Diskusijos dėl Europos ateities (diskusijos) 
Pirmininkas
Ponios ir ponai,
¡Bienvenido al Parlamento Europeo, señor Rodríguez Zapatero! Es un gran placer contar con su presencia.
Norėčiau išreikšti nuoširdžią padėką, kad priėmėte Europos Parlamento kvietimą dalyvauti šiose diskusijose dėl Europos ateities, diskusijose, kurios yra labai svarbios šių Rūmų nariams. Keli Ministrai Pirmininkai iš visos Europos Sąjungos, įskaitant Guy Verhofstadt, Romano Prodi ir Jan Peter Balkenendejau, lankėsi pas mus ir aptarEuropos Sąjungos ateičiai svarbius klausimus. Mes turėjome galimybę išklausyti jų požiūrių ir padiskutuoti šiais klausimais, net ir tais laikais, kai dar nebuvo žinoma būsima Europos Sąjungos kryptis. Šiandien mes pasiruošę jus išklausyti. Pagal prezidentų konferencijos - politinių grupių pirmininkų - sprendimą šias diskusijas baigs Švedijos Ministro Pirmininko Fredrik Reinfeldt kalba.
Ministre Pirmininke, manau, svarbu paminėti, kad Ispanija buvo pirmoji šalis , kuri 2005 m. surengreferendumą dėl Konstitucinės sutarties projekto ir 77 % ispanų pasisakuž šį projektą.
(Plojimai)
Todėl labai džiaugiuosi galėdamas šiandien jus čia pasveikinti, Ministre Pirmininke, neseniai pasirašius Lisabonos sutartį, kuri užbaigapmąstymų ir krizės laikotarpį. Tai sutartis į kurią būtų galima inkorporuoti Konstitucinę sutartį.
Ispanija yra svarbi Europos Sąjungos šalis, kuri daug prisidėjo prie Europos Sąjungos veiklos ne tik nuo jos priėmimo 1986 m., bet ir daug anksčiau. Ispanija visuomet demonstravo - ir tai gali būti taikoma visoms didžiosioms partijoms - kad ji yra šalis besilaikanti tvirtų Europietiškų įsitikinimų, šalis, kuri imasi iniciatyvos ir pageidauja aktyviai dalyvauti kuriant šio žemyno ateitį.
Kitas darbotvarkės klausimas yra diskusijos dėl Europos ateities, kuriose dalyvaus Ispanijos Ministras Pirmininkas ir Europos Tarybos narys.
José Luis Rodríguez Zapatero
Ispanijos vyriausybės vadovas. - (ES) Pone Pirmininke, ponios ir ponai.
Kaip aktyviai dirbančiam europiečiui ir kaip labai europietiškos valstybės ministrui pirmininkui man didžiulgarbšiandien būti Parlamente - geriausiai Europą atstovaujančiuose Rūmuose.
Čia susitinka įvairios mūsų tautos. Čia mes išreiškiame savo identitetą, pradėdami nuo to, kas mus skiria, ir baigdami tuo, kas jungia. Jei egzistuoja viena institucija, kuri neabejotinai įkūnija mūsų projekto esmę, tai yra šie Rūmai, nes būtent čia tiesiogiai išklausomi Europos piliečių norai.
Šie Rūmai palaipsniui sutvirtėjo ir buvo geriau aprūpinti, tad dabar juose patogiai apsigyveno visa europietiška šeima. Tačiau jie taip pat tapo galingesni ir reiklesni, nes jiems suteikta daugiau įgaliojimų, taip pat jie įgijo platesnį mastą visų pirma nurodydami, o paskui kontroliuodami visą mūsų politiką ir veiksmus.
Todėl, ponios ir ponai, mes susirinkome tinkamoje vietoje, kurioje galime diskutuoti apie tokią Europą, kokią norime matyti, ir tokią Europą, kokios mums reikia. Todėl turiu jums padėkoti už suteiktą galimybę išdėstyti savo mintis ir pasiūlymus, susijusius su Sąjungos dabartimi ir ateitimi.
Europos koncepciją ispanai sieja su taikos, laisvės, demokratijos ir klestėjimo troškimais.
Geriausios mūsų tradicijos siejasi su vertybėmis, kurios identifikuoja Europos kultūrinę ir politinę erdvę.
Daugybę metų mes puoselėjome viltį prisijungti prie šio proceso, kuris buvo pradėtas prieš daugiau nei 50 metų.
Ispanijos sėkmė, kurią valstybpatiria pastaraisiais dviem dešimtmečiais, didžiąja dalimi nulemta socialinės dinamikos, kurią sukūrmūsų narystSąjungoje, taip pat efektyvaus priemonių panaudojimo, ką leidžia narių, kurie buvo mūsų pirmtakai šiame projekte, solidarumas.
Kaip ispanai esame nemažai skolingi Europai ir nuo pat pradžių prisijungėme prie projekto su didžiuliu dėkingumo jausmu, kurį šiandieną noriu dar kartą akcentuoti prieš Europos Parlamentą.
Todėl nieko nestebina, kad referendume mes pritarėme konstitucinei sutarčiai. Taip pat nieko neturi stebinti, kad mes išreiškėme savo gerą valią ir parodėme lankstumą apeidami institucijų krizę, be to, išlikome tvirti, vieningi ir atkaklūs, nes išlaikėme pagrindinį turinį, be kurio projektas kaip toks netektų savo prasmės.
Pavyko nugalėti pavojų, tačiau vis dar laukia iššūkis. Tai iššūkis, susijęs su tokios Europos, kokios reikia mums ir dvidešimt pirmojo amžiaus pasauliui, kūrimu.
Norime, kad tai būtų vertybių Europa. Europiečių tapatybformavosi per ilgą istoriją, temdomą tragiškų įvykių, bet taip pat nuskaidrintą kilniausiais žmonijos pasiekimais - apšviestą minties šviesa, sušildytą mūsų menininkų kūryba, paženklintą tvirčiausiais ,ūsų valstybių vyrų ir moterų įsitikinimais ir pilietine drąsa.
Laisvė, teisinvalstybė, žmogaus teisės, tolerancija, lyčių lygybė, solidarumas - visa tai yra Europos moralės pagrindas. Būtent tai - šios vertybėse, o ne gyvenimas vienoje geografinėje teritorijoje - ir yra tikroji mūsų Sąjungos esmė.
(Plojimai)
Mūsų Europai būtinas tikras politinis turinys. Taip pavyks sukurti Sąjungą, atitinkančią mūsų siekius.
Jei norime sukurti tokią Europą, ji visų pirma turi būti efektyvi. Tai turi būti Sąjunga, galinti prisiimti laikmečio diktuojamus iššūkius.
Europos teisėtumo šaltinis ir galutinis tikslas yra žmonės. Palyginus su pasaulio piliečiais, mes, europiečiai, turime daugiausiai teisių ir esame geriausiai apsaugoti. Tačiau nesame sala, todėl negalime jaustis laimingi, žinodami, kad šios teisės negalioja arba yra pažeidžiamos kitose pasaulio dalyse. Mūsų moralinpareiga yra užtikrinti, kad kiekvienam būtų suteitos šios teisės. Ši moralinpareiga ir nusako Europos misiją pasaulyje.
Ši vertybėmis pagrįsta Europa su efektyviu politiniu turiniu, remiama žmonių, taip pat yra toji mūsų siekiama Europa. Kintančiame ir vis sudėtingėjančiame pasaulyje turime siekti integracijos. Jei pirmenybę teiksime izoliacijai, siauram už valstybės ribų neišeinančiam požiūriui ir nacionaliniams interesams, neišvengiamai tapsime bejėgiai ir nereikšmingi.
Dabar pats metas suvienyti jėgas ir iš naujo pakurstyti entuziazmą. Vis dažniau tenka išgirsti, kad Europa išgyvena krizinį laikotarpį, kad ji ima abejoti savimi, kad žmonės pajuto atotrūkį nuo projekto arba kad išplėtimas vykdomas siekiant išsklaidyti politinės Sąjungos įspūdį.
Man nebūdingas toks pesimistinis požiūris. Ir anksčiau teko susidurti su tokiomis sudėtingomis situacijomis ir visada, jas išsprendę, tapdavome tvirtesni. Žanas Monpasakė, kad žmonės susitaiko su pokyčiais tik jei juos verčia būtinybė, o būtinybę pripažįsta tik susiklosčius krizinei situacijai. Verčiami būtinybės mes atlikome pakeitimus, kurie bus labai naudingi.
Aš nepaprastai vertinu procesą, kuris leido patvirtinti naują sutartį. Jis nebuvo lengvas. Mes kuriame visiškai naują modelį politinės civilizacijos istorijoje ir pamažu progresuojame, priimdami konkrečius pakeitimus, apie kuriuos kalbėjo Šumanas. Visiškai suprantama, kad kartais diskusijos trunka ilgiau. Vis dėlto jau galime pasidžiaugti savo darbo vaisiais.
Būtina pripažinti ypatingą šio Parlamento indėlį. Ispanijai, kuri kovojo, kad būtų išlaikytas europietiškas suvokimas ir sutarties balansas, šių Rūmų parama buvo drąsinantis ir lemiantis veiksnys.
Derybų metu Europa stūmėsi į priekį. Netrukus turėsime naujus įstatymus, kurie nurodyti sutartyje, be to, labai svarbu, kad bus plačiau pažvelgta į daugelį klausimų, kuriuos išspręsti gali kvalifikuota dauguma, nes tik taip galima rasti sprendimus į mūsų piliečiams nerimą keliančius klausimus.
Dabar labiau nei bet kada anksčiau Europa turi būtų progreso ir gerovės simboliu. Nebegalima delsti atveriant naujos ekonomikos kelius ir ją modernizuojant. Turime siekti Lisabonos strategijos tikslų. Toks turi būti mūsų principas ir tiesioginnuoroda tenkinant globalizacijos keliamus reikalavimus dvejopame išoriniame ir vidiniame kontekstuose.
Turime būti ambicingi. Patirtis mus išmokė, kad tik būdami ambicingi galima nemažai nuveikti. Ypatingas euro, kuris šiuo metu įvedamas naujose valstybėse narėse, įvedimo poveikis aiškiai rodo, kokių pranašumų galime tikėtis, jei toliau didinsime integraciją. Turime baigti kurti vidaus rinką, susijusią su prekėmis, paslaugomis ir tinklais, taip pat turime sustiprinti institucijas, atsakingas už konkurencijos stebėseną, kad būtume įsitikinę, jog ji yra teisinga.
Kalbant apie išorinę dimensiją, reikia pasakyti, kad Europa turi vaidinti pagrindinį vaidmenį kurdama nešališkas globalizacijos taisykles. Turime siekti daugiau viešumo ir aiškumo savo rinkose ir paremti ne Bendrijos partnerių rinkas teisingos konkurencijos kontekste. Turime toliau kurti Doha raundą. Turime rodyti tarptautinės prekybos skatinimo pavyzdį.
Globalizacijos pasaulyje būtina ypatingai stengtis techninių ir mokslo išradimų srityje, kaip įmanoma efektyviau pasinaudoti ypatingais mums siūlomais pranašumais - mokslininkų potencialu, universitetais - ir sujungti tobulumą su teritorine sanglauda. Mūsų efektyvios integracijos modelis nurodo, kad visoms valstybėms narėms turi būti suteikta vienoda prieiga prie naujausių technologijų.
Mes norime progreso socialinės gerovės srityje. Mūsų Europa pagrįsta socialinėmis vertybėmis ir teisėmis.
(Plojimai)
Mūsų ekonominio modelio neįmanoma įsivaizduoti be teisingumo, o teisingumo nepavyks pasiekti be garantijų. Jei norime tobulėti, savo sėkmę turime matuoti savo gebėjimais, taip pat užtikrinti solidarumą ir sanglaudą.
Turime garantuoti stabilų ir pagarbos vertą užimtumą, padėti darbuotojams prisitaikyti prie gamybos sistemos pokyčių ir būti pirmiems socialinio įtraukimo, lygių galimybių, saugaus darbo ir sveikatos apsaugos garantijų srityse.
Ši naujoji vis didėjanti Europa patirs sėkmę tik tada, jei skatinsime visų valstybių narių solidarumą. Sanglauda yra pamatinis principas, ypač dėl įsipareigojimo, kurį visi prisiėmėme ir dėl būtinybės sukurti tvirtus saitus, kad pavyktų užtikrinti politinę Sąjungos integraciją.
Ispanija, kuri patyrnemažai pranašumų dėl Bendrijos solidarumo, pritaria minčiai, kad naujos valstybės narys taip pat turi pasinaudoti šiuo pranašumu, ir nori pasidalyti savo patirtimi, kad jos galėtų tinkamai pasinaudoti šiuo solidarumo siūlomu pranašumu.
Europa dabar vykdo didelės strateginės svarbos procesą: kuriama bendra laisvės, saugumo ir teisingumo teritorija, plečiasi Šengeno zona ir išorinių sienų sistema. Ar gali būti akivaizdesnis abipusio pasitikėjimo įrodymas už tai, kad saugumas sutelkiamas tose valstybėse narėse, kurių siena yra išorinsiena - joms tenka didžiausia atsakomybė. Ispanija visada buvo tokių iniciatyvu centre ir yra tvirtai apsisprendusi toliau jas remti.
Noriu akcentuoti, kaip svarbu skatinti Europos imigracijos politiką. Imigracija - tai realybė, kuri jau padarįtakos Europos darbotvarkei; šią įtaką dar labiau pajusime, kai ji bus susijusi su tam tikrais itin delikačiais mūsų projekto aspektais.
Visų pirma turime vienareikšmiškai pripažinti pozityvų imigracijos potencialą, įskaitant gyventojų skaičiaus palaikymą ir atgaivą, susijusią su kultūrine įvairove, taip pat negalima pamiršti galimo mūsų ekonomikos suklestėjimo, kuris buvo akivaizdus Ispanijos atveju.
Turime pritarti integracijos politikai, kuri gerbia teises ir pateikia įsipareigojimus. Europa, kurioje palaikoma tokia integracija, bus vertingesnė, laisvesnir saugesnė.
Tuo pačiu metu turime imtis veiksmų su migracija susijusioje srityje. Turime to siekti vesdami dialogą ir efektyviai bendradarbiaudami su kilmės ir tranzito valstybėmis.
Turime skatinti valstybių narių solidarumą ir sukurti tinkamus resursus, leidžiančius efektyviai kontroliuoti išorines sienas. Ispanija sukūrpriemonių, kurios sėkmingai taikomos, bet dar daug liko nuveikti. Turime sustiprinti Europos sienų valdymo agentūrą, pagerinti bendradarbiavimą ir išvesti iš rikiuotės tas mafijas, kurios naudojasi tuo, kad vyrai ir moterys yra apimtis gyvybiško ir neatidėliotino poreikio ištrūkti iš savo skurdu ir kančiomis paženklintų gyvenimų.
(Plojimai)
Tenka prisiimti patį didžiausią iššūkį - tai kelio užkirtimas ir kova su teroristiniais veiksmais ir organizuotu nusikalstamumu. Turime būti labiau ambicingi - mūsų policija ir teisėsauga turi efektyviau bendradarbiauti. Ispanija turėjo sunkios patirties, todėl labai gerai žino, kai svarbu imtis bendrų veiksmų ir visada pritars tokio tipo politikai.
Diegdama naujas iniciatyvas ir rodydama pavyzdį, Europa turi siekti sukurti daugiašalius atsakymus į globalias problemas. Taip jau elgiamės susidurdami su klimato kaitos problema, prisidedame prie šiltnamio efekto mažinimo - iki 2020 m. planuojama 20 % sumažinti išmetamųjų dujų kiekį. Mes galime ir turime rodyti kelią, sukurti tokią Europą, kuri būtų tarsi nuoroda ir skatinti priimti naujus susitarimus derybų, kurios gruodžio mėnesį prasidės Bali, metu.
Didžiulis uždavinys mūsų laukia energetikos srityje. Ispanija pritaria tinkamai energetikos politikai su skaidria viena rinka ir garantuotu tiekimu mažiausiomis ekologinėmis sąnaudomis. Mūsų nuomone, tik tada pavyks sukurti patikimą energetikos politiką, jei išplėtosime lanksčią ryšių su valstybėmis narėmis sistemą.
Pone Pirmininke, ponios ir ponai.
Mes dalyvaujame pasaulio įvykiuose, nes nesame vien europiečiams skirtas projektas. Nepavyks visiškai įgyvendinti savo tikslų, jei ginsime tik savo pačių interesus. Tiks tada pasieksime tuos tikslus, jei savo vertybes sugebėsime pakylėti iki tarptautinio lygio, jei įtvirtinsime Sąjungą kaip taikos, stabilumo ir solidarumo teritoriją.
Mūsų integracijos sėkmbus iš esmės matuojama tuo, kiek mes reikšime kitiems, tuo, ką mūsų balsas reikš pasauliui. Ateičiai labiau nei bet kada reikia Europos. Turime siekti, kad pasaulis žiūrėtų ne į mūsų istoriją, bet žvelgtų į mūsų atvirą ateitį.
Priimdami naują sutartį turėsime efektyvius įstatymus, susijusius su mūsų bendra užsienio politika. Tarybos Pirmininko ir Užsienio reikalų atstovo institucijos, taip pat kompetencijos ir resursų perskirstymas suteiks šiai politikai daugiau reikšmės ir tęstinumo.
Taip pat galime naudotis pastarųjų metų patirtimi, kuri suteikcivilinės ir karinės krizės valdymo įgūdžių, kuriuos pavyko sėkmingai panaudoti tokiose probleminėse vietose kaip Kongas ar Bosnija.
Mes pirmaujame plėtros ir humanitarinės pagalbos srityje. Taip yra ne vien dėl to, kad puoselėjame orumo koncepciją, esame apimti humanistinių jausmų, bet taip pat todėl, kad elgiamės skatinami savo pačių interesų. Tiks bendra pasaulinplėtrai ir bendrai vykdomas teisingumas gali užtikrinti saugumą tokiais sudėtingais laikais.
Šiais didelių tarptautinės situacijos pasikeitimų laikais Europa turi praplėsti savo įstatymus integracijos ir demokratijos srityse ir telkti kuo daugiau jėgų, kad pavyktų pasiekti susitarimo tarptautiniu lygiu.
Naujos Europos negalima įsivaizduoti izoliuotos nuo rytų ir pietų kaimynų. Mūsų klestėjimas turi žengti koja kojon su jų. Turime siekti būti išgirsti ir išklausyti jų, jei tikimės rezultatų iš su jais vedamų dialogų.
Esame iš tiesų įsipareigoję palaikyti santykius su Viduržemio jūros baseino valstybėmis. Palaikydami šiuos santykius turime įtvirtinti tikrąją Europos dimensiją: Europos, kuri domisi viskuo, ką kiti gali pasiūlyti, kuri gerbia skirtumus, kuri siūlo savo vertybes, tačiau jų neperša, kuri siekia bendradarbiauti naujos kaimynystės politikos pagrindu.
Didžiausi pajamų skirtumai planetoje yra tarp šiaurinių ir pietinių Viduržemio jūros krantų valstybių, todėl būtent šis regione yra vis dar skaldomas konfliktų. Bet tiesa yra ir tai, kad šiaurės Afrikos visuomenės yra jaunos ir dinamiškos, todėl jų politinės sistemos pamažu atsiveria ir suteikia nemažai laisvės. Santykiai su islamišku pasauliu, kuriuos kurdama Europa turi eiti dialogo ir partnerystės keliu, bus paženklinti su įvaizdžiu, kurį mes priskiriame tam regionui.
Turime pasinaudoti proga, kurią turėsime kito ES ir Afrikos viršūnių susitikimo metu, ir nurodyti pateisinamus ir konkrečius šio kenčiančio žemyno poreikius. Šis žemynas labai arti, tačiau tuo pačiu metu yra toks tolimas ir taip neramiai beldžiasi į mūsų duris. Turime imtis veiksmų, siekdami, kad žmonės galėtų gyventi savo pačių žemėje, turime paremti jų siekius gyventi ir klestėti ten.
Taip pat galime pasiūlyti europietišką požiūrį į didžiuosius iššūkius tarptautinėje arenoje: pavyzdžiui, Vidurio Rytų taikos procese ir santykiuose su islamišku pasauliu, kovojant su tarptautiniu terorizmu, branduolinių ginklų platinimu, strateginiuose santykiuose su Rusija ir didžiosiomis Azijos valstybėmis, gerbiant žmogaus teises ir diegiant demokratiją, kovojant su badu ir skurdu, formuojant bendrą požiūrį į švietimą ir sveikatos apsaugą, taip pat socialinę sanglaudą.
Turime aktyviau dalyvauti visose geografinėse planetos srityse, skatindami kitus integracijos procesus. Leiskite man dabar kaip pavyzdį pateikti idėją dėl santykių su Lotynų Amerikos šalimis plėtojimo ir tolesnių derybų dėl asociacijų susitarimų tarp Sąjungos ir įvairių Lotynų Amerikos regioninių grupių.
Turime ryžtingai prisidėti prie visapusiškumo ir paskatinti JTO suvaidinti pagrindinį vaidmenį, ieškant konfliktų sprendimo būdų. Taip pat svarbu, kad Sąjunga pasistūmėjo apibrėždama bendrą gynybos politiką, kuri leis aktyviai ir nepriklausomai dalyvauti ginant taiką ir užtikrinant saugumą tarptautinėje sferoje su JTO įgaliojimais.
Būtinųjų civilinių ir militaristinių galimybių plėtojimas, Europos Sąjungos padaliniai, greito reagavimo pajėgos ir Europos apsaugos agentūros programos yra svarbūs progreso ženklai, tačiau jų vis dar nepakanka.
Pone Pirmininke, ponios ir ponai.
Norėjau pasidalyti su jumis pagrindinėmis savo įžvalgomis dėl Europos ir tikslų, kuriuos, manau, turime dabar iškelti žvelgdami į ateitį. Mėginau kalbėti apie Europą iš Ispanijos perspektyvos. Leiskite pasakyti keletą žodžių apie Ispaniją iš Europos perspektyvos.
Pastaraisiais metais mano vyriausybės vykdoma politika įgavo tokį patį pobūdį kaip ir Europos prioritetai.
Mes išgyvename ekonominės plėtros laikotarpį, kiekvieną dieną atsiveria vis daugiau perspektyvų ir pristatoma su Lisabonos strategija susijusių reformų. 2007 m. jau pavyko pasiekti vieną iš dviejų pagrindinių mūsų nacionalinės reformų programos tikslų, būtent - 66% užimtumo koeficientą; įgyvendinsime ir antrą tikslą - iki 2010 m. (nuo pat pradžių suplanuotos datos) visiškai padengti Europos vienam gyventojui tenkančias pajamas.
Mes tvirtai pasiryžome siekti žmonių išmokslinimo, teikti infrastruktūras ir plėtoti ryšių technologijas. Tokiu būdu prisidedame prie Europos ekonomikos, kuri pagrįsta žiniomis, o tai yra konkurencijos objektas informacinėje visuomenėje.
Išplėtotas ir sutvirtintas mūsų socialinis modelis. Įsteigtas viešasis finansavimas, kurio perviršis yra maždaug 2 % bendrojo vidaus produkto, mažėja viešoji skola, taip pat konsoliduota apsaugos sistema.
Ispanijoje neįtikėtinai išaugo užimtumo mastas - per pastaruosius ketverius metus buvo sukurta trys milijonai naujų darbo vietų, be to, darbai tapo pastovesni. Mes progresuojami sudarydami darbo sutartis ir džiaugiamės, kad nuo demokratinės valstybės kūrimo pradžios pavyko pasiekti labiau suderintus darbo santykius.
Pradėjome vykdyti socialinę politiką įvesdami teisę rūpintis neįgaliaisiais ir išlaikomais asmenimis. Tuo pagrindu bus suformuotas naujas gerovės būsenos ramstis.
Nuoseklumas tapo neatsiejama mūsų plėtros modelio dalimi. 2006 m. pirmą kartą pavyko sumažinti dėl šiltnamio efekto išmetamų dujų kiekį, tačiau taip pat galima didžiuotis intensyvia ekonomine plėtra. Balyje jausime tokius pat įsipareigojimus kaip ir Kiotui.
Ispanijos piliečiai šiuo metu džiaugiasi, nes jiems suteikta daugiau teisių, pavyzdžiui, socialinįtaka, iki galo išspręstas vyrų ir moterų lygybės klausimas ir ją garantuoja įstatymas, o ypač svarbu, kad tos pačios lyties žmonių santuoka pripažįstama lygiaverte visoms kitoms - tai mums, kaip visuomenei, suteikia orumo.
Ispanijoje buvo remiamos įvairios pažiūros ir mes toliau eisime šiuo keliu. Ispanija pritarEuropos Sąjungos idėjai ir Europos institucijoms, tad ir toliau laikysis šios pozicijos.
Tęsime pastarųjų metų veiklą ir užtikrinsime dar didesnę plėtrą, kad patektume tarp dešimties pirmaujančių valstybių, kalbant apie bendrojo vidaus produkto procentinį dydį, kurį skiriame plėtrai. Toliau jį didinsime, kad per ateinančius keturis metus, 0,7% bendrojo vidaus produkto būtų skiriama milijonui viso pasaulio žmonių plėtrai, solidarumui ir orumui.
Pone Pirmininke,
Labai ilgai tegalėjome pasakyti, kad jei Europa žengs pirmyn, Ispanija neatsiliks. Manau, kad šiandien su pasididžiavimu, bet nuolankiai galiu pasakyti, kad jei Ispanija ir toliau taip pat sėkmingai žengs pirmyn, nuo jos neatsiliks ir Europa.
Esu visiškai įsitikinęs, kad Europa pranoks mūsų lūkesčius. Galime pasitikėti nepaprastomis visų institucijų galimybėmis, ypač šiuo Parlamentu. Sunkiausiu laikotarpiu, ponios ir ponai, Europos Parlamentas visada teikvilties ir visada drąsiai vedEuropą integracijos keliu. Šiandien noriu jums ypatingai padėkoti. Jūsų pasiūlymai ir debatai turėjo įtakos didžiausioms reformoms, kurios buvo įvykdytos Sąjungoje per visus šiuos metus.
Šiuose Rūmuose, būnant tarp jūsų, Europa juntama stipriau, nei bet kurioje kitoje vietoje. Europa gyvena čia su didesne viltimi ir didesniu pasitikėjimu.
Todėl noriu, kad paskutiniai mano žodžiai būtų Ispanijos pripažinimas ir mano asmeninis pripažinimas to, kad šie Rūmai yra prestižinvieta, kur atliekamas prestižinis darbas, kad vyrai ir moterys, atvykę iš įvairių valstybių ir ginantys įvairias ideologijas, naudodamiesi įvairiais įstatymais leido mums pasiekti tai, ko yra pasiekta šiandienos Europoje, ir pasirengti Europos rytdienai.
Mums pasisekišvengti nesenos grėsmės. Dabar turime prisiimti daugybę kitų iššūkių, kurie mūsų laukia. Turime drąsiai žvelgti į ateitį ir dirbti kartu, kad kuo greičiau pavyktų sukurti tokią Europą, kokios mums reikia, ir tokią, kokios reikia pasauliui.
Labai ačiū.
(Griausmingi plojimai)
Jaime Mayor Oreja
PPE-DE grupės vardu. - (ES) Pone Pirmininke, gerbiamasis Ministre Pirmininke, ponios ir ponai, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos vardu, noriu padėkoti Ispanijos Ministrui Pirmininkui už jo mintis apie Europos Sąjungos plėtros kryptis.
Iš tikrųjų būtų buvę geriau, jei jo kalbą ir jo mintis apie Europą būtume išgirdę kitu metu - prieš, o ne po Lisabonos susitikimo - o labiausiai ne praėjus septyniasdešimt dviem valandom po to, kai jis buvo paskirtas Ministru Pirmininku, nes šios aplinkybės niekada nėra palankios siekiant tikrojo tokio susitikimo tikslo. Tačiau, ponios ir ponai, tuo pačiu noriu pasakyti, kad būčiau neteisus ir mano grupto nenorėtų, jei neišreikščiau savo padėkos Ministrui Pirmininkui ir tinkamai neįvertinčiau jo indėlio, kuris be jokios abejonės yra labai naudingas, kai kalbama apie tolesnę Europos plėtrą.
Man nelengva PPE-DE grupės vardu kalbėti apie laisvę ir Europos Sąjungą visų pirma todėl, kad mano grupės nariai galėtų pasidalyti asmenine patirtimi ir pateikti tipinius pavyzdžius, kaip ginama laisvė; jie tokie dažni, kad man sunku rasti žodžius norint išreikšti tai, ką Europos Sąjunga iš tikrųjų ir iš esmės reiškia mūsų grupei.
Mūsų grupę džiugina akivaizdus progresas, kurį teko stebėti Lisabonos susitikimo metu, tačiau tuo pačiu metu meluotume, jei nepasakytume, kad mūsų grupmano, jog vis dar neatlikta pakankamai politinių veiksmų ir stinga ambicijų, susijusių su noru šiandienos Europos Sąjungą paversti tokia Europos Sąjunga, kurią norime sukurti Europos piliečiams. Nepavyks sukurti tokios Europos, kokios mums reikia, jei netikėsime savimi. Negalime kurti Europos Sąjungos iš inercijos arba vien gražiais žodžiais, arba bendru pagrindu. Pavyzdžiui, tokių žodžių kaip sanglauda ir autentiškumas nepakanka, kai kalbama apie Europos direktyvų pakeitimą arba Kioto protokolo vykdymą.
Ministre Pirmininke, akivaizdu, kad trūksta pasiryžimo, vertybių apsaugos ir pastangų. Būtent šie elementai padėtų konsoliduoti Sąjungos moralinę stiprybę ir ypač savitą kultūrą, už kurią iš esmės pasisakoma mūsų projekte. Tačiau būtina Europos piliečiams pranešti apie šiuos trūkstamus elementus. Turime juos nurodyti ir suprantamai paaiškinti, ką jie reiškia. Turime pasakyti jiems apie šį politinį poreikį pademonstruoti pastangas, taip pat turime išdrįsti pasakyti, ko trūksta. Tai jų neatbaidys, bet kaip tik suteiks vilčių, svajonių ir tikėjimo, kurio mums taip reikia. Turime aiškiau pasakyti, su kokiomis problemomis tenka susidurti. Šias aktualias problemas turime laikyti jas prioritetinėmis ir jas spręsti, nes reikia rasti būdų, kaip paskirstyti jėgas tarp Europos Sąjungos ir Europos tautų neapibendrinant, bet nustatant prioritetus ir nurodant aktualiausias problemas, kurias dar reikia išspręsti.
Ministre Pirmininke, susitarimas, sutarimas ir laipsniškai formuojamas požiūris buvo tradiciniai Europos metodai, nes susitarimas yra metodas, o ne vertybė. Vadinasi, turime nustatyti ir organizuoti tokį susitarimą ir tuo pačiu metu turime suteikti jėgų Europos politinėms grupėms, nes Europos Sąjunga negali egzistuoti be Europos politinių partijų. Tai taip pat reiškia, kad neturime sukurti šiuose Rūmuose nesutarimo ir ginčų (kurie egzistuoja ir yra aktualūs) atmosferos, kurią, kaip gerai žinote, deja, prieš kelis mėnesius paskatino Ispanijos veiksmai.
Ministre Pirmininke, egzistuoja problemos, reikalaujančios priimti sprendimą Europos mastu. Taip be jokios abejonės pavyks sustiprinti Sąjungą, bet mūsų grupės nuomone taip pavyks sustiprinti ir Europos tautas. Sąjunga netaps stipresnė, jei susilpnės Europos tautos - procesas yra visiškai priešingas. Norint sukurti išbaigtą Europos Sąjungą, būtina siekti, kad jos narės būtų stiprios; nepavyks baigti šio projekto, jei tautos bus susilpnėjusios, nes tai kelia grėsmę teritoriniam integralumui.
Laisvės vertyra tai, kas mus vienija. Tai svarbiausia iš visų vertybių, kurios išdėstytos pagrindinių teisių chartijoje, kuri bus pasirašyta gruodžio 12 d. Strasbūre. Tačiau tai nėra vien iliuzija. Tai naujas požiūris į laisvę, kuris susijęs ne tik su mūsų Sąjungos teritorija, bet ypač su mūsų draugų, su kuriais mus sieja kultūra (Lotynų Amerikos valstybės ir kai kurios Rytų Europos respublikos) teritorija. Šiose valstybėse taip pat turime stengtis konsoliduoti savo principų ir vertybių pagrindą.
Privalau pasakyti dar vieną dalyką. Būtina siekti sanglaudos, o ne apsiriboti žodžiais. Istorija įrodė, kokia mūsų kultūra naudinga pasauliui. Turime ją perduoti ir tuo pačiu metu suvokti, kad negalime užrakinti šios vertybės Europos Sąjungoje.
Martin Schulz
PSE grupės vardu. - (DE) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, labai džiugu pasveikinti Ministrą Pirmininką Rodríguez Zapatero čia, Europos Parlamente. Taip pat džiugu, kad atvykote po Lisabonos susitikimo ir praėjus vos 72 valandom po jūsų paskyrimo kandidatu. Būtų dar džiugiau, jei PPE-DE grupei šiandien atstovautų bent jau grupės pirmininkas.
Galiu pasakyti vieną dalyką. Ponas Daul prarado galimybę išklausyti gerą kalbą, kurią šią popietę pasakIspanijos Ministras Pirmininkas. Jis taip pat neišklausmažiau įtikinančios pono Mayor Oreja kalbos, todėl tikriausiai jam pasisekė, kad jo čia nebuvo. Tuščios kėdės dešinėje šių Rūmų pusėje kalba pačios už save, todėl leiskite pasakyti, kad kai Švedijos Ministras Pirmininkas Reinfeldt, kuris priklauso jų politinei grupei, mus aplankys, Socialistų frakcijos narių lankomumas bus toks pat, kaip šiandien, nes etiketas, manau, yra savybė, kurią arba turi, arba ne, o esantys dešinėje akivaizdžiai jos neturi!
(Plojimai)
Ispanija ir ispanai, kuriems atstovauja šios valstybės Ministras Pirmininkas, turi teisę būti gerbiamais, o tai reiškia visų šiuose Rūmuose susirinkusių politinių grupių pagarbą. Mes rodome Ispanijos piliečiams šią pagarbą. Pone Zapatero, padėkojote šiems Rūmams ir padėkojote Europos Sąjungai. Tai įsimintinas sakinys iš Ispanijos vyriausybės vadovo lūpų, nes ši šalis 40 metų kentėjo nuožmią ir brutalią diktatūrą ir išsikovojo laisvę bei demokratinę įvairovę integruodamasi į Europą. Tai, kad jūs, Ispanijos Ministre Pirmininke, stovėjote priešais mus ir dėkojote Europos Sąjungai, yra labai svarbu. Tačiau mes taip pat turime jums padėkoti, nes Ispanijai pavyko pasiekti užsibrėžtų tikslų. Turime padėkoti Ispanijos žmonėms ir Ispanijos demokratams, vyrams ir moterims. Jų indėlis į Europą ir indėlis į demokratiją, įvairovę, kultūrinę pažangą ir socialinį stabilumą. Todėl turime garsiai išreikšti savo padėką Ispanijos vyriausybei.
(Plojimai)
Ispanija yra Europos modelis kaip ir visas Iberijos regionas. Tą patį netiesiogiai galima pasakyti Graikijai ir visoms toms valstybėms, kurioms pavyko įveikti fašistinę diktatūrą ir aštuntojo dešimtmečio viduryje iškelti su Europos Sąjunga susijusius tikslus. Kaip vakarų Europiečiai mes tuo laiku galėjome laisvai nuvykti į šias šalis, todėl galime palyginti, kokios jos buvo tada, ir kokios yra dabar. Ispanija yra klestinčios ekonomikos šalis. Tai šalis, kurios laukia šviesi ateitis, daugybvilčių, šalis, kurios piliečiai nemažai prisidėjo kuriant taiką visame pasaulyje, šalis, kuri ekonomiškai klesti ir turi teisę belstis į ekonomiškai klestinčių G8 valstybių duris. Kas prieš 20 metų būtų galėjęs patikėti, kad tai įmanoma? Tad kodėl sakau, kad Ispanija yra modelis? Kaip jūs pats, Ministre Pirmininke, sakėte, jei Europos Sąjungos struktūrinir regioninpolitika turėtų tokią pačią ekonominę įtaką valstybėse, kurios įstojo į Europos Sąjungą 2004 m. geguž1 d., kaip tai vyko Ispanijoje, Visa Europa gali tikėtis labai šviesios atities, todėl Ispanija yra Europos modelis.
(Plojimai)
Ministre Pirmininke, jūs labai teisingai pasakėte, kad Ispanija laimėjo iš integracijos į Europos Sąjungą. Kaip ir daugybkitų Europos Sąjungos valstybių, Ispanija atsisakkai kurių savo laisvių, kai buvo įvestas euras. Atsisakyti su valiuta susijusios suvereniteto reiškia atsisakyti dalį nacionalinio suvereniteto. Tačiau įsivaizduokime, kas būtų nutikę, jei Ispanijoje vis dar būtų naudojama peseta, ir įsivaizduokime, kas būtų nutikę jei Zapatero vyriausybpirmuoju savo veiksmu būtų pareiškusi "mes atitraukiame savo būrius iš Irako". JAV doleris žaistų žaidimus su peseta, o kokios būtų to ekonominės pasekmės? Todėl atsisakiusi su valiuta susijusio suvereniteto elemento Ispanija iš tikrųjų išsikovojo nemažai nepriklausomybės ir suvereniteto kaip valstybė. Tai yra dar viena priežastis, kodėl Ispaniją reikia laikyti tinkamu modeliu, rodančiu, kokių pranašumų teikia integraciją į Europą.
(Plojimai)
Ponas Zapatero kalbėjo įvairiomis skirtingomis temomis. Savo grupės ir savo grupės vyrų ir ypač moterų vardu leiskite tarti keletą žodžių apie lyčių lygybę. Tikrai nedaug Europos valstybių vyriausybių nuveiktiek daug kovodamos už moterų teises, kaip jūs pone Zapatero, todėl Europos Parlamentas privalo padėkoti jums už pasiekimus šioje srityje.
(Plojimai)
(ES) Pone Zapatero, toliau vykdykite puikią, šiuolaikišką ir progresyvią politiką. Ji padeda kurti gerovę Ispanijoje, o tai, kas tinka Ispanijai, tinka ir Europai. Linkiu sėkmės, Ministre Pirmininke.
(Griausmingos jo grupės ovacijos)
Graham Watson
Pone pirmininke, kai valstybės narės ratifikuos Reformų sutartį, kaip mes tikimės ir manome, galėsime pagaliau pažiūrėti į atgaivintą Europos Sąjungą - Sąjungą, galinčią susidoroti su naujais iššūkiais, nuolankiai išklausančią savo piliečius ir veikiančią su politine valia. Sutarties ratifikavimas greitai negali įvykti ir mano frakcija dėkoja jums, José Luisai Zapatero, už jūsų pastangas greitinant procesą.
Mano frakcija nemato patarėjų grupės poreikio, kad svarstytų apie Europos ateitį. Mes ten buvome, darėme tai ir net turime marškinėlius, kad įrodytume tai. Tai buvo vadinama "svarstymo laikotarpiu" ir jis baigėsi. Mes esame viduryje Lisabonos strategijos kelio ir tik dabar darome pažangą augime ir darbo vietose. Mes formuojame bendrąją rinką, suteikiame laisvės potencialiems Europos verslininkams. Mes atidarome legalios migracijos kelius, kad padėtume besivystančioms ir išsivysčiusioms šalims.
Dabar ne laikas grįžti nei prie Prancūzijos braižybos lentos, nei vadovautis nauju Britanijos planu dėl didingos laisvosios prekybos zonos. Šios vizijos yra tik kraštutinės nuomonės, pristatytos kaip daugumos nuomonė. Dėl jų nėra sutarimo. Dauguma mūsų piliečių pageidauja, kad Sąjunga įgyvendintų stiprią ir augančią ekonomiką. Jie pageidauja, kad daugiau ES veiktų visiems vienodai, daugiau dalyvautų kovojant su terorizmu, daugiau bendradarbiautų saugume ir gynyboje ir daugiau nuveiktų aplinkosaugos srityje. Tada ir tik tada Europa gali tapti pasauline veikėja, galinti sukurti ilgalaikį pasikeitimą.
Kaip galime užtikrinti augimą ir darbo vietas, jeigu Europa traukiasi link protekcionizmo? Kaip galime kovoti su klimato kaita, jeigu mes nesugebame suderintai veikti? Kaip galime skleisti taiką, klestėjimą ir teisingumą pasaulyje, jeigu Europa pešasi dėl šalutinių dalykų? Todėl Europai ir reikia daugiau politikų, kurie yra pasirengę vadovauti ir laikytis bendros Europos požiūrio.
José Luisai Zapatero, suvienydamas 18 Konstitucijos bičiulių Madride, įrodėte, kad jūsų atviros, integruotos ir konkurencingos Europos vizija yra viena, kuriai pritaria dauguma. Tai yra ta Europos vizija, kurią pažangūs visų partijų veikėjai šiuose Rūmuose pageidauja matyti klestinčią ir besivystančią. ALDE frakcija kartu dirbs su visais tais, kurie pritaria šiai vizijai ir yra jos verti, tiek esantys dešinėje, tiek kairėje, tiek centre, kad užtikrintume, jog Europa juda pirmyn. Mes netoleruosime tų, kurie atvirai pripažįsta tokią viziją, bet yra jos neverti.
Ministre pirmininke, Ispanija yra dažnai gana teisingai giriama už jos socialinius ir ekonominius pasikeitimus įstojus į Sąjungą. Reikia, kad ir kiti pasektų jūsų pavyzdžiu ir vadovautųsi jūsų ambicija dėl klestinčios ir atviros Europos.
(Plojimai centre ir kairėje pusėje)
Brian Crowley
UEN frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau prisijungti prie kolegų ir pasveikinti Ministrą Pirmininką, tačiau kiek kitaip. Ministras Pirmininkas atvyko pasirengęs diskusijai dėl Europos ateities, bet, deja, išgirdo keletą argumentų apie Europos praeitį, o ne apie tai, kuria kryptimi turime judėti.
Manau, kad kai pažvelgiame į Europos poreikius 21-ajame amžiuje, kiekvienas iš mūsų žinome, kokie jie yra. Taip pat ir kiekvienas iš mūsų žino, kad praeities ideologijos pačios savaime neišsprendšių poreikių. Tik tų skirtingų metodų ir tų idealų junginys ir suderinimas parodmums pažangą. Nepriklausomai nuo to, ar tai yra lygybės srityje, ar teisingumo srityje, ar ekonominio vystymosi srityje arba ar tai yra sveikatos ir saugos srityje, visada reikėjo pastangų atrinkti ir pasirinkti sėkmingus praeities metodus.
Savo frakcijos vardu norėčiau padėkoti Ministrui Pirmininkui už šiems Rūmams parodytą pagarbą dėkojant Sąjungai ir, ypač, Parlamentui, kaip atstovaujančiam Europos Sąjungos žmonių balsui. Mes vertiname save - kurį laiką - kaip tikrąjį atstovaujamąjį balsą. Kartais galime suklysti, bet niekas negali ginčyti mūsų demokratinės atskaitomybės ir mūsų demokratinių įgaliojimų kalbėti žmonių vardu.
Labai dažnai Europos Parlamento požiūriai ir nuomonės yra laikomi šalutiniais, kai kalbama apie tai, kokio pobūdžio diskusijos vyks tarpvyriausybiniu lygmeniu. Seniau buvau nustebintas, kad svarstymo laikotarpiu dėl Sutarties, kuris dabar praėjo ir nepasikartos, Ministras Pirmininkas nusprendpergrupuoti "Bendrijos metodo draugus", pavadindamas juos "Konstitucijos metodo draugais", kad pasistengtų ir sukurtų naują būdą, kaip reikalai gali pajudėti į priekį. Jis matė, kad to judėjimo pažanga jam atidaromos kitos durys ir galimybės vyriausybėje, kai jam reikėjo paramos dėl imigracijos ir kitų pasiekimų.
Jeigu šiandien galėčiau pateikti argumentą Ministrui Pirmininkui dėl Europos ateities, paprašyčiau, kad jis toliau naudotųsi savo įtaka ne tik Europos Sąjungoje, bet ypač Lotynų Amerikoje, kur klausimai, susiję su laisve, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms, tampa nei bet kada akivaizdūs, prisidengiant demokratiniais judėjimais.
Galiausiai kai kurie iš mūsų mato Europos viziją, kuri atneša švytinčias žvaigždes, dideles galimybes ir, visų svarbiausiai, pagarbą pagrindiniams Europos Sąjungoje egzistuojantiems skirtumams ir orumui. Turime pasiekti tokį tašką, kad daugiau nesistengtume suvienodinti visko į vieną bendrą formą arba dydį, bet suprastume, kad, gerbiant skirtumus, iš tikrųjų galime sukurti geresnę, spalvingesnę ir, žinoma, energingesnę Europos Sąjungą ateičiai.
(Plojimai)
Monica Frassoni
Verts/ALE grupės vardu. - (ES) Ministre Pirmininke, Verts/ALE grupnuoširdžiai sveikina jūsų tvirtą europietišką poziciją, jūsų drąsą surengti referendumą dėl konstitucinės sutarties ir jūsų vyriausybės pademonstruotus sugebėjimus žengti pirmyn, ramiai, išvengiant religinės nesantaikos, leisti įstatymus ir imtis priemonių siekiant lygybės, pagarbos piliečių teisėms ir laisvėms; tai pavyzdys daugumai Europos valstybių, nors šiandien tarp jus lydinčių asmenų daug moterų ir nematyti.
Mes taip pat pritariame jūsų pastaboms dėl imigracijos, nors kartais ir nepritariame jūsų veiksmams, taip pat džiugina, kad akcentuojate teigiamus imigracijos aspektus, o ne vien kalbate apie neteisėtumą, kaip tikriausiai darjūsų pirmtakai.
Dėl šios priežasties turiu pasakyti jums, Ministre Pirmininke, kad mums trūko jūsų pastaraisiais dviem metais ir pastaraisiais mėnesiais, kai vyko institucijų krizė, kurią pavyko įveikti ne be aistrų ir džiaugsmo pasirašius nedidelę Lisabonos sutartį. Tarpvyriausybinės konferencijos darbotvarkę padiktavo Europos Konstitucijos priešininkai, o tie, kurie jai pritaria, kai ir jūs pats, buvo pernelyg apdairūs ir vadovavosi garsiuoju aštuoniolikos susitikimu.
Dabar Europa susiduria su keletu požiūrių. Tai dviejų pakopų Sarkozy sistema, Gordon Brown Atlanto nacionalizmas ir labai formalus, tačiau itin nuoširdus Romano Prodi europietiškas požiūris. Koks jūsų požiūris? Kas yra jūsų sąjungininkai?
Ministre Pirmininke, jūs pasakėte keletą pastabų apie klimato kaitą, nors jūsų mintys apie naują žmonijos - vyriškosios ir moteriškosios jos pusių - susitarimą su planeta nėra naujos. Taip pat minėjote dėkingumą už Europos pagalbą. Turiu pasakyti, kad šiandien tapo aišku tai, ką jau žinojome šiek tiek anksčiau. Šie Europos fondai taip pat naudojami siekiant, kad Ispanija taptų tokia valstybe, kurioje gyventojui tektų daugiausia kelio kilometrų, ir tokia vieta, kurioje betonui naudojami Europos pinigai sukėlrimtų incidentų, susijusių su spekuliacija ir korupcija, todėl Ispanija, kaip ir mano tėvynItalija bei Danija (nors jūsų padėtis blogesnė) dabar dar daug turės nuveikti siekdama Kioto tikslų.
Jei teisingai suprantu, Ispanija neperkėl"Eurovignette" direktyvos ir vis dar vykdo labai didelės infrastruktūros politiką. Tikimės, kad vykdydami rinkimų pažadus, susijusius su klimato kaita, (niekam nekenkia, jei netgi šioje srityje vykdoma rinkiminkampanija) Ispanija ryžtingai pakeis kryptį. Taip pat tikimės, kad jūsų puikiai aplinkos ministrei bus suteikta daugiau galimybių išsakyti savo nuomonę jūrų vyriausybėje, nei ji turėjo iki šiol.
(Plojimai)
Ministre Pirmininke, baigdamas turiu pasakyti, kad mes čia Europos Parlamente labai džiaugiamės ir dėkojame jums už jūsų žodžius, tačiau mums reikalingi sąjungininkai valstybių narių vyriausybėse. Mes negalime nusiraminti, nes mums reikalingi žmonės, kuriems reikalinga Europa, ir kurie puoselėja Europos viziją.
(Plojimai)
Francis Wurtz
GUE/NGL grupės vardu. - (FR) Pone Pirmininke, Ministre Pirmininke, jūsų kalba buvo puiki. Dauguma atžvilgių tai buvo humanistinis pranešimas, kurį noriu laikyti ateities Europos idealu. Tačiau turime pripažinti, kad norint, kad dabartinEuropos Realybpanėšėtų į jūsų ką tik pateiktą viziją, būtina atlikti nemažai procedūrinių ir struktūrinių Europos Sąjungos pakeitimų.
Jūs teigėte, kad jūsų įsivaizduojama Europa yra socialinEuropa. Bravo! Tačiau tegu nesukelia pesimizmo tai, kad iš esmės tokią socialinę Europą dar reikia sukurti. Dabartinis Europos socialinės politikos pagrindas, atsižvelgiant į sutartis, yra atviros rinkos ekonomika ir laisva konkurencija. Natūralu, kad toks pagrindas skatina socialinių modelių konkurenciją ir natūraliai mažina mūsų teises dėl konkurencijos. Toks pagrindas natūraliai mažina darbo jėgos kainą, skatina nesaugų darbą ir kelia grėsmę socialinėms teisėms.
Socialinproblema, be abejo, yra pagrindinpriežastis, kodėl mūsų piliečiai nepasitiki Europos institucijomis. Pavyzdžiui, Europos Centrinio banko prezidentas tuo įsitikino pats, kai neseniai Europos profesinių sąjungų konfederacijos konferencijos metu dėstsavo teoriją, oficialią ES teoriją, apie atlyginimų sumažinimą siekiant padidinti konkurenciją. Jis susidūrsu vieninga opozicija. Jau sakiau, kad Vokietijos finansų ministras paminėjo, kokią riziką įstatymų leidybos krizsukelia Europos socialiniam ir ekonominiam modeliams. Todėl atsižvelkime į šiuos aspektus vien dėl to, kad jūsų ateities vizija taptų labiau įtikinama.
Taip pat kalbėjote apie santykius su Afrika ir būtinybę reaguoti į jų teisingumo reikalavimą. Esate teisus. Tačiau tokiu atveju, turime grįžti prie ekonominės partnerystės sutarties projekto, kurį atmetvisi mūsų Afrikos partneriai, nes buvo tikri - ir, manau, neklydo - kad žmogaus galimybių plėtra ir laisva prekyba nėra tinkamas derinys.
Baigdamas, Ministre Pirmininke, noriu padėkoti jums už tai, kad priminėte, kokie turėtų būti galutiniai Europos tikslai, ir jei mes vis dar negalime susitarti dėl požiūrio į dabartį, tai bent jau susitarkime dėl ateities perspektyvų.
Graham Booth
IND/DEM frakcijos vardu. - Pone pirmininke, malonu matyti Ministrą Pirmininką čia Briuselyje. Kaip žmogus, kuris leido savo žmonėms nuspręsti, ar jie pageidautų turėti Konstituciją, jis yra pavyzdys kitiems Europos vyriausybių vadovams. Dėl to jam būtina paploti. Šio įvykio metu dauguma Ispanijos žmonių balsavo, kad palaikytų planus.
Norėčiau žinoti, kodėl jis neketina kartoti šio bandymo. Be to, jis turėtų būti tikras, kad jis pasieks panašių rezultatų. Ar todėl, kaip Ministras Pirmininkas teigė, kad Reformos sutartimi nebuvo leidžiama nvienam esminiam Konstitucinės sutarties punktui pasireikšti? Jeigu taip, aišku, kodėl jis mano, kad nėra poreikio du kartus klausti jo žmonių to paties klausimo. Arba, ar taip yra, kaip nurodyta Britanijos žmonėms, kad Reformos sutartis yra tokia skirtinga, kaip visiškai skirtingas dokumentas, ir kartu per daug sudėtinga žmonėms suprasti?
Žinoma, tai yra svarbu visų mūsų ateičiai. Arba politiniam elitui nerūpi, ko žmonės nori, kaip Nicolaso Sarkozy ir Gordono Browno atveju, arba jie mano, kad žmonės yra per kvaili priimti bet kokį sprendimą, kuris yra svarbesnis už tai, kokį mėsainį nusipirkti greitojo maisto restorane McDonalds. Man atrodo, kad Europos Sąjunga greitai tampa pirmąja pasaulio postdemokratine valstybe. Galiu pasakyti Ministrui Pirmininkui: jeigu Europos elitas nenori leisti žmonėms kalbėti, tada galiausiai jie ras kitų būtų, kad jų balsai būtų išgirsti.
Frank Vanhecke
(NL) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, man atrodo, kad didžiausias iššūkis, kurį šiandien turi prisiimti Europos Sąjunga, yra visiška demokratinio bendradarbiavimo priimant sprendimus stoka. Europos institucijomis vis labiau nepasitikima - man atrodo, visiškai pagrįstai, - nes piliečiams atrodo nepriimtina, kad daugyblabai svarbių sprendimų, kurie tiesiogiai susiję su jų gyvenimu, priimami smėlio pilyse, kurie jau nebekontroliuojami jokiomis priemonėmis ir nestebimi jokių asmenų. Be to, šie sprendimai neturi jokio demokratinio pagrindo. Pateiksiu porą pavyzdžių.
Pirmas pavyzdys. Europos sutarčių tekstas netrukus bus pasirašytas Lisabonoje. Visi žino, kad tai šiek tiek pakeistos Europos konstitucijos versija. Ponas Zapatero pats pasakė, kad nebuvo pakeistas nvienas esminis komponentas. Tačiau prieš šį tekstą buvo balsuota tautinių referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose metu, o dabar į tai nekreipiama dėmesio. Pasirodo, kad geriausias scenarijus yra kartais surengti kitą balsavimą, kuriuo būtų patenkinti Eurokratai, o iš tiesų demokratinius pareiškimus, kurių pasiekiame referendumu, ignoruoti kaip nieko vertus. Todėl bijau, kad Europa pamažu virsta nedideliu klubu, kuris valdydamas didžiulę valstybę netoleruos jokio bendradarbiavimo, todėl jo valdymo nebebus galima laikyti demokratišku. Tą patį, beje, galima pasakyti ir apie tai, kaip aptariamas galimo Turkijos prisijungimo prie Europos Sąjungos klausimas. Mūsų piliečiai to nenori, jie tam prieštarauja, nes Turkija nėra Europos valstyb- nei kultūriniu, nei geografiniu, nei religiniu, nei kokiu nors kitu požiūriu, - bet, nepaisant to, Komisija ir Taryba visiškai neatsižvelgia į daugumos mūsų piliečių nuomonę šiuo klausimu. Užuot diskutavę apie Sąjungos ateitį, turėtume diskutuoti apie demokratijos įsileidimą į Europos Sąjungos institucijas.
José Luis Rodríguez Zapatero
Ispanijos vyriausybės vadovas. - (ES) Pone Pirmininke, visų pirma noriu padėkoti visiems kalbėjusiems už jų komentarus ir jais perteiktas nuotaikas. Taip pat noriu pasakyti, kad džiaugiuosi, kad šie debatai buvo tokie intensyvūs, nes to iš tiesų ir tikėjausi. Taip pat džiaugiuosi, kad galėjau prisidėti prie tokių gyvų ir intensyvių debatų, ypač dėl kai kurių pranešimų, už kuriuos esu dėkingas iš visos širdies.
Ispanija dėkoja Europos Sąjungai, pirmiesiems mokytojams ir tokioms didelėms valstybėms, kaip Prancūzija, Vokietija ir Italija, kurios padėjo kurti demokratiją mūsų šalyje, kurios pasveikino mus Europoje ir tada, pasitelkdamos savo resursus, prisidėjo prie mūsų plėtros. Mes dėkojame kitų valstybių organizacijoms ir veikėjams, kurių šiandien nepaminėjau, tokiems kaip Helmutas Kolis, ponas Miteranas ir ponas Palmė, kurie nemažai prisidėjo kuriant Ispanijos demokratiją ir užtikrinant jos ateitį. Mes išties didžiuojamės galėdami prisidėti prie šio bendro reikalo.
Šis dėkingumas susijęs su pastebėjimu, ko Ispanijai pavyko pasiekti per pastaruosius 25 metus. Tikriausiai nviena pasaulio visuomennebuvo tokios politinės ir ekonominės transformacijos, tokių pasiekimų teisių ir laisvių srityje, taip pat socialinės situacijos pokyčių liudininke, kaip Ispanijos tauta per pastaruosius 25 metus.
Ispanija visada buvo visiškai atsidavusi Europai ir visada buvo visiškai europietiška. Visų partijų, kultūrų ir politinių ideologijų šalininkai, taip pat politiškai įtakingi veikėjai ėjo pareigas Europos institucijose, Komisijoje ir Parlamente, kuriems vadovavo trys pirmininkai. Pareigas visi atliko labai gerai, todėl dabar noriu išreikšti savo dėkingumą tiems, kurie atstovavo Ispanijai Europos institucijose. Jiems pavyko sukurti bendrą europietišką kultūrą per politinę organizaciją, kuri, atsižvelgiant į ką tik išklausytas kalbas, neturi precedentų.
Politinsąjunga, kurią mes vadiname Europos Sąjunga, neturi nei precedentų, nei modelio, kuriuo galėtų vadovautis, nes ji nepatenką į nvieną žinomą politinės klasifikacijos kategoriją. Čia slypi Europos Sąjungos jėga ir jos nenuspėjamumas, nes būtina suformuoti bendrą troškimą, kuriam pritartų 27 valstybės, 27 vėliavos, 27 šalys ir 27 tautos, kalbančios 20 kalbų ir išpažįstančios gausybę ideologijų, kurios atstovaujamos čia, Europos Parlamente.
Todėl kiekvienas pažangus veiksmas, kurį atlikome Europos plėtros labui, negali būti nuspalvintas nviena konkrečia kalba ir negali būti kildinamas iš jokios atskiros valstybės ideologijos. Jis nėra pažymėtas vienintele spalva, neturi vienintelės ideologijos bruožų ir negali būti ženklinamas vienintele vėliava. Iš tikrųjų kiekvienas žingsnis pirmyn yra visų kraštų su jų vėliavomis ir spalvomis veiksmų suma, todėl galima kalbėti apie bendrą buvimą ir vienybę. Jei kas nors iš tikrųjų įkūnija Europos dvasią, tai demokratų sąjunga. Tai Europa. Tai demokratinių jėgų sąjunga, kurioje progresas grindžiamas kuo įmanoma bendresnėmis nuostatomis, kur kiekvienas yra gerbiamas proceso dalyvis ir kur kiekvienam siūlomos lygios galimybės, net tiems, kurie visiškai nepritaria Europos Sąjungos siekiams. Europos Sąjungos didybės paslaptis yra ta, kad tai organizacija, kurioje vienodos galimybės suteikiamos tiems, kurie puoselėja Europos idėją ir tiems, kurie neskatina Europos plėtros. Tai yra Europos organizacijos jėga; tai, trumpai tariant, yra demokratinių jėgų jėga.
Kažkas paminėjo nedidelę sutartį. Perspektyva, kurią puoselėjame visada gali kelti nepasitenkinimo, jei pažvelgsime į tai, ko pavyko pasiekti, bet jei ši nauja sutartis bus visų ratifikuota ir įsigalios, ji bus didelsutartis, o ne maža. Tai yra požiūris, kuriam šiandien turime visi pritarti. Turime duoti jai laiko ir pamatysime, kokį potencialą ji gali turėti kaip bus įsigaliojusi ir kai ja bus vadovaujamasi sprendžiant problemas, kurios mums iškils.
Buvo paminėtas sutarties ratifikavimo klausimas. Tai buvo neišvengiama, nes Ispanija buvo viena iš valstybių, kurioje buvo organizuotas klasikinio pobūdžio, visiškai atitinkančio europinę koncepciją, konsultacinis referendumas dėl konstitucinės sutarties, kuri nuo to laiko buvo pripažinimo procese.
Manęs klaus(o aš nevengiu klausimų), kodėl mes nesuorganizavome su ja susijusio referendumo. Galima paminėti dvi labai akivaizdžias priežastis. Visų pirma taip yra todėl, kad Ispanijos žmonės pasisakuž konstitucinę sutartį. Sutartis, kurią dabar priėmėme, kuri turės būti ratifikuota, kuri jau žinoma kaip Lisabonos sutartis, apima daugybę ankstesnės konstitucinės sutarties aspektų. Antroji labai svarbi priežastis yra ta, kad mūsų valstybėje iš esmės sutariama dėl parlamentinio šios sutarties ratifikavimo; tam pritaria tiek, kurie pritaria šiai sutarčiai, ir netgi ta mažuma, kuri jai nepritaria.
Tačiau turi pasakyti vieną dalyką, kuris, manau, yra svarbus ateičiai. Nežinau, ar kada nors pavyks to pasiekti, tačiau tai yra akivaizdi Europos Sąjungos problema. Mūsų ratifikavimo sistema nėra tobula, o apie tai nebuvo išsamiai diskutuota. Mano nuomone ratifikavimas uri būti bendras, visų valstybių ir, jei įmanoma, atliekamas vienu veiksmu ir vadovaujantis vienu įstatymu. Akivaizdu, kad šiuo metu tai atrodo sudėtinga, tačiau to norėtųsi, ir tikiuosi, kad laikui bėgant mes sukursime tokio tipo ratifikavimo sistemą.
Kai kurie pasisakiusieji iškėlklausimą dėl Europos Sąjungos santykių su tautinėmis valstybėmis. Šis klausimas buvo aktualus nuo pat Sąjungos įkūrimo pradžios - nuo tada kai ji iš pradžių buvo Europos anglies ir plieno bendrija, o paskui Europos ekonominbendrija. Šis klausimas dažnai versdavo suabejoti visa Europos Sąjungos demokratijos būkle, nes dauguma sprendimų natūraliai priimami vykdant tarpvyriausybines procedūras.
Ketinu trumpai išsakyti savo nuomonę šiuo klausimu.
Visų pirma tautinvalstybyra politinės organizacijos forma, kuri, kalbant istoriniais terminais, siekia suvienyti teritorijas, racionalizuoti visuomenės veiksmus ir taip tiesti kelią demokratinėms sistemoms. Todėl buvo realizuota svarbi istorinužduotis.
Europos Sąjunga yra politinės organizacijos forma, pagrįsta tautinės valstybės patirtimi. Tai aukštesnis tautinės valstybės lygis. Ji nieko neatima iš tautinės valstybės, bet veikiau ją papildo ir įtvirtina jos tradicinę konfigūraciją. Taip yra todėl, kad, kaip įrodpolitinės sanglaudos pavyzdžiai, politinėje civilizacijoje ir politinėje bendrijoje suvienyti reiškia papildyti. Vienijimas ir bendras naudojimas yra pagrindinės Europos Sąjungos idėjos. Negalima manyti, kad kas nors atimama arba susilpninama tai, ką gina tradicintautinės valstybės koncepcija. Iš tikrųjų, kuo stipresnbus Europos Sąjunga, tuo stipresnės bus ir mūsų tautinės valstybės. Tokia yra mano nuomonė.
Tai taip pat reiškia, kad Europos Sąjunga turės daugiau galių, nes institucijos savo įstatymus ir įstatymų leidybą vykdo per šių valstybių politikus ir vyriausybes. Aš vienareikšmiškai atmetu vieną konkrečią Europos Sąjungoje egzistuojančią teoriją, kad už daugybę problemų, su kuriomis susiduriame ekonominėje srityje bei asmeniniame ir socialiniame gyvenime, turi atsakyti Briuselis. Toks požiūris yra žalingas Europos Sąjungos integracijai ir mūsų piliečiams, be to, dažniausiai jis neteisingas.
Manau, kad istorija įrodo, o dabartis moko, kad tendencija ieškoti kaltų dėl to, ko patiems nepavyko pasiekti, sukelia abejingumą ir neigiamą požiūrį visuomenės tarpe.
Kai kurie pasisakiusieji paminėjo konkrečius tikslus ir gražius žodžius. Sutinku su jais. Veiksmų negalima imtis tylomis, tačiau vien žodžiai, kai kalbama apie politinius veiksmus, nieko nereiškia. Todėl manau, kad visa, kas susiję su nuomonėmis apie ateitį, turi būti laikoma prioritetais, politiniais prioritetais, kurie yra patikimi ir kuriuos galima stebėti, kai imamasi veiksmų ir priimami sprendimai. Apie tai būtina diskutuoti. Noriu apibendrinti tris, kurie man atrodo patys svarbiausi Europos Sąjungos ateičiai.
Leiskite pastebėti, kad šie prioritetai neturi nieko bendro su sutartimis ar veikiančiomis taisyklėmis bei struktūromis ar Komisijos vykdoma įstatymų peržiūra ar apkarpymu, kas, beje, būtų labai patogu. Jie susiję su laikmečio, kuriame gyvename, politiniais tikslais. Pritariu asmeniui, kuris teigė, kad Europos Sąjunga yra daugybės ideologijų ir vertybių sąveikos vaisius. Tačiau Europos Sąjunga gali būti regioninjėga, kurios vadovavimas vertybių ir veiksmų pasauliui bus sėkmingas tik tada, jei bus teisingai identifikuoti prioritetai, nusistovėję tuo laikotarpiu, kuriame gyvename dabar, dvidešimt pirmojo amžiaus pradžioje.
Pirmasis prioritetas yra pažvelgti į tai, ką Europa žino, nes geriausia šio žemyno patirtis gali duoti vertingų pamokų. Mokslas, kūryba, naujovės yra mūsų ekonomikas stiprinantys ir mūsų valstybių integraciją užtikrinantys veiksniai. Mokslui keliamas uždavinys, kurį galima laikyti ir iššūkiu ir galimybe, yra susijęs su klimato kaita ir energijos šaltiniais. Noriu akcentuoti kai ką, kas buvo paminėta kai kuriose kalbose, nes tai nėra gerai žinoma ir aš to aiškiai nepasakiau savo kalboje. Tiesa, kad Ispanijai dar daug teks nuveikti siekiant įgyvendinti Kioto protokolą. Tai galbūt ir tiesa, tačiau tiesa yra ir tai, kad 2006 m., kitaip tariant praėjus metams po mano vyriausybės atėjimo į valdžią, dėl šiltnamio efekto išmetamų dujų kiekis sumažėjo 4 %, nors nustatytas 4% ekonomikos augimas. Todėl mes imamės efektyvių veiksmų, kuriuos vykdysim ir toliau, visų prima alternatyvios atsinaujinančios energijos paieškų srityje, o taip pat efektyvaus energijos panaudojimo ir taupymo srityje.
Beveik prieš 20 metų vyko gausūs debatai dėl pirmavimo naujovių srityje Europoje. Esu įsitikinęs, kad šis Parlamentas šiuo klausimu ne kartą diskutavo. Tada buvo kalbama apie naujos ekonomikos, pagrįstos informacinėmis technologijomis, kūrimą. Dabar naujoji ekonomika, kuri galėtų užtikrinti gamybos mastą ir jos klestėjimą, turi būti tokia ekonomika, kuri galėtų kaip įmanoma greičiau sumažinti mūsų priklausomybnuo anglies ir pasiūlyti alternatyvius energijos šaltinius, kurie tampa vis efektyvesni. Man atrodo, kad tai pirmasis iššūkis. Turi akcentuoti, kad tai nėra vien iššūkis, bet taip pat ir puiki galimybė, nes su juo susijusios žinios, teikiančios mums daug garantijų, taip pat tai yra gausus vertingo darbo ir veiklos šaltinis, užtikrinantis geresnes socialines galimybes.
Be to, Europa turi žengti pirmyn socialinėje sferoje. Teisinga teigti, kad socialiai Europa gali tobulėti tik tada, jei ryžtingi ir nedviprasmiai veiksmai bus atliekami atsižvelgiant į Afrikos žemyną, Lotynų Amerikos kontinentą arba dalį Azijos kontinento, bendradarbiaujant ir teikiant su plėtra susijusią paramą.
Atleiskite, kad sakau tai viešai, bet taip yra todėl, kad nežinau, ką galvoja daugumos Afrikos valstybių žmonės ir vyriausybės, kai mato, kad Europos Sąjunga kartais diskutuoja apie tai, ką laiko didžiule ją ištikusia krize. Nežinau, ką jie gali tada galvoti. Aš paprasčiausiai išsakau savo požiūrį. Manau, kad laimei mūsų darbo ir demokratijos, taip pat efektyvių naujovių ir gerovės, kurios pavyko pasiekti mūsų žemyne, dėka - šių vertybių (darbo, demokratijos ir gerovės) dėka mes galime laikyti save žemynu ir Sąjunga, kurioje efektyviausiai garantuojama socialinapsauga ir egzistuoja aukščiausias pajamų ir gerovės lygis.
Mano nuomone, tolesngerovės plėtra yra vienas iš pagrindinių tikslų. Atvira ekonomika ir socialinvalstybė, pagrįsta žmonėms suteikiamomis socialinėmis teisėmis, yra neatsiejami dalykai. Iš tikrųjų jie papildo vienas kitą. Socialinpolitika nedaro žalos gerovei. Ji gali padėti kurti gerovę ir tokias sąlygas, kurios užtikrintų kiekvieno dalyvavimą per švietimą, lygių galimybių politiką, šeimos ir profesinės karjeros suderinimą, taip pat stabilų užimtumą, kuris efektyviausiai užtikrina gamybą, o tai yra gerovės kūrimo veiksnys. Socialinsu gamyba ir į žmones orientuotais tikslais susijusi politika yra modelis, kuris gali pasiteisinti. Žinoma, daugiausiai pokyčių garantuojantis modelis yra visiškos integracijos modelis, užtikrinantis visiška moterų lygiateisiškumą visose darbo ir socialinėse sferose.
Ispanija labai pasikeitiš dalies dėl demokratijos įsigalėjimo per pastaruosius 30 metų. Tačiau tai, ką reikia laikyti didžiausiu pokyčiu Ispanijoje, yra moterų integracija darbo sferoje, socialiniame gyvenime ir pilietiniame šalies gyvenime. Tai labiausiai pakeitmus ir tikrai pakeitmus į gerąją pusę, nes buvo atsižvelgiama į tokias vertybes kaip solidarumas ir pažanga. Noriu priminti, kad mūsų vyriausybsudaro tik pat vyrų ir moterų; nvienas iš čia dalyvaujančių asmenų nėra iš vyriausybės.
Pagaliau noriu paminėti trečiąjį tikslą, kurio kartu su klimato kaitos problema, socialinės gerovės kūrimu ir socialinių teisių įtvirtinimu, būtina siekti tarsi kuriant Europos prekių ženklą. Jis leido mums tapti tokiais, kokie esame, ir būti pavyzdžiu kitoms valstybėms. Trečias pagrindinis tikslas yra užtikrinti ir skatinti sambūvį ypatinga šio žodžio prasme - atsižvelgiant į tai, kad gyvename žemyne, kuris per pastaruosius 20 ar 30 metų patyrdidžiulius demografinius pokyčius daugelyje valstybių.
Šis sambūvis apima integraciją ir visišką bei vienareikšmišką nepakantumą bet kokioms rasizmo ir ksenofobijos apraiškoms. Tai yra sambūvio esmė. Europoje niekam negali būti draudžiama puoselėti savas vertybes ir jei reikia pasakyti, kokia yra pagrindindemokratinės Europos vertybe, tai reikia kalbėti apie pagarbą jos kultūrinei ir religinei įvairovei, todėl būtina ryžtingai atmesti bet kokius rasizmo ar ksenofobijos bruožus. Mes žlugsime kaip Europa, jei pasiduosime šiam gundymui.
Toks sambūvis yra neatsiejamas nuo tolerancijos. Vis didėjančios individualios ir bendrosios teisės nėra vien geriausia laisvės išraiška, tai taip pat yra dar viena vertybė, su kuria, manau, Europa turi būti tapatinama. Nes iš tikrųjų ar galima įsivaizduoti didesnę laisvę, nei tokia, kuri užtikrina pagarbą religiniams, kultūriniams ir politiniams įsitikinimams, taip pat lytinei orientacijai, kai kalbama apie partnerystar santuokos sudarymą? Ar galite įsivaizduoti geresnę laisvės išraišką nei ši?
Jei Europa yra demokratinių jėgų sąjunga, kaip jau sakiau, reikia kalbėti ne vien apie laisvę. Europos esmyra laisvir lygybė.
(Plojimai)
Pirmininkas
Nuoširdžiai dėkoju, Ministre Pirmininke. Jūs daugiau nepasisakysite, bet liksite čia ir galėsite išklausyti kitų pranešėjų.
Tuojau prasidės Europos Parlamento biuro susirinkimas, todėl prieš išeidamas norėčiau padėkoti už jūsų vizitą ir jūsų kalbą. Norėčiau padėkoti jums ir Ispanijai - visoms vyriausybėms, kurios dirbo laisvoje Ispanijoje spręsdamos Europos klausimus - už jūsų indėlį į Europą. Atsižvelgdamas į mūsų pastarųjų dviejų dešimtmečių patirtį, mes esame įsitikinę, kad Ispanija visuomet liks ištikima europietiška šalimi, kad ir kas ją valdytų.
Norėčiau dar kartą labai nuoširdžiai jums padėkoti už šiandieninį vizitą.
Jacques Toubon
(FR) Ministre Pirmininke, norėčiau pasakyti porą žodžių apie imigraciją, nes tai kelia nerimą, susijusį su Europos ateitimi, dėl kurios pateikėte keletą pasiūlymų.
Tiesa, kad niekas neturi teisės mokyti, kai problema susijusi su tokiu sudėtingu klausimu, tačiau taip pat tiesa yra tai, kad niekas neturi jaustis pašaliniu solidarumo, kuris būtinas tokioje suvienytoje erdvėje, įtvirtinimo procese. Viešosios nuomonės apklausos rodo, kad vienose valstybėse labiau puoselėjamas ekonominis, o kitose - kultūrinis požiūris.
Valstybėse, kuriose prioritetas suteikiamas ekonominiams aspektams, be abejo patogu apsaugoti esminę darbo jėgą priimant įstatymus, todėl reguliavimo priemonės, neretai priimamos en masse valstybių vyriausybių, per daug nesijaudinant dėl sukeliamo nerimo, o kitose valstybėse narėse siekiama kontroliuoti migracijos srautus.
Galime paminėti, pavyzdžiui, jūsų vyriausybės veiksmus, siekiant kontroliuoti šimtus tūkstančių nelegalių imigrantų. Tada Prancūzija išreišksavo apgailestavimą ir nepritarimą. Mūsų prezidentas kalbėjo apie tai atvirai. Ateityje negalima leisti, kad pasikartotų tokio tipo veiksmai. Tai būtina užtikrinti, nes Ispanija teisėtai gauna ES finansavimą, kai tenka spręsti dramatines situacijas, susiklosčiusias prie jos sienų su Afrika.
PPE pritaria politikai, kai reguliavimo priemonės apsvarstomos atskirai, ir nepritaria en masse priimamos nuostatoms, kurios neatneša jokios naudos, bet kelia nerimą. Tokiais principais bus pagrįstas Europos imigracijos paktas, kurį ketina siūlyti Prancūzija kaip pirmininkaujančioji valstybnarė. Be to, Ministre Pirmininke, ateinančiais metais Lisabonos sutartis leis naudoti priemones, užtikrinančias veiksmų suderinamumą ir verčiančias susilaikyti nuo nesuderinamų strategijų. Tai ilgalaikis Europos Sąjungos, Ispanijos ir visų valstybių narių interesas.
Enrique Barón Crespo
(ES) Pone Pirmininke, Ministre Pirmininke, Komisijos vicepirmininke, ponios ir ponai, Ispanijos socialistų frakcijos vardu noru padėkoti Ministrui pirmininkui, kad šiandien čia atvyko.
Buvo pasakyta, kad jo kalba buvo ideali. Taip pat buvo minėta, kad jo darbotvarklabai ambicinga. Aš Ministrui Pirmininkui visų pirma noriu paakyti, kad jo požiūris yra įrodytas praktiškai, kitaip sakant, jis pateiknemažai ekonominės, politinės ir socialinės informacijos, kuri ne tik patvirtina europietišką požiūrį apskritai, net ir faktiškai jį pagrindžia. Todėl dabar leiskite trumpai aptarti tai, kas šiandien buvo pasakyta. Buvo minėtas masinio priemonių priėmimo klausimas. Šiuo metu Prancūzija ir Vokietija kopijuoja reguliavimo sistemą,
(Plojimai)
kurią Ispanija yra patvirtinusi, įskaitant atskiras nuostatas ir darbuotojų bei profesinių sąjungų dalyvavimą. Papasakokite mums, pone Toubon, kas vyksta jūsų valstybėje.
Antra, pone Pirmininke, noriu asmeniškai padėkoti Ministrui Pirmininkui už tai, kad jis paminėjo kai kuriuos patyrusius veikėjus ir mūsų darbą, kurį atliekame jau daugybę metų. Noriu paminėti vieną su tuo susijusį aspektą. Be to, ką pavyko pasiekti - todėl teisinga ir būtina jaustis dėkingiems, - mes įnešėme kai kuriuos elementus. Populiarių socialinEuropos, sanglaudos ir pagrindinių teisių chartijos idėjų autoriaus teisės nepriklauso Ispanijai, tačiau Ispanija padėjo pamatą jų formavimui ir dėl to mes pagrįstai galime didžiuotis.
Kalbant apie ratifikavimą, aš sutinku su Ministro Pirmininko teiginiais. Kelia nuostabą, kad žmonės, kurie nieko neatliko savose valstybėse ir nieko nedarsiekdami ratifikuoti konstituciją ar patvirtinti sutartį, mėgina mokyti tuos, kurie atliko savo darbą.
(Plojimai)
Dabar noriu išsakyti vieną labai konkrečią mintį. Vykdant ratifikavimo procesą būtina skatinti solidarumą ir abipusį lojalumą; neteisinga, kai vieni atlieka darbą, o kiti ragina derėtis iš naujo. Tokiai praktikai Europoje būtina padaryti galą kartą ir visiems laikams.
Galiausiai, pone Pirmininke, ponas Mayor Oreja suklydo, nes jis minėjo, kad ponas Zapatero buvo perrinktas kaip Ministras Pirmininkas kelis mėnesius prieš vykstant rinkimams. Šiuo metu ponas Zapatero yra tik kandidatas į Ministro Pirmininko postą. Būtų įdomu sužinoti, kas nutiktų, jei prieš kitus Komisijos Pirmininko rinkimus politinės grupės, pradedant PPE-DE frakcija, perduotų kandidatui pono Zapatero kalbą.
(Plojimai)
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Ministre Pirmininke, sveiki atvykę į šiuos Rūmus.
Laimei, Ispanijoje dalyvavimas kuriant Europą suvienijo daugumą politinių jėgų, įskaitant Kataloniją. Ši vienybė, kurios pradžia galima laikyti 1986-uosius metus, pasitvirtino, kai buvo įvestas euras, ir buvo dar kartą įrodyta, sprendžiant Europos konstitucijos klausimą. Ankstesnėms vyriausybėms ir mūsų pačių dabartinei vyriausybei tai leido organizuoti politinės ir ambicingos Europos kampaniją. Jūsų šiandienos kalba patvirtina šį poveikį, todėl su tuo jus sveikinu.
Tačiau, Ministre Pirmininke, jūsų įgaliojimai nesibaigia entuziastingomis kalbomis, prisotintomis Europos pažangos idėjomis. Europai reikia lyderių indėlio vykdant projektus, atliekant kasdienius politinius veiksmus, o ne vien svarbiomis institucijų susitikimo progomis. Ne visada galime konstatuoti, kad jūsų vyriausybės indėlis matomas kiekvieną dieną, todėl nepavyksta išvengti nevaisingos konfrontacijos su Europos Komisija. Taip pat negalima kalbėti apie tų žmonių, kurie, atrodo, laukia, kol kiti imsis iniciatyvos, ir delsia patys priimti sprendimus, indėlį.
Bet kokiu atveju, atėjo metas politiniams lyderiams kurti tokią Europą, kuri suteiks piliečiams viltį ir tikėjimą šiuo bendru projektu. Todėl, pone Zapatero, Europa yra daugiau nei valstybių vyriausybių sėkmių suma, įskaitant ir tai, ko jums pavyko pasiekti.
Lisabonos sutarties priėmimas paženklins vieno etapo pabaigą, bet darbas bus tik pradėtas. Tada bus pats laikas kurti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; pats laikas kurti iš tiesų europietišką imigracijos politiką; pats laikas didinti mūsų įmonių konkurencingumą ir kurti piliečių gerovę; taip pat tai bus pats laikas siekti, kad Europa taptų vis labiau girdima pasaulyje, gerinti santykius su kaimynais, įskaitant ir Viduržemio jūros valstybes, kurioms Ispanija gali nemažai padėti.
Neišsižadėdama ir atspindėdama didžiulę tautinę ir lingvistinę įvairovę, Ispanija gali nemažai prisidėti, kad šis bendras idealas taptų realybe, o jūs, jei po balsavimo paaiškės, kad jums vėl patikėta vadovavimo teisė, kiekvienas atskirai arba visi kartu turėsite su visišku atidavimu siekti šių tikslų.
Guntars Krasts
(HU) Ačiū, Pone Pirmininke. Ministre Pirmininke, gruodžio mėnesį priimta Lisabonos sutartis ne tik suformuos išankstines institucines sąlygas, susijusias su Europos ateitimi. Mano nuomone galimi trys Lisabonoje pasiektų rezultatų vertinimai, su kuriais visi, kam svarbi Europos ateitis, - tiek tie, kurie sveikina Lisabonos pasiekimus, tiek tie, kuris juos atmeta - gali sutikti. Nuo Lisabonos sutarties sudarymo buvo pagrindo puoselėti tam tikrą optimizmą dėl Europos Sąjungos ateities. Visų pirma, tai susiję su valstybių narių galimybe sutikti. Antra, reikia apdairiai vertinti pasiektą susitarimą, nes nebus galima įvertinti sutarties poveikio konkrečioje teritorijoje, kol ji nepraeis keleri metai po jos įsigaliojimo. Trečiais vertinimas yra neigiamas. Jis susijęs su faktu, kad atsižvelgiant į Prancūzijoje ir Nyderlanduose organizuotų referendumų rezultatus, akivaizdu, kad konstitucinsutartis tapo sutartimi vengiant išklausyti visuomenės nuomonės. Paradoksalu, tačiau vienas iš pagrindinių konstitucinės sutarties uždavinių yra padaryti ją suprantamesne ir priimtinesne Europos piliečiams Kai Europos konvencijos narys, aš prieštarauju tam, kad kalbant apie naująją sutartį būtų vartojamas žodis "konstitucija". Lisabonoje pasiekti rezultatai sutampa su mano remiamu požiūriu, bet aš nemanau, kad pokyčių priežastys duos naudos Europos ateičiai. Ačiū.
David Hammerstein
(ES) Pone Zapatero, aš labai džiaugiuosi, kad šiandien esate čia ir kad tiek dėmesio skyrėte klimato kaitos problemai ir būtinybei imtis neatidėliotinų veiksmų. Sveiki įstoję į klubą.
Taip pat noriu pasakyti, kad žodžiai turi būti lydimi pozityvių politinių sprendimų, o niekas negalėtų paneigti, kad Ispanija vis dar nesiima veiksmų, susijusių su klimato kaitos problema - tai rodo Kioto tikslų neatitinkantys duomenys. Būtinas įtikinamas atsakymas dėl atsinaujinančios energijos formų; mums reikalinga mokesčių politika. Man labai džiugina nors ir klaidinantis pasiūlymas dėl papildomo cento benzinui. Tuo pačiu metu norėčiau, kad Ispanija pateiktų pasiūlymą dėl visos Europos aplinkos mokesčių, kad pavyktų sustabdyti užsienietiškų produktų laviną ir užterštų produktų importą.
Būtų gerai, jei pavyktų uždrausti didžiules anglies subsidijas tiek Europoje, tiek Ispanijoje. Tai pavyktų, jei būtų rimtai apsvarstytos Ispanijos priemonės, kuriomis siekiama sumažinti didžiulį energijos suvartojimą, ir jei infrastruktūros investicijos būtų nukreiptos į geležinkelius ir kitokias viešojo transporto formas, o ne į kelių transportą.
Su džiaugsmu noriu kuo nuoširdžiausiai jus pasveikinti, kad Ispanijoj pavyko atsisakyti branduolinės energijos. Šis laipsniškas atsisakymas yra labai svarbus, todėl kreipiuosi į kitus Europos valstybių vadovus ir prašau atkreipti į tai dėmesį, nes branduolinenergija yra labai brangi, labai pavojinga ir labai lėtai kuriama, be to ji nesiūlo atsakymo, kaip kovoti su klimato kaita.
Willy Meyer Pleite
(ES) Būkite pasveikinti, Ministre Pirmininke. Jūs žinote, kad esu vienas iš tos mažumos, kurie norėtų, kad Ispanijoje ir visose kitose valstybėse narėse būtų organizuoti referendumai dėl Lisabonos sutarties.
Aš atidžiai jūsų klausiau, todėl manau, kad dar turite laiko tuo užsiimti. Dar liko laiko suorganizuoti Europoje referendumus, visose valstybėse narėse tą pačią dieną, ir atsižvelgti į vieną fundamentalų mūsų istorijos elementą - žmones. Mūsų pozicija nėra vien paradinė; ji labai demokratiška, nes negalima kurti Europos projekto ar baigti jo kurti be tiesioginio žmonių dalyvavimo.
Manau, pademonstravote per daug optimizmo, teikdamas, kad mes baigėme kurti socialią Europą. Šiuose Rūmuose mums dažnai tenka bendrai priimti įstatymus, atsižvelgiant į tiesioginius priekaištus dėl Europos socialinės būklės, būtent, dėl darbo garantijų. Šiuo metu vyksta debatai dėl lankstumo ir užimtumo garantijų. Todėl manau, kad dar reikės diskutuoti dėl šios socialinės būklės konsolidavimo.
Baigdamas noriu išreikšti pageidavimą, Ministre Primininke. Artėja ES ir Afrikos susitikimas. Nepamirškite okupuotų vakarų Sacharos teritorijų. Ispanija ir Europos Sąjunga iš esmės atsakingos už šią sritį. JTO Saugumo Taryba pareikalavo apsisprendimo teisės ir nuo mūsų Europos Sąjungoje priklauso, ar šis reikalavimas bus patenkintas ir, jei galima, realizuotas ES ir Afrikos valstybių viršūnių susitikimo metu.
Irena Belohorská
(SK) Ministre Pirmininke, jūs parodėte savo pagarbą Parlamentui, ir aš noriu išreikšti savo pagarbą jums ir Ispanijai. Su Europos ateitimi siejami didžiuliai uždaviniai, kurių teks imtis Europos Parlamentui. Kalbant apie įstatymų priėmimą, reikia pasakyti, kad 68 srityse taikoma bendro sprendimų priėmimo sistema. Tai tokios sritys kaip energetika, klimato kaita, struktūriniai fondai, bendradarbiavimas priimant baudžiamuosius įstatymus ir t. t. Europos Parlamentas dalyvauja bendro sprendimų priėmimo procese, priimant 95 % Europos įstatymų. Todėl ateityje Parlamentas svarstys dvigubai daugiau įstatymų, nei šiandien. Be to, Europos Parlamentas dalyvaus Europos Komisijos Pirmininko, kuris turės atsiskaityti Europos Parlamentui už visas Europos Taryboje vykstančias diskusijas, rinkimuose.
Todėl 2009 metais Europos Parlamentas bus daugiausiai galių turintis parlamentas nuo pirmosios sesijos 1968 m. Jis bus lygiateisis kitų Europos institucijų partneris. Todėl mes būsime įpareigoti padidinti dalyvavimą rinkimuose į šį stiprų organą 2009 m. Dalyvavimas praeituose rinkimuose į Europos parlamentą buvo pats negausiausias. Dalyvavo tik 47 % elektorato, o Slovakijoje, kurią aš čia atstovauju, šis koeficientas buvo 11 %. Mūsų laukia daug darbo.
Manfred Weber
(DE) Pone Pirmininke, Ministre Pirmininke, kolegos, ponios ir ponai, aš, aišku, noriu pasveikinti poną Schulz. Jam pavyko įtikinti, kad jis sulauks savo draugų iš socialistų frakcijos pritarimo dėl savo buko - ar iš tiesų kvailo - polemizavimo, nukreipto į PPE-DE grupę. Netrukus po to, kai jis baigkalbėti, socialistų pusėje buvo tiek pat tuščių vietų, kiek jų dabar yra čia. Kad ir kaip norėtųsi teigti, jog socialistai vien paklūsta didiesiems savo lyderiams, bet nesidomi debatais, aš susilaikysiu, nes mes turime žvelgti vienas į kitą su pagarba. Manau, ponas Schulz tikrai atsiprašys.
Leiskite šiek tiek paįvairinti debatus tokiu klausimu: kokias pamokas iš tiesų išėjome šiandien? Na, mes išsiaiškinome, kad Ispanija yra Europos tauta. Manau, esu teisus sakydamas, kad ji buvo ta pati tauta, kai į mus kreipėsi Ministras Pirmininkas Aznar. Tačiau mes išklausėme ir su vidaus politika susijusios kalbos, nes artėja rinkimai.
Nemanau, kad Europos Parlamentas turi su tuo sutikti. Angela Merkel ir prezidentas Sarkozy taip pat buvo čia, bet jie negvildeno vidaus politikos darbotvarkės; jie kalbėjo apie Europą. Ši debatai prasmingi tik tada, jei į problemas žiūrėsime iš esmės. Tuo požiūriu mano kolega ponas Dupont yra, be abejo, visiškai teisus. Tai, kad Ispanijoje buvo legalizuota 700 000 imigrantų, prezidentas Sarkozy nedviprasmiškai pasmerkpraeitą savaitę Europos Parlamente. Būtų įdomu išgirsti, kodėl dėl to akivaizdžiai kyla šiokių tokių diskusijų Europos Taryboje. Būtų įdomu išgirsti, kaip mes iš tiesų sprendžiame imigracijos problemą. Žinome, kad imigracijos mastai yra dideli, taip pat žinome, kad yra aiškios Europos direktyvos, kuriose nustatytos taisyklės ir procedūros dėl nelegalių migrantų grąžinimo. Šis direktyvos yra užblokuotos Europos Taryboje ir toliau neplėtojamos.
Aš neįsivaizduoju, kaip galima paaiškinti mūsų piliečiams, kodėl šiuose Rūmuose kalbame apie didžiąsias ir tauriąsias Europos vertybes, tuo tarpu, kai kasdienio Europos Tarybos, kurios narys taip pat esate, Ministre Pirmininke, darbo progreso, deja, nematyti.
Noriu pasakyti štai ką: Europos kalbos yra svarbios, taip pat svarbu kalbėti apie pamatines Europos vertybes, bet pirmenybę reikia teikti Europos veiksmams.
Bernard Poignant
(FR) Ministre Pirmininke, kalbant apie Europos ateitį, niekada negalima pamiršti istorijos - ji visada čia pat. Daug kas mūsų piliečiams buvo akivaizdu, kol stovėjo Berlyno siena. Žinojome, kur kyla grėsmė, nes ji turėjo vietą ir vaizdą. Mes buvome laisvės avangardas, netgi antrieji po Franco, ir vis dėlto nebuvo būtina kalbėti apie sienas, nes jos buvo paženklintos geležine uždanga. Ji padalijo Europą ir tuo buvo viskas pasakyta.
Manau, kad šiandien Europos ateitis yra susijusi su jos geografija. Tereikia apsidairyti aplinkui. Esame visiškai šalia pasaulio karo lauko, nuo Gazos iki Kabulo. Ten reikalinga europietiška santarvės dvasia. Taip pat esame netoli badavimo zonos, pasaulinės pandemijos tėvynės, Afrikos, kurią taip pat minėjote. Kažkiek jėgų turime skirti ir tam, nes galime kontroliuoti migracijos srautus.
Be to, esame gana netoli to regiono, kuriame per pastaruosius metus teko stebėti religinio fanatizmo apraiškų. Nekalbu apie visus, žinoma. Turime skatinti kultūrų dialogą, o ne sukelti kultūrinį šoką. Esame netoli dujų ir naftos rezervų. Mums jų reikia. Vadinsi, dalis mūsų perspektyvų priklauso nuo saugaus tiekimo ir energijos nepriklausomybės.
Štai keletas paaiškinimų, kuriuos galime pateikti piliečiams, kurie šiuo metu yra šiek tiek suglumę. Moderni Europa yra žemyno tautų centre. Nebėra imperijų. Turėjote ir jūs, ir mes. Tam tikrų jos bruožų šen bei ten išliko. Nebėra blokų. Europai reikalinga nauja kryptis. To nepasieksime paprasčiausiai gausindami direktyvų skaičių. Būtina apibrėžti kai kurias plačias perspektyvas, jei norime iš naujo sukurti arba mėginti iš naujo kurti Europos svajonę. Tokia iš dalies yra mano Europos ateities vizija.
Baigdamas noriu paprašyti atleidimo, Ministre Pirmininke, nes kitais metais bus minima dviejų šimtų metų Napoleono I Ispanijos kampanijos sukaktis. Kadangi esate mano pažįstamas ir kitais metais Prancūzija bus pirmininkaujančioji valstybnarė, prašau, būkite atlaidus mums.
Andrew Duff
Pone Pirmininke, norėčiau padėkoti Ministrui pirmininkui už jo gaivinančią kalbą apie politinę sąjungą. Būčiau dėkingas, jeigu jis atrastų laiko atvykti į Londoną tai pakartoti Gordonui Brownui, jo kolegai socialistų demokratų Ministrui pirmininkui, įskaitant ištraukas dėl bendrosios rinkos socialinės dimensijos svarbos ir su pasauliniais iššūkiais susiduriančios Sąjungos solidarumo ir sanglaudos svarbos.
Po dviejų savaičių Ministras pirmininkas bus gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime, aptardamas su Prezidendu Nicolasu Sarkozy pasiūlymą sukurti comité des sages. Būčiau dėkingas, jeigu jis galėtų pasakyti Prezidentui Nicolasui Sarcozy, kad mes neturėtume liūdėti dėl Sutarties ratifikavimo perspektyvos vėl pradėdami ginčus dėl procedūrų ir įgaliojimų pusiausvyros. Prašau, ar taip pat jis galėtų jam pasakyti, kad stengtis nustatyti geografines Europos sienas nėra opus klausimas. Plėtros procesas yra tvirtai įdiegtas. Europa galutinai susiformuos, kai Europos valstybės, dabar neįeinančios į Sąjungą, nebepageidaus prisijungti prie jos.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Pone Pirmininke, geografiškai Europa yra aiškiai apibrėžta, nes nustatytos jos sienos. Tačiau politiniame kontekste Europos terminas tapo išsiplėtusios Europos Sąjungos sinonimu. Viena vertus, ne visos Europos valstybės priklauso šiai organizacijai, o kita vertus, dauguma Europos Parlamento narių pasisako už ne Europos valstybių, tokių kaip Turkija, priėmimą.
Diskutuojant apie Europos ateitį, svarbu apsvarstyti jos šaknis ir pamatines vertybes. Egzistuoja tūkstančiai dokumentų, kuriuose nurodomos Europos vertybės. Tačiau jos nėra aiškiai apibrėžtos, netgi, pavyzdžiui, pagrindinių teisių chartijoje, apie kurią šiandien diskutavome. Kai viskas pasakyta ir padaryta, reikia prisiminti, kad Europos šaknys glūdi krikščionybėje, todėl tos pamatinės vertybės jau seniai nustatytos. Dabartiniai mėginimai apibrėžti tai, kas akivaizdu, sukels disproporciją. Jos taip pat susiję su sugebėjimu spręsti tikrąsias senojo žemyno problemas, tokias kaip nerimą keliantis Europos gyventojų senėjimas, migracija, agresyvi konkurencija su Azijos valstybėmis, terorizmas, epidemijos, naujos ligos ir energetinapsauga.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Ministre Pirmininke, mes privalome pripažinti, kad po nerimą keliančio netikrumo laikotarpio jūs buvote vienas iš tų, kurie aktyviausiai sieksprendEuropos transatlantinius santykius, ir dėl to turiu jus pasveikinti.
Tačiau tiems, kurie laiko save atsidavusiais europiečiais, liūdna stebėti, kad transatlantiniai santykiai vis dar apkrauti balastu, kuris anksčiau tuos santykius nuskandino. Kalbu apie per didelį merkantilizmą ir tarpvyriausybinius santykius. Taip pat pastebėjome, kad nors laivas ir plaukia, kryptis arba kursas nustatytas pagal ponios Merkel ir pono Sarkozy kompasus, todėl valčių sąrašą sudaro dešiniųjų konservatorių atstovai.
Klausimas toks: kiek jums leidžiama manevruoti, Ministre Pirmininke, kad pavyktų pasiekti reikiamą laivą ir plaukti reikiama kryptimi? Kaip ketinate įtikinti tuos, kurie būdami europiečiais nedrįsta lipti į Europos laivą, nes nelaiko jo saugiu arba todėl, kad nežino, kur jis plaukia, arba todėl, kad jie nemato nei socialinės Europos, nei ekologiškai nuoseklios Europos, nei tarptautinę atsakomybę jaučiančios Europos, nei skaidrios, demokratinės ir populiarios Europos, apie kokią dažnai kalbame? Ar manote, kad galite vadovauti šuoliui iš rinkos Europos į politinę Europą? Kaip?
Be to, kadangi taip gausiai sveikinote šiuos Rūmus, sakykite, ar manote, kad jau atėjo laikas šiam Parlamentui tapti pagrindiniu Europos įstatymų leidėju?
Beje, jei jau apie tai kalbame, be to, esame gavę naujos informacijos apie tai, kad bus naudojamos Ispanijos bazės perkeliant kalinius į Gvantanamą, sakykite, ar vyriausybketina per JTO Saugumo Tarybą peržiūrėti santykius su JAV?
Kalbu apie tai, Ministre Pirmininke, nes visa tai susiję su Europa, o ypač su Europos patikimumu.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
(DE) Pone Pirmininke, Ministre Pirmininke, rytoj Parlamentas spręs, ar pagrindinių teisių chartija turi būti teisiškai privaloma. Man, kaip buvusiai Konvencijos, kuriai teko sukurti pagrindinių teisių chartijos projektą, narei tai bus labai svarbus balsavimas ne vien todėl, kad man teko garbdirbtis kuriant tai, kas laikoma moderniausiu Europos pagrindinių teisių dokumentu, ir ne vien todėl, kad aš, kaip ir dauguma kitų, septynerius metus kovojau, kad jis taptų teisiškai privalomas.
Pagrindinių teisių chartija pagrįsta pilietinių, politinių ir socialinių teisių neatsiejamumu. Man, kaip kairiojo šių Rūmų sparno narei, atvykusiai iš Berlyno ir gyvenusiai GDR iki taikios 1989-ųjų metų revoliucijos, tai yra visų svarbiausia. "Taip" chartijai man atrodo logiškas, nes tai būtų mūsų pačių istorijos kritinio vertinimo pasekmė. Vertinimas buvo būtinas ir didžiausias dėmesys buvo kreipiamas į masinį pagrindinių teisių ir žmogaus laisvių pažeidimą tuo metu, kai "faktiškai buvo sukurtas socializmas".
Jūsų valstybė, Ministre Pirmininke, vaidina svarbų vaidmenį ES. Pasakydami "taip" balsavimo, organizuoto referendumo dėl konstitucinės sutarties, metu, Ispanijos piliečiai daug prisidėjo, kad chartija nebūtų padėta ant lentynos. Galite ir turite to siekti. Kiekvienas su Europa sieja didelius lūkesčius. Visi tikisi, kad Europoje bus atkreiptas dėmesys į kasdienius poreikius ir rūpesčius. Visi nori, kad Europos darbai būtų apčiuopiami, kad tai nebūtų vien zvimbianti melodija, kaip sakJean-Claude Juncker, nes taip pavyks sukurti darbuotojų interesus ginančią Europą - Europą, kurios pagrindas - solidarumas. Todėl Europos Sąjungoje reikia suorganizuoti energingą kampaniją prieš socialinių teisių ir atlyginimų mažinimą. Minimalūs atlyginimai kiekvienam turi garantuoti žmogui patikimą gyvenimą - štai ko mums reikia. Socialinis klausimas iš tiesų esminis, kai kalbama apie Europos ateitį!
Roger Helmer
Pone pirmininke, Ministre Ppirmininke, Lisabonos sutartis arba greičiau pervadyta Konstitucija, yra jūsų Europos ateities reginys. Konstituciją ryžtingai atmetPrancūzijos ir Nyderlandų balsuotojai 2005 m. ir ją dabar siekiame įgyvendinti nepritariant žmonėms.
Visose 27 valstybėse narėse nuomonių apklausa rodo, kad dauguma piliečių nori referendumo dėl Sutarties. JK 80 proc. pageidauja referendumo ir du trečdaliai balsuotų prieš, o mūsų vyriausybvis dar nesuteikia mums balsavimo teisės, kurią oficialiai pažadėjo savo rinkimų manifeste.
Ministre Pirmininke, kalbat apie demokratijos Europą, bet visuomenės nuomontraiško Europą. Panieka, kurią mes rodome visuomenės nuomonei, daro parodiją mūsų tvirtinimui "Vertybių Sąjunga". Mano rinkėjai nuolatos sako man, kad 1975 m. jie balsavo už laisvos prekybos zoną, o ne už politinę sąjungą. Atėjo laikas išmontuoti viršnacionalines ES struktūras ir grįžti prie paprastos prekybos grupės, kuri Britanijos piliečiams buvo pažadėta 1972 m.
Marianne Thyssen
(NL) Pone Pirmininke, tai, kad šiandienos posėdyje galime pasveikinti Ispanijos Ministrą Pirmininką, gali sukurti klaidingą įspūdį, jog vis dar prisimename su konstitucija siejamą laikotarpį, nes ministrai pirmininkai nemažai diskutavo tuo klausimu. Tačiau laimei, tas laikotarpis jau praeityje, o dabar diskutuojame apie gerą reformų sutartį. Žinoma, aš sveikinu jus, Ministre Pirmininke, nes dabar verta kalbėti apie Europos ateitį. Dabar tam tinkamiausias laikas, nes sutartis ženklins ne pabaigą, bet naują pradžią.
Ji pati nėra pabaiga; tai priemonė, kurią turime efektyviai naudoti, ir kuri siūlo perspektyvų, siejamų su geresniu administravimu, didesne demokratija, tokių vertybių, kaip laisvė, saugumas, klestėjimas realizavimu, be to, ji yra tolesnsocialinės rinkos ekonomikos atvirame ir globalizuotame pasaulyje išraiška. Galite tikėti manimi, Ministre Pirmininke, ponios ir ponai, kad tokiems pat tikslams pritaria dauguma Belgijos piliečių, trokštančių valstybės reformos. Nors tai visiškas atsitiktinumas, siekiama realizuoti tokius tikslus, kurie priimtini daugumai žmonių.
Adrian Severin
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti Ministrą Pirmininką už tai, kad yra vienas iš nedaugelio ministrų pirmininkų, kalbančių čia Briuselyje ta pačia kalba, kaip ir jų atitinkamose sostinėse. Taip pat norėčiau pasveikinti jį, kad yra vienas iš nedaugelio ministrų pirmininkų, neslepiančių, kas Europa yra ir turėtų būti savo žmonėms. Kadangi jo žmonės palaiko jį, taigi ir buvo tas didingas "taip" Europos Konstitucijai.
Taip pat norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir pasveikinti Ministrą Pirmininką už tai, kad šiame Parlamente Ispanija atgavo teisingą atstovavimo Rūmuose lygį, įsigaliosiančio 2009 m.
Manau, kad Ispanijos pranešimas mums aiškus, ir mes pritariame šiam pranešimui: Europa bus arba ne socialinė; Europa bus arba ne pasaulinveikėja; Europa sugebės sujungti solidarumą su subsidiarumu arba jai nepavyks; Europa sugebės pasiūlyti tvaraus augimo modelį arba jis išnyks; Europa sugebės pasiūlyti sprendimą socialinės įtraukties, lyčių lygybės ir populiaraus teisių suteikimo naudai arba jai nepavyks; Europa sugebės susieti daugiakultūriškumą su pilietine sanglauda, laisvą konkurenciją su kilnumu, veiksmingumą su teisingumu ir lankstumą su saugumu arba tai taps beprasmiška.
Taip pat pritariu Ministro Pirmininko nuomonei, kad saugumas yra neatskiriamas ir jis turi būti visiems individualus, socialinis, nacionalinis ir tarptautinis. Taip pat pritariu jo nuomonei dėl imigracijos. Taip, teisingas su imigracijos iššūkiais susijęs atsakymas yra integracija, o ne atskirtis; integracija, o ne atstumtis. Teisingas atsakymas turi krypti link susidorojimo su priežastimis, o ne su simptomais.
Labai gerai suprantu, kodėl Ministrui Pirmininkui nereikia referendumo dėl naujos Sutarties. Jis jau turi "didžiausią įgaliojimą" ir dėl to gali priimti mažiausią Sutartį. Turime greitai ratifikuoti šią Sutartį ir po to iš naujo pradėti judėti link labiau integruotos Europos.
(Plojimai)
Bogdan Pęk
(PL) Pone Pirmininke, klausantis debatų man susidarįspūdis, kad viskas yra puiku ir bus dar puikiau, nors jau ir taip yra gerai, kad vargu ar geriau begali būti. Tačiau egzistuoja daugybproblemų, apie kurias didieji Europos Sąjungos lyderiai kalba kaip vienas, tačiau, atrodo, klysta.
Mes susiduriame su nauja kvazireligija, taip vadinamuoju šiltnamio efektu. Apie šiltnamio efektą kalbama taip, tarsi būtų siekiama kuo įmanoma labiau sumažinti išmetamus taršalus. Todėl Europos valstybės verčiamos konkuruoti su tokiomis valstybėmis, kuriose nėra tokių griežtų planų apriboti išmetamus taršalus. Šiuo metu visi rimti mokslininkai mano, kad šiltnamio efektas yra natūralus fenomenas, kuriam būdingas cikliškumas, ir kad visos žmonijos pastangomis pasiektas skirtumas sudarytų ne daugiau nei kelis procentus.
Ponios ir ponai, noriu atkalbėti jus galvoti apie troškimus. Vietoj to, sudarykite racionalią energetikos politiką, nes nafta dabar kainuoja 100 JAV dolerių ir kai kurie žmonės mano, kad ji dar brangs. Akivaizdūs klausimai yra šie: kodėl taip yra ir kam palanki tokia situacija?
Gerardo Galeote
(ES) Ministre Pirmininke, noriu pakartoti sveikinimus, kuriuos jau išreiškmano grupės nariai, ir elgtis, kaip reikalauja pagarbos kitam jausmas ir parlamentinis etiketas, kurio, manau, PSE grupnepaisė.
Ministre Pirmininke, mes Ispanijos nariai taip pat esame pamaloninti, nes šiandien atvykote čia, prieš pranešdamas Ispanijos Parlamentui apie Lisabonos Tarybos rezultatus, ką be jokios abejonės ketinate padaryti, prieš paleidžiant Ispanijos Parlamentą, nes turite sutikti, kad Ispanijos piliečiai verti gauti paaiškinimus, atsižvelgiant į tai, kad, kaip sakėte, jie buvo pirmieji, dalyvavę referendume dėl konstitucijos, kurios vis dar nėra.
Ministre Pirmininke, europietiškas jūsų kalbos pobūdis visiškai priimtinas didžiajai šių Rūmų daugumai. Todėl manau, kad dabar, žvelgdamas į Ispaniją iš Europos perspektyvos, kaip sakėte, pasidalysite su mumis nerimu dėl to, kad Ispanijai prasčiausiai iš visų Europos valstybių sekėsi perkelti Bendrijos direktyvas į nacionalinius įstatymus, be to mūsų valstybėje užfiksuota daugiausiai ES įstatymų pažeidimų. Turiu pasakyti, kad jūsų šiandienos teiginiai dėl aplinkos, už kuriuos būtų galima pagirti, neatitinka žiaurios realybės, nes kaip tik šiandien teko išgirsti Europos Komisijos pranešimą, kuriame nurodoma, kad mūsų valstyblabiau atsilieka siekdama tikslų, kurie nurodyti Kioto protokole.
Ministre Pirmininke, negaliu palinkėti jums sėkmės kitą kovą vyksiančiuose rinkimuose. Teisybė, kad jūsų kalba labiausiai priminrinkimų kalbą, o ne ką nors kito, bet aš noriu, kad jūs (ir tai yra dalyko esmė) dėtumėte visas pastangas, kad būtų iš naujo nustatyti santykiai taro Ispanijos politinių jėgų ir Europos institucijų, kurių šiuo metu nėra, Ministre Pirmininke, bet ne dėl iniciatyvų, kurių ėmėsi ši...
(Pirmininkas pertraukia kalbėtoją)
José Luis Rodríguez Zapatero
Ispanijos vyriausybės vadovas. - (ES) Pone Pirmininke, labai trumpai pakomentuosiu du klausimus, kurie buvo dažniausiai keliami. Tai imigracijos politika ir migrantų situacijos Ispanijoje reguliavimas.
Aš pritariu bendros imigracijos politikos Europos Sąjungoje, apimančios sienų kontrolę, integraciją ir bendrųjų nuostatų statutą idėjai. Mes dar toli nuo to, tačiau du narius, kurie iškėlšį klausimą, galiu patikinti dėl vieno dalyko. Kai tapau Ministru Pirmininku, išsiaiškinau, kad mano šalyje dirba 700000 nelegalių migrantų, kad jie išnaudojami, nemoka jokių mokesčių ar socialinių garantijų indėlių, kurie dirbo neoficialioje ar neteisėtoje ekonomikoje.
Mūsų europinės vertybės yra susijusios su teisėmis, teisiškumu, viešumu ir teisine valstybe. Todėl aš visada stengsiuosi užtikrinti, kad mano valstybėje nvienas nedirbtų nelegaliai, nvienas nebūtų išnaudojamas, iš nvieno nebūtų atimtos jo teisės ir nvienas neprisidėtų prie naštos, kurią užkrovdemokratinvalstybė, sunkinimo. Niekada.
(Plojimai)
Nežinau, keik iš tų 700 000 atvyko per Prancūziją. To aš nežinau. Bet žinau, kad Prancūzija ir Ispanija po ilgų diskusijų (nes nuomonės skyrėsi) dabar puoselėja bendrus įsitikinimus ir bendrą politinį požiūrį. Tą patį galima pasakyti ir apie Vokietijos vyriausybę. Kiekvienos šalies patirtis ir aplinkybės buvo labai skirtingos, nes nebuvo bendros imigracijos politikos. Kai nėra bendros imigracijos politikos, mes dėl savo problemų esame linkę kaltinti Prancūziją, panašiai dėl Prancūzijos problemų kaltinama Ispanija, dėl Vokietijos - Italija, dėl Italijos - Vokietija. Taip nepavyksta pasiekti jokių tikslų, be t, tai žalinga Europos kūrimui.
Kai sukursime bendrai naudojamų išorinių sienų, kurias visi kartu kontroliuos, politiką, taip pat integracijos ir bendro statuso politiką, mums nekils noras kritikuoti valstybės, kuri spręsdama 700000 nelegaliai dirbančių žmonių problemą, siekia, kad jų darbas būtų legalus.
Kalbėdamas apie klimato kaitą, aš nebenoriu vėl to griežtai akcentuoti, bet taip pat nenoriu atsigręžti į konkrečią vyriausybė, nes mano valstybę valdįvairių spalvų vyriausybės... Be jokios abejonės Ispanija patyrdidžiulį ekonominį augimą. Vienintelis faktas, kurį žinau, yra tai, kad mano vadovaujama vyriausybyra vienintelė, kuriai pavyko sustabdyti šiltnamio efekto dujų išmetimą - tai atlikome 2006 m. - taip pat vienintelė, kuri sumažino išmetimą ir 4% pakėlekonomikos lygį. Be to, 2006-ieji buvo pirmieji metai, kai Ispanijoje buvo sumažintas suvartojamos elektros kiekis. Mes elgiamės nepaprastai ryžtingai, taip pat ryžtingai elgiamės ir kitose politinių sprendimų srityse - nedvejodami išleidžiame toliaregiškus įstatymus dėl teisių, taip pat priimame ryžtingus sprendimus, susijusius su užsienio politika, jei nepritariame konkretiems veiksmams. Tarptautinėje arenoje mes išliksime tvirti ir ryžtingi, kai teks apsispręsti dėl to, ką pavadinau didžiuliu iššūkiu arba didžiule galimybe. Galiu užtikrinti, kad Ispanija nėra blogiausia valstybė, ir taip nebus ateinančiais metais, nes mes ketiname dėti dideles pastangas, kad pavyktų gerokai sumažinti šiltnamio efekto dujų išmetimą, investuosime į alternatyvios atsinaujinančios energijos formas ir remsime efektyvaus energijos naudojimo ir taupymo politiką.
Baigdamas noriu dar kartą padėkoti Europos Parlamentui. Jutau čia dvasią, kuri buvo labai europietiška, todėl, kai išvyksiu iš šių bendrų Rūmu, jausiuosi dar didesnis europietis. Būčiau labai norėjęs apsilankyti čia anksčiau.
(Plojimai)
Pirmininkas
Debatai baigti.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Katalin Lévai  
raštu. - (HU) Pone Primininke, ekonominplėtra ir darbo vietų kūrimas yra prioritetiniai šiandienos Europos poreikiai. Kuriant darbo vietas ekonominės plėtros sąlygomis, būtinas didesnis progresas, todėl planuoti reikia ilgesniam nei 1-2 metų laikotarpiui, be to, būtina lanksčiau naudoti solidarumo fondus.
Turime prisiimti su klimato kaita susijusį iššūkį, turime parengti saugų, nuoseklų energijos tiekimo planą. Aplinkos apsauga ir aplinkai žalos nedarančių technologijų naudojimas šiuo metu yra globalios temos, kurios daro poveikį visai visuomenei.
Vadovaujantis Lisabonos strategija ir įvedant tam tikras pataisas, Sąjungą reikia paversti klestėjimo, solidarumo, saugumo ir laisvės regionu, kur siekiama bendradarbiauti su naujais partneriais visame pasaulyje, bet ypač su artimiausiais kaimynais - Azija ir Afrika.
Europai turi tekti pagrindinis vaidmuo globalizacijos procese! Todėl svarbu kurti žinių visuomenę, svarbu siekti, kad per švietimo ir mokymo sistemas piliečiai gautų lanksčių, perduodamų žinių, kurias galėtų panaudoti kasdieniame gyvenime. Visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra darbo mobilumo pagrindas. Kalbant apie užimtumą, reikia pasakyti, kad būtina siekti lygių galimybių, kovoti su socialiniu atmetimu, paremti atsiliekančius, atsidūrusius nedėkingose situacijose ir laikomus esančiais už visuomenės ribų. Ypač daug dėmesio reikia skirti mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms, kurios gali būti klestinčios visuomenės simboliais ir ženklinti, kad pasiekta tinkamas užimtumo lygis.
Energijos gamyba turi būti grindžiama tvirtu pamatu, būtina mažinti suvartojimą, o atliekos turi būti mažinamos pasitelkus energijos taupymo technologijas. Būtina kuo intensyviau eksploatuoti alternatyvius energijos šaltinius ir mažinti iškastinio kuro naudojimą.
