Forvaltningsinstrument for tildeling af budgetmidler - Midtvejsrevision af den finansielle ramme for 2007-2013 (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om følgende betænkninger:
af Virrankoski for Budgetudvalget om ABB/ABM-metoden som forvaltningsværktøj ved tildeling af budgetmidler;
af Böge for Budgetudvalget om midtvejsrevisionen af den finansielle ramme for 2007-2013.
Kyösti Virrankoski
Hr. formand! Denne betænkning drejer sig om aktivitetsbaseret budgetlægning og forvaltning. Jeg vil gerne takke hele Budgetudvalget for dets faste og konsekvente støtte og ligeledes udvalgets sekretariat og alle, der har bistået mig.
Aktivitetsbaseret budgetlægning (ABB) og aktivitetsbaseret forvaltning (ABM) blev indført under Prodi-Kommissionen med kommissær Kinnock i spidsen. Reformen blev ansporet af rapporten fra en ekstern ekspertgruppe, som havde fået til opgave at undersøge den krise, som den foregående Kommission havnede i. Denne betænkning er en slags midtvejsrevision af de såkaldte Kinnock-reformer.
Målet med ABB og ABM er at tydeliggøre administrationen ved at budgettere tilgængelige ressourcer og menneskelige ressourcer for de enkelte politikområder. Administrationen bør kunne vise de opnåede resultater klart for at synliggøre deres værdi i forhold til inputtet.
Hovedvægten lægges på resultaterne og ikke så meget på, hvordan de er opnået. Tilgangen svarer til den, der anvendes i erhvervslivet.
Systemet kan også udtrykkes enklere. Det er ikke nok, at pengene bliver brugt - eller endog "fyret af" - lovligt eller i overensstemmelse med reglerne, for det er resultaterne, der er bestemmende for kvaliteten af administrationen, ikke de gode hensigter.
Resultaterne viser også, hvor effektiv forvaltning og administration er. Se f.eks. på struktur- og samhørighedspolitikken. Hvis over tre fjerdedele af administrationen og kontrolsystemerne ikke er indført to år og tre måneder efter, at programmeringsperioden er begyndt, kan administrationen ikke betegnes som effektiv. Det kan være både Kommissionens og medlemsstaternes skyld, men faktum er, at administrationen er bureaukratisk og ineffektiv.
ABB og ABM lægger vægt på og fremmer effektivitet. De begrænser bureaukratiet og styrker den retlige status for borgerne og dem, der mærker administrationens forvaltningsmæssige virkninger.
Med aktivitetsbaseret forvaltning lægges der vægt på personligt ansvar, men den giver også handlefrihed. Med et godt administrativt system er der en klar ansvarsfordeling. Forvaltningen har et ansigt på både lavt og højt plan.
Fordi målet med forvaltning er stor produktivitet, bør en leder ikke lægge unødvendige begrænsninger på arbejdet. Kun vigtige regler er nødvendige. Der er ikke behov for overflødige rapporter og unødvendig planlægning.
Denne betænkning er baseret på nye undersøgelser, hvoraf de vigtigste er nævnt i begrundelsen. Hovedkonklusionen i dem er, at gennemførelsen af ABB og ABM har været en succes og har medført en betydelig kulturændring i Kommissionen og samtidig har bidraget til at afklare det personlige ansvar og den personlige ansvarliggørelse samt gjort forvaltningen mere effektiv, resultatorienteret og gennemsigtig.
Der er dog en reel risiko for stigende bureaukratisering. Vi må især vurdere, om den eksisterende årlige planlægnings- og revisionsprocedure omfatter for megen planlægning, navnlig sammenholdt med forelæggelsen og evalueringen af de opnåede resultater.
Vi bør også undersøge, hvordan Kommissionens femårige strategiske mål, dens "regeringsprogram", er kædet sammen med den flerårige finansielle ramme (FFR) og med den årlige politikstrategi. Den årlige politikstrategi forbindes ofte med elementer, der ikke har nogen indlysende sammenhæng med regeringsprogrammet, de femårige strategiske mål og den flerårige finansielle ramme. Det giver generelt problemer med at udarbejde budgettet, fordi ressourcerne er inddraget i revisionen af den finansielle ramme, hvilket Rådet især er kritisk over for. Der har været tydelige eksempler på dette næsten hvert femte år.
Kommissionen har især vanskeligt ved at fastsætte de "negative prioriteringer", dvs. de aktiviteter, der er unødvendige eller mindre væsentlige, og som bør lægges på hylden. Kommissionen vil forhåbentlig være dristigere i sin tilgang til dette.
Det er stadig vanskeligt at vurdere administrationsudgifterne, selv om de er budgetteret separat, fordi administrationen stadig finansieres med funktionelle bevillinger, der omfatter forvaltningsorganer og ofte teknisk bistand i medlemsstaterne. Det er grunden til, at betydningen af at overvåge de menneskelige ressourcer understreges i betænkningen.
Endelig er betænkningen baseret på vores europæiske arv - artikel 15 i erklæringen om menneskets og borgerens rettigheder fra Den Franske Revolution i 1789: "Samfundet har ret til at forlange regnskab af enhver embedsmand for hans styrelse".
Reimer Böge
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! I dag behandler vi midtvejsrevisionen af den finansielle ramme for 2007-2013. Jeg vil endnu en gang minde om, at vi oprindelig blev enige om en række interinstitutionelle erklæringer, som vi i denne betænkning opfordrer til bliver gennemført, og som vi overdrager til det nyvalgte Parlament i form af retningslinjer for Europa-Parlamentets fremtidige optræden under dets forhandlinger i de kommende måneder.
Der var tre vigtige erklæringer, hvor det blev forlangt, at Parlamentet skulle inddrages i fremtidige drøftelser af indtægts- og udgiftspolitikken på en helt ny måde. Derfor forpligtede Kommissionen sig til inden udgangen af 2009 at aflægge beretning om, hvordan den interinstitutionelle aftale fungerer. Kommissionen forpligtede sig også til at forelægge en omfattende og tilbundsgående evaluering af samtlige aspekter ved EU's udgifter, herunder den fælles landbrugspolitik, og indtægter, herunder Det Forenede Kongeriges rabatordning i 2008-2009. Desuden må vi ikke glemme, at Parlamentet vil foretage en midtvejsrevision af mange af de flerårige programmer i 2010.
Alle, der læser dokumenterne fra den offentlige høring, kan konstatere, at medlemsstaterne i modsætning til de øvrige organer, der gav udtryk for deres holdning, forsøger at unddrage sig deres ansvar og den forpligtelse, de har påtaget sig, ved at gå direkte til de efterfølgende finansielle overslag. Jeg kommer lige fra en drøftelse af den såkaldte økonomiske genopretningsplan, og jeg vil gerne sige, at det, der foregår her, med den konstante jagt på margener, der ikke længere er til rådighed, og med nye planer, der tilsidesætter Parlamentets budgetbeføjelser, understreger, at vi ikke kan fortsætte som hidtil. Det er årsagen til, at jeg opfordrer Kommissionen til i efteråret at stille et forslag, som ikke kun omfatter perioden efter 2013, men også omfatter en revision af de finansielle overslag og skaber nye fremtidsudsigter.
I denne betænkning gør vi det klart, at vi først og fremmest vil sætte fokus på eksisterende underskud og det langsigtede perspektiv uden at se så nøje på Lissabontraktatens budgetmæssige virkninger. Derfor blev der i Budgetudvalget med stort flertal stemt for en tretrinstilgang, der omfatter løsning af problemerne med mangler og tydelige underskud i udestående sager, som vi ikke har formået at indgå en aftale om, og præcisering af, at der er budgetposter - de centrale områder i vores politikker - som er kronisk underfinansierede. F.eks. når vi ikke vores mål for forskning og innovation. Under budgetpost 3a og 3b kan vi ikke opnå det, vi ønskede, hvad angår kultur, ungdom, uddannelse og sikring af vores interne og eksterne sikkerhed. Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik er også kronisk underfinansieret.
Det er årsagen til, at vi foreslog Rådet, at vi skulle diskutere manglerne og forhandle om tingene, men ikke i forbindelse med den årlige budgetprocedure. Vores forslag går ud på at løse disse problemer gennem en ambitiøs revision og samtidig forlænge de nuværende finansielle overslag til 2015 eller endog 2016, så vi på lang sigt får den fornødne demokratiske legitimitet i den finansielle ramme. Det kræver, at Kommissionens tjenesteperiode og den periode, som den finansielle ramme omfatter, bringes mere i overensstemmelse med hinanden. Desuden må vi, navnlig i forbindelse med debatten om Den Europæiske Investeringsbank, ikke glemme at sikre, at der ikke findes nogen skyggebudgetter uden for fællesskabsbudgettet.
Til sidst vil jeg sige, at denne betænkning er i overensstemmelse med de betænkninger, som Udvalget om Konstitutionelle Anliggender har udarbejdet. Det er grunden til, at vi siger til Kommissionen og Rådet, at målet om at få en finansiel ramme på fem år, der løber parallelt med Kommissionens tjenesteperiode, ikke er til forhandling. Vi er kun villige til at forhandle om, hvordan vi når vores mål.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Mange tak for disse to betænkninger - som får betydning for det nye Parlament og sandsynligvis for både den nuværende og den nye Kommission - om, hvordan vi skal forhandle, hvilke værktøjer til forvaltning af fællesskabsbudgettet vi råder over, og hvordan det fremtidige fællesskabsbudget skal være.
Her vil jeg gerne lykønske os alle, også Parlamentet og Kommissionen. I løbet af fem år har der været hidtil usete begivenheder. Vi har revideret den finansielle ramme tre gange - hvilket aldrig er sket før - Galileo, fødevarefaciliteten og nu 5 mia. EUR.
Det skyldes netop institutionernes evne til at udnytte den nuværende stramme finansielle ramme bedst muligt til at gøre det, der er behov for.
Kommissionen mærker sig derfor de to betænkninger, navnlig hr. Böges, som vedrører fællesskabsbudgettets fremtidige form. Kommissionen er rede til at forhandle på baggrund af indholdet i Deres betænkning. Vi bekræfter vores forpligtelse til at udarbejde midtvejsrevisionen og evalueringen af, hvordan den interinstitutionelle aftale fungerer. Vi bekræfter, at vi vil gøre det, som vi er blevet pålagt, og som vi er forpligtede til i henhold til den interinstitutionelle aftale, vedrørende en budgetreform inden årets udgang.
I betragtning af det vil jeg gerne takke Parlamentet personligt. Det er nok en af de sidste gange, jeg taler til Dem i Parlamentet, og jeg vil gerne takke Dem for Deres positive samarbejde med mig og for Deres store forståelse lige fra begyndelsen. I disse vanskelige tider har vi været i stand til at opnå fine resultater sammen.
Michael Gahler
Hr. formand! Jeg vil indlede med at sige, at jeg støtter den tretrinstilgang til midtvejsrevisionen, som hr. Bøge har udarbejdet og forelagt. Den giver mulighed for en nøje analyse af vores politiske mål, af de nødvendige ændringer af de redskaber, vi råder over, og af spørgsmålet om finansiering.
Ceterum censeo: Som specialist i udenrigsanliggender vil jeg endnu en gang opfordre til, at den kroniske underfinansiering af udgiftsområde 4 bringes til ophør. Kommissionen har forpligtet sig til at forelægge en evaluering af dette område. Vi ønsker kortsigtede løsninger som led i den nuværende finansielle ramme og brugbare løsninger til den næste finansielle ramme. Bl.a. skal Tjenesten for EU's Optræden Udadtil finansieres behørigt. Vi ønsker et EU, der opfylder sine forpligtelser på området for eksterne forbindelser og kan reagere hurtigt og hensigtsmæssigt på kriser. Vores troværdighed og vores evne til at være en effektiv partner afhænger af det.
Vi bifalder, at den europæiske naboskabspolitik udvides til også at omfatte østpartnerskabet og Middelhavsunionen, hvilket giver partnerne to effektive og pålidelige rammer. Vi må dog finde ud af, om de finansielle ordninger er brugbare i betragtning af vores udenrigspolitiske udfordringer. Vi efterlyser nye lovbestemmelser og tilstrækkelig finansiering i den næste finansielle ramme for samarbejde med tredjelande uden om den officielle udviklingsbistand.
Jeg har endnu et ønske for fremtiden efter Lissabontraktaten. Jeg mener, at al finansiering af foranstaltninger udadtil bør indgå i EU-budgettet. Det gælder både Den Europæiske Udviklingsfond og Athenamekanismen. Vores regeringer skal ikke være bange for at skabe gennemsigtighed på et bestemt område for at gøre det klart, hvor meget vi allerede gør i fællesskab på det europæiske område inden for udenrigspolitik, også og i særdeleshed på det militære område.
Herbert Bösch
ordfører for udtalelsen fra Budgetkontroludvalget. - (DE) Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske Kommissionen med denne meddelelse, som den har forelagt åbent på netop den måde, vi havde forestillet os.
De godt 300 bidrag er værd at følge op på. Det er engagerede forslag, som vil bringe os videre. Jeg er meget tilfreds med, at spørgsmålene om politikkers ansvarlighed, åbenhed og synlighed er omfattet af meddelelsen. Det bliver afgørende. Mit bifald til den foregående taler skyldtes naturligvis spørgsmålet om, i hvilket omfang Rådet kan forhindre Europa-Parlamentet i at kontrollere EU. Med hensyn til Lissabon betyder det, at der, hvis de virkelig får flere rettigheder, ikke vil være nogen parlamentarisk og offentlig kontrol med de 8 mia.
Jeg vil gerne understrege, at jeg er fra et neutralt land. Jeg må kunne fortælle mine vælgere, hvad der sker med pengene. Det kan jeg ikke, selv om jeg er formand for Budgetkontroludvalget. Derfor må disse overvejelser tages i betragtning i fremtiden. Jeg takker for Deres forslag.
Jeg beklager, at denne debat finder sted i et politisk tomrum, fordi vi allerede siger farvel til hinanden og ønsker hinanden held og lykke. Det vil jeg også gøre. Fru kommissær! De har gjort det godt. Tillykke med det!
Paul Rübig
Hr. formand, mine damer og herrer! Europa har formået at skabe et såkaldt nulbudget. Vi er det eneste politiske niveau, der har et nulbudget. Vi råder over 0,89 % af bruttonationalindkomsten, og vi er et godt eksempel på, hvor fornuftigt de europæiske skatteyderes penge kan bruges.
Desuden har vi i en årrække vist, at vores indtægter overstiger udgifterne. Vi har lidt tilovers hvert år og bør i det mindste kunne klare at bruge de penge, der er tilbage, til at skabe europæisk merværdi i fremtiden. Parlamentet og Rådet må blive enige om, hvordan disse penge kan bidrage til europæisk merværdi. Det er meget vigtigt, at disse grundlæggende ting kommer på plads.
Desuden har vi lige haft en debat om Den Europæiske Investeringsbank. Jeg mener, at midlerne, navnlig i krisetider, bør stilles til rådighed hurtigst muligt. Der er behov for omgående tildeling af midler, navnlig på forskningsområdet, som giver fremtidsmuligheder for nye tjenesteydelser og nye varer. Forenkling af administrationen og begrænsning af bureaukratiet er vigtige krav, navnlig for små og mellemstore virksomheder, for de vil gerne gøre forretninger på verdensmarkederne, og det kræver, at vi støtter dem.
I den forbindelse er det afgørende at sætte fokus på udvikling af infrastrukturer mellem medlemsstaterne, og det sker i den økonomiske genopretningsplan - f.eks. Nabucco og andre energirørledninger - for det er muligt at investere hurtigt på dette område. I betragtning af hvor meget stål der er brug for til disse rørledninger, hersker der ingen tvivl om, at vores stålindustri i det mindste på kort sigt kan opnå maksimalt salg og jobsikkerhed. Det bør vi arbejde os hen imod.
Rumiana Jeleva
Hr. formand, mine damer og herrer! Som ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget vil jeg understrege betydningen af midtvejsrevisionen af den finansielle ramme for 2007-2013.
Jeg bifalder hr. Böges betænkning, fordi der i den også påpeges områder, hvor der kræves ændringer og forbedringer, hvorved den baner vej for et mere effektivt EU. I Regionaludviklingsudvalget er vi primært interesserede i, hvordan midlerne til samhørighedspolitikken bliver brugt, da samhørighedspolitikken er en grundlæggende del af budgettet. Vi fastholder vores sædvanlige synspunkt om, at størstedelen af de finansielle midler bør målrettes mod de mindre udviklede regioner, som kræver EU's støtte. Det glæder mig, at der ikke er nogen konflikt mellem betænkningen og vores holdning på det punkt.
Der er nye globale udfordringer med stor territorial betydning. For at de kan overvindes, skal der garanteres tilstrækkelige midler i perioden efter 2013. 0,35 % af EU's BNP er muligvis ikke tilstrækkeligt til, at vi kan nå vores mål. Vi beklager, at vores forslag ikke indgår fuldt ud i betænkningen, men vi glæder os over, at dens konklusion ligger meget tæt op ad vores.
Vi undersøgte også status for strukturfondene, hvor der desværre er utilstrækkelig anvendelse af midlerne i nogle lande. De nationale myndigheder gør sig til en vis grad skyldige i at anvende dem ineffektivt i deres arbejde. Jeg mener, at systemets kompleksitet også er en af årsagerne til den ringe udnyttelsesgrad. Regionaludviklingsudvalget foreslog, at procedurerne blev forenklet, og det glæder mig, at der er en tilsvarende tankegang i hr. Böges betænkning.
Regionaludviklingsudvalget mener, at det er nødvendigt at genoptage debatten om anvendelsen af de midler, der går tabt på grund af N+2/N+3-reglen. Under forhandlingerne om forordningen om strukturfondene for 2007-2013 foreslog Parlamentet, at de uudnyttede bevillinger blev anvendt til operationelle programmer med en højere udnyttelsesgrad. Den idé indgår ikke i Böge-betænkningen, men jeg mener, at vi skal benytte den som udgangspunkt for videre drøftelser.
Til sidst vil jeg takke hr. Böge for hans konstruktive samarbejde og for den fremragende betænkning.
Esther De Lange
Hr. formand! Jeg havde egentlig tænkt mig at tale til Rådet, men jeg forstår, at der ikke er nogen til stede fra Rådet, og at denne debat således bliver tillagt mindre betydning. Det overrasker mig lidt, for der blev i sidste weekend i forbindelse med budgettet givet nogle nødvendige tilsagn, og så melder Rådet afbud, når den konkrete finansiering af disse tilsagn skal diskuteres.
I hvert fald står jeg her med den fornødne sans for ironi. Formelt skal vi debattere midtvejsrevisionen, men i virkeligheden er alt sagt om den økonomiske stimuleringspakke, der blev opnået enighed om i sidste weekend. Pakken tager fat, der hvor midtvejsrevisionen og det flerårige budget ikke strækker til, for siden begyndelsen af den nuværende flerårige ramme har vi tre gange i træk lavet om på vores egne aftaler. Galileo, fødevarehjælp til Afrika og den måde, det blev finansieret på, var ikke noget at prale af.
Nu har vi igen en debat om den økonomiske stimuleringspakke. Rådet har givet tilsagn, men ved tilsyneladende endnu ikke, hvor pengene skal komme fra. På energiområdet f.eks. skal der kun findes ca. 2 mia. EUR til energiprojekter, ikke bare fra dette års budget, men også fra næste års budget og sandsynligvis også det året efter. Det betyder, at vi allerede vil rode rundt i landbrugsbudgettets margener. Når vi gør det, vil folk sige, at det ikke er penge til landbruget, det er margenen, men der skal bare bryde en enkelt dyresygdom ud, så er der brug for pengene i landbrugsbudgettet. Husker De udbruddet af mund- og klovsyge? Og hvad sker der, hvis de lave priser på markedet for mejeriprodukter holder sig, og det bliver nødvendigt at gribe ind? Desuden bliver margenen inden for landbrugsbudgettet bare mindre i de kommende år. Det bliver med rette påpeget i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikters betænkning om midtvejsrevisionen.
Derfor ser jeg gerne, at Kommissionen og Rådet - hvis det viser sig, og hvis det ikke gør det, skriftligt - bekræfter, at vi undersøger de eksisterende forpligtelser i forbindelse med landbrug, før vi undersøger, om der er en margen, og først derefter finder vi ud af, om den margen faktisk kan bruges til andre formål. Det er de regler, vi er blevet enige om. Hvis vi ikke holder os til dem, tror jeg, at vi smider barnet ud med badevandet.
Ingeborg Gräßle
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg takker hr. Virrankoski mange gange for hans initiativbetænkning, der drejer sig om noget, som Budgetudvalget længe har beskæftiget sig med, nemlig følgende spørgsmål: Hvordan klarer vi planlægningen? Hvilke planlægningsværktøjer råder vi over? Hvordan sikrer vi, at vores prioriteringer bliver gennemført? Hr. Virrankoski! Tak for Deres store indsats.
Vi mener, at det er vigtigt, at vores prioriteringer på budgetområdet også er afspejlet i tildelingen af menneskelige ressourcer. Det er grunden til, at jeg har et forslag til Kommissionen. Vi bør udnytte Kommissionens rapporteringsforpligtelser bedre til at kæde den årlige politikstrategi og budgetforslaget sammen. Vi mener, at de årlige rapporter fra generaldirektoraterne ikke i tilstrækkelig grad eller overhovedet ikke omhandler succesraten fra budgettet. Vi vil gerne vide, hvad der skete med Parlamentets prioriteringer. Hvor høj er den årlige politikstrategis succesrate i den henseende?
Efter min opfattelse har vi alle sammen stadig meget at lære, og vi må også have mange flere erfaringer, hvis hele rapporteringsprocessen ikke bare skal vedblive med at være et rent teoretisk mål. Den er ikke nogen teoretisk øvelse. Den er nødvendig for at kunne forvalte pengene korrekt. Det er grunden til, at vi anmoder om, at forvaltningsværktøjerne udvikles yderligere, så vi kan få flere oplysninger om, hvordan budgettet gennemføres, og mere af gennemførelsesprocessen kan inddrages i planlægningsproceduren.
Vi spekulerer også på, hvordan den årlige forvaltningsplan kan integreres mere effektivt i den årlige politikstrategi. Vi vil gerne vide mere om ABM-cyklussen, som også skal forenkles. Det er blevet foreslået, at disse spørgsmål skal indgå i screeningrapporten. Vi har allerede den aktuelle screeningrapport - mange tak. Vi vil studere den indgående. Men det betyder, at disse ting senest skal med i den næste rapport.
Der er stillet to ændringsforslag, som vores gruppe ikke kan acceptere. Vi mener ikke, at en udvidelse til to år er hensigtsmæssig, for den forringer forvaltningsværktøjet yderligere i stedet for at forbedre det. Vi vil gøre ABB/ABM-forvaltningsværktøjet bedre, men vi vil ikke lade det strække sig over to år. Vi vil også stemme imod ændringsforslaget om undersøgelser. Det er et godt ændringsforslag, men det hører ikke hjemme i denne betænkning.
Vi takker kommissæren for hendes arbejde, og vi ønsker alle held og lykke med valget.
Gary Titley
Hr. formand! Ud fra denne budgetrevision må vi blot spørge om en ting: Afspejler budgettet det 21. århundredes politiske prioriteringer? Hvis det ikke gør det, må det ændres. Er det fleksibelt nok til at afspejle nye tider? En af de ting, jeg spekulerer over med budgettet, er nemlig, hvordan vi håndterer negative prioriteringer. For meget efterlades i budgettet, fordi vi ikke kan ændre på noget på grund af den flerårige finansielle rammes begrænsninger.
Om aktivitetsbaseret budgetlægning og forvaltning vil jeg sige, at jeg mener, at Kommissionen har gjort store fremskridt på dette område, men jeg vil advare imod overbureaukratisering af denne proces, for det, vi ønsker, er en kvalitativ evaluering og ikke bare, at der krydses felter af. Vi ønsker ikke, at folk bruger al deres tid på at evaluere sig selv, når de i virkeligheden har arbejde at udføre. Det skal vi passe på med. Personligt mener jeg, at det ville være bedre, hvis den årlige politikstrategi omfattede to eller to og et halvt år, så den passede med Parlamentets valgperioder. Så ville vi få en meget klarere idé om vores politiske perspektiver oven i Kommissionens årlige arbejdsprogrammer.
Silvana Koch-Mehrin
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Reformen af EU's finanser skulle for længst have været gennemført, og det er jeg glad for, at ordføreren, hr. Böge, har slået fast. Vi har brug for et retfærdigt, enkelt, gennemsigtigt, pålideligt og holdbart indtægts- og udgiftssystem for EU. Midlerne til EU-budgettet bør kun hidrøre fra to kilder, nemlig de traditionelle egne indtægter og betalinger baseret på medlemsstaternes økonomiske situation, dvs. en andel af bruttonationalindkomsten. I dette tilfælde skal medlemmerne bidrage med højst 1 % af deres BNI.
I stedet for at der stilles flere penge til rådighed for EU, bør midlerne omfordeles til områder, hvor der virkelig kan opnås merværdi på europæisk plan, f.eks. den fælles udenrigspolitik, transeuropæiske net, forvaltning af de ydre grænser og forskning. På den anden side bør der ikke være flere langsigtede subsidier. Det betyder også, at de momsbaserede egne indtægter bør afskaffes, og navnlig at der ikke må være nogen EU-skat, uanset formen på den, så længe EU ikke er et ægte repræsentativt demokrati. Det er på sin plads, at offentlig EU-gæld er forbudt. Det er en glimrende politik, der skal fastholdes. Desuden skal alle EU's finansministre omsider udstede en erklæring om regnskabernes rigtighed. Jeg takker og ønsker Dem held og lykke på Deres nye post.
Wiesław Stefan Kuc
Hr. formand! De to betænkninger, der er forelagt i dag, tager sigte på at foretage vurderinger, som beslutninger truffet af forskellige EU-organer har tvunget os til at foretage. Det er måske nødvendigt at evaluere værktøjerne til aktivitetsbaseret forvaltning, aktivitetsbaseret budgetlægning og "strategisk planlægning og programmering", men det giver indtryk af, at der skabes "kunst for kunstens skyld". Hvordan kan opnåelse af politiske mål sammenlignes med bygning af et kraftværk eller af transportnet? Er EU et forretningsforetagende, som vi forsøger at anvende erhvervslivets mekanismer til vurdering af effektiviteten på.
Det samme gælder midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme. Hver eneste dag foretager vi evalueringer og omfordeler ressourcer fra vores årlige budgetter. Disse beslutninger træffes af Det Europæiske Råd, som øger midlerne til gennemførelse af vigtige individuelle opgaver. En stabil flerårig finansiel ramme giver os en flerårig tryghedsfølelse, og det er den, vi bør værdsætte mest, navnlig i disse vanskelige tider.
Jeg lykønsker hr. Böge og hr. Virrankoski med deres fremragende betænkninger. Fru Grybauskaitë! Jeg ønsker Dem held og lykke ved det kommende valg.
Helga Trüpel
Hr. formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Da der skulle stemmes om de nuværende finansielle overslag, forstod de tre EU-institutioner - Rådet, Parlamentet og Kommissionen - at der kræves reform, hvis vi skal følge med tiden. Nu viger medlemsstaterne tilbage, og det er den forkerte strategi. Derimod er det rigtigt, at der skal være en balance mellem på den ene side kontinuitet og forudsigelighed og på den anden side evnen til at tilpasse sig hurtigt til nye udfordringer.
Vi må ændre den stive struktur. Derfor skal EU's budget - den finansielle plan på mellemlang sigt - gælde for fem år og således kædes politisk sammen med en valgt Kommissions og et valgt Parlaments ansvar. Det vil bidrage til gennemsigtighed, politisk klarhed og beredvillighed til at træffe beslutninger.
I dag har vi hørt, hvad hr. Brown foreslår, og hvad der bør være på dagsordenen. Præsident Obama har også i dag meddelt, at han agter at investere 129 mia. i vedvarende energi. Jeg vil gerne sige, at vi må gøre det klart for Europas borgere, at vi skal ændre EU's budget. Vi skal f.eks. kæde landbrugspolitikken sammen med miljøvenlig energiproduktion og ikke længere fastsætte de direkte betalinger ud fra landbrugsbedrifternes størrelse i ha. Vi skal skabe flere forbindelser med udvikling af landdistrikter, som virkelig vil være til fordel for de mennesker, der bor i landdistrikterne.
Vi skal tilpasse alle vores økonomiske politikker og vækstpolitikker til mønstret med klimaforandringer og bæredygtighed, hvis vi virkelig tager debatterne i Parlamentet og Lissabonstrategien alvorligt, og vi skal tilpasse os til de nye udfordringer, som vi står over for. Det betyder også, at vi skal investere mere i uddannelse, forskning og udvikling på europæisk plan. De tre institutioner skal finde det politiske mod til at gøre det i fællesskab.
Pedro Guerreiro
Hr. formand! Betænkningen indeholder visse elementer, som til en vis grad fremhæver det, vi længe har sagt, nemlig at det aktuelle fællesskabsbudget er for lille til at fremme den erklærede økonomiske og sociale samhørighed i EU behørigt og effektivt. Det understreges af, at de utilstrækkelige beløb, der blev opnået enighed om i forbindelse med den nuværende flerårige finansielle ramme for 2007-2013, til trods for at vi befinder os midt i en krise, ikke udnyttes fuldt ud - knap 29 mia. EUR tilovers mellem 2007 og 2009 - og beløbene i budgettet bliver ikke gennemført som et "udgiftsmål", navnlig hvad angår konvergens og landbrug og fiskeri.
Samtidig bliver der tilføjet nye prioriteringer, som strider imod det, der efter vores opfattelse bør være fællesskabsbudgettets mål og vigtigste prioritering, nemlig et instrument til omfordeling, hvad angår omkostninger, uligheder og asymmetrier forårsaget af det indre marked, af Den Økonomiske og Monetære Union og af liberaliseringen af verdenshandelen, til de stater og regioner i EU, hvis økonomi er mindre udviklet. Vi må have et fællesskabsbudget, der prioriterer ægte konvergens baseret på sociale fremskridt og på beskyttelse og fremme af de enkelte staters potentiale, bæredygtig udnyttelse af naturressourcer og miljøbeskyttelse med henblik på økonomisk og social samhørighed ud over effektiv udviklingsbistand.
Vi understreger også, at fællesskabsbudgettet bør være baseret på et retfærdigt bidrag fra hver medlemsstat ud fra dens bruttonationalindkomst, og vi afviser derfor ethvert mere eller mindre skjult forsøg på at indføre EU-skatter.
Nils Lundgren
Hr. formand! Som altid når det gælder vores budget, er dette et samvittighedsfuldt og kompetent udført arbejde, men rent politisk er det desværre kørt fast. Det er, som den foregående taler sagde, ikke et budget for det 21. århundrede. Udgangspunktet er tydeligvis, at EU's udgifter skal stige i det uendelige. Det må vi se at få sat en stopper for.
Jeg vil kort pege på tre ting. Det bliver sagt her, at hvis BNI falder, hvilket kommer til at ske nu, skal EU's budget ikke påvirkes. Sådan kan vi ikke fortsætte. Det er bedre, at pengene bruges i medlemsstaterne, når de oplever lavkonjunktur, og deres økonomier bryder sammen, sådan som det sker nu.
I betænkningen foreslås der flere midler til nye aktivitetsområder, der er baseret på Lissabontraktaten. Det er udtryk for en arrogant holdning til de demokratiske spilleregler. Den traktat er forkastet.
Samtidig foreslås der ingen nedskæringer i betænkningen. Men der er faktisk mange penge at spare inden for landbrug, strukturfonde, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og andre steder. Gør det!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand! Det er på tide at vurdere, hvordan den flerårige finansielle ramme for 2007-2013 har fungeret hidtil, og hvilke ændringer der skal gøres i de knap fire år, den gælder endnu.
Vi må allerførst erkende begrænsningerne i den aftale om de finansielle overslag, som medlemsstaterne indgik i 2006. Vi gik ikke ind for den på det tidspunkt, og det er nu tydeligt, hvor uhensigtsmæssig den er. Desværre har de nuværende finansielle overslag vist deres begrænsninger på det værst tænkelige tidspunkt, nemlig i en krisetid, hvor fællesskabsbudgettet burde have fungeret som en spydspids for EU i kampen mod økonomisk krise og arbejdsløshed.
For øjeblikket ville det være en næsten utrolig præstation at finde 5 mia. EUR i fællesskabsbudgettet, der i de næste to regnskabsår kan bruges til at genoptage energiforskningen, sikre energiforbindelser og forbedre kommunikationen i EU's landdistrikter. Hele regioner i EU, f.eks. min egen region Asturien, håber at finde en gennemførlig og bæredygtig måde at anvende kul som en ren energikilde på.
Det er en af de ting, som fællesskabsbudgettet bør anvendes til. Men budgettets manglende fleksibilitet og underfinansieringen af de forskellige udgiftsområder vil kun gøre det muligt at finde disse 5 mia. EUR, hvis midlerne til den fælles landbrugspolitik for perioden 2009-2010 ikke udnyttes fuldt ud. Det er ikke budgetmæssig effektivitet, det er ganske enkelt et regnskabstrick.
Som ordfører har hr. Böge i dag indledt en meget nyttig debat om, hvordan fællesskabsbudgettet kan gøres til et virkelig aktivt instrument for den økonomiske politik. Vi kan ikke tillade os flere forfejlede finansielle overslag i fremtiden.
Göran Färm
(SV) Hr. formand! Som skyggeordfører for Den Socialdemokratiske Gruppe i Europa-Parlamentet i denne sag takker jeg hr. Böge for hans positive samarbejdsånd. En langsigtet ramme er vigtig, men en syvårig fastfrysning med stramme budgetlofter både samlet og pr. sektor er en uhensigtsmæssig model i en verden i hastig forandring.
Det nuværende langsigtede budget, som gælder indtil 2014, blev faktisk fastsat i 2005. Hvad vidste man på det tidspunkt om den aktuelle økonomiske krise, situationen i Kosovo eller Gaza, klimakrisens omfang og de voldsomme svingninger i fødevarepriserne? Vi kan ikke fortsætte på denne måde.
Min konklusion er, at vi må have et godt overblik over det nuværende langsigtede budget, den flerårige finansielle ramme. Det gælder naturligvis især, hvis Budgetudvalgets forslag om at forlænge den nuværende finansielle ramme med to år for at koordinere den bedre med Kommissionens og Parlamentets mandatperioder bliver gennemført.
Hvad er det, vi vil? Vi vil flere ting.
For det første har vi ambitioner vedrørende selve budgetrevisionen. Efter vores mening er det uacceptabelt udelukkende at fokusere på den kommende finansielle ramme. Budgetudvalget har vedtaget en række ændringsforslag, som indebærer, at vi forlanger, at Kommissionen hurtigst muligt stiller et forslag til en fornuftig revision af indholdet af det nuværende langsigtede budget. Det er naturligvis særlig relevant, hvis vores krav om en forlængelse bliver opfyldt.
Vi kræver også, at det svenske formandskab til efteråret behandler dette forslag fra Kommissionen aktivt og hurtigt. Vi må tage fat på problemet.
Hvad for det andet angår den politiske tilgang, har vi fået tydelige signaler fra den brede og åbne høring, som Kommissionen har gennemført. EU skal udvise større handlekraft på visse områder. Det gælder klimapolitikken, vækst og beskæftigelse og udenrigs- og udviklingspolitik. Hvis EU skal kunne spille en ledende rolle på globalt plan på disse områder, kræves der ressourcer. Det står klart. I dag er alle disse områder stærkt underfinansierede.
For det tredje skal der foretages en række nødvendige tekniske ændringer. Det behøver jeg ikke uddybe, for hr. Böge har allerede talt om det. Vi vil have fem år i stedet for syv og en omlægning af perioden, så det nye Parlament og en ny Kommission kan få reel indflydelse på den ramme, som finder anvendelse i deres mandatperiode.
For det fjerde vil vi have et revideret og mere retfærdigt system for EU's egne indtægter. Nu kræves der hurtige forslag og en fornuftig midtvejsrevision af det nuværende langsigtede budget, der skaber overensstemmelse mellem retorik og ressourcer og indleder processen hen imod en mere langsigtet bæredygtig tilgang til EU's budget forud for den næste langsigtede budgetperiode.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Der er tre ting, jeg gerne vil gøre Kommissionen opmærksom på i denne debat.
Kommissionen må foreslå en ordning med støtte til de regioner, der overstiger 75 % af BNP pr. indbygger i de nuværende finansielle overslag, men som vil kræve fortsat finansiering på grund af de store interne udviklingsmæssige skævheder. Det skal nævnes, at nogle regioner i Spanien, Portugal, Italien og Grækenland modtager den type overgangsstøtte under de nuværende finansielle overslag.
Der skal også træffes en endelig afgørelse om, at de seneste forsøg på at renationalisere den fælles landbrugspolitik opgives. Det vil ikke være muligt at garantere obligatorisk samfinansiering af den fælles landbrugspolitik med det samme niveau for alle medlemsstater, fordi det vil føre til kraftig konkurrenceforvridning og dermed opløsning af den fælles landbrugspolitik.
Hvad angår Kommissionens ambitioner om at gøre de direkte betalinger uafhængige af produktionen, er det også nødvendigt at fjerne de store forskelle på støtte til landbrugsarealer på mindre end 1 ha, der for øjeblikket eksisterer mellem de gamle og de nye medlemsstater efter 2013. Hvis situationen er uændret efter 2013, accepteres det reelt, at der findes to fælles landbrugspolitikker på EU's område.
Janusz Lewandowski
Hr. formand! Jeg vil gerne fortsætte på et sprog, som fru Grybauskaitë forstår. Vores bidrag i dag er baserede på to fuldførte regnskabsår i en syvårig periode. Det betyder, at vi må være forsigtige med, hvordan vi formulerer vores interventioner. Den enstemmige vedtagelse af hr. Böges betænkning i Budgetudvalget viser, at han fundet en balance mellem de forskellige politiske gruppers synspunkter.
Det slår mig, at knap 5 mia. EUR af budgettet for 2008 ikke er blevet brugt. Det må ikke gentage sig. Det ville være en fiasko for os alle sammen. Kommissionen har taget initiativer, der gør det lettere at opnå støtte. Da det er sådan, det er og bør være, hverken kan eller vil regionalpolitikken i fremtiden være en finansieringskilde for de sektioner af budgettet, der er kronisk underfinansierede. Det blev drøftet, da vi forhandlede om de finansielle overslag, og det er blevet bekræftet fuldt ud i vores udenrigspolitik. Tænk blot på udgiftsområde 1a og 3. Hvis vi holder os til 1 % af budgetterne, får vi givetvis ingen fornuftig løsning på problemet vedrørende EU's budget.
I sin betænkning stiller hr. Böge det afgørende spørgsmål om tilpasning af perioden for de finansielle overslag til Parlamentets valgperiode. Det går Parlamentet ind for. Men vi må huske på, at nogle lande, der er omfattet af samhørighedspolitikken, har visse betænkeligheder. De ønsker vished om politikken og ved endnu ikke, hvordan det vil påvirke modtagelsen af midler fra strukturfondene, at denne periode afkortes.
Til sidst vil jeg takke fru Grybauskaitë mange gange for hendes samarbejde med Parlamentet og naturligvis i lighed med de øvrige talere ønske hende held og lykke med valgkampagnen. En sådan mangfoldighed af stemmer varsler godt for valget til trods for de mange forskellige politiske synspunkter.
Catherine Guy-Quint
(FR) Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil indlede med at minde Dem om, at denne debat indgår i en lang proces, som har varet i flere år og omfatter Kommissionens høringer, "sundhedstjekket" af den fælles landbrugspolitik, den fjerde rapport om den økonomiske og sociale samhørighed og Lamassoure-betænkningen om "egne indtægter" til budgettet.
Kommissionen har meddelt, at den senest i efteråret 2009 vil forelægge sine hovedretningslinjer for denne revision, der har givet anledning til det bemærkelsesværdige arbejde, som Budgetudvalget har udført under hr. Böges ledelse. Vi ved, at denne revision vil blive udført, så snart det nye Europa-Parlament er på plads. Det er ikke det nuværende Parlament, der skal udføre den.
Derfor vil jeg understrege et grundlæggende politisk faktum, nemlig at vi næsten har opnået enstemmighed, så den fremtidige finansielle ramme og det fremtidige Parlaments politiske mandat har samme løbetid, og vi ser gerne, at den ordning bliver permanent. Det er efter min opfattelse meget vigtigt, fordi der så omsider bliver sammenhæng mellem resultaterne af valget og de budgetmæssige retningslinjer, som Kommissionen skal føre tilsyn med.
Endelig vil jeg minde Dem om, at Den Socialdemokratiske Gruppe mener, at budgettet igen bør være fokuseret på de grundlæggende ting, dvs. beskæftigelse, vækst og innovation, som hr. Färm sagde. Før jeg slutter, vil jeg gerne understrege, at EU's reelle fremtid afhænger af denne revision, og jeg håber, at det nye Parlament vil udnytte hr. Böges betænkning, så det kan nå vores europæiske mål til trods for den nationale egeninteresse, der dagligt viderebringes i form af Rådets undvigende svar.
Det er Parlamentets opgave at udforme europæiske politikker, der giver alle vores medborgere tillid til et projekt, som ikke blot er økonomisk, men også politisk.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! I dag er vi 27 medlemsstater, og vi bruger under 1 % af vores samlede rigdom på fællesskabsbudgettet, omtrent det samme, som vi brugte, da vi var 15. Tallet alene viser, hvorfor Böge-betænkningen, som vi behandler i dag, vedrører et af EU's grundlæggende politiske spørgsmål for de næste fem år.
Vi skal besvare følgende afgørende spørgsmål: Hvor mange penge og til hvilke politikker? Hvor sætter vi grænsen, målet for vores ambitioner? Denne gang skal alt lægges på bordet uden forhåndsbetingelser, og debatten skal begynde helt forfra. Vi skal løse to vigtige problemer i denne omfattende forhandling:
det første er, at vi nu er flere, end vi var tidligere, da der var tilsvarende forhandlinger
det andet er, at denne forhandling desværre finder sted, efter at de gode tider er forbi, og at vi er hårdt ramt af den økonomiske krise.
Alligevel bør forhandlingen, som faktisk begynder i dag med hr. Böges meget realistiske tilgang, bekræfte tre grundlæggende forudsætninger, som er afgørende for Europa:
for det første at landbrugsproduktionens fremtid i Fællesskabet skal sikres, også efter 2013
for det andet at princippet om samhørighed og solidaritet mellem medlemsstaterne ikke må opgives
for det tredje at det er på tide, at vi taler om intelligent udvikling, om penge, der også bruges på hjerner og ikke bare på asfalt og cement.
Costas Botopoulos
(EL) Hr. formand, fru kommissær! Den betænkning af Budgetudvalgets formand, hr. Böge, som vi behandler i dag, er efter min opfattelse meget interessant og betydningsfuld af tre årsager. For det første fordi den fremhæver visse sektorer, der kræver forbedringer, for det andet fordi den skitserer visse forslag, og for det tredje fordi den baner vej for den omfattende debat i næste valgperiode.
De sektorer, der kræver forbedringer, vedrører primært misforholdet mellem politiske valg og fællesskabsvalg og den manglende evne til at forvalte vores budgetmidler ordentligt.
Forslag:
Et meget grundlæggende forslag er den femårige cyklus for den finansielle ramme og en femårig cyklus for finansielle politikker, med andre ord vil Parlamentets valgperiode falde sammen med de politiske forslag på budgetplan.
For det andet er spørgsmålet om fleksibilitet overordentlig vigtigt. Men fleksibilitet er ikke kun ensbetydende med at veksle mellem sektorer, der kræves en overordnet løsning. Fleksibilitet alene er ikke løsningen på problemet.
Alt dette forbereder os altså på den omfattende debat i den kommende valgperiode om et nyt politisk og samordnet budget på nye præmisser.
Alexandru Nazare
(RO) Hr. formand! Det vil være et konkret bevis på EU-institutionernes modenhed og et tegn på begrænsning af bureaukratiet, hvis den finansielle programmeringsperiode reduceres til fem år, hvilket anbefales i Böge-betænkningen, som jeg lykønsker hr. Böge med.
Samtidig må vi være realistiske og overveje, hvor gennemførlig en sådan foranstaltning er, så vi ikke ender i ekstreme situationer, hvor det tager os to år at vedtage et femårigt budget. Det centrale spørgsmål er, hvordan vi skal forenkle procedurerne, så EU-midler bruges inden for en rimelig tidsfrist.
Der er begivenheder, som allerede er blevet myter, hvor EU-midler ikke er kommet frem flere måneder, for ikke at sige år, efter det tidspunkt, hvor der virkelig var behov for dem. Jeg vil give et enkelt eksempel vedrørende midler fra Solidaritetsfonden. Som bekendt skal Rumænien have 12 mio. EUR til de fem amter, der blev ramt af oversvømmelse. Oversvømmelserne fandt sted i sommeren 2008, vi stemte om spørgsmålet i denne måned, men pengene kommer sandsynligvis ikke frem før ca. et år efter oversvømmelserne. De rumænere, som får disse penge, vil ikke være klar over, at det er EU, der hjælper dem.
Kyösti Virrankoski
Hr. formand! Jeg takker alle, der har givet feedback på min betænkning.
Nu da EU er et Fællesskab på 27 medlemsstater og 480 mio. indbyggere, skal forvaltningen og administrationen forenkles og effektiviseres. Det giver aktivitetsbaseret forvaltning og budgetlægning helt klart mulighed for, idet magt og ansvar fordeles på passende niveauer med henblik på forsvarlig forvaltning og effektiv gennemførelse af programmerne.
Til sidst vil jeg takke Dem alle sammen, og jeg vil især ønske fru Grybauskaitë held og lykke med hendes fremtidige udfordringer. Det har været en fornøjelse at arbejde sammen med Dem, og vi har værdsat det glimrende samarbejde, der har været mellem Parlamentet og Kommissionen. Tak, og held og lykke.
Reimer Böge
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil indlede med at takke kommissæren. Efter at have lært hinanden at kende har vi samarbejdet effektivt, konstruktivt og åbent. Det har fremgået af resultaterne af en række forhandlinger i de seneste år. Jeg ønsker Dem held og lykke i de kommende uger. Jeg vil også takke mine kolleger mange gange for deres store indsats og for den debat, der fandt sted forud for afstemningen i Parlamentet i morgen, og jeg takker fru Guy-Quint for hendes indsats som ordfører for betænkningen om de finansielle aspekter ved Lissabontraktaten. Vi blev enige om en fælles procedure for de vigtigste punkter i betænkningerne, navnlig hvad angår tretrinstilgangen og perioden.
Da vi forstod, at de nuværende finansielle overslag for 2007-2013 og, i forbindelse hermed, den interinstitutionelle aftale fra 2006 repræsenterede det maksimale, der kunne opnås ved forhandlinger, var vi også fuldt ud opmærksomme på den manglende handleevne. Derfor er det vigtigt, at der i denne betænkning opfordres til fremsynede aftaler i god tid, og det sikres, at de omfatter fuldt engagement. Vores opgave i de kommende uger og måneder vil, navnlig i forbindelse med de aktuelle forhandlinger, dreje sig om den økonomiske genopretningsplan og om at minde Rådet om, at alle elementerne i den interinstitutionelle aftale, for der er, som kommissæren nævnte, en række instrumenter, er en uadskillelig del af den samlede finansielle ramme. Hvis alle medlemsstaterne havde været lidt mere opmærksomme på dette, ville vi have gjort større fremskridt med de eksisterende bestemmelser.
Til sidst vil jeg benytte lejligheden til at opfordre Kommissionen til i efteråret at tage de grundlæggende henstillinger og overvejelser, som Parlamentet vedtager i morgen, med i overvejelserne. Det kunne være en fremragende metode til at begynde at foretage de nødvendige ambitiøse ændringer i form af en fælles indsats fra Kommissionens og Parlamentets side og samtidig udforme et budget, der er fremtidsorienteret og forbundet med større politisk legitimitet. Det er, hvad hele Parlamentet opfordrer indtrængende til i denne betænkning.
Formanden
- Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 25. marts 2009.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Czesław Adam Siekierski  
En revision af den nuværende finansielle ramme er en glimrende lejlighed til at gøre sig overvejelser, ikke blot om den måde, hvorpå de tilgængelige ressourcer tildeles, men også om EU-budgettets fremtidige form. Når vi ændrer det nuværende budget, og når vi planlægger de kommende finansielle overslag, bør vi primært lade os lede af et ønske om at uddybe integrationen og opnå specifikke mål.
I den senere tid har vi kunnet konstatere vidtrækkende ændringer af EU-budgettets struktur. Udgifterne til den fælles landbrugspolitik tegner sig ikke længere for størstedelen af Fællesskabets midler. For øjeblikket er det samhørighedspolitikken og foranstaltninger forbundet med gennemførelse af Lissabonstrategien, der får mest støtte. Der hersker ingen tvivl om, at denne udvikling er til gavn for et fremtidigt Europa med en innovativ, videnbaseret økonomi, der garanterer høj beskæftigelse. En sådan ændring må imidlertid ikke ske på bekostning af den europæiske fødevaresikkerhed og landbrugernes indkomster.
Den løbende indskrænkning af EU-budgettet i forhold til medlemsstaternes BNI er også foruroligende. Statistikkerne viser, at vi, hvis vi i de nuværende overslag havde fastholdt budgettet på niveauet for perioden 1993-1999 (beregnet ud fra den samme procentdel af BNP), ville have haft yderligere 200 mia. EUR til rådighed til gennemførelse af EU's politikker. Presset for at mindske fællesskabsbudgettet er skadeligt, fordi det begrænser dets fleksibilitet og dets evne til at tilpasse sig til ændrede behov. Derfor opfordrer jeg til, at EU-budgettets tilpasning til nye udfordringer ikke sker ved at flytte midler fra den fælles landbrugspolitik, men ved en passende forhøjelse af EU's budgetmidler.
