Na poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011-2020 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Kolarske-Bobińske v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o "poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011-2020".
Lena Kolarska-Bobińska
Gospod predsednik, komisar, nedavno smo veliko govorili o institucionalnih spremembah, ki so posledica Lizbonske pogodbe. Te vključujejo Evropsko službo za zunanjepolitično delovanje in postopke dela v zvezi s proračunom, vendar pa Lizbonska pogodba navaja tudi politike Unije. Danes razpravljamo o prvi postlizbonski energetski strategiji, ki jo je Komisija pripravila za obdobje 2011-2020.
Poudariti je treba, da strategija Komisije in tudi poročilo Parlamenta odražata duh Lizbonske pogodbe - kar pravi o energetski solidarnosti in njeno zaskrbljenost glede zanesljive oskrbe z energijo. Strategija Komisije in poročilo Parlamenta poudarjata tudi krepitev energetske politike in to, da je treba njen značaj narediti bolj evropski. To lahko dosežemo s sprejetjem določenih ukrepov.
Prvič, hitro moramo začeti izvajati veljavno evropsko energetsko zakonodajo v državah članicah. Zato popolnoma podpiramo Komisijo pri sprejemanju strogih ukrepov proti vladam in podjetjem, ki ne ukrepajo na tem področju. Drugič, da bi dosegli skupne cilje, mora skupni energetski trg dobro delovati. To zadeva tudi potrebo po vzpostavitvi trga z obnovljivo energijo v Evropi. Za dosego naših ciljev je zato ključnega pomena, da razširimo in posodobimo evropsko in čezmejno energetsko infrastrukturo. Temu pogosto nasprotujejo monopoli in vlade, ki jih ščitijo. Vendar pa ključni cilji Evropske unije brez vseevropskega omrežja ne bodo doseženi.
Premagati je treba dve glavni oviri: administracijo in finance. V zvezi z administracijo moramo predvsem opredeliti jasne prednostne naloge in pravila za izbiro ključnih projektov. Brez teh meril in brez jasnih pravil bo izbira projektov povzročila veliko sporov in nesoglasij ter bo vzbudila sum namesto upanja. Vendar pa so na nacionalni ravni ključnega pomena regulativni ukrepi, zlasti v okviru čezmejnih projektov.
Preidimo k najpomembnejšemu problemu - financiranju infrastrukture. Poznamo napetosti, ki trenutno spremljajo potrditev proračuna za naslednje leto, vendar pa bodo še večje napetosti prizadele finančni okvir po letu 2013. Vendar pa morajo izdatki, ki jih načrtujemo, odražati cilje politike Evropske unije, s čimer imam v mislih zanesljivo oskrbo z energijo za državljane. Prav tako bomo morali najti nove načine za privabitev naložb podjetij in bank. O tem govorimo v poročilu.
Energetska politika je danes vse bolj povezana z zunanjo politiko Evropske unije. Naše odnose z zunanjimi energetskimi partnerji morajo oblikovati načela evropskega notranjega trga. Tuja podjetja, ki vstopajo na evropski trg, morajo poslovati pregledno in v skladu z zakonodajo in jih je treba upravljati v skladu s preglednimi sporazumi. To zadeva prihodnje cevovode in tudi tiste, ki se jih trenutno gradi.
Komisar, cenim pomoč, ki ste jo naklonili Poljski v naših pogajanjih z Rusijo o plinovodu Jamal. Vendar pa bi si želela podobnega ukrepanja tudi v primeru drugih plinovodov, vključno s Severnim tokom. Poudarila bi, da mora preglednost veljati za vse sedanje in prihodnje projekte in ne samo za nekatere izmed njih.
Če povzamem, gospod predsednik, potrebuje Unija dolgoročno vizijo energetske politike. Potrebujemo Evropsko skupnost za energijo. Če hoče Komisija pospešiti ukrepanje podjetij in držav članic, mora biti tudi sama verodostojna in resnično uveljaviti to zelo dobro strategijo in tudi infrastrukturni sveženj. V prihodnosti bo Evropski parlament hotel nadzorovati izvajanje strategije, saj je mišljeno, da bo imela resničen vpliv na razmere in ne bo samo izraz naših pobožnih želja.
Nazadnje, nekaj, kar je zelo pomembno, je odnos držav članic do ciljev strategije Evropske komisije in mojega poročila. Ali bodo pripravljene brzdati nacionalne interese v prid skupnega, evropskega dobra? Ali bodo nasprotovale dejavnosti velikih interesnih skupin in upoštevale varnost in dobro potrošnikov? Kot poslanci Evropskega parlamenta vztrajamo pri tem. Komisar, čestitam vam za energetsko strategijo za naslednjih 10 let.
Günther Oettinger
Gospod predsednik, gospe in gospodje, za začetek bi povedal, da sem navdušen nad številom in kakovostjo vaših zamisli, kritičnih pripomb in konstruktivnih prispevkov v zvezi s tem, kar je Komisija predstavila kot osnutek energetske strategije za obdobje od 2011 do 2020. Gospe Kolarski-Bobiński bi se zahvalil za njeno predstavitev in da je na inteligenten način zbrala prispevke kolegov poslancev ter za opredelitev prednostnih nalog, za kar osebno menim, da je pomembno. Z zadovoljstvom bomo vaše poročilo v prihodnjih tednih vključili v naše delo, saj bo naslednjih nekaj tednov v zvezi z energetsko politiko zelo dejavnih. Svet za energijo 3. decembra, ki mu bo sledila edinstvena priložnost za voditelje držav ali vlad, da 4. februarja obravnavajo vprašanje energije, bo zagotovil zagon za naše skupne cilje in evropeizacijo energetske politike. Menim, da je Parlament v tem ključni partner.
Naš izhodiščni položaj bi lahko opisali kot izredno težek. Imamo enotni trg, ki še ni dokončan. Že 12 let je zakon za električno energijo in plin, vendar pa še ni postal resničnost. Imamo več podtrgov in regionalnih mej in storiti moramo vse, da zagotovimo, da se lahko v naslednjih petih letih enotni trg izvaja tudi za industrijo in potrošnike s ciljem večje konkurence in preglednosti.
Drugič, pomanjkanje infrastrukture je očitno. Če pogledate temelje, ki obstajajo na enotnem trgu za druge proizvode, blago in storitve - ceste, železnice, letalske linije, letališča, digitalni svet, vodne poti -, lahko vidite, da smo še vedno daleč od tega, kar potrebujemo v smislu infrastrukture za prenos energije, zlasti plina in električne energije, da bi izpolnili cilje naše evropske energetske politike, in sicer zanesljivost preskrbe z energijo, solidarnost, konkurenco in interese potrošnikov. V naslednjih dveh desetletjih moramo nadoknaditi, kar je bilo v zadnjih dveh desetletjih razvito v primeru cest in železnic ter v zadnjih desetih letih v primeru digitalnega sveta. To ima opraviti s sprejemom s strani ljudi in preglednostjo. Preglednost potrebujemo za dosego večjega sprejema za razvoj infrastrukture za električno energijo in plin, potrebujemo pa tudi ustrezna finančna sredstva, ki jih morajo zagotoviti predvsem potrošniki prek cen energije in ki so, kjer so vpleteni evropski interesi, tudi javna odgovornost evropskega proračuna.
Tretjič, na področju energetske učinkovitosti imamo obsežen neizkoriščen potencial. Vsak, ki je tako kot mi odvisen od uvoza in hoče hkrati doseči napredek v smislu trajnosti, varstva podnebja in varstva okolja, mora nasprotovati izgubam energije in voditi z usmerjenimi energetskimi pobudami, varčevanjem z energijo in povečano energetsko učinkovitostjo v javnem, industrijskem in zasebnem sektorju. Energetska učinkovitost bo zato naslednja točka dnevnega reda pri obeh. Z velikim zanimanjem pričakujem samoiniciativno poročilo Parlamenta, ki je pred zaključkom in na podlagi katerega bo javnosti, vam in Svetu naslednje leto spomladi predstavljena naša strategija za energetsko učinkovitost.
Drug del naše strategije je vprašanje cenovne dostopnosti energije. Belgijsko predsedstvo upravičeno opozarja, da lahko predvsem električna energija povzroči tudi razkol v družbi zaradi dejstva, da postaja energija dražja in zato ni več dostopna za vse. To pomeni, da moramo zanesljivost oskrbe v naši strategiji razširiti, da bo vključevala področje cenovno dostopne energije za industrijo in delovna mesta in zasebna gospodinjstva. Raziskave so drug pomemben vidik. Evropa ne more poskrbeti za vse, vendar pa se lahko evropski proračun v naslednjih nekaj letih in partnerstvo med javnimi organi in industrijo, ki izvaja raziskave, osredotočita na raziskave.
Potem je tu še vprašanje zunanjih odnosov, zunanja razsežnost: gospa Kolarska-Bobińska je našo pozornost že pritegnila k temu. Potrebujemo skupno, usklajeno evropsko strategijo v naši zunanji energetski politiki, kjer gre za pomembne interese Evrope. Še vedno smo največji trg za energijo v smislu porabe in prednjačimo pred Kitajsko in Združenimi državami. Če osredotočimo našo kupno moč in naše strategije za infrastrukturo, bomo imeli moč. Če začne veljati staro reklo "deli in vladaj", nam bodo drugi lažje nasprotovali. Nočemo, da se to zgodi. S tem v mislih bi se vam zahvalil za vaše raznolike in pametne prispevke ter vaše poročilo. Vodilo me bo pri nadaljnjih prizadevanjih za našo strategijo, ki jo bomo nato predložili Evropskemu svetu.
(Aplavz)
Pilar del Castillo Vera
Gospod predsednik, komisar, za začetek bi čestitala poročevalki, ki je opravila odlično delo. Njeno poročilo je seveda vsaj tako ambiciozno kot je obsežno, povedati pa moram, da je rezultat težkih in uspešnih pogajanj, zaradi katerih ga je Odbor za industrijo, raziskave in energetiko sprejel praktično soglasno.
V nadaljevanju te teme bi izpostavila nekaj, česar se vsi zavedamo, vendar pa ni nobene škode, če to povem: energetska situacija v Evropi ni ravno optimalna. Nismo samo vse bolj odvisni od uvoza energije iz držav zunaj Evrope, ampak se moramo spopasti tudi z obsežnimi naložbami v našo energetsko infrastrukturo v času, ko Evropa še vedno trpi zaradi posledic krize. Vse to v okviru tega, da nam še ni uspelo uporabiti naše energetske zakonodaje.
Zdaj imamo v tem parlamentarnem obdobju instrument, ki v prejšnjem ni bil na razpolago. Lizbonska pogodba ne opredeljuje samo vrste jasnih ciljev kot so notranji energetski trg, zanesljivost oskrbe, energetska učinkovitost in spodbujanje energetskih omrežij, ampak Evropski uniji zagotavlja tudi pravni okvir in trdno pravno podlago - člen 194 - za ukrepanje na področju energetske politike.
V tem novem okviru, v katerem poteka ta razprava, kolege poslance pozivam, naj podprejo to poročilo, ki predlaga vrsto ukrepov, namenjenih zagotavljanju oskrbe z energijo in celovitemu izvajanju veljavne zakonodaje in programov. Poudarja tudi potrebo po naložbah v raziskave, spodbuja razvoj vseevropskih energetskih omrežij in vzpostavitvi notranjega energetskega trga daje prednost, ki si jo zasluži.
Najlepša hvala, vse pa pozivam, da jutri podprete to poročilo.
Marita Ulvskog
Gospod predsednik, zahvalila bi se poročevalki gospe Kolarski-Bobiński za njeno odlično in odprto sodelovanje. Zame kot socialno demokratko je bilo pomembno prizadevati si za dosego energetske politike in strategije za oskrbo z energijo, ki ima jasno potrošniško perspektivo in ki zagotavlja tudi preglednost na trgu za trgovanje z energijo in zagotavlja tudi, da ima podnebna kriza posledice za naše odločitve glede našega prehoda na obnovljive, trajnostne in varne energetske vire in energetske sisteme. V zvezi s tem smo prav tako dosegli določen uspeh, zaradi česar sem zelo zadovoljna. Besedilo v zvezi s pravicami potrošnikov je bilo izboljšano in je jasnejše, enako pa tudi besedilo, kot pravi komisar, ki zadeva pravico do nabave energije po razumnih cenah, da si jo bodo gospodinjstva lahko privoščila. Nekaj je treba storiti glede odprave energetske revščine. Jasnejše je tudi besedilo v zvezi z vprašanjem podnebja, čeprav je treba tozadevno še veliko storiti.
Menim tudi, da je pomembno, da se odgovornost držav članic na primer glede mešanice energetskih virov v strategiji jasno navede. Največje razočaranje je, da poročilo ne vključuje kakršnih koli zavezujočih ciljev za varčevanje z energijo in povečanje učinkovitosti - to je sramota. Države članice verjetno ne bodo dosegle cilja 20 %, kar je po naših standardih velik neuspeh, saj je varčevanje z energijo eden izmed najboljših načinov za zmanjšanje naše odvisnosti od uvoza, krepitev naše konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. K temu vprašanju se bomo v Parlamentu vrnili v drugačnem okviru in upam, da bomo takrat dobili močno podporo te celotne dvorane in tudi Komisije.
Jens Rohde
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, za začetek bi se rad zahvalil gospe Kolarski-Bobiński in ji čestital za odlično poročilo, nadaljeval pa bi z zgodbico iz resničnega sveta. Kitajska pred desetimi leti ni proizvedla niti enega mlina na veter; danes ima Kitajska eno izmed desetih vrhunskih svetovnih podjetij za vetrno energijo. Pričakuje, da bo čez dve leti imela dve podjetji med prvimi petimi. Pred desetimi leti ni bilo nič. Danes Kitajska predstavlja 50 % svetovne proizvodnje vetrne energije. Kitajska napreduje, in sicer hitro.
Glede na to moram žal povedati, da je nova energetska strategija Komisije nespodbudna zaradi svojega pomanjkanja ambicij za bolj zeleno prihodnost. Potrebujemo ambiciozno energetsko strategijo za Evropo ne samo v resoluciji COP 16, ki je tako ali tako nihče ne bere. V Evropi moramo izvajati ambiciozne, konkretne politične cilje. Zdi se, da je strategija Sveta in Komisije "ob pravem času lahko postanemo ambiciozni". Prišel je pravi čas in ne moremo sedeti prekrižanih rok in čakati na kakšen zavezujoč mednarodni sporazum, preden ukrepamo.
Da bi lahko energetska strategija dosegala rezultate v zvezi s podnebjem, rastjo in delovnimi mesti, potrebujemo precej bolj ambiciozen in na trgu temelječ pristop, da bi lahko tržni mehanizem uporabili v svojo korist. Naša naloga je, da ustvarimo gonilo na trgu, da pokažemo pionirjem, kam hočemo iti, da nas lahko popeljejo tja. Zato skupina ALDE poziva EU, naj se premakne k cilju 30-odstotnega zmanjšanja CO2. Trg ogljika, glavni mehanizem za naše zmanjšanje CO2 in zelene naložbe, ne deluje. Preplavljen je s kvotami in cena je prenizka, zato ni spodbud za naložbe v zelene tehnologije. Menimo, da mora EU storiti ta korak zavoljo naše gospodarske rasti, podnebja in oskrbe z energijo. Dajmo, Evropa, dajmo, Komisija; preidimo od besed k dejanjem.
(Aplavz)
Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, najprej bi se skupaj s svojo skupino zahvalil za delo, ki so ga opravili Lena Kolarska-Bobińska in tudi vsi poročevalci v senci. Verjetno nas ni bilo lahko spraviti skupaj - kot pasti ovce -, vendar vam je uspelo.
Moje prvo sporočilo je "izvajati, izvajati, izvajati". Ne potrebujemo nove energetske politike. Izvajati moramo podnebni sveženj, tretji sveženj o notranjem trgu in zanesljivost oskrbe z zemeljskim plinom. Nato moramo temu dodati usmerjene politike. Omenili ste energetsko učinkovitost. Ta je ključna, čakamo pa na poročilo gospoda Bendtsena, ki jo bo natančneje obravnavalo.
Drugo sporočilo zadeva notranji trg. Komisar, menim, da ste opravili odlično delo v zvezi z infrastrukturnim svežnjem, vendar pa upam, da ne bo popuščanja, v določenem smislu, glede politike konkurence. V zadnjih petih letih smo dosegli velik napredek v boju proti prevladi na trgu in na to mora biti izrecno osredotočena evropska energetska politika.
V zvezi z obnovljivimi viri energije je naše poročilo precej neposrednejše, vaša strategija EU in energetska strategija 2020 pa sta zelo nejasni. Jens Rohde ima prav. V naslednjih desetih letih bodo obnovljivi viri energije v Evropi predstavljali 70 % vseh naložb v energetiko. Tehnologija za obnovljive vire energije je naš največji izvozni trg izmed vseh energetskih tehnologij. Menim, da oslabitev obnovljivih virov energije v strategiji EU 2020 ne pošilja pravega sporočila. Potrebovali bi posebno poglavje za to, kar bo največja naložba naslednjih desetih let.
V svojem poročilu smo tudi veliko previdnejši glede ponovnega odprtja razprave o nacionalnih oskrbovalnih sistemih in drugih sistemih. Vlade hočejo nacionalne programe podpore in ne smemo zmesti te razprave s ponovnim odprtjem omenjene.
V prihodnosti bosta pomembna plin in tudi nafta. Za vas imam dve konkretni vprašanji. Prvo je, kako si zamišljate trg s plinom v energetskem sektorju v naslednjih desetletjih. Drugič, na svoji tiskovni konferenci ste bili zelo jasni glede vrhunca proizvodnje nafte in tudi tveganja, da bo cena za sodček dosegla 200 USD, torej kako je to povezano s prometno politiko na ravni Komisije?
Konrad Szymański
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, seveda bi se pridružil zahvali poročevalki za njeno zelo dobro sodelovanje pri pripravi tega zelo težkega poročila. Poročilo poudarja vse najpomembnejše izzive, s katerimi se sooča evropska energetska politika. Menim, da mora Unija obravnavati predvsem protitržne klavzule v sporazumih s tretjimi državami. To je ena izmed največjih ovir.
Predvsem Rusija uveljavlja omejitve dostopa do plinovodov in prepoveduje tudi ponovni izvoz, s čimer omejuje lastninske pravice evropskih podjetij v zvezi s plinom, ki je že bil kupljen. To se je zgodilo v primeru poljske pogodbe, ki jo komisar pozna. Namen ruske politike je čim dlje ohraniti monopol nad trgom s plinom. Monopol Gazproma v srednji Evropi se ohranja na škodo skupnega trga, na škodo konkurence in nazadnje na škodo pravic potrošnikov. V takšnih primerih se mora Unija odzvati zelo odločno in ne sme izključiti diplomatskega dejavnika in vloge visoke predstavnice za zunanjo politiko. Drugače bo naš odziv enostavno neuravnotežen.
Diplomacija Unije mora na splošno nameniti večjo pozornost vprašanjem v zvezi s surovinami. To je tema, katere pomembnost narašča in je velik izziv za naše službe ob upoštevanju pristojnosti na področju trgovinske politike EU. V svoji energetski politiki moramo vsekakor popolnoma podpreti moderne tehnologije, infrastrukturo za utekočinjen zemeljski plin, geotermalno energijo in plin iz skrilavca. Dokler ne zagotovimo zanesljivosti in raznolikosti oskrbe s plinom, si ne moremo dovoliti, da bi nenadoma opustili premog. V nasprotnem primeru bomo samo povečali svojo odvisnost od plina, zlasti v srednji Evropi, kjer premog še vedno igra izredno pomembno vlogo.
Še zadnja zadeva: menim, da je treba omeniti določen institucionalni problem. Vse zadeve, o katerih je v svojem poročilu govorila gospa Kolarska-Bobińska, so bile deležne zelo neustrezne pozornosti v sporočilu Evropske komisije, ki je bilo očitno sestavljeno, ne da bi upoštevalo stališče Parlamenta. To je zelo nesrečno naključje - ta postopek se je precej izjalovil. Menim, da tako ne bi smeli ravnati.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, gospe Kolarski-Bobiński bi čestitala za odlično in zelo težko delo. Ker smo tu slišali veliko ambicioznih ciljev - in spoštovani prijatelj gospod Turmes je večkrat omenil uporabo -, menim, da moramo vsi čestitati Komisiji za nedavno sporočilo o vprašanjih energetske strategije, ki ga je objavila novembra. To je prva realistična strategija, ki smo ji priča. Komisija izrecno in jasno omenja težave; težave opredeli in navede, katere so te težave in kje je za nas meja za izvajanje ciljev, ki smo jih zastavili.
Komisar, ker ste nam predložili realistično energetsko strategijo, kar resnično pozdravljam, bi predlagala praktično in realistično rešitev za Južni tok. Imamo dva majhna plinovoda: ITGI in TAP. Sta pripravljena, sta dovolj hitra. Lahko se premaknete naprej. Nabucco je velik in je zato zapleteno ter bo morda prišlo do zamud. Nadaljujte torej z obema majhnima plinovodoma.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, izrazil bi svojo podporo poročilu, ki je bilo pripravljeno, zlasti njegovemu zadnjemu delu, ki poziva, naj interesi državljanov prevladajo nad političnimi argumenti.
Razlog za to je zelo enostaven primer. Trenutno se razvija dva pomembna projekta: Južni tok in Nabucco. Nekatere radikalne politične frakcije v Bolgariji pravijo, da sta ta dva projekta medsebojno nezdružljiva. Gre skoraj za to, da se odločimo bodisi za Južni tok bodisi za Nabucco. Menim, da je konkurenca med tema dvema projektoma edini možni način, da zagotovimo zanesljivo, poceni energijo za evropske državljane.
Druga izredno pomembna zadeva, ki se je nikakor ne sme spregledati, je jedrska energija in njen razvoj v zvezi s politizacijo tega vprašanja. Razlog, da sem načel to temo, je, da je bila odločitev o ustavitvi reaktorjev v elektrarni Kozloduj v Bolgariji politična. Namesto da bi z njimi ustvarjale milijarde evrov, izmed katerih bi lahko nekatere celo vključili v proračun EU, morajo države članice zdaj plačati odškodnino zaradi politične odločitve o ustavitvi reaktorjev.
Poleg tega smo nedavno opazili histerijo v zvezi z vprašanjem jedrskih elektrarn. Pozval bi vas, da se s sprejetjem nepristranskih ukrepov zoperstavimo tem aktivističnim organizacijam, da bi se soočili z vprašanjem; predvsem zato, ker ne zagotavljajo alternativne možnosti. Pravzaprav je jedrska energija možnost, ki lahko prav tako zagotovi zanesljivo, poceni energijo.
Herbert Reul
(DE) Gospod predsednik, gospod Oettinger, gospe in gospodje, tudi sam bi se rad zahvalil gospe Kolarski-Bobiński za njeno zelo konstruktivno in intenzivno delo. S tem, ko se zahvaljujem, podpiram tudi poročilo v nasprotju z nekaterimi kolegi poslanci, ki hvalijo poročilo, vendar bodo jutri poskušali z nekaterimi ključnimi predlogi sprememb v nekatere njegove dele vnesti radikalne spremembe. Zato bi se rad posvetil zahtevi, ki je bila večkrat izražena, in sicer da moramo biti bolj ambiciozni. Nisem prepričan, ali je to, kar je bilo navedeno v zvezi s tem, ambiciozno ali pretirano.
Gospe Kolarski-Bobiński sem zelo hvaležen, da je predstavila realistično politiko, saj se ta zahteva v času gospodarske in finančne krize. Ni nam treba razviti novih sanj, ampak moramo predložiti nekaj, kar nam bo omogočilo čez eno, dve, tri ali štiri leta pokazati, da nam je uspelo.
Zelo sem ji hvaležen, da je omenila pomembnost mešanice energetskih virov in odgovornost držav članic, ki se bodo nato same odločile, kaj hočejo. Ne bomo vztrajali pri tem, da obstaja samo ena perspektiva, in sicer obnovljivi viri energije. Perspektiva vključuje obnovljive vire energije, premog, nafto, plin in jedrsko energijo ter tudi jedrsko fuzijo. Zelo bi bil zadovoljen, če bi dejansko obdržali vse, kar je napisala gospa Kolarska-Bobińska in je prejelo podporo velike večine.
Posvetila se je vprašanju finančne odgovornosti, potrebi po razvoju in vzpostavitvi infrastrukture in ne samo zahtevi po tem in pričakovanju, da bo denar od nekod prišel. Poudarila je tudi odgovornost podjetij.
To nas pripelje do enotnega trga. V zvezi s tem nam ni treba pozivati k novemu svežnju in novi zakonodaji. Namesto tega moramo zahtevati izvajanje in pregled in biti realistični, da bi standarde, ki smo jih vzpostavili, prenesli tudi v prakso. Nenazadnje ne moremo samo dodati novih stvari in biti na koncu presenečeni, ko bodo cene energije tako visoke, da jih državljani ne bodo mogli več plačati. Ali je ambiciozno ali neodgovorno samo lotevati se novih stvari, povečati stroške in se nato pritoževati zaradi energetske revščine med državljani?
Včasih se razprava v zvezi z njo osredotoča samo na industrijo, vendar pa bo energetska revščina v naslednjih nekaj mesecih in letih močno prizadela državljane. Želim si, da bi v nekaterih razpravah na začetku razmislili, kakšen bo končni rezultat.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, komisar, najprej čestitam gospe Kolarski-Bobiński in tudi poročevalki v senci iz moje skupine gospe Ulvskog ter drugim poročevalcem za njihovo odlično delo.
Glede na njegovo strateško naravo je to obsežno poročilo, ki se natančno spopada z različnimi vidiki energetske politike EU ter oblikuje strategijo na podlagi precejšnje količine zakonodaje, ki smo jo sprejeli v zadnjih letih. V kratkem času, ki ga imam na razpolago, bi poudarila dva zelo pomembna vidika tega poročila: povezave in obdavčenje.
Zdaj moramo zelo nujno odločno izvajati zakonodajne in finančne mehanizme, ki so nam na razpolago, da bi v ustreznem časovnem okviru okrepili šibke povezave v vseevropskih energetskih omrežjih, kar je zelo pomembno.
Glede obdavčenja menim, da učinkovitost, varčevanje z energijo in obnovljivi viri energije, da bi bili razviti do tržne ravni, potrebujejo ne samo posebne davčne ukrepe, ampak tudi davčne spodbude v obliki ustreznih olajšav ali izvzetij.
Lena Ek
Gospod predsednik, imamo velike probleme z energetskim trgom in omrežji v Evropi, da ne omenjam, da proizvodnja energije temelji predvsem na fosilnih gorivih. Če nekdo reče izvajanje, izvajanje, izvajanje, bi sama rekla osredotočanje, osredotočanje, osredotočanje, in navedla nekaj primerov.
Še vedno nam primanjkuje 50 % financiranja za Načrt SET. Pogajanja o proračunu gredo v povsem drugo smer kot energetska strategija. Hudičevo - oprostite, nočem, da me odstranijo iz dvorane - se moramo boriti za evropski načrt za oživitev gospodarstva, energetsko učinkovitost in alternativna goriva, pri raziskavah pa imamo enak problem.
Isti teden, ko razpravljamo o strategiji, ki je, priznam, delno dobra, komisar, glasujemo o poročilu o subvencioniranju premoga, ki pravi, da Španija subvencionira premog na nekonkurenčnem trgu s premogom v višini 50 000 EUR na delovno mesto, medtem ko znaša povprečje 17 000 EUR na delovno mesto. Kako smo lahko konkurenčni in sodobni, če sprejemamo takšne odločitve? To spodkopava celotno strategijo.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, izkušnje iz prejšnjih let, ko sta prekinitev oskrbe s plinom iz Ukrajine in obsežni izpadi električnega toka v številnih državah EU pokazali, da naš energetski sistem nima rezerv, potrebnih za obvladovanje kriznih situacij, nam dajejo vedeti, da bo katera koli rešitev zahtevala obsežne naložbe. Zato bomo morali, ko se bomo odločali o potrebnih spremembah, ravnati usklajeno in previdno, da bi iz vloženih sredstev potegnili kar največjo korist.
Predloženo poročilo se odziva na takšno stanje zadev na zelo celovit način in upošteva skorajda vsa vprašanja, ki jih bomo morali obravnavati, da bi rešili naše probleme z energijo. To vključuje vse od zakonodajne podlage in porazdelitve pristojnosti do trgovinskih pravil, posodobitve omrežja in financiranja.
Tako kot zagotavljanje zanesljivosti preskrbe z energijo in podpore raziskavam in razvoju ni bila pozabljena niti potreba po večji energetski učinkovitosti in uporabi obnovljivih virov energije. S svojim celovitim in uravnoteženim pristopom je to poročilo po mojem mnenju dobro izhodišče za nadaljnje delo v zvezi z izboljšanjem evropskega energetskega sistema.
Bendt Bendtsen
(DA) Gospod predsednik, najprej bi se zahvalil poročevalki za izvrstno delo in dobro uravnoteženo poročilo. Ni dvoma, da obstaja hitro naraščajoča potreba po novi energetski strategiji za Evropo, prav tako pa o tem ne dvomijo evropska podjetja. Postajamo vse bolj odvisni od plina iz Rusije in nafte iz Bližnjega vzhoda. Energetska strategija je postala del evropske zunanje in varnostne politike ter tudi vprašanje varnosti oskrbe. Naše odločitve v Evropi so ključne za našo konkurenčnost. Obstaja potreba po obsežnih naložbah v prihodnosti, ki nam bodo omogočile vzpostaviti popoln in povezan notranji trg, vendar pa obstaja tudi potreba po obsežnih naložbah v energetsko učinkovitost. Varčevanje z denarjem je pomembno. Energetska učinkovitost je tudi najcenejši način za zmanjšanje emisij CO2.
Zahvalil bi se komisarju Oettingerju za njegove današnje pripombe v zvezi z energetsko učinkovitostjo. Glede energetske učinkovitosti - ne glede na to, ali so cilji zavezujoči ali ne - sem zadovoljen s sporočilom Komisije, ki navaja veliko število področij, na katerih lahko storimo več. Odprt sem tudi za to, da dobi Komisija večje pristojnosti za zavrnitev nacionalnih akcijskih načrtov, če niso primerni za dosego našega cilja 20 % do leta 2020.
Poleg tega Združene države in Kitajska obsežno vlagajo v področja, ki bodo povečala energetsko učinkovitost. Vsi se povsem zavedamo, da se bo cena energije v prihodnosti dvignila, Evropa pa trenutno trpi zaradi pomanjkanja konkurenčnosti v globalnem svetu. S premišljenimi naložbami v energetsko učinkovitost, infrastrukturo, pametna omrežja in tako dalje moramo zato našim podjetjem dati priložnost, da dosežejo večjo konkurenčnost. Dodatna korist bodo nova delovna mesta in inovativna podjetja v Evropi, ki trenutno izgublja tisoče delovnih mest.
Ivari Padar
(ET) Gospod predsednik, čestitam poročevalki in kolegom za to uspešno poročilo. Vzpostavitev vseevropskega energetskega trga je v interesu vseh Evropejcev. Vendar pa smo z odprtjem energetskih trgov spregledali vprašanje preglednosti in celovitosti trga.
Zaskrbljen sem zaradi dejstva, da med tem, ko gredo na stotine milijard evrov vredni električna energija, plin in kvote emisij CO2 na trgu iz rok v roke, obstaja jasna nadzorna in zakonodajna vrzel. Zato pozdravljam pobudo Evropske komisije za zapolnitev vrzeli. Upam, da bo sporočilo Komisije, ki bo sprejeto v kratkem, osredotočeno na varstvo potrošnikov in bo opredelilo jasen vseevropski regulativni okvir, ki vzpostavlja enotna pravila in opredelitve, da bi se izognili trgovanju z notranjimi informacijami in manipulaciji trga ter povečali likvidnost trga.
Menim, da mora Agencija za sodelovanje energetskih regulatorjev, regulator energetskega trga Evropske unije, ki jo je vzpostavil tretji sveženj o notranjem trgu, izvajati nadzor trgovanja z električno energijo, plinom in trgovanja z emisijami, in predlagam, da se nadzor teh treh trgov prenese pod okrilje enotnega regulatorja v državah članicah.
Fiona Hall
Gospod predsednik, vesela sem, da energetska strategija Komisije do leta 2020 omenja nenehen pregled v zvezi z vplivom spremembe posredne rabe tal. Ključnega pomena je, da Komisija izpolni svojo obveznost in do konca leta predloži predlog o tem, da bi pomirila razširjeno zaskrbljenost javnosti, da nekatera biogoriva, ki so trenutno na trgu, ne povzročajo neto zmanjšanja emisij toplogrednih plinov, in tudi zaradi industrije, ki razvija inovativne postopke, katerih dodana vrednost si zasluži priznanje.
Glede vprašanja energetske gotovosti bi Komisijo pozvala tudi, naj ponovno razmisli o svojih pripombah o uskladitvi nacionalnih programov podpore za obnovljive vire energije. Vsekakor sem za ukrepanje na evropski ravni, če ima dodano vrednost, vendar pa so države članice šele nedavno izdale nacionalne akcijske načrte za energijo iz obnovljivih virov in si jih prizadevajo izvajati; to bi bila pretirana uskladitev.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospod predsednik, komisar, za začetek bi čestitala poročevalki za odlično delo v zvezi s tem poročilom. Energetski sektor je gonilna sila gospodarske rasti. Evropa ima od leta 2008 strategijo za energijo in boj proti podnebnim spremembam. Izvajanje te strategije je ključnega pomena, vendar pa nam Lizbonska pogodba omogoča iti še dlje in odpira pot k vzpostavitvi prave energetske skupnosti znotraj Evrope.
Poglobiti moramo notranji energetski trg, zgraditi in vzpostaviti povezave med omrežji, zagotoviti energetsko solidarnost in potrošnika postaviti v središče naše pozornosti. Obstaja potreba po povečanju javnega financiranja in razvoju orodij in programov za spodbujanje energetske učinkovitosti. Znanstvene raziskave in tehnologija imajo pri doseganju teh ciljev ključno vlogo.
Glede na to pozdravljam uvedbo različnih evropskih industrijskih pobud v skladu z evropskim strateškim načrtom za energetsko tehnologijo in pozivam Komisijo, da ostale ukrepe v tem načrtu uveljavi v praksi. Osmi okvirni program mora raziskavam in razvoju inovativnih tehnologij prav tako dati prednost na področju energije. Zato je ključnega pomena, da obstaja ustrezno financiranje za podporo čistih in trajnostnih tehnologij. To je edini način, da bomo sposobni ohraniti konkurenčnost naše industrije, spodbujati gospodarsko rast in ustvarjati delovna mesta.
Kathleen Van Brempt
(NL) Gospod predsednik, beseda, ki smo jo danes največkrat slišali tu, je "strategija"; in to upravičeno. Zato pozdravljamo strategijo Komisije. Kljub temu se nam zdi nekoliko razočarljiva, komisar, ker dobra strategija vključuje izvedbo temeljite ocene - ocene težav s preskrbo in predvsem ekoloških problemov in tudi socialnih problemov -, na podlagi te ocene pa določimo prednostne naloge. Velik pomen pripisujem pojmu "prednostna naloga", saj to pomeni razvrstitev zadev glede na pomembnost. Energetska učinkovitost je na vrhu te razvrstitve. To ste omenili, toda zakaj je, če se nam zdi energetska učinkovitost tako pomembna, tako težko opredeliti cilje, ki jih hočemo doseči v naših državah članicah? To je ključnega pomena. Vemo, da to deluje in je način, da pridemo tja, kamor moramo. Zato bi komisarja pozvala, naj sprejme to prednostno nalogo in jo tudi resnično predstavi v svojih pripravah na pomemben vrh v februarju.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Spoštovani gospod komisar, danes se opredeljujemo do razvoja energetike do leta 2020, vendar je to mnogo prekratko obdobje. Postopki za umeščanje energetskih objektov v prostor trajajo več let. Tudi gradnja omrežij ter elektrarn terja svoj čas. Življenjska doba takih objektov je več desetletij. Zato investitorji potrebujejo dokaj stabilne politične smernice za mnogo daljše obdobje. Če želimo uresničiti cilje na področju podnebnih sprememb in cilje trajnostne energetike, moramo oblikovati politični okvir mnogo bolj v prihodnost. Potrebujemo strateški dokument razvoja energetike vsaj do leta 2050.
Jedrska energija je vedno bolj navzoča kot eden izmed virov energije v prihodnosti in zato želim sedaj poudariti tri naloge, ki jih vidim, da nas čakajo na evropskem nivoju v zvezi s tem. Prva naloga: z zakonodajnimi ukrepi moramo poskrbeti za varno razgradnjo jedrskih elektrarn ter odlaganje radioaktivnih odpadkov v skladu z načelom onesnaževalec plača.
Drugič, z učinkovitimi in transparentnimi postopki moramo zagotoviti gradnjo novih elektrarn v skladu z najvišjimi možnimi varnostnimi standardi. To lahko storimo z uvedbo minimalnih standardov za odobritev in potrditev zasnov novih jedrskih elektrarn. Še več, razmisliti moramo o licenciranju novih tipov jedrskih elektrarn na evropskem nivoju. Tako bi lahko izkoristili sinergijo znanja ter pomagali državam, ki jedrsko energijo šele uvajajo, in državam z objektivno manjšimi upravnimi organi.
In tretjič, v procese odločanja na jedrskem področju moramo vnesti več demokratičnosti. Jedrska energija je le eden od mnogih možnih virov energije, zato morajo biti postopki odločanja takšni, kot so za premog, obnovljive vire, plin in nafto. Evropski parlament mora dobiti pristojnosti soodločanja. Ni treba odpirati pogodbe Euratom, ampak lahko to naredimo z medinstitucionalnim dogovorom.
Adam Gierek
(PL) Gospod predsednik, energija predstavlja približno 40 % proizvodnih stroškov, medtem ko znaša delovna sila zgolj 15 %, vendar pa pridobivanje surovin za proizvodnjo energije samo zahteva energijo. Zato bo konkurenčnost gospodarstva odvisna od energije. Dogma v zvezi z učinkom svetovnega podnebja in spodbujanje tega, kar se imenuje "brezogljično" gospodarstvo, je nesmisel. Obtičati v zavezujočih ciljih glede ogljika je primer predlogov, ki so socialno in gospodarsko neodgovorni, tako kot tehnologija CCS, ki je bila vsiljena termoelektrarnam na premog - toda zakaj ne na druga goriva? Zakaj ni gonilna sila napredka učinkovitost?
Opozoriti moram na socialno nezadovoljstvo v zvezi s povzročanjem energetske revščine. V novih državah članicah predstavlja energija približno 40 % družinskih izdatkov. Opozoriti moram tudi na izgubo varnosti preskrbe z energijo zaradi zakonodaje, ki je bila uveljavljena, in predvsem podnebnega in energetskega svežnja. Še nekaj - zakaj se ne morejo države članice same odločiti, kako bodo zmanjšale svoje emisije CO2, tako kot se odločajo o svoji mešanici energetskih virov?
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, nova Lizbonska pogodba je energijo naredila za skupno odgovornost EU in držav članic. Drugi energetski sveženj, ki pravzaprav predstavlja temelj te strategije, si jasno zasluži dodatke, in poročilo v zvezi s tem zagotavlja dobro analizo. Vendar pa se morajo pridružiti države članice in njihove zasebne in javne stranke. Operativni programi med državami članicami in znotraj njih postajajo vse pomembnejši. Določenih je bilo dovolj odstotnih ciljev za podnebje in tudi energijo. Ni potrebe po dodatnih zavezujočih ciljih. Kot je že bilo povedano, je izvajanje tisto, ki šteje in zaradi katerega se nam bodo pridružili državljani - potrošniki. Morda je tudi tako, da mora Komisija izboljšati svojo oceno nacionalnih programov in da morajo biti od tega odvisna naša sredstva, po možnosti evroobveznice. Med besedami in dejanji je še vedno vrzel. Prva izmed dveh osrednjih točk je energetska učinkovitost: odlična priložnost. To prispeva h konkurenčnosti naših podjetij in tudi k zaposlovanju - v sektorju napeljav in gradbenem sektorju. Poglejte tudi svojo državo: kot posledica je bilo v Nemčiji ustvarjenih deset tisoče delovnih mest. Druga osrednja točka je - da, omenili ste jo - infrastruktura, ki povezuje države, in infrastruktura znotraj držav ter pametna omrežja. Tu so potrebne evroobveznice. Za komisarja imam vprašanje: bo decembra dosežen napredek glede teh evroobveznic? Govorimo o novih sredstvih - potrebujemo denar - in rad bi, da nam poveste, ali boste resnično na te načine zbirali denar? Ukrepanje: to je tisto, kar je potrebno.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, energetska strategija Evropske unije se mora osredotočiti na energetsko učinkovitost, zmanjšanje porabe primarne energije in energetsko revščino ter tudi na spodbujanje energije iz obnovljivih virov in zanesljivost preskrbe Unije z energijo. Vendar pa je vsekakor nujno, da je energetska strategija Unije povezana tudi z industrijsko politiko, prometno politiko, politiko raziskav in inovacij in tudi politiko za boj proti podnebnim spremembam.
Komisijo in države članice pozivamo, naj razvijejo finančne in davčne instrumente, potrebne za energetsko učinkovitost, zlasti v gradbenem sektorju, ter naj energetski učinkovitosti in pametni energetski infrastrukturi namenita prednost v prihodnjem večletnem finančnem okviru.
Unija mora večji pomen pripisovati vzhodnemu partnerstvu, zlasti regiji Črnega morja, ki ima poseben geopolitični pomen za varnost preskrbe z energijo in raznovrstnost poti za oskrbo Unije z energijo.
Komisijo in države članice pozivamo tudi, naj nadaljujejo s projektom evropskega južnega plinskega koridorja, zlasti projektom Nabucco, ki bi lahko znatno povečal varnost oskrbe z energijo.
Alajos Mészáros
(HU) Gospod predsednik, gospa Kolarska-Bobińska in tudi komisar Oettinger si zaslužita pohvalo za to delo, ki je vsekakor pomemben prispevek. Zaradi Lizbonske pogodbe bo energetska strategija Evropske unije zgrajena na štirih novih stebrih: enotni energetski trg, zanesljivost oskrbe, energetska učinkovitost in medsebojna povezanost evropskih energetskih omrežij.
Pri oblikovanju naše nove strategije ne smemo pozabiti na nekatere izzive. Medtem ko se naše zaloge fosilnih goriv postopno zmanjšujejo, lahko povečamo razpoložljive zaloge z novimi nahajališči surovin ter raziskavami in prizadevanji za razvoj. Odvisnost Evrope od energije se povečuje sorazmerno z večanjem njenega prebivalstva. Do leta 2030 bo Evropa morala zagotoviti 65 % svojega uvoza energije iz virov zunaj EU. Za dobavo zemeljskega plina lahko ta številka doseže 80 %. Naš cilj mora biti nadaljnja raznovrstnost transportnih poti in virov pridobivanja. Tudi prenova elektrarn, ki trenutno delujejo, je lahko ključnega pomena.
Ne zadostuje, da za razgradnjo zastarelih elektrarn namenimo precejšnja sredstva - moramo jih tudi vzdrževati. Države članice morajo izvesti splošni pregled svojega stališča do jedrske energije. Nadaljevati moramo s svojimi prizadevanji na področju razvoja jedrske energije, drugače ne bomo mogli izpolniti naših ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami. Priporočam previdnost na tem področju, da bi zagotovili, da naši ambiciozni načrti ne bodo predstavljali grožnje za našo industrijsko in gospodarsko konkurenčnost. V tem smislu imamo pred seboj uravnoteženo poročilo, ki vključuje zaveze, ki jih realno lahko izpolnimo, zaradi česar poročilo odločno podpiram.
Mario Pirillo
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, zagotavljanje trajnostne, varne in dostopne energije predstavlja enega izmed najpomembnejših izzivov za Evropo v naslednjih letih.
Cilji politike Evropske unije zahtevajo vrsto ukrepov, česar ni mogoče prezreti. Popolna uresničitev notranjega energetskega trga je cilj, ki ga je mogoče doseči samo, če bodo veljavno zakonodajo v zvezi z energetskim svežnjem izvajale vse države članice.
Menim, da se ne smemo izogibati naložbam v sodobno in inteligentno infrastrukturo, zlasti v raziskave in uporabo obnovljive energije, da bi v celoti izpolnili cilje strategije. Prav te naložbe predstavljajo ne samo najbolj ekonomsko koristno rešitev za zmanjšanje energetske odvisnosti EU, ampak bodo prispevale tudi k boju proti podnebnim spremembam.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, iskreno bi se zahvalil poročevalki in poročevalcem v senci ter tudi vam, gospod Oettinger, saj je to, kar ste predstavili v zadnjih nekaj dneh in tednih ključno za razvoj Evropske unije. Vendar pa tako kot gospa Van Brempt, gospod Turmes in drugi menim, da moramo iti še korak naprej, saj je - če smem tako reči - smiselna, okolju prijazna energetska politika skorajda raketa za zeleno rast in zelena delovna mesta.
O tem smo s predsednikom Komisije ponovno razpravljali včeraj. Žal je bilo danes o tem zelo malo povedanega. Kljub temu moramo storiti te dodatne korake. Seveda so številne zadeve, vključene energetsko politiko, usmerjeno k okolju, še vedno dražje. Toda če upoštevamo okoljske koristi in kaj za evropsko industrijo pomeni vodilna vloga, potem vidimo, da je tudi zelo pomembno za delovna mesta.
Gospod Reul ima prav: potrebujemo številne energetske vire. Morda ne vseh - glede tega se naša mnenja razlikujejo v številnih točkah. Vendar pa moramo poznati smer, v katero gredo energetska učinkovitost, varčevanje z energijo in obnovljivi viri energije. To so gonila evropskega gospodarstva, usmerjenega v prihodnost.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, vprašanje energije je pomembna prednostna naloga, s katero ne smemo več odlašati. Pomembno je, da prihodnji akcijski načrt za obdobje 2011-2020 znatno prispeva h krepitvi skupne politike Evropske unije.
Potrebno je tesno sodelovanje, zlasti na področju energetske infrastrukture, in tudi ustrezno financiranje EU. Menim, da se moramo razen na pridobitev javnega financiranja in financiranja EU bolj osredotočiti na zasebni sektor in naložbe iz njega, da bi razvili strateško infrastrukturo EU, ki bo vključevala razširitev in vključitev vseh lokalnih, regionalnih in evropskih energetskih trgov.
Menim, da je dober način za dosego tega spodbujanje javno-zasebnih partnerstev z zagotavljanjem potrebne politične in upravne podpore, določene stopnje financiranja in nekaterih javnih jamstev. To nam bo pomagalo uspešno pridobiti financiranje, ki je tako ključno za prihodnost vsake energetske politike.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, komisar, danes bi na kratko spregovoril o blaginji naših državljanov in o otokih. Običajno so misli o otokih prijetne, radi odpotujemo nanje - sonce, toplota. Izoliranost južnih otokov celo koristi blaginji otočanov, ker privablja turiste, toda ko gre za energijo, je izoliranost ali status otoka posebno škodljiv za prebivalstvo. Prav tega ne potrebujemo. Zakaj? Izoliranost na področju energije pomeni običajno prevlado nekega monopola na tem trgu, za ljudi pa to pomeni nezanesljivo preskrbo in tudi visoke cene. To poročilo vključuje rešitev. Infrastruktura, infrastruktura, infrastruktura. Zgradimo medsebojne povezave v Evropski uniji, da bi povezali vse nas in da bi lahko naši državljani uživali dostojne cene in zanesljivost preskrbe. Hvala.
Francesco De Angelis
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, izrazil bi svoje priznanje tej resoluciji, ki je odlično delo s štirih vidikov.
Prvič, ponovno trdi, da sta energetska učinkovitost in varčevanje z energijo gospodarsko koristni prednostni nalogi za zmanjšanje energetske odvisnosti Evrope in boj proti podnebnim spremembam. Drugič, poudarja inteligentno infrastrukturo. Tretjič, poziva nas, naj v celoti izvajamo veljavno evropsko zakonodajo. Četrtič, prizadeva si za energetsko politiko s trdno in dosledno mednarodno razsežnostjo.
Nazadnje bi poudaril pomen varnosti oskrbe in naložb v raziskave, razvoj in inovacije za čim boljšo zaščito interesov potrošnikov, podjetij in državljanov.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, resnično menim, da vse države članice Evropske unije zdaj doživljajo največji glavobol zaradi energije, najprej pa bi se rad iskreno zahvalil poročevalki in poročevalcem v senci, da smo imeli praktično vsi izmed nas, predstavniki vseh držav članic, priložnost podati svoje predloge, in zaradi nekaterih pametnih kompromisov je nastal zelo dober dokument. Menim tudi, da ni tako pomembno imeti ambiciozne načrte, kot je pomembno imeti dejanske načrte, to je dejanske infrastrukture, medsebojne povezave, dejanske priložnosti za ljudi, da izberejo dobavitelja energije, od katerega bodo kupovali energijo, in seveda dejansko tržno ceno. Menim, da bomo dosegli veliko, če nam to uspe. Mislim, da moramo v prihodnosti imeti boljši nadzor nad željami in interesi držav članic, ker je treba te interese uskladiti, če vzpostavljamo skupni energetski trg. Komisar, zahvalil bi se vam tudi za to, da ste se takoj odzvali na podpis določenih sporazumov, in hvaležen sem, da je načelo solidarnosti globoko zakoreninjeno na ravni EU.
Sonia Alfano
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pozorno sem prebrala poročilo in ga v celoti podpiram. Vendar pa so me nekoliko zmedle različne navedbe o prihodnosti premoga v evropski strategiji, predvsem v odstavku 52, v katerem se Komisijo poziva, naj pripravi pravne predpise, ki bodo omogočali gradnjo termoelektrarn na premog.
Pred nekaj leti se je v Združenih državah začelo politično gibanje in gibanje državljanov, ki je dejansko vodilo k nekakšnemu moratoriju gradnje termoelektrarn na premog. Tako kot emisije CO2, je tudi ta odločitev utemeljena na problemu ravnanja s pepelom, ki vsebuje številne strupene snovi. Zato vsekakor ne podpiram zagovarjanja termoelektrarn na premog in poudarjam, da je tako imenovani "čisti premog" v številnih primerih bolj slogan kot resničnost.
Prav tako sem slišala, da so številni kolegi poslanci goreče zagovarjali jedrsko energijo v smislu stroškov in tudi varnosti. Žal vsak, ki to reče, kaže, da ne ve, o čem govori. Alternative obstajajo, so obnovljive, so pristne, Evropska unija pa mora začrtati svojo pot v prihodnjem desetletju v tej smeri.
Oreste Rossi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, to poročilo ponuja nekatere zelo zanimive točke in pazljivo analizira metode in časovne okvire, pri čemer izhaja iz osnovnega koncepta, da mora Evropa pripraviti skupno energetsko politiko.
Ko sem govoril na Evropskem forumu za energijo, ki ga je organiziral predsednik Buzek, med predstavniki 27 držav članic EU in Evropskega parlamenta, sem izrazil pozitivno mnenje o skupnem energetskem načrtu, ki bi omogočil enake pogoje za dostop do energije zasebnikom in podjetjem in s tem odpravil včasih opazne razlike v ceni, do katerih prihaja zdaj.
Žal mi je, da so bile zdaj v tako dobro poročilo vključena sklicevanja na odgovornost Evropske unije v boju proti podnebnim spremembam. S to temo so povezani določeni dokumenti in zdi se mi odveč, da še naprej dodajamo sklice nanje, da bi ugodili določenim okoljskim skrajnežem.
Kar zadeva nas, lahko do drugega obdobja obveznosti po Kjotskem protokolu pride samo v svetovnem okviru in vključuje vsa glavna gospodarstva s pravno zavezujočim sporazumom.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Gospod predsednik, čestitala bi poročevalki in se zahvalila komisarju, ki s tako dobro voljo obravnava energetsko strategijo in politiko. Imamo ambiciozne cilje zmanjšati proces podnebnih sprememb. Kar zadeva varstvo okolja, je lahko energija partner, vendar pa je lahko tudi sovražnik. V Evropski uniji smo odvisni od fosilnih goriv, ki se uporabljajo za pridobivanje energije. Z izčrpavanjem virov EU smo vse bolj odvisni od tretjih držav, zato ni pomembno samo razviti obnovljivo energijo, ampak tudi vlagati v raziskave za povečanje energetske učinkovitosti. Na predhodnem delnem zasedanju smo razpravljali o razporeditvi dodatnega denarja za energijo v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva. Morda bi bilo primerno tudi razporediti denar iz drugih finančnih mehanizmov Evropske unije, namenjenih za splošno energetsko učinkovitost. Obnovljiva energija je za nas pomembna ne samo zaradi podnebnih sprememb, ampak tudi zaradi varnosti preskrbe. Dvostranski sporazumi nekaterih držav članic, ki izvajajo projekte kot je Severni tok, vzbujajo nezaupanje ne samo glede okoljskih vprašanj, ampak tudi glede načela solidarnosti, zato mora biti to področje pregledno.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, po mojem mnenju je potencial obnovljive energije EU eden izmed ključnih elementov poročila. Zato bi spomnila, da bo regija Dobrogea na jugovzhodu Romunije čez nekaj let postala največji park vetrne energije v Evropi. Gradnja 522 turbin bo končana leta 2011. To bo regiji Dobrogea omogočilo zagotoviti 50 % nacionalne porabe energije.
Infrastruktura je drug ključni element za učinkovit energetski trg. EU mora izbrati med tistimi projekti, ki dokazujejo svojo učinkovitost in gospodarsko donosnost. Povezava AGRI, ki je eden izmed glavnih prispevkov Romunije k razvoju energetske infrastrukture, povzroča majhne stroške in ponuja alternativo.
Raznolikost virov oskrbe z energijo je nujna tudi v naftnem sektorju. Naftovod P8 je dober primer tega. Romunija in Srbija sta nedavno nadaljevali s študijami izvedljivosti za gradnjo prvega dela naftovoda med Constanzo in Pančevom.
Ioan Enciu
(RO) Gospod predsednik, raznolikost virov, nova energetska infrastruktura in povečanje deleža obnovljivih virov energije so pomembni za energetsko prihodnost Evropske unije. Hkrati ne smemo prenehati uporabljati starih virov energije, ki jih je zagotovo mogoče izboljšati z uporabo inovativnih tehnologij v skladu z možnostmi in potrebami vsake države članice.
Vendar pa je zame in državljane, ki jih predstavljam, pri tem najpomembnejši dejavnik, da moramo obdržati dostopno ceno za vse potrošnike ter tudi ohraniti in celo ustvariti nova delovna mesta na tem področju.
Ne smemo končati v situaciji, v kateri bo na evropskem energetskem trgu na razpolago presežek energije, ker je zaradi visokih cen nihče ne bo kupil.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Gospod predsednik, mislil sem, da je po uveljavitvi Lizbonske pogodbe samoumevno, da bo Evropski parlament lahko veliko bolj prispeval k energetski politiki.
Strinjam se z vsem, kar je povedala poročevalka, in bi poudaril dejstvo, da je dandanes energetska politika neposredno in posredno veliko bolj povezana z zunanjo politiko držav članic na splošno in tudi same Unije. Strinjam se, da danes obstaja potreba po nujnih delih, infrastrukturnih delih, in da potrebujemo tudi predpise o tem, kako izvajati sporazume.
Danes pozivamo k jasnim pogodbam, preglednosti in posebno sklicevanje na obnovljive vire energije. Toda kar vidimo pred seboj, komisar, je potreba po skupnem energetskem trgu. To bi pomagalo predvsem majhnim otoškim državam Unije, tako da bi lahko na enem velikem trgu pregledno obravnavali pomembno vprašanje energije.
Nick Griffin
Gospod predsednik, komisarju bi povedal, da se poročilo o novi energetski strategiji ne zmeni za nekaj zelo očitnega: vrhunec naftne proizvodnje. Vendar pa se je Komisija vsaj prebudila spričo te velike in neposredne grožnje. V trenutku, ko priznamo vrhunec naftne proizvodnje, večina tega dobronamernega poročila žal postane gorivo sežigalnice.
Ogromne energetske vrzeli, ki se odpira, ne more zapolniti obnovljiva energija ali ogljik iz skrilavca Mikija Miške. Premog, jedrska fuzija - in dolgoročno jedrska fuzija in cepitev - sta edina dovolj pogosta energetska vira, ki nas bosta rešila, ko se bo končalo obdobje nafte.
Komisar, zdaj ko smo to sprevideli, se lahko veselimo novega, resnega pristopa k energiji? Znebiti se moramo vsega nesmisla o omrežjih za vetrno energijo in globalnem segrevanju in se osredotočiti na prave znanstvene rešitve krize vrhunca naftne proizvodnje.
Günther Oettinger
Gospod predsednik, gospe in gospodje, tu začenjamo razpravo in če povzamem točke, na katere so se osredotočali vaši govori, imamo v Evropski uniji, državah članicah in tudi v Parlamentu veliko mešanico energetskih virov. Slišal sem vse od 100-odstotno obnovljivih energij pa vse do jedrske fuzije, jedrske energije in premoga. To pomeni, da bo zanimivo vprašanje: se bomo dogovorili o dolgoročni strategiji? Bomo v Evropi dosegli soglasje? Če bomo, kakšno bo to soglasje?
Trenutno si prizadevamo za strategijo, ki združuje tri cilje, in sicer 20 % obnovljive energije, 20-odstotno zmanjšanje CO2 in 20-odstotno povečanje učinkovitosti. To je strategija za novo desetletje. Res je, da potrebujemo dolgoročno strategijo. Načrt, ki vam ga bomo naslednjo pomlad predstavili v grobem osnutku, jo bo zagotovil. S tem načrtom nameravamo naslednje leto z vami in državami članicami obravnavati naslednjih 40 let in predložiti napovedi zahtev po energiji, mešanice energetskih virov, okoljskih ciljev in zanesljivosti preskrbe za naslednja štiri desetletja. To ni lahka naloga. Predstavljajte si, da smo v letu 1970, pred naftno krizo, pred padcem berlinskega zidu in s samo nekaj državami članicami in da bi morali uporabiti strokovno znanje, da bi osvetlili leto 2010 in trenutne energetske razmere. Naše ocene bi bile popolnoma napačne. Ali vemo, kakšne tehnične zmogljivosti se bodo pojavile v naslednjih 40 letih? Kakšne nove politične interese bodo imele države članice? Kljub temu sem za to, da poskusimo pripraviti načrt do leta 2050.
Zatem je bilo načeto vprašanje, zakaj potrebujemo zavezujoče cilje zmanjšanja CO2 in zakaj tega ne morejo storiti države članice. Povsem enostavno zato, ker je bilo tako odločeno. Strinjam se z 20 % CO2 in 30 %, če najdemo druge partnerje po vsem svetu. To je sklep Parlamenta, katerega poslanci ste, in Sveta, jaz pa ga izvajam. Če hočete kaj drugega, mi povejte. Menim, da države članice, če ne bi bilo zavezujočih ciljev, ciljev enostavno ne bi izpolnjevale. Če opustimo zavezujoče cilje, bodo države članice storile manj ali pa sploh nič, zlasti v težkih gospodarskih časih.
Omenjena je bila energetska učinkovitost. V naši strategiji pripravljamo samo naslove. Podrobnosti o izvajanju v praksi in instrumentih, ukrepih in finančnem koridorju bodo sledili spomladi, ko bomo morali predstaviti strategijo za energetsko učinkovitost, o kateri trenutno razpravljate.
Načeta so bila vprašanja o notranjem trgu. Prosim, zaupajte gospodu Almunii in meni. Zagotovila bova popolno skladnost z drugim in tretjim svežnjem o notranjem trgu, obravnavala bova postopke za ugotavljanje kršitev pogodbe in storila vse, kar lahko, da bi zagotovila, da bosta v naslednjih petih letih plin in električna energija dobila notranji trg s konkurenco in preglednostjo. V zadnjih nekaj tednih smo svetovali državam članicam - poljski vladi v zadevi Jamal, bolgarski vladi v zadevi Južni tok in v zvezi z oskrbo Bolgarije s plinom. Države članice dejansko niso vedno pripravljene ali v položaju zagotoviti skladnost s pravili notranjega trga v svojih dvostranskih sporazumih. Kjer se prosi za naš nasvet, ga zagotovimo, vendar pa je potrebna tudi udeležba držav članic. Obstajajo tudi velike države članice, v katerih notranji trg ne deluje. Ena država ni daleč odtod in morda je celo država, v kateri se zdaj nahajamo. Zato bi poslance iz Francije vprašal: ste pripravljeni sodelovati z mano, da vzpostavimo notranji trg v Franciji in drugih državah? Pri tem potrebujem vašo podporo - ne na nacionalni, ampak na evropski ravni.
V zvezi z južnim koridorjem bo odločitev glede Nabucca, TAP ali ITGI po mojem mnenju sprejeta v prvi četrtini naslednjega leta. Vendar pa plinska infrastruktura od nas zahteva, da razpravljamo o vprašanju, koliko plina bomo v naslednjih desetletjih potrebovali za ogrevanje in pretvorbo električne energije? Trenutno poraba znaša 500 milijard kubičnih metrov letno. Bo znašala manj ali več? Tudi to bo obravnavano v načrtu do leta 2050.
Gospod Rohde je omenil primer Kitajske. Po mojem mnenju je Kitajsko vedno dobro uporabiti za primerjavo, vendar pa po možnosti ne kot primer, ki ga je treba posnemati. Prav imate, da je bilo na Kitajskem veliko naložb v vetrno energijo. To je res, vendar pa ste pozabili omeniti dejstvo, da Kitajska trenutno kupuje svetovni premog in veliko več vlaga vanj. Lani je Kitajska v obnovljive vire energije vložila več kot Nemčija, to je res. Kljub temu delež obnovljive energije, proizvedene na Kitajskem, upada, ker se precej več vlaga v jedrsko energijo in premog. Poleg tega Kitajska omenja jedrsko energijo kot obliko obnovljive energije. S tem se ne strinjam. Zaradi tega je primerjava s Kitajsko pomembna, vendar pa bi resno odsvetoval, da se Kitajsko daje za zgled, ki mu moramo slediti pri naših evropskih prizadevanjih.
Še enkrat se vam zahvaljujem. Potrebujem vas tudi, ko gre za evropski proračun. Pozivalo se je, da je treba storiti več in zagotoviti več sredstev za raziskave in infrastrukturo. Strinjam se s tem. Vzamem vsak evro, ki mi ga daste, toda o proračunu odločata Svet in Parlament. Na podlagi naših dobrih izkušenj z načrtom SET, s financiranjem energetskih raziskav in načrtom za oživitev gospodarstva sem prepričan, da bomo pripravili dober predlog za infrastrukturo in da ga boste podprli, tako da bo v naslednjem desetletju zagotovljeno zadostno evropsko financiranje z dodano vrednostjo za ustrezne evropske ukrepe na področju infrastrukture in raziskav. Ob upoštevanju tega imamo zagotovo zadostne možnosti za konstruktivno sodelovanje.
Lena Kolarska-Bobińska
Gospod predsednik, kot je mogoče videti so teme razprav in izražena mnenja v Evropskem parlamentu zelo raznoliki in različni. Zato je to poročilo rezultat kompromisa, ki smo si ga prizadevali doseči. Menim, da je poročilo zelo dobro, ker smo dosegli soglasje.
Zahvalila bi se poročevalkam in poročevalcem v senci - gospe Ulvskog, gospodu Rohdeju, gospodu Turmesu, gospodu Szymańskemu in drugim - za dejstvo, da smo na tako prijeten način dosegli to soglasje. Zahvalila bi se tudi gospe Castillo Vera za njeno sodelovanje, pomoč in podporo, gospe Toth iz skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) za njeno pomoč, gospodu Hillmanu in tudi komisarju in osebju Komisije, ki so odgovorili na moja številna vprašanja in se odzvali glede mojih različnih zamisli.
V Bruslju danes poteka boj med zagovorniki zamisli o medvladnosti in tistimi, ki hočejo delovati v skladu z zamislijo o solidarnosti. Evropski parlament in Komisija se soočata z nujnostjo, da zagotovita, da solidarnost na prihodnjih zasedanjih Evropskega sveta prevlada nad posameznimi nacionalnimi interesi. Dosegli smo določeno soglasje. Imamo strategijo, ki jo moramo, kot je dejal gospod Turmes, spričo tega izvajati, izvajati in še enkrat izvajati ter se zaščititi pred različnimi posameznimi interesi.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v četrtek, 25. novembra, ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Luís Paulo Alves
v pisni obliki. - (PT) Menim, da je ta nova energetska strategija nujna za pripravo konkurenčne, trajnostne in varne strategije. V času, ko je Evropa vse bolj odvisna od uvoza energije, se mi zdi bistveno, da z osredotočanjem na inovacije in tehnologijo še naprej igra svojo prevladujočo vodilno vlogo v energetskih zadevah. Da bo naša energetska strategija postala bolj trajnostna, bo potrebno nenehno osredotočanje na energijo iz obnovljivih virov z uvedbo večje konkurenčnosti v sektorju, da bi lahko učinkovito izvajali notranji trg za energijo. To bo zmanjšalo stroške in povečalo konkurenčnost gospodarstva, prav tako pa bo ustvarjalo bogastvo in delovna mesta, ki so pomembna za zdravo uravnoteženost trgovine. Prihajam iz najbolj oddaljene regije, katere stopnja energetske samozadostnosti je trenutno okoli 27 % in hoče doseči 75 % do leta 2010. Azori so si zastavili bolj ambiciozne specifične cilje kot EU, rezultati pa so že priznani na evropski ravni, zlasti v zvezi z geotermalno energijo, in doseženi z ambiciozno energetsko politiko partnerstev med regijami in najboljšimi nacionalnimi in mednarodnimi raziskovalnimi centri. Unija mora preučiti te primere in povečati svojo podporo na področju raziskav, inovacij in razvoja projektov.
George Sabin Cutaş
v pisni obliki. - (RO) Čas je, da spregovorimo o pravi evropski energetski strategiji. V izvajanju energetske zakonodaje EU so trenutno vrzeli. Določbe Lizbonske pogodbe Evropski uniji zagotavljajo trden pravni okvir za razvoj učinkovitega enotnega notranjega trga, ki bo zagotavljal varnost oskrbe, trajnost, medsebojno povezanost omrežij in solidarnost. V tem okviru nove države članice, ki so precej bolj ranljive za zunanje prekinitve njihove energetske oskrbe, potrebujejo podporo Evropske unije, da bi se spopadle s temi izzivi.
Poleg tega bi vas pozval k temu, da se možnost subvencioniranja premogovnikov s strani držav članic ohrani vsaj do leta 2018. V kapitalističnem svetu je pojem "nekonkurenčen" sopomenka za družbeno nadlogo. Upoštevati moramo človeški dejavnik in razmisliti o neželenih družbenogospodarskih posledicah zaprtja premogovnikov, ki zagotavljajo pomemben vir delovnih mest, preden premogovnik označimo za nekonkurenčen.
Ilda Figueiredo
v pisni obliki. - (PT) To poročilo si prizadeva prispevati k novemu energetskemu akcijskemu načrtu v okviru strategije Evropa 2020. Načeloma se lahko novi načrt izkaže za pomembno pobudo, če bodo upoštevane napake in pomanjkljivosti predhodnih načrtov. Nesmiselno je vztrajati pri istem pristopu in predlogih, zaradi katerih zaostajamo.
Strateške pomanjkljivosti evropske energetske politike, ki jih je treba upoštevati, vključujejo naslednje točke.
Energetska politika je bila umeščena kot dodatek k "okoljski" politiki, katere končni cilj je odpreti nova področja finančnim špekulacijam s tem, da dovoljenja za emisije toplogrednih plinov postanejo donosna. Vendar pa si vprašanje energije zasluži prilagojen pristop, utemeljen na izboljšanju določenih kazalnikov kot je energetska intenzivnost ali energetski primanjkljaj.
Na področju energije se domneva tudi, da bo z izvajanjem delovanja trgov, na katerih delujejo zasebni vlagatelji, čudežno rešeno vse. Izdani so bili že trije zaporedni zakonodajni svežnji, javna sredstva so bila porabljena, še vedno pa nimamo konkurenčnih trgov, naložb v infrastrukturo ali dostopnejše energije za potrošnike. To predstavlja neuspeh z vseh vidikov navedenih ciljev.
Argument, da bi biogoriva prinesla samo okoljske koristi in evropskim državam zagotovila velik razvoj kmetijstva in industrije, ni vzdržal.
András Gyürk
v pisni obliki. - (HU) Veseli me, da je v Evropi vse večja zavezanost uresničitvi enotnega energetskega trga. To dobro kaže dejstvo, da poročilo gospe Kolarske-Bobińske in tudi najnovejša energetska strategija in infrastrukturne prednostne naloge Evropske komisije pozivajo k strukturnim spremembam. Končno začenjamo dojemati, da izreden uspeh zahteva precejšnje naložbe, konkretne akcijske načrte in odpravo upravnih obremenitev. To je edina možnost za vse države članice, da dosežejo glavne cilje Lizbonske pogodbe: enotni trg, varnost oskrbe, energetsko učinkovitost in razširitev obnovljivih virov energije.
Po mojem mnenju je bistven korak naprej, da prej omenjeni dokumenti prizadevanja za energetski razvoj v srednji in vzhodni Evropi obravnavajo kot nujno prednostno nalogo. Lani je plinska kriza zahodnim državam jasno pokazala, da so države članice v naši regiji močno odvisne od samo enega vira plina in da enotni trg tu ne deluje. Evropa se je zavedla, da dostop do alternativnih virov plina, vzpostavitev plinskega koridorja sever-jug in odprava izoliranih trgov povečujejo varnost regionalne oskrbe in hkrati pomenijo pomemben korak k dosegi enotnega trga.
Hkrati krepitev električnih omrežij in regionalna medsebojna povezanost naftovodov povečujeta tudi prožnost naše regije. Vendar pa se raven zavezanosti ne more ustaviti samo pri vzpostavitvi strategije. Prepričan sem, da bodo kmalu uvedene strukturne spremembe, ki podpirajo uspešno vzpostavitev enotnega trga, in da bomo dosegli hiter in pregleden postopek izdajanja dovoljenj, ustvarili regionalne spodbude in zagotovili dostop do novih instrumentov financiranja.
Tunne Kelam
, v pisni obliki. - Po številnih dramatičnih izkušnjah z oskrbo z energijo je postalo jasno, da je energija ključni dejavnik varnosti EU. Očitna je potreba po dolgoročni strateški viziji o energiji. Cilj nove predlagane energetske strategije je izpolniti to potrebo. Evropa potrebuje predvsem skladen in usklajen notranji energetski trg, ki mora vključevati različna energetska omrežja in jih medsebojno povezati. To je absolutna prednostna naloga za stabilnost in varnost EU. Danes še vedno obstajajo izolirane regije EU, ki so skoraj povsem odvisne od zunanje oskrbe z energijo. V primeru uvoženega plina to velja za tri baltske države članice. Odvisne so od ruskega izvoza plina, ki ga Moskva uporablja kot orodje svoje zunanje politike. Posledica je, da baltske države, ki so neposredne sosede Rusije, za isti ruski plin plačujejo 30 % več kot Nemčija. Cilj nove strategije za Baltsko morje mora biti razvoj integriranega omrežja okoli Baltskega morja. Podpiram dodelitev večjega deleža proračuna za skupno energetsko politiko. Za razvoj sodobnih in učinkovitih energetskih infrastruktur bodo potrebne prednostne naložbe. Povečanje energetske učinkovitosti pomeni večje naložbe v raziskave in razvoj ter nove energetske tehnologije.
Marian-Jean Marinescu
Predlagana energetska strategija mora dolgoročno spodbujati raznoliko kombinacijo virov energije, vključno z obnovljivimi viri energije in tudi jedrsko energijo. Vendar pa ta strategija ne bo izvedljiva, dokler ne bo okrepljeno prenosno omrežje, da bo lahko podprlo povezovanje trgov in razvoj trajnostne proizvodnje energije v velikem obsegu.
Poleg tega je izrednega pomena utrditev medsebojnih povezav in povezav s tretjimi državami. Distribucijska omrežja je treba nujno razširiti in posodobiti, da bi lahko povezali vse pogostejšo distribuirano proizvodnjo. Samoumevno je, da povezovanje trgov zahteva tudi boljšo uporabo obstoječega operativnega omrežja na podlagi čezmejnega usklajevanja tržne strukture in razvoja skupnih evropskih modelov za upravljanje medsebojnih povezav. Nenazadnje je še en ključno pomemben dejavnik vzpostavitev "pametnega" omrežja EU, ki lahko upravlja, distribuira in meri v realnem času vse različne modele proizvodnje in porabe, da se zagotovi varno, učinkovito delovanje prihodnjega sistema za električno energijo.
Rareş-Lucian Niculescu
v pisni obliki. - (RO) Pozdravil bi to poročilo, zlasti omembe razvoja potenciala sektorja energije iz biomase. Potencial tega sektorja v Evropi ni izkoriščen. Pomemben dejavnik v tem okviru je, da se nekatere države članice soočajo s položajem, ko so velika območja kmetijskih površin vsako leto neobdelana. Te zapuščene površine bi se lahko prav tako uporabilo z vidika obnovljivih virov energije. Razmere v Romuniji, ki so mi najbolj znane, so jasen primer tega: približno 3 milijoni hektarjev površin ostajajo neizkoriščeni, medtem ko je izguba električne energije na tem območju približno 187 teravatov na uro. Menim, da je treba to vprašanje preučiti med razpravami o prihodnosti skupne kmetijske politike. Zahteva Komisiji, naj predlaga politični okvir in podpre nadaljnje spodbujanje uporabe trajnostnih biogoriv druge generacije v Evropi, je pravočasna in upam, da jo bo EU sprejela.
Wojciech Michał Olejniczak
v pisni obliki. - (PL) Pridobivanje energije je eden izmed najpomembnejših izzivov, s katerimi se danes sooča svet. Že dolgo časa nazaj je Evropska unija podprla politiko pridobivanja energije z uporabo tehnologij, ki zagotavljajo nizke emisije CO2. Prepoznanje te zamisli kot strateškega cilja s strani poročevalke ni presenečenje in ima mojo popolno podporo. Drugi strateški cilj - zagotoviti zanesljivost oskrbe z energijo za vse države članice - ima prav tako mojo popolno podporo. Poročevalka ta cilj povezuje z vzpostavitvijo gospodarstva z nizkimi emisijami. Ta zadeva je posebno pomembna za Poljsko. Ni skrivnost, da je varnost preskrbe Poljske utemeljena na premogu. Zato je, da bi uspešno dosegli ta cilj, ključnega pomena močna finančna podpora EU. Poljska - in mnoge druge države članice - priznava potrebo po vzpostavitvi gospodarstva z nizkimi emisijami, vendar pa tega cilja ne more doseči brez pomoči Evrope. Nazadnje bi rad izrazil svoje zadovoljstvo, da je poročevalka prepoznala potrebo po zagotovitvi energije državljanom po dostopnih cenah kot enega izmed strateških ciljev nove energetske strategije za Evropo. S podporo trem glavnim strateškim ciljem nove energetske strategije za Evropo bi rad odločno podprl predlog resolucije o poti k novi energetski strategiji za Evropo 2011-2020.
Indrek Tarand
Zelo sem zadovoljen, da imamo danes v Evropskem parlamentu ponovno priložnost aktivno razpravljati o vprašanjih v zvezi z varnostjo preskrbe z energijo. Ne razumite napačno - to vprašanje je prav tako občutljivo kot vprašanje plina. V zadnjih letih je EU kot celota povečala svojo odvisnost od oskrbe z energijo iz določenih tretjih držav. Tveganje na trgu ni povezano samo z gospodarskim vidikom, ampak tudi s pomanjkanjem demokratičnih pravic in človekovih pravic in sodelovanjem podjetij, ki nimajo dobrih poslovnih konceptov. Žal moramo priznati, da se o poročilu gospe Kolarske-Bobińske, ki je odlično delo, razpravlja in glasuje nekoliko prepozno. Evropska komisija je že 10. novembra objavila svojo energetsko strategijo za Evropo 2011-2020, zato je verjetno prepozno, da bi lahko vplivalo nanjo. Toda bolje pozno kot nikoli. Zato bom današnjim mnenjem dodal dejstvo, da se je Francija odločila Rusiji prodati bojno ladjo vrste Mistral. Domnevamo, da iskreno obžaluje svojo odločitev.
Zbigniew Ziobro
v pisni obliki. - (PL) V predloženem predlogu resolucije še vedno nista izrecno omenjeni dve pomembni zadevi. Prva je finančna podpora iz proračuna Evropske unije pri iskanju alternativnih virov energije kot je plin iz skrilavca. Uporaba plina iz skrilavca je zdaj ZDA omogočila zagotoviti svojo neodvisnost v smislu oskrbe z energijo. Znanstveniki in geologi poročajo, da se tudi za Evropsko unijo kaže podobna možnost energetske avtonomije. Menim, da je pomembno spremeniti tozadevno politiko Unije, da bi podprla iskanje in uporabo plina iz skrilavca. Pomembno je tudi zagotoviti finančno podporo institucijam, ki so vključene v razvoj tehnologije za pridobivanje in prenos plina iz skrilavca - vključno z uporabo CO2 v postopku lomljenja skrilavca. Druga zadeva je odsotnost izrecne navedbe posebnih naložb v projekte prenosa goriva. To je še en dokument, ki nima nobene povezave s strategijo. Evropski parlament mora končno določiti energetske projekte, ki so pomembni za njegovo varnost, in načine, na katere bodo financirani. Kljub podanim izjavam v vzhodnem partnerstvu in programih sinergije Črnega morja se gradnjo plinovoda Nabucco, ki bo povezal nahajališča v Aziji z uporabniki v Evropi, še vedno odlaga. Strategija tudi ne omenja možnosti uporabe nahajališč v Afriki in na Arktiki. Zadnja zadeva, ki ni bila vključena, je odsotnost jasne razlage pojma "zanesljiva oskrba EU z energijo". Kaj dejansko pomeni? Naj bi zajemal Unijo kot celoto ali na stanje zanesljivosti oskrbe individualnih držav članic, ki danes sestavljajo Evropsko unijo?
