Enominutni govori (člen 150) 
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Gospod predsednik, nedavno se je v tem parlamentu veliko razpravljalo o neustreznem delovanju verige preskrbe s hrano v Evropi in sprejeto je bilo celo poročilo o tej temi. Navedel vam bom nekaj primerov danes objavljenih carinskih cen v Romuniji za uvoz znotraj Skupnosti v primerjavi s cenami na policah trgovin.
Krompir se uvozi po povprečni ceni 15 centov na kilogram, na polici trgovine pa znaša 80 centov na kilogram. Sladkor se kupi po ceni 50 centov, na polici trgovine pa znaša 1,15 EUR. Perutnina se kupi po ceni 1,25 EUR, v trgovini pa prodaja povprečno po 2,10 EUR na kilogram.
V istem časopisu, ki je objavil te statistične podatke, je navedeno, da se je cena krompirja lansko leto povišala za 45 %, cena zlata pa samo za 40 %. Temu absurdnemu stanju je treba narediti konec in mislim, da morata Evropska komisija in Evropski parlament poiskati rešitev za to.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, število območij na svetu, ki so jih prizadele podnebne spremembe ali naravne katastrofe, vztrajno narašča. Zadnji primer so tragične razmere na Japonskem.
Skupna kmetijska politika Evropske unije se mora na te izzive, da ne omenjam zajamčene zanesljive preskrbe s hrano, odzvati kot na svetovni strateški problem.
Zaradi vse številnejšega prebivalstva je potrebno več hrane, prihaja pa do vse večjega primanjkljaja glede na razpoložljivo ponudbo. Ker je pravica do hrane osnovna pravica, je zanesljiva preskrba s hrano ena od prednostnih nalog Evropske unije in mora to tudi ostati. Strategije, ki se izvajajo v sklopu skupne kmetijske politike, morajo biti podprte z ustreznim proračunom, ki bo izpolnjeval te izzive.
Mislim, da mora proračun, dodeljen za skupno kmetijsko politiko, ostati vsaj tolikšen, kot je, ali pa ga je treba celo prilagoditi glede na večje potrebe, ki so posledica teh naravnih katastrof, ki ne upoštevajo meja ali nacionalnosti, temveč morda samo geografsko območje.
Cristian Silviu Buşoi
Gospod predsednik, ob tej priložnosti bi rad poudaril pomen preprečevanja bolezni srca in ožilja, saj v 27 državah članicah povzročijo skoraj 2 milijona smrti letno. V nekaterih državah, recimo Romuniji, to predstavlja 50 % vseh smrti. Zdravljenje teh kroničnih bolezni predstavlja tudi znatno finančno breme za sisteme zdravstvenega varstva, ki po ocenah znaša okoli 92 milijard EUR na leto za celotno EU.
Še bolj si moramo prizadevati za spodbujanje zdravega načina življenja in ozaveščanja o boleznih srca in ožilja. Kot poslanci Evropskega parlamenta bi morali bolje komunicirati z državljani o nevarnostih zlorabe alkohola, nezdrave prehrane in pomanjkanja telesne dejavnosti. Samo na ta način je mogoče zmanjšati pojavnost bolezni srca in ožilja med državljani EU in s tem negativni vpliv na nacionalne zdravstvene proračune.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Gospod predsednik, huda nesreča v jedrski elektrarni Fukušima je postavila pod vprašaj predvideni preporod jedrske energije.
Več let je obsežna medijska kampanja poskušala uveljaviti prepričanje, da je jedrska energija edina rešitev za oskrbo z energijo in težave s podnebnimi spremembami, ki ogrožajo našo prihodnost. To je zelo daleč od resnice.
Do danes štiri temeljne težave jedrske energije - visoki stroški, varnost, odpadki in nevarnost širjenja -, ki so povzročile njen propad v osemdesetih letih prejšnjega stoletja, še niso bile zadovoljivo odpravljene.
Iz zgoraj navedenih razlogov je treba jedrske elektrarne začeti postopoma zapirati in razgrajevati, začenši s tistimi, kjer je že prišlo do hudih nesreč, kot je Vandellós II v Kataloniji, in tistimi, katerih življenjska doba se izteka. Obenem moramo izboljšati energetsko učinkovitost, odgovorno porabo energije in naložbe v obnovljive vire energije.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, politike Evropske unije ogrožajo socialne in delovnopravne pravice ter vodijo v proteste in spore. To se je zgodilo prejšnji teden na Portugalskem. Okoli 300 tisoč delavcev je sodelovalo v demonstracijah, ki jih je organizirala splošna zveza portugalskih delavcev (CGTP). Ogromno ljudi, ogorčenost in upor so preplavili ulice Lizbone iz vseh koncev Portugalske. To je bil nacionalen odziv v obliki organiziranega boja, ki je pokazal, da so delavci, ženske, mladi in upokojenci siti tega, da so žrtve politik, ki jih narekujejo interesi velikih, nacionalnih in evropskih gospodarskih in finančnih skupin.
Odločeni so se boriti za drugo politiko, kjer kriza ne bo pretveza za višjo brezposelnost, manjšo varnost zaposlitve, več zamrznjenih plač in pokojnin, dodatna zmanjšanja nizkih plač in dodatkov ter višje cene in davke za tiste, ki živijo od sadov svojega dela.
To je bil "ne" za pakt za stabilnost in rast ter kapitalistične politike, ki jih Evropska unija in vlade spodbujajo, ne da bi kaj odvzele kapitalu, obenem pa mu omogočajo, da poveča svoje prihodke in dobiček. To je boj, ki v nas zbuja bojevitost in predano solidarnost.
Oreste Rossi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da nihče od nas ne dvomi, da imamo dovolj: kar zadeva Turčijo, mora Evropska unija prenehati govoriti in ukrepati.
Prijetje ortodoksnega krščanskega patriarha na božični dan, ker je maševal v okupiranem delu Cipra, ni bilo dovolj, prav tako prijetje devetih novinarjev 3. marca ni bilo dovolj, da bi prepričalo baronico Ashton, da ukrepa proti Turčiji v dogovoru s predsednikom Van Rompuyjem. Mislim, da zatem, ko so turške varnostne sile v okupiranem delu Cipra prijele štiri poslance Evropskega parlamenta in škofa, ki zastopa ortodoksne kristjane v Evropski uniji, tudi ona dva ne dvomita več. Ne moremo pustiti, da nam Turčija še naprej zadaja klofute; zgolj zaustavitev postopka za članstvo v EU ni zadosten protiukrep.
Moramo imeti pogum in moč, da vladi enkrat za vselej pojasnimo, da mora spoštovati sporazume, človekove in državljanske pravice ter svoboščine, ali pa mora Evropska unija zbrati pogum, da prekine vse diplomatske in trgovinske vezi.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pred manj kot dvema tednoma, 11. in 12. marca, je predsedstvo gibanja Jobbik za boljšo Madžarsko imelo srečanja v Transilvaniji, v deželi Székely in Târgu Mureş. Poleg tega, da smo izrazili prepričanje v pomen teritorialne avtonomije pokrajine Székely, smo naznanili srednjeevropsko, evropsko platformo, ki bi predstavljala velik korak v smeri sprave med Romunijo in Madžarsko. Jaz pa sem po srečanju predsedstva obiskal območje Érmellék v regiji Partium. Imel sem predavanje v mestu Valea lui Mihai, kjer se je želja okoli 300 do 400 tisoč Madžarov, ki živijo v regiji Partium, da ohranijo svojo identiteto Madžarov in da se njihovi otroci izobražujejo v madžarščini, pokazala v vsej svoji prvotni sili. Hočejo avtonomijo. To zadeva toliko ljudi, da bi rad prosil Parlament, da poišče priložnost za sestanek, točko na dnevnem redu, v sklopu katere bi lahko razpravljali o avtonomiji tako pokrajine Székely kot območja Érmellék.
László Tőkés
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v počastitev revolucije in vojne za neodvisnost v letih 1848-49 so Madžari po celotnem svetu praznovali svoj nacionalni praznik 15. marca. Svetovno znani madžarski pesnik Sándor Petőfi je leta 1849 umrl za svobodo. Ob obletnici njegove smrti 20. marca smo se poklonili spominu še ene pomembne osebnosti vojne za neodvisnost, guvernerja Lajosa Kossutha, očeta madžarske parlamentarne demokracije, ki je polovico svojega življenja preživel v izgnanstvu v tujini. O ljubezni našega naroda do svobode simbolično priča dejstvo, da se naši dve nacionalni radijski postaji imenujeta Lajos Kossuth in Sándor Petőfi. V eni od svojih izjemnih pesmi se naš borec za svobodo in poet pokloni spominu teh herojev, "ki so umrli zate, sveta svoboda sveta!" Ta revolucionarni duh svetovne svobode je preveval mlade Madžare v tistih dneh in v tem duhu se Evropa, ki ceni svobodo, zavzema za revolucionarno arabsko mladino in vsa ljudstva sveta, ki se borijo za svobodo.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Gospod predsednik, romunska vlada je z vzpostavitvijo odgovornosti sprejela novi zakon o delovnih razmerjih, ki krši pravico Romunov do socialnega varstva. Razlog, ki ga navaja za ta novi zakon, je, da je treba narediti trg prožen in ustvariti nova delovna mesta. Vendar nihče, ne sindikati ne delavci, ni zahteval spremembe starega zakona. Z novimi ukrepi se celo ne strinjajo.
Resnica je, da namen zakona o delovnih razmerjih, ki ga spodbuja vlada, ni uvesti prožnost, temveč zelo politizirati javni sektor in zadati močan udarec delavcem z uvedbo določb o odpravi kolektivnih pogodb o zaposlitvi in pravic sindikatov kot tudi kolektivnim odpuščanjem brez vsakega izplačila nadomestila. To pomeni, da je vlada naredila žrtve ravno iz tistih ljudi, ki delajo in s svojim delom podpirajo obupana prizadevanja, da se premaga ta kriza.
Stanimir Ilchev
(BG) Gospod predsednik, pred nekaj dnevi je v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve potekala razprava o dobri zamisli o izboljšanju mehanizma za ocenjevanje držav v schengenskem območju glede na to, koliko uporabljajo schengenski pravni red, in ocenjevanje napredka, ki so ga dosegle države, ki so zaprosile za vstop v schengensko območje.
Toda merila morajo biti jasna in veljati za vse ter se jih ne sme zamešati z abstraktnimi, moralističnimi merili ali pa jih politizirati. Na primer, treba je spremljati stopnjo korupcije v državah kandidatkah.
Zelo pomembno je, da se korupcija izsledi in razkrije, vendar je ta postopek težko objektivno izpeljati v vsaki posamezni državi. Z drugimi besedami, ne smemo dopustiti nobene subjektivnosti, ko poskušamo izboljšati mehanizem za ocenjevanje. Zato so predvidene tudi sankcije. Nekatere so lahko finančne. Potrebna je velika natančnost.
Zato se morajo države kandidatke temeljito pripraviti, sicer obstaja nevarnost zamude. Države, ki so v schengenskem območju, vendar niso bile ocenjene pozitivno, morajo vedeti, da se lahko njihovo članstvo zamrzne v skladu s sankcijami.
Jaroslav Paška
- (SK) Gospod predsednik, veliko časa je minilo od druge svetovne vojne, toda gotovo ne toliko, da smo pozabili vse grozote tistega časa.
Zato ne razumem, kako lahko danes v Evropi obstajajo ljudje, ki postavljajo spomenike fašističnim zločincem. Klub neke skupnosti v mestu Košice je 14. marca odkril doprsni kip Jánosa Esterházyja - vojnega zločinca, leta 1947 obsojenega na smrt zaradi kolaboracije s fašizmom. Odkrili so doprsni kip zločinca, ki je pozdravil fašistične čete, ki so vdrle v Košice. Odkrito je priznal sodelovanje z nacisti in izjavil, citiram: "Že od zelo mladih let gojim protižidovsko prepričanje in ga bom do smrti."
Gospe in gospodje, ta očitna provokacija je po mojem mnenju še toliko bolj neugodna, ker je ta slavitev vojnega zločinca zajemala govor madžarskega konzula - diplomata države, ki zdaj predseduje in marsikje govori v našem imenu ter tudi v imenu celotne EU.
Slavi Binev
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prevzel bom besedo, da vas lahko opozorim na zapleteni problem, ki žal vpliva na čisto vse bolgarske državljane, namreč izsiljevanje potrošnikov, ki ga banke vsakodnevno izvajajo.
Smešno je, da nekatere banke v Bolgariji zaračunavajo provizijo ob pologu in dvigu. Pred kratkim sem bil žrtev blaznega pritiska, ki so ga izvajale banke, in moja sredstva so bila nezakonito zamrznjena na računu. Postalo je jasno, da nimam nobene pravne podlage za protest.
Zakonodaja ni strogo urejena. Izkazalo se je, da se vlada zaradi močnega lobiranja bančnega sektorja ali šibke politične volje noče vpletati v dvostransko pogodbo med stranko in banko. Vsak lahko tudi jasno vidi, da si pogodbeni partnerji niso enakovredni.
Kolikor vidim, je težava v tem, da konkurenca ni ustvarila sprejemljivih tržnih pogojev, in mislim, da bi se morala vlada vključiti. Pozivam k hitrejši uvedbi SEPA in oblikovanju jasnega okvira za nadzor bank. Upam, da bodo banke potem večjo pozornost posvetile svojim strankam in bolje poskrbele zanje, kajti trenutno jih imajo samo za vsakodnevne tarče izsiljevanja.
Seán Kelly
Gospod predsednik, prej smo razpravljali o pravicah potrošnikov. Pravica, ki pripada potrošnikom v EU, je zanesljiva preskrba s hrano in varnost hrane. Pričakujejo, da bo hrana, ki pride v Evropsko unijo, proizvedena po enakih visokih standardih kot hrana, proizvedena v Evropski uniji. Vendar tega žal ni mogoče zagotoviti. Celo takšna avtoriteta, kot je Evropsko računsko sodišče, je pred kratkim dejala, da "določenih standardov, večinoma glede dobrega počutja živali, ki veljajo za kmete v EU, ni mogoče naložiti proizvajalcem uvoženega mesa". To je ostra obsodba, zlasti ker kaže, da je mogoče preskusiti samo 2 % hrane iz pločevink, kar je v očitnem nasprotju z razmerami v Evropi, kjer je vsako žival mogoče slediti od njive do krožnika.
Glede na to se zdi nespametno prizadevati si za sporazum z državami Mercosur, saj je švedski institut za hrano in tehnologijo izpostavil, da je lahko ogljični odtis brazilske govedine 35-krat večji kot irske govedine.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Gospod predsednik, mnogi strokovnjaki pravijo, da bi lahko bila naslednja kriza energetska in da ne počnemo, kar bi morali, da bi jo preprečili, ali da to počnemo prepočasi.
Svetovni sklad za naravo nas vse poziva k majhni gesti v smeri trajnosti to soboto. Mnogi Evropejci in tudi mnoge javne uprave bodo ugasnili luči za eno uro. To ni dovolj.
Evropa ne sme biti še naprej odvisna od energetskih virov, ki ji ne pripadajo in so oddaljeni ali od negotovih energetskih virov. Državam članicam moramo pomagati, da zgradijo energetski model, kjer bodo obnovljivi viri energije središče nove mešanice.
Obenem moramo pripomoči k večji ozaveščenosti o novih vzorcih porabe, kajti obnovljiva energija in učinkovitost sta nedvomno ključni za prihodnjo trajnost.
Na koncu bi rad vse države članice Unije pozval, da se odzovejo in pridružijo želji petih držav članic - vključno s Španijo - o zmanjšanju emisij CO2 za dodatnih 30 %. Na ta način bi pokazali, da Evropa ni samo vodilna na področju svoboščin in pravic, temveč tudi v smislu svoje zaveze trajnostnemu planetu.
Kristiina Ojuland
Gospod predsednik, žal mi je, da vam moram ob tej pozni uri povedati, da so v libanonski vzhodni dolini Bekaa oboroženi moški ugrabili skupino estonskih kolesarjev. Estonci so tisti dan prišli v Libanon iz Sirije, oboroženi moški v treh vozilih brez registrskih tablic pa so jih prestregli okoli 17.30. Zaenkrat ni podatkov, kdo je ugrabitelj in ali ima dogodek politično ozadje. Toda dolina Bekaa je oporišče islamskega gibanja Hezbolah.
Baronico Ashton prosim, da kljub njeni nenehni in potrebni vpletenosti v Libijo, pomaga razrešiti situacijo. Za Evropsko službo za zunanje delovanje je izziv zagotoviti, da manjše države članice pomagajo državljanom EU v mučnih situacijah, kot je ta.
Ádám Kósa
(HU) Gospod predsednik, trenutno živi v Evropi 30 milijonov slepih in slabovidnih oseb. Ste kdaj pomislili, kako se spopadajo z nerešenimi situacijami, ko gredo po vsakdanjih nakupih? Mnogokrat ne morejo razbrati, za kateri proizvod gre, ko primejo preprosto škatlo ali steklenico v roke. Če jo vzamejo s police, ne vedo, kaj držijo v rokah, čeprav imajo tudi oni nedvomno pravico do samostojnega in varnega življenja.
Zato bi vas rad skupaj s šestimi kolegi poslanci iz štirih skupin spodbudil, da proizvajalce industrijskih proizvodov pozovete, da na embalažo prostovoljno nalepijo nalepke z Braillovo pisavo. Kolege poslance bi rad tudi prosil, da s podpisom podprejo Deklaracijo 14/2011, ki obravnava to vprašanje.
Csaba Sógor
(HU) Gospod predsednik, v sporih so vpletene strani vedno našle ljudi, ki so jih okrivile in razglasile za odgovorne za storjeno krivico. Rad bi vas opozoril na en tak primer. Grofa Jánosa Esterházyja so internirali konec druge svetovne vojne, najprej nacisti, v času komunistične okupacije pa tudi Sovjeti. V Češki republiki in na Slovaškem še vedno velja za vojnega zločinca, medtem ko je, gospod Paška, rusko vrhovno sodišče razveljavilo njegovo obsodbo že leta 1993, poljski voditelj države pa mu je točno na ta dan pred dvema letoma dodelil prestižni red Polonia Restituta.
Esterházy je pomagal pobegniti stotinam Judov, Čehov, Slovakov in Poljakov ter je bil edini poslanec slovaškega parlamenta, gospod Paška, ki je glasoval in povzdignil glas proti protižidovskim zakonom leta 1942. Skupna gradnja združene Evrope se je lahko začela, ko so bile odstranjene ruševine druge svetovne vojne, kar je zajemalo rehabilitacijo osebnosti, kot je Esterházy. Na nas je, da odstranimo preostale ruševine.
Zbigniew Ziobro
(PL) Gospod predsednik, da bi lahko rekli, da neka država izpolnjuje zahteve za zrelo demokracijo, ni dovolj reči, da se v njej volitve v reprezentativne organe, vključno in zlasti parlament, izvajajo v skladu z načeli univerzalnosti, zaupnosti, enakosti in poštenosti. Ključno je, da lahko rečemo, da se v državi spoštujejo pravice manjšin. Mislim, da je dvorana, v kateri imamo danes razprave, najprimernejši kraj, da se poslance opomni na dejstvo, da je 17. marca parlament Republike Litve spremenil svoj zakon o izobraževanju. Spremenjeni zakon pa žal uporablja upravne metode za kršenje pravic manjšin, v tem primeru poljske, s tem, ko si prizadeva asimilirati pripadnike poljske manjšine pod prisilo, ki jo izvaja država.
Dovolj je, če povemo, da bo po zakonu o izobraževanju povsem enak program poučevanja veljal v vseh šolah, tudi tam, kamor hodijo samo pripadniki nacionalnih manjšin. Zakon je povečal število obveznih predmetov, ki se učijo v litovščini. Pod pretvezo "optimizacije šolske mreže" se bodo šole nacionalnih manjšin, vključno s poljskimi, v majhnih mestih zaprle, tam pa naj bi ostale samo litovske šole. Zakon krši mednarodne konvencije, ki jih je ratificirala Litva.
Omeniti je treba, da so različni posamezniki o tem velikokrat spregovorili. Mislim, da je Evropski parlament primeren kraj, da se spregovori o teh zadevah in pozove k spoštovanju temeljnih pravic nacionalnih manjšin.
Predsednik
S tem je ta točka končana.
