2. Somalija: rutinski poboji civilistov
Predsednik
Naslednja točka je razprava o šestih predlogih resolucij o Somaliji.
Mikel Irujo Amezaga
avtor. - (ES) Gospod predsednik, zelo sem zaskrbljen zaradi zadnjih primerov ugrabitve čolnov v somalskih vodah ter ponižujočim ravnanjem ugrabiteljev s posadko.
V tem parlamentu sem Evropsko unijo že pozval k čim prejšnjemu sprejetju politike Skupnosti v zvezi z usklajevanjem in medsebojno pomočjo, ki bi vojaškim plovilom v mednarodnih vodah, ki plujejo pod zastavo ene od držav članic, omogočila, da varuje trgovska in ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo druge države članice.
Poleg tega odločno obsojam trgovino z orožjem in strelivom z organiziranimi tolpami in paravojaškimi skupinami. Moja skupina poziva pristojne mednarodne organizacije in ustrezne regionalne organizacije, da predlagajo ustrezne preventivne ukrepe za preprečitev prodajanja orožja tem skupinam.
Moja skupina poziva države donatorice in Evropsko unijo, da spoštujejo svoje obveznosti in tesno sodelujejo, da bi povečale učinkovitost razvojne pomoči.
Komisijo, ki je danes prisotna, pozivamo tudi, da predlaga hitro in znatno povečanje finančnih sredstev Evropske unije za Somalijo, zlasti v okviru vmesnega pregleda desetega evropskega razvojnega sklada, ter da okrepi svojo fizično prisotnost v tej državi. Ob tej priložnosti Komisijo sprašujem, kako ukrepa ali kako namerava ukrepati v zvezi s tem?
Na koncu pozivam tudi vse somalske skupine, da končajo enega od najdaljših in najbolj uničujočih oboroženih spopadov v zadnjih letih, pri čemer k temu poziva tudi ta resolucija.
Marios Matsakis
avtor. - Gospod predsednik, Somalija se že več let spopada z državljansko vojno in revščino. Zaradi tega je umrlo več tisoč civilistov, medtem ko jih zaradi tega trpi več sto tisoč.
Mednarodna skupnost je sprejela nekaj ukrepov, ki niso bili uspešni. Somalci še vedno trpijo, pri čemer je pobijanje civilistov v tej regiji žal zdaj postalo rutina.
Menim, da je treba sprejeti zlasti naslednje dodatne ukrepe.
Prvič, dosledno je treba izvrševati embargo na orožje za Somalijo. To mora upoštevati tudi Kitajska, ki v takšnih primerih to navadno krši.
Drugič, zagotoviti je treba, da vso pomoč ZN in EU, dodeljeno Somaliji, prejmejo tisti, ki so do nje upravičeni in jo dejansko potrebujejo ter ne snovalci vojne.
Tretjič, varnostni svet ZN je treba pozvati, naj takoj nadaljuje z izvajanjem svoje soglasne odločitve z dne 15. maja 2008 v zvezi z razporeditvijo zadostnega števila mirovnih sil ZN v regiji, pri čemer je treba zagotoviti, da bodo pripadniki mirovnih sil ustreznejši od tistih, ki so bili nedavno obtoženi kaznivih dejanj proti lokalnim prebivalcem, ki naj bi jih varovali.
Četrtič, Afriški uniji je treba znova pojasniti, da je odgovorna za dogajanje v afriških regijah, kot je Somalija, pri čemer mora namesto neučinkovitih opozoril sprejeti nujne in dejanske ukrepe proti vsem tistim režimom, strankam ali skupinam, zaradi katerih ljudje v Afriki živijo v vedno bolj neznosnih razmerah.
John Bowis
avtor. - Gospod predsednik, britanska in italijanska kolonija Somaliland se je leta 1960 veselila neodvisnosti. Vendar se je to veselje kmalu razblinilo, pri čemer se kot predsednik stranke Britancev in Somalcev v britanskem parlamentu spominjam beguncev, ki so najprej poročali o avtoritarnem režimu v tej državi ter nato o spopadu med skupinami in anarhiji.
Somaliland je še vedno delno neodvisen in stabilen, tako kot Puntland. Vendar je mesto Mogadiš sinonim za nasilje, uboje, izgrede, lakoto in propadlo gospodarstvo.
Kaj lahko naredimo? Ne moremo narediti veliko. Zagotovo ne posamezno; verjetno ne kot Evropa. Vendar lahko skupaj z drugimi mednarodnimi udeleženci udeležence v državi prisilimo k ustavitvi spora, nasilja in kršitev mednarodnih človekovih pravic ter k prizadevanjem za mir.
Prepričati jih moramo, da bodo dovolili zagotavljanje humanitarne pomoči tistim, ki jo najbolj potrebujejo, ter da jim pomagamo zagotoviti varnost teh humanitarnih delavcev.
Obrniti se moramo na tiste, ki lahko pomagajo. Pozivamo Kenijo, da somalskim beguncem dovoli prečkati mejo pri mestu El Wak ter jim zagotovi pomoč.
Pozivam vse, kot je že bilo povedano, da zagotovimo izvajanje embarga na prodajo orožja tej državi. Vztrajamo, da je treba odgovorne za vojne zločine privesti pred sodišče, tudi pred Mednarodno kazensko sodišče, kadar je to ustrezno. Prav tako seveda podpiramo resolucijo varnostnega sveta ZN iz maja v zvezi z razporeditvijo 28 000 mirovnih sil; pri čemer pozivamo, kar je verjetno bolj realno, da se misiji Afriške unije v Somaliji AMISON podeli mandat za zaščitno ukrepanje.
Potrebujemo ukrepe, ne le resolucije, vendar potrebujemo mednarodne ukrepe.
Erik Meijer
avtor. - (NL) Gospod predsednik, nasilje v Somaliji je povezano s tem, da od leta 1991 država nima splošno priznane vlade. V osrednjem in južnem delu države se že leta spopadajo različne milice, pri čemer na severu vlada nekdanje britanske kolonije Somaliland mednarodno ni priznana.
Nato so se začeli spopadi med zvezo islamskih sodišč in vojsko sosednje države Etiopije. Predlogi o ponovni združitvi države niso nikoli prejeli splošne podpore, pri čemer so si tisti, ki so jih podpirali, pogosto premislili.
Po večletnem kaosu je bil preostali svet pripravljen podpreti katero koli prehodno vlado, ki bi posegla v nerešljive oborožene spopade.
V zadnjih letih sem večkrat opozoril, da s financiranjem neuspešnih struktur Evropska unija podpira eno od sprtih strani, pri čemer upanja za dosego dolgotrajne in splošne rešitve ni.
Evropa mora zagotovo pomagati pri iskanju rešitve, če je to izvedljivo, vendar ima prenagljeno vmešavanje negativne posledice.
Na nujni razpravi o Somaliji 15. novembra 2007 je ta parlament sprejel resolucijo, v kateri je pozval k prenehanju tujega vojaškega posredovanja ter k vzpostavitvi dialoga in spravi v državi.
Dobrodošlo je, da resolucija, ki je bila zdaj predložena, nasprotuje temu, da bi Evropska unija podpirala vojaške poveljnike, ki poskušajo prevzeti oblast z uporabo otrok vojakov in nadaljnjim dobavljanjem orožja.
Včeraj je spodletel atentat na prehodnega predsednika Abdulahija Jusufa. Oborožene sile se še vedno spopadajo. Počakati moramo, ali bo sporazum, dosežen prejšnji teden, v zvezi s prenehanjem nasilja v 30 dneh ter zamenjavo etiopskih enot za posredovanje z mirovnimi silami Združenih narodov dejansko izveden. Če bo sporazum zagotovil dejanske rešitve, je smiselno, da ga Evropa podpre.
Adam Bielan
avtor. - (PL) Gospod predsednik, v ponovnih spopadih med enotami prehodne zvezne vlade in uporniki je bilo v Somaliji ubitih več kot sto ljudi, medtem ko so zaradi teh spopadov civilisti množično zapuščali glavno mesto Somalije Mogadiš. Človekove pravice v Somaliji dnevno kršijo vse strani, vpletene v spopade, in sicer z mučenjem, posiljevanjem, ubijanjem in napadanjem civilistov.
Mednarodna skupnost ne sme biti brezbrižna do tega očitnega nasilja v Somaliji. Evropska unija mora odločneje sodelovati pri reševanju spora v Somaliji, pri čemer mora udeležence v sporu pozvati k sprejetju ukrepov za zagotavljanje neoviranega dostopa humanitarnih organizacij do žrtev v tej državi, da jim lahko nudijo pomoč. Ustrezna ukrepa bi bila tudi posredovanje mirovnih sil ZN, dokler se politične razmere ne izboljšajo, ter ponovna uvedba embarga ZN na dobavljanje orožja Somaliji.
Filip Kaczmarek
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, pred mesecem dni so bili objavljeni rezultati globalnega indeksa miru. To raziskavo vsako leto v 140 državah izvede Inštitut za ekonomijo in mir.
Raziskava je pokazala, da je Somalija za druga najnevarnejša država na svetu, takoj za Irakom. Dejansko stanje je zaskrbljujoče. Napredka pri reševanju tega dolgotrajnega spora ni, pri čemer so novice o dogajanju grozljive. Tukaj ne bom navajal vseh, vendar naj v zvezi s somalskimi pirati povem le, da so v tem letu ugrabili 26 ladij.
Vsakemu sporazumu v zvezi s sporom, ki je tako brezupen kot ta v Somaliji, je treba nameniti posebno pozornost. Upajmo, da bo sporazum, dosežen 9. junija v Džibutiju, zagotovil napredek v tem sporu ter omogočil trajni mir.
Marianne Mikko
v imenu skupine PSE. - (ET) Gospe in gospodje, Somalija je prizorišče grozljivih spopadov. Človekove pravice in mednarodno pravo se kršijo; v državi vlada revščina.
Več tisoč civilistov je izginilo v spopadih med islamisti in vladnimi silami, medtem ko jih je moralo več sto tisoč zbežati. Ljudi pobijajo, mučijo in posiljujejo vsak dan.
Po podatkih Združenih narodov za leto 2007 je na svetu približno 457 000 somalskih beguncev. To pomeni, da je zaradi preživetja moralo domovino zapustiti pol milijona Somalcev.
V zadnjih treh mesecih je moralo zaradi nasilja v Mogadišu pobegniti več kot petdeset tisoč ljudi. Razmer nihče več ne nadzoruje.
Sočustvujem z ljudmi, ki so pobegnili pred nasiljem. Evropa si mora čim bolj prizadevati pomagati Somaliji pri vzpostavljanju miru. Spor ne sme prerasti v regionalno vojno. Afrika nujno potrebuje mir.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, nasilni spopadi v Somaliji potekajo že več let. V zadnjih nekaj dnevih naj bi bilo ubitih približno sto ljudi, medtem ko jih je bilo približno dvesto ranjenih. Več tisoč ljudi je moralo zapustiti svoje domove v Mogadišu. Napadi na civiliste in medije se povečujejo. Nasteh Dahir Farah, podpredsednik nacionalnega združenja somalskih novinarjev, je bil 7. junija nasilno umorjen. Umorjeni so bili tudi delavci organizacij za pomoč, med njimi Mohamed Mahdi. Novačenje otrok v vojsko se povečuje. Humanitarno pomoč potrebuje 2,6 milijonov Somalcev, tj. približno 35 % prebivalstva. Organizacija Amnesty International je v svojih poročilih opisala nekatere od najbolj grozljivih oblik napadov na neoborožene civiliste. Napadalci ženskam in najstnikom pogosto kar prerežejo grlo.
Pozivamo varnostni svet ZN, da okrepi delež mirovnikov v Somaliji v skladu z resolucijo, sprejeto 15. maja, ter poostri embargo na dobavo orožja Somaliji.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, zelo redko ima resolucija tega parlamenta tako grozljiv naslov, kot je "rutinski poboji civilistov". Ne smemo se odzvati rutinsko, ampak narediti vse, kar je v naši moči. V zadnjih dvanajstih mesecih je bil razseljen eden od osmih prebivalcev, medtem ko bo do konca leta od humanitarne pomoči verjetno odvisna polovica prebivalstva.
Zahvaljujem se gospodu Dessu in drugim za zagotavljanje hrane in zdravniške pomoči na tem območju, vendar se moramo zdaj osredotočiti tudi na doseganje politične rešitve, ki je potrebna že vse od leta 1991. Menim, da je edina možna rešitev razporeditev sil ZN ob hkratni vzpostavitvi ustreznih civilnih struktur. V zvezi s prehodno zvezno vlado, se je treba vprašati, kaj bo to prehodno obdobje zagotovilo. Zagotoviti mora prehod na zanesljivo avtonomno strukturo, drugače je treba tako kot v drugih državah vzpostaviti mednarodno civilno strukturo. Če ne bomo zagotovili ustrezne rešitve, bo na koncu od humanitarne pomoči odvisna celotna država. To ni ustrezen način za odpravo pobojev, posilstev in lakote.
Colm Burke
Gospod predsednik, humanitarne razmere v Somaliji se hitro slabšajo zaradi spora, politične nestabilnosti, hude suše ter visoke inflacije.
Če mednarodna skupnost ne bo večjo pozornost namenila Somaliji, se lahko ponovijo prizori lakote iz leta 1992. Nujno pomoč potrebuje 2,6 milijona ljudi od približno 8,6 milijona prebivalcev. Če se razmere v tej državi bistveno ne bodo izboljšale, bi lahko to število povečalo na 3,5 milijona do konca leta 2008. Notranje razseljenih je zdaj 1,1 milijona ljudi. Samo od januarja do zdaj je domove zapustilo več kot 300 000 ljudi.
Delo humanitarnih organizacij pri zagotavljanju pomoči somalskim civilistom je zelo ovirano, pri čemer se soočajo z napadi, krajo in oviranjem na kontrolnih točkah. Ti delavci so vsak dan izpostavljeni velikemu tveganju, ko poskušajo hrano dostaviti tistim, ki jo najbolj potrebujejo. Misijo Afriške unije v Somaliji in mirovno misijo ZN, ki jo bo zamenjala, je treba pooblastiti za zaščito civilistov, vključno z ženskami, otroki in notranje razseljenimi osebami. Prizadevati si je treba tudi za preprečevanje nadaljnjega novačenja otrok vojakov, zlasti v Mogadišu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, izpostaviti nameravam le eno vprašanje, in sicer piratstvo v somalskih vodah.
Nekateri govorniki, gospod Kaczmarek in gospa Tomaszewska, če se ne motim, so omenili to vprašanje, ki je obravnavano tudi v uvodni izjavi G in odstavku 8 predloga skupne resolucije, vendar želim poudariti, da odstavek 8 omejuje ukrepanje proti piratstvu za zaščito plovil s humanitarno pomočjo, zato bi bilo bolje, če bi o tem odstavku glasovali posebej in proti.
Na koncu sprašujem Komisijo, ali ima dodatne informacije o možnem sodelovanju med Evropsko unijo in varnostnim svetom za zagotavljanje varnosti na morju na tem območju.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, notranji spopadi in državljanske vojne so zlasti nevarni za družbe in narode, saj povzročajo pobijanje, plenjenje, prisilne izgone, posilstva, mučenje in druge grozote, poleg tega so ljudje prisiljeni zapustiti svoje domove. Zaradi tega trpijo civilisti, ki so neoboroženi in jih pogosto napadejo različne strani v sporu.
Kljub ukrepom, ki sta jih sprejela generalni sekretar ZN in Afriška unija, ter podpori Evropske unije so razmere v Somaliji tako težke, da se govori o humanitarni katastrofi. Otroci, ki so prisiljeni sodelovati v spopadih, se prav tako soočajo z grozotami.
Zdi se, da je najučinkovitejši način za reševanje te katastrofe in vojne razvrstitev mednarodnih vojaških sil v Somaliji.
Charlie McCreevy
komisar. - Gospod predsednik, gospoda Louisa Michela žal danes ni tukaj, zato bom v njegovem imenu povedal nekaj pripomb o teh razmerah v Somaliji.
Prvič, tudi Komisija je zaskrbljena zaradi spora in politične nestabilnosti v Somaliji. V Somaliji oborožene enote, ki izvajajo sistematične in obsežne napade na civiliste, ne spoštujejo temeljnih pravic in osnovnega človekovega dostojanstva. V sedemnajstih letih brez države je življenje izgubilo veliko civilistov, veliko ljudi je bilo razseljenih in uničene so bile fizične infrastrukture. Zdaj je od humanitarne pomoči odvisna ena tretjina prebivalstva, tj. 2,6 milijona ljudi. Evropska unija si skupaj z drugimi ključnimi mednarodnimi akterji prizadeva pomagati v teh kriznih razmerah.
Na politični ravni bo EU še naprej v celoti podpirala posebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN pri njegovih prizadevanjih v zvezi z usklajevanjem ukrepanja mednarodne skupnosti in spodbujanjem političnega dialoga med somalskimi stranmi. Skupaj z drugimi donatorji zdaj preučujemo ustrezne načine in sredstva za zagotavljanje ustreznejše pomoči Somalcem pri učinkovitem izvajanju sporazuma iz Džibutija, ki je bil sprejet 9. junija. Ta sporazum Somalcem vzbuja novo upanje, da bosta vzpostavljena dolgoročen mir in stabilnost.
V zvezi s humanitarno pomočjo se EU osredotoča predvsem na zagotavljanje pomoči na osnovnih področjih, kot so zdravstvo, prehrana, pomoč v hrani, zatočišča, druge osnovne potrebščine razen hrane, pitna voda in sanitarije, v okviru različnih dejavnosti, zlasti na osrednjih in južnih območjih države, ki so jih zelo prizadeli spori civilistov in hude naravne nesreče.
Naša služba za humanitarno pomoč je v letu 2007 namenila 18 milijonov EUR za humanitarno pomoč. Zaradi vedno slabših humanitarnih razmer in dviga cen živil bo pomoč letos znašala 27 milijonov EUR.
Kar zadeva razvoj, je EU že največja donatorka pomoči Somaliji, pri čemer zagotavlja srednjeročno ter dolgoročno podporo za oblikovanje mirne in samozadostne družbe.
V okviru državne strategije za Somalijo je iz desetega evropskega razvojnega sklada namenjenih več kot 212 milijonov EUR za obdobje 2008-2013. Ena tretjina tega programa bo namenjena za izobraževanje, ki je pomembno za spoštovanje človekovih pravic. Odločilen cilj je spodbuditi spravo, demokracijo in razvoj vladnih struktur na vseh ravneh. Vendar je brez miru in varnosti nemogoče učinkovito zagotoviti dolgoročen razvoj. Zato je prednostna naloga spodbujati mirno in varno okolje, v katerem so človekove pravice spoštovane ter je omogočen razvoj demokratičnih procesov in institucij.
Komisar Michel se je pred nekaj dnevi sestal s somalskim predsednikom ob robu vrha Medvladne agencije za razvoj v Adis Abebi. Ob tej priložnosti je predsednik Jusuf odločno pozval k zagotavljanju mednarodne pomoči za vzpostavitev boljšega in varnejšega okolja za ljudi v Somaliji. Zavezali smo se, da bomo zagotovili odločno podporo somalski vladi za dosega tega cilja. Evropska komisija že financira usposabljanje somalskih policijskih enot v okviru ZN ter prispeva sredstva za misijo Afriške unije v Somaliji AMISON.
Ne nazadnje bo politični proces sprave in stabilizacije odvisen tudi od sodelovanja in podpore ključnih regionalnih udeležencev, in sicer Etiopije in Eritreje, ki sta Somalijo izkoristili za posredno vojno. V tem smislu je umik etiopskih sil iz Somalije ključen za kakršen koli političen napredek.
Komisar Michel se je prejšnji konec tedna sestal z etiopskim predsednikom vlade Melesom in eritrejskim predsednikom Isaiasom, pri čemer ju je pozval, da podpreta sporazum iz Džibutija, ki sicer ni popoln, vendar ponuja dejansko in edino možnost za vzpostavitev dialoga med različnimi stranmi v Somaliji.
Kljub težkim okoliščinam bo Komisija še naprej izvajala program pomoči za Somalijo, ki je bil oblikovan skupaj z državami članicami za odpravo trpljenja Somalcev ter za vzpostavitev podlage za mirno družbo.
Izpostavljenih je bilo nekaj vprašanj v zvezi s piratstvom, pri čemer dodajam, da je Komisija ne glede na to, da ni pristojna za razporeditev pomorskih sil v skladu z resolucijo varnostnega sveta ZN št. 1816, skupaj s Svetom ustanovila delovno skupino, katere namen je preučiti najboljši način izvajanja resolucije ZN in ki je sestavljena iz ustreznih generalnih direktoratov, kot so generalni direktorat za promet in energetiko, generalni direktorat za ribištvo in pomorske zadeve, generalni direktorat za razvoj in program EuropeAid.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na koncu razprav.
