ES ir Japonijos prekybos santykiai (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodinių klausimų Komisijai dėl ES ir Japonijos prekybos santykių, kuriuos pateikD. Caspary ir J. L. Wałęsa PPE frakcijos vardu, S. Kamall, R. Sturdy ir J. Zahradil ECR frakcijos vardu, N. Rinaldi, M. Kazak ir M. De Sarnez ALDE frakcijos vardu ir E. Menéndez del Valle, D. Martin ir V. Moreira S&D frakcijos vardu (O-000088/2011/rév.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Ponia pirmininke, pastaraisiais mėnesiais Japonija pradėjo rodyti didesnį susidomėjimą galimybėmis sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Europos Sąjunga. Europos Parlamento požiūriu, svarbiausias klausimas turėtų būti netarifinės kliūtys - ši problema dažnai pažymėta Prekybos politikos komiteto posėdžiuose. Problemų kelia ne tarifai, bet įvairios ribojančios taisyklės ir kliūtys, su kuriomis susiduria ES įmonės siekdamos patekti į Japonijos rinką. Pritariu glaudesniam Europos Sąjungos ir Japonijos bendradarbiavimui, bet manau, kad prioritetas turėtų būti teikiamas siekiant pašalinti šias netarifines kliūtis, kurios riboja ES prekių galimybes patekti į Japonijos rinką.
Todėl kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose priimta 30 dalis, kurioje nurodoma, kokios pozicijos turėtų laikytis ES per ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą pradėdama derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo. Teisinga šių derybų pradžią susieti su Japonijos pasiryžimu iš naujo apsvarstyti, inter alia, netarifinių kliūčių ir viešųjų pirkimų apribojimų klausimus. Svarbu į tai atsižvelgti, ypač atsižvelgiant į tai, kad Japonija siekia neparasti konkurencingumo ES rinkoje po to, kai įsigalios ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimas.
Syed Kamall
autorius. - Ponia pirmininke, manau - tikiuosi - kad daugelis EP narių sutiktų, kad mūsų prioritetas yra daugiašalės derybos ir geri PPO Dohos vystymosi derybų raundo rezultatai. Bet atsižvelgiant į problemas, kurios čia buvo įvardytos, manau, kad reikia paremti Komisiją, siekiančią pradėti derybas dėl kelių dvišalių susitarimų.
Dėl šios priežasties manau, kad turėtume neatidėlioti ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo. Sutinku, esama susirūpinimo dėl gaivalinių nelaimių, ištikusių Japoniją, bet kalbėjau su daugeliu Japonijos kolegų, draugų ir kitų žmonių, kurie mano, kad imantis apgalvotų veiksmų ES ir Japonijos susitarimas būtų ženklas, kad Japonija atsigauna ir grįžta į įprastas vėžes.
Vertinant skaičiais, 2009 m. Japonijos ir ES BVP bendrai sudardaugiau kaip ketvirtadalį pasaulio BVP ir daugiau kaip 20 proc. pasaulio prekybos, o bendros užsienio tiesioginės investicijos siekapie 200 mlrd. EUR. Atsižvelgdamas į tai, kad ES šalys ir Japonija susiduria su tokiomis pačiomis problemomis, manau, kad svarbu išnagrinėti kai kurias problemas ir išspręsti jas patvirtinant prekybos susitarimus.
Nors muitai maži, manau, akivaizdu, kad ES ir Japonijos dvišalės prekybos apimtys yra mažesnės už daugelį kitų ES prekybos partnerysčių su kitais pagrindiniais prekybos partneriais. Mano nuomone, tai daugiausia susiję su netarifinėmis kliūtimis. Apskaičiuota, kad kai kurių šių netarifinių kliūčių išlaidos didesnės nei esamas muitų lygis ir kad daugiausia naudos būtų pasiekta panaikinus šias kliūtis. ES šalių įmonėms būtų naudinga, jei mes panaikintume viešųjų pirkimų kliūtis, medicinos įrangos rinkų apribojimus - šioje rinkoje nėra pakankamai pripažįstami tarptautiniai standartai, kliūtis paslaugų sektoriuje, įskaitant finansines paslaugas ir pašto paslaugas, ir užtikrintume MVĮ patekimą į rinką. Japonija gautų naudos automobilių ir IRT sektoriuose. Bet nepamirškime, kad panaikinus arba sumažinus kliūtis IRT produktams iš Japonijos naudos turės ir ES.
Manau, kad bendrai abi pusės jaučia, kad ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimas turi potencialą būti tikrai naudingas abiem šalims.
Metin Kazak
autorius. - Ponia pirmininke, parėmiau šią iniciatyvą pateikti žodinį klausimą ir rezoliuciją prieš 20-ajį Japonijos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimą, nes manau, kad Europos Parlamentas, kurio bus paprašyta pritarti bet kokiam galimam laisvosios prekybos susitarimui su Japonija, turėtų išreikšti savo nuomonę kuo ankstesniame etape.
Manau, kad šia galimybe Parlamentas turėtų pasinaudoti siekdamas tvirtai paremti laisvosios prekybos susitarimą su Japonija dėl kelių priežasčių.
Europos Sąjunga ir Japonija yra pramonės milžinės, puoselėjančios demokratines vertybes ir sukuriančios 38,5 proc. pasaulio bendrojo vidaus produkto. Sprendžiame tuos pačius uždavinius: Kinijos kilimas, pasaulio finansų krizė, mažėjantys demografiniai rodikliai, būtinybnaudotis naujomis žaliavomis ir energijos ištekliais ir siekti kainų stabilumo.
Todėl manau, kad tolesnis santykių su Japonija, šeštąja pagal dydį prekybos partnere, plėtojimas turi didelį potencialą. Ekonominnauda aiški. Kopenhagos ekonomikos ataskaitoje daroma išvada, kad dvišalis muitų panaikinimas ir netarifinių kliūčių sumažinimas būtų naudingas ir įmonėms, ir vartotojams, be to, padidintų ekonominę gerovę 33 mlrd. EUR ES ir 18 mlrd. EUR Japonijoje.
Galimybę pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo parėmTaryba su sąlyga, kad Japonija bus pasiruošusi panaikinti netarifines kliūtis, ribojančias patekimą į rinką, ir viešųjų pirkimų apribojimus. Norėčiau pakartoti, kad netarifinės kliūtys ir viešieji pirkimai yra svarbios sritys Europos įmonėms, kuriose Japonija turi padaryti didelių nuolaidų.
Žinoma, Europos Parlamentas reikalauja, kad Komisija vadovautųsi skaidrumo principu per visas derybas ir mums laiku pateiktų sektorių poveikio vertinimus. Be to, mes paremsime dvišales apsaugos sąlygas, kaip buvo padaryta Pietų Korėjos laisvosios prekybos susitarimo atveju, kad būtų išvengta didelės žalos pažeidžiamiems sektoriams, pvz., automobilių, elektronikos, aviacijos ir įrengimų sektoriams.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad esu įsitikinęs, kad Parlamentui atėjo laikas paremti būsimą ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimą, sukuriant aukšto lygio grupę, ypač atsižvelgiant į 2011 m. gegužės mėn, įvykusią nelaimę.
David Martin
autorius. - Ponia pirmininke, ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimas tikrai gali padėti sukurti daug darbo vietų Europoje, be to, jis gali būti naudingas Europos įmonėms. Taip yra todėl, kad dabar ES įsiskverbimas į Japonijos rinką yra labai nedidelis, palyginti su ES eksportu į kitas šalis.
Remiantis EBPO, mūsų įsiskverbimas į Japonijos rinką yra vienas mažiausių, o to priežastis jau įvardijo mano kolegos. Problema nėra susijusi su didelėmis muitų kliūtimis - jos yra ganėtinai žemos - ji sietina su netarifinėmis kliūtimis, įskaitant reguliavimo kliūtis, abipusio pripažinimo problema, mažomis galimybėmis sudaryti viešuosius kontraktus ir kt.
Komisijai ir Europos Parlamentui yra svarbiausia apsispręsti, ar reikalauti, kad Japonija toliau siektų pažangos mažindama šias netarifines kliūtis prieš pradedant derybas, ar pradėti derybas tikintis, kad jas pradėdami paskatinsime Japoniją sumažinti netarifines kliūtis. Paprasto atsakymo į šį klausimą nėra.
Vis dėlto manau, kad geras ženklas yra Japonijos noras mažinti netarifines kliūtis. Japonijos ministras pirmininkas paragino vykdyti "atviros Japonijos" politiką, taip iš dalies pripažindamas, kad Japonijos pramondabartinėmis sąlygomis nyksta. Žinoma, iš dalies tai susiję ir su numatomu Pietų Korėjos laisvosios prekybos sutarimo poveikiu Japonijos eksportui, bet, manau, taip pripažįstama ir ribota Japonijos patirtis atveriant rinkas.
Europos įmonės turi geresnes galimybes patekti į ryšių, automobilių gamybos, mažmeninės prekybos ir draudimo sektorius Japonijoje, ir tai nepadaržalos Japonijos ekonomikai. Priešingai, tai paskatino inovacijas ir Japonijos vystymąsi. Taigi, esama gerų ženklų.
Atsižvelgusi į viską mano frakcija laikosi nuomonės, kad Japonija turėtų parodyti didesnį pasiryžimą prieš paskelbiant apie derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo pradžią. Mes nesame prieš laisvosios prekybos susitarimą, bet manome, kad Japonija turėtų dėti daugiau pastangų stengdamasi įrodyti, kad jos ministras pirmininkas gali laikytis savo žodžių.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, praėjusį kovą praūžęs cunamis ir žemės drebėjimas yra didelnelaimJaponijai. Japonijos žmonių gebėjimas greitai atsigauti mums parodė, kad Japonija sugebės įveikti tą nelaimę ir tapti dar stipresnnei anksčiau. ES pasiūlyta pagalba ir solidarumas taip pat reikalingas siekiant atgaivinti Japoniją.
Ši nelaimatsitiko kelis mėnesiu prieš labai svarbų ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, kuris numatytas 2011 m. gegužės 28 d. ir kuriame ketinama apibrėžti mūsų būsimų santykių kryptį.
Kaip žinote, per praėjusį ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį praėjusiais metais, sukurta bendra aukšto lygio grupė, kurią sudaraukšto lygio pareigūnai ir kuri turėtų nustatyti, kaip turėtų būti sustiprintos visos ES ir Japonijos santykių kryptys politinio, ekonominio ir sektorių bendradarbiavimo srityse. Prekybos srityje aukšto lygio grupieškojo būdų sustiprinti ir integruoti ekonominius santykius, spręsdama visus abiem pusėms aktualius klausimus. Jie apima muitus, netarifines priemones, investicijas ir viešuosius pirkimus.
Japonija aiškiai pabrėžpageidaujanti pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo, į kurį būtų įtraukti lengvatiniai tarifai. Vis dėlto ES susitarimas, kuriame dėmesys būtų sutelktas į muitus, būtų nepakankamas. Japonijos atveju problemų kelia ne muitai, bet faktas, kad ES eksportuotojai ir investuotojai vis dar susiduria su įvairaus pobūdžio netarifinėmis kliūtimis. Tokių netarifinių kliūčių pavyzdžiai yra sudėtingos medicinos įrangos ir tam tikrų maisto produktų patvirtinimo procedūros, taip pat nesuderinamumas su tarptautiniais standartais, taikomais automobilių dalims.
Kliūtys šiose srityse Japonijoje buvo daromos dešimtmečius. Šis klausimas pastaruosius kelis metus buvo keliamas įvairiuose ES ir Japonijos dialoguose, bet iki šiol pasiekta nedaug pažangos.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes mums reikalingas susitarimas, kuriame taip pat būtų išspręstas netarifinių kliūčių klausimas, sudarytos geresnės rinkos sąlygos investicijoms ir atverta Japonijos viešųjų pirkimų rinka.
Aukšto lygio darbo grupės diskusijose dėl prekybos buvo sprendžiama, kaip pasiekti pažangos šiose srityse. Pasiekta pažangos dėl kelių netarifinių priemonių, pateiktų ES sąraše, t. y. dėl trijų priemonių iš 27, bet dėl daugelio kitų sąraše nurodytų priemonių, mūsų nuomone, Japonija nepateikaiškių gairių, rodančių, kaip problemos turėtų būti sprendžiamos. Taigi, Komisijos nuomone, aukšto lygio darbo grupės diskusijose pasiekti rezultatai šiame etape gali būti tik geras pagrindas tolesnėms diskusijoms.
2011 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryboje pakartota strateginES ir Japonijos santykių svarba, nurodant, kad kitame aukščiausiojo lygio susitikime turi būti siekiama sustiprinti šiuos santykius ir pateikti mūsų bendrą darbotvarkę. Taigi, sėkmingo laisvosios prekybos susitarimo galimybės turi būti išnagrinėtos remiantis Japonijos galimybėmis išspręsti, inter alia, netarifinių kliūčių ir viešųjų pirkimų apribojimų klausimus.
Diskusijos su Japonija tęsiamos. Praėjusią savaitę susitikau su užsienio reikalų ministru T. Matsumoto siekdamas apsvarstyti šį klausimą. Mano nuomone, neaišku, kokios pažangos galėtume pasiekti turėdami ribotą laiką iki ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikimo, kad būtų įvykdytos Europos Vadovų Tarybos iškeltos sąlygos. Visų pirma toliau reikia siekti sutarimo dėl bendrų ambicijų tariantis dėl derybų turinio ir plataus užmojo, bet realistiškų rezultatų.
Tai būtų galima padaryti po aukščiausiojo lygio susitikimo įgyvendinant vadinamąjį galimybių uždavinį. Įvykdžius šį uždavinį galėtume išnagrinėti rezultatus ir nuspręsti, ar pradėti derybas.
Prekybos ir ekonomikos srityje siekiai turėtų apimti bent šiuos dalykus: 100 proc. dydžio muitus ir kvotų netaikymą visoms prekėms; tvirtas ir patikimas gaires siekiant panaikinti daugumą netarifinių priemonių; atvirą investicijų režimą, kad tiesioginės užsienio investicijos Japonijoje būtų panašios į investicijas kitose ABPO šalyse; atvirą viešųjų pirkimų rinką, atitinkančią ES šalių rinkas visais valdymo lygmenimis.
Taip pat norėčiau paminėti, kad, jei aukščiausiojo lygio susitikime vadovai nuspręs pasirinkti išsamų dvišalį teisinį pagrindą, į jį turėtų būti įtraukti prekybos ir investiciniai santykiai, taip pat politiniai santykiai ir bendradarbiavimas.
Šis platu požiūris, apimantis visu dvišalius, politinius ir ekonominius santykius, yra subalansuotas būdas siekti mūsų tikslų ir mūsų siekių įtvirtinti glaudesnę strateginę partnerystę įgyvendinimo.
Esame lemiamame mūsų ekonominių santykių su Japonija etape ir reikia išspręsti dar kelias problemas. Todėl teigiamai vertinu šias diskusijas ir norėčiau išgirsti jūsų nuomonę, kaip turėtume plėtoti šiuos santykius artimiausiu laiku.
Daniel Caspary
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau nuoširdžiai padėkoti Komisijos nariui už informaciją apie esamą ES ir Japonijos prekybos santykių padėtį.
Deja, susidaro įspūdis, kad padėtis šioje srityje per pastaruosius dvejus metus beveik nepasikeitė. Jūs paminėjote 2009 m. aukščiausiojo lygio susitikimą ir aukšto lygio dialogą ir man susidarįspūdis, kad iki šiol derybose nepavyko pasiekti, kad Europos įmonės turėtų daugiau galimybių patekti į Japonijos rinką.
Aukšto lygio dialogas buvo nesėkmingas, todėl esu labai susirūpinęs, kad mūsų pagrindinis uždavinys yra ne klausimas, kaip galėtume pasiekti pažangos vesdami šį aukšto lygio dialogą, priešingai - mes jau svarstome, ar turėtume nepradėti derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo.
Manau, kad laisvosios prekybos susitarimas su Japonija būtų reikalingas, bet prieš pradedant derybas logiška pirmiausia sulaukti esamų priemonių, t. y. šio aukšto lygio dialogo, rezultatų. Noriu būti atviras ir sakau tai ne todėl, kad norėčiau atimti iš Japonijos derybų klausimus. Tikrai noriu įsitikinti, kad Japonija rimtai pasiryžusi sustiprinti prekybos santykius su ES ir atverti savo rinkas, taip pat norėčiau sužinoti, koks jos požiūris į mūsų produktus.
Man būtų labai įdomu sužinoti - deja, Komisijos nary, jūs apie tai neužsiminėte - kaip suteikdami įgaliojimus į šį procesą ketinate įtraukti Europos Parlamentą. Manau, kad Japonijos klausimu galėtume daug pasakyti. Per derybas su Indija, Kanada ir Korėja kritiškai vertinome faktą, kad, mūsų nuomone, derybose tam tikra prasme pasirinkti ne tie prioritetai, todėl būtų labai naudinga, jei galėtumėte užtikrinti glaudų bendradarbiavimą su Parlamentu sprendžiant šį klausimą iš karto po to, kai bus suteikti derybų įgaliojimai.
Gianluca Susta
Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Europos Vadovų Tarybos prašymas pradėti derybas su Japonija dėl laisvosios prekybos susitarimo turi būti išsamiai įvertintas. Todėl teigiamai vertiname atsargią Komisijos nario poziciją šiuo klausimu ir raginame Europos Parlamentą laikytis tokio paties požiūrio, kuriuo vadovaujantis parengtas mūsų frakcijos pasiūlymas dėl rezoliucijos.
Naujoji Japonijos vyriausybparod- bent žodžiu - savo norą atverti šalies rinką, vieną uždariausių rinkų išsivysčiusiame pasaulyje. Šį teigiamą požiūrį reikia patikrinti praktiškai, ypač prisimenant 27 netarifinių kliūčių sąrašą, sudarytą Europos Sąjungos, kuris turi būti sutrumpintas, kad galėtume pradėti derybas su Japonija, kurios taptų vienu mūsų prekybos politikos prioritetų. Manome, kad pagerinus šiuos santykius galėtų padidėti Europos konkurencingumas, nes Japonijos BVP sudaro 8 proc. pasaulio BVP arba daugiau kaip 35 proc. jos BVP pridėjus prie ES BVP.
Dabar, deja, negalime priimti rezoliucijų, jeigu jose derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo pradžia nebus susieta su konkrečiomis įpareigojančiomis sąlygomis; kitaip tariant, jei nebus tikro abipusiškumo ir tinkamo poveikio vertinimo.
Pirma, susirūpinimą kelia protekcionistinJaponijos politika automobilių sektoriuje, nes esama disbalanso tarp eksporto ir importo. Antra, norėtume iškelti netarifinių kliūčių klausimą. Kalbu apie įvairius standartus - nuo sveikatos ir augalų sveikatos priemonių iki techninių standartų, ypač žemės ūkio ir automobilių sektoriuose, eksporto subsidijų taisykles, muitinių kontrolę ir veiksnius, kurie sudaro sąlygas klastoti prekes ir vykdyti trišalę prekybą su Kinija ir Korėja.
Baigdamas, ponios ir ponai, norėčiau pasakyti, kad mes prašome, kad Europa, prieš paskelbdama apie savo norą pradėti derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo, tvirtai apibrėžtų Bendrijos interesus, kuriuos ji ketina ginti, ir nurodytų sritis, kuriose bus prašoma Japonijos laikytis abipusiškumo principo. Tikimės, kad Komisija atsižvelgs į mūsų pastabas.
Kristiina Ojuland
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, praėjusių metų gruodį viešėjau Japonijoje ir vienas klausimų, kuriuos kelis kartus kėlJaponijos pareigūnai, buvo lėta Europos Sąjungos ir Japonijos prekybos santykių pažanga. Visi žinome, kad, priešingai nei su kitais ES partneriais Tolimuosiuose Rytuose, su Japonija mus sieja bendros demokratijos, žmogaus teisių ir liberalios rinkos ekonomikos vertybės, todėl Japonija yra tikresnEuropos Sąjungos partnerė.
Praėjusių metų balandį vykusiame 19-ajame ES ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime sutarta sukurti bendrą aukšto lygio grupę, kad būtų išnagrinėta ES ir Japonijos santykių pažanga ir parengti pasiūlymai, kaip būtų galima paskatinti mūsų esamą veiklą. Aukšto lygio grupėje taip pat pabrėžta būtinybtęsti darbą netarifinių kliūčių srityje, todėl tikiuosi, kad šiuos susitarimus bus galima įgyvendinti kuo greičiau.
Mano manymu, turi būti laiku imamasi konkrečių veiksmų siekiant sumažinti netarifines kliūtis, kad būtų liberalizuoti ES ir Japonijos prekybos santykiai. Geresni ES ir Japonijos prekybos santykiai bus labai naudingi abiejų šalių rinkoms, ypač atsižvelgiant į inovacijas ir technologijas. Taip pat teigiamai vertinčiau tolesnį bendradarbiavimą kibernetinio saugumo klausimais.
Tikiuosi, kad mums pavyks pagerinti prekybos santykius su Japonija ir siekti tolesnės šių santykių pažangos.
Keith Taylor
Verts/ALE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, teigiamai įvertintinas noras iš naujo apsvarstyti prekybos su kitomis šalimis klausimus ir gana suprantama, kodėl Japonijai laisvosios prekybos susitarimas atrodo labai patrauklus, atsižvelgiant į neseniai priimtą Korėjos laisvosios prekybos susitarimą.
Galėtume paremti daugelį EPP-ALDE-ECR rezoliucijos nuostatų, bet, mano nuomone, joje daroma klaida nurodant, kad EP "tvirtai remia" laisvosios prekybos susitarimą. Tai yra 2 dalies citata. Manau, per anksti kalbėti apie paramą, nes nėra atliktas poveikio vertinimas dėl laisvosios prekybos susitarimo socialinio poveikio ir poveikio aplinkai. Siekiama numatyti atsakymą nenustačius sprendimo įgyvendinimo poveikio. Daugelis EP narių kalbėjo apie netarifines kliūtis ir darbą, kurį dar turi padaryti aukšto lygio grupė. Manau, šiose srityse reikalingas teigiamas žingsnis pirmyn.
Atsižvelgdami į tai, kad Japonija yra svarbi prekybos partnerė, kurios dvišalprekyba su ES siekia 120 mlrd. EUR per metus, ir į tai, kad ES yra trečioji pagal dydį Japonijos prekybos partnerir antroji investuotoja Japonijoje, manau, turime pripažinti, kad dvišalis susitarimas gali turėti neigiamą poveikį daugiašaliams susitarimams su likusiomis pasaulio šalimis ir ypač besivystančiomis šalimis. Todėl, mano nuomone, tvirta besąlyginparama laisvosios prekybos susitarimui turi būti apsvarstyta iš naujo.
Galiausiai, norėčiau pasakyti, kad, net ir labai užjaučiant Japoniją, būsimos prekybos politikos negalima kurti atsižvelgiant į tai, kurioje šalyje neseniai įvyko gaivalinnelaimė.
Helmut Scholz
Ponia pirmininke, Komisijos nary, šio mėnesio pabaigoje vyksiančiame Europos Sąjungos ir Japonijos aukščiausiojo lygio susitikime dėmesys turi būti sutelktas tik į vieną klausimą: nelaimė, ištikusi Japonijos žmones po žemės drebėjimų, cunamio ir tolesnės radioaktyvios taršos, ir konkretus vaidmuo, kurio galėtų imtis ES, jos valstybės narės ir piliečiai siekdami padėti išspręsti susidariusias problemas trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu. Todėl norėčiau dar kartą išreikšti didžiausią užuojautą Japonijos žmonėms.
Turime nedelsdami pateikti pasiūlymus išplėsti partnerystę ir padėti kovoti su šios nelaimės padariniais - ypač atsižvelgiant į neseniai vykusias diskusijas Pakistano klausimu. Aukščiausiojo lygio susitikime turi būti parengti konkretūs sprendimai, ypač sprendimai, susiję su bendradarbiavimu valant užterštas teritorijas ir vykdant bendrus mokslinius tyrimus atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje.
Galimas prekybos santykių ir ekonominio bendradarbiavimo plėtojimas priimant atitinkamą susitarimą neturėtų būti atsakas į branduolinę nelaimę. Dėl šios priežasties derybos neturėtų būti pradėtos paskubomis, jos turėtų būti atidžiai išnagrinėtos, ypatingą dėmesį skiriant skirtingoms tradicijoms ir gyvenimo būdui.
Atsižvelgiant į abiejų šalių ekonomikų dydį ir galią, reikalingas ypatingas dėmesys siekiant priimti išsamų dvišalį prekybos susitarimą. Iškelta daug klausimų, įskaitant klausimus dėl intelektinės nuosavybės teisių ir viešųjų pirkimų, be to, abiejų šalių politinių veiksmų laisvę gali sumažinti investicijų srities klausimai. Todėl turi būti parengti ilgalaikiai poveikio vertinimai, skirti atitinkamiems skyriams ir klausimams ekonomikos ir prekybos politikos bendradarbiavimo srityje, dėl kurių 27 ES valstybės narės ir Japonija tarsis ateityje. Dėl šios priežasties turi būti konsultuojamasi su Europos Parlamentu, kaip bendrai sprendimus priimančia institucija, ir su visa visuomene.
William  Dartmouth
EFD frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, daugelis žino - bet daug esama ir nežinančių - kad šaliai tapus ES nare, derybas dėl visų jos prekybos susitarimų veda Komisija, t. y. Komisijos narys, atsakingas už prekybą. Vadovaujantis šia tvarka turi būti atsižvelgta į visų 27 ES valstybių narių interesus, bet praktiškai tai reiškia, kad į jų interesus nebus atsižvelgta.
Taigi, ES sudarytas prekybos susitarimas tikėtinai bus mažiau naudingas kai kurioms valstybėms narėms - ypač JK - nei būtų tuo atveju, jei valstybnarprekybos susitarimą sudarytų pati.
Tokios tvarkos pagrindinpriežastis yra tai, kad ES yra didelis blokas ir dėl savo įtakos ES gali sudaryti prekybos susitarimus, kurių savarankiškai negalėtų sudaryti valstybės narės. Bet kaip yra šiuo atveju? Derybos dėl ES susitarimo su Japonija dar net tinkamai neprasidėjo, kaip nurodKomisijos narys. Vis dėlto palyginti mažos, bet dinamiškos ekonomikos šalis - Šveicarija jau 2009 m. yra pasirašiusi prekybos susitarimą su Japonija.
Taigi, tai yra dar vienas įrodymas, kad JK ir kitoms susijusioms valstybėms narėms būtų daug geriau be šio keisto biurokratinio mechanizmo, vadinamo Europos Sąjunga.
Franz Obermayr
(DE) Ponia pirmininke, 2009 m. ES ir Japonijoje sukurta daugiau kaip ketvirtadalis pasaulio ekonomikos produkcijos, o šios šalys sudardaugiau kaip 20 proc. pasaulio prekybos, todėl gerai parengtas laisvosios prekybos susitarimas su Japonija yra labai svarbus ES. Galima rasti panašumų ir bendrų uždavinių, tokių kaip konkurencija su Kinija ir galimybės saugiai naudotis žaliavomis.
Vis dėlto šiame susitarime svarbios ir dvišalės apsaugos sąlygos. Kalbu apie pažeidžiamus ekonomikos sektorius, pvz., automobilių, elektronikos, aviacinės kosminės ir mašinų gamybos pramonę. Esu įsitikinęs, kad Japonija gali būti ir bus sąžininga ir patikima partnerė.
Svarbiausia, kad neatsižvelgiant į Japonijos kaip prekybos partnerės didelę svarbą Europos piliečiai būtų apsaugoti nuo bet kokios radioaktyviomis medžiagomis užterštų produktų keliamos grėsmės.
Jörg Leichtfried
(DE) Ponia pirmininke, K. De Guchtai, ponios ir ponai, tikriausiai tai ne pats tinkamiausias būdas pradėti kalbą Europos Parlamente, bet turiu pripažinti, kad nesu įsitikinęs, ar dabar tinkamas laikas sudaryti laisvosios prekybos susitarimą su Japonija - ir ar toks susitarimas iš viso reikalingas.
Abejoju dėl trijų priežasčių. Pirma, kyla klausimas, ar mes nekeliame grėsmės siekiui sudaryti daugiašalį susitarimą tardamiesi dėl daugelio įvairių išorės prekybos susitarimų su labai svarbiais prekybos partneriais. Ar neatsidursime pavojuje per daug dėmesio skirdami atskiriems susitarimams, kurie gali užkirsti kelią tinkamai puoselėti daugiašalę sistemą?
Antra, nemanau, kad Japonija nepateisina mūsų lūkesčių, susijusių su rinkos protekcionizmu ir netarifinėmis prekybos kliūtimis. Reikalai turėjo būti pajudinti, nes priešingu atveju kyla grėsmė, kad susitarimas bus per daug vienašališkas.
Trečia: kokių laukiama pasekmių? Nesiimsiu vertinti, ar galutiniame tyrime jos mums geros, ar blogos. Vis dėlto norėčiau iš anksto žinoti, kaip bus įvertintos socialinės pasekmės ir kokių laukiama pasekmių aplinkos ar darbo rinkos srityse? Mano nuomone, į šiuos klausimas nebuvo aiškiai atsakyta. Žinoma, šie klausimai turėjo būti geriau įvertinti ir išnagrinėti iš anksto.
Kaip pažymėjo keli kolegos EP nariai, norint atsakyti į šiuos klausimus, Komisijai būtų pasiūlyta konsultuotis su Europos Parlamentu suteikiant mandatą. Taip būtų išvengta daug problemų, su kuriomis susidurta rengiant kitus prekybos susitarimus, kai nebuvo konsultuotasi su EP. Teigiamai vertinčiau tokios procedūros taikymą rengiant visus būsimus prekybos susitarimus.
Reinhard Bütikofer
(DE) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, atrodo, kad kai kurios frakcijos tvirtai įsitikinusios būtinybe siekti labai plačių užmojų laisvosios prekybos susitarimo su Japonija. Kaip žinote, mūsų frakcija nėra įsitikinusi, kad jis būtinas. Labai pritariu tokiai pozicijai, nes manau, kad sustiprindami bendradarbiavimą prekybos srityje galime padėti kurti naują dinamišką Japonijos ekonomiką po šalį ištikusios nelaimės.
Vis dėlto esama keleto esminių klausimų, kurių išvengti neįmanoma. Nenoriu kartoti to, kas pasakyta apie būtinybę numatyti pasekmes dvišalėje srityje, ar to, kad turėtume vengti klaidos pirmiausia apibrėždami laisvosios prekybos prioritetus ir tik po to su jais susiedami Europos pramonės politiką kaip priklausomą kintamąjį, ar to, kad svarbu atsižvelgti į klausimą dėl indėlio į tvarumą.
Norėčiau pabrėžti kita: manau, kad dviejų tarptautinės prekybos milžinų laisvosios prekybos susitarimo poveikis visai pasaulio prekybos sistemai turi būti išnagrinėtas išsamiau nei iki šiol. Dviem komercinės prekybos milžinams pradėjus derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo tai nelaikytina dvišaliu klausimu. Iki šiol nebuvo sudarytas nvienas dviejų ekonomikos milžinų laisvosios prekybos susitarimas, taigi, tai būtų pirmasis tokio pobūdžio susitarimas. Bet ką jis reiškia? Kokios strateginės perspektyvos? Koks bus jo poveikis?
Neužtenka pasakyti, kad norime daugiašalės prekybos ir kad jos nesulaukę vadovausimės dvišale laisvosios prekybos dimensija ir lauksime, kas bus. Mes taip pat atsakingi už tai, kad pasekmės būtų paaiškintos Europos visuomenei, todėl labai svarbus Parlamento dalyvavimas suteikiant įgaliojimus, kaip pabrėžkeli kolegos EP nariai.
George Sabin Cutaş
(RO) Ponia pirmininke, Europos Sąjungos ir Japonijos ekonomika sudaro 35 proc. pasaulio BVP. Manau, kad šių šalių laisvosios prekybos susitarimas galėtų būti naudingas abiem šalims. Vis dėlto pirmiausia reikia pašalinti kliūtis, neleidžiančias parengti abiem šalims tikrai naudingo susitarimo.
Japonijos rinkoje dabar esama kliūčių, netarifinių kliūčių, kurias taip pat įvardijo kolegos EP nariai, ribojančių importo galimybes, o kartu - ir visą prekybos veiklą bei investicijas. Vesdama derybas Europos Komisija turi siekti skaidresnės reguliavimo politikos, kuri padėtų Europos įmonėms visapusiškai suprasti prekybos su Japonijos partneriais taisykles, ir panaikinti viešųjų pirkimų rinkos reguliavimą. Galiausiai, manau, kad reikia atlikti poveikio vertinimą, kuriame būtų išnagrinėtas bet kokio susitarimo poveikis, visų pirma, poveikis jautrioms Europos pramonės šakoms, pvz., automobilių, elektronikos ir aeronautikos pramonei.
Jaroslav Paška
(SK) Ponia pirmininke, Komisijos nary, Japoniją ir Europos Sąjungą sieja daug bendrų interesų ne tik politinio, bet ir ekonominio bendradarbiavimo bei prekybos srityse.
Nors Japonija ir ES yra brandžios ekonomikos šalys, jų bendradarbiavimas prekybos srityje neatitiko jų ekonominės įtakos sukurtų galimybių. Veiksmingesniam bendradarbiavimui prekybos srityje trukdo ne tik muitai, bet ir daug kitų kliūčių, kurias taiko Japonija standartizacijos ir viešųjų pirkimų srityse. Nors manau, kad esame suinteresuoti gerinti bendradarbiavimą su Japonija prekybos srityje, turime siekti, kad mūsų bendradarbiavimas būtų teisingas, atviras, subalansuotas ir naudingas abiem šalims. Todėl norėčiau išreikšti savo paramą Europos Komisijai, sieksiančiai šio tikslo.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į du aspektus. Pirma, dėl dvišalių ir daugiašalių susitarimų tarpusavio santykio. Kai kurie EP nariai pasiūlsutelkti dėmesį į daugiašalius, o ne dvišalius susitarimus. Mes taip ir darome! Kaip žinote, daugiašalės Dohos raundo derybos atsidūrusios sunkioje padėtyje, o mes esame vienintelis didelis prekybos blokas, neseniai pateikęs pasiūlymus, kaip įveikti išsivysčiusių ir besiformuojančios ekonomikos šalių pramonės sektorių skirtumus. Bet net sutelkdami dėmesį į daugiašalę prekybą neturėtume ignoruoti mūsų dvišalių santykių su svarbiais prekybos partneriais.
Antra, kalbėdami apie Japoniją daugelis jūsų teisingai pažymėjote, kad esama "kiaušinio ir vištos" klausimo. Ar pradėti derybas ir tikėtis, kad per jas bus galima išspręsti jau daug metų esančią netarifinių kliūčių problemą, ar stengtis panaikinti daugelį netarifinių kliūčių, jų panaikinimą vertinant kaip išankstinę derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo sąlygą? Manau, kad tam tikras sąlygų nustatymas reikalingas, nes tikroji Japonijos problema yra ne muitai. Žinoma, būtų galima pašalinti 100 proc. muitų - to nebūtų įmanoma padaryti derantis su besivystančia ar besiformuojančios ekonomikos šalimi. Tikroji problema yra netarifinės kliūtys. Mes pateikėme 27 netarifinių kliūčių, kurios, mūsų nuomone, svarbios mūsų prekybos santykiams, sąrašą, bet pasiūlytas priimtinas sprendimas tik trims kliūtims iš 27.
Japonai teigia turintys sprendimus visiems atvejams, bet jų pateiktuose pasiūlymuose šių sprendimų nematyti.
Todėl manome, kad reikalingas tyrimas taikymo sričiai nustatyti, kad žinotume, ko siekiame. Tikiuosi, kad atliekant šį tyrimą pavyks panaikinti dalį netarifinių kliūčių ir kad jis padės sukurti aplinką, tinkamą tikroms deryboms dėl laisvosios prekybos susitarimo su Japonija pradėti. Toks mūsų požiūris. Manome, kad bent iš dalies tai yra išankstinsąlyga, kurios turėtume laikytis.
Pirmininkė
Pateikti keturi pasiūlymai dėl rezoliucijų pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Artur Zasada
Manau, kad draugiškų santykių atnaujinimas aeronautikos srityje atvers dideles galimybes Europos ir Japonijos ekonomikai. Europos lėktuvų pramonilgą laiką buvo pagrindinis civilinių ir karinių technologijų tiekėjas tarptautinėje rinkoje. Japonijoje taip pat atliekami moksliniai tyrimai siekiant pažangių sprendimų bendrosios aviacijos, keleivių transporto ir krovinių srityse. Apskaičiuota, kad keleivių ir prekių pervežimas oru bus viena sparčiausiai augančių šakų artimiausioje ateityje. Tiesa, kad esama Europos Sąjungos ir Japonijos partnerių bendradarbiavimo pavyzdžių, pvz., sraigtasparnis "EC 145", kurį bendrai sukūrEurocopter ir Kawasaki, bet bendradarbiavimo potencialas, mano nuomone, galėtų būti daug didesnis. Raginu imtis veiksmų, kad būtų paspartintas Europos ir Japonijos bendradarbiavimas aeronautikos srityje įmonių lygmeniu, taip pat vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą.
