Komisija: proračunski okvir in prednostne naloge za leto 2009 (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o proračunu za leto 2009, oddelek III - Komisija: proračunski okvir in prednostne naloge za leto 2009, ki ga je v imenu odbora za proračun pripravila Jutta Haug.
Jutta Haug
poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, gospa komisarka Hübner, gospe in gospodje, letošnji proračunski postopek je poseben, ker se zadnjič upoštevajo pravila, ki so se uporabljala v preteklosti. Od naslednjega leta bomo določili proračun v skladu s postopkom iz lizbonske pogodbe.
To pomeni, da bo moral biti parlament bolj pozoren, saj bomo morali našo politično voljo izraziti s proračunskimi postavkami in proračunskimi številkami v eni obravnavi. Na drugi obravnavi ne bomo več mogli izboljšati pomanjkljivosti, spremeniti doseženih kompromisov ali popraviti napak.
Prvo in edino obravnavo je treba ohraniti in mora biti primerna podlaga za pogajanja s Svetom do konca leta. Zato je treba poudariti, da pričakujemo, da bodo hkrati s proračunskim postopkom za leto 2009 potekale priprave skupaj s Svetom in Komisijo, da zagotovimo izvajanje proračunskega postopka v skladu z lizbonsko pogodbo.
Vendar je naš sedanji proračunski postopek že zdaj nekoliko drugačen. Odbor za proračun se je na predlog delovne skupine za parlamentarno reformo odločil, da ne bo več predložil običajnih smernic kot odziva na letno strategijo politik Komisije v obliki začetnega predloga resolucije na plenarnem zasedanju, ampak bo predložil svoj predlog o proračunskem okviru in prednostnih nalogah za leto 2009. Za resolucijo o letni strategiji politik, ki bo obravnavala vsa politična področja, so odgovorne skupine. Odbor za proračun pa se je posvetil zlasti splošnim proračunskim vprašanjem, ki so po našem mnenju še posebej pomembna, in jih navedel v 11 odstavkih.
Zlasti opozarjam na tri vidike. Prvič, jasno je, da je naša proračunska oprava zelo natančno ukrojena in se ozko prilega. Rezerve za posamezne postavke so zelo majhne. Političnih prednostnih nalog, za katere bo treba morda nujno sprejeti proračunske spremljajoče ukrepe, na primer uresničevanje vloge na področju podnebne politike, ne bo možno financirati, ne da bi pri tem ogrozili prejšnje prednostne naloge. Enako velja za financiranje rasti in zaposlovanja ali trajnostne Evrope.
Če na primer pogledamo postavko 1A, lahko vidimo, da s sedanjimi sredstvi nikakor ne bi mogli financirati novih agencij. Držati se bomo morali starega, vendar preprostega in zelo razumnega načela "nove naloge, nov denar".
Drugič, jasno je, da je za postavko 4 kronično namenjenih premalo sredstev. Stanje pri tej postavki je vsako leto enako. Pričakujemo, da bo Komisija predložila predhodni predlog proračuna, v katerem so natančno analizirane vse zahteve in je stvaren. Instrument prilagodljivosti bi radi končno uporabili za njegov namen, in sicer nepredvidene potrebe. Ne bi radi, da bi bil delno ali v celoti porabljen že na koncu leta.
Tretjič, trdno smo odločeni, da bomo Komisijo pred poletnimi počitnicami obvestili o naših načrtih glede pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov. Pričakujemo, da nam bo Komisija v predhodnem predlogu proračuna pustila dovolj manevrskega prostora za ta parlamentarni instrument, in sicer za vse postavke.
Nedvomno smo opazili, da pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov ni vključila v tabele, priložene letni strategiji politik za leto 2009.
Prepričani smo, da ne bomo presegli finančnega okvira, vendar se zelo jasno zavedamo omejitev in težav, zato upamo, da bomo s Svetom in Komisijo dobro sodelovali.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, najprej sporočam gospe Haug in drugim poslancem, da Komisija te resolucije ni le preučila, ampak se lahko tudi strinja z veliko točkami, nenazadnje tudi glede načel proračunske discipline in dobrega finančnega poslovodenja.
Veseli nas, da lahko na začetni stopnji letnega proračunskega postopka za leto 2009 izmenjamo mnenja. V tem duhu se tudi popolnoma strinjam s stališčem, ki ste ga predstavili v osnutku resolucije, da moramo preučiti posledice lizbonske pogodbe za proračunski postopek.
Komisija je upoštevala tudi stalno podporo Parlamenta glede oblikovanja proračuna po dejavnostih in njegov predlog o pripravi zamisli za pilotne projekte in pripravljalne ukrepe pred poletjem. S tem se bo nedvomno povečala možnost za nemoteno in pravočasno izvajanje.
Poleg tega Komisija ceni, da je Parlament natančno preučil letno strategijo politik za leto 2009, o kateri je intenzivna razprava potekala lani marca. Letna strategija politik je enoten referenčni okvir za pripravo predhodnega predloga proračuna ter zakonodajnega in delovnega programa Komisije, čeprav ne določa vnaprej končnega rezultata, pri katerem bodo upoštevane prednostne naloge Evropskega parlamenta in Sveta.
Na podlagi tega bo Komisija sprejela predhodni predlog proračuna za leto 2009. Glede razvoja politik in izvajanja načrtovanja je leto 2009 tretje po vrsti v sedanjem programskem obdobju in bi moralo biti namenjeno usklajevanju. V skladu s tem Komisija v letni strategiji politik ni predlagala večjih sprememb finančnega načrtovanja. Vendar je predlagala tri glavne pobude, ki omejeno vplivajo na dodelitev finančnih sredstev leta 2009.
Prvič, v okviru politike o integriranem upravljanju zunanjih meja je v proračunu okrepljen Frontex, kot je leta 2008 že odločil organ za izvajanje proračuna. Drugič, Komisija predlaga, da se za nadaljevanje nove strategije EU o srednji Aziji, ki jo je Svet sprejel junija 2007, pomoč za to območje leta 2009 predhodno financira ter hkrati ohrani enaka skupna dodelitev sredstev v zadevnem obdobju. Tretjič, v skladu z načrtom z Balija predlaga, da se pomoč za okolje in trajnostno upravljanje naravnih virov v državah v razvoju poveča. Komisija si je pri pripravi teh predlogov prizadevala, da bi pazljivo omejila vpliv na razpoložljive rezerve, kar bo storila tudi pri predložitvi predhodnega predloga proračuna.
Na koncu naj poudarim pomembno zadevo. Med proračunskim postopkom za leto 2008 je bilo dogovorjenih več skupnih izjav glede izvršilnih in centraliziranih agencij ter podrobnosti, ki bi morale biti na voljo organu za izvajanje proračuna. Komisija bo te določbe izvedla v proračunskem postopku za leto 2009, pri čemer sem prepričana, da bo tako Parlament dobil bolj jasno sliko o razpoložljivih sredstvih.
László Surján
v imenu skupine PPE-DE. - (HU) Gospod predsednik, hvala za besedo. Prepričan sem, da bo Parlament podprl poročilo gospe Jutte Haug, ki ji čestitam za opravljeno delo. Sam dodajam še nekaj misli.
Parlament poskuša z zavezanimi rokami pripraviti proračun, ki bo izpolnjeval nove izzive. Kateri so, smo pravkar slišali. Podpiramo okrepljeno vlogo za rast in ustvarjanje delovnih mest, ker bo to eden od glavnih elementov pri razvoju nerazvitih regij ali bi vsaj moral biti. Veseli me, da ima Komisija tako zanesljivega predstavnika, pristojnega za regionalni razvoj.
Zelo pomembna zadeva v tem poročilu je, da morajo biti evropski državljani obveščeni o porabi njihovega denarja in naši zavezanosti, da bomo njihov denar porabili stroškovno čim bolj učinkovito.
Čakamo na ratifikacijo lizbonske pogodbe, zato ne moremo ravnati tako, kot bomo, upamo, konec leta, ko se bo naenkrat, kot strela z jasnega, čudežno pojavil sporazum, ki bo urejal naše delo. Za to si moramo prizadevati. Evropska ljudska stranka bo glasovala za to poročilo in upa, da bodo spremembe predlogov podprte, zlasti spremembe glede malih in srednje velikih podjetij.
Vendar se z gospo Haug ne strinjam popolnoma glede tega, da o tem razpravljamo pravočasno. Prejšnji proračun bo moral biti pripravljen, o njem pa se lahko dogovorimo le, če smo po srečnem naključju vnaprej predložili zahteve, ki jih podpira tudi Komisija. Ustrezno bomo morali premisliti, kako bomo to izvedli v prihodnosti, da bo lahko Parlament svoje mnenje Komisiji sporočil prej. Najlepša hvala za vašo pozornost.
Göran Färm
v imenu skupine PSE. - (SV) Gospod predsednik, kot je povedala gospa Haug, je to zadnji proračun, pri katerem je treba upoštevati stari vzorec, če bo seveda nova pogodba ratificirana, vendar je ta proračun tudi uvod v dolgoročnejšo proračunsko reformo. Hkrati se seveda približujemo vmesnemu pregledu. Glede na to je razumljivo, da obravnavamo proračunska vprašanja bolj dolgoročno.
Menimo, da je treba v proračunu podpreti tudi nove politične prednostne naloge, kar je izpostavljeno v resoluciji. Zdaj imamo na primer nedvomno premalo sredstev pod postavko 1 za trajnostno rast in drugo ter pod postavko 4. Zato pričakujemo pogumen predlog Komisije glede vmesnega pregleda, vendar moramo začeti že s proračunom za naslednje leto.
Opozoriti moramo na nekaj zelo pomembnih zadev. Najprej na podnebje in energetsko politiko. Sem poročevalec za proračun za odbor za industrijo, raziskave in energetiko, pri čemer lahko rečem, da je na primer za naš pomemben strateški načrt za energetsko tehnologijo ali načrt SET, za ukrepe za energetsko učinkovitost in druge namenjenih premalo proračunskih sredstev.
Opozarjam tudi na postavko 4, zlasti vse, kar se dogaja na Balkanu. Lani smo veliko razpravljali o naložbah na Kosovu. Te naložbe se morajo nadaljevati in morajo biti dolgoročne. Poleg tega se morajo izvajati hkrati z zagotavljanjem dodatne podpore, s katero bi Srbiji in Bosni pomagali pri približevanju EU.
Tretja zadeva, na katero bi opozoril, je kakovost proračuna. Včasih smo na primer imeli preveč pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov. Zdaj se moramo bolj posvetiti zagotavljanju, da bodo takšni ukrepi dejansko izvedeni uspešno. Pri tem razmišljam o svojem predlogu glede varstva kulturne dediščine Balkana, ki ga je prizadela vojna. Zdaj moramo zagotoviti, da bodo te naložbe zares trajne.
Četrto področje, na katerega opozarjam, je kriza glede hrane. Stanje je takšno, da lahko višje cene hrane dejansko vplivajo na proračun EU. Tega ne smemo zanemariti.
Ugotavljam, da moramo biti glede na spremenljivo družbo pripravljeni spremeniti tudi proračun EU.
Anne E. Jensen
v imenu skupine ALDE. - (DA) Gospod predsednik, kot je bilo že večkrat omenjeno, bo leto 2009 vznemirljivo za EU na več načinov. Zaradi volitev v Evropski parlament, imenovanja nove Komisije ter pričakovanega začetka veljavnosti lizbonske pogodbe bo praktično delo, povezano s proračunom za leto 2009, precej zahtevno. Zato smo se odločili, da bo lahko letošnji proračun splošni preizkus novih pravil, da pridobimo izkušnje. V prihodnosti moramo proračunski postopek začeti prej in vanj bolj vključiti strokovne odbore. Poleg tega se zahvaljujem poročevalki gospe Haug za izvrstne s tem povezane pobude.
Danes razpravljamo o prvih napovedih v zvezi s proračunom EU za leto 2009. Seveda je pomembna jasna povezava med političnimi prednostnimi nalogami pred njihovim izvajanjem v letnem zakonodajnem programu Komisije in po njem, da bo proračun EU celosten politični instrument. Vendar imamo glede tega težavo, saj je večletni finančni okvir v veliko točkah preveč omejen. EU ima skupno energetsko in podnebno politiko, vendar nima skupnega financiranja, s katerim bi to politiko podprla. Del proračuna za financiranje raziskav, inovacij, izobraževanja in prevoza je nedvomno premajhen. Podobno so bistveno preveč omejeni okviri za sodno in azilno politiko ter kulturno in zdravstveno politiko. Poleg tega je kronično premalo proračunskih sredstev namenjenih za zunanjo politiko EU, pri čemer so na primer prednostne naloge, kot so Kosovo in Palestina, izzivi, ki so pred nami. Zato moramo prihodnji vmesni pregled proračuna obravnavati zdaj in tako zagotoviti, da bo lahko EU še naprej financirala pomembne politične prednostne naloge po letu 2009. Potrebujemo prožnost in boljše možnosti za ponovno določanje prednostnih nalog v tem okviru.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, gospa komisarka, v imenu skupine UEN želim v okviru razprave o proračunskih prednostnih nalogah za leto 2009 izpostaviti naslednja vprašanja.
Prvič, če bodo lizbonsko pogodbo ratificirale vse države članice, se bodo v letu 2009 pristojnosti z držav članic prenesle na EU, s čimer bo Evropska unija pridobila nova področja odgovornosti. Menim, da bo to pomembno vplivalo na izdatke iz proračuna Unije.
Drugič, glede na napovedi strokovnjakov bo leto 2009 najverjetneje peto zaporedno leto, v katerem bodo cene hrane stalno naraščale. To bo povzročilo vse več socialnih težav med revnejšimi državami članicami in tudi v državah, ki jim Evropska unija daje pomoč v hrani. Proračun Unije za leto 2009 bi moral bolj podpirati razvoj kmetijske proizvodnje v Evropi in izvoz kmetijskih proizvodov iz Unije.
Končno, moja tretja točka zadeva boj proti podnebnim spremembam, ki je ena od proračunskih prednostnih nalog za leto 2009. To bo dodatno obremenilo gospodarstva držav članic in žal ne bo dopuščalo zamud v njihovem razvoju. Zato bodo nove države članice v posebej težavnem položaju, kar lahko pripelje do resnih in uničujočih gospodarskih in socialnih posledic v navedenih državah.
Esko Seppänen
v imenu skupine GUE/NGL. - (FI) Gospod predsednik, gospa komisarka, poročevalka gospa Haug je pri svojem delu dokazala izredno tehnično znanje in strokovnost. Naša skupina podpira poziv k solidarnosti v Uniji in uravnoteženemu regionalnemu razvoju iz poročila ter želi večjo preglednost in jasnost proračuna.
Pomembno je, da se leta 2009 obravnava vmesno poročilo o proračunskem okviru za naslednja leta, čeprav izid novih pogajanj še ne bo vplival na proračun v naslednjem letu. Naša skupina je vedno opozarjala, da proračun Unije nima orodja za oblikovanje socialne razsežnosti EU. To je eden od razlogov, da decembra nismo mogli sprejeti končnega osnutka predlogov proračuna.
Naša skupina prav tako verjame, da se bo trend militarizacije v Uniji nadaljeval, če bo sprejeta lizbonska pogodba. To bo dejavnosti Unije dodalo nove elemente, tj. varnostno in obrambno politiko ter stalno strukturno sodelovanje. Ugotavljamo, da Svet vedno predlaga nove odobritve proračunskih sredstev za proračun Unije in da jih je Parlament pripravljen sprejeti. Poskus vključevanja finančnega mehanizma, obravnavanega v Atenah, v skupni proračun je posledica odločnosti, s katero Svet nadaljuje militarizacijo Unije, in njegovih stalnih pozivov k večjemu deležu odobrenih proračunskih sredstev za obrambo.
Prav tako ugotavljamo, da proračun za naslednje leto ne vsebuje jasne proračunske politike o stroških, ki jih ima Unija v zvezi s Kosovom, in kako se bodo krili. Zavezanost nekaterih držav članic ogrožajo nepredvidljivi stroški. Gre za spodbujanje nacionalne neodvisnosti etnične skupnosti, ki je v evropskem okolju edinstvena.
Margaritis Schinas
- (EL) Gospod predsednik, danes sprejemamo proračun za leto 2009, ki ima različne posebne značilnosti. To je zadnji proračun sedanjega parlamentarnega mandata in Barrosove Komisije. Najverjetneje bo to prvi proračun v sedanjem in novem zakonodajnem okviru. Ta proračun bo predložen z lizbonsko pogodbo in, kot veste, je Evropski parlament vključen v veliko pomembnih področij pristojnosti.
Če je področji pristojnosti veliko, je običajno tudi veliko odgovornosti. V zvezi s tem bi v štirih točkah povedal nekaj o proračunu za leto 2009. Prvič, ni dovolj, če proračun daje samo vtis o zaključenem obdobju, ampak mora vsebovati dodano vrednost skupnosti. Strinjam se s tem, kar je povedal komisar. Okrepitev Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic je primer kakovostnega elementa, kar dokazuje, da se lahko tudi v zadnjem letu petletnega cikla Komisije in Parlamenta spopademo z novimi izzivi.
Moja druga točka je, da se mora v proračunu upoštevati vidik razvoja ter da se z njim ne financirajo mikroprogrami in skromne prednostne naloge. V razmerah splošne gospodarske krize, v katerih smo se znašli, moramo poudariti težave, ki jih je treba reševati z vidika razvoja.
Tretja točka je, da za vsako novo politično prednostno nalogo potrebujemo tudi nove možnosti financiranja. Enostavneje povedano, novi cilji preprosto pomenijo nov denar.
Končno, ker je leto 2009 volilno leto, pozivam Komisijo, naj nam predstavi predhodni osnutek proračuna na preprost in razumljiv način. Čas je, da državljani Evrope brez težav razumejo proračun, ki je namenjen njim.
Costas Botopoulos
(EL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da je današnja razprava o poročilu gospe Haug prvi pomemben korak k politizaciji proračunskega postopka. Kakor koli že, v letu 2009 se bo v zvezi z Evropo in našim Parlamentom na političnem področju dogajalo zelo veliko: potekale bodo parlamentarne volitve, upam, da se bo izvajala nova lizbonska pogodba in v Parlamentu bodo začele veljati številne spremembe. Poleg vseh teh razvojnih dosežkov bo proračun temeljito spremenjen. V političnem smislu se na to pripravlja v tem poročilu.
Osredotočiti se želim na štiri pomembne točke postopka in poročila. Najprej je pomemben pravočasen odziv, da se pripravimo na nove razmere. Naslednji proračun, za katerega smo se strinjali, da bo prvi v novem postopku, mora temeljiti na že obstoječih temeljih, da se bo lahko pravilno izvajal.
Poudaril bi drugo točko, ker na to skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu opozarja že več let, tj. odpiranje postopka tudi drugim odborom. Pri tem je pobuda poročevalke zelo pomembna. O političnih prednostnih nalogah nismo razpravljali le z odborom za proračun, ampak tudi z drugimi odbori.
Tretjič, zdaj in vsako leto si moramo prizadevati, da izražamo politične prednostne naloge tega parlamenta v skladu s proračunom. V zvezi s tem menim, da so osnovne težave pomembna vprašanja revščine, kmetijstva, razvoja in tehnologije.
Četrtič in zadnjič, gospod predsednik, na koncu želim izpostaviti pomembnost pilotnih programov. Omogočajo nam pomemben vpogled v to, kaj se bo v EU dogajalo v prihodnjih letih.
Pedro Guerreiro
- (PT) Gospod predsednik, med pomembnimi vidiki, ki vplivajo na proračun za leto 2009, je načrtovani pregled proračuna Skupnosti. Natančno obliko tega pregleda je treba še opredeliti, vendar smo zaskrbljeni glede nekaterih ciljev, ki so za pregled že določeni.
Poleg tega je v zvezi s smernicami, ki sta jih sprejela Komisija in Svet, jasno, da se bo ponovilo tisto, kar se je zgodilo leta 2007 in 2008, tj. da poraba ponovno ne bo ustrezala mejam, ki so bile določene z večletnim finančnim okvirom in so že sicer nezadostne za izpolnjevanje potreb dejanske socialne kohezije v Evropski uniji. Poleg tega več znakov kaže, da sredstva za socialno kohezijo ne bodo dodeljena. Hkrati se povečuje dodeljevanje sredstev za zunanje delovanje EU, in sicer intervencije na vojaškem področju, ki jih ne podpiramo.
Na kratko to pomeni, da se nezadostno financirajo prednostne naloge, s katerimi se strinjamo, medtem ko se več sredstev namenja prednostnim nalogam, ki jih zavračamo.
Reimer Böge
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, na začetku odločno podpiram besede poročevalke in pozivam strokovne odbore Parlamenta, naj se resnično osredotočijo na projekte z evropsko dodano vrednostjo, za katere upam, da bodo spodbudili obravnavo pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov.
Kar zadeva Komisijo in Svet, naj dodam, da med to razpravo želimo dokončni odgovor na vprašanje, kako lahko izboljšamo našo zunanjo in varnostno politiko, ki ji že več let ne namenjamo dovolj sredstev, in s tem končamo vsakoletne spore na tem področju, ki nikomur ne koristijo ter škodijo tudi Komisiji in Svetu.
Komisarka je povedala, da bo odgovorila na dogodke v Baliju v predhodnem osnutku proračuna v skladu z oblikovanjem nove azijske strategije. Vendar me zanima, kdaj namerava Komisija predstaviti predloge o proračunskih posledicah reformne pogodbe za obdobje do leta 2013. Ali je treba počakati na naslednje obdobje finančnega načrtovanja? Vsi smo namreč zaskrbljeni v zvezi z novimi vidiki politike priseljevanja, podnebnimi spremembami, energetsko politiko, pravosodnim sodelovanjem ter zunanjo in varnostno politiko. O teh temah se še ni razpravljalo.
Dodajam še, da moramo kot del tega proračunskega postopka vzpostaviti okvir za uvedbo nove pogodbe, ko bo ta že ratificirana, kar pomeni, da moramo nadaljevati z ustrezno previdnostjo in rahločutnostjo ter upoštevati potrebo po prilagajanju sporazumov v zvezi s postopkom ratifikacije in pravno podlago. To je najpomembnejše. S tem so povezani trije vidiki. Na katerih področjih potrebujemo predhodne sporazume, da zagotovimo ustrezen prehod s stare na novo pogodbo? Na katerih področjih potrebujemo prehodne sporazume, da zagotovimo pravno varnost? In na katerih področjih potrebujemo malo več časa, da sprejmemo poznejše sporazume na podlagi potrebnih zakonodajnih postopkov?
Tudi francoskemu predsedstvu želim čim bolj jasno sporočiti, da bodo vsi sporazumi, ki jih bomo sprejeli v zvezi z zadevnimi tremi vidiki, odvisni od rezultatov, pri čemer moramo ohraniti stopnjo prilagodljivosti, da že v začetku ne sprejmemo težko spremenljivih odločitev, ki jih potem s težavo prekličemo.
Jan Mulder
(NL) Gospod predsednik, najprej želim Jutti Haug vse dobro pri tej pomembni nalogi, ki jo opravlja že drugič. Leto 2008 bo zelo pomembno leto, ker moramo pripraviti redni proračun za leto 2009, kot je omenilo več govornikov, poleg tega pa oblikovati postopek za sprejetje proračuna za leto 2010 v skladu z novo pogodbo. Letos je pravi čas, da se izkaže, česa je Parlament sposoben in česa ne.
Še vedno obstajajo nejasnosti glede kmetijstva. Če natančno preberemo pogodbo, se zdi, da lahko tokrat Svet enostransko določi cene in kvote. Kako je to v skladu z našimi novimi proračunskimi pristojnostmi v zvezi s kmetijstvom za kategorijo II? Imeti bi morali enake pristojnosti. Ureditev tega mora biti prednostna naloga. Prehranska in energetska politika sta še vedno pomembni in mogoče lahko to rešujemo v okviru 5-odstotne razlike, ki nam jo zagotavlja medinstitucionalni sporazum. Pozivam Komisijo, da o tem premisli.
Ville Itälä
(FI) Gospod predsednik, gospa komisarka, zahvaljujem se poročevalki, gospe Haug, za odlično opravljeno delo in sodelovanje. Res je dokazala strokovnost in če se bo to sodelovanje na tej pomembni točki nadaljevalo, bo proračun na koncu leta zagotovo dosegel zadovoljiv rezultat.
Ali je naš proračun dovolj pregleden, da lahko med volitvami leta 2009 pridobimo zaupanje javnosti? Vendar se hkrati pripravljamo na obdobje po Lizboni, kar drži zlasti na primer za zunanjo politiko, pri čemer se moramo pripraviti na obdobje, ko bo tudi Parlament pokazal, da želi prispevati k temu novemu pristopu k zunanji politiki.
Medtem ko se ta proračun še pripravlja, želim povedati nekaj pomembnega. Upam, da bo Komisija pripravila pobudo, ki jo lahko poročevalka potem razvije. To je povezano je s strategijo za regijo Baltskega morja. Slišala sem, da Komisija pripravlja takšno strategijo in tudi, da namerava Švedska, ko bo enkrat prevzela predsedovanje, določiti strategijo za regijo Baltskega morja kot najvišjo prednostno nalogo.
Ta strategija ne bo pomembna, če se ne bo finančno podprla. Zdaj imamo povsod veliko različnih pilotnih projektov. Celotna baltska politika je v finančnem in političnem smislu zelo razdrobljena. Zato potrebujemo ločeno postavko, imenovano strategija za regijo Baltskega morja, da lahko izvajamo ustrezno okoljsko politiko, ustrezno prometno politiko in tudi ustrezno energetsko politiko, ker vemo, da bo plinovod potekal po Baltskem morju od Rusije do Nemčije. Zato potrebujemo to pobudo in upam, da jo bo Komisija ob tej priložnosti pripravila.
Valdis Dombrovskis
(LV) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z vidika postopka je proračun EU za leto 2009 mogoče obravnavati kot pripravo na dva pomembna dogodka. Prvič, z ratifikacijo lizbonske pogodbe se je proračunski postopek zelo spremenil in izvesti moramo nujno pripravljalno delo za zagotovitev jasnosti in uspešnih priprav proračuna Evropske unije za leto 2010. Drugič, čim prej moramo opraviti tudi pregled proračuna EU, vključno z vprašanji, ki so povezana z reformo skupne kmetijske politike in zmanjšanjem prispevka Združenega kraljestva, da se zagotovi uspešno vmesno poročilo o finančni perspektivi. Politične prednostne naloge, ki jih je določila Evropska komisija za leto 2009, kot so spodbujanje gospodarske rasti in zaposlovanja, boj proti podnebnim spremembam ter spodbujanje trajnostnega razvoja, bomo podprli, vendar jih je treba izvajati z ustrezno podporo iz proračuna EU. Žal omejen znesek proračuna v določenih zgornjih mejah finančnega okvira pomeni, da je sredstva, potrebna za financiranje novih prednostnih nalog, treba zagotoviti v mejah obstoječega proračuna in pri tem sredstva prerazporediti. Morda bomo morali spremeniti omejitve za pridobivanje posameznih sredstev iz proračuna EU. Na primer, veljavna omejitev za strukturne sklade, da se lahko samo 3 % sredstev iz zadevnega operativnega programa prenesejo k ukrepom za energetsko učinkovitost, novim državam članicam onemogoča pregled svojih prednostnih nalog za pridobivanje sredstev iz strukturnih skladov v skladu z novimi prednostnimi nalogami na področju evropske energetske strategije in podnebnih sprememb. Hvala za vašo pozornost.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, izraziti želim svoje mnenje o dveh prednostnih točkah, in sicer o poročevalkinem kritiziranju nepreglednosti pri sprejemanju proračuna EU in o kadrovski politiki Komisije.
Kot poročevalka za proračun pozivam Komisijo, da obravnava preglednost proračuna in predloži predloge za naslednjo načrtovano reformo proračunskega sistema. Informacije, ki jih dejanski proračun vsebuje, so izredno pomanjkljive in ti seznami številk so dejansko v celoti neuporabni. Do zdaj je Komisija izdelala veliko spremnih dokumentov, s katerimi se je sam proračun razvrednotil. Zakaj v sam proračun že od začetka ne vključimo več informacij in s tem odpravimo potrebo po nekaterih poročilih, ki so bila zahtevana, ter tako ustrežemo Komisiji in Parlamentu? Na teh temeljih se bom pripravljala za naslednjo proračunsko reformo in že zdaj pozivam poslance, da podprejo predhodne dejavnosti, ker želim, da se izvede več študij o tej temi.
Poudarjam tudi, da je Parlament decembra v svoji resoluciji o proračunu za leto 2007 zahteval, da se mu do 30. aprila 2008 predloži poročilo o napredku pri pregledu osebja. Predvidevam, da bomo to poročilo prejeli v nekaj dneh. Ta pregled, ki ga je zahteval Parlament, je postal pomembna zgodba o uspehu Barrosove Komisije. Predsednik Komisije želi postati reformator, vendar je lahko reformator le, če oblikuje sklepe iz tega pregleda pred koncem tega mandata Komisije. To pomeni, da mora kritično oceniti decentralizacijo in narediti prve korake v tej smeri.
To dolguje davkoplačevalcem, Parlamentu in tudi svojemu osebju, ki zdaj zapravlja svoj čas in sposobnosti za notranje upravne zadeve in birokracijo. Menimo, da to Komisija dolguje tudi sebi zaradi izzivov, s katerimi se srečuje EU, in pomembnih upravljavskih nalog, ki jih opravlja, ter tudi ob upoštevanju proračuna za leto 2009, za katerega je znano, da ne vsebuje novih postavk in da lahko uspe s temi nalogami samo, če začne izvajati tudi ustrezne ukrepe in spremembe v upravi.
Péter Olajos
(HU) Hvala, gospod predsednik. Kot eden od tistih, ki so pripravljali proračun za leto 2009, se zahvaljujem Jutti Haug in Lászlótu Surjánu za njuno temeljito pripravljalno delo. Da smo lahko dosegli dober končni rezultat, smo morali biti disciplinirani in usklajeni pri svojem delu, ker smo morali pogosto raziskovati nove možnosti. In lahko smo precej prepričani v zaskrbljenosti glede varovanja okolja v tistih delih letne strategije politik, ki so nam znani. Pozdravljam vse tri pobude Komisije. Kot član delegacije za Srednjo Azijo zlasti pozdravljam novo strategijo Evropske unije za Srednjo Azijo in vse večjo podporo. Pozdravljam tudi njen namen, da spodbuja trajnostne razvojne prakse v državah v razvoju, zlasti na področju biotske raznovrstnosti in energije. To ni samo naša moralna dolžnost. To nam koristi. Prepričan sem, da bomo s kolegi poslanci lahko predložili veliko raziskovalnih projektov za pomoč, ker to pričakujejo tudi naši državljani. Najlepša hvala.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, ponovno se zahvaljujem gospe Haug za poročilo in tudi vsem govornikom za njihove pripombe, ne le tiste, ki so neposredno povezane s proračunom za leto 2009, ampak tudi tiste pripombe, ki se nanašajo na obdobje po letu 2009 in so zelo koristne v zvezi z našim razmišljanjem o političnem programu in prihodnji proračunski reformi.
V zvezi s strategijo za regijo Baltskega morja bi odgovorila na dve zelo konkretni točki, ki sta bili navedeni. Prvič, kar zadeva strategijo za regijo Baltskega morja, to strategijo obravnava Komisija in sama imam čast voditi medresorsko delo v zvezi s to strategijo. Predvideno je, da bo na dnevnem redu švedskega predsedstva, torej v drugi polovici leta 2009. Vendar smo na stopnji posvetovanja in pregledovanja razmer v regiji ter prav tako preučujemo zamisli za to strategijo. O proračunskih učinkih je danes mnogo prezgodaj govoriti.
V zvezi z novo pogodbo in posledicami za politični program eno od vprašanj zadeva posledice lizbonske pogodbe glede institucionalne spremembe in novih zakonodajnih okvirov.
Naslednja zadeva je politični program in, kot veste, sta Svet in Komisija zdaj zaposlena s posvetovanji in zelo konkretnim delom večinoma v zvezi z zakonodajnimi okviri in novimi institucionalnimi izzivi. Vendar posvetovanje o političnem programu, kot veste, poteka tudi kot posledica zahteve za pregled proračuna. Menim, da bo proti koncu tega leta ali v začetku leta 2009 Komisija predlagala nov politični program in šele takrat lahko preučimo in obvladamo proračunske posledice na ustrezen način in s primerno odgovornostjo.
V zvezi s preglednostjo sem upoštevala vse vaše pripombe glede rezultatov pregleda in jih bom posredovala naprej zlasti komisarki Grybauskaitë in verjetno tudi celotnemu kolegiju, pri čemer potrjujem, kar ste pravkar povedali.
V zvezi z letom 2009 menim, da poznamo smernice, ki sta jih določili obe veji proračunskega organa.
Predhodni osnutek proračuna bo temeljil na natančnih ocenah potrebe po izpolnjevanju vseh navedenih prednostnih nalog, o katerih smo se že strinjali in so pred nami. Zagotovo bo Komisija za doseganje teh rezultatov potrebovala tudi vaše ustrezno in stalno sodelovanje. Želela bi povedati, da bo dobro sodelovanje bistveno tudi v zvezi z dolgoročnimi institucionalnimi izzivi in izzivi političnega programa. Najlepša hvala za razpravo.
Jutta Haug
poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem govornikom v tej razpravi. Seveda sem zelo hvaležna za dobre želje in pohvale, ki so mi bile namenjene. Dovolite mi, da se zahvalim tudi komisarki.
Če sem pravilno razumela, nas Komisija v celoti podpira in obljublja predhodni osnutek proračuna, ki bo upošteval vse, kar želimo, da se upošteva. Naše prednostne naloge smo ponovno razumljivo predstavili. Ni jih malo in niso nepomembne: boj proti podnebnim spremembam, spodbujanje rasti in zaposlovanja, socialna Evropa, raziskave, usposabljanje, izobraževanje, pomoč najrevnejšim državam na svetu, izpolnjevanje naših nalog v svetu. Vsega tega dejansko ni enostavno financirati.
Upam, da je Svet to poslušal, ker je potem zagotovo spoznal, da so vse ali skoraj vse parlamentarne skupine glede tega enotne. Zato se vsem sodelujočim najlepše zahvaljujem.
Reimer Böge
(DE) Gospod predsednik, komisarka Hübner je pravkar povedala, da Komisija in Svet že obravnavata zadeve, povezane s prenosom lizbonske pogodbe. To je čudovito. Vendar kot predsednik odbora za proračun mislim, da v imenu vseh poslancev lahko vztrajam, da se s Parlamentom ne ravna kot z drugorazredno institucijo, ampak kot z enakovrednim subjektom tudi v zvezi s posredovanjem uradnih in neuradnih dokumentov o vseh zadevah, o katerih bo v prihodnjih mesecih treba razpravljati in se skupno pogajati. Če o tem nismo prepričani, se bomo na koncu leta in ob koncu postopka srečali z velikimi težavami.
Zagotovitev v celoti enakovrednega obravnavanja tudi v politiki informiranja v zvezi z dokumenti in zadevami, ki se obravnavajo, koristi Komisiji in Svetu.
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, jasno želim povedati, da si ne predstavljam, da te tri institucije ne bi sodelovale. Predvidevam, da to velja tudi, kadar Parlament sodeluje s Komisijo in Svetom.
To je naša skupna pogodba, naš skupni dosežek in naša skupna naloga. Vaše besede lahko posredujem predsedniku Barrosu, vendar sem prepričana, da se vsi zavedajo te odgovornosti.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 22. aprila 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Nathalie Griesbeck  
v pisni obliki. - (FR) Lizbonska pogodba, ki bo začela veljati 1. januarja naslednje leto, bo bolj kot kdaj koli prej razširila posebne pravice Parlamenta. Pred koncem tega leta bomo morali podpisati medinstitucionalni sporazum, ki upošteva širitev soodločanja ter ukinja razlikovanje med obveznimi in neobveznimi izdatki.
V zvezi s tem poudarjamo, da smo odločni glede obrambe svojih interesov v ponovnih vmesnih pogajanjih o finančnih okvirih za obdobje 2007-2013 ter s politično preusmeritvijo, ki jo želimo doseči na temelju proračuna, ki je v celoti skladen z našimi cilji in ne ogroža načel solidarnosti, ki jih cenimo. Medtem ko si moramo prizadevati, da bodo naše politike bolj učinkovite, moramo preprečiti kakršen koli poskus ponovne nacionalizacije skupne kmetijske politike in regionalnih politik.
Pomembno je tudi, da omogočimo oblikovanje novih in koristnih politik s proračunskimi orodji, ki jih ima Parlament na voljo v obliki instrumenta prilagodljivosti, pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov.
Evropska komisija mora izboljšati tudi preglednost proračuna, da lahko ustrezno spremljamo porabo javnih sredstev.
Gábor Harangozó  
v pisni obliki. - Pripraviti se moramo na spremembe, ki se bodo zgodile leta 2009 z začetkom veljavnosti lizbonske pogodbe in evropskimi volitvami, ker bodo pomembno vplivale na proračun. Novi izvoljeni Parlament in imenovana Komisija se bosta dejansko morala ukvarjati z novimi proračunskimi postopki.
Zato je treba za leto 2009 določiti pregleden in uporaben proračunski okvir in prednostne naloge. Med drugim je nujno zagotoviti, da proračun z zadostnimi sredstvi ustreza prednostnim nalogam. Glede tega z zadovoljstvom ugotavljam, da naša poročevalka gospa Haug poudarja, da je načelo solidarnosti pomembno kot eden od temeljev evropskih politik zlasti v zvezi s kohezijo in strukturnimi politikami.
Z novimi izzivi, ki so pred nami, in novim medinstitucionalnim ravnovesjem v institucionalnem trikotniku je še bolj pomembno, da zagotovimo skladnost med političnimi prednostnimi nalogami in finančnimi sredstvi, ki so na voljo.
Narašča zaskrbljenost, da se ponovno daje prednost konkurenčnosti, podnebnim spremembam ali trajnostnemu razvoju na račun drugih prednostnih proračunov. Dodajanje novih prednostnih nalog v prihodnosti ne sme na noben način ovirati uresničevanja drugih političnih prednostnih nalog, kot je solidarnost.
Monica Maria Iacob-Ridzi
v pisni obliki. - (RO) Želim poudariti nekatere vidike, povezane s členom, ki poudarja pomembnost načela solidarnosti v tem poročilu.
Kohezijski politiki je še vedno namenjena tretjina letnega proračuna Evropske unije. Kljub temu ne moremo spregledati dejstva, da to področje postaja vedno manj pomembno v primerjavi z zabeleženimi povečanji politike konkurenčnosti za gospodarsko rast in zaposlovanje. Če primerjamo podatke za leto 2007, je na primer za proračunsko postavko 1a za konkurenčnost ugotovljeno povečanje 18,4 %, medtem ko je za postavko 1b, ki pokriva kohezijo, povečanje samo 3,1 %.
Prav tako bi morali upoštevati učinke izvajanja lizbonske pogodbe na kohezijsko politiko. Strukturni skladi, ki so zdaj neobvezni izdatki in o katerih v proračunskem postopku na koncu odloča Parlament, bodo zdaj skupna odločitev Sveta ministrov in Parlamenta. Vendar je znano, da Svet vsako leto znatno zmanjša evropske zneske, namenjene kohezijski politiki.
Menim, da je zato zelo pomembno doseči cilje lizbonske strategije, vendar ne smemo zanemariti razlik, ki še vedno obstajajo med evropskimi regijami.
