Systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států - Systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je společná rozprava o následujících zprávách:
zprávě paní Pervenche Berèsové, jménem Výboru pro hospodářské a finanční záležitosti, o systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států - C6-0134/2009 - a
prohlášeních Rady a Komise o systému střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států.
Pervenche Berès
zpravodajka. - (FR) Paní předsedající, Evropská rada se rozhodla zdvojnásobit systém pomoci "platebním bilancím" zemí mimo eurozónu a dne 8. dubna Komise zavedla konkrétní ustanovení určená k realizaci tohoto návrhu.
Zde v Evropském parlamentu chceme přijmout odpovědnost a umožnit Radě ve složení pro hospodářské a finanční věci, aby jednala rychle, neboť dle našeho názoru tento návrh zahrnuje gesto solidarity vůči zemím mimo eurozónu, jež je velice důležité pro řešení jádra této krize.
Již v listopadu jsme tento systém pomoci "platebním bilancím" zdvojnásobili, neboť částka vzrostla z 12 miliard EUR na 25 miliard, a nyní, abychom vzali v potaz nejen skutečnost, závažnost krize, jíž procházíme, a ta má obzvláště dopad na země mimo eurozónu, ale také nepochybně harmonogram Evropského parlamentu, vám navrhujeme, aby byl tento systém zdvojnásoben a dosáhl částky 50 miliard EUR. Je to spojeno se skutečností, že díky tomu, jak jsme rozhodli v listopadu, již mohlo podporu získat Maďarsko, Lotyšsko a včera také Rumunsko.
Domníváme se, že je to potřeba, a společně jsme měli diskusi, což před vámi nebudu skrývat, abychom zjistili, zda by toto posouzení zemí mimo eurozónu mělo proběhnout výhradně případ od případu nebo zda se ve skutečnosti v podstatě jedná o všeobecnější situaci v zemích mimo eurozónu.
Z tohoto důvodu ve svém usnesení navrhujeme, aby byla zvážena otázka podmínek rozšíření a byla potvrzena míra, do jaké může být členství v eurozóně ochranným prvkem.
Naléhavě také požadujeme po Evropském parlamentu, aby byl informován o podstatě analýz krizových situací, s nimiž se tyto země potýkají. Je to kvůli tomu, že jakmile Komise poskytuje půjčky zemím mimo eurozónu, je v rámci informací o chování soukromých bank a o chování provozovatelů, jež vedly ke krizi, určitá transparentnost a pravda a o tom musí být Evropský parlament informován.
A konečně se domníváme, že veškeré možné mechanismy k řešení této krize by měla uplatňovat a provádět Komise. Tak je tomu zejména v případě článku 100 Smlouvy, jež by také umožnil provedení zvláštních mechanismů pro země v rámci eurozóny. Jsme toho názoru, že je zásadní je s ohledem na závažnost krize prozkoumat.
A ještě poslední dva body. Zaprvé, z našeho hlediska by podmíněnost těchto půjček měla být předmětem diskuse, tomu rozumíme. Komise, obecně řečeno, tuto práci provádí v souladu s MMF. My požadujeme vytvoření pracovní skupiny, jež by se zabývala tím, jak jsou tato memoranda vypracovávána a jak zohledňují stávající situaci v dané zemi, ale také celkovou strategii Evropské unie, zejména pokud jde o arbitráž mezi investicemi, podporou kupní síly a podmíněností, co se týče strategie růstu životního prostředí a udržitelného rozvoje.
A konečně v tomto mechanismu spatřujeme známku schopnosti Evropské unie a Komise půjčovat si na mezinárodních trzích, a tudíž věříme, že zde existuje užitečný základ, na němž lze založit rozpravu, jež také probíhá v souvislosti s evropskými půjčkami a o schopnosti Evropské unie prostřednictvím těchto půjček financovat budoucí strategie a investice.
Na závěr bych ráda uvedla, že Komise provádí nový mechanismus k tomu, aby zajistila, že splátky Evropské unii umožní, aby její rozpočet tyto požadavky zvládl. Tuto změnu nařízení podporujeme a doufáme, že tento Parlament dá tomuto přínosnému návrhu plnou podporu.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Této rozpravy se účastním jménem svého kolegy, pana Almuniy.
Dnes předložený návrh souvisí s jednou ze zásadních hodnot Unie, tedy solidarity. S ohledem na mezinárodní finanční krizi Komise navrhuje další větší solidaritu s členskými státy, které doposud nemají výhody spojené s ochranným štítem eura. Systém pomoci "platebním bilancím" členských států je z definice zamýšlen pro mimořádné okolnosti a v minulosti se použil jen při několika příležitostech. Žijeme však v mimořádné době.
Jak víte, Komise v minulém roce navrhla zvýšení stropu mimořádných půjček, které Komise může poskytovat na podporu platebních bilancí členských států. Strop se zvedl z 12 miliard EUR na 25 miliard EUR, avšak podstatná část této částky již byla vyčleněna. Na žádost dotyčných zemí Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci rozhodla v listopadu poskytnout Maďarsku podporu platební bilanci ve výši 6,5 miliard EUR. 20. ledna rozhodla přidělit až 3,1 miliard Lotyšsku a na cestě je i rozhodnutí poskytnout až 5 miliard EUR Rumunsku.
Finanční podpora vyčleněná na základě tohoto nařízení tedy činí až 15 miliard EUR. Kromě toho není v dohledu konec ani finanční krize ani celkové snížení zadluženosti a z přetrvávajícího finančního napětí v jiných členských státech by mohla vyplynout další potřeba finanční podpory.
Evropská rada na svém zasedání ve dnech 19. a 20. března tedy přivítala oznámení předsedy Barrosa, že má Komise v úmyslu předložit návrh na zvýšení stropu podpory platební bilance Společenství na 50 miliard EUR. Zdvojnásobení stropu bude představovat pro finanční trhy důležitý signál ve smyslu pevného závazku Evropské unie pomáhat členským státům vystaveným finančnímu napětí. Rozšířením celkové možné úvěrové linie na 50 miliard EUR vznikne velký nárazník pro obstarání možných potřeb finanční podpory.
Takové výrazné projevy solidarity mezi členskými státy by rovněž měly pomoci uklidnění obav finančních investorů ohledně dalšího zhoršování finančních trhů v členských státech mimo eurozónu. Omezením pobídky pro výběr kapitálu by se v dotyčných zemích zmenšila pravděpodobnost potíží s platební bilancí.
V této souvislosti bych chtěl vyjádřit svou vděčnost za skvělý duch spolupráce v Evropském parlamentu a zejména v Hospodářském a měnovém výboru, stejně jako svůj respekt. Komise tento návrh přijala těsně před velikonočními prázdninami dne 8. dubna a nyní, o pouhé dva týdny později, budete hlasovat na plenárním zasedání o svém legislativním usnesení a návrhu usnesení.
Díky vaší pohotové a efektivní práci Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci bude moci pozměněné nařízení přijmout dne 5. května. Evropská unie tak bude dobře vybavena k tomu, aby mohla rychle reagovat v případě, že vyvstane potřeba další podpory platební bilanci. Jedná se o mocný signál členským státům, že Evropská unie je ochotná a připravena pomoci, a státy by se k němu měly především uchylovat v případě potíží s platební bilancí.
To samozřejmě nevylučuje, že nějaký členský stát by také požádal o podporu jiné mezinárodní organizace jako MMF, s nímž Komise úzce spolupracovala na posledních balíčcích opatření pro finanční podporu.
Rád bych svůj příspěvek uzavřel svým vyjádřením, že souhlasím s prohlášením obsaženém ve vaší pracovní verzi návrhu usnesení, že stávající mezinárodní situace potvrzuje význam eura a že všechny členské státy mimo eurozónu bychom měli podporovat v tom, aby splnily maastrichtská kritéria a mohly tak do ní vstoupit.
Předsedající
Rada oznámila, že neučiní prohlášení. Rozprava tedy bude pokračovat příspěvky řečníků z politických skupin.
Zsolt László Becsey
jménem skupiny PPE-DE. - (HU) Nejprve bych chtěl poděkovat paní zpravodajce za to, že tuto zprávu vypracovala tak rychle, a pokud mě paní Berèsová poslouchá, také za to, že je v této otázce vnímavá, což je v každém případě pozitivní. Tím se však neřeší můj problém, že nechápu, proč bychom se touto záležitostí měli zabývat s takovou panikou a přehlížet názory průměrného poslance EP. Dostupných 25 miliard EUR by přece jen mělo zatím pohodlně pokrýt náklady spojené s naléhavou podporou Rumunsku.
Toto téma se předkládá k rozpravě v krátkém období již podruhé. Ve svém příspěvku z listopadu jsem uvedl, že zvýšený strop je nedostatečný, a měl jsem pravdu. Důvodem bylo nejen to, že nové členské státy předložily nové požadavky, ale také to, že se stále domnívám a držím se svého tehdejšího postoje, že se jedná o politickou záležitost. Ve skutečnosti je ostuda, že řešením úvěrů určených pro podporu platební bilance členských států mimo eurozónu, které se ocitnou v úzkých, se nezabývá EU, ale vyřizujeme to společně s MMF, někde vedle úvěrů pro Turecko a Pákistán. Je to ostuda pro členské státy.
Až doposud jsme se domnívali, od té doby, co jsme přistoupili, že budeme sloužit jednomu bohu, ale nyní musíme složit bohům několika. Na druhou stranu bychom měli pečlivě prošetřit - jak jsme již požadovali po Komisi v listopadu, ovšem neúspěšně - co k této situaci vedlo. Vyšlo by pak najevo, že prvořadou příčinou je neodpovědná hospodářská politika vlád zasažených členských států, jako je tomu v případě Maďarska, a k tomu rovněž přispěla Komise kvůli sdílené odpovědnosti za hospodářskou politiku či spíše její absenci. Bylo by ale také jasné, že solidarita, jež je vnímána jako jedna ze základních hodnot EU, selhává v případě prevence. Ve skutečnosti se za platebními problémy a devalvující měnou členských států skrývá také nedostatečná likvidita eura. To je částečně způsobeno opatrností mateřských společností stojící za zranitelnou sítí dceřiných firem na místní úrovni a částečně také tím, že od eurozóny, a především Centrální banky, nezískaly žádnou konkrétní, praktickou pomoc, na rozdíl od členských států v eurozóně, u nichž byla likvidita nastavena na co nejvyšší míru. Další faktor, který ztěžuje naprostou neutralitu, je to, že kvůli zranitelnosti měn tyto země mimo eurozónu nemohou během krize ani využívat výhod spojených s rozpočtovými pobídkami poskytovanými ostatními.
Jsem rád, že prostřednictvím naší zprávy vyvstala otázka zapojení Evropského parlamentu. Pozornost kolegů poslanců by se mohla být především zaměřit na zvláštní podmínky částečné podpory ujednané se zeměmi mimo eurozóny, jež se ocitly v úzkých- Jak se mohlo stát, že podle dohody uzavřené s maďarskou vládou, přičemž se zcela opomíjel základní problém evropských demografických trendů, bylo stanoveno radikální snížení poplatků za péči o děti? Připadá mi obzvláště odporné, že v dodatečné dohodě podepsané v březnu tohoto roku je Maďarsko nuceno snížit své dorovnání pro přímé platby v zemědělství. Přece jen se nejedná o sociální záležitost, avšak bylo to začleněno do smlouvy o přistoupení, aby se zmírnilo naše stávající výrazné konkurenční znevýhodnění. Jak vám takové nemorální opatření připadalo, společně se zbabělou maďarskou vládou? Máte vůbec představu, jakou škodu to způsobuje maďarským zemědělcům a pověsti EU? Budeme samozřejmě hlasovat pro tento návrh, protože je to krok kupředu, ale představuje jen částečný stupeň solidarity. My však potřebujeme dosáhnout plné solidarity.
Elisa Ferreira
jménem skupiny PSE. - (PT) Paní předsedající, krize kromě jiného odhalila ohromné rozdíly mezi zeměmi eurozóny, což byl možná hlavní závěr zprávy o deseti letech HMU, ale zejména nesmírnou zranitelnost zemí, které sice patří do Evropské unie, avšak nejsou členy eurozóny.
Z tohoto důvodu je naprosto zásadní pozvednout dostupné zdroje EU k podpoře v období krize platební bilance. Právě proto jsme uvítali zvýšení stropu finanční podpory ze 12 miliard EUR na 25 miliard EUR a nyní na 50 miliard EUR.
Je však důležitější vyřešit ústřední příčiny těchto problémů, a nikoli pouze jejich nejzřetelnější projevy.
Rozšířená Evropa a eurozóna nyní musí znovu vyložit smysl evropské solidarity a cíle soudržnosti a skutečné konvergence. V tomto ohledu musíme nejen pochopit schopnost meziodvětvových politik Evropy, ale také revidovat nové finanční nástroje jako eurobondy.
Finanční podpora platebním bilancím je zásadní, ale v žádném případě nestačí k zajištění udržitelnosti evropského projektu a evropské jednotné měny.
Guntars Krasts
(LV) Děkuji vám, paní předsedající. Zvýšení částky mechanismu střednědobé finanční podpory Evropské unie na 50 miliard EUR je reakcí, kterou stávající situace vyžaduje. Jedná se o důležitý signál členským státům Evropské unie, jež nejsou členy eurozóny, a zejména těm členským státům, které do Evropské unie vstoupily poměrně nedávno. Účinek světové finanční krize na finanční a hospodářskou situace se v této skupině států různí, avšak ve všech se na místní a mezinárodní úrovni do značné míry oslabila důvěra ve finanční systémy těchto států. Posílení mechanismu podpory Společenství je tudíž projevem solidarity mezi členskými státy; bude mít stabilizační efekt na finanční trhy a díky němu se zmenší riziko nestability hospodářství Evropské unie jako takového. Posílení mechanismu střednědobé podpory také členským státům usnadní získání finančních prostředků od mezinárodních finančních institucí. Podporuji návrh příslušného výboru pověřit Komisi tím, aby informovala Evropský parlament o memorandech o porozumění s členskými státy, jež obdržely podporu, ale i potřebě provést do dvou let kontrolu podmínek, které představují základ podpory. Děkuji vám.
Alain Lipietz
jménem skupiny Verts/ALE. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, je to podruhé, co jsme museli zvýšit záruku, kterou poskytuje Evropská unie k překonání obtíží svých členů, kteří nejsou v eurozóně. Je to podruhé. zvýšili jsme ji již v prosinci.
Pan McCreevy nám blahopřál k okamžité akci. Okamžitě jsme jednali již v prosinci a rádi bychom panu McCreevymu řekli, jak to před chvilkou udělala paní Berèsová, že výtah...
Ano, pane McCreevy, prosím? Prosím? Pane komisaři...
... Rádi bychom, aby se zde uplatňovala vzájemnost, čímž chci říct, že jakmile vás Parlament požádá o předložení návrhu nařízení o zajišťovacích fondech, budete na naši žádost reagovat okamžitě a v téže lhůtě, jakou uplatňujeme my, když nás požádáte o zvýšení podpory ochrany platebních bilancí.
Skutečně jsme se ocitli v krizi; možná nemusíme zasedat každý den, ale ať alespoň nemusíme od okamžiku, kdy Evropský parlament předložil žádost spojenou se směrnicí o zajišťovacích fondech, do té doby, než nám Komise vyhoví, čekat šest měsíců!
Dále samozřejmě, pokud jde o tuto podporu, naprosto souhlasíme s potřebou tuto úvěrovou linii zvýšit a poněkud mě překvapily poznámky pana Besceyho. Přesně tutéž rozpravu jsme vedli v prosinci. Pan komisař Almunia vysvětlil panu Besceymu, že právě maďarská vláda samotná požádala o podporu MMF, a nikoli Evropskou unii a že Evropská unie řekla: "Ale my vám také můžeme pomoci."
Je zcela jasné, že Evropská unie má povinnost projevovat solidaritu zemím mimo eurozónu, avšak také zde není důvod, aby byla podpora MMF, k níž obě země, Maďarsko i Rumunsko, přispíváme, zavrhována.
Ve zprávě paní Berèsové - pro níž v každém případě budeme hlasovat - nás tak trápí dvě věci. Zaprvé, jaký smysl má uvádět v odstavci 4, že se musíme zavázat solidaritě mezi zeměmi, a pak v odstavci 11 poukázat na skutečnost, že za žádných okolností nejsme vázáni závazky nějaké země? Je pravda, že nejsme vázáni závazky nějaké země, ale je zbytečné na to poukazovat, když říkáme, že si budeme vzájemně projevovat solidaritu.
Druhým problémem je tvrzení, že neexistuje žádný právní základ ke zvětšení této solidarity, ale poskytnout tento právní základ je právě v odpovědnosti Komise. Ocitli jsme se v krizi a je nejvyšší čas, abychom získali právní základ.
Werner Langen
(DE) Pane předsedající, chtěl bych nejprve poděkovat paní Berèsové za rychlost, s kterou návrh zprávy vypracovala. Jak víte, tento postup má dvě stadia. Prvním je konzultace; stanovisko k nařízení Rady. Nejedná se o postup spolurozhodování. V tomto stadiu jsme ve výboru měli jednomyslný názor, že zvýšení z 12 miliard EUR na 25 a 50 miliard EUR byl správný krok. Finančních prostředků již využily tři členské státy: Maďarsko - o jehož situaci a státní odpovědnosti právě hovořil pan Becsey -, Lotyšsko a Rumunsko. Evropské fondy nám umožňují poskytovat efektivní podporu a tak aktivně podporovat země, jež se dostaly do platebních potíží.
Neměli bychom však zároveň zapomínat, že mezinárodní instituce se rozhodly zvýšit financování z mezinárodních finančních institucí - Mezinárodní měnový fond (MMF), Světová banka a rozvojové banky - o 1 100 miliard EUR. To znamená, že zde máme dvojí nástroj. Evropa přispěla ke zvýšení tohoto financování a zároveň přijala svou odpovědnost. V těchto souvislostech se návrh usnesení, o němž jsme v Hospodářském a měnovém výboru hlasovali včera večer na základě kompromisních návrhů, v tomto ohledu také hodí k přijetí žádostí, požadavků a poptávek Parlamentu v Komisi a v příslušném složení Rady pro budoucí právní předpisy.
V návaznosti na to zde existuje právní otázka spojená s Eurobondy a článkem 100, jež je závazná pouze v eurozóně. Vezmeme-li v potaz, že v současnosti neexistuje ve Smlouvách právní základ pro Eurobondy, jsme na správně cestě. Na druhou stranu však Komise musí být pověřena prošetřením podmínek požadovaných k tomu, aby se tato opatření v prvé řadě umožnila. Považuji to za odpovědný postup.
Proto naše skupina tento návrh podpoří jako celek - jak návrh nařízení, tak návrh usnesení. Doufáme, že to neznamená, že se Evropa dostane do jakési odpovědnosti dalšího financování, která by všechny rozpočty rozmetala na kusy. Proto je hranice 50 miliard EUR nyní zcela opodstatněná. Pokud se projeví nové problémy, nebudeme před nimi moci zavírat oči.
Dariusz Rosati
(PL) Pane předsedající, rád bych vyjádřil důraznou podporu návrhu Komise zdvojnásobit částku finanční podpory přípustnou pro nové členské státy, které nejsou členy eurozóny. Chtěl bych Komisi blahopřát k její rychlé reakci a také poděkovat naší zpravodajce, paní Berèsové.
Stávající krize nade vší pochyby ukázala, že nové členské státy, jež nejsou v eurozóně, mohou být velmi citlivé na kolísání na finančních trzích, často bez vlastního zavinění. Bylo zde řečeno, že podpora Evropské unie by měla vzejít ze zásady solidarity. S tím naprosto souhlasím, ale chtěl bych dodat, že to také vyžaduje skutečnost, že krize nevznikla v nových členských státech a že nejsou odpovědné za nepokoje na finančních trzích, a tak je poskytnutí podpory těmto státům zcela oprávněné.
Zároveň bych chtěl dodat, že bez ohledu na to, zda je tento návrh oceňován a podporován, či nikoli, nejefektivnějším způsobem, jak podobná ohrožení v budoucnu zlikvidovat, je umožnit těmto zemím, aby co nejrychleji vstoupily do eurozóny. Bude to levnější a Evropská unie tak bude mít větší stabilitu.
Edit Herczog
(HU) Pane předsedající, pane komisaři, paní Berèsová. Nejsme schopni předpovědět délku a závažnost této krize, avšak nepřetržitě ji sledujeme. Přestože nejsme schopni krizi řešit předem, musíme se snažit udržet dobu reakce na minimu a dosáhnout maximálního stupně transparentnosti, demokracie a efektivity. Co se týče doby, s krizí nakládáme jako řecký bůh Kronos: čas, kterou vynaložíme na řešení krize polyká své vlastní děti. Staneme se oběťmi krize, pokud nebudeme schopni podniknout rychlá efektivní opatření. Evropský systém orgánů musí zaujmout úlohu Rheiy, Kronosovy ženy, což znamená, že Kronose musíme přemoci, jinými slovy využít čas k řešení krize co nejlépe. Chtěla bych poděkovat Evropskému parlamentu, Evropské komisi a Evropské radě za jejich společné rozhodnutí ve prospěch podpory solidarity a efektivity. Protože však pan Becsey nadnesl otázky státní politiky, také bych ráda, pokud mohu, upozornila na skutečnost, že při řešení krize je povinností poslanců EP spolupracovat ve vnitrostátních parlamentech. V řízení krize nepotřebujeme rozdělení vládní strany a opozice, ale pomoc od každé zúčastněné strany. To platí pro mou zemi, Maďarsko, ale také pro každou jinou zemi.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Chtěl bych poděkovat Evropské komisi, Radě a Evropskému parlamentu za efektivitu, s níž toto opatření navrhly. Řada členských států, jež nepatří do eurozóny, budou mít prospěch z tohoto navýšení intervenčního fondu pro požadavky spojené s platební bilancí, nevyjímaje Rumunsko. Bez tohoto opatření by byla v těchto členských státech mimo eurozónu situace, kterou spustila hospodářská a finanční krize mnohem obtížnější. S ohledem mimo jiné na to, že se opět ukázalo, že členské státy platící eurem finanční krizi přestály lépe, chtěl bych navrhnout, aby se v memorandu o porozumění, jež bude podepsáno mezi Komisí a členskými státy, aby těchto fondů mohly využívat, těmto členským státům připomnělo, zejména těm novým, že jsou povinny učinit veškerá opatření, aby vstoupily do eurozóny.
Andrzej Wielowieyski
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, z celého srdce podporuji zprávu paní Berèsové a konstatuji, že samotná skutečnost, že již máme skupinu G20 namísto G8 je významným krokem kupředu.
Domnívám se, že postoje přijaté v Londýně, především ze strany Evropanů, jsou rozumné, ale na nich nesmíme skončit. Nejedná se pouze o otázku schopnosti sledovat trhy a zajišťovací fondy lépe nebo podpory našich platebních bilancí a hospodářství prostřednictvím miliardových injekcí dolarů v hotovosti.
Mezinárodní měnový systém nefunguje náležitým způsobem, protože přesně nevíme, kolik v různých zemích stojí zboží a služby. Proto musíme postoupit dál a zamyslet se nad zavedením mezinárodní měny nebo přinejmenším vytvořením politického systému sdružujícího několik hlavních měn.
Čína, Ruska, řada rozvíjejících se zemí, ale také noví členové Unie - všichni potřebujeme stabilitu a základní hry.
To však, pane komisaři, také závisí na nás, na Unii.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Chtěla bych upozornit na nepříjemnou skutečnost, která se ukrývá za jemnými slovy. Evropa je nyní ve skutečnosti rozdělena vedví: na eurozónu a oblast mimo eurozónu. Před hodinou jsme diskutovali o kontrole finančních trhů; je jasné, že cílem je zajistit pohyb kapitálu a činnosti finančních skupin jednotně po celé Evropě. To znamená, že makroekonomické řízení je ponecháno v rukou států, a pokud dojde k problémům, země si tyto problémy musí vyřešit samy. Takový přístup nám nepomůže upevnit společný trh. Potřebujeme společné makroekonomické řízení a toho bude dosaženo, podpoříme-li návrh de Larosièrovy skupiny. Toto makroekonomické řízení však musí být v evropském měřítku, nikoli pouze v eurozóně a potřebujeme je právě nyní. Domnívám se, že jedním z návrhů Evropského parlamentu na zasedání Rady ve složení pro hospodářské a finanční věci by měla být diskuse o makroekonomickém řízení nikoli pouze na základě eurozóny, ale na úrovni Evropské unie.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Pane předsedající, pan Bescey nadnesl otázku podmíněnosti spojené s půjčkami. Dovolte mi, abych jenom řekl, že o podmínkách se diskutuje z vládami a všemi členskými státy v Radě, aby nebyly uvalovány jednostranně.
Řada řečníků se zmínila o otázce právního základu, v souvislosti s nímž bylo vypracováno toto konkrétní ustanovení. Uplatňování článku 100 jako základu nového nástroje pro podporu platební bilanci EU posoudila Komise. Kvůli naléhavosti této záležitosti a zajištění kontinuity je však spravedlivé držet se stávajících právních nástrojů a omezit přezkum nařízení (ES) č. 332/2002, kterým se zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím členských států mimo eurozónu, na minimum, tj. na zvýšení stropu, jak bylo schváleno v Evropské radě, a na určitá potřebná technická vylepšení, jež se na základě zkušeností spojených s uplatňováním systému finanční pomoci platebním bilancím od srpna ukazují jako nezbytná. Řada řečníků o tomto konkrétním bodě hovořila.
Dovolte mi, abych ještě jednou poděkoval Evropskému parlamentu za efektivitu, s níž k tomuto konkrétnímu dokumentu přistupoval.
Pervenche Berès
Pane předsedající, je pravda, že bychom někdy chtěli, aby Komise projevovala odpovědnost a efektivitu stejným způsobem jako Evropský parlament.
Panu Besceymu bych chtěla říci, že dle mého názoru usnesení, o němž budeme v této sněmovně hlasovat, jasně zdůrazňuje otázky týkající se členství v eurozóně, ale také důležitost oživit v rámci Evropské unie představu solidarity a to je jeden z důvodů, proč tento návrh výrazně podporujeme.
Pane komisaři, co se týče otázky článku 100, problémem není, že nevíme, zda se článek 100 uplatní, ale že nevíme, zda si v Evropské unii konečně poskytneme veškeré nástroje k řešení skutečností spojených s touto krizí a jejího možného budoucího vývoje.
Domníváme se, že Komise musí uplatňovat sekundární právo, aby do budoucna mohla uplatňovat článek 100 k řešení problémů v eurozóně, pro níž by se nemohlo použít 50 miliard EUR, o nichž se dnes bude hlasovat.
V tom spočívá duch postoje Evropského parlamentu a já doufám, že si Komise toto sdělení vyslechne, ať už se to týká opatření, úplného souboru nástrojů požadovaných k řešení této krize, či podmínek navrhování memorand a podmíněnosti těchto půjček v rámci jednání s dotyčnými členskými státy.
Předsedající
Obdržel jsem návrh usnesení na základě čl. 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v pátek 24. dubna.
(Zasedání bylo přerušeno v 11:20 a znovu zahájeno ve 12:00.)
