siekdami šio tikslo privalome dirbti kartu, vadovaudamiesi vienybės ir bendradarbiavimo dvasia. Tai ypač svarbu būsimai Europos Sąjungos ekonomikos plėtrai, ypač jei mes norime pasiekti, kad ES taptų pasaulio lydere mokslinių tyrimų, naujovių ir mokslo srityse.
Lena Ek
Pone pirmininke, BONUS yra pagal 185 straipsnį vykdomas bandomasis projektas, ir aš norėčiau patikinti visus, dirbsiančius su BONUS programa, ir visus, kurie apie ją skaitys ir su kuriais ji bus susijusi, kad tai nėra lengva. Nėra lengva suderinti ES mokslinių tyrimų lėšas ir įvairių valstybių narių lėšas. Tai sunkus uždavinys. Sunku koordinuoti skirtingą akademinę kultūrą ir tradicijas, kurias puoselėja 16 didelių mokslinių tyrimų grupių, 500 tyrėjų, aštuonios šalys, o likusioji ES stebės, kaip viskas vyks. Be to, mus stebės visi, kurie turės prižiūrėti ir tikrinti, kad viskas būtų daroma tinkamai ir kad mūsų veikla būtų veiksminga.
Šis uždavinys daug pareikalaus iš tyrėjų. Jis pareikalaus daug iš valstybių narių ir jų vyriausybių. Galiu jus patikinti, kad bus reikalingi sunkūs politiniai sprendimai ir tvirtas politinis vadovavimas, bet mes turime tai daryti. Mūsų mokslinių tyrimų programos turi būti nuodugniai įvertintos, o mes už tai turime prisiimti didelę atsakomybę, nes kartu turime išspręsti Baltijos jūros problemas. Vis dėlto mes taip pat turime parengti modelį, kuris leistų siekti pažangos kitose Europos dalyse. Tai pasakytina apie didžiąsias upes, Viduržemio jūrą ir apskritai apie bendrų išteklių, kuriuos ES ir nacionalinės programos gauna iš mokesčių mokėtojų, valdymą.
Baltijos jūra pasibaigus ledynmečiui buvo mūsų bendros istorijos ir kultūros dalis, mačiusi vikingų laikus, viduramžių prekybą, buvusi "laisvės jūra" per šaltąjį karą. Dabar ji yra jūra, kurią mėgsta mūsų tėvai ir vaikai ir už kurios valdymą esame atsakingi. Atsižvelgdama į sunkumus ir didelius iššūkius, su kuriais susiduriame, norėčiau dar kartą padėkoti visiems prisidėjusiems prie šio darbo. Darbas priėmus sprendimus ir pasirašius dokumentus nesibaigia, darbas dabar tik prasideda.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj 12 val.
