Scanerele corporale - Funcţionarea serviciilor de informaţii în contextul strategiilor antiteroriste (dezbatere) 
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea comună privind terorismul şi declaraţiile Consiliului şi ale Comisie privind scanerele corporale şi funcţionarea serviciilor de informaţii în contextul strategiilor de combatere a terorismului.
Alfredo Pérez Rubalcaba
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să încep prin a-i mulţumi Parlamentului pentru şansa de a organiza o dezbatere calmă privind politica de combatere a terorismului şi privind anumite elemente ale politicii de combatere a terorismului în special. De asemenea, apreciez momentul acestei dezbateri, întrucât a trecut o anumită perioadă de timp de la agitaţia la nivel mondial provocată de atacul eşuat din Detroit, din decembrie anul trecut.
Fireşte, când se întâmplă ceva de genul acesta, atunci când vine vorba despre abordarea unei ameninţări cum ar fi cea a terorismului, cred în adoptarea unui răspuns, dar sunt mai mult în favoarea lucrului tăcut şi continuu, încet dar sigur, aşa cum se spune în ţara mea. Aş sublinia Camerei faptul că ameninţarea terorismului este încă la fel de reală cum a fost în toate ţările UE.
Ştim că teroriştii ne observă, ştim că sunt inovatori şi că încearcă să-şi schimbe metodele de eludare a strategiilor noastre în lupta împotriva terorismului. Din acest motiv, strategia noastră trebuie să fie atât inovatoare, cât şi variată; ea trebuie să se îmbunătăţească şi, cel mai important, trebuie să învăţăm din greşelile noastre, deoarece cu siguranţă facem greşeli.
Acestea fiind spuse, suntem cu toţii conştienţi că, dacă nu ar fi avut loc un atac eşuat la Detroit în decembrie, probabil că nu am fi dezbătut acest aspect astfel cum o facem în această Cameră. Cu alte cuvinte, această dezbatere s-a născut din nevoia de precauţii şi, în special, de concluzii, pe care le-am tras cu toţii în urma examinării succesului din Detroit pe care tocmai l-am menţionat.
În centrul dezbaterii de astăzi se află, de asemenea, o analiză a punctelor în care am dat greş în cadrul gestionării aşa-zisului atac şi măsurile adoptate de diferite ţări pentru a preveni repetarea unor astfel de greşeli. Prin urmare, vorbim despre analizarea informaţiilor, despre serviciile de combatere a terorismului; vorbim despre un schimb de informaţii şi vorbim despre scanere corporale. Vorbim despre greşelile făcute în atacul care, din fericire, nu a avut loc.
Având în vedere că acesta este subiectul dezbaterii noastre, aş dori să menţionez unele dintre cele mai evidente concluzii pe care cred că le putem trage în urma atacului eşuat din Detroit. Sunt cinci concluzii.
În primul rând, atacul din Detroit subliniază faptul că teroriştii continuă să vizeze aviaţia civilă drept o prioritate.
În al doilea rând, atacul din Detroit subliniază importanţa colectării informaţiilor, dar şi a integrării şi a analizării acestora.
În al treilea rând, atacul din Detroit subliniază faptul că asociaţii al-Qaeda sunt în poziţia de a lansa atacuri în afara a ceea ce am numi propriul lor teritoriu. Acest lucru se aplică grupării al-Qaeda din Peninsula Arabă (organizaţia teroristă suspectată a se afla în spatele atacului eşuat din Detroit) sau grupării al-Qaeda din ţările magrebiene islamice, care reprezintă o ameninţare pentru noi toţi.
Cea de-a patra concluzie pe care am tras-o este că evenimentele din Detroit ar trebui să ne reamintească de cât de important este să lucrăm la inversarea procesului de radicalizare. Din punctul meu de vedere, personalitatea teroriştilor suspectaţi este un factor semnificativ pentru acest aspect.
În fine, Detroit-ul ne solicită să fim foarte atenţi la statele în disoluţie sau la oricare dintre statele care sunt în pericolul de a deveni state în disoluţie din cauza circumstanţelor în care se află.
Prima şi a doua concluzie vizează ameninţarea permanentă la adresa aviaţiei civile şi nevoia de a integra toate informaţiile pe care le avem la dispoziţie; acestea ne conduc direct la dezbaterea sau dezbaterile din această după-amiază în ceea ce priveşte informaţiile şi utilizarea acestora, precum şi scanerele corporale.
Ar trebui să spun că aceasta nu este o dezbatere nouă şi nu este nici prima dată când se dezbate în această Cameră. Dl de Kerchove, coordonatorul Uniunii Europene pentru lupta împotriva terorismului, a vorbit despre gestionarea informaţiilor şi protejarea informaţiilor cu caracter personal în cadrul raportului său interesant şi lucid din cursul unei dezbateri cu privire la acest subiect, care a avut loc în această Cameră la 26 noiembrie. Informaţiile şi analiza informaţiilor reprezintă un element cheie în lupta de prevenire şi gestionare a terorismului, care este subiectul dezbaterii din această după-amiază.
Trebuie să-i identificăm pe terorişti; trebuie să ştim unde plănuiesc să atace, cine le furnizează armele; trebuie să cunoaştem infrastructura materială care-i sprijină; trebuie să le cunoaştem sistemele de comunicare; şi putem afla aceste lucruri prin intermediul bazelor de date şi a surselor specializate. Avem nevoie de schimbul de informaţii pentru a putea obţine toate informaţiile disponibile şi trebuie să le gestionăm în mod adecvat.
Mă grăbesc să adaug că unele atacuri pe care le-am suferit în trecut ar fi putut fi evitate dacă informaţiile ar fi fost puse în timp util la dispoziţia celor care sunt responsabili de măsurile de combatere a terorismului; cu alte cuvinte, dacă informaţiile ar fi fost gestionate într-o manieră integrată, şi dacă îmi veţi scuza expresia, inteligentă, lucru care nu se întâmplă întotdeauna. Acest lucru ne aduce la dezbaterea privind gestionarea informaţiilor.
Avem cadrul comunitar în care putem efectua în mod adecvat schimbul de informaţii. Strategia noastră recent adoptată a făcut parte din concluziile Consiliului din luna noiembrie, anul trecut. Aceasta vizează furnizarea informaţiilor necesare forţelor de securitate şi serviciilor de informaţii, în interesul îmbunătăţirii utilităţii şi a eficienţei strategiei de combatere a terorismului. Informaţiile necesare şi doar acestea, nimic mai mult, întrucât abundenţa de date are uneori un efect negativ asupra propriilor sale valori şi asupra eficienţei.
Astfel cum indică această strategie, deciziile în ceea ce priveşte schimbul de informaţii ar trebui să fie de o natură coerentă, profesională, eficientă, viabilă, fiabilă şi comprehensibilă pentru toţi cetăţenii şi toţi profesioniştii care lucrează cu acestea. Conform orientărilor sale, strategia trebuie să ia în considerare declaraţiile şi preocupările cu care ne-am confruntat în această Cameră; nevoia de a lupta împotriva terorismului, precum şi aspectele legate de drepturile omului, dreptul la intimitate şi dreptul la protecţia informaţiilor cu caracter personal.
Aşa cum am menţionat la începutul dezbaterii, o altă consecinţă pe care o putem extrage din aşa-zisul atac din Detroit este că aeronavele comerciale continuă să fie o ţintă fundamentală pentru terorişti. Evident, aş-zisul terorist a reuşit să se îmbarce la bordul aeronavei cu o cantitate suficientă de explozive pentru a provoca explozia acesteia în aer, contracarând astfel toate sistemele noastre de supraveghere şi toate sistemele şi mecanismele noastre de securitate din aeroport. Cu alte cuvinte, trebuie în mod evident să revizuim aceste mecanisme de securitate, deoarece au fost în mod clar insuficiente pentru prevenirea unui atac de tipul aşa-zisului atacul din Detroit, care, din fericire, nu a avut loc.
Pentru a rezuma, trebuie să ne îmbunătăţim serviciile de securitate, să încercăm să evităm îmbarcarea la bordul curselor comerciale a teroriştilor sau a presupuşilor terorişti. Trebuie să prevenim îmbarcarea oricărei persoane cu arme, explozive sau precursori chimici ai explozivelor. În cazul în care aceste două măsuri de siguranţă eşuează, trebuie să facem mai mult pentru a ne proteja aeronavele şi a evita incidentele din timpul zborului.
Acesta este exact cadrul pentru dezbaterea pe care o purtăm privind problema care ne preocupă în această Cameră şi în Consiliu, problema scanerelor corporale.
Aşa cum ştiu onoraţii deputaţi, în materie de siguranţă aeriană, Comisia deţine jurisdicţia relevantă de stabilire a obiectivelor şi de elaborare a regulamentelor. Aceste chestiuni se dezbat în mod formal şi informal în cadrul Consiliului miniştrilor transporturilor. Cu toate acestea, aş dori să menţionez că această problemă a securităţii aeriene a fost subiectul unei dezbateri informale din cadrul Consiliului de miniştri care a avut loc acum câteva săptămâni la Toledo.
În acest consiliu, am convenit asupra diverse chestiuni: în primul rând, asupra faptului că este corect şi adecvat ca UE să menţină o poziţie comună în ceea ce priveşte scanerele corporale şi, în sens mai general, în ceea ce priveşte mecanismele de protecţie din aeroporturile noastre; nu are sens ca unele aeroporturi să fie mai puţin protejate decât altele, deoarece acest lucru înseamnă, în esenţă, că suntem cu toţii mai puţin protejaţi. Astfel, am fi încântaţi dacă Uniunea Europeană ar putea ajunge la un acord şi ar putea menţine o poziţie comună în această dezbatere.
În al doilea rând, în ceea ce priveşte un aspect mai delicat, mai dificil, în care există diverse aspecte care trebuie luate în considerare: în primul rând şi în mod evident, să aflăm cât de eficiente sunt aceste tipuri de scanere corporale în prevenirea îmbarcării teroriştilor cu explozive sau cu precursori chimici ai explozivelor. În al doilea rând, trebuie să aflăm şi să analizăm dacă aceste scanere sunt compatibile cu dreptul oamenilor la intimitate şi viaţă privată, fapt care reprezintă preocuparea Consiliului, a Comisiei şi a acestui Parlament. Cea de-a treia chestiune asupra căreia am convenit este să aflăm dacă ar exista riscuri de sănătate pentru cei care trec prin acest aparat pentru a urca la bordul curselor comerciale.
În ceea ce priveşte aceste trei aspecte: Comisia lucrează la trei studii privind eficienţa scanerelor corporale, efectul lor asupra sănătăţii şi compatibilitatea acestora cu drepturile omului şi libertăţile fundamentale. Aceste studii vor fi disponibile Consiliului şi Parlamentului în viitorul apropiat.
Din acest motiv, consiliul informal din Toledo a convenit să cerceteze şi să furnizeze aceste informaţii, astfel încât să putem organiza o dezbatere minuţioasă şi, să sperăm, să ajungem la o poziţie unanimă privind acest aspect, fapt care ar foarte dezirabil.
Odată ce am obţinut această poziţie comună, vom lua pe deplin în considerare rezoluţia adoptată de acest Parlament la 23 octombrie 2008, în urma unei dezbateri privind scanerele corporale. În timpul acestei dezbateri, am discutat necesitatea unei evaluări a impactului privind drepturile omului, riscurile de sănătate şi impactul economic, precum şi necesitatea unor consultări cu Autoritatea Europeană de Protecţie a Datelor. Aceste considerente trebuie avute în vedere în cadrul următoarei noastre dezbateri.
Aş dori să-mi reiterez mulţumirile faţă de această Cameră pentru şansa de a dezbate aceste probleme şi mulţumirile faţă de dl Preşedinte pentru flexibilitatea sa în ceea ce priveşte momentul acestei dezbateri.
Siim Kallas
Membru al Comisiei. - Dle preşedinte, ne aflăm aici pentru a prezenta o opinie combinată privind anumite aspecte ale luptei împotriva terorismului. Prioritatea mea în calitate de Comisar pentru transport este, desigur, securitatea şi siguranţa pasagerilor. Aceasta este prioritatea principală pentru politica noastră comună privind transporturile şi acest lucru este întotdeauna extrem de important.
Tentativa de atac terorist asupra zborului 253 al companiei Northwest Airlines către Detroit, din data de 25 decembrie, ne-a confirmat încă o dată realitatea ameninţării la adresa aviaţiei civile. Aş dori să subliniez faptul că standardele UE existente privind securitatea aeriană au fost puse în aplicare în mod corect la 25 decembrie pe aeroportul Schipol din Amsterdam.
Incidentul a demonstrat în primul rând eşecul serviciilor de informaţii, un eşec de a "face conexiuni”. Aviaţia rămâne o ţintă pentru terorişti. Nu putem ignora acest fapt. Prin urmare, securitatea aviaţiei trebuie garantată prin toate mijloacele adecvate, în deplină conformitate cu drepturile fundamentale.
Publicul călător, mijloacele media şi părţile interesate din aviaţie ne întreabă toţi în mod legitim dacă acordurile de securitate existente sunt destul de bune sau dacă trebuie să mai luăm măsuri. În această privinţă, noile tehnologii de control, aşa-numitele "scanere corporale”, se discută peste tot la ora actuală.
În ceea ce priveşte utilizarea scanerelor corporale în aeroporturi, experţii de securitate aeriană sunt de părere că aceste dispozitive au o capacitate de detectare mai bună decât actualul echipament de control. Unii cred că acestea sunt mult mai bune. Unii cred că acestea nu reprezintă un progres atât de mare, dar în momentul de faţă nu este încă pe deplin clar cât de mare este valoarea adăugată a acestor dispozitive pentru securitatea din aeroporturi şi care sunt consecinţele pentru sănătate şi pentru viaţa privată.
Aşa cum Parlamentul a observat deja în 2008, utilizarea tehnologiei de scanare corporală ridică o serie de întrebări, în special legate de viaţa privată, protejarea informaţiilor şi sănătate. Intenţionez să vă prezint în aprilie un raport privind tehnologia imagistică şi utilizarea acesteia în cadrul aeroporturilor UE. Acest raport va aborda întrebările ridicate în cadrul rezoluţiei Parlamentului European din 2008.
Trebuie să cercetăm aceste întrebări foarte serios. De asemenea, trebuie să ne hotărâm dacă aceste preocupări se abordează mai bine la nivel naţional sau european. După părerea mea, un cadru european ar fi mai bun. Spun acest lucru pe baza experienţei noastre a unei abordări comune de la evenimentul din 11 septembrie şi având în vedere eficienţa pieţei unice pentru aviaţie. Un cadru comunitar garantează standarde uniforme referitoare atât la securitate, cât şi la respectarea drepturilor individuale.
În fine, aş dori să subliniez faptul că securitatea aeroporturilor reprezintă o problemă mai mare decât introducerea unei noi tehnologii imagistice. Pentru a lupta împotriva terorismului care vizează aviaţia civilă, avem nevoie de o mare varietate de măsuri combinate şi coordonate - informaţii, elaborarea profilurilor, diverse metode de percheziţie şi cooperare internaţională. La fel cum tocmai a spus dl ministru, teroriştii evoluează. Trebuie să evoluăm şi noi, iar scanerele corporale reprezintă doar un singur element al acestei varietăţi.
Aştept cu nerăbdare opiniile dvs. şi vă mulţumesc pentru atenţie.
Cecilia Malmström
Membră a Comisiei. - Dle preşedinte, aceasta este noua dublă abordare a Comisiei. Aşa cum a demonstrat dezbaterea anterioară, acum că avem Tratatul de la Lisabona, munca la nivel comunitar intră într-o nouă fază. Sunt foarte bucuroasă şi onorată că voi lucra împreună cu dvs. în lupta împotriva terorismului şi în rezolvarea altor probleme referitoare la securitate. Vom face asta în timp ce, fireşte, vom respecta pe deplin faptul că statele membre sunt cele care au responsabilitatea finală pentru toată activitatea operaţională şi de informaţii din acest domeniu.
Aş dori să vă reamintesc - o parte dintre domniile voastre aţi fost prezenţi la audierea mea de acum câteva săptămâni - că am făcut o promisiune de a realiza o evaluare a tuturor politicilor de combatere a terorismului. Ca prim pas, mi-am rugat serviciile să pregătească o prezentare generală şi o evaluare a tot ceea ce s-a obţinut până în prezent. Aceasta va fi baza pe care vom decide cum să progresăm. Trebuie să evaluăm şi să înţelegem pe deplin ceea ce avem, efectele sale, ce ar putea să lipsească şi ce se suprapune, pentru a putea propune măsuri noi şi mai mult raţionament prin intermediul măsurilor. Aştept cu nerăbdare să vă prezint această evaluare şi să o discut împreună cu dvs.
Dar această verificare a stocului nu înseamnă că nu sunt pe deplin conştientă de faptul că ameninţarea terorismului nu s-a diminuat. La fel cum a precizat colegul meu, dl Kallas, şi preşedinţia Consiliului, ştim că terorismul este încă una dintre cele mai mari ameninţări la adresa valorilor noastre şi a democraţiilor noastre. Zborul din Denver ne-a demonstrat recent acest lucru.
Avem statistici de la Europol care arată că, în 2008, statele membre UE au raportat un total de 515 de atacuri teroriste eşuate sau reuşite în Europa; 359 de indivizi au fost judecaţi pentru acuzaţii de terorism într-o totalitate de 187 de proceduri; 50 % dintre acestea se refereau la terorismul al-Qaeda sau cel islamist, iar 39 % la terorismul separatist, cum ar fi activităţile ETA în Spania. De asemenea, ştim că în 2008 am avut tragicele evenimente şi bombardamentele oribile din Mumbai, care au vizat tot cetăţeni europeni, printre ei aflându-se deputaţi ai acestei Camere. Aceste evenimente şi cifre din partea Europol vorbesc o limbă clară: terorismul încă există şi este important să nu ne coborâm garda şi să ne asigurăm că utilizăm toate instrumentele în lupta împotriva terorismului, respectând întotdeauna pe deplin drepturile fundamentale.
Dacă cercetăm instrumentele pe care le deţinem astăzi, avem strategia UE de combatere a terorismului, dezvoltată în urma atacurilor de la Madrid şi Londra. Această strategie accentuează angajamentul UE pentru combaterea terorismului la nivel global, respectând drepturile omului, şi face Europa mai sigură, permiţând cetăţenilor săi să trăiască într-o zonă de libertate, securitate şi justiţie. Acesta este, fireşte, un angajament care este încă valabil.
Nu poate exista libertate fără securitate şi nu poate exista securitate fără libertate. De aceea, respectarea drepturilor fundamentale în lupta împotriva terorismului nu este singura cerinţă a unei societăţi democratice, ci este o necesitate în vederea asigurării faptului că politicile noastre rămân credibile, legitime şi durabile. De aceea, Comisia va propune doar măsuri care vor continua să facă obiectul examinării legislative a UE, în special în ceea ce priveşte drepturile fundamentale şi evaluarea riguroasă a impactului, inclusiv a impactului asupra informaţiilor cu caracter personal şi asupra indivizilor.
Terorismul este, aşa cum ştim cu toţii, un fenomen global, şi de aceea vom rămâne dedicaţi cooperării cu aliaţii şi partenerii noştri şi cu organizaţiile internaţionale din toată lumea.
În ceea ce priveşte dimensiunea internă a combaterii şi prevenirii terorismului, avem incluse în strategia noastră de combatere a terorismului unele obiective cheie privind modul în care Uniunea poate contribui la lupta împotriva terorismului. Împărtăşesc în totalitate aceste obiective, în special nevoia de a opri radicalizarea violentă, de a ne proteja infrastructura critică, de a sprijini victimele, de a îmbunătăţi schimbul de informaţii între autorităţile naţionale şi de a coopera cu toate părţile interesate corespunzătoare. Trebuie să reacţionăm la ameninţările neconvenţionale şi să îmbunătăţim detectarea ameninţărilor. Trebuie să-i privăm pe terorişti de resursele financiare şi să investim mai mult în cercetare şi în dezvoltarea tehnologiei.
Dezvoltarea acestor politici a fost, desigur, puternic sprijinită de către Comisia Europeană în cooperare cu statele membre. În ultimul an, Comisia a adus o contribuţie majoră la aproximarea cadrelor juridice ale statelor membre în această lucrare. De exemplu, avem mandatul european de arestare, care a creat o înţelegere comună în întreaga UE a crimelor terorismului şi a facilitat procedurile de extrădare între statele membre UE. De asemenea, am întreprins activităţi importante de combatere a abuzului terorist pe internet, abordând condiţiile care duc la radicalizarea terorismului, lansând un program european pentru protejarea infrastructurii riscante şi limitând accesul teroriştilor la mijloacele de care au nevoie pentru comiterea actelor lor - finanţarea şi substanţele explozive.
Planul de acţiune al UE pentru intensificarea securităţii explozivelor prevede măsuri importante de creştere a pragului pentru teroriştii care doresc să utilizeze explozive pentru un atac. Aş propune un cadru legislativ în vederea abordării pericolelor asociate cu precursorii care se pot utiliza la fabricarea dispozitivelor explozive improvizate. Voi proceda astfel în acest an.
De asemenea, avem planul de acţiune CBRN propus de Comisie anul trecut în iunie şi convenit de către Consiliu. Acest plan de acţiune constă în 130 de măsuri. Comisia a stabilit o sumă de până la 100 de milioane de euro care ar putea fi disponibilă din cadrul programelor sale financiare existente în vederea facilitării punerii în aplicare.
Sunt hotărâtă să mă asigura că, în următorii ani, Comisia Europeană va continua să-şi dezvolte rolul în calitate de facilitator şi catalizator pentru cooperare, reţele de experţi, schimbul de cele mai bune practici, căutarea resurselor, îmbunătăţirea cercetării şi dezvoltarea abordărilor comune ale provocărilor transnaţionale. De asemenea, va trebui să revizuim modul în care ne utilizăm resursele financiare. Acest lucru s-ar putea realiza creând un fond de securitate internă care este prevăzut în cadrul Programului de la Stockholm.
La scară largă, schimbul internaţional de informaţii care vizează colectarea şi stocarea informaţiilor privind mii de cetăţeni trebuia să ia în considerare - şi acest lucru a fost foarte vizibil în cadrul ultimei dezbateri pe care am avut-o - standardele foarte ridicate de protecţie a informaţiilor pentru a preveni abuzul şi tratarea incorectă. De asemenea, vrem să ne asigurăm, la fel cum a afirmat şi comisarul Kallas, că vom face conexiunile într-un mod adecvat. Împreună cu colega mea, Viviane Reding, voi prezenta în viitorul apropiat un regim combinat de protejare a informaţiilor care ar acoperi şi cooperarea poliţienească şi judiciară.
Toate acestea vor fi luate în considerare în cadrul evaluării şi vor fi înglobate în strategia de securitate internă pe care o vom prezenta în scurt timp.
În fine, permiteţi-mi să închei prin a sublinia că, pe termen lung, putem să reuşim în lupta împotriva terorismului doar dacă rămânem capabili să ne comunicăm valorile şi să ne păstrăm respectul faţă de drepturile fundamentale. Trebuie să evităm ca politicile noastre să fie percepute drept ambigue sau drept politici care aplică standarde duble. Putem să apărăm modelul de virtute şi să prevenim înstrăinarea de societăţile noastre şi de modul nostru de viaţă doar dacă rămânem credincioşi valorilor noastre democratice şi ale statului de drept.
Preşedinte
Ne-aţi oferit o perspectivă plină de speranţă. Poate că într-o zi dvs., dl Kallas şi dna Reding veţi reprezenta Comisia în acelaşi timp.
Manfred Weber
Dle preşedinte, dle Rubalcaba, dlor comisari, mă bucur că astăzi nu vorbim doar despre SWIFT şi despre scanerele corporale, ci purtăm şi o dezbatere generală privind războiul împotriva terorii, deoarece acesta este un subiect care ne afectează pe noi toţi. Dacă ne uităm în trecut, trebuie să spunem că terorismul este o ameninţare reală la adresa cetăţenilor Europei. Luăm măsuri pozitive şi aş dori să-mi extind mulţumirile sincere către autorităţile publice. Persoanele care sunt responsabile de securitate au făcut o treabă bună în ultimii ani. Aş dori să le mulţumesc şi partenerilor noştri.
Acum trebuie să privim către viitor. Cu ce ne vom confrunta în următorii ani? În această privinţă am trei cerinţe sau propuneri specifice. Prima vizează cooperarea între autorităţile din Europa. Fiecare document are un titlu care subliniază importanţa colaborării şi consolidării cooperării noastre. Acestea sunt cuvinte minunate, dar nimic nu s-a pus în practică. Încă o dată, în Toledo nu s-a întâmplat nimic în ceea ce priveşte cooperarea de ordin practic. Nu există o lipsă de acţiune - acest lucru a fost clar în Detroit. Ceea ce ne lipseşte este cooperarea între autorităţi. Acolo rezidă problema. Prin urmare, aş dori să rog Consiliul să-şi facă într-un final treaba în acest domeniu şi să solicite Comisiei să prezinte o serie de propuneri adecvate.
Cel de-al doilea punct este că ar trebui să cercetăm legislaţia noastră existentă privind colectarea informaţiilor, a informaţiilor prin intermediul telefoanelor mobile, de exemplu, în cazul păstrării informaţiilor. Din acest motiv, trebuie să sprijiniţi Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat) în vederea acestei evaluări. După un interval de câţiva ani, este important să o testăm.
În al treilea rând, tocmai am avut o discuţie despre SWIFT. Aş dori să întreb Camera de ce cooperarea noastră cu Statele Unite ale Americii trebuie organizată astfel. Trebuie organizată astfel deoarece noi, europenii, nu suntem în poziţia de a evalua noi înşine informaţiile. Prin urmare, se ridică întrebarea dacă suntem destul de încrezători să le evaluăm noi înşine. Acesta este un alt gând pentru viitor.
Saïd El Khadraoui
În timpul scurt care mi s-a alocat doresc, în numele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, să stabilesc trei condiţii de bază importante pe care le considerăm esenţiale în evaluarea problemei ventualei introduceri a scanerelor corporale, care de curând erau prezentate drept leacul miraculos.
În primul rând, trebuie să avem o abordare europeană coordonată, armonizată. Prin urmare, trebuie să avem norme europene, pentru că altfel relocaţi pur şi simplu problema securităţii şi creaţi haos, iar preşedintele în exerciţiu al Consiliului s-a referit la aceste lucruri, dar doresc să subliniez pentru preşedinţia spaniolă faptul că o serie de membri ai Consiliului au adoptat, între timp, o abordare singulară, şi doresc să denunţaţi acest lucru în mod explicit.
În al doilea rând, avem nevoie de o abordare globală a securităţii şi a combaterii terorismului, iar acest lucru înseamnă că trebuie să evităm să tragem concluzii pripite, că trebuie să stopăm politica de comunicări, că introducerea potenţială a scanerelor corporale nu poate fi cercetată izolat în afara contextului mai larg al altor măsuri existente sau potenţiale şi că avem nevoie în mod clar să o observăm în contextul altor aspecte cum ar fi sănătatea publică şi implicaţiile bugetare.
Cel de-al treilea punct este că trebuie să încetăm să mai creăm impresia că aceste scanere corporale vor garanta o securitate absolută. Ştiţi, de exemplu, că acest echipament este capabil să găsească substanţe explozive localizate pe, dar nu înăuntrul corpului.
În concluzie, dle preşedinte, aş dori să spun că, prin urmare, susţin şi eu abordarea Comisiei privind stabilirea mai întâi a unor teste înainte de a avansa cu această propunere.
Gesine Meissner
Dle preşedinte, dl Rubalcaba a afirmat în mod corect că în prezent nu deţinem un sistem sigur de transport aerian. Avem nevoie de mai multă securitate în acest domeniu. Evenimentele de la Detroit şi de la München ne-au demonstrat că există lacune de securitate. Din acest motiv, scanerele corporale se introduc într-o grabă nebună, de parcă ar fi un leac miraculos. Acestea sunt deja instituite în SUA, în Olanda şi în alte ţări.
Acest lucru aduce însă în discuţie întrebarea dacă scanerele corporale vor face într-adevăr transportul aerian mai sigur. Aceasta este una dintre întrebările cruciale pe care trebuie să ni le punem. De fapt, există o întreagă serie de întrebări referitoare la scanerele corporale. Ce tip de tehnologie utilizează? Ce tip de radiaţii emit? Pot dăuna sănătăţii? Ce le permit oamenilor să vadă? Doar câteva puncte verzi sau roşii sau întreaga persoană care este scanată? În fine, ne putem asigura că informaţiile sunt protejate? De asemenea, aceste scanere sunt scumpe. Dacă le vom instala, cine le va plăti?
Există o mulţime de întrebări care trebuie să fie răspunse şi suntem în procesul de a face acest lucru. Dvs. doriţi să faceţi acelaşi lucru şi să ne prezentaţi o soluţie. Indiferent de ceea ce se va întâmpla, avem nevoie de o soluţie care să acopere întreaga Europă. De asemenea, trebuie să luăm în considerare Tel Aviv-ul şi posibilitatea utilizării unei alte metode. Trebuie să căutăm teroriştii, nu bombele. Nu putem adopta această metodă în mod integral, deoarece implică discriminarea, dar trebuie să cercetăm toate posibilităţile, protejând, în acelaşi timp, drepturile fundamentale.
Judith Sargentini
Cu ceva timp în urmă, Parlamentul a prezentat cerinţele pe care trebuie să le îndeplinească scanerele corporale în cazul în care vor fi introduse. Aceste specificaţii au acoperit sfera privată, protejarea informaţiilor, demnitatea umană, sănătatea şi libertatea de alegere.
Există tehnologii care îndeplinesc toate aceste cerinţe, ceea ce înseamnă că razele X, radiografiile şi imaginile cu nuduri trebuie să fie depăşite, şi aici greşim în prezent. În aeroportul Heathrow din Londra, acest echipament se utilizează fără elementul libertăţii de alegere. În Italia s-a introdus noul echipament. Ministrul de justiţie olandez solicită introducerea acestui echipament în toate aeroporturile din Europa, nu doar pentru zborurile către Statele Unite ale Americii, ci pentru toate zborurile.
Dacă continuăm să purtăm aceeaşi dezbatere veche referitoare la tehnologie, vom continua să evităm să punem adevărata întrebare, întrebarea serioasă, şi anume dacă acest lucru ne ajută într-adevăr şi dacă asta doreşte societatea să vadă. Sunt de acord cu colegul meu deputat din Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, care pune într-adevăr aceste întrebări. Trebuie să luăm în considerare în ce fel de Europă dorim să trăim, deoarece securitatea absolută nu există.
Peter van Dalen
Ultima generaţie de scanere satisface cerinţele pe care le-a prevăzut Parlamentul. Personalul de securitate vede imagini ale conturului uman, cu puncte care indică locul unde ţin oamenii lichidele, armele şi alte articole interzise. Dacă se văd astfel de puncte, pasagerii respectivi sunt verificaţi separat pe loc.
De asemenea, ultima generaţie de scanere nu are niciun efect asupra sănătăţii. Radiaţia pe care o emit este mai mică decât cea a telefoanelor mobile. Mai mult, scanerele sunt şi uşor de utilizat. Cozile de la punctele de verificare vor fi mai scurte, deoarece pasagerii pot fi scanaţi la fiecare oră. Prin urmare, acest lucru va face diferenţa în ceea ce priveşte costurile pentru călătorii care folosesc transportul aerian.
Cu toate acestea, dle preşedinte, ultima generaţie de scanere reprezintă instrumente de securitate suplimentare. Elaborarea profilurilor şi schimbul bun de informaţii sunt şi ele foarte necesare. În ceea ce mă priveşte, putem trece rapid la punerea în aplicare a acestor instrumente drept instrumente suplimentare.
Rui Tavares
în numele Grupului GUE/NGL. - (PT) Acum câteva zile am primit un email din partea unui lobbyist care vindea scanere corporale. Acest email vorbea despre "era post-Detroit”. Nicio surpriză aici. Fiecare aparat costă 250 000 de euro. Se câştigă mulţi bani în urma vânzării scanerelor corporale, dar la citirea acestui email şi gândindu-mă la era post-Detroit, după o încercare amatoare a unui terorist care a fost dominat de ceilalţi pasageri din avion, m-am întrebat dacă acest atac şi-a meritat într-adevăr numele istoric.
Nu a meritat, decât în situaţia în care se referă la era de insolenţă pură. Nu orice poate servi drept scuză pentru creşterea nivelurilor de intruziune în vieţile private ale membrilor opiniei publice. Cetăţenii europeni trebuie să ştie şi că noi, cei din Parlament, avem o responsabilitate. Da, într-adevăr trebuie să cercetăm terorismul. Este adevărat că poliţia are nevoie întotdeauna de mai multe informaţii, la fel ca aeroporturile, dar este important, de asemenea, să ne bazăm cercetările pe ipoteze clare, iar Consiliul şi Comisia emit multe ipoteze. Regret să spun că acestea sunt incorecte.
Ideea că ameninţarea teroristă nu s-a diminuat este discutabilă şi ar trebui dezbătută aici. Ideea că terorismul evoluează şi că ar trebui să evoluăm şi noi este adevărată, dar primul lucru care trebuie făcut este acela de a ne face treaba bine, deoarece atacul din Detroit, sau mai degrabă tentativa de atac, ar fi putut să fie prevenit foarte uşor. Acum dezbatem bazele de date şi practicile poliţiei în viitor.
Când vor descoperi că teroriştii pot ingera materialele în vederea confecţionării bombelor, vor începe să efectueze endoscopii în aeroporturi? Acolo dorim să ajungem? Va veni un moment când această Cameră va trebui să stea şi să discute această problemă cu atenţie, având în vedere drepturile opiniei publice.
Rolandas Paksas
Parlamentul European trebuie să facă tot posibilul pentru a se asigura că agenţiile de informaţii nu utilizează războiul împotriva terorii drept justificare pentru tortură, închisori secrete sau chiar o lovitură de stat acolo unde apare rezistenţa la acest lucru.
Dle preşedinte, permiteţi-mi să citez proba pe care ambasadorul britanic din Uzbekistan, dl Craig Murray, a oferit-o comisiei temporare a Parlamentului European: "Am văzut multe mărturii ale torturii în Uzbekistan. Am dat peste o fişă a unui deţinut care a murit în timpul interogatoriului datorită înecării simulate cu apă fiartă”. Date fiind probele, un alt oficial, Sir Michael Wood, a declarat că "primirea informaţiilor obţinute prin tortură nu este ilegală conform Convenţiei ONU împotriva torturii, cu condiţia să nu efectuăm noi înşine tortura”.
Poate exista o mai mare bătaie de joc la adresa drepturilor omului?
Dle preşedinte, vă solicit redeschiderea anchetei parlamentare şi convocarea comisiei temporare privind extrădarea extraordinară şi întemniţarea prizonierilor CIA în Europa.
Philip Claeys
(NL) Trebuie să avem grijă ca o dezbatere despre terorism să nu fie redusă la o dezbatere despre scanerele corporale sau protejarea informaţiilor. Este uimitor că, în declaraţia lor, Consiliul şi Comisia nu au menţionat islamismul radicalist care încă cultivă terenul pentru terorismul internaţional. Întrucât nu ni se mai permite să vedem adevărul, din cauza corectitudinii politice, fiecare abordare este destinată eşecului chiar înainte de a fi începută.
Comisia şi Parlamentul pun accent pe respectarea drepturilor civile, lucru care este corect şi necesar, dar pericolul este că ne pierdem în formalism şi aceasta este ceea ce am observat în cadrul dezbaterii referitoare la programul de urmărire a finanţării teroriste. Anumite cercuri se fac vinovate de incitarea sentimentelor opiniei publice împotriva oricărei abordări posibile a terorismului şi a faptului că noi nu ne putem pune sub nicio formă în slujba cetăţenilor europeni.
Werner Kuhn
(DE) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, pentru Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat), războiul împotriva terorii reprezintă principala provocare a secolului 21. Ne confruntăm cu această provocare atât la nivel tehnic, cât şi la nivel parlamentar.
În cadrul Comisiei pentru transport şi turism nu doar că am pus în aplicare regulamentele privind interzicerea lichidelor în bagajele de mână, dar analizăm cu atenţie şi scanerele corporale. Aş dori în primul rând să spun un lucru. În prezent, nu avem o securitate absolută, aşa cum au subliniat deja alţi vorbitori, şi nu o vom avea nici în viitor. Cu toate acestea, putem dezvolta tehnici naturale care ne vor permite să ne apropiem asimptomatic de o securitate completă.
Trebuie să luăm în considerare anumite reguli fundamentale, atât în interiorul, cât şi în afara Parlamentului. Avem deja un acord în cadrul tuturor grupurilor conform căruia ar trebui să existe un impact cât se poate de mic asupra sănătăţii pasagerilor. Prin urmare, este necesar să introducem scanere corporale avansate care funcţionează conform unui principiu specific. Fireşte, este evident că trebuie protejate drepturile personale. În plus, nu trebuie să ne referim doar la scanerele corporale care scanează corpul dezbrăcat atunci când oferim exemple pentru tipurile de scanare care urmează a fi utilizate.
În cadrul Comisiei pentru transport şi turism, am convenit cu Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne că Comisia ne va prezenta o propunere pentru legislaţia privind scanerele corporale până la sfârşitul lunii martie sau începutul lunii aprilie, în orice caz, înainte de vacanţa de vară. Există o serie de factori care trebuie luaţi în considerare în acest domeniu. Aceştia includ cooperarea solidă dintre Comisia pentru transport şi turism, care îşi asumă rolul de lider, şi Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, fiabilitatea echipamentului, certificarea europeană şi stabilirea unor condiţii identice pentru întreaga Europă, astfel încât să ne putem asigura că există securitate pe teritoriul acesteia.
Claude Moraes
Dle preşedinte, aţi spus că au fost trei comisari responsabili aici. Ne bucurăm foarte mult pentru acest lucru. Permiteţi-mi să-l citez pe singurul dintre ei care se află aici. Comisarul Reding a spus săptămâna trecută că "ceea ce ştim este că scanerele corporale pot avea un potenţial considerabil de intruziune în viaţa privată şi astfel trebuie să luăm pe deplin în considerare impactul acestora”.
Aceasta este exact tipul de declaraţie pe care ar trebui să-l facem în această etapă timpurie. Noi, cei din Grupul Socialiştilor şi Democraţilor, credem că tehnologia poate combate terorismul şi dna Malmström a formulat-o corect într-un potenţial cadru juridic mai larg despre care a vorbit.
Aceasta este o luptă serioasă. Am fost oprit de multe ori în aeroporturi. Dacă tehnologia mă poate ajuta să trec mai repede astfel încât să nu fiu confundat din greşeală cu altcineva, atunci acesta este un lucru grozav, dar pentru mulţimea de oameni din circumscripţia mea pe care o reprezint care sunt trataţi incorect la verificare, sau excluşi, lucrul pe care şi-l doresc este siguranţa. Vom beneficia de aceasta din partea Comisiei pentru transport, în cadrul acestei abordări comune binevenite, dar aceştia doresc ca libertăţile lor civile să fie protejate de efectele terorismului, astfel încât să nu existe niciun punct slab în niciun aeroport. Statele membre care au început acest lucru ar trebui să ştie că este necesară o abordare paneuropeană, o abordare eficientă şi sigură.
Sarah Ludford
Dle preşedinte, doresc să vorbesc despre respectarea statului de drept de către serviciile de informaţii. Astăzi, o hotărâre a Curţii de Apel a Regatului Unit a criticat deschis încercarea guvernului britanic de a păstra secretul. S-a confirmat, aşa cum a afirmat Parlamentul acum trei ani, adevărul şocant pe care serviciile secrete ale Regatului Unit l-au obţinut pe ascuns prin tortura unui rezident britanic şi victimă extrădată, Binyan Mohamed.
Ce crede Consiliul referitor la această încălcare absolută a articolului 6 din Tratatul UE şi din Convenţia privind tortura? În 2006, am condus o delegaţie parlamentară din cadrul Comisiei noastre temporare privind predarea extraordinară şi tortura la Londra. Secretarul apărării Regatului Unit de atunci, Geoffrey Hoon, a irosit jumătate din timpul întâlnirii luându-mă la rost pentru că am afirmat că investigăm complicitatea Regatului Unit. Îmi datorează mie şi, cel mai important, opiniei publice britanice şi europene, o scuză.
Patru lucruri trebuie să se întâmple acum în Regatul Unit: o anchetă integrală independentă privind complicitatea Regatului Unit la abuzurile războiului împotriva terorii din perioada în care guvernul laburist al Regatului Unit s-a comportat ca un pudel al preşedintelui Bush; o anchetă poliţienească rapidă şi, dacă este necesar, plângeri pentru încălcarea Convenţiei privind tortura; dezvăluirea instrucţiunilor transmise ofiţerilor serviciilor de informaţii ale Regatului Unit şi a instruirii acestora de a păstra tăcerea în faţa torturii; şi răspunderea parlamentară integrală - pe care nu o avem în Regatul Unit pentru serviciile de informaţii.
Philip Bradbourn
Dle preşedinte, revin la scanerele corporale. Rămân la părerea că orice măsură care sporeşte securitatea publicului călător trebuie salutată.
Cu toate acestea, trebuie să fie şi proporţionată şi să le ofere călătorilor nevinovaţi - marii majorităţi - respectul pe care-l merită. Ca urmare a tentativei din ziua de Crăciun din SUA de a arunca în aer o aeronavă, am observat ce înseamnă o reacţie spontană la impunerea oricăror mijloace posibile de intensificare a securităţii. În unele state membre, în special în al meu, utilizarea unor astfel de aparate este acum obligatorie fără nicio alternativă, cum ar fi o "percheziţie corporală” - aşa zisa tactică "fără scanare, fără zbor”.
Mă opun ferm acelei politici. Pe frontul vieţii private, trebuie să spun că decizia luată de guvernul britanic de a schimba legislaţia privind protecţia copilului pentru a introduce scanerele corporale este de-a dreptul scandaloasă. Trebuie să observăm că în ziua de Crăciun - problema care a redeschis această dezbatere - nu a fost vorba despre o securitate proastă în aeroporturi. A fost, pentru a-l cita pe preşedintele SUA, "un eşec al sistemului de a efectua un schimb adecvat de informaţii”.
Unii experţi au afirmat deja că explozibilii utilizaţi nu ar fi fost detectaţi de astfel de scanere.
În fine, regret să spun că acum cred că trebuie să avem un sistem adecvat de elaborare a profilului pasagerului.
Mario Borghezio
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, terorismul se află într-o continuă evoluţie şi trebuie să stăpânim scenariul schimbător.
Teroriştii individuali sunt greu de identificat şi aici discutăm despre legislaţia privind viaţa privată şi dacă adoptăm sau nu măsuri mult mai avansate din punct de vedere tehnic. Cred că în schimb, ar trebui să fim mai preocupaţi de anumite hotărâri transmise de Curtea de Justiţie de la Luxemburg care deschid breşe în frontul unit al Vestului împotriva terorismului sau, pentru a-i spune efectiv pe nume - terorismului islamic - şi să fim foarte atenţi la corectitudinea juridică a politicii.
Corectitudinea juridică a politicii nu este bună pentru nimeni, nu ne duce nicăieri şi ne slăbeşte atunci când ar trebui să prezentăm un front foarte puternic, deoarece există o ameninţare persistentă care este chiar mai gravă acum că teroriştii sunt atât de greu de identificat. Cam atât despre scanerele corporale. Teroriştii pot ajunge peste tot: mâine dimineaţă, aceştia ar putea fi în avionul în care urmează să ne îmbarcăm şi noi.
Dacă Europa insistă în supra-garantarea libertăţilor civile, vom deschide o breşă extrem de periculoasă în securitatea internă a naţiunilor noastre şi aceasta ar trebui să fie preocuparea comisarului. În schimb, îl găsesc prea general şi laş din cauza eşuării de a identifica terorismul islamic şi pericolul pe care-l reprezintă acesta pe nume.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle preşedinte, în întreaga lume au murit 1200 de persoane ca urmare a atacurilor teroriste din 2000. Opt ani mai târziu, în 2008, cifra a ajuns la 16 000 de persoane. Comparativ, 6000 de persoane mor zilnic din cauza SIDA.
Ce ne spun aceste cifre? În primul rând că terorismul generează o isterie care are drept urmare restricţionarea nerezonabilă a drepturilor cetăţenilor, la fel ca şi în cazul scanerelor corporale sau a actualului acord SWIFT. În al doilea rând, războiul împotriva terorii a eşuat. A reuşit doar să sporească problema. În ceea ce priveşte subiectul cooperării între serviciile de securitate din Uniunea Europeană, aş dori să spun că Parlamentul European are nevoie urgentă de drepturi democratice de control în acest domeniu, la fel cum este norma din fiecare stat membru democrat. În plus, aş dori să recomand sprijinul Comisiei pentru introducerea Interfeţei utilizator comune standardizate (CSUI). Trebuie să promovăm dezvoltarea acestei interfeţe şi aceasta trebuie finanţată de Comisie.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Dle preşedinte, atunci când ne confruntăm cu un subiect atât de grav cum este terorismul, nu ar trebui să aşteptăm ca lucrurile să se întâmple înainte de acţiona. Ar trebui să anticipăm evenimentele, dar noi nu o facem. Din păcate, nu facem decât să schimbăm răspunsul la fiecare atac, cum ar fi atentatul eşuat din Detroit, care ne forţează astăzi să luăm decizii pentru a garanta siguranţa transportului aerian.
Luarea unei decizii privind scanerele corporale în aeroporturi este o responsabilitate pe care nu o putem evita, doamnelor şi domnilor. Nu mai putem aştepta, deoarece teroriştii nu aşteaptă.
În consecinţă, Comisia trebuie să garanteze, cât mai curând posibil, că demnitatea şi viaţa privată a persoanelor va fi păstrată şi că nu vor exista efecte dăunătoare asupra sănătăţii.
Odată cu garantarea acestui lucru trebuie să adoptăm decizii pentru Uniunea Europeană în general. Celor care sunt preocupaţi de încălcarea drepturilor noastre fundamentale, le spun că nu există un drept mai important decât dreptul la viaţă, iar aceia dintre noi care preţuiesc libertatea mai presus de orice altceva trebuie să poată trăi în siguranţă pentru a se simţi cu adevărat liberi.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Dle preşedinte, terorismul reprezintă o ameninţare globală şi abordarea acestuia este o responsabilitate pe care o împărtăşim cu toţii. Şi în această privinţă Tratatul de la Lisabona pune bazele pentru ca noi să putem dezvolta într-un final o politică comună anti-terorism în Uniunea Europeană.
Sunt de acord cu comentariile preşedintelui în exerciţiu al Consiliului şi aş dori să subliniez unele elemente pe baza cărora trebuie construită politica comună.
Primul pas este să consolidăm schimbul de informaţii, în special în legătură cu eforturile de prevenire a atacurilor teroriste şi cu cercetarea mecanismelor de finanţare.
Cel de-al doilea este să aplicăm toate progresele ştiinţifice şi tehnologice care s-au obţinut în lupta împotriva terorismului, cu respectul cuvenit pentru drepturile fundamentale ale persoanelor.
Cel de-al treilea este colaborarea cu ţările terţe, în special cu Afganistanul, Pakistanul şi ţările din Cornul Africii.
Cel de-al patrulea se referă la faptul că, în dezbaterea privind siguranţa aeriană, trebuie să ne asigurăm că tehnologiile avansate, şi anume scanerele corporale, sunt compatibile cu sănătatea umană şi viaţa privată şi, mai presus de toate, că nu afectează timpul de procesare din aeroporturi sau confortul pasagerului.
Cu toate acestea, există şi trei elemente instituţionale. Primul este COSI, Comisia permanentă pentru securitatea internă. Cel de-al doilea este declaraţia privind măsurile de combatere a terorismului emisă în cadrul ultimei reuniuni informale a Consiliului Justiţie şi Afaceri Interne (JAI) al Uniunii Europene din Toledo. Cel de-al treilea este domeniul transatlantic al securităţii care trebuie să dezvolte o cooperare strânsă cu Statele Unite ale Americii pentru a combate această ameninţare comună.
Charles Goerens
(FR) Dle preşedinte, unul dintre mijloacele de prevenire a terorismului este informaţia. Însă este necesar ca informaţiile să circule. Este acesta într-adevăr cazul astăzi? Nimic nu este mai puţin sigur. Serviciile de informaţii ale SUA îşi ţin la curent omologii din Europa? În orice caz, în ceea ce priveşte aşa-zisul atentat terorist din cursa Amsterdam-Detroit, încă există motive de îndoială.
În afară de acest incident, se pune întrebarea dacă, în general, sistemul de schimb de informaţii privind combaterea terorismului respectă cu adevărat principiul reciprocităţii. Este nevoie urgentă de un organism parlamentar de supraveghere privind această problemă.
De fapt, nu trebuie să-i solicităm Parlamentului nostru să sprijine transferul a din ce în ce mai multe informaţii cu caracter personal ale cetăţenilor noştri dacă, în schimb, autorităţile SUA ne privează de serviciile noastre de informaţii esenţiale în ceea ce priveşte combaterea terorismului. Acest lucru atrage după sine crearea unei comisii parlamentare de supraveghere în cadrul Parlamentului European.
Mara Bizzotto
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, trebuie să recunosc că atunci când vorbim despre lupta împotriva terorismului doar în termeni de informaţii şi tehnologie, am întotdeauna impresia că, în continuare, nu ajungem la esenţa lucrurilor, ca şi cum am dori să lecuim o boală concentrându-ne doar asupra simptomelor, şi nu asupra cauzelor acesteia.
Nu a venit timpul pentru a aborda problema terorismului prin cercetarea miezului problemei în loc să ne limităm la efectele sale externe? Abordarea miezului problemei înseamnă, de exemplu, să devenim conştienţi de faptul că terorismul este şi o manifestare directă a incapacităţii sau lipsei de voinţă a grupurilor etnice de a se integra în structura societăţii din Europa.
Mă întreb şi întreb Parlamentul: dorim să discutăm despre terorism? Are Parlamentul curajul să se confrunte cu o dezbatere politică privind nivelul integrării musulmanilor în Europa şi disponibilitatea acestora de a împărtăşi valorile, drepturile şi libertăţile Vestului? În acest scop, am prezentat Comisiei o întrebare referitoare la burka, pentru a îndemna această Cameră să se confrunte în mod deschis cu acest subiect. Se pare că nimeni nu este dispus să se confrunte cu acest subiect.
Mă întreb şi vă întreb, doamnelor şi domnilor din toate grupurile politice: dacă forumul politic care îi reprezintă pe cetăţenii Europei nu-şi poate exprima o opinie privind aceste subiecte, asupra cărui subiect îşi poate exprima opinia?
Diane Dodds
Dle preşedinte, în calitate de reprezentant al Irlandei de Nord, cunosc prea bine impactul teribil al terorismului asupra civililor nevinovaţi: crima şi haosul pricinuite în timp ce oamenii îşi făceau cumpărăturile de sâmbătă pe strada Shankhill din Belfast; tineri şi bătrâni aruncaţi în aer drept un act de comemorare a celor căzuţi în războaiele lumii în Enniskillen - acte realizate în numele republicanismului irlandez. Aici vorbim despre cooperarea forţelor de securitate. Din experienţa Irlandei de Nord, putem observa următorul lucru: contribuţiile acestora au împiedicat pierderea vieţilor multor oameni; nu mă îndoiesc de acest lucru. Trebuie să ne sprijinim forţele de securitate cu echipamentul de care au nevoie pentru a preveni terorismul.
Astăzi, cei care au concentrat siguranţa şi securitatea împotriva libertăţii de alegere şi a protejării informaţiilor trebuie să-şi ia în considerare poziţia. Credeţi-mă, terorismul distruge vieţile şi împrăştie comunităţile. Am auzit chiar astăzi în această Cameră că terorismul este isterie. Ce nonsens! Credeţi-mă, atunci când un om înarmat încearcă să-ţi ia viaţa, este o realitate rece şi mortală - un lucru despre care alegătorii mei cunosc multe.
Carlos Coelho
(PT) Dle preşedinte, cred că suntem cu toţii de acord cu nevoia de a proteja oamenii şi bunurile şi de a asigura securitatea transportului public. Există preocupări legitime privind scanerele corporale. Sper că trei dintre ele vor fi soluţionate de studiile pe care le efectuează Comisia. Îi rog să le finalizeze prompt şi să le prezinte Parlamentului. În primul rând, sunt necesare şi eficiente? În al doilea rând, sunt sau nu dăunătoare sănătăţii? În al treilea rând, încalcă sau nu sfera privată şi demnitatea indivizilor?
Cu toate acestea, există şi alte preocupări. Iniţial ni s-a spus că ar fi opţionale. Oamenii puteau alege între a se supune scanării sau vechiului sistem de verificare personală. Cu toate acestea, se pare că anumite state membre pun în aplicare principiul "fără scanare, fără zbor” drept un principiu obligatoriu.
Aş dori să o felicit pe dna comisar Cecilia Malmström pentru evaluarea cuprinzătoare pe care urmează să o discute cu Parlamentul şi aş dori să subliniez faptul că avem o responsabilitate de a găsi soluţii care promovează securitatea fără a compromite drepturile omului.
Nathalie Griesbeck
(FR) Dle preşedinte, cu toţii dorim să combatem terorismul şi ameninţarea pe care o prezintă pentru democraţii; există, cred, un acord asupra acestui punct în cadrul Parlamentului nostru. Deşi dictonul conform căruia "un popor care este gata să-şi sacrifice puţină libertate pentru puţină securitate sfârşeşte prin a le pierde pe amândouă” mi se pare complet greşit, sunt totuşi convinsă că trebuie să facem tot ceea ce putem face pentru a găsi un echilibru între libertate şi securitate, deoarece acesta este fundamentul democraţiei şi deoarece, fără acest echilibru, teroriştii vor fi câştigat dacă vor reuşi să ne terorizeze pe toţi.
Am două întrebări referitoare la scanerele corporale. În termeni de securitate, aceste scanere fac posibilă garantarea cu adevărat a condiţiilor de securitate? În termeni de libertate, în calitate de membră a Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, mă întreb dacă nu există un risc pentru sănătate şi, fireşte, un risc în ceea ce priveşte încălcările vieţii private personale şi, prin urmare, a drepturilor fundamentale şi în ceea ce priveşte utilizarea acestor imagini. Să aşteptăm cu fermitate lucrările Comisiei, astfel încât să putem face progrese şi să putem face acest lucru ca o Uniune Europeană, cu toţii, pentru ne a asigura securitatea într-o zonă europeană democratică.
Preşedinte
Din cauza lipsei de timp, nu mai pot accepta intervenţii conform procedurii "catch-the-eye” sau cea a cartonaşului albastru.
Gerard Batten
Dle preşedinte, terorismul este definit drept utilizarea violenţei şi intimidarea în scopuri politice.
Aceia dintre noi care preţuiesc pacea, libertatea şi democraţia trebuie să fie preocupaţi de terorism, deoarece acesta funcţionează. Sinn Féin/IRA deţine acum poziţii în guvernul Irlandei de Nord. Aceştia au bombardat, împuşcat sau ucis în drumul lor spre succesul din urna cu voturi.
Ce exemple mai bune de terorism reuşit există în afara celor ale comunismului din Rusia, Europa de Est sau Asia?
China încă este terorizată de Partidul Comunist Chinez după 61 de ani de putere. Nu există un exemplu mai bun de terorism decât acesta.
Comisia Europeană pe care acest Parlament a votat-o ieri conţine comunişti, foşti aparatcici ai regimurilor comuniste brutale din Europa de Est şi colegii lor călători. Şi, bineînţeles, preşedintele Comisiei Europene, dl Barroso, este un fost maoist. Fără nicio îndoială că viitorii terorişti vor găsi toate aceste lucruri extrem de încurajatoare.
Carlo Fidanza
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, securitatea societăţilor noastre este o valoare non-negociabilă pe care trebuie să o urmărim cu determinare.
Este foarte clar că verificările mai eficiente de la punctele de securitate trebuie susţinute de un nivel mai ridicat de cooperare între sistemele de informaţii şi utilizarea instrumentelor de înaltă tehnologie. Miniştrii europeni au făcut bine că nu s-au lăsat purtaţi de un val de emoţii şi s-au concentrat, în schimb, asupra modului de continuare a coordonării acestei operaţiuni.
O parte dintre guverne au început în mod legitim să testeze scanerele corporale pe rute mai sensibile. Dacă nu vrem să sfârşim cu un spaţiu european care aplică standarde neuniforme, trebuie să obţinem cât mai curând posibil rezultatele studiilor în desfăşurare. Desigur că trebuie să apărăm drepturile personale, dar fără a sacrifica temerile oamenilor.
Să vorbim despre sănătate, să ne reafirmăm principiul precauţiei, să cerem confirmarea posibilelor daune care rezultă din expunerea la undele radio sau la razele X, dar să încetăm să ne mai plângem de o invazie a intimităţii doar din cauza câtorva imagini neclare ale unor corpuri fără faţă, care sunt şterse imediat, ca şi cum GPS-urile, telefoanele mobile sau camerele TV nu ar face parte din viaţa noastră de ani de zile.
Până când centrele internaţionale ale terorii nu vor fi şterse de pe faţa pământului, trebuie să învăţăm să trăim cu aceste sacrificii, oferindu-le cetăţenilor răspunsuri serioase şi soluţii eficiente, cu o singură limitare: integritatea fizică a individului.
Preşedinte
Doamnelor şi domnilor, am ajuns la momentul procedurii "catch-the-eye”. Acestea sunt numele pe care le voi striga. Voi opri pur şi simplu microfonul după un minut. Nu voi bate cu ciocănaşul, nu voi implora şi nu vreau să fiu înţeles greşit.
Voi numi vorbitorii în ordinea în care îi am:
Dl Zasada
Dl Iacolino
Dl Matula
Dl Leichtfried
Dl Enciu
Dna Flašíková Beňová
Dl Tannock
Dna Ernst
Dna Rivasi
şi dl Mölzer.
Un minut pentru fiecare şi asta este tot. Scuzele mele pentru restul dintre dvs.
Artur Zasada
(PL) Dle preşedinte, având în vedere dezbaterea de astăzi, utilizarea scanerelor corporale în aeroporturi lasă încă multe întrebări fără răspuns. Siguranţa călătorilor este, fireşte, de extremă importanţă, dar nu ar trebui să uităm de nevoia unui simţ al proporţiei în cadrul metodelor utilizate. Utilizarea acestui tip de echipament lasă încă o serie de întrebări fără răspuns. Ce efecte au scanerele asupra sănătăţii pasagerilor care sunt scanaţi? Cum va fi garantată protecţia imaginilor persoanelor scanate? Nu este mai bine să consolidăm sistemul existent decât să cheltuim miliarde de euro pe echipamente, când se ştie că echipamentul nu detectează explozibili ascunşi în interiorul corpului uman? Ar trebui să fim împotriva introducerii obligatorii a scanerelor în aeroporturile europene până când nu vom avea răspunsurile la aceste întrebări.
În fine, am un comentariu - am impresia că am găsit o soluţie şi acum căutăm o problemă pe care aceasta să o rezolve. Poate că scanerele sunt o soluţie, dar cu siguranţă nu rezolvă problema securităţii în aeroporturi.
Salvatore Iacolino
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, în esenţă am vrut să declar următoarele: nu există problemă mai gravă decât cea a drepturilor personale şi a protecţiei vieţii private, atunci când acest drept nu este protejat în mod adecvat.
Dacă în urmă cu câteva săptămâni am adoptat rezoluţia privind Programul de la Stockholm chiar în acest Parlament, am făcut-o pentru că am obţinut un echilibru între diverse nevoi: în primul rând, cele ale libertăţii individuale, în al doilea rând, cele ale vieţii private şi, în al treilea rând, cele al securităţii.
Dacă astăzi suntem ocupaţi cu asigurarea faptului că Uniunea Europeană se confruntă cu această problemă comună, deoarece statele membre au luat-o înainte, este probabil din cauza faptului că o provocare semnificativă, cum ar fi aceea a protejării punctelor de trecere şi alte chestiuni care se adaugă la aceasta, s-ar putea să nu fie întâlnită neapărat în practică.
Prin urmare, solicit preşedinţiei spaniole şi comisarilor să coopereze unii cu ceilalţi pe baza cooperării sporite şi a culturii informaţiilor.
Iosif Matula
Aş vrea să clarific încă de la început faptul că prin această dezbatere, nu numai că afirmăm existenţa pericolului terorist, dar scoatem în evidenţă şi necesitatea de a fi cu un pas înainte în lupta împotriva acestui fenomen.
Discuţia despre introducerea scanerelor corporale pe aeroporturile din toate statele membre ale Uniunii are, însă, implicaţii mai largi. Eficienţa acestei măsuri este contestată din cauza faptului că substanţele ingerate sau explozibilii sub formă de pudră nu sunt detectate prin această tehnologie. Ne punem, însă, şi problema siguranţei în ceea ce priveşte sănătatea pasagerilor, în special a celor care trec frecvent prin aceste filtre.
Nu putem ignora nici problema drepturilor cetăţeneşti fundamentale, dreptul la intimitate şi demnitate, atâta vreme cât scanerele oferă o imagine detaliată a corpului uman. Din punctul meu de vedere este nevoie de studii independente care să determine siguranţa tehnologiei folosite, dar şi eficienţa (Vorbitorul a fost întrerupt de preşedinte.)
Jörg Leichtfried
(DE) Dle preşedinte, singurul principiu care se aplică securităţii transportului aerian este acela că responsabilitatea europeană creşte constant. Nu mai este posibil ca statele membre individuale să facă ceea ce vor. Acest lucru se aplică în special scanerelor corporale. Avem principiul ghişeului unic, ceea ce înseamnă că trebuie să existe fie regulamente europene pentru scanerele corporale, fie niciun regulament şi niciun scaner corporal. Alternativa este principiul că fiecare face ceea ce vrea şi nimeni nu face ceea ce ar trebui, dar fiecare face ceva.
Dacă se va introduce o măsură de acest tip, trebuie să discutăm cine va plăti pentru ea şi cum va fi finanţată, deoarece atât scanerele pentru lichide, cât şi cele corporale costă sume uriaşe de bani. Se întâmplă să fiu raportor în acest domeniu şi aş fi foarte încântat să văd Consiliul avansând treptat în această chestiune, deoarece este important să stabilim în principiu faptul că securitatea publică reprezintă o chestiune publică şi trebuie finanţată cel puţin parţial din fonduri publice.
Ioan Enciu
Aş dori să atrag atenţia Comisiei, Consiliului şi colegilor noştri în legătură cu efectele secundare şi riscul ridicat de apariţie a bolilor cancerigene şi a mutaţiilor genetice în urma expunerii repetate la radiaţii în gama X şi T.
Efectele şi riscurile iradiaţiilor cu raze X sunt cunoscute din domeniul medical, unde nu se recomandă expunerea repetată la astfel de radiaţii. Efectele iradiaţiilor în gama Tetra Hertz sunt mai puţin cunoscute de către public. Pe lângă faptul că scanerele cu raze T sunt capabile să creeze imagini 3D fidele ale corpului uman, fapt care contravine dreptului la intimitatea individului, expunerea repetată la astfel de radiaţii poate duce la crearea de leziuni în lanţurile ADN şi, mai târziu, cauzează apariţia de anomalii genetice.
Vreau să subliniez faptul că riscurile şi disconfortul la care ne-am putea expune în eventualitatea utilizării pe scară largă a scanerelor corporale, precum şi incertitudinea eficienţei lor, nu justifică o astfel de soluţie (Vorbitorul a fost întrerupt de preşedinte.)
Monika Flašíková Beňová
(SK) Terorismul nu are niciun fel de valori şi nu are nici vreo semnificaţie profundă. Singurul scop al terorismului este moartea. Moartea civililor cu cel mai scăzut cost posibil. Aceasta este probabil povestea diverşilor atacatori sinucigaşi. De asemenea, este trist faptul că, în acest scop, terorismul ne-a condus la introducerea diverselor măsuri concentrate pe protejarea populaţiei civile utilizând metode care într-un fel restrâng drepturile populaţiei civile.
Prin urmare, ar fi un lucru foarte bun dacă acest plen ar aproba uneori scanerele şi dacă am putea începe să ne gândim la adoptarea legislaţiei şi la armonizarea în domeniul justiţiei şi în domeniul afacerilor interne, deoarece doar adoptarea măsurilor tehnologice noi ne va ajuta cu adevărat în lupta împotriva terorismului.
Charles Tannock
Dle preşedinte, anunţul recent al prim-ministrului Gordon Brown privind răspândirea obligatorie a tehnologiei imagistice a scanerelor corporale integrale în aeroporturile britanice este, din punctul meu de vedere, scandalos.
Aceasta este prima dată când radiaţia ionizată este forţată asupra oamenilor, inclusiv asupra copiilor şi a femeilor însărcinate şi se utilizează într-adevăr la scară largă, din motive non-medicale, asupra cetăţenilor sănătoşi.
Razele X cu energie mică se absorb, de fapt, mai mult decât razele cosmice cu energie mare pe care le primim în timpul zborului şi astfel sunt mai periculoase - şi nu mai puţin periculoase - pentru piele şi pentru ţesuturile moi. Mai mult, diagnosticele medicale cu radiografii permit utilizatorului, pacientului, posibilitatea unui scut de plumb deasupra organelor genitale pentru a reduce doza totală asupra populaţiei care provoacă daune ADN-ului şi viitoare mutaţii genetice - care nu sunt posibile nici cu aceste aparate.
În calitate de doctor şi călător aerian frecvent, resping în totalitate această măsură draconică din motive medicale, fără a mai menţiona viaţa privată şi motivele de ineficienţă, şi sper că UE va refuza astfel de măsuri obligatorii în întreaga Europă. În schimb, consider că ar trebui să instituim elaborarea de tip israelian a profilului pasagerilor.
Cornelia Ernst
(DE) Dle preşedinte, este absolut indiscutabil că scanerele corporale reprezintă în mod clar o intruziune în sfera privată, şi anume o intruziune gravă. Trebuie să ne punem două întrebări. Prima întrebare vizează gradul în care acest răspuns este proporţionat şi poate ajuta cu adevărat la obţinerea obiectivului de combatere a terorismului. În prezent, nu avem răspunsuri clare la această întrebare. De aceea, sprijin afirmaţiile făcute de dna Malmström în ceea ce priveşte nevoia unei evaluări a tuturor tipurilor de scanere. Aş dori să văd această evaluare terminată înainte să facem altceva.
Cea de-a doua întrebare vizează riscurile pentru sănătate. Toţi cei din această sală şi totodată acei deputaţi care se află în prezent în alte locuri vor trebui să treacă prin verificarea cu scanerele corporale de câteva ori în fiecare săptămână. Eu ar trebui să o fac de două ori pe săptămână cel puţin. Aceasta este o măsură pe termen lung şi aş dori să ştiu în ce grad îmi va afecta sănătatea. Nu s-au efectuat evaluări reale în acest domeniu. Aş dori să afirm în mod clar că nu sunt pregătită să mă expun scanerelor corporale până când nu se fac aceste evaluări. Prin urmare, solicit răspunsuri clare şi nu reacţii pripite.
Michèle Rivasi
(FR) Dle preşedinte, aş dori să fac legătura între scaner, sănătate şi terorism. Ce spune Comisia Interagenţie pentru radioprotecţie, care reuneşte Comisia Europeană şi AIEA - Agenţia Internaţională pentru Energie Atomică - şi Agenţia pentru Energie Nucleară? Acestea spun că femeile însărcinate şi copiii nu trebuie supuşi scanărilor corporale, chiar dacă dozele sunt extrem de mici.
Într-adevăr, ar trebui să fim conştienţi că expunerea frecventă la doze scăzute de radiaţie poate provoca cancere şi malformaţii. Prin urmare, întrebarea mea vizează justificarea riscurilor. Datorită existenţei tehnologiilor alternative care facilitează obţinerea aceloraşi scopuri, aceste scanere trebuie într-adevăr justificate în legătură cu obiectivul dat şi trebuie să ştim...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Andreas Mölzer
(DE) Dle preşedinte, nu trebuie să uităm că dezinformarea şi deciziile inadecvate luate de serviciile secrete ale SUA au făcut permis în mod repetat ca actele de terorism internaţional să aibă loc. În ciuda acestui lucru, utilitatea diverselor măsuri anti-terorism nu a fost niciodată pusă sub semnul întrebării. În schimb, fiecare atac este urmat de restricţii ulterioare privind drepturile şi libertăţile civile. Parlamentul European se trezeşte abia acum că cetăţenii UE sunt obligaţi să se dezbrace atât literal, cât şi financiar în faţa SUA. Cetăţeanul transparent devine din ce în ce mai mult o realitate şi toate acestea se bazează pe datele şi informaţiile de la serviciile secrete al căror rol şi fiabilitate au devenit extrem de controversate, cel puţin de la războaiele din Afganistan şi Irak.
În plus faţă de îndoielile referitoare la beneficiile, fezabilitatea şi compatibilitatea scanerelor corporale cu drepturile personale, pare extrem de improbabil ca acestea să-i devieze pe islamiştii radicali de la intenţiile lor teroriste. Trebuie să luăm măsuri consistente pentru combaterea terorismului islamist, dar trebuie să încetăm ca cetăţenii UE să fie constant...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Alfredo Pérez Rubalcaba
Dle preşedinte, am ascultat cu atenţie discursurile tuturor grupurilor şi ale deputaţilor privind acest subiect. Am auzit câteva opinii extrem de interesante şi le salut.
Aş dori să vă reamintesc, aşa cum am făcut-o şi în cadrul primului meu discurs, că în mod sigur nu sunt în favoarea dezbaterilor privind un subiect atât de complex şi de sensibil cum este lupta împotriva terorismului după atacuri sau după presupuse atacuri.
În mod evident, va trebui să examinăm aceste atacuri sau presupuse atacuri pentru a afla ce a funcţionat greşit în ceea ce priveşte sistemele noastre de securitate, dar nu există nicio îndoială că, astfel cum s-a mai afirmat aici în această după-amiază, politica de combatere a terorismului trebuie să fie o politică atent gândită, calmă şi deliberată şi trebuie aplicată într-o manieră proporţională.
Dacă adoptăm măsuri care ne vor submina principiile, probabil că facem o greşeală gravă. Ca urmare, trebuie să analizăm, de exemplu, ce s-a întâmplat în Detroit pentru a încerca să prevenim greşelile, dar nu trebuie să răspundem cu o reacţie spontană după fiecare atac deoarece probabil că acest lucru ar avea drept urmare adoptarea măsurilor care, în unele cazuri, pur şi simplu nu au sens.
Europa are o strategie pentru politica sa de combatere a terorismului. Avem o strategie bună pentru lupta împotriva terorismului în Uniunea Europeană, una care s-a dovedit a fi eficientă în ultimii ani. Trebuie doar să cercetăm acţiunile forţelor de securitate din diferite ţări pentru a vedea măsura în care, de multe ori, acele acţiuni s-au bazat pe aplicarea strategiei comune pe care am introdus-o acum câţiva ani.
Avem o figură importantă, un coordonator al Uniunii Europene pentru lupta împotriva terorismului, ale cărui discursuri sunt foarte interesante. Repet, v-aş recomanda să cercetaţi minuţios ultimul său discurs din această Cameră, deoarece cred că este un discurs excelent care subliniază profunzimea strategiei noastre. Într-adevăr, recent am încercat să-i dăm acestei strategii o formă concretă prin intermediul prevenţiei, spre deosebire de primii ani ai aplicării sale, când am pus mai mult accent pe detectare.
Bineînţeles, cel mai important element în lupta împotriva terorismului este prevenţia, cu alte cuvinte, prevenirea atacurilor. De aceea ne concentrăm eforturile comune, aşa cum am spus, asupra prevenţiei. Tot din acest motiv ne concentrăm asupra aspectelor cum ar fi radicalizarea pe care am menţionat-o în discursul meu, la fel cum a făcut-o şi dna comisar. Suntem dornici să analizăm politicile care se pun în aplicare în fiecare ţară pentru a preveni radicalizarea, care este fără nicio îndoială cauza principală a multor atacuri teroriste pe care le-am suferit în ultimii ani.
De asemenea, suntem dornici să asigurăm schimbul corect de informaţii. Acest lucru a fost subliniat în Cameră cu diverse ocazii. Important este să nu transmiteţi toate informaţiile pe care le deţineţi, ci să transmiteţi informaţiile care sunt relevante pentru cei care le primesc. Acestea sunt informaţiile care trebuie transmise. Scopul este să nu ne aglomerăm cu informaţii, ci să avem instrumente de gestionare a informaţiilor care fac schimbul cât mai eficient posibil.
Recent, au existat îmbunătăţiri semnificative în Uniunea Europeană în această privinţă. Avem o strategie care, în momentul în care va fi implementată, va îmbunătăţi, de exemplu, funcţionarea sistemelor noastre de schimb. Când vorbim despre schimb, mă gândesc la Europol, mă gândesc la Eurojust, mă gândesc la COSI, care a fost menţionat aici de câţiva deputaţi, şi, în ultimul rând, mă gândesc la schimbul de informaţii şi la modul în care să-l facem mai eficient.
În fine, da, controversatele scanere corporale se află acum pe ordinea de zi, şi cred, aşa cum am afirmat în primul meu discurs şi aşa cum au afirmat şi dl şi dna comisar, aceasta este o problemă pe care trebuie să o abordăm. În mod ideal, vom putea decide asupra unei soluţii comune la nivel european. Bineînţeles, dacă nu o facem, fiecare ţară va putea să-şi pună în aplicare propriile politici, şi probabil, chiar dacă decidem asupra unei soluţii comune, ar putea exista câteva ţări care vor decide să-şi continue propriile politici conform propriei legislaţii. Cu toate acestea, există puţine îndoieli că o poziţie comună referitoare la această problemă va fi extraordinar de utilă.
Pentru a adopta o astfel de poziţie. şi în conformitate cu afirmaţiile mele de la începutul acestui discurs, avem nevoie de o dezbatere calmă şi deliberată care să se concentreze pe trei elemente studiate în prezent de Comisie: în primul rând, eficienţa scanerelor (dacă sunt sau nu eficiente, care sunt limitele lor şi dacă pot sau nu face lucrurile pe care dorim să le facă); în al doilea rând, compatibilitatea acestora cu drepturile fundamentale şi libertăţile individuale; şi în al treilea rând, compatibilitatea acestora cu sănătatea oamenilor care vor trebui să treacă prin acestea.
Cred că acestea sunt cele trei subiecte pe care trebuie să le examinăm. Imediat ce vor fi disponibile rapoartele, vom adopta o poziţie comună, care cred că este necesară.
Dle preşedinte, aş dori să mai spun încă o dată cât de mult apreciez discursurile de aici din Parlament, pe care le consider extrem de utile pentru activităţile Consiliului.
Sarah Ludford
Dle preşedinte, am adresat o întrebare directă Consiliului şi aş dori un răspuns. Am întrebat ce a crezut Consiliul despre încălcarea grosolană a articolului 6 - clauza drepturilor fundamentale - al Tratatului UE, având în vedere hotărârea Curţii de Apel a Regatului Unit care confirmă că Regatul Unit s-a făcut vinovat...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Siim Kallas
Membru al Comisiei. - Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, vă mulţumesc foarte mult pentru contribuţiile dumneavoastră, dar trebuie să spun că nu avem astăzi o propunere de a introduce nişte aparate noi într-o manieră obligatorie în toate statele membre şi în toate aeroporturile. Nu este cazul. Suntem în procesul unei examinări atente a acestor tehnologii noi şi vom reveni după aprilie, după un raport substanţial care va examina toate aspectele acestor tehnologii noi.
Eu însumi am anumite îndoieli, în special referitoare la eficienţă şi, aşa cum a afirmat cineva aici, la proporţionalitatea utilizării acestei tehnologii noi, dar nu ar trebui să respingem cu desăvârşire tehnologiile noi. Terorismul evoluează şi noi, de asemenea, trebuie să utilizăm toate progresele tehnologice pentru a-i apăra pe cetăţenii şi pasagerii noştri. Aşa că nu demonizaţi noile tehnologii. Împreună cu colegele Cecilia Malmström şi Viviane Reding, vom propune o abordare europeană comună cu toate cerinţele necesare în ceea ce priveşte toate probleme şi aspectele tehnologice, juridice, de drepturi fundamentale şi viaţă privată. În mod sigur, vom propune o abordare europeană comună, o abordare asupra căreia cred că există o înţelegere consensuală şi care este preferată aici şi înţeleg că şi în statele membre.
Deci aceasta este ceea ce vom face în viitorul apropiat. Vom veni cu un raport şi apoi vom continua această discuţie. Credeţi-mă, nu avem o conspiraţie pentru introducerea imediată a unui anumit fel de aparate noi; nu există soluţii tehnologice care să fie complet antiglonţ sau care să garanteze securitatea absolută, iar securitatea aviatică reprezintă un domeniu complex special în care avem nevoie de o mare varietate de măsuri combinate şi de o cooperare internaţională foarte puternică.
Deci, după acest raport vom veni cu propuneri concrete şi vom propune cu siguranţă o abordare europeană comună privind standardele şi cerinţele care se vor adopta dacă statele membre vor opta pentru introducerea sau utilizarea noilor tehnologii de verificare.
Cecilia Malmström
Membră a Comisiei. - Dle preşedinte, aceasta este într-adevăr o dezbatere extrem de importantă. Combaterea terorismului este un instrument important pentru lupta împotriva terorismului. Avem experienţe dureroase în cadrul Uniunii Europene legate de efectele terorismului şi de ameninţarea pe care acesta o prezintă, nu doar pentru indivizi, ci pentru societăţi, democraţie şi valorile noastre fundamentale.
Bineînţeles, statele membre au responsabilitatea operaţională şi responsabilitatea pentru serviciile lor de informaţii, dar sunt convinsă că putem face mult mai mult la nivel european pentru a coordona şi ajusta instrumentele pe care le avem. De aceea, mi-am rugat serviciile să elaboreze foarte repede o analiză a politicilor, a cadrului, a instrumentelor pe care le avem deja, pentru a vedea ce se poate îmbunătăţi şi cum le putem utiliza într-o manieră chiar mai inteligentă. Sunt de acord cu anumite state membre care au afirmat acest lucru. De asemenea, sunt convinsă că Europol, Eurojust şi autorităţile statelor membre pot lucra mai bine şi într-o manieră mult mai coordonată. Există cu siguranţă măsuri pentru a face acest lucru.
Evenimente precum cel din Detroit sunt importante întrucât servesc drept alarmă, alertându-ne vis-a-vis de faptul că terorismul este încă prezent; este încă o ameninţare foarte importantă. Există cerinţe şi presiune asupra noastră, a politicienilor, pentru a face lucrurile repede, pentru a introduce îmbunătăţiri şi pentru a proteja cetăţenii imediat. Acest lucru este absolut natural. Avem o responsabilitate de a proteja securitatea, dar şi de a acţiona după o analiză, evaluare şi discuţie minuţioasă, pentru a propune măsuri adecvate şi proporţionale, astfel cum au afirmat comisarul Siim Kallas şi Consiliul. Vom face acest lucru. Va trebui, de asemenea, să luăm în considerare respectarea drepturilor fundamentale.
Acesta este modul în care va lucra Comisia. Vom reveni cu propuneri mai detaliate după efectuarea acestei analize şi o vom discuta mai departe cu dvs. Vă mulţumesc foarte mult pentru o dezbatere importantă şi foarte captivantă.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
Inés Ayala Sender
(ES) Dle preşedinte, înainte să încheiem, aş dori pur şi simplu să iau cuvântul pentru a solicita respectarea Regulamentului şi pentru a-mi exprim surprinderea, deoarece în momentul în care a început procedura "catch-the-eye” am ridicat mâna, gândindu-mă că urma să înceapă atunci, dar dvs. aveaţi deja o listă completă. Aş dori ca criteriile procedurii "catch-the-eye” să fie standardizate astfel încât să putem vorbi toţi, deoarece se pare că au fost alţi membri care au vorbit chiar dacă dvs. aţi spus că aveaţi lista completă.
Prin urmare, doresc doar să-mi exprim surprinderea şi solicitarea ca data viitoare să ştim cu toţii ce trebuie să facem pentru a putea lua cuvântul.
Elena Oana Antonescu  
în scris. - Terorismul rămâne o ameninţare ridicată în Uniunea Europeană; de aceea, toate statele membre şi-au intensificat eforturile pentru a îmbunătăţi instrumentele folosite în prevenirea şi combaterea sa. Adoptarea Tratatului de la Lisabona oferă posibilitatea de a reacţiona mult mai eficient în toate domeniile care sunt legate, direct sau indirect, de combaterea terorismului. Problema scanerelor corporale este una delicată. Consider că sunt aspecte importante care trebuie analizate atent înaintea luării unei decizii în acest domeniu. Acestea privesc eficienţa scanerelor, respectarea dreptului la intimitate, impactul economic al utilizării lor având în vedere costul deosebit de ridicat al achiziţionării lor şi, mai ales, modul în care utilizarea acestor aparate afectează sănătatea celor care vor fi controlaţi prin intermediul lor. Comisia Europeană urmează să elaboreze trei studii privitoare la utilizarea şi efectele scanerelor corporale; din acest motiv, cred că este important să aşteptăm concluziile experţilor, să le analizăm cu atenţie şi numai după aceea să luăm o decizie privitoare la o poziţie comună în acest domeniu.
John Attard-Montalto  
în scris. - Când apare problema măsurilor de combatere a terorismului, dezbaterea se concentrează întotdeauna asupra efectelor privind libertăţile civile. Am fost întotdeauna de părere că este vorba despre o chestiune de priorităţi. Se pune întrebarea dacă pasagerii sunt pregătiţi să-şi sacrifice disconfortul pentru siguranţă. Grupurile pentru libertăţi civile au datoria de a cântări toate măsurile noi pentru care se militează. Cei care propun măsuri noi cum ar fi scanerele corporale au datoria de a le demonstra necesitatea. Deşi soluţiile se bazează în mod normal pe compromis, de data aceasta, compromisurile nu sunt posibile. Se pare că procedurile actuale, în special, percheziţiile corporale, nu sunt suficiente. S-a stabilit că scanerele corporale sunt mai eficiente. Problema este că acestea ar putea ofensa demnitatea pasagerilor. Prin urmare, aceasta este problema care trebuie abordată. Există multe posibilităţi.
De exemplu, diferite scanere corporale pentru diferite genuri, manevrate de personal de acelaşi gen.
Vilija Blinkevičiūt 
Asigurarea securităţii transportului aerian în lupta împotriva terorismului este fără îndoială esenţială, dar trebuie să fim siguri de impactul pe care-l au măsurile create pentru a asigura această securitate asupra sănătăţii, drepturilor fundamentale şi libertăţilor noastre. Utilizarea scanerelor corporale, ca una dintre soluţiile tehnice posibile, este o chestiune foarte serioasă, care priveşte utilizarea tehnologiilor noi pentru securitatea cetăţenilor şi, prin urmare, sper că Comisia va prezenta într-un final o evaluare a impactului scanerelor corporale asupra sănătăţii şi asupra drepturilor şi libertăţilor fundamentale ale omului. Aş dori să atrag atenţia asupra faptului că, în timp ce utilizăm măsuri tehnologice noi, care sunt destinate obţinerii unui grad ridicat de securitate în aeroporturi, este foarte important să stabilim şi graniţele între drepturile omului şi securitatea în sine, întrucât acele măsuri nu sunt legate doar de protejarea cetăţenilor, ci şi de impactul asupra drepturilor şi libertăţilor. Comisia trebuie încă să prezinte un raport de evaluare a impactului, care să confirme că exact scanerele corporale vor asigura protecţia eficientă a călătorilor care folosesc transportul aerian şi, prin urmare, există încă îndoieli dacă aceste măsuri tehnice de securitate vor fi într-adevăr sigure, eficiente şi sănătoase. Prin urmare, imediat ce am evaluat situaţia existentă, trebuie să ne continuăm munca în acest domeniu sensibil.
Nessa Childers  
în scris. - Parlamentul European nu-şi poate da consimţământul pentru introducerea scanerelor corporale care sunt în esenţă un tip de radiografii, înainte de abordarea adecvată din partea autorităţilor europene a preocupărilor existente pentru sănătate şi viaţă privată care le înconjoară. Sunt conştientă că există preocupări printre pasagerii care folosesc frecvent transportul aerian şi sunt preocupată de supunerea altor pasageri, cum ar fi femeile însărcinate şi copiii, la scanerele corporale. Există şi preocupări considerabile referitoare la natura inoportună a acestor imagini şi trebuie să ne asigurăm că intimitatea cetăţenilor europeni este protejată înainte să aprobăm distribuirea pe scară largă a acestor aparate care consumă timp şi sunt scumpe. Datorită faptului că autorităţile americane au recunoscut că a fost un eşec al agenţiilor lor de securitate, mai degrabă decât un eşec al tehnologiei din aeroport care a condus la sperietura recentă din Detroit, cred că, înainte să investim în această tehnologie controversată, ar trebui cercetate o varietate de metode mai puţin scumpe - cum ar fi cantitatea informaţiilor, metodele diferite de percheziţie şi cooperarea internaţională sporită. Părintele fondator al Americii, Benjamin Franklin, a spus odată că "Cel care pune securitatea mai presus de libertate nu le merită pe niciuna dintre ele” şi cred că Europa ar face bine să ţină cont de acest sfat în următoarele luni.
Proinsias De Rossa  
în scris. - Federaţia internaţională a jurnaliştilor, care reprezintă 600 000 de jurnalişti în 125 de ţări, a solicitat autorităţilor israeliene să revoce un ordin de deportare a jurnalistului Jared Malsin, care a fost deportat din cauza reportajelor sale privind situaţia din Cisiordania şi Gaza, reportaje critice la adresa guvernului israelian. Acestea au condamnat deportarea drept o încălcare intolerabilă a libertăţii presei. În plus, 13 organizaţii pentru drepturile omului din Israel au protestat în faţa Knessetului israelian şi prim-ministrului Netanyahu privind campania din ce în ce mai sistematică împotriva organizaţiilor pentru drepturile omului din Israel. S-a raportat că Israelul solicită acum ca Uniunea Europeană să înceteze acordarea asistenţei financiare organizaţiilor pentru drepturile omului care funcţionează în Israel şi în teritoriile palestiniene ocupate. Doresc să vă rog, dle preşedinte, să luaţi legătura cu prim-ministrul Netanyahu pentru a clarifica faptul că UE se fondează pe respectarea dreptului la libera exprimare, a dreptului de a critica propriul guvern, a unei prese libere şi a dreptului la protest paşnic ca fiind fundamentale într-un stat democratic. Prim-ministrului Netanyahu trebuie să i se reamintească şi faptul că acordurile comerciale cu UE le solicită celor cu care întreţinem relaţii de afaceri să respecte acele drepturi.
Christine De Veyrac  
La aproape 10 ani după evenimentele de la 11 septembrie, ameninţarea teroristă este încă prezentă şi aeronavele reprezintă unul dintre instrumentele favorite ale teroriştilor pentru atacurile asupra ţărilor noastre. Trebuie să găsim o cale de a ne proteja cetăţenii şi de a evita ca aceştia să devină victimele actelor teroriste. Scanerele corporale pot reprezenta una dintre modalităţile de consolidare a securităţii din aeroporturi şi la bordul aeronavelor. Înainte de a lua o decizie, trebuie însă să ne asigurăm că aceste aparate nu încalcă libertăţile individuale şi că nu dăunează sănătăţii pasagerilor sau personalului din aeroport. Aştept cu mare interes studiul pe care-l va prezenta Comisia Europeană în martie privind această problemă. În confruntarea cu toate aceste aspecte diferite asociate cu utilizarea lor, acest raport ar trebui să permită certificarea scanerelor în întreaga Europă, garantând protecţia libertăţilor civile şi a sănătăţii şi îmbunătăţind, în acelaşi timp, securitatea. Pentru ca toţi cetăţenii să beneficieze de aceeaşi protecţie, sper că, în urma prezentării acestui studiu de către Comisiei Europene, vom încuraja statele membre să ajungă la un acord în această privinţă.
Kinga Gál
în scris. - (HU) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, pachetul de măsuri de securitate utilizate în aeroporturile internaţionale se extinde în continuu, întrucât siguranţa aviatică - siguranţa noastră - se confruntă cu din ce în ce mai multe provocări. În acelaşi timp, o serie de elemente ale măsurilor luate, planificate sau testate deja în vederea îmbunătăţirii siguranţei aviatice au depăşit cerinţele stricte de securitate aeronautică sau aviatică. De aceea, aceste probleme ar trebui investigate în contextul lor integral. Siguranţa reprezintă aspectul cheie din vieţile noastre - este cel mai important aspect. Cu toate acestea, ne simţim în siguranţă atunci când măsurile nu ne restricţionează drepturile într-o măsură disproporţională, nu ne încalcă drepturile personale şi, în unele cazuri, nu ne dăunează sănătăţii şi atunci când măsurile luate pentru asigurarea securităţii noastre, în general, nu sunt disproporţionale, nu pot fi evitate şi au un nivel adecvat de eficienţă. Avem nevoie de aparate, cum ar fi scanerele corporale, care asigură monitorizarea eficientă a traficului pasagerilor, care se utilizează pe baza consimţământului voluntar, luând în considerare, printre altele, pasagerii care au implanturi medicale esenţiale (stimulatoare cardiace electronice sau implanturi de metal), care nu dăunează sănătăţii, copiilor, femeilor însărcinate sau călătorilor frecvenţi şi, în fine, care nu înregistrează imagini şi care se utilizează doar pentru a asigura un avertisment adecvat în eventualitatea unui risc. Prin urmare, orice dezbatere ulterioară privind introducerea scanerelor de testare va fi utilă doar în urma efectuării unei evaluări detaliate a impactului asupra condiţiilor enumerate mai sus. Pentru noi este acceptabilă doar utilizarea aparatelor conforme cu acest set de cerinţe.
Jim Higgins  
în scris. - Nu putem aştepta o altă catastrofă înainte de a interveni pentru protejarea pasagerilor aerieni. Autoritatea Aeroportului din Dublin (AAD) a licitat un contract cu o valoare de 2 milioane de euro pentru scanere corporale în cadrul aeroportului din Dublin. AAD a spus că, dacă departamentul de transport le va acorda aprobarea, lucru foarte probabil, şi echipamentul se va dovedi un succes, scanerele ar putea fi introduse în aeroporturile din Cork şi Shannon. Dar Comisarul pentru protecţia datelor doreşte ca orice mişcare a autorităţilor irlandeze de a introduce scanerele să fie luată în considerare în mod adecvat şi ca nevoile de securitate să fie în echilibru cu drepturile individuale la viaţa privată. Aeroportul din Manchester, unde se testează unul dintre scanere, insistă că imaginile în alb şi negru nu sunt pornografice sau erotice şi sunt vizionate de către un singur agent aflat într-o locaţie îndepărtată, după care sunt distruse imediat. Scanerele corporale nu sunt infailibile, dar reprezintă cea mai bună tehnologie disponibilă în prezent şi, prin urmare, trebuie să utilizăm instrumentele care ne sunt la îndemână pentru a reduce ameninţarea teroristă. Avem nevoie de o abordare paneuropeană a problemei scanerelor - securitatea în aeroporturi trebuie să fie uniformă. Aştept cu nerăbdare concluzia raportului Comisiei cu privire la impactul scanerelor corporale.
Danuta Jazłowiecka  
Doamnelor şi domnilor, ascultând dezbaterea de astăzi, am putea avea impresia că principala problemă cu care se confruntă în prezent ţările europene este dacă să sporim utilizarea scanerelor în aeroporturi sau să limităm posibilităţile de introducere ale acestora. Mi se pare însă că aceasta nu este o înţelegere corectă a problemei. Din acest punct de vedere, problema garantării protecţiei drepturilor omului nu este nici ea foarte semnificativă. Întrebarea fundamentală pe care ar trebui să o punem este dacă noile metode şi instrumente propuse de serviciile speciale vor fi utilizate eficient. Dacă renunţăm la o parte a libertăţii noastre în favoarea securităţii, ne va fi garantată, într-adevăr, securitatea? Informaţiile pe care le primim în acest sens ne fac foarte sceptici. Dacă serviciile corespunzătoare nu pot garanta nici măcar controlul eficient al paşapoartelor şi dacă nu pot utiliza informaţiile pe care le deţin - lucru clar demonstrat de incidentul cu zborul către Detroit - ce garanţii avem că vom putea utiliza noile instrumente într-un mod eficient? Istoria ne învaţă că în situaţii de criză, serviciile speciale doresc cea mai simplă rută. Acestea solicită competenţe noi, mai mulţi bani şi instrumente mai bune, nefiind capabili să utilizeze la maxim posibilităţile pe care le au deja. Cineva ar trebui să apere bunul simţ şi scepticismul sănătos şi mi se pare că Parlamentul European nu are un rol insignifiant de jucat în această privinţă.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska  
Evenimentele din ultimii ani ne-au obligat să căutăm soluţii noi care să asigure cea mai bună securitate posibilă pentru pasageri. Ameninţarea teroristă ne-a făcut să fim mai rapid de acord cu restricţionarea propriei noastre libertăţi. Sper că înainte de a lua o decizie privind introducerea generală a scanerelor corporale în aeroporturi, se va efectua o analiză metodică a eficienţei şi siguranţei acestora, precum şi a costurilor care vor trebui suportate. Nu dorim o repetare a ceea ce s-a întâmplat cu introducerea în masă a vaccinelor împotriva gripei A1/H1N1, când guvernele, într-un val de panică, au cumpărat stocuri de vaccinuri cu costuri uriaşe, fără a primi o garanţie a siguranţei acestora de la producători, iar acum acele stocuri rămân neutilizate. Probabil că ar fi mult mai eficientă utilizarea soluţiilor dezvoltate de către israelieni, unde se pune accentul pe observarea comportamentului pasagerilor şi pe verificarea minuţioasă a celor care ridică cele mai mari suspiciuni, şi nu a tuturor. Acest sistem şi-a dovedit eficienţa timp de mulţi ani.
Petru Constantin Luhan  
în scris. - Este de datoria noastră, ca eurodeputaţi, să ne implicăm în rezolvarea problemelor generate de subiectul scanerelor corporale, atât în ceea ce priveşte lupta împotriva terorismului, cât şi în ceea ce priveşte drepturile civile şi individuale ale europenilor.
Sunt perfect de acord cu găsirea de soluţii viabile pentru sporirea securităţii cetăţenilor. Avem, însă, obligaţia să asigurăm pe teritoriul Uniunii Europene protecţia tuturor drepturilor concetăţenilor noştri. Acest lucru implică dreptul la intimitate si dreptul fundamental la demnitate personală, care trebuie puse în balanţă cu conceptul de securitate a unităţilor aeroportuare. Întrebarea care se naşte din acest context este dacă aceste scanere corporale reprezintă cea mai viabila soluţie pentru rezolvarea problemelor de securitate din aeroporturi.
Consider că Europa trebuie să spună DA găsirii de soluţii pentru combaterea terorismului şi a criminalităţii organizate şi NU nerespectării dreptului la intimitate şi la demnitate personală, care reprezintă un principiu de bază al democraţiei.
Ioan Mircea Paşcu  
în scris. - De fiecare dată când se îmbarcă un terorist adevărat sau presupus, înşelând vigilenţa gărzilor noastre de securitate curajoase şi a minunatelor lor aparate, viaţa a milioane de pasageri este afectată în mod teribil pentru ani şi ani de zile. Teroriştii de la 9/11 au avut un succes dincolo de imaginaţie: aceştia au reuşit să ne modifice vieţile - în mai rău - pentru totdeauna! Noi, în Est, am dorit să scăpăm de "Fratele nostru mai mare” şi am primit în schimb varianta vestică, mai sofisticată, dar nu mai puţin înfricoşătoare. Mulţi "agenţi de pază” din unele aeroporturi se comportă greşit: aceştia se consideră deasupra legii, uitându-se la fiecare pasager ca la un suspect, luându-şi libertatea de a inspecta fiecare bagaj fără nicio explicaţie şi, bineînţeles, scuză, atunci când "suspiciunea” lor se dovedeşte a fi nefondată. Şi când îndrăzneşti să protestezi, îţi râd în faţă. Presupun că sunteţi de acord că acesta este un abuz. Este timpul, atunci, ca Comisia să cerceteze activitatea acestor companii şi să impună anumite standarde de comportament faţă de masele mari de cetăţeni oneşti. Până la urmă, avem o Cartă a Drepturilor Fundamentale care trebuie respectată în mod egal de către fiecare european, inclusiv de cei responsabili cu securitatea din aeroporturile noastre.
Joanna Senyszyn  
Pentru a lupta eficient împotriva terorismului, avem nevoie de acţiuni coordonate, inclusiv de norme UE privind scanerele. Principiile pe care le acceptăm trebuie să includă protecţia drepturilor fundamentale şi a informaţiilor cu caracter personal, precum şi un element nu mai puţin important - sănătatea cetăţenilor. Trebuie luată o decizie privind utilizarea obligatorie a echipamentului de scanare. Nu are rost să mai vorbim despre aceasta dacă scanările vor fi voluntare. Pentru că este dificil să presupunem că teroriştii vor fi de acord să fie scanaţi. O chestiune foarte importantă este, fireşte, siguranţa scanerelor pentru sănătate. În această privinţă, opiniile sunt împărţite, de la părerea Oficiului ceh pentru siguranţă nucleară care demonstrează că echipamentul de scanare emite radiaţii care sunt dăunătoare sănătăţii omului, până la cea a Direcţiei franceze pentru aviaţia civilă, care consideră că echipamentul este complet sigur. Sunt esenţiale testele ulterioare pentru a arăta ce tipuri de scanere sunt sigure pentru sănătate şi oricare posibile efecte secundare ale utilizării lor. Cercetarea ar trebui să fie coordonată de Comisia Europeană, cu cooperarea deplină a statelor membre. Scanerele utilizate trebuie să aibă o certificare de siguranţă care să permită utilizarea acestora în toate statele membre. Astfel, vom evita duplicarea costurilor de cercetare ale statelor membre individuale şi vom fi siguri că sănătatea cetăţenilor este protejată în mod egal în fiecare stat membru.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska  
Dle preşedinte, în unele aeroporturi s-a introdus o nouă metodă de verificare a pasagerilor. Împreună cu formele actuale de securitate, scanerele corporale integrale au fost date în folosinţă. Majoritatea pasagerilor companiilor aeriene sunt ferm împotriva acestora, considerând această formă de verificare o încălcare a drepturilor fundamentale ale omului, inclusiv a dreptului la intimitate şi protejarea demnităţii personale. În plus, şi acest lucru este foarte semnificativ, această rezistenţă este întărită de o lipsă de cunoaştere a efectelor pe care le au scanerele asupra sănătăţii celor scanaţi.
Nu există reglementări clare privind păstrarea şi protejarea informaţiilor colectate prin scanare. De asemenea, se spune că scanerele nu sunt nici pe departe atât de eficiente precum pretind producătorii acestora. Putem doar spera că eficienţa lor nu se va dovedi a fi similară cu cea a vaccinurilor împotriva gripei porcine, care, în cadrul analizei finale, au fost eficiente doar prin creşterea veniturilor părţilor farmaceutice implicate. Luând în considerare toate aceste îndoieli justificate, cred că Comisia Europeană ar trebui să specifice principii pentru protejarea drepturilor pasagerilor care, în acelaşi timp, să asigure securitatea acestora.
