Klausimų valanda (klausimai Tarybai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Klausimų valanda (B7-0212/2009).
Toliau pateikiami Tarybai skirti klausimai.

Tema: Žmogaus teisės Kuboje
Kaip Taryba vertina dabartinę žmogaus teisių padėtį Kuboje, ypač kai tai susiję su politiniais kaliniais ir ar ji turi informacijos apie kubiečio gydytojo Darsi Ferrer'o ir kartu sulaikyto Alfredo Domingezo, kurie greičiausiai laikomi ypač sunkiomis aplinkybėmis, kalinimo sąlygas?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Aš, žinoma, esu pasirengusi pereiti nuo JAV prie Kubos ir labai rimto B. Posselto klausimo, todėl dėkoju jums už klausimą, pone B. Posseltai.
Taryba išlieka rimtai susirūpinusi dėl žmogaus teisių padėties Kuboje ypač dėl pažangos pilietinių ir politinių teisių srityje nebuvimo. Kubos žmonės negali pasinaudoti žodžio ir susirinkimo laisve. Laisvos spaudos čia nėra. Galimybės gauti informacijos informacijos, įskaitant prieigą prie interneto, išlieka ribotos. Piliečių judėjimo laisvės į Kubą ir Kubos teritorijoje ribojimai nepasikeitė. Šiuo metu Kuboje yra 208 politiniai kaliniai. Šis skaičius sumažėjo nuo 2 034 2007 m., tačiau dauguma šių kalinių buvo paleisti dėl pasibaigusio bausmės laiko. Valstybių narių misijos Havanoje atidžiai stebi politinių kalinių sąrašą ir turi specialią žmogaus teisių darbo grupę, kurioje aptariamos svarbios bylos.
Sąlygos kalėjimuose, anot žmogaus teisių gynėjų ir politinių kalinių bei jų šeimų parodymų, yra daug prastesnės nei Jungtinių Tautų nustatytos tipinės būtinojo elgesio su kaliniais taisyklės. Kai kurių kalinių sveikata, pasak jų šeimų, yra labai prasta ir jiems nesuteikiama tinkama sveikatos priežiūra. Pateikta daug pranešimų apie žiaurų ir žeminantį elgesį su kaliniais, įskaitant kalinių mušimą, atsisakymą suteikti tinkamą sveikatos priežiūrą ir psichologinį spaudimą. Tačiau vis dar nėra pranešimų apie kalėjimo prižiūrėtojus arba policininkus, kurie būtų persekiojami už šiurkštų elgesį.
Kubos vyriausybneigia politinių kalinių egzistavimą ir, deja, toliau atsisako, kad nepriklausomos žmogaus teisių organizacijos atliktų kruopščią žmogaus teisių padėties analizę tarptautiniu mastu. Tarybos požiūris į Kubą buvo nustatytas 1996 m. bendrojoje pozicijoje, kurią nuo tada Taryba kasmet vertino. 2008 m. spalio mėn. ES ir Kuba susitardėl išsamaus politinio dialogo atnaujinimo. Šis dialogas ES politikos požiūriu apima ne tik Kubos valdžios institucijas, bet taip pat pilietinę visuomenę ir demokratinę opoziciją. Atlikdama 2009 m. bendrosios pozicijos metinį vertinimą Taryba ypatingą dėmesį skiria demokratijos principams, žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms.
Iš šių metų birželio mėn. išvadų mums tapo aišku, kad šie klausimai išliks vienu iš pagrindinių ES santykių su Kuba prioritetų. Taryba aktyviai ragino Kubos vyriausybę besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius, įskaitant tuos, kurie buvo sulaikyti 2003 m., ir mes išreiškėme savo susirūpinimą dėl kalinių ir jų sveikatos būklės.
Be to, Taryba prašKubos valdžios institucijų palengvinti skubų tarptautinių humanitarinių organizacijų patekimą į Kubos kalėjimus. Nuo tada, kai praėjusiais metais buvo pradėtas politinis dialogas su Kuba, ES savo ruožtu per kiekvieną susitikimą iškeldavo politinių kalinių klausimą. Kaip nurodyta paskutinėse Tarybos išvadose, žmogaus teisių klausimai visada turėtų būti aptariami šių aukšto lygio vizitų metu ir, kai tinkama, šių vizitų metu bus organizuojami susitikimai su taikia demokratine opozicija.
Taryba nusprendtęsti dialogą su Kuba, nes jis suteikia galimybę aptarti abiem šalims svarbius atvirus klausimus, įskaitant žmogaus teisių padėtį, tačiau mes liekame rimtai susirūpinę dėl padėties Kuboje ir toliau seksime konkrečius atvejus, ypač sunkios sveikatos būklės kalinius.
Atsižvelgiant į konkrečią vieno iš kalinių, kurį paminėjo gerbiamas narys, padėtį, Europos Sąjunga pareišksavo solidarumą, kurį inicijavo Tarybai pirmininkaujanti Švedija Havanoje rugpjūčio mėn. Pareiškimu buvo siekiama parodyti sulaikyto gydytojo Darsi Ferrero šeimai, kad Europos Sąjunga yra susirūpinusi tuo, kad Kubos valdžios institucijos nesilaiko nacionalinės baudžiamojo proceso teisės. Tarybai pirmininkaujanti valstyblygiai taip pat stebi kito kalinio - Alfredo Domínguezo - bylą ir ji aptariama dialoguose su Kuba ir mes susisiekiame su jo šeima.
Bernd Posselt
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti C. Malmström už puikų ir išsamų atsakymą.
H. Brechtmann iš tarptautinės žmogaus teisių komisijos pateikman išsamią informaciją apie sąlygas kalėjimuose. Norėčiau tik paklausti, ar Taryba gali bandyti ištirti sąlygas, kuriomis laikomi kaliniai, ir kaip ji vertina Kubos plėtrą atsižvelgiant į santykius su Europos Sąjunga?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Oficialiai negalime gauti šios informacijos, tačiau iš tarptautinių organizacijų, NVO, pažinčių, politinių partijų ir pan. mes gauname informaciją - kuri yra šiek tiek fragmentiška - apie politinių kalinių padėtį. Žinome, kad kai kuriais atvejais, jų sveikatos būklyra labai sunki. Mes stengiamės palaikyti ryšį su šeimomis ir tomis NVO siekdami palengvinti padėtį, tačiau, žinoma, viena iš problemų yra ta, kad mes turime mažai konkrečios ir patvirtintos informacijos.
Kita problema - tai, kad dauguma šių kalinių laikomi kalėjime be teisminio nagrinėjimo ir nepateikus jokių kaltinimų. Tai prieštarauja Kubos įstatymams. Jie turi teisę žinoti, kodėl yra kalinami ir kuo kaltinami - tai pagrindinžmogaus teisvisose šalyse, tačiau ji, kaip žinome, negalioja Kuboje.
Kubos dialogas, žinoma, kupinas sunkumų, tačiau mes manome, kad svarbu palaikyti dialogą, vykstantį pagal mūsų sprendimą, nes jis suteikia mums galimybę bandyti ir palaikyti ryšį su valdžios institucijomis, būti griežtiems ir tvirtiems kritikams, tačiau taip pat palaikyti ryšį su pilietine visuomene ir taikiais disidentais. Mes tai bandome daryti ir šiuo metu tai yra požiūris, kuris, mūsų manymu, galėtų būti veiksmingas. Nematau jokių radikalių pokyčių šioje srityje artimiausiu metu.
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, Ministre, kadangi manau, kad žmogaus teisių srityje, nes tai yra B. Posselto iškelti klausimai, mes galime geriau bendradarbiauti su šalimis, su kuriomis turime politinius ir diplomatinius ryšius, taip pat finansinius sandorius, stebina, kad Europos Sąjunga ir jos valstybės narės išlieka pasyvios neigiamos nuomonės dėl logiško ir nuolatinio Kubos Respublikos prašymo JAV panaikinti jiems embargą atžvilgiu.
Dėl to mano klausimas - ką Tarybai pirmininkaujanti valstybmano šiuo klausimu ir kaip, jūsų manymu, šį klausimą turėtų spręsti valstybės narės, atsižvelgiant į tai, kad, kaip visi žinome, Kuba pateikprašymą Jungtinių Tautų Generalinei Asamblėjai spalio 28 d. dėl JAV embargo panaikinimo?
Krisztina Morvai
Štai aš - taiki disidentiš vienos iš Europos Sąjungos valstybių narių - Vengrijos. Norėčiau paprašyti jūsų patarimo. Kaip mes galime pasiekti tokią pat žmogaus teisių padėties svarbą Vengrijoje, kokia yra Kubos atveju?
Vengrijoje nuo 2006 m. rudens susidūrėme su masišku policijos žiaurumu, nukreiptu į taikius demonstrantus, ir daugybpolitinių kalinių buvo kankinami kalėjimuose.
Norėčiau paprašyti Kubos politikų, kad jie mūsų vardu derėtųsi, remiantis...
(Pirmininknutraukkalbėtoją)
Pirmininkė
Atleiskite, tačiau jums kalbėti skirtas laikas yra trisdešimt sekundžių, o klausimas yra susijęs su žmogaus teisėmis Kuboje.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Visa Europos Sąjunga keletą kartų minėjo, kad mes esame prieš Amerikos embargą ir kad tai, mūsų manymu, nepalengvina būsimų sprendimų dėl Kubos.
Europos Sąjunga taip pat teigė, kad mes norime pradėti glaudžiau bendradarbiauti su Kuba, įskaitant prekybą, atsižvelgiant į tai, kokią pažangą ji padarys žmogaus teisių srityje.
Tačiau šiuo metu, atsižvelgiant į pažangos žmogaus teisių srityje ir pagarbos demokratijai nebuvimą ir į daugybę politinių kalinių, negalime padaryti jokios pažangos šiuo atveju. Tai priklauso nuo Kubos valdžios institucijų - parodyti, ar jos nori, kad šie santykiai su mumis atspindėtų konkrečią pažangą. Deja, iki šiol pažanga buvo labai nedidelė.
Pirmininkė
Būčiau dėkinga, jeigu nariai laikytųsi Klausimų valandos taisyklių, kuriose nustatytas trisdešimties sekundžių laikas papildomam klausimui užduoti, ir laikytis užduoto klausimo temos.

Tema: Senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantis elgesys
Jau yra nustatyta, kad daugiau nei 10 % senyvo amžiaus žmonių patiria įvairų fizinio, psichologinio, finansinio ar psichinio pobūdžio smurtą tiek namuose, tiek priežiūros įstaigose. Šis skaičius augs, nes mūsų visuomensensta. Kokių veiksmų imsis ES pirmininkaujanti Švedija, kad įvykdytų savo įsipareigojimą Europos lygmeniu pagerinti bendradarbiavimą ir paskatinti veiksmus, kuriais būtų siekiama gerinti senyvo amžiaus žmonių priežiūros paslaugų kokybę ir užkirsti kelią senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiam elgesiui?
Cecilia Malmström
M. Harkin kelia klausimą, kuris šiandien yra labai aktualus atsižvelgiant į didėjančią senyvo amžiaus žmonių santykiui tarp gyventojų. Priemonės šioje srityje priklauso visų pirma nacionalinei kompetencijai, o Bendrija gali tik remti ir papildyti valstybių narių atliekamą darbą.
Tačiau Tarybai pirmininkaujanti Švedija norėtų skirti šiam klausimui šiek tiek dėmesio ir mes padarysime viską, ką galime, siekdami padidinti senyvo amžiaus žmonių priežiūrą ir kovoti su problemomis, susijusiomis su senyvo amžiaus žmonių elgesį žeminančiu elgesiu. Šiuo atveju norėčiau jums priminti apie konferenciją, kuri įvyko Stokholme prieš mėnesį, tema - sveikas ir orus senėjimas. Konferencijoje dalyvavo 160 žmonių iš 27 šalių. Dalyvauta gausiai. Konferencijoje dalyvavo Komisija, valstybės narės, pareigūnai iš sveikatos ir socialinės apsaugos ministerijų ir daugybsavanoriškų organizacijų.
Tikslas buvo aiškiai įvardyti problemas, kurias iškėlgerbiama narė: kaip galime išspręsti padidėjusį bendradarbiavimo sveikatos ir priežiūros sektoriuose poreikį, kad patenkintume mūsų senyvo amžiaus piliečių poreikius? Tai Tarybai pirmininkaujančios valstybės tikslas - kad Taryba šiuo klausimu turėtų priimti išvadas lapkričio 30 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos posėdyje. Išvadų projekte siekiame tvirtesnio ir glaudesnio bendradarbiavimo sveiko ir oraus senėjimo srityje, įskaitant valstybių narių keitimąsi informacija. Komisija taip pat raginama parengti veiksmų planą dėl senyvo amžiaus žmonių oraus, sveiko ir kokybiško gyvenimo.
Taip pat norėčiau nurodyti, kad šių metų birželio mėn. Taryba priėmišvadas pavadinimu "Moterų ir vyrų lygios galimybės: aktyvus ir orus senėjimas", kurios, būtent, yra skirtos palengvinti kokybiškų priežiūros paslaugų, susijusių su senyvo amžiaus žmonių priežiūra namuose, teikimą, atsižvelgiant į konkrečius senyvo amžiaus vyrų ir moterų poreikius.
Atsižvelgiant į senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantį elgesį, Tarybos direktyvoje Nr. 2000/78/EB jau draudžiama diskriminacija darbo vietoje dėl amžiaus. Komisija pasiūlė, kad šioje direktyvoje nustatyta apsauga turėtų būti praplėsta į daugybę kitų sričių, pvz., socialinio draudimo, sveikatos apsaugos, socialinių išmokų, švietimo, prekių bei paslaugų gavimo, apgyvendinimo ir t. t.
Šiame pasiūlyme pateikiama daugybaspektų, susijusių su senyvo amžiaus žmonių orumą žeminančiu elgesiu. Jame aptariama priežiūra namuose, institucinpriežiūra ir sveikatos apsaugos paslaugos. Pasiūlyme draudžiamas priekabiavimas, kuris yra diskriminacijos forma, apibūdinamas kaip nepageidaujamas elgesys, kuriuo "įžeidžiamas asmens orumas ir sukuriama arba siekiama sukurti bauginanti, priešiška, žeminanti ar įžeidžianti aplinka".
Dėl šio pasiūlymo dabar diskutuojama Taryboje, o Europos Parlamentas jau priėmšiuo klausimu nuomonę. Vieningumas Taryboje būtinas pasiūlymui patvirtinti. Žinoma, mes negalime nulemti diskusijų Taryboje rezultatų, tačiau, nepaisant to, norėčiau pasakyti, kad mes darome viską, ką galime, kad priimtume visiškai Europos Parlamento nuomonę atitinkantį teisės aktą, kuris padės panaikinti visų formų senyvo amžiaus žmonių orumą žeminantį ir blogą elgesį.
Tai, žinoma, yra mūsų tvirta nuomonė, kad niekas neturėtų kentėti nuo priekabiavimo arba žeminančio elgesio, o mažiausiai visi senyvo amžiaus žmonės, kurie taip priklauso nuo priežiūros.
Marian Harkin
Ačiū jums, gerb. Tarybos Pirmininke C. Malmström, už jūsų apgalvotą atsakymą. Pagal Komisijos 2008 m. komunikatą turi būti nustatytos teisingos sąlygos, atsižvelgiant į išteklius, mokymus ir paramą prižiūrėtojams. Aš visiškai sutinku, kad taip ir yra ir kad tai nacionalinės kompetencijos sritis.
Tačiau esama kai kurių sričių, kuriose ES gali padėti. Viena iš jų - visa tarptautinio pobūdžio sritis. Tik norėjau žinoti jūsų nuomonę dėl oficialios keitimosi informacija, susijusia su sveikatos specialistais, šiuo atveju tai priežiūros teikėjai, kurie kerta sienas, struktūros sukūrimo.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Dėkoju narei už šį pasiūlymą. Apie tai išgirdau pirmą kartą. Tai skamba kaip gera iniciatyva, tačiau aš ją turiu perduoti susijusiems ministrams ir pateikti ją diskusijoms. Galbūt mes galėtume grįžti prie jos vėlesniame etape.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos Sąjungos gyventojai senėja. Senyvo amžiaus žmonėms reikalingos specialios sąlygos atsižvelgiant į medicinos paslaugas ir tinkamų vietų įrengimą pastatuose arba viešajame transporte. Švedija turi senas socialinės politikos tradicijas. Kokius pasiūlymus jūs aptariate su kitomis valstybėmis narėmis, siekdami pagerinti senyvo amžiaus žmonių gyvenimo sąlygas visoje Europos Sąjungoje?
Seán Kelly
Tarybos Pirmininke, M. Harkin uždavlabai svarbų klausimą ir jūs į jį labai gerai atsakėte, tačiau, praplečiant klausimo mastą, senėjimo klausimai šiandien paprastai aktualūs kalbant apie 65 metų ir vyresnius asmenis. Ar jūs apsvarstytumėte galimybę rekomenduoti Europos Sąjungos mastu padidinti pensinį amžių arba lankstumą laipsniško išėjimo į pensiją, kas šiandien atsitinka daugumai žmonių, atžvilgiu? Tai stipriai padėtų pagerinti gyvenimo kokybę ir užtikrinti didesnę pagarbą senyvo amžiaus žmonėms.
Pirmininkė
Sakyčiau, atrodo, tai šiek tiek išeina už klausimo ribų, tačiau palieku Ministrės nuožiūrai, ar ji nori tai nagrinėti.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Atsakymas į pirmąjį gerbiamo nario klausimą yra taip, ypač dėl to, kad mes turime aptarti šiuos klausimus.
Tarybai pirmininkavusių Prancūzijos ir Čekijos bei Tarybai pirmininkaujančios Švedijos trejetas sutiko stiprinti dialogą dėl klausimų, susijusių su sveikata ir senyvo amžiaus žmonėmis. Pvz., surengta konferencija dėl Alzheimerio ligos, o prieš mėnesį vykusioje konferencijoje, kurią minėjau, buvo aptariamas orus elgesys su senyvo amžiaus žmonėmis. Taigi tai buvo galimybaptarti šį klausimą, o išvados bus aptartos Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryboje (angl. EPSCO) lapkričio mėn. pabaigoje, kurioje mes taip pat, žinoma, svarstysime Europos Parlamento pranešimą.
Pensinio amžiaus klausimą kiekviena valstybnarsprendžia pati, tačiau diskutuodami dėl Lisabonos strategijos, - ne Sutarties, bent kartą, - kaip padidinti augimą, karjeros raidą ir gebėjimą įsidarbinti bei demografijos problemas, su kuriomis susidursime, visa tai, žinoma, yra klausimai, į kuriuos reikia atsižvelgti - taip pat, kaip pasinaudoti senyvo amžiaus žmonių žiniomis ir patirtimi ir surasti būdų, leidžiančių jiems pasilikti darbuotojų gretose. Tikrai ne Taryba turi nustatyti tikslų amžių, kada tai turėtų atsitikti, tačiau reikia skatinti visas valstybes nares visapusiškai pasinaudoti jų darbo jėga.
Tema: Eritrėjoje kalinamas švedų žurnalistas Dawit Isaak
Švedų žiniasklaidos duomenimis nuo 2001 m. kalėjime Eritrėjoje sėdintis Švedijos pilietis Dawit Isaak dabar perkeliamas į naują kalėjimą. Turimomis žiniomis nvienas kalinys iš šio kalėjimo neišėjo gyvas. Jau greitai bus 8 metai, kai Dawit Isaak sėdi kalėjime pasibaisėtinomis niekšiško režimo primestomis sąlygomis, nežinodamas, kodėl jį taip brutaliai įmetį kalėjimo kamerą, atskyrnuo šeimos ir draugų ir nebeleido dirbti. Iki šiol visos pastangos išlaisvinti Dawit Isaak buvo bevaisės. ES turėtų veikti ryžtingiau. Isaak taip pat yra ES pilietis. Jeigu nebus imamasi jokių veiksmų, kyla pavojus, kad Isaak taip ir mirs Švedijai ar ES nepasiekus, kad Eritrėjos prezidentas sutiktų pradėti rimtas diskusijas dėl Isaak bylos.
Kokių veiksmų planuoja imtis Tarybai pirmininkaujanti Švedija, kad Dawit Isaak klausimas būtų sprendžiamas aukščiausiu ES lygmeniu?
Ar priimtina tai, kad Eritrėja ir toliau gauna ES paramą, nors šalis skandalingai pažeidinėja pagrindines žmogaus teises?
Cecilia Malmström
Prieš aštuonerius metus Švedijos ir Eritrėjos pilietybę turintis žurnalistas Dawit Isaak buvo sulaikytas ir įkalintas Eritrėjoje. Jis laikomas kalėjime be teisminio nagrinėjimo ir nepateikus kaltinimų. Nei jo šeimai, nei Švedijos valdžios institucijoms ar tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms neleidžiama jo lankyti.
Deja, nebuvo jokių ženklų, rodančių žmogaus teisių padėties pagerėjimą Eritrėjoje per pastaruosius keletą metų. Visą atsakomybę už šią padėtį turi prisiimti Eritrėjos vyriausybė. Nuolatinis Eritrėjos įsipareigojimų, susijusių su žmogaus teisėmis pagal nacionalinę ir tarptautinę teisę, pažeidinėjimas sukelia didelį atgarsį ES.
Mes ypač susirūpinę dėl politinių kalinių klausimo ir saviraiškos laisvės nebuvimo. ES keletą kartų reikalavo besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius Eritrėjoje, įskaitant, žinoma, Dawitą Isaaką. 2009 m. spalio 18 d. Tarybai pirmininkaujanti valstybEuropos Sąjungos vardu priėmlabai aiškų pareiškimą, kuriame buvo pakartotas mūsų reikalavimas besąlygiškai paleisti visus politinius kalinius ir nurodyta, kad Eritrėjos veiksmai akivaizdžiai pažeidžia įsipareigojimus, nustatytus Jungtinių Tautų tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte, kurį Eritrėja ratifikavo.
Deja, Dawito Isaako byla dar nėra išspręsta, tačiau ji ir toliau išlieka svarbiausiu ES, Tarybai pirmininkaujančios Švedijos ir Švedijos vyriausybės prioritetu. Mes nenustosime stengtis, kol jis bus paleistas humanitariniais tikslais ir galės grįžti į savo šeimą. Galiu jus užtikrinti, kad mes jo bylos ir kartu su juo kalinamų asmenų klausimą dar kartą iškelsime aukščiausiu lygiu Asmaroje.
Žmogaus teisės yra pagrindinis ES ir Eritrėjos santykių elementas. Mes pasirengę padėti Eritrėjos vyriausybei pagerinti žmogaus teisių padėtį. Pagalbos klausimai reglamentuojami ir nustatyti Kotonu susitarime. Šiame susitarime reglamentuojamos žmogaus teisės ir politinis dialogas darant spaudimą siekiant pokyčių. Tai nuolatinis procesas, kuris vyksta beviltiškai lėtai, tačiau mes tikimės, kad tai gali būti priemonė, kurią galime naudoti siekdami pažangos.
Olle Schmidt
(SV) Nebūtina pateikti kokios nors papildomos informacijos apie baisią Dawito Isaako padėtį. Taip pat žinau, kad C. Malmström yra labai susirūpinusi šiuo klausimu.
Kiek man žinoma, Dawit Isaak yra vienintelis ES pilietis, įkalintas už tai, kad pasinaudojo savo teise į saviraišką. Ar tuomet ES neturėtų priimti specialaus bendro pareiškimo dėl Dawito Isaako? Ar neturėtų specialaus pareiškimo klausimo imtis Taryba? Galbūt C. Malmström arba kas nors kitas taip pat turėtų nuvykti į Eritrėją ir pabandyti susitikti su Dawitu Isaaku ir taip pat prezidentu Isaiasu Afewerki. Tikiuosi, kad taip atsitiks, nes manau, kad visiškai nepateisinama palikti ES pilietį, įkalintą be teismo ne vienus metus, akivaizdu, sunkiai sergantį ir galbūt mirsiantį kalėjime.
Cecilia Malmström
O. Schmidt norėčiau pasakyti, kad aš iš tikrųjų pritariu jūsų dideliam susirūpinimui ir nepasitenkinimui, kad ši padėtis tęsiasi ne vienus metus ir kad nėra galimybės susisiekti su Eritrėjos valdžios institucijomis. Esu tikra, kad O. Schmidt ir kiti nariai matreportažus iš Eritrėjos ir girdėjo interviu su jos prezidentu. Su juo nėra lengva tartis ir teisių pažeidinėjimai Eritrėjoje klesti.
Mes tęsiame darbą visais mums žinomais kanalais, tačiau negalime patekti į kalėjimą. Mes negalėjome jo aplankyti ir nežinome, kaip jis laikosi. Mes, žinoma, neatmetame galimybės ten patekti, jeigu manome, kad tai galėtų lemti pažangą šiuo klausimu, tačiau šiuo metu nėra jokios galimybės prižadėti, kad mes galėsime jį aplankyti arba vesti derybas dėl jo, ar susitikti su jo šeima, kuri yra Eritrėjoje. Tai mus labai gniuždo. Mes padarėme aiškų pareiškimą. Kaip minėjo O. Schmidt, Dawit Isaak yra, kiek žinau, vienintelis ES kilmės politinis kalinys, šiuo metu esantis kalėjime, ir mes dirbame įvairiais būdais siekdami padidinti spaudimą Eritrėjos valdžios institucijoms ir paaiškinti, kad jos suprastų, jog Dawit Isaak ir kartu su juo kalinami asmenys privalo būti paleisti, niekaip kitaip, kaip pagal Eritrėjos ratifikuotas konvencijas, tačiau labai sunku su šia šalimi vesti normalų dialogą.
Pirmininkė
Daugiau nėra papildomų komentarų šiuo klausimu, todėl pereisime prie kito klausimo.

Tema: ES alkoholio strategija
Beveik prieš trejus metus buvo priimta ES alkoholio žalos mažinimo strategija. Buvo planuojama iki 2009 m. vasaros pateikti šios strategijos įvertinimą. Tačiau susidaro įspūdis, kad įvertinimas atidedamas. Švedijai alkoholio politika visada buvo svarbi, ir šiems klausimams teikiamas prioritetas ES valstybių bendradarbiavimo srityje. Atsižvelgdama į tai, noriu paklausti.
Ar pirmininkaujanti Švedija sieks, kad įvertinimas būtų atliekamas nedelsiant? Jei taip, kada?
Cecilia Malmström
Ačiū jums, ponia A. Hedh. Norėčiau pradėti primindama A. Hedh, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija alkoholio ir sveikatos klausimus darbotvarkėje iškėlkaip svarbius aspektus įgyvendinant ES strategiją remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą.
Atsižvelgdami į tai, mes jau surengėme tris pagrindinius susitikimus. Pirmasis buvo neoficialus sveikatos ministrų susitikimas Jonkopinge liepos mėn., kuriame alkoholinių gėrimų pardavimas ir rinkodara ir jų daroma įtaka alkoholio vartojimui tarp jaunų žmonių buvo dėmesio centre. Antrasis - Ekspertų konferencija dėl alkoholio ir sveikatos Stokholme rugsėjo 21-22 d., skirta remti tvarią, ilgalaikę ir išsamią ES alkoholio strategiją. Daugiau nei 450 žmonių dalyvavo iš esmės iš visų ES valstybių narių ir dalyviai tvirtai pritarŠvedijos nustatytiems prioritetams alkoholio ir sveikatos srityje.
Trečiasis - Pasaulinis ekspertų susitikimas dėl alkoholio, sveikatos ir socialinės raidos, surengtas rugsėjo 23 d. Šį susitikimą organizavo Tarybai pirmininkaujanti Švedija bendradarbiaudama su Sida (Švedijos tarptautinio vystomojo bendradarbiavimo agentūra) ir Norvegijos sveikatos ir priežiūros paslaugų ministerija ir šį susitikimą rėmPasaulio sveikatos organizacija. Susitikimo tikslas buvo prisidėti prie pasaulinės strategijos, kai Pasaulio sveikatos asamblėja susitiks kitų metų gegužės mėn. Šiame susitikime buvo pristatytos naujos išvados, susijusios su svarbiu žalingo alkoholio vartojimo, socialinės raidos ir infekcinių ligų, pvz., ŽIV / AIDS ir tuberkuliozės, paplitimo ryšiu, į kurį verta atkreipti dėmesį.
Dėl to į klausimą, "ar pirmininkaujanti Švedija sieks, kad įvertinimas būtų atliekamas nedelsiant?", atsakymas yra "taip"; ES strategijos priėmimas 2006 m. buvo labai svarbus žingsnis. Ją priėmus Komisija pripažino, kad alkoholis yra vienas iš pagrindinių veiksnių, lemiančių sveikatos padėtį ES, ir taip pat faktą, kad ES yra atsakinga už rizikingo ir žalingo alkoholio vartojimo problemos sprendimą. Tai dar kartą patvirtino visų ES sveikatos ministrų parama 2006 m. lapkričio mėn. priimtoms išvadoms.
Nuo 2007 m. sausio 1 d. Komisija stebėjo alkoholio vartojimo ir su alkoholiu susijusios žalos tendencijas, taip pat ES politikos pokyčius. Nors daugelyje sričių buvo padaryta pažanga, buvo per mažai laiko visapusiškai įvertinti alkoholio politikos ir gėrimo įpročių poveikį sveikatai. Pirmoji Komisijos ataskaita, kuri buvo pateikta ekspertų konferencijoje prieš keletą savaičių, buvo padėties ataskaita apie ES alkoholio strategiją. Tai tarpinataskaita prieš galutinę ataskaitą, kuri bus pateikta 2012 m.
Tarybai pirmininkaujanti valstybė, žinoma, išnagrinės šią padėties ataskaitą ir apsvarstys Ekspertų konferencijos dėl alkoholio ir sveikatos rezultatus. Mes stebėsime pažangą. Mes taip pat finansavome daugybę naujų tyrimų siekdami užtikrinti, kad alkoholis išliktų svarbus ES darbotvarkės klausimas. Vienas iš tyrimų, kurį finansuojame, skirtas ištirti poveikį, kurį alkoholio rinkodara turi jauniems žmonėms, kitame bus ištirtas alkoholio poveikis senyvo amžiaus žmonėms dešimtyje skirtingų valstybių narių, o dar kitame tyrime bus nagrinėjamas tarptautinės prekybos poveikis nacionalinei alkoholio politikai.
Mūsų išvadų dėl alkoholio ir sveikatos projekte, kuris šiuo metu aptariamas Tarybos darbo grupėje, siūlome, kad Komisija turėtų būti raginama pradėti analizuoti ir ieškoti prioritetų kitam darbo su alkoholiu ir sveikata etapui, pabrėžti faktą, kad mes turime pažvelgti į laikotarpį po 2012 m., kai bus atliktas įvertinimas ir parengta dabartinalkoholio strategija. Remiantis šiomis diskusijomis, Tarybai pirmininkaujanti valstybsiekia patvirtinti Tarybos išvadas, kad paremtų alkoholio strategiją 2009 m. gruodžio mėn.
Anna Hedh
(SV) Ponia C. Malmström, žinau, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybsurengkeletą konstruktyvių konferencijų ir šiam klausimui skyrdaug laiko.
Mano klausimas buvo apie alkoholio strategiją, ypač dėl to, kad aš tą patį klausimą jau esu uždavusi maždaug prieš šešis mėnesius. Tuo metu man buvo atsakyta, kad alkoholio strategija bus įvertinta iki vasaros. Taigi aš uždaviau šį klausimą, nes jis nebuvo įtrauktas į darbotvarkę.
Nuo tada, kai Tarybai pirmininkaujanti Švedija pasiūlES alkoholio strategiją 2001 m., įvyko daug įvykių. Alkoholio strategija buvo patvirtinta 2006 m. ir nuo to laiko įvyko daug įvykių. Vienos valstybės narės nustatamžiaus apribojimus, kitos padidino mokesčius alkoholiui, o trečios, pvz., sumažino alkoholio kiekio kraujyje ribas. Aš dėl to esu labai patenkinta. Norėčiau, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija imtųsi daugiau veiksmų, galbūt, reklamos srityje, tačiau, nepaisant to, man malonu, kad dabar buvo atliktas tyrimas dėl reklamos, alkoholio ir jaunų žmonių.
Cecilia Malmström
Ačiū jums už paramą šiuo klausimu. Mes iš tikrųjų bandėme nušviesti šį klausimą, kuris, žinoma, yra sritis, kurioje ES leidžia sau dirbti: rengti konferencijas, atlikti tyrimus, nustatyti darbo grafikus, užtikrinančius, kad visur būtų pasiekta pažanga, taip pat užtikrinant būsimų Tarybai pirmininkaujančių valstybių dalyvavimą. Man malonu, kad galėjome išaiškinti akivaizdžiai iškilusius neaiškumus. Šiuo atveju ketinimas buvo priimti tarpinę ataskaitą, kuri, žinoma, yra labai svarbi ir kurią mes nagrinėsime ir analizuosime, tačiau galutinis vertinimas bus atliktas 2012 m. Dabar mūsų laukia didžiulis darbas, kurį turime atlikti, ir taip pat galiu patvirtinti, kad dauguma valstybių narių atlieka didelį darbą, nes piliečiai visose valstybėse narėse informuojami apie alkoholio vartojimo poveikį sveikatai.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Gerbiama Ministre, Europos Sąjungos mastu mažėja žūstančių autokatastrofose skaičius, tačiau ambicingi tikslai nebus pasiekti kitais metais. Pagrindinpriežastis - alkoholis. Kai kuriose šalyse pasibaisėtinai didelis savižudybių skaičius, ir vėl alkoholis.
Ar nemanote, kad reikėtų Europos Sąjungos mastu sustiprinti, vis dėlto griežtas, priemones vartojant alkoholį, sekant Skandinavijos pavyzdžiu? Ypač jaunimui reikėtų apriboti vartojimą. Ir ar nenorėtų Švedija to inicijuoti?
Catherine Stihler
Noriu atkreipti Ministrės dėmesį į tai, kad Škotijos rinkimų apygardoje, kuriai aš atstovauju, šiuo metu diskutuojama dėl mažiausių kainų nustatymo alkoholio turintiems produktams. Norėjau pasinaudoti šia galimybe ir paklausti Ministrės, ar Taryboje diskutuojama mažiausių kainų nustatymo alkoholio turintiems produktams klausimu. Škotijoje vyksta karštos diskusijos ir aš norėjau sužinoti, koks yra Tarybos požiūris ir ar ji apie tai apskritai diskutuoja.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Vienas iš penkių prioritetinių klausimų EB alkoholio strategijoje yra būtent sužalojimų ir mirties atvejų dėl su alkoholiu susijusių kelių eismo įvykių mažinimas. Tai yra, kaip pasakgarbingasis narys, labai rimta problema ir ji sukelia dideles kančias, taip pat ir ekonominę žalą.
Komisija rekomendavo nustatyti mažesnę didžiausią ribą patirties neturintiems ir profesionaliems vairuotojams, o šalys, kurios jau taiko ribas, neturėtų jų sumažinti. Šiuo klausimu yra rekomendacija ir mes dirbame su valstybėmis narėmis.
Dauguma valstybių jau taiko rekomendacijas ir diskutuojant šiuo klausimu atliekama daug informuotumo didinimo veiksmų.
Nesu girdėjusi apie kokią nors vykstančią diskusiją dėl kainų. Tokia diskusija gali būti. Aš pasitikslinsiu su savo kolega Sveikatos ministru, kuris už tai yra atsakingas, tačiau nemanau, kad yra diskutuojama konkrečiu klausimu.
Esama daugybės kitų su alkoholiu susijusių klausimų, kurie šiuo metu nagrinėjami, tačiau tikriausiai dabar šis klausimas nėra nagrinėjamas, nes tai, žinoma, nėra ES kompetencija.
Tema: Dėl dujotiekių aplinkosauginio aspekto
Europos Sąjungoje (ES) daug dėmesio skiriama aplinkosauginiams naujųjų į ES tiesiamų dujotiekių ("Nabukas", "Šiaurės" ir "Pietų" srautai) aspektams. Baltijos jūros dugnu besidrieksiantis Šiaurės dujotiekis savo dydžiu ir galimu aplinkosauginiu poveikiu Baltijos regionui yra išskirtinis projektas.
Kokius pavojus gamtai ir kokias šių pavojų pašalinimo priemones tiesiant dujotiekius numato pirmininkaujanti Švedija?
Cecilia Malmström
"Nord Stream" yra unikalus Baltijos jūros zonos projektas, atsižvelgiant į jo mastą ir galimas pasekmes. Taryba žino apie nuogąstavimus, kurie egzistuoja dėl "Nord Stream" dujotiekio projekto aplinkosauginių aspektų, ir kruopščiai atsižvelgį Europos Parlamento rezoliuciją dėl planuojamo Baltijos jūros dujotiekio, sujungiančio Rusiją ir Vokietiją, poveikio aplinkosaugai, kuri buvo priimta liepos mėn. praėjusiais metais.
Visos ES valstybės narės ir Europos bendrija yra Jungtinių Tautų 1991 m. Espoo konvencijos susitariančiosios šalys. Tai yra konvencija dėl poveikio aplinkai vertinimo tarptautiniu mastu. Šioje konvencijoje yra daugybsvarbių įsipareigojimų, kurių šalys privalo laikytis, visų pirma siekiant užtikrinti, kad poveikio aplinkai vertinimas būtų atliekamas konsultuojantis su kitomis šalimis, kurioms konkretus projektas turės poveikį.
"Nord Stream" projekto poveikis trapiai Baltijos jūros aplinkai yra pats svarbiausias ir jis privalo būti kruopščiai išnagrinėtas. "Natura 2000" sritys gali būti paveiktos, taip pat sritys, kuriose yra palaidotos minos ir cheminiai ginklai. Nuosėdų paplitimas galėtų paveikti jūros florą ir fauną ir taip pat turėti poveikį žvejybos pramonei. Faktas, kad dujotiekis yra arti svarbių laivybos kelių, taip pat galėtų sukelti riziką aplinkai ir saugumui.
Visos su Baltijos jūra besiribojančios valstybės kartu dirbo daugiau nei trejus metus pagal Espoo konvenciją, kad nustatytų šių įsipareigojimų ryšį su tuo, kaip šis projektas turi būti įgyvendinamas.
Nepaisant to, Taryba norėtų pabrėžti, kad "Nord Stream" projektas yra privataus pobūdžio. Dėl to už projektą atsakingos šalys privalo teikti informaciją, įrodančią, kad projekte laikomasi susijusių teisės aktų, atidžiai stebint valstybėms narėms, kurioms daromas poveikis.
Dėl to Taryba negali komentuoti, "Nord Stream" projekto jokiais atžvilgiais, kurie gali būti vertinami, kaip kišimasis į nacionalinius teisės procesus.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ačiū, Ministre, už tikrai išsamų atsakymą, ir matyt, kad Švedijai tas klausimas labai rūpi, tuo labiau, kad Švedija yra Baltijos jūros šalis. Tiktai norisi pabrėžti vieną dalyką, kad tokiems klausimams niekada nebus per daug dėmesio. Ir man norėtųsi, kad Jūs tikrai pasakytumėte, kad tikriausia taip ir yra ir bus, kad pirmininkavimo laikotarpiu Švedija visą laiką įdėmiai seks tą klausimą kasdieną ir darys atitinkamus žingsnius.
Cecilia Malmström
Galiu užtikrinti garbinguosius narius, kad Švedija tai daro. Mes labai budrūs, kai kalbama apie trapią aplinką Baltijos jūroje, kuriai, žinoma, kyla rizika dėl bet kokios rūšies projekto, kurį ketinama vykdyti, ir dėl to mes nustatėme labai griežtus reikalavimus būtent šiam projektui, ir dabar jį nagrinėja ir atidžiai stebi įvairios susijusios valdžios institucijos. Šis projektas turi įtakos ne Švedijos teritorijai, bet Švedijos ekonominei zonai ir dėl to mes buvome labai atsargūs nurodydami, kad pozicijos, kurios mes laikysimės, pagrindas yra tarptautinės konvencijos, pvz., Espoo konvencija. Neturime priimti jokių politinių arba ekonominių nuosprendžių. Būtent šios pozicijos Švedija laikosi ir tai iš tikrųjų yra tai, ką mes darome.
Tema: Kliūčių laisvam darbo jėgos judėjimui tarp valstybių narių panaikinimas
Tarybai pirmininkaujanti Švedija pripažįsta, kad, turint mintyje dabartinę ekonomikos krizę, būtina užtikrinti, jog valstybės narės galėtų bendrai reaguoti į provokacijas ir rasti sprendimus, kaip įveikti ekonomikos ir finansų krizę, ir, svarbiausia, sumažinti nedarbą ir neigiamas jo pasekmes. Kliūtys, kurios šiuo metu trukdo laisvam valstybių narių, įstojusių į Sąjungą po 2004 m. gegužės 1 d., darbuotojų judėjimui, varžo šių šalių piliečių teises ir gali skatinti nelegalų darbą ir socialinį dempingą. Panaikinus šias kliūtis būtų vienodai saugomi migruojantys ir valstybėse narėse dirbantys darbuotojai. Atsižvelgiant į tai, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija įsipareigojo vykdyti aktyvią Europos darbo rinkos politiką, taip pat užtikrinti kuo geresnes prisitaikymo sąlygas ir didesnį judumą, ar Taryba gali nurodyti, kokių konkrečių priemonių ketina imtis, siekdama skubiai panaikinti kliūtis, kurios šiuo metu trukdo laisvam valstybių narių, įstojusių į Europos Sąjungą po 2004 m. gegužės 1 d., darbuotojų judėjimui?
Cecilia Malmström
Taryba norėtų atkreipti dėmesį, kad laisvas asmenų judėjimas yra viena iš pagrindinių teisių, kuri užtikrinama Bendrijos teisės aktuose ir kuri apima ES piliečių teisę gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje.
2009 m. kovo 9 d. susitikime Taryba perdavkvietimą toms valstybėms narėms, kurios vis dar taikjudėjimo laisvę ribojančias pereinamojo laikotarpio taisykles. Tuo metu, atsižvelgdama į prieinamą informaciją, Taryba teigė, kad šios valstybės narės turėtų apsvarstyti tolesnį šių ribojimų taikymą. Valstybės narės taip pat buvo raginamos panaikinti ribojimus trečiajame etape, jeigu atitinkamų valstybių narių darbo rinkose nebūtų nustatyti jokie rimti trikdžiai arba rimtų trikdžių rizika.
Taryba taip pat nurodvalstybėms narėms, kad prioritetas privalo būti teikiamas piliečiams iš valstybių narių, o ne darbo jėgai iš ES nepriklausančių šalių, ir kad piliečių iš naujų valstybių narių, kurie jau gyveno ir dirbo valstybėje narėje, apsauga išliks pareinamaisiais laikotarpiais. Atkreiptas dėmesys į šeimos narių teises atsižvelgiant į praktiką, kurios buvo laikomasi ankstesniais stojimo atvejais.
Taryba pabrėžpriemonių dėl laisvo darbuotojų judėjimo diferencijavimo ir lankstumo svarbą. Valstybės narės pareiškė, kad jos sieks susijusių naujų valstybių narių piliečiams suteikti galimybę lengviau patekti į darbo rinką pagal nacionalinius teisės aktus, siekdamos pagreitinti savo teisės aktų suderinimą su Bendrijos teisės aktais.
2008 m. lapkričio mėn. Komisija pateikkomunikatą dėl laisvo darbuotojų judėjimo poveikio plečiantis ES. Komisija nurodo, kad Bulgarijos, Rumunijos ir ES 10 valstybių narių darbuotojai padėjo patenkinti padidėjusį darbuotojų poreikį šalyse, į kurias jie atvyko, ir taip svarbiai prisidėjo prie tvaraus ekonomikos augimo. Atsižvelgiant į turimus įrodymus galima teigti, kad po plėtros judumas ES viduje nelėm- ir tikriausiai nelems - rimtų darbo rinkos trikdžių.
Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad judumo srautų ES viduje mastą ir kryptį paprastai lemia pasiūla ir paklausa, o ne taisyklės, ribojančios galimybes patekti į darbo rinką. Komisija daro išvadą, kad valstybių narių taikomi ribojimai gali sulėtinti darbo rinkos prisitaikymą ir netgi padidinti nelegalų darbą.
Laisvas darbo jėgos judėjimas yra svarbus Europos Sąjungos prioritetas. Laisvas darbo jėgos judėjimas padeda sukurti daugiau darbo vietų, taigi ekonomika gali prisitaikyti net ir per ekonomikos krizę. Laisvas darbuotojų judėjimas taip pat padeda sumažinti socialinę atskirtį ir skurdą.
Laisvam judėjimui taikomo pereinamojo laikotarpio, apie kurį klausgarbingieji nariai, atveju valstybės narės turi teisę išlaikyti savo ribojimus iki pereinamojo laikotarpio trečiojo etapo pabaigos. Tačiau Taryba mano, kad ekonomikos krizė, su kuria šiuo metu susiduria Europa, neturėtų būti naudojama kaip pagrindas ir toliau taikyti pareinamojo laikotarpio taisykles. Net ir tuo laikotarpiu, kai paklausa darbui yra nedidelė, gali būti sunku darbuotojams iš savo šalies užimti laisvas darbo vietas.
Taryba nuolat persvarsto pereinamojo laikotarpio nuostatų klausimą. Paskutinis persvarstymas buvo atliktas 2009 m. birželio mėn. susitikime, kai Taryba atkreipdėmesį į Komisijos informaciją dėl poveikio laisvam judėjimui plečiantis ES. Komisija informavo Tarybą, kad trys iš ES 15 valstybių narių iki 2009 m. gegužės 1 d. informavo Komisiją apie rimtus darbo rinkos trikdžius arba tokių trikdžių riziką. Vokietija ir Austrija toliau taikribojimus norint patekti į darbo rinką išlaikydamos reikalavimą leidimui dirbti, o JungtinKaralysttaiko ex post registracijos sistemą, kuri suteikia galimybę darbuotojams pradėti dirbti, tačiau reikalauja, kad jie užsiregistruotų per trisdešimt dienų.
Tarybai pateiktoje informacijoje Komisija taip pat nurodė, kad tai užtikrintų Stojimo sutarties nuostatų laikymąsi ir ji išsaugojo teisę prašyti, kad ribojimus toliau taikančios valstybės narės pateiktų paaiškinimus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Norėčiau jūsų paklausti, ar Švedijos pirmininkavimo Tarybai darbotvarkėje jūs savo tvarkaraštyje numatėte kokių nors veiksmų, kurių tikslas - bandyti tęsti įtikinti valstybes nares, kurios išsaugojo šias kliūtis laisvam darbo jėgos judėjimui, jas panaikinti. Mano antras klausimas - ar norite tokį pasiūlymą dėl kliūčių laisvam darbo jėgos judėjimui panaikinimo įtraukti į Švedijos pirmininkavimo Tarybai išvadas?
Cecilia Malmström
Norėčiau padėkoti garbingajai narei. Visas dabartinis Tarybai pirmininkavusių Prancūzijos ir Čekijos bei Tarybai pirmininkaujančios Švedijos trejetas savo išvadose patvirtino, kad ES plėtra suteikES daug pranašumų, sukėlusių ekonomikos augimą, ir nėra ženklų, kurie rodytų, jog atsirado rimtų ekonominių trikdžių.
Mes turime veikiančius mechanizmus, skirtus nuolat kartu su Komisija persvarstyti pereinamojo laikotarpio taisykles. Tarp šių persvarstymų mes, žinoma, galime prašyti, kad valstybės narės imtųsi būtinų priemonių, panaikinančių diskriminuojančius teisės aktus, ir užtikrintų, kad būtų išnaudota kvalifikuota darbo jėga visoje ES, tačiau išimtinai teisiniai klausimai sprendžiami kartu su Komisija. Kaip jau minėjau, mes atlikome tokį persvarstymą anksčiau šiais metais.
Franz Obermayr
(DE) Ponia pirmininke, klausimą uždavusi kolegsavo pastabose didžiausią dėmesį skyrtų valstybių narių padėčiai, kuriose dalis gyventojų emigruoja ieškodami darbo kitur. Aš tai suprantu.
Tačiau, pvz., Austrija, kaip ir Vokietija, yra šalis, kuri patiria masinę imigraciją ir kuri galėtų pratęsti pereinamąjį laikotarpį iki tol, kol darbo rinka bus visiškai atvira. To priežastys yra aiškios. Neigiamos perkėlimo ir pasiskirstymo pasekmės, atsirandančios dėl didelių gaunamų pajamų skirtumų, ypač atsižvelgiant į dabartines darbo rinkos problemas, ir padidėjusi imigracija galėjo sukelti didelį perteklių darbo rinkoje, lemiantį socialinę įtampą, kurios visi siekia išvengti.
Dėl to mano klausimas - ar šios problemos, kurios turi poveikį Austrijai ir Vokietijai, bus pripažintos ir ar planuojama priimti tinkamus sprendimus?
Cecilia Malmström
Visos ES valstybės narės, žinoma, nukentėjo nuo ekonomikos krizės ir nedarbo. Statistika atrodo šiek tiek skirtinga, tačiau visos jos sunkiai nukentėjo. Šalis turi teisę nustatyti pereinamojo laikotarpio taisykles, taip, pvz., padarAustrija, ir esama galimybės pratęsti šių taisyklių taikymą pagal specialias procedūras, jeigu Komisijai pateikiamas pagrindimas. Nesu pakankamai informuota apie tikslią padėtį Austrijoje. Nežinau, ar problemos yra sudėtingesnės nei kitur. Kaip minėjau, visos valstybės narės susiduria su didelėmis problemomis darbo rinkoje.
Savo ataskaitoje Komisija nurodo, kad nėra jokių ženklų, rodančių, kad laisvas judėjimas kurioje nors valstybėje narėje sukėltrikdžių. Mano šalyje - Švedijoje, kurioje taip pat yra didelis nedarbas, mes nepastebėjome jokio ryšio tarp laisvo judėjimo ir nedarbo. Iš kitų ES valstybių narių atvykę žmonės buvo priimti ir integravosi į darbo rinką.
Tema: Turkijos trukdymai Europos Sąjungos operatyvaus bendradarbiavimo prie valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) lėktuvui
Nuo 2009 m. gegužės mėn. užregistruoti šeši atvejai, kai Europos Sąjungos operatyvaus bendradarbiavimo prie valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) oro transporto priemonėms buvo trukdoma pasitelkiant Turkijos lėktuvus arba radijo ryšio pranešimus. Pastarasis incidentas įvyko 2009 m. rugsėjo 8 d., kai FRONTEXsraigtasparnis, kurį valddu Latvijos pilotai, skrido iš Koso salos į Samo salą. Sraigtasparniui skrendant virš Farmakoniso salos, jį pasiekDatkoje esančio Turkijos radaro siunčiami radijo signalai, kuriais buvo perduodamas reikalavimas pasišalinti iš to regiono ir pateikti skrydžio planą.
Ar Taryba turi informacijos apie šį incidentą? Kaip ji galėtų tai pakomentuoti? Kokių priemonių ji siūlys imtis Turkijos atžvilgiu?
Cecilia Malmström
Taip, Taryba turi informacijos apie nario nurodytus incidentus. Tarybai pirmininkaujanti valstybnorėtų pasakyti, kad Turkija, kaip šalis kandidatė, turi gerbti Europos Sąjungos sutartyse nustatytas vertybes ir tikslus. Esminis ir svarbus narystės ES reikalavimas - aiškus įsipareigojimas skatinti geros kaimynystės santykius ir taikų konfliktų sprendimą. Pagal derybų nuostatas ir susijusias Tarybos išvadas ES ragino Turkiją vengti bet kokios rūšies grasinimų, konfliktų priežasčių arba priemonių, kurios galėtų pakenkti geriems santykiams ir galimybei išspręsti ginčus taikiu būdu.
Norėčiau patikinti garbingąjį narį, kad geros kaimynystės santykių klausimą ES nuolat persvarsto, visai neseniai Asociacijos tarybos susitikime gegužės 19 d. ir ES trejeto ir Turkijos politinių lyderių susitikime Stokholme š. m. liepos mėn.
Šiuo konkrečiu atveju dėl FRONTEX valdomo lėktuvo norėčiau paminėti, kad FRONTEX koordinuoja keletą bendrų operacijų ir bandomųjų projektų. Tai - svarbus įnašas į Europos Sąjungos jūros, žemės ir išorės oro sienų apsaugą.
Viena iš operacijų - "Poseidonas 2009", kurios šeimininkyra Graikija. Šia operacija siekiama užkirsti kelią iš Turkijos arba ją pereinantiems asmenims, taip pat asmenims iš šiaurės Afrikos šalių, bandantiems pasiekti Graikijos pakrantę, neleistinai kirsti sienas. Garbingasis narys apie tai, žinoma, turi informacijos. "Poseidonas 2009" taip pat apima techninės įrangos Europos oro erdvėje prie Graikijos salų sienų įrengimą. Turkija, žinoma, buvo informuota apie operaciją.
Atsižvelgiant į bendradarbiavimą operacijų metu tarp FRONTEX ir kompetentingų Turkijos valdžios institucijų, šiuo metu deramasi dėl darbo metodų. Tai teigiamas ženklas. Susitarime bus reglamentuojama keitimasis informacija ir galimybTurkijos valdžios institucijoms dalyvauti FRONTEX jungtinėse operacijose. Šios rūšies darbas galėtų būti svarbi darbo, siekiant užkirsti kelią nelegaliai imigracijai, dalis ir padėtų pagerinti kaimynystės santykius.
Nikolaos Chountis
(EL) Ponia pirmininke, Ministre, norėčiau dar kartą padėkoti už jūsų nuoširdžias pastangas atsakyti į mūsų klausimus, tačiau ar galėčiau pasakyti, kad iš to, ką jūs pasakėte, akivaizdu, kad turite informacijos apie šį incidentą. Mes bendradarbiaujame su Turkija, tačiau jūs man nepateikėte aiškaus atsakymo, dėl to noriu atkreipti dėmesį ir pakartoti savo klausimą - ar Turkijos oro erdvbuvo pažeista, kaip ji teigia, FRONTEX misijos metu.
Priežastis, dėl ko aš tai sakau, yra ta, kad pagal šią procedūrą mes tiriame, ar Turkija ginčija Graikijos suverenias teises. Be to, ar galėčiau jums priminti, kad paskutinio vizito į Graikiją metu FRONTEX vykdomojo direktoriaus pavaduotojas G. A. Fernandez teigė, kad jokių pažeidimų nebuvo, ir nurodpilotų pranešimus šiuo klausimu. Taigi, grįžtu prie savo klausimo: ar FRONTEX misijos metu buvo padaryta pažeidimų, kuriais kaltina Turkija, ir ką jūs ketinate daryti šiuo atveju?
Cecilia Malmström
Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai labai sudėtinga tiksliai nustatyti, kada pažeidimas padaromas, o kada ne. Buvome keletą kartų informuoti apie rūpestį, kurį jaučia dauguma mano kolegų graikų. Mes apie tai diskutavome ir taip pat raginome kalbėti ir kalbėjome apie tai su Turkijos valdžios institucijomis ir mūsų kolegomis iš Turkijos, raginome, kad jie dirbtų siekiant pagerinti kaimynystės santykius. Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai labai sunku nustatyti, ar pažeidimas buvo padarytas, ar ne. Tai, žinoma, pagrįsta tarptautinėmis konvencijomis ir tai yra dviejų valstybių narių dvišalis klausimas.
Pirmininkė
Ponia K. Morvai, jūs nurodėte, kad norėtumėte dar kartą kalbėti. Tai yra šio klausimo papildymas. Jūs turite trisdešimt sekundžių.
Krisztina Morvai
Ponia pirmininke, jūs turbūt skaitote mano mintis, nes aš nenurodžiau, kad noriu kalbėti, tačiau norėjau atsiprašyti už tai, kad atėmiau papildomas dvidešimt sekundžių iš šių nepaprastai aktyvių, didžiai demokratiškų diskusijų tokiam nesusijusiam klausimui kaip masinis policijos žiaurumas ir politiniai kaliniai valstybėje narėje. Aš atsiprašau.
Pirmininkė
Jeigu turite klausimą, turėtumėte pateikti jį įprastu būdu raštu ir tuomet į jį gali būti atsakyta, jeigu jis tinkamas. Esama daugybės narių, kurie nori, kad į jų klausimus būtų atsakyta šį vakarą, ir gerbdami juos, mes norėtume atlikti tai įprastu būdu.
(Klausimas Nr. 8 praleistas, nes klausimo pateikėjas nedalyvavo posėdyje)

Tema: Reglamento (EB) Nr. 1/2005 persvarstymas
Ar galėtų Taryba išdėstyti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės nuomonę dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant persvarstymo? Ar Tarybai pirmininkaujanti valstybnarsupranta visus galimus šio persvarstymo poveikio aspektus?
Cecilia Malmström
Ačiū už jūsų klausimą. Taryba, be abejo, supranta narių susirūpinimą dėl gyvūnų gerovės. Tarybai pirmininkaujanti valstybatsakį panašų M. Harkin klausimą rugsėjo mėn. ir tuomet pareiškė, kad vienas iš Tarybai pirmininkaujančios Švedijos tikslų - skatinti diskusijas dėl gyvūnų gerovės ir tai yra vienas iš mūsų pirmininkavimo prioritetų.
Š. m. rugsėjo 7 d. susitikime Taryba gavo informacijos iš Komisijos, kad pasiūlymas persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 dėl gyvūnų apsaugos juos vežant būtų pateiktas kuo greičiau. Tame pačiame susitikime Tarybai buvo pateiktos delegacijų nuomonės dėl naujų priemonių, skirtų pagerinti gyvų gyvūnų tarptautinio pervežimo kontrolę ir priežiūrą, būtinumo, pvz., palydovinės navigacijos sistemos. Tinkama palydovinnavigacijos sistema galėtų palengvinti valstybių narių valdžios institucijų atliekamą priežiūrą, nes šiuo metu naudojant galiojančias priemones labai sudėtinga įrodyti reglamento pažeidimus.
Reglamentas (EB) Nr. 1/2005 yra veiksmingesnis teisės aktas dėl gyvūnų apsaugos komercinio vežimo atveju, nes jame nustatytos ir susijusioms šalims priskirtos atsakomybės sritys, nustatytos griežtesnės priemonės leidimų ir priežiūros forma, taip pat griežtesnės pervežimo taisyklės.
Tam tikri gyvūnų pervežimo aspektai nereglamentuojami nuostatose, t. y. maksimalus pervežimų skaičius ir erdvės reikalavimai gyvūnams. Pagal reglamento 32 straipsnį šie aspektai turi būti aptarti ataskaitoje, kuri turi būti pateikiama kas ketveri metai ir prie kurios gali būti pridedami pasiūlymai.
Tarybai pirmininkaujanti valstybgali patvirtinti, kad mes ketiname pradėti nagrinėti Komisijos pasiūlymą dėl reglamento persvarstymo iš karto, kai Komisija jį pateiks. Taip dar nėra, tačiau kai tik gausime pasiūlymą, pradėsime jį nagrinėti, nes mes suprantame narių interesą persvarstyti šį reglamentą.
Mairead McGuinness
Ačiū už jūsų išsamų atsakymą.
Suprantu susirūpinimą gyvūnų gerove, tačiau noriu realaus reglamentavimo, kuris taip pat leistų užsiimti gyvūnų prekyba, kuri yra teisėta ir tinkamai kontroliuojama, ir norėčiau pasiūlyti, kad mums nereikia papildomo reguliavimo. Mums reikia visiškai tinkamai įgyvendinti galiojančias taisykles ir, manau, jūsų pastabos dėl navigacijos ir t. t. yra naudingos šiose diskusijose. Leiskime mokslui diktuoti madas.
Norėčiau paprašyti sutelkti dėmesį, galbūt, į arklių pervežimą. Tai yra konkreti problema ir šioje srityje taisyklės nėra įgyvendinamos. Galbūt, jūs galite tai pakomentuoti.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Nesu gyvūnų pervežimo arklių sektoriuje ekspertė, tačiau išklausiau jūsų pasiūlymą ir atkreipsiu į jį dėmesį.
Sutinku su jumis, kad paprastai dažnai atsitinka taip, kad trūksta įgyvendinimo ir ne visada būtina priimti naujas taisykles. Kai Komisija pateiks pasiūlymą, mes jį išnagrinėsime, įvertinsime ir pažiūrėsime, ar esama papildomų priemonių poreikio, ar, kaip jūs teigiate, užtenka tik pagerinti įgyvendinimą. Mes grįšime prie šio klausimo, kai tik gausime pasiūlymą iš Komisijos.
Seán Kelly
Atsižvelgiant į kolegos M. McGuinnesso klausimą: kadangi Airijos tauta įsikūrusi saloje, ji labai priklausoma nuo gyvūnų pervežimo jūra, o ribojimai, kurie taikomi arba kuriuos siūloma taikyti, daugelio pramonės atstovų nuomone, yra laikomi kaip sukeliantys per dideles išlaidas. Ar jūs į tai atsižvelgsite persvarstydami reglamentą? Priešingu atveju, nesant gyvų gyvūnų pervežimo, jūs turėsite patogų gamyklų kartelį, kuris toliau sumažins kainas ir privers vis daugiau žmonių pasitraukti iš ūkininkavimo.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Suprantu sunkumus, susijusius su Airijos padėtimi, nes tai yra sala ir ji priklauso nuo pervežimų.
Manau, visuose teisės aktuose tai svarbu, - ypač, - kad esame labai susirūpinę. Žinome, kad iš mūsų piliečių sulaukiame spaudimo rūpintis gyvūnų gerove, tačiau, žinoma, tai turime daryti tinkamu būdu ir įvertindami tai, kas buvo atlikta. Ar nuostatos pakankamos? Ar jos būtinos? Ar yra papildomas poreikis? Ar turime jas įgyvendinti? Į visa tai turime atkreipti dėmesį prieš nustatydami papildomą reguliavimą.
Esu įsitikinusi, kad diskutuodami su valstybėmis narėmis turėsime galimybę nustatyti jų konkrečią padėtį, kuri bus diskusijos pagrindas.

Tema: Už sportą atsakingo Komisijos nario pareigybė
Kadangi didėja nutukusių vaikų proporcija ES 27 šalyse ir kadangi didėjant ES gyventojų amžiaus vidurkiui svarbu užtikrinti sveikatą viso gyvenimo eigoje, derėtų teigiamai vertinti tai, kad pagal Lisabonos sutartį sportas įtrauktas į ES įgaliojimų sritį. Ar Taryba atsižvelgdama į tai, kad sporto vaidmuo labiau pripažįstamas Sutartyje, paremtų iniciatyvą oficialiai priskirti sportą vieno iš būsimų Komisijos narių pareigoms?
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Šiandien ES teisės aktai galioja ir sportui ir, kaip teisingai nurodo garbingasis narys, įsigaliojusioje Lisabonos sutartyje bus nustatytas teisinis pagrindas ES, suteikiantis jai galimybę prisidėti prie Europos sporto klausimų skatinimo, atsižvelgiant į ypatingą sporto pobūdį, savanoriška veikla grindžiamas jo struktūras, jo socialinę ir lavinamąją funkciją.
Tačiau Taryba negali nurodyti savo pozicijos dėl kitos Komisijos vidinės organizacijos, kuri pagal Sutartį yra Komisijos pirmininko kompetencijai priklausantis klausimas.
Sutinku, kad sportas ir sveikata yra neatskiriami. Sportas taip pat skatina socialinę sanglaudą, demokratiją ir asmenybės vystymąsi. Sportas iš tikrųjų taip pat yra pramoga, ar tai būtų vietos futbolo klubo rungtynės, ar tarptautiniai čempionatai.
Tikiu, kad laisvas ir nepriklausomas sporto judėjimas taip pat sprendžia visuomeninius klausimus, pvz., dėl visuomenės sveikatos ir demokratinių vertybių apsaugos.
Tarybai pirmininkaujanti Švedija pripažįsta, kad sporto politika visų pirma priklauso nacionalinei kompetencijai. Teikiant naujus pasiūlymus ir programas, kurios praplečia politikos sritis ES lygmeniu tokiu būdu, kuris galėtų pakenkti šiuo metu gerai veikiančioms sistemoms, pvz., kurias pilietinvisuomenkūrmetų metus, reikia būti atsargiems.
Seán Kelly
Labai jums ačiū, visų pirma, kad atkreipėte dėmesį į mano klausimą: aš tai labai vertinu. Taip pat noriu padėkoti už išsamų atsakymą. Manau, kad jūs labai aiškiai nurodėte sporto vertę, ypač jo vertę sveikatai, ir aš esu įsitikinęs, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai galėsime vieningai užtikrinti, kad sportui, kaip Europos Sąjungos kompetencijos sričiai, tektų teisinga skatinimo ir viešinimo dalis.
Mairead McGuinness
Ačiū, kad atsakėte į klausimą, nes S. Kelly yra labai drovus ir nepasakė, kad jis buvo Gėlų sporto asociacijos prezidentas, tai - svarbiausias sportinis judėjimas Airijoje, ir dėl to jo interesų sritis yra sportas. Jis buvo labai kuklus dėl to, maniau, kad jūs turėtumėte tai žinoti.
Pirmininkė
Ačiū jums už informaciją šiuo klausimu.
Klausimų laikas baigtas.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
