Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0491/2008).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Načrti za nujne ukrepe za MSP
Glede na trenutno finančno in gospodarsko krizo, ki je po besedah Jeana Clauda Tricheta najresnejša kriza po drugi svetovni vojni, želim vprašati Komisijo glede načrtov za nujne ukrepe za MSP.
Okvirni načrt za obnovo, ki je bil pripravljen 26. novembra, naj bi vključeval kratkoročne ukrepe za blažitev recesije. Komisija išče nova sredstva in nove načine za porabo obstoječih sredstev. Prav tako želi povečati kapital, ki je na voljo Evropski investicijski banki, dolgoročni posojilni instituciji EU. Banka je že pripravila posojilni sveženj v vrednosti 30 milijard EUR pomoči za mala podjetja, ki imajo težave pri financiranju. Takšna dejanja so zelo pohvalna; vendar pa so sedaj eno izmed najresnejših vprašanj, s katerim so soočeni MSP, težave pri odplačevanju posojil. Ali je Evropska komisija pripravila načrte za nujne ukrepe, namenjene predvsem temu problemu?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, predlog Komisije o Aktu za mala podjetja navaja probleme, s katerimi se soočajo mala in srednje velika podjetja.
V zvezi z dostopom do financ, kar je tema vprašanja gospoda Zwiefka, je Komisija skupaj z Evropsko investicijsko banko (EIB) najavila posebne ukrepe za izboljšanje razmer.
Seveda se strinjamo s tem, da je treba MSP zagotoviti posebno pomoč. Finančna kriza je v številnih državah članicah znatno prizadela finančne poti, ki so bile na voljo podjetjem, še predvsem MSP. Institucije Skupnosti in države članice so izvedle konkretne ukrepe na področjih, za katera so pristojne, da bo omilile te vplive.
Komisija je uvedla ukrepe za stabilizacijo finančnega sistema, ki bodo pomagali bankam, da spet začnejo posojati svojim strankam. Prav tako smo podprli nekatere spremembe računovodskih pravil pri pospeševanju dokapitalizacije bank in sisteme zajamčenih bančnih vlog.
Poleg tega je, kot veste, Komisija 26. novembra odobrila načrt obnove v višini 200 milijard EUR. Ta načrt je prejšnji teden podprl in sprejel tudi Evropski svet. Kot je navedeno v našem sporočilu, ta znesek 200 milijard EUR vključuje 30 milijard EUR iz proračuna EU ali s financiranjem s strani EIB, da bi tako pomagali oživiti gospodarstvo.
Ti ukrepi bodisi prek proračunskih sredstev ali finančnih ukrepov jasno vključujejo financiranje in pomoč, ki bo v znatno pomoč MSP. Vse to je bilo sprejeto poleg sporazuma, ki je bil dosežen na neformalnem svetu Ecofin v Nici septembra letos, o tem da bo EIB okrepila, istočasno pa tudi pripravila svoje posebne finančne linije za MSP.
Poleg teh sporazumov, je EIB najavila, da bo MSP zagotovila vmesno financiranje - poznano pod tehničnim imenom mezaninsko oz. dolžniško-lastniško financiranje - prek evropskega investicijskega sklada v skupni vrednosti 1 milijarde EUR.
Kot sem že prej povedal, v načrtu številnih držav članic in v okviru načrta oživitve, ki ga je prejšnji teden sprejel Evropski svet, že obstajajo številni primeri večjih držav EU, z gospodarskega vidika, kot so Združeno kraljestvo, Francija, Nemčija in Španija, ki so uvedle posebne ukrepe za financiranje za MSP, za katere vsi vemo, da predstavljajo znatno maso z vidika prodaje, zaposlovanja in proizvodnje v vseh naših državah.
Na koncu želim omeniti sporazume, ki jih je v času teh posebnih gospodarskih težav sprejela Komisija, pri čemer je uporabila določbe, navedene in zagotovljene v Pogodbi, da bi tako uvedla potrebno prožnost v okvir državne pomoči. Tudi to bo v veliko pomoč MSP. Primer je sporazum, ki smo ga sprejeli včeraj, da bi dvignili pravilo de minimis o državni pomoči.
Prav tako bo januarja potekalo srečanje "konstruktivnega dialoga" med Komisijo, MSP, njihovimi predstavniki pa tudi bankami, da bi izmenjali mnenja glede učinkovitosti države pomoči, trenutnih razmer in morebitne potrebe po okrepitvi odločitev, sprejetih v zadnjih mesecih.
Tadeusz Zwiefka
- (PL) Gospa predsednica, Komisar, hvala za vaša izčrpna pojasnila. Glede na to, da ste omenili delo Komisije in zaveze Evropske investicijske banke, želim vprašati ali, govorim na splošno, so tudi banke, ki so vpletene v neprekinjen dialog in ki prejemajo veliko pomoči, podpisale politiko, ki zagotavlja bolj ali manj brezhibno delovanje sektorja MSP? Ali so tudi one dale isto zavezo?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Če odgovorim na vprašanje gospoda Zwiefke, vsekakor bomo govorili z bankami. Prav tako razkrivajo težave, s katerimi se soočajo v svojih bilancah stanja in finančnih izkazih.
Očitno so vsi viri, vse odločitve in vsi ukrepi, sprejeti tako na evropski ravni, kot tudi na ravni države članice, poleg tega pa še likvidnostna določba in znižanje obrestne mere s strani Evropske centralne banke in drugih centralnih bank, namenjeni temu, da bi se izognili kreditni katastrofi, ter spodbujanju in vzpostavljanju primernega okvira za obnovitev ravni kreditiranja in financiranja, ki so potrebne za družine in podjetja.
Mala in srednje velika podjetja so nedvomno veliko bolj odvisna od bančnih posojil in njihovega financiranja, kot velika podjetja. To pa zaradi tega, ker lahko velika podjetja, kljub trenutnim težavam na trgu, neposredno izdajo svoje obveznice ali vrednostne papirje, ter pridobijo financiranje na trgih vrednostnih papirjev ali obveznic. MSP pa potrebujejo poti, ki jih zagotavljajo banke.
Iskreno upamo, da se bodo banke in kreditni sistem odzvali pozitivno na ta obseg pomoči in podpore, ki je sedaj potreben, še pred nekaj meseci pa bi bil nepredstavljiv.
Verjamem, da morajo odgovornost poleg naših vlad prevzeti tudi evropske institucije in centralne banke - mi jo sprejemamo. Tudi banke nosijo odgovornost, saj jim je bila zagotovljena pomoč v obliki dokapitalizacije na podlagi javnega denarja ali vlog, katerih jamstva so zagotovljena z javnimi sredstvi. Odgovornost nosijo do preostalega dela družbe, predvsem pa do MSP.
Mairead McGuinness
Komisar, meni, da je bila vaša zadnja pripomba še kako primerna. Banke morajo spoznati, da potrebujejo MSP in so v preteklosti ravno z njihovo pomočjo služile denar.
Predvidevam, da je moje vprašanje zelo osnovno: bo to delovalo? Sedaj mogoče ne vemo ali deluje, kdaj pa bomo vedeli in kdaj bomo lahko rekli, da rabimo nekaj drugega? Številka 30 milijard EUR je precejšnja številka, vendar so morale irske oblasti v banke vložiti 10 milijard EUR, nekateri neodvisni strokovnjaki pa pravijo, da je za dokapitalizacijo irskih bank potrebnih 30 milijard EUR. Mogoče bi lahko podali kakšno pripombo na to.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vprašala bi vas rada, kakšen je postopek, s katerim lahko MSP v Romunijo dostopajo do sredstev iz tega dodeljenega proračuna v višini 30 milijard EUR. Kakšen postopek lahko države članice uporabijo, da bi olajšale dostopanje MSP do teh sredstev? Govorili ste o načrtih Francije, Združenega kraljestva... moje vprašanje se glasi: Ali gre za postopek "kdor prvi pride, prvi melje" ali imajo MSP držav članic, s tem pa tudi MSP iz Romunije priložnost, da pridobijo podobna sredstva?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, gospe in gospodje, smo v tržnem gospodarstvu in glede na to kje sedite, sem prepričan, da se s to izjavo strinjate. Pravila igre v tržnem gospodarstvu so takšna, kot pač so.
Po mojem mnenju nihče ne verjame, da bi kreditni sistem, finančni sistem ali gospodarski sistem na splošno bolje delovali, če bi namesto gospodarskih subjektov, v tem konkretnem primeru finančnih subjektov, vse odločitve sprejemala nacionalna ministrstva ali v Bruslju, v eni izmed številnih stavb, v katerih evropske institucije opravljajo svoje delo.
Posledično morajo banske sprejemati odločitve glede tega ali bodo dajale kredit ali ne. Dejstvo je, da kadar se banke zanašajo na javni denar in javna zagotovila, morajo delovati v skladu s številnimi pogoji. Nacionalni progami podpore za bančni sektor se razlikujejo glede na vrsto pogojev, so odvisni od okoliščin, značilnosti in vrste instrumenta, ki se uporablja v vsaki posamezni državi.
Z naše strani, v Evropski komisiji, smo odobrili sisteme zajamčenih bančnih vlog, ki so jih predložile vse države članice, da bi tako zagotovili njihovo skladnost s pravili o konkurenci in državni pomoči. Trenutno zaključujemo z odobritvijo najnovejših nacionalnih načrtov dokapitalizacije.
Komisija je sprejela in objavila nekatere medsektorske standarde za pojasnilo meril, ki jih v teh izjemnih okoliščinah uporabljamo pri analiziranju ali so ti načrti v skladu s pravili Pogodbe. V Komisiji smo v vseh primerih postavili časovni rok šestih mesecev, saj bomo potem morali - in to si tudi želimo - ugotoviti, kaj se je zgodilo v teh šestih mesecih od naše prvotne odobritve teh načrtov.
Če se denar davkoplačevalcev - denar državljanov - zagotovljen preko teh načrtov pomoči pravilno uporablja, težke gospodarske razmere pa še vedno vplivajo na delovanje finančnih trgov, bi lahko odobrili nadaljnje izvajanje programov. Če se je gospodarstvo popravilo - kar vsi upamo - ali če se denar ne porablja za namene, za katere je bil odobren, bomo prav tako ustrezno ukrepali in sprejeli potrebne odločitve.
Denar davkoplačevalcev je izpostavljen tveganju, da bi izboljšali delovanje finančnih krogov ter kreditnih trgov in trgov, hkrati pa ne nameravamo dovoliti, da bi bil nepravilno porabljen ali uporabljen, ne da bi z njim zagotovili dovolj dobrih rezultatov.
V zvezi z drugim vprašanjem, pri programih pomoči za mala in srednje velika podjetja Evropska investicijska banka deluje preko posrednikov v vsaki državi članici. Zato ravno ta posrednik ali posredniki v vsaki državi članici posredujejo kredit in finančne aranžmaje, ki temelječih na programih pomoči, ki smo jih vzpostavili za produktivno tkivo, se pravi MSP. Ti posredniki ali finančni agenti morajo prav tako posredovati informacije, ki ste jih omenili.
Zadeva: Boj proti terorizmu
10 terorističnih napadov v Mumbaju prejšnji teden je terjalo življenja vsaj 188 ljudi, pri tem pa je bilo še več sto ranjenih. Kakšne ukrepe izvaja Komisija, da bi prisilila pakistansko vlado k temu, da bi prenehala podpirati teroristične skupine na njenem ozemlju?
Zadeva: Ukrepi Komisije glede terorističnih skupin v Pakistanu
Kakšne ukrepe izvaja Evropska komisija, da bi prisilila palestinsko vlado s temu, da bi prenehala podpirati in spodbujati dejavnosti terorističnih skupin?
Ján Figeľ
član Komisije. - Komisija je prav tako kot veliko drugih, osupla nad nedavnimi dogodki v Mumbaju, ki jih je 8. decembra prav tako jasno in močno obsodil Svet Evropske unije.
V zvezi s tem je Evropska unija izrazila upanje, da bo Pakistan popolnoma sodeloval v preiskavi Indije in da bosta državi sodelovali, ter tiste, ki so odgovorni, spravili pred sodišče. Teroristične mreže nameravajo spodkopati regionalni mir in stabilnost; ne sme jim uspeti. EU je pozvala k okrepitvi regionalnega sodelovanja v boju proti terorizmu.
Napredek je mogoče doseči z dialogom in sodelovanjem, tako da bo mogoče odpraviti vrzeli v medsebojnih pristopih in dojemanjih. Delo s pakistansko civilno vlado je edina možnost. Kot veste je predsednik Zardari pripravljen na spravo. Pakistanske oblasti so izvedle aretacije glede na domnevno sodelovanje njenih državljanov in organizacij v napadih v Mumbaju. Gre za zelo pomembne korake.
Sedaj je potrebna čvrsta zavezanost vlade v Pakistanu k razbijanju terorističnih mrež, da bo tako mogoče preprečiti nadaljnje napade. Komisija preučuje možnost izvedbe projektov, namenjenih krepitvi pakistanskih zmogljivosti v boju proti terorizmu.
V januarju je predviden obisk evropskega koordinatorja za boj proti terorizmu, Gillesa de Kerchoveja. To je vse, kar lahko povem, kot odgovor na dve vprašanji.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospa predsednica, komisar, ti dve vprašanji sva z gospodom Kucem pripravila pred tremi tedni. Kot ste povedali, so se nekatere stvari od takrat spremenile. Zato želim, da ocenite in komentirate izjavo pakistanske vlade, v kateri navaja, da indijskim oblastem ne namerava izročiti nobenega terorista, ki so ga aretirali. Ali lahko tovrstna izjava vpliva na odnose med New Delhijem, Islamabadom in Karačijem?
Wiesław Stefan Kuc
(PL) K svoje vprašanju bi rad dodal še nekaj. Kako lahko preprečimo uporabo pakistanskega ozemlja za usposabljanje talibanskih borcev, ki imajo potem ključno vlogo v bojih v Afganistanu, kjer so nameščene evropske in ameriške enote?
Ján Figeľ
član Komisije. - Kot sem dejal, gre za zelo težko, občutljivo in pomembno temo. Eden izmed načinov, kako lahko pomagamo, je s spodbujanjem demokracije, pravne države, politike za boj proti terorizmu in sodelovanje v regiji, pa tudi v tej določeni državi. Mislim, da obstaja priložnost. Na eni strani si prizadevamo graditi na zaupanju, na drugi pa tudi pozorno spremljamo postopke in izvedene korake. Seveda to, kar ste povedali glede odločitve o neizročanju, ne pomeni prizadevanja za pravico, ampak delovanje v zvezi s tem, kar je pomembno za pakistanski sistem v Pakistanu samem, s ciljem odpraviti možnost za terorizem, v tej državi ali v okolici, ki je tako tragično vplival na razmere v Mumbaju in Indiji.
Z vidika celovitega sodelovanja menim, da lahko Evropska unija, skupaj s številnimi drugimi državami partnericami, vzpostavi močnejše povezave z vladami, ki ukrepajo bolj v preventivnem smislu in si izmenjujejo več obveščevalnih ukrepov v zvezi z mrežami. Upam, da bo nedavno razbitje mreže v Pakistanu služilo kot dober primer, kljub temu pa moramo počakati in videti, kakšen napredek bo dosegla ta država. Smo prisotni, vsaj z omejenimi možnostmi. Povečali smo finančni okvir za sodelovanje s Pakistanom za naslednje obdobje, 2007-2010. Okvir vsebuje 200 milijonov EUR. Del pozornosti je namenjen resnični krepitvi pravne države, demokratičnih institucij in zmožnosti delovanja v tej smeri.
To je vse, kar lahko v tem trenutku povem. Mogoče bomo poleg dodatnih informacij v januarju imeli še dejanske rezultate po tem, ko bosta državo obiskala Komisija in koordinator Sveta.
Zadeva: Vlaganja v energetske infrastrukture
Gospodarska in finančna kriza je prizadela številne države članice. Vsak teden slišimo o novih ukrepih, ki prizadenejo na tisoče zaposlenih v različnih državah članicah. Vlaganja v energetske infrastrukture predstavljajo enega izmed možnih načinov Evrope, da se spopade z gospodarsko krizo. Izgradnja takšnih infrastruktur (naftovodi in plinovodi ali infrastrukture za proizvodnjo in prenos elektrike) zahteva obsežne naložbe s srednje- in dolgoročnim časovnim okvirom začetka izvajanja projekta. Če si želimo ustreznih naložb v energetske infrastrukture, bodo morale države članice močneje črpati iz proračuna TEN-T ali pa se bo za določeno časovno obdobje povečal njihov proračunski primanjkljaj. Kakšne ukrepe predvideva Komisija, da bi pomagala državam članicam, v tem obdobju gospodarske in finančne krize, v njihovih prizadevanjih za doseganje znatnega povečanja naložb v energetske infrastrukture?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa Ţicău, sprašujete o naložbah v energetske infrastrukture. Drugo strateško poročilo o energetskem sektorju, ki ga je sprejela Komisija, poudarja, da mora Evropska unija povečati svoje naložbe v energetske infrastrukture, da bi tako olajšala doseganje naših ciljev energetske politike, ki vključujejo tudi varnost oskrbe, trajnost in konkurenčnost. Svet ministrov za energijo, ki se je sestal prejšnji teden, je prav tako poudaril pomembnost povečanja naših naložb v infrastrukture, da ne omenim podnebnega in energetskega sporazuma, ki ga je prejšnji konec tedna potrdil Evropski svet, danes pa ste ga sprejeli tudi sami v Parlamentu.
Komisija vztraja - in prepričan sem, da lahko računamo tudi na podporo Sveta in Parlamenta - pri tem, da trenutna gospodarska recesija ne sme biti razlog za odlašanje ali zmanjšanje naložb v energetske infrastrukture. Naložbe v energetiko, predvsem pa v energetsko infrastrukturo, bi morale spodbuditi ustvarjanje delovnih mest, inovacije, spodbuditi razvoj novih dejavnosti in uporabo novih tehnologij, hkrati pa prispevati k gospodarskemu zaupanju. Prav tako bi morale prispevati k tem, da bo naše gospodarstvo, s takšnimi naložbami, hitreje napredovalo in postalo gospodarstvo z nizkimi ravnmi emisije CO2.
V programu gospodarske obnove, ki ga je odobrila Komisija in potrdil Svet, predlagamo da bi v obdobju do leta 2010 uporabili dodatne 4 milijarde EUR iz neporabljenih proračunskih virov Skupnosti za vseevropska energetska omrežja in povezane naložbe. To pomeni da bodo v te namene zagotovljene 4 milijarde EUR od 5 milijard EUR, za katere smo v sporočilu, v našem načrtu, predlagali, da jih lahko porabimo.
Prejšnji teden je Evropski svet odobril temeljne točke našega predloga glede tega vprašanja, čeprav še vedno čakamo na to, kako bodo proračunski organi - tako Svet, kot tudi Parlament - tolmačili splošne izjave, ki so vključene v sklepe predsedstva Evropskega sveta.
Poleg tega se je Evropska investicijska banka zavezala k znatnemu povečanju vse do 6 milijard EUR letno za financiranje naložb, povezanih s podnebnimi spremembami, varnostjo, oskrbo z energijo in energetskimi infrastrukturami. Prav tako je najavila svojo zavezanost pospeševanju uporabe trenutnih instrumentov za kreditna jamstva, da bi tako pomagala financirati projekte vseevropskega omrežja, ter tako spodbudila večjo udeležbo zasebnega sektorja, kar je ključnega pomena. Glede na različne ocene obsega naložb, ki so potrebne v obdobju do 2020 ali 2030, ne moremo financirati le iz javnih sredstev.
Je še en dejavnik, za katerega upam, da bo pomemben, ki ga je prav tako potrdil Evropski svet in je vključen v naše predloge. Gre za odločitev o vzpostavitvi evropskega sklada za energetiko, podnebne spremembe in infrastrukturo 2020, partnerstvo, v katerem sodelujejo Evropska investicijska banka, nacionalne agencije za financiranje infrastrukture in drugi morebitni partnerji z namenom financiranja kapitalskih in nepravih kapitalskih projektov na področju infrastruktur na splošno, predvsem pa na področju energetskih infrastruktur.
Na področju, ki ste ga omenili v vprašanju, lahko tako vidimo, da so bile v zadnjih tednih najavljene mnoge pomembne odločitve ali pa se sedaj že izvajajo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Zahvaljujem se vam za odgovor. Omenila bi dejstvo, da so naložbe v električno omrežje ključnega pomena. Če želimo spodbujati obnovljivo energijo ali energijo, proizvedeno iz obnovljivih virov, morajo proizvajalci tovrstne energije imeti zagotovljen dostop do električnega omrežja, da lahko dosežejo končne odjemalce. Prav zaradi tega upam, da bodo ti finančni instrumenti čim prej vzpostavljeni na pregleden način.
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, bom zelo kratek.
Se popolnoma strinjam. Svet za energijo, ki sem ga omenil, in je potekal 8.-9. decembra, je sprejel Direktivo o obnovljivih virih. Menim, da je to še dodaten korak v smeri, ki ste jo izpostavili.
Popolnoma se strinjam z vašim predlogom in prednostnimi nalogami, ki ste jih na tem področju izpostavili.
Zadeva: Izobraževanje otrok priseljencev
V nedavnem sporočilu je Komisija predlagala posvetovanje na temo izobraževanja otrok priseljencev, ki se nanaša tudi na otroke evropskih delavcev priseljencev. Kakšne finančne mehanizme bo Komisija zagotovila državam članicam, da bi lahko izboljšale poučevanje takšnih otrok v materinem jeziku, predvsem če gre za uradni jezike EU?
Ján Figeľ
član Komisije. - Rad bi se zahvalil Marie Panayotopoulos-Cassiotou, ne samo zaradi njenega vprašanja, ampak tudi za njeno zavezanost k boljšemu in širšemu sodelovanju pri izobraževanju.
Glede tega specifičnega vprašanja lahko rečem, da program vseživljenjskega učenja ni le dobro ime, ampak tudi zelo močan in glavni instrument za zagotavljanje vira financiranja, povezanega z učenjem, ki je Komisiji na voljo. Spodbujanje učenja jezika in jezikovna raznolikost sta del posebnih ciljev celotnega programa.
En del programa z imenom Comenius podpira transnacionalne projekte, namenjene obravnavi posebnih potreb otrok priseljence, vključno z jezikovno sestavino ali učenjem jezika. Tako imenovana ključna jezikovna dejavnost znotraj Comeniusa podpira učenje katerega koli svetovnega jezika, vključno z uradnimi jeziki EU. Ključna dejavnost ICT - drugi del Comeniusa - prav tako podpira projekte, namenjene razvijanju inovativne uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ki se uporabljajo pri učenju jezika, predvsem pri posebnih izobraževalnih potrebah otrok s priseljenskim ozadjem.
Evropski socialni sklad je glavni vir financiranja posebne podpore pri izobraževanju in usposabljanju priseljencev ter drugih skupin prebivalstva z manj priložnostmi. Za izvajanje so predvsem odgovorni nacionalni organi.
Evropski sklad za vključevanje, ki je namenjen novo prispelim državljanom tretjih držav, podpira politike vključevanja, vključno na področju izobraževanja in poučevanja jezikov.
Razprava o izidu javnega posvetovanja glede zelene knjige o priseljevanju in mobilnosti bo zaključena do konca leta. Odprta in pomembna je za vse partnerje in še enkrat vabim vse, ki so zainteresirani, da se odzovejo. Obstajajo vprašanja, povezana z instrumenti financiranja izobraževanja otrok s priseljenskim ozadjem. Ta vprašanja bodo vključena v politiko, ki predstavlja odziv na zeleno knjigo prihodnje leto, v času češkega predsedovanja.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, hvala komisarju za njegov odgovor. Pozdravljam dejstvo, da gre za odprto razpravo. Daje mi priložnost, da javno povem, da ohranjanje materinega jezika otrok evropskim priseljencev predstavlja vir, ki ga je treba ohraniti. Komisarjevi sodržavljani iz Španije in Nemčije, ter drugih evropskih držav, v katere so se preselili skupaj z Grki, so želeli, da bi se njihovo otroci lahko naučili grščine in španščine. Novi priseljenci iz novih evropskih držav bi morali zaradi tega prav tako ohraniti svoje jezike, kot tudi druge generacije, ki se rodijo prvim priseljencem. Uradni evropski jeziki so za Evropo pomemben vir in jim moramo zagotoviti prednost.
Ján Figeľ
član Komisije. - (SK) Gospa predsednica, gospe in gospodje, namen sodelovanja na področju izobraževanja in poklicnega usposabljanja je podpreti kulturno raznolikost, ki je očitna tudi iz sestave naših jezikov. V novembru je bil sprejet odličen in po mojem mnenju zelo občutljiv in politično pomemben sklep za prihodnost Unije, ko so ministri 27 držav potrdili svojo zavezanost glede vzpostavitve pogojev, pod katerimi bi mobilnost mladih postala pravilo in ne izjema.
Zaradi pomanjkanja virov je mobilnost danes nekoliko omejena, vendar bi lahko v prihodnje bila ena izmed pomembnih instrumentov pri podpiranju raznolikosti, odprtosti in komunikacij ali dialoga med kulturami.
Vesel sem, da podpora temu sodelovanju raste, predvsem v Evropskem parlamentu. Želel bi izraziti hvaležnost za vaše razumevanje in stalno podporo.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Vprašanje s področja izobraževanja, ki se nanaša na priseljevanje, vendar pa tokrat iz nove države članice EU starim članicam. Kot vemo, se nekatere nove države članice EU soočajo s problemom "bega možganov", na primer, učitelji, ki po dokončanju visoke izobrazbe v eni državi, odidejo v drugi državi, ki ne delajo v skladu s svojim poklicem, vendar prejemajo višjo plačo. Kako Komisija gleda na ta problem in izvajanje kakšnih ukrepov nam predlaga?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Komisar, hvala vam za informacije, ki ste jih posredovali. Vendar pa želim še nekoliko razširiti to temo s tem, ko izpostavim otroke, ki ostanejo doma, medtem ko njihovi starši odidejo na delo v tujino. Dobro je, da se tudi ti otroci naučijo jezika države, v kateri delajo njihovi starši, za nas pa, da ne pozabimo na zaposlitev v njihovi državi. Mislim na primere, ko so otroci ostali doma pri starih starših. Prav tako želim omeniti, da je za te otroke, ki so s svojimi družinami odšli v druge države, kjer so njihovi starši našli zaposlitev pomembno, da prejmejo pomoč pri hitrejšem in enostavnejšem učenju jezika namembne države, da lahko dokažejo svoje intelektualne sposobnosti in pridobijo znanje pri njihovi izobrazbi.
Ján Figeľ
član Komisije. - (SK) Gospa predsednica, le strinjam se lahko s tem, kar je bilo sedaj povedanega. Začel bom z drugim vprašanjem.
Direktiva ali uredba Evropske skupnosti o izobraževanju otrok delavcev priseljencev obstaja od leta 1977, povedano drugače, več kot 30 let, torej gre za vprašanje, ki vključuje države članice - stare, nove, manj stare in manj nove - pri spoštovanju pogojev za izobraževanje prihodnjih generacij.
Direktiva od držav članic dejansko zahteva, da zagotovijo izobraževanje tem otrokom v jeziku države gostiteljice, z drugimi besedami, v uradnem jeziku države, istočasno pa tudi podpirajo izobraževanje v matičnem jeziku in o kulturi matične države, ob sodelovanju z zadevno državo. Zaradi tega na eni strani obstaja dolžnost zagotavljanja, na drugi pa dolžnost podpore. Kakor koli že, vprašanje priseljenih otrok predstavlja del te zelene knjige ali zelenega poročila, tako da bo prišlo do razprav in verjetno do dodatnih ukrepov ali priporočil. Trenutno smo v fazi poslušanja, kasneje pa lahko sprejmemo konkretne ukrepe, vključno z zakonodajo, saj izobraževanje otrok delavcev priseljencev predstavlja zelo pomemben del pri njihovem sprejemanju in vključevanju. Obstajajo dokazi, da problemi pogostokrat nastanejo ravno zaradi pomanjkanja ali slabe kakovosti izobraževanja, ki je zagotovljeno v tem kontekstu.
V zvezi s prvim vprašanjem glede učiteljev in bega možganov - najprej, zelo pomembno je, da Unija nameni več pozornosti visoko kakovostnem usposabljanju učiteljev. To se je prvič zgodilo lani in vprašanje je zelo pomembno, saj bodo učitelji, ne glede na reforme ali posodobitve, o katerih bo tekla razprava ali bodo vključene v izobraževanje, predstavljali osrednjo komponento tega procesa in v njem moramo aktivno sodelovali. Teme, kot so vseživljenjsko učenje, se seveda začnejo pri učiteljih. Učitelji morajo biti prvi pri vseživljenjskem učenju, če želimo, da se bo to prenašalo na mlajše generacije. Obvladovanje številnih novih tem, izkušenj in tehnologij v izobraževalnem procesu je zelo pomembno. Tudi starejša populacija se odloča za učitelje. Številne države v Uniji se soočajo s vse večjim pomanjkanjem učiteljev in predvideva se, da bo v naslednjem desetletju primanjkovalo milijon učiteljev, saj je v številnih državah več kot polovica učiteljev starejših od 50 let.
Omenjam le skrajnosti celotnega problema, vendar pa je beg možganov povezan s tem, kako cenimo intelektualni potencial in kako bomo vlagali v intelektualno lastnino, talente in omogočili ljudem, da razvijejo svoje spodobnosti doma, ne pa da odidejo in iščejo boljših priložnosti. Ravno zaradi tega podpora ne bi smela biti namenjena le na primer večjim izboljšavam kakovosti in dostopnosti izobraževanja, ampak tudi pomembnosti izobraževanja. To bi morali biti cilji v naslednjem letu, ki je bilo razglašeno za evropsko leto ustvarjalnosti in inovacij. Celotna Unija mora več naporov usmeriti v to, da bi postala privlačnejša za visoko usposobljene posameznike in da bi privabljala talente, ne pa da le objokuje njihov beg. Seveda je tudi na posameznih državah, da vložijo več v izobraževanje, celo sedaj, kljub krizi, saj so naložbe v izobraževanje odločile in pomembne celo v takšnih časih, če se želimo iz krize izkopati bolje pripravljeni na konkurenco, biti sposobnejši za inovacije in z močnejšim človeškim potencialom.
Na koncu želim povedati, da dolgoročnega in zanesljivega sodelovanja na področju izobraževanja ni mogoče doseči, ne da bi pri tem posebno pozornost namenjali vprašanju učiteljev, visoko kakovostnem usposabljanju učiteljev in podpori pri njihovem nenehnem izobraževanju, ne le na začetku, ampak skozi celotno njihovo kariero.
Zadeva: Bela knjiga o športu
Kateri elementi bele knjige o športu so bili do danes izvedeni in kakšna so prednostne naloge prihodnje politike Komisije na področju športa v prihodnjih mesecih?
Ján Figeľ
član Komisije. - Menim, da je bela knjiga že sedaj zelo uspešen prispevek Evropske unije, tako s strani Komisije in z zelo pozitivnim odzivom Parlamenta (gospod Mavrommatis je tu v vlogi poročevalca o beli knjigi), pa tudi s strani držav članic. Spomnil bi vas, da je prejšnji teden Evropski svet sprejel poseben sklep o športu - prvič po zasedanju Sveta v Nici decembra 2000 - prav tako pa mislim, da to odraža nove razmere.
V enem letu se je veliko zgodilo, prav tako pa na tem področju potekajo številne dejavnosti. Na primer, od 53 ukrepov, predvidenih v akcijskem načrtu, imenovanem "Pierre de Coubertin", se jih je začelo izvajati 38 ali pa so že bili izvedeni, nekateri izmed njih pa so že bili izpolnjeni ali zaključeni: dve tretjini ukrepov. To govori o prizadevanju in želji po doseganju rezultatov, kar z veseljem povem. Seveda je nekaj teh rezultatov dosegla tudi Komisija.
Te zadovoljive rezultate je bilo mogoče doseči zaradi zavezanosti s strani držav članici, pa tudi s strani športnih organizacij.
Menim, da je bela knjiga omogočila ali pomagala pri postavljanju športa in s športom povezanih projektov v ospredje v obstoječih programih EU. Projekte, povezane s športom, so na primer nedavno podprli evropski sklad za regionalni razvoj, evropski socialni sklad, program vseživljenjskega učenja, program javnega zdravja in programa Mladi v akciji, kot tudi programov Evropa za državljane.
Na določenih področjih je bil zagotovljen napredek. Rad bi omenil nekatere izmed njih. Smernice glede telesne pripravljenosti, ki so jih nedavno sprejeli ministri za šport in jih predali ministrom za zdravje, boj proti dopingu, evropski okvir kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in evropski sistem prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju, kjer šport služi kot eno izmed prvih področij, ki se uporabljajo kot pilotna področja za testiranje. Igralci, ki trenirajo doma: naj vas spomnim, da smo maja tega leta sprejeli deklaracijo o tako imenovanih "doma pripravljenih" ali igralcih, ki trenirajo doma. Študija o prostovoljnem delu v športu: zelo pomembna tema. Boj proti rasizmu in ksenofobiji: veliko ukrepov, tudi v Evropskem parlamentu. Šport, kot orodje v zunanjih odnosih EU. Evropska statistična metoda o merjenju gospodarskega vpliva športa. In potem "boj proti diskriminaciji na podlagi narodnosti"; presoja vpliva na agente igralcev, ki se bo začela izvajati; konferenca o sistemih za izdajo dovoljenj pri nogometu. Pripravljamo se na naslednje polletje in na evropski socialni dialog, ki se je začel 1. julija v Parizu, med partnerji v poklicnem nogometu - UEFA, FIFPro, APFL in ECA. Številne okrajšave, vendar gre za delodajalce in delavce in UEFA, kot krovne organizacije v evropskem nogometu.
Vesel sem, da se je ta socialni dialog začel. Medtem, ko ob tej priložnosti ni mogoče zagotoviti podrobnega poročila o napredku glede vseh zgoraj omenjenih ukrepov, lahko sedaj s precejšnjo gotovostjo sklepamo, da je velik in reprezentativni del akcijskega načrta že znatno napredoval z vidika izvajanja.
In nenazadnje vam želim povedati, da smo konec novembra sodelovali na prvem evropskem športnem forumu v Biarritzu, ki ga je organizirala Komisija, kjer so se srečali ljudje iz športa - 300 udeležencev iz različnih združenj, federacij, pa tudi Komisija in države članice. Srečanju je sledila ministrska konferenca. Menim, da je bil to zelo pomemben dogodek, vendar obstaja veliko spodbud za nadaljevanje in odprtost na tem področju za naslednja predsedstva in naslednje srečanje.
Vesel sem, da je to prizadevanje za sodelovanje med partnerji na področju športa sedaj veliko boljše in plodnejše.
Seán Ó Neachtain
Gospa predsednica, ali bi lahko komisar spregovoril nekoliko več o tem, kar je že povedal o prostovoljstvu in prostovoljnem delu v športu in o tem, kako bo Komisija to spodbujala?
Ján Figeľ
član Komisije. - (SK) Po mojem mnenju predstavlja prostovoljstvo v športu enega izmed ključnih vidikov ali dejavnosti, da bi bil šport bil koristen za vse, kot tudi za celotno organizacijsko strukturo športa oziroma vsaj evropskega modela športa. S tem želim povedati, da je vzpostavitev prostora in podpore za prostovoljno delo v športu zelo pomemben predpogoj.
V beli knjigi smo obljubili študijo prostovoljnega dela v športu. V zvezi s študijo je bil pripravljen javni razpis in je bil dejansko tudi zaključen, tako da se bo študija začela izvajati leta 2009. To pomeni, da lahko rezultate pričakujemo do konca leta ali v začetku leta 2010, socialni, gospodarski in pravni vidiki prostovoljnega dela v športu pa bodo predstavljali del analize, kar nam bo pomagalo pri pripravi priporočil za naslednjo fazo procesa. Z veseljem lahko dodam, da se znotraj okvira programa, poimenovanega evropska prostovoljna storitev za mlade, prostovoljno delo širi po obsegu in da ga podpira tudi Parlament. V načrtu je tudi izvedba evropskega leta prostovoljnega dela.
Po mojem mnenju pridobiva prostovoljno delo tudi nov pomen zaradi dejstva, da je vse bolj obravnavano kot oblika neformalnega izobraževanja. Novembra je Svet prvič v zgodovini sprejel svoje prvo priporočilo o prostovoljnem delu za mlade v Evropski uniji. Gre za prvi zakonodajni ukrep na področju mladih po tej vzpostavitvi sodelovanja pred več kot 20 leti in vesel sem, da je tesno povezan tudi s prostovoljstvom v športu.
Številni, pred kratkim sproženi projekti Evropske unije, predvsem tisti, ki sta jih začela izvajati Komisija in Parlament, so bili namenjeni podpori prostovoljstva v kontekstu mednarodnih športnih prireditev. Ta študija nam bo tako pomagala, da pripravimo naslednje korake. Po mojem mnenju sektor prostovoljnega dela izjemno raste, tako s količinskega, kot tudi kakovostnega vidika.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospa predsednica, komisar, še enkrat vam želim čestitati za pobudo Komisije, da v Parlament predloži belo knjigo o športu in kot poročevalec Evropskega parlamenta, želim zastaviti naslednja dopolnilna vprašanja: kot sta nam včeraj povedala Nicolas Sarkozy and José Barroso, bo uporabljena Lizbonska pogodba, če bo do konca leta 2009 potrjena na Irskem, šport pa je sedaj aktiven vidik in del Lizbonske ozirom pogodbe o reformi. Slišali smo vaš program. Rad bi se osredotočil na to, kakšne finančne linije in proračun bo na voljo v prihodnjem letu in naslednjih letih za šport, če jih izračunamo glede na trenutno stanje.
Avril Doyle
Komisarja želim vprašati, če lahko poda svoja stališča glede športa v našem šolskem programu, trenutni epidemiji prekomerne telesne teže otrok in resne povezave med obema, in če lahko pove, ali katera izmed držav članic ni bila zastopana na športnem forumu v Biarritzu novembra.
Ján Figeľ
član Komisije. - (SK) Po mojem mnenju nov sporazum ne predstavlja le priložnosti za športno politiko EU, ampak tudi za športni program EU in verjamem, da bo prav tako priljubljen in blizu državljanom Unije, kot program Erasmus, ki je postal zelo priljubljen in učinkovit. Ne gre le za vprašanje povečane mobilnosti posameznikov, ampak tudi za bolonjski proces in številnih priložnosti za izobraževanje, ki jih vidimo po dvajsetih letih v vlogi evropske učne poti k večji odprtosti in pomembnosti izobraževanja, usposobljenosti in privlačnosti Evrope. To je zelo pomembno.
Šport je nujen, pa tudi priljubljen in prav zaradi tega bi morali biti vsi programi, ki se nanašajo na člen 149, tesno povezani s prostorom in načrtom izobraževanja in z mladimi, saj je bil šport prvič izrecno dodan členu 149. V skladu s tem členom bodo vzpostavljeni podobni instrumenti in podobne razporeditve Sveta ministrov.
Z zadovoljstvom lahko povem, da je Komisija pripravljena sodelovati pri pripravi uporabe tega člena, bela knjiga pa je odličen predpogoj ali korak v tej smeri, ki istočasno ne obsoja vnaprej, ampak postavlja šport bolj v središče sodelovanja tako med državami, kot tudi med športnimi organizacijami v Evropi.
V zvezi s financami, začetki so pogosto precej skromni, vendar istočasno tudi zelo potrebni. Pričakujem da bo v Parlamentu sprejet poseben proračunski razdelek ali postavka za naslednje leto, znesek 6 milijonov EUR pa bo v pomoč pri nekaterih dejavnostih ali pripravah za prihodnje obdobje športnega programa. Prezgodaj je še, da bi danes govoril o posledicah za proračun. Govoril bom raje o pripravljalnem delu. Nekatere ideje so že bile odobrene v Parlamentu.
V zvezi z Biarritzom ali izobraževanjem in športom, menim, da je bil Biarritz uspešen, prav tako pa sem že povedal, da je šlo za uvodni forum. Istočasno pa so sklepi Evropskega sveta sledili v roku dveh tednov in ne zgodi se vsak dan, da bi ministrski predsedniki in predsedniki govorili o športu. Uradni sklepi so zelo spodbudni, ne samo v zvezi s forumom v Biarritzu, ampak tudi v zvezi z nadaljnjim sodelovanjem in vsebino tega sodelovanja.
Prekomerna telesna teža in šport sta tesno povezana, saj je šport najučinkovitejše sredstvo ali orožje v boju proti prekomerni telesni teži. V Evropi je žal prišlo do splošnega upadanja obsega telesne vzgoje z vidika števila ur na učenca v šolskem letu in to je slab trend, ki ga je treba spremeniti. Istočasno je treba izboljšati kakovost in čas porabljen za tovrstno izobrazbo in vesel sem, da nam je prvič uspelo pripraviti tako imenovan sklop smernic za telesno vzgojo, ki je bil odobren v Biarritzu. Pripravili so ga strokovnjaki in verjamem, da bo odobren, mogoče izveden, predvsem pa odobren in potrjen na ravni držav članic s strani ministrov za zdravje na Zdravstvenem svetu. To kaže na to, da šport zahteva horizontalen pristop. Zahteva več usklajevanja in povezanosti na različnih področjih naše politike in Komisija si bo prizadevala, da bo to z vašo pomočjo dosegla.
Christopher Beazley
Gospa predsednica, glede ustreznega vrstnega reda želim povedati le, ker je gospod Cappato prisoten, da sem zelo razočaran, ker Evropska komisija ni odgovorila na vprašanje 38. Vaše službe so mi povedale, da bo gospod Cappato prejele pisni odgovor, ali predvidevate odgovoriti na vprašanje 38 kasneje?
Predsednica
Gospod Beazley, pravkar sem hotela povedati, da bo odgovor na vprašanje podan v pisni obliki.
Tudi sama sem razočarana, da nismo prišli do tega vprašanja, vendar je čas za vprašanja vedno oblikovan tako, da ima komisar na voljo 20 minut in komisar Figeľ je že močno prekoračil ta čas. Tako, da bomo morali preiti h komisarju Almunii.
Christopher Beazley
Ali mi bi lahko komisar poslal kopijo njegovega odgovora na vprašanje gospoda Cappata, saj me ta tema zelo zanima?
Verjetno bi se lahko strinjali, da sedaj ni pravi čas za razpravo o tej zadevi. Na Olimpijskim igrah bi morale biti le olimpijske zastave. Če bi imeli evropsko zastavo, bi moji in vaši sodržavljani mogoče dosegli več medalj.
Predsednica
Gospod Beazley, zavedam se, da želimo nadaljevati s tistimi, ki so zastavili vprašanja. Prepričana sem, da vam bo gospod Cappato pripravljen poslati kopijo odgovora.
Zadeva: Evro in inflacija
Kako se je evrsko območje odzvalo ob upoštevanju inflacijskih pritiskov, ki smo jim priča na svetovni ravni v zadnjem letu in kakšne so trenutne napovedi v zvezi z ohranjanjem kupne moči skupne valute?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, gospod Medina Ortega, vprašali ste me glede poteka inflacije v evrskem območju in njenih posledicah z vidika, kako se je odzvalo evrsko območje.
V zadnjih 15 mesecih smo nedvomno doživeli dva očitno nasprotujoča si procesa, ki pa sta se oba pojavila v naših gospodarstvih. Na eni strani so v obdobju do julija 2008 gospodarstva v evrskem območju, vsa druga evropska gospodarstva in še številna druga, tako v industrializiranih državah, kot tudi v državah v razvoju utrpela hud šok zaradi dviga cen nafte ter drugih surovin za živila in neživila.
Pri tem osupljivem porastu smo bili priča ceni za sod nafte skoraj 150 USD v juliju, cene pšenice, koruze, riža in drugih surovin pa so izjemno zrasle, kar je očitno povzročilo socialne probleme in dvignilo indekse cen. Evrsko območje je letos v obdobju junij-julij zabeležilo 4 % dvig indeksa cen.
V začetku pomladi pa je resna gospodarska upočasnitev - v mnogih primerih pa sedaj tudi recesija - v večjih gospodarstvih v evrskem območju, Združenih državah Amerike in na Japonskem, povzročila izjemen akutni negativni šok v povpraševanju, ki ga lahko opazimo tudi v državah v razvoju, kot sta Kitajska, Indija in druge. Cene surovin so sedaj strmo padle, tako da sod nafte stane približno 43 ali 45 USD, podoben vzorec zelo strmega upada pa lahko vidimo tudi v cenovnih gibanjih drugih surovin. V zvezi z našim indeksom cen je Eurostat danes objavil indeks cen za november, ki kaže, da znaša medletna stopnja inflacije v evrskem območju 2,1 %.
Ob upoštevanju dejstva, da so se cene znatno zvišale v prvi polovici letošnjega leta, bo v letu 2008 povprečna inflacija v evrskem območju znašala približno 3 %. Točne številke vam ne morem povedati, bomo pa točno vedeli prihodnji mesec. Na splošno pa lahko že sedaj povemo, da bo prvič od kar obstaja evrsko območje v tej obliki, in sicer od leta 1999, v prihodnjem letu povprečna inflacija v območju 16 držav z evrom manjša od 2 %, kar je pod mejno inflacijo, za katero Evropska centralna banka meni, da je v skladu s cenovno stabilnostjo cen. Ne moremo ovreči možnosti, da bi lahko bila medletna inflacija sredi leta, v juliju ali juniju, celo negativna, zaradi strmega porasta cen nafte in surovin.
To pa seveda ne pomeni, da problemi z oblikovanjem cen ne obstajajo. Tudi v obdobju nizke inflacije, ki je posledica krize in trenda cen surovin, še vedno obstajajo mikroekonomski problemi z oblikovanjem cen. Komisija je pravkar objavila sporočilo o cenah živil, v katerem obravnavamo ukrepe, ki jih izvajamo za odpravo razmer, v katerih prihaja do zlorab maloprodajnega trga ali napak v zvezi s cenami živil. V sklopu pregleda notranjega trga obstaja tudi celoten sklop ukrepov, ki jih je objavila Komisija z namenom spremljanja trgov, kjer se cene ne oblikujejo pravilno.
Na področjih kjer imamo, skupaj s Centralno banko, pristojnosti, ukrepamo tudi makroekonomsko, prav tako pa tudi mikroekonomsko.
Na koncu ste omenili tudi vidike zunanje kupne moči. Evro je močno porasel v primerjavi z ameriškim dolarjem in drugimi valutami. V juliju je bil efektivni devizni tečaj evra v primerjavi z valutami naših drugih partnerjev in konkurentov izjemno visok in očitno je prišlo do precenitve efektivnega deviznega tečaja evra. Sedaj so se razmere vrnile na normalnejše stopnje, na kar lahko gledamo, v akademskem ali analitičnem delu, kot na uravnotežen devizni tečaj evra.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hvala vam, komisar, za zelo pomemben, natančen in popoln odgovor.
Nadaljnje vprašanje moramo precej previdno formulirati, saj določevanje obrestnih mer ni v pristojnosti Komisije, ampak Evropske centralne banke, ta dva organa pa sta med seboj neodvisna. Kljub temu pa se zdi, da so inflacija in obrestne mere medsebojno povezane.
Nekateri ljudje menijo, da je Evropska centralna banka dvignila obrestne mere, ko tega mogoče ne bi bilo treba storiti, ter s tem potrošnikom povzročila znatne težave, medtem ko smo sedaj priča drugačnemu procesu, nekakšni konkurenčnosti, ki se nanaša na zmanjševanje obrestnih mer. Če se ne motim znaša obrestna mera v ZDA 0,25 %, kar je praktično nič.
Ali Komisija izvaja kakršno koli ocenjevanje vpliva odločitev Evropske centralne banke na inflacijo in ali ima kakšno napoved kakšne bi lahko bile posledice v prihodnje?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, naše poročilo o prvih desetih letih evra - EMU 10 -, ki sem ga imel čast prestaviti poslancem tega Parlamenta in Odboru za ekonomske in monetarne zadeve Parlamenta, med drugim vključuje analizo poteka inflacije in instrumente, ki so bili uporabljeni v monetarni politiki.
To analizo smo izvedli zelo previdno, da ne bi vrgli nobene sence dvoma na naše spoštovanje neodvisnosti Evropske centralne banke. Vendar lahko prav tako povem, če pogledam inflacijske številke za evrsko območje od leta 1999 do 2007, da je bila povprečna inflacija na območju vsako leto ob koncu leta, ko je mogoče izračunati povprečje čez celo leto, vedno nekoliko nad ciljno vrednostjo stabilnosti cen ECB, čeprav zelo blizu nje.
Zato lahko rečem, da so bili letni rezultati vse od uvedbe evra in od takrat, ko je ECB prevzela monetarno politiko za evro, pozitivni in veliko boljši, kot rezultati, ki so jih imela številna gospodarstva sedaj v evrskem območju, ko so še imela svoje monetarne politike in seveda svoje centralne banke.
Zaradi razlogov, ki sem vam jih navedel kot odgovor na prvo vprašanje, je bilo to zadnje leto 2008 precej bolj zahtevno, saj je bilo sestavljeno iz dveh skrajno različnih polovic. Prvo polovico je zaznamoval dvig cen, kar je povzročil zunanji, skrajno agresiven inflacijski šok. V drugi polovici leta so cene strmo padle zaradi številnih razlogov, predvsem pa zaradi gospodarske upočasnitve in v našem primeru, recesije, v katero se sedaj vse bolj pogrezamo.
V takšnih okoliščinah je zelo enostavno kritizirati centralne banke, ne glede na to ali so v Frankfurtu, Washingtonu, Londonu ali kateri koli drugi svetovni prestolnici. Kljub temu se je ECB v celotnem času krize, vse od avgusta 2007 izkazala za zanesljivo v svojih analizah, umirjena pri sprejemanju odločitev in uspešna pri usmerjanju svojih politik.
Gre za banko, ki je bila vodilna pri odzivu na hipotekarno krizo avgusta 2007. Menim, da so bili njeni ukrepi skladni s pristojnostmi, podeljenimi s Pogodbo, Svetom, Parlamentom in Evropsko uniji na splošno. Prav sedaj počne to, kar bi banka morala početi, predvsem zagotavljati likvidnost in preprečevati, da bi premajhna likvidnost povzročila kreditni krč, ki bi lahko razmere še poslabšal.
V Katero smer bodo šle odločitve ECB v prihodnosti, vam ne znam povedati. Gospod Trichet, ki redno odgovarja na vaša vprašanja, vam lahko to pove z besedami človeka, ki dela v centralni banki. Vendar pa lahko po tem, ko že več let sledimo sporočilu ECB ob četrtkih, prvi teden vsakega meseca, tako po sestanku njenega nadzornega sveta, dokaj enostavno izluščimo ne le odločitve, ki jih sprejema, ampak tudi, ne da bi najavljala vnaprej, tržno usmeritev in način, na katerega analizira svojo monetarno politiko za prihajajoče mesece.
Gay Mitchell
Tudi sam se pridružujem komisarju pri odobravanju ukrepov, ki jih je izvaja Evropska centralna banka. Menim, da so bili zelo dosledni in zelo umirjeni. Vendar imam za komisarja vprašanja, kljub neodvisnosti Centralne banke, ki jo tako on, kot tudi mi vsi v Parlamentu podpiramo. Brzdanje inflacije je pripomoglo k ustvarjanju približno 16 milijonov delovnih mest v evrskem območju v teh 10 letih obstoja. Kaj so po mnenju komisarja sedaj prednostne naloge Evropske centralne banke, glede na to, da je inflacija padla tako nizko? Neodvisnost Centralne banke je treba še naprej ohranjati, vendar nam to ne more preprečiti, da bi ponudili mnenje. Ali torej komisar meni, da bi se morale prednostne naloge ECB sedaj spremeniti, glede na to, da je stopnja inflacije tako nizka in da obrestne mere ne morejo več znižati inflacije?
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, v kolikšni meri se evrsko in neevrsko območje razlikujeta v tem pogledu in v katerih sektorjih predvidevate v bližnji prihodnosti najvišjo stopnjo inflacije?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospod Mitchell, v Pogodbi je stabilnost cen določena, kot glavna prednostna naloga. Glavna naloga Evropske centralne banke je, da ohranja stabilnost cen. Ko bo ta glavna naloga ali cilj izpolnjen, in v kolikor je že izpolnjen, je njena naloga, da zagotovi usklajevanje monetarne politike s preostalimi cilji gospodarske politike. To je nekaj, kar morajo zagotoviti ECB in druge evropske institucije.
Kaj za ECB pomeni stabilnost cen? Menim, da je to zelo jasno opredelila leta 2003, če se ne motim. Pomeni inflacijo, nižjo od 2 %, vendar zelo blizu 2 %, srednjeročno gledano.
V vseh teh letih, od leta 1999 do sedaj, je uresničevanje tega cilja le malo pod 2 % pomenilo ohranjanje nizke inflacije. Prihodnje leto, če napovedi držijo, lahko stabilnost cen prvič do sedaj pomeni prizadevanje za ohranitev inflacije do 2 %, ne da bi to presegli, saj se bomo verjetno znašli v razmerah, v katerih ne bo le medmesečna stopnja inflacije, ampak mogoče tudi srednje ročne inflacijske napovedi podale pod 2 %.
Vendar pa bo prednostna naloga ostala ista. Uporabljeni instrumenti in metode za doseganje cilja bodo seveda drugačni, vendar pa bo to še naprej ostalo cilj.
Drugo področje dejavnosti ali sklop ukrepov vsake centralne banke, s tem pa tudi Evropske centralne banke, je zagotavljanje likvidnosti. To je v tem trenutku izjemno pomembno.
Menim, da ECB počne to, kar mora, pri tem pa ne skriva dejstva - to tudi odkrito priznava -, da zagotovi likvidnost zjutraj, vendar pa običajno še pred koncem delovnega dneva, prejme likvidnost od tistih finančnih institucij, ki te likvidnosti niso porabile za zagotavljanje kreditov. Zaradi tega je prišlo do razprave: časopisi v teh dneh navajajo izjave podpredsednika ECB gospoda Papademosa in nekaterih drugih izvršnih direktorjev glede tega, da banka razpravlja o tem, kako bi morala uporabiti potrebne instrumente ter tako zagotoviti, da bo to zagotavljanje likvidnost učinkovito, ne pa le zaključena operacija, ki se vsak večer konča z vračanjem denarja na mesto, od koder je zjutraj prišel.
Sedaj bom prešel na drugo vprašanje glede razlik. V nekaterih državah EU zunaj evrskega območja je inflacija višja, kot v veliki večini držav znotraj tega območja. Če si ogledamo sporočilo, ki ga je v zvezi z inflacijo danes zjutraj posredoval Eurostat, boste opazili, da ima večina držav EU zunaj evrskega območja višjo stopnjo inflacije kot države z najvišjo inflacijo znotraj evrskega območja.
Torej je inflacija v tem trenutku višja zunaj evrskega območja, v veliki meri zaradi tega, ker gre za države zunaj območja, v katerih poteka hiter proces približevanja in kjer je večji inflacijski pritisk zaradi vrste intenzivnejših vplivov uporabe energije, večje odvisnosti od tujih virov energije, ki so dvignili ceno ali zaradi "vpliva Balassa-Samuelson", če uporabim tehnični izraz.
Pri primerjavi posameznih sektorjev je inflacija očitno najvišja v storitvenem sektorju. Kljub zelo hitremu padcu medletne inflacije v zadnjih mesecih, lahko opazite, da je inflacija v storitvenem sektorju ostala dokaj nespremenjena 2,5-2,6 %. Inflacija v sektorjih prehrambnih izdelkov, predelane hrane in industrijskega blaga je zaradi razlogov, ki sem jih navedel v odgovoru na vprašanje gospoda Medine Ortege, veliko bolj nihala. Storitveni sektor pa je ostal na stopnji inflacije, ki je nad ciljem stabilnosti cen, v skladu s katerim naj bi ostala pod 2 %. Vendar je tudi tu blizu 2 %.
Zadeva: Organizacija gospodarskega vodenja Evropske unije
Z vidika intenzivnosti in popolnoma zavezujoče narave uredbe, obstaja nesorazmernost med popolno monetarno unijo in gospodarsko unijo, ki ostaja nepopolna.
Kakšni strateški usmeritvi bi morali po mnenju Komisije slediti pri organizaciji gospodarskega vodenja Evropske unije, da bi odpravili to nesorazmernost.
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospa predsednica, gospod Papastamkos sprašuje glede vodenja v evrskem območju.
Pravkar sem govoril o vodenju v monetarnem stebru gospodarske in monetarne unije, Evropski centralni banki in Evropskem sistemu centralni bank. Povedano odkrito, menim, da to zelo dobro deluje. Menim, da gre za uspeh.
Vodenje v drugem stebru, gospodarskem stebru gospodarske in monetarne unije deluje, vendar je treba opraviti še veliko dela. Usklajevanje fiskalnih in proračunskih politik deluje in menim, da sta do sedaj, vse od pregleda v letu 2005, Pakt za stabilnost in rast ter proračunsko usklajevanje, ki je vključeno v izvajanja pakta, delovala zelo dobro.
Sedaj smo na težki preizkušnji ker so zaradi gospodarske upočasnitve in ukrepov za fiskalno spodbudo, plus svežnjev, ki so namenjeni podpori finančnega sistema, javne finance pod izjemno obremenitvijo, Pakt za stabilnost in rast pa je treba izvesti v zelo težkih razmerah.
Treba ga je izvesti ob upoštevanju njegove celotne prožnosti, hkrati pa ohranjati in delovati v skladu s pravili pakta, to pa bo eden izmed glavnih preskusov.
Obstaja tudi drugi dejavnik, ki ga prav tako analiziramo v našem poročilu o prvih desetih letih gospodarske in monetarne unije. Če se ozremo prek usklajevanja naših fiskalnih in proračunskih politik, menim, da moramo nujno izboljšati usklajevanje naših makroekonomskih politik. V nekaterih državah obstajajo znatna makroekonomska neravnovesja, vključno z Madžarko in Latvijo, ki se trenutno soočata z velikimi težavami v plačilnih bilancah in od nas, od monetarnega sklada potrebujejo znatno finančno pomoč. To pomeni, da obstajajo kumulativna neravnovesja, ki jih nismo mogli pravočasno odpraviti z našim sistemom usklajevanja.
To so države zunaj gospodarske in monetarne unije in so v tretji fazi z evrom. Celo znotraj evrskega območja obstajajo odstopanja v trenutnih primanjkljajih tekočega računa in razvoju stroškov dela na enoto. Po mojem mnenju potrebujejo veliko učinkovitejše usklajevanje, ki nam ga je uspelo do sedaj zagotoviti, kljub prizadevanjem evro skupine, da bi to dosegla.
Menim, da evro skupina sedaj veliko bolje dela, ko je mesto predsednika v letu 2005 zasedel ministrski predsednik Luksemburga Jean-Claude Juncker in vzpostavil stabilno predsedovanje. Še vedno pa je treba opraviti veliko dela z vidika notranjega usklajevanja makroekonomskih politik ali nekaterih strukturnih reform, ki presegajo okvir proračunskega usklajevanja, pa tudi veliko dela z vidika zunanjega usklajevanja.
Verjamem, da je nam in ostalemu svetu evro kot valuta dovolj pomemben ter si ne bomo dopustili, da ne bi bili zastopani interesi, stališča in prednostne naloge evra in držav evrskega območja na večstranskih forumih in institucijah na skladen, dosleden in celovit način.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, hvala komisarju za njegov odgovor. Vesela sem, da ste omenili dejstvo, da je pri gospodarskem vodenju treba opraviti še veliko dela in da ste potrdili neskladnost med strogim monetarnim vodenjem in sproščenim, nepopolnim, napačnim gospodarskim vladanjem. Komisarju bi rad zastavil naslednje vprašanje:
Iskreno povejte, na podlagi vaših dosedanjih izkušenj in ob upoštevanju te finančne krize ter dejstva, da se je spremenila v gospodarsko krizo, če bi danes spreminjali pogodbo, kakšne predloge bi podali z vidika institucionalnih temeljev za spodbujanje gospodarskega vodenja v Evropski uniji?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Mislim, da lahko na to odgovorim zelo hitro, ne da bi pri tem ponavljal nekatere izmed točk, ki sem jih omenil že v prejšnjem odgovoru.
Moje ideje o tem, kaj je treba storiti, se odražajo v poročilu o prvih desetih letih gospodarske in monetarne unije in v bolj političnem sporočilu, ki ga je Komisija zavzela na mojo pobudo, ter da smo razpravljali tu Parlamentu in znotraj Sveta. Potrebujemo boljše usklajevanje fiskalnih in proračunskih politik, ne samo kratkoročno, ampak tudi srednje- in dolgoročno; potrebujemo usklajevanje - kar je bilo do sedaj zelo šibko - nefiskalnih makroekonomskih politik, da bi se bila tako gospodarstva evrskega območja spodobnejša prilagoditi in da bi izboljšali priprave držav, ki se nameravajo pridružiti evrskem območju v naslednjih nekaj letih, saj se jih prijavlja vedno več. Usklajevanje potrebujemo na podlagi jasne, natančne strategije z izrecnimi prednostnimi nalogami in enotnim delovanjem zunaj evrskega območja, prav tako pa potrebujemo vodenje, ki nenehno strmi za večjo učinkovitost evrske skupine, v skladu s tem, kar smo delali v času predsedovanja gospoda Junckerja od 1. januarja 2005.
Armando França
(PT) Zahvaljujem se za vaša mnenja. Rad bi slišal vaše mnenje o naslednjem: po mojem mnenju bo gospodarska in monetarna ureditev EU postala popolna šele takrat, ko bo vzpostavljeno skupno območje svobode, varnosti in pravice. Z drugimi besedami, potrebujemo skupne zakone, ki so enaki za vse, prav tako pa morajo sodišča te zakone izvajati na enak način po vsej Uniji. Vendar pa smo še daleč od vzpostavitve skupnega območja svobode, varnosti in predvsem pravice. Moje vprašanje se glasi: če zaradi kakršnega koli razloga Lizbonska pogodba ne bo začela veljati, česar si ne želimo, ali menite, da bi to ogrozilo proces evropskega združevanja, predvsem gospodarsko in monetarno unijo?
Joaquín Almunia
član Komisije. - (ES) Gospod França, moj odgovor mora biti kratek, je pa vaše vprašanje zelo zanimivo.
V zvezi s pravnim besedilom - besedilom Pogodbe - moramo povedati, da je velika večina predpisov primarne zakonodaje, ki jo gospodarska in monetarna unija potrebuje, da bi delovala, kot vsi želimo, pripravljena že vse od Maastrichtske pogodbe in so bili povzeti v vseh naslednjih Pogodbah. Danes so vključeni v pogodbo iz Nice; jutri bodo vključeni v Lizbonsko pogodbo.
V Lizbonski pogodbi obstajajo še nekatere dodatne izboljšave, vendar je bistvo, ki je potrebno za gospodarsko in monetarno unijo z vidika Pogodbe bilo vključeno že vse od Maastrichtske pogodbe.
Vendar pa začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, skupaj z sklepi, namenjeni pospeševanju evropskega združevanja, kot sklepi, ki jih je prejšnji teden potrdil Evropski svet, danes zjutraj pa tudi vi v Parlamentu, vzpostavlja okvir za gospodarsko in monetarno povezovanje, ki je potreben za nadaljnji razvoj v pravi smeri. S samim besedilom Pogodbe bi bilo mogoče opredeliti, koliko napredka bo doseženega pri gospodarski in monetarni uniji in ali gre ta napredek v pravo ali napačno smer.
Verjamem, da predstavlja Lizbonska pogodba, kot politični cilj, in politična volja voditeljev, držav članic, Parlamenta in Komisije, da vztrajajo pri Lizbonski pogodbi, kljub težavam zaradi zaporednih neuspelih referendumov, to, kar gospodarska in monetarna unija potrebuje v zvezi s političnim prostorom, političnim okoljem, da bi se razvijala v pravo smer.
Gay Mitchell
Ne bom oviral postopka. Zavedam se, da obstajajo težave, vendar je bil včeraj čas za vprašanja Svetu odpovedan.
Tudi sam delam v odborih kot številni drugi prisotni poslanci. So tudi drugi ljudje, ki ne sodelujejo pri delovanju Parlamenta, v odborih ali na plenarnih zasedanjih. Edina priložnost, da pokažemo naše sodelovanje je, da spregovorimo na plenarnem zasedanju.
Poznam poslance, ki ne prihajajo v Parlament, vseeno pa prejemajo plačo. Tisti, ki smo prisotni, bi morali imeti možnost, da zastavimo vprašanja komisarjem. Moje vprašanje je povezano z dvema drugima vprašanjema. Mogoče je sedaj čas, da preidemo na loterijski sistem in vsak komisar bi moral odgovoriti na štiri, pet vprašanj, na ostala pa bi odgovorili v pisni obliki. Vsekakor pa ne moremo več nadaljevati s trenutnim sistemom.
Hvala za vaše potrpljenje. Hotel sem le, da gre to v zapisnik, ker menim, da je res zelo nepošteno.
Predsednica
Gospod Mitchell, povedati moram, da se danes na tem mestu počutim dokaj neudobno. Imamo težave in poiskati moramo rešitev.
Mogoče bi bilo dobro, če bi v govorih člani komisije skušali razumeti, da je dolga vrsta poslancev, ki čakajo na odgovore in bi mogoče lahko včasih podajali krajše odgovore, čeprav smo zelo hvaležni za podrobne odgovore. Ne nameravam kritizirati, kljub temu pa bi mogoče lahko upoštevali pripombo.
Zadeva: Farmacevtsko zdravljenje - čezmejno zdravstveno varstvo
Člen 14 predloga direktive o uveljavljanju pravic bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva se nanaša na priznavanje receptov, predpisanih v drugi državi članici. Ob upoštevanju, da se ne tržijo vsa lastniška zdravila v vseh državah članicah, da se isto lastniško zdravilo lahko prodaja v drugačni embalaži ali vsebini v različnih državah, da se v nekaterih državah članicah lastniška zdravila lahko prodajajo samo pod blagovni znamko in ne pod njihovim generičnim imenom, ter da so lahko zdravila, navedena na receptu, v jeziku, ki ga zdravnik ali lekarnar, ki zdravilo izroča, ne razumeta, kakšno je stališče Komisije v zvezi s tem, ali je mogoče izdelek, predpisan na receptu, ki pa se ne trži v državi članici, nadomestiti z drugim zdravilom (princeps ali generičnim), ob upoštevanju dejstva, da je ta praksa v nekaterih državah članicah prepovedana?
Ali bo zagotovila podrobnejše informacije o določbah, ki jih namerava sprejeti (v skladu s členom 14(2)(a) in (b)), da bi tako zagotovila možnost za preverjanje pristnosti receptov in predpisanih zdravil?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospa predsednica, kot je Komisija večkrat opozorila in poudarila, pravila, ki lekarnarjem v eni državi članici prepovedujejo sprejemanje receptov za lastno rabo, ki jih je izdal zdravnik v drugi državi članici, presegajo določbe, potrebne za varstvo javnega zdravja, ter so tako v nasprotju z zakonodajo Skupnosti, natančneje s členom 49 Pogodbe. Če je torej za zdravilo izdano dovoljenje za promet na ozemlju ene države članice v skladu s členom 6(1) Direktive 2001/83, mora ta država članica zagotoviti, da je mogoče recepte, ki so jih izdale pooblaščene osebe v drugi državi članici, uporabljati na njenem ozemlju. V skladu s sodno prakso Sodišča Evropskih skupnosti ne sme nobeno omejevanje takšnega priznavanja voditi v diskriminacijo, mora biti utemeljeno, hkrati pa mora biti sorazmerno.
Poleg tega Komisija meni, da bi bilo, zaradi razlogov javnega zdravja, sorazmerno, če bi nacionalna zakonodaja zagotavljala določbo, v skladu s katero bi lahko lekarnarji zavrnili izdajo na recept, če utemeljeno in upravičeno dvomijo v pristnost recepta in da izvzamejo zdravila, za katera je potreben poseben recept, kot je določeno v členu 71(2) Direktive 2001/83.
Člen 14 predloga direktive o uveljavljanju pravic bolnikov na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, je namenjen ravno zagotavljanju varstva pri priznavanju receptov, ki so bili zakonito izdani v drugi državi članici v skladu z omejitvami, ki sem jih navedla. Namen člena 14(2) je olajšati priznavanje receptov, ki jih je izdal zdravnik v drugi državi članici, s tem, ko odobrava ukrepe, ki bodo lekarnarjem pomagali pri izdaji zdravila na recept, ki je bil izdan v drugi državi članici in kjer ni nobenega dvoma v zvezi s pristnostjo recepta ali pravilno identifikacijo predpisanega zdravila. Komisija ne more podati podrobnosti ukrepov, ki bodo odobreni v skladu s členom 14, saj bodo ti ukrepi seveda sprejeti v skladu z regulativnim postopkom v okviru odbora, sestavljenega iz predstavnikov držav članic, zaradi tega Komisija sedaj ne more predvidevati, za katere ukrepe se bodo odločili ti predstavniki držav članic. Prav tako želi Komisija poudariti, da se člen 14(2) nanaša na ukrepe, ki bodo zagotavljali varno identifikacijo predpisanih zdravil, nikakor pa ne vsebuje določb o kakršni koli specifični rešitvi za doseganje tega cilja.
Poleg tega se Komisija zaveda teme, na katero se sklicuje spoštovana poslanka Evropskega parlamenta v zvezi z različnimi politikami, ki jih uporabljajo različne države članice pri prizadevanjih, da bi olajšale zamenjavo enega zdravila, ki se trži kot patentno zdravilo, z generičnim zdravilom, vendar gre v tem primeru za vprašanje, ki ga obravnavajo države članice same. Komisija ne more prisiliti držav članic k odločitvi, ali lahko lekarnar zamenja eno zdravilo z drugim. O tem se morajo seveda odločiti države članice.
Na koncu želim povedati, da recept, ki ga izda zdravnik v drugi državi članici, zagotavlja enaka jamstva bolnikom, kot recept, ki ga izda zdravnik v zadevni državi članici in v skladu s sodbo Sodišča z dne 7. marca v primeru Schumacher in v primeru Komisija proti Nemčiji leta 1990, enako velja tudi za zdravila, kupljena v lekarni, ki je v drugi državi članici.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospa predsednica, najprej želim komisarki zaželeti veliko sreče pri njenih prizadevanjih glede zakonodajnega instrumenta o čezmejnem zdravstvenem varstvu. Zastaviti želim naslednje vprašanje:
Glede na to, da morajo bolniki, ki potujejo po državah članicah, vedno imeti možnost najti svoje zdravilo in da je to še posebej pomembno za bolnike s kroničnimi boleznimi, kot so bolezni srca, ali ste mogoče razmišljali o vzpostavitvi baze podatkov patentiranih zdravil, ki so na voljo v Evropski uniji, da bi tako zdravniki vedeli ali bodo bolniki, ki potujejo iz države članice A v državo članico B lahko našli svoje zdravilo? In če ste, kako gledate na to?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospa predsednica, Parlamentu želim povedati, da EMEA, ki je - kot veste - Evropska agencija za zdravila v Londonu, trenutno izvaja obsežen projekt priprave točnega seznama vseh zdravil, ki so odobrene v različnih državah članicah in ki imamo mogoče enake sestavine, tako da bo lekarnar, ki prejme recept, vedel, katero zdravilo v njegovi državi članici ustreza predpisanemu zdravilu, če je seveda v različnih državah članicah označen pod drugim imenom. Mislim, da je gre za zelo pomemben projekt. Ne vem, kdaj točno bo zaključen, vendar poteka.
Zadeva: Označevanje živil
Nedavni škandal v zvezi s hrano na Kitajskem je ponovno izpostavil potrebo po boljšem označevanju živil in izboljšani sledljivosti sestavin, ki se uporabljajo pri njihovi izdelavi. V skladu z obstoječo zakonodajo Skupnosti, ki ureja potrošniške informacije o živilih, so nekatere navedbe obvezne, medtem, ko druge obstajajo le kot možnost.
Ali bo označevanje porekla proizvoda postalo obvezno?
Ali so predvidene spremembe označevanja predelanih proizvodov živalskega izvora? Ali bo moral biti naveden kraj izvora uporabljenih živalskih stranskih proizvodov? Ali bo to obvezno za vse države članice?
Ali so predvideni posebni predpisi za predelane proizvode živalskega izvora iz tretjih držav?
Kakšni predpisi bodo uvedeni za prodajo na daljavo ali spletno prodajo živil?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospa predsednica, povedati želim, da se temeljno načelo zakonodaje Evropske unije o hrani glasi, da je na trgu Skupnosti lahko le varna hrana in da morajo biti varna vsa živila in krmila, ki so zakonito na trgu Evropske unije, ne glede na njihov izvor. V okviru zakonodaje Skupnosti so bili uvedeni najrazličnejši ukrepi za varnost živil in ukrepi, ki olajšujejo umik živil in krmil, ki niso varna s trga.
V skladu s splošno uredbo o hrani, je sledljivost na ozemlju Evropske unije obvezna za proizvajalce živil na vseh ravneh in fazah živilske verige, od uvoznikov do prodajalcev na drobno. V zvezi s proizvodi živalskega izvora, vključno s proizvodi iz tretjih držav, uredba o hrani še dodatno zaostruje sledljivost proizvodov živalskega izvora, ki so obravnavani v Uredbi (ES) št. 853/2004, s tem, ko nalaga naslednje zahteve:
Nosilci živilske dejavnosti morajo imeti vzpostavljen sistem in postopke za identificiranje nosilcev živilskih dejavnosti, od katerih prejemajo in katerim dostavljajo proizvode živalskega izvora. Ti proizvodi morajo prav tako biti opremljeni z oznako zdravstvene ustreznosti ali identifikacijsko oznako. Komisija ne predvideva nobenih sprememb pravil o sledljivosti, oznak zdravstvene ustreznosti ali identifikacijskih oznak za predelane proizvode živalskega izvora.
V zvezi z obveznim označevanjem kraja izvora vseh živilskih proizvodov na splošno je treba poudariti, da označevanje kraja izvora živil ni ukrep za varnost živil; je orodje, ki ga uporabljajo državljani pri prepoznavanju lastnosti vsakega proizvoda. Označevanje kraja izvora pa se načeloma zahteva v primerih, ko obstaja nevarnost zavajanja potrošnikov glede pravega izvora hrane, kot tudi pri izvajanju posebnih pravil, kot so pravila o sadju, zelenjavi, govejem mesu, vinu, medu in ribah. V teh primerih je označevanje izvora obvezno. Označevanje izvora bo od 1. julija 2010 dalje prav tako obvezno za uvoženo perutninsko meso, izvor bo moral biti naveden tudi na predpakiranih živilih, ki so označena kot ekološko pridelana. V teh primerih je označevanje izvora potrebno in obvezno.
Seveda se Komisija zaveda, da gre za temo, ki zahteva nadaljnjo razpravo in vemo, da državljani večkrat želijo poznati izvor proizvodov. Vendar pa to ni zadosten razlog, da bi označevanje izvora postalo obvezno, ravno zaradi tega, ker menimo, da ne gre za ukrep za varnost živil. Kot sem pojasnila, gre za orodje, namenjeno obveščanju državljanov o značilnostih izbora proizvoda. Označevanje živil je seveda lahko prostovoljno in ne obvezno in v tem primeru moramo slediti nekaterim skupnim pravilom, da je tako zagotovljena skladnost vseh držav članic.
Kljub temu predlog Komisije o informacijah glede hrane vsebuje vse metode, ki se uporabljajo pri oskrbi potrošnikov s hrano, tudi prodajo na daljavo. Namen je pojasniti, da mora v takšnih primerih kupec pri prodaji na daljavo prav tako prejeti ustrezne obvezne informacije, kot so sestavine in alergeni v hrani, ne le ob dostavi proizvodov, ampak mora že od samega začetka postopka naročanja točno poznati sestavine in vedeti, ali proizvodi, ki jih namerava naročiti, vsebujejo alergene ali kaj drugega.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarki. Vendar pa želim navesti naslednje:
Evropska unija je izvedla vse znane ukrepe v kmetijski pridelavi in pri trženju proizvodov na svojem ozemlju, ki so namenjeni zagotavljanju varstva tako za potrošnike, kot tudi okolje. Ali Komisija v zvezi s tem posebnim vprašanjem razmišlja o izvedbi zagotovljenih ukrepov v zvezi s proizvodi iz tretjih držav, da bi tako sama poostrila pravila o označevanju? Oznake na ozemlju Evropske unije so zanesljive, a bojim se, da tiste iz tretjih držav niso.
Če v zvezi s tem ne boste nič ukrenili, bodo imeli evropski kmetje, za katere veljajo ti ukrepi, stroške in bodo propadli, proizvodi, ki prihajajo iz tretjih držav pa bodo za potrošnike vprašljive kakovosti, kar pomeni, da nismo dosegli ničesar, smo pa oslabili Evropo.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospa predsednica, naj povem, da zahtevamo sprejetje predpisov, ki veljajo za blago, proizvedeno v Evropski uniji, tudi v državah, ki izvažajo v Evropsko unijo. Poleg tega bi vas opozorila na nekaj drugega: če to ne bi veljajo, potem ne bi imeli možnosti prepovedi uvoza mesa iz Brazilije in ne bi mogli prepovedati uvoza mleka in mlečnih izdelkov s Kitajske in tako dalje. Prav zaradi teh varnostnih predpisov moramo biti gotovi, da je blago, ki se uvaža v Evropsko unijo, prav tako varno, kot blago, proizvedeno v Evropski uniji.
Seveda pri tem ne smemo pozabiti na dejstvo, da bo prihajalo do prevar, ne glede na to ali je blago proizvedeno v Evropski uniji ali pa je uvoženo. Na primer, ugotovljena je bila majhna količina mlečnih proizvodov iz Italije, ki je bila z goljufijo uvožena s Kitajske, vendar pa to ne pomeni, da nimamo ustreznih uredb. Gre preprosto za to, da državljani pogostokrat najdejo goljufije načine za uvoz takšnega blaga.
Jim Allister
Komisarka, drznil bi si trditi, da obstoječe ureditve ne delujejo. To ponazarja nedaven primer v mojem volilnem okrožju. Prav nedavno je prišlo do preplaha na Irskem glede krmil, kontaminiranih z dioksinom v Republiki Irski, kar je vplivalo na pridelavo na celotnem Irskem otoku.
V mojem volilnem območju na Severnem Irskem, kjer kontaminirana živila niso bila uporabljena, je bilo treba s polic umakniti vse proizvode iz prašičjega mesa. Zakaj? Ker nismo mogli dovolj natančno določiti države izvora svinjine.
To živo ponazarja, da obstoječe ureditve ne delujejo. Ne bi nam bilo treba prizadeti vse te škode lokalni industriji svinjskega mesa, ravno zaradi tega, ker nismo vedeli, od kje točno je prišla svinjina na naše police. Ali boste glede na to obravnavali vprašanje in nam povedali, kaj ste se naučili iz tega?
Marian Harkin
Izrecno sem želela vprašati komisarko glede predelane hrane iz tretjih držav, predvsem glede piščančjih filejev, ki prihajajo v tono težkih zmrznjenih blokih iz Južne Amerike, so odtajani v nekaterih državah EU, mogoče so posuti še z drobtinami ali zaviti v testo, potem pa se prodajajo kot proizvodi EU. Kako lahko Komisija to prenaša? Govorili ste, da označevanje države porekla ne zagotavlja varne hrane - imeli ste prav - in da gre za instrument, ki je v pomoč potrošnikom. Vendar pomaga tudi proizvajalcem, saj lahko potrošniki tako primerjajo podobne stvari.
Rekli ste, da bo treba od leta 2010 označevati, kje se prodajajo vsa pripravljena živila. Ali to specifično pomeni da morajo v restavracijah, kjer prodajajo hrano itd., označevati državo porekla živalskih proizvodov?
Na koncu vam želim čestitati komisarka za inovativno in trdo delo.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Najprej, menim, da je vprašanje krize na Irskem dokaz, da imamo vzpostavljen dober sistem. Ne strinjate se s tem, vendar če ne bi imeli vzpostavljenega dobrega sistema, bi kriza na Irskem minila neopaženo.
Prav zaradi tega, ker smo ugotovili, da to meso vsebuje dioksin - zaradi sledljivosti trgovcev, kje kupujejo in kam dostavljajo svoje meso - smo ga lahko nemudoma umaknili.
(Vzkliki iz dvorane)
Šlo je za previdnostni ukrep, za katerega se je odločila irska vlada. Sledljivost je mogoča zaradi tega, ker vodijo evidence, kje prodajajo svoje proizvode.
Glede tega imate svoje mnenje. Prepričana sem, da se bo moje ukrepanje odražalo na krizi na Irskem, saj je Evropsko unijo stala veliko milijonov evrov, poleg tega pa še zajeten znesek denarja irsko vlado; gre torej za nekaj, kar ne bo ostalo neopaženo in bomo vsekakor preučili.
Vendar verjamem in to je moje osebno mnenje, da smo krizo lahko obravnavali ravno zaradi pravil o sledljivosti.
Predsednica
Ne vem, ali ste odgovorili na vprašanje gospe Harkin.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Kar sem povedala o označevanju, se je nanašalo na uvoženo piščančje meso. Ko je bilo piščančje meso uvoženo, je moralo biti označeno in posebej sem poudarila, da je v primeru perutninskega mesa potrebno obvezno označevanje.
Če pa je bilo meso odtajano in prodano v drugi obliki, mora ustrezati pravilom Evropske unije. Ni treba, da ustreza pravilom države porekla. Vsak proizvajalec mesa, ne glede na to ali gre za osebo, ki prideluje perutnino ali za osebo, ki proizvaja hrano, mora delovati v skladu s strogo živilsko zakonodajo. Če ni tako, potem za to odgovarja.
Avril Doyle
Danes ob dvanajstih sem prejela pismo službe za vprašanja za ustni odgovor, ki pravi: "Vaše vprašanje je eno izmed prvih vprašanj Komisiji. Najverjetneje bo na vprašanje podan ustni odgovor. Če ne boste prisotni, vprašanje propade in odgovora ne boste prejeli."
Ker sem želela slišati odgovor, kot vsi ostali, ki predložijo vprašanje, sem sedela tu eno uro, na dan, ki je verjetno eden izmed najbolj zasedenih parlamentarnih dni v moji karieri. V zadnji uri bi morala biti na treh drugih krajih.
Ne pritožujem se nad vami gospa predsednica, vi lahko le sledite danim pravilom. Če bi na vašem seznamu, ko izračunavate sorazmernost dopolnilnih vprašanj (in meni pripada več kot pošten del) lahko upoštevali čas, ki ga poslanci preživijo v Parlamentu - namesto nekaterih poslancev, ki lahko pridejo in nemudoma dobijo možnost za dodatno vprašanje le zaradi tega, ker uravnavate med političnimi skupinami, ali kakor koli že -, menim, da bi bili vsi precej veseli, če bi upoštevali vaše pravilo odločanja.
Tako, kot je sedaj, morate opravljati nemogoče delo. Prosim vrnite se na konferenco predsednikov in preglejte sistem, s katerim so razporejena vprašanja. Če ne ostanemo v Parlamentu - v mojem primeru eno uro po tem, ko sem bila povabljena sem, saj je bilo eno izmed vprašanj moje - ne dobimo odgovora, niti v pisni obliki. V tem je naša težava. Hvala za potrpljenje.
Predsednica
Razumem vaše težave gospa Doyle in verjemite mi, da skušam tako jaz, kot tudi službe storit vse, kar je v naših močeh - in vem, da moramo biti boljši.
Hvala vam za potrpljenje in ker gre za zadnji čas za poslanska vprašanja pred božičem, naj vam zaželim tudi vesel božič in srečno novo leto!
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
(Seja je bila prekinjena ob 19.55 in se je nadaljevala ob 21.05)
