Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B7-0303/2011). Bemærk venligst, at vi er 40 minutter forsinket.
Følgende spørgsmål er stilet til Kommissionen.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! Jeg ved godt, at jeg har Dem på min side, når jeg tager dette punkt op, men vil gerne gentage, at det virkelig ikke er acceptabelt, at spørgetiden afvikles på denne måde.
Der er intet parlament i verden, hvor spørgetiden ikke er ukrænkelig. Jeg vil gerne bede formanden om på ny at tage denne sag op med Præsidiet.
Formanden
Det er ikke Præsidiet, hr. Mitchell. Det sorterer under Formandskonferencen, men Swoboda-reformerne vil uden tvivl resultere i forslag om, hvordan man kan håndtere dette. Jeg er enig med Dem. Det er komplet utilfredsstillende, men jeg overtog først formandskabet kl. 19.40, så jeg kan virkelig ikke gøre for, at vi er forsinket.

Om: Hensættelser i det nye budgetudkast til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed
I flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" understreges det, at beskæftigelsesfrekvensen på grund af krisen er faldet til under 69 %, mens arbejdsløsheden er steget til 10 %; hvis det antages, at arbejdsmarkedet stabiliseres i 2010-2011, vil det at nå en beskæftigelsesfrekvens på 75 % i 2020 kræve en gennemsnitlig stigning i beskæftigelsen på lidt over 1 % om året. Samtidig er arbejdsløsheden for unge i alderen op til 25 år tæt på 20 %, mens den fortsatte finanskrise fører til lavere beskæftigelse i stedet for målet om en årlig vækst på 1 %.
På hvilken måde og med hvilke hensættelser ved opstillingen af budgettet agter Kommissionen at styrke indsatsen for at nå målet om vækst i beskæftigelsen i EU på 1 % i gennemsnit allerede fra næste år?
Mener den, at forslagene om nedskæringer på budgettet næste år vil have en negativ indvirkning på de midler, der er til rådighed for uddannelse, faglig uddannelse og fremme af beskæftigelsen i EU i almindelighed?
László Andor
Som bekendt omfatter EU's overordnede mål ifølge Europa 2020-strategien bl.a., at man øger beskæftigelsesfrekvensen til 75 %, hvorved man løfter mindst 20 mio. mennesker ud af fattigdom og social udstødelse, reducerer andelen af unge, der forlader skolen tidligt, til under 10 % og sikrer, at mindst 40 % af den unge generation senest i 2020 vil have færdiggjort en videregående uddannelse.
Kommissionen hjælper medlemsstaterne med at nå disse mål via økonomisk støtte, især Den Europæiske Socialfond, politisk samordning og politisk vejledning på EU-plan i løbet af det europæiske halvår. I den fælles beskæftigelsesrapport for 2011, der bygger på Kommissionens vurdering af medlemsstaternes forslag til nationale reformprogrammer, opfordres de til at forbedre den måde, hvorpå arbejdsmarkedet fungerer, ved at indføre mere beskæftigelsesvenlige skattesystemer og sørge for, at det kan betale sig at arbejde, sikre, at lønningerne afspejler produktivitetsudviklingen, indføre fleksible arbejdsordninger for at fremme den yderligere integration af kvinder på arbejdsmarkedet, sikre, at pensionsreformer omfatter en mere direkte forbindelse mellem senere tilbagetrækning og ret til større pensionsudbetalinger, fjerne incitamentet til, at folk går tidligt på pension, og sammenkæde arbejdsløshedsunderstøttelsen med erhvervskonjunkturerne.
Dette indebærer, at de sociale sikkerhedsnet skal forstærkes i perioder, hvor der er mest behov for dem, sådan som man har set i de sidste par år, samtidig med at man kan spare penge i økonomiske medgangstider. Hvornår man præcis kommer ind i medgangstider beror på en bedømmelse for hvert enkelt land. Forhåbentlig er vi det alle sammen om et par år. Men under de nuværende meget vanskelige omstændigheder er det også vigtigt, at de offentlige arbejdsformidlinger er bedre til at hjælpe med jobsøgning. Vi er også nødt til at begrænse segmenteringen af arbejdsmarkedet. Der er faktisk belæg for, at visse grupper og især dem, der er ansat på midlertidige eller usikre kontrakter, har været meget hårdt ramt af krisen. Det er grunden til, at Kommissionen har opfordret medlemsstaterne til at indføre tidsubestemte kontrakter med en gradvis udvidelse af retten til beskyttelse.
Selv om Den Europæiske Socialfond er lille i sammenligning med de nationale offentlige budgetter, har den hjulpet medlemsstaterne igennem den seneste økonomiske krise. I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om budgetrevisionen og konklusionerne i den femte rapport om social samhørighed findes der i Europa 2020-strategien både et klart sæt fælles prioriteringer og nogle rammer til identifikation af finansieringsprioriteringer efter 2013 i forlængelse af målene om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder udvikling af menneskelige ressourcer. Kommissionen vil fremlægge sine forslag til den næste flerårige finansielle ramme i slutningen af juni.
Med hensyn til budgettet for 2012 vil jeg gerne påpege, at det budgetudkast, der blev vedtaget af Kommissionen den 20. april, er i overensstemmelse med Rådets konklusioner den 24. og 25. marts, hvor der står, at den finanspolitiske indsats skal suppleres med vækstfremmende strukturreformer. I det øjemed vil medlemsstaterne iværksætte foranstaltninger med henblik på at satse på uddannelse og efteruddannelse. Kommissionen har anvendt en restriktiv politik med hensyn til driftsudgifterne med en nominel fastfrysning af Kommissionens driftsudgifter. Kommissionen har dog foreslået at øge sine forpligtelses- og betalingsbevillinger med hhv. 3,7 % og 4,9 % med fokus på udgifter vedrørende Europa 2020-strategien, herunder ESF, programmet for livslang læring, programmet Aktive unge, det syvende rammeforskningsprogram og programmerne for konkurrenceevne og innovation.
Georgios Papanikolaou
(EL) Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar. Jeg vil naturligvis minde om, at arbejdsløsheden, især blandt de unge i Europa, for tiden er tæt på 20,5 % og i nogle tilfælde nu er ude af kontrol. Ifølge de oplysninger, jeg har til rådighed, ligger tallet på 43,5 % i Spanien, og i Grækenland er det - jeg gentager blandt de unge - tæt på 36 %. På baggrund af at denne kritiske situation er en engangsforeteelse, vi ikke kunne have forudset for to-tre år siden, kan vi så forvente en ny indgriben fra Kommissionens side i denne særlige situation - ud over det, De har fortalt os?
Gay Mitchell
(EN) Vil kommissæren overveje en områdebaseret reaktion på beskæftigelsesproblemerne for de unge? Det viser sig, at det er mennesker med forholdsvis lavt uddannelsesniveau, og som måske bor i socialt boligbyggeri og ikke har adgang til uddannelse og socialforsørgelse, der er hårdest ramt af arbejdsløshed.
Der er modeller for lokal udvikling, hvor man er begyndt at gøre noget ved denne problemstilling på et områdespecifikt grundlag. Vil Kommissionen overveje at gøre noget i partnerskab med medlemsstaterne og forsøge at gribe ind i områder med højest arbejdsløshed?
Nikolaos Chountis
(EL) Som vi allerede har hørt, er der massearbejdsløshed blandt de unge i både Grækenland og resten af Europa. Samtidig er de unge, kvinderne og indvandrerne de mest udsatte grupper i samfundet, for så vidt angår vilkårlige handlinger fra arbejdsgivernes side, og hermed mener jeg modstand mod arbejdstagerrettigheder og tilsidesættelse af kollektive overenskomster. Jeg vil derfor gerne spørge kommissæren om, hvilke foranstaltninger han agter at træffe for at beskytte unge arbejdstagere mod ustabile job og vilkårlige handlinger fra arbejdsgivernes side.
László Andor
Billedet i EU er ganske broget. De samlede statistikker - gennemsnitstallene - ser meget dystre ud og er virkelig foruroligende. Det forholder sig dog sådan, at nogle lande klarer sig forholdsvis godt, idet man med held kan bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden selv under en recession. Dette gælder især i Nederlandene og Østrig og til dels også i Tyskland. Lande, der klarer sig dårligere, kan tage ved lære af disse erfaringer.
En succesfuld model har adskillige bestanddele, og der er også adskillige grunde til, at det ikke er lykkedes i de lande, hvor ungdomsarbejdsløsheden er steget til en tredjedel af aldersgruppen. Der er på nuværende tidspunkt en hel del lande - mere end en håndfuld - i sidstnævnte gruppe. Sammenkædningen mellem uddannelse og arbejdsmarked er en absolut central faktor, hvormed man kan gøre uddannelsessystemet mere effektivt - erhvervsuddannelse og muligheder for efteruddannelse er særdeles vigtige punkter - så vi slår til lyd for reformer, der peger i den retning.
Det er klart, at bedre ansættelseskontrakter kan spille en rolle, og derfor har vi i flagskibsinitiativet "En dagsorden for nye kvalifikationer og job" og efterfølgende dokumenter fremhævet problemet med segmentering og har slået til lyd for, at man skal anvende åbne tidsubestemte kontrakter, der måske nok har et bredere anvendelsesområde, men som især kan være til hjælp for den unge generation.
Vi har også slået til lyd for ungdomsgarantier, hvilket man med held har gjort brug af i nogle medlemsstater. En mere udbredt anvendelse af disse ser meget lovende ud. Jeg vil også gerne fremhæve de ungdomsspecifikke ESF-programmer. Jeg har set ganske mange af dem. Jeg tror, at de har stor betydning, især hvor risikoen for marginalisering, for at blive udelukket fra nogle beskæftigelsesmuligheder, er en stor social risiko. Den Europæiske Socialfond kan efter min mening anvendes på en innovativ måde. Der er mange virkelig gode eksempler.
Vi er rede til at udbrede gode projekter, der kan give beskæftigelse og indlæringsmuligheder der, hvor de unge bor, men der er også mange eksempler, som giver muligheder for at tage ud og arbejde i andre lande. Jeg tror på, at vi især i disse tider også skal rette de unges opmærksomhed mod behovet for mobilitet og mulighederne i udlandet. Vi er nødt til at hjælpe med at få kompetencerne op på et højere niveau og udbrede information - Euresnettet er meget nyttigt der, og det er det, Kommissionen direkte støtter - og også fremme mobiliteten, fordi arbejdstilbuddene og de ledige stillinger meget ofte dukker up i andre regioner eller andre lande. Dette bør man i en ung alder ikke se som nogen hindring.
Formanden

Om: Den fælles landbrugspolitik og den flerårige finansielle ramme efter 2013
Der er fortsat stort behov for en velfinansieret fælles landbrugspolitik, der leverer offentlige goder som f.eks. en sikker og bæredygtig fødevareforsyning til EU, sikrer stabile fødevarepriser både ved stalddøren og på butikshylderne og fungerer som fundamentet for en dynamisk økonomi i landdistrikterne - særlig i lyset af de nylige stigninger i energipriserne og de ustabile forhold i visse af verdens regioner.
Kan Kommissionen bekræfte, at en velfinansieret fælles landbrugspolitik, der fastholder sin nuværende andel af EU-budgettet, vil være et centralt element i enhver reform af den flerårige finansielle ramme, eftersom den fælles landbrugspolitik spiller en central rolle, når det gælder om fortsat at levere sådanne offentlige goder?
Om: Finansieringen af den fælles landbrugspolitik efter 2013
Kan Kommissionen bekræfte, at den støtter en stærk og velfinansieret fælles landbrugspolitik i den næste flerårige finansielle ramme?
Dacian Cioloş
Med den fremtidige fælles landbrugspolitik skal man kunne tage de udfordringer op, som landbruget står over for, og her tænker jeg på fødevaresikkerhed, stabilisering af landbrugets indtægter og produktion af særdeles sikre fødevarer af høj kvalitet. Samtidig skal den fælles landbrugspolitik dog leve op til de miljømæssige og territoriale udfordringer og målsætninger i Europa 2020-strategien, mens man også støtter konkurrenceevnen og bæredygtigheden i landbrugssektoren og landdistrikterne.
Kommissionen agter at fremlægge en ambitiøs og omfattende reform af den fælles landbrugspolitik, der vil kræve, at landbrugerne bidrager markant til at nå målsætningerne i Europa 2020-strategien. Den akkumulerede virkning af en såkaldt "greening" af de direkte betalinger og bedre målrettede foranstaltninger vedrørende udvikling af landdistrikter vil betyde, at den fælles landbrugspolitik rummer et mere håndfast og omfattende svar på leveringen af offentlige miljøgoder.
En stærk og ambitiøs fælles landbrugspolitik kræver også et hensigtsmæssigt EU-budget. Med henblik herpå skal Kommissionen fremlægge sine lovgivningsmæssige forslag til den næste flerårige finansielle ramme i slutningen af juni 2011. Derefter vil Kommissionen fremlægge sine forslag til en reform af den fælles landbrugspolitik i anden halvdel af 2011 for at sikre, at vi kan samordne forelæggelsen af lovgivningsmæssige forslag på budgetniveau under samtidig hensyntagen til vores ambitioner for den fremtidige fælles landbrugspolitik.
Seán Kelly
(EN) Bare et kort opfølgende spørgsmål. I meddelelsen om den fælles landbrugspolitik på vej mod 2020 står der, at man kun kan nå alle målsætningerne i den fremtidige fælles landbrugspolitik "hvis den offentlige støtte til landbrugssektoren og landdistrikterne bevares". Dette nævnte kommissæren selv. Hvordan foreslår han, at man skal sikre, at denne støtte til den fælles landbrugspolitik bevares i EU's nye flerårige finansielle ramme?
Liam Aylward
(EN) Som kommissæren ved, er der rigtig store omkostninger forbundet med at levere offentlige goder og sørge for fødevareforsyningssikkerhed. Landbrugerne skal vide, at de får et rimeligt udbytte af deres anstrengelser. De skal også kunne planlægge fremadrettet.
På denne baggrund og med henblik på at få skred i forhandlingerne om den fælles landbrugspolitik hvornår forventer Kommissionen så at kunne løfte sløret for de detaljerede forslag til den næste flerårige finansielle ramme og budgetbevillingerne til den fælles landbrugspolitik? Jeg mener, det er bydende nødvendigt, at vi hurtigst muligt får dette at vide, fordi vi som parlamentsmedlemmer famler noget i blinde, idet vi ikke ved, hvilke midler vi vil kunne disponere over.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Ud fra det, kommissæren har sagt, virker det til, at der kommer til at ske særdeles vidtrækkende ændringer af den fælles landbrugspolitik. Mit spørgsmål i den anledning er som følger: Vil der blot være tale om kvalitative ændringer, eller er der planer om, at der også sker ændringer f.eks. i den måde, hvorpå der bevilges penge til de enkelte lande? I dag er de midler, der er afsat til landbruget, delt meget forskelligt op mellem de enkelte lande.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Jeg siger hjertelig tak til kommissæren for det svar, han gav. I et globalt indeks over, hvor sårbare landene er for stigninger i fødevarepriserne, er der fire EU-medlemsstater ud af de 40 lande, der ligger øverst i indekset. Jeg betvivler ikke kommissærens bedste intentioner vedrørende budgettet. Men i hvilket omfang vil man med det fremtidige budget kunne indfri både kravene vedrørende fødevarer og de nye miljømæssige ambitioner?
Dacian Cioloş
Der blev spurgt om, hvordan man med budgettet vil kunne reagere på den fødevaremæssige udfordring, samtidig med at man forholder sig til de målsætninger, der er fastsat i EU's traktater vedrørende den fælles landbrugspolitik og i Europa 2020-strategien. Svaret er, at vi vil opnå dette ved hjælp af flere forskellige foranstaltninger, som vi har planer om at iværksætte i forbindelse med denne reform, først og fremmest at forbedre målretningen af det budget, vi råder over, for at sikre en bedre balance mellem betalinger til de forskellige typer landbrug og de forskellige medlemsstater og også anvende budgettet som et incitament til landbrugerne til ligeledes at fremstille produkter til markedet sideløbende med fødevareproduktionen, idet man gør brug af særdeles målrettede former for landbrugspraksis.
Jeg tror, at vi på den måde vil sikre, at den fremtidige fælles landbrugspolitik, der er en sektorpolitik, indeholder svar, der omfatter flere sektorer, og at budgetbevillingen til den fælles landbrugspolitik dermed vil vise og give en reel europæisk merværdi. Vi kan efter min mening på den måde retfærdiggøre et væsentligt budget til den fælles landbrugspolitik og et budget, der er i samklang med de målsætninger, vi har fastsat for denne politik. Det er klart, at den fælles landbrugspolitik og det, de europæiske landbrugere kan levere med hensyn til fremstilling af produkter til markedet, vil stå i forhold til de ressourcer, som vi vil kunne bevilge.
Når vi taler om budgettet, skal vi også tage hensyn til rammerne og den generelle økonomiske sammenhæng, hvori vi drøfter budgettet - det er grunden til, at det i øjeblikket er vanskeligt at sige noget om de faktiske tal. Medlemsstaterne gør en indsats for at reducere deres udgifter, og på europæisk plan er vi også nødt til at kunne målrette de finansielle midler, vi råder over, i retning af reelle prioriteringer og merværdi for Europa. Jeg mener, hr. Kelly, at vi på den måde kan retfærdiggøre et væsentligt budget til den fælles landbrugspolitik ved at nævne de positive ting, som denne politik bidrager med til de europæiske samfund, ikke bare med hensyn til landbrugsproduktion til markederne, men også med hensyn til ikkeomsættelig produktion - produkter, som markederne ikke betaler for. Både med hensyn til betalinger til landbrugerne og med hensyn til den anden søjle - eller via investeringer ved at støtte fremstillingen af lokale varer - vil vi kunne reagere på disse målsætninger.
Forslagene om de flerårige rammer vil som sagt i min indledning komme i juni måned, og først derefter, til efteråret, vil Kommissionen fremsætte sine lovgivningsmæssige forslag. De foranstaltninger, der træffes i Kommissionen, er fuldt ud sammenhængende, idet vi allerede har præsenteret denne politik i brede træk i Kommissionens meddelelse i november sidste år. I slutningen af juni vil Kommissionen fremsætte forslag til de flerårige budgetrammer. På dette grundlag og på basis af den bredt formulerede meddelelse om reformerne vil Kommissionen fremsætte lovpakken til efteråret. På det tidspunkt vil vi bestemt ikke famle rundt i blinde, fordi de flerårige budgetrammer allerede er blevet fremlagt.
Ændringerne af den fælles landbrugspolitik vil derfor ikke blot være kvalitative - dvs. en forbedring af målretningen mod vores målsætninger - men vil også have til formål at fordele betalingerne blandt medlemsstaterne - både i medlemsstaterne selv og i de forskellige typer landbrug - præcis for at gøre bedre brug af de til rådighed stående ressourcer, for så vidt angår de fastsatte målsætninger. Denne afbalancering af betalingerne vil ikke bare være mere retfærdig, men vil også bedre mobilisere de forskellige strukturer i forbindelse med landbrugsproduktion med henblik på at reagere på de nye målsætninger, som vi sætter os, fordi de historiske eksempler på betalinger på basis af forhåndsbevillinger ikke længere er berettiget i den nuværende situation, hvor vi nu fastsætter meget klare målsætninger for den fremtidige fælles landbrugspolitik.
Hvordan vil det lykkes os at sikre et godt forhold mellem fremstillingen af varer til markedet, fødevarer og miljømæssige goder, hr. Niculescu? Vi vil ikke opnå dette ved at forsøge at belaste landbrugerne endnu mere, men snarere ved at forsøge at anvende en del af budgettet som incitament til at fremstille varer ved hjælp af former for landbrugspraksis, hvor man respekterer miljøet, men som ikke nødvendigvis kræver en alt for stor stigning i produktionsomkostningerne. Takket være dette incitament og uden i væsentlig grad at påvirke niveauet for landbrugsproduktion vil de europæiske landbrugere dermed også kunne fremstille varer til markedet. Det er dog klart, at fremstillingen af varer til markedet vil stå i direkte forhold til, hvor stort et budget vi vil kunne bekræfte med henblik på dækning af omkostningerne i forbindelse med denne type landbrugspraksis. Den fælles landbrugspolitik vil på den måde kunne integrere en række aspekter - økonomiske aspekter, miljømæssige aspekter, aspekter forbundet med klimaændringerne og aspekter forbundet med harmonisering af områder i landdistrikterne - i de målsætninger, der er foreslået i denne reform.
Formanden

Om: Innovation og bekæmpelse af klimaændringer
EU's ambitiøse klimamål kræver nye innovative teknologier. Klimatilpasning kan blive en udviklingsløftestang og skabe tusindvis af arbejdspladser og eksport af højteknologi. Den private finansiering af nye samt små og mellemstore virksomheder med høj risiko er imidlertid fortsat lav, og den grønne innovations succes i Europa vil i høj grad være afhængig af offentlig støtte. Af afgørende betydning ifølge OECD er koordineringen på regeringsplan, hvilket i EU indebærer 27 nationale innovationspolitikker og et stort antal EU-programmer (f.eks. genopretningsplanen, SET-planen, NER 300, Europe Innova og midler fra Samhørighedsfonden).
Ville Kommissionen ikke finde det hensigtsmæssigt at lade et horisontalt specialiseret organ varetage ikke blot forenklingen og udviklingen af fælles mål og udvælgelseskriterier, men også underretningen af de berørte parter om EU-støtteprogrammer for grøn innovation?
Vil Kommissionen overveje at indføre nye incitamenter, som f.eks. at uddele en pris for årets klimainnovation?
Dacian Cioloş
Bekæmpelse af klimaændringer er en stor udfordring for Europa, og der skal satses mere på forskning og innovation for at udvikle et samfund, hvor CO2-emissionerne er lave, og som kan stå imod klimaændringerne.
I øjeblikket er der ikke noget enkeltstående specialiseret organ på dette område, og der er heller ikke noget specifikt incitament som f.eks. en pris for årets klimainnovation, som er blevet nævnt. Der er ikke desto blevet gjort en stor indsats for at nå frem til en samordnet tilgang blandt EU's forskellige politikker og programmer.
Europa 2020-strategien og flagskibsinitiativet "Innovation i EU" er blevet vedtaget for at bringe den europæiske økonomi ud af krisen og imødegå de sociale udfordringer, der findes. Investering i forskning og innovation - herunder ny teknologi som f.eks. innovation på miljøområdet - er et centralt punkt i denne strategi, og der er planer om nye finansielle instrumenter med det formål at opnå en væsentlig stigning i de private investeringer og skabe bæredygtig og langsigtet vækst. Som led i initiativet "Innovation i EU" har der som pilotprojekt været forslag om et europæisk innovationspartnerskab med det formål af dække hele innovationskæden, lige fra forskning og udvikling og videre fremad, med henblik på at sikre, at betingelserne er gode nok til, at det kan lykkes at bringe resultaterne af forsknings- og udviklingsindsatsen ud på markedet. Der kan på et senere tidspunkt planlægges andre europæiske innovationspartnerskaber.
For det andet er der i Kommissionens grønbog "Fra udfordringer til muligheder: Mod en fælles strategisk ramme for EU-finansiering af forskning og innovation" forslag om væsentlige forbedringer af det forsknings- og innovationsprogram, der vil være en del af EU's næste flerårige finansielle ramme.
For det første er det tanken at sammenkæde forskning og innovation ved at bringe alle de relevante EU-instrumenter ind i nogle fælles strategiske rammer, der giver mulighed for at indføre nogle virkelig tværgående strategier, der omfatter hele viften af innovationsordninger, lige fra forskning til teknologisk udvikling, demonstrationer og markedet.
Der er desuden et forslag om at sammenkæde EU-finansiering med de store udfordringer, som samfundet står over for, såsom klimaændringer. Formålet ville være at anvende EU-finansiering som løftestang til at opnå flere private investeringer, f.eks. inden for innovation i grønne teknologier.
Endelig stiller man i grønbogen spørgsmålet om, hvordan EU-finansiering kan anvendes til ligeledes at støtte små og mellemstore virksomheder. Kommissionen har anmodet de involverede parter om at fremsende deres bidrag til spørgsmålet i grønbogen senest den 20. maj 2011. Derefter fremlægger Kommissionen sine lovgivningsmæssige forslag til den fremtidige finansiering af denne forskning og innovation på EU-plan hen imod årets udgang.
Spyros Danellis
(EL) Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar. Jeg vil gerne spørge, hvordan han i forbindelse med sin sektor, dvs. landbruget, forstiller sig, at innovation kan hjælpe, når den tages i anvendelse i produktionskæden inden for landbrugsfødevaresektoren, ikke bare med at bekæmpe klimaændringer, men også med at håndtere og forebygge de negative indvirkninger, som vi jo alle har på livet i landdistrikterne.
Dacian Cioloş
Rent praktisk kan vi sikre dette ved at give incitamenter til landbrugerne om at indføre former for landbrugspraksis, som ikke bare respekterer miljøet og kvaliteten af jordbunden, vandet og den biologiske mangfoldighed, men sikrer, at det lykkes for landbrugerne at reducere CO2-emissionerne og fastholde mere kulstof i jordbunden.
Det er vores plan, især i den anden søjle af den fælles landbrugspolitik - herunder investeringsforanstaltninger udformet til at sætte landbrugerne i stand til at modernisere deres drift - at give dem incitamenter til at målrette disse investeringer på en måde, hvor man søger at nedbringe CO2-emissionerne. F.eks. vil graden af offentlig medfinansiering af en traktor med høje eller normale CO2-emissioner ikke være den samme som for en traktor og landbrugsudstyr med lavere CO2-emissioner. Vi bruger dermed den offentlige finansiering som incitament til landbrugerne til at tage dette punkt med i betragtning.
For det andet planlægger vi at udarbejde et instrument, der kan bidrage til en videnbaseret form for landbrug, dvs. en form, som gør, at vi kan bruge resultaterne af forskning, udvikling og innovation - herunder forskning inden for rammerne af den fælles forskningsstrategi - og omsætte alle disse resultater i praksis. Vi vil etablere et netværk af god praksis og innovation på EU-plan, et netværk med deltagelse af forskere, konsulenter, instruktører, landbrugere og fødevareindustrien, for at sikre, at vi kan afkorte kæden fra produktion af viden til udnyttelse deraf i praksis. Vi kan på den måde også - takket være de teknologier og de landbrugsteknikker, der vil blive anvendt af landbrugerne - bidrage ikke bare til at sikre økonomisk konkurrenceevne, men også til at reducere landbrugserhvervets indvirkning på klimaet.
Formanden

Om: Nødvendige ændringer i EU's budget
Med udbruddet af krisen i 2008 steg underskuddet og gælden i EU-landene til historiske niveauer, hvilket har medført øgede låneomkostninger og alvorlige problemer med gældsbetjeningen. Næsten alle EU-landenes regeringer har vedtaget skrappe spareprogrammer, som skærer ned på både statens udgifter og de offentlige investeringsprojekter, hvilket resulterer i en hurtig forringelse af de sociale forhold og udvidelse af den økonomiske afmatning. I betragtning af at EU-budgettet er et potentielt vigtigt udviklingsværktøj, og at det ikke er omstruktureret i nævneværdig grad som reaktion på de nye betingelser med omfattende økonomisk krise og gældskrise, bedes Kommissionen besvare følgende spørgsmål:
Overvejer den at fremsætte forslag om at revidere EU-budgettets overordnede struktur, retningslinjer og størrelse med henblik på at styrke staterne og tackle de sociale konsekvenser af krisen samt bistå med deres udviklingsindsats?
Janusz Lewandowski
Dette spørgsmål til Kommissionen indeholder sådan set en diagnose af den europæiske økonomis reelle helbredstilstand samt recepten. Jeg er til dels enig i både diagnosen og recepten. Ja, vi befinder os i et Europa præget af spareplaner med deraf følgende socialt smertefulde besparelser, som politisk set er dyre og økonomisk set er nødvendige, men til dels udfordrende for det meget skrøbelige opsving i den europæiske økonomi.
Kommissionen er varm tilhænger af finanspolitisk konsolidering som en forudsætning for bæredygtig vækst, men vi er mere end nogensinde bevidste om, hvor følsomt et emne den økonomiske debat nu om "fornyet iværksættelse kontra spareplaner" er, og dette blev drøftet i kollegiet så sent som i dag. I det lange perspektiv - og når man læser 2020-strategien - er dette klart, sådan som det er med den fornyede iværksættelse af strategien for det indre marked, men dette drejer sig om at frigøre potentialet i den europæiske økonomi. EU's budget bør være svaret her og nu, idet vi har brug for vækst og arbejdspladser her og nu.
Dette skyldes EU-budgettets specifikke beskaffenhed, hvor der er fokus på investering. Statsbudgetterne drejer sig fortrinsvis om sociale overførsler, mens EU's budget fortrinsvis drejer sig om investering og derfor kan have en multiplikatoreffekt på beskæftigelsen og væksten, og når vi kigger på forslaget for 2012, er det med konkurrence budgettet til samhørighed, dvs. strukturfinansiering, og forskning og udvikling, der stiger. Det andet område med stigende udgifter er migration. Så denne type udgifter bidrager til vækst og beskæftigelse. Det samme bør på lang sigt gælde for det forslag, vi løfter sløret for i slutningen af juni i forbindelse med det næste finansielle overslag, idet der vil komme meget mere oven i det, jeg har nævnt, vedrørende de energimæssige og transeuropæiske infrastrukturer generelt, som også kan bidrage til vækst og beskæftigelse.
Jeg kan derfor sige, at EU's budget takket være dets beskaffenhed i en tid præget af spareplaner kan være en udløsningsmekanisme til erstatning for de nedskæringer i investeringerne, der normalt sker på nationalt plan. Vi bør derfor udnytte dette potentiale, som EU's budget har, til det yderste.
Nikolaos Chountis
(EL) Jeg vil gerne takke kommissæren for hans svar. Jeg ved ikke, om Kommissionen for tiden drøfter de seneste meldinger i pressen om den græske gæld, hvor man taler om hemmelige møder, gældsomlægning, nye lån og Grækenlands eventuelle afsked med euroen. Samtidig lever vi med de voldsomme konsekvenser, memorandummet har. Uden bæredygtig vækst vil gælden ikke kunne betales tilbage, og økonomien vil ikke blive bedre. Mit spørgsmål er som følger: Hvilke foranstaltninger foreslår kommissæren her og nu i forbindelse med budgettet for at hjælpe lande, der er blevet ramt af krisen, såsom Grækenland?
Janusz Lewandowski
Ja, det må jeg indrømme, men dette har naturligvis så stor betydning, og dette er en så akut problemstilling, at lækagen fra mødet i sidste uge, blev drøftet i kollegiet.
Dette sætter gang i spekulationerne. Når den slags oplysninger bliver lækket, har det sin pris, og det, der kommer ud af denne stadig dårligere atmosfære omkring Grækenland, gør det ikke nemmere for Grækenland. Det er bekymrende for de næste møder om betingelserne for det græske gældsomlægningsprogram og om den græske betingede hjælpepakke. Jeg er imidlertid ikke her for at drøfte det, der skal aftales mellem de pågældende medlemmer af Kommissionen og Den Internationale Valutafond med deltagelse af de græske myndigheder.
Vi kan kun ønske held og lykke med den indsats, man gør i landet, og som formentlig er meget smertefuld politisk set og omkostningskrævende for regeringen, der iværksætter disse foranstaltninger. Jeg må indrømme at lækagen sætter gang i spekulationerne og forværrer vilkårene for et potentielt opsving i Grækenland.
Formanden

Om: Frivilligt europæisk korps for humanitær bistand
Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er gjort i lovgivningsprocessen i retning af at etablere et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand, her i 2011, som er det europæiske år for frivilligt arbejde?
Kan Kommissionen navnlig oplyse, hvilke foranstaltninger der kan forventes truffet på grundlag af den offentlige høring, og hvilke særlige pilotprojekter der er blevet udvalgt på nuværende tidspunkt?
Kristalina Georgieva
Jeg vil forsøge at gøre mit bedste for at gøre mine svar korte.
Lissabontraktaten indeholder en bestemmelse om, at der skal etableres et frivilligt europæisk korps for humanitær bistand med henblik på at fastlægge nogle rammer for fælles bidrag fra unge europæere til de humanitære bistandsaktiviteter i EU. Sidste år, i 2010, evaluerede vi de eksisterende forhold vedrørende frivilligt arbejde ved hjælp af bilaterale møder, undersøgelser og en formålsbestemt konference i september 2010. Som følge heraf vedtog vi den 23. september meddelelsen om iværksættelse af en gradvis tilgang for korpset.
I den første fase dannede vi os et overblik, og det betød, at vi kunne indkredse nuværende mangler, behov og betingelser, så det frivillige korps kan bidrage positivt til EU's humanitære bistand. I år, i 2011, er hovedaktiviteten at videreudvikle tilgangen, herunder et samråd med de offentlige aktører, og hvor der bliver adgang til resultaterne i slutningen af denne måned, maj 2011. For det andet er der et forberedende tiltag, der giver Kommissionen mulighed for at finansiere pilotprojekter rettet mod valg, oplæring og indsættelse af et begrænset antal frivillige i betragtning af vedtagelsen af et forslag til retsakt. For det tredje vil vi foretage en fuld konsekvensanalyse, der vil give os oplysning om de potentielle økonomiske og sociale virkninger af det frivillige korps. Resultaterne af disse aktiviteter vil blive taget med i et forslag til forordning, der vil blive fremsat i 2012.
Resultaterne af samrådet med de offentlige aktører samt de valgte pilotprojekter vil blive fremlagt på den formålsbestemte konference i juni 2011 i Budapest under det ungarske formandskab.
Marian Harkin
(EN) Da vi er under tidspres, hr. formand, og kommissæren har besvaret mit spørgsmål ganske præcist, har jeg ingen opfølgende spørgsmål.
Formanden

Om: Humanitær bistand til Libyen
Hvad er situationen omkring Kommissionens humanitære bistand til oprørerne og den uskyldige civilbefolkning i Libyen og andre nordafrikanske kriseområder? Hvordan vurderer Kommissionens sin indsats på dette område i de seneste måneder?
Om: Civilt og militært beredskab
Konflikten i Libyen har vist, hvor vigtigt det er, at Europa er i stand til at mobilisere en lang række forskellige ressourcer for hurtigt at kunne gribe ind.
Hvordan vurderer Kommissionen fremskridtene med hensyn til EU's evne til at trække på både militære og civile ressourcer på en koordineret måde?
Har forslaget om at oprette et permanent organ til koordinering af både civilt og militært beredskab i EU og medlemsstaterne nydt nogen form for fremme?
Kristalina Georgieva
Siden krisen i Libyen begyndte, har EU levet op til sit ansvar og lindret civilbefolkningens lidelser ved at yde rettidig og væsentlig humanitær bistand.
Indtil nu har Kommissionen bevilget 50 mio. EUR - 40 mio. EUR fra vores budget til humanitær bistand og 10 mio. EUR fra budgetposten til civilbeskyttelse - samtidig med at de 27 medlemslande kollektivt har bidraget med 52 mio. EUR, hvilket bringer det samlede beløb til humanitær bistand fra EU op på 102 mio. EUR. Vi er så absolut i førertrøjen med hensyn til at tage hånd om den libyske befolknings behov.
Vores humanitære midler går til aktiviteter gennemført af partnere, FN-organer, Røde Kors og Rød Halvmåne samt ngo'er. Vores aktiviteter er rettet mod både presserende behov i selve Libyen og behov hos de mennesker, der er flygtet fra Libyen. Indtil nu har 740 000 muslimske migrantarbejdstagere forladt landet for at søge i sikkerhed.
I selve Libyen omfatter vores aktiviteter evakuering ad søvejen af ca. 2 000 civile fra Misrata, fremskaffelse af fødevarer, vand, sanitære forhold og medicinske forsyninger i Misrata og andre områder af Libyen samt midlertidige materialer til fødevarer, da vi forventer, at fødevaresituationen bliver værre i de næste fire til seks uger.
I grænseområderne uden for Libyen støtter Kommissionen forudgående oplagring af nødhjælp. Vi støtter også aktiviteter i Tunesien, Egypten og Algeriet for mennesker, der har forladt Libyen.
EU's civilbeskyttelsesmekanisme er blevet aktiveret to gange. Først for at støtte medlemsstaternes konsulatsaktiviteter med hensyn til at evakuere vores medborgere - 5 800 europæiske borgere er blevet evakueret - og dernæst for at gøre det lettere for migrantarbejdstagere, der var strandet i Tunesien og Egypten, at vende hjem. Vi har sørget for 157 flyafgange fra medlemsstaterne med støtte fra Kommissionen, og vi har også finansieret tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere via Den Internationale Organisation for Migration. I alt er over 56 000 mennesker kommet hjem i god behold. Dette er naturligvis også med til at reducere risikoen for en bølge af migranter i Europa.
Til trods for de igangværende kampe og udbredelsen til en række landsdele i Libyen yder de humanitære organisationer en bemærkelsesværdig indsats med at forhindre en stor humanitær katastrofe. Vores største bekymring på nuværende tidspunkt er fortsat, at adgangen for disse humanitære hjælpearbejdere er begrænset i store dele af Libyen, der kontrolleres af Gaddafi.
Jeg vil gerne forsikre Parlamentet om, at Kommissionen fortsat vil gøre en indsats for at hjælpe de mennesker, der er ramt af denne konflikt.
Bernd Posselt
(DE) Jeg vil gerne sige mange tak til kommissæren for hendes engagement på dette område. Jeg vil gerne understrege dette på det kraftigste. Jeg vil blot gerne stille følgende spørgsmål. Enten i går eller i dag anmodede FN om en våbenhvile, således at man kunne tage sig af de humanitære behov. Når den humanitære bistand rent faktisk frem til Libyens befolkning, og hvor stor en del af landet eller befolkningen har hjælpeorganisationerne efter kommisærens vurdering ikke adgang til?
Sarah Ludford
(EN) I lyset af Parlamentets beslutninger og Rådets konklusioner i december sidste år kan kommissæren så give os sin vurdering af udviklingen siden Barnier-betænkningen i 2006 med hensyn til at etablere en virkelig sammenhængende katastrofeberedskabsmekanisme, dvs. hvor man samler de aktiver, der skal sættes ind humanitært og militært samt ved beskyttelse af civilbefolkningen, og hvor man har en på forhånd udpeget pool af ressourcer fra medlemsstaterne snarere end en ad hoc-tilgang? Er vi ved at få styr på tingene? Kan kommissæren berolige os?
Kristalina Georgieva
Som svar på det første spørgsmål er adgangen til områder i Libyen, hvor der er militære aktiviteter, begrænset, men vi har stadig - takket være de humanitære hjælpearbejderes mod - kunnet nå frem til to ramte befolkningsgrupper i Misrata samt i de omstridte byer i kystområdet. Hvor vi ikke har kunnet nå frem, er i den vestlige del af Libyen, der kontrolleres af Gaddafi.
Vi er også meget bekymret over, at vi nu ser en stigning i antallet af libyere, der flygter ud af landet. Ud af de 740 000 mennesker, jeg nævnte før, er omkring 50 000 libyere, og det er antallet af dem, der stiger, hvilket stiller os en yderligere udfordring med hensyn til at hjælpe disse mennesker. Størstedelen af dem flytter for at bosætte sig i lokalsamfund i Tunesien og Egypten. Vi skal nu finde en måde, hvorpå man kan støtte disse lokalsamfund.
Med hensyn til våbenhvilen har vi opfordret til en våbenhvile for at give mulighed for sikker adgang for humanitær bistand, og vi støtter naturligvis kraftigt FN i så henseende. Jeg kan forsikre om, at vi er i konstant kontakt med FN og UNHCR, således at vi kan komme ind med bistand, når chancen byder sig, sådan som vi nu har gjort det ved talrige lejligheder, f.eks. for så vidt angår Misrata.
Der var faktisk et separat spørgsmål om det samordnede beredskab. Lad mig lige svare på det spørgsmål. Vi har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at fremme arbejdet på den meddelelse om at styrke EU's katastrofeberedskab, som Rådet støttede enstemmigt i slutningen af 2010. Det er faktisk vores hensigt at fremskynde arbejdet med at lægge sidste hånd på denne meddelelse med henblik på at etablere et døgnbemandet europæisk kriseberedskabscenter inden udgangen af dette kalenderår. Det bliver opbygget på grundlag af det nuværende overvågnings- og informationscenter (MIC) og også på grundlag af de kriseteams af humanitære hjælpearbejdere, der var i ECHO. Det får fysisk mulighed for at fungere 24 timer i døgnet alle ugens dage.
I løbet af de sidste år - især i forbindelse med indsatsen ved katastrofen i Haiti, oversvømmelserne i Pakistan og i dag indsatsen i Libyen - har vi opbygget nogle meget stærke og effektive arbejdsrelationer med EU's militære medarbejdere i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil i en sådan grad, at EU's militære medarbejdere nu udpeger forbindelsesofficerer som led i vores humanitære operation, så vi kan sikre, at vi planlægger og udfører tingene som en helhed.
For at svare uden omsvøb: Ja, vi gør fremskridt. På grund af begivenhederne i det seneste år har vi desværre stået i en usædvanlig vanskelig situation i 2010 - og også i år - hvilket har været en meget kraftig tilskyndelse til at få sat skub i dette arbejde.
Formanden

Om: Fiskekonserves som fødevarehjælp
Har Kommissionen medtaget fiskekonserves i de fødevarehjælpspakker, som EU sender til lande, der lider under en humanitær krise? Er Kommissionen ikke enig i, at fiskekonserves er ideelt til fødevarehjælp, da det har et højt proteinindhold og lang holdbarhed og kan leveres med kort varsel?
Kristalina Georgieva
EU er en af de største bidragydere med hensyn til fødevarebistand. Kommissionen har været stærkt opsat på at udvise lederskab med hensyn til at sikre, at dem, der er mest udsat under en krise, har adgang til sikre, tilstrækkelige og næringsrige fødevarer. Kommissionen gennemfører ikke selv hjælpeoperationer. Den yder midler til partnerorganisationer - FN-organer, internationale ngo'er, Røde Kors-organisationerne - eller partnere, der har meget stor erfaring i at foretage hjælpeoperationer blandt de mest udsatte.
Vores gennemførelsespartnere har bemyndigelse til at beslutte, hvilken type fødevarehjælp der er størst behov for under nogle givne omstændigheder. Vi tilskynder dem til mest muligt at købe fødevarer lokalt. Hvorfor? Fordi de dermed yder nyttig bistand til lokale landbrugere, så vi ikke ender med at give mad til folk, samtidig med at vi tager levebrødet ud af munden på de lokale landbrugere, når vi forærer vores egne fødevarer væk. Kommissionen godkender altid disse valgmuligheder og sikrer, at der tages højde for faktorer såsom tilgængeligheden og varernes næringsindhold, den lokale befolknings kostvaner, adgang til madlavningsfaciliteter og udgiftsmæssige betragtninger, herunder transportomkostninger.
På det grundlag bliver der truffet beslutning om den nøjagtige sammensætning af vores fødevarebistand. Dåsemad, herunder fiskekonserves, har helt klart sine fordele, fordi det kan holde sig i længere tid og derfor er egnet i forbindelse med fødevarelagre. Det har også nogle ulemper, som nogle gange har med omkostningerne eller lokalbefolkningens kostvaner at gøre. Så vi skal altid være sikre på, at det, vi gør, er til hjælp for befolkningen på den mest effektive måde.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Jeg vil gerne sige tak til kommissæren for hendes svar, som jeg tager for gode varer. Kommisæren har i sine indlæg flere gange nævnt ernæring, og faktisk opfylder fiskekonserves alle kravene, for det er billigt, har et højt proteinindhold, skal ikke på køl ved transport og skal ikke opbevares køligt på bestemmelsesstedet - og så er holdbarheden naturligvis lang. Og med hensyn til tilberedning er fisken allerede tilberedt. Jeg tænker her navnlig på makrel og sild.
Det, jeg spørger om, er, om kommissæren kan benytte sit kontor til i det mindste at foreslå, at man anvender fiskekonserves. Vi er dem, der finansierer alt dette, og jeg vil gerne have lejlighed til at mødes med nogen fra kommissærens generaldirektorat for at drøfte dette, da jeg kommer fra et område, hvor der er fisk i overflod, men hvor der ingen andre former for arbejde er. Vi skal forsøge at hjælpe vores medborgere og i samme omgang hjælpe andre.
Kristalina Georgieva
Det er et meget fornuftigt synspunkt. Vi er nødt til at se på, at der skal være en høj ernæringsmæssig værdi, og at produktet er nemt at anvende. Samtidig vil jeg gerne advare mod at udvide Kommissionens indgriben til på forhånd at beslutte, hvad fødevarebistanden præcis skal bestå af under nogle givne omstændigheder.
Vi har påtaget os en særdeles vigtig lederrolle i EU, for så vidt angår fødevarebistand, ved at frigøre vores fødevarebistand eller med andre ord ikke stille krav om, at europæisk fødevarebistand skal omfatte fødevarer produceret i Europa. Nogle gange kan landbrugsoverskud fra Europa anvendes til fødevarebistand.
Vi kræver, at fødevarer til mennesker under alle omstændigheder skal være den mest hensigtsmæssige type under de givne omstændigheder. Og hvorfor gør vi så det? Når vi frigør vores fødevarehjælp, giver dette vores partnerorganisationer mulighed for at købe fødevarer lokalt og skabe et incitament for lokale landbrugere. Vi undgår at sende fødevarer fra Europa af sted, mens vi tager levebrødet ud af munden på de lokale landbrugere og så giver udviklingsbistand og faktisk sender endnu flere fødevarer af sted, fordi vi har været ufornuftige i vores tilgang til fødevarebistand.
Jeg kan forsikre om, at man på globalt plan anser det, som Europa har gjort på dette område, for at være det rigtige, og vi får ros fra folk i udviklingslandene og fra vores udviklingspartnere for at have anlagt denne tilgang til fødevarebistand. Når det så er sagt, støtter vi også forudgående oplagring af fødevarer, og i det tilfælde er fiskekonserves særdeles velegnet. Jeg kan forsikre om, at vi bestræber os på at gøre det rigtige. Når det er det rigtige, opfordrer vi naturligvis til, at det bliver gjort.
De skal være særdeles velkommen til at besøge vores kontor - vi er altid meget glade for at interagere med Parlamentet.
Formanden
De har fået et svar, Baroness Ludford. Vil De gerne have, at jeg skal presse på for et tillægsspørgsmål? Er det det? De har fået et svar på Deres spørgsmål.
Sarah Ludford
(EN) Ja, helt bestemt! I Rådets konklusioner i december sidste år talte man om forskellige forslag fra Kommissionen i 2011. Jeg kan ikke hævde at være ekspert på området, men der har ikke stået noget i avisoverskrifterne om disse forslag, og jeg spekulerede på, om der er sket noget. Dette går tilbage til forslag, som er blevet udarbejdet tidligere, bl.a. af kolleger i min politiske gruppe, om en EU-fast track-organisation. Parlamentet opfordrede til en europæisk civilbeskyttelsesstyrke med tanke på at have en form for permanent organ, således at vi ikke fortsat er afhængige af denne fra hånden og i munden-øvelse. Vi ville etablere mekanismerne, således at vi kan gå i aktion meget hurtigt. Kommissæren sagde jo, at vi har gjort fremskridt, men er vi på vej mod den helt ideelle situation?
Kristalina Georgieva
Det, Rådets konklusioner gav os mandat til at gøre, er at arbejde på at etablere en europæisk civilbeskyttelseskapacitet, der er forudsigelig og klar til øjeblikkelig indsættelse på baggrund af, at vores medlemsstater dedikerer nogle moduler, som vi kan mobilisere og transportere derhen, hvor der er brug for dem, så snart katastrofen sker.
Der et faktisk ret imponerende, at vi nu er kommet så langt, for vi har allerede 104 moduler, som medlemsstaterne har registreret hos os, og vi har deres tilsagn om, at vi kan mobilisere og yde bistand på en forudsigelig måde, så længe de ikke har brug for disse moduler til at bekæmpe lignende katastrofer på hjemmefronten.
Vi har stadig noget arbejde tilbage med at identificere manglerne, og hvordan vi kan råde bod på disse mangler. Til det formål vil vi gå klogt og forsigtigt til værks og derefter henvende os til vores omgivelser, der skal give grønt lys, dvs. Rådet og Parlamentet, med henblik på godkendelse af den tilgang, vi foreslår for at råde bod på manglerne.
Det, der udvikler sig hurtigere end forventet sidste år, er oprettelsen af Det Europæiske Kriseberedskabscenter. Jeg kan forsikre om, at det kommer til at gøre en stor forskel, fordi det vil give os mulighed for at sætte skub i arbejdet med scenarieplanlægning - hvilke typer katastrofer, skal vi være forberedt på - og også med modelberegning for de forpligtede medlemsstaternes aktiver.
De ord, der gjorde en forskel, var "frivilligt tilsagn fra medlemsstaterne". Men når først dette tilsagn er givet, tilhører disse aktiver EU, og vi kan disponere over dem.
Formanden

Om: Klimaændringer og landbrugernes rolle
Har Kommissionen overvejet, hvor fremtrædende en rolle landbrugerne bør tildeles med hensyn til kulstofdræn, skove og andre foranstaltninger, når det drejer sig om at bekæmpe et af de største problemer for nutidens miljø?
Hvordan agter Kommissionen at støtte landbrugerne i kampen mod klimaændringer?
Connie Hedegaard
Både landbrug og skovbrug kan naturligvis spille en vigtig rolle med hensyn til at nå EU's klimamål, og ikke-CO2-drivhusgasemissionerne fra landbruget er faktisk inkluderet i EU's byrdefordelingsmekanisme, men emissioner og optag af CO2 i forbindelse med arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (det vi kalder LULUCF) er ikke med i den nuværende reduktionsforpligtelse som vedtaget tilbage i forbindelse med klima- og energipakken i 2008.
Som led i pakken bad Rådet og Parlamentet imidlertid Kommissionen om at vurdere reglerne for medtagelse deraf i EU's reduktionsforpligtelse senest i midten af 2011 og om fornødent udarbejde et forslag til retsakt. Så Kommissionen har planer om at offentliggøre den pågældende meddelelse til sommer, dvs. om meget kort tid.
Medtagelse deraf kunne styrke den miljømæssige integritet af vores klimaforpligtelser og dermed sikre, at alle emissioner og optag er omfattet, samtidig med at man bedre synliggør den indsats, land- og skovbruget gør for at øge kulstofdrænet ved hjælp af bæredygtig arealanvendelsesforvaltning.
Den nuværende fælles landbrugspolitik omfatter instrumenter til imødegåelse af klimaændringerne, hovedsagelig via de mangfoldige fordele mellem landbrugsrelaterede miljøpolitikker og klimatiltag. Søjle nr. 1 indeholder bestemmelser om indkomststøtte til landbrugere, der skal overholde nogle krav med hensyn til krydsoverensstemmelse - et begreb, der omfatter grundlæggende forpligtelser, hvoraf nogle er relevante for klimatiltag. Udvikling af landdistrikterne i søjle nr. 2 stiller mere målrettede klimaændringsforanstaltninger til rådighed for medlemsstaterne.
Sundhedstjekket i 2008 bekræftede klimaændringerne som en af de store udfordringer, der skal tages fat på, og foranstaltninger i forbindelse med skovbrug - f.eks. tilplantning med skov - kan der allerede gives støtte til i henhold til politikken for udvikling af landdistrikter.
En reformeret fælles landbrugspolitik med en grønnere første søjle, hvor man indfører ikkekontraktmæssige og årlige miljøtiltag, der går videre end krydsoverensstemmelse, og en anden søjle, hvor der er større fokus på klimatiltag med støtte fra en faglig landbrugsrådgivningstjeneste, kan formålstilpasses til at hjælpe landbrugere med at forvalte deres arealanvendelsesordninger, så man bidrager til klimatiltag (modvirkning) og også bliver mindre sårbar over for klimaændringer (tilpasning). Det er helt sikkert vores hensigt at nå frem til dette med den kommende fælles landbrugspolitik.
Jim Higgins
(GA) Jeg vil gerne sige tak til kommissæren. Det er klart, at hendes politik går i den rigtige retning. For så vidt angår landbrugets betydning for økonomien i mit hjemland, er den helt klart særdeles stor. F.eks. blev nettooverførslerne fra EU til Irlands landbrugsbudget anslået til 978,3 mio. EUR i 2010. Det er klart, at landbrugerne er villige til at samarbejde med kommissæren vedrørende klimaændringer osv., men de skal have kompensation og penge, hvis vi ønsker at opnå denne form for samarbejde. Det er klart, at de er villige til at samarbejde, men samtidig kan de ikke gøre dette uden kompensation, uden økonomi, uden penge.
Connie Hedegaard
I bund og grund tror jeg, vi er enige. De benytter ordet "kompensation". Jeg foretrækker at sige, at vi skal have den fælles landbrugspolitik til at bevæge sig i retning af, at der vil være noget hjælp til dem, der leverer noget til det fælles gode. Det bliver dermed en meget mere håndgribelig og mere konkret mulighed for landbrugerne til at begynde at gøre noget for klimaet, for vandkvaliteten, eller hvad det nu kan være, således at vi får mere værdi for den støtte, vi giver til landbruget. Det er i hvert fald hovedindholdet i vores tanker i Kommissionen.
Formanden

Om: Ligestilling mellem kønnene ved bekæmpelsen af klimaændringer
Ifølge det globale klimarisikoindeks for 2011 er der stadig seks EU-medlemsstater, der figurerer blandt de 35 lande i verden, der er udsat for størst risiko. Kvinder er særligt sårbare over for klimaændringer, fordi de er hårdest ramt af fattigdom. Ligestilling mellem kønnene er en ufravigelig forudsætning for at realisere målsætningen om en bæredygtig udvikling og 2015-målene, men ifølge eksperterne bliver der i klimapolitikken ikke lagt tilstrækkelig vægt på dette princip. Det er åbenlyst, at der ikke gøres en indsats for at inddrage kvinderne i bekæmpelsen af klimaændringer.
Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at træffe for at sikre, at ligestillingsdimensionen indarbejdes i EU's politik for bekæmpelse af klimaændringer?
Connie Hedegaard
EU har længe været fortaler for ligestilling mellem kønnene. Til støtte for dette har Kommissionen en veletableret praksis for udbredte høringer både i og uden for Kommissionen. Navnlig høringerne af alle Kommissionens tjenestegrene giver mulighed for at overveje ligestillingsaspektet ved alle lovgivningsmæssige forslag og andre initiativer, bl.a. i forbindelse med klimaændringerne.
Kommissionen erkender klimaændringernes alvorlige sociale indvirkning på kvinder samt kvindernes vigtige rolle med hensyn til at bekæmpe klimaændringerne. Kommissionen opfordrede tilbage i oktober 2009 til, at der skulle være en platform, hvor kvinder kunne blive hørt, især i forbindelse med bekæmpelse af klimaændringer.
Herudover arbejder Kommissionen tæt sammen med medlemsstaterne og EU-formandskaberne om at udvikle indikatorer for opfølgningen i EU på de 12 særlig kritiske områder i den såkaldte Beijinghandlingsplan.
I den henseende har Kommissionen i strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015 udpeget udviklingen af indikatorer vedrørende kvinder og miljøet blandt de højt prioriterede områder for det fremtidige arbejde i Det Europæiske Ligestillingsinstitut. Vi forstår også, at det danske formandskab i første halvår næste år gerne vil udvikle indikatorer på dette område med særlig fokus på klimaændringerne. Der skal udarbejdes en rapport af Det Europæiske Ligestillingsinstitut, og Rådet vil kunne vedtage nogle specifikke konklusioner desangående hen imod slutningen af perioden for det danske formandskab.
Så klimaændringer og kvinder er i høj grad på dagsordenen.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Jeg vil gerne sige tak til kommissæren for et fyldestgørende svar. For et par år siden tilkendegav Kommissionen, at den største sikkerhedstrussel nu er klimaændringerne, og at menneskeheden har ca. 10 år til at få vendt om på ændringerne. Personligt har jeg den holdning, at den økonomiske krise, revolutionerne i Nordafrika og nu ulykken i Fukushima har afledt opmærksomheden fra bekæmpelsen af klimaændringerne. Er det også kommissærens indtryk?
Connie Hedegaard
Det er klart, at vi har haft rigtig mange udfordringer i de sidste par år. For så vidt angår f.eks. Nordafrika, må jeg sige, at det - sådan som det lige blev nævnt - der begyndte i Tunesien, bl.a. blev udløst af stigningen i fødevarepriserne der.
Jeg tror, at verden indså, at klimaændringerne ikke er den eneste grund til, at vi har stigende fødevarepriser, men klimaændringerne er en trusselsmultiplikator. Det gør andre former for trusler værre. Det er ikke et spørgsmål om enten eller. Jeg tror dog, at det er ved at gå op for flere og flere lande, regeringer, virksomheder og sektorer, at der er en sammenhæng mellem, hvordan vi imødegår klimaændringerne, og hvordan vi skaber sikkerhed for mennesker.
Formanden

Om: Omkostninger i forbindelse med reduktion af CO2-emissioner i EU
EU stiler efter at nedbringe sine CO2-emissioner med 20 % senest i 2020. En så ambitiøs målsætning må nødvendigvis få konsekvenser for medlemsstaternes økonomi. Allerede på nuværende tidspunkt er der mange virksomheder, som flytter deres produktionsaktiviteter væk fra EU, fordi de ikke er i stand til at dække de omkostninger, der er forbundet med EU's klimapolitik.
Har Kommissionen foretaget fremskrivninger for at evaluere, hvilke konsekvenser en sådan reduktion af CO2-emissioner vil få for EU-medlemsstaternes økonomiske situation?
Hvilke medlemsstater vil navnlig blive påvirket af dette tiltag, og hvad bliver konsekvenserne for deres BNP?
Hvilke omkostninger ville medlemsstaterne blive påført, hvis der blev fastsat en målsætning om en emissionsreduktion på 10 % til 15 % frem til 2020?
Connie Hedegaard
Kommissionen har faktisk allerede svaret på nogle tilsvarende spørgsmål fra medlemmet hr. Ziobro vedrørende udgifterne til at nedbringe drivhusgasemissionerne i EU senest i 2020 og vedrørende spørgsmålet om CO2-lækage tilbage i marts og april 2010.
Det er lykkedes EU at afkoble den økonomiske vækst fra emissionerne. EU's BNP er steget med 45 % siden 1990, mens emissionerne er reduceret med 13 %, inklusive tallene for 2010, hvilket vil sige, at det var efter, vi kom ud af krisen. I samme tidsrum voksede EU's fremstillingsindustri med over 30 %. Disse tal viser, at fortsat vækst kan ske sideløbende med, at man reducerer emissionerne. F.eks. skønner man faktisk, at der mellem 2005 og 2009 blev skabt 550 000 nye arbejdspladser alene i sektoren for vedvarende energi.
For det første vil Kommissionen med hensyn til CO2-lækage gerne understrege, at Parlamentet og Rådet i den seneste ændring af ETS-direktivet har besluttet at tage fat på denne problemstilling ved at tildele en højere andel af gratis kvoter til sektorer og undersektorer, som anses for at udgøre en betydelig risiko med hensyn til CO2-lækage. Kommissionens analyse, der blev offentliggjort i maj sidste år, var en bekræftelse af, at gratis kvotetildeling er et effektivt middel til at gøre noget ved den potentielle risiko for CO2-lækage.
Desuden er risiciene for CO2-lækage blevet reduceret yderligere, da nu over 80 lande, bl.a. alle de nye vækstøkonomier, fører de løfter, de afgav i København, ud i livet og gennemfører deres nationale mål. Jeg må sige, at Kommissionen ingen dokumentation har for, at virksomheder flytter deres produktion ud af EU på grund af EU's klimapolitik.
For det andet har Kommissionen foretaget en detaljeret vurdering af omkostningerne og fordelene ved CO2-emissionsreduktioner for den europæiske økonomi inden for rammerne af den klima- og energipakke, der blev aftalt tilbage i 2008. En ganske ny analyse fra 2010 viser, at omkostningerne ved at opfylde målet om en reduktion på 20 % af drivhusgasserne er faldet med mindst en tredjedel i forhold til analysen fra 2008. Omkostningerne skønnes nu at være 48 mia. EUR, hvilket udgør 0,32 % af det anslåede BNP i 2020. Når det så er sagt, bør man også nævne, at nogle af disse investeringer kommer tilbage igen, f.eks. i form af sparede udgifter til olie.
Ved udarbejdelsen af klima- og energipakken har Kommissionen tilgodeset de forskellige omstændigheder i medlemsstaterne med hensyn til økonomisk udvikling, velstand og energimix. Desuden indeholder klima- og energipakken tre specifikke mekanismer, der skal skabe balance mellem de overordnede omkostninger i alle medlemsstaterne, således at de er fælles om indsatsen på en rimelig og retfærdig måde.
Zbigniew Ziobro
(PL) Mange tak, fordi jeg også fik lov til at stille mit spørgsmål. I betragtning af at det er meget sent, vil jeg dog begrænse mig til én overvejelse. Jeg vil med glæde videregive mine oplysninger til kommissæren om de virksomheder, som er ved at beslutte at flytte produktionen ud af EU's medlemsstater på grund af begrænsningerne i forbindelse med reduktionen af CO2-emissionerne. Hvis jeg fremlægger disse konkrete fakta, vil Kommissionen efter min mening også blive overbevist om, at man må analysere de negative konsekvenser, denne proces har for EU's økonomier.
I betragtning af at CO2-emissionerne ikke respekterer nogen landegrænser, og at emissionerne, efter at produktion er flyttet ud, vil fortsætte, hvilket uundgåeligt har en negativ indvirkning på miljøet, vil EU's økonomi stå som den store taber, da man eksporterer arbejdspladser til udlandet.
Connie Hedegaard
Det er vi naturligvis alle enige om. Det er også grunden til, at vi ved hjælp af benchmarksystemet har sikret, at de sektorer, der er mest udsat for CO2-lækage, vil få næsten alle deres kvoter gratis.
Men lad mig lige korrigere en misforståelse. Jeg synes, vi skal være meget varsomme i EU og ikke tro, at andre ikke gør noget. I sidste uge kom jeg tilbage fra Korea. De indfører også handel med CO2-kvoter nu. De er ved at finde ud af, hvordan de præcis vil gøre det. De begynder med det den 1. januar 2015. Kina er ved at gennemføre kæmpestore pilotprojekter vedrørende handel med CO2. De vil gerne gøre det til et nationalt system i den allernærmeste fremtid. De indfører også miljøafgifter osv.
Jeg kunne henvise til en masse økonomier, som vi konkurrerer med, og som nu har indset, at de også bliver nødt til at føre en ambitiøs miljø-, energi- og klimapolitik. De har også indset, at det i sidste ende vil gavne deres økonomier, hvis de gør det på en intelligent måde.
Formanden
Spørgsmål, som af tidsmæssige årsager ikke er blevet besvaret, vil blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er dermed afsluttet.
(Mødet udsat kl. 20.20 og genoptaget kl. 21.00)
