Obrazložitev glasovanja
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Veseli me, da je odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve soglasno sprejel skupno stališče Sveta o posebnem programu "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje" kot dela splošnega programa "Temeljne pravice in pravosodje", v skladu s priporočilom kolegice Inger Segelström.
Obžalujem, da je Svet, medtem ko je sprejel stališča Sveta, zavrnil predloge sprememb, katerih namen je bil zagotoviti Parlamentu možnost, da blokira odločitve komisije glede izvajanja programa, zlasti pri izbiranju letnih prednostnih nalog Prav tako obžalujem, da se je Evropski komisiji na plenarnem zasedanju zdelo primerno dejati, da je njena zavezanost posredovanju potrebnih informacij v zvezi z osnutkom letnih delovnih programov Evropskemu parlamentu izredni ukrep. Nujno je, da se ta program začne izvajati, k čemur veliko pripomore to, da je odbor sprejel skupno stališče.
Pedro Guerreiro  
v pisni obliki. - (PT) Reševanje težave zasvojenosti z drogami zahteva sprejetje sklopa medsektorskih politik, ki med drugimi vidiki zajemajo preprečevanje, zdravljenje in ponovno vključevanje ter boj proti trgovini s prepovedanimi drogami, organiziranemu kriminalu in pranju denarja.
Te javne politike so glavna prednostna naloga, ker zasvojenost resno vpliva na ljudi in družbo, zlasti v mlajših generacijah.
Dopolniti jih je treba z drugimi javnimi politikami, katerih namen je izboljšanje življenjskih pogojev ljudi z zagotavljanjem dostopa do zdravstvenega varstva, prehrane, stanovanja, šolanja, uspeha pri izobraževanju in stabilne zaposlitve ter z varstvom pravic do pravične plače, svobode ustvarjanja ter udeleževanja pri kulturnih in športnih dejavnostih.
Ob upoštevanju ciljev in ukrepov posebnega programa "Preprečevanje uporabe drog in obveščanje", ki se je razvil na ravni EU, lahko ta program pripomore k večanju znanja, izboljšanju izmenjave informacij in preprečevanju uporabe drog, tako da podpira in dopolnjuje ukrepe, ki jih sprejmejo posamezne države članice. (Nezadostna) vsota, ki znaša skoraj 21 milijonov EUR in je namenjena 27 državam članicam za obdobje 2007-2013, se bo prav tako začela v celoti uporabljati v praksi.
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem za izvrstno poročilo svojega odličnega češkega kolega Miroslava Ouzkýja o mednarodnem zdravstvenem pravilniku, ki ga je leta 2005 pregledala generalna skupščina Svetovne zdravstvene organizacije. Namen tega pravilnika je preprečevanje širjenja bolezni in zaščita državljanov pred njimi, ne da bi se pri tem povzročalo nepotrebno in drago poseganje v mednarodno trgovino. Ta mednarodni zdravstveni mehanizem se mora nujno izvajati usklajeno znotraj Evropske skupnosti, ker nalezljive bolezni, kakor je poudarila moja spoštovana francoska kolegica Françoise Grossetête, predstavljajo grožnjo in izziv za vsako državo.
Takšna zdravstvena vprašanja bodo ponovno vzbudila vprašanje kakovosti preverjanja ljudi in blaga na naših zunanjih mejah. Nujno je, da podpremo razvoj evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC), ki je bil ustanovljen leta 2004, ter evropskega sistema zgodnjega obveščanja in odzivanja na nevarnosti javnega zdravja, kar mora spodbuditi hitro in skladno uporabo mednarodnega zdravstvenega pravilnika v državah članicah EU.
Irena Belohorská  
v pisni obliki. - (SK) Ker nismo razpravljali o poročilu našega kolega gospoda Ouzkýja o mednarodnem zdravstvenem pravilniku, izražam svoje mnenje o tej zadevi vsaj na takšen način.
Širitev mednarodne trgovine in večja mobilnost v EU povečujeta nevarnost mednarodnih izbruhov nalezljivih bolezni v EU ali njihov prenos v Evropo iz bolj oddaljenih celin.
Odziv na takšne epidemije z uporabo obrambnih metod mora biti celosten in usklajen, če naj bo učinkovit.
V Evropski uniji danes deluje evropski center za preprečevanje in obvladovanje bolezni: del njegovih dolžnosti je bolj proti množičnim epidemijam. Države članice so obenem tudi članice Svetovne zdravstvene organizacije, ki je izdala mednarodni zdravstveni pravilnik: tudi ta obravnava boj proti boleznim, ki se lahko širijo iz ene države v drugo.
Komisija je sprejela odločitev o sistemu zgodnjega obveščanja in odzivanja za preprečevanje in obvladovanje prenosljivih bolezni. EU ima na razpolago tudi nekaj finančnih orodij, na primer solidarnostni sklad Evropske unije in akcijski program za javno zdravje kot novi instrument za zgodnje obveščanje in odzivanje v res nujnih primerih. Obenem imajo države članice v skladu z načelom subsidiarnosti nadzor nad svojimi zdravstvenimi storitvami.
Glede na ta zapleten sistem obsežne zakonodaje na več ravneh se bo v primeru nevarnosti epidemije težko odzvati hitro in soglasno. Sistemi EU in držav članic morajo biti bolje povezani, da se ne bomo znašli v položaju, ko se evropska zakonodaja ne bo ujemala s pripravljenostjo držav članic na hiter odziv.
Ilda Figueiredo  
v pisni obliki. - (PT) Mednarodni zdravstveni pravilnik, ki ga je sprejela Svetovna zdravstvena organizacija je nov instrument za zaščito svetovnega zdravja. Nadomestil je prejšnji povojni pravilnik, ki se je osredotočal na mejno kontrolo, zlasti zdravstveno kontrolo ladij in posadk, ter je vključeval mednarodno cepljenje proti rumeni mrzlici, ki so se mu pozneje dodala še druga cepljenja. Zaradi pojavljanja vprašanj javnega zdravja, kot so tuberkuloza, malarija in celo nove bolezni, kot so ptičja gripa in nevarnost pandemije influence, sta mednarodno sodelovanje in obveščenost na področju javnega zdravja še bolj nujna.
Nedavne grožnje epidemije in pandemije so pokazale, da nobena država ali regija ni imuna na zdravstvene probleme ter da se tega ne da zagotoviti. Ta novi pravilnik spodbuja izmenjavo informacij in poziva države, naj uskladijo svoje odzive na globalne grožnje, pri čemer priznava, da so pomembne vse države ter da je vzajemna pomoč ključna.
Na Portugalskem se zdravstvenemu nadzoru na mejah, mednarodnemu cepljenju in nasvetom za popotnike namenja vse manj pozornosti, zlasti zaradi sedanjega vladnega zaprtja regionalnih centrov javnega zdravja. Brez ustreznega nacionalnega sistema nadzora se bo tem področjem še naprej namenjala le povprečna pozornost.
Françoise Grossetête  
v pisni obliki. - (FR) Glasovala sem za to poročilo. Pred dvajsetimi leti se nalezljivih bolezni še nismo dojemali kot velike nevarnosti. Danes predstavljajo tveganje in izziv za vsako državo. Nevarnosti, kot so pandemija influence, malarija in tuberkuloza, so tveganje za zdravje zaradi virusnih mutacij, večanja odpornosti na antibiotike in šibkih zdravstvenih sistemov.
Nova tveganja za zdravje vključujejo tudi bolezni, ki se prenašajo s hrano, kemične, biološke ali jedrske nesreče ali napade, industrijsko onesnaževanje ter podnebne spremembe. Takšne grožnje lahko ogrozijo življenja milijonov ljudi v mnogih državah.
Širjenje globalizacije in večanje mednarodnih tokov ter trgovine stvari le poostrujejo. Zato je mednarodno sodelovanje za obvladovanje nalezljivih bolezni ključno. Zato je pomembno, da se odpravijo nepotrebna poseganja v mednarodni promet in trgovino.
To poročilo zagotavlja dodatno spodbudo za države članice, da razvijejo nadaljnje skupne dejavnosti, ki temeljijo na izmenjavi dobrih praks. Uvedba sistemov zgodnjega obveščanja v primerih nevarnih pandemij v sosednjih državah in tretjih državah je prav tako ključna.
Miroslav Mikolášik  
v pisni obliki. - (SK) Komentiral bi poročilo svojega kolega gospoda Ouzkýja o mednarodnem zdravstvenem pravilniku, ki sem ga pri glasovanju podprl.
To pravno orodje je potrebno, da se na osredotočen način zagotovi preprečevanje, zaščita in zlasti nadzor v primerih širjenja neke bolezni. Obenem to orodje zagotavlja, da bo odziv sektorja javnega zdravja ustrezen glede na tveganja, ki so se razvila.
Ta standard, ki so ga najprej sprejele države članice Svetovne zdravstvene organizacije leta 1951, se je že štirikrat spremenil. Njegovo postopno izvajanje v sedanji obliki se je začelo junija 2007.
To besedilo omogoča jasno opredeljeno razlago stališča EU, ki ga je sprejela Komisija, in pojasnjuje vlogo EU pri izvajanju mednarodnega zdravstvenega pravilnika. Prav tako preučuje izvajanje in vlogo evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni ter sistema za zgodnje obveščanje in odzivanje na nevarnosti za javno zdravje.
Dodatno bo prispeval k zaščiti zdravja naših državljanov in zato pozdravljam njegovo sprejetje.
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem za predlog resolucije več političnih skupin, vključno s skupino Evropske ljudske stranke (krščanski demokrati) in Evropskih demokratov (PPE-DE), o ciljih EU na 8. srečanju konference podpisnic konvencije Združenih narodov o boju proti dezertifikaciji, ki bo potekala v Madridu od 3. do 14. septembra 2007. Ena od opaznih posledic trenutnega segrevanja planeta je izsuševanje vodnjakov z izhlapevanjem in zniževanje vodostajev rek in podtalnih vodnih bazenov, s čimer se uničuje površinska struktura tal. V skladu z ocenami okoljskega programa Združenih narodov dezertifikacija trenutno prizadeva okrog 25 do 30 % svetovnega zemeljskega površja in je zato ogroženih od 1,2 do 2 milijardi ljudi v vsaj sto državah. Dezertifikacija se na svetovni ravni širi, kar vodi v revščino, prisilno preseljevanje in spore. Menim, da mora Evropska unija v zvezi s kakovostjo in količino nujno začeti izvajati evropsko vodno politiko.
Glyn Ford  
v pisni obliki. - Podpiram skupni sklep glede Konvencije ZN o boju proti dezertifikaciji in sestanku, ki poteka v Madridu. Kot je znano, dezertifikacija prizadene 20-30 % svetovnega podeželja in 1,2-2 milijardi ljudi - od teh številni živijo v veliki revščini - v vsaj sto državah.
Kot posledica podnebnih sprememb in človekovega poseganja s krčenjem gozdov in prekomerno rabo zemljišč se vedno večji del sveta se spreminja v puščavo. Posledice so večja revščina, prisilno preseljevanje in spori. Najbolj nazoren primer je Darfur, kjer je dezertifikacija privedla do zapletenih konfliktov med živinorejci in poljedelci, saj so bili poljedelci odgnani proti vzhodu na zemljo živinorejcev, kar povzročilo selitev tisočih beguncev, posilstev, spopadov in umorov. Samo močno in nujno mednarodno ukrepanje lahko ustavi eno od mnogih konfliktov v Darfurju, za katere je glavni vzrok dezertifikacija.
Luís Queiró  
v pisni obliki. - Ne glede na znanstveno nestrinjanje v okoljskih vprašanjih, je v skladu z zadevno resolucijo nedvomno, da so skrajni podnebni pojavi, kot so poplave in suše, povezani s spremembo podnebja, vse pogostejši in imajo vse hujše posledice, kar še povečuje nevarnosti ter negativne gospodarske in družbene posledice dezertifikacije.
Prav tako ni dvoma, da se takšne negativne posledice poleg držav, ki so neposredno prizadete, občutijo tudi v sosednjih državah. Vsaj iz tega razloga, pri čemer se mora Evropska unija zavedati, da meji na območja, ki so v postopku dezertifikacije, se mora na naslednjem vrhu EU-Afrika to vprašanje obravnavati natančno in dosledno.
Poleg tega je vprašanje dezertifikacije na drugi pomembni ravni prav tako zadevno, in sicer v Evropski uniji sami. Zato mora ključna reforma skupne kmetijske politike upoštevati potrebo po boju proti dezertifikaciji, pri čemer je prav tako ključna politika prizadevanja za naseljevanje ljudi v podeželska okolja.
Upamo, da bodo politika in politiki zavzeli dolgoročno stališče, tako da se bodo lahko težave, s katerimi se soočamo, rešile pravočasno. Za dezertifikacijo velja naslednje: zgodovinske knjige so polne lekcij, ki se jih moramo pravočasno naučiti.
Brian Simpson  
v pisni obliki. - Dezertifikacija je resna težava, ki vpliva na številne dele sveta in pomembno je, da se to težavo rešuje na svetovni ravni.
Če se ne bo ukrepalo, bodo nastale številne težave za veliko ljudi, zlasti v državah v razvoju, in zato je prav, da Združeni narodi, z našo pomočjo, ukrepajo takoj.
Glasoval bom za skupni sklep, vendar upam da je to začetek postopka reševanja te težave in da v prihodnjih letih ne bomo obžalovali, da nismo bolje ukrepali, ko smo imeli možnost.
Dezertifikacija je katastrofa, kateri se moramo izogniti in ta sklep je prvi korak. Mi kot Evropska unija moramo prevzeti vodilno vlogo pri spreminjanju tega trenda.
Peter Skinner  
v pisni obliki. - Podpiram sklep, da se spodbudijo nadaljnji ukrepi za reševanje te vedno večje težave. Zlasti se zdi, da ta težava ni tako vidna v "razvitem” svetu, saj so posledice pogosto opazne v "nerazvitem” svetu. Darfur je primer, kjer je glavni vzrok konflikt, ki ga je povzročila dezertifikacija.
Koenraad Dillen
- (NL) Gospod predsednik, Parlament lahko v celoti podpre politiko človekovih pravic uradne Evrope, vendar v resnici klavzule o človekovih pravicah v sporazumih z več arabskimi in afriškimi državami večkrat ostanejo mrtve črke na papirju, pri čemer ni dejavne in skladne politike o človekovih pravicah.
Razen tega, kaj bo s politiko glede Kitajske, kjer je vsem jasno, da imajo trgovinski in gospodarski interesi Unije in njenih držav članic prednost pred človekovimi pravicami?
Vendar je v ospredju seveda politika v zvezi s Turčijo. Medtem ko to poročilo ves čas navaja pravice žensk, so vrata Evrope na stežaj odprta tej islamski državi, v kateri so razmere glede pravic žensk vedno slabše, odkar je na oblast prišla Stranka za pravičnost in razvoj. Kakor koli, naša skupina in stranka Vlaams Belang ne bosta več sodelovala v takšni hinavščini.
Frank Vanhecke
- (NL) Gospod predsednik, moj kolega gospod Dillen je ravnokar pravilno opozoril na velik prepad med uradnimi razpravami Evrope in konkretno politiko Evropske unije o človekovih pravicah.
K temu bi rad nekaj dodal. Medtem ko Evropa razširja vrednote odprte zahodne družbe in zlasti svobode govora po vsem svetu z dialogom o človekovih pravicah, ki je tukaj tako cenjen a nima nobene zaveze, še vedno ugotavljamo, da so v naši lastni uradni evropski prestolnici, Bruslju, branilci te iste evropske vrednote svobodnega govora utišani. Menim, da morata Parlament in njegov predsednik nasprotovati uredbam bruseljskega župana iz stranke Parti Socialiste, gospoda Thielemansa, ki prepoveduje proteste proti širitvi nestrpnega Islama v našo evropsko prestolnico in vse evropske države. Osebno bom v vsakem primeru z drugimi protestiral za svobodo govora in proti širitvi islama naslednji torek, 11. septembra, točno pred Evropskim parlamentom.
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem za poročilo svoje španske kolegice Elene Valenciano Martínez-Orozco o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami. Človekove pravice so del temeljnih vrednot Evropske unije in zelo pomembno je zagotoviti, da so samodejno v središču političnih dialogov EU s tretjimi državami. Svet mora sistematično uporabiti klavzule o človekovih pravicah in demokraciji v vseh sporazumih in odnosih EU s tretjimi državami.
Zato podpiram zamisel o večji medinstitucionalni skladnosti in iskanju načinov za izboljšanje usklajevanja med različnimi institucijami EU (Svet, Komisija, Parlament) z ustanovitvijo medinsitucionalnega trialoga o političnem dialogu ter o dialogih in posvetovanjih o človekovih pravicah. V času, ko vrednote našega planeta, ki postaja vedno bolj zapleten, razpadajo, mora EU zagotoviti, da se vrednote v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo spoštujejo v vseh njenih projektih in programih, zlasti tistih za razvoj pomoči ter tehnično, tržno in finančno sodelovanje.
Patrick Gaubert  
v pisni obliki. - (FR) Poročilo Elene Valenciano o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami je bilo ravnokar sprejeto z veliko večino in poročevalki čestitam za temeljito delo.
Njeno poročilo pravilno navaja, da se morajo vprašanja človekovih pravic obravnavati v okviru splošnega političnega dialoga, ki poteka s tretjimi državami. Spodbujanje človekovih pravic je dejansko temeljni del zunanje in razvojne politike EU.
Obenem sem vesel, da poročilo poziva Svet in Komisijo, naj poenostavita postopke dialoga in posvetovanja. Večja medinstitucionalna skladnost in sodelovanje bosta politiki EU na področju človekovih pravic omogočila večjo verodostojnost na mednarodnem prizorišču. Prav tako se bo zahtevalo nepristransko ocenjevanje in spremljanje.
Na koncu poročilo poudarja, da je pomembno zagotoviti preglednost teh dialogov na ravni EU in v zvezi s tem povečati vlogo Evropskega parlamenta. Na podlagi vseh navedenih razlogov sem v končnem glasovanju na plenarnem zasedanju podprl sprejetje tega poročila.
Pedro Guerreiro  
v pisni obliki. - (PT) Nedvomno je ključno, da se spodbujata univerzalnost in nedeljivost človekovih pravic, "kar poleg državljanskih in političnih pravic vključuje tudi socialne, okoljske, gospodarske in kulturne pravice".
Vendar so v tem poročilu protislovja: na primer, medtem ko navaja, da bo potekal dialog o človekovih pravicah s tretjo državo po dogovoru z le-to, obenem grozi, da bo Evropska unija, če bo tretja država ta dialog zavrnila, morala razmisliti o posebnih ukrepih v tej državi, pri čemer bo uporabila "instrument financiranja za spodbujanje demokracije in človekovih pravic po svetu".
Ali se bodo države članice strinjale z vzajemno uporabo tega ukrepa? Očitno ne, ker namen "dialoga" o človekovih pravicah s tretjimi državami ni razpravljanje o človekovih pravicah v EU, ampak v teh tretjih državah.
Ta primer ponazarja resničen cilj, ki je poskus, da se človekove pravice uporabijo kot instrument pritiska in posredovanja, kar je v interesu glavnih evropskih sil. Poročilo se zaveda te možnosti, ki je dejansko ne podpira, in poudarja potrebo po "skladnosti" in "verodostojnosti" s strani EU. Dejstvo, da ne navaja nezakonitih letov Cie, govori samo zase.
David Martin  
v pisni obliki. - Podpiram poročilo, ki poziva Komisijo in Svet, da zagotovita večjo stopnjo koherence v pogovorih med EU in tretjimi državami o človekovih pravicah. Zlasti podpiram poziv k večjemu sodelovanju Parlamenta glede vsebine tekočih pogovorov in potrebe po strožjih kriterijih in mehanizmih nadzorovanja.
Andrzej Jan Szejna  
Glasoval sem za sprejetje poročila o poteku dialogov in posvetovanj o človekovih pravicah s tretjimi državami.
Opozoril je na zelo pomembno vprašanje ustrezne zastopanosti Evropskega parlamenta v dialogih in posvetovanjih med Evropsko unijo in tretjimi državami. V delovni program Evropske unije bi morala biti vprašanja človekovih pravic vključena samoumevno. Poleg tega moramo zagotoviti, da je Evropski parlament ustrezno vključen v vse zadeve v zvezi s človekovimi pravicami.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh in Inger Segelström  
v pisni obliki. - (SV) Odločili smo se, da ne bomo podprli tega poročila, ker poskuša spodkopati nekatere dobre namene Komisije glede prizadevanja za večjo trajnost v ribištvu.
Ribištvo v EU mora postati bolj okoljsko trajnostno, da se zaščitita morsko okolje in dolgoročna sposobnost preživetja ribiškega sektorja.
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem za zelo dobro samoiniciativno poročilo svoje odlične španske kolegice Carmen Fraga Estévez v odzivu na sporočilo Komisije o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom.
Kakor gospa Fraga Estévez, sem tudi jaz vesel priznanja Komisije, da je sedanja politika upravljanja ribištva spodletela, in pozdravljam njen cilj, da bo oblikovala nov model upravljanja, s katerim se bo lahko obnovilo vire, prilagodilo ribolovni napor resničnim razmeram v ribištvu in izboljšalo donosnost in stabilnost ribolovne flote.
Vseeno je pomemben previden pristop in preučitev naših ribolovnih zmogljivosti glede na zahteve porabe v Evropi in svetu ter tudi vse večje potrebe po tem, da poskrbimo za vire. Poleg tega mora kakršna koli sprememba ribiške politike Unije vključevati ustrezne in finančno sprejemljive kompenzacijske mehanizme, ki bodo zahtevali oceno pravnega in družbenogospodarskega vpliva na končni predlog.
Pedro Guerreiro  
v pisni obliki. - (PT) Trajnost ribolovnih virov je bistvenega pomena, če naj bi dolgoročno zagotovili ribolovno dejavnost in sposobnost preživetja ribiškega sektorja.
Varovanje trajnosti virov z izvajanjem dolgoročnih načrtov in kratkoročnih ukrepov morajo nedvomno vključevati oceno njihovih družbenogospodarskih posledic in zato se morajo omogočiti finančni viri za zagotavljanje nadaljnjega obstoja plovil, zaposlitev, prihodka za to industrijo in ribiče. Menimo, da takšen odnos najbolje izrazi uporabo načela največjega trajnostnega donosa in mora biti njegov temelj.
Z drugimi besedami, "največji trajnostni donos" se ne sme uporabljati kot instrument za še nadaljnje spodbujanje odstranjevanja plovil in uničevanja delovnih mest.
Načrti in ukrepi za zagotavljanje trajnosti virov morajo temeljiti na znanstvenih raziskavah s področja ribištva, pri čemer se ne sme pozabiti na druge ukrepe, ki upoštevajo učinke naravnih dejavnikov in tiste, ki izhajajo iz človekovih dejavnosti ter vplivajo na morske ekosisteme. Zato smo predlagali, da se v poročilu predstavi potreba po povečanju sredstev v sedmem okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, namenjenih znanstvenim raziskavam s področja ribištva.
Na koncu poudarjamo, da je pri opredelitvi vseh teh politik sodelovanje ribičev temeljno.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, podprla sem sporazumno stališče Evropskega parlamenta o pregledu pravnega reda Skupnosti o varstvu potrošnikov v Uniji.
To poročilo predlaga izboljšave za pol milijarde državljanov pri uveljavljanju svojih pravic glede odstopa od pogodbe, izročitve blaga, pravnega jamstva, načinov izračuna roka za odstop od pogodbe, nepravičnih pogodbenih pogojev, pogodb o dobavi digitalnih vsebin in javnih dražb.
Kljub svojemu izrazu podpore sem prepričan, da bi lahko Parlament glede na to, da Komisija pripravlja najobsežnejši pregled pravnega reda o varstvu potrošnikov do zdaj, dosegel sodobnejše, inovativnejše in daljnosežnejše spremembe, zlasti na naslednjih petih prednostnih področjih:
višja stopnja varstva potrošnikov v elektronskem poslovanju;
poenostavitev čezmejnih transakcij za potrošnike in podjetnike;
izvajanje pravilne uporabe evropskih pravil in skladnosti z njimi s strani držav članic;
povečanje potrošniške pismenosti in
uspešno uveljavljanje čezmejnih pravic potrošnikov.
Prepričan sem, da bo predlog Komisije bolj drzen. Vem, da je komisarka Kuneva predana reševanju tako zahtevne naloge, kot je ta.
Jean-Pierre Audy  
v pisni obliki. - (FR) Glasoval sem za samoiniciativno poročilo svoje kolegice Béatrice Patrie o zeleni knjigi o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov, ki zlasti upošteva v njej določen cilj, posodobiti, poenostaviti in izboljšati sistem predpisov za poslovne subjekte in potrošnike ter tako olajšati čezmejno trgovino in okrepiti zaupanje potrošnikov. Ustrezno je, da se redno vprašamo, zlasti pri razvoju elektronskega poslovanja, ali nemoteno delovanje notranjega trga ponuja ustrezno ravnovesje med visoko stopnjo zaščite potrošnikov in konkurenčnostjo podjetij, ob strogem upoštevanju načela subsidiarnosti. To poročilo predstavlja nekatere zanimive zamisli o splošnem zakonodajnem pristopu, omejitvijo glede nepravičnih pogojev, usklajevanju zakonodaje, pravici do odstopa, prodaji potrošniškega blaga in končno, učinkoviti uporabi prava varstva potrošnikov.
Ilda Figueiredo  
v pisni obliki. - (PT) Obžalujemo, da je v Evropskem parlamentu večina zavrnila podane predloge. To bo pomenilo oteženo poenostavljanje zakonodaje o pravicah potrošnikov. Lahko da se bomo soočili s poskusom zmanjšanja in omejevanja teh pravic, zlasti v državah, kjer so bolj razširjene.
Obžalujemo, da so bili predlogi moje skupine zavrnjeni, zlasti opredelitev omejenega sklopa splošnih predpisov, skupnih za vse vertikalne instrumente zaščite potrošnikov: to bi zagotovilo visoko stopnjo zaščite potrošnikov z izvajanjem odobrene metode najmanjše usklajenosti v kombinaciji z načelom namembne države, da se s tem ne bi ogrožala veljavna nacionalna zakonodaja.
Kot smo dejali, ne bi bilo sprejemljivo, da bi se direktiva o pravicah potrošnikov na splošno vrnila k načelu države izvora, kar se je poskušalo v prvotni različici direktive o liberalizaciji storitev.
Ker to poročilo še vedno vsebuje veliko protislovij in negativnih vidikov, smo glasovali proti in bomo podrobno spremljali razvoj položaja v zvezi s tem.
Hélčne Goudin in Nils Lundgren  
v pisni obliki. - Nekoliko usklajenosti potrošniške politike, kot so fiksne najmanjše stopnje zaščite potrošnikov, lahko opogumi potrošnike, da so pripravljeni kupovati blago in storitve iz druge države članice EU in s tem spodbudi razvoj nemoteno delujočega notranjega trga. Vendar želimo poudariti, da potrošniki prav tako veliko dobrin kupujejo iz držav in regij izven EU, na primer v Združenih državah in Aziji. Vloga institucij EU v povezavi s tem zato ne sme biti pretirano velika.
Ključno je, da so ukrepi, ki jih izvaja EU, sorazmerni, in da se načelo subsidiarnosti spoštuje v vseh okoliščinah. Zato nasprotujemo več predlogom, ki so bili danes predstavljeni v Evropskem parlamentu, kot so informacijske kampanje EU za potrošnike, informacije za potrošnike na ravni EU (ker se lahko izvaja nacionalno ali s prostovoljnim sodelovanjem med obstoječimi organi v državah članicah) in organi ter instituti, ki jih financira EU.
Vendar sta sedanje poročilo Evropskega parlamenta in zelena knjiga Komisije o pregledu pravnega reda o varstvu potrošnikov sta zelo dobro usklajena in zagotavljata enostavnejši ter bolj predvidljiv zakonodajni okvir. Zato smo se v končnem glasovanju odločili glasovati za.
Anna Hedh  
v pisni obliki. - (SV) Pozdravljamo pregled pravnega reda o varstvu potrošnikov in menimo, da je predlog za preučitev razlik, vrzeli in prekrivajočih se direktiv pozitiven korak. Menimo, da usklajevanje, ki poenostavlja in koristi evropskim potrošnikom ter strokovnjakom, na splošno ni problematično, če ne zahteva kakršnega koli dodatnega zmanjšanja naših lastnih ravni varstva potrošnikov, ki izvira iz dolge tradicije švedske varstva potrošnikov. Zato smo želeli zagotovilo varstva potrošnikov in obžalujemo, da se Parlament ni strinjal z našim stališčem.
Astrid Lulling  
v pisni obliki. - (FR) Nisem glasovala za poročilo Patrie, ker v drugem odstavku zahteva, da se predloži poročilo o izvajanju direktive 2000/31/ES o nekaterih pravnih vidikih storitev informacijske družbe, zlasti elektronskega poslovanja. Menim, da se sedanja direktiva, ki med drugim določa, da je veljavna stopnja DDV enaka, kot je v izvirni državi podjetja, v praksi zelo dobro obnese.
Zakaj bi spreminjali to odlično direktivo in uvedli sistem, v katerem morajo potrošniki plačati DDV za te storitve v namembni državi? To bi povzročilo popolno kaos za vse vpletene: davčne organe, ki bi morali upravljati zneske DDV iz 27 različnih držav, in zadevna podjetja, ki bi morala upoštevati do 27 različnih davčnih režimov.
Takšne razmere bi bile nesprejemljive in bi ovirale prosti pretok blaga, kar bi povzročilo skoraj nepremostljive ovire na enotnem trgu elektronskih naprav.
Marcin Libicki
(PL) Gospod predsednik, med elektronskim glasovanjem o poročilu Patrie sem dvakrat poskušal glasovati za predlog spremembe, vendar na žalost moja naprava tega ni registrirala. To bi želel poudariti.
Predsednik
Hvala, gospod Libicki. To se bo upoštevalo v zapisniku.
