Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Simon Busuttil
- (MT) Naj izrazim svojo zahvalo za vaše dobre želje moji državi Malti, ki se je skupaj s Ciprom pred dvema tednoma pridružila euroobmočju, s čimer se je število držav, ki kot svojo valuto uporabljajo euro, povečalo na 15. To pomeni, da večina držav članic zdaj uporablja isto valuto. Med proslavami, ki so pred dvema dnevoma potekale na Malti, so predsednika Sveta in Komisije ter Mario Mauro, podpredsednik Evropskega parlamenta, čestitali Malti zaradi hitrega napredka, ki ga je dosegla v treh letih od priključitve Evropski uniji, ter zaradi njenega prehoda na euro, ki poteka dobro in brez težav. Kljub temu da se obdobje dvojnega obtoka izteče konec tega meseca, lahko izjavim, da se že le po dveh mesecih vse transakcije opravljajo v eurih. Ljudje na Malti in Gozu so s ponosom sprejeli euro ter so ponosni, da so storili še en pomemben korak naprej v postopku približevanja Evropski uniji.
Yannick Vaugrenard
(FR) Gospod predsednik, Evropsko sodišče je decembra podalo dolgo pričakovano sodbo, ki ima zelo zaskrbljujoče posledice za varstvo poštnih delavcev v Evropi.
Daje namreč negativen signal našim državljanom, ki so zaskrbljeni zaradi tveganj socialnega dampinga. Kaj Sodišče meni o tej tako imenovani "Lavalovi" odločitvi? Meni, da je bilo narobe, da so švedski sindikati poskušali prisiliti latvijsko družbo k podpisu kolektivne pogodbe, zlasti v zvezi z minimalno plačo. Vendar so v direktivi iz leta 1996 poštni delavci opazili jedro obveznih predpisov glede minimalne zaščite v državi članici gostiteljici.
Sodišče je odločilo, da švedski sistem kolektivnega pogajanja ni bil veljaven ter da lahko takšne predpise določi le zakon. S tem evropsko sporočilo ni več jasno: na eni strani daje Komisija prednost prožni varnosti in sistemu kolektivnega pogajanja kot modelu; na drugi strani pa Sodišče dvomi o tem modelu.
Parlament in Svet morata zato pojasniti to vprašanje. Sicer bi to bilo tako, kot da vržemo Bolkesteinovo direktivo čez prag samo zato, da se lahko ponovno prikrade noter, kar bi bilo povsem nesprejemljivo.
Graham Watson
Gospod predsednik, odpiram vprašanje, ki se posebej nanaša eno državo članico, vendar menim, da ima širše evropske posledice. To leto je evropsko leto medkulturnega dialoga. Ena od inštitucij, ki si zelo prizadeva za spodbujanje medkulturnega dialoga, je Britanski svet. Zato je posebej zaskrbljujoče, da želi Rusija zapreti pisarne Britanskega sveta v Sankt Peterburgu in Ekaterinburgu. Delo Britanskega sveta v Rusiji je povsem zakonito. Ureja ga kulturni sporazum med Londonom in Moskvo iz leta 1994. Zato zahtevam, da se to vprašanje predloži ruskim kolegom v okviru medparlamentarnega dialoga ter, da vi, gospod predsednik, izkoristite vsako priložnost, ki vam je na voljo, da ruskim organom izrazite zaskrbljenost zaradi dejstva, da se kulturna dejavnost, ki jo ureja povsem običajen sporazum med dvema državama, onemogoča v poskusu ruskih organov, da bi zadušili politično razpravo.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospod predsednik, Parlament je večkrat razpravljal o težavah, ki so povezane z demografskim primanjkljajem, ki ogroža Evropo, torej razpravljali smo o posledičnih socialnih težavah. Hkrati se v Evropski uniji DDV na otroške izdelke zaračunava po osnovni stopnji, z drugimi besedami po najvišji možni stopnji.
Na Poljskem je, preden se je država pridružila Uniji, za otroške izdelke veljala nižja stopnja. Ena od pravnih posledic vstopa Poljske v Unijo žal vključuje dvig stopnje DDV na otroške izdelke, kar je v nasprotju z družinam naklonjeno politiko, ki se izvaja na Poljskem.
Evropsko komisijo pozivam, naj obravnava spremembo zadevnih določb v korist vseh držav članic Unije ter zlasti v korist najrevnejših družin, ki vzgajajo otroke. To bi nam vsem pomagalo izvajati lizbonsko strategijo.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Gospod predsednik, delovni program Komisije za leto 2008 navaja, da je državljan v središču evropskega projekta in mora tam tudi ostati.
Na podlagi te zamisli verjamem, da Evropska unija ne pristopa h kosovskemu procesu na pravilen način. Ne moremo nadaljevati z razpravo, ali so določene mednarodne razmere ugodne za priznanje kosovske neodvisnosti. Vprašanje, ki mora imeti prednost pred vsemi ostalimi, je: kaj želijo ljudje na Kosovem? Oni so pomembnejši od vsega drugega. Ključ do rešitve sporov je v dveh elementih: spoštovanju človekovih pravic in priznanju njihove človeške pravice, da se svobodno odločajo o svoji prihodnosti.
Verjamem, da mora Evropska unija uporabiti te besede kot sklic na razmere, ki nastajajo znotraj in zunaj njenih meja.
Daniel Strož
- (CS) Rad bi spregovoril o spornem vprašanju, to je razširjena kampanja proti kajenju in kadilcem v Evropski uniji; kampanja, ki temelji na pravnih aktih, ki jih je sprejel Evropski parlament. Nobenega dvoma ni, da je pobuda za kampanjo plemenita, ker je povezana z zdravjem državljanov. Vendar po mojem mnenju odpira vprašanja, ki niso dostojanstvena in ki diskriminirajo velik del družbe, ki se je praktično kriminalizirala zaradi odvisnosti od kajenja. Prav tako ne moremo spregledati velikih finančnih izgub gostiln v državah, ki so uvedle prepoved kajenja v restavracijah. Domnevam, da bi bilo treba enako pozornost, kot se jo namenja kadilcem, nameniti tudi tobačni industriji. Nobena skrivnost ni, da se tobaku že več desetletij dodajajo določene sestavine, kot so nitrozamini, ki so dušikove spojine, ki povzročajo raka in povečajo absorpcijo nikotina. V večini primerov človeku ne škoduje nikotin, ampak te primesi. Menim, da bi bilo treba pravno urediti tudi proizvodnjo tobaka in sestavo tobačnih izdelkov.
Jim Allister
Gospod predsednik, pred tremi leti so pripadniki IRE v Belfastu brutalno umorili Roberta McCartneyja. Zgroženost zaradi umora je dosegla ta parlament, ko so McCartneyjeve sestre primer predložile Parlamentu, da bi dosegle pravico.
Tri leta pozneje primer še vedno ni zaključen. Zakaj? Predvsem zato, ker stranko, ki bi jim lahko najbolj pomagala - Sinn Fein - še vedno bolj zanima zaščita lastnih ljudi, kot predaja morilcev v roke pravice. Dejansko se je položaj še poslabšal, ker se je pritisk na Sinn Fein z vstopom stranke v vlado zmanjšal, zaradi česar so številni, tudi moja nekdanja stranka DUP, zaradi ohranitve vlade pripravljeni Sinn Feinu pogledati skozi prste.
Žal je pravica za Roberta McCartneyja drugotnega pomena v primerjavi z ohranjanjem "zadovoljne koalicije" v Stormontu. Prav tako kot primer nedavno umorjenega Paula Quinna, za katerega je nedvomno odgovorno vojaško krilo Sinn Feina - se bo tudi ta primer sramotno pozabil in pometel pod preprogo. To se zgodi, ko sodeluješ s terorističnimi silami.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Gospod predsednik, na prvem delnem zasedanju v novem letu bi želela spregovoriti o politični krizi, ki še naprej vlada v Libanonu, ter o vlogi, ki jo mora odigrati ta parlament.
Skupaj z zapletenimi gospodarskimi in političnimi težavami, s katerimi se srečuje ta prijazen narod, še vedno obstaja institucionalna praznina, ker od 23. novembra 2007 parlament te države ni mogel izvoliti predsednika; volitve so namreč 12-krat prestavili. Zato ostaja parlament zaprt in nobene možnosti ni za razpravo o težavah in možnostih ali za uporabo vseh ustavnih pooblastil parlamenta za izvolitev predsednika.
Gospod predsednik, zavedam se vaše občutljivosti in sporočil, ki ste jih poslali, da bi dosegli ta cilj, vendar želim ponovno poudariti, da moramo izraziti svojo globoko zaskrbljenost glede posledic te krize za trpeče prebivalstvo Libanona ter za mir in stabilnost v regiji. K temu nas zavezujejo naše demokratične dolžnosti, kot tudi naše obveznosti znotraj partnerstva. Pridružitveni sporazum z Libanonom zagotavlja stabilen politični dialog med Evropskim parlamentom in libanonskim parlamentom; izkoristiti moramo to priložnost in poslati učinkovito sporočilo.
Pierre Pribetich
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Slovenija, edina država nekdanje Jugoslavije, ki se je pridružila Evropski uniji, je zdaj prevzela predsedovanje Uniji. Ob tem zgodovinskem dogodku ji želimo uspešno izvedbo predsedovanja.
Kljub temu še nikoli ni bilo bolj nujno, da enkrat za vselej rešimo jugoslovansko krizo ne glede na to, ali je to kosovsko vprašanje ali pospešitev pristopa njenih balkanskih sosed. Edina rešitev za države, ki so bile del nekdanje Jugoslavije je hiter pristop k Uniji v skladu z določenimi merili. Mir zahteva ambiciozno vizijo in predvsem pripravljenost narodov, da sežejo prek balkanske zgodovine in se ozrejo proti evropski prihodnosti.
Kosovsko vprašanje do danes ni rešeno, ker mednarodna skupnost ne more doseči sporazuma. Tudi Evropska unija je bila žrtev tega zastoja, tega sindroma. Med državami, ki se bojijo vpliva neodvisnosti in tistimi, ki sanjajo o čimprejšnji potrditvi neodvisnosti iz različnih diplomatskih razlogov, bo morala Slovenija sprva zagotoviti skladnost Unije, tako da si bo najprej in predvsem prizadevala za notranji kompromis, če nočemo, da se zunanja politika EU, kot je določena v lizbonski pogodbi, trivializira ali celo osmeši.
Vemo, da je Triglav v Sloveniji simbol odločenosti in dosežka. Upajmo, da bo simbol za leto 2008.
Romana Jordan Cizelj
Oktobra 2003 je Hrvaška razglasila ekološko-ribolovno cono na Jadranu. Slovenija in Italija sta temu nasprotovali. Dosegli sta, da je leto kasneje prišlo do podpisa sporazuma med Slovenijo, Italijo, Evropsko unijo in Hrvaško. V skladu s tem sporazumom cona ne velja za države članice. Kljub temu je hrvaški sabor lani enostransko odločil, da bo ekološko-ribolovna cona začela veljati tudi za države članice, najpozneje 1. januarja letos.
S tem je sabor občutno otežil življenje ljudi ob Jadranu. Z enostransko odločitvijo Hrvaške so bili na primer v težavah ribiči, ki se jim je zmanjšal teritorij za lov, pristanišče v Kopru pa je izgubilo dostop do mednarodnih voda. Odločitev sabora, da ekološko-ribolovna cona od 1. januarja letos velja tudi za države članice, je v nasprotju z mednarodno sprejeto obvezo Hrvaške in poraja dvom v njeno verodostojnost. Kršenje zavez, ki jih je država sama sprejela, pa se v sodobnih demokratičnih pravnih državah ne dogaja. To je povsem v nasprotju s politično kulturo Evropske unije.
Zato se sprašujem, ali si Hrvaška resnično želi postati članica Evropske unije. Če je odgovor da, mora ukrepati takoj in začeti izpolnjevati tako dogovor o ekološko-ribolovni coni, kot tudi vse druge, doslej že sklenjene dogovore.
Gyula Hegyi
(HU) Szigetköz, ki se razteza med Avstrijo in Slovaško ter Madžarskim porečjem Donave, je eno najlepših območij v Evropi. Je otok biološke raznovrstnosti z naravnimi lastnostmi, bogastvom rastlinstva in živalstva, vodnim habitatom in tradicionalnim načinom življenja ljudi, ki tam živijo.
Žal je pretok reke, ki hrani to regijo, v zadnjih desetletjih padel na nevarno raven zaradi hidroloških motenj. Ni samo v interesu prizadetega območja, ampak tudi v interesu Madžarske in celotne Unije, da se to edinstveno naravno bogastvo ohrani za prihodnje generacije.
Že zdaj imamo dobre zakone, kot je okvirna direktiva o vodah, ki bi načeloma morali zaščititi to regijo. Vendar je treba te zakone, če želimo, da so uspešni, izvrševati na nacionalni ravni in na ravni Unije. Zaželeno je, da bi Slovaška, kljub zadevi Nagy-Duna, sodelovala z Madžarsko pri stabilizaciji vodne oskrbe tega območja.
Rad bi vas povabil na spomladanski izlet po tej romantični pokrajini, vendar tega žal ne moremo izvesti brez vode, zato potrebujemo vso vašo pomoč.
Thierry Cornillet
(FR) Gospod predsednik, pozornost tega parlamenta želim usmeriti na usodo dveh francoskih novinarjev, Pierra Creissona in Thomasa Dandoisa, ki sta trenutno zaprta v Nigru. Obtožena sta ogrožanja državne varnosti, za kar je v Nigru zagrožena smrtna kazen.
Nobenega dvoma ni, da so novinarja in njun voznik Al Hasan prekršili nigrske zakone z vstopom na prepovedano območje. Po mojem mnenju sta to storila z upravičenimi novinarskimi razlogi, ker je bil njun cilj poročati o uporu Tuaregov, prav tako sta se nameravala vrniti v prestolnico, da bi se pogovorila z nigrskimi organi in si ustvarila čim bolj široko sliko.
Zato menim, da je bistveno, da ukrepamo za pomoč tema novinarjema: prvič, ker tvegata smrtno kazen, kazen, ki nikakor ni sorazmerna z njunimi dejanji, in drugič, ker Niger velja za prijateljsko državo, ki ji veliko pomagamo. Ne zasluži si ugleda, ki ga lahko ustvari tak odnos.
Gospod predsednik, verjamem, da lahko vi in moji kolegi poslanci veliko pomagate, če sodelujete pri tej prošnji za preučitev primera, za milost predsednika Tandže, tako da bosta oba novinarja lahko izpuščena. Tudi če sta prekršila nigrske zakone, njuna dejanja ne upravičujejo tako dolge zaporne kazni.
Predsednik
To bomo zelo pozorno spremljali.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, danes govorim kot član odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in tudi kot državljan države, ki je bila pogosto prisiljena, da se bori za neodvisnost in svobodo.
Pozornost tega parlamenta želim usmeriti na pomanjkanje človekovih pravic in zavračanje svobode govora v Ljudski republiki Kitajski, ker to prizadene prebivalce Tibeta. Najnovejši primer politike režima do Tibeta je zatiranje menihov, ki so izrazili svoje zadovoljstvo ob podelitvi kongresne zlate medalje Dalaj Lami. Dalaj lama je prejel tudi Nobelovo nagrado in se že več desetletij bori za spoštovanje človekovih pravic.
Ne moremo dopustiti, da Tibetance ali kateri koli drug narod v 21. stoletju uniči diktatorstvo, tiranija ali sadistična želja po politični prevladi. Parlament mora reči stop. Reči mora stop napadom na kulturo, ki velja za najbolj miroljubno kulturo na svetu. Kot svobodni ljudje, zavezani temeljnim vrednotam Evropske unije, moramo storiti vse, kar je v naši moči za zagotavljanje, da lahko tudi prebivalci Tibeta razumejo resnični pomen besede svoboda.
Milan Horáček
(DE) Gospod predsednik, resnično smo presenečeni, da je ruska vlada zaprla vse regionalne pisarne Britanskega sveta. Te regionalne pisarne so bile žrtve poslabšanja odnosov med Rusijo in Združenim kraljestvom. Ali lahko civilna družba v Rusiji pričakuje, kaj več kot tovrstno provokacijo?
Umor Aleksandra Litvinenka še ni rešen, Rusija pa zavrača sodelovanje v tej zadevi. Glavni osumljenec, Andrej Lugovoj, je bil član dume od konca leta 2007. Okoliščine v zvezi s smrtjo Ane Politkovskaje še vedno niso pojasnjene. Se je kritika zadušila s plaščem skrivnostnosti ali je bila preprosto izbrisana?
EU mora pozvati Rusijo, naj spoštuje človekove pravice in pravno državo. Vzor lahko pokažemo s tem, da našo tiskovno agencijo poimenujemo po Ani Politkovskaji.
Pedro Guerreiro
(PT) Gospod predsednik, po tretjem krogu pogajanj med fronto Polisario, edinim zakonitim predstavnikom saharskega ljudstva Sahrawi, in Kraljevino Maroko, ki je potekal pod okriljem Združenih narodov 8. in 9. januarja, moram poudariti trenutno potrebo in pomen zahtevanja polnega spoštovanja neodtujljive pravice ljudstva Sahrawi do samoodločanja. To je edina poštena in trajna rešitev tega spora in je tudi v skladu z mednarodnim pravom in resolucijami ZN. Maroškim organom je treba reči, naj prenehajo s svojim zamudnim manevriranjem, ki je namenjeno odlaganju in, če je mogoče, bojkotiranju sedanjega pogajalskega postopka. Maroškim organom je treba tudi povedati, naj končajo zatiranje in kolonizacijo zasedenih ozemelj Zahodne Sahare.
Avril Doyle
Gospod predsednik, gospoda Hu Jia, borca proti aidsu, aktivista za človekove pravice in kandidata tega parlamenta za nagrado Sakharov leta 2007, so kitajski organi aretirali 27. decembra 2007 v Pekingu ter ga obtožili prevrata.
Občudujem napredek, ki ga je dosegla Kitajska v preteklih desetletjih, vendar daje aretacija gospoda Hu Jia s strani kitajskih organov povsem napačno sporočilo, ki ga zelo težko razumemo. Bodo Kitajci ignorirali zavezo, ki so jo dali mednarodni skupnosti, ko so obljubili, da bodo izboljšali položaj na področju človekovih pravic na Kitajskem v zameno za olimpijske igre v Pekingu?
Kot parlament se moramo odzvati zelo odločno, da zaščitimo tega človeka, ki je zdaj v ječi, najverjetneje zaradi sodelovanja z Evropskim parlamentom, ko je pričal pred pododborom za človekove pravice novembra 2007. Prav tako moramo podpreti tiste aktiviste na Kitajskem, ki si prizadevajo za njegovo izpustitev.
Ker bi se diplomatski jezik sam po sebi obravnaval le kot privolitev v kitajsko kulturo, menim, da potrebujemo odločno parlamentarno rešitev - najbolje še ta teden - za zaščito gospoda Hu Jia. Gospod predsednik, pozivam vas, da vprašanje gospoda Hu Jia predložite kitajskim organom: nujno je, da slišijo stališča tega parlamenta.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, rad bi predstavil vprašanje, ki je na zunaj morda precej nepomembno: izvajanje evropske okvirne direktive o vodah iz leta 2000 na Irskem. Žalostno dejstvo je, da vlada na Irskem to direktivo izvaja tako, da šolam zaračunava za uporabo vode. Ker se večina šol na Irskem večinoma financira iz prostovoljnih prispevkov, to v osnovi pomeni, da morajo straši zbirati denar za plačilo vode.
Že to bi bilo dovolj slabo, vendar se je irska vlada odločila, da za to odločitev okrivi Evropo, medtem ko je seveda povsem v pristojnosti irske vlade, da se odloči, kakšno politiko bo izvajala v zvezi z izvajanjem vodne direktive. To vprašanje je še bolj občutljivo, ker bomo na Irskem izvedli referendum za sprejetje politične odločitve, bojazljiva politična taktika okrivljenja Evrope za odločitev vlade pa predstavlja nevarnost, da se bodo stališča staršev na Irskem obrnila proti Evropi.
To je po mojem mnenju resna zadeva in zato želim pozvati predsednika Parlamenta in podpredsednika Komisije, ki je danes prisoten, da irski vladi pojasnita, da se lahko sama odloči, ali bo šolam zaračunavala vodo ter da ne sme ogrožati prihodnosti Evrope s strahopetnimi političnimi taktikami, ter da o tem podata javno izjavo.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, v nekaterih državah članicah lahko ljudje dobesedno stopijo z ulice ter se naučijo ravnanja z orožjem, tudi s pištolami magnum, brez kakršne koli identifikacije ali brez dovoljenja za nošnjo orožja. To vprašanje odpiram zaradi dokazov, da pripadniki organiziranega kriminala na Irskem odhajajo v dele Evropske unije, da bi se udeležili takšnega usposabljanja, ter se nato vračajo na Irsko, kjer pobijajo ljudi zaradi sporov med tolpami. Pogosto so žrtve tudi nedolžni mimoidoči.
To vprašanje sem postavil novembra, Parlament je odobril novo direktivo, ta direktiva je zdaj pri Svetu. Svet pozivam, naj ta mesec odobri to direktivo, da bo šla v prvo obravnavo.
Drugič, Komisijo želim prositi, naj ne čaka, da se ta direktiva prenese v nacionalno zakonodajo 27 držav članic - kar lahko traja do dve leti - ampak naj začne izvajati nekatere določbe, med drugim tudi ustanovitev kontaktne skupine 27 držav članic s Komisijo, da začne delo na področju boja prosti nezakoniti uporabi orožja. Pozivam Komisijo, naj to stori nemudoma.
Siiri Oviir
(ET) Gospod predsednik, gospe in gospodje.
Že nekaj časa spremljamo dogajanje v Gruziji. Predsedniške volitve so končane in končno so znani rezultati.
Kot pravijo, revolucija požre lastne otroke. Predsednika Sakašvilija je verjetno premagal strah pred njo. Izkazovanje fizične moči države ni znak njene mogočnosti, ampak šibkosti.
Z objektivnega vidika moramo omeniti, da je po zatrtju demonstracij Gruzija vsaj poskušala izvesti demokratične volitve. Vendar demokracija ni predmet. Demokracija je način razmišljanja in je ni mogoče nenadoma odpraviti ali prenesti iz ene države v drugo.
V Gruziji se je pojavila močna opozicija. V imenu demokratičnega napredka moramo pomagati vladnim krogom k razumevanju narave bistvenih sestavin demokracije.
Gruzija mora najti svojo moč, da se izmakne krizi. Parlamentarne volitve so razveljavljene. Država potrebuje demokratične reforme, da bo še naprej delovala, ljudje ne pričakujejo nič manj kot to.
V Evropski uniji ne smemo staviti na enega samega posameznika. Podpreti moramo institucije, zagotoviti strokovno pomoč ter odkrito in odprto pokazati vidike, ki niso združljivi z demokracijo.
Končno, rad bi povedal, da so dogodki v Gruziji morda tudi ključ do dogajanja v Armeniji. Tudi tam so predsedniške volitve razveljavljene.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gospod predsednik, za obdobje med letoma 2008 in 2012 je Evropska komisija Poljski podelila pravico do izpusta 208 milijonov ton ogljikovega dioksida. To je skoraj 30 % manj od količine, za katero je zaprosila poljska vlada. Poljska se je pri Evropskem sodišču pritožila proti tej odločitvi, vendar ni znano, kdaj v prihodnosti bo Sodišče sprejelo odločitev o tej zadevi. Zato se mora poljsko gospodarstvo prilagoditi nizki omejitvi.
Cementarne, jeklarne in druga podjetja morajo zmanjšati proizvodnjo. Najpomembneje, prišlo bo do precejšnje podražitve električne energije. Po ocenah se bodo cene letos dvignile za približno 10 %, v prihodnjih štirih letih pa za 20 %, ker so omejitve emisij znatno vplivale tudi na proizvodnjo električne energije.
Določitev omejitev emisij na tak način in nepravična delitev s tem povezanega bremena ne bo le upočasnila razvoja novih držav članic, kot je Poljska, ampak bo tudi znatno vplivala na življenjske stroške njenih državljanov. Želim, da se zabeleži, da temu odločno nasprotujem.
Hélene Flautre
(FR) Gospod predsednik, v petek 11. januarja so mi zavrnili dostop v center za pridržanje tujcev Lille-Lesquin. Moj obisk je bil vključen v evropski akcijski teden proti pridržanju tujcev v Evropi. Gospod predsednik, julija 2003 so morali na zahtevo tedanjega predsednika našega parlamenta in podpredsednika Onesta francoski organi pogodbeno določiti, da pravila, ki veljajo za obiske poslancev francoskega parlamenta in senatorjev veljajo tudi za poslance Evropskega parlamenta.
Zato vas prosim, gospod predsednik, da ponovno govorite s francoskimi organi za zagotovitev, da se obveznosti, ki so jih takrat sprejeli, v celoti spoštujejo, ter zlasti, da se poslanci Evropskega parlamenta obravnavajo na enak način kot poslanci francoskega parlamenta. To je še toliko bolj primerno, ker poslanci tega parlamenta trenutno pregledujejo predlog direktive o vračanju državljanov tretjih držav, kar ima lahko zelo resne posledice za pridržanje tujcev.
K temu bi dodal, da so nenapovedani obiski centrov za pridržanje namenjeni preprečevanju slabega ravnanja, ki v Franciji večinoma ostane nekaznovano, kot je navedeno v zadnjem poročilu odbora za preprečevanje mučenja.
Maria Petre
(RO) Danes govorim pred vami, da bi vas opozorila na položaj romunskega kmeta eno leto po pristopu Romunije.
V Romuniji je kmetijstvo še vedno neučinkovito oziroma je premalo učinkovito, kljub temu ostaja ključna zaposlitev večine prebivalstva. Kmetje predstavljajo pomemben delež delovnega prebivalstva, poleg tega obstaja velik delež starejših kmetov.
V zvezi s tem pozdravljam odločitev Komisije, naj ne aktivira klavzule o zaščiti na tem področju; vendar to ni dovolj.
Leta 2008 bodo evropska izplačila znašala 25 % evropskega povprečja; le v devetletnem obdobju bo Romunija lahko dosegla to povprečje.
V zadnjih letih je Romunija hitro prenesla pravni red na področju kakovosti, zdravja in fitofarmacevtskih izdelkov.
Stroški za prilagoditev so lahko velika ovira za romunske kmete pri izkoriščanju prednosti skupne kmetijske politike. Romunija je drugi največji kmetijski proizvajalec v osrednji Evropi, takoj za Poljsko, le s kapitalizacijo evropskih sredstev je ta potencial mogoče inteligentno izkoriščati in dobro uporabiti.
Vladimír Maňka
(SK) Na decembrskem zasedanju je bil Evropski parlament napačno obveščen, da bo na Slovaškem ukinjen radijski program za manjšine ter da javne službe ukinjajo programe na radiu Patria v jezikih manjšin.
Gospe in gospodje, slovaška radiotelevizijska služba ne pripravlja nobenih omejitev v zvezi z radiem Patria. Nasprotno, od 29. januarja 2007 ima radio Patria prvič v svoji zgodovini neodvisen oddajni radij, ki pokriva 100 % ozemlja Slovaške republike. Na dan oddaja 8-10 ur visokokakovostnega programa, ki vključuje novice, novinarski program in kulturo. To je več, kot kadar koli prej. Nobena druga evropska javna služna ne ponuja podobnega obsega oddajanja programa za nacionalne manjšine.
Gospod predsednik, žalostno je, ko si poslanec Evropskega parlamenta prestavlja, da lahko v demokraciji reče kar koli, ne da bi prej preveril resničnost navedb. Takšni napadi povzročajo napetosti in škodijo dobremu imenu države.
Jelko Kacin
Slovenija predseduje Evropski uniji in predsednik njene vlade, ki je tudi predsednik Sveta Evropske unije, je sedaj že dvakrat izrekel oceno o razmerah v Bosni in Hercegovini, ki je izredno dramatična in ki odstopa od dosedanjih ocen o razmerah v tej državi. Pravi, da so razmere tako dramatične, da so celo slabše kot na Kosovu.
To je izzvalo zelo burne reakcije tako v Bosni in Hercegovini kot tudi v inštitucijah Federacije, inštitucijah Republike srbske in med celotnim prebivalstvom. Tudi visoki predstavnik gospod Lajčák vse do danes ni izrekel nobene take tako črne ocene.
Zato se mi zdi, da je ta ocena nerealna, je nekorektna in je tudi neprofesionalna in ne motivira ne inštitucij ne prebivalcev te države, da bi bili bolj uspešni v približevanju Evropski uniji. Zato se mi zdi, da je potrebno v tem času več usklajenosti med inštitucijami Evropske unije, ko gre za tako občutljiva vprašanja, kot je Bosna in Hercegovina.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Septembra 2006 je Evropski parlament vložil prošnjo za prekinitev trgovanja z izdelki iz tjulnja. Rekordno število poslancev je podprlo to deklaracijo. Vendar žal kljub odločni podpori in posledičnemu sprejetju akcijskega načrta za zaščito in dobro počutje živali s strani Parlamenta, ki poziva k popolni prepovedi trgovine z izdelki iz tjulnja na ozemlju Evropske unije, ni bil dosežen noben pozitiven rezultat. Prepoved se je izkazala za neučinkovito in ni ustavila trgovine s krznom tjulnja znotraj Unije, ki ostaja eden od največjih trgov za to krzno.
Mladi tjulnji, ki so le nekaj dni starejši od starosti, ki je zaščitena s prepovedjo, se lovijo za komercialne namene in se zakonito prodajajo. Metode lova ne ustrezajo niti najbolj osnovnim načelom. Živali se oderejo, ko se še žive, njihova trupla pa se odvržejo v morje. To klanje se bo nadaljevalo, dokler Evropska komisija ne uveljavi popolne prepovedi trgovine z vsemi izdelki iz tjulnjov.
Jim Higgins
Gospod predsednik, v Evropski uniji imamo dva milijona odvisnikov od drog. Soočamo se z epidemijo drog, ki se je moramo lotiti pri glavi.
Pred petnajstimi leti je bila zasvojenost z drogami na Irskem omejena na Dublin. Zdaj najdemo droge v vsakem mestu in vsaki vasi: heroin, marihuana, kokain. Na Irskem in v EU ljudje vsak dan umirajo zaradi zasvojenosti z drogami.
Pozdravljam sedanjo osemletno strategijo EU o drogah. Vendar se moramo resnično vprašati: ali deluje? S problemom drog se moramo soočiti na vseh frontah. Najprej moramo prekiniti dobavo. Drugič, poskušati moramo in prepričati uporabnike, naj prenehajo uporabljati droge, poskušati moramo in prepričati ljudi, naj ne začnejo uporabljati drog, za kar moramo uporabiti obsežne oglaševalske kampanje, s katerimi enostavno prestrašimo ljudi. Nenazadnje potrebujemo več in boljše mednarodno sodelovanje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Leto 2008 je evropsko leto medkulturnega dialoga. To je priložnost za vseh 27 držav članic, da spodbujajo svojo kulturo, zgodovino, jezik in tradicije.
Moto Unije je Enakost v raznolikosti, v letu 2008 moramo resnično prispevati h krepitvi kohezije znotraj Unije, in sicer z uporabo medkulturnega dialoga kot podlage.
Skozi stoletja so se v Romuniji mešali različni vplivi - bizantinski, ruski, avstro-ogrski in otomanski. 86 % romunskega prebivalstva pripada vzhodni ortodoksni cerkvi, Romunija je edina romansko govoreča dežela, kjer prevladuje vzhodna ortodoksna vera.
Rada bi poudarila, da je v Romuniji uradno priznanih 18 veroizpovedi. Zato bi moral medkulturni dialog vključevati tudi medverski dialog.
34 delegacij Evropskega parlamenta želim prositi, da v evropskem letu medkulturnega dialoga pospešijo spodbujanje evropskih vrednot na drugih kontinentih ter da olajšajo poznavanje drugih kultur in tradicij.
Upam, da bo medkulturni dialog v letu 2008 učinkovito prispeval k spodbujanju miru, ene od temeljnih vrednot Evropske unije.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospod predsednik, vprašanje, ki ga želim postaviti, se neposredno navezuje na to, kar je povedala gospa Ţicău: leto medkulturnega dialoga 2008. S tem se strinjam in spoštujem dejstvo, da je konferenca predsednikov sprejela nekatere odločitve, vendar z obžalovanjem ugotavljam, da verski predstavniki, ki bodo govorili na tem zasedanju, z izjemo papeža, vsi prihajajo izven Evrope.
Ali v Evropi nimamo dovolj verskih voditeljev, ki jih lahko povabimo, da nagovorijo ta parlament? Zato verjamem, da je smiselno in dejansko ste se tega pravkar dotaknili, ker je Romunija velika ortodoksna država, da se v ta parlament povabi govornike, ne le papeža in voditeljev protestantske cerkve - ker obstaja tudi medkulturni dialog med kristjani - ampak tudi predstavnike ortodoksne cerkve. Zato bi zahteval, da v okviru leta medkulturnega dialoga razmislite tudi o razširitvi povabila na ekumenskega patriarha Bartolomeja.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, v tem novem letu sta se dve novi članici pridružili euroobmočju ter sprejeli našo enotno valuto. To v ospredje ponovno postavlja zahtevo, ki bi že morala biti resničnost v napredni in sodobni Uniji: enakost spolov na novih kovancih.
Skozi zgodovino se je ta tema ponavljala: ženske so bile le redko upodobljene na na novo skovanih kovancih. Ženske osebnosti, prispevki in delo nikoli niso prejeli nobenega simboličnega priznanja, niti v tem smislu. Enakost spolov je ena od vrednot, na katerih gradimo Evropsko unijo, v zvezi s tem bi morali enakost razširiti na vsa področja.
Pomembno je, da priznamo in podpremo dejanja številnih žensk na različnih področjih - znanost, kultura, izobraževanje, politika - katerih delo, življenje in imena bi morali biti priznani, preučevani in zapomnjeni. V nekaterih državah, kot je moja država Španija, je parlament odobril predlog v ta namen.
Ta parlament in Komisija morata sprejeti potrebne pobude in priporočiti vsem državam članicam, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotavljanje, da se pri kovanju kovancev za euro enakomerno uporabljajo sklicevanja in podobe moških in žensk.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, eden od mojih kolegov je omenil, da je temu parlamentu predložil nepomembno zadevo, in sicer izvajanje okvirne direktive o vodah na Irskem. Menim, da je zadeva vse prej kot nepomembna. Če je nepomembna, moramo o njen podrobneje razpravljati, ker se je irska vlada spustila v vročo razpravo z okrivljenjem Evrope, da jo je prisilila v zaračunavanje vode šolam, medtem ko je v tem primeru glavna težava slabo financiranje šol ter slaba seznanjenost in izvajanje tega pomembnega dela zakonodaje.
Pri tem je ogroženo stališče Ircev o Evropski uniji, ker ves čas krivimo Evropo za odločitve, s katerimi nismo zadovoljni, čeprav vlada sodeluje pri sprejemanju teh odločitev. V času pred referendumom o reformni pogodbi niso le starši tisti, ki z nezadovoljstvom gledajo na EU, ampak se jim pridružujejo tudi kmetje in druge lobistične skupine.
Zato mora irska vlada v celoti razložiti, kako izvaja to direktivo, šole mora ustrezno financirati, odgovoriti na vprašanje financiranja ter kdaj bo začela zaračunavati domače tarife irskemu prebivalstvu. To moramo vedeti na tej stopnji.
Predsednik
S tem se zaključuje ta točka.
