Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0009/2009) Svetu.

Zadeva: Boljša kakovost, dostopnost in financiranje dolgotrajne nege
Glede na izzive, s katerimi se sooča Evropa kot posledica staranja prebivalstva, kar vodi k naraščajočemu številu ljudi, ki potrebujejo oskrbo, v kombinaciji s spremembo velikosti in sestave družin, spremembami na trgu dela in povečano mobilnostjo, kar bo vse vplivalo na dostopnost negovalcev, je demografsko poročilo Komisije (SEC(2008)2911) priznalo, da takšne spremembe zahtevajo različne odzive politike, vključno s krepitvijo solidarnosti med generacijami v smislu dolgotrajne oskrbe, večjega priznavanja poklicnih negovalcev in, kar je najpomembnejše, večje podpore družinskim negovalcem.
Predsedstvo je že naznanilo svojo prednostno nalogo v zvezi s posvečanjem večje pozornosti izboljšanju kakovosti, dostopnosti in financiranja dolgotrajne oskrbe. Sprejetje katerih ukrepov predlaga Svet med svojim predsedovanjem za podporo neuradnim negovalcem po vsej EU, izmed katerih mnogi že zagotavljajo dolgotrajno oskrbo in našim zdravstvenim storitvam vsekakor prihranijo na milijone evrov v zvezi z zagotavljanjem zdravstvene oskrbe?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Naj se odzovem na vprašanje gospe Harkin.
Predsedstvo se povsem zaveda pomembnosti dolgotrajne oskrbe v kontekstu staranja prebivalstva. Po podatkih Eurostata se bo število ljudi v starosti nad 65 let med leti 1995 in 2050 podvojilo. V svojih sklepih z dne 16. decembra 2008 o strategijah na področju javnega zdravja za boj proti nevrodegenerativnim boleznim, povezanim s staranjem, je Svet pozdravil delo, ki so ga že opravila združenja, ki branijo in podpirajo bolnike in njihove negovalce, in pozval države članice in Komisijo, naj skupaj poglobljeno preučijo podporo negovalcem in načine za njen nadaljnji razvoj.
Poleg tega je Svet tudi pozval države članice, naj v sodelovanju z zadevnimi zainteresiranimi stranmi vzpostavijo nacionalni strateški akcijski načrt ali kakršne koli druge ukrepe, namenjene izboljšanju kakovosti življenja bolnikov in njihovih negovalcev, in izboljšajo širjenje koristnih informacij bolnikom, njihovim družinam in negovalcem za njihovo ozaveščanje v zvezi z načelom oskrbe in najboljšimi opredeljenimi praksami.
Svet je tudi priporočil, naj države članice ocenijo zapletenost ali presežek upravnih postopkov, s katerimi se soočajo bolniki in njihovi negovalci, in preučijo ukrepe za njihovo poenostavitev.
Poleg tega so se v Skupnem poročilu o socialni zaščiti in socialni vključenosti za leto 2008, ki ga je Svet posredoval zasedanju Evropskega sveta, države članice zavezale povečati dostop do kakovostnih storitev. V ta namen je bilo ponovno potrjeno, da je treba najti ravnotežje med javnimi in zasebnimi pristojnostmi ter formalno in zasebno oskrbo, in da ima prednost oskrba na domu ali v skupnem okolju pred institucionalnim varstvom.
Svet je tudi pozval Odbor za socialno zaščito, naj nadaljuje s spodbujanjem izmenjave izkušenj in najboljših praks v zvezi s kakovostno dolgotrajno oskrbo, pomočjo negovalcem, organizacijo dolgotrajne oskrbe in pomembnostjo celostne oskrbe.
Predsedstvo bo podpiralo cilj osemnajstmesečnega programa Sveta na področju javnega zdravja in prizadevanja na ravni EU osredotočilo na spodbujanje izmenjave izkušenj v zvezi z zdravstvenim varstvom in solidarnostjo z negovalci ob upoštevanju zdravstvene izzive, ki jih ustvarja staranje naših družb.
Češko predsedstvo bo posebno pozornost namenilo vprašanjem skupnostne dolgotrajne oskrbe, zasebne družinske oskrbe ter dostojanstva in pravic starejših oseb. Predsedstvo bo organiziralo evropsko konferenco o dostojanstvu in nevarnostih za starejš, ki bo 25. maja 2009 v Pragi.
Konferenca se bo osredotočala na reforme socialnih in zdravstvenih storitev za boljši odziv na potrebe in želje starejših oseb in družin ter bo med drugim obravnavala vprašanja, kot so dolgotrajna oskrba Skupnosti, družinska oskrba, starostna šibkost, preprečevanje zlorabe in zanemarjanja starejših ter vloga občin.
Predsedstvo bo organiziralo tudi evropsko konferenco z naslovom "Socialne storitve - orodje za mobilizacijo delovne sile in krepitev socialne kohezije", ki bo 22. in 23. aprila v Pragi. Konferenca bo posebno pozornost posvetila naraščajočim zaposlitvenim priložnostim v socialnih storitvah v kontekstu staranja prebivalstva, podpori neformalnim negovalcem in vlogi socialnih storitev v aktivnem socialnem vključevanju ter uskladitvi nege in zaposlitve.
Posebna pozornost bo posvečena tudi samostojnemu življenju v skupnosti. Konferenca naj bi prispevala k izmenjavi najboljših praks.
Naj zaključim z nedavnim dogajanjem na področju obdavčevanja. Svet Ecofin je včeraj v Bruslju dosegel dogovor, da bi morale vse države članice imeti možnost trajne uporabe nižjih stopenj DDV za storitve domače oskrbe, kot sta pomoč na domu in oskrba mladih, starejših, bolnih ali invalidnih oseb.
Kathy Sinnott
Češko predsedstvo me je zelo spodbudilo, predvsem glede poudarka, ki ga posveča družini. Podnaslov demografskega poročila Komisije, ki kaže, da imamo v Evropi starajoče se prebivalstvo, je "solidarnost med generacijami", vendar pa se solidarnosti v resnici naučimo v družini in tudi tega, da temelji na ljubezni in skrbi.
Zelo me veseli tudi, da je češko predsedstvo opredelilo spoštovanje človeškega dostojanstva, saj je to načelo bistvo oskrbe. Vesela bi bila vaših komentarjev o tem, saj moramo po mojem mnenju imeti v mislih to načelo, da bi lahko oskrbo tistim, ki so od nje odvisni, zagotovili na način, ki spoštuje človeško dostojanstvo.
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, menim, da so prizadevanja za podporo sorodnikom, da lahko prevzamejo dolgotrajno oskrbo, dobra stvar. Žal v resničnem življenju ni dovolj sorodnikov, da bi to storili. Nasprotno, potrebujemo povečano število visoko usposobljenega osebja. Od tod moje vprašanje: kakšne pobude bo dal predsednik Sveta, da bi zagotovil, da je na razpolago dovolj strokovno usposobljenih negovalcev? Se je razmislilo o obliki usklajenega usposabljanja glede na nove pobude?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, poslancem se zahvaljujem za njihove pripombe glede prizadevanj predsedstva za izboljšanje življenjskih pogojev starejših oseb. Problem staranja je skupen vsem nam; in k njemu moramo pristopiti z nekaj dostojanstva.
Vsekakor je res, da številni izmed teh izzivov ostajajo v pristojnosti držav članic, vendar pa sem na začetku razprave omenil obe konferenci. Mislim, da bi države članice lahko zagotovile usposabljanje in možnosti svetovanja za družinske negovalce. Razvoj visokokakovostnega izobraževanja je ključni dejavnik za izboljšanje kakovosti oskrbe, kot so začasno nadomeščanje pri oskrbi in posebni dopusti za zaposlene, ki skrbijo za družinske člane. Tu so pomembni prilagodljiv delovni čas, delo s krajšim delovnim časom in druge oskrbi prijazne zaposlitvene ureditve.
Pomembna je tudi socialna zaščita za družinske negovalce. Oskrbo, ki jo zagotavljajo neformalni in poklicni negovalci, mora ceniti in organizirati družba. Zato je gospodarska varnost predpogoj za zagotavljanje kakovosti oskrbe.
Zadeva: Brezposelnost v Evropi
Katere pobude trenutno izvaja Evropski svet za boj proti brezposelnosti mladih in dolgoročni brezposelnosti v Evropi?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Zahvaliti se želim Brianu Crowleyu za postavitev vprašanja. Menim, da se vsekakor zavedate, da so na prvi stopnji za oblikovanje in izvajanje svojih politik zaposlovanja odgovorne države članice. Vendar pa ima Svet številne odgovornosti na področju zaposlovanja, vključno z letnim sprejetjem smernic za zaposlovanje v skladu s členom 128 Pogodbe. Še zlasti zdaj, ko se Evropa sooča s finančno in gospodarsko krizo, Svet posebno pozornost posveča politikam zaposlovanja držav članic.
V svojem vprašanju ste izrecno vprašali o trenutnih pobudah Evropskega sveta za pomoč v boju proti brezposelnosti mladih in dolgoročni brezposelnosti v Evropi. Decembra 2008 se je Evropski svet dogovoril o Evropskem načrtu za oživitev gospodarstva, da bi zagotovil celovit okvir za ukrepanje na ravni Unije in ukrepe, ki jih sprejme vsaka država članica, ob upoštevanju njihovih individualnih okoliščin. Sklepi Evropskega sveta so še posebej poudarili hitro dodatno ukrepanje s strani Evropskega socialnega sklada za podporo zaposlovanju, še zlasti v korist najbolj ranljivih skupin prebivalstva. Evropski svet se je namenil oceniti izvajanje načrta na svojem prihajajočem spomladanskem zasedanju v marcu, pri tem pa navedel, da so mogoči dodatki ali spremembe, če je to potrebno.
V prvi polovici leta 2009 češko predsedstvo posebno pozornost namenja tudi ukrepom za zaposlovanje v kontekstu spomladanskega zasedanja Evropskega sveta. Spomladanski Evropski svet bo preučil stanje na področju zaposlovanja v Skupnosti in sprejel sklepe o tem na podlagi skupnega letnega poročila Sveta in Komisije.
Glede na zasedanje Evropskega sveta v marcu bo dobrodošlo mnenje Evropskega parlamenta o zadevi. Na podlagi ocene zasedanja Evropskega sveta bo Svet sprejel smernice za politike zaposlovanja držav članic. Trenutne smernice za zaposlovanje, sprejete lansko leto, prav tako pa prejšnje različice, so stalno poudarjale pomembnost spopadanja z brezposelnostjo mladih in dolgoročno brezposelnostjo v državah članicah.
Od jeseni leta 2008, ko so se začeli kazati učinki trenutne krize zaposlovanja, Odbor za zaposlovanje, ki ga je Svet vzpostavil v skladu s členom 130 Pogodbe, izvaja novo nalogo rednega spremljanja stanja na področju zaposlovanja v državah članicah. Ugotovitve odbora se posreduje Svetu.
Poleg tega se je predsedstvo odločilo organizirati vrh o zaposlovanju, da bi ohranili platformo za razpravo in morebitne odločitve, ki bo potekal 7. maja. Teme za razpravo bodo potrjene po spomladanskem zasedanju Evropskega sveta - naslednji teden torej načrtujemo orientacijsko razpravo o tem. V tem kontekstu je treba omeniti tudi, da letos Evropski parlament in Svet kot sozakonodajalca ocenjujeta in preučujeta spremembe Evropskega sklada za prilagajanje globalizaciji, instrumenta, ki je namenjen odpravi negativnih vplivov globalizacije, kamor vsekakor sodijo izgube delovnih mest, in zmanjšanju tveganja, da bodo odpuščeni zaposleni postali dolgoročno brezposelni. Cilj je izogniti se dolgoročni brezposelnosti s pravočasno pomočjo zaposlenim, ki se izvaja z aktivacijskimi programi, kot je usposabljanje, ki bi omogočili izboljšanje kvalifikacij.
Na splošno je bilo spodbujanje zaposlovanja, vključno z bojem proti dolgoročni brezposelnosti in brezposelnosti mladih, vedno umeščeno visoko na dnevnih redih Sveta in Evropskega sveta. Predsedstvo podpira izvajanje načel prožne varnosti. Njihovo izvajanje v nacionalnih politikah bo skupaj s tekočo strukturno reformo pomagalo izboljšati položaj ranljivih skupin na trgu dela, kar vključuje mlade, starejše, dolgoročno brezposelne in ljudi z nizkimi kvalifikacijami.
Spoštovani poslanec je lahko prepričan, da je spomladi 2009, sredi globalne finančne in gospodarske krize in naraščajoče brezposelnosti, to še vedno tako.
Brian Crowley
Predsedniku Sveta bi se rad zahvalil za njegov odgovor. Menim, da je predsedstvu lahko v čast, da je načrtovalo konferenco o zaposlovanju še preden smo prepoznali ali se zavedli resnosti brezposelnosti, ki jo povzroča gospodarska kriza.
Vendar pa se je treba glede na vrh o zaposlovanju, ki bo potekal, osredotočiti na tri ključna vprašanja in jih obravnavati: prvič, ne samo uporabljati Evropskega socialnega sklada zgolj za usposabljanje, ampak tudi za zagotavljanje, da bo usposabljanje vodilo k dejanskim delovnim mestom in da ne bo samo usposabljanje zavoljo usposabljanja; drugič, zagotoviti, da Sklad za prilagajanje globalizaciji nemudoma postane dejavnejši, saj do izgub delovnih mest prihaja zdaj; in tretjič ter najpomembneje, spodbujati naše kolege v Svetu, naj se ne zapletajo v nacionalni protekcionizem delovnih mest v njihovih državah na škodo delovnih mest v drugih državah, saj imamo, če usklajujemo in sodelujemo, boljše možnosti za uspeh.
Gay Mitchell
Bi se predsednik Sveta strinjal z menoj, da situacija, v kateri smo, ni sorodna situaciji iz leta 1930, temveč bolj situaciji ob koncu druge svetovne vojne, in da je tisto, kar resnično potrebujemo, nekaj bolj podobnega novemu prispevku vrste Marshallovega načrta za oživitev gospodarstva v Evropi?
Bi se torej strinjal, da obstaja možnost za Evropsko investicijsko banko, da dobi vlagatelja, kot je Kitajska, da EIB posodi denar za vlaganja v Evropo, ki bi ga bilo nato tistemu, ki je EIB posodil denar, mogoče povrniti s posebnimi trgovinskimi tarifami in DDV, ki jih pobira Unija. Bi se strinjal, da potrebujemo, čeprav je konferenca o zaposlovanju dobrodošla, nekaj novega razmišljanja in nekaj tako dramatičnega, kot se je zgodilo konec druge svetovne vojne?
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, obstoječe ovire za mobilnost so nedvomno delno odgovorne za brezposelnost mladih. Imamo odlične čezmejne programe usposabljanja, tudi za vajence, toda ovire na področju socialnih pravic in zdravstvenega zavarovanja pomenijo, da vsega tega potenciala za mobilnost in dodatnega usposabljanja v tujini ni mogoče izkoristiti. Kaj dela predsedstvo Sveta, da bi to preprečilo?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Gospa predsednica, menim, da gre za dve različni točki, eno s strani gospoda Crowleya in drugo s strani gospoda Mitchella. Mislim, da se moramo izogniti različnim protekcionističnim skušnjavam, ki bi lahko vodile celo k naraščanju brezposelnosti v različnih državah članicah. Nacionalna rešitev ne bi smela biti v škodo sosedov, cene zanjo pa ne bi smele plačati prihodnje generacije.
Na razpolago moramo imeti ukrepe in se odzvati na trenutno situacijo, to pa se trudimo storiti. Strinjam se z gospodom Mitchellom, da potrebujemo načrt, da, in imamo nekaj načrtov. Potrebujemo Evropski načrt za oživitev gospodarstva in moramo ga izvajati. Seveda vodimo pogovore z Evropsko investicijsko banko in sodelujemo z njo. Njen predsednik Maystadt je na konferenci pred dvema dnevoma pojasnil, koliko je od začetka krize potrošila EIB - okoli 10 milijard EUR več kot lansko leto. Obstaja še ena pobuda EIB, skupaj z EBOR in Svetovno banko, za dodelitev sredstev v višini več kot 24 milijard EUR na primer za pokritje različnih MSP. To je pomembno za ohranjanje zaposlovanja.
Glede pregleda predpisov o Evropskem socialnem skladu in Evropskem skladu za prilagajanje globalizaciji je bil v Svetu dosežen dogovor o predlogu za pregled uredbe o Evropskem socialnem skladu, ki poenostavlja vodenje stroškov in povečuje vplačila na račune držav članic. Trenutno se pričakuje stališče Parlamenta, pregledana uredba pa bi lahko začela veljati maja 2009.
Zadeva: Neenaki proizvodni standardi na svetovni ravni
Evropa nalaga visoke standarde, kar vsi pozdravljamo, za proizvodnjo hrane in proizvodnjo znotraj svojih meja, vendar ne zahteva, da te standarde izpolnjujejo uvoženi izdelki. Evropski standardi, predvsem za proizvodnjo hrane ter oblek in igrač, so najboljši na svetu; toda ti visoki standardi povzročajo stroške in je zaradi njih proizvodnja znotraj meja EU dražja. Uvoženi izdelki, ki jim ni treba izpolnjevati enakih visokih okoljskih in drugih standardov, pridejo na naše police in so pogosto precej cenejši.
Kaj dela Svet v STO in na drugih globalnih forumih, da bi ozaveščal in spodbujal višje proizvodne standarde po svetu, ki zagotavljajo boljšo zaščito delavcev in potrošnikov?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Cenim še eno vprašanje irskega poslanca EP - zdi se, da so Irci tu najbolj dejavni med časom za vprašanja.
Glede pobude v STO za ozaveščanje in spodbujanje višjih proizvodnih standardov po svetu naj spoštovanega poslanca najprej spomnim, da je Komisija glavna trgovinska pogajalka Evropske skupnosti v STO in deluje na podlagi mandata, ki ji ga podeli Svet. Zato bi tu potrebovali komisarja Ashtona.
V zvezi s proizvodnimi standardi člen 20 GATT vladam omogoča, da ukrepajo v zvezi s trgovino, da bi zaščitile življenje ali zdravje ljudi, živali ali rastlin, če niso diskriminatorne ali tega ne uporabljajo kot prikriti protekcionizem.
Poleg tega obstajata dve posebni ureditvi STO, ki se ukvarjata s temi zadevami: sporazum o sanitarnih in fitosanitarnih (SPS) ukrepih in sporazum o tehničnih ovirah v trgovini (TBT).
SPS je ločen sporazum, ki obsega osnovna pravila o varnosti hrane ter zdravstvenih standardih za živali in rastline. Državam omogoča, da določijo svoje standarde, če ti temeljijo na znanosti. Sporazumi TBT članice STO zavezujejo k zagotavljanju, da tehnični predpisi, prostovoljni standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti ne ustvarjajo nepotrebnih ovir v trgovini.
Članice STO se zato spodbuja, da uporabljajo mednarodne standarde, smernice in priporočila, kjer obstajajo. Ukrepe, katerih posledica so višji standardi, lahko sprejmejo samo, če za to obstajajo znanstveni razlogi.
Evropska skupnost nalaga visoke standarde, s katerimi ščitimo naše potrošnike. Vendar pa moramo zagotoviti, da zahtevani standardi niso v nasprotju z zgoraj navedenimi sporazumi.
Vsi vemo, da obstajajo različna stališča glede teh vprašanj in da je Evropska skupnost v tozadevnih sporih pogosto zagovarjala takšne ukrepe.
Po mnenju Skupnosti lahko dobra regulativna praksa med drugim pripomore k izogibanju nepotrebnim oviram v mednarodni trgovini in zagotovi, da zakonodaja trgovine ne omejuje bolj, kot je potrebno. Hkrati lahko varuje pravico do določitve ciljev javne politike na primer v zvezi z življenjem ljudi, živali in rastlin in okoljem na ravni, ki se ji zdi primerna, če se jih ne uporablja na način, ki bi predstavljal samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo.
V trenutnem kontekstu finančnih pretresov in zloma gospodarstva ne moremo dovolj poudariti pomembnosti izpolnjevanja in učinkovitega izvajanja vseh pravil in sporazumov STO.
Evropska skupnost si je prizadevala za krepitev mednarodnih standardov v zadevnih odborih STO, predvsem v odborih TBT, SPS, TRIPS, za trgovino in okolje. Nedavni primer, ki ga lahko omenim, je trdno stališče Evropske skupnosti v odboru SPS konec februarja o vprašanju neupoštevanja standardov Svetovne organizacije za zdravje živali s strani nekaterih članic.
Mairead McGuinness
Predsedniku Sveta bi se zahvalila za podroben in tehničen odgovor, toda naj vam podam praktični primer, na katerega se lahko osredotočite. Čez nekaj let bo Evropska unija prepovedala pridelavo jajc iz baterijske reje. Vendar pa se bo sistem še naprej uporabljalo zunaj naših meja in uvažali bomo tekoča jajca ali jajca v prahu iz tistih baterijskih rej, ki so v Evropski uniji prepovedane, proizvajalci pa se sprašujejo o logiki vsega tega.
Sprašujem vas kot človeka, katerega odgovori so precej logični in natančni, kako zagovarjati sistem takšne vrste, če ne rečemo, da ne moremo uvažati tekočih jajc ali izdelka v prahu iz baterijske reje? Notranja prepoved je absurdna.
Jim Allister
Minister, menim, da je bilo bistvo vprašanje o konkurenčnosti in kako ohranimo konkurenčnost za proizvajalce v EU. Glede na to, da imajo proizvajalci v EU, predvsem proizvajalci hrane, dodatne stroške za izpolnjevanje standardov EU in hkrati tekmujejo z uvozi iz držav, ki jim tega ni treba, bi vas rad glede na te okoliščine vprašal, ali ste prepričani, da bi bilo treba za financiranje ohranjanja konkurenčnosti proizvajalcev EU uporabiti SKP. Brez tega financiranja nas čaka točno takšna usoda, kot jo je opisala gospa McGuinness.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Nisem med najbolj gorečimi zagovorniki SKP. Na splošno sem za nadaljevanje reforme SKP, vendar pa upam, da se ne bomo znašli v situaciji uvažanja tekočih ali suhih jajc. Menim tudi, da večina standardov ES, ki zadevajo dajanje na trg, temelji ne samo na tem, kar smo se dogovorili tu v Evropi, ampak na mednarodno dogovorjenih standardih Codex Alimentarius in standardih Gospodarske komisije ZN za Evropo. Pomembno je, da se vsi držijo določenih standardov in da ne ustvarimo pogojev, ki bi to resno spodkopali.
Sporazumi TBT Svetovno trgovinsko organizacijo in njene članice zavezujejo k zagotavljanju, da tehnični predpisi, prostovoljni standardi in postopki za ugotavljanje skladnosti ne ustvarjajo nepotrebnih ovir za trgovino.
Zadeva: Podnebne spremembe
Kakšne so priprave Sveta glede na bližajoči se vrh G8 v juliju in konferenco o podnebnih spremembah v Köbenhavnu kasneje letos, da bi spodbudil premik v mednarodnih pogajanjih o podnebnih spremembah? Predvsem, ali lahko Svet poroča o kakršnem koli izboljšanem sodelovanju med EU in novo administracijo ZDA na tem področju?
Poleg tega, kakšne nadaljnje ukrepe načrtuje Svet v boju proti podnebnim spremembam, da bi okrepil sveženj ukrepov, dogovorjen decembra?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Decembra 2008 so se na konferenci v Poznańu dogovorili o delovnem programu za leto 2009, ki je jasno opredelil korake h konferenci o podnebju v Köbenhavnu, ki bo decembra 2009. Poznań je poslal tudi sporočilo, da se naj trenutne finančne krize ne vidi kot ovire za nadaljnje ukrepanje glede podnebnih sprememb, ampak kot še eno priložnost za temeljito preoblikovanje našega gospodarskega sistema in napredovanje h gospodarstvu z nizkimi emisijami ogljika.
Glede na povedano se moramo zavedati, da nam pri tem ne bo lahko. Gospodarsko nazadovanje bo vplivalo na pripravljenost vpletenih zainteresiranih strani, da bi sprejele dodatne stroške, povezane z zavezami za zmanjšanje ter blažitvenimi in prilagoditvenimi ukrepi.
Češko predsedstvo si namerava na mednarodni ravni prizadevati za uspešen sporazum decembra v Köbenhavnu. Kot veste, je Svet kot nadaljevanje sporočila Komisije z naslovom "Za celovit sporazum o podnebnih spremembah v Köbenhavnu" in na podlagi prispevka Začasnega odbora za podnebne spremembe, ki ga je vzpostavil Evropski parlament, prejšnji teden sprejel sklepe o tem vprašanju in s tem nadalje razvil stališče EU o celovitem sporazumu za obdobje po letu 2012.
Pričakuje se, da se bo prihajajoče zasedanje Evropskega sveta tudi dogovorilo o ključnih političnih sporočilih. Poleg skupne vizije dolgoročnih ukrepov za blažitev in prilagajanje in tehnologijo, je ključnega pomena za stališče EU opredelitev ustreznih načinov financiranja učinkovitih in dolgoročnih podnebnih politik, ki bo v veliki meri določila uspeh konference v Köbenhavnu.
EU je že začela dejavno sodelovati ne samo s svojimi ključnimi pogajalskimi partnerji in najpomembnejšimi hitro rastočimi gospodarstvi, ampak tudi z novo ameriško administracijo, ki je že pokazala svojo pripravljenost na plodno sodelovanje.
Predsedstvo se je z novo ameriško administracijo že sestalo na prvem srečanju in načrtuje čimprejšnje nadaljnje izmenjave. Podnebne spremembe bodo ena izmed tem, o katerih se bo razpravljalo 5. aprila med neformalnim vrhom EU-US v Pragi. Prvi signali, ki prihajajo iz Washingtona, so v vsakem primeru spodbudni, zato bo ključnega pomena zagotoviti dobro sodelovanje med EU in ZDA, da bi bila naša stališča čim bolj stremljiva in da bi posledično zagotovili, da bodo najpomembnejša hitro rastoča gospodarstva sledila zgledu.
Da bi bila prizadevanja EU v boju proti podnebnim spremembam uspešna, je resnično ključnega pomena, da se nam pridružijo druga velika svetovna gospodarstva, ki CO2. Iz tega razloga so bile mnoge izmed teh držav povabljene na srečanje G8 - Južna Afrika, Egipt, Kitajska, Indija, Avstralija, Mehika, Brazilija, Indonezija in Južna Koreja.
Glede paketa o podnebju in energiji je EU z dosego sporazuma decembra 2008 poslala zelo močen politični signal vsem svojim pogajalskim partnerjem po svetu. Zdaj bomo začeli z njegovim izvajanjem, kar vključuje veliko tehničnega dela.
Zavedajoč se potrebe po podrobnejši določitvi meril, ki jih želi Evropska unija uporabiti pri odločanju o premiku z 20 % na 30 % zmanjšanje, Svet trenutno preučuje vprašanja skladnosti prizadevanj in ustreznosti morebitnih ukrepov držav v razvoju na podlagi sporočila Komisije. Zadevno besedilo je vključeno v sklepe Sveta za okolje z dne 2. marca 2009.
Claude Moraes
Kaj bi bil čas za vprašanja brez naših irskih kolegov in njihovih učinkovitih in jasnih prispevkov? Govorim šele zdaj, vendar predvsem zato, da bi predsedstvu nekaj dokazal.
Kar se skriva za mojim vprašanjem, je, da se moramo zavedati, da hočejo predvsem naši mlajši volivci - in prepričan sem, da nisem edini v takšnem položaju - to predsedstvo in tudi švedsko predsedstvo pozvati, naj pozorno preučita, kar si prizadevajo narediti Američani, da bi zagotovili, da ni nobenega navzkrižja - in to je omenil gospod Vondra - med obravnavanjem nujne prednostne naloge gospodarske krize, brezposelnosti in tako dalje ter spodbujanjem ukrepanja glede podnebnih sprememb, pospeševanja paketa o podnebnih spremembah in spodbujanja indrustrije, naj se vključi v gospodarstvo z manjšimi emisijami ogljika.
Ne zahtevam preveč, če rečem: prosim, vedno se zavedajte, da to niso medsebojno izključujoči se cilji. Mnogi izmed naših mladih volivcev po EU predsedstvu govorijo točno to.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ob upoštevanju učinkov podnebnih sprememb, kot so dolga sušna obdobja, zmanjšanje virov pitne vode in dezertifikacija velikih območij evropskega ozemlja, bi želela Svet vprašati, ali razmišlja o razvoju evropskega namakalnega sistema.
Menim, da morajo biti naložbe v kmetijstvo prednostne v času te gospodarske krize. Poleg tega je v smislu trgovinskega ravnovesja Evropske unije kmetijstvo izredno pomembno področje, in zagotoviti moramo razpoložljivost zadostne, dostopne zdrave hrane za evropske državljane.
Avril Doyle
Predsednika Sveta bi rada spomnila, da so se na zasedanju na vrhu lanskega decembra vsi voditelji držav in vlad dogovorili o izjavi, ki je med drugim navajala, da se v kontekstu mednarodnega sporazuma o pomembnih spremembah v Köbenhavnu leta 2009 za tiste, ki to želijo storiti, del prihodkov od dražb lahko uporabi za omogočanje in financiranje ukrepov za blažitev in prilagajanje podnebnim spremembam v državah v razvoju, ki so ratificirale sporazum, predvsem najmanj razvitih državah.
Moje vprašanje je zelo enostavno. Ker izjav vrha ni v nobenem Uradnem listu ali zapisniku, bi lahko pred koncem vašega predsedovanja, minister, celotno vsebino izjave na vrhu lanskega decembra dali v zapisnik tu v Parlamentu? Nujno je, da imamo zapis takšnih pomembnih izjav.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Mislim, da je to v sklepih Sveta za okolje v začetku marca. S seboj nimam dokumentov, zato bom še enkrat skrbno pregledal. Občutek imam, da sem to prebral. Smo pred spomladanskim zasedanjem Evropskega sveta in pričakoval bi potrditev vseh teh ambicioznih ciljev.
Ne vem - in to odpira nekatera druga vprašanja -, ali nam bo uspelo priskrbeti ustrezno vsoto denarja, da bi jo dali na razpolago za sklade za pomoč državam v razvoju pri blažitvi in prilagajanju, ker smo šele na začetku naših pogovorov z ZDA in drugimi partnerji in ne bi imelo smisla, da zdaj razkrijemo svoje karte.
Razprave z Američani potekajo. Namestnik ministra za okolje se je v začetku tega meseca sestal s Carol Browner, in Martin Bursík, ki je češki minister za okolje, se bo sestal s svojimi partnerji v Washingtonu - mislim, da pozneje ta teden ali v začetku naslednjega meseca -, tako da je že vzpostavljen dialog.
Da, seveda moramo najti skupno stališče. Je gospodarska kriza; so ti ambiciozni okoljski cilji. Prav imate, da lahko najdemo veliko sinergij in ni potrebe po sporu. Če berete evropske načrte za oživitev gospodarstva, je veliko programov, ki imajo zelen ovitek ali so zelene barve. Hkrati je pred nami veliko javnega pojasnjevanja. Pogoji v državah članicah EU niso vedno nujno enaki, zato pričakujem, da je na tem področju pred nami veliko javnega dela in javne diplomacije.
Zadeva: Varnost v cestnem prometu
V skladu s prednostnimi nalogami češkega predsestva je zaradi velikega števila ljudi, ki so umrli na evropskih cestah, potrebno spodbujanje vseevropskih prizadevanj za izboljšanje varnosti v cestnem prometu.
Kakšne načrte ima predsedstvo, da bi se spopadli s tem vprašanjem?
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Kot je opozoril spoštovani poslanec, sta izboljšanje varnosti v cestnem prometu in zmanjšanje visokega števila nesreč s smrtnim izidom na cestah Skupnosti med prednostnimi nalogami češkega predsedstva za prometni sektor. To ni presenetljivo, saj smo država, ki leži prav v središču celine. Gostota prometa in povezane nevarnosti so za nas najpomembnejša prednostna naloga.
Ker deli vaše skrbi in zaradi izboljšanja trenutne situacije v kratkem času, je nameravalo predsedstvo imeti ministrsko razpravo na zasedanju Sveta spomladi 2009 o prihodnjem razvoju na področju varnosti v cestnem prometu v kontekstu priprave novega akcijskega načrta o varnosti v cestnem prometu. Vendar pa zaradi tega, ker je Komisija predsedstvu navedla svoje namere, da preloži datum sprejetja tega novega akcijskega načrta, češko predsedstvo meni, da je ta razprava preuranjena.
Primer konkretnega ukrepanja pod našim predsedovanjem na področju varnosti v cestnem prometu so končna pogajanja med Svetom in Parlamentom o predlogu uredbe v zvezi s homologacijskimi zahtevami za splošno varnost motornih vozil. Kot veste, so predsedstvo in predstavniki Parlamenta uspeli doseči dogovor glede tega predloga in Evropski parlament je včeraj sprejel uredbo. Uredba o splošni varnosti v cestnem prometu zahteva obvezno namestitev sistemov elektronskega nadzora stabilnosti v vsa vozila in napreden zavorni sistem v sili ter sistem opozarjanja pred zapustitvijo voznega pasu v težka tovorna vozila. Te nove tehnologije lahko občutno izboljšajo varnost vozil in jasno je, da bo v korist varnosti v cestnem prometu, ko bodo uvedene kot standardni sistem v novih vozilih.
Sporazum v prvi obravnavi bo omogočil obvezno uvedbo sistemov elektronskega nadzora stabilnosti v novih vozilih od leta 2011 dalje, leto prej, kot je predvideno v prvotnem predlogu Komisije. Poleg tega je Svet pravkar začel pregled akcijskega načrta Komisije o razvoju inteligentnih sistemov prevoza (ITS) v Evropi in povezanega predloga direktive o določitvi okvira za razvoj inteligentnih sistemov prevoza na področju cestnega prometa in vmesnike do drugih vrst prevoza. Eden izmed ciljev obeh točk je izboljšanje varnosti v cestnem prometu z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij v sektorju cestnega prevoza.
Predsedstvo namerava pozvati ministre, naj sprejmejo sklepe Sveta o akcijskem načrtu na zasedanju Sveta v marcu 2009 in splošni pristop ali politični dogovor o prej omenjenem predlogu na zasedanju Sveta v juniju 2009. O vlogi ITS na področju varnosti v cestnem prometu se bo razpravljalo tudi na neformalnem srečanju ministrov za promet, ki bo konec aprila v mestu Litoměřice v moji državi.
Inteligentni sistemi prevoza in aplikacije, kot so klic v sili in sistemi za zaznavanje zmanjšanja voznikove pozornosti, opozorilnik prekoračitve hitrosti in preprečitev zagona motorja v primeru alkoholiziranosti voznika, bi lahko pomembno prispevali k izboljšanju naše varnosti v cestnem prometu. Samo sistemi za elektronski nadzor stabilnosti in eCall (klic v sili) bi lahko rešili do 6 500 življenj v Evropi, če se jih docela razvije. Glede na pomembnost, ki jo predsedstvo pripisuje varnosti v cestnem prometu, bo preučilo kakršne koli druge predloge glede tega vprašanja, ki bi jih Komisija morda v kratkem predložila, če bo to dovoljeval omejeni čas, ki je na razpolago do konca junija.
Seán Ó Neachtain
Imamo še eno vprašanje z Irske, vendar pa je tokrat v našem jeziku. Kateri so po vašem mnenju najpomembnejši vzroki za veliko število smrti na cestah? Ali namerava češko predsedstvo razviti novo usklajevanje med različnimi standardi, ki so v veljavi v različnih evropskih državah, v zvezi z avtomobili, ki morajo biti v dobrem stanju? Poleg tega, ali menite, da bi bilo treba za zmanjšanje smrti na cestah uporabiti več kot samo tehnologijo?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) EU ni storila dovolj za zmanjšanje prometnih nesreč. Varnost v cestnem prometu je mogoče izboljšati z naložbami v infrastrukturo, izboljšanjem obnašanja vseh udeleženih v prometu in s spoštovanjem zakonodaje o cestnem prometu.
Evropska komisija je predložila predlog direktive o lažjem čezmejnem pregonu v primeru kazni, izdanih zaradi kršitve cestnoprometnih predpisov. Evropski parlament je glasoval za to. Kakšno je stanje stvari in kakšni so obeti, da ta dokument odobri Svet Evropske unije?
Jim Higgins
Prvič, želel bi vprašati Svet, ali priznava, da potrebujemo posebne cilje za vsako državo članico v zvezi z zmanjšanjem števila smrti in nesreč na naših cestah.
Drugič, ali Svet priznava, da potrebujemo izvrševanje sistema, pri čemer lahko kršitelja, če stori kršitev v eni sodni pristojnosti, preganjajo sodišča v tej sodni pristojnosti, čeprav se je kršitelj vrnil v svojo matično državo?
Nazadnje, toda vsekakor ne najmanj pomembno, pozdravljam informacijo Sveta v zvezi s sistemom eCall, toda kdaj bo obvezen v vseh državah članicah? To je bistveno z vidika nesreč, še posebno nesreč, v katerih je udeleženo eno samo vozilo.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Najprej, razumem, kako pomembna so ta vprašanja med volilno kampanjo, saj vsakogar skrbi ta problem varnosti v cestnem prometu. Mislim, da se moramo zavedati tega, da vlade in še posebno Evropski svet ne morejo biti odgovorni za vsako posamezno življenje na naših cestah. Je tudi in predvsem odgovornost voznikov, ki sedijo za volanom.
Vendar pa se moramo seveda osredotočiti na to vprašanje in za nas, ponavljam, je to med prednostnimi nalogami, zato moramo napredovati pri tej razpravi. Zato smo to izbrali kot eno izmed ključnih točk na dnevnem redu neformalnega srečanja ministrov za promet konec aprila, in vsekakor bom kolegu v moji vladi, našemu ministru za promet, povedal, kako pomembno je to vprašanje tudi za vas.
Glavna tema tega neformalnega srečanja je razvoj inteligentnega sistema prevoza (ITS) v EU. Varnost in zaščita v cestnem prometu sta vsekakor eno izmed šestih prednostnih področij ukrepanja, ki jih je opredelila Komisija v tem akcijskem načrtu ITS. Doseči hočemo napredek v razpravi.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
