Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0138/2007).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Den samlede migrationsstrategi
Rådet (generelle anliggender) behandlede på sin samling i Luxembourg den 17.-18. juni 2007 udvidelsen og styrkelsen af den samlede migrationsstrategi og vanskelighederne ved at iværksætte ordninger for et permanent mellemstatsligt samarbejde på dette område. Hvilke foranstaltninger anser Rådet det på denne baggrund for muligt at træffe for at formulere en mere effektiv EU-politik, især ved at overdrage effektive beføjelser til Kommissionen eller til Frontex, f.eks. i form af iværksættelse af et samarbejde om pilotprojekter?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! EU-institutionerne gennemfører en række foranstaltninger i henhold til Rådets konklusioner af 18. juni 2007 inden for rammerne af deres kompetence i henhold til traktaten i samarbejde med medlemsstaterne og eventuelt med relevante tredjelande.
Ansvaret for kontrollen med og overvågningen af de ydre grænser ligger hos medlemsstaterne. Men det er i alle de medlemsstaters, der er omfattet af Schengenaftalen, interesse at sikre, at kontrollen af de ydre grænser er effektiv; der skal derfor træffes foranstaltninger for at fremme solidaritet og samarbejde mellem medlemsstaterne på dette område.
Oprettelsen af et europæisk agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser, normalt betegnet Frontex, ved forordning (EF) nr. 2007/2004, var et vigtigt skridt i retning af at fremme denne solidaritet.
På sammen måde blev Frontex-agenturets kapacitet yderligere styrket gennem vedtagelsen den 12. juni i år af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en ordning for oprettelse af hurtige grænseindsatshold samt oprettelsen i løbet af 2007 af et centralregister over det tekniske udstyr, der er til rådighed - kendt under betegnelsen "værktøjskassen" - hos medlemsstaterne, og som kan stilles til rådighed for andre medlemsstater.
Fælles operationer og pilotprojekter iværksættes efter aftale med de berørte medlemsstater. De hurtige grænseindsatshold oprettes som reaktion på en anmodning fremsat af en eller flere medlemsstater. Frontex koordinerer disse aktiviteter.
Der findes ingen planer om at udvide dækningsområdet for Kommissionens eller Frontex' beslutningsbeføjelser i denne sammenhæng. Desuden er vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 574/2007/EF om oprettelse af Fonden for De Ydre Grænser for perioden 2007-2013 som en del af det generelle program om solidaritet og forvaltning af migrationsstrømme endnu et vigtigt skridt til fremme af solidaritet og vil betyde, at vi får et nyt middel til at yde økonomisk støtte til de medlemsstater, der anvender bestemmelserne i Schengenaftalen ved deres ydre grænser.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Mange tak for den information, De har givet mig. Jeg er klar over de konstitutionelle begrænsninger for udvikling af disse samarbejdsmekanismer og også om mange staters modstand mod at påtage sig større forpligtelser, men vi løber altid en risiko for, at EU's ord ikke bliver fulgt op af handlinger, nærmere bestemt i forbindelse med Frontex-mekanismen. Som følge af samarbejdets helt igennem frivillige og mellemstatslige karakter bliver EU's ord ofte hængende i luften, dvs. at et program begynder at fungere, og så afbrydes det, enten fordi regeringerne ikke har leveret de materielle remedier, eller også fordi de efter have tilbudt dem trækker dem tilbage, så vi står i en situation med gentagne erklæringer om tilbagetrækning af mandskabet, når operationen er begyndt eller efter meget begrænsede og korte perioder, og det skuffer offentligheden.
Jeg håber, at Rådets formandskab vil opmuntre til konsolideringen af et system, der gør det muligt at gøre denne type operationer mere permanente.
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg forstår Deres bekymring. Under alle omstændigheder skal vi nok også her se positivt på de fremskridt, vi har opnået. Hvis vi husker på, hvor vi er kommet fra, og hvor vi stod, er oprettelsen af Frontex-agenturet efter min mening allerede et fremskridt i samarbejdet inden for EU om spørgsmål vedrørende kontrollen med de ydre grænser.
Vi kan, som De siger, udvikle Frontex' kapacitet og kompetencer, hvis medlemsstaterne ønsker det. Men der er et vigtigt ord her, mener jeg, og det er ikke et mellemstatsligt ord, men et grundlæggende ord, et ord, som vores Union er baseret på - og det ord er solidaritet.
Også her skal vi basere os på solidaritet, solidaritet med de medlemsstater, der fra tid til anden har brug for det. Det ord - der findes ikke andre ord for det - er et ord, der ikke betegner en mellemstatslig situation, men snarere en union.
Hubert Pirker
(DE) Hr. formand for Rådet! Jeg vil være lidt mere konkret. Frontex er glimrende som idé, men dårlig, hvad angår gennemførelsen. En af grundene er, at medlemsstaterne ikke leverer det personale og det udstyr, som de har lovet. Hr. Frattini har konstateret, at det kun er 10 %, der er blevet leveret. Jeg vil gerne vide - og informer venligst Parlamentet - hvilke medlemsstater der hidtil rent faktisk har leveret hvor meget personale og hvilket teknisk udstyr, som der er blevet givet tilsagn om, og hvilke de ikke har leveret, og hvilke aktioner De som rådsformand har til hensigt at iværksætte, således at alle stater kan levere det, de har lovet, således at Frontex fungerer hele året rundt.
Manuel Lobo Antunes
Jeg forstår også medlemmets spørgsmål. Vi skal huske på de forpligtelser, vi har indgået med hensyn til Frontex, enten med hensyn til udstyr, finansiering eller personel, og vi skal overholde vores forpligtelser, og jeg vil gerne påpege, at formandskabet ikke har undladt at gøre opmærksom på disse aspekter.
Hvis vi ikke overholder vores forpligtelser, skal vi rette op på det hurtigst mulig. Kun på den måde kan Frontex-agenturet effektivt udøve den rolle og de kompetencer, det er tildelt.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand for Rådet! Jeg er interesseret i at vide, om man på dette område har tænkt på også at inddrage små og mellemstore virksomheder, som jo i høj grad bidrager til beskæftigelsen i Europa, og om her især - og det har man set i USA - kvindebeskæftigelsen fører til yderligere foranstaltninger med henblik på Lissabondagsordenen. Har Rådet truffet foranstaltninger her for også at kunne integrere arbejdskraften tilsvarende?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg vil gerne sige, at med hensyn til forvaltningen af Frontex-agenturet og spørgsmålet om indvandring i almindelighed er det det portugisiske formandskabs målsætning at bekæmpe ulovlig indvandring mere effektivt og forbedre tilpasningen, integrationen og livskvaliteten for dem, der arbejder blandt os og helt lovligt bidrager til vores økonomiske og sociale udvikling.
Det portugisiske formandskab har forskellige initiativer i denne forbindelse. Vi skal huske på de foranstaltninger, der er grundlæggende og væsentlige på dette område i forbindelse med forholdet til tredjelande. Immigration vil altid stå på formandskabets og Rådets dagsorden i deres dialog med tredjelande.
Formanden

Om: Modernisering af arbejdsretten med hensyn til ligestilling af mænd og kvinder
Hvilke forskelle har Rådet konstateret i behandlingen af mænd og kvinder med hensyn til lønnet arbejde?
Hvordan kommer forskelsbehandlingen rent geografisk til udtryk i medlemsstaterne?
Hvordan agter Rådet som et led i drøftelserne om en modernisering af arbejdsretten at bidrage til at bekæmpe forskelsbehandlingen, således at mænd og kvinder får adgang til kvalificeret arbejde, som giver fleksibilitet og sikkerhed?
Er det muligt at nå til enighed om sikkerhedsklausuler vedrørende barselsbeskyttelse og foranstaltninger til at forene arbejds- og familieliv på privat plan?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Med hensyn til forskelsbehandling af mænd og kvinder i forbindelse med lønnet arbejde er der allerede vedtaget grundlæggende lovgivning, herunder visse direktiver, der skal sikre lige behandling med hensyn til løn, ansættelse, faglig uddannelse, forfremmelser og arbejdsbetingelser.
Desuden har Kommissionen og Eurostat ansvaret for at overvåge situationen inden for denne sektor i de forskellige dele af EU. Det er klart, at for at kunne udforme politikker er der grundlæggende behov for data af høj kvalitet, der dækker hele EU. Her glæder det mig at kunne erindre om den aftale, som for nylig blev indgået mellem Rådet og Parlamentet om oprettelse af et europæisk institut for ligestilling, der netop skal arbejde inden for dette område.
Med hensyn til modernisering af arbejdsmarkedslovgivningen kan Rådet kun indføre foranstaltninger på grundlag af et forslag til lovgivning fra Kommissionen. Men Rådet anvender også mere åbne metoder til koordinering under den europæiske beskæftigelsesstrategi. På dette politikområde fokuserer vi i øjeblikket vores opmærksomhed på Kommissionens meddelelse for nylig om flexicurity, hvori man specifikt nævner ligestilling mellem kønnene som et af de mulige fælles principper, der skal vedtages for EU.
Vi glæder os ligeledes over, at man på Det Europæiske Råds møde i foråret 2007 aftalte, at der skal oprettes en familiealliance, der skal fungere som platform for udveksling af synspunkter og viden om god praksis og politikker for familier.
Med hensyn til spørgsmålet om indførelse af sikkerhedsklausuler vedrørende barselsbeskyttelse og foreningen af arbejde og familieliv inden for den private sektor glæder det mig at kunne nævne de vigtige direktiver, der allerede er vedtaget om barselsorlov og barselsbeskyttelse og beskyttelse af nyfødte på arbejdspladsen.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne takke formanden for Rådet for at have ridset de velkendte ligestillingsforanstaltninger op. Mit spørgsmål er, om Kommissionen i dag fordømmer den positive forskelsbehandling, som findes i visse medlemsstaters lovgivning, hvor der f.eks. er lavere pensionsalder for mødre, da den har indbragt disse stater for EF-Domstolen. Agter Rådet at vedtage en accept af denne positive forskelsbehandling?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) En grundig gennemlæsning af programmerne for de tyske, slovenske og portugisiske formandskaber vil vise, at arbejdsmarkedsspørgsmål, navnlig vedrørende ligestilling mellem kønnene og beskyttelse af familien, står meget højt på vores prioriteringsliste.
I samarbejde med Kommissionen og hver især inden for vores ansvarsområde skal vi naturligvis fremlægge foranstaltninger, der kan være mere gavnlige, og som er udtryk for vores prioritering af sociale og arbejdsmarkedsmæssige spørgsmål. Disse spørgsmål er væsentlige i et moderne samfund som EU under hensyntagen til EU's og medlemsstaternes respektive kompetenceområder.
Jeg kan forsikre det ærede medlem om, at social- og arbejdsmarkedsspørgsmål, navnlig vedrørende beskyttelsen af familien, er prioriteringer for alle tre formandskaber, og i øjeblikket for det portugisiske formandskab. Jeg håber, at vi ikke vil have skuffet hende på dette område, når vi når frem til december.
DanutBudreikait
(LT) Helt tilbage i 1975 vedtog EU retsakter med forbud mod diskrimination på lønområdet og med krav om, at mænd og kvinder skulle have lige løn for lige arbejde. Der er allerede gået 30 år, men disse retsakter er endnu ikke blevet gennemført. Jeg vil gerne høre, hvad Rådet mener. Kan medlemsstaterne selv vælge, hvilke akter de vil gennemføre, og hvilke de ikke vil? Hvordan er situationen i Portugal?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg vil gerne endnu en gang påpege, hvilke ting der henhører under EU's kompetence, nemlig politik og lovgivning, og hvad der er medlemsstaternes ansvarsområde - det skal man tage hensyn til - og jeg vil gerne sige, at ligestilling mellem kønnene er et vigtigt spørgsmål for Portugal.
Jeg må også sige, at i EU, og det gælder især i den nye reformtraktat - som det allerede fremgår af forfatningstraktaten - er ligestilling for os et grundlæggende spørgsmål inden for den europæiske integration og en del af EU's acquis med de grundlæggende principper, der bestemt altid vil være at finde blandt vores prioriteringer.
Formanden

Om: Palæstina
Hvad er Rådets nuværende holdning til direkte kommunikation med de valgte repræsentanter for det palæstinensiske folk, der er ansat i den offentlige administration i Gaza?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! Jeg vil gerne erindre Parlamentet om, at Rådet i sine konklusioner af 23. og 24. juli 2007 gentog sin fulde støtte til præsident Abbas og regeringen under ledelse af premierminister Fayyad.
Rådet bekræftede på ny sin holdning til begivenhederne i Gaza: Den eneste måde, hvorpå Palæstinas nationale mål kan nås med fredelige, lovlige og demokratiske midler, er gennem forsoning og national enhed baseret på fredsprogrammet, som præsident Abbas har udformet.
Rådet erklærede også, at EU er modstander af enhver form for deling af de palæstinensiske områder og bekræftede, at EU er parat til at samarbejde med alle palæstinensiske parter, hvis politik og handlinger afspejler kvartettens principper.
EU genoptog forbindelserne med institutionerne inden for Den Palæstinensiske Myndighed. Vi begyndte at yde direkte økonomisk og teknisk bistand til den palæstinensiske regering. I sine konklusioner af 23. og 24. juli bekræftede Rådet på ny sit løfte om at hjælpe med at etablere institutionerne og økonomien i den kommende palæstinensiske stat og understregede behovet for at udvikle økonomien fuldt ud i de besatte palæstinensiske områder, herunder ved at fremme samarbejdet med den private sektor i Palæstina.
Rådet bekræftede sin støtte til det civile palæstinensiske politi ved at remobilisere EUPOL COPPS-missionen. Kommissionen opfordrede også Israel til at skabe de nødvendige forudsætninger for en sådan mission.
Chris Davies
(EN) Lige siden valgene i de palæstinensiske områder har det været EU's politik at nægte at tale med de valgte repræsentanter, der har forbindelse med Hamas. Hver gang Hamas har taget et skridt, der kunne fortolkes som gående i vores retning, har vi smækket døren i for næsen af dem.
Af samtaler, jeg har haft med nogle af rådsformandens kolleger i Lissabon, ved jeg, at der er medlemmer af hans regering, der mener, at denne politik har været en katastrofal fiasko. Men i dette tilfælde må han tale for Rådet og forsvare det uforsvarlige. Kan han fortælle Parlamentet, på hvilken måde Rådet mener, at dens politik har vist sig at være en succes?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg vil gerne påpege, at fredskvartetten for Mellemøsten mødtes for nylig i Lissabon. Vi har tillid til og tror på, at vi kan udforme foranstaltninger inden for rammerne af kvartetten og ligeledes inden for rammerne af EU, der kan bidrage til at skabe fremskridt for fredsprocessen i Mellemøsten. Situationen der har været uændret i mange år, og vi ved, at det er en kompliceret og vanskelig situation, der ikke kan løses fra dag til anden.
Men vi mener, at de politiske forudsætninger måske nu er til stede, så vi kan gøre positive fremskridt. Det portugisiske formandskab ønsker at arbejde i den retning, og det samme gælder Rådet for Den Europæiske Union.
Vi skal benytte os af tidspunktet og gribe denne mulighed. Vi skal udnytte den politiske sammenhæng og få mest mulig ud af fornemmelsen af, at det haster med en løsning på dette problem, som efter vores mening er til stede i øjeblikket inden for fredsprocessen i Mellemøsten. Vi skal være realistiske og alligevel bevare optimismen, og vi må ikke tænke på at give op.
David Martin
(EN) Lad mig omformulere hr. Davies' udmærkede spørgsmål. Mener Rådet, at vi kan gøre fremskridt i Mellemøsten uden at bringe Hamas til forhandlingsbordet? Medmindre Hamas er med i drøftelserne, kan kvartetten mødes så meget, den har lyst, men der vil ikke komme nogen løsning. Accepterer Rådet, at det en skønne dag bliver nødt til at sætte sig ansigt til ansigt med Hamas for at løse op for denne situation?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Som De ved, aftalte Rådet principper og politiske retningslinjer for fredsprocessen i Mellemøsten, som det agter at holde fast i; det tror på disse principper og på de politiske retningslinjer, der skal forme dets politiske indsats, og det har til hensigt at holde fast i dem.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 4.
Om: "Aid for Trade"
Det finske og det tyske formandskab skal have ros for at have prioriteret strategien "Aid for Trade".
Hvilke foranstaltninger agter det portugisiske formandskab at træffe for at sikre, at finansieringen af den handelsrelaterede støtte fra Kommissionen og især fra medlemsstaterne fortsætter i den rigtige retning mod målet om en milliard euro årligt i 2010? Har formandskabet klarlagt, eller vil det søge at klarlægge de enkelte landes finansielle forpligtelser i forhold til dette mål om en milliard euro?
Hvordan vil det portugisiske formandskab sikre, at medlemsstaterne og Kommissionen yder tilstrækkelig bistand til de aspekter af den handelsrelaterede støtte, som WTO's taskforce for "Aid for Trade" identificerede i 2006, såsom handelsrelaterede tilpasninger og infrastrukturer, der falder uden for definitionen af handelsrelateret støtte og derfor uden for målet om 2 milliarder euro?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Det portugisiske formandskab er fast besluttet på at fortsætte det finske og det tyske formandskabs vellykkede arbejde og gennemføre konklusionerne om "Aid for Trade", som Rådet vedtog den 15. maj 2007, navnlig vedrørende færdiggørelsen af EU's strategi for "Aid for Trade" i tide, så den kan medtages i WTO's næste samlede evaluering af "Aid for Trade", der skal foretages i november 2007.
Et af formandskabets mål er rent faktisk at nå frem til en aftale om EU's strategi for "Aid for Trade" på Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) møde, herunder en skitse over de specifikke skridt, der planlægges for at nå de to milliarder euro, som er aftalt for den handelsrelaterede bistand frem til 2010, navnlig den ene milliard euro fra medlemsstaterne til opfyldelse af behov, der er identificeret af udviklingslandene.
Formandskab har tillid til, at dette mål vil blive nået. Strategien sigter også mod at yde et bidrag til den mere overordnede dagsorden for "Aid for Trade" og til definitionen af de foranstaltninger, der skal gennemføres.
Derfor forelagde det portugisiske formandskab den 5. juli 2007 et udkast til EU's strategi for "Aid for Trade", der nu diskuteres i de relevante sammensætninger af Rådet. Udkastet til strategi skal ses i sammenhæng med opfølgningen på de anbefalinger, som WTO's taskforce for "Aid for Trade" fremlagde i 2006.
David Martin
(EN) Jeg er meget opmuntret over rådsformandens svar og ønsker ham alt godt til oktobermødet. Jeg håber, han får en pakke med succes.
Hvis han gør, vil han så overveje hen imod årets udgang at offentliggøre, hvor meget de enkelte medlemsstater har bidraget med i form af handelsbaseret støtte, "aid for trade"? Vi ved, at Kommissionens 1 milliard euro er meget gennemskuelig, og det er indlysende, hvordan den bliver givet ud. Det er ikke så klart, hvor de 1 milliard euro fra medlemsstaterne skal komme fra, om det faktisk sker, og hvem det kommer fra. Vil Rådet overveje at offentliggøre det i november eller december?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg takker hr. Martin for hans opmuntrende og tillidsfulde ord. Formandskabet og Rådet vil træffe hensigtsmæssige foranstaltninger i denne sag i henhold til gældende praksis, betingelser og lovgivningsbestemmelser.
Formanden

Om: Politik for den nordlige dimension
Formandskabslandet Portugal har meddelt, at det vil stræbe efter at fremme EU's samarbejde med landene i Middelhavsområdet. Da EU også har en nordlig dimension, vil jeg gerne vide, hvordan Rådets formandskabsland samtidig vil fremme EU's politik for den nordlige dimension og dens gennemførelse?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! Vi har gennemført politikken for den nordlige dimension siden årets begyndelse på grundlag af to dokumenter, der blev vedtaget på topmødet for den nordlige dimension i Helsinki i november 2006.
Det politiske rammedokument og den politiske erklæring, der blev vedtaget i Helsinki, udgør et vendepunkt for den nordlige dimension, idet de gør politikken til en fælles politik for alle partnerne i den nordlige dimension, dvs. EU, Rusland, Norge og Island. Fælles accept af den nye politik er en nøglemålsætning og omfatter Ruslands fulde deltagelse i alle strukturer og aktiviteter inden for den nordlige dimension.
De andre centrale deltagere og aktører i den nordlige dimension, navnlig de fire nordlige regionalråd og de internationale finansielle institutioner, vil også blive inddraget i processen. Den nordlige dimension udgør nu en permanent platform for diskussioner om nordlige spørgsmål og problemer.
Det portugisiske formandskab vil helt sikkert føre arbejdet på dette område videre. Der er planlagt et møde i styregruppen sidst i september, først i oktober i Reykjavik. Styregruppen sigter mod at skabe kontinuitet mellem ministermøderne og møderne for de højtstående embedsmænd. Der er planlagt et møde for de højtstående embedsmænd under det portugisiske formandskab til afholdelse den 21. november i Rusland.
Som Middelhavsland ser Portugal gerne en mere intensiv og bred politisk diskussion med vores partnere syd for Middelhavet inden for rammerne af Euromed. EU og Euromed-landene har fælles interesser og står over for de samme udfordringer.
Det er i vores egen interesse at udvide EU-samarbejdet med disse lande, navnlig med hensyn til at løse problemerne med migrationsstrømme og samfundsudviklingen. Samtidig skal vi fortsætte arbejdet med at gennemføre den nye politik for den nordlige dimension. Som det er tilfældet med Euromed, kan der opnås en del gennem praktisk samarbejde baseret på godt naboskab, et ligeværdigt partnerskab, fælles ansvar og gennemsigtighed.
Esko Seppänen
(FI) Hr. formand, hr. formand for Rådet! Ruslands rolle er af central betydning for udviklingen af den nordlige dimension. EU's forbindelser med Rusland er vigtige i den henseende. Har formandskabet nogen hensigter om at fremme samtaler med Rusland om partnerskabs- og samarbejdsaftalen i løbet af efteråret?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Som De ved, afholder det portugisiske formandskab i løbet af sin formandsperiode et topmøde med Rusland i Mafra, en by ikke langt fra vores hovedstad, Lissabon. Vi håber på, at vi på dette topmøde skal behandle alle spørgsmål vedrørende samarbejdet og forbindelserne mellem EU og Rusland på det økonomiske, videnskabelige og kulturelle område samt inden for områder, der direkte vedrører den fri bevægelighed for personer inden for det europæiske område.
Vi anser det for vigtigt og strategisk at etablere et forhold til Rusland, der er gavnligt og skaber fordele for begge parter, baseret på fælles principper og værdier.
Formanden

Om: Frontex
Hvilke erfaringer har Rådet gjort med Frontex de seneste måneder, og hvordan evaluerer det tanken om med udgangspunkt i denne at udvikle en ægte europæisk grænsebeskyttelse efter tysk model (Bundesgrenzschutz)?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Det europæiske agentur for forvaltning af det operative samarbejde ved EU-medlemsstaternes ydre grænser, normalt betegnet Frontex, ved forordning (EF) nr. 2007/2004, som jeg nævnte tidligere, skal forbedre den integrerede forvaltning af EU's ydre grænser.
Frontex-agenturets rolle og funktion fastsættes i forordningen, hvor der tages hensyn til, at medlemsstaterne fortsat er ansvarlige for kontrol med og overvågning af de ydre grænser. Frontex-agenturets beføjelser blev for nylig styrket ved godkendelsen den 12. juni 2007 af forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om indførelse af en mekanisme til oprettelse af interventionsstyrker i grænseområder.
I sine konklusioner fra juni 2007 glædede Det Europæiske Råd sig over aftalen om interventionsstyrker i grænseområder og oprettelsen af det europæiske patruljeringsnetværk samt den centrale værktøjskasse med teknisk udstyr, som stilles til rådighed af og for medlemsstaterne.
I øjeblikket foreligger der ingen forslag om ændring af Frontex-forordningen. I Haagprogrammet om styrkelse af frihed, sikkerhed og retfærdighed opfordres Kommissionen til at forelægge Rådet en evaluering af agenturet inden udgangen af 2007. I denne evaluering skal man analysere agenturets funktioner og tage stilling til, hvorvidt det skal tildeles andre ansvarsområder i forbindelse med grænsekontrol.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand for Rådet! For mit vedkommende handlede det mindre om forordningen og mere om visionen. Jeg fremlagde en betænkning her i 1998 - udvidelse og intern sikkerhed - hvor jeg foreslog en europæisk grænsebeskyttelse. Topmødet i Tampere tog denne idé op - ligesom idéen om et politiakademi. Som første skridt i den forbindelse opstod Frontex. Har rådsformandskabet en vision om en videreudvikling af Frontex og indsatsgrupperne hen imod en ægte europæisk grænsebeskyttelse med henblik på fælles beskyttelse af de ydre grænser?
Manuel Lobo Antunes
Jeg tror, at Frontex-agenturet vil udvikle og udvide sine ansvarsområder i overensstemmelse med behovene og naturligvis medlemsstaternes vilje.
Formanden

Om: Forbedring af politisamarbejde
Hvad har det portugisiske formandskab af planer med hensyn til de fremskridt, der er gjort i forbindelse med to vigtige forslag fra Kommissionen, hvis formål er at øge EU-borgernes sikkerhed mod kriminalitet og terror, nemlig endel. om forbedring af politisamarbejdet mellem Den Europæiske Unions medlemsstater ved de indre grænser og endel. om udveksling af oplysninger efter tilgængelighedsprincippet?
Ikke alle dele af disse to forslag er blevet indarbejdet i "Prüm-beslutningen". Er formandskabet derfor ikke enigt i, at medlemsstaternes manglende vedtagelse af disse forslag sender et dårligt signal om den betydning og uopsættelighed, hvormed de tackler udfordringen ved grænseoverskridende håndhævelse af loven?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Formandskabet er enigt i, at en forbedring af det grænseoverskridende samarbejde om retshåndhævelse ikke blot er et vigtigt og presserende spørgsmål, men også en udfordring.
Rådets forslag til afgørelse om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet - den velkendte "Prüm-beslutning" - som Rådet nåede til politisk enighed om i juni 2007, er et betydeligt fremskridt med hensyn til gennemførelsen af tilgængelighedsprincippet og styrkelsen af det grænseoverskridende politisamarbejde, navnlig gennem fælles operationer og bistand ved store begivenheder, katastrofer og alvorlige ulykker.
Formandskabet mener, at "Prüm-beslutningen" bør gennemføres hurtigst mulig for at gøre det muligt at nå konkrete resultater. Formandskab har derfor til hensigt at koncentrere sin indsats om at se, hvilke fremskridt det sker i løbet af de kommende par måneder om Rådets forslag til afgørelse om gennemførelse af "Prüm-beslutningen".
Formandskabet er enigt med det ærede medlem om, at ikke alle punkter i Kommissionens to forslag - et om forbedring af politisamarbejde og et om tilgængelighedsprincippet - er medtaget i "Prüm-beslutningen". Men en betydelig del af Kommissionens forslag om politisamarbejde er omfattet af "Prüm-beslutningen", og formandskabet har ingen grund til at tro, at en genåbning af diskussionen om de øvrige dele vil føre til et andet resultat end det, man nåede i april 2006.
Mens Kommissionens forslag om tilgængelighedsprincippet indeholder generelle principper og omfatter seks datatyper, vedrører "Prüm-beslutningen" kun DNA-data, fingeraftryk og registreringsoplysninger for motorkøretøjer. Formandskabet tror, at en gradvis gennemførelse af tilgængelighedsprincippet er mest realistisk og praktisk og ligeledes en af de metoder, der med størst sandsynlighed vil føre til praktiske resultater på kort sigt inden for det daglige politisamarbejde og til forbedring af EU-borgernes sikkerhed.
Formandskabet mener, at disse praktiske resultater vil sende et stærkt signal om den store betydning, som det grænseoverskridende samarbejde tillægges, idet man så demonstrerer, at der findes muligheder for et praktisk samarbejde, og at dette gennemføres, om end kun delvis. Det betyder ikke, at vi ikke skal videreføre bestræbelserne på at opnå et endnu tættere samarbejde om retshåndhævelse, navnlig gennem de elementer, der er indeholdt i Kommissionens forslag.
Man håber imidlertid, at dette kan gøres på grundlag af de hidtidige resultater og resultaterne af gennemførelsen af "Prüm-beslutningen".
Sarah Ludford
(EN) Hr. formand! Kan Rådet derfor bekræfte, at drøftelserne i Rådet både om tilgængelighedsprincippet og foranstaltningen vedrørende politisamarbejde er blevet suspenderet? De har erkendt, at Prümtraktaten er mindre ambitiøs end nogen af disse to, så har De suspenderet dem? Hvorfor kan Rådet blive ved med at lovgive om ting, der krænker folks privatliv, men ikke komme til bunds i spørgsmålet om politisamarbejde? En af hindringerne herfor er naturligvis manglen på en generel ramme om databeskyttelse. Det tyske formandskab lovede os, at sådan et instrument ville blive vedtaget i år. Gør det portugisiske formandskab aktivt fremskridt herhenimod, og hvad er de væsentligste forhindringer? Rådet og medlemsstaterne må komme videre med praktisk samarbejde om politiarbejde inden for rammerne af en stærk databeskyttelse.
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Det portugisiske formandskab agerer med ambitioner, men også med realisme inden for dette område. Når man ser på de allerede indførte foranstaltninger eller de foreslåede foranstaltninger, ser vi altid på udgangspunktet og vores planlagte mål, og netop inden for området politisamarbejde mener jeg, at vi har gjort bemærkelsesværdige og betydelige fremskridt i forhold til vores udgangspunkt. Måske ikke alle de fremskridt, som mange ønsker at se, men noget er der sket, og noget sker der, hvis medlemsstaterne ønsker det.
Det portugisiske formandskab vil derfor støtte, udvikle og gennemføre de aftalte foranstaltninger, som efter vores mening udgør et positivt fremskridt inden for politisamarbejdet i forhold til situationen tidligere.
Formanden

Om: Den økumeniske karakter af patriarkatet i Konstantinopel
En række omstændigheder viser, at de tyrkiske myndigheder forsøger på at drage den økumeniske karakter af patriarkatet i Konstantinopel i tvivl. Især har udenrigsministeren med erklæringer udtrykkeligt udelukket den mulighed, at den tyrkiske regering vil anerkende den økumeniske status af patriarkatet i Konstantinopel. Det er ligeledes blevet forbudt tyrkiske embedsmænd at indfinde sig ved en reception i patriarkatet, fordi patriarken i indbydelsen var blevet betegnet som økumenisk. Ligeledes hedder det i den nye doktrin om den tyrkiske sikkerhedspolitik, at man bør forhindre forsøg på at ændre på patriarkatets nuværende status, og Tyrkiets øverste kassationsdomstol traf for nylig en afgørelse (26. juni 2007), ifølge hvilken patriarkatet i Konstantinopel ikke har økumenisk karakter, og patriarken er overhoved for den græskortodokse menighed i Istanbul. Rådet bedes besvare følgende:
Er de tyrkiske myndigheders holdning over for patriarkatet i Konstantinopel i overensstemmelse med de politiske København-kriterier og de forpligtelser, som Tyrkiet har påtaget sig som led i tiltrædelsesforberedelserne? Hvilke omgående foranstaltninger vil Rådet træffe over for de tyrkiske myndigheder?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! Rådet har gentagne gange understreget, at det lægger stor vægt på spørgsmålet om trosfrihed i Tyrkiet. Religiøse mindretal og samfund møder stadig problemer i forbindelse med juridisk personlighed, ejendomsrettigheder, skoler, intern forvaltning og uddannelse, opholdstilladelser og arbejdstilladelser til tyrkiske og ikketyrkiske gejstlige samt muligheden for at udenlandske gejstlige kan vælges som ledere af deres trossamfund.
De særlige problemer, som det ortodokse patriarkat står over for, navnlig brugen af den kirkelige titel økumenisk patriark, skal også undersøges i denne sammenhæng. Den situation bør ikke påvirke de rettigheder, der sikres gennem den europæiske menneskerettighedskonvention. Trosfrihed er et grundlæggende område, hvor der hurtigst mulig skal gøres konkrete fremskridt. Der er også behov for konkret handling i form af vedtagelse og gennemførelse af hensigtsmæssig lovgivning i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og retspraksis ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Mere specifikt er en af de kortsigtede prioriteringer i forholdet mellem EU og Tyrkiet vedtagelse af lovgivning, der er i overensstemmelse med de relevante europæiske standarder, og som kan være et svar på alle de problemer, som mindretal og ikkemuslimske trossamfund står over for. På tilsvarende vis skal den sociale tolerance udvikles.
I den forbindelse kan jeg forsikre det ærede medlem om, at spørgsmålet om trosfrihed fortsat vil blive fulgt nøje som led i tiltrædelsesforhandlingerne i forbindelse med kapitel 23 om retsvæsen og grundlæggende rettigheder og med den igangværende reformproces i Tyrkiet og vil blive taget op på alle niveauer, når det er relevant. Det skete på det seneste møde mellem EU's trojka og Tyrkiet, der blev afholdt i Ankara den 4. juni.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Hr. formand, hr. rådsformand! De talte i to og et halvt minut, De konstaterede, at der eksisterer det problem, som jeg gjorde opmærksom på i mit spørgsmål, men De tog ikke klart stilling.
Den 22. august udtalte kommissær Rehn følgende på Kommissionens vegne: "Patriarken og patriarkatet kan og bør frit anvende den kirkelige betegnelse 'økumenisk'". Han sagde videre: "Tyrkiet bør garantere, at ikkemuslimske samfund kan opnå status som juridisk person".
Deler Rådet Kommissionens klare holdning? Hvis ja, hvorfor siger De det ikke ligeud? Hvis nej, hvorfor? Hvem har givet Dem mundkurv på?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. Papadimoulis! Jeg mener, at med hensyn til spørgsmålene om menneskerettigheder i vores forbindelser med Tyrkiet har formandskabet og Rådet udtrykt sig meget tydeligt og været krævende og beslutsomme både nu og tidligere, og det samme vil gælde fremover. Derfor finder jeg det upassende at udtrykke tvivl, forbehold eller skepsis om dette spørgsmål.
Vi vil fastholde vores standpunkt i samtalerne med Tyrkiet, navnlig ved forhandlingerne om Tyrkiets tiltrædelse af EU.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand for Rådet! Vi har allerede drøftet det i mange andre spørgetidsrunder, og jeg vil gerne spørge, hvornår den tyrkiske religionslov egentlig bliver vedtaget. Man gav os allerede tilsagn om det for over et år siden, og der er ikke sket noget. Det er et helt konkret punkt, ikke kun tiltrædelsesforhandlingerne, men også opfyldelsen af de politiske Københavnskriterier. En stat har ikke ret til at blande sig i en kirkes interne anliggender og vilkårligt nægte den enhver form for retsstatus.
Manuel Lobo Antunes
Som det ærede medlem ved, er dette en slags årlig gennemgang af processen for Tyrkiets tiltrædelse af EU. Denne gennemgang eller status over processen finder sted i andet halvår og indebærer en analyse af og diskussion om alle disse spørgsmål på grundlag af rapporterne fra Kommissionen.
Det skal ske igen i år under det portugisiske formandskab og vil være en egnet mulighed, den rette mulighed, for at foretage en drøftelse af disse spørgsmål i Rådet.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 10.
Om: Resultaterne af topmødet mellem EU og Brasilien
Hvordan vurderer Rådet resultaterne af topmødet mellem EU og Brasilien den 4. juli 2007, særlig med hensyn til økonomi og handelsforbindelser?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! Som De ved, blev topmødet mellem EU og Brasilien afholdt i Lissabon den 4. juli med henblik på at iværksætte et bilateralt strategisk partnerskab for at styrke samarbejdet mellem de to parter inden for en lang række områder af fælles interesse.
Man vedtog en fælles erklæring, der dækkede forskellige områder, hvor vores bilaterale forbindelser bør styrkes, og det blev aftalt, at dette partnerskab med Brasilien skal være operationelt og fremadskuende. EU og Brasilien samarbejdede om udarbejdelsen af en handlingsplan, der indeholder praktiske, fælles, koordinerede forslag på områder, der kan bidrage til udformningen af en fælles dagsorden.
Den interessante diskussion omfattede bilaterale forbindelser mellem EU og Brasilien, regionale spørgsmål, navnlig udviklingen i Europa og Latinamerika, men også globale spørgsmål som Doha-udviklingsdagsordenen, reel multilateralisme, klimaændringer, bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse samt energirelaterede spørgsmål.
Med hensyn til handelsforbindelser var Lissabontopmødet ganske vist ikke det rette forum for tekniske forhandlinger, men der fandt alligevel en interessant meningsudveksling sted. Kommissæren for handel, Peter Mandelson, gentog, at opnåelsen af positive resultater ved Doha-udviklingsrunden var og er en prioritering for EU.
Trods de skuffende resultater af det seneste møde i G4-gruppen i Potsdam fortsatte samtalerne i Genève, og ingen ville gå glip af muligheden for at nå frem til en ambitiøs, afbalanceret og omfattende aftale.
Brasilien mente ikke, at der var så stor forskel mellem de to forhandlingspositioner. Et fortsat diskussion og en tættere koordinering vil gøre det muligt at nå frem til en aftale. Begge parter var enige om, at hvis man når frem til en aftale i Doha, vil det bidrage til indgåelsen af en aftale mellem EU og Mercosul.
Med hensyn til klimaændringer og energi henviste begge parter til den internationale konference om biobrændsel, der blev afholdt den 5. og 6. juli i Bruxelles som et skridt i den rigtige retning for at imødegå kritikken af, at brugen af biobrændsel påstås at være skadelig.
I den forbindelse nævnte Kommissionens formand José Manuel Barroso tre væsentlige områder: indførelse af fælles tekniske standarder for et bæredygtigt internationalt marked for biobrændsel, biobrændsel som middel til reduktion af drivhusgasemissioner og indførelse af fødevaresikkerhed.
Præsident Lula kædede diskussionen om klimaændringer sammen med forureningsbekæmpelse og erklærede, at den kombinerede metode på energiområdet, som Brasilien har fulgt gennem de seneste 20 år, havde vist sig at være mere miljøvenlig og miljørigtig end EU's højteknologiske motorer. Desuden afviste han påstandene om trusler mod regnskovene i Amazonas og mod fødevaresikkerheden.
Mairead McGuinness
(EN) Mange tak for den grundige oversigt over de forskellige interesser, vi har drøftet. Det er klart, at landbruget er en af dem, men må jeg spørge, om det kontroversielle spørgsmål om oksekødseksport fra Brasilien til EU blev rejst, såvel som bekymringerne vedrørende standarderne i relation til dette, og om de to parter har fælles synspunkter vedrørende WTO - Doha-runden? Blev spørgsmålet om dobbelte standarder - højere standarder inden for EU sammenlignet med landene udenfor og mere specifikt i dette tilfælde: Brasilien - rejst i forbindelse med disse drøftelser?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Topmødet fandt som nævnt sted på initiativ af det portugisiske formandskab. Det var det første topmøde med Brasilien, og det vil forhåbentlig føre til udviklingen af strategiske forbindelser med landet.
Det var et første initiativ. Meningen var, at man skulle identificere de områder og sektorer, hvor vi gerne vil udvikle tættere forbindelser med Brasilien. Man berørte økonomiske områder, men De forstår sikkert, at de blev berørt i en mere generel og strategisk sammenhæng, idet man fokuserede på de spørgsmål, der står på dagsordenen for samtalerne i Doha-forhandlingsprocessen.
Det er klart, at de mere specifikke spørgsmål vil blive drøftet på et teknisk og mere hensigtsmæssigt plan. I mellemtiden drøftede man samhandelsspørgsmål i almindelighed og de bekymringer, som både EU og Brasilien har på disse områder, med stor åbenhed og ærlighed, hvor de to parter udtrykte deres synspunkter og håbet om, at Doha-forhandlingsprocessen kan bringes til en vellykket afslutning.
Jim Allister
(EN) Jeg opfatter dette svar som et nej til fru McGuinness' spørgsmål; at De ikke gjorde Dem den ulejlighed at presse de brasilianske myndigheder vedrørende den elendige sundhedsstandard i forbindelse med deres oksekødseksport og den totale mangel på sporbarhed med hensyn til deres besætninger.
Det vil komme som en alvorlig skuffelse for landbrugere og forbrugerinteresser i hele Europa, at De, da De havde muligheden, undlod at presse på med dette helt afgørende spørgsmål.
Hvornår vil Rådet få øjnene op for de sundhedsmæssige implikationer for Europas borgere og presse Brasilien til realistisk sporbarhed for deres besætninger?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg tror, at med det portugisiske formandskabs lancering af dette initiativ er alle forudsætninger nu på plads for en åben og ærlig diskussion med Brasilien om alle de spørgsmål, der vil kunne forstyrre vores bilaterale forbindelser, men også de spørgsmål, der kan udvikle og styrke vores forbindelser.
Jeg mener også, at på de områder, hvor EU og Brasilien har forskellige holdninger, er topmødet og det portugisiske formandskabs initiativ et nyttigt værktøj til at åbne og udvide den åbne diskussion, der er behov for om spørgsmål, hvor de to parters synspunkter måske ikke er helt i overensstemmelse.
Formanden

Om: EU-bistand til Estland i forbindelse med fiskeriaftaler med Rusland om Peipsi-søen
Rådet er uden tvivl klar over, at 126 kilometer af grænsen mellem EU og Rusland løber langs Peipsi-søen. Beskyttelsen af Peipsi-søens følsomme økosystem og fiskebestand er koordineret i bilaterale aftaler mellem Estland og Rusland. Imidlertid er der stadig flere tegn på, at fiskebestanden er truet, fordi Rusland ikke overholder aftalerne.
Især bruger russerne snurrevod næsten hele året i stedet for i en meget begrænset, aftalt periode. De russiske markeder frembyder klare beviser på, at de officielle russiske foranstaltninger ikke er tilstrækkelige til at beskytte undermålsfisk af forskellige arter fra Peipsi-søen.
Rusland har under forskellige påskud forsinket forhandlingerne for 2007-efterårssæsonen.
Hvad agter Rådet at gøre for at støtte EU-medlemsstaten Estland i, hvad der hovedsagelig er forhandlinger mellem EU og Rusland om kvoter og forvaltningen heraf i fremtiden?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Hr. formand! Som svar på det ærede medlems spørgsmål om forhandlinger mellem EU og Rusland om kvoter og den fremtidige forvaltning af disse ønsker Rådet at understrege, at selv om den fælles fiskeripolitik specifikt dækker bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, defineres "levende akvatiske ressourcer" i Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik som "tilstedeværende og tilgængelige levende marine akvatiske arter, herunder anadrome og katadrome arter i deres marine levetid".
Desuden paraferede Det Europæiske Fællesskab og Den Russiske Føderations regering den 28. juli 2006 en bilateral aftale om samarbejde om fiskeri og bevarelse af de levende marine ressourcer i Østersøen. Denne aftale skal underskrives og træde i kraft i nærmeste fremtid, så snart Den Russiske Føderation har gennemført sine nationale procedurer for underskrivelsen.
Denne aftale dækker hele farvandet i Østersøen og dettes stræder, men omfatter ikke indre farvande. Uanset aftalens geografiske dækningsområde hedder det i artikel 13, at parterne kan aftale at udvide samarbejdet om forvaltning af anadrome og katadrome arter, men udelukker arter, der lever hele deres livscyklus i indre farvande.
Med den nugældende fællesskabslovgivning kan Rådet kun anbefale, at det ærede medlem retter sit spørgsmål til Kommissionen, så dette spørgsmål kan tages op i forbindelse med den bilaterale aftale mellem De Europæiske Fællesskaber og regeringen for Den Russiske Føderation, så snart aftalen træder i kraft.
Marianne Mikko
(ET) Men jeg er ikke helt tilfreds med svaret i forhold til Peipsi-søen: størrelsesmæssigt er det den tredjestørste sø i EU og den eneste, hvor der drives erhvervsfiskeri. Det er ikke et indre farvand for Estland, men en grænsesø imod et tredjeland, nemlig Rusland. Med hensyn til en forsigtig udnyttelse af fiskebestandene gør Estland som medlem af EU alt, hvad man kan for at sikre bevarelsen af bestandene i Peipsi-søen. Det samme kan man imidlertid ikke sige om Rusland.
Derfor vil jeg alligevel gerne høre fra rådsformanden, hvordan Rådet foreslår, at man påvirker Rusland til at bevare fiskebestandene i Peipsi-søen på samme måde som Estland. Hvilken type specifikt eget ansvar kan De foreslå her i dag som formand for EU? De nævnte Kommissionen, men Deres svar drejede sig mest af alt om havene. Peipsi er en grænsesø i en ganske særlig situation, og der er ikke tale om et indre farvand.
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Det ærede medlem ønsker at fastholde sit spørgsmål, og jeg må desværre sige, at jeg også må fastholde mit svar. Jeg vil, som jeg gjorde ved afslutningen af mit sidste indlæg, anbefale, at det ærede medlem retter sit spørgsmål til Kommissionen.
Formanden

Om: Forbindelserne mellem EU og Bosnien
Rådet bedes give en ajourført redegørelse for de aktuelle forbindelser mellem EU og Bosnien?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Den politiske situation i Bosnien-Hercegovina er inde i en meget vanskelig fase.
Den Internationale Domstols dom i den sag, som Bosnien-Hercegovina i slutningen af februar anlagde mod Serbien og Montenegro om anvendelse af konventionen om folkemord, bragte de modsætninger frem i dagens lys, som så ud til at være mildnet noget efter oprettelsen af Ministerrådet den 9. februar.
EU har sagt til de bosniske myndigheder, at man frygtede, at forværringen af det politiske klima i landet, den tilbagevendende nationalistiske retorik og den manglende politiske vilje til at nå frem til en aftale truede reformprocessen. Bosnien-Hercegovina er nødt til at fungere effektivt som en samlet økonomi og et samlet administrativt område for at sikre fremskridt for borgerne og fremskridt på vejen frem mod EU-medlemskab.
Hvad angår forholdet til EU og stabiliserings- og associeringsprocessen, blev de tekniske drøftelser om stabiliserings- og associeringsaftalen afsluttet i december, idet alle medlemsstaterne gav deres fulde støtte til resultatet af de tekniske forhandlinger om aftalen den 3. maj. De manglende håndgribelige fremskridt i den politiske reformproces er en hindring for at afslutte forhandlingerne om stabiliserings- og associeringsaftalen.
EU's nyligt udpegede højtstående repræsentant og særlige udsending, Miroslav Lajèak, som tiltrådte i begyndelsen af juli, satte sig som sit første og øjeblikkelige mål at skabe et konstruktivt politisk klima og genoprette politistyrken i overensstemmelse med de bekymringer, som bestyrelsen for fredsgennemførelsesrådet og EU's Råd havde givet udtryk for. I denne forbindelse mener EU's højtstående repræsentant og særlige udsending, at der kan opnås fremskridt ved udgangen af denne måned.
Brian Crowley
(EN) Jeg vil gerne takke rådsformanden for hans svar. Snarere end at gennemgå hvert enkelt spørgsmål vil jeg koncentrere mig om spørgsmålet om politireform, for det er det mest presserende i øjeblikket. Er der nogen forslag fra Rådet om at samle et hold af mæglere, der kan gøre det muligt for de forskellige traditioner i Bosnien-Herzegovina at gå sammen og enes om en fælles standard eller kodeks for, hvordan politistyrken skal arbejde? Det eksisterer allerede, når det gælder grænsebeskyttelse, men ikke på den politimæssige side.
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Tak for Deres spørgsmål, forslag og mening. Vi venter naturligvis spændt på at høre, hvilke forslag den nye særlige udsending vil fremlægge om dette spørgsmål om reform af politistyrken i Bosnien-Hercegovina under dette kapitel om politimæssigt samarbejde. Hvis de tog form af et spørgsmål, som den særlige udsending tog op med Rådet, og af en løsning eller et forslag fra den højtstående repræsentant - som arbejder direkte med denne sag, der, som De rigtigt sagde, er grundlæggende for Bosnien-Hercegovinas stabilitet - hvis der blev udarbejdet et sådant forslag, og det blev sendt til os, ville Rådet naturligvis overveje det.
Vi mener, at man bør overveje alle idéer, midler og forslag, som kan bidrage til at nå det endelige og grundlæggende mål om stabilitet og fremskridt i Bosnien-Hercegovina.
Formanden
Spørgsmål nr. 14-16 er trukket tilbage.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 17.
Om: Den Europæiske Revisionsret
Med Maastrichttraktaten fra 1992 ændredes EU's institutionelle ramme betragteligt, og Den Europæiske Revisionsret blev en egentlig EU-institution (artikel 7 i traktaten). Ved at gøre Revisionsretten til en af dens grundlæggende institutioner beviste Den Europæiske Union, at den lægger stor vægt på åbenhed og behovet for at forbedre dens arbejde.
Traktaten om en forfatning for Europa ændrede den institutionelle ramme igen, idet den udelukkede Revisionsretten, som blev lagt ind under "andre institutioner og dens rådgivende organer" i Afsnit IV, Kapitel II, i traktaten.
Det fortsatte arbejde med en ny traktat omfatter ikke planer om at ændre den institutionelle ramme, hvilket vil føre til en forringelse af Revisionsrettens status som EU-institutionernes eksterne revisionsorgan. Kan Rådet begrunde sin afgørelse om at forringe Revisionsrettens status, når Unionen burde øge sin regnskabspligt over for borgerne?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Dette spørgsmål får nok det hurtigste svar på dette møde, for det er ikke op til Rådet at kommentere arbejdet på regeringskonferencen om reformen af traktaterne, der som bekendt begyndte den 23. juli 2007.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr. formand! Jeg mener, at det i allerhøjeste grad er et spørgsmål, som Rådet bør tage op, især fordi vi i øjeblikket taler om en ny traktat, som skal revolutionere det nye EU, og placeringen af Revisionsretten under "andre institutioner og rådgivende organer" er en klar nedgradering af denne institution i borgernes øjne.
Revisionsrettens kontrolopgaver består ikke kun i at overvåge udgifterne og kontrollere, om vores fælles midler - EU's offentlige midler - bliver fordelt rigtigt. Revisionsretten er vagthund for budgetdisciplinen i hele EU, også i Rådet, Parlamentet og Kommissionen. Dens anbefalinger og afgørelser hjælper os alle i vores arbejde. Det skal være klart og entydigt for alle EU-borgere, at Revisionsretten har en stærk position, og det er også den institution, som bekræfter borgernes tillid til EU generelt.
Hvis De ikke mener, at det er en sag for Rådet, så vil jeg gerne vide, hvem det er en sag for, for Rådets område, og det arbejde, der bliver udført i øjeblikket, omfatter også spørgsmålet om at placere Revisionsretten på rette sted, og efter min opfattelse er det rette sted det sted, hvor alle de vigtigste EU-institutioner findes (jeg taler om den nye traktat, som vi er ved at udarbejde i øjeblikket).
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg har naturligvis noteret Deres bekymringer og kommentarer, men jeg er her som Rådets repræsentant. Rådet som sådant har ikke beføjelse til at kommentere arbejdet i regeringskonferencen, hvor medlemsstaterne er samlet for at diskutere bestemte emner netop i deres egenskab af medlemsstater, dvs. som uafhængige suveræne stater, der agerer helt uafhængigt som medlemsstater. Rådet har derfor ikke kompetence til at kommentere dette spørgsmål. Regeringskonferencen har imidlertid sine egne organer, sine egne strukturer og sit eget formandskab, og man vil naturligvis, hvis De ønsker det, notere alle forslag, kritik og råd, som De ønsker at komme med vedrørende arbejdet på regeringskonferencen. Rådet for Den Europæiske Union som sådant har imidlertid som nævnt ikke beføjelse til at kommentere arbejdet på regeringskonferencen i lyset af denne konferences retlige natur.
Formanden
Da spørgerne ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 19 og 20.
Om: Adskillelsen mellem Schengenmedlemsstater og de øvrige medlemsstater
I lyset af udtalelser fra både den irske premierminister, Bertie Ahern, og den britiske premierminister, Gordon Brown, som erklærede, at begge lande måtte bringe adskillelsen mellem Schengenmedlemsstater og de øvrige medlemsstater til ophør, og i lyset af det portugisiske formandskabs prioriteter med hensyn til Schengen bedes Rådet oplyse følgende: hvordan agter det at bløde grænsekontrollen mere op og udvide samarbejdet mellem Schengenmedlemsstater og de øvrige medlemsstater inden udløbet af dets formandskab?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Rådet anmodede på sit møde den 12. og 13. juni 2007 det portugisiske formandskab om at følge tidsplanen for evalueringsbesøgene for Schengeninformationssystemet med henblik på i november 2007 at vedtage de beslutninger, der henvises til i artikel 3, stk. 2, i tiltrædelsesakten af 2003 for de medlemsstater, som tiltrådte EU i 2004 og fik frist indtil udgangen af december 2007 til at ophæve grænsekontrollen ved interne landegrænser og søgrænser og indtil marts 2008 for luftgrænser, så snart alle betingelser var opfyldt. Med hensyn til Irland og Det Forenede Kongerige fastslås det i artikel 4 i protokol nr. 2 til Amsterdamtraktaten, som indføjer Schengen-acquiset i EU's formål, at Irland og Det Forenede Kongerige af Storbritannien og Nordirland, som ikke er bundet af Schengen-acquiset, til enhver tid kan anmode om at deltage i en del af eller alle bestemmelserne i dette acquis. De pågældende medlemsstater har til dato ikke anmodet om at anvende bestemmelserne i Schengen-acquiset vedrørende afskaffelse af personkontrollen ved interne grænser. Eftersom Irland og Det Forenede Kongerige endnu ikke har fremsat en sådan anmodning, kan formandskabet ikke gøre noget med hensyn til denne sag.
Marian Harkin
(EN) Tak for Deres svar. Der har været udtalelser fra den britiske premierminister, Gordon Brown, og den irske premierminister, Bertie Ahern, om, at begge lande gerne ville gøre en ende på adskillelsen mellem Schengen og ikkeSchengen. Men i Deres svar siger De, at der ikke er fremsat nogen formel anmodning fra nogen af disse lande. Har der været en uformel anmodning eller tilnærmelse fra Det Forenede Kongerige eller Irland i dette spørgsmål, og kan De om muligt skitsere for mig, hvordan det kunne være muligt at anvende en del af acquis fra Schengen snarere end det hele?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg kan ikke tilføje noget til dette spørgsmål ud over det, jeg allerede sagde i mit første indlæg. Naturligvis indeholder Schengenaftalen sine egne bestemmelser og artikler om aftalens anvendelse og anvendelsesområde, og vi må følge disse artikler og bestemmelser.
Formanden

Om: Nedsættelse af et EU-Israel-underudvalg om menneskerettigheder
I november 2005 nedsatte EU-Israel-underudvalget om politisk dialog og samarbejde en EU-Israel-arbejdsgruppe om menneskerettigheder.
Vil Rådet overveje at opgradere EU-Israel-arbejdsgruppen om menneskerettigheder til et underudvalg om menneskerettigheder, som mødes mere regelmæssigt end arbejdsgruppen (der indtil februar 2007 kun havde holdt to møder), og som regelmæssigt og systematisk kunne høre civilsamfundets mening i Israel, de besatte palæstinensiske områder og EU for dermed at kunne danne sig et billede af menneskerettighedssituationen i Israel og de besatte palæstinensiske områder?
Manuel Lobo Antunes
EU-Israel arbejdsgruppen om menneskerettigheder, som blev oprettet på mødet i EU-Israel underudvalget om politisk dialog og samarbejde den 21. november 2005, er den platform, som gør det muligt at foretage en regelmæssig, systematisk og dybtgående analyse og gør det muligt for de to parter at debattere menneskerettighedsspørgsmål, som medlemmet ønsker, og som Rådet også ønsker.
Desuden er menneskerettigheder et fast emne på alle niveauer af den løbende politiske kontakt mellem EU og Israel. Civilsamfundets organisationer, som blev nævnt i medlemmets spørgsmål, bidrager allerede i dag til denne dialog.
Proinsias De Rossa
(EN) Helt ærligt, det er ikke noget svar. Jeg spurgte, om arbejdsgruppen, der kun er mødtes to gange siden 2005, ville blive opgraderet til et underudvalg om menneskerettigheder.
Efter 40 års besættelse af de palæstinensiske områder er der helt klart vedvarende overtrædelser af palæstinensernes menneskerettigheder som følge af Israels besættelse af palæstinensiske områder.
Jeg anmoder Rådet om at angive, hvad dets holdning er til at opgradere arbejdsgruppen om menneskerettigheder til et underudvalg, der kunne mødes regelmæssigt og opretholde en form for pres på de israelske myndigheder om at rette sig efter normerne for menneskerettigheder, som vi alle forventer, at civiliserede samfund og demokratier retter sig efter.
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Som jeg allerede sagde, er respekt for og beskyttelse af menneskerettigheder faste emner i dialogen mellem EU og tredjelande.
Det er også et emne, som Rådet er optaget af, og som de forskellige formandskaber for Rådet til stadighed behandler, og det gælder også for det portugisiske formandskab. Portugal er særligt opmærksom på menneskerettighederne på grund af landets egen fortid. Så sent som i går havde jeg lejlighed til at påpege over for nogle medlemmer af Europa-Parlamentet, at vi, fordi vi selv havde diktatur i Portugal indtil 1974, er særligt opmærksomme på alt, hvad der har med demokrati, retsstaten og menneskerettigheder at gøre. Disse emner ligger os særligt på sinde og optræder derfor i vores dialog med tredjelande, herunder Israel. Vi vil altid tage disse spørgsmål med i den regelmæssige dialog, som vi har med de israelske myndigheder.
Formanden

Om: Situationen i Zimbabwe
Den politiske og økonomiske situation i Zimbabwe skal have antaget "livstruende proportioner". Politiet har arresteret over 1300 forretningsdrivende, der nægtede at halvere prisen på deres produkter, således som præsident Mugabes regering havde krævet. Halveringen af priserne førte til panikindkøb i de store forretningskæder. Basisfødevarer som sukker, stegeolie og brød fås nu kun på det sorte marked. Benzinstationerne er tomme. Ifølge øjenvidner har tilhængere af regeringspartiet plyndret mange forretninger. Inflationen, der er verdens højeste, skyldes den stadige trykning af penge, hvormed regeringen betaler tjenestemænd, politifolk og soldater. Ifølge oppositionspartiet MDC prøver regeringspartiet at sikre sig de fattiges stemmer, ni måneder inden præsidentvalget. Repræsentanter for regeringspartiet Zanu-FF skal have afvist en anmodning fra den sydafrikanske præsident, Mbeki, om at komme til Pretoria.
Hvad er Rådets holdning? Vil den kræve, at regeringen tager større ansvar i krisen?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Rådet følger nøje den kritiske politiske og økonomiske situation i Zimbabwe. Rådet drøftede dette spørgsmål på sit møde den 23. april 2007 og fik yderligere oplysninger om problemet på sit møde den 22. juli, altså for ganske nylig.
Rådets strategi har været kendt, lige side de restriktive foranstaltninger blev indført. I 2002 besluttede Rådet at indføre restriktive foranstaltninger over for Zimbabwes ledere, idet man erklærede, at så længe menneskerettighederne fortsat blev overtrådt, ville Rådet anse det for nødvendigt at opretholde restriktive foranstaltninger mod regeringen i Zimbabwe og mod de ansvarlige for sådanne overtrædelser, og for krænkelser af ytringsfriheden, forenings- og forsamlingsfriheden. Desuden erklærede Rådet, at disse foranstaltninger først ville blive ophævet, når betingelserne for at garantere overholdelse af menneskerettighederne, de demokratiske principper og retsstaten var til stede.
Som reaktion på de seneste voldshandlinger og overtrædelser af menneskerettighederne besluttede Rådet den 23. april at udvide listen over personer, som ikke kan få visum. Siden indførelsen af de restriktive foranstaltninger har Rådet forsøgt at inddrage Afrikas multilaterale institutioner. Rådet har systematisk medtaget spørgsmålet om Zimbabwe på dagsordenen for alle møder på ministerniveau med SADC, lige siden foranstaltningerne blev indført. EU har også taget spørgsmålet om Zimbabwe op med FN's menneskerettighedskommission.
Rådet har navnlig rost SADC's initiativ og mandatet til præsident Mbeki til at lette dialogen mellem oppositionen og regeringen samt udnævnelsen af hr. Kikwete som formand for SADC. Rådet ser frem til at se de første resultater af disse afrikanske initiativer. Rådet vil revidere sin holdning, hvis det er passende.
Johan Van Hecke
(NL) Hr. formand! Situationen i Zimbabwe er efterhånden udsigtsløs, og det er en eufemisme. Det internationale samfund, herunder EU, ser desværre magtesløst til.
Jeg ville have stillet Rådet et kort supplerende spørgsmål, for den 8. og 9. december arrangerer det portugisiske formandskab i Lissabon et topmøde mellem Afrika og EU. I de forløbne år har det ikke været muligt, fordi man ikke kunne blive enige om, hvorvidt Mugabe skulle indbydes eller ej. Mit spørgsmål er ganske konkret, og jeg forventer også et konkret svar. Agter formandskabet at indbyde præsident Mugabe til topmødet i Lissabon i december? For det andet, hvordan håber man at tage situationen i Zimbabwe op der?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Som jeg sagde, har EU fulgt situationen i Zimbabwe tæt og har truffet de foranstaltninger, som man har fundet mest hensigtsmæssige i denne forbindelse. Desuden har Det Europæiske Råd altid gjort det klart i konklusionerne af sine møder, at det er strategisk vigtigt for EU at opretholde en global, omfattende og detaljeret dialog med Afrika generelt.
Det er dette mandat, som vi får fra Det Europæiske Råd, som afspejler den interesse for og det engagement i denne globale dialog, som vi må føre med de afrikanske lande, for vi har meget at drøfte og samarbejde med Afrika om. Det er med dette mål og denne hensigt, det portugisiske formandskab vil gennemføre det andet EU-Afrika-topmøde i Lissabon i december. Vi er overbevist om, at dette topmøde vil være til gavn for os og de øvrige medlemsstater, for EU og for Afrika.
Vi skal drøfte immigration, økonomi, handel, energi, klima og naturligvis menneskerettigheder og god regeringsførelse med Afrika, emner, som vi allerede har diskuteret, og som også blev debatteret og diskuteret på det første topmøde i Kairo i 2000 under Portugals sidste formandskab.
Det er et mål, som vi har sat for vores formandskab, og det er et mål, som vi fortsat vil arbejde hen imod i tæt samarbejde med vores partnere både i EU og i Afrika.
Formanden

Om: Den nordlige gasrørledning
Under det tyske EU-formandskab erklærede dets repræsentant, at "Nord Stream" er et projekt, der gennemføres af private virksomheder, som EU ikke har nogen indflydelse på.
Den 15. juli 2007 erklærede den tyske udenrigsminister, Frank-Walter Steinmeier, i et interview til det litauiske fjernsyn, at "Nord Stream" hverken er et tysk eller et russisk, men derimod et transeuropæisk projekt. EU ville være imod projektet, hvis det var til skade for Litauens energipolitiske og økologiske interesser.
Hvilken holdning har det portugisiske formandskab til dette spørgsmål? Er "Nord Stream" et privat projekt eller et EU-projekt? Hvilken position vil det få i EU's fremtidige fælles energipolitik?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Med hensyn til medlemmets første spørgsmål vil Rådet understrege, at det ikke kommenterer forlydender i medierne.
For det andet, og som svar på det andet spørgsmål, vil Rådet minde om, at Nord Stream-projektet er et privat projekt, som bliver udført af Nord Stream AG som et joint venture. Desuden er udviklingen af en rørledning mellem Rusland og Tyskland gennem Østersøen, som Rådet nævnte i sit svar på mundtlig forespørgsel af Nils Lundgren om det russisk-tyske gasrørledningsprojekt i Østersøen, blevet udnævnt til et projekt af europæisk interesse i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1364/2006/EF. For en mere detaljeret forklaring henviser Rådet til besvarelsen på det nævnte spørgsmål.
Hvad angår det tredje spørgsmål vil Rådet påpege, at udførelsen af en ny gasrørledning i Nordeuropa langs denne linjeføring er i overensstemmelse med målsætningen i EU's energipolitik om at forbedre Fællesskabets forsyningssikkerhed. En effektiv diversificering af energikilder og transportruter er nævnt i Det Europæiske Råds fælles handlingsplan fra marts 2007 som et af midlerne til at forbedre forsyningssikkerheden. Fællesskabets acquis vil altid blive anvendt i sin helhed, hvor det er nødvendigt, herunder navnlig fællesskabslovgivningen om miljø, på de dele af gasrørledningen, som opføres på EU's medlemsstaters territorium.
DanutBudreikait
(LT) Jeg synes, det er vanskeligt at forstå, om det er et privat projekt eller et EU-projekt. Gasrørledningen føres gennem Østersøen og ikke bare to, men adskillige lande bliver naboer til den. Der er stor risiko for, at våben på havbunden vil blive udløst. Projektet er ikke startet endnu, men Rusland og Tyskland har allerede ændret linjeføringen.
Jeg vil gerne sige, at det er svært at forstå, hvis projekt det er. Er det et privat projekt eller et EU-projekt? Gasrørledningen føres gennem Østersøen og ikke bare to, men adskillige lande bliver naboer til den. Der er stor risiko for, at våben på havbunden vil blive udløst. Projektet er ikke startet endnu, men Rusland og Tyskland har allerede ændret linjeføringen, fordi man opdagede, at der ligger store mængder våben fra Anden Verdenskrig tæt på Danmark, Finland, Estland og Sverige. Kan det være et privat projekt, når det ikke kun skaber et energiforsyningsproblem - dvs. et gasforsyningsproblem - for nærliggende lande, men også et økologisk problem i Østersøen?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg har ikke meget at tilføje til dette spørgsmål ud over det, jeg sagde i mit første svar, dvs. at gentage vores løfte om, at Fællesskabets acquis vil blive anvendt i sin helhed, hvor det er nødvendigt, og altid i forbindelse med miljøspørgsmål. Jeg håber derfor, at vores udtalelse beroliger og besvarer de bekymringer, som medlemmet gav udtryk for.
Formanden

Om: Mordechai Vanunus dom på seks måneders fængsel
Den 2. juli 2007 blev den tidligere atomtekniker Mordechai Vanunu, der har været pacifist i mere end 20 år, af retten i Jerusalem idømt seks måneders fængsel, fordi han ifølge de israelske myndigheder ikke har respekteret en administrativ afgørelse, der begrænser hans ytrings- og bevægelsesfrihed.
Vanunu blev i sin tid bortført i Rom og ført til Israel, hvor han blev fængslet og anklaget for højforræderi, fordi han havde udtalt sig til Sunday Times om Israels atomoprustning. Han blev for lukkede døre idømt 18 års fængsel, hvoraf de 11 er tilbragt i fuldkommen isolation. Siden løsladelsen i 2004 har han som følge af den nævnte afgørelse været underlagt en række betragtelige indskrænkninger af sin frihed (han må bl.a. ikke have kontakt til borgere fra andre lande end Israel, henvende sig til ambassader eller konsulater, besidde en mobiltelefon, få adgang til Internettet eller forlade staten Israel).
Hvilke foranstaltninger vil Rådet på denne baggrund træffe over for de israelske myndigheder for at reagere mod disse krænkelser af den grundlæggende ytrings- og bevægelsesfrihed?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Som det fremgår af vores svar på spørgsmål,, og, følger Rådets med interesse Mordechai Vanunus sag, navnlig hans situation efter løsladelsen i 2004, som medlemmet nævnte i sit spørgsmål.
Formanden

Om: Fremskridt med direktivet om vikaransatte
Hvad er resultatet af de indledende samråd, som det portugisiske formandskab har holdt med henblik på at opnå enighed om direktivforslaget om vikaransatte?
Forventer formanden at kunne sætte det ændrede direktivforslag til afstemning i Rådet under det nuværende formandskab, og hvilken tidsplan har han fastsat til formelle og uformelle forhandlinger i forbindelse hermed?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg kan oplyse, at det portugisiske formandskab som følge af de indledende drøftelser med medlemsstaterne har besluttet at genoptage drøftelserne om forslaget til et direktiv om vikaransattes arbejdsforhold, som det betragter som et vigtigt element i debatten om flexicurity.
Eftersom Rådet ikke har behandlet denne sag siden 2004, er det vigtigt at foretage en status over den aktuelle situation og overveje de forskellige muligheder. Formandskabet vil inden for kort tid tage initiativ til dette.
Richard Howitt
(EN) Jeg vil gerne takke rådsformanden for de varme ord, han har talt. Flexicurity er faktisk et godt princip, som vi siger her i Parlamentet og i de europæiske institutioner. Men mange mennesker siger, at vi ser en masse fleksibilitet, men hvor er sikkerheden? Direktivet om vikaransatte er en reel prøve på, om vi kan få dette sikkerhedsaspekt. Jeg vil gerne vide, hvad rådsformanden mener er anstødsstenen i øjeblikket inden for Det Europæiske Ministerråd - hvad der forhindrer, at der sker fremskridt. Uagtet formandskabets gode arbejde, hvor sikker er han så på, at Rådet faktisk vil kunne nå til enighed i løbet af vores portugisiske kollegers embedsperiode?
Manuel Lobo Antunes
formand for Rådet. - (PT) Jeg takker medlemmet for hans spørgsmål. Som jeg sagde, er dette en sag, som det portugisiske formandskab vil arbejde med og fremme. Vi har altid sagt, at et formandskabs succes først og fremmest afhænger af formandskabet selv, men at det også er afhængigt af alle medlemsstaternes engagement, samarbejde og vilje til at komme videre. Dette er en sag, som vi ikke vil kunne bringe sikkert i havn uden at have alle medlemsstaterne ved vores side.
Vi håber, at vi under det portugisiske formandskab i det mindste vil kunne gøre et godt fremskridt, selv om vi ikke kan nå til fuld enighed. Vi vil som sagt arbejde videre i den forhåbning, at vores partnere vil være i stand til at acceptere vores idéer og forslag, men samtidig har vi en realistisk holdning til spørgsmålet, for vi ved, at det er en kompliceret debat og et kompliceret emne, som direktivets historie viser.
Hvad angår flexicurity kan jeg oplyse, at det efter Portugals og det portugisiske formandskabs opfattelse betyder fleksibilitet, men også sikkerhed, og at de to ting efter vores opfattelse går hånd i hånd. Mange tak.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)
