Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0009/2009), som undtagelsesvis varer indtil kl. 20.00.
Jeg vil starte med at oplyse Dem om, at hr. Kovács ikke vil være til stede, så første og tredje spørgsmål til kommissæren i første del af spørgetiden vil blive besvaret af fru Reding.
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Første del
Formanden

Om: Foranstaltninger til fremme af produkter og tjenester, som bidrager til at øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energi
På Det Europæiske Råds forårstopmøde i 2008 fastlagde stats- og regeringscheferne den næste revision af energibeskatningsdirektivet med henblik på at øge væksten i den vedvarende energis andel af det samlede energiforbrug.
Øget energieffektivitet er en af de hurtigste, sikreste og billigste løsninger til at reducere EU's afhængighed af energikilder fra tredjelande, nedsætte energiforbruget og CO2-emissionerne samt mindske borgernes varmeudgifter.
I forbindelse med behovet for at øge energieffektiviteten bedes Kommissionen oplyse, hvilke afgiftsmæssige og finansielle instrumenter den agter at bruge for at fremme produkter og tjenester, som bidrager til at øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energi.
Viviane Reding
Hr. formand! I den europæiske økonomiske genopretningsplan - som Parlamentet og Rådet i øvrigt har godkendt - støtter Kommissionen fremme af hurtige tiltag til fordel for miljøvenlige produkter. Den har bl.a. foreslået at sænke momsen på miljøvenlige varer og tjenesteydelser, som har til formål at forbedre energieffektiviteten, særligt i bygninger. Desuden tilskynder Kommissionen medlemsstaterne til at skabe flere incitamenter over for forbrugerne for at stimulere efterspørgslen efter miljøvenlige produkter.
Kommissionen er i øjeblikket i gang med at gennemgå Fællesskabets gældende afgiftsregler. Målet er at fjerne flest mulige nuværende incitamenter, der er i strid med målene for energieffektivitet og nedbringelse af CO2-udledningen, og skabe incitamenter, der gavner disse mål, hvor det er relevant.
Ud over ovennævnte afgiftsinitiativer forsøger Kommissionen at styrke anvendelsen af andre finansielle instrumenter for at fremme energieffektiviteten i især bygninger. Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank er sammen ved at udvikle et finansieringsinitiativ for vedvarende energi. Initiativet tager sigte på at mobilisere midler på kapitalmarkederne og fordele dem i henhold til borgmesteraftalen. I 2009 ventes der at være et disponibelt budget på 15 mio. euro.
Kommissionen har også foreslået en ændring af forordning (EF) nr. 1080/2006 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, som vil give alle medlemsstater mulighed for at benytte denne fond i forbindelse med øgede udgifter til forbedringer af energieffektiviteten og anvendelse af vedvarende energi i eksisterende boliger.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne starte med at sige, at det nuværende direktiv blev gennemført på en dårlig eller utilstrækkelig måde, og derfor vil jeg gerne spørge Kommissionen, om den også overvejer at sænke momsen på varer i fremtiden. Desuden mener jeg, at det er vigtigt at forhøje bevillingerne fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til energibesparende tiltag i bygninger og socialt boligbyggeri fra 3 % til 15 %.
Jeg mener også, at det er vigtigt at oprette en fond for energieffektivitet og vedvarende energi.
Viviane Reding
Hr. formand! Vi ved, at det er yderst vigtigt at have foranstaltninger, der kan være med til at få borgerne og staten til at interessere sig for energieffektivitet. Vi er nu i besiddelse af nogle undersøgelser om afgiftslettelsers betydning i forhold til energi og miljø, og Kommissionen er ved at udarbejde et forslag til ændring af momsdirektivet for at give mulighed for at anvende lavere momssatser på visse miljøvenlige varer og tjenesteydelser.
Som fastlagt i den økonomiske genopretningsplan vil Kommissionen muligvis foreslå at sænke momsen på miljøvenlige varer og tjenesteydelser, der kan forbedre energieffektiviteten i navnlig bygninger. Det bør imidlertid understreges, at Kommissionens forslag fra juli 2008 allerede giver medlemsstaterne mulighed for at anvende disse lavere momssatser på tjenesteydelser, der involverer istandsættelse, reparation, ombygning og vedligeholdelse af boliger, religiøse samlingssteder, kulturarvsteder og historiske monumenter. Det gælder også arbejder, der har til formål at øge energibesparelserne og energieffektiviteten i sådanne bygninger.
Økofin-Rådet vedtog i dag et kompromis. Det er for tidligt at sige præcis, hvad vi vil gøre med forslagene fra Økofin-Rådet, men Kommissionen vil se på de forslag, der er blevet fremsat i dag.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren og Kommissionen for at sikre, at navnlig spørgsmålet om varmeisolering af bygninger er blevet drøftet her. Det er en af de mest effektive måder at spare energi på, og ud fra det synspunkt forekommer det mig at være en vigtig og en rigtig vej at gå. I den forbindelse vil jeg gerne stille følgende spørgsmål: Ser Kommissionen en mulighed for at indføre lignende sænkninger af momsen på lavenergihuse og energineutrale huse inden for præfabrikeret byggeri? Er det noget, der kan overvejes, og hvor er vi på vej hen?
Viviane Reding
Hr. formand! Det, som hr. Rack netop har foreslået, er en interessant idé. Den vil naturligvis blive analyseret i Kommissionen sammen med de øvrige idéer, der er på bordet vedrørende energieffektivitet inden for husbyggeri og istandsættelse af huse. Jeg kan tilføje, at Kommissionen agter at ændre strukturfondene, så det også herigennem bliver muligt at investere i energieffektive huse.
Formanden

Om: Mere fleksibel fortolkning af stabilitets- og vækstpagten
Kan Kommissionen oplyse, om og hvorfor den i en periode med så alvorlig en økonomisk krise insisterer på det synspunkt, at en mindskelse af underskuddet i alle de lande, der står over for et sådant problem, bør ske i løbet af to og ikke tre år, når tre år under de givne omstændigheder synes at være mere rimeligt? Hvordan stemmer denne insisteren overens med den holdning, som formanden for Eurogruppen gav udtryk for, da han slog til lyd for en mere fleksibel fortolkning af stabilitets- og vækstpagten (se erklæringer af 21. januar 2009, Agence Europe)?
Viviane Reding
Hr. formand! Under normale omstændigheder forudsætter stabilitets- og vækstpagten, at der hurtigt rettes op på uforholdsmæssigt store underskud, og at det sker året efter, at der er fastslået et sådant underskud. Den reviderede stabilitets- og vækstpagt tillader imidlertid også længere frister, når der foreligger særlige omstændigheder - i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97.
Pagten indeholder ikke en eksplicit definition af disse særlige omstændigheder. Under udarbejdelsen af en rapport i henhold til EF-traktatens artikel 143 i forbindelse med et faktisk eller forventet uforholdsmæssigt stort underskud skal Kommissionen, jf. traktaten, tage højde for såkaldte "relevante forhold". I rapporten vurderer Kommissionen udviklingen i den økonomiske situation på mellemlang sigt, særligt vækstpotentialet, de aktuelle konjunkturforhold, gennemførelsen af politikker med forbindelse til Lissabondagsordenen og politikker til fremme af forskning og udvikling og innovation. Den skal også tage højde for den budgetmæssige situation på mellemlang sigt, særligt budgetkonsolidering i gode tider, statsgældens størrelse og bæredygtighedsspørgsmål, det eksterne finansieringsbehov, offentlige investeringer og de offentlige finansers generelle kvalitet. Den skal også tage højde for andre faktorer, som efter den pågældende medlemsstats opfattelse er relevante for at kunne foretage en omfattende, kvalitativ vurdering af medlemsstatens uforholdsmæssigt store underskud, og som medlemsstaten naturligvis har underrettet Kommissionen og Rådet om.
Bestemmelserne om de relevante forhold, der skal tages i betragtning, lægger op til, at afgørelsen om, hvorvidt der foreligger særlige omstændigheder, bør baseres på en samlet vurdering af disse forhold. Den 18. februar vedtog Kommissionen sine henstillinger vedrørende Rådets udtalelser om de seneste opdateringer af stabilitets- og konvergensprogrammerne for 17 medlemsstater. Samtidig og under hensyntagen til sin vurdering af disse programmer vedtog Kommissionen rapporter om Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Letland og Malta. Økofin-Rådet vedtog sin holdning til disse rapporter her til formiddag. Kommissionen vil fremsætte henstillinger til Rådet om at gribe ind over for uforholdsmæssigt store underskud. Disse henstillinger vil indeholde frister, der er fastsat i henhold til stabilitets- og vækstpagten, dvs. under hensyntagen til særlige omstændigheder, hvor det er relevant.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hendes meget detaljerede svar. Jeg må dog sige, at jeg var noget overrasket over, at De i betragtning af alle de vigtige ting, De sagde, ikke nævnte konceptet med tidsfrister - om Kommissionen med andre ord vil anbefale særlige tidsplaner i de enkelte sager, og om Kommissionen desuden i sine henstillinger vil forbinde faserne i tidsplanen med nedbringelsen af den del af underskuddet, der overstiger 3 %.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand, fru kommissær! Jeg har to korte spørgsmål. Mit første spørgsmål er dette: Hvad sker der i forhold til de medlemsstater, som har en provokerende lav selskabsskat eller ingen overhovedet? Er det retfærdigt at se igennem fingre med disse landes overtrædelse af pagten, hvis de er kommet i vanskeligheder på grund af lave skatteindtægter som følge af sådanne politikker?
Mit andet spørgsmål er følgende: Bør spørgsmålet om underskud ikke ses i forhold til opnåelsen af positive resultater? Med andre ord, hvis en medlemsstat har et stort underskud, fordi den bekæmper arbejdsløshed, og arbejdsløsheden efterfølgende falder dramatisk, ville det da ikke være fornuftigt at fremme en sådan strategi?
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Er der sket en ændring af forretningsordenen? Jeg troede, at det var spørgeren, som kunne stille et tillægsspørgsmål, samt to andre medlemmer.
Hvor længe forsætter spørgetiden i øvrigt, eftersom vi startede sent?
Formanden
Fru Doyle! Vi slutter kl. 20.00 som planlagt. Vi begyndte sent, og vi slutter sent. Har De et tillægsspørgsmål?
Ønsker De at stille Deres tillægsspørgsmål, fru Doyle?
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Ja, det gør jeg. Undskyld. Jeg havde forstået, at De kun ville give ordet til spørgeren og ét andet medlem. Jeg misforstod Deres pointe.
Jeg vil gerne helt til bunds i dette og bede kommissæren nævne enhver medlemsstat, som ikke har et uforholdsmæssigt stort underskud efter den aktuelle definition.
Dernæst vil jeg gerne bede hende give en præcis beskrivelse af, hvad Kommissionen agter at foreslå Rådet, som her til morgen udtalte sig om situationen i Irland?
Viviane Reding
Hr. formand! Som svar på spørgsmålet af hr. Dimitrakopoulos vil Kommissionen, når den foreslår frister for, hvornår en medlemsstat skal have genskabt en sund offentlig økonomi, tage højde for den pågældende medlemsstats råderum. Et krav om en hurtig budgetkonsolidering kan kun forventes i tilfælde, hvor der er fare for en offentlig finanskrise i betragtning af hele økonomiens finansieringsbehov.
Angående Deres andet spørgsmål, som var dobbelt, er svaret på første del "nej". Med hensyn til svaret på anden del - vedrørende lande med en lav selskabsskat - foretages der i henhold til stabilitets- og vækstpagten en vurdering af medlemsstatens overordnede budgetstilling, ikke den enkelte medlemsstats specifikke skattestruktur.
Som svar på tredje spørgsmål om, hvorvidt der er medlemsstater, som ikke har et uforholdsmæssigt stort underskud, er der naturligvis visse medlemsstater, som ikke har et uforholdsmæssigt stort underskud, hvilket fremgår af de skemaer, som Kommissionen jævnligt offentliggør.
Formanden

Om: Afskaffelse af skattely
Har Kommissionen foreslået eller har den til hensigt at foreslå afskaffelse af skattely, især inden for EU?
Har EU vedtaget nogen beslutning om at foreslå medlemsstaterne at ophæve de skattely, der findes på deres område?
Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen træffe for at afskaffe skattelyene og således bekæmpe finansspekulation og begrænse den frie bevægelighed for kapital, især på EU-plan?
Viviane Reding
Hr. formand! Siden slutningen af 1990'erne har Kommissionen ført en målrettet politik mod bedrageri, skatteunddragelse og skadelig skattekonkurrence.
Et vigtigt element i denne politik har været at fremme gennemsigtigheden i skattesystemerne og udvekslingen af oplysninger mellem skattemyndighederne. Desuden blev denne politik cementeret af de klare erklæringer fra G20, som kritiserede uigennemsigtige praksis i visse jurisdiktioner, ofte kaldet skattelylande.
Kommissionen skærpede sin politik på området i slutningen af 2008 og starten af 2009 ved at fremsætte to forslag.
Det første har til formål at øge informationsudvekslingen i henhold til opsparingsdirektivet. I det andet foreslås det strengt taget, at alle medlemsstater tilpasser deres informationsudvekslingsstandarder efter det mest åbne niveau, navnlig ved at sikre, at medlemsstaterne ikke kan benytte finansiel fortrolighed som en undskyldning for at nægte andre medlemsstater oplysninger, som er nødvendige for beregningen af deres indbyggeres skat.
I maj 2008 besluttede Rådet at introducere tredjelande for denne politik om god skattepraksis, bl.a. gennemsigtighedsprincipperne, informationsudveksling og fair skattekonkurrence, og anmodede Kommissionen om at forsøge at få indføjet sådanne bestemmelser i aftalerne med tredjelande.
Kommissionen agter inden længe at præsentere et politisk initiativ, der skal sætte fokus på sammenhængen i denne politik og de faktorer, der er afgørende for, at den kan lykkes. Det er Kommissionens opfattelse, at navnlig gennemførelsen af foranstaltninger, der er koordineret på europæisk plan, vil imødegå de bekymringer, som hr. Guerreiro gav udtryk for.
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! I forhold til kommissærens slagkraftige ord synes der at være flere løfter end handling. Med andre ord er skattely og afskaffelsen af dem endnu ikke på dagsordenen, men jeg vil gerne stille følgende spørgsmål: Hvordan agter Kommissionen at tale banker fra at operere fra disse "offshorecentre", sådan som den har erklæret at ville gøre? Hvilke konkrete foranstaltninger agter den i øvrigt at foreslå med henblik på at bekæmpe finansiel spekulation, som er en af de primære årsager til den aktuelle finans- og økonomikrise?
Robert Evans
(EN) Hr. formand! Kommissæren må kende lidt til skattelylande, for Luxembourg falder nærmest ind under den kategori. Føler kommissæren ikke, at det undergraver hele idéen om et fælles marked, når lastvogne kører af sted for at hente billig benzin i disse lande?
Så er der Jersey, Guernsey, Isle of Man - som er beliggende i Det Forenede Kongerige, men ikke er med i EU - Liechtenstein, Monaco, San Marino osv. De er alle små skattelylande med offshorebanker, som vi netop har hørt om, der lefler for de rige. De eksisterer kun, fordi EU tillader det.
Kommissæren talte om "en målrettet politik mod skatteunddragelse". Hvis det er tilfældet, vil Kommissionen så ikke fremsætte nogle forslag til afskaffelse af disse skattely?
Viviane Reding
Hr. formand! Som svar på det første spørgsmål har Kommissionen foreslået to nye direktiver til løsning af problemerne, eftersom finanskrisen har understreget denne problematik.
Vi fremsatte et forslag i slutningen af 2008 og endnu et i begyndelsen af 2009. Det første skal styrke informationsudvekslingen, og det sidste fastslår, at en medlemsstat har ret til oplysninger, og at en medlemsstat ikke kan påberåbe sig bankhemmeligheden.
Med hensyn til det andet spørgsmål vil jeg blot gerne understrege, at lastvogne ikke har noget med skattelylande at gøre.

Om: Internettet og hadforbrydelser
Tilskyndelse til racistisk had er strafbart i alle EU's medlemsstater. Ifølge en rapport om hadforbrydelser fra 2008 offentliggjort af ngo'en Human Rights First er hadforbrydelser et stigende problem i Europa, og det er vigtigt at se på den centrale rolle, som internettet spiller i denne forbindelse.
Er Kommissionen som led i sine bestræbelser på at bekæmpe cyberkriminalitet i gang med at træffe konkrete foranstaltninger, der kan bidrage til at bekæmpe websteder, som tilskynder til racistisk had og vold?
Viviane Reding
Hr. formand! Dette spørgsmål er meget vigtigt, og jeg vil gerne understrege, at Kommissionen er kraftigt imod den racisme, det fremmedhad og andre former for hadefulde udtalelser, som spørgeren henviser til. Kommissionen deler desuden hans bekymringer og er opmærksom på, at bestemt indhold på internettet kan have en meget negativ virkning.
Kommissionen bekæmper racisme, fremmedhad og antisemitisme i alle typer medier, ikke kun på internettet, i videst muligt omfang inden for dens traktatfæstede beføjelser. På dette grundlag har Kommissionen taget en række initiativer - lovgivningsmæssige som ikkelovgivningsmæssige - der er rettet mod at forhindre forskelsbehandling og racistiske, fremmedhadske og antisemitiske udtalelser. For det første er der direktivet om audiovisuelle medietjenester, som udvider mindstekravene til indhold til alle audiovisuelle medietjenester, herunder selvvalgstjenester på internettet. Der er bl.a. tale om et forbud mod tilskyndelse til had på grund af race, køn, religion eller nationalitet. Derudover har Kommissionen vedtaget politikker, der skal reducere omfanget af racistisk indhold på internettet. Jeg vil i den forbindelse kort fremhæve henstillingen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten, som kræver, at der sættes ind over for forskelsbehandling i alle medier.
Rådets nyligt vedtagne rammeafgørelse om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen indeholder en fælles EU-strategi mod racisme og fremmedhad. Rammeafgørelsen sigter mod at gøre forsætlig adfærd som tilskyndelse til vold eller had rettet mod en gruppe af personer eller et medlem af en sådan gruppe, der er defineret under henvisning til race, hudfarve, herkomst, religion, tro eller national eller etnisk oprindelse, strafbart.
Tilskyndelse til vold eller had vil også være strafbart, hvis handlingen begås gennem offentlig udbredelse eller distribution af skrifter, billeder eller andet materiale. Medlemsstaterne har pligt til at efterkomme bestemmelserne senest den 28. november 2010.
Bortset fra denne retlige tilgang er Kommissionen i gang med at fremme et sæt foranstaltninger, der skal gøre brugen af internettet mere sikker. Jeg tror, at Parlamentet er fuldt bekendt med Safer Internet plus-programmet, der har et budget på 55 mio. euro i perioden 2009-2013, og som yder medfinansiering til projekter med følgende formål: at øge den offentlige bevidsthed, oprette et netværk af kontaktpunkter med henblik på anmeldelse af ulovligt og skadeligt indhold og ulovlig og skadevoldende adfærd, særligt indhold med seksuelt misbrug af børn, grooming og cybermobning, fremme selvreguleringstiltag på området og inddrage børn i indsatsen for at skabe en sikrere onlineverden og opbygge en videnbase over nye tendenser inden for brug af onlineteknologier og deres indflydelse på børns liv.
Kommissionen bestræber sig endvidere på at fremme en ansvarlig brug af medier og internettet. I sin meddelelse fra december 2007 om mediekendskab opfordrer Kommissionen medlemsstaterne til at øge indsatsen for at fremme mediekendskabet og forskning på området. Senere på året forelægger den en henstilling om mediekendskab.
Det er også værd at bemærke, at Europarådet har udviklet en række bindende og ikkebindende internationale instrumenter på området, som alle viser, at cyberspace ikke er et lovløst område, og at medlemsstaterne har pligt til at beskytte individuelle rettigheder og frihedsrettigheder gennem deres nationale love og bl.a. konvention om cyberkriminalitet og dens tillægsprotokol III.
Claude Moraes
(EN) Hr. formand, fru kommissær! Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om Deres engagement på området. Jeg ved, at De har set meget grundigt på sagen. Med hensyn til spørgsmålet om cyberspace som et "lovløst område", som De nævnte, føler De Dem da imidlertid overbevist om, specielt i forbindelse med tilskyndelse til had, som vistnok er en strafbar handling i alle medlemsstaterne, at gennemførelsen af rammeafgørelsen, direktivet om audiovisuelle medietjenester og mange af de andre instrumenter, som De har nævnt, reelt vil stoppe udbredelsen af disse hjemmesider? Indtil videre peger alt på, at der bliver flere og flere af dem. Føler De, at vi bør foretage os yderligere?
Jim Allister
(EN) Hr. formand, fru kommissær! Den største hadforbrydelse er mord, og i denne uge skete der i min valgkreds i Nordirland tre hadrelaterede mord på medlemmer af sikkerhedsstyrkerne begået af terrorister, der kæmper for irsk genforening.
Inden for få timer var der ikke desto mindre en række hjemmesider på internettet, som fejrede disse forfærdelige mord og hyldede dem, der stod bag. Så ud over at se på racisme og fremmedhad har Kommissionen da også fokus på, hvordan den skal håndtere terroristparasitters misbrug af internettet?
Viviane Reding
Hr. formand! Intet retfærdiggør forbrydelser, uanset hvor forbrydelsen begås - være det i den virkelige verden eller i den digitale verden - men det er naturligvis meget lettere at bekæmpe kriminalitet i den virkelige verden, fordi man her har adgang til instrumenter, som gør det muligt at gribe direkte ind. Det er langt mere kompliceret på internettet, og derfor har vi udviklet en hel række redskaber til bekæmpelse af sådan kriminalitet.
Jeg har talt med min kollega hr. Barrot og ved, at politiet er i gang med at etablere et analysenetværk til bekæmpelse af internetkriminalitet, og at det i højere og højere grad lykkes dem at fange de kriminelle. Samtidig oprettes der imidlertid flere og flere hjemmesider. Med Safer Internet-programmet har jeg selv forsøgt at gøre noget på området. Målet er at ruste folk - og frem for alt unge - som anvender internettet, så de ved, hvad de skal gøre, når de støder på negativt indhold. Der findes f.eks. en særlig indberetningsforanstaltning, som de kan søge hjælp igennem - og her taler vi ikke nødvendigvis om forbrydelser, men også om cybermobning, som kan være frygteligt for unge.
Vi forsøger således med forskellige midler at bekæmpe kriminelle, nemlig gennem politiet, ved at ruste lærere, forældre og børn, så de selv kan tage stilling eller foretage en indberetning, og naturligvis gennem mediekendskabsprogrammer, som jeg personligt gerne så blev udbredt i langt højere grad i medlemsstaterne. Det er nødvendigt at gøre næste generation i stand til at finde en løsning og kæmpe, for i modsat fald kan vi få et problem med internettet og opleve, at forældre eksempelvis ikke vil lade deres børn gå på nettet, og det ville ikke være den rigtige vej frem. Vi ønsker, at den positive side af internettet skal blomstre, og at den negative side skal blokeres.
Nu til spørgsmålet om mord, som hr. Allister tog fat i. Det er noget forfærdeligt noget, og jeg mener, at det er politiets og sikkerhedsstyrkernes opgave at sætte ind over for alt dette. Ordensmagten bør naturligvis ikke betragtes som et redskab, der kan anvendes til at løse alle samfundets problemer, men når det drejer sig om kriminalitet, er der ingen anden mulighed. Kriminalitet skal bekæmpes og det med hårde midler.
Formanden

Om: IKT og informationssamfundet
Kommissionen har sat udviklingen af IKT og informationssamfundet, som har enorme potentielle fordele for europæisk økonomi og for samfundet generelt, øverst på dagsordenen for sine programmer. Men hvad gør Kommissionen for at sikre, at visse dele af det europæiske samfund - som f.eks. de ældre og lavindkomstgrupper - ikke sakker bagud eller glemmes i denne proces?
Viviane Reding
Hr. formand! Informations- og kommunikationsteknologier indeholder et kæmpe potentiale i forhold til at hjælpe ældre mennesker. Det er imidlertid lettere sagt end gjort, for vi har ikke en egentlig digitaliseringsdividende her. De mennesker, som har hårdt brug for IKT-værktøjer, er samtidig dem, som ikke er vant til at udnytte disse muligheder, fordi de aldrig før i deres liv har benyttet sig af dem. Eksempelvis anvender kun 15 % af de ældre internettet. Derfor er vi nødt til at udvikle en egentlig politik for at nedbryde denne barriere, eftersom vi har behov for IKT for at gøre de ældre i stand til at forblive aktive og produktive længst muligt og fortsat engagere sig i samfundet ved hjælp af lettere tilgængelige onlinetjenester og få et sundere liv og større livskvalitet.
Det var netop årsagen til, at Kommissionen i 2007 præsenterede en handlingsplan for en god alderdom i informationssamfundet, som indeholder meget konkrete tiltag.
Den første foranstaltning vedrører forskning og innovation og skal sikre udviklingen og afprøvningen af teknologier inden for pleje og uafhængig livsførelse for ældre. Jeg vil gerne rose erhvervslivet, for gennem disse forskningsprogrammer har virksomhederne udviklet en hel række mekanismer, tjenesteydelser og produkter, som bidrager til, at ældre kan forblive længere tid i eget hjem.
Den anden foranstaltning består i at øge kendskabet til fordelene blandt brugerne og de offentlige myndigheder ved at oprette en internetportal for bedste praksis og en europæisk mærkningsordning for såkaldte intelligente hjem - eksempelvis hjælpemidler, der muliggør en uafhængig livsførelse.
Den tredje foranstaltning er at sætte ind over for den usammenhængende tilgang til anvendelsen af disse teknologier i Europa.
I 2008 vedtog Kommissionen to andre initiativer.
Det første var et nyt fælles program til støtte for fælles forskning i intelligente omgivelser, dvs. teknologier i form af hjælpemidler til hjemmet og mobilitetsudstyr, der kan hjælpe ældre i dagligdagen og sikre dem pleje.
Det andet var den nye meddelelse om e-tilgængelighed med henblik på fremme af ældres og handicappedes brug af IKT-produkter og -tjenesteydelser, og hvori medlemsstaterne opfordres til at tage alle nødvendige skridt for at forbedre tilgængeligheden af offentlige websteder.
I overensstemmelse med disse foranstaltninger vil EU fra nu af og frem til 2013 sammen med medlemsstaterne og den private sektor investere over 1 mia. euro i forskning og innovation til fordel for det aldrende samfund.
Som De altså kan se, tager vi dette spørgsmål meget alvorligt, og vi mener, at vi her har en mulighed for at forbedre livskvaliteten i et aldrende samfund.
Med hensyn til problemet med lavindkomstgrupperne vil jeg først og fremmest gerne henvise til den nye roamingpakke, som Parlamentets ITRE-udvalg vedtog i går aftes. Et af aspekterne i denne pakke er at få sænket prisen på brug af mobiltelefoner, fastnettelefoner, internet osv.
Kommissionen har også indført en resultattavle for forbrugermarkedet, som gør det muligt at overvåge markedsresultater for forbrugere. Resultattavlen hjælper os med at tage bedre hensyn til forbrugernes interesser.
De nye forslag, som er forelagt Parlamentet i forbindelse med revisionen af reglerne for telekommunikationsmarkedet, har også til formål at styrke forbrugernes og brugernes rettigheder med henblik på at forbedre tilgængeligheden og fremme et rummeligt samfund.
Det er eksempelvis blevet foreslået at ændre visse regler for at tage større hensyn til ældre og personer med særlige behov, og de bør gøres til generelle målsætninger, som kan være en rettesnor for de nationale reguleringsmyndigheder i deres arbejde.
Eoin Ryan
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren. Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at hun gør utrolig meget på it-området. Der er mange eksempler på, hvad der gøres. Jeg blev for nylig medlem på "Twitter"webstedet, og jeg må sige, at jeg er mere end overrasket og imponeret over, hvor mange oplysninger EU har på dette websted. Der er et væld af informationer, og den indsats vil jeg gerne rose.
Vi har imidlertid stadig et problem med personer fra ringe kår og ældre mennesker i forhold til at bruge og få adgang til internettet og nye teknologier. Tingene ændrer sig hele tiden, men vi har en mulighed eller en udfordring fra nu af og frem til valget i juni, og jeg vil blot gerne spørge Dem, om De har nogen planer om at forsøge at engagere flere personer på internettet for at øge opmærksomheden omkring EU-valget i juni.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne takke Dem for Deres indsats i forhold til børn og internettet og for beslutningen om at indføre bredbånd overalt inden 2010.
Jeg vil gerne sige, at ældre mennesker og forældre i Rumænien via internettet kan kommunikere billigt og effektivt med børn, som er rejst til udlandet. De kan se og høre dem. Jeg vil imidlertid gerne spørge Dem, hvad De gør for at udvikle onlinetjenester. Jeg henviser i den forbindelse til den vigtige offentlige infrastruktur.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand, fru kommissær! Erhvervslivet producerer rent faktisk udstyr, som er yderst velegnet til informationssamfundets forskellige formål, og som også er rettet mod ældre og handicappede. Når det er sagt, så sælges næsten alle mobiltelefoner, nødopkaldsknapper og lignende genstande generelt til meget høje priser.
Er kommissæren i stand til at gøre noget ved det? At sælge yderst simpel teknologi til særdeles høje priser er nemlig ikke særlig brugervenligt.
Viviane Reding
Hr. formand! Først spørgsmålet om internettet og valget. Det er noget, som de, der stiller op til valget, medlemmerne af Parlamentet og kandidaterne, bør overveje og benytte for at forbedre kommunikationen med borgerne. I de seneste år er der med Parlamentets hjælp iværksat så mange positive tiltag, at det ikke burde være særlig vanskeligt at gøre borgerne opmærksomme på alle disse fordele.
Ser vi alene på eksemplet med e-inddragelse i f.eks. Irland, kan jeg give Dem en liste over de tiltag, som er blevet iværksat her med hjælp fra irske virksomheder, forskningscentre og ngo'er. Det bliver meget interessant, også for medlemmerne af Parlamentet, at forklare, hvad der gennem EU-budgettet gøres for at forbedre borgernes liv.
Andet spørgsmål drejede sig om de unge og de ældre og om, hvordan de kunne kommunikere bedre. Ja, jeg kan fortælle Dem, at min mor, som aldrig før havde anvendt en mobiltelefon, købte en for at kommunikere med sine børnebørn, fordi hun kunne forstå, at det var den eneste måde, hvorpå de kunne ringe til hende. Nu bliver hun ked af det, hvis de ikke ringer tit nok. Jeg har imidlertid også mødt mange ældre mennesker, som er begyndt at bruge internettet på grund af Skype, fordi deres børn eller børnebørn er i udlandet, og de gerne vil tale med dem.
Derfor forsøger vi at udvikle foranstaltninger, der kan være med til at skabe et egentligt indre marked for kommunikation i Europa, så kommunikationen bliver hurtig og ikke særlig dyr.
Det bringer mig til det tredje spørgsmål vedrørende prisen på kommunikation. Der findes mange tjenesteydelser, som gør det billigere at kommunikere. Det er imidlertid korrekt, at tjenesteydelser eller udstyr, der er udviklet specifikt til den ældre generation, holdes på hjemmemarkedet, fordi markedet endnu ikke har udviklet sig særlig meget, og disse varer og tjenesteydelser er stadig for dyre.
Der er kun én løsning på det problem, og det er at udvikle markedet, for hvis tusinder og atter tusinder af ældre begynder at bruge disse tjenesteydelser og dette udstyr, vil prisen blive overkommelig. Vi skal således øge bevidstheden og fremme anvendelsen af disse IKT-produkter og -tjenesteydelser, som, jeg mener, vil være en af løsningerne på problemerne i det aldrende samfund.
Formanden

Om: Overvågning af internettet
Jeg er blevet opmærksom på, at internettet er blevet et sted, hvor racister og andre fundamentalister uden risiko kan lufte deres synspunkter.
Har Kommissionen taget fat på dette problem og i givet fald, hvilke tiltag har den truffet?
Spørgsmål nr. 37 og 40 vil blive besvaret skriftligt.
Viviane Reding
Hr. formand! Det spørgsmål, som hr. Mitchell har stillet, er ikke nyt, hvilket viser, at dette er noget, som ligger parlamentsmedlemmerne meget på sinde.
Jeg vil gerne minde om min besvarelse af spørgsmålene fra hr. Moraes om internettet og hadforbrydelser, fra hr. Romagnoli om indholdet i og anvendelsen af blogs og fra hr. Kilroy-Silk om racisme og vold på sociale hjemmesider. Jeg kan fortælle Dem, at ikke alene er disse spørgsmål blevet stillet, Kommissionen har også gjort en indsats på området.
Med hensyn til sociale hjemmesider samledes alle udbydere af sociale netværkssider for nogle uger siden og undertegnede en adfærdskodeks, der skal hjælpe børn og unge med at bekæmpe negativt indhold på sådanne hjemmesider.
Som bekendt er Kommissionen kraftig modstander af alle racistiske og fremmedfjendske synspunkter, som ytres på internettet, og den form for hadefulde udtalelser, som medlemmet nævnte i sit spørgsmål. Som det så ofte er tilfældet med nettet, er billedet fyldt med skærende kontraster. Nettet er både godt og skidt. På den ene side giver det fremragende muligheder for at udbrede og modtage værdifuld og målrettet information og dermed fremme den sociale samhørighed. På den anden side er det et ideelt forum for at sætte folk i bås, give udtryk for fordomme, nedværdigende synspunkter og selv farligt indhold som nævnt i spørgsmålet.
Her ligger faren: Bør staten gå ind og blokere adgangen til websteder eller filtrere søgemaskineresultater? Det forekommer allerede i autoritære stater. I demokratiske lande som EU-medlemsstaterne er begrænsninger af ytringsfriheden yderst sjældne, og de sker i henhold til retsstatsprincippet.
Det er værd at notere sig, at Europarådet har udviklet en række internationale, retligt bindende instrumenter, som direkte og indirekte berører internettet. De forsvarer den opfattelse, at cyberspace ikke er et lovløst område, men er underlagt loven. Jeg vil gerne minde om konventionen om cyberkriminalitet og dens tillægsprotokol.
Kommissionen har også vedtaget politikker, der skal reducere omfanget af racistisk indhold på nettet, bl.a. gennem henstillingen om beskyttelse af mindreårige og den menneskelige værdighed og om berigtigelsesretten, som kræver, at der sættes ind over for forskelsbehandling i alle medier.
Jeg vil også gerne henlede opmærksomheden på rammeafgørelsen om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad, som er rettet mod at gøre det strafbart at udvise forsætlig adfærd, f.eks. at tilskynde til vold eller had mod en gruppe af personer eller et medlem af en sådan gruppe. Dette er en strafbar handling, hvis den begås gennem offentlig udbredelse eller distribution af skrifter, billeder eller andet materiale, og på det punkt har medlemsstaterne pligt til at overholde rammeafgørelsens bestemmelser senest den 28. november 2010.
Jeg kunne også fremhæve, at EU-retten allerede forbyder tilskyndelse til had på grund af køn, race, religion eller nationalitet i tv-udsendelser eller på net-tv.
Vi har altså allerede en hel række mekanismer, en hel række retsakter og en hel række foranstaltninger til gennemførelse af disse retsakter. Som det imidlertid altid er tilfældet med negativt indhold - være det i traditionelle medier eller på internettet - så skyder det frem hurtigere, end man kan nå at bekæmpe det.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hendes svar. I de seneste dage har vi oplevet to soldater og en politimand blive dræbt i Nordirland - hvilket et andet medlem også henviste til - af personer, som mener, at de har ret til at gøre ting som disse på grundlag af snæversynethed og ondskab, og ja, racisme og fremmedhad. De og deres ligesindede bruger bl.a. internettet til at rekruttere og udbrede deres onde budskaber og handlinger.
Jeg er eksempelvis overbevist om, at hvis reglerne for adgang til chatrooms blev skærpet ved at forbyde brugeren adgang ved hjælp af f.eks. en Hotmail-adresse - jeg indrømmer, at jeg ikke ved så meget om det, men en sådan adresse er let at bruge - og i stedet kræve en form for sporbar e-mail-adresse, så ville det være langt lettere at finde frem til personer, der gør sådanne ting, som de ikke ville kunne gøre offentligt. Jeg beder kommissæren om at bruge alle sine beføjelser til at fortsætte indsatsen på området, for det er ikke acceptabelt, at internettet benyttes som forum for racisme og fremmedhad.
Viviane Reding
Hr. formand! Kriminalitet er kriminalitet, uanset hvor den finder sted, og det er også derfor, at vi har instrumenter, som kan bruges til at sætte ind over for kriminalitet, der begås på internettet. Min kollega hr. Barrot og jeg vil sammen udvikle disse instrumenter, så de bliver mere slagkraftige og kan anvendes mere effektivt. Problemet med internettet er naturligvis, at det rækker ud over de nationale grænser, og derfor er der behov for at styrke samarbejdet mellem politiet og de myndigheder, der bekæmper terrorisme og international kriminalitet. I de seneste år har vi oplevet rigtig gode resultater som følge af dette samarbejde. Jeg håber og tror, at indsatsen vil fortsætte.
Om: Serbiens status som kandidatland
Det diskuteres til stadighed, hvorvidt Serbien skal indrømmes status som kandidatland. Er det ikke risikabelt at indrømme Serbien status som kandidatland eller sågar status som EU-medlemsstat før Republikken Kosovo, i betragtning af at regeringen i Beograd ville kunne udnytte dette forspring til at blokere for Republikken Kosovos fremtidige tiltrædelsesforhandlinger med EU eller etableringen af enhver anden form for relationer mellem Republikken Kosovo og EU?
Leonard Orban
Hr. formand! Udsigterne til, at Serbien bliver medlem af EU, afhænger af landets opfyldelse af Københavnskriterierne og de betingelser, der er fastsat i henhold til stabiliserings- og associeringsprocessen, herunder kravet om at samarbejde fuldt ud med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien.
Serbien er imidlertid ikke et kandidatland og har foreløbig ikke anmodet om medlemskab af EU. Derfor er jeg ikke i stand til at udtale mig om, hvad der muligvis måtte ske i fremtiden, og hvad Serbien måske, måske ikke, vil gøre i forhold til Kosovo.
Hvis Serbien ansøger om medlemskab, vil Kommissionen efter anmodning fra Rådet udarbejde et udkast til udtalelse baseret på de fastsatte objektive kriterier, som finder anvendelse for alle lande, der anmoder om tiltrædelse af EU. Efterfølgende vil det være Rådet, som afgør, hvorvidt status som kandidatland tildeles eller ej.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg har stor personlig respekt for Dem, men jeg beklager, at kommissær Rehn ikke er til stede, da jeg langt fra er tilfreds med dette svar. Jeg kunne selv have udskrevet det fra internettet.
Jeg vil meget kort forklare, hvor jeg ville hen med mit spørgsmål. Der finder forhandlinger sted med Serbien om en stabiliseringsaftale, som i øjeblikket er under udarbejdelse. Jeg vil gerne henlede Kommissionens opmærksomhed på faren for, at Serbien i den forbindelse kunne blokere for Kosovo ligesom i FN og i Europarådet. Mit spørgsmål var, hvad vi gør for at forhindre, at noget i stil med Sloveniens aktuelle blokade af Kroatien finder sted.
Leonard Orban
Hr. formand! Som jeg sagde i mit svar, ønsker vi på ingen måde at foregribe eventuelle mulige fremtidige begivenheder. Serbien befinder sig i øjeblikket på et punkt, hvor landet end ikke har indgivet en ansøgning om EU-medlemskab. Lad os se, hvad der sker i fremtiden.
Lad os derfor som sagt ikke spekulere i hypotetiske fremtidsscenarier.
Formanden

Om: Serbiens tiltrædelse
Vil Kommissionen udtrykkeligt og bestemt henstille, at der ikke gøres fremskridt hvad angår Serbiens tiltrædelse af EU, medmindre Ratko Mladic og Goran Hadzic, de sidste to, som fortsat er på flugt fra Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien (ICTY), udleveres til Haag?
Leonard Orban
Hr. formand! Serbiens tiltrædelse af EU afhænger af Serbiens opfyldelse af det politiske krav om fuldt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien og Serbiens opfyldelse af alle de øvrige krav, der er forbundet med optagelse i EU.
I den forbindelse er Kommissionen enig i Rådets konklusioner fra april 2008, hvoraf fremgår, at et fuldt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien samt en størst mulig indsats for at arrestere og udlevere de tiltalte personer er et væsentligt element i stabiliserings- og associeringsprocessen.
I den forbindelse er vurderingen fra Det Internationale Krigsforbrydertribunals chefanklager, Serge Brammertz, særlig vigtig. Vi har etableret en fast og tæt kontakt med ham. Desuden har kommissær Rehn benyttet enhver lejlighed til at opfordre de serbiske myndigheder til at rette sig efter de henstillinger, som chefanklageren fremsatte i sin rapport, der blev offentliggjort i december 2008 og fremsendt til FN's Sikkerhedsråd.
Det er den sikreste måde at give Serbien mulighed for fuldt ud at samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal og gøre fremskridt i forhold til landets forhåbninger om EU-medlemskab.
Sarah Ludford
(EN) Hr. formand! Jeg er stor tilhænger af, at Serbien gør fremskridt i forhold til at tiltræde EU, og det gælder også resten af landene på Vestbalkan, hvilket jeg siger som tidligere medlem af Parlamentets delegation på området.
Problemet er, at når vi siger, at Serbiens tiltrædelse vil afhænge af et fuldt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien, så afføder det følgende spørgsmål: Hvornår præcis agter vi at gøre dette kriterium gældende?
Jeg ønsker virkelig at få kommissæren til at sige, at der ikke sker yderligere fremskridt nu, inden for de næste par uger, medmindre de personer, der er på flugt, udleveres.
Kan kommissæren desuden fortælle mig, at der heller ikke vil ske yderligere fremskridt med hensyn til Kroatiens tiltrædelse, medmindre Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien finder, at der er indledt et fuldt samarbejde om beviser og vidneudsagn vedrørende de kroatiske tiltalte?
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne tilslutte mig fru Ludfords spørgsmål. Kommissæren sagde helt korrekt, at dette kriterium gælder Serbien. Hvad, han ikke sagde noget om, var, om Serbien opfylder kriteriet. Det svar ville jeg gerne høre. Opfylder Serbien kriteriet om fuldt samarbejde? Vi ved, at det er tilfældet med Kroatien.
Leonard Orban
De vil vide, at der i Rådet er forskellige holdninger til dette spørgsmål, og De vil vide, at der ikke er enighed om Rådets holdning til spørgsmålet. Så som jeg sagde i mit svar, deler vi i Kommissionen fuldt ud Rådets holdning om - og jeg henviser her til Rådets konklusioner fra april 2008 - at et fuldt samarbejde med tribunalet er afgørende for processen.
Formanden
Spørgsmål nr. 43 og 44 vil blive besvaret skriftligt.
Formanden

Om: Ulovlig tilegnelse af græsk-cypriotisk ejendom i den besatte del af Cypern med finansiel støtte fra Tyrkiet
Republikken Cyperns tidligere udenrigsminister, Erato Markoulli, har offentligt fremsat beskyldninger om, at der i storstilet omfang finder en ulovlig tilegnelse af græsk-cypriotisk ejendom sted på halvøen Karpasia i det besatte område med finansiel støtte fra Tyrkiet.
Inden for rammerne af drøftelser om en løsning på Cypern-spørgsmålet, som Markoulli deltager i, og også på grundlag af andre informationer er dette konkrete anliggende kommet frem i dagens lys. Tyrkiet, som er kandidatland til medlemskab af Den Europæiske Union, men som samtidig holder en del af Republikken Cypern, som er en EU-medlemsstat, besat, organiserer en ulovlig tilegnelse af ejendom, som tilhører europæiske borgere, hvorved det krænker folkeretten, menneskerettighederne samt EU's principper og værdier.
Hvorledes vurderer Kommissionen denne politik fra Tyrkiets side? Er denne politik i overensstemmelse med den politik, som et kandidatland til medlemskab af EU bør føre? Agter Kommissionen at træffe foranstaltninger over for Tyrkiet og i givet fald hvilke, for så vidt angår den ulovlige tilegnelse af græsk-cypriotisk ejendom i den besatte del af Cypern?
Leonard Orban
Hr. formand! Kommissionen har noteret sig tilegnelsen af ejendom tilhørende græsk-cyprioter i den nordlige del af Cypern. Kommissionen er opmærksom på problemet, som blev forværret, da Cypern tiltrådte EU den 1. maj 2004, og deler hr. Matsis' bekymring.
Med hensyn til det specifikke tilfælde, som hr. Matsis henviser til, er Kommissionen ikke i besiddelse af oplysninger om sagen og er derfor ikke i stand til at kommentere den.
Kommissionen bekræfter endnu en gang sin fulde opbakning til indsatsen fra lederne af det græsk-cypriotiske og det tyrkisk-cypriotiske samfund for at finde en samlet løsning på Cypernproblemet i FN-regi. En sådan løsning ville være med til at afhjælpe problemerne med ejendom på øen, som hr. Matsis henviser til.
Yiannakis Matsis
(EL) Hr. formand! Jeg er cypriotisk medlem af Parlamentet, jeg har støttet Tyrkiets integration i Europa, siden landets præsident hed Ozal, og det gør jeg stadig den dag i dag.
På grundlag af fjerde mellemstatslige klage afgjorde Menneskerettighedsdomstolen, at Tyrkiet er ansvarlig for ulovlig tilegnelse af græsk-cypriotisk ejendom. Hvad vil der nu langt om længe blive gjort? Hvordan kan det forventes, at vi affinder os med denne situation år efter år? Er der førsteklasses og andenklasses menneskerettigheder, eller afhænger deres anvendelse af landets størrelse?
Leonard Orban
Hr. formand! Kommissionen har allerede opfordret Tyrkiet til at rette sig efter alle Menneskerettighedsdomstolens afgørelser. I morgen afholdes der en forhandling i Parlamentet, hvor bl.a. dette emne vil blive drøftet.
Formanden

Om: Åbning af kapitlet om "energi" i tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet
Den seneste gaskrise mellem Rusland og Ukraine har endnu en gang vist, hvor vigtigt det er at diversificere EU's energikilder og forsyningsruter. Tyrkiet er et strategisk transitland og også af den grund af stor betydning for EU's energiforsyningssikkerhed. Det er derfor så meget desto vigtigere, at EU's forhandlinger med Tyrkiet om energikapitlet fortsætter uforstyrret og ikke blokeres af bestemte medlemsstater på grund af politiske årsager.
Vil Kommissionen tage skridt til at sikre, at dette forhandlingskapitel åbnes? Kan den anslå, hvornår det vil ske? Hvad er den alvorligste hindring for en fuld åbning af kapitlet om energi?
Spørgsmål nr. 47 og 48 vil blive besvaret skriftligt.
Leonard Orban
Hr. formand! Kommissionen er af den opfattelse, at Tyrkiet er rede til at indlede forhandlinger om energikapitlet, og anbefalede derfor, at kapitel blev åbnet i foråret 2007. Vores holdning har ikke ændret sig på det punkt.
Det kræver imidlertid en enstemmig godkendelse fra samtlige medlemsstater at åbne et kapitel, hvilket ikke er sket endnu. I lyset af den seneste energikrise er vi fuldstændig enige med Dem i, at det både ville være i EU's og Tyrkiets interesse at indlede at tæt samarbejde og tilpasse Tyrkiets lovgivning efter fællesskabslovgivningen på energiområdet.
At indlede forhandlinger om energi ville bidrage afgørende til opnåelsen af dette mål.
Vural Öger
(DE) Hr. formand! Vil Kommissionen således tage skridt til at sikre, at kapitlet åbnes, eller skal vi blot sidde og vente på, at alle medlemsstaterne bliver enige? Gør Kommissionen ikke noget for at påvirke medlemsstaterne?
Leonard Orban
Hr. formand! Sådan er reglerne. Kommissionen har fremsat et forslag, og det er nu op til Rådet med enstemmighed at afgøre, om kapitlet åbnes eller ej.
Sådan er procedurerne, og dem er vi nødt til at følge.
Formanden

Om: Markedsstøtte
Kommissionen forpligtede sig i begyndelsen af januar til at indføre nye foranstaltninger for at støtte mejerisektoren og producenternes indtægter i Europa i et forsøg på at bekæmpe nogle af de negative konsekvenser, som den nuværende økonomiske krise har for mejerisektoren. Har Kommissionen planer om ligeledes at forpligte sig til at støtte andre landbrugssektorer og producenter, der også er blevet negativt påvirket af den nuværende økonomiske krise?
Om: Mejerisektoren i EU
Kommissæren har indført foranstaltninger til støtte for mejerisektoren, og Kommissionen agter at genindføre eksportrestitutioner for smør, skummetmælkspulver, sødmælkspulver og ost. Desuden vil Kommissionen opkøbe mere end de fastsatte mængder af smør og skummetmælkspulver, hvis markedssituationen skulle gøre det nødvendigt. Mener kommissæren, at disse foranstaltninger vil være tilstrækkelige til at standse den nedadgående prisspiral i EU's og særligt i den irske mejerisektor?
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! De to spørgsmål af fru Harkin og hr. Ó Neachtain vedrører i store træk samme emne. Tak for muligheden for at besvare dem under ét.
Det glæder mig at kunne meddele, at Kommissionen for nylig har truffet en række foranstaltninger inden for mejerisektoren i et forsøg på at standse den nedadgående prisspiral.
Vi har allerede indført støtte til privat oplagring tidligere, end vi normalt gør. Vi har også iværksat interventionsordningen, hvorved vi håber at kunne stabilisere prisen på smør og skummetmælkspulver, da denne interventionsordning helt sikkert vil fjerne betydelige mængder fra markedet.
Oprindeligt fastsatte vi et niveau på 30 000 t smør og 109 000 t mælkepulver, men jeg har for nylig antydet, at vi vil være i stand til eller villige til at acceptere større mængder på grundlag af opkøb ved licitation.
Eksportrestitutionerne i mejerisektoren er for nylig blevet forhøjet yderligere. Vi kan se, at vi står over for et kraftigt fald i verdensmarkedspriserne, selv om Europa ikke har øget sin produktion trods godkendelsen af en forhøjelse af mælkekvoten med 2 % i april sidste år.
Jeg tror således godt, at jeg kan sige til dem, der hævder, at prisfaldet skyldes den forhøjede kvote, at dette ikke er tilfældet, eftersom vi kan se, at trods forhøjelsen af kvoten med 2 %, forbliver produktionen på et lavere niveau, end vi har været vant til tidligere.
Med indførelsen af eksportrestitutionerne bør vi imidlertid få skabt en situation, der stiller EU's mejeriproducenter bedre på verdensmarkedet. Samtidig kan dette muligvis også rette op på ubalancerne på markedet for mejeriprodukter.
Som svar på det specifikke spørgsmål fra hr. Ó Neachtain vil især den irske mejerisektor, hvor en forholdsvis stor del af mælkeproduktionen anvendes til fremstilling af smør og skummetmælkspulver, og hvor eksporten til lande uden for EU er relativt stor, drage fordel af de foranstaltninger, som Kommissionen har truffet.
Jeg kan forsikre Dem om, at vi nøje følger situationen på markedet for mejeriprodukter. Det kan man også se i kraft af, at vi for to uger siden rent faktisk forhøjede eksportrestitutionerne i mejerisektoren, og vi er villige til at træffe alle fornødne foranstaltninger.
Sektoren selv har naturligvis også et ansvar for at tilpasse produktionen efter efterspørgslen og på den måde forsøge at genskabe rentabiliteten, og fru Harkin vil gerne vide, om Kommissionen forventer at iværksætte lignende tiltag i andre sektorer.
Jeg kan forstå, at spørgsmålet muligvis drejer sig om restitutioner i svinekødssektoren. Jeg må imidlertid sige, at for nuværende vurderer jeg ikke, at der er noget grundlag for at indføre eksportrestitutioner i svinekødssektoren, eftersom vi oplever et fald i antallet af farende søer og antallet af smågrise. Det betyder, at produktionen på det europæiske marked vil falde, og vi håber derfor, at resultatet vil være stigende priser.
Vi er også nødt til at tage højde for, at situationen for svinekødsproduktionen er helt anderledes end i slutningen af 2007, fordi prisen på foder og energi er betydeligt lavere, end da vi indførte eksportrestitutioner i svinekødssektoren.
Hav imidlertid tiltro til, at vi fortsat vil overvåge situationen. Jeg undervurderer ikke vanskelighederne i mejerisektoren. Jeg tror, at det er flere årtier siden, at vi har oplevet en situation som den, vi ser i dag.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Tak for Deres meget detaljerede svar, fru kommissær! De talte om de foranstaltninger, som De har truffet for at standse den nedadgående prisspiral. Som De udmærket ved, ligger mælkeprisen i øjeblikket under produktionsprisen. Mange mælkeproducenter er presset til det yderste.
Det glæder mig meget at høre Dem sige, at De er villig til at træffe alle fornødne foranstaltninger. Siger De dermed, at De vil være parat til at gøre større brug af nogle af de styringsredskaber for mejerisektoren, som De har til Deres rådighed, f.eks. eksportrestitutioner, støtte til privat oplagring og intervention?
Vil De venligst præcisere det for mig?
Seán Ó Neachtain
(GA) Hr. formand! Jeg vil også gerne takke kommissæren for hendes udtømmende svar. Som hun imidlertid vil vide, er mælkeproducenterne i store vanskeligheder. Omkostningerne ved at producere mælk er højere end den pris, som mælken sælges til.
Jeg accepterer Deres pointe med hensyn til Irland, men kan der på nuværende tidspunkt iværksættes yderligere politikker - en interventionspolitik - for at hæve prisen? Landmændene kan ikke blive ved med at producere mælk under de nuværende forhold.
Jim Allister
(EN) Hr. formand, fru kommissær! Hvor presserende og vigtigt mener Kommissionen, det er at sørge for, at mejerisektoren rammer bunden? Er der ikke fare for, at det med disse spredte, trinvise foranstaltninger vil tage endnu længere tid at vende markedet? Og tid er det eneste, vi ikke har. Er det ikke på tide at gå mere radikalt til værks med hensyn til eksportrestitutioner? Vores industri er trods alt ved at gå til grunde, fru kommissær.
Jim Higgins
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren, og jeg bifalder især hendes beslutning om at genindføre interventionsordningen som en kortsigtet foranstaltning, alene fordi vi befinder os i en krisesituation.
Er kommissæren ikke enig i, at vi har fire problemer? For det første er der valutakursen mellem euro og det engelske pund, for det andet er der faldet i produktionen som følge af melaminskandalen i Asien og i Kina, for det tredje er produktionen steget med 3 % i USA, og sidst, men ikke mindst, er der vores gamle fjende Brasilien? Er vi ikke nødt til konstant at overvåge udviklingen i verden for at kunne have vores egne løsninger klar i situationer som disse?
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! For det første har jeg klart givet udtryk for, at jeg er parat til at anvende de styringsredskaber, som vi har til rådighed. Der er imidlertid visse grænser, og det er yderst vigtigt, at de beslutninger, som vi eventuelt træffer, ikke indebærer, at vi i sidste ende skyder os selv i foden. Vi skal tage højde for, at intervention er en udmærket og - hvilket glædede mig at høre - kortsigtet foranstaltning. Det skyldes, at vi må, jeg ville ikke sige skille os af med foranstaltningen, men den skal tilpasses markedet på et senere tidspunkt, hvilket blot trækker pinen ud, men vi kan ikke bare droppe den.
Som jeg sagde tidligere, viste vi vores engagement ved for ti dage siden at forhøje eksportrestitutionerne både for smør og mælkepulver, og vi holder nøje øje med markedet.
Med hensyn til kompensation virker det som om, at rigtig mange mælkeproducenter har glemt, at de i henhold til 2003-reformen rent faktisk blev kompenseret via den direkte betaling, og at et beløb, der ikke er knyttet til selve malkekoen, men er beregnet på baggrund af produktionen mellem 2000 og 2002, faktisk nu er indregnet i den direkte betaling.
Jeg er indimellem også nødt til at minde landmænd om, at denne kompensation allerede har fundet sted. Jeg ved, at det ikke er et fuldt tilfredsstillende svar i denne vanskelige situation, men der er taget højde for det.
Jeg sendte et meget klart signal under Grüne Woche i Berlin i begyndelsen af januar, hvor jeg sagde, at jeg var parat til at anvende nogle af de ubenyttede midler på 2009-budgettet, og Kommissionen har foreslået at bruge 1,5 mia. euro i 2009 på at lukke det hul, der vil opstå som følge af, at sundhedstjekket først træder i kraft den 1. januar 2010, når pakken til imødegåelse af de nye udfordringer træder i kraft.
Spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaterne ønsker at bruge 1,5 mia. euro, er ikke op til mig at afgøre, men op til statscheferne og finansministrene, og jeg håber, at det bl.a. gennem en form for lobbyvirksomhed fra parlamentsmedlemmernes side over for deres nationale regeringer vil lykkes at presse på for en løsning.
Jeg er helt enig i tre af årsagerne til situationen. For Irland, som eksporterer til Det Forenede Kongerige, er den aktuelle valutakurs, som vanskeliggør tingene yderligere, naturligvis en kæmpe ulempe, særligt for de irske landmænd. Jeg ønsker ikke at undervurdere de afledte konsekvenser af skandalen i Kina, som kan have fået nogle til at udvise større forsigtighed over for de mejeriprodukter, som de spiser og drikker.
Det øgede udbud på verdensmarkedet skyldes ikke kun USA. Vi har set en kraftig produktionsstigning i New Zealand, og det har smittet af på verdensmarkedet med de konsekvenser til følge, som vi har nævnt. Jeg håber i al almindelighed, at produktionen på verdensmarkedet vil falde, for der er tale om et generelt problem og ikke noget, der kun påvirker europæiske mælkeproducenter. Det er meget vanskeligt at tjene penge i mejerisektoren i øjeblikket. Vi vil derfor ikke tøve med at anvende de tilgængelige redskaber på en relevant og afbalanceret måde.
Formanden

Om: Mærkning af fårekødsprodukter
Inden for fårekødssektoren findes der på nuværende tidspunkt ingen specifikke EU-bestemmelser for mærkning med oprindelsesbetegnelse. Som følge heraf anvendes der inden for EU mange forskellige mærkningsteknikker for fårekødsprodukter.
Vil Kommissionen overveje at indføre en EU-forordning for mærkning af fårekødsprodukter, som vil gøre det muligt for forbrugerne at skelne mellem EU-produkter og produkter fra tredjelande?
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Jeg mener bestemt, at europæiske landmænd kan være stolte af deres standard, og Kommissionen er åben over for ethvert initiativ, der kan gøre det lettere for landmænd, ikke mindst dem med husdyrbesætninger, at informere forbrugerne om varernes oprindelse.
Som hr. Aylward anfører, er der i øjeblikket ingen EU-lovgivning, som specifikt behandler spørgsmålet om oprindelsesmærkning i fårekødssektoren.
Naturligvis finder det indre markeds generelle regler om mærkning og markedsføring af fødevarer også anvendelse for fårekød. I henhold til disse regler er oprindelsesmærkning obligatorisk i tilfælde, hvor der er risiko for, at forbrugeren kan blive vildledt med hensyn til fødevarens egentlige oprindelse eller herkomst.
Det er ikke Kommissionens opfattelse, at der er et generelt problem med vildledning af forbrugerne i forbindelse med fårekøds oprindelse. I Kommissionens nye forslag til forordning om fødevareinformation til forbrugerne er listen over obligatorisk oprindelsesmærkning derfor ikke blevet udvidet.
Jeg vil gerne understrege, at mærkningsordningen for oksekød og oksekødsprodukter er et særtilfælde, og jeg tror, at vi alle husker, hvordan den opstod, eftersom mærkningen var en konsekvens af BSE-krisen. For at genskabe forbrugernes tillid til oksekød var det nødvendigt at forsyne forbrugerne med flere oplysninger gennem en tydelig mærkning af produkterne, bl.a. med oplysninger om oprindelse.
Det er også vigtigt at huske på, at den gældende lovgivning allerede giver mulighed for at indføre en frivillig mærkningsordning for fårekød. Hvis hele forsyningskæden kunne blive enig om en sådan mærkningsordning, kunne det øge produkternes værdi at forsyne forbrugerne med ekstra oplysninger.
For at sikre et velfungerende indre marked indeholder Kommissionens forslag til forordning om fødevareinformation til forbrugerne overordnede regler for frivillig oprindelsesmærkning.
Med hensyn til fårekød drejer det sig i forbindelse med oprindelse specifikt om oplysninger om hvert af de forskellige steder, hvor dyret er født, opdrættet og slagtet. Hvis disse led i produktionen fandt sted i forskellige medlemsstater, skal alle oprindelseslandene angives.
Ser vi fremad i tiden, overvejer Kommissionen, om alle de forskellige landbrugsvarer bør mærkes for at vise, hvor dyret er opdrættet og mere specifikt, om EU-kravene til opdræt er overholdt.
Jeg er klar over, at fårekødsbranchen i forbindelse med den offentlige høring over grønbogen om landbrugsprodukters kvalitet anbefalede obligatorisk oprindelsesmærkning. I maj 2009 vil Kommissionen offentliggøre en meddelelse, hvor vi vil forsøge at finde den rette balance mellem forenkling, gennemsigtighed og produktspecifikation. Det tjekkiske formandskab har arrangeret en konference om emnet, som finder sted torsdag og fredag i denne uge, og jeg er sikker på, at vi vil få en livlig og interessant debat om mærkning. Det er vigtigt. Det er ikke altid let, for ingen ønsker at læse en hel roman på bagsiden af fødevarerne i supermarkedet, så jeg mener, at vi skal forsøge at finde en balance og den rette løsning. Jeg glæder mig over alle de bemærkninger, som vi allerede har fået til grønbogen.
Liam Aylward
(EN) Hr. formand! Tak, fru kommissær! Jeg glæder mig især over den konference, som skal finde sted, og vi kan bestemt være meget stolte af standarden af vores fødevarer i Europa - det er jeg helt enig med Dem i.
Jeg vil imidlertid gerne henlede opmærksomheden på den foreslåede obligatoriske elektroniske identifikation af får, som træder i kraft i januar 2010, og som Kommissionen er fast besluttet på at gå videre med trods modstand fra medlemmerne af Udvalget om Landbrug og landbrugsorganisationerne. Vi har som medlemmer sat spørgsmålstegn ved de drifts- og omkostningsmæssige konsekvenser af obligatorisk elektronisk identifikation, og de katastrofale følger for et erhverv, som allerede oplever en kraftig nedgang. Vil Kommissionen overveje at bevilge endnu en udsættelse eller fjerne forslagets obligatoriske karakter? I benægtende fald vil Kommissionen da overveje at dække de ekstra omkostninger, der er forbundet med obligatorisk elektronisk identifikation?
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Først og fremmest må jeg sige, at hvis De ønsker en indgående drøftelse om elektronisk øremærkning af får, så skal De som bekendt invitere en anden kommissær, nemlig kommissæren for forbrugerbeskyttelse, men jeg vil med glæde kommentere spørgsmålet.
Der synes nu at være enighed i Rådet om dette spørgsmål. Jeg har lejlighed til at rejse temmelig meget, og jeg møder mange mennesker, som mener, at den elektroniske identifikationsordning vil få mange små producenter til at bukke under på grund af omkostningerne. Jeg mener, at man bør se på muligheden for at anvende midler til udvikling af landdistrikter og ad den vej forsøge at mindske omkostningerne til elektronisk øremærkning. Der er en budgetpost, der hedder "indbyrdes tilnærmelse af standarder", og som kan anvendes til at ansøge om midler til udvikling af landdistrikter med henblik på dækning af disse ekstraomkostninger, som mange små fåreavlere bestemt vil kunne mærke.
Formanden
Da den tid, der er afsat til spørgetiden, er udløbet, vil ubesvarede spørgsmål blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 20.05 og genoptaget kl. 21.00)
