Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)
Puhemies
- (EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0212/2009).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Ihmisoikeudet Kuubassa
Mikä on neuvoston arvio Kuuban nykyisestä ihmisoikeustilanteesta, erityisesti poliittisista vangeista? Tietääkö neuvosto, millaisissa oloissa kuubalaista lääkäriä tri Darsi Ferreriä ja samassa sellissä olevaa Alfredo Dominquezia pidetään vangittuina, sillä miehiä pidetään ilmeisesti äärimmäisen epäinhimillisissä oloissa?
Cecilia Malmström
Olen tietenkin valmis siirtymään Yhdysvalloista Kuubaan ja jäsen Posseltin esittämään hyvin vakavaan asiaan, joten kiitän kysymyksestä, hyvä jäsen Posselt.
Neuvosto on edelleen hyvin huolissaan Kuuban ihmisoikeustilanteesta ja erityisesti kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien edistymättömyydestä. Kuuban kansalaisilla ei ole sanan- tai kokoontumisvapautta. Vapaata lehdistöä ei ole. Tiedon saanti, myös pääsy Internetiin, on rajoitettua. Kansalaisten vapaaseen liikkuvuuteen Kuubassa ja sen ulkopuolella kohdistuvat rajoitteet eivät ole muuttuneet. Kuubassa on tällä hetkellä 208 poliittista vankia. Luku on laskenut 2 034 vangista vuonna 2007, mutta suurin osa vapautuksista johtui tuomion täyttymisestä. Jäsenvaltioiden edustustot Kuubassa seuraavat tiiviisti poliittisten vankien luetteloa, ja niillä on erityinen ihmisoikeustyöryhmä, jossa tarkastellaan merkittäviä tapauksia.
Ihmisoikeuksien puolustajien sekä poliittisten vankien ja näiden perheiden todistusten mukaan vankilaolot eivät todellakaan täytä Yhdistyneiden Kansakuntien vankien kohtelua koskevia vähimmäisnormeja. Joidenkin vankien terveydentila on heidän perheidensä mukaan hyvin huono, eivätkä he saa asianmukaista hoitoa. Julmasta ja alentavasta kohtelusta on raportoitu usein, vankeja muun muassa piestään, heiltä evätään terveydenhoito ja heitä painostetaan psyykkisesti. Kuitenkaan vieläkään ei ole raportoitu vanginvartijoiden tai poliisien asettamisesta syytteeseen väärinkäytöksistä.
Kuuban hallitus kiistä poliittisten vankien olemassaolon ja kieltäytyy valitettavasti edelleen riippumattomien kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen ihmisoikeustarkastuksista. Neuvoston kanta Kuubaa kohtaan esitettiin vuonna 1996 annetussa yhteisessä kannassa, jota neuvosto on siitä lähtien arvioinut vuosittain. EU ja Kuuba sopivat lokakuussa 2008 sopivat jatkavansa laaja-alaista poliittista vuoropuhelua. EU:n politiikan mukaan vuoropuheluun osallistuu Kuuban viranomaisten lisäksi myös kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition edustajia. Neuvosto kiinnittää erityistä huomiota demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien periaatteisiin yhteisen kannan vuoden 2009 vuotuisessa arvioinnissa.
Tämän vuoden kesäkuussa annetuissa päätelmissä teimme selväksi, että nämä seikat ovat EU:n keskeisiä painopistealoja suhteissa Kuubaan. Neuvosto kehotti Kuuban hallitusta erityisesti vapauttamaan ehdoitta kaikki poliittiset vangit, myös vuonna 2003 vangitut, ja ilmaisimme huolemme vangeista ja heidän terveydentilastaan.
Neuvosto kehotti lisäksi Kuuban viranomaisia helpottamaan välittömästi kansainvälisten humanitaaristen järjestöjen pääsyä Kuuban vankiloihin. Sen jälkeen kun poliittinen vuoropuhelu Kuuban kanssa käynnistyi viime vuonna, EU on tuonut poliittiset vangit esiin joka ainoassa tapaamisessa. Kuten neuvoston viimeisimmissä päätelmissä todetaan, näissä korkean tason vierailuissa on aina tarkasteltava ihmisoikeuksia ja tarvittaessa vierailuihin on yhdistettävä tapaamisia rauhanomaisen demokratiaa ajavan opposition kanssa.
Neuvosto päätti jatkaa vuoropuhelua Kuuban kanssa koska se tarjoaa mahdollisuuden keskustella yhteistä etua koskevista asioista ja huolista, myös ihmisoikeustilanteessa, mutta olemme edelleen hyvin huolissamme Kuuban tilanteesta ja jatkamme yksittäisten tapausten seuraamista, varsinkin vankien, joilla on vakavia terveysongelmia.
Mitä tulee arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman vangin tilanteeseen, Euroopan unioni esitti elokuussa puheenjohtajavaltio Ruotsin aloitteesta solidaarisuuden ilmauksen Havannassa. Tämä tehtiin, koska haluttiin osoittaa vangitun Darsi Ferrerin perheelle, että unioni on huolestunut siitä, etteivät Kuuban viranomaiset noudata kansallista rikosprosessioikeutta. Puheenjohtajavaltio seuraa myös toisen vangin Alfredo Domínguezin tapausta ja ottaa asian esiin vuoropuhelussa Kuuban kanssa. Olemme myös yhteydessä hänen perheeseensä.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän neuvoston puheenjohtaja Malmströmiä hänen erinomaisesta ja yksityiskohtaisesta vastauksestaan.
Kansainvälisen ihmisoikeuskomission jäsen Brechtmann on antanut minulle kattavia tietoja vankilaoloista. Kysyn neuvostolta, voiko se pyrkiä tutkimaan yksittäisten vankien oloja, ja kuinka se arvioi Kuuban kehitystä sen Euroopan unionin-suhteiden osalta?
Cecilia Malmström
Meillä ei ole virallista pääsyä näihin tietoihin, mutta saamme tietoa, tosin melko sirpaleista sellaista, poliittisten vankien tilanteesta kansainvälisten järjestöjen, kansalaisjärjestöjen, kontaktiemme, poliittisten puolueiden ja muiden kautta. Tiedämme, että joissain tapauksissa heidän terveydentilansa on hyvin huolestuttava. Pyrimme tekemään yhteistyötä perheiden ja kansalaisjärjestöjen kanssa tilanteen helpottamiseksi, mutta yksi ongelmista on tietenkin se, että meillä on vain vähän konkreettista ja vahvistettua tietoa.
Toinen ongelma on se, että monet näistä vangeista ovat vankilassa ilman oikeudenkäyntiä ja ilman, että heitä syytettäisiin mistään. Tämä on vastoin Kuuban lainsäädäntöä. Vangeilla on oikeus tietää miksi ovat vankilassa ja mistä heitä syytetään - tämä on perustavaa laatua oleva ihmisoikeus kaikissa yhteiskunnissa, mutta kuten tiedämme, sitä ei kunnioiteta Kuubassa.
Vuoropuheluun Kuuban kanssa liittyy tietenkin paljon vaikeuksia, mutta tällä hetkellä katsomme, että on tärkeää jatkaa vuoropuhelua päätöksemme mukaisesti, sillä se antaa meille mahdollisuuden pyrkiä yhteistyöhön viranomaisten kanssa ja esittää tiukkaa kritiikkiä, mutta myös tehdä yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan ja rauhanomaisten toisinajattelijoiden kanssa. Tähän me pyrimme, ja tällä hetkellä katsomme, että lähestymistapa voi toimia. Tässä ei tule tapahtumaan dramaattisia muutoksia lähitulevaisuudessa.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, jäsen Posseltin kysymys koskee ihmisoikeuksia, ja katson, että ihmisoikeuksien alalla voimme tehdä parempaa yhteistyötä niiden valtioiden kanssa, joihin meillä on poliittiset ja diplomaattiset suhteet ja joiden kanssa teemme kauppaa, on yllättää, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot edelleen suhtautuvat passiivisen kielteisesti Kiinan tasavallan loogisiin ja toistuviin pyyntöihin Yhdysvaltojen kauppasaarron poistamisesta.
Kysyn tämän vuoksi, kuinka puheenjohtajavaltio suhtautuu asiaan ja kuinka teidän mielestänne jäsenvaltioiden olisi suhtauduttava asiaan, koska me kaikki tiedämme, että Kuuba esitti 28. lokakuuta YK:n yleiskokouksessa Yhdysvaltojen kauppasaarron poistamista.
Krisztina Morvai
(EN) Olen rauhanomainen toisinajattelija yhdestä Euroopan unionin jäsenvaltiosta, Unkarista. Haluaisin pyytää teiltä neuvoa. Kuinka saisimme Unkarin ihmisoikeustilanteelle yhtä paljon huomiota kuin Kuuban ihmisoikeustilanteella?
Unkarissa on syksystä 2006 alkaen ollut valtavasti rauhanomaisiin mielenosoittajiin kohdistunutta poliisin väkivaltaa, ja monia poliittisia vankeja on kidutettu vankiloissa.
Haluan pyytää kuubalaisia poliitikkoja neuvottelemaan puolestamme perustuen...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Puhemies
(EN) Olen pahoillani, mutta puheaikanne on 30 sekuntia, ja nyt on kyse ihmisoikeuksista Kuubassa.
Cecilia Malmström
Koko Euroopan unioni on useaan otteeseen todennut, että vastustamme Yhdysvaltojen kauppasaartoa, emmekä usko sen helpottavan ratkaisun löytymistä Kuuban tilanteeseen.
Euroopan unioni on myös ilmaissut halukkuutensa entistä tiiviimpään yhteistyöhön Kuuban kanssa, myös kaupan alalla, ihmisoikeustilanteen edistymisestä riippuen.
Tällä hetkellä ei kuitenkaan ole mahdollista edetä tämän osalta, koska ihmisoikeusasioissa ja demokratian kunnioittamisessa ei ole edistytty, ja poliittisia vankeja on paljon. Kuuban viranomaisten on nyt osoitettava, haluavatko he suhteisiimme todellista edistymistä. Valitettavasti tähän mennessä edistyminen on ollut vähäistä.
Puhemies
(EN) Olisin kiitollinen jos jäsenet noudattaisivat kyselytunnin sääntöjä, joiden mukaan lisäkysymykselle annetaan 30 sekuntia ja kysymyksen aiheessa on pysyttävä.

Aihe: Ikääntyneiden kaltoinkohtelu
Arvioiden mukaan yli 10 prosenttia ikäihmisistä joutuu kotonaan ja hoitolaitoksissa kaltoinkohdelluksi fyysisesti, psykologisesti, taloudellisesti tai henkisesti, ja osuuden arvellaan kasvavan väestökehityksen myötä. Mitä toimia puheenjohtajavaltio Ruotsi aikoo toteuttaa noudattaakseen sitoumuksia Euroopan tason yhteistyön ja toimien parantamisesta, jotta hoitopalvelujen laatu kohenisi eikä vanhuksia kohdeltaisi kaltoin?
Cecilia Malmström
Jäsen Harkin otti esille hyvin ajankohtaisen asian, kun väestömme ikääntyneiden osuus lisääntyy koko ajan. Toimenpiteet tällä alalla kuuluvat pääasiassa kansalliseen toimivaltaan, ja yhteisö voi pelkästään tukea ja täydentää jäsenvaltioiden työtä.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi haluaa kuitenkin kiinnittää asiaan huomiota, ja teemme kaikkemme lisätäksemme vanhustenhoidon laatua ja torjuaksemme ikäihmisten kaltoin kohtelua. Tämän osalta haluan muistuttaa Tukholmassa kuukausi sitten pidetystä konferenssista, jonka aiheena oli terveellinen ja arvokas ikääntyminen. Konferenssiin osallistui 160 henkilöä 27 valtiosta. Osallistumistaso oli laajaa. Edustettuina olivat komissio, jäsenvaltiot, terveys- ja sosiaaliasioista vastaavien ministeriöiden virkamiehet ja monet vapaaehtoisjärjestöt.
Tavoitteena oli korostaa nimenomaan arvoisan parlamentin jäsenen esiin tuomia ongelmia: kuinka voimme vastata terveydenhoitoalojen lisääntyneeseen yhteistyötarpeeseen ikääntyneiden kansalaisten tarpeiden täyttämiseksi? Puheenjohtajavaltio pyrkii siihen, että neuvosto antaa tätä koskevat päätelmät 30. marraskuuta pidettävässä työllisyys-, sosiaali-, terveys- ja kuluttajansuojaneuvoston kokouksessa. Päätelmäluonnoksessa pyrimme syvempään ja tiiviimpään yhteistyöhön terveellisen ja arvokkaan ikääntymisen alalla muun muassa jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon avulla. Myös komissiota kehotetaan laatimaan toimintasuunnitelma ikäihmisten arvokkaasta, terveellisestä ja laadukkaasta elämästä.
Haluan myös korostaa, että neuvosto antoi tämän vuoden kesäkuussa päätelmät otsikolla Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet: aktiivinen ja arvokas ikääntyminen, nimenomaan laadukkaiden hoitopalvelujen tarjoamisen helpottamiseksi ikääntyneiden ihmisten kotihoidossa ottaen huomioon ikääntyneiden miesten ja naisten erityistarpeet.
Mitä tulee ikääntyneiden kaltoin kohteluun, neuvoston direktiivissä 2000/78/EY kielletään jo ikään perustuva syrjintä työpaikoilla. Komissio ehdotti, että direktiivin tarjoamaa suojaa laajennettaisiin useille muille aloille, kuten sosiaaliturvaan, terveydenhoitoon, sosiaalietuuksiin, koulutukseen, tavaroiden ja palveluiden saatavuuteen, asumiseen ja niin edelleen.
Ehdotukseen sisältyy monia osatekijöitä, joilla on merkitystä ikäihmisten kaltoin kohtelun kannalta. Se kattaa kotihoidon, laitoshoidon ja terveydenhoitopalvelut. Siinä kielletään häirintä, joka on yksi syrjinnän muoto, joka määritetään ei toivotuksi käytökseksi, jolla "loukataan henkilön arvoa ja luodaan uhkaava, vihamielinen, halventava, nöyryyttävä tai hyökkäävä ilmapiiri".
Tästä ehdotuksesta keskustellaan parhaillaan neuvostossa, ja Euroopan parlamentti on jo antanut siitä lausunnon. Ehdotuksen hyväksyntä edellyttää neuvostossa yksimielisyyttä. Emme tietenkään voi ennakoida neuvoston keskustelujen tulosta, mutta voin kuitenkin todeta meidän tekevän kaikkemme saadaksemme aikaan lainsäädäntöä, joka auttaa poistamaan kaikenlaisen ikääntyneisiin ihmisiin kohdistuvan väärinkäytön ja kaltoin kohtelun, täysin Euroopan parlamentin antaman lausunnon mukaisesti.
Vankka näkemyksemme on tietenkin, ettei kenenkään pidä joutua kärsimään häirinnästä tai kaltoin kohtelusta, kaikkein vähiten hoidosta riippuvaisten ikääntyneiden ihmisten.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, kiitän harkitusta vastauksestanne. Komission vuonna 2008 antaman tiedonannon mukaan on saatava aikaan oikeat edellytykset niin resurssien, koulutuksen ja hoitajien tuen osalta. Olen tästä täysin samaa mieltä, ja ymmärrän myös, että asia kuuluu kansalliseen toimivaltaan.
On kuitenkin joitakin aloja, joilla EU voi auttaa. Yksin niistä on rajat ylittävä ulottuvuus. Halusin van tietää mielipiteenne virallisen tiedonvaihtorakenteen perustamisesta rajat ylittäville terveydenhoitoalan ammattilaisille, tässä tapauksessa hoitajille.
Cecilia Malmström
Kiitän arvoisaa parlamentin jäsentä ehdotuksesta. Kuulen tästä ensimmäistä kertaa. Se kuulostaa hyvältä aloitteelta, mutta minun on esitettävä se asiasta vastaaville ministereille ja sisällytettävä se keskusteluun. Voimme kenties palata asiaan myöhemmin.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopan unionin väestö ikääntyy. Ikääntyneillä ihmisillä on erityistarpeita niin terveydenhoitopalvelujen, heille soveltuvien rakennusten ja julkisen liikenteen aloilla. Ruotsin sosiaalipolitiikalla on pitkät perinteet. Minkälaisista ehdotuksista keskustelette muiden jäsenvaltioiden kanssa, jotta ikäihmisten elinoloja voitaisiin parantaa koko Euroopan unionissa?
Seán Kelly
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, jäsen esitti hyvin merkittävän kysymyksen, ja vastasitte siihen oikein hyvin, mutta laajentaen hieman kysymyksen aihepiiriä, ikääntyneiksi katsotaan nykyisin yli 65-vuotiaat. Voisitteko harkita suosittelevanne unionin laajuisesti eläkeiän nostamista tai sen joustavaa soveltamista sekä asteittaista eläkkeelle siirtymistä pysyvän sijaan, joka nyt näyttää yleisimmältä? Tämä auttaisi valtavasti elämänlaadun parantamisessa ja lisäisi ikääntyneiden kunnioitusta.
Puhemies
(EN) Minusta menitte nyt hieman ohi kysymyksen aiheen, mutta annan ministerin päättää, haluaako hän vastata vai ei.
Cecilia Malmström
Vastaus arvoisan parlamentin jäsenen ensimmäiseen kysymykseen on kyllä, sillä meidän on erityisesti keskusteltava näistä asioista.
Troikka - puheenjohtajavaltiot Ranska, Tšekin tasavalta ja Ruotsi - on sopinut terveydenhoitoa ja ikääntyneitä ihmisiä koskevista asioista käytävän vuoropuhelun vahvistamisesta. On järjestetty esimerkiksi Alzheimerin tautia käsittelevä konferenssi ja kuukausi sitten pidetyssä konferenssissa, johon jo viittasin, tarkasteltiin ikääntyvien ihmisten arvokasta kohtelua. Se tarjosi siis mahdollisuuden keskustella asiasta, ja päätelmistä keskustellaan Epsco-neuvostossa marraskuun lopussa. Siellä tietenkin tarkastellaan myös Euroopan parlamentin mietintöä.
Eläkeikä on asia, josta kaikki jäsenvaltiot päättävät itse, mutta Lissabonin strategiaa - ei siis tällä kertaa sopimusta - koskevassa keskustelussa siitä, kuinka lisätään kasvua, kehitystä ja työllistettävyyttä, ja kohtaamastamme väestökehityksen haasteesta, tämä on tietenkin asia, jota on tarkasteltava; kuinka hyödyntää myös ikääntyneiden ihmisten pätevyyttä ja asiantuntemusta ja kuinka löydetään keinoja heidän säilyttämisekseen työvoimassa. Neuvoston tehtävä ei ole päättää, missä iässä tämän tarkalleen pitäisi tapahtua, vaan sen on pikemminkin rohkaistava jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti työvoimaansa.
Aihe: Ruotsalainen toimittaja Dawit Isaak vangittuna Eritreassa
Ruotsalaisissa tiedotusvälineissä esiintyneiden tietojen mukaan Ruotsin kansalainen Dawit Isaak, joka on vuodesta 2001 ollut vangittuna Eritreassa, on siirretty nyt uuteen vankilaan. Tiettävästi yksikään vanki ei ole lähtenyt tästä vankilasta elävänä. Dawit Isaak on ollut rosvohallinnon vangitsemana lähes kahdeksan vuotta hirveissä olosuhteissa tietämättä, miksi hänet on näin brutaalisti heitetty vankilaan ja erotettu perheestään, ystävistään ja työstään. Tähän mennessä kaikki yritykset vapauttaa Dawit Isaak ovat epäonnistuneet. EU:n pitäisi tehdä asiassa enemmän. Isaak on myös EU:n kansalainen. Jos mitään ei tehdä, on olemassa vaara, että Isaak kuolee ilman että Ruotsi tai EU ovat onnistuneet saamaan Eritrean presidenttiä edes vakavasti keskustelemaan Isaakin tapauksesta.
Mitä puheenjohtajavaltio Ruotsi aikoo tehdä ottaakseen Dawit Isaakin tapauksen esille korkeimmalla tasolla EU:ssa?
Onko järkevää, että Eritrea saa EU:lta apua, kun maa rikkoo perustavia ihmisoikeuksia näin räikeällä tavalla?
Cecilia Malmström
Ruotsalais-eritrealainen toimittaja Dawit Isaak siepattiin ja vangittiin Eritreassa kahdeksan vuotta sitten. Häntä pidetään vankilassa ilman oikeudenkäyntiä tai edes syytettä. Hänen perheensä, Ruotsin viranomaisten tai kansainvälisten ihmisoikeusjärjestöjen ei ole annettu tavata häntä.
Valitettavasti Eritrean ihmisoikeustilanteen paranemisesta ei viime vuosina ole näkynyt mitään merkkejä. Vastuu tilanteesta on kokonaan Eritrean hallituksella. Eritrean jatkuvat kansallisen ja kansainvälisen lainsäädännön mukaisten ihmisoikeusvelvoitteiden rikkomiset aiheuttavat EU:ssa suurta huolta.
Olemme erityisen huolissamme poliittisista vangeista ja sananvapauden puutteesta. EU on useita kertoja vaatinut kakkien Eritrean poliittisten vankien, luonnollisesti Dawit Isaak mukaan luettuna, vapauttamista ehdoitta. Puheenjohtajavaltio antoi 18. syyskuuta 2009 Euroopan unionin puolesta hyvin selkeän lausunnon, jossa toistimme vaatimuksemme kaikkien poliittisten vankien vapauttamisesta ehdoitta ja totesimme, että Eritrean toimet ovat selkeästi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan, Eritrean ratifioiman YK:n kansainvälisen sopimuksen vastaisia.
Valitettavasti Dawit Isaakin tapausta ei ole ratkaistu, mutta se on edelleen EU:n, puheenjohtajavaltio Ruotsin ja Ruotsin hallituksen ensisijainen tavoite. Emme luovu ponnisteluistamme ennen kuin hänet on vapautettu humanitaarisin perustein ja hän voi palata perheensä pariin. Voin vakuuttaa teille, että keskustelemme hänen tapauksestaan ja muiden vankien tilanteesta korkeimmalla tasolla Asmarassa.
Ihmisoikeudet ovat keskeinen osatekijä EU:n ja Eritrean välisissä suhteissa. Olemme valmiita auttamaan Eritrean hallitusta ihmisoikeustilanteen parantamisessa. Rahoitusavun kannalta tätä säännellään ja se on riippuvaista Cotonoun sopimuksesta. Sopimus koskee sekä ihmisoikeuksia että poliittista vuoropuhelua painostamiseksi muutosten aikaansaamisessa. Kyse on jatkuvasta prosessista, joka etenee epätoivoisen hitaasti, mutta toivomme voivamme edistyä tämän välineen avulla.
Olle Schmidt
(SV) minun ei tarvitse esittää lisää yksityiskohtia Dawit Isaakin järkyttävästä tapauksesta. Tiedän myös, että puheenjohtaja Malmström on hyvin omistautunut tälle asialle.
Tietääkseni Dawit Isaak on ainoa EU:n kansalainen, joka on vangittu ilmaisunvapauden harjoittamisesta. Eikö EU:n tämän vuoksi pitäisi antaa yhteinen erityinen julkilausuma Dawit Isaakista? Eikö neuvostolle voisi ehdottaa erityistä julkilausumaa? Ehkäpä puheenjohtaja Malmströmin tai jonkun muun olisi myös mentävä Eritreaan ja pyrittävä tapaamaan Dawit Isaak sekä presidentti Isaias Afewerki. Toivon tämän toteutuvan, sillä mielestäni on täysin kohtuutonta, että EU:n kansalainen on vuodesta toiseen vangittuna, ilmeisesti sairaana ja mahdollisesti vaarassa kuolla vankilassa.
Cecilia Malmström
Jäsen Schmidtille haluan sanoa, että jaan todella hänen valtavan huolensa ja turhautuneisuutensa siitä, että tilanne on jatkunut vuodesta toiseen, eikä ole mitään mahdollisuutta vaikuttaa Eritrean viranomaisiin. Jäsen Schmidt ja muut jäsenet ovat varmasti nähneet raportteja Eritreasta ja kuunnelleet sen presidentin haastatteluja. Hän ei ole helposti lähestyttävä ihminen, ja väärinkäytökset ovat Eritreassa yleisiä.
Jatkamme pyrkimyksiämme kaikkien tuntemiemme kanavien kautta, mutta meillä ei ole pääsyä vankilaan. Emme ole voineet tavata häntä, emmekä tunne hänen vointiaan. Emme tietenkään sulje pois mahdollisuutta mennä sinne, jos uskoisimme sen edistävän asiaa, mutta tällä hetkellä ei ole mahdollista saada minkäänlaista lupausta siitä, että saisimme tavata hänet tai keskustella hänen tilanteestaan tai tavata hänen perhettään Eritreassa. Tämä on äärimmäisen turhauttavaa. Olemme tehneet kantamme hyvin selväksi. Kuten jäsen Schmidt totesi, Dawit Isaak on tietääkseni ainoa EU:sta lähtöisin oleva poliittinen vanki, ja pyrimme monin eri tavoin lisäämään Eritrean viranomaisten painostamista ja saamaan heidät ymmärtämään, että Dawit Isaak ja muut vangit on vapautettava, ainakin valtion itse ratifioimien yleissopimusten mukaisesti, mutta mikään tavanomainen vuoropuhelu ei ole helppoa kyseisen valtion kanssa.
Puhemies
(EN) Muita lisäkysymyksiä ei ole, joten siirrymme seuraavaan kysymykseen.

Aihe: EU:n alkoholistrategia
On kulunut lähes kolme vuotta siitä, kun EU:n alkoholistrategia hyväksyttiin. Tarkoitus oli, että strategiaa arvioitaisiin kesään 2009 mennessä. Valitettavasti näyttää siltä, että arviointia on lykätty. Ruotsi on aina pitänyt alkoholipolitiikkaa tärkeänä ja etusijalla olevana kysymyksenä EU-yhteistyössä.
Aikooko puheenjohtajavaltio Ruotsi työskennellä sen hyväksi, että arviointi tehdään pian, ja mikäli vastaus on myönteinen, minä ajankohtana?
Cecilia Malmström
Kiitos, jäsen Hedh. Aluksi haluan muistuttaa jäsen Hedhiä siitä, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on asettanut alkoholin ja terveyden keskeiselle sijalle asialistalla merkittävänä näkökohtana pantaessa täytäntöön EU:n strategiaa jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä.
Tältä pohjalta on jo järjestetty kolme merkittävää tilaisuutta. Ensimmäinen on terveysministerien epävirallinen tapaaminen heinäkuussa Jönköpingissä, jossa kiinnitettiin erityistä huomiota alkoholijuomien myyntiin ja markkinointiin ja siihen, kuinka ne vaikuttavat nuorten alkoholinkäyttöön. Toinen tapahtuma oli asiantuntijoiden alkoholia ja terveyttä koskeva konferenssi Tukholmassa 21.-22. syyskuuta, jossa pyrittiin tukemaan kestävää, pitkän ajanjakson ja kattavaa EU:n alkoholistrategiaa. Tapahtumaan osallistui yli 450 henkilöä periaatteessa kaikista EU:n jäsenvaltioista, ja osanottajat antoivat vahvan tukensa Ruotsin ensisijaisille tavoitteille alkoholin ja terveyden alalla.
Kolmas tapahtuma oli alkoholia, terveyttä ja sosiaalista kehitystä käsitellyt maailmanlaajuinen asiantuntijatapaaminen 23. syyskuuta. Tapahtuman järjesti puheenjohtajavaltio Ruotsi yhdessä Sidan (Ruotsin kansainvälinen kehitysyhteistyövirasto) sekä Norjan terveydenhoitopalvelujen ministeriön kanssa Maailman terveysjärjestön sponsoroimana. Tavoitteena oli edistää osaltaan maailmanlaajuista strategiaa maailman terveyskokouksen ensi vuoden toukokuun kokousta varten. Kokouksessa esiteltiin havaintoja alkoholin haitallisen käytön, sosiaalisen kehityksen ja infektiotautien, kuten hiv/aidsin ja tuberkuloosin leviämisen välillä, joka on merkille pantava merkittävä yhteys.
Kysymykseen "aikooko puheenjohtajavaltio Ruotsi työskennellä sen hyväksi, että strategian arviointi tehdään pian" vastaus on siis kyllä; strategian hyväksyminen EU:ssa vuonna 2006 oli merkittävä askel. Hyväksyessään strategian komissio tunnusti alkoholin yhdeksi merkittävimmistä terveyteen vaikuttavista tekijöistä EU:ssa sekä sen, että on EU:n vastuulla puuttua riskialttiiseen ja haitalliseen alkoholinkulutukseen. Tätä tuki kaikkien EU:n terveysministerien tuki marraskuussa 2006 annetuissa päätelmissä.
Komissio on seurannut alkoholinkulutuksen suuntauksia ja alkoholiin liittyviä haittoja sekä muutoksia EU:n politiikassa tammikuusta 2007 alkaen. Vaikka edistystä on havaittu monilla aloilla, aikaa on ollut aivan liian vähän alkoholipolitiikan ja juomatottumusten terveysvaikutusten kokonaisvaltaiseen arviointiin. Komission ensimmäinen raportti, joka esitettiin asiantuntijakonferenssissa muutama viikko sitten, oli tilanneraportti EU:n alkoholistrategiasta. Sen on vuonna 2012 annettavaa loppuraporttia edeltävä välivaiheen raportti.
Puheenjohtajavaltio luonnollisesti perehtyy tilanneraporttiin ja tarkastelee alkoholia ja terveyttä käsitelleen asiantuntijakonferenssin tuloksia. Me seuraamme edistymistä. Olemme myös rahoittaneet useita uusia tutkimuksia varmistaaksemme sen, että alkoholi säilyy keskeisellä sijalla EU:n asialistalla. Yhdessä rahoittamistamme tutkimuksista tutkitaan alkoholin markkinoinnin vaikutuksia nuoriin, toisessa tarkastellaan alkoholin vaikutuksia ikääntyneisiin kymmenessä eri jäsenvaltiossa ja kolmannessa tutkitaan rajat ylittävän kaupan vaikutusta kansalliseen alkoholipolitiikkaan.
Luonnoksessamme alkoholia ja terveyttä koskeviksi päätelmiksi, josta parhaillaan keskustellaan neuvoston työryhmässä, ehdotamme, että komissiota kehotettaisiin käynnistämään analyysi ja ensisijaisten tavoitteiden määrittäminen alkoholia ja terveyttä koskevan työn seuraavaa vaihetta varten, korostaaksemme sitä, että meidän on tarkasteltava aikaa vuoden 2012 jälkeen, kun arviointi ja nykyinen alkoholistrategia päättyvät. Tämän keskustelun perusteella puheenjohtajavaltio pyrkii antamaan neuvoston päätelmät alkoholistrategian tukemiseksi joulukuussa 2009.
Anna Hedh
(SV) Arvoisa puheenjohtaja Malmström, tiedän, että puheenjohtajavaltio on pitänyt useita rakentavia konferensseja ja käyttänyt paljon aikaa tähän asiaan.
Kysymykseni koski erityisesti alkoholistrategiaa, sillä olen esittänyt saman kysymyksen ennekin, noin kuusi kuukautta sitten. Minulle kerrottiin tuolloin, että alkoholistrategiaa arvioitaisiin ennen kesää. Esitin kysymykseni tämän vuoksi, sillä asiaa ei ole näkynyt esityslistalla.
On tapahtunut paljon sen jälkeen kun puheenjohtajavaltio Ruotsi ehdotti EU:lle alkoholistrategiaa vuonna 2001. Alkoholistrategia hyväksyttiin vuonna 2006, ja sen jälkeen on tapahtunut paljon. Joissain jäsenvaltioissa on nostettu ikärajoja, joissain on nostettu alkoholiveroja ja jotkut ovat laskeneet hyväksyttäviä veren alkoholipitoisuuksia. Olen tähän hyvin tyytyväinen. Olisin toivonut puheenjohtajavaltio Ruotsin menevän kenties hieman pitemmälle mainonnan suhteen, mutta olen hyvin tyytyväinen siihen, että on toteutettu mainontaa, alkoholia ja nuoria koskeva tutkimus.
Cecilia Malmström
Kiitän teitä tuestanne tässä asiassa. Olemme todellakin pyrkineet tuomaan esiin asiaa, joka on tietenkin EU:n työskentelykehys: konferenssien järjestäminen, tutkimusten tuottaminen, aikataulujen vahvistaminen sen varmistamiseksi, että kaikki edistyy sekä tulevien puheenjohtajavaltioiden osallistumisen varmistaminen. Olen tyytyväinen siihen, että saimme selvitettyä selkeän väärinkäsityksen. Oli tarkoitus laatia välivaiheen raportti, joka on tietenkin aivan yhtä merkittävä, ja jota tulemme tarkastelemaan ja analysoimaan, mutta lopullinen arviointi saadaan vuonna 2012. Ennen sitä on valtavasti tehtävää, ja voin myös vakuuttaa, että monet jäsenvaltiot tekevät valtavasti työtä, sillä kaikissa jäsenvaltioissa kaikki tuntevat alkoholinkulutuksen terveysvaikutukset.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Arvoisa ministeri, tieliikennekuolemien määrä on laskenut EU:n tasolla, mutta kunnianhimoisia tavoitteita ei saavuteta ensi vuonna. Yleisin aiheuttaja on alkoholi. Joissakin valtioissa itsemurha-aste on kauhea, ja jälleen syypää on alkoholi.
Ettekö katso, että meidän olisi tiukennettava jo nyt tiukkoja alkoholinkulutuksen rajoituksia Skandinavian mallin mukaisesti? Erityisesti nuorten kulutusta on rajoitettava. Voisiko Ruotsi tehdä tästä aloitteen?
Catherine Stihler
(EN) Haluan kiinnittää arvoisan ministerin huomion siihen, että edustamassani Skotlannin vaalipiirissä käydään parhaillaan keskustelua alkoholituotteiden vähimmäishinnoista. Halusin tarttua mahdollisuuteen kysyä ministeriltä, keskustellaanko neuvostossa alkoholituotteiden vähimmäishinnoittelusta. Skotlannissa keskustelu on laajaa, ja mietin, mikä on neuvoston näkökanta ja keskustellaanko tästä lainkaan neuvostossa.
Cecilia Malmström
Yksi EU:n alkoholistrategian viidestä ensisijaisesta tavoitteesta on nimenomaan alkoholiin liittyvien liikenneonnettomuuksien aiheuttamien vammojen ja kuolemantapausten vähentäminen. Kuten arvoisa jäsen totesi, tämä on suuri ongelma, joka aiheuttaa valtavasti kärsimystä ja myös taloudellisia kustannuksia.
Komissio on suositellut matalampaa rajaa kokemattomille kuljettajille ja ammattikuljettajille, mutta valtioissa, joissa jo on rajoitukset, niitä ei pidä laskea. Tämä on suositus, ja me teemme yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa.
Monissa valtioissa suositusta on jo noudatettu, ja tiedotustoimintaa on paljon.
En ole tietoinen meneillään olevista hintakeskusteluista. Voi olla, että sellaisia käydään. Tarkistan tämän asiasta vastaavalta kollegaltani terveysministeriltä, mutta en usko nimenomaan tästä keskusteltavan.
Monia muita alkoholia koskevia asioita tarkastellaan juuri nyt, mutta kenties juuri tätä ei, sillä asia ei tietenkään kuulu EU:n toimivaltaan.
Aihe: Kaasuputkien ympäristönäkökohdat
Euroopan unionissa kiinnitetään suurta huomiota EU:hun rakennettavien uusien kaasuputkien (Nabucco, pohjoisen ja etelän kaasuputket) ympäristönäkökohtiin. Pohjoisen kaasuputki, joka rakennetaan Itämeren pohjaan, on poikkeuksellinen hanke kokonsa puolesta ja niiden mahdollisten vaikutusten osalta, joita sillä on ympäristöön Itämeren alueella.
Mitä vaaroja ympäristölle puheenjohtajavaltio Ruotsi näkee kaasuputkien rakentamisessa ja mitä se aikoo tehdä niiden eliminoimiseksi?
Cecilia Malmström
Pohjoisen kaasuputki on kokonsa ja mahdollisten vaikutustensa vuoksi ainutlaatuinen hanke Itämeren alueella. Neuvosto on tietoinen pohjoisen kaasuputken ympäristönäkökohtia koskevista epäilyksistä ja on tutkinut huolella viime vuoden heinäkuussa annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Itämeren pohjalle rakennettavaksi suunnitellun Venäjän ja Saksan välisen kaasuputken ympäristövaikutuksista.
Kaikki EU:n jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö ovat osapuolia Yhdistyneiden Kansakuntien vuoden 1991 Espoon yleissopimuksessa. Yleissopimus koskee ympäristövaikutusten arviointia rajat ylittävissä yhteyksissä. Yleissopimukseen sisältyy useita asiaa koskevia velvoitteita, jotka sitovat osapuolia, ja erityisenä tavoitteena on varmistaa, että toteutetaan ympäristövaikutusten arviointi, johon kuuluu tietyn hankkeen kaikkien osapuolten kuuleminen.
Pohjoista kaasuputkea koskevan hankkeen vaikutus Itämeren ympäristöön on hyvin tärkeä asia, joka on tutkittava huolellisesti. Sillä saattaa olla vaikutusta Natura 2000 -alueisiin sekä alueisiin, joilla on miinoja ja joihin on upotettu kemiallisia aseita. Sedimentin leviäminen voi vaikuttaa meren kasvi- ja eläinlajeihin, ja sillä voi olla vaikutusta myös kalastusalaan. Myös kaasuputken sijainti lähellä merkittäviä laivaväyliä saattaa aiheuttaa ympäristö- ja turvallisuusriskejä.
Kaikki Itämeren ympäristön valtion ovat nyt tehneet yhteistyötä yli kolmen vuoden ajan Espoon yleissopimuksen puitteissa määrittääkseen, kuinka velvoitteet vaikuttavat siihen, kuinka hanke on toteutettava.
Neuvosto haluaa kuitenkin korostaa, että pohjoista kaasuputkea koskeva hanke on yksityinen hanke. Tämän vuoksi hankkeen osapuolten on esitettävä tiedot, jotka osoittavat, että hanke on asiaa koskevan lainsäädännön mukainen, asianomaisten jäsenvaltioiden valvonnassa.
Neuvosto ei siis voi kommentoida pohjoista kaasuputkea koskevaa hanketta tavalla, joka voitaisiin katsoa kansalliseen oikeusprosessiin puuttumiseksi.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Arvoisa ministeri, kiitos todella kattavasta vastauksestanne. Asia luonnollisesti koskee suuresti myös Ruotsia, varsinkin kun Ruotsi on Itämeren rannalla sijaitseva valtio. Haluan vain korostaa, ettei tällaisiin asioihin voi kiinnittää liikaa huomiota. Toivon teidänkin toteavan näin, ja toivon Ruotsin puheenjohtajakautensa aikana jatkuvasti seuraavan asiaa tiiviisti ja toteuttavan asianmukaisia toimia.
Cecilia Malmström
Voin taata arvoisalle jäsenelle, että Ruotsi toimii juuri näin. Olemme hyvin valppaita, kun on kyse Itämeren herkästä ympäristöstä, joka on tietenkin riskialtis kaikenlaisten hankkeiden osalta, ja tämän vuoksi olemme asettaneet tälle nimenomaiselle hankkeelle hyvin tiukat ympäristövaatimukset, ja monet asiasta vastaavat viranomaiset tutkivat ja valvovat asiaa. Hanke ei koske Ruotsin aluetta, mutta kylläkin sen talousaluetta, ja tämän vuoksi olemme hyvin huolellisesti korostaneet, että kantamme perustuvat Espoon yleissopimuksen kaltaisiin kansainvälisiin yleissopimuksiin. Meidän ei pidä tehdä asiasta poliittisia tai taloudellisia päätelmiä. Ruotsin valtio voi tarkastella asiaa, ja niin me todella teemmekin.
Aihe: Työvoiman vapaan liikkuvuuden esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä
Neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsi myönsi, että nykyisessä talouskriisissä on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot kykenevät vastaamaan ongelmiin yhdessä, löytämään ratkaisuja tästä talous- ja rahoituskriisistä selviämiseksi ja ennen kaikkea vähentämään työttömyyttä ja sen kielteisiä vaikutuksia. Niiden jäsenvaltioiden työntekijöiden kohtaamat vapaan liikkuvuuden esteet, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 jälkeen, rajoittavat kyseisten maiden kansalaisten oikeuksia ja voivat johtaa laittomaan työntekoon ja sosiaaliseen polkumyyntiin. Näiden esteiden poistaminen suojelee yhtä lailla maahanmuuttajatyöntekijöitä kuin maan omiakin työntekijöitä. Koska puheenjohtajavaltio Ruotsi on sitoutunut toimimaan aktiivisesti Euroopan työmarkkinapolitiikan alalla, voiko neuvosto kertoa, mihin käytännön toimiin se aikoo ryhtyä poistaakseen nopeasti esteet, jotka tällä hetkellä haittaavat niistä jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden vapaata liikkuvuutta, jotka ovat liittyneet Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 jälkeen?
Cecilia Malmström
Neuvosto haluaa korostaa, että henkilöiden vapaa liikkuvuus on yhteisön lainsäädännön takaama perusoikeus ja siihen sisältyy EU:n kansalaisten oikeus asia ja työskennellä toisessa jäsenvaltiossa.
Neuvosto antoi kokouksessaan 9. maaliskuuta 2009 kehotuksen niille jäsenvaltioille, jotka edelleen soveltavat vapaata liikkuvuutta rajoittavia siirtymäajan sääntöjä. Saatavilla olevien tietojen perusteella neuvosto totesi tuolloin, että näiden jäsenvaltioiden olisi harkittava rajoitusten soveltamisen jatkamista. Jäsenvaltioita myös kehotettiin poistamaan rajoitukset kolmannen vaiheen aikana, jos työmarkkinoilla ei esiinny vakavia häiriöitä tai vakavien häiriöiden vaaraa kyseisissä jäsenvaltioissa.
Neuvosto myös korosti jäsenvaltioille, että ensisijaisiksi on katsottava EU:n ulkopuolelta tulevan työvoiman sijaan jäsenvaltioiden kansalaiset ja että uusien jäsenvaltioiden kansalaisten, jotka jo asuvat ja työskentelevät jäsenvaltiossa, suojelun on jatkuttava siirtymäajanjakson ajan. On tarkasteltu myös perheenjäsenten oikeuksia aiempien laajentumisten yhteydessä sovelletun käytännön mukaisesti.
Neuvosto korosti voimakasta eriyttämistä ja joustavuutta työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevissa säännöissä. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että ne pyrkivät lisäämään näiden uusien jäsenvaltioiden kansalaisten työmarkkinoille pääsyä kansallisen lainsäädännön mukaisesti, pyrkien vauhdittamaan yhteisön lainsäädännön sisällyttämistä lainsäädäntöönsä.
Komissio antoi marraskuussa 2008 tiedonannon työntekijöiden vapaan liikkuvuuden vaikutuksista EU:n laajentumisen yhteydessä. Komissio korosti, että Bulgariasta, Romaniasta ja EU10-jäsenvaltioista tulevat työntekijät auttoivat vastaamaan vastaanottavien valtioiden entistä suurempaan työvoimatarpeeseen ja edistivät näin osaltaan merkittävästi talouden kestävää kasvua. Saatavilla olevan näytön mukaan EU:n sisäinen liikkuvuus laajentumisen jälkeen ei ole johtanut - eikä todennäköisesti johda - vakaviin häiriöihin työmarkkinoilla.
Komissio totesi myös, että maahanmuuttovirtojen koko ja suunta EU:n sisällä perustui pikemminkin yleiseen työvoiman tarjontaan ja kysyntään kuin työmarkkinoille pääsyä rajoittaviin sääntöihin. Lopuksi komissio totesi, että jäsenvaltioiden soveltamat rajoitukset saattavat viivyttää työmarkkinoiden mukautumista ja jopa lisätä pimeää työtä.
Työvoiman vapaa liikkuvuus on Euroopan unionin tärkeä ensisijainen tavoite. Työvoiman liikkuvuus auttaa luomaan lisää työpaikkoja, jotta taloutta voidaan mukauttaa jopa talouskriisin aikana. Työntekijöiden liikkuvuus auttaa myös vähentämään sosiaalista syrjäytymistä ja köyhyyttä.
Mitä tulee arvoisan jäsenen mainitsemaan vapaata liikkuvuutta koskevaan siirtymävaiheeseen, jäsenvaltioilla on oikeus säilyttää rajoituksensa siirtymäajanjakson kolmannen vaiheen loppuun asti. Neuvosto katsoo kuitenkin, ettei Euroopan tämänhetkistä talouskriisiä pidä käyttää perusteena siirtymävaiheen sääntöjen soveltamiselle. Myös aikoina, joina työvoiman kysyntä on vähäistä, työnantajien voi olla vaikea saada palkattua työntekijöitä omasta valtiosta.
Neuvosto tarkastelee säännöllisesti siirtymävaiheen järjestelyjä. Viimeisin tarkastelu oli heinäkuun '2009 istunnossa, jossa neuvosto pani merkille komission esittämät tiedot vapaan liikkuvuuden vaikutuksista EU:n laajentumisen yhteydessä. Komissio kertoi neuvostolle, että kolme EU:n 15 vanhasta jäsenvaltiosta oli ilmoittanut komissiolle 1. toukokuuta 2009 mennessä vakavista häiriöistä työmarkkinoilla tai sellaisten vaarasta. saksa ja Itävalta sovelsivat edelleen työmarkkinoille pääsyn rajoituksia säilyttämällä työlupavaatimuksen, kun taas Yhdistynyt kuningaskunta soveltaa ex post -rekisteröintijärjestelmää, joka sallii työntekijän aloittaa työt, mutta edellyttää rekisteröitymistä 30 päivän kuluessa.
Neuvostolle toimittamissaan tiedoissa komissio myös ilmoitti varmistavansa liittymissopimuksen määräysten noudattamisen ja pidätti itsellään oikeuden vaatia selvityksiä rajoitusten soveltamista jatkavilta jäsenvaltioilta.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Haluan kysyä sisältyykö Ruotsin puheenjohtajakauden esityslistan aikatauluun toimia, joilla pyrkisitte taivuttamaan työvoiman vapaata liikkuvuutta koskevia esteitä säilyttävät jäsenvaltiot poistamaan esteet. Toinen kysymykseni on, aiotteko sisällyttää tällaisen ehdotuksen työvoiman vapaan liikkuvuuden esteiden poistamisesta Ruotsin puheenjohtajakauden päätelmiin.
Cecilia Malmström
Haluan kiittää arvoisaa jäsentä tästä kysymyksestä. Kaikki puheenjohtajatroikan jäsenet, Ranska, Tšekin tasavalta ja Ruotsi, vahvistivat päätelmissään, että laajentumisesta on ollut suurta etua EU:lle, se on saanut aikaan talouskasvua eikä mikään osoita vakavia taloudellisia häiriöitä ilmenneen.
Meillä on mekanismit, joilla tarkistamme säännöllisesti siirtymäajanjakson sääntöjä. Näiden tarkistusten välillä voimme tietenkin kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä syrjivän lainsäädännön poistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että koko EU:n ammattitaitoista työvoimaa hyödynnetään, mutta puhtaasti oikeudellisia näkökohtia tarkastellaan komission kanssa. Kuten jo aiemmin totesin, toteutimme tarkistuksen aiemmin tänä vuonna.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kysymyksen esittänyt kollega luonnollisesti keskittyi huomautuksissaan tilanteeseen niissä jäsenvaltioissa, joista osa väestöä lähtee etsimään työtä muualta. Ymmärrän sen.
Itävaltaan, kuten Saksaankin, kohdistuu sen sijaan valtavaa maahanmuuttoa, ja se voisi saada jatkoa siirtymäajanjaksolle kunnes työmarkkinat ovat täysin avoimet. Syyt ovat selvät. Suurista tuloeroista johtuvat kielteiset vaikutukset toiminnan siirtämiseen ja jakautumiseen, erityisesti työmarkkinoiden nykyisiä ongelmia vasten, sekä yhä kasvava maahanmuutto ovat johtaneet työmarkkinoiden ylikuormittumiseen, joka johtaa sosiaalisiin jännitteisiin, joita kaikkia haluavat välttää.
Kysymykseni kuuluukin seuraavasti: tunnustetaanko nämä Itävaltaan ja Saksaan vaikuttavat ongelmat ja suunnitellaanko niihin asianmukaisia ratkaisuja?
Cecilia Malmström
Talouskriisi ja työttömyys ovat tietenkin vaikuttaneet kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin. Luvut poikkeavat hieman toisistaan, mutta kaikki ovat kärsineet tilanteesta. Valtiolla on oikeus ottaa käyttöön siirtymävaiheen sääntöjä, kuten esimerkiksi Itävalta on tehnyt, ja on mahdollista hakea näiden sääntöjen jatkamisoikeutta tietyin menettelyin, jos komissiolle esitetään perustelut. Minulla ei ole riittävästi tietoja Itävallan täsmällisestä tilanteesta. En tiedä, ovatko ongelmat siellä suurempia kuin muualla. Kuten totesin, kaikilla jäsenvaltioilla on valtavia ongelmia työmarkkinoilla.
Komissio totesi raportissaan, ettei mikään osoita vapaan liikkuvuuden aiheuttaneen häiriöitä yhdessäkään jäsenvaltiossa. Kotimaassani Ruotsissa, jossa työttömyysaste on myös hyvin korkea, emme ole havainneet yhteyttä vapaan liikkuvuuden ja työttömyyden välillä. Muista EU:n jäsenvaltioista tulleet on toivotettu tervetulleiksi ja he ovat työmarkkinoilla.
Aihe: Turkin suorittama Euroopan unionin rajavalvontaviraston (Frontex) ilma-alusten häirintä
Turkki on häirinnyt EU:n rajavalvontaviranomaisten (Frontex) ilma-aluksia joko ilma-aluksillaan tai radiolähettimellä kuusi kertaa toukokuusta 2009 alkaen. Tuorein tapaus sattui 8. syyskuuta 2009, kun kahden latvialaisen lentäjän ohjaama Frontexin helikopteri oli matkalla Kosin saarelta Samoksen saarelle. Farmakonisi-saaren yläpuolella alus joutui turkkilaisen Datça-tutkan radiohäirinnän kohteeksi ja sitä vaadittiin poistumaan alueelta ja toimittamaan lentosuunnitelma.
Kysyn neuvostolta seuraavaa: Onko edellä mainittu tapaus neuvoston tiedossa? Miten se arvioi sitä? Mihin toimiin se aikoo ryhtyä Turkin suhteen?
Cecilia Malmström
Kyllä, neuvosto on tietoinen parlamentin jäsenen mainitsemista tapahtumista. Puheenjohtajavaltio haluaa todeta, että ehdokasvaltiona Turkin on jaettava Euroopan unionin arvot ja tavoitteet perussopimusten mukaisesti. Selkeä sitoutuminen hyviin naapuruussuhteisiin ja konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen on EU-jäsenyyden ratkaiseva ja merkittävä edellytys. Neuvottelupuitteiden ja neuvoston asiaa koskevien päätelmien mukaan EU on kehottanut Turkkia välttämään kaikenlaisia uhkia, konfliktin lähteitä tai toimenpiteitä, jotka voivat vahingoittaa hyviä suhteita ja mahdollisuuksia ratkaista kiistat rauhanomaisella tavalla.
Haluan vakuuttaa arvoisalle jäsenelle, että EU nostaa hyvät naapuruussuhteet esiin järjestelmällisesti, hiljattain assosiaationeuvoston kokouksessa 19. toukokuuta sekä EU:n troikan ja Turkin poliittisten johtajien tapaamisessa Tukholmassa tämän vuoden heinäkuussa.
Mitä tulee nimenomaan Frontexin lentokoneisiin, haluan todeta, että Frontex koordinoi lukuisia yhteisiä operaatioita ja pilottihankkeita. Ne edistävät osaltaan merkittävästi unionin ulkoisten meri- maa- ja ilmarajojen suojelua.
Yksi operaatioista on Poseidon 2009, jota Kreikka isännöi. Sillä pyritään ehkäisemään henkilöiden luvattomat rajanylitykset Turkista tai Turkin kautta Pohjois-Afrikasta pyrittäessä Kreikan rannikolle. Arvoisa jäsen on tietenkin tietoinen tästä. Poseidoniin liittyy myös teknisten laitteiden sijoittamista Euroopan ilmatilaan Kreikan saarien rajoille. Turkille on tietenkin ilmoitettu operaatiosta.
Mitä tulee Frontexin ja toimivaltaisten Turkin viranomaisten väliseen operatiiviseen yhteistyöhön, työtavoista neuvotellaan parhaillaan. Tämä on hyvin positiivista. Sopimus kattaisi tiedonvaihdon ja Turkin viranomaisten mahdollisuuden osallistua Frontexin yhteisiin operaatioihin. Tällainen yhteistyö voisi olla merkittävää laittoman maahanmuuton torjumiseksi ja se voisi auttaa naapuruussuhteiden parantamisessa.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, kiitän jälleen kerran vilpittömistä pyrkimyksistänne vastata kysymyksiimme, mutta saanen todeta, että vastauksestanne päätellen olette ilmeisen tietoinen tapahtumasta. Me teemme yhteistyötä Turkin kanssa, mutta ette esittänyt selvää vastausta, joten keskityn tähän ja toistan kysymykseni siitä, loukattiinko Frontexin operaatiossa Turkin ilmatilaa, kuten Turkki väittää.
Syy siihen, että sanon näin, on se, että tutkimme kiistääkö Turkki Kreikan suvereenit oikeudet. Lisäksi haluan muistuttaa teille, että vieraillessaan hiljattain Kreikassa Frontexin varapääjohtaja Fernandez väitti, ettei loukkauksia ole tapahtunut, ja viittasi pilotin raporttiin tapahtumasta. Esitän siis uudelleen kysymykseni: Syyllistyttiinkö Frontexin operaatiossa ilmatilan loukkauksiin kuten Turkki väittää vaiko ei, ja mitä te teette asialle?
Cecilia Malmström
Puheenjohtajavaltio Ruotsin on hyvin vaikea määrittää tarkkaan, milloin on loukattu ilmatilaa ja milloin ei. Meille on tiedotettu useaan otteeseen monien kreikkalaisten kollegojeni tuntemasta huolesta. Olemme keskustelleet tästä ja olemme pyytäneet Turkin viranomaisia ja turkkilaisia kollegojamme keskustelemaan kanssamme ja kehottaneet heitä parantamaan naapuruussuhteita. Puheenjohtajavaltion on hyvin vaikea määrittää tarkkaan, milloin on loukattu ilmatilaa ja milloin ei. Tässä sovelletaan luonnollisesti kansainvälisiä sopimuksia, ja kyse on kahden jäsenvaltion välisestä asiasta.
Puhemies
(EN) Jäsen Morvai, ilmaisitte haluavanne jälleen puheenvuoron. Kyse on lisäkysymyksestä, ja teillä on 30 sekuntia puheaikaa.
Krisztina Morvai
(EN) Arvoisa puhemies, luette ilmeisesti ajatuksiani, sillä en ilmaissut haluavani puheenvuoroa, mutta halusin pyytää anteeksi ylimääräisen 20 sekunnin käyttämistä tästä hyvin vilkkaasta ja valtavan demokraattisesta keskustelusta niin mitättömään kysymykseen valtavasta poliisiväkivallasta ja poliittisista vangeista jäsenvaltiossa. Olen pahoillani.
Puhemies
(EN) Jos teillä on kysymys, teidän on toimitettava se tavanomaisesti kirjallisena, ja jos se on asianmukaista, siihen vastataan. Monet jäsenet toivovat vastausta kysymyksiinsä tänään, ja heitä kunnioittaaksemme meidän on toimittava tässä hyvässä järjestyksessä.
(Kysymys 8 raukesi laatijan poissaolon vuoksi)

Aihe: Asetuksen (EY) N:o 1/2005 tarkistaminen
Voiko neuvosto kertoa, mitä mieltä puheenjohtajavaltio on eläinten suojelua kuljetusten aikana koskevan asetuksen (EY) N:o 1/2005 tarkistamisesta? Ottaako puheenjohtaja huomioon kaikki mahdolliset vaikutukset, joita asetuksen tarkistamisesta aiheutuu?
Cecilia Malmström
Kiitos kysymyksestänne. Neuvosto jakaa luonnollisesti arvoisan parlamentin jäsenen huolen eläinten hyvinvoinnista. Puheenjohtajavaltio vastasi jäsen Harkinin esittämään vastaavaan kysymykseen syyskuussa ja totesi, että yksi puheenjohtajavaltio Ruotsin tavoitteista on rohkaista eläinten hyvinvoinnista käytävää keskustelua, ja tämä luetellaan puheenjohtajakautemme ensisijaisissa tavoitteissa.
Neuvosto sai 7. syyskuuta pidetyssä kokouksessaan komissiolta tiedon, että ehdotusluonnos eläinten suojelua kuljetusten aikana koskevan asetuksen (EY) N:o 1/2005 tarkistamisesta esitetään mahdollisimman pian. Samassa kokouksessa neuvosto kuuli valtuuskuntien näkemykset uusien välineiden, esimerkiksi satelliittipaikannusjärjestelmien, tarpeesta elävien eläinten kansainvälisten kuljetusten valvonnan ja tarkastusten parantamiseksi. Asianmukainen satelliittipaikannusjärjestelmä voisi helpottaa jäsenvaltioiden viranomaisten valvontatyötä, sillä tällä hetkellä on hyvin vaikeaa osoittaa sääntöjen puutteellista noudattamista nykyisin välinein.
Asetus (EY) N:o 1/2005 on voimakasta lainsäädäntöä eläinten suojelusta kaupallisten kuljetusten aikana, koska siinä vahvistetaan asianmukaiset osapuolet ja osoitetaan näiden vastuualat. Siinä otetaan myös käyttöön entistä tiukempia toimenpiteitä lupien ja tarkastusten muodossa sekä tiukemmat kuljetusta koskevat säännöt.
Nämä säännökset eivät kata tiettyjä eläinten kuljetusten näkökohtia, nimittäin kuljetusten enimmäismäärää ja eläinten tilavaatimuksia. Asetuksen 32 artiklan mukaan nämä näkökohdat on sisällytettävä neljän vuoden sisällä annettavaan kertomukseen, johon voidaan liittää uusi ehdotus.
Puheenjohtajavaltio voi vakuuttaa, että aiomme käynnistää komission asetuksen tarkistamista koskevan ehdotuksen tarkastelun heti kun komissio esittää sen. Sitä ei vielä ole tapahtunut, mutta tarkastelu alkaa heti, kun saamme sen, sillä jaamme arvoisan jäsenen mielenkiinnon asetuksen tarkistamista kohtaan.
Mairead McGuinness
(EN) Kiitos kattavasta vastauksestanne.
Jaan huolen eläinten hyvinvoinnista, mutta haluan realistisen asetuksen, jossa myös sallitaan laillinen ja asianmukaisesti hoidettu eläinkauppa, ja olen sitä mieltä, ettemme tarvitse lisäsääntelyä. Nykyisiä säädöksiä on pantava täysin asianmukaisesti täytäntöön, ja mielestäni huomionne esimerkiksi paikallistamisesta ovat hyödyllisiä tässä keskustelussa. Annetaan tieteen määrätä.
Kehotan teitä keskittymään vaikkapa hevoskuljetuksiin. Ne ovat erityinen ongelma, eikä säännöksiä noudateta. Kenties voisitte kommentoida tätä asiaa.
Cecilia Malmström
En ole asiantuntija eläinten kuljetusten hevosalalla, mutta kuuntelin ehdotuksenne ja vien sen eteenpäin.
Olen kanssanne samaa mieltä siitä, että tavallisesti varsin usein vika on täytäntöönpanossa, eikä aina ole uusien säännösten tarvetta. Kun saamme komission ehdotuksen, me tarkastelemme sitä, arvioimme sen ja päätämme tarvitaanko lisätoimenpiteitä vaiko pelkästään täytäntöönpanon vahvistamista, kuten ehdotitte. Palaamme siis asiaan heti saatuamme komission ehdotuksen
Seán Kelly
(EN) Jatkan kollegani McGuinnessin esittämää kysymystä. Koska Irlanti on saarivaltio, se on hyvin riippuvainen eläinten merikuljetuksista, ja monet alan ihmiset näkevät sovellettavat rajoitukset sekä ehdotetut rajoitukset haitallisiksi kustannusten kannalta. Ottaisitteko ystävällisesti tämän huomioon tarkistuksen yhteydessä? Jos meillä ei ole elävien eläinten kuljetuksia, tuloksena on tehtaiden välinen mukava kartelli, joka laskee edelleen hintoja ja ajaa yhä useammat ihmiset luopumaan maataloudesta.
Cecilia Malmström
Ymmärrän Irlannin tilanteeseen liittyvät ongelmat, sillä se on saari ja riippuvainen kuljetuksista.
Minusta kaikessa lainsäädännössä on tärkeää, että olemme hyvin huolellisia. Tiedämme, että kansalaiset painostavat meitä huolehtimaan eläinten hyvinvoinnista, mutta tekemään sen tietenkin asianmukaisella tavalla ja arvioimaan sitä, mitä on tehty. Ovatko säännökset riittäviä? Tarvitaanko niitä? Tarvitaanko niitä lisää? Tarvitaanko täytäntöönpanoa? Kaikkea tätä on pohdittava ennen kuin laadimme lisää säännöksiä.
Olen varma siitä, että jäsenvaltioiden kanssa käytävissä keskusteluissa kaikilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus kuvata oma erityinen tilanteensa panoksena keskusteluun.

Aihe: Urheilu yhdeksi komission vastuualueeksi
Koska lasten ylipainoisuus lisääntyy Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa ja koska ihmisten terveys koko heidän elinaikanaan on tärkeää väestön ikääntyessä, urheilun ottamista EU:n toimivallan piiriin Lissabonin sopimuksen myötä on syytä pitää tervetulleena. Jotta voitaisiin ilmentää urheilun merkityksen entistä korostetumpaa tunnustamista perussopimuksessa, tukisiko neuvosto mahdollista aloitetta urheilun sisällyttämiseksi yksiselitteisesti jonkun tulevan komission jäsenen vastuualueeseen?
Cecilia Malmström
Urheilutoimintaan sovelletaan nyt EU:n lainsäädäntöä, ja kuten arvoisa jäsen aivan oikein korosti, Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan se tarjoaa EU:lle oikeusperustan, jonka nojalla se voi osaltaan edistää eurooppalaista urheilutoimintaa ottaen huomioon urheilun erityisen luonteen, sen rakenteet, vapaaehtoistoiminnallisen perustan sekä sen sosiaaliset ja kasvattavat tehtävät.
Neuvosto ei kuitenkaan voi ottaa kantaa seuraavan komission sisäiseen organisaatioon, joka perussopimuksen mukaan kuuluu komission puheenjohtajan vastuualaan.
Olen samaa mieltä siitä, että urheilu ja terveys liittyvät läheisesti toisiinsa. Urheilutoiminta edistää myös sosiaalista yhteenkuuluvuutta, demokratiaa ja yksilön kehitystä. Urheilu on tietysti myös viihdettä, niin paikallisen jalkapallokerhon peleissä kuin kansainvälisissä kilpailuissa.
Katson, että vapaalla ja riippumattomalla urheiluliikkeellä on vastuuta yhteiskunnallisissa asioissa, kuten kansanterveydessä ja demokraattisten arvojen turvaamisessa.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi katsoo urheilupolitiikan ensisijaisesti kansalliseksi asiaksi. On myös oltava varovainen sellaisten uusien ehdotusten ja ohjelmien kanssa, joilla laajennetaan politiikkaa EU:n tasolle tavalla, joka voi vahingoittaa kansalaisyhteiskunnan vuosien aikana kehittämiä jo nyt hyvin toimivia järjestelmiä.
Seán Kelly
(EN) Paljon kiitoksia siitä, että vastasitte kysymykseeni. Arvostan sitä suuresti. Kiitos myös vastauksestanne, joka oli tyhjentävä. Mielestäni kuvasitte oikein selvästi urheilun arvon, erityisesti sen terveysarvon, ja olen melko varma siitä, että kun Lissabonin sopimus tulee voimaan, voimme käsi kädessä mennä varmistamaan, että urheilu saa tasapuolisen osuutensa markkinoinnista ja julkisuudesta Euroopan unionin kompetenssina.
Mairead McGuinness
(EN) Kiitos, että vastasitte kysymykseen, sillä jäsen Kelly on hyvin ujo, eikä kertonut olevansa Irlannin suurimman urheilujärjestön, Gaelic Athletic Association -urheiluliiton entinen puheenjohtaja, ja tämän vuoksi kiinnostunut urheilusta. Hän on hyvin kaino asian suhteen, mutta minusta teidän on hyvä tietää se.
Puhemies
(EN) Paljon kiitoksia tästä tiedosta.
Kyselytunti on päättynyt.
- (EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
