Strategija EU o vključevanju Romov (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Járóke v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o strategiji EU o vključevanju Romov.
Lívia Járóka
poročevalka. - Gospa predsednica, zahvalila bi se vsem kolegom v Evropskem parlamentu in tudi vseh civilnih organizacijah za njihovo podporo in dragocen prispevek k pripravi tega težkega poročila.
Če mi dovolite osebno pripombo, je to kraj in čas, ko se moram zahvaliti kolegom v pisarni, političnemu svetovalcu v odboru LIBE, ki si že leta prizadeva za to strategijo, in vodji kabineta v zadnjih letih, ki se je boril z mano.
Zahvalo sem dolžna tudi svoji družini, ki mi je omogočila biti na čelu tega boja, boja, ki je končno dal rezultate. Naše soglasje zajema šest političnih skupin, 27 držav članic in pet zelo pomembnih parlamentarnih odborov. Menim, da bomo lahko na ta način Komisiji, Svetu in državam članicam poslali sporočilo, ki ga je treba upoštevati, zato smo naredili velik korak k prizadevanjem na ravni EU za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti največje etnične manjšine naše celine.
Velik del evropskih Romov se sooča s tako podstandardnimi pogoji - so skoraj popolnoma ločeni od gospodarstva, zaradi česar so izključeni iz osnovnih človekovih pravic -, da spodbujanja socialne vključenosti ni mogoče obravnavati v okviru ratifikacije splošne politike, ampak jo je treba obravnavati kot premostitev ene izmed največjih vrzeli v izpolnjevanju ustavnih in človekovih pravic v Evropi.
Prizadevanja na ravni EU za zmanjšanje revščine in socialne izključenosti evropskih Romov se morajo zato osredotočati predvsem na izpolnjevanje in spodbujanje temeljnih pravic do zaposlitve, stanovanja, zdravstvenega varstva in izobraževanja.
Naj na hitro navedem najpomembnejša načela in priporočila mojega poročila. Predvsem mora biti ta strategija notranja strategija EU, zaradi česar morajo splošni pregled nad prednostnimi področji in cilji imeti strukture Skupnosti, prav tako pa na noben način ne sme biti razdiralna za EU in povzročati razkolov med državami članicami. Ravno nasprotno; ustanovitev novega organa za usklajevanje in nadzor nad strategijo bi bila nepotrebna in bi povzročila nepotrebne stroške.
Zato mora vlogo nadzora, usklajevanja in spremljanja prevzeti Komisija in v ta namen bi se splačalo razmisliti o ohranitvi delovne skupine za Rome kot stalnem organu.
Komisija mora vsako leto poročati o napredku strategije, oceniti rezultate in Svetu predložiti svoje predloge za nadgradnjo. V tem smislu bi lahko po zgledu točkovne tabele enotnega trga razvili nekakšno točkovno tabelo evropske strategije o Romih.
S praktičnega vidika bi bilo koristno tudi imenovanje upravnega organa ali vladnega uradnika, ki bi deloval kot nacionalna kontaktna točka za izvajanje ciljev strategije ter kot vir nasvetov in idej v pomoč Komisiji pri nadziranju strategije.
Strategija mora upoštevati tudi ozemeljsko izključenost, saj se zemljepisna porazdelitev socialnih pomanjkljivosti po državah članicah razlikuje, vseeno pa sta revščina in socialna izključenost veliko pogostejši v slabo razvitih mikroregijah, ki so v mnogih od novih držav članic pretežno poseljene z Romi.
Skupni, primerljivi in zanesljivi kazalniki so izredno pomembni za realistično analizo napredka in izpolnjevanje zahtev o učinkovitem spremljanju. Zato priporočam, da se laekenski kazalniki in njihova dopolnila sprejmejo kot osnova za izmero socialne in ozemeljske izključenosti ter za oceno napredka.
Potreben je vseevropski krizni zemljevid, ki bi meril in prikazoval mikroregije po jasnih atributih.
Del kohezijskih sredstev bi bilo treba v naslednjem večletnem finančnem okviru pri izvajanju strategije nameniti za posebno rezervo za uspešne projekte. S tem bi se zagotovili nujno potrebni viri in odločilne spodbude za izvajanje strategije z dodelitvijo sredstev konkurenčno po merilu, ali predlagani projekt ali poseg podpira in izvaja cilje strategije.
Tako bi se po eni strani izognili temu, da veliki vlagatelji želijo čim večji povratek neporabljenih sredstev, in po drugi strani vzpostavili neposredno povezavo med dodeljevanjem sredstev in rezultati.
To so načela in prednostne naloge, ki jih mora po mojem mnenju podpreti evropska strategija o Romih, in veselim se vaših pripomb v zvezi z mojim poročilom.
(Aplavz)
Zoltán Balog
Gospa predsednica, komisarja, gospe in gospodje, madžarsko predsedstvo pripisuje velik pomen vprašanju vključevanja Romov in je v zvezi s tem hvaležno za aktivno podporo Evropskega parlamenta.
Ne pozabimo, kaj je tu na kocki. Govorimo o življenjskih priložnostih milijonov evropskih sodržavljanov, ki imajo pravico do enakih možnosti kot vsi drugi, in naša družba si ne more privoščiti, da bi spregledala njihov potencial. Zato mi, prosim, dovolite, da vam čestitam za odličen predlog resolucije, ki ga nameravate sprejeti in ki ga močno podpiram. Strinjamo se z vašim prizadevanjem, da se zagotovi, da obljubam sledijo dejanja.
8. aprila se po vsem svetu praznuje mednarodni dan Romov. Na ta dan bo madžarsko predsedstvo v Budimpešti organiziralo peto srečanje evropske platforme za vključevanje Romov, ki se ga boste verjetno mnogi udeležili. Kot osrednjo posebnost tega dogodka bo Komisija predstavila svoje strateško sporočilo, gospo Járóko pa prosimo, naj tam predstavi glavne točke resolucije.
Zatem bo madžarsko predsedstvo pripravilo osnutek sklepov Sveta, za katere upamo, da jih bo Svet za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov sprejel na svojem zasedanju 19. maja. Ti sklepi bodo obravnavali izključno vprašanje vključevanja Romov, prizadevali pa si bomo okrepiti sodelovanje med EU in njenimi državami članicami v zvezi z gospodarskim in socialnim vključevanjem Romov.
Poleg tega nameravamo tudi v drugih sestavah Sveta organizirati izmenjave mnenj o zamislih Komisije, konec maja pa bo Sveta za splošne zadeve vodil politično razpravo kot pripravo na junijsko zasedanje Evropskega sveta.
Da bi lahko dosegli napredek, moramo zavreči vse stereotipe, posploševanja in predsodke. Zavedati se moramo, da življenjski pogoji Romov še zdaleč niso povsod enotni. Poleg tega ne smemo pozabiti zgodovinskih razlogov za njihovo socialno izključenost. Koristi političnih sprememb in prehoda na tržno gospodarsko, ki so potekali v srednji in vzhodni Evropi, ne občutijo vsi državljani enako. Veliko število Romov je bilo prav v tem obdobju 20 let odrinjeno na obrobje družbe.
Danes je posebno pomembno, da odločno obsodimo rasistična nasilna dejanja, ne glede na to, kdo je storilec. V težkih gospodarskih razmerah ranljivi postanejo še ranljivejši in vzroke za svojo nesrečo pogosto iščejo drug pri drugemu. Vendar pa imamo skupne vrednote in sredstva za njihovo zaščito, saj je Svet pred več kot desetimi leti sprejel direktive o prepovedi rasne diskriminacije.
Predvsem pozdravljam dejstvo, da je bil poseben poudarek namenjen odpravi segregacije. Segregacija je začaran krog in ustvarja razkol v družbi. Prav tako sem zadovoljen, da resolucija zajema tudi enakost spolov. Naj vas spomnim na resolucijo Parlamenta, sprejeto leta 2006, ki obravnava položaj Romk. Vsem ženskam je treba dovoliti, da svoje sposobnosti dobro uporabijo. Prav tako potrebujemo več žensk v postopku odločanja. Gospe in gospodje, poročevalka za to temo gospa Lívia Járóka nam lahko da navdih tudi glede tega - posebno ženskam, toda tudi moškim.
Ponovno bi se zahvalil gospe Járóki in vsem vam za sodelovanje v tem ključnem postopku ter vas še enkrat spomnil, da je madžarsko predsedstvo odločeno doseči pomembne rezultate na tem področju. Prosim vse, da podprete ta prizadevanja.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, Evropska unija je, kot veste, utemeljena na pravicah in vrednotah, te pa vključujejo varstvo manjšin, načelo prostega gibanja in prepoved diskriminacije - vse to v celoti velja za Rome.
Socialno in gospodarsko vključevanje Romov je po mojem mnenju moralna dolžnost, toda tudi, kot pravilno poudarja poročilo Parlamenta, gospodarski interes naših evropskih družb. Je prednostna naloga za EU in zahteva zaveze in skupna prizadevanja nacionalnih in lokalnih organov, civilne družbe in institucij EU.
Gospe Lívii Járóki bi čestitala za odlično delo, ki ga opravlja. Prizadeva si vključiti celoten Parlament in pripraviti osnutek dokumenta, ki predstavlja pomemben prispevek parlamentarcev iz vseh političnih skupin, in menim, da je to resničen dosežek. Gospa Járóka, to nam bo pomagalo obdržati vključevanje Romov visoko na politični agendi. Pomagalo nam bo sprejeti potrebne ukrepe za izboljšanje položaja Romov in njihovo socialno in gospodarsko vključevanje v družbo.
Naj vas seznanim z današnjim položajem. Kot se morda spomnite, je Komisija 7. aprila 2010 sprejela sporočilo o socialnem in ekonomskem vključevanju Romov v Evropi, ki je bilo prvi politični dokument doslej, posvečen izključno Romom.
Sporočilo je vsebovalo konkreten seznam ukrepov, da bi pripomoglo k učinkovitejšim politikam držav članic za vključevanje Romov in opredelilo najpomembnejše izzive, ki so pred nami: diskriminacija, revščina, nizka izobrazba, ovire na trgu dela, stanovanja, segregacija in tako dalje. Nato smo dobili oceno notranje delovne skupine Komisije za Rome, ki je bila ustanovljena 7. septembra 2010 in je zelo jasno pokazala, da ni nobenega dokaza, da so v državah članicah sprejeti močni in sorazmerni ukrepi za obravnavanje socialnih in gospodarskih problemov velikega dela romskega prebivalstva EU.
Ta položaj ni niti sprejemljiv niti znosen, zato si Komisija prizadeva za okvir EU za nacionalne strategije za vključevanje Romov, ki ga bo predstavila v začetku aprila. Parlament je pozval k strategiji EU, Komisija pa se odziva na to zahtevo. Menim, da se vsi strinjamo, da potrebujemo učinkovito načrtovanje in izvajanje politike, da potrebujemo strateški pristop. Menim, da se strinjamo tudi, da so za romsko prebivalstvo odgovorne predvsem države članice, v katere se priseljuje to romsko prebivalstvo, zaradi tega pa Komisija skupaj z nacionalnimi strategijami za vključevanje Romov pripravlja ta okvir EU, saj potrebujemo oboje: vedeti moramo, kam se premikamo vsi skupaj, in vedeti moramo, kam se bo premaknila vsaka posamezna država članica, da bi prilagodili posebne politike problemom Romov v posameznih državah članicah.
Okvir EU, ki bo predstavljen aprila, bo temeljil na vaši resoluciji, gospa Járóka, na delu delovne skupine Komisije za Rome in seveda na vrsti prispevkov držav članic in civilne družbe. Obstaja potreba po konkretnih ukrepih, jasnih zavezah, boljši uporabi vrste razpoložljivih pravnih in finančnih instrumentov, da bi dosegli napredek. Ne bom dolgo govorila o tem, saj je za ta dokument pristojen kolega gospod Andor, vendar pa strategija Evropa 2020 vodi k novi poti za vztrajne gospodarske in socialne ukrepe za tiste, ki so potisnjeni ob rob, in vemo, da je revščina zelo velik problem največje evropske manjšine. Tu je potrebno odločno ukrepanje na nacionalni ravni in tudi ravni EU.
Komisija meni tudi, da je zelo pomembno učiti se iz preteklih lekcij in zagotoviti, da so prizadevanja vseh zainteresiranih strani na vseh ravneh, od ravni EU pa vse do lokalne ravni, zelo dobro usklajena. Za to usklajevanje imamo evropsko platformo za vključevanje Romov, ki je edinstven mehanizem za vključitev zainteresiranih strani. Menim, da je pomembno v prihodnosti okrepiti vlogo te platforme.
Prav tako sem z velikim zanimanjem poslušala predlog Parlamenta za nacionalno kontaktno točko, ki ga bomo upoštevali pri pripravi okvira EU. Zagotovila bi vam tudi, da bo Komisija pri pripravi okvira posebno pozornost namenila potrebi po spremljanju dogajanja ter procesa in napredka na kraju samem, in tu se obračam na Parlament. To ne sme biti primer zelo dobrega poročila Parlamenta in nato zanimivega okvira Evropske unije; to mora biti nenehno delo in merljivo nenehno delo, nadzorovano nenehno delo, da bi lahko videli, kam gremo v prihodnosti, v zvezi s tem pa bomo še naprej tesno sodelovali z državami članicami in s Parlamentom ter tudi vsemi zainteresiranimi stranmi.
(Aplavz)
László Andor
član Komisije. - Gospa predsednica, zahvalil bi se tudi Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve za njegovo odlično delo v zvezi s strategijo EU za vključevanje Romov ter čestital gospe Lívii Járóki za prepričljivo podporo, ki jo je Parlament namenil temu poročilu.
Poročilo je koristno in spodbudno. Koristno je, ker prispeva k tekoči razpravi o tem, kako pospešiti vključevanje Romov v gospodarstvo in družbo. Spodbudno je, ker kaže, da sta se Komisija in Parlament premaknila v isto smer in da se naša mnenja o poti naprej večinoma skladajo.
Prvič, Komisija se strinja, da je romsko vprašanje eden izmed najpomembnejših strateških izzivov, s katerimi se sooča Evropa, obenem pa zagotavlja eno izmed najobetavnejših priložnosti za celino. Ko govorimo o priložnostih, mislimo tudi na gospodarske priložnosti. Tu se resnično povezujeta socialna in gospodarska nujnost ter moralna obveznost.
Drugič, poročilo Parlamenta prepričljivo prikazuje potrebo po sprejetju celovitega pristopa k obravnavanju družbenogospodarskega položaja Romov. Predlaga osredotočanje na številna prednostna področja, kot so izobraževanje, zaposlovanje, stanovanja in zdravstveno varstvo. To so resnično področja kritičnega pomena za uspešno vključevanje Romov.
Tretjič, pozdravljam osredotočanje poročila na pomembnost uporabe sredstev EU na najustreznejši način. Pomembno je podpreti politike z zadostnimi finančnimi sredstvi. Čeprav smo na tem področju dosegli napredek, je treba storiti več.
Četrtič, strinjam se s Parlamentom, da moramo vzpostaviti močen mehanizem za spremljanje nacionalnih strategij za vključevanje Romov.
Nazadnje, natančno sem si zabeležil, da se poročilo zavzema za osredotočanje na ozemeljsko razsežnost revščine, in sicer predvsem v slabo razvitih mikroregijah. Komisija bo natančno preučila ta zanimiv predlog.
Jasno je, da številne države članice ne bodo mogle dovolj napredovati v smislu ciljev strategije Evropa 2020, če ne bodo konkretno ukrepale za izboljšanje vključevanja Romov. Zato je skrajni čas za odločno ukrepanje na nacionalni ravni in tudi ravni EU. Čeprav so države članice pristojne predvsem za oblikovanje in izvajanje strategij za vključevanje Romov, jih EU seveda lahko podpre. Zagotoviti moramo, da bodo prizadevanja na vseh ravneh del usklajenega in doslednega političnega okvira.
Prepričan sem, da bo okvir EU za nacionalne strategije za vključevanje Romov - ki ga bo, kot je že povedala podpredsednica, Komisija predstavila aprila - zagotovil priložnost za institucije EU in zainteresirane strani, da združijo moči in korenito spremenijo življenje Romov v Evropi.
Kinga Göncz
Gospa predsednica, dovolite mi, da za začetek povem zgodbo. Leta 2009 je madžarsko sodišče Józsefa B in njegovo ženo obsodilo na 10 mesecev zapora zaradi ogrožanja mladoletnikov. Njun zločin je bil, da njuna dva otroka nista obiskovala šole. Toda ko sta še hodila v šolo, so ju nenehno pošiljali domov, ker sta imela blatne čevlje in sta bila umazana. V ciganski naselbini, kjer živita, ni urejenih poti, zato sta morala otroka vsak dan prečkati travnik in sta bila blatna, ko sta prišla v šolo. Ponižanje ob oštevanju in pošiljanju domov sta prenašala, dokler sta lahko, na koncu pa sta vse pogosteje izostajala iz šole, zaradi česar sta bila njuna starša obsojena na zaporno kazen.
Otroka Józsefa B in njegove žene nista izostajala, ker se nista hotela učiti. Okoliščine so bile tiste, zaradi katerih se nista mogla učiti. Brez ustreznih oblačil in obutve, vode in elektrike doma ter brez šolskih potrebščin nista imela možnosti končati niti osnovne šole. Pomoč skupnostim s številnimi pomanjkljivostmi, da bi dohitele druge, je zapleten proces, ki ga je mogoče doseči samo postopoma, v skladu z lokalnimi potrebami in dolgoročno.
Evropa lahko pomaga pri tem z določitvijo ciljev, ki temeljijo na realnih podatkih, zagotavljanjem potrebnih orodij, pozivanjem držav članic na odgovornost glede zastavljenih ciljev in spremljanjem sprememb v položaju Romov. Oblikuje tudi manj birokratske, hitrejše in preglednejše metode kot prej, s čimer dolgoročno podpira posamezne skupnosti, dokler ne morejo zadovoljevati svojih potreb.
Ni dovolj, da zgradimo šolo za otroke Józsefa B. Potrebujejo tudi delo, da bi zaslužili za preživetje, starši pa morajo biti sposobni prehraniti in obleči otroke in jim omogočiti izobraževanje. Potrebni so ustrezni stanovanjski pogoji, kjer se lahko otroci pripravijo na pouk in kjer imajo razsvetljavo in ogrevanje. Potrebne so prevozne ceste, ki zagotavljajo dostop do šole in delovnega mesta. In obstaja tudi potreba po sočutnih besedah, ki lahko izbrišejo ponižanja.
Evropska strategija o Romih ne bo prinesla takojšnjih sprememb, ampak bo dala priložnost za spremembe. Pravo vprašanje je, ali lahko ustvarimo pravila in pogoje, ki lahko pomagajo tistim, ki ne morejo tekmovati za sredstva in ki komajda branijo lastne interese. Zagotoviti je treba nediskriminacijo, in sicer ne samo na trgu dela, ampak tudi na vseh področjih socialnega življenja. Odpraviti je treba segregacijo v mestih in šolah, ustvariti je treba resnične priložnosti in romske skupnosti je treba vključiti na evropski in lokalni ravni ter ravni držav članic. Predvsem pa je potrebna tudi politična zavezanost vseh, ki lahko prispevajo k izboljšanju sedanjih razmer na evropski ravni.
Ni dovolj zagotoviti okvir za strategije držav članic o Romih; potrebna je prava evropska strategija o Romih s pristojnostjo na evropski ravni, pri čemer seveda ne smemo postaviti pod vprašaj pristojnosti držav članic. Komisijo in Svet pozivam, naj v svoje dokumente v celoti vključita vsebino resolucije Parlamenta ter naj Parlamentu redno poročata o napredku.
Andrej Kovačev
Gospa predsednica, gospe Járóki čestitam za njeno odlično sodelovanje. Vključitve približno 12 milijonov Romov v Evropsko unijo ni mogoče doseči, ne da bi si to želeli Romi in večina v zadevni državi članici.
Za vključevanje romskega prebivalstva so odgovorne države članice in tudi Evropska unija. Za izboljšanje komunalne infrastrukture, gradnjo novih ali obnovo obstoječih hiš, zagotavljanje boljšega izobraževanja in izboljšanje dostopa do trga dela je treba uporabiti evropska sredstva.
Ni splošne rešitve, ki bi jo lahko povsod uporabili na enak način. Celo znotraj ene države članice, v njenih različnih regijah, bodo morda potrebni različni pristopi. Menim, da morajo biti upravičenci do evropskih sredstev vključeni v gradnjo lastnega doma ali okolja, da bi občutili zavezanost solidarnosti, ki jim je bila izkazana, in bi postali dobri lastniki hiš.
Politična srenja in poslovna skupnost morata ponovno odkriti Rome in jim zagotoviti boljši dostop do trga dela, da bi lahko prispevali h gospodarskemu razvoju in blaginji Evropske unije. Resnično upam, da se bo to poročilo ustrezno izvajalo in bo pripomoglo k izboljšanju socialne in gospodarske vključenosti Romov na naši celini.
Hannu Takkula
Gospa predsednica, precej težko je vse pripraviti v samo eni minuti, vendar pa predstavljam nekatere zamisli stališča Odbora za kulturo in izobraževanje v zvezi z romskim vprašanjem, glede katerega je gospa Járóka opravila izvrstno delo. Ko sem bil poročevalec za ta odbor, smo se vsi popolnoma strinjali, da gre za vprašanje človekovih pravic.
V EU imamo 10 do 12 milijonov Romov, ki so njeni polnopravni člani. Imeti morajo tudi vse pravice: človekove pravice v pravem pomenu besede. To pomeni tudi, da lahko sodelujejo pri sprejemanju odločitev družb in v evropskem postopku odločanja.
Ko se ozremo v prihodnost, vemo, da je izobraževanje ključno vprašanje. Izobraževanje je tudi pravi način za vključevanje romske manjšine v družbo in njeno spodbujanje k aktivnosti. Zadeve je treba hitro izboljšati na primer v zvezi s stanovanji in infrastrukturo. Predvsem je najpomembnejše poudariti potrebo po spremembi v razmišljanju med drugimi Evropejci. Odpraviti je treba segregacijo in diskriminacijo. Ustvariti moramo ustrezne priložnosti in razumeti, da je vsak romski otrok in mladostnik edinstven posameznik, edinstven državljan Evropske unije, tako kot mi vsi.
Marian-Jean Marinescu
Gospa predsednica, danes razpravljamo o evropski strategiji za romsko manjšino, ki je pomemben korak v smeri vključevanja največje manjšine v Evropski uniji. Evropska unija se mora soočiti s stvarnostjo problema Romov, ki ga na splošno narekuje ekonomski položaj Romov, predvsem pa vidiki njihove tradicije: nomadski način življenja in nizka stopnja izobraženosti ter posledično pomanjkanje poklicne usposobljenosti. Izobraževanje predstavlja priložnost za pridobitev usposobljenosti, poklica in delovnega mesta, kar je resnično bistven korak v smeri socialne vključitve Romov.
Za vključevanje niso v celoti odgovorne samo oblasti. Romska skupnost mora razumeti, da si mora ustrezno prizadevati in da mora resnično hoteti vključitev v družbo ne glede na državo izvora ali prebivališča. Prednostna področja strategije morajo vključevati okrepitev državljanske vzgoje, prilagajanje kulture in običajev romskega prebivalstva moderni družbi in spodbujanje poklicnega izobraževanja in preusposabljanja. Menim, da morajo biti ta področja poleg izobraževanja ključni cilji.
Matične države članice morajo najbolj prispevati k procesu vključevanja, vendar pa mora izredno pomembno vlogo odigrati tudi pristop EU. Prihodnja strategija Komisije mora predlagati okvirne programe, prilagojene nomadskemu načinu življenja nekaterih romskih skupnosti, ki se jih bo v vseh državah članicah razvijalo in izvajalo na podoben način.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospa predsednica, moja skupina je obiskala več romskih skupnosti v Evropi in videla grozne pogoje, ki vladajo tam. Težko si je predstavljati, kako ti ljudje živijo v nekaterih evropskih glavnih mestih. To je začaran krog, iz katerega zelo težko pobegnejo.
Obema komisarjema sem hvaležen, da sta omenila vprašanje revščine. Menim, da je boj v imenu Romov predvsem boj proti revščini, in sicer ne samo med Romi. Zagotoviti moramo, da ne bomo ustvarili nove ločnice, ker bodo revni zunaj romskih skupnosti kritični do dejstva, da Romi nenadoma prejemajo velike vsote denarja ali se jim posveča veliko pozornosti. Zagotoviti moramo, da je to skupni boj, katerega cilj je seveda tudi boj proti vsem oblikam diskriminacije.
Pomembna so tudi prizadevanja na lokalni ravni. Pogosto se zgodi, da skupnosti ali regije storijo veliko, toda žal ne vedno ob podpori nacionalne vlade. Najti moramo način za uvedbo evropskega financiranja na lokalni ravni. Zato smo pripravili alternativno resolucijo, o kateri bom spregovoril čez nekaj trenutkov. To resolucijo je spodbudil predvsem gospod Enciu, ki bo prav tako pojasnil svoje stališče o zadevi, da bi poudaril problem.
Upam, da lahko Komisija pripravi dobro strategijo o Romih. Kot sta pravilno povedala komisarja, gre za proces spremljanja razmer in zagotavljanja podpore. Z njunimi besedami, gre za nenehno delo. Ugotoviti moramo, kaj se v resnici zgodi s financiranjem, saj smo predolgo stali ob strani in opazovali, storjeno pa ni bilo veliko. Nočem reči, da se ni zgodilo nič, vendar pa je to zagotovo bilo veliko premalo in sredstva niso bila uporabljena na najboljši možen način.
Madžarskemu predsedstvu želimo veliko uspeha. Popolnoma vas bomo podprli glede te zadeve, da bi mi lahko pripravili novo strategijo in vi rekli, da je to eden izmed dosežkov vašega predsedstva. Imate našo podporo.
Nazadnje bi se zahvalil gospe Járóki za njeno odlično poročilo. Ker hočemo podpreti njeno poročilo, bomo umaknili našo alternativno resolucijo. Hoteli smo samo opozoriti na problem v zvezi z lokalnimi organi in skupnostmi. Vendar pa hočemo kot jasno izjavo Evropskega parlamenta podpreti tudi poročilo gospe Járóke.
(Aplavz)
Renate Weber
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, končno smo prišli do trenutka, ko bomo morali glasovati o tem poročilu. Po mojem mnenju to ni nujno trenutek za praznovanje: nanj raje gledam kot na trenutek, ko moramo biti modri in preučiti, kaj smo dosegli doslej in kaj hočemo doseči v prihodnosti. Toda ker se zavedam obilice dela, ki je bilo vloženo v pripravo tega poročila, mi dovolite, da čestitam in se zahvalim ne samo poročevalki in drugim poslancem, ki so sodelovali, ampak tudi članom Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter našim političnim svetovalcem.
Ko smo najprej začeli razpravljati o tem vprašanju, smo vsi upali, da se Unija dejansko premika v smeri strategije EU za vključevanje Romov. Namesto tega bomo imeli okvir, nato pa se bodo države članice odločile, ali bodo pripravile svoje strategije ali ne. Glede na pretekle izkušnje se bojim - in dovolite mi, da sem glede tega pesimistična -, da je to morda proces, ki ga žene denar, financiranje. Po mojem mnenju so ljudje v razvitih državah "odkrili" Rome ne nujno zato, ker so se zavedli slabih pogojev, v katerih so Romi živeli v svojih državah izvora, ampak zato, ker jih je motila prisotnost Romov na ulicah in na obrobju mest.
Gre za več kot financiranje. Gre za osnovne človekove pravice te skupine prebivalstva. Komisar je govoril o nenehnem delu. Upam, da bomo priča ne samo delu, ampak tudi pravemu napredku.
Hélène Flautre
Gospa predsednica, žal v tisku vsak dan beremo o diskriminacijskih ali rasističnih dejanjih, uperjenih proti Romom. Zato so na to sporočilo Komisije seveda težko čakali sami Romi in vsi njihovi zagovorniki ter vsi, ki pripisujejo pomen temeljnim vrednotam Evropske unije.
Komisija bo torej morala pripraviti okvir, evropsko strategijo, za nacionalne akcijske načrte. Njena odgovornost bo precej presegala razvoj tega evropskega okvira za nacionalne akcijske načrte, ker bodo države članice v zvezi s tem napredovale samo, če jih bo Komisija močno spodbudila, naj se zavežejo temu. Za to bo potrebna - kot poročilo zelo dobro pojasnjuje - izredno natančna ocena pridobljenih rezultatov ob uporabi referenčnih meril in kazalnikov. Potrebno bo tudi sodelovanje vseh zainteresiranih strani in predvsem romskih skupnosti. Menim, da je zelo pomembno ustvariti povezavo s programom Sveta Evrope za usposabljanje romskih posrednikov. To je bistveni pogoj, če naj bodo projekti vključevanja uspešni na regionalni ravni.
Evropska komisija mora sodelovati tudi s svojimi projekti, ki jih vodi sama, pilotnimi projekti - to predlaga poročilo -, ki bi lahko na primer izvajali v mikroregijah, o katerih smo govorili, tako da bi lahko zgledni, posebni projekti prepričali vse zainteresirane strani, da sodelujejo v tem procesu vključevanja.
Menim, da mora imeti Evropska komisija tudi možnost izkoristiti svojo pravico do uradne pritožbe, kadar vrednote, evropska zakonodaja in nacionalni akcijski načrti niso takšni, kakršni bi morali biti, pri čemer je treba upoštevati enak dostop do vseh pravic, nediskriminacijo in prosto gibanje.
Cornelia Ernst
Gospa predsednica, gospe in gospodje, če se takoj posvetim srži te zadeve, gre za uvedbo enotne, obvezne strategije EU, namesto 27 posameznih, različnih strategij v državah članicah. Šele ko bomo izvajali enotno tovrstno strategijo, bo mogoče z Romi in Sinti, ki živijo v EU, ravnati kot z enakovrednimi državljani EU.
In za kaj gre? Gre za prosto gibanje za vse. Gre za takojšnjo ukinitev posebnih šol za Rome in, če smem povedati tako, ustavitev sistema apartheida za Rome v Evropi. Gre za enak dostop do izobraževanja, zdravstvenega varstva in storitev socialnega varstva. Tem ljudem ne delamo usluge. Zagotavljamo jim njihove zakonite pravice.
V Konfederalni skupini Evropske združene levice - Zelene nordijske levice odločno zavračamo zamisel o ločeni politiki o Romih in Sintih. Potrebujemo politiko, ki od samega začetka uporablja celovit pristop in ki izravnava neugoden položaj Romov in Sintov, na primer v zvezi z dostopom do dela, pravico do prebivanja ali uporabo financiranja EU. Vendar pa bi dodala še nekaj. Nič od tega ne bo imelo učinka, če ne rešimo problema, ki vključuje boj proti rasizmu in stigmatizaciji Romov in Sintov po vsej Evropi. Na to moramo gledati kot na eno izmed osrednjih nalog Evrope in sprejeti stroge ukrepe za boj proti diskriminaciji. Ne smemo dopustiti dvoličnega pristopa med državami članicami in EU kot celoti. Govoriti moramo soglasno.
Mario Borghezio
Gospa predsednica, gospe in gospodje, ne strinjam se s poročilom, ki navaja, da mora Komisija državam članicam narekovati politiko o Romih. Ta pristop ne spoštuje načela subsidiarnosti, če je res - kar tudi je -, da je treba te ukrepe oblikovati in izvajati na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, saj potem vplivajo na regije in njihovo avtohtono prebivalstvo.
Popolnoma se strinjam z vključevanjem, ne diskriminacijo, vendar pa še vedno čakam, da bom od komisarke Reding slišal, kdaj bodo v njeni državi, Velikem vojvodstvu Luksemburg, končno dovoljena romska naselja, kajti če se ne motim, sedaj niso dovoljena. To poročilo se zdi nekoliko neuravnoteženo, saj toliko odstavkov poziva k podpori Romov, pa naj bodo moški, ženske, otroci, starejši (...). Noben izmed njih ne poziva k ukrepom za strogo kaznovanje tistih Romov, ki na primer kažejo protisocialno vedenje. Kdo romskim otrokom preprečuje obiskovanje šole, če ne določeni romski starši?
Menim, da so to teme, ki jih moramo pogumno obravnavati, se upreti politični korektnosti. Ne gre za obliko dobrega dela, ampak resne, natančne ukrepe, ki nam bodo omogočili odpraviti nezakonita dejanja, izkoriščanje otrok in trgovino z organi.
Andrew Henry William Brons
Gospa predsednica, beseda, ki jo ima na jeziku vsak ne glede na to, o kateri temi razpravljamo, je Romi. Gospoda Sarkozyja krivim, ker se je pretvarjal, da jih bo izgnal.
Prepričan sem bil, da se bodo pojavili v razpravi o davku na finančne transakcije. Vsakič, ko bi romski konjski mešetar poskusil zaračunati nekaj evrov več na nogo, bi se nenadoma pojavil pobiralec davkov s polcilindrom in grešnik ter zahteval eno od okončin uboge živali kot davek za predsednika Barrosa.
Ko je prišel čas za razpravo o strategiji EU za Atlantik, sem vsekakor pričakoval predlog, da se del tega oceana prihrani za vodno podružnico tega veličastnega plemena. Prodaja lahko ribiške trnke mimoidočim ladjam in obljubi, da bo ladijske trupe prevlekla s termakadamom, ki so ga pravkar pustili.
Menim, da moramo najti posebnega pripadnika Romov, po možnostmi invalidnega in s sporno spolno usmerjenostjo. To osebo bi potem lahko postavili za predsednika Komisije. Za začetek bi razprodal vse to in nihče se ne bi upal pritožiti.
Edit Bauer
(HU) Gospa predsednica, najprej bi čestitala gospe Járóki. Njeno večletno delo je danes doseglo pomembno prelomnico. Po dolgem boju je zdaj postalo jasno, da je romsko vprašanje evropsko vprašanje in da je to res celo, če - kot je poudaril kolega poslanec gospod Borghezio - moramo rešitve iskati na ravni držav članic. Vendar pa enotno evropsko območje zahteva tudi enotno strategijo. K strategiji o Romih ne moremo pristopiti samo s kulturnega vidika. Ne gre samo za manjšinsko vprašanje. Podobno ga ni mogoče rešiti samo s socialno politiko. Zato je pomembno, da strategija vključuje celovite in usmerjene ukrepe ter opredeli osredotočene cilje. Izmed ključnih področij strategije je treba poudariti izobraževanje in dostop do izobraževanja. Razlog za to je, da je izobraževanje temeljni vidik zaposljivosti. V številnih državah članicah je veliko število Romov ujetih v past revščine in zanje nikoli ne bo zadostnega števila delovnih mest, kajti brez usposobljenosti so v bistvu nezaposljivi. Usposabljanje romskih deklet si zasluži posebno pozornost, kajti zdi se, da pogosto zgodaj opustijo šolanje, in tudi zato, ker se dekleta v večjem obsegu izkorišča za delo doma.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Gospa predsednica, obravnavamo še eno nadvse občutljivo temo, ki jo mora po mojem mnenju rešiti Evropski parlament, rešiti jo mora Komisija in rešiti jo mora Svet, kajti vključevanje Romov zdaj ni več mogoče samo na ravni držav članic EU.
Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov se že dolgo ukvarja s tem vprašanjem. Samo v zadnjih osmih mesecih je naša delovna skupina obiskala skoraj vse države članice, v katerih je položaj Romov pogosto zelo zapleten. Imeli smo možnost ne samo obiskati naselja, v katerih Romi živijo v izredno slabih razmerah, ampak tudi videti nekaj dobrih primerov. To vključuje primere, ko je bilo sodelovanje z Romi, ki živijo v teh naseljih, na ravni lokalnih organov zelo dobro, videli pa smo tudi dobre primere, ko so si lokalni politiki resnično prizadevali rešiti položaj v korist Romov.
Naš problem je, da se v naši družbi srečujemo tudi z velikimi predsodki - s tem mislim zdaj v tistih državah članicah, v katerih so problemi z Romi morda hujši kot v drugih državah članicah. To so predsodki večinskega dela prebivalstva, zato menim, da bo moral vsak akcijski načrt, ki nam ga boste predložili, komisar, vključevati način za odpravo teh predsodkov večine prebivalstva, da se večini prebivalstva pojasni, da pomoč Romom v družbi koristi ne samo Romom, ampak celotni družbi, in s tem tudi večini.
Raül Romeva i Rueda
Gospa predsednica, zelo pozdravljam poročilo gospe Járóke, ker nam daje priložnost, da omenimo nekatere specifične točke.
Strategijo za vključevanje Romov mora voditi notranji pristop, ki ga bodo oblikovali Romi za Rome, kar pomeni krepitev vloge Romov, vključitev v postopek sprejemanja odločitev, najemanje romskega osebja in posrednikov na ključnih položajih na lokalni in nacionalni ravni ter ravni EU. Končati se morajo nezakonite prakse, ki se nekaznovano nadaljujejo v državah članicah EU: nasilje nad Romi, kršitve njihovih pravic do prostega gibanja, naraščanje dejavnosti ekstremističnih političnih strank in politikov, sistematična segregacija romskih otrok v izobraževanju, široko razširjena stanovanjska segregacija Romov, trgovina z ljudmi, odrekanje dostopa do zdravstvenega varstva in storitev socialnega varstva, prisilna sterilizacija Romk.
Številni razlogi upravičujejo to poročilo in še več razlogov upravičuje to strategijo, zato zelo pozdravljam poročilo, strategijo, in kot pravite, komisar, nadaljujmo z delom.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, medtem ko se večinska družba v EU hitro stara, se romsko prebivalstvo hitro povečuje. Na Madžarskem, kjer Romi trenutno predstavljajo 6 % do 8 % prebivalstva, bodo do leta 2050 presegli 50 % delovnega prebivalstva. Seveda to še poslabšuje dejstvo, da življenje Romov v EU zaznamuje, kot ga je vedno, brezposelnost, stopnja izobrazbe, ki je precej pod povprečjem, organizirani kriminal in prostitucija ter tudi umik v vzporedno družbo.
To poročilo obravnava nekatere probleme, vendar enostransko. Vključevanje ni enosmerna ulica. Romi morajo prispevati k vsemu temu. Svoje otroke morajo poslati v šolo in se vključiti v trg dela. Ženske v romskih skupnostih, ki imajo zastarele strukture, so pogosto v posebno slabem položaju.
Njihova pomanjkljiva izobrazba in izključenost s trga dela, ki se bo samo še poslabšala, če ne bomo ukrepali zdaj, bo še dodatno okrepila probleme z vključevanjem, ki jih povzročajo demografske spremembe.
Marco Scurria
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, z velikim zadovoljstvom in ponosom danes zvečer tu razpravljamo o tej strategiji: zadovoljstvom, ker je gospa Járóka opravila izvrstno delo, za kar se ji zahvaljujem, in ponosom, ker gre za pobudo, ki smo si jo v skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) zelo želeli.
Poročilo je odlično, ker seveda obsoja vse oblike diskriminacije ali rasizma proti Romom, in všeč nam je, ker spodbuja resnično vključevanje z občudovanja vrednim kulturnim pristopom. Všeč nam je, ker ne določa samo pravic, ampak poudarja tudi nekatere potrebe.
Obravnavali smo ga tudi v mnenju, ki smo ga pripravili kot Odbor za kulturo in izobraževanje. V mislih imam predvsem celotni del, ki se nanaša na šolanje romskih otrok, v katerem poudarjamo, da je šolanje pravica in tudi dolžnost, v katero morajo biti vključene tudi družine otrok.
Poudaril bi tudi, da se mora prihodnja strategija za romsko manjšino osredotočiti na izobraževanje kot osrednji instrument za spodbujanje socialne vključenosti. Skupaj s spodbujanjem romske kulture se je pomembno zavedati tudi, da si morajo Romi prizadevati za seznanitev z običaji in kulturo narodov, s katerimi živijo, da bi omogočili resnično vključevanje.
Edina zadeva, ki morda manjka v tem poročilu, je navedba Direktive 2004/38/ES o prostem gibanju državljanov EU. V zvezi z njo smo dolgo čakali, da bi nam Komisija pojasnila, kako jo prenesti v prakso, zdaj pa moramo vedeti, kaj je prav in pošteno pričakovati od držav članic. Za vse ostalo se ponovno zahvaljujem poročevalki za vse, kar ji je uspelo narediti.
Ioan Enciu
(RO) Gospa predsednica, cenim izvrstno delo, ki ga je s pripravo tega poročila opravila gospa Járóka, in ji iskreno čestitam zanj. Vendar pa bi poudaril, da razlog za dosedanji neuspeh politik za vključevanje Romov ni bilo pomanjkanje strategij, objavljenih načrtov ali celo sredstev.
Ustrezno vključevanje je mogoče doseči samo s sodelovanjem romske skupnosti, samih Romov, z drugimi besedami, tistih ljudi, ki so skupaj z lokalnimi organi zmožni in si predvsem želijo izvajati programe. Kdo se bolje zaveda teh globoko zakoreninjenih problemov skupnosti, če ne skupnost sama? Da ne omenjam lokalne uprave, ki se vsak dan ukvarja s temi problemi. Izvajanje prihodnje strategije mora temeljiti na strukturiranem dialogu in sodelovanju med romskimi skupnostmi, lokalnimi organi in nevladnim sektorjem. Romi se morajo od vloge opazovalcev premakniti k vlogi akterjev, ki sodelujejo pri prenosu teh ukrepov, namenjenih zanje, v resničnost. Prišel je čas za nas, da besede spremenimo v dejanja.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, komisar, gospa Járóka, zelo cenim vaše poročilo. Zelo ste se potrudili pri njegovi pripravi in nas odpeljali tudi na številne obiske na območje na Madžarskem, od koder prihajate. Odtlej je Odbor za regionalno politiko obiskal Romunijo, da bi se na kraju samem prepričal o razmerah. To vam resnično omogoči ugotoviti stanje. Deležni ste toplega sprejema in ljudje igrajo glasbo, vendar pa obstaja tudi druga plat: zaostalost in pomanjkljivo vključevanje. Zaradi teh razlogov sem kot poročevalec v začetku lanskega leta to spremembo obravnaval v regionalnem skladu.
Zdaj je mogoče 4 % regionalnih sredstev nameniti za stanovanja za ranljive skupine, v tem primeru Rome. Priznati moramo, da financiranje ne zadostuje za vse potrebno in da programi v prvi vrsti ne izpolnjujejo potreb Romov po stanovanjih. To je res noro. Evropa ponuja priložnosti, vendar pa jih po drugi strani nihče ne izkoristi. To velja tudi za Evropski socialni sklad. To razpravo moramo vsekakor voditi skupaj.
Med naslednjim zasedanjem Odbora za regionalno politiko se nam bo v razpravi pridružila romunska ministrica Udrea. Okvir odbora bo zagotovil priložnost za boljše upravljanje, če državam ne bo uspelo podpreti regij in lokalnih organov. Veliko pričakujem od tega. Včasih se je treba zateči celo k prisili, če običajni argumenti niso uspešni. Vaši pilotni projekti bi bili zelo dober način.
Corina Creţu
(RO) Gospa predsednica, tudi jaz se pridružujem tistim, ki cenijo prizadevanja in delo pripravljavcev poročila, o katerem razpravljamo danes. Vendar pa moramo obenem biti stvarni in se zavedati, koliko dokumentov imamo o položaju Romov, ti pa se ne odražajo vedno v konkretnih rezultatih, vidnih na kraju samem.
Uradno nobena država članica nima posrednih ali neposrednih zakonodajnih ovir ali diskriminacijskih politik, ki bodo vplivale na Rome. Vendar pa obstajajo oblike diskriminacije in so bile omenjene v tej dvorani, če se navežemo na vrednote, za katere se je opredelila in jih sprejela Evropska unija. Zavedati se moramo tudi, da obstajajo kulturne razlike, ki se včasih zdijo nezdružljive. Menim, da je za izboljšanje položaja te skupnosti izobraževanje najmočnejši instrument, močnejši od vsake druge politike, katere cilj je socialno vključevanje.
Obenem ne smemo pozabiti na posebne značilnosti te etnične skupine, ki so pogosto vzrok za njene probleme. Romunija je na primer izvajala mehanizme pozitivne diskriminacije, ki vključujejo posebna mesta v srednjih šolah in fakultetah. Vendar pa smo razočarani, da številna izmed teh mest, ki se jih financira z javnim denarjem, niso bila zasedena.
Poročilo predlaga pomembne in potrebne ukrepe. Upam, da jih bodo izvajale vlade vseh držav članic. Obenem je potrebno sodelovanje romske skupnosti, ki mora prevzeti svoje obveznosti in svoj položaj spremeniti na bolje.
Sari Essayah
(FI) Gospa predsednica, komisarja, za začetek se želim zahvaliti predvsem poročevalki gospe Járóki in poročevalcem v senci za odlično poročilo, ki predstavlja trdne smernice Parlamenta za oblikovanje skupne strategije EU o Romih. Komisija mora pripraviti strategijo zanje, ki bo dopolnjevala in podpirala ukrepe držav članic, saj so države članice tiste, ki so in bodo tudi v prihodnje odgovorne za svoje državljane.
Vsako prihodnjo strategijo je treba utemeljiti na celovitem in konkretnem pristopu in sodelovanju med Komisijo, državami članicami in predvsem romskimi organizacijami. Moja država Finska je bila pripravljena v skupno uporabo ponuditi svojo nacionalno strategijo o Romih. Prav tako je ključnega pomena, da lahko Romi sodelujejo pri načrtovanju ukrepov, namenjenih izboljšanju njihovega položaja, in tudi vplivajo na načrtovanje. Ne smejo postati predmeti politike, upravljane z vrha.
Tudi kratkoročni projekti za izboljšanje družbenogospodarskega položaja Romov ne bodo povzročili nobene strukturne socialne spremembe, zato mora biti izvajanje politike o Romih tesno povezano z nacionalnim razvojem na različnih področjih življenja. Podobno morajo biti finančni sistemi EU tesno povezani s postopki medsebojnih pregledov. Nazadnje bi Komisiji podala predlog, da mora spremljanje politike o Romih imeti stalen sistem spremljanja. Razviti moramo sistem spremljanja za države članice za obravnavanje romskih vprašanj, ki bo imel stalen.
Kinga Gál
(HU) Gospa predsednica, minister, komisarka Reding, komisar Andor, dovolite mi, da najprej čestitam gospe Járóki za odlično poročilo in vse delo, ki ga tu od leta 2004 nenehno opravlja v zvezi z zaščito evropskih romskih skupnosti.
K današnji razpravi bi pristopila z vidika otrok, kajti dandanes bi morali v Evropi vsem otrokom zagotoviti dostop, tudi v praksi, do priložnosti in mobilnosti navzgor, pa naj bodo to otroci, ki pripadajo večinski skupnosti, ali otroci, ki pripadajo pa manjšinski skupnosti. To pomeni, da je treba vsem otrokom dati priložnost za telesni in duševni razvoj, kar vključuje vsakodnevne tople obroke in tudi pravico do izobraževanja.
Vse to, kar bi moralo danes obstajati kot pravice otrok, vključno z romskimi otroci, bi moralo po drugi strani obstajati kot dolžnosti in obveznosti države in, poudarjam, staršev. Danes je otrok, ki živijo v skrajni revščini s številnimi ovirami, 19 % na ravni EU, precejšen delež teh otrok pa je Romov. Strategija o Romih na ravni EU mora zato s poročilom gospe Járóke kot podlago krepiti solidarnost držav članic in socialno solidarnost na primer s kriznimi zemljevidi in spodbujati tudi lokalne pobude. Nenazadnje je v interesu nas vseh dokazati, da je mogoče spremeniti naše vedenje do okolja. Pozdravljam dejstvo, da ima madžarsko predsedstvo razvoj strategije o Romih za eno izmed svojih najpomembnejših prednostnih nalog in glede tega tesno sodeluje z gospo Járóko.
Csaba Sógor
(HU) Gospa predsednica, vprašanje socialne izključenosti ter gospodarski in socialni položaj Romov je podlaga za razpravo vse od pristopa držav srednje in vzhodne Evrope. Vendar pa to ne pomeni, da ta pojav ni bil dobro znan celo pred tem. Sam živim v državi članici Romuniji, kjer so drugače različne romske skupnosti desetletja živele ob Romunih in Madžarih. Čeprav ti odnosi nikoli niso bili brez trenj, so se napetosti stopnjevale v dveh desetletjih po zlomu komunizma. V nekdanjih komunističnih državah so bili pravzaprav Romi tisti, ki so največ izgubili s prehodom na tržno gospodarstvo, ker so vrste dejavnosti, s katerimi so te skupnosti običajno zaslužile za preživetje, izginile ali se je njihovo število zmanjšalo. Imamo skupno odgovornost; odgovorni smo vsi, vendar pa so romske skupnosti odgovorne za svojo usodo, Evropa pa, ker se doslej ni zavedala problema. Ključno sporočilo poročila gospe Járóke je, da prepoved in popolna odprava diskriminacije še zdaleč ne zadostuje za rešitev tega, ponavljam, evropskega problema.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Gospa predsednica, pohvalil bi zelo iskreno predanost madžarskega predsedstva in komisarja Andorja in komisarke Reding. Gospa Reding, kljub temu moramo pojasniti temeljna načela za varstvo pravic narodnih manjšin v Evropi.
Prvič, položaj naše narodne manjšine ni samo nacionalna zadeva; je evropska zadeva. Drugič, narodne manjšine bi lahko učinkovito vključili na podlagi skupne, toda nesorazmerne odgovornosti večine in manjšine. Večina ima večjo odgovornost, vendar pa jo ima nekaj tudi manjšina. Nacionalne manjšine je treba vključevati brez potrebe po prisilni asimilaciji. Nazadnje, prepoved diskriminacije ne zadostuje. Samo prednostna obravnava pozitivnih ukrepov lahko prispeva k resnični vključitvi narodnih manjšin.
Iosif Matula
(RO) Gospa predsednica, družbenogospodarsko vključevanje romskega prebivalstva predstavlja izziv v večini držav EU. To je raznoliko in številno prebivalstvo, ki ga je treba obravnavati kot celoto. Usoda te skupnosti je ob številnih priložnostih postala vprašanje volilne kampanje.
Da bi lahko ustrezno prispevali k blaginji romskih državljanov, je glavna prednostna naloga pravilna uporaba in učinkovitost sredstev iz strukturnih skladov. Gradnja novih in obnova obstoječih hiš, izboljšanje dostopa do lokalnih komunalnih storitev, izobraževanja, zdravstvenega varstva in delovnih mest so uresničljive rešitve, ki nam bodo omogočile doseči naš cilj. Obenem moramo uporabiti posebne odlike romske populacije, njihove običaje, kulturo in tradicionalne obrti.
Z opredelitvijo evropskega leta vključevanja Romov bi pripomogli k večji ozaveščenosti o problemih te skupnosti. Šport na ljubiteljski ravni in profesionalni šport sta prav tako odličen način za vključevanje romskega prebivalstva.
Rovana Plumb
Gospa predsednica, s približno 1,5 milijona pripadnikov te manjšine je Romunija dom največje romske skupnosti v Evropi. Socialno vključevanje Romov zaostaja in se mnogim v upravi in skupnosti zdi utopično. Romunska vlada se vsekakor v celoti ukvarja z vključevanjem te manjšine. Zato potrebujemo evropsko strategijo, da oblikujemo nacionalna prizadevanja, namenjena zagotavljanju družbenogospodarskega vključevanja Romov, izobraževanja, priložnosti za usposabljanje in zaposlitvene pomoči, zlasti za ženske.
Bistveno je podpreti prizadevanja, da jim pomagamo pripraviti se na ohranjanje zaposlitve, da bi se izognili socialni izključenosti in revščini. Močno podpiram zamisel, da mora Komisija vsako leto predložiti poročilo o spremljanju strategije EU o vključevanju Romov. Čestitala bi gospe Járóki in tudi gospe Kingi Göncz ter pozdravljam predanost Sveta in Komisije.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, dejstvo, da danes razpravljamo o oblikovanju strategije o romskih državljanih, je končno priznanje, da je ta problem v pristojnosti EU in ne samo nacionalni pristojnosti. Z namenom zagotavljanja boljšega izvajanja te strategije podpiram zamisel o ustanovitvi evropske agencije za Rome. To nam bo omogočilo uspešno končati diskriminacijo na etnični podlagi, z vsemi posledicami, ki jih ima.
Če bomo imeli sistem za spremljanje izvajanja strategije, mora veljati v vseh državah članicah in ne samo v tistih z velikim številom prebivalstva te skupnosti. Ni tveganja, da sredstva EU, ki jih upravljajo nevladne organizacije, ne bi dala konkretnih rezultatov. Javni organi morajo delovati kot organizacije upravičenke za projekte. Podpiram tudi zamisel, izraženo v poročilu, o oblikovanju evropskega kriznega zemljevida, ki bi prikazoval mikroregije v EU, ki so jih je najhuje prizadele revščina, socialna izključenost in diskriminacija.
László Andor
član Komisije. - Gospa predsednica, hvaležen sem za to razpravo v Parlamentu. Menim, da bo Komisija imela velike koristi v pripravah na oblikovanje evropskega okvira, in osebno mi veliko pomeni, da razvijamo prihodnjo kohezijsko politiko, zlasti prihodnost Evropskega socialnega sklada.
Iz te razprave povzemam, da moramo nadaljevati s poenostavitvijo. Napredovati moramo s tem, da v Evropskem socialnem skladu naredimo več prostora za socialno vključevanje. Razviti moramo ozemeljski pristop, ki ustreza posebnim socialnim pogojem regij, v katerih živi večina Romov, in storiti moramo več, da ustvarimo zaposlitev za nekvalificirane ali nizko kvalificirane osebe.
Vendar pa bi na kratko pojasnil dve zadevi. Prvič, revščina igra veliko vlogo, vendar pa ne smemo misliti, da je položaj Romov kot kategorija enak položaju revnih na splošno, saj sta revščina in brezposelnost veliko večji med Romi kot v večinski družbi. Zato menim, da je strategija Evropa 2020 dober okvir in bo pomagal razviti ustrezne strategije, politike in finančno podporo.
Nazadnje prihajamo k vprašanju, zakaj si Komisija prizadeva za evropski okvir, namesto evropsko strategijo. Nimam časa, da bi to natančneje pojasnil, vendar pa je tako enostavno zaradi raznolikosti stvarnosti na kraju samem. Obstaja skupen evropski problem, toda kako se odraža v različnih državah članicah in kako ga prenesti v nacionalne strategije, se razlikuje od Romunije do Francije ali od Slovaške do Portugalske, in tega se moramo zavedati.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, naj samo dopolnim, kar je povedal moj kolega, in sicer da je bila današnja razprava zelo dragocena, prav tako pa večina tega, kar je zapisano v vaši predstavitvi. Upoštevano bo pri izpopolnjevanju dela, ki ga Komisija trenutno opravlja.
Okvir EU za nacionalne strategije o Romih bo najprej predstavljen evropski platformi za vključevanje Romov, ker moramo - kot so povedali številni poslanci - v svoje delo vključiti romsko prebivalstvo, to pa mora prevzeti svojo odgovornost. Zelo pomembno je tudi - in tu se obračam na predsedstvo -, da se pripravi poročilo o spremljanju dela, ki ga bomo opravili v prihodnjih mesecih, da bomo lahko videli, kako se bo vse projekte izvajalo v praksi. Strinjam se s poslanci, ki so povedali, da se regionalnih sredstev žal ne uporablja, kot bi se jih moralo, strinjam pa se tudi s tistimi, ki pravijo, da so včasih lokalni organi tisti, ki lahko najdejo najboljšo rešitev. Hočemo jim pomagati, da napredujejo.
Nekateri poslanci so dvomili o direktivi o prostem gibanju. Končana je bila analiza prenosa v nacionalno zakonodajo vseh držav članic. Leta 2010 smo obiskali 21 držav članic, načrtuje pa se še šest obiskov. Veliko število držav članic je spremenilo svoja pravila ali pa so v procesu spreminjanja svojih pravil, da bi se direktivo o prostem gibanju uporabljalo veliko bolje kot prej.
Zoltán Balog
Gospa predsednica, komisarja, današnja razprava ne bi mogla priti ob boljšem času. To je najboljši možni čas, saj bo Komisija aprila objavila sporočilo, ki ga hočemo vključiti v delo Sveta. To pomeni, da bomo po razpravah v pristojnih sestavah Sveta zahtevali tudi podporo Evropskega sveta v sprejetju sklepov. Zavezanost romskemu vprašanju mora obstajati na najvišji ravni - na ravni voditeljev držav ali vlad, na ravni Evropske unije.
Razpravi bi dodal nekaj razmišljanj o vprašanju, ali imamo opravka z etničnim vprašanjem ali pa z nekakšnim socialnim ali gospodarskim izzivom. Nočem in ne morem spremeniti te razprave. Menim, da imamo opraviti z obojim in da je pomembno, da ohranimo oba pristopa. Kot je povedal komisar Andor, gre za socialno in gospodarsko vprašanje, saj skrajna revščina še vedno predstavlja splošen problem ponekod v državah članicah EU. Obenem poteka nekakšna etnična diskriminacija znotraj skrajne revščine, zato moramo pri zagotavljanju priložnosti posebno pozornost posvetiti Romom. Toda če jih ne bomo zagotovili, nima smisla, da na podlagi človekovih pravic zahtevamo dostop do malo ali nič priložnosti, saj potem ni do česa dostopati. Toda če bomo zagotovili priložnosti, moramo v postopku njihovega oblikovanja posebno pozornost posvetiti temu, da imajo tudi Romi dostop do njih in niso odrinjeni.
Menim, da moramo vsi ubrati nov pristop. Dobro bi bilo, če bi opredelili priložnosti, povezane s tem problemom; če bi lahko svoje dojemanje romskega vprašanja premaknili od problema k priložnostim. Samo predstavljajte si, kakšen ogromen delovni temelj, kakšno ogromno prednost in potencial delovne sile ima ta skupina ljudi, ta množica, v smislu notranje ponudbe delovne sile.
Kot je bilo rečeno ob številnih priložnostih, je izboljšanje izobraževanja najboljša naložba. Izobraževanje je naložba v prihodnost in to je ključna točka, ko govorimo o ljudeh, ki niso dejavni zato, ker nimajo delovnega mesta in možnosti za študij, ampak niso dejavni v globljem pomenu besede, ker so opustili upanje. Mislijo, da tako ali tako nimajo možnosti, zato ničesar več ne pričakujejo od življenja. Morda so dosegli točko, ko od države pričakujejo samo, da jim zagotovi pomoč. Zelo pomembno je, da se tem ljudem omogoči, da ne bodo več predmet teh ukrepov, ampak osebe, in da v njih tudi sami sodelujejo kot partnerji.
Danes je bilo malo povedano o dobrih praksah. Zdi se mi pomembno, da beležimo dobre prakse, in menim, da je ravno tako pomembno, da enako storimo s slabimi praksami, saj se lahko pogosto več naučimo iz napak slabih praks kot iz dobrih praks. Menim tudi, da pregled sredstev, pregled uporabe sredstev, s čimer mislim sredstva Evropske unije, predstavlja obstoj dobrih in slabih praks.
In nazadnje je za nas morda najpomembnejša naloga, da prepričamo večino; da prepričamo neromsko večino v Evropi, da vključevanje ne predstavlja izključno nekakšne humanitarne zapovedi, ampak je tudi v njenem temeljnem interesu. Nenazadnje Evropa pripada nam vsem, večina pa se lahko dobro počuti samo, če se dobro počuti tudi manjšina. Najlepša hvala za to razpravo in prepričan sem, da se lahko še naprej zanesemo na vašo podporo.
Lívia Járóka
poročevalka. - Gospa predsednica, zelo kratka bom. Rada bi se vam najlepše zahvalila za vse vaše dragocene pripombe. Podpirajo moje mnenje in mnenje mojih zelo dobrih poročevalcev v senci, da politični slogani brez ustrezne pravne podlage, finančne podpore in spodbud ter tudi mehanizma za usklajevanje ukrepov vseh zainteresiranih strani, ki segajo vse od lokalnih vlad pa vse do Sveta in izkoriščajo prednosti upravljanja na več ravneh, nikoli ne bodo postali resničnost. To bo celotno situacijo pokazalo v novi luči. Trdno sem prepričana, da lahko na podlagi nalog, ciljev, načel in instrumentov, ki jih opredeljujejo vse pogodbe in Listina o temeljnih pravicah, ter tudi na podlagi skupnih pristojnosti in podpornih, usklajevalnih in dopolnilnih ukrepov Unije nastane zelo močna strategija o vključevanju Romov.
Za konec bi rada izrazila upanje zadnjih šestih let, da bo prihodnje sporočilo Komisije lahko vključilo te točke in zagotovilo zelo dobro podlago, na kateri lahko madžarsko predsedstvo zagotovi svojo zavezanost uveljavitvi te evropske strategije o Romih. Za to sem zelo hvaležna. Zavedam se, da ta evropska strategija ne bo rešila problema; vem, da je zelo veliko odvisno od nas, Romov. Besede in obljube ne pomenijo nič brez dejanj zunaj Bruslja in v romskih naseljih.
Vlade in Romi morajo storiti tisto, čemur so se zavezali: odločno ukrepati, da bi zagotovili oprijemljive rezultate. Razumemo svojo odgovornost in popolnoma podpiramo naše skupno partnerstvo. V tem procesu gre po mnenju Romov in prepričana sem, da tudi po mnenju celotne Evropske unije, za precej več kot medsebojno zaupanje. Gre tudi za izgradnjo skupnosti vrednot, ki jih lahko vsi delimo in uživamo, da bi se lahko lotili težav, o katerih tu razpravljamo v zadnjih šestih letih. Najlepše se vam zahvaljujem za vso vašo podporo, tako kot Renate Weber in drugi poročevalci v senci pa bi se zahvalila tudi Odboru za državljanske svoboščine in vsem svetovalcem, ki so se skupaj z nami zelo trdo borili za to.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Žal mi je, da sem morala biti tako kruta s časom za govore, vendar pa bomo, kot lahko vidite, zelo pozno začeli naslednjo točko na dnevnem redu, ki je čas za vprašanja.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Vilija Blinkevičiūt
v pisni obliki. - (LT) Lanski dogodki, ki vključujejo izgon Romov iz ene države v drugo in diskriminacijo te etnične skupine ter njeno družbeno segregacijo, so Evropsko unijo spodbudili h konkretnemu ukrepanju. Vključuje strategijo Evropske unije o vključevanju Romov, ki jo je spodbudil Evropski parlament. Vključevanje te etnične skupine ni samo obveznost v smislu človekovih pravic, ampak tudi gospodarska nujnost, in ni samo moralna obveznost, ampak je tudi v finančnem interesu vseh držav članic. Poleg tega je glede na obseg izključenosti splošno vključevanje Romov v bistvu vprašanje človekovih pravic. Poudarila bi, da s sprejetjem skupne strategije o vključevanju Romov za celotno Evropo v Evropskem parlamentu kažemo, da Evropska unija problemov vključevanja ne prepušča samo državam članicam. Kot smo razbrali iz nedavnih dogodkov, je te probleme nemogoče rešiti samo na nacionalni ravni, zaradi česar obstaja potreba po tesnem sodelovanju med Evropsko unijo in državami članicami. Za Evropsko komisijo in države članice je prav tako zelo pomembno, da izkoristijo obstoječe strategije in ukrepe EU ter usklajujejo ukrepe in najdejo skupno podlago, da bi zagotovile socialno in gospodarsko vključevanje Romov. Strategija se bo aktivno izvajala šele, ko bo najden evropski pristop k vprašanjem evropskega vključevanja Romov. Poleg tega moramo v proces priprave politike EU o romskem vprašanju čim bolj vključiti predstavnike romske skupnosti.
Robert Dušek
Poročilo o strategiji EU o Romih navaja probleme in težave, s katerimi se srečujejo romske skupnosti v EU. Narava revščine se je v srednji in jugovzhodni Evropi v zadnjih dveh desetletjih zelo spremenila. Politične in gospodarske spremembe so vodile k razpadu tradicionalnih skupnosti, zaradi česar so Romi izgubili možnost mobilnosti ter postali najbolj izključena in najmanj izobražena podskupina v družbi. Poleg tega je romsko prebivalstvo pokazalo tipično lastnost demografske rasti. Medtem ko se večina prebivalstva stara, se z veliko rastjo prebivalstva delež Romov v družbi povečuje. Vse to pojasnjuje, da se bodo, če ne bo mogoče povečati stopnje zaposlitve med Romi in če se jih ne vključi v večinsko družbo, stroški za vzdrževanje razmer na znosni ravni nenehno povečevali, vključno s stroški za socialno pomoč in ugodnosti, nujnimi stroški za izobraževanje, dodatnimi stroški za zagotavljanje varnosti, upravnimi stroški za nadzor socialnih izdatkov in tudi višjimi stroški za zdravstveno varstvo. Vključevanje Romov zato ni samo moralna dolžnost in dolžnost v smislu varstva človekovih pravic, ampak predvsem tudi gospodarska nujnost. Večina izmed doslej izvajanih ukrepov so tako imenovani pravno neizvršljivi predpisi. Toda če naj pride do napredka v tej zadevi, mora strategija EU o vključevanju Romov preseči to tako imenovano mehko pravo in jo je treba vključiti v instrumente, ki jih vzpostavlja primarno pravo.
Katarína Neveďalová
Menim, da vsi vemo, da romsko vprašanje ni problem samo za nekatere države članice ali morebitne države kandidatke. Je vseevropski problem, ki ga je treba rešiti brez odlašanja.
Največji oviri za vključevanje Romov v večinsko družbo sta revščina in nizka stopnja izobrazbe. Izobraževanje je ključno za dvig življenjskega standarda in oblikovanje civilne družbe, za katerega si nenehno prizadevamo. Ustvarjanje delovnih mest je izredno težko in kot članica številnih mladinskih organizacij vem, kakšen je sedanji položaj mladih na trgu dela. Položaj je še veliko slabši med romskim prebivalstvom in povzroča marginalizacijo Romov in porast kaznivih dejanj, kar še dodatno poslabšuje položaj.
Ne prav dolgo nazaj je Francija izgnala bolgarske in romunske Rome. Ti ukrepi so pod drobnogledom ne samo zaradi domnevne kršitve osnovnih človekovih pravic, ampak tudi predpisov EU. Zato se popolnoma strinjam z izjavo Komisije, da je treba prispevati k boljšemu sodelovanju med zainteresiranimi stranmi na domači, mednarodni in zlasti evropski ravni.
Algirdas Saudargas
Čeprav predstavlja največjo etnično manjšino, romska skupnost v državah članicah Evropske unije še vedno trpi zaradi diskriminacije in segregacije. Strinjam se s številnimi kolegi poslanci, ki so povedali, da je zelo pomembno oblikovati strategijo o vključevanju Romov na evropski ravni. V vsaki državi članici imamo odlične primere tega, kako zmanjšati izključenost Romov na različnih področjih: izobraževanje, kultura, zaposlovanje, zdravstveno varstvo ali celo sodelovanje Romov v političnem in civilnem življenju. Vendar pa takšne pobude niso dovolj prepoznavne. Po mojem mnenju bi zato bila Evropska unija ustrezna platforma za izboljšanje sodelovanja med državami članicami, zbiranje in širjenje dobrih praks in izkušenj ali zagotavljanje financiranja. Čeprav je raven EU zelo pomembna, menim, da je mogoče najučinkovitejše rezultate doseči z ukrepanjem na lokalni ali regionalni ravni. Samo na določenih krajih ali v določenih mestih bomo razvili boljše razumevanje problemov, potreb in socialnega okolja tega območja, zaradi česar bodo izvajani projekti bližji tistim, ki so jim namenjeni.
Monika Smolková
Zelo pozorno spremljam romsko vprašanje, ker živim na vzhodu Slovaške, kjer je romunska večina. Podpiram predlog resolucije, ki zadeva strategijo o vključevanju Romov.
Danes, 8. marca, praznujemo 100 let varstva pravic žensk. Danes razpravljamo tudi o diskriminaciji žensk, zato je, ko razpravljamo o tej strategiji, treba govoriti tudi o diskriminaciji žensk iz manjšinskih skupin. Romi so ena izmen najbolj prikrajšanih skupin prebivalstva v Evropi. Prebrala sem izjavo gospe Járóke: "Revščina ogroža novo generacijo - ne zaradi njihovega romskega porekla, ampak zaradi brezposelnosti njihovih staršev". Dodala bi, da je tako tudi zaradi socialne izključenosti. Brezposelnost se bo nadaljevala, zlasti za romsko prebivalstvo, vendar pa vemo, kako nemudoma vključiti Rome v kulturne dejavnosti in civilno življenje.
Problem enakosti spolov je hujši v manjšinskih skupinah. V zvezi z vključevanjem Romov zato ne smemo pozabiti na dialog z Romkami, ki imajo večji čustveni vpliv na svoje otroke in prihodnjo generacijo.
László Tőkés
v pisni obliki. - (HU) Najprej bi izrazil svojo iskreno hvaležnost, ker je madžarsko predsedstvo EU vprašanje Romov vključilo med svoje prednostne naloge. Zgovoren dokaz zavezanosti madžarske vlade je, da je poročevalka gospa Lívia Járóka, ki je edina romska poslanka Evropskega parlamenta, ena izmed madžarskih delegatk Evropske ljudske stranke in da gospod Zoltán Balog, ki je predstavil zadevo, podpira izboljšanje položaja Romov, ki so žrtve številnih ovir. Na podlagi teh dejstev lahko upravičeno sklepamo, da madžarsko predsedstvo EU Evropi daje dober zgled glede reševanja vprašanju, povezanih z Romi. Glede strategije o Romih menim, da je pomembno poudariti, da je vključevanje 12 milijonov Romov, ki živijo v EU, skupno vprašanje Evrope, za rešitev katerega bo potrebno sodelovanje posameznih držav članic in tudi institucij EU. Madžarski predsednik vlade Viktor Orbán je ustrezno dejal, da moramo, če nočemo "izvažati" problemov Romov - ki živijo v skrajni revščini ter so socialno in etnično izključeni - z "nomadizacijo", to je preseljevanjem v razvite države EU, s skupnim ukrepanjem in združenimi prizadevanji najti rešitev za njihov sedanji, nevzdržen položaj. Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji, Evropskemu svetu in nenazadnje madžarskemu predsedstvu EU želim uspešno delo v zvezi z razvojem in dokončnim zaključkom te pomembne strategije o vključevanju Romov do junija letos.
