Rengimasis Europos Vadovų Tarybos susitikimui (2011 m. birželio 24 d.) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl rengimosi 2011 m. birželio 23-24 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui.
Enikő Győri
einanti Tarybos pirmininko pareigas. - Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, gerbiamieji Europos Parlamento nariai, tai paskutinproga man Tarybos vardu plenariniame posėdyje kreiptis į šį Europos Parlamentą.
Sausio mėnesį žadėjome Tarybai vadovauti draugiškai nusiteikę Europos Parlamento atžvilgiu. Įvertinę Lisabonos sutarties padarinius, suvokėme, kad glaudus bendradarbiavimas su Europos Parlamentu ir jo nariais turi esminę reikšmę bet kurio būsimo pirmininkavimo sėkmei. Europos visuomeniš ES tikisi rezultatų ir jai per daug nerūpi Europos Parlamento, Komisijos ir Tarybos skirtumas. Ir jie yra teisūs. Mums tenka bendra atsakomybė, todėl laimėjimai ir pralaimėjimai bendri.
Ateinančiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Vengrija baigs savo pirmininkavimą. Todėl ši diskusija yra puiki galimybapžvelgti tai, kas pasiekta dėl daugelio dokumentų, glaudžiai bendradarbiaujant su šiuo Europos Parlamentu.
Norėčiau pradėti nuo ekonomikos politikos. Europos Vadovų Taryba užbaigs pirmąjį Europos semestrą. Juo į vieną politikos ciklą sujungiamos dvi ekonominio atsigavimo kryptys: finansinis stabilumas, paremtas fiskaliniu konsolidavimu, kurį atspindi stabilumo ir konvergencijos programos, ir struktūrinės reformos, skirtos pažangiam, tvariam, socialiai įtraukiančiam ir darbo vietas kuriančiam augimui. Dėl puikaus Komisijos, Tarybos ir valstybių narių bendradarbiavimo įgyvendinant nacionalines reformų programas ir rekomendacijas pirmasis Europos semestras truko pusmetį ir ndienos ilgiau.
Europos Vadovų Tarybos bus prašoma patvirtinti kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas, kurioms pritarTaryba ir į kurias visos valstybės narės turėtų atsižvelgti savo nacionaliniuose sprendimuose dėl biudžetų ir struktūrinių reformų. Net trišalėse derybose pateikėme nuorodą į Europos semestrą, kad Europos Parlamentas galėtų būti tinkamai informuojamas apie šiuos pokyčius.
Dėl pakto "Euro plius" dauguma dalyvaujančių valstybių narių pateikįsipareigojimus, kuriuos iš viso sudaro daugiau kaip šimtas atskirų priemonių. Šie įsipareigojimai yra geras žingsnis siekiant pakto tikslų, ir dabar juos reikia įgyvendinti nacionaliniu lygmeniu.
Tačiau yra nevienodi šių pradinių įsipareigojimų užmojai ir tikslumas. Rengdamos kitus savo įsipareigojimus, valstybės narės užtikrins platesnę jų aprėptį, konkretesnį požiūrį ir platesnius užmojus.
Dabar norėčiau pereiti prie šešių teisės aktų pasiūlymų dėl ekonomikos valdysenos, mūsų žargonu vadinamų šešių priemonių paketu. Smulkiai šio klausimo nenagrinėsiu, nes jis atskirai įtrauktas į plenarinio posėdžio darbotvarkę. Tiesiog norėčiau jums priminti, kad Tarybai pirmininkaujančiai Vengrijai Europos Vadovų Taryba suteikįgaliojimus iki birželio mėnesio pabaigos pasiekti politinį susitarimą su Europos Parlamentu. Tarybai kovo mėnesį patvirtinus bendrą požiūrį iš karto ėmėmės darbo ir pradėjome aktyvias trišales derybas su Europos Parlamentu ir Komisija.
Trys institucijos atliko didžiulį darbą. Pradinėje Europos Parlamento pozicijoje buvo maždaug 2000 pakeitimų. Iki šiol mums pavyko sumažinti neišspręstų klausimų kiekį ir dabar teliko vienas esminis klausimas bei kai kurie techniniai dalykai. Esu įsitikinusi, kad dabar mūsų turimas tekstas tvirtesnis ir labiau pritaikytas apsaugai nuo būsimų krizių. Atitinkamai informuosime Europos Vadovų Tarybos pirmininką ir taip atsiskaitysime mums šią užduotį pavedusiam organui.
Aš pati dalyvavau neįtikėtinose diskusijose su daugeliu šio Europos Parlamento narių. Norėčiau pasinaudoti proga ir visiems jums nuoširdžiai padėkoti už šią patirtį. Kaip Europos Parlamentui draugiška pirmininkaujanti valstybtikimės, kad rezultatai, dėl kurių esame arti susitarimo, nebus neįvertinti. Finansų rinkos, Europos įmonės ir, svarbiausia, mūsų Europos piliečiai tikisi, kad būsime atsakingi ir priimsime sprendimus bei imsimės veiksmų panaikinti įsiskolinimą, kuris yra mūsų ekonomiką lemianti didelproblema. Galiausiai žinome ir tai, kad į Europos Vadovų Tarybos darbotvarkę bus įtrauktas ir Graikijos klausimas.
Dabar pereisiu prie teisingumo ir vidaus reikalų. Europos Vadovų Taryba spręs strateginius klausimus, susijusius su prieglobsčiu, migracija ir Šengeno erdve, remdamasi 2011 m. birželio 9 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos patvirtintomis išvadomis.
Atsižvelgdama į pastaruosius įvykius, Europos Vadovų Taryba aptars idėjas ir pateiks daugiau politinių rekomendacijų bei užtikrins geresnį bendradarbiavimą Šengeno erdvėje. Ji taip pat aptars idėjas, susijusias su galimu garantijų mechanizmu. Tačiau norėčiau pabrėžti, jog norint, kad Šengeno sistema gerai veiktų, valstybės narės turi visiškai įgyvendinti taisykles ir, vadinasi, stiprinti savitarpio pasitikėjimą. Be to, reikalinga veiksminga ir atnaujinta stebėjimo ir vertinimo sistema.
Norėčiau trumpai aptarti laisvą asmenų judėjimą. Jis priskiriamas kitam nei Šengeno acquis communautaire skyriui, tačiau šios dvi sritys neatsiejamos. Jos abi vienas iš matomiausių ir populiariausių Europos integracijos laimėjimų. Valstybės narės tai žino ir ketina visokeriopai jas apsaugoti. Šengeno principas nepasikeit- dar veiksmingesnis išorės sienos valdymas yra būtina kelionių be pasienio kontrolės sąlyga Šengeno zonoje.
Kaip jau žinote, vyko aktyvios derybos dėl FRONTEX pakeitimo reglamento. FRONTEX yra Europos priemonpar excellence, kuri turi esminę reikšmę mūsų išorės sienų kontrolei. Pirmininkaujanti valstybpalankiai vertina šį teigiamą pastarojo trišalio susitikimo rezultatą. Valstybės narės šią popietę aptaria rezultatus ir esame optimistiškai nusiteikę, kad susitarimas Europos Vadovų Taryboje gali būti pasiektas laiku.
Kalbant apie Europos prieglobsčio politiką, dėl nesenų pokyčių šis klausimas tapo įtemptas. Asmenims, kuriems reikalinga apsauga, būtina saugi ir veiksminga prieglobsčio politika. Todėl labai svarbu, kad iki 2012 m. būtų baigta kurti Bendra Europos prieglobsčio sistema, paremta aukštais apsaugos standartais ir teisingomis bei veiksmingomis procedūromis, kurias taikant būtų galima užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir greitai išnagrinėti prieglobsčio prašymus, kad būtų užtikrintas sistemos tvarumas.
Europos Vadovų Taryba taip pat svarstys migracijos ir pabėgėlių srautų suvaldymo pajėgumų vystymo planų rengimo pažangą. Turi būti siekiama sureguliuoti pagrindines neteisėtos migracijos priežastis. Šiuo tikslu bus sudaromos partnerystės su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Pirmiausia su šiomis šalimis bus vedamas įvairiapusis konstruktyvus dialogas dėl migracijos, judumo ir saugumo, siekiant užtikrinti apčiuopiamą naudą ir joms, ir ES.
Dabar norėčiau tarti keletą žodžių Kroatijos klausimu. Tarp svarbiausių mūsų pirmininkavimo prioritetų buvo paminėtas stojimo derybų su Kroatija užbaigimas. Dėl didžiulių Kroatijos, Komisijos ir Tarybai pirmininkaujančios valstybės pastangų ir šio Europos Parlamento esminės paramos, už kurią jis nusipelno didžiulės pagarbos, Europos Vadovų Taryba ragins iki 2011 m. birželio mėn. užbaigti stojimo derybas su Kroatija. Stojimo sutartį numatoma pasirašyti iki šių metų pabaigos.
Šie pokyčiai reiškia naują postūmį Vakarų Balkanų šalių Europos perspektyvai. Europos Vadovų Taryba prie šio klausimo sugrįš savo 2011 m. gruodžio mėn. susitikime. Šiomis aplinkybėmis tikimasi, kad ji palankiai įvertins generolo R. Mladičiaus suėmimą ir jo perdavimą Hagos tribunolui. Serbija žengdidžiulį žingsnį stojimo į ES link.
Kalbant apie pietinių šalių kaimynystę, tikimasi, kad Europos Vadovų Taryba patvirtins naują požiūrį į santykius su ES kaimynais, dėl kurio susitarta pirmadienį posėdžiavusioje Užsienio reikalų taryboje. Atsižvelgiant į svarbius pokyčius kai kuriose ES pietinėse kaimyninėse šalyse, taip pat tikimasi, kad Europos Vadovų Taryba priims deklaraciją dėl pastarųjų įvykių regione.
Be kita ko, taip pat noriu jums pranešti, jog numatoma, kad Europos Vadovų Taryba paskirs Mario Draghi naujuoju Europos Centrinio Banko valdytoju, dėl kurio balsuos šis Europos Parlamentas.
Ir galiausiai, nors tai ne mažiau svarbu, Europos Vadovų Taryba gali patvirtinti ES Dunojaus regiono strategiją ir ES šalių romų integracijos strategijų programą ir taip bus įgyvendinti dar du Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos prioritetai.
Dunojaus strategija skirta viso regiono, apimančio įvairias valstybes nares ir trečiąsias Vakarų Balkanų šalis, panašias tautas, žmones ir bendruomenes, galimybėms padidinti. Taikydami ES šalių romų integracijos strategijų programą pirmą kartą spręsime romų padėtį Europos lygmeniu ir paversime ją mūsų visų galimybe.
Ypač dėkoju šiam Europos Parlamentui už tokį puikų pranešimą, t. y. L. Járókos pranešimą, ir sprendimą, suteikusį labai gerą mūsų darbo Taryboje pagrindą. Taip Europa parodys, kad, kaip sakministras pirmininkas V. Orbán, "ji turi ne tik smegenis, bet ir širdį".
Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, gerbiamieji Europos Parlamento nariai, Tarybai pirmininkaujanti Vengrija pasirinko šūkį "Stipri Europa". Norėčiau išreikšti viltį, kad sutiksite su neseniai Pirmininko J. Buzeko pateiktu vertinimu, kad "po Vengrijos pirmininkavimo Tarybai Europa bus stipresnir geresnė".
Dar kartą iš visos širdies dėkoju už jūsų bendradarbiavimą per pastaruosius šešis mėnesius.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Pone pirmininke, šios savaitės Europos Vadovų Tarybos darbotvarklabai svarbi. MinistrE. Győri bendrai pristatdarbotvarkę Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos vardu. Norėčiau jai šiomis aplinkybėmis padėkoti už per šiuos šešis mėnesius parodytą ryžtą.
Norėčiau skirti dėmesį kai kuriems konkretiems dalykams: parašiau Europos Vadovų Tarybos nariams raštą, kuriame išdėsčiau Komisijos poziciją klausimais, kurie, mano nuomone, yra svarbiausi darbotvarkėje, ir norėčiau pasidalyti su jumis mūsų pozicijomis. Paskui taip pat pateiksiu keletą pastabų dėl Graikijos.
Ši Europos Vadovų Taryba imsis labai svarbių veiksmų siekdama užtikrinti, kad Europos Sąjungos ekonomikos politika būtų įgyvendinama nuosekliau ir veiksmingiau.
Pirma, turime ekonomikos valdysenos paketą. Norėčiau šiam Europos Parlamentui labai nuoširdžiai padėkoti už labai sunkų darbą ir pasiryžimą išlaikyti labai plačius užmojus šiuo klausimu. Komisijos narys O. Rehn Komisijos vardu pateiks išsamias pozicijas šiais itin svarbiais klausimais. Dabar tikiuosi, kad Europos Parlamentas ir valstybės narės susitars, nes valdysenos paketo patvirtinimas turi esminę reikšmę mūsų visapusiam atsakui į krizę.
Susitarti dėl šio paketo gyvybiškai svarbu. Mūsų piliečiams bus labai sunku paaiškinti, kodėl negalime susitarti dėl esminių reakcijos į šią krizę ramsčių, mėgindami spręsti tokias sudėtingas problemas. Tikiu, kad susitarimas dėl šio paketo sustiprins mūsų ekonominės priežiūros mechanizmus Europos lygmeniu. Taip Europos Sąjunga galės daug veiksmingiau neleisti, kad susidarytų žlugdanti valstybės skola ir deficitas ir atsirastų žalingas makroekonominis disbalansas. Nors prevencija geriau nei vaistai, taip pat turėsime daugiau galimybių imtis veiksmų, kad ištaisytume padėtį, jeigu jau taip nutiktų.
Antra, tikiuosi, kad valstybių ir vyriausybių vadovai patvirtins šias kiekvienai šaliai skirtas rekomendacijas, kurias Komisija pristatbirželio 7 d. Kaip žinote, tai pirmas kartas, kai Europos lygmeniu atliekame tokį kolektyvinį uždavinį.
Rekomendacijos pagrįstos Komisijos atlikta išsamia valstybių narių tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo bei patikimų viešųjų finansų derinimo planų analize. Jos yra koncentruotos, įvertinamos ir pritaikytos prie kiekvienos šalies svarbiausių uždavinių. Aišku, kartais valstybės narės ir Komisija labai aktyviai diskutavo dėl šių rekomendacijų, tačiau džiaugiuosi, kad bendras rezultatas išliko plataus užmojo.
Negalime vienu metu naudotis bendrosios rinkos pranašumais ir nepaisyti neatsakingo politikos formavimo. Nėra prasmės tvirtinti naujo ekonomikos valdysenos paketo, jeigu tą pačią savaitę valstybės narės abejos metodika ir nepriklausomomis kiekvienai šaliai skirtomis Komisijos rekomendacijomis. Šis naujas politikos formavimo būdas taip pat yra griežtas prašymas taikyti kolektyvinę atsakomybę, nes Europos Sąjungos ekonominerdvapima gerokai daugiau nei įvairių mūsų ūkių visumą.
Trečia, Europos Vadovų Taryba turėtų patvirtinti sutarties pakeitimą, kuris būtinas, kad 2013 m. būtų sukurtas Europos stabilumo mechanizmas, kad taikant griežtas sąlygas būtų galima padėti finansinių sunkumų turinčioms euro zonos valstybėms narėms.
ESM ir realaus ESFS kreditingumo padidinimas aiškiai rodo mūsų įsipareigojimą apsaugoti euro zonos stabilumą remiantis patikimais ir tvariais viešaisiais finansais.
Prisiminkime, kad sausio mėnesį, kai Komisija pristatmetinį augimo tyrimą, buvo labai svarbu sustiprinti EFSF kreditingumą. Tada mus labai kritikavo, tačiau dabar Europos vyriausybės vienbalsiai nusprendpadidinti realų kreditingumą. Įdomu, ar to nebūtų buvę galima patvirtinti prieš kelis mėnesius.
Ekonomikos valdysenos paketas, kiekvienai šaliai atskirai skirtos rekomendacijos ir stabilumo mechanizmai - štai taip Europa turėtų rimtai pasimokyti iš krizės ir imtis veiksmų. Komisija padarys viską, ką gali, kad visais klausimais išlaikytų šį pastovaus ryžto lygį.
Norint įveikti ekonomikos krizę, prie to turi prisidėti kiekvienas sektorius, Europos Parlamentui pažadėjau, kad Komisija pateiks oficialų teisės akto pasiūlymą dėl finansinio mokesčio.
Pasiūlymo tikslai bus trys. Pirma, išvengti finansinių paslaugų vidaus rinkos suskaldymo, nes įgyvendinama vis daugiau nekoordinuojamų nacionalinių mokestinių priemonių. Antra, šiuo finansiniu mokesčiu taip pat siekiama atitinkamai atgrasyti nuo pernelyg rizikingų ar visiškai spekuliatyvių sandorių. Trečia, užtikrinti, kad finansų įstaigos sąžiningai ir iš esmės prisidėtų prie pastarosios krizės sąnaudų padengimo ir išspręstų pernelyg didelio pelno problemas.
Bankininkams, kurie kartais buvo gelbėjami panaudojant daugybę mokesčių mokėtojų pinigų, tebemokamos labai didelės premijos rodo, kad bankų sektoriuje gaunamas per didelis pelnas ir kad bankų sektorius irgi turėtų prisidėti prie bendros visuomenės gerovės.
(Plojimai)
Kitas esminis Europos Vadovų Tarybos svarstomas klausimas yra migracija. Migracijos klausimas pastaraisiais mėnesiais įgijo ypatingą reikšmę, visų pirma dėl įvykių pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse.
Gegužės mėnesį kalbėjau Europos Parlamente apie Komisijos migracijos paketą, kuriame išdėstomos naujausios ir būsimos politikos iniciatyvos, pagal kurias ES ir jos valstybėms narėms leidžiama saugioje aplinkoje valdyti prieglobstį, migraciją ir trečiųjų šalių piliečių judumą.
Pripažinkime, kad migracija labai opus klausimas. Tačiau norėčiau aiškiai pabrėžti, kad Komisija nesutiks su jokiais mėginimais pažeisti Šengeno principus. Iš tikrųjų manau, kad bus visai priešingai - bus stiprinamas Europos požiūris į migraciją ir laisvą judėjimą.
Komisija yra pasiūliusi stiprinti Šengeno erdvės valdymą ir taip sustiprinti valstybių narių pasitikėjimą veiksmingu mūsų išorės sienų valdymu.
Tai bus daroma stiprinant FRONTEX sienų agentūrą ir taikant vertinimo mechanizmą, pagal kurį nacionalinės pasienio agentūros kartu vertins grėsmes. Taip pat analizuojame, ar nebūtų pagrįsta įdiegti apsaugos sistemą, pagal kurią būtų galima priimti sprendimus Europos lygmeniu susidūrus su galimais sudėtingais atvejais, jeigu mūsų bendroms sienoms tenka išimtinis spaudimas arba jeigu valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų kontroliuoti savo sienas. Sprendimai dėl to, kaip geriausiai suvaldyti tokius atvejus, turėtų būti priimami Europos Sąjungos lygmeniu, vengiant vienašalių valstybių narių veiksmų. Kaip kraštutinpriemonir jeigu tai pateisinama dėl kritinės padėties, tokiuose sprendimuose galima būtų numatyti laikiną vidaus sienų kontrolės įvedimą, tačiau tai visada būtų daroma pagal Bendrijos sistemą.
Tai nereiškia, kad vidaus sienos ir vėl bus atkurtos. Tai būdas stiprinti sistemos europinį aspektą, kad atskiros valstybės narės nejaustų būtinybės veikti vienašališkai. Lauksiu aiškios Europos Vadovų Tarybos paramos šiam požiūriui, kad būtų galima užbaigti išsamius Komisijos pasiūlymus ir sėkmingai juos pateikti.
Migracijos paketas užbaigiamas pasiūlymais dėl bendros, veiksmingos ir apsaugančios prieglobsčio sistemos, užtikrinančios vienodą prieglobsčio prašytojų vertinimą visoje Europos Sąjungoje. Esu įsitikinęs, kad Europos Parlamentas ir Taryba patvirtins Komisijos persvarstytus pasiūlymus dėl būtiniausių prieglobsčio prašytojų priėmimo standartų ir dėl pabėgėlio statuso. Paraginsiu Europos Vadovų Tarybą išreikšti paramą, kad visas prieglobsčio paketas būtų kuo greičiau užbaigtas iki sutarto termino.
Europos Vadovų Taryba taip pat aptarpadėtį kaimyninėse šalyse, visų pirma Partnerystės siekiant demokratijos ir bendros gerovės su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis įgyvendinimą. Ši partnerystlabai svarbi mūsų partnerėms arabų šalims, kurios tikisi Europos Sąjungos paramos demokratiniams perversmams pietinėje Viduržemio jūros regiono dalyje. Negalime jų nuvilti.
Kitas ateinančios Europos Vadovų Tarybos darbotvarkės punktas yra Komisijos rekomendacija, kad Kroatija, tikėtina, iki 2013 m. liepos 1 d. taptų 28 Europos Sąjungos valstybe nare. Dar reikia padaryti daug darbo, tačiau tikiuosi, kad mėnesio pabaigoje Stojimo konferencijoje galėsime užbaigti likusius skyrius.
Galiausiai dar keli žodžiai apie Graikiją, nes tikiuosi, kad valstybės narės taip pat turės progą aptarti šią padėtį aukščiausiu lygmeniu, kadangi ji svarbi ne tik mūsų Europos Sąjungos valstybei narei, bet, tikiu, ir euro zonos stabilumui bei visos Europos Sąjungos stabilumui. Graikijos atvejis kelia daug labai svarbių klausimų, susijusių ne tik su finansų stabilumu, bet ir su socialiniais įsipareigojimais bei Europos Sąjungos politiniu ryžtu.
Dėl vakar dienos balsavimo Graikijos parlamente vyriausybgali ieškoti būdų susitarti dėl reformų paketo, suderinto su Europos Sąjunga ir TVF, kurį apima mokestinės priemonės, privatizacijos ir reformos, būtinos, kad Graikija vėl galėtų augti. Nes, būkime visiškai atviri, šiam planui nėra alternatyvų. Todėl imkimės veiksmų.
Žinau, kad daug Graikijos žmonių išgyvena labai sunkų ir neramų laikotarpį. Noriu Graikijos žmonėms pasakyti, kad jeigu vyriausybimsis veiksmų, Europa suteiks paramą. Jeigu Graikija gali įrodyti, kad tikrai yra įsipareigojusi įgyvendinti su Europos Sąjunga ir TVF suderintą reformų paketą, padėsime Graikijai vėl užtikrinti augimą. Fiskalinkonsolidacija visiškai būtina, tačiau tikslas - augimas.
Niekada nereikėtų pamiršti, kad kiekvienas euras, išleistas skolos palūkanų normoms, reiškia kiekvieną eurą, kuris negali atitekti Graikijos žmonėms, todėl labai svarbu sumažinti skolą ir kontroliuoti deficitą, kad atkurtume pasitikėjimą Graikijos ekonomika ir skatintume augimą.
Kartu labai svarbu, kad Graikijos žmonės suvoktų, jog esant tokioms sudėtingoms aplinkybėms būtinas nacionalinis sutarimas, o ne trumparegiška, nepamatuota politika. Graikijoje reikalingas sutarimas, kad ji galėtų įgyti partnerių ir rinkų pasitikėjimą, vykdant labai svarbias ir būtinas reformas.
(Plojimai)
Pirmadienio vakarą susitikau su ministru pirmininku G. Papandreou ir kartu aptarėme, kaip galime strategiškiau panaudoti Europos struktūrinių fondų lėšas. Graikija gali gauti didelę Europos lėšų dalį pagal sanglaudos politiką. Tikiu, kad turime padidinti jų įsisavinimo normą ir pagreitinti šių lėšų srautus, kad būtų smarkiai paveiktas konkurencingumas ir užimtumas.
Tai bus padaryta naudojant turimas lėšas. Bus įgyvendinama išsami techninės paramos programa, kurios svarbiausi tikslai bus augimas ir darbo vietų kūrimas, tačiau ji turės neeilinį pobūdį, nes, kartoju, Graikijos padėtis neeilinė.
Aptarsiu šiuos klausimus su Europos Vadovų Taryba, ką kartu su Graikija galime padaryti. Mes, Komisija, galime įgyvendinti šias priemones dvišalėmis priemonėmis kartu su vyriausybe, tačiau tikiu, kad turi stengtis visi, kurie galėtų padėti, ir turiu omenyje techninę įvairių valstybių narių paramą.
Graikijos vyriausybyra pasirengusi kartu su mumis įgyvendinti šį požiūrį. Tikiu, kad turėtume būti pasirengę reaguoti labai teigiamai, visada remdamiesi griežtomis sąlygomis, susijusiomis su šiai šaliai būtinomis reformomis.
Norint įgyvendinti Graikijos reformų planus reikia išimtinių Graikijos žmonių pastangų. Dabar Komisija siūlo išimtinį atsaką, kad Graikijos žmonėms parodytų, jog yra vilties. Jie aukojasi, ir mes žinome, kad jie tai daro, tačiau kelio pabaigoje yra viltis, o sprendimai pasiekiami ranka. Pradėtos taikyti svarbios išlaidų karpymo priemonės, tačiau jos būtinos augimui. Tikslas yra augimas, ir kartu su Graikijos valdžios institucijomis ir Graikijos žmonėmis stengsimės šį tikslą pasiekti.
Joseph Daul
Pone pirmininke, Komisijos Pirmininke, Tarybos Pirmininke, ministre E. Győri, pirmiausia norėčiau trumpai kreiptis į jus ir padėkoti už visą jūsų padarytą darbą, visų pirma metodinį požiūrį, kurio laikėtės, ir šiam darbui, visų pirma darbui su Europos Parlamentu, skirtas valandas. Manau, tai verta paminėti, todėl dar kartą dėkoju.
(Plojimai)
Jūs jai plojate, tačiau kitaip ir negalėjo būti. Mes frakcijoje ją gerai apmokėme. Todėl ji žino, ką reiškia Europos Parlamentas.
Retai kada Europos Vadovų Tarybos susitikimai vyksta tokiomis sunkiomis ir įtemptomis aplinkybėmis. Retai kada įvairių mūsų šalių žmonių lūkesčiai būna tokie dideli, kai iš šalių vadovų tikimasi drąsių ir vieningų sprendimų neatidėliotinais euro ir skolos krizės bei ekonomikos valdysenos klausimais. Keliose šalyse, visų pirma Graikijoje, mūsų piliečiai sumišę, nepatenkinti ir labai susirūpinę savo ir savo vaikų ateitimi. Norėčiau pasinaudoti galimybe ir pasiųsti mūsų draugams graikams tris pranešimus.
Pirma, Europa su jais solidarizuojasi, ir mes, europiečiai, darome viską, ką galime, kad padėtume jiems įveikti itin sunkią padėtį, elgdamiesi solidariai ir atsakingai, pabrėžiu, atsakingai.
Antra, šią padėtį, kurioje atsidūrjie ir iš tikrųjų daug kitų Europos šalių, lėmilgalaikis gyvenimas ne pagal pajamas. Tai reikia pasakyti, ir raginu visus europiečius susitaikyti su tikrove.
Mano trečiasis pranešimas - pirmų dviejų pranešimų rezultatas. Europa gali padėti Graikijai ar kitai sunkumų turinčiai šaliai tik tuo atveju, jeigu ji darys viską, ką gali, kad ilgam laikui konsoliduotų savo ekonominę ir finansinę padėtį. Tam reikės aukotis, tačiau galiausiai šalyje įvyks teigiamų pokyčių. Tai irgi reikia pasakyti, ir šiuo atveju negaliu nepaminėti Latvijos pavyzdžio. Prieš kelerius metus jai grėsbankrotas, bet vykdydama drąsią atsigavimo politiką, kuriai vadovavo perrinktasis ministras pirmininkas Valdis Dombrovolskis, ji atkūrpusiausvyrą.
Dėl dabartinės padėties galima laikytis dviejų skirtingų požiūrių. Arba žmonės pasirengia išeiti į gatves ir streikuoti - tai profesinių sąjungų judėjimo dalis (pats buvau profesinių sąjungų narys), arba, išreiškę savo rūpestį, jie pasiruošia ištaisyti padėtį taikant teisingą politiką.
Ponios ir ponai, mano frakcija ragina atsipeikėti. Ji ragina visas šalis atsibusti ir suvokti, kad pokyčiai ir būtini, ir naudingi. Krizę įveiksime ne ieškodami atpirkimo ožių (Europa, Tarptautinis valiutos fondas ir kt.), bet dirbdami, ir kai sakau mes, aišku, kad kalbu ne tik apie politinę klasę, bet ir apie visus 500 milijonų Europos piliečių.
Taigi laukiame, kad Europos Vadovų Taryba patvirtintų Europos solidarumą. Tačiau, nepaisant dabarties krizės, siekdami tvariai atsigauti taip pat laukiame visapusiškų ekonomikos valdysenos reformų, nes, nors užbaigėme piniginę ekonominės ir pinigų sąjungos dalį, susijusią su euru, ekonomindalis yra netinkama ir dėl to dabar nukenčiame. Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija ragina derantis dėl teisės aktų paketo naudoti Bendrijos metodą, kad valstybės narės negalėtų kaip anksčiau pernelyg lengvai atsisakyti savo įsipareigojimų. Jeigu Taryba su Europos Parlamentu nuspręs, kad 27 valstybės narės privalo laikytis ekonomikos taisyklių, tai nereikš, kad jų bus galima atsisakyti pirmai galimybei pasitaikius. Paprasčiausiai norime būti tikri, kad jų bus laikomasi. Jeigu galėtume pasisemti patirties iš krizės, kurią dabar išgyvename, tai ši patirtis būtų būtinybmokytis iš praeities klaidų. Raginu visus šio Europos Parlamento narius tai pripažinti.
Užbaigsiu teigiama mintimi, palankiai įvertindamas numatomą Tarybos sprendimą dėl artėjančios Kroatijos narystės, kuri po kelių mėnesių turėtų tapti 28 Europos Sąjungos valstybe nare. Šis sprendimas bus atlygis už didžiules Kroatijos žmonių ir jų vyriausybės pastangas, ir noriu pagirti jų drąsą ir visuomenės gerovės suvokimą. Šios šalies stojimas svarbus ir teigiamas signalas šiuo metu savimi abejojantiems europiečiams. Tačiau dar niekada nereikėjo didesnės paramos Europos vertybėms, solidarumui, tolerancijai, atvirumui kitiems, pagarbai mažumoms, žmogaus teisėms ir žmogaus orumui kaip šiais globalizacijos laikais, kai galių pusiausvyra neretai svarbiausia. Esu tikras, kad jeigu Europos žmonės to nori ir jeigu Europos Sąjungai pavyks įveikti susiskaldymą ir populizmą, praėjus dabartiniam sunkmečiui tapsime stipresni. Tikiuosi, kad valstybių ar vyriausybių vadovai visų pirma pritars šiam požiūriui.
Martin Schulz
S&D frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, jau seniai Europos Parlamentas rengėsi Europos Vadovų Tarybos susitikimui prastesnėmis aplinkybėmis. Tikiu, kad negalime turėti iliuzijų. Šis Europos Vadovų Tarybos susitikimas turės istorinę reikšmę, nes bus priimtas sprendimas dėl šios Europos Sąjungos ateities.
Šios savaitės Vokietijos laikraštyje radau įdomų straipsnį. Jame rašoma, kad rinkos nepasitiki Europos Sąjunga, nes jos nebetiki, kad bus išspręstos problemos. Europos žmonės, piliečiai nepasitiki Europos Sąjunga, nes jie nebetiki, kad vyriausybės išspręs jų problemas. Kilo didelkrizė. Patiriame pasitikėjimo Europos projektu krizę. Visi patiriame krizę, kurios nusipelnėme. Mūsų problemos buvo žinomos jau seniai. Kyla klausimas, ar jas spręsime drąsiai, ar neryžtingai ir ar turime drąsos tai padaryti, o gal dėl bailumo pulsime ant kelių?
Pasakysiu vieną dalyką, kuris turbūt vienas iš nepopuliariausių, kokius Europa dabar norėtų išgirsti. Vis dėlto jį pasakysiu, nes esu tvirtai įsitikinęs, kad tai teisinga. Mums nereikia mažiau Europos, mums jos reikia daugiau! Mums reikia daugiau drąsos įveikti krizę naudojant Europos išteklius.
(Plojimai)
Kodėl mums reikia daugiau Europos? Šiame Europos Vadovų Tarybos susitikime bus iš esmės svarstomi du dalykai. Pirma, valstybių ar vyriausybių vadovai privalo atgauti valdymą, nes ne jie vieni priima sprendimus. Pasaulyje, kuriame gyvename, yra 43 įmonės, kurių balansas didesnis nei tokios vidutinio dydžio ES valstybės narės kaip Lenkija nacionalinis biudžetas. Tai reiškia, kad 43 įmonių vadovai tokie pat įtakingi kaip Lenkijos ministras pirmininkas. Tie žmonės taip pat priima sprendimus dėl šio žemyno žmonių likimų. Ar kada nors buvo aptariama (ir tai antrasis dalykas), kad visada prieš pat Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdį, prieš pat Europos Vadovų Tarybos susitikimą viena, dvi ar trys kredito reitingų agentūros bet kokį svarstomą problemų sprendimą vertina kaip netinkamą? Kas iš tikrųjų yra tikrąją įtaką Europos ekonominiam vystymuisi darantys žmonės? Kas už jų stovi?
Kas iš tikrųjų moka kredito reitingų agentūroms už jų reitingus? Akivaizdu, kad jos nedirba vien už galimybę patekti į rojų. Aišku, už pasiūlymus jos iš suinteresuotųjų subjektų gauna pinigų. Valstybių ar vyriausybių vadovai turi turėti drąsos atgauti savo nacionalinės, demokratinės valdžios suverenumą ir imtis veiksmų. Jie tai gali padaryti tik susivieniję.
(Plojimai)
Jie negalės to padaryti, jeigu pasidalys į sudedamąsias dalis. Dabar 27 ES valstybėse narėse gyvena 9,8 proc. pasaulio gyventojų. Atsižvelgiant į gyventojų statistinius duomenis, 2050 m. čia gyvens tik 4 proc. pasaulio gyventojų. Likę 96 proc. pasaulio gyventojų orientuosis ne tik į Europą. Didėjanti šio pasaulio įtaka ir kylanti ekonomika nelaukia, kol Europa pasidalys į sudedamąsias dalis, pradedant tokiomis didelėmis dalimis kaip Vokietija ir baigiant tokiomis mažomis kaip Malta, tikintis, kad kiekviena atskira dalis galės gyvuoti savarankiškai, tokią renacionalizacijos retoriką savo žmonėms pasitelkia daug politikų. Vykstant tarpžemyninei konkurencijai - aplinkos, ekonominei, finansinei ir pinigų -išliksime tik tada, jeigu susivienysime. Jeigu turėsime bendrą norą būti stipriausia pasaulio ekonomika, o Europa tokia yra, laikydamiesi kartu, būdami solidarūs sėkmingai gyvuosime. Solidarumas reiškia dalijimąsi. Ypač tvirti, o ne silpni pečiai. Tiesa, mums tai nereiškia finansinio mokesčio; tai reiškia finansinių sandorių mokestį. Prekybos centre pirkdamas pieno pakelį moku pridėtinės vertės mokestį. Jeigu parduodu finansinį produktą, nemoku jokio mokesčio. Taip neteisinga. Todėl mums reikia šio finansinių sandorių mokesčio.
(Plojimai)
Visi šie dalykai jau paaiškinti. Jie svarstomi. Arba mums pavyks suvienyti Europą ir nesupriešinti tautų bei jų jausmų, arba Europos integracijos projektui gresia tikras pavojus. Tačiau jeigu Europos Sąjunga žlugtų kaip tarptautinis taikos ir klestėjimo užtikrinimo projektas ir suskiltų, tai suskiltų ne vien politinsąjunga. Tada greitai sugrįžtų šį žemyną žlugdžiusios XX amžiaus blogybės. Europai ginti skirtas ne tik vienas aukščiausiojo lygio Europos susitikimas, reikia ginti puikią idėją.
(Plojimai)
