Kolektyvinis tarptautinis autorių teisių ir gretutinių teisių administravimas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - diskusija žodžiu Komisijai užduotu klausimu apie tolesnius veiksmus įgyvendinant EP rezoliuciją dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo (Lévai pranešimas, kurį Teisės reikalų komiteto vardu pateikGiuseppe Gargani, - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
autorius. - (FR) Pone Pirmininke, ponai ir ponios, 2007 m. kovo 13 d. vykusio plenarinio posėdžio metu Europos Parlamentas priėmrezoliuciją dėl 2005 m. spalio 18 d. Komisijos rekomendacijos dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtai internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje.
Šioje rezoliucijoje Parlamentas paprašKomisijos išaiškinti, kad 2005 m. rekomendacija galioja išimtinai tik muzikos įrašų pardavimui internetu, ir pasitarus su suinteresuotomis šalimis kuo skubiau pateikti pasiūlymą dėl lanksčios pagrindų direktyvos, kurią bendru sprendimu turėtų priimti Parlamentas ir Taryba tam, kad būtų nustatytas kolektyvinis tarptautinis autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo reguliavimas teisėtai internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje, tuo pat metu atsižvelgiant į skaitmeninės eros ypatumus ir į būtinybę išsaugoti Europos kultūrinę įvairovę.
Parlamentas taip pat pabrėžė, kad direktyva, kurią siūloma priimti, neturėtų jokiu būdu kenkti kūrybine veikla užsiimančių įmonių konkurencijai, kolektyvinių teisių administratorių (KTA) paslaugų efektyvumui ar komercinių muzikos paslaugų naudotojų, ypač smulkių teisių turėtojų ir komercinių naudotojų, konkurencijai. Parlamentas, kita vertus, taip pat akcentavo, kad ši direktyva turėtų garantuoti teisių turėtojams aukšto lygio apsaugą nuo diskriminacijos, užtikrinti, kad atitinkamos teisės nuostatos turės realų, žymų ir adekvatų poveikį, pabrėžti alternatyvius ginčų sprendimo būdus, numatyti demokratinius, skaidrius ir atsakingus valdymo metodus KTA srityje, skatinti kūrybiškumą ir kultūrinę įvairovę, leisti tik sąžiningą ir kontroliuojamą konkurenciją be jokių teritorinių apribojimų, bet taikant būtinus tinkamus kokybinius kriterijus, taip pat atsižvelgti į vartotojų ir rinkos interesus, internetu teikiamų muzikos paslaugų rinkos poreikius ateityje bei stiprinti teisėtai internetu teikiamų muzikos paslaugų plėtrą.
Šiandien Europos Parlamentas klausia Komisijos, kokių veiksmų ji ėmėsi, kad būtų patenkinti direktyvoje puoselėjami lūkesčiai.
Joe Borg
Komisijos narys.- Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti Europos Parlamentui už išreikštą susidomėjimą tarptautiniam muzikinių teisių administravimui ir 2005 m. rekomendaciją dėl internetu teikiamų muzikos paslaugų. Komisijos 2005 m. internetu teikiamų muzikos paslaugų rekomendacija siekiama leisti muzikos rinkai Europoje vystyti skaitmeninę aplinką. Ja siekiama sukurti sistemą, kuria remiantis geriausias internetu suteikiamos licencijos modelis būtų sukurtas susitarimo tarp rinkos dalyvių pagrindu. Tai turi leisti autoriams, kompozitoriams ir muzikos leidėjams gauti teisingą dalį už jų internetu platinamus darbus.
Rekomendacijoje nenurodomas konkretus ES licencijų sutekimo modelis, o paliekamas jo principų įgyvendinimas rinkoje. Tiksliai po dvejų metų priėmus rekomendaciją, Komisija vertina internetu teikiamų licencijų praktikos vystymąsi muzikos sektoriuje Europoje. Suinteresuotieji asmenys kviečiami pareikšti nuomonę apie atsirandančias internetu suteikiamų licencijų tendencijas iki 2007 m. liepos 1 d. Komisija gavo 88 atsakymus iš suinteresuotųjų šalių, pvz., kolektyvinių visuomenių, autorių, kūrėjų ir muzikos vartotojų valstybėse narėse. Paraiškų peržiūros procesas vis dar tebevyksta. Tik po nuodugnaus patikrinimo Komisija vertins tolimesnius politikos žingsnius dėl kolektyvinių bendruomenių veiksmų internetu. Iki šiol išanalizuotos paraiškos rodo, kad dauguma suinteresuotųjų asmenų nemato pagrindų direktyvos poreikio ir teikia pirmenybę rinka grindžiamiems sprendimams, o ne reglamentavimo intervencijai.
Dėl klausimo, ar 2005 m. rekomendacija apsiriboja kai kurių įrašų pardavimu internetu, Komisija norėtų pabrėžti, kad rekomendacijoje nustatyti principai dėl skaidrumo ir valdymo neturi apsiriboti muzikos pardavimais internetu ir turi būti taikomi visiems kolektyvinių visuomenių veiksmams.
ors muzikos interneto rinka yra vis dar kintanti, konkretų licencijų suteikimo modelį palaikanti teisės aktų leidyba atrodytų pirmalaikė.Komisija stebės pasiekimus ir praneš Parlamentui ir Tarybai, kaip numatyta rekomendacijoje. Bet kokie tolesni veiksmai, jeigu būtini, bus atidžiai derinami su Europos Parlamentu ir Taryba.
Manolis Mavrommatis
PPE-DE frakcijos vardu. - (EL) Pone Pirmininke, 2007 m. kovo 13 d. Europos Parlamentas priėm rezoliuciją dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių administravimo.
Savo rezoliucijoje Parlamentas pareikalavo, kad Komisija nebedelstų ir pateiktų pasiūlymą priimti pagrindų direktyvą dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir susijusių intelektinės nuosavybės teisių reguliavimo teisėtai internetu teikiamų muzikos paslaugų sektoriuje. Parlamentas taip pat pareikalavo, kad Komisija išaiškintų, jog 2005 m. šioje srityje pateiktos rekomendacijos galioja tik internetu parduodamiems muzikos įrašams.
Ar gali Komisija informuoti Parlamentą apie tai, kokių priemonių ji jau ėmėsi Parlamento reikalavimų atžvilgiu?
Ar gali Komisija pranešti Parlamentui, kad ji vadovaujasi tomis pačiomis gairėmis ir instrukcijomis, kurias nustatPirmininkas Barroso sparčios demokratinės ir vieningos Europos plėtros atžvilgiu? Ar Komisija pradės paisyti Parlamento darbo tvarkos taisyklių ir pozicijos, kuri buvo patvirtinta jo 785 narių daugumos balsu?
Kovo 13 d. rezoliucija atspindi aiškią Europos Parlamento poziciją kolektyvinio tarptautinio autoriaus teisių administravimo klausimu. Komisijos rekomendacija buvo pirmas žingsnis 27 valstybėse narėse dabar galiojančios skirtingos praktikos konvergencijos ateityje link. Reikšdamas savo nuomonę Kultūros ir švietimo komiteto vardu, aš pats pasisakiau už kompetentingą komitetą, už tai, kad visiems teisių turėtojams, t.y. rašytojams, kompozitoriams, redaktoriams, įrašų gamintojams ir atlikėjams, turėtų būti užtikrintos vienodos teisės.
Kitaip tariant, tai yra klausimas, rūpintis milijonams teisių turėtojų visoje Europoje. Šiandieninpadėtis internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje nėra pakankamai efektyviai sprendžiama nei teisių naudotojų, nei teisių turėtojų atžvilgiu. Todėl mes bendromis pastangomis pateikėme Komisijai ir Tarybai pasiūlymus, kurie, mūsų nuomone, padės pakeisti ir pagerinti padėtį kolektyvinio autorių teisių administravimo srityje.
Glaudus bendradarbiavimas tarp teisių administratorių turi būti išlaikytas, nes tai naudinga visoms susijusioms šalims. Piratavimas tebėra opiausia šių dienų muzikos industrijos problema. Trys priežastys, lemiančios piratavimo plitimą tarptautiniu lygiu, yra mažos piratinės produkcijos kainos, nepalankios ekonominės sąlygos ir interneto plėtra.
Turėtumėme atminti, kad muzikos įrašų piratavimo plitimas turi didžiausią poveikį mažoms šalims, kuriose muzikos industrija daugiausia yra vietinio ar regioninio pobūdžio. Kitaip tariant, dėl piratavimo teisėtų muzikos įrašų rinka ir prekyba mažėja, o tai kenkia nacionalinės muzikos įrašų pramonės gyvybingumui.
Piratavimas, žinoma, pažeidžia kompozitorių ir tekstų kūrėjų autoriaus teises ir duoda jiems nuostolių, bet jis taip pat turi neigiamos įtakos valstybės biudžetui dėl negautų pajamų mokesčio ir PVM įplaukų. Todėl kova su piratavimu turėtų tapti vienu iš pirminių Komisijos tikslų galimame teisėkūros pasiūlyme dėl kolektyvinio autoriaus teisių administravimo.
Todėl aš norėčiau paraginti Komisiją kuo skubiau imtis veiksmų, kad būtų įvykdytas Parlamento reikalavimas ir pateiktas pasiūlymas priimti pagrindų direktyvą, reglamentuojančią kolektyvinį tarptautinį autoriaus teisių administravimą.
Norėčiau baigti žodžiais, kuriuos visada kartoju - muzika nėra plataus vartojimo prekir mūsų visų pareiga yra apsaugoti ir sustiprinti kūrybiškumą Europoje. Jei tokia direktyva neįsigalios iki 2010 m., o tai labai tikėtina, milijonams ES menininkų tai reikš katastrofą.
Katalin Lévai
PSE frakcijos vardu. -(HU) Labai dėkui. Aš norėčiau pabrėžti, kad kalbama apie labai svarbią sritį, nes pajamos, gaunamos iš autorių ir gretutinių teisių saugomų prekių ir paslaugų pardavimo, sudaro 5-7% Europos Sąjungos BVP. Tai pabrėžia tinkamo šių teisių administravimo svarbą.
Kaip jums žinoma, 2005 m. Europos Komisija priėmrekomendaciją dėl tarptautinio teisėtai internetu teikiamų muzikos paslaugų valdymo. Tuo metu komisaras McCreevy apibūdino šią rekomendaciją kaip "švelnią teisinę priemonę, suteikiančią galimybę rinkai judėti teisinga kryptimi".
Rekomendacija numato toli siekiančius rezultatus autoriaus teisių rinkai ir pagrindiniai šios rinkos veikėjai jau pradėjo ja vadovautis. Akivaizdu, kad ji siūlo daug daugiau nei paprastas esamų taisyklių aiškinimas ir papildymas ir jos poveikiui būdingos visos tikros reguliavimo iniciatyvos savybės.
Priėmus šią rekomendaciją, pradžioje buvo labai baiminamasi dėl to, jog konkurencija taps nekontroliuojama ir kad rinkos jėgos bus sutelktos tik kelių stambių teisių administravimo organizacijų rankose ir šioje srityje susikurs monopolijos. Būtent todėl aš pamaniau, kad turėčiau savo iniciatyva parengti pranešimą ir pateikti jame rekomendaciją dėl skirtingo internetu teikiamų muzikos paslaugų rinkos reguliavimo.
Vis tiek Komisijos priimta rekomendacija atėmiš Europos Parlamento ir valstybių narių galimybę daryti žymią įtaką pokyčiams, kenkiantiems konkurencijai ir kultūrinei įvairovei Europoje.
Būtent dėl šios priežasties man pasiseklaimėti viso Palamento ir visų politinių partijų paramą mano parengtam pranešimui, kuriame pabrėžiau, kad vilčių apie sprendimų priėmimo trikampį išsipildymo labui Parlamentas negali būti paliktas nuošalyje priimant teisėkūros sprendimus tokioje svarbioje srityje, ir rekomendavau Komisijai parengti pagrindų direktyvą.
Ši pasiūlyta direktyva, mano nuomone, turėtų atitikti reikalavimą garantuoti teisių turėtojams aukšto lygio apsaugą ir vienodas teises. Ji turi būti grindžiama solidarumo tarp teisių turėtojų bei tinkamos ir teisingos pusiausvyros tarp teisių administravimo organizacijų principais. Ji turi užtikrinti demokratinį, skaidrų ir atsakingą teisių administravimo organizacijų valdymą, įskaitant minimalius standartus, taikomus organizacijos struktūrai, skaidrumui, atstovavimui, su autorių teisėmis ir gamyba susijusioms taisyklėms bei atskaitomybei.
Kolektyvinio autorių teisių administravimo organizacijose turi būti užtikrintas visapusiškas skaidrumas, taip pat skatinami kūrybiškumas ir kultūrinįvairovė. Sąžininga ir kontroliuojama konkurencija turi būti leidžiama be jokių teritorinių apribojimų, bet ji turi vykti laikantis būtinų ir tinkamų kokybinių kriterijų, nustatytų kolektyvinio autoriaus teisių administravimo bei teisių vertės išsaugojimo atžvilgiu.
Vartotojams turi būti užtikrintas aukšto lygio teisinis tikrumas ir galimybprieiti prie pasaulinio repertuaro. Todėl mes, tiksliau aš, prašau jūsų pagalvoti, ar šios svarbios srities reguliavimui būtina priimti direktyvą.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pone Pirmininke, komisaro Borgo atsakymas į pono Dumitrescu klausimą kelią man nerimą, nes komisaras siūlo palikti šį reikalą pačios rinkos rankose. Tai apie ką mes čia tada kalbame?
Kalbame apie kūrėjų, autorių, kompozitorių ir atlikėjų teises, kurioms įtvirtinti prisireikdviejų šimtmečių. O dabar mums sakoma, kad šias teises turėtų reguliuoti rinka. Kokia rinka? Vagių, žmonių, kurie atima iš gamintojų ir kūrėjų jų teises į intelektinę nuosavybę naudodami naujas komunikacijų technologijas, rinka? Apie kokias teises mes čia kalbame?
Teises reglamentuoja valstybinės organizacijos. Europoje mes turime Komisiją, Tarybą ir Parlamentą: Komisija turi įgaliojimus teikti iniciatyvas, o Taryba ir Parlamentas jas tvirtina remdamiesi bendra sprendimų priėmimų tvarka.
Man regis, dabar nedera pasukti keliu, vedančiu prie intelektinės nuosavybės sunaikinimo. Jeigu bus sunaikinta intelektinnuosavybė, išnyks ir intelektinės kūrybos veikla.
Kai kurių labai protingų vyrų ir moterų, kurie šiandien kalba apie informacinės visuomenės privalumus, nuomone, nieko baisaus, kad kompozitoriai ir autoriai koncertuoja gatvėse kaip viduramžiais. Ar mes norime paversti autorius viduramžių muzikantais, grojančiais gatvėse ir prašančiais išmaldos su ištiesta ranka, laikančia skrybėlę?
Aš manau, kad atėjo laikas Europos Sąjungos institucijoms imtis ryžtingų veiksmų ginant europinę tradiciją, nes jos politinesmyra labai svarbi ir ji gyvybiškai būtina intelektinės kūrybinės veiklos palaikymui. Būtent šiandien tik autorių organizacijos ir kolektyvinis autorių teisių administravimas gali užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių ir intelektinės nuosavybės kūrimo veiklos apsaugą nuo tikrųjų vagių - muzikos įrašus transliuojančių įmonių, kurioms intelektinis kūrybiškumas yra tik pasipelnymo šaltinis.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pone Pirmininke, atsakydamas į Komisijos rekomendaciją dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje, Europos Parlamentas priėmrezoliuciją dėl pagrindų direktyvos, kurią siūloma priimti šios srities reguliavimo tikslu. Tačiau Komisija prieš tai nepravedbūtinų konsultacijų su plačiu suinteresuotųjų šalių ratu, įskaitant ir Parlamentą, kaip reikalaujama, tuo pažeisdama nustatytą demokratinę tvarką. "Institucinio trikampio" ignoravimas, vietoj to taikant vadinamąjį "švelnaus įstatymo" požiūrį prieš tai nepasitarus su suinteresuotomis šalimis ir oficialiai neįtraukus į darbą sprendžiant šį klausimą Parlamento ir Tarybos, yra visiškai nepriimtinas.
Ši rekomendacija, kuria siekiama praktikoje suteikti daugiau laisvės autorių teisių turėtojams pasirenkant instituciją, kuri, atsižvelgiant į konkrečius reikalavimus, bus atsakinga už kolektyvinį šių teisių administravimą, turės toli siekiančių pasekmių autorių teisėms ir susijusioms rinkoms ir galės sukelti grėsmę ne tik konkurencijos taisyklėms, bet ir kultūrinei įvairovei. Viskas baigsis tuo, kad rinką užvaldys kelios stambiausios organizacijos, kurios dosniai dalins licencijas visai Europos rinkai apeidamos dvišalių susitarimų tinklą.
Vertėtų prisiminti, kad autorių ir gretutinių teisių saugomų prekių ir paslaugų pardavimui tenka 5-7% ES BVP. Tai dar kartą patvirtina, kaip svarbu užtikrinti tinkamą šių teisių administravimą, taip pat sustiprinti jų apsaugą šiandieniniame skaitmeniniame amžiuje. Paisydami konkurencijos principų, mes turėtume vengti mažinti kompozitorių pajamas ir tuo pat metu suteikti komerciniams muzikos kūrinių vartotojams tokią visoje ES galiojančią licenciją, kuri atitiktų būsimą šios pramonės modelį. Atsižvelgdama į tai, Komisija turėtų kuo skubiau pateikti pasiūlymą dėl atitinkamos priemonės, kuri būtų teisiškai privaloma visoms šioje srityje dirbančioms organizacijoms.
Joe Borg
Komisijos narys.- Pone Pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti visiems savo nuomones, kurias tikrai perduosiu savo kolegai, Komisijos nariui Charlie McCreevy, išreiškusiems nariams.
Ar galiu aptarti keletą klausimų, kurie buvo iškelti: dėl teisėkūros intervencijos poreikio, leiskite pasakyti, kad 2005 m. Komisijos rekomendacija dėl internetu teikiamos muzikos licencijavimo pasiekta reikšminga pažanga rinkoje. Rekomendacija suteikkolektyvinėms visuomenėms Europoje paskatinimą sukurti ES mastu licencijavimo platformas, kuriomis remiantis jų repertuarai yra prieinami interneto muzikos parduotuvėse visoje Europoje.
Leiskite pateikti tris pavyzdžius. JK ir Vokietijos visuomenės įkūrCELAS platformą EMI repertuaro licencijavimui ES mastu. JK ir Ispanijos visuomenės bendradarbiauja dėl platformos, kuri administruos anglišką ir ispanišką repertuarą ES lygiu, o Prancūzijos ir Ispanijos visuomenės paskelbbendrą licencijavimo platformą, kuria remiantis suteikiama prieiga prancūziškam ir ispaniškam repertuarui ES mastu. Šiomis aplinkybėmis Komisija nemato bet kokio pirmalaikio teisėkūros intervencijos poreikio.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad 2005 m. Komisijos rekomendacija dėl licencijavimo internetu jau pasiekta reikšminga pažanga rinkoje. Rekomendacija skatino kolektyvines visuomenes Europoje sukurti ES mastu licencijavimo platformas, kuriomis remiantis jų repertuarai yra prieinami interneto muzikos parduotuvėse visoje Europoje. Nurodau tris pavyzdžius, kuriuos ką tik minėjau. Vien tik CELAS jungtinveikla iš tikrųjų gali suteikti licencijas maždaug 25 proc. visų muzikos darbų bet kokiam Europos internetu teikiamos muzikos mažmenininkui, pvz., įmonėms "iTunes", "Sony" CONNECT arba "eMusic", vienu sandoriu.
Dėl kultūrinės įvairovės klausimo leiskite pareikšti, kad mūsų rekomendacija nėra žalinga kultūrinei įvairovei. Yra aiškių požymių, kad naujos platformos yra atviros platformos anglų ir amerikiečių, prancūzų arba ispanų muzikai. Šios platformos gali apimti kitus muzikos leidėjų repertuarus arba visą esamų visuomenių repertuarą.
Nacionalinės kolektyvinės visuomenės nedingtų, autoriai vis dar būtų vietos kolektyvinių visuomenių nariai, o pajamos vis dar būtų paskirstytos per prie naujų licencijavimo platformų prijungtas kolektyvines visuomenes.
Dėl teisių klausimo norėčiau pabrėžti, kad nėra jokios priežasties manyti, kad šis daugiateritorinis licencijų suteikimo modelis yra blogas kultūrinei įvairovei arba menininkų teisėms, nors geras teisių įgytojams, kurie gauna daugiau pinigų negu pagal seną teritorinį modelį. Kultūrinįvairovir menininkų teisės yra taip pat susijusios su didesnių pinigų mokėjimu autoriams, kad jie galėtų toliau kurti.
Leiskite man padaryti vieną paskutinę pastabą. Komisija aktyviai skatina nuosavos licencijavimo rinkos muzikai internetu kūrimą. Taip pat Komisija atidžiai stebės pasiekimus šioje atsirandančioje rinkoje ir rūpestingai svarstys Katalinos Lévai pranešime 2007 m. kovo 5 d. iškeltus klausimus.
Jeigu nuo dabar iki 2010 m. pastebėsime, pavyzdžiui, kad atsiranda monopolistinlicencijavimo struktūra internete, kad internete prieinamas repertuaras neatitinkamai atspindi Europos kultūrinę įvairovę ir kad vien tik rinka praktiškai neįgyvendina ES licencijų teikimo struktūros, kuri yra pritaikyta interneto amžiui, tada Komisija svarstys atitinkamas alternatyvias priemones šiems tikslams pasiekti.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks lapkričio 29 d., ketvirtadienį, Briuselyje.
Raštu pateikti pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142straipsni )
Jacques Toubon  
pateikta raštu. - (FR) Savo klausimu ponas Dumitrescu norėjo priminti Komisijai apie jos pareigas. 2005 m. rugsėjo mėn. rekomendacija ir sprendimu iškelti klausimą dėl teritorinių autorių teises administruojančių organizacijų įgaliojimų Komisija įsiterpį santykius tarp teisių turėtojų ir nacionalinių autorių teises administruojančių organizacijų - ir visa tai buvo padaryta nepasiūlius jokių teisėkūros ar teisės nuostatų suderinimo priemonių.
Prisidengusi būtinybe prisitaikyti prie skaitmeninės aplinkos, Komisija įnešsumaišties į Europos autorių teisių ir gretutinių teisių sistemą. Savo ruožtu tai paskatino koncentracijos ir formatu pagrįstą požiūrį, kuris žalingas menininkams, bet naudingas pramoninkams ir kitiems verteivoms.
Komisija privalo liautis imtis atsitiktinių iniciatyvų prieš tai rimtai neįvertinusi jų poveikio. Pirma, būtina ištirti padėtį visuose meno ir kultūros sektoriuose kartu su suinteresuotomis šalimis ir tik tada priimti sprendimą dėl visapusiškos politikos, kuri turėtų atspindėti kultūrinės įvairovės reikalavimus, taip pat Europos vertybes ir Lisabonos strategijos tikslus, pagrįstus žinių ir naujovių diegimo ekonomika. Teikdama Parlamentui ir Tarybai tokių direktyvų projektus, Komisija privalo paisyti pirmiau minėtų principų.
