

Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma tekstiilialasta. 
László Kovács,
   . () Arvoisa puhemies, Euroopan tekstiili- ja vaatetusala on ja tulee olemaan olennainen osa EU:n teollista ja yhteiskunnallista kudosta. Luvut puhuvat puolestaan: noin 2,5 miljoonaa työntekijää, noin neljä prosenttia EU:n BKTL:sta. Työpaikat ovat vähentyneet alalla merkittävästi viime vuosina. Tätä ei voida välttää yhä avoimemmassa maailmantaloudessa, mutta tämä tosiasia ei lohduta työpaikkansa menettäviä työntekijöitä.
Komission ja Euroopan unionin tehtävänä on tarjota ennakoitavissa oleva kehys eurooppalaisille tuottajille ja maahantuojille avoimessa taloudessa. Kehyksen on kuitenkin oltava hyvin erilaisten tavoitteiden välinen kompromissi. Toisaalta me takaamme, ja meidän kuuluukin taata, teollisuutemme jatkuva suojelu epäterveitä kaupan käytäntöjä vastaan. Lisäksi, jos ilmenee ennalta arvaamatonta ja merkittävää tuonnin äkillistä kasvua, Euroopan komission on oltava valmis tarjoamaan väliaikaista helpotusta Euroopan tekstiili- ja vaatetusalalle laiminlyömättä muidenkaan, kuten ulkomaantuontiin toimintansa perustavien maahantuojien, kauppiaiden ja jakelun tai teollisuuden etuja.
Meidän on kuitenkin myös noudatettava sitoumuksiamme Kiinaa kohtaan ja autettava sitä tulemaan vastuulliseksi WTO:n jäseneksi. Kunhan Kiina välttää kaupan epäterveitä käytäntöjä, sillä on oikeus hyödyntää suhteellisia etujaan ja liittymistään WTO:hon, samalla kun sen on huolehdittava yhdentymisestään maailmantalouteen siten, että vältetään kaupan vääristyminen. Olemme kutsuneet tätä "pehmeäksi siirtymäksi".
Tekstiili- ja vaatetusalan tämän hetken tilanne perustuu kymmenen vuoden takaisiin tapahtumiin. Uruguayn kierroksella sovittiin, että jäljellä olevat määrälliset tuontirajoitukset poistetaan asteittain tekstiili- ja vaatetusalalta 1. tammikuuta 2005 mennessä, kymmenen vuoden siirtymäajanjakson jälkeen. Harvat osasivat kuitenkaan ennakoida Kiinan kasvun laajuutta ja vauhtia tällä alalla. On tarpeen luoda kansainvälisen tekstiili- ja vaatetuskaupan myönteinen toimintaympäristö alaa koskevan sopimuksen päättyessä. Euroopan tekstiili- ja vaatetusala on jo osoittanut kykenevänsä mukautumaan vaikeisiin tilanteisiin ja olevansa kilpailukykyinen. Yksi asia unohdetaan usein: EU on edelleen maailman toiseksi suurin tekstiili- ja vaatetusalan viejä. Tämä sotii niiden näkemystä vastaan, jotka katsovat globalisaation sekä Kiinan ja erityisesti Intian kasvun aiheuttavan halpatuottajien tulvimisen Euroopan markkinoille.
Totuus on, että Eurooppa kykenee maailmanlaajuiseen kilpailuun, mutta siihen liittyy uudelleenjärjestelyjä ja mukautuksia, jotka koskevat vahvuuksiamme, ei muiden valtioiden vahvuuksia.
Meidän on keskityttävä innovatiivisiin, korkean teknologian, lisäarvollisiin tekstiileihin, jotka kuuluvat vahvuuksiimme. Tämä edellyttää myös, että muidenkin valtioiden, erityisesti kaikkein kilpailukykyisimpien tekstiili- ja vaatetusalan viejämaiden, on avattava markkinansa kilpailulle.
Tämän vuoksi Dohan kierroksen meneillään olevat neuvottelut ovat niin tärkeitä, ja Kiinan on täytettävä sitoumukset, jotka se teki liittyessään WTO:hon. Liittyessään Maailmankauppajärjestöön Kiina hyväksyi virallisen sitoumuksen, jonka mukaan tuojamaat saavat soveltaa erityisiä tekstiilejä koskevia suojatoimenpiteitä, jos tuonti Kiinasta kasvaa hyvin nopeasti ja aiheuttaa vahinkoa maahantuojavaltioiden omalle teollisuudelle.
Kiina ei soveltanut yksipuolisia toimenpiteitä. EU ja Kiina pääsivät sopuun tasapainoisesta ja kohtuullisesta yhteisymmärryspöytäkirjasta 11. kesäkuuta 2005. Yhteisymmärryspöytäkirja oli kuukausien kärsivällisten ja vaikeiden neuvottelujen tulos. Neuvotteluissa pyrittiin ratkaisemaan ongelma neuvottelemalla Kiinan kanssa sen sijaan, että turvauduttaisiin yksipuolisiin suojatoimenpiteisiin, joilla olisi väistämättä epäsuotuisia vaikutuksia. Ennen kaikkea yhteisymmärryspöytäkirja antaa Euroopan unionille ja Kiinalle mahdollisuuden keskittyä myönteisempään yleiseen kauppaohjelmaan sekä jatkaa vankan kauppa- ja talouskumppanuuden kehittämistä myös tekstiili- ja vaatetusalalla.
Saanen muistuttaa, että yhteisymmärryspöytäkirja antaa Euroopan teollisuudelle hengähdystauon, sillä se saa lisää aikaa mukautua tilanteeseen. Sillä luodaan myös ennakoitavissa oleva ja vakaa kaupallinen toimintaympäristö EU:n ja Kiinan tekstiili- ja vaatetusaloille. Näin yritykset, niin teollisuus kuin maahantuojatkin, voivat suunnitella investointejaan pidemmällä ajanjaksolla ja sopeutua tilanteeseen. Yhteisymmärryspöytäkirja antaa väliaikaista suojaa monien EU:n markkinoiden haavoittuvien ja köyhien valtioiden nykytilanteessa, ja sillä vältetään laaja-alainen kauppakiista EU:n toiseksi suurimman kauppakumppanin kanssa.
Se mistä sovittiin, oli enintä, mitä saimme Kiinasta irti sen viennin rajaamisessa, kun otetaan huomioon Kiinan ja omat WTO-velvoitteemme.
EU ja Kiina päättivät 5. syyskuuta yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanon hienosäädöstä. Pöytäkirjalla on tarkoitus kiireellisesti vapauttaa 13. heinäkuuta jälkeen toimitetut tavarat. Asetus 11. kesäkuuta tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanosta tuli voimaan edellisenä päivänä, ja tavarat ylittivät yhteisymmärryspöytäkirjassa asetetut hyväksytyt tasot. Yhteisesti hyväksytty pöytäkirja tuli voimaan 13. syyskuuta, josta lähtien on ollut mahdollista saada tarvittavat tuontilisenssit ja luovuttaa vapaaseen liikkeeseen tavarat, joiden pääsy EU:hun oli estetty määrällisten rajoitusten ylittyessä.
Yhteisesti hyväksytystä pöytäkirjasta ja heinäkuun yhteisymmärryspöytäkirjasta alkaen vallinneen tiiviin yhteistyön hengessä osapuolet päättivät jakaa sovitusta ratkaisusta aiheutuvan taakan. Puolet pysäytetystä tavarasta vapautettiin vuoden 2006 sovittujen rajoitusten ennakkosiirroilla sekä vuoden 2005 eri luokkien välisillä siirroilla. Loput tavaroista vapautettiin nostamalla yksipuolisesti EU:n sallittuja tuontimääriä vuonna 2005.
Lucasin mietinnössä, josta keskustelemme myöhemmin, esitetään huoli tavasta, jolla yhteisymmärryspöytäkirjaa on pantu täytäntöön, koska se on aiheuttanut haittaa vähittäiskauppiaille ja maahantuojille. Komissio on toiminut yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanossa tunnollisesti ja avoimesti. Meidän on muistettava, että tässä tapauksessa kyse on ennätysmäisestä vaatekaupan määrästä, josta on syntynyt ennennäkemätön tilanne.
Yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanon siirtymävaiheesta aiheutuvien ongelmien ei pitäisi enää uusiutua vastedes sovellettavan parantuneen seuranta- ja valvontajärjestelmän ansiosta. Jos täytäntöönpanossa vastaisuudessa ilmenee ongelmia, komissio toteuttaa nopeasti tarvittavat toimenpiteet huolehtiakseen siitä, että yhteisymmärryspöytäkirjaa, sellaisena kuin se on täydennettynä 5. syyskuuta yhteisesti hyväksytyllä pöytäkirjalla, noudatetaan täysimääräisesti. Korostamme kuitenkin, että vastaisuudessa maahantuojien on varmistettava, että ne toimivat nykyisten EU:n säädösten mukaisesti ja että ne tarkistavat käytettävissä olevien määrien vastaavan hyväksyttyjä rajoja.
Kun ajatellaan tulevaisuutta, Euroopan teollisuudella on nyt ylimääräinen kahden ja puolen vuoden ennakoitavissa oleva ajanjakso, ainakin yhteisymmärryspöytäkirjan kattamien tuoteluokkien osalta. Euroopan teollisuuden haasteena on nyt käyttää tämä ajanjakso mahdollisimman tehokkaasti mukautuakseen uuteen kilpailutilanteeseen, joka alkoi muodostua kymmenen vuotta sitten. Ei pidä aliarvioida teollisuuden kohtaaman haasteen vaikeutta, varsinkaan aloilla, joilla Kiinan halvasta työvoimasta peräisin olevaa etulyöntiasemaa on hyvin vaikea horjuttaa.
Komissio on tietoinen alalla koettavista vaikeuksista ja jatkaa toimintaansa monilla muillakin kauppapolitiikan aloilla tarjotakseen teollisuudelle parhaan mahdollisen toimintaympäristön menestyä nykyisessä kilpailutilanteessa. Ensisijaisia tavoitteitamme ovat: varmistaa entistä parempi ja tehokas markkinoille pääsy kolmansissa maissa, erityisesti Dohan kierroksen neuvottelujen yhteydessä, mutta myös kahdenvälisissä yhteyksissä; torjua petoksia, väärennöksiä ja piratismia sekä puuttua perustelluissa tapauksissa epäterveitä kaupan käytäntöjä koskeviin syytteisiin. Näitä ja muita toimenpiteitä tarkastellaan tekstiili- ja vaatetusalan korkean tason työryhmässä. Komissio toteuttaa määrätietoisesti seuraavat vaiheet lisätäkseen niiden toimenpiteiden painoarvoa, joiden on määrä auttaa teollisuutta selviämään menestyksekkäästi siirtymäajanjaksosta. 
Tokia Saïfi,
   . Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komission jäsen Mandelson teki 10. kesäkuuta Kiinan kanssa sopimuksen, joka antaa mahdollisuuden seurata ja rajoittaa tiettyjen kiinalaisten tekstiilituotteiden tuontia Euroopan unioniin vuoden 2008 loppuun saakka.
Sopimuksen täytäntöönpano on kuitenkin törmännyt tiettyihin vaikeuksiin, kuten monien tavaroiden kasaantumiseen eurooppalaisissa satamissa, mistä jo puhuittekin meille. Arvoisa komission jäsen, toivomme nyt 5. syyskuuta tehdyn sopimuksen jälkeen, että voimme välttää uudet toimitusesteet sekä estää Shanghain sopimuksen ulkopuolisten määrien tulon Euroopan markkinoille. Toivomme myös, että tarkistetussa sopimuksessa voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon niin Euroopan tekstiiliteollisuuden edut, sillä se on ponnistellut kovasti mukautuakseen tilanteeseen, kuin kehitysmaiden tekstiilituottajienkin edut, sillä ne ovat kärsineet alan vapauttamisesta.
Lopuksi, arvoisa komission jäsen, kuinka voimme suunnitella kestävää tulevaisuutta eurooppalaiselle tekstiiliteollisuudelle vuoden 2008 jälkeen? Kun otetaan huomioon tekstiilialan korkean tason ryhmän suositukset ja parlamentin oma-aloitteinen tätä koskeva mietintö, mihin tämä tulevaisuus perustuu? Kiinalaisiin tekstiileihin liittyvä kriisi on laajentunut sosiaalisten ja teollisten näkökohtien lisäksi koskemaan myös geopoliittista ulottuvuutta.
Katson tämän vuoksi, että meidän on nyt kysyttävä itseltämme, millaisina Euroopan unioni näkee kauppasuhteensa suurimpiin kumppaneihinsa, erityisesti Kiinaan, pitkällä ajanjaksolla. Meillä on mahdollisuus keskustella tästä myös jäsen Lucasin mietinnön käsittelyn yhteydessä. Meidän on tällä välin määritettävä Euroopan unionin teollisuusaloille uudet kehitysnäkymät, jotka tulevaisuudessa antavat meille mahdollisuuden ennakoida epätasapainoa ja tarjota kilpailukykyistä vastausta kaikkiin maailmanlaajuisiin haasteisiin.
Hong Kongissa pidettävässä seuraavassa WTO:n ministerikonferenssissa Euroopan unionin on tuettava kumppaniensa pyrkimyksiä torjua tekstiili- ja vaatetusalan väärennöksiä ja piratismia panemalla tehokkaasti täytäntöön teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn sopimuksen, neuvoteltava vastavuoroisesta markkinoille pääsystä vaatien kaupan teknisten esteiden poistamista ja huolehdittava siitä, että kaikki noudattavat sosiaalisia ja ympäristöä koskevia standardeja. Arvoisa komission jäsen, eikö tämä olisi paras tapa varmistaa, että me lopulta voimme kaikki käydä kauppaa tasapuolisesti? 
Erika Mann,
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi haluan onnitella komissiota tekstiilialan neuvottelujen myönteisestä lopputuloksesta. Tiedämme, kuinka monimutkaista ja vaikeaa se oli, ja ryhmämme haluaa onnitella teitä lämpimästi.
Olen todella pahoillani siitä, ettei neuvosto osallistu tähän keskusteluun. Olemme juuri todenneet, miten tärkeää on, että jäsenvaltiot toimivat johdonmukaisesti, ja minusta on perin surullista, ettei neuvosto ole läsnä tässä keskustelussa; toivoisin sille ilmoitettavan, ettemme ole tyytyväisiä tähän.
Haluan palata joihinkin seikkoihin, joita jäsen Saïfi jo käsitteli. Suojatoimenpiteet otettiin käyttöön WTO-neuvotteluissa; myös tämä osoittaa sen, kuinka taitavasti komissio, jäsenvaltiot ja asiasta vastaava parlamentin valiokunta kyseiseen aikaan neuvottelivat. Olemme parlamentissa aina todenneet, että tämä on tärkeää.
Arvoisa komission jäsen, haluan ryhmäni puolesta kysyä teiltä jotakin ensimmäisen suojatoimenpiteitä koskevan kriisin tiimoilta. Uskotteko, että WTO-neuvottelujen aikana ehdotetut ja Kiinan hyväksymät suojatoimenpiteet ovat riittäviä tässä kriisissä? Katsotteko, että suojatoimenpiteitä olisi kenties syytä tarkastella uudelleen ja mahdollisesti muuttaa?
Olisin kiitollinen, jos vastauksessanne, joka voi toki olla kirjallinen, arvioisitte jäsenvaltioiden asemaa tässä kriisissä ja ehdottaisitte, mitä olisi muutettava tulevaisuudessa.
Arvoisa komission jäsen, mainitsitte yhden seikan, josta olen täysin samaa mieltä. Totesitte, että Kiinasta on jo tullut poliittinen ja taloudellinen maailmanmahti. Tämä tietenkin osoittaa selvästi, että monet keskustelut, joita on käyty aiemmin WTO:ssa tai muiden kansainvälisten sopimusten yhteydessä, muodostavat meille nyt uuden haasteen. Puhumme nyt suurista maailmanvalloista: Kiinasta, myös Intiasta muilla aloilla ohjelmistoteollisuuksineen sekä Brasiliasta sokerin yhteydessä. Mitä haasteita uskotte Euroopan unionin kohtaavan tulevaisuudessa tämän tilanteen osalta? Sanoitte, että yritykset kykenevät vastaamaan kilpailuun, ja korostitte sitä, että olemme toiseksi suurin viejä. Kysyn ryhmäni puolesta: uskotteko, että se riittää? Olisiko meidän tehtävä enemmän, varsinkin pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi? Oletteko sitä mieltä, että toisinaan yrityksille antamamme tuki on riittävää, vaikka ne sen jälkeenkin syyllistyvät ulkoistamiseen? Vai katsotteko komissiossa, että tarvitsemme lisää valvontaa asian hallitsemiseksi?
Viimeinen kysymykseni kuuluu seuraavasti. Mitä mieltä olette ajatuksesta eurooppalaisen tunnuksen lisäämisestä tuotteisiin, myös tekstiileihin, jotta ihmiset ymmärtävät, missä oloissa ja millä standardeilla ne on tuotettu?
Kiitän lopuksi vielä kerran ja jään odottamaan vastaustanne. 
Johan Van Hecke,
   . Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen jo jonkin aikaa pohtinut, miksi ihmiset eivät havainneet aiemmin kiinalaisten tekstiilituotteiden polkumyynnin huolestuttavaa kehitystä, vaikka tämä oli selkeästi pääteltävissä aiemmin vapautetuista tuoteryhmistä.
Toivottavasti ette pahastu tästä, mutta 5. syyskuuta käynnistetyt toimenpiteet kiintiöiden poistamiseksi erityisesti eurooppalaisiin satamiin kasaantuneilta tekstiilituotteilta tuovat mieleen päättömän jalkapallo-ottelun.
On ilmeistä, että yhteisymmärryspöytäkirja, jonka komission jäsen Mandelson neuvotteli Kiinan kanssa kesäkuussa, ja johon liittyi määrällisten tuontirajoitusten käyttöönotto kymmenen tuoteluokan osalta, oli huonosti valmisteltu. Kuinka muutoin voitaisiin selittää se, että vuoden 2005 kiintiöt oli käytetty jo alle kahden kuukauden kuluttua tästä? Pysäytetyt tavarat tullattiin kiireesti, eikä kesäkuun sopimuksesta piitattu, mistä seurasi paljon sekaannusta tekstiilialan tuottajille, kauppiaille, ostajille ja kuluttajille.
Arvoisa komission jäsen, minulla on pari hyvin konkreettista kysymystä. Miten nyt edetään? Kuinka nykyinen epävarmuus ja hämmennys voidaan poistaa alalta, joka kamppailee olemassaolostaan? Miten kesäkuun yhteisymmärryspöytäkirjaa aiotaan vastaisuudessa panna täytäntöön? Kuinka tuontia Kiinasta seurataan tulevina kuukausina? Entä jos muutaman viikon kuluessa jälleen uusi vaatelasti pysähtyy eurooppalaisiin satamiin? Entäpä mitä tapahtuu seuraavien vuosien kiintiöille?
Kuten havaitsette, viimeisin Kiinan kanssa tehty sopimus tuottaa selvästi enemmän kysymyksiä kuin vastauksia. Arvoisa komission jäsen, pelkään pahoin, ettei komissiollakaan ole näitä vastauksia. Toivottavasti pystytte vakuuttamaan minulle, ettei asia ole näin. 
Eva Lichtenberger,
   . – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tekstiilialalla on nyt alkamassa tai vasta muotoutumassa suuntaus, joka on ollut olemassa jo jonkin aikaa ja joka tulee nopeutumaan ja muuttumaan yhä vakavammaksi.
Tosiasia on, ettei maailmankauppa enää ole sellaista, kuin kuvittelimme sen olevan tulevaisuudessa. Olemme aina olettaneet, että tuotamme täällä Euroopassa korkean teknologian tuotteita ja että kaikki muut toimittavat meille halpoja raaka-aineita ja kattavat perustarpeemme, kuten ennenkin. Tämä strategia ei toimi enää, koska kehitys on ollut paljon nopeampaa esimerkiksi Kiinan tekstiilialalla.
Jos nyt sanomme, että sopimus, yhteisymmärryspöytäkirja, on antanut meille hengähdystauon, kyse ei todellakaan ole mistään muusta, ja parhaimmassakin tapauksessa se ainoastaan hidastaa suuntausta mutta ei ratkaise taustalla piileviä ongelmia. Eurooppa ei sopeudu riittävän nopeasti.
Olen myös havainnut, että eurooppalaisilla kuluttajilla, kauppiailla ja poliitikoilla on toisistaan poikkeavat etunäkökohdat. Kuluttajat haluavat halpoja t-paitoja. Samaan aikaan kasvava ryhmä Euroopan kansalaisia tukee Clean Clothes Campaignin kaltaisia kampanjoita, joilla edistetään reiluissa oloissa tuotettuja tuotteita. Kansalaiset toivovat tuotantoon eettisiä normeja; he haluavat myös ekologisia standardeja. Samalla kaikki kuitenkin haluavat halpoja tuotteita. Sama koskee kauppiaita.
Arvoisa komission jäsen, haluan esittää teille kysymyksen. Jos komissio toimi mielestänne tunnollisesti, kuinka voitiin katsoa läpi sormien sitä, että kiinalaisia tuotteita on kasautunut hyvin lyhyessä ajassa satamiin? En jaksa ymmärtää, kuinka eurooppalaiset hallitusten päämiehet voivat osallistua Kiinaan siirtyneiden yritysten avajaisiin ja palata kotiin valittamaan Kiinan kilpailusta. 
Jacky Henin,
   . Arvoisa puhemies, ei ole kuurompaa kuin se, joka ei halua kuulla. Sanonta kuvaa hyvin komissiota ja komission jäsen Mandelsonia.
Aikana, jolloin tekstiiliala kokee todellisen teollisen ja sosiaalisen katastrofin, he kuulivat, mutta eivät kuunnelleet. Kun jouduimme vastakkain Kiinan kanssa, Euroopan unioni heitti pyyhkeen kehään ja suostui arvioimaan uudelleen tuontikiintiöitä. Työntekijäliittojen ja ammattiyhdistysten ehdotukset ja avunpyynnöt jäivät huomiotta. Ainoita voittajia tässä olivat diilerit, jotka eivät pelkää jumalaa tai ihmistä, eurooppalaisen teollisuuden sabotoijat, hintaan mihin hyvänsä tapahtuvan uudelleensijoittamisen mestarit.
Komissio ja komission jäsen osoittivat varsin erikoislaatuista rohkeutta päättäessään yhdessä, että satojen tuhansien työpaikkojen menetyksen ja tuhansien yritysten sulkemisen uhatessa niiden ei tarvinnut tehdä välittömästi mitään. Tämän vuoksi ne piiloutuivat "20 miljoonaa kiinalaista tai intialaista paitaa vastaa yhtä Airbusia" -lausekkeen taakse. Tämä rinnastus on erityisen typerä, sillä idioottikin ymmärtää, etteivät Airbuseja osta tekstiilituottajat vaan lentoyhtiöt. Voin vaikka kertoa teille salaisuuden: nämä yhtiöt ostavat lentokoneita, koska ne tarvitsevat niitä, ja ne aikovat rahoittaa hankinnat omalla toiminnallaan, eivät t-paitojen myynnillä. Yhdysvallatkin pystyi myymään Boeingejaan samaan aikaan, kun se toteutti tarvittavia toimenpiteitä tekstiiliteollisuutensa suojelemiseksi.
Näiden paineiden, eurooppalaisten työntekijöiden raivon ja ennen kaikkea perustuslakisopimusta koskeneen Ranskan kansanäänestyksen tuloksen vuoksi esititte hyvin strategisesti muutaman houkuttelevan ehdotuksen, jotka kaikki ystävänne kaksinaamaisten hurskastelijoiden kerhossa ottivat innolla vastaan mutta jotka pian osoittautuivat vain silmänlumeeksi. Kuten itse kyynisesti julistitte, globalisaatio on peli, jossa on voittajia ja häviäjiä, mutta emme voi sanoa näin kansalaisille, joten meidän on toisinaan toteutettava taktisia toimenpiteitä.
Tekstiiliteollisuuden työntekijöiden etujen puolustamiseksi...
Patrick Louis,
   . Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tekstiiliteollisuus on kriisissä. Sitä uhkaa kaksi itsekeskeistä ajatusta: jääräpäinen asenne, jossa kieltäydytään näkemästä sitä, mikä uudessa kansainvälisessä työnjaossa on väärin. Nyt jopa korkean teknologian teollisuus jättää maanosamme. Meidän on torjuttava Euroopan teollisuuden kuihtumista emmekä saa olla siinä harhaluulossa, että kolmas sektori tulee ennen kaikkia muita. Toinen ajatus on EU:n ideologia, jossa te, arvoisa komission jäsen, näette tämän teollisuuden jäänteenä ja Kiinan pakotettuna katsomaan ulospäin vain pehmeänä siirtymäkautena.
Meidän on avattava silmämme, jos haluamme pelastaa teollisuutemme. Meidän on otettava uudelleen käyttöön yhteisöllisen suosituimmuuden periaate, josta määrätään Rooman sopimuksessa, jotta kilpailua ei käytäisi sosiaalisten järjestelmien kesken. Meidän on harjoitettava jälleen kilpailukykyistä valuuttapolitiikkaa, jotta voimme tasavertaisesti torjua dollarin ja jenin polkumyynnin. Lähitulevaisuudessa meidän on kannustettava Kiinaa keskittymään toimituksiin sisämarkkinoilleen ja otettava käyttöön vuoden 2004 standardien mukaiset kiintiöt. Meidän ei pidä unohtaa köyhiä tekstiilien viejämaita, jotka ovat tämän vastuuttoman politiikan pääasiallisia uhreja. Komission jäsen Mandelson totesi, että EU on maailman avoimin talous. Minä käännän sen näin: se on maailman vähiten suojattu talous. 
Jean-Claude Martinez (NI ). –
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on sydäntä särkevää nähdä, kuinka yksi kehitysmaiden lapsi kuolee joka minuutti hinkuyskään tai tuhkarokkoon, kun niihin on olemassa rokote.
Tilanne on sama tekstiilialalla ja uudelleen sijoittumisessa. Seuraamme sivusta työpaikkojen menetystä, tuhansien yritysten kaatumista, kaikkia näitä globalisaation aiheuttamia tauteja, vaikka on mahdollista kehittää uutta tullausteknologiaa, ja tämä on uskomatonta asioiden tarkoituksellista monimutkaistamista. Olen selittänyt tämän komission jäsenelle Mandelsonille. Tullimaksujen vanha sukupolvi on hyvin monimutkainen kiintiöineen, tariffihuippuineen ja kaupan teknisine esteineen. Teknisesti tämä kaikki on hyvin monimutkaista ja tehotonta.
Me voisimme kuitenkin tehdä tästä paljon yksinkertaisempaa. Meidän on vain keksittävä, kuten Ranskassa tehtiin arvonlisäveron yhteydessä vuonna 1954, tullimaksuvähennys. Tämän periaatteen mukaan tekstiileistä maksettavan tullin yhteydessä kiinalaiselle viejälle tarjottaisiin tullien suorittamisen lykkäämistä, jolloin tullit voidaan vähentää tämän Euroopassa tekemistä hankinnoista. Kiinalainen viejä voisi hyödyntää tullien lykkäämistä joko osakemarkkinoilla tai diskonttaamalla sen edelleen pankille, ja näin olemme aivan yksinkertaisesti keksineet tullin arvonlisäveron, jonka leviäminen on vienyt 50 vuotta.
Olen selittänyt tämän Maailman tullijärjestön pääsihteerille Danetille. Olen lähettänyt komission jäsenelle Mandelsonille asiasta viestin. Arvoisa puhemies, on sydäntä särkevää havaita, mihin olemme joutuneet teknologisen monimutkaistamisen johdosta ja että olemme kyvyttömiä keksimään tullimaksujen uutta sukupolvea. 
Georgios Papastamkos (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, toiminta kiinalaisten tekstiilien kasaantumisen purkamiseksi oli selkeästi myönnytys Kiinalle. Se on vastoin Shanghain ajatusta tuonnin valvotusta lisääntymisestä, jotta Euroopan teollisuudella olisi aikaa mukautua tilanteeseen. Suuri osa vastuusta kuuluu komission byrokratialle. Komissio on antanut suosituimmuusaseman maahantuojien eduille. Perinteisen teollisuuden, Euroopan tekstiiliteollisuuden kriisi on tärkeämpää. Tehtaita suljetaan yksi toisensa jälkeen. Työntekijöiden työpaikat ovat tärkeämpiä kuin maahantuojien edut. Kyseessä on Euroopan etu, ja Euroopan komission on Euroopan etujen puolustajana suojeltava sitä.
Itse en kannata kansainvälisen kaupan uusprotektionistista suuntausta. Aggressiivinen tuonti Kiinasta osoittaa kuitenkin, että maailmankaupan järjestelmien tasapaino perustuu järjestelmien lähentymiseen, institutionaaliseen avoimuuteen ja lähentyviin sosiaalisiin ja ympäristönsuojelua koskeviin standardeihin. Tasapaino on riippuvainen myös teollis- ja tekijänoikeuksien tehokkaasta suojelusta sekä taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisen polkumyynnin torjumisesta. Lisäksi katson, että tarvitaan tehokkaita toimenpiteitä Euroopan tekstiiliteollisuuden asteittaiseksi mukauttamiseksi sekä välttämättömiä tasapainottavia toimenpiteitä WTO:n säännösten noudattamiseksi. Komission on luovuttava kaikesta mahtipontisuudesta. Meillä on parlamentissa jäsen Saïfin mietintö ja sen liitteenä esitys; me näytämme Euroopan komissiolle tietä eteenpäin. 
Elisa Ferreira (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Kiinan kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan viimeisin tarkistus, joka tehtiin 5. syyskuuta, on nyt kenties pienempi paha kuin varsinainen menestys. Tarkistus juontaa juurensa komission ilmeisestä kyvyttömyydestä taata allekirjoittamiensa kansainvälisten sopimusten noudattaminen. Tekstiilien vyöry tammikuusta 2005 alkaen oli ennakoitavissa, ja on järkyttävää, ettei komissio ollut siihen valmis eikä riittävän joustava reagoidakseen siihen.
Lisäksi se seikka, että jo syyskuussa tarkistetaan sopimusta, joka on allekirjoitettu valan nojalla vain kolme kuukautta aikaisemmin, ei ole komissiolle ansioksi kansainvälisellä näyttämöllä ja heikentää vakavasti sen asemaa tulevissa neuvotteluissa. Komission haavoittuvuus on hälyttävää ja on lisäksi luonut eurooppalaisten yritysten, tuottajien ja maahantuojien keskuudessa strategioiden suunnittelussa epävarmuuden ilmapiirin, jota meidän on pyrittävä nopeasti hälventämään. Arvoisa komission jäsen, olisin näin ollen kiitollinen suorista vastauksista seuraaviin neljään kysymykseen:
Ensinnäkin: komissio jatkaa tuotannon sääntelemistä EU:ssa, esimerkiksi Reach-direktiivillä. Mitä erityisiä suunnitelmia komissiolla on sen varmistamiseksi, että Euroopan markkinoiden avaamiseen tosiasiallisesti liittyy ihmisoikeuksia, ympäristöä ja työntekijöiden oikeuksia koskevien vähimmäissääntöjen noudattaminen kansainvälisellä tasolla?
Toiseksi: tekstiili- ja vaatetusalaa käsittelevä korkean tason työryhmä on suositellut lukuisia poliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään nopeuttamaan Euroopan tekstiiliteollisuusalueiden kilpailukyvyn elvyttämistä, ja komissio on hyväksynyt työryhmän suosituksen. Viittasitte näihin aloitteisiin, joskin vain lyhyesti. Mikä on tarkkaan ottaen tilanne näiden toimenpiteiden toteuttamisessa ja missä määrin niiden täytäntöönpano on riippuvainen rahoitusnäkymistä?
Kolmas kysymys: mitä takeita komissio voi antaa meille siitä, ettei syyskuun sopimukselle käy samoin kuin kesäkuun sopimukselle? Minkälaista toimintakykyä ja/tai halukkuutta komissio on hankkinut tämän jälkeen seuratakseen sopimuksen noudattamista?
Neljäs kysymys: koska jalkineteollisuus kohtaa vastaavanlaisia ongelmia kuin tekstiiliala, voiko komissio vahvistaa huhut, joiden mukaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä suunnitellaan pantavaksi täytäntöön vuonna 2006? Paljon kiitoksia jo etukäteen vastauksistanne, arvoisa komission jäsen. 
Sajjad Karim (ALDE ). –
   Arvoisa puhemies, edustan vaalipiiriä, jolla on pitkä menneisyys tekstiilikaupan johdossa. Lancashiren puuvillatehtailla oli merkittävä osa Yhdistyneen kuningaskunnan teollisessa vallankumouksessa. Paljon on muuttunut vuosien mittaan. Tehtaat, jotka ennen työllistivät tuhansia työntekijöitä, työllistävät enää joitakin satoja ihmisiä.
Lancashiren kannalta oli valitettavaa, että prosessin hallinto ei toteutunut hallituksen tasolla ja että monien arvostettujen henkilöiden taidot muuttuivat yhtäkkiä tarpeettomiksi. Kansallisella tasolla ei otettu huomioon tiedon merkitystä mahdollisuuksien tarjoamisessa ja innovaatiossa. Nyt kohtaamamme muuttuvat olosuhteet eivät saa merkitä tämän kokemuksen toistumista, vaan niiden on avattava ikkuna teollisuutemme uuteen kehitykseen.
Niin kutsutut "rintaliivikiistat" ovat puuttuvan kaukonäköisyytemme ja valmistautumattomuutemme valitettava sivuvaikutus. Kukaan ei odota yhtäkkistä muutosta. Meidän ei pidä unohtaa, kuinka merkittävää on, että Kiina ja Eurooppa ovat kyenneet tällaiseen kompromissiin valtavan paineen alla, mutta ensimmäiset varovaiset askeleet on otettava välittömästi ennen kuin tilanne huononee. Vaadimme hallintoa, emme protektionistisia toimenpiteitä. Nyt tehty sopimus on vain laastari tulevaisuuden kauppasuhteissa Kiinaan, ja eurooppalaisen teollisuuden on keksittävä tapa kilpailla halvempien kilpailijoiden kanssa.
Arvoisa komission jäsen, olen varma siitä, etteivät nykyiset olosuhteet saa teidänkään mielestänne jatkua. Mitä erityistoimenpiteitä aiotte käynnistää välittömästi tarjotaksenne EU:n tuottajien kaipaamaa hallintoa? Meillä ei ole varaa tulla uudelleen yllätetyiksi valmistautumattomina. 
Margrete Auken (Verts/ALE ). –
   Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää arvoisaa komission jäsentä siitä, ettei hän sallinut asioiden mennä tyystin pieleen. Jos EU:n teollisuuden on määrä saada mahdollisuus tulevaisuudessa, kyseessä ei ole raskas teollisuus, vaan kilpailukykyisin, ympäristön kannalta järkevin ja tietoon perustuva teollisuus, joka myös käyttää varovasti luonnonvaroja. Se, mitä olemme tässä tapauksessa havainneet, on itse asiassa ollut varsin järkyttävää. Erityisesti vanhanaikainen raskas teollisuus on pyrkinyt aiheuttamaan muille vakavaa haittaa vaatimalla valtion suojelua rikkaiden OECD-maiden vastenmielisimpien perinteiden mukaisesti. On haluttu suojella omia markkinoita mutta pakottaa köyhät maat avaamaan omat markkinansa. Yleensä ottaen tästä on koitunut köyhille kaksinkertaista haittaa.
On totta, että rikkaiden valtioiden on avattava omat markkinansa sekä selvitettävä uudistustoiveensa. Juuri tämän prosessin varmistamiseksihan käytettiin kymmenen vuotta monikuitusopimuksen laatimiseen. On itse asiassa valtioita, jotka ovat suhtautuneet asiaan vakavasti ja onnistuneet mukautumaan tilanteeseen ilman työpaikkojen häviämistä. Näihin sopimuksiin puuttuminen olisi väärin kyseisiä valtioita kohtaan, sillä niillä ei ole mahdollisuuksia kilpailla menestyksekkäästi valtion suojelemien hiipuvien tuotannonalojen kanssa. Juuri näinhän on käymässä myös kemianteollisuudessa, jossa uusi hallitusten tukema "kemikaali-Ali" on tulossa mukaan ja pyrkii tuhoamaan nykyaikaista teollisuutta. Meidän on toivottava, että teollisuutemme pystyy selviytymään omillaan, vaikka köyhät valtiot yhdistäisivätkin voimansa, ja meidän on tehtävä kaikkemme köyhien valtioiden menestyksen tukemiseksi. En voi nyt paneutua tähän enempää – siihen ei ole aikaa – mutta tähän meidän on pyrittävä sen sijaan, että jälleen eristäytyisimme kaikkien muiden vahingoksi. 
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ).
   – Odotimme komissiolta jotain uutta. Odotimme käytännön toimenpiteitä, joita tuettaisiin asianmukaisin kipeästi kaivatuin resurssein, jotta parlamentin 6. syyskuuta antaman päätöslauselman merkittävät ehdotukset voitaisiin panna täytäntöön. Saimme kuitenkin kuulla saman vanhan tarinan ja yrityksiä puolustella jotain anteeksiantamatonta. Tarkastellaanpa menneitä tapahtumia:
Tekstiili- ja vaatetusalan vapauttamisesta 1. tammikuuta alkaen tuonti EU:hun kasvoi valtavasti. Barroson komissiota oli varoitettu tämän vakavista sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista Portugalin kaltaisissa valtioissa sekä kiireellisestä tarpeesta turvautua kauppasopimusten suojalausekkeisiin. Suojalausekkeisiin turvauduttiin kuitenkin vasta 6. huhtikuuta, joskin niiden täytäntöönpanon vaikutus vesitettiin. Tämän jälkeen komissio aloitti keskustelut vain kahden tekstiilituoteryhmän osalta vasta 17. toukokuuta, ja 10. kesäkuuta esitettiin sopimus, joka sen lisäksi, että turvalausekkeille käännettiin selkä, oli täynnä ansoja. Jälleen kerran sopimus tuli voimaan vasta 20. heinäkuuta, koska täytäntöönpanoasetusta ei ollut, joten Euroopan suurilla monikansallisilla maahantuojilla ja jakelijoilla oli aikaa vesittää kesäkuussa hyväksytyt tuontirajoitukset.
Syyskuussa suurten monikansallisten yritysten toivomusten mukaan toiminut komissio toimi kerrankin nopeasti ja pakotti hyväksymään miljoonien tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden maahanpääsyn toimien näin omien päätöstensä vastaisesti. Tarinan opetus on se, että tekstiili- ja vaatetusalan vapauttamisesta ovat hyötyneet suuret maahantuojat ja jakelijat; juuri ne ovat kasvattaneet voittomarginaaliaan entistä käsittämättömämmälle tasolle. Häviäjiä ovat Euroopan tekstiiliteollisuus, työntekijät sekä tuhannet mikroyritykset ja pienet ja keskisuuret yritykset. 
Zuzana Roithová (PPE-DE ). –
   Ensinnäkin haluan ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että komissio on suostunut rajoittamaan niiden kiinalaisten tekstiilien tuontia, jotka ovat vyöryneet Euroopan ja teollisuusmaiden markkinoille, vaikka tähän kuluikin täsmälleen vuosi, jonka aikana tapahtumat ovat edenneet odotetulla tavalla. Komissiolle tiedotettiin viime vuonna ennusteista, ja harvat poliitikot, minä mukaan luettuna, varoittivat tilanteesta. Eurooppa ei kuitenkaan sanonut mitään eikä lähettänyt varoitusmerkkejä sen paremmin Kiinalle kuin vähittäismyyntiketjuillekaan, ja nopean seurannan valmistelu epäonnistui. Oli virhe, ettei jälleenmyyjille tehty selväksi ennen sopimusten allekirjoittamista, että EU toteuttaisi suojatoimenpiteitä ja rajoittaisi tuonnin kasvun hyväksyttävälle tasolle ja ettemme istuisi tyhmästi toimettomina ja seuraisi sivusta miljoonia Etelä- ja Keski-Euroopan naisia työllistävän teollisuuden kuolemaa. 
Valitettavasti rajoitukset otettiin käyttöön vasta kuuden kuukauden kuluttua, kun valtavat tuontisopimukset oli jo allekirjoitettu ja tuotteet olivat tukkineet Euroopan satamat. Oli selvää, että kiinalaiset olettivat valtavien tavaramäärien olevan hyväksyttyjä Euroopassa. Sopimuksesta tuli pelkkä paperipalanen. Herää kysymys, oliko sopimus vilpittömästi tehty. Arvostelijoiden mukaan oli kyse ainoastaan Euroopan parlamentin rauhoittelusta. En ole samaa mieltä, ja tämän vuoksi vaadin Tšekin tekstiilialan työntekijöiden ja muiden puolesta, että kiintiöitä valvotaan vielä vuoden kauemmin, vuoden 2008 loppuun saakka. Näin tasapainotettaisiin hyväksytyt rajoitukset, jotka ylittyivät kesäkuun jälkeen. 
Ennen kaikkea vaadin kuitenkin tämän hengähdystauon käyttämistä EU:n kauppastrategian muuttamiseen. On käytettävä kaikkia taloudellisia ja poliittisia keinoja kommunistisen Kiinan pakottamiseksi avaamaan markkinansa vastavuoroisuuden pohjalta, hyväksymään kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus samoin kuin taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus sekä noudattamaan näin vähimmäisvaatimuksia jo lähitulevaisuudessa. Kiina on pakotettava myös lopettamaan vientiyrityksille myönnettävää valtiontukea koskevan kiellon kiertäminen, rajoittamaan piraattikauppaa ja kantamaan osansa vastuusta teollisuuden jätteistä ja ympäristöhaittojen korjaamisesta. 
Uskon, että EU:sta tulee lopulta merkittävä toimija koko maailman tasolla ja että arvoisasta komission jäsenestä tulee strateginen päätöksentekijä pelkästään satunnaisten kiistojen välittäjänä toimimisen sijaan. 
Joan Calabuig Rull (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, totuus on, että tekstiilikaupan täydellinen vapauttaminen 1. tammikuuta alkaen johti kiinalaisten tuotteiden vyöryyn. Komissio ehdotti tuonnin rajoittamista ja teki tämän seurauksena sopimuksen kesäkuussa. Tietyt eurooppalaiset maahantuojat kuitenkin hyödynsivät sopimuksen tekemiseen tarvittavaa ajanjaksoa keräämällä valtavat määrät tuotteita.
Uusi 5. syyskuuta 2005 tehty sopimus auttaa ongelman ratkaisemisessa, sillä tilanne oli saavuttanut pisteen, jossa siitä ei ollut hyötyä kenellekään. Sopimusta ei kuitenkaan voida kuvata tyydyttäväksi, sillä se antoi vaikutelman kurinalaisuuden puutteesta.
Eräät ovat tänään täällä todenneet, että tekstiiliteollisuuden olisi pitänyt mukautua nopeammin, sillä jo kymmenen vuoden ajan oli tiedossa, mitä tulisi tapahtumaan. Ennustan kuitenkin, että jos emme nyt ratkaise näitä haasteita järjestelmällisesti puhuessamme tänään tekstiileistä, saatamme huomenna joutua puhumaan autoista tai viestintä- ja tietotekniikan tuotteista.
Kyseessä ei ole vapaan kaupan ja protektionismin välinen kiista, vaan haluamme pikemminkin lisätä tasapuolista ja avointa kauppaa noudattaen sosiaalisia ja ympäristöä koskevia vähimmäisvaatimuksia.
Lopuksi haluan kiinnittää huomionne tilanteeseen, joka aiheuttaa hälytyskellojen soimisen alalla. Yleisesti tunnettujen Kiinassa vakaaseen hintaan tuotteita tuottavien jakeluketjujen lisäksi on ilmennyt ennestään tuntemattomia merkkejä, joiden hinnat ovat ennenkuulumattoman alhaisia eivätkä kata edes tuotteen raaka-ainekustannuksia.
Unioniin tuotavien housujen hinta voi esimerkiksi vaihdella kuudesta eurosta 0,43 euroon; molemmissa tapauksissa housut on tuotettu Kiinassa. Kotimaassani tämä kauppa kattaa noin 40 prosenttia Kiinasta suuntautuvasta tuonnista.
Arvoisa komission jäsen, epäilen, että kyseessä on petos, jossa tullissa ilmoitettua arvoa käytetään maahantuojan tullin vähentämiseen, niin yhteisön tariffien kuin arvonlisäveronkin osalta. Haluankin tietää, minkälaisia päätöksiä komissio aikoo tästä tehdä. 
Anne Laperrouze (ALDE ). –
   Arvoisa puhemies, jälleen uusi yritys Lounais-Ranskassa on juuri ilmoittanut tuotantonsa lakkauttamisesta. Tämän vuoksi 54:ää ylellisten kankaiden tuotantoon erikoistunutta tekstiilialan työntekijää uhkaa pitkäaikainen työttömyys jo ennestään kovia kokeneella alueella.
Nykytilanne on katastrofaalinen. Alalla on menetetty erittäin paljon työpaikkoja vuoden 2005 alun jälkeen. Korkean tason työryhmän suositukset valmistavat meitä tulevaisuuteen, mutta mitä tapahtuu lyhyellä aikavälillä?
Arvoisa komission jäsen, sanotte, että meillä on allekirjoittamienne sopimusten seurauksena kahden ja puolen vuoden hengähdystauko. Meidän on kuitenkin toimittava nopeasti, ja ehdotan muutamaa harkitsemisen arvoista tietä: annetaan jäsenvaltioiden käyttää rakennerahastoja kassavirtaongelmista kärsivien yritysten auttamiseen sekä niiden innovaatioiden ja uudelleenjärjestelyjen tukemiseen; autetaan yrityksiä muodostamaan yhteenliittymiä, jotta ne voivat muodostaa todellisia kaupallisia voimia, jotka pystyvät valloittamaan Kiinan markkinat; asetetaan sosiaalisia ja ympäristöä koskevia edellytyksiä; vaaditaan alkuperämaan merkitsemistä tuotteisiin ja lopuksi, kuten minua ennen puheenvuoron käyttäneet jo ovat esittäneet, luodaan todellinen eurooppalainen merkki. 
Georgios Toussas (GUE/NGL ).
   – Arvoisa puhemies, Euroopan tekstiiliteollisuuden ongelmat olivat havaittavissa jo useita vuosia sitten, eikä kyse ole yksittäistapauksesta, sillä tilanne on samanlainen myös muiden tuotteiden, esimerkiksi jalkineiden, autojen ja teräksen tuotannossa.
Maailmankaupan kapitalistisen uudelleenjärjestelyn seurauksena suuret tekstiilinviejäyritykset, jakeluyhtiöt ja suuryritykset yleensä keräävät valtavia voittoja. Samalla tuhannet työntekijät heitetään pihalle työttöminä. Euroopan tekstiilijärjestön virallisten tilastojen mukaan jäsenvaltioissa menetetään vuoden 2006 loppuun mennessä miljoona työpaikkaa.
Mitä tällä kaikella puheella kiinalaisten tuotteiden invaasiosta jäsenvaltioihin yritetään peitellä? Ilmeisesti sillä yritetään peitellä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden hallitusten vastuuta ja ruohonjuuritason vastaista politiikkaa, jonka kriteerejä ovat kilpailukyky ja suuryritysten voitot.
Työntekijöiden on tehtävä tarvittavat poliittiset johtopäätökset, sillä asiaa käsittelevän mietinnön mukaan tilastot kertovat seuraavaa: 60 prosenttia Kiinan viennistä muuhun maailmaan perustuu ulkomaisiin investointeihin Kiinassa. Tämän vuoksi tarvitaan radikaaleja muutoksia talouden ja hallitusten tasolla reilun kaupan ja ruohonjuuritason menestyksen takaamiseksi. 
Werner Langen (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, tekstiiliteollisuus on hyvin palkka- ja työvoimavaltainen ala. Se koostuu pääasiassa pienistä ja keskisuurista yrityksistä ja on onnistunut toteuttamaan suuria rakenteellisia muutoksia Euroopassa viimeisten 30 vuoden aikana. Emme ole aloittelijoita. Kiinan tuonnin dramaattisen kasvun aiheuttama kriisi ei kuitenkaan vaikuta ainoastaan Euroopan unionin yrityksiin; pääasiassa se vaikuttaa Bangladeshin kaltaisiin maailman köyhimpiin valtioihin. Ne kärsivät kaikkein eniten. Kuten kärsii tulliliittokumppanimme Turkkikin. Olisi täysin väärin, jos Euroopan unioni nyt vaatisi yksipuolisesti uusia tukia. Kuten komission jäsen perustellusti totesi, meidän on keskityttävä innovaatioon ja tehokkaisiin tuotantomenetelmiin.
Kansainvälisellä tasolla komission on luonnollisesti valvottava standardeja ja pyrittävä takaamaan oikeudenmukaiset kilpailuedellytykset. En valitettavasti voi yhtyä kehuihin, joiden mukaan komissio toimi kaikessa oikein vuonna 2005. Se odotti liian kauan. Korkean tason ryhmä viivästytti meitä jatkuvasti. Sitten se antoi puolinaisen vastauksen eikä tiennyt, että tuonti kasautui satamiin. Komissio ansaitsee siis vain vähän kehuja.
Haluan kuitenkin myös tehdä selväksi, että tänään keskustelun kohteena olevassa asiassa on kaksi puolta. Siihen liittyvät myös kuluttajahinnat. Emme voi sivuuttaa sitä, että Euroopan unionissa kuluttajat haluavat ostaa halpoja tekstiilejä. Euroopan kaksi suurinta yritystä, H[amp]M ja Zara, ovat osoittautuneet hyvin suosituiksi kuluttajien parissa. Tämäkin liittyy siihen tosiseikkaan, ettei työn kansainvälistä jakautumista näin työvoimavaltaisella alalla voida pysäyttää. Komissio voi kuitenkin varsinkin tänä vuonna tarjota entistä paremman ja järkevämmän toimintaympäristön. Kehotan komissiota toimimaan nopeammin ja määrätietoisemmin, luopumaan uusien tukiohjelmien suunnittelusta ja takaamaan sen sijaan oikeudenmukaiset toimintaedellytykset. 
Harlem Désir (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette tämän keskustelun aikana saanut joitakin onnitteluja ja paljon kritiikkiä. Katson, että kaiken polemiikin lisäksi tämä johtuu parlamentin vakavasta huolesta tekstiiliteollisuuden tulevaisuuden osalta ja ennen kaikkea, mikä on merkittävä näkökohta, komission ja jäsenvaltioiden ilmeisestä kaukokatseisuuden puutteesta. Mainitsitte kyllä määrien ennennäkemättömän kasvun, mutta tuontimäärien kasvu oli täysin ennakoitavissa. Kaikki tiesivät, mistä on kysymys, kun monikuitusopimus päättyi ja kiintiöt poistettiin 1. tammikuuta tänä vuonna.
Tämän vuoksi en ymmärrä, miksi komission toimia piti odottaa niin kauan. Meillä oli mahdollisuus turvautua suojalausekkeisiin, sillä WTO:n säännöt sallivat tämän. Ei ollut lainkaan välttämätöntä odottaa kiinalaisten suostumusta tai kesäkuuhun asti.
Lisäksi kyseenalaistamme ne edellytykset, joiden mukaan 10. heinäkuuta allekirjoitettua pöytäkirjaa on pantu täytäntöön, sekä tavan, jolla päädyimme tähän hankalaan tilanteeseen, jossa 85 miljoonaa tuotetta kasaantui tulliin ja vuodelle 2005 hyväksytyt kiintiöt ylitettiin. Miksi sopimuksen allekirjoittamisen yhteydessä ei toteutettu asianmukaisia toimia ja mitä takeita meillä on siitä, että tämän sopimuksen ehtoja noudatetaan niiden kahden ja puolen vuoden aikana, joihin viittasitte ja joiden on määrä antaa alalle aikaa tehdä uudelleenjärjestelyt?
Tekstiili- ja vaatetusalan ammattiliitto on ilmoittanut 165 000 työpaikan menetyksestä vuoden alusta lähtien ja ennakoi miljoonan työpaikan vaarantuvan vuoden loppuun mennessä. Voitteko vahvistaa nämä luvut? Mitä toimenpiteitä Euroopan komissio aikoo toteuttaa? Voidaanko rakenneuudistusrahastosta, jota komission jäsen Špidla ja edellinen komissio puolustivat, auttaa pahiten kärsineitä työllisyysaloja ja yrityksiä?
Lopuksi, monet puhujat viittasivat rakenteellisiin ongelmiin, joita Kiinan kilpailu aiheuttaa, sillä se vääristää kilpailua todellisuudessa WTO:n sääntöjen vastaisesti: vientituki ja piilotuki, kuten sähköntoimitukset tai valtion omistamien pankkien valtion omistamille yrityksille antamat korottomat luotot. Euroopan unionin lisäksi WTO:ssa Kiinan viennin kasvusta kärsivien Bangladeshin, Turkin, Tunisian ja Marokon kanssa voisimme myös pohtia perustavanlaatuisia sosiaalisia normeja. Aikoo komissio keskustella näiden kumppaneiden kanssa ja ottaa nämä aiheet esille neuvotteluissa, erityisesti Hong Kongin ministerikonferenssissa? 
Markus Pieper (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, Euroopan tekstiiliteollisuus on kriisissä ja siitä syytetään Kiinaa. Erityisesti parlamentin vasemmiston edustajat vaativat markkinoiden sulkemista uudelleen. Aluekehitysvaliokunta vaatii uusia ohjelmia Euroopan tekstiiliteollisuuden tukemiseksi. Markkinoiden sulkeminen ja tuet – jos tässä on kaikki, mitä meille tulee mieleen globalisaation tässä vaiheessa, niin alan täytyy olla Euroopassa todella huonossa jamassa.
Euroopan tekstiiliteollisuus on onneksi paljon poliitikkoja edellä, sillä kyseiset yritykset ovat kohdanneet maailmanlaajuista kilpailua jo vuosikymmenten ajan. Ne ovat jo pitkään vahvistaneet kilpailukykynsä ydinaluetta Euroopan unionissa nimittäin tutkimusta, markkinointia ja viimeistelyä, ja kehittäneet toimitusrakenteita Kaukoidässä, erityisesti Kiinassa. Euroopan tekstiiliteollisuus ei saanut mitään tukea tätä rakennemuutosta varten. Tämän vuoksi esimerkiksi Alankomaiden ja Saksan välisellä raja-alueella on menetetty yli 100 000 työpaikkaa.
Työttömyys on kyseisillä alueilla kuitenkin nyt paljon keskimääräistä matalampaa. Tämä johtuu juuri siitä, ettei tukia olemassa olevien rakenteiden säilyttämiseen ollut. Se johtuu myös siitä, että Euroopan unioni tuki rakennemuutosta tekstiiliteollisuuden ulkopuolella, esimerkiksi teknologiakeskuksissa ja saneerauksissa; menneisyydestä muistetaan esimerkiksi RETEX-ohjelma.
Uudet, erityisesti tekstiilialaa tukevat ohjelmat eivät ole oikea tapa edetä. Eurooppalaiset yritykset, jotka ovat tervehtyneet supistamalla toimintaansa, eivät ymmärtäisi, jos ne "palkkioksi" joutuisivat kilpailemaan nyt yhtäkkiä tukea saavien naapuriensa kanssa. Sen sijaan, että vääristäisimme kilpailua tuella, meidän on muokattava sääntely-ympäristöä. Tähän sisältyy esimerkiksi patenttisuojan helpottaminen, johdonmukainen tuote- ja merkkiväärennösten syytteeseen asettaminen ja tutkimuskapasiteetin laajentaminen erityisesti nanoteknologian, uusien raaka-aineiden ja tuotantoprosessien alalla. Meidän on autettava tilanteesta kärsiviä alueita aktiivisen rakennepolitiikan kautta, ei rakennemuutosta viivästyttävällä toimintatuella. 
Panagiotis Beglitis (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, Kreikan tekstiili- ja vaatetusteollisuus on huonossa jamassa.
Esitän komissiolle eräitä tilastollisia lukuja: pelkästään vuonna 2004 irtisanomisia oli yli 15 000. Hiljattain Kreikan alueilla, kuten Korintissa, Thessalonikissa ja Traakiassa, on suljettu yhä uusia tekstiilitehtaita. Ongelma on vakava, valtion perinteinen tuotantorakenne on vahingoittunut ja työttömyys lisääntyy.
Tämä on kuitenkin laajempi ongelma; kyseessä on Euroopan laajuinen, ei kansallinen ongelma. Tämän vuoksi tarvitaan pikemminkin aktiivista kuin passiivista puuttumista asiaan. Kysymys on siitä, kuinka Euroopan unioni reagoi ja kuinka se hyödyntää Maailman kauppajärjestön mekanismeja. On kyse siitä, mitä yhdennettyjä eurooppalaisia politiikkoja Eurooppa voi hyödyntää nykyaikaistaakseen Euroopan tekstiiliteollisuutta ja vahvistaakseen sen kilpailukykyä. Euroopan kansalaiset eivät enää usko, että Shanghain sopimus oli asianmukaisin kehys, tai todennäköisesti he uskovat sen toteutuneen liian myöhään. Euroopan kansalaiset eivät myöskään usko komission aikaansaaman syyskuun sopimuksen kestoon. Ongelma palaa ensi vuonna entistä pahempana.
Arvoisa komission jäsen, on hyvin vaikea vakuuttaa Euroopan kansalaisia, jotka menettävät työpaikkansa ja jäävät työttömiksi, siitä, että täydellinen vapauttaminen on todellakin Euroopan unionin etujen mukaista, koska se voi viedä tuotteita ja palveluja Kiinaan. Tämä johtuu yksinkertaisesti siitä, ettei kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa ole raskasta teollisuutta, kaikki eivät tuota autoja ja airbuseja.
Euroopan komission on laadittava uusi yhdennetty strategia tekstiiliteollisuutta varten lähestyttäessä ratkaisevaa vuotta 2008. Sen on oltava ennakoivampi puolustaessaan Euroopan unionin etuja Maailman kauppajärjestössä.
Lopuksi kehotan arvoisaa komission jäsentä kertomaan meille Euroopan komission puolesta, mitä komissio aikoo tehdä niille tekstiilialan yrityksille, joita on rahoitettu yhteisön varoin ja jotka sitten joko sijoittautuvat Euroopan ulkopuolelle tai lopettavat toimintansa. Tämä on hyvin tärkeä seikka, joka edellyttää Euroopan komissiolta välitöntä vastausta. 
Ursula Stenzel (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, mikään ei ole niin herkkä ala rakennemuutoksille kuin tekstiiliteollisuus. Kävimme Itävallassa läpi nämä tuskalliset kokemukset muutama vuosi sitten Vorarlbergin perinteisen tekstiiliteollisuuden romahdettua yhdessä yössä, kun teollisuutta sijoitettiin uudelleen muihin valtioihin – ensin Unkariin, myöhemmin Romaniaan, sittemmin Ukrainaan ja nyt Serbiaan ja niin edelleen.
Nyt olemme tekemisissä maailmanlaajuisen ilmiön kanssa. Kauppakiista Kiinan kanssa on saanut meidät hyvin tietoisiksi tästä. Mitä me teimme? Me mukauduimme, suuntauduimme nykyaikaiseen teknologiaan, panostimme tutkimukseen ja loimme taloudellisen toimintaympäristön, ja Vorarlbergistä tuli näin yksi Euroopan nykyaikaisimmista korkean teknologian alueista ja hyvin kilpailukykyinen alue. Tarkoitan tällä, että meidän on luotava toimintaympäristö, jossa myös Euroopan unioni voi olla kilpailukykyinen.
Euroopan unionin aiempi häilyminen toisaalta vapauttamisen ja toisaalta jarruttamisen välillä, ottamalla käyttöön protektionistisia toimenpiteitä, ei voi olla oikea tapa toimia. Meidän on löydettävä kestävämpiä ratkaisuja, jotka myös takaavat, että tiedämme, missä oloissa tuotteet valmistetaan. On selvää, että Kiinassa toteutetaan useita sellaisia toimenpiteitä valtionyritysten tukemiseksi, jotka vääristävät kauppaa myös täällä, kuten valtion omistamien pankkien myöntämät korottomat luotot, vientituet, ilmaisen sähköntoimituksen muodossa annettavat piilotuet ja niin edelleen .
Muistan osallistuneeni yhden eurooppalaisen tekstiilinvalmistajan ja kauppiaiden järjestämään lyhyeen konferenssiin, jossa korostettiin, että Kiina työntää luonnollisesti tekstiilituotteitaan markkinoille, sillä sen on saatava puolet tuloistaan ulkomaan valuutassa. Kiinan kanssa käytävissä keskusteluissamme meidän on tämän vuoksi myös korostettava, että kiinalaiset yritykset on vapautettava tästä paineesta. Tämä auttaisi ehdottomasti myös Euroopan tekstiiliteollisuutta. 
Harald Ettl (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, toisin kuin monet edellisistä puhujista haluan todeta, että komissio on toiminut hyvin tekstiilialalla tässä teollisuuden ja kaupan välisessä ristiriitatilanteessa, jossa kaikki pyrkivät Euroopan unionissa piileskelemään toisten selän takana. Komissio toimi oikein toteuttaessaan toimenpiteet Kiinan kanssa käytävän vuoropuhelun yhteydessä.
Ennen kuin käytämme runsaasti aikaa keskustellaksemme siitä, mihin tekstiiliteollisuus on menossa ja mitä voimme säilyttää täällä, olisi parempi – ja sanon tämän tekstiilialan ammattiliiton jäsenenä – puhua tekstiili- ja vaatetusteollisuuden järjestelmällisestä vetäytymisestä Euroopan unionista. Tämä ei tarkoita, että tekstiiliteollisuus häviäisi kokonaan – pikemminkin päinvastoin. Meille jäisi edelleen tekninen tekstiiliala, korkean teknologian ala nanoteknologioineen, jonka muodostuminen on jo alkanut. Tämä tulee olemaan se, mitä tekstiiliteollisuudesta jää Eurooppaan. Euroopan unioniin jää silti jäänteet , mutta vain jäänteet. Tämän vuoksi meidän on puhuttava järjestelmällisestä vetäytymisestä. Järjestelmällinen vetäytyminen edellyttää luonnollisesti vaihtoehtoja näiden alojen työntekijöille. Neuvosto loistaa jälleen tänään poissaolollaan tässä keskustelussa. Totean tämän erityisesti puheenjohtajavaltio Yhdistyneelle kuningaskunnalle, joka on korostanut, ettei Euroopan unionille ole tulossa lisää rahaa. En pyydä rahaa tekstiiliteollisuudelle. Pyydän rahaa niille alueille, joilla työllisyys sopimuksista huolimatta romahtaa, kun muutaman vuoden aikana häviää yli miljoona työpaikkaa. Sitä Euroopan unionissa tarvitaan.
Meidän on myös pohdittava asiaa, josta haluan kysyä komissiolta seuraavaa: eikä meidän pitäisi keskustella tekstiilien merkinnöistä? Niistä on keskusteltava WTO:ssa. Tarkoitan tällä merkintöjä, jotka kattaisivat niin sosiaaliset kuin ympäristöäkin koskevat näkökohdat. WTO:n olisi myös vaadittava Kiinaa kunnioittamaan ihmisoikeuksia ja noudattamaan ILO:n standardeja. Tämä on paras tapa edistää kehitystä. Meidän on keskityttävä omiin työntekijöihimme sekä Kiinan työntekijöihin ja kehitykseen. Näin olemme valmiita maailmankaupan edellyttämään kehitykseen. 
Avril Doyle (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, tarkastelemme nyt globalisaation poliittista hallintoa, jotta voisimme rohkaista kaupan järjestelmällistä kehitystä ja välttää häiriöitä markkinoilla. On löydettävä tasapaino EU:n tekstiilialan protektionismin, joka maksaa nelihenkiselle kotitaloudelle ylimääräiset 270 euroa vuodessa, sekä markkinoiden täydellisen vääristymisen välillä. Tällaista tasapainoa on hyvin vaikea löytää. On totta, että poliitikkoina me toimimme käytännön politiikan alalla, emme puhtaasti talousteorioiden pohjalta.
Emme voi hyväksyä tänä kesänä syntynyttä tilannetta, kun 80—90 miljoonan tekstiili- ja vaatetusalan tuotteen kauppa pysähtyi eurooppalaisiin varastoihin, halvaannutti eurooppalaisia yrityksiä ja haittasi niiden suhteita kiinalaisiin kauppakumppaneihin. Tarvitsemme enemmän joustoa ennakoimattomien muutosten hallitsemiseksi maailmankaupassa.
Tähän liittyy tasavertaisen tilanteen luominen, jossa kaikki soveltavat samoja sääntöjä. On tärkeää, että komissio tekee kaikkensa valvoakseen kauppasopimusten ehtoja, jotta vientiä EU:hun harjoittavat kunnioittavat työntekijöiden oikeuksia ja ympäristövaatimuksia koskevia kansainvälisiä sääntöjä. Kiinalaisten etuna on halpa työvoima ja toisinaan meidän normiemme mukaan kyseenalaiset työolot. Olkaamme kuitenkin rehellisiä, myös Euroopassa tekstiiliteollisuuden palkat ovat hyvin matalia, ja mitä koulutetumpaa työvoimastamme tulee, sitä vähemmän sitä kiinnostaa käydä ompelukoneen ääreen. On ratkaistava monia ongelmia, luovuttava revisionismista, joka koskee sitä, mitkä olivat teollisuutemme olot vuosia sitten. Tarvitsemme rehellistä ja avointa keskustelua.
Jopa EU:n sisällä on jännitteitä, jotka liittyvät siihen, kuinka asia pitäisi hoitaa. Tuontikiintiöiden määrittämisestä alkaen kiinalaisen tekstiiliviennin EU:hun annettiin kasvaa 8—12 prosenttia parin seuraavan vuoden aikana. Espanjalaisilla ja ranskalaisilla on oma näkemyksensä siitä, kuinka asia olisi ratkaistava, ja briteillä, irlantilaisilla ja pohjoismaalaisilla on toisenlainen näkemys. Niillä, jotka puhuvat vähittäismyyjien ja kuluttajien puolesta, on toinen näkemys, kun taas tuottajiin yhteyksissä olevilla toinen. Kotimaani hallitus on viime vuosina muuttanut politiikkaansa ja rohkaisee ja tukee nyt aktiivisesti irlantilaisia yrityksiä ostamaan Kiinan kansantasavallasta ja muualta. Meillä ei ole muuta vaihtoehtoa, koska liityimme Euroopan unioniin ja menetimme etumme Euro-Välimeri-alueen tuottajiin nähden.
Tarvitaan avointa ja rehellistä vuoropuhelua, ja meidän on ensin tarkasteltava sisäistä tilannettamme. 

Mario Mantovani (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, parasta, mitä voimme tehdä kauppasuhteissamme Kiinaan ja Aasian markkinoihin yleensä, on luopua epäoikeudenmukaisesta kilpailusta, joka aiheuttaa eurooppalaiselle teollisuudelle korvaamatonta haittaa: tällä hetkellä tekstiiliteollisuudelle, huomenna tehdasteollisuudelle, sitten autoteollisuudelle, teknologialle ja niin edelleen.
Kauppasuhteiden on perustuttava asianmukaisesti vastavuoroiselle yhteisön lainsäädännön noudattamiselle, ja näin ei nyt tapahdu. Riittää, kun ajattelemme markkinoilla tapahtuvaa sattumanvaraista ainesten käyttöä, kuten kemikaaleja, joiden käyttö on kiellettyä Euroopassa, tai työntekijöiden hyväksikäyttöä, sillä näillä ei ole edustusta kyseisessä taloudessa, sekä lasten, vankien ja orjien, lyhyesti sanottuna kaikkien niiden hyväksikäyttöä, joilla ei ole minkäänlaista yhteiskunnan suojaa.
Juuri tehty sopimus ja kasaantuneiden tuotteiden vapauttaminen eivät voi olla lopullinen ratkaisu ilmenneisiin ongelmiin. Tarvitaan täydellistä suunnanmuutosta, jotta voimme palata tasapuolisiin edellytyksiin ja molempia osapuolia sitovien sääntöjen noudattamiseen. Ensimmäisessä vaiheessa voitaisiin kenties tarkastella ajatusta kiintiöiden ja tullimaksujen palauttamisesta, ainakin lyhyen ajanjakson ajaksi, vahingon rajoittamiseksi, sekä ajatusta jäljitettävyydestä ja tavaramerkeistä. Jotain tehdään parhaillaan komission aiemman toiminnan puutteen korjaamiseksi.
Viime heinäkuussa annettu tekijänoikeuksia puolustava sekä väärennökset ja piratismin tuomitseva teksti oli varmastikin alkua tekstiilialan yritystemme ja taloutemme puolustamiselle yleisesti. Arvoisa puhemies, tämä on niiden yli 40 jäsenen esittämien kahden tarkistuksen tavoitteena, joista äänestetään tänään aamupäivällä. Toivon, että ne sisällytetään Lucasin mietintöön: toisessa pidetään myönteisenä ehdotusta direktiiviksi teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen varmistamiseen tähtäävistä rikosoikeudellisista toimenpiteistä ja toinen koskee ympäristötoimenpiteiden huomioon ottamista. 
László Kovács,
   . Arvoisa puhemies, haluan aluksi ilmaista kiitollisuuteni onnitteluista ja siitä ymmärryksestä, jota täällä on osoitettu vaikeassa tilanteessa. Olen kiitollinen myös täällä ilmaistuista huolista ja kriittisistä huomioista. Käsittelin jo joitakin näistä ensimmäisessä puheenvuorossani. Komissio aikoo ottaa opikseen tilanteesta ja ottaa huomioon kaikki asianmukaiset huolenaiheet ja kaiken kritiikin.
Suhteissamme Kiinaan me luonnollisesti otamme huomioon geopoliittiset näkökohdat ja Kiinan merkittävän aseman maailmassa. Tässä nimenomaisessa tapauksessa katsomme kuitenkin ensisijaisiksi kauppapoliittiset näkökohdat, tekstiiliteollisuutemme etunäkökohdat ja jopa tilanteen mahdolliset sosiaaliset vaikutukset. Kiinaa koskevan kauppapolitiikkamme – yhteisymmärryspöytäkirjan sekä yhteisesti hyväksytyn pöytäkirjan – tavoitteena on luoda kestävä tulevaisuus Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuudelle, joka on pohjimmiltaan kilpailukykyistä. Olemme hyvin vahvoja esimerkiksi kalliiden tuotteiden valmistuksessa ja olemme maailman toiseksi suurin tekstiili- ja vaatetusalan tuotteiden viejä. Yhteisymmärryspöytäkirja antaa tekstiili- ja vaatetusteollisuudellemme lisäaikaa valmistautua tuleviin haasteisiin.
Toimenpiteillä pyritään myös suojelemaan Maghreb-maiden etuja sekä tekstiili- ja vaatetusalan tuotteita vievien köyhien kehitysmaiden etuja. Myös komission suunnitteleman alkuperäsääntöjä ja alkuperän merkitsemistä koskevan uudistuksen on tarkoitus auttaa kehitysmaita.
Mitä tulee yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanon ongelmiin sekä kysymykseen siitä, toimiko komissio liian myöhään ja hukkasiko se aikaa ennen toukokuuta 2005, muistutan teitä siitä, että meidän oli ensin arvioitava tilanne ja tutkittava kiintiöt. Eräät jäsenvaltiot toimittivat tarvittavat tiedot myöhässä.
On totta, että valtava määrä tekstiilituotteita kasaantui varastoihin, ja tähän oli monia syitä. Yksi niistä oli se, että tämä tapahtui hyvin lyhyen ajanjakson sisällä yhteisymmärryspöytäkirjan allekirjoittamisen ja sen voimaantulon välillä, ja eräät maahantuojat jopa pyrkivät tekemään tilauksia tarkoituksenaan jumittaa järjestelmä – siinä lopulta kuitenkaan onnistumatta. Loppujen lopuksi meidän oli sovellettava joustavaa ratkaisua, toisin sanoen vuoden 2006 kiintiöiden käyttämistä etukäteen, mutta tämä ei tietenkään kasvata sitä tekstiilituotteiden määrää, jotka Kiina saa tuoda EU:hun.
Yhteisesti hyväksytty pöytäkirja ja seuranta estävät vastaavanlaisten ongelmien ja vastaavien pullonkaulojen esiintymisen vastaisuudessa, ja komissio julkistaa kiintiöt säännöllisesti tiedottaakseen niistä maahantuojille.
Monet puhujat viittasivat väärennöksiä koskevaan ajankohtaiseen ongelmaan, ja komissio on todellakin sitoutunut määrätietoisesti väärennösten torjumiseen. Haluan viitata Kiinan kanssa allekirjoittamaamme tulliyhteistyösopimukseen, joka tuli voimaan tänä keväänä ja jolta odotamme paljon.
Euroopan tekstiili- ja vaatetusteollisuuden tulevaisuudennäkymien yhteydessä monet esittivät kysymyksiä siitä, tarvitseeko teollisuus suojelua. Vastaan tähän myöntävästi, ja kyseiset toimenpiteet vaikuttavat riittävän hyviltä, vaikka olemmekin valmiit tarkistamaan niitä.
Yksi näistä toimenpiteistä on esimerkiksi meneillään oleva jalkineita koskeva polkumyyntitutkimus. Vastauksena toiseen kysymykseen totean, että kiinalaisiin vaatteisiin sovelletaan samoja säännöksiä kuin EU:n tuotteisiin.
Emme tietenkään voi jatkaa kiintiöiden soveltamista vuoden 2008 jälkeen, mutta kun kyseessä ovat muut ratkaisut, kuten ulkoistaminen, vastaan myöntävästi. Todellinen ratkaisu on kuitenkin vahvistaa edelleen Euroopan tekstiiliteollisuuden kilpailukykyä tutkimuksen, innovaatioiden ja investointien avulla, mikä ei saa tietenkään tapahtua ympäristönsuojelun ja ympäristönormien kustannuksella. Kehotamme, rohkaisemme ja autamme kuitenkin Kiinaa noudattamaan näitä samoja normeja. Kehotamme sitä myös noudattamaan ILO:n normeja. Ymmärrämme siis tilanteen koko monimutkaisuudessaan.
Nämä olivat merkittävimmät keskustelun aikana esille tuodut seikat. Käytettävissäni olevana rajallisena aikana en luonnollisesti voi vastata kaikkiin esitettyihin kysymyksiin. 
Puhemies. –
   Keskustelu on päättynyt. 
Puhemies. –
   Esityslistalla on seuraavana Lucasin laatima kansainvälisen kaupan valiokunnan mietintö (A6-0262/2005) Euroopan unionin ja Kiinan kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymistä (2005/2015(INI)). 
Caroline Lucas (Verts/ALE ),
   Arvoisa puhemies, keskustelu Kiinaa koskevasta mietinnöstäni sopii mainiosti heti tekstiiliteollisuutta koskevan keskustelun jälkeen. Mietinnöstäni käy ilmi, että tekstiiliteollisuus on itse asiassa vain jäävuoren huippu. Tänään huomion keskipisteenä ovat tekstiilit, mutta huomenna puhutaan jo jalkineista ja sitä seuraavana päivänä pyöristä, sitten autoista, mekaanisista komponenteista tai huipputeknologiasta. Ongelma ei siis rajoitu yksittäiseen sektoriin, vaan se on levittynyt laajemmalle ja on mielestäni paljon suurempi haaste kuin komissio ymmärtää.
Komission jäsen Kovács toisti samaa asiaa, mistä komission jäsen Mandelson aina puhuu. Sellaiset puheet eivät totta puhuakseni ole kovin rohkaisevia. Komission asenne on hämmästyttävän omahyväinen ja myös kovin holhoava. Komission mielestä Euroopan unionin pitäisi vain kivuta hiukan ylemmäksi arvoketjussa ja samalla jopa luopua jäljellä olevasta vanhasta teollisuuspohjasta ja keskittyä sen sijaan tietopohjaisiin toimialoihin. Komissio ei ota lainkaan huomioon sitä, että Kiinassa on näillä aloilla itse asiassa kehittymässä omaa edullista mutta korkeatasoista asiantuntemusta. Lähes 20 prosenttia Kiinan viennistä määritellään nykyään huipputeknologiaksi. Kiinassa tutkinnon suorittaa vuosittain yli kaksi miljoonaa ihmistä, joten huipputeknologian osuus viennistä tulee epäilemättä kasvamaan. 
Perinteisesti ajatellaan, että EU ja Yhdysvallat johtavat tietovaltaisen teollisuuden aloilla, kun taas kehitysmaat keskittyvät enemmän sellaisiin aloihin, joilla vaaditaan vähemmän ammattitaitoa. Perinteinen ajatustapa on nyt kuitenkin aivan perustellusti asetettu kyseenalaiseksi, ja tällainen holhoava ja omahyväinen asenne on täysin vanhanaikainen ja ristiriidassa tämän päivän maailman kanssa. 
Mietinnössäni kehotankin komissiota harkitsemaan uudelleen strategiaansa. Vanhanaikaiset käsitykset kansallisesta suhteellisesta edusta eivät yksinkertaisesti päde maailmassa, jossa tietotaito siirtyy maapallon puolelta toiselle yhdellä hiiren painalluksella.
On ratkaisevaa, että vanhaa kaupankäyntimallia arvioidaan uudelleen. Tämä on tärkeää EU:n työllisyyden kannalta sekä myös monien köyhimpien kehitysmaiden teollisuudenalojen selviytymisen kannalta. Keskustelussa on tullut esille jo esimerkiksi se, että Bangladeshin, Laosin, Kambodžan, Sri Lankan ja Nepalin kaltaisten valtioiden teollisuuden vienti on pitkälti riippuvainen tekstiili- ja vaateteollisuudesta, ja monille niistä Kiinan kasvava halpavienti merkitsee tuhoa. Kiinan luomat kilpailupaineet aiheuttavat tehtaiden sulkemisen lisäksi myös sosiaalisten normien alenemista. Pohjimmiltaan raaka vapaakauppamalli asettaa maailman köyhimmät valtiot keskenään armottomaan kilpailuun, jossa kustannuksia säästetään periaatteessa kaikesta mahdollisesta, mikä näkyy muun muassa palkoissa ja sosiaalisissa normeissa.
Filippiinien hallitus on säätänyt, että vähimmäispalkkasäännöt eivät enää vastaisuudessa päde tekstiilisektorilla. Bangladeshissa yö- ja ylityötä koskevat rajoitukset on poistettu. Kilpailukyvyn parantamiseksi heikennetään nyt näitä keskeisiä oikeuksia, joiden puolesta on taisteltu vuosien ajan. 
Meidän on vaadittava kaupankäyntimallin täydellistä uudelleenarviointia. Lisäksi meidän on tehtävä kaksin verroin enemmän töitä varmistaaksemme, että kansainvälinen kaupankäynti on sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vähimmäisnormien mukaista. Kiinan kilpailukyky rakentuu kuitenkin valitettavasti ainakin osittain työntekijöiden hyväksikäyttöön ja sosiaali- ja ympäristökulujen ulkoistamiseen.
Teoriassa Kiinassa on hyvin tiukka lainsäädäntö ja sääntöjä on noudatettava tarkkaan, mutta käytännössä lakeja rikotaan kuitenkin toistuvasti. On järkyttävää, että vuosittain yli 100 000 ihmisen arvioidaan kuolevan työtapaturmissa Kiinassa.
Mietinnössä vaaditaan sosiaalisten vähimmäisnormien, ILO:n normien ja ammattiyhdistysnormien noudattamista sekä yhteistyötä eurooppalaisten ammattiyhdistysten ja niiden ryhmien välillä, jotka pyrkivät perustamaan samanlaisia elimiä Kiinaan. Mietinnössä pohditaan myös länsimaisten valtioiden seuraaman kehitysmallin ympäristövaikutuksia. Tiedämme, että kehitysmallia olisi muutettava, kun taas Kiinassa tällainen kehitys on juuri kiihtymässä, mikä vaikuttaa huomattavan paljon muiden kansakuntien voimavaroihin. Kiina on jo maailman toiseksi suurin öljyn ja veden kuluttaja sekä hiilidioksidipäästöt ovat suurimmat heti Yhdysvaltojen jälkeen.
Vapaakauppamallin haastaminen on ainoa keino varmistaa, että kaikilla maailman työntekijöillä on todellinen mahdollisuus säädylliseen toimeentuloon. Kehotan parlamentin jäseniä antamaan mietinnölle tukensa.
László Kovács,
   Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää Euroopan parlamenttia ja kansainvälisen kaupan valiokuntaa siitä, että ne ovat ottaneet tämän ajankohtaisen ja tärkeän asian esille. Haluan lisäksi henkilökohtaisesti kiittää esittelijä Lucasia mietinnöstä.
Komissio pitää mietintöä erittäin tärkeänä ja uskoo mietinnöstä olevan varmasti hyötyä komission päätöksenteossa. Kiinan talouden kasvu on haaste ja samalla myös mahdollisuus. Molemmat puolet tulevat hyvin esiin mietinnössä. Yhdyn mietinnössä esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Kiinan talouskasvu luo valtavasti hyviä mahdollisuuksia, mutta samalla se aiheuttaa eurooppalaiselle teollisuudelle lainsäädäntöön liittyviä ongelmia. Meidän on toimittava juuri tämän tasapainon saavuttamiseksi. 
Esittelen seuraavaksi vahvuuksiamme kauppasuhteissa Kiinan kanssa. Kiina on selvästikin suuri talous, josta on vähitellen tulossa kilpailukykyinen yhä useammalla teollisuuden alalla. Tulevaisuudessa Kiina luultavasti tuottaa EU:n tai Yhdysvaltojen tavoin laaja-alaisesti erilaisia teollisuustuotteita. Haasteenamme ei ole vain Airbus-lentokoneiden vaihtaminen T-paitoihin, vaan meidän on siirryttävä yhä enemmän samanlaisilla tuotteilla käytävään samalla sektorilla tapahtuvaan kauppaan. Tavoitteena on, että eurooppalaiset yritykset menestyisivät erikoislaatuisten ja laadukkaiden tuotteidensa ansiosta, sillä osa Euroopan tekstiiliteollisuudesta on vastaisuudessakin hyvin kilpailukykyistä. Nykyään Euroopan kauppa-asema on vahva, mikä johtuu sen kyvystä myydä laadukkaita tuotteita. Euroopan unioni on suurin tavaroiden ja palveluiden viejä sekä suurin suoria sijoituksia ulkomaille tekevä yhteisö. 
Tämä on olennainen seikka, mikä yhdistää kilpailukyvyn EU:n sosiaaliseen malliin. EU tuottaa korkean lisäarvon omaavia laadukkaita tuotteita ja pystyy myymään ne ulkomaille, mihin vaikuttavat muut kuin hintaan liittyvät vakiintuneet tekijät kuten innovatiivisuustekijät, laatu ja maine, jatkuvuus ja tuotteisiin liittyvät palvelut. EU:n asema on nyt kuitenkin asetettu kyseenalaiseksi, ja eurooppalainen teollisuus on menettämässä asemaansa huipputeknologian tuotteissa. Se on jäänyt jälkeen monien huipputeknisten tuotteiden kohdalla, kun taas Kiina ottaa nopeasti muita kiinni. 
EU:n asema on vaarassa myös siksi, että sen vienti kohdistuu pääasiassa maihin, joissa kysyntä on muuttumatonta, eikä sillä ole niin hyvää asemaa nopeasti kasvavilla alueilla, kuten Aasiassa. Eurooppalaiset yritykset kilpailevat siis enemmän laadulla kuin halvoilla hinnoilla. Niillä ei ole kuitenkaan varaa menettää markkinamahdollisuuksia näillä dynaamisilla alueilla, jotka muodostavat jo puolet maailman tuonnin kasvusta. 
Euroopan unionin on tulevaisuudessa keskityttävä siihen, minkä se osaa parhaiten. EU on maailmanlaajuisesti tunnettu korkealaatuisten tuotteiden ja palveluiden sekä huipputeknologian viejänä. Näiden tuotteiden viennin osuus on noin puolet Euroopan viennistä ja kolmasosa maailmanlaajuisesta kysynnästä. Jatkuva innovaatio ja investointi tähän suhteelliseen etuun on ratkaisevaa. Siksi on äärimmäisen tärkeää, että teollis- ja tekijänoikeuksia noudatetaan tarkemmin ja että noudattamista valvotaan paremmin kansainvälisesti.
EU:n teollisuuden kilpailuaseman parannusmahdollisuuksiin vaikuttaa myös se, että EU:n viennin esteitä kolmansissa maissa käsiteltäisiin. Euroopan unioni hyötyy maailmanmarkkinoiden vapauttamisesta edelleen, ja se voi avata viejilleen uusia markkinoita neuvottelemalla tullitariffien ja muiden kaupan esteiden poistamisesta sekä edistämällä tarpeen mukaan sääntelyyn liittyvää vuoropuhelua kauppakumppaneidensa kanssa. Komission viime helmikuussa esittämä Lissabonin strategia kasvusta, työpaikoista ja kilpailukyvystä nojaa kolmeen pilariin, jotka ovat markkinoiden vapauttaminen tuottavuuden ja innovaation kiihdyttämiseksi, investointi koulutukseen ja tutkimukseen kilpailukyvyn lujittamiseksi sekä työmarkkinoiden ja hyvinvointivaltion uudistaminen. Tavoitteena on saada ihmiset töihin, parantaa työllistyvyyttä ja ammattitaitoa sekä tarjota lisää mahdollisuuksia niille, jotka ovat jäämässä jälkeen talouskehityksessä. 
Kiina on tehnyt töitä Maailman kauppajärjestö WTO:n velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi viidentenä ja viimeisenä siirtymävuotenaan järjestöön liittymisensä jälkeen. On myös tehtävä selväksi, että ratkaisemattomiin ongelmiin on tartuttava. 
Kiinan on ryhdyttävä toimiin täyttääkseen sitoumuksensa autoteollisuuden, televiestinnän ja pankkitoiminnan kaltaisilla aloilla. Meidän on puolestamme rohkaistava kaikin käytössämme olevin keinoin näiden alojen edistämiseen, niin kahdenkeskisesti kuin monenkeskisesti.
Mietinnössä kiinnitetään aiheellisesti huomiota siihen, että erityisesti teollis- ja tekijänoikeudet on Kiinassa pantu täytäntöön puutteellisesti. Mietinnössä ja kansalaisten keskuudessa perustellusti todetaan, että jos tunnustamme Kiinan olevan kilpailukykyisempi työvoimavaltaisessa tuotannossa, niin on oikeudenmukaista, että vastaavasti myös meidän teollis- ja tekijänoikeutemme tunnustetaan ja niitä suojellaan. Kyse ei ole ainoastaan CD-levyistä ja käsilaukuista, vaan myös koneista ja huipputeknologian tuotteista. Kiina on edistynyt hyväksymällä asiaankuuluvia teollis- ja tekijänoikeuslakeja, mutta nyt meidän on keskityttävä ongelmiin, jotka liittyvät niiden täytäntöönpanoon. 
Tärkeä edistysaskel on Kiinan ja Euroopan komission välinen 1. huhtikuuta 2005 voimaan tullut sopimus yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa. Väärentämisen ja piratismin torjunta sekä siihen liittyvä teollis- ja tekijänoikeuksien ja kansainvälisen toimitusketjun eheyden suojaaminen ovat EU:n painopisteitä, kun tiivistetään tullialan yhteistyötä. 
Tulliyhteistyösekakomitean 14. marraskuuta 2005 pidettävässä ensimmäisessä kokouksessa keskustellaan muun muassa näistä kysymyksistä. Teollis- ja tekijänoikeuksien alalla on jo yhteistä toimintaa, ja Kiinan tulliviranomaiset ovat jo kutsuneet EU:n tulliasioiden asiantuntijoita luokseen työvierailulle.
Vastikään perustettu EU:n ja Kiinan välinen teollis- ja tekijänoikeustyöryhmä keskittyy todellisiin liiketoiminnan kysymyksiin. Olemme valmiita auttamaan Kiina tällä tiellä eteenpäin. 
Viimeisimmän OECD:n selvityksen mukaan tämä olisi nimittäin myös Kiinan etujen mukaista. Olen kiitollinen, että parlamentti tukee vahvasti tästä asiasta laatimaamme kertomusta. Korkeiden sosiaalisten normien puolestapuhujana komissio on sitä mieltä, että on kaikkien valtioiden etujen mukaista ratifioida ILO:n keskeisimmät sopimukset ja muut asiaankuuluvat kansainväliset sopimukset. 
Komission mielestä korkeat sosiaali- ja ympäristönormit ovat olennaisia kestävän kehityksen kannalta sekä sen yhteistyön kannalta, jota harjoitamme kaikkien kauppakumppaneidemme kanssa kaikissa asianomaisissa instansseissa, olipa se kahdenkeskistä tai monenkeskistä. 
Komissio tukee Kiinan uusimpia toimia ympäristöasioiden huomioonottamiseksi paremmin. Komissio on myös aktiivisesti Kiinan kanssa kehittämässä keinoja, joilla lisätään yhteistyötä ympäristöasioissa, kuten teknisen tuen tarjoaminen kaupan ja ympäristönsuojelun alalla. 
Uskomme, että yhteistyöhön houkutteleminen on paljon tehokkaampaa kuin kauppasopimusten täyttäminen seuraamuksia koskevilla lausekkeilla ja ennakkoehdoilla. Mietinnössä mainitaan useaan otteeseen, että Kiinan tarjoamien liiketoimintamahdollisuuksien perusteellinen tuntemus on tarpeen. Komissio on tehnyt aloitteen ja esittänyt tarjouspyynnön EU:n ja Kiinan välisten kauppa- ja investointisuhteiden tulevaisuuden mahdollisuuksia ja haasteita koskevasta tutkimuksesta ja seminaarista, jotka käsittävät kymmenen toimiala-analyysia. 
Tulokset esitellään vuoden 2006 konferenssissa. Tämä on jälleen yksi tärkeä askel matkalla eteenpäin. Haluan myös mainita, että Kiinan kanssa neuvotellaan mahdollisesti uusi puitesopimus, joka ottaa täysin huomioon Kiinan ja Euroopan unionin välisen strategisen kumppanuuden laajuuden. Tässä puitesopimuksessa käsitellään tietysti tärkeitä ja tulevaisuuteen suuntautuvia kauppaa ja investointeja koskevia asioita. 
Bastiaan Belder (IND/DEM ),
   . Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunta hyväksyi 13. heinäkuuta lähes yksimielisesti, yhden jäsenen äänestäessä tyhjää, lausuntonsa jäsen Lucasin laatimasta kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnöstä, joka koskee Euroopan unionin ja Kiinan kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymiä. Lausunnossaan ulkoasiainvaliokunta keskittyi aseidenvientikieltoon ja ihmisoikeuksien vahvistamiseen Kiinan kansantasavallassa. 
Jotkin EU:n jäsenvaltiot ovat pyrkineet kumoamaan aseidenvientikiellon Kiinaan, mikä ei ulkoasiainvaliokunnan mielestä ole ollenkaan asiaankuuluvaa poliittista toimintaa tällä hetkellä pääasiassa kolmesta syystä. Ensinnäkin ihmisoikeuksien noudattaminen ei ole merkittävästi parantunut Kiinassa. 
Toiseksi Kiinan parlamentin maaliskuussa 2005 hyväksymä irrottautumisen vastainen laki mahdollistaa Kiinan sotilaalliset toimet Taiwanissa. 
Kolmanneksi ulkoasiainvaliokunta painottaa, että aseidenvientikiellon kumoaminen voisi vakavasti horjuttaa Itä-Aasian alueellista vakautta. 
Ulkoasiainvaliokunta käsittelee lausunnossaan kaunistelematta ihmisoikeuksien suojelua Kiinassa. Valiokunta on syvästi huolissaan perusoikeuksien, kuten mielipiteen-, yhdistymis- ja uskonnonvapauksien, jatkuvasta loukkaamisesta. Valiokunta on myös perustellusti sitä mieltä, että tämä kysymys liittyy suoraan neuvostossa käytävään keskusteluun aseidenvientikiellon mahdollisesta kumoamisesta. Jos neuvosto päättäisi aseidenvientikiellon kumoamisen puolesta, mikä on kuitenkin epätodennäköistä, se ei lopulta ainakaan kannustaisi Kiinan viranomaisia kunnioittamaan ihmisoikeuksia.
Loppujen lopuksi Euroopan unioni asettaisi kansainvälisesti kyseenalaisiksi omat perusarvonsa. Ulkoasiainvaliokunnan lausunnon valmistelijana toivon, että Euroopan unionin toimielimet suhtautuvat lausuntoomme myönteisesti ja noudattavat sitä. 
Daniel Caspary,
   . – Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olemme pohtineet tätä asiaa vakavasti ja sopuisasti viime viikkojen aikana, ja haluankin kiittää vilpittömästi esittelijää ja muita mietinnön laadintaan osallistuneita parlamentin jäseniä. 
Kiina liittyi WTO:hon vuonna 2001. Jäsenyys merkitsee uusia oikeuksia, mutta samalla myös uusia velvollisuuksia. Kiina on jo vaatinut itselleen kaikkia näitä oikeuksia, vaikkei se monilta osin täytäkään velvollisuuksiaan. Se ei todellakaan ole sallinut ulkomaalaisten yritysten vapaata pääsyä markkinoilleen. On selvästi WTO:n hengen vastaista edellyttää, että ulkomaalaiset yritykset työskentelevät kiinalaisten yritysten kanssa. Tämä on erityisen haitallista, koska teollis- ja tekijänoikeuksia ja patentteja ei suojella tämän päivän Kiinassa.
Emme voi hyväksyä teknisten tuotteiden laitonta kopiointia, tekstiilien väärentämistä ja suurta piittaamattomuutta teollis- ja tekijänoikeuksista. Komission pitää tulevaisuudessa kiinnittää paljon enemmän huomiota tähän ongelmaan, ja sen on puhuttava kiinalaisille tästä asiasta paljon selvemmin kuin se on tehnyt tähän saakka, koska asiat eivät voi jatkua näin. Voisitteko ystävällisesti välittää komission jäsenelle Mandelsonille tällaiset terveiset.
Korjaamisen varaa on muissakin asioissa, sillä Kiina ei esimerkiksi salli edelleenkään valuutan kellumista. Kiina ei ole demokraattinen markkinatalousmaa, sillä valtion julkiset hankintakäytännöt ovat kaikkea muuta kuin avoimia ja valtio katsoo sormien läpi, kun suojatulleja kierretään. Sosiaalisiin ongelmiin ei ole vieläkään paneuduttu, eikä työntekijöillä ole juuri lainkaan oikeutta tulla kuulluksi. Kiinassa ei myöskään ole mahdollista perustaa vahvoja ammattiliittoja ja lisäksi ympäristöä saastutetaan kohtuuttomasti. Kiinan on tehtävä parannuksia näissä asioissa, ja tätä päätöslauselmassamme vaaditaankin. Kunnon maailmankauppa mahdollista vain, jos Kiina toimii näin. 
Myös meillä on tehtävää. Meidän täytyy työskennellä tehokkaammin varmistaaksemme, että Eurooppa on vahva talous myös tulevaisuudessa. Liiketoiminta tarvitsee enemmän vapautta ja vastuullisuutta, ja meidän on lisättävä koulutusta ja tutkimustyötä. Meidän on myös tartuttava haasteisiin innokkaammin. Totuus on kuitenkin se, että jos Kiina on ongelma tänään, se on varmasti sitä suurempi haaste myös tulevaisuudessa. Joka tapauksessa Kiina tarjoaa myös loistavan mahdollisuuden uusien työpaikkojen luomiseen Euroopassa. 
Glyn Ford,
   . Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Lucasia hänen mietinnöstään. Meillä on hyvin vähän eriävää sanottavaa mietinnön sisällöstä, mutta sitäkin enemmän esittelijän puheen sisällöstä, joka ei mielestämme täysin vastannut mietinnön sisältöä. 
Minulla oli äskettäin tilaisuus vierailla Kiinassa maan hallituksen kutsusta ja tutustua kehitykseen valtiossa, jonka väestö edustaa viidennestä maailman väestöstä. Vaikka talouskasvu ei olekaan ainoa onnistumisen mittari, on 10 prosentin vuosittainen kasvuvauhti kuitenkin muuttanut Kiinaa siitä, kun viimeksi kävin siellä yli 20 vuotta sitten. Jopa niin sanotussa lamasta kärsivässä maan koillisosassa maisemaa hallitsevat nostokurjet, mikä on osoitus sellaisesta taloudellisesta toimeliaisuudesta, jota pidettäisiin vaikuttavana missä tahansa muualla. Yhteensä 300 miljoonaa kiinalaista ympäri maata on pelastettu köyhyydeltä, vaikkakin yli 100 miljoonaa syrjäisemmällä maaseudulla asuvaa kiinalaista elää vielä alle yhdellä eurolla päivässä. 
Kiinan menestys tuotantoteollisuudessa ei johdu ainoastaan halvoista hinnoista, mistä ovat osoituksina menestyvät Harbin- ja Chengde-tavaratalot. Talouden nousukausi on tehnyt Kiinasta maailman neljänneksi suurimman viejän sekä äärimmäisen kilpailukykyisen useilla teollisuudenaloilla, kuten tämänpäiväisessä keskustelussa on jo aiemmin tullut esille. 
Meidän on oltava varovaisia näissä asioissa. Toimiessani parlamentin jäsenenä 1980-luvun puolivälissä, Japani oli samassa tilanteessa kuin Kiina tällä hetkellä, ja silloin ryhdyttiin vääränlaisiin toimiin. Tuolloin presidentti Nixon palautti Okinawan Japanin hallintoon ja sai vastapalvelukseksi sovittua aluksi vapaaehtoiset vientikiintiöt Yhdysvaltoihin. Näitä laajennettiin myöhemmin koskemaan myös Eurooppaa. Tilanne johti siihen, että valtaisa kysyntä mahdollisti japanilaisille yhtiöille huippuvoitot, jotka sitten uudelleen sijoitettuina pahensivat ongelmia pitkällä aikavälillä. Meidän on sen sijaan saatava Kiinan Eurooppaan suuntautuva vienti tasapainoon oman Kiinaan suuntautuvan vientimme kanssa.
Meidän on huomattava, että taloudelliset näkökohdat vähitellen muuttavat kiinalaista yhteiskuntaa. Jäsen Casparyn sanoja lainaten on monenlaisia ihmisoikeuksia koskevia ja muita ongelmia. Meitä huolestuttaa mietinnön perusteella erityisesti se, että rajoitetaan ammattiyhdistysaktivistien oikeutta perustaa vapaita ammattiliittoja. Toivomme, että komissio painostaa Kiinassa toimivia eurooppalaisia yrityksiä näyttämään esimerkkiä sallimalla työntekijöilleen täydet ammattiyhdistysoikeudet. 
Kiinassa on tietysti myös ympäristöongelmia, jotka on myös ratkaistava. Emme kuitenkaan saa olla tekopyhiä ja vaatia Kiinaa tekemään sellaista, mitä emme itsekään ole valmiita tekemään Euroopassa. Emme voi olettaa Kiinan vapaaehtoisesti supistavan energiankäyttöään alle Euroopan unionissa vallitsevan tason. Taloutta ja kauppaa koskevissa asioissa on hylättävä kriisinhallintalähestymistapa nyt kun tekstiilien, jalkineiden, polkupyörien ja muiden tuotteiden tulva uhkaa meitä. Meidän on luotava todellinen kumppanuussuhde Kiinan kanssa talouden ja kaupan alalla. Jos me emme tee niin, muut varmasti tekevät. 
Kiinan kanssa on myös käytävä vakavaa poliittista vuoropuhelua, sillä meillä on paljon sanottavaa toisillemme. Tämä mietintö ei ole oikea keino näiden kysymysten esille ottamiseen, vaan ulkoasiainvaliokunnan olisi laadittava mietintö EU:n ja Kiinan välisistä poliittisista suhteista. 
Danutė Budreikaitė,
   . Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun keskustelemme Kiinasta tässä parlamentissa. Keskustellessamme vuoden 2005 jälkeisestä tekstiilialan tilanteesta, komission jäsen Michel ilmaisi näkemyksensä, jonka mukaan tekstiilialan ja ilmeisesti muidenkin eurooppalaisten teollisuudenalojen laskukausi ja mahdollinen romahtaminen johtuu valtioiden kyvyttömyydestä hoitaa talouksiaan. Ne eivät ole onnistuneet siirtämään tuotantoaan maihin, joissa työvoima on halpaa. 
Kukaan ei kuitenkaan puhu siitä, mitä voimme tarjota kotimaidemme kansalaisillemme, jotka ovat meidät valinneet. Missä he työskentelevät, kun siirrämme kaiken tuotannon Euroopan ulkopuolelle?
Lucasin mietinnössä ei oteta juuri lainkaan huomioon Kiinan kanssa käytävän kaupan seurauksia EU:n jäsenvaltioiden talouksille. 
Mietinnössä kiinnitetään kuitenkin paljon huomiota kehitysmaihin, jotka kärsivät Kiinan tulosta tekstiilialan maailmanlaajuisille markkinoille. 
Mietinnössä omistetaan jopa kokonainen kappale Kiinan sosiaalisille ongelmille, palkkojen korottamiselle ja hyvinvoinnille, vaikka nämä ovat selvästi Kiinan sisäisiä asioita. On muistettava, ettei edes Euroopan unionilla ole yhtenäistä sosiaalipolitiikkaa, vaan jokainen jäsenvaltio huolehtii itse työntekijöidensä palkoista, jotka vaihtelevat valtiosta toiseen. Joissain valtioissa palkat ovat hyvinkin alhaisia, ja on myös kansalaisia, jotka elävät köyhyysrajan alapuolella. 
Mitä meidän pitäisi tehdä Euroopan unionissa, jotta kykenisimme vastaamaan globaalin talouden asettamiin haasteisiin?
Kehotan komissiota arvioimaan sitä, miten WTO:n sääntöjen soveltaminen vaikuttaa EU:n jäsenvaltioihin, erityisesti uusiin jäsenvaltioihin. Komission olisi myös uudistettava ulkomaankauppapolitiikkaansa ja ryhdyttävä ennalta ehkäiseviin toimiin EU:n tekstiili-, jalkine-, kaluste-, elektroniikka- ja autoteollisuudelle sekä muille teollisuudenaloille koituvien vahingollisten seurausten ehkäisemiseksi.
Kun Euroopan unionin teollisuuden tila on arvioitu, tärkeintä on kuitenkin laatia pitkän aikavälin ennuste vuosille 2030–2050. Ennusteessa määriteltäisiin alat, joilla eurooppalaiset tuottajat voisivat olla kilpailukykyisiä, ja annettaisiin teollisuutta koskevia suosituksia siitä, mihin tulevaisuuden aloihin nyt kannattaa investoida. 
Kehotan teitä myös huolehtimaan kansalaisistamme, koska emme nähtävästi voi olettaa kenenkään muun luovan meille työpaikkoja, parantavan taloudellista kilpailukykyämme ja ylläpitävän hyvinvointiamme. 
Raül Romeva i Rueda,
   . Arvoisa puhemies, tämä on epäilemättä perustavanlaatuinen ongelma. 
Kansainvälinen kauppa on mahdollista juuri siksi, että tuotanto-olosuhteet ja siten myös hinnat eroavat toisistaan. Täysin vapaaseen kauppaan liittyy kuitenkin monia kilpailusääntöjä vääristäviä tekijöitä silloin, kun sitä käydään sellaisten talouksien välillä, joissa työvoimakustannukset eroavat hyvin paljon toisistaan, kuten Kiinan ja Euroopan unionin tapauksessa. 
Mitä voimme sitten todeta tässä tilanteessa? Ensinnäkin meillä on Euroopan unionissa suuri vastuu, koska olemme kiinalaisten tuotteiden kuluttajia. Onhan Euroopan unioni Kiinan suurin kauppakumppani, jopa Yhdysvaltoja suurempi. 
Toiseksi Kiinan kehitys ja sen avautuminen maailmalle ovat hyviä juhlistamisen arvoisia asioita. Kolmanneksi avautumisen pitää kuitenkin tapahtua kunnioittaen tiettyjä yhteisiä vähimmäissääntöjä, joilla taataan reilut ja oikeudenmukaiset kauppasuhteet. Lisäksi tuotantoketjun heikomman lenkin eli juuri työntekijöiden pitäisi hyötyä avautumisesta ja kaupasta niin, että samalla varmistetaan ympäristönsuojeluun liittyvien kansainvälisten sääntöjen noudattaminen. 
Meidän on siis edistettävä oikeudenmukaista kauppaa mieluummin kuin vapaakauppaa. Valtioiden väliselle kaupankäynnille on luotava uudet säännöt, jotka sisältävät hintojen sijasta tuotanto-olosuhteisiin perustuvia kiintiöitä. Meidän on luotava säännöt, joilla voidaan seurata tuotantoketjua ja varmistaa, että sääntöjä noudatetaan. Ennen kaikkea meidän on säänneltävä monikansallisten suuryritysten käytäntöjä, sillä nämä yritykset toimivat yhä maailmanlaajuisemmin ja usein sortuvat tavoittelemaan aina vain halvempia hintoja siirtämällä tuotantoa maihin, joissa on vähiten sosiaalisia sekä työllisyyteen ja ympäristönsuojeluun liittyviä vaatimuksia. 
Helmuth Markov,
   Arvoisa puhemies, jäsen Lucas aloitti pyytämällä tukea mietinnölleen, jonka aiheena on kauppasuhteiden tulevaisuuden näkymät. Hänellä on minun tukeni. Jos tarkastelemme asioiden kehittymistä, huomaamme, että Euroopan unionista ja Kiinasta on tullut toistensa toiseksi suurimmat kauppakumppanit. Mikä on muuttunut?
Euroopan unionin kauppatase Kiinan-kaupassa oli ylijäämäinen vielä muutama vuosi sitten, mutta nyt on päinvastoin. Olen vakuuttunut, että tilanne pysyy tällaisena muutaman seuraavan vuosikymmenen ajan. Kiinaan liittyy monia poikkeuksellisia asioita. Kiinalla on valtavat sisämarkkinat, ja samaan aikaan sillä on paljon työvoimavaltaista tuotantokapasiteettia, jota se pystyy hyödyntämään täysimääräisesti erittäin alhaisen palkkatason ansiosta. Kiinalla on myös korkean teknologian tuotantoa. Monista Euroopan unionin jäsenvaltioista työvoimavaltainen tuotanto on siirtymässä Euroopan ulkopuolelle, vaikka meillä onkin hyvin korkea tuottavuusaste, jonka ansiosta voisimme itse asiassa säilyttää tuotannon Euroopassa. Samalla kuitenkin kaupan volyymi osoittaa, että Euroopan teollisuus on hyötynyt suunnattomasti Kiinan viennistä. 
Tänään olemme keskustelleet tekstiiliteollisuuden tilanteesta. Euroopan unioni tienasi aiemmin miljardeja tekstiiliteollisuuden koneiden viennillä. Jos tarkastelemme nykyisiä vientitilastoja, huomaamme kuinka monta terästehdasta, moottoriteollisuuden puristintyökalua tai alumiinisulattoa polkupyörien tuotantoon viemme tällä hetkellä. On täysin selvää, että nyt tekstiilialaa koskettava ongelma tulee vastaan myös näillä aloilla kahden–kolmen vuoden päästä. 
Perustuslakiluonnoksessa puhuttiin vapaaseen kilpailuun perustuvasta vapaasta markkinataloudesta. Se on johtanut Euroopan unionin tekstiiliteollisuuden nykyiseen tilanteeseen. Tilanne on seurausta vapaaseen kilpailuun perustuvasta avoimesta ja suojaamattomasta markkinataloudesta. Siksi enemmistö ranskalaisista hylkäsi perustuslakiluonnoksen. 
Mielestäni tarvitsemme oikeudenmukaiseen kilpailuun perustuvan sosialistisen markkinatalouden. Se on jotain erilaista. Olemme oikeassa siinä, ettei Kiinan tuotanto täytä eurooppalaisia standardeja. Olisi hyvin helppoa ottaa WTO:ssa käyttöön sääntö, jonka mukaan valtiot, jotka eivät noudata ILO:n normeja, eivät saa viedä tuotteitaan eikä niiden tuotteita saa maahantuoda. Mikään sellainen valtio, joka ei täytä asianmukaisesti ILO:n työturvallisuusnormeja tai joka käyttää maailmanlaajuisesti tai useimmissa valtioissa kiellettyjä kemikaaleja, ei saa viedä tuotteitaan maasta. Näin syntyisi heti kilpailua, joka johtaisi parannuksiin, kun tuottajat joutuisivat ottamaan käyttöön korkeammat sosiaali-, ympäristö- ja tuotantonormit.
Mielestäni tämä on oikea tie eteenpäin. Euroopan unioni ei selviä pitkällä tähtäimellä pelkästään antamalla ylimalkaisia lausuntoja siitä, kuinka meidän olisi tuotettava enemmän korkean teknologian tuotteita. Meidän on ymmärrettävä, että Kiinassa valmistuu vuosittain huomattavasti pätevämpiä ja korkeammin koulutettuja henkilöitä kuin koko Euroopan unionissa yhteensä. Näin ei saisi olla. Meidän on nopeasti ryhdyttävä sanoista tekoihin ja panostettava paljon enemmän koulutukseen. Jäsenvaltioiden talousarvioista huomaamme, ettei näin vielä tehdä. 
Bogusław Rogalski,
   . Arvoisa puhemies, emme saa unohtaa tosiasioita, kun keskustelemme Euroopan unionin kauppasuhteista Kiinaan. Kiinan talous on kasvanut viimeisten 25 vuoden ajan 9 prosentin vuosivauhtia. Valtion valuuttavarannon arvo on tällä hetkellä 700 miljardia Yhdysvaltain dollaria, kun taas Euroopan unionin valuuttavaranto on vain 179 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Maailman toiseksi suurin talousmahti ei ole demokratia eikä siellä vallitse markkinatalous. Kiina toivoo voivansa luoda vuoteen 2010 mennessä yhdessä ASEAN-maiden kanssa vapaakauppa-alueen, joka olisi maailman suurin talousalue. Kiina pyrkii siis laajentamaan kaupankäyntiään maailmanlaajuisesti. Yksi esimerkki Kiinan pyrkimyksistä on yhdysvaltalaisen jättiyrityksen IBM:n yritysvaltaus, kuten myös meneillään oleva brittiläisen Roverin valtausyritys.
Meidän olisi otettava huomioon Yhdysvaltojen tilanne, kun pohdimme, miten tämä kaikki vaikuttaa meihin. Siellä paljon työpaikkoja on menetetty Kiinan-kaupan epäedullisen kauppataseen vuoksi. Kokonaisia teollisuudenaloja on siirtynyt Kiinaan, josta on tullut maailman suurin tehdas. Tekstiilien lisäksi Kiina tuottaa jo kaksi kolmasosaa kaikista elektroniikkatuotteista. Nykyään Kiina on Euroopan unionin toiseksi suurin kauppakumppani. Vuonna 2004 Euroopan unionin Kiinan kaupan alijäämä ylitti 78 miljardia euroa.
Epäoikeudenmukaisen kilpailun taustalla on Kiinassa vallitseva sosialistinen markkinatalous, jota voidaan pitää eräänlaisena ihmisoikeuksista piittaamattomana kehittymättömänä kapitalismina. Taloutemme tulevaisuuden edun mukaista on, että tasapainotamme Kiinan kauppasuhteemme. Kiinaa olisi pidettävä strategisena kilpailijana ennemmin kuin strategisena kumppanina. Meidän olisi lisäksi otettava käyttöön tiukat tuontikiintiöt kiinalaisille tuotteille suojellaksemme kotimaidemme työpaikkoja. 
Aina kun olemme tekemisissä Kiinan kanssa, meidän on muistettava seuraava kysymys. Riittääkö töitä enää lapsillemme? 
Cristiana Muscardini,
   Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää jäsen Lucasia erinomaisesta työstä. Mietintöön antamassani panoksessa halusin painottaa erästä merkittävää seikkaa, joka liittyy näiden kahden suuren kauppa-alueen väliseen suhteeseen. Nimittäin sitä, että kaikkien on noudatettava sääntöjä, joita kaupan alalla edustavat Maailman kauppajärjestön periaatteet ja niihin perustuvat sopimukset. Poliittisesta ja sosiaalisesta näkökulmasta säännöt liittyvät perusihmisoikeuksien kunnioittamiseen. 
Meidän on siis valvottava ja varmistettava komission ja Kiinan viranomaisten välillä meneillään olevien neuvottelujen avulla, että vapauden ja demokratian periaatteita kunnioitetaan. Tämän pitää olla perusedellytyksenä Kiinan kauppasuhteiden kehittämiselle muiden talousalueiden kanssa. Lisäksi meidän on tutkittava tarkkaan viimeisimmät uutiset, jotka kertovat tiukoista rajoituksista Internetin käytölle. Meidän pitäisi olla huolissamme Kiinan hallituksen hyväksymistä uusista laeista, joilla valvotaan Internetissä välitettävää tietoa ja pyritään kieltämään kaikki mahdollinen kritiikki, joka kohdistuu valtion uskontoa koskeviin toimintamalleihin ja yleisesti laajalle levinneeseen suvaitsemattomuuteen uskonnonharjoittamista kohtaan. 
Kiinassa vapauden ja demokratian taso on epäsuhtainen sen taloudelliseen ja kaupalliseen valtaan maailmanmarkkinoilla. 
Siksi kehotamme, että komissio pyrkii tekemään Kiinan viranomaisten kanssa käytävistä neuvotteluista pysyvän käytännön, jonka avulla varmistetaan, että Kiinan kauppasuhteita hoidetaan yhteistyössä ja oikeudenmukaisesti. Vaadimme komissiota näiden neuvottelujen yhteydessä harkitsemaan ja ottamaan asianmukaisesti huomioon kaikki näkökulmat, jotka liittyvät yksilön, laajemmin työntekijöiden, oikeuksien ja vapauksien kunnioittamiseen.
Vaadimme normeja, joilla taataan, että Kiinasta peräisin olevat tuotteet täyttävät eurooppalaiset turvallisuustakuut. Lisäksi pitäisi kieltää useiksi vuosiksi niiden tahojen harjoittama kauppa Euroopan unionin kanssa ja Euroopan unionissa, jotka tuovat laittomasti tuotteita tai tuovat laittomia tuotteita Eurooppaan. 
Nyt on myös todettava, että oikeudenmukaista kilpailua haittaavat joskus myös eurooppalaiset häikäilemättömät yrittäjät, jotka ajattelevat omia lyhyen aikavälin voittojaan ja rikkovat sääntöjä edistämällä väärennettyjen ja vaarallisten tuotteiden laitonta maahantuontia ja jakelua Euroopassa. Heitä olisi kohdeltava äärimmäisen ankarasti. 
Kehotamme lisäksi, että komissio ja neuvosto vaativat jäsenvaltioita toteuttamaan tiukempia tarkastuksia lukuisille laittomille maahanmuuttajille, jotka pakotetaan työskentelemään laittomissa toimitiloissa halpojen tuotteiden valmistamiseksi. 
Glyn Ford (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, haluaisin kovin, että käymme tämän keskustelun loppuun. Voisitteko vahvistaa, että jatkamme keskustelua, kunnes kaikki ovat puhuneet niin, että voimme äänestää tänä aamuna? 
Puhemies. –
   Olin itse asiassa juuri aikeissa ilmoittaa asiasta. Luettelossani on puhujia vielä 50 minuutiksi, mikä käytännössä tarkoittaa sitä, että keskustelua olisi jäljellä vielä noin tunti. Ymmärrätte varmaan, että kellon ollessa jo varttia vaille kaksitoista, emme voi antaa äänestämään tulevien parlamentin jäsenten odottaa. Esityslistan mukaan keskustelu olisi virallisesti päätettävä klo 11.50. 
Ehdotan, että annamme puheenvuoron jäsen Vanheckelle, joka puhuu Sitoutumattomien puolesta. Sen jälkeen teemme yhden puheenvuorokierroksen, jonka aikana saavat puheenvuoron omasta puolestaan puhuvat jäsenet. Puheenvuoron saavat siten jäsen Rübig Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmästä, jäsen van den Berg Euroopan parlamentin sosiaalidemokraattisesta ryhmästä, jäsen Van Hecke se toinen jäsen Van Hecke - Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmästä, jäsen Auken Vihreät/Euroopan vapaa allianssi -ryhmästä, jäsen Farage Itsenäisyys/demokratia -ryhmästä, jäsen Didžiokas Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmästä ja lopuksi jäsen Allister Sitoutumattomista. Näihin puheenvuoroihin kuluu aikaa 12 minuuttia. 
Lopetamme siten kahdeltatoista tai viisi yli, mikä on mielestäni kohtuullista. Muiden puhujien on valitettavasti odotettava iltapäivään. Tiedän, että esittelijä pyytää kohta täysistunnolta äänestyksen lykkäämistä niin, että sitä ei toimitettaisi tänään iltapäivällä, vaan lyhyen istuntojaksomme aikana Brysselissä. Täysistunto päättää siitä kohta. 
Siinä oli kaikki, mitä minulla oli sanottavana. Jos olette samaa mieltä, lopetamme keskustelun poliittisten ryhmiensä puolesta puhuvien osalta Sitoutumattomien jäsenen puheenvuoroon. Sen jälkeen teemme yhden 12 minuuttia kestävän puheenvuorokierroksen, jonka jälkeen keskeytämme istunnon puoliltapäivin äänestyksen vuoksi. 
Alessandra Mussolini (NI ). –
   Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni on epäoikeudenmukaista, että näinkin tärkeässä asiassa poliittisten ryhmien jäsenten, toisin kuin sitoutumattomien jäsenten, puheenvuorot ovat etusijalla. Meidän puheenvuorojamme rajoitetaan jo muutenkin, emmekä me saa äänestää poliittisten ryhmien puheenjohtajien kokouksissa. Mielestäni tämä on erittäin epädemokraattista kaikkia meitä sitoutumattomia kohtaan. Olemme kansalaisten valitsemia edustajia, kuten kaikki muutkin. 
Jos komission jäsen puhuu tällaisesta asiasta kahden ja puolen minuutin sijaan ainakin seitsemän minuutin ajan, on erittäin tärkeää, että me kaikki saamme puheenvuoron. Olen siis täysin eri mieltä puhemiehen kanssa. 
Puhemies. –
   Hyvä jäsen Mussolini, minulla on vain kaksi vaihtoehtoa. Joko noudatan täysistunnon hyväksymää esityslistaa ja keskeytän istunnon tasan minuutin kuluttua tai annan mahdollisimman monelle puhujalle mahdollisuuden kommentoida. Voin myös sallia vielä yhden puheenvuorokierroksen, jonka aikana saavat puhua samassa määrin, ei enempää tai vähempää, niin sitoutumattomat jäsenet kuin poliittisten ryhmien jäsenet. Minulla ei ole muita vaihtoehtoja. 
Komission jäsenten puheaikaa ei ole rajattu. Ainoastaan parlamentin jäsenten puheaikaa on rajattu. Koska olette ilmeisesti ainoa, joka vastustaa ehdotustani, ehdotan, että jatkamme antamalla puheenvuoron Sitoutumattomien edustajalle, jäsen Vanheckelle. 
Frank Vanhecke (NI ). –
   Arvoisa puhemies, olemme ottaneet esille vakavat vaikeudet, joihin yrityksemme joutuvat kiinalaisen kilpailun vuoksi. Se ei kuitenkaan tarkoita, että pelkäisimme oikeudenmukaista kilpailua tai mahdollisesti kritisoisimme vapaita markkinoita. Meidän on kuitenkin tunnustettava se tosiasia, että kuluttajamme hyötyvät jossain määrin hintojen laskusta ja että Kiinan markkinoilla on kasvumahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille. 
Ongelma ei kuitenkaan ole poistunut. Kiina on kommunistinen diktatuuri, jossa vallitsee valtiontalous, eikä se ole perehtynyt oikeudenmukaisen kilpailun saloihin. Valtio omistaa yli puolet Kiinan teollisuudesta, jolle valtio myöntää korotonta rahoitusta velvoittamatta teollisuudenalaa todellisuudessa maksamaan lainoja takaisin. Kiinan valuutan arvo on keinotekoisen alhainen.
Edellä mainittujen lisäksi monet muutkin kohtuuttomat tekijät, kuten pakkotyö ja epäinhimilliset työolot, johtavat siihen, että markkinamme hukkuvat kiinalaisiin tuotteisiin, joita myydään hinnoilla, joilla omat yrityksemme pystyvät tuskin ostamaan edes raaka-aineitaan.
Haluan vielä painottaa, ettei tämä ole kannanotto vapaita markkinoita tai edes vapaata kilpailua vastaan, mutta Euroopan unionilla on kuitenkin velvollisuus suojella yrityksiään ja taata oikeudenmukainen kilpailu. Tässä se on valitettavasti epäonnistunut viime aikoina. Kun otetaan huomioon, miten huonosti komissio on hoitanut tekstiilialaa koskevan kysymyksen, pelkäämme pahinta tulevaisuudessa. 
Paul Rübig (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Kiina on Euroopan unionin tärkeä kumppani, ja se on toiseksi suurin kauppakumppanimme Yhdysvaltojen jälkeen. Kiinalaiset tilastot osoittavat, että Euroopan unioni on Kiinan suurin kauppakumppani ja siis Yhdysvaltoja edellä. Ensisijainen painopisteemme pitäisi mielestäni olla molemminpuolinen markkinoiden avaaminen. Meillä ei ole varaa joutua tilanteeseen, jossa me avaamme omat markkinamme, kun taas meidän yrityksemme ovat vaikeuksissa Kiinan päässä. Tulevaisuuden kasvumahdollisuudet Kiinan markkinoilla ovat äärimmäisen tärkeitä mielestäni erityisesti tuotantoteollisuudellemme, ja monet sinne toimitetuista tehtaista ovatkin peräisin Euroopasta. Eurooppalaisten yritysten on tietysti asetuttava Kiinan markkinoille ajoissa turvatakseen työpaikat täällä kotona. 
Tuonti Eurooppaan myös lisää ostovoimaamme. Monet perheet säästävät satoja euroja kuukaudessa, kun ne voivat ostaa laadukkaitakin tuotteita kohtuulliseen hintaan ja kuluttaa säästämänsä rahat muihin palveluihin tai tavaroihin. Kiinalaiset siis itse asiassa kasvattavat suhteettomasti ostovoimaamme. 
Aiemmin onkin tullut jo esille, että teollis- ja tekijänoikeudet ovat valtava ongelma ja että eurooppalaiset yritykset tarvitsevat enemmän suojelua. Komission on vahvistettava patentti- ja tekijänoikeuksia. Kehotan sitä käyttämään arvovaltaansa erityisesti Hongkongin neuvotteluissa kuten myös TRIPS-sopimusneuvotteluissa ja varmistamaan siten, että näitä kansainvälisiä velvoitteita noudatetaan tunnollisesti. Mielestäni tämä vahvistaisi suhteitamme tulevaisuudessa. Uskon, että kommunistinen valtio on muuttumassa markkinataloudeksi, mikä edistää myös demokratiaa ja ihmisoikeuksia. Meidän kaikkien on annettava tukemme tälle kehitykselle. 
Margrietus van den Berg (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, vaikka Euroopan unionissa esiintyykin paljon pelkoa Kiinaa kohtaan, nyt ei ole oikea hetki olla passiivisia ja varovaisia. Meidän on toisinaan hyväksyttävä, että työpaikkoja siirtyy kehittyviin talouksiin. Meidän on osoitettava solidaarisuuttamme työntekijäkollegoillemme ympäri maailmaa, sillä myös heillä on oikeus työhön ja lisääntyvään vaurauteen. Meidän on kuitenkin eurooppalaisen sosiaalisen mallin mukaisesti taattava työttömiksi jääneille riittävästi mahdollisuuksia ja tukea sekä koulutusta ja uudelleenkoulutusta, jotta he löytävät uuden työpaikan. He eivät saisi jäädä tämän nopean kehityksen jalkoihin. 
Korvausta taloudellisista menetyksistään ansaitsevat myös ne eurooppalaiset vaateliikkeet ja maahantuojat, joiden tilaukset lojuivat varastoissa ties kuinka kauan tilapäisen tuontikiellon vuoksi. Samaan aikaan Euroopan unioni voi ja sen itse asiassa täytyy hyödyntää mahdollisuudet, joita kukoistava talouskasvu muualla maailmassa tarjoaa meille. Näitä mahdollisuuksia ovat muun muassa uudet kuluttajamarkkinat ja matkailuteollisuuden hyvät näkymät, jotka koskevat myös vähemmän koulutettuja. Eurooppalaisilla yrityksillä on oikeus siihen, että heidän teollis- ja tekijänoikeuksiaan suojellaan sekä lainsäädännöllä että erityisesti käytännössä. He ovat myös oikeutettuja pääsemään Kiinan markkinoille. 
Euroopan unionin on edistettävä yritystensä etuja muistuttamalla Kiinaa tämän WTO:n velvoitteista sen sijaan, että se ryhtyy protektionistisiin toimenpiteisiin työpaikkojen suojelemiseksi. 
Euroopan unionin on ennen kaikkea tultava ulos kuorestaan ja puolustettava tärkeänä pitämiämme normeja ja arvoja, joita ovat oikeudenmukainen kauppa, ammattiyhdistysvapaus ja työntekijöiden oikeudet. Työolot Kiinassa ovat aivan kauhistuttavat eivätkä työntekijät voi vapaasti perustaa ammattiyhdistyksiä. Ammattiyhdistysaktivisteja pidätetään joukoittain ja pannaan vuosiksi telkien taakse. Kuolemaan johtavat työtapaturmat eivät ole poikkeuksellisia, ja niitä sattuu vuosittain kymmeniätuhansia. Työntekijät pakotetaan tekemään useita tunteja ylitöitä, ja myös lapsityövoiman käyttö on yleistä. Yhtenä Kiinan suurimmista kauppakumppaneista Euroopan unionin on kannettava vastuunsa ottamalla nämä väärinkäytökset esille. 
Johan Van Hecke (ALDE ). –
   Arvoisa puhemies, parlamentissa on viime aikoina keskusteltu paljon Kiinan kauppasuhteista. Haluankin keskittyä yhteen näkökulmaan, nimittäin väärentämiseen ja piratismiin. 
Komission jäsen Mandelson myönsi, ettei tästä ongelmasta ole enää Kiinan painostuksesta keskusteltu sen jälkeen, kun EU:n ja Kiina väliset kauppaneuvottelut viimeksi alkoivat. Tämä on yllättävää, koska Euroopan unionillahan on WTO:n sääntöjen mukaisesti oikeus ryhtyä protektionistisiin toimenpiteisiin silloin, kun esiintyy epäreilua kilpailua tai kilpailun vääristymistä. Teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittamisen kohdalla on selkeästi kyse tällaisesta tapauksesta. Euroopasta häviää vuosittain 100 000–200 000 työpaikkaa lisääntyvän väärentämisen ja piratismin vuoksi. Belgian rannikolla takavarikoitiin viime kesänä tunnin kestäneessä ratsiassa yli 2 500 väärennettyä vaatetta, joista 70 prosenttia oli peräisin Kiinasta. 
Viimeisiä etujamme epätasaisessa kamppailussa idästä tulevaa kilpailua vastaan ovat oikeastaan luovuutemme ja innovaatio. Komission on korkea aika paneutua tähän asiaan ja ottaa lopultakin laittoman väärentämisen ongelman puheeksi Kiinan viranomaisten kanssa. 
Margrete Auken (Verts/ALE ). –
   Arvoisa puhemies, olemme varmasti kaikki iloisia, että Kiina, vaikka se onkin iso ja köyhä maa, on saamassa asiansa järjestykseen ja kehittymässä. Samalla on kuitenkin tärkeää kiinnittää huomiota sosiaali- ja ympäristöaloilla vallitsevaan kammottavaan tilanteeseen, jolle on ehdottomasti tehtävä jotain. Toivon, että suurin osa meistä on samaa mieltä siitä, ettei EU yksin ole vastuussa, vaan toimia on toteutettava kansainvälisen sopimusjärjestelmän puitteissa. WTO:n ja laillisuusperiaatteen pitäisi siis ohjata kehitystä eikä mielivaltaisten kiintiöjärjestelyjen, joilla liian helposti sidotaan köyhät valtiot suhteeseen entisen orjuudesta muistuttavan siirtomaavallan kanssa. Jos haluamme tuoda itsemme esille WTO:ssa, meidän on oltava luotettavia. Ihmiset ovat kuitenkin luotettavia vain, jos he ovat luottamuksen arvoisia. On lisäksi hyvin huolestuttavaa, että nämä säännöt tulevat mieleemme vasta, kun omaa tuotantoamme on suojeltava. Jos näitä sääntöjä todellakin olisi noudatettava, emme voisi maahantuoda pisaraakaan öljyä Saudi-Arabiasta, jolla ei ole harmainta aavistustakaan siitä, mitä ihmisoikeudet ovat. Saudi-Arabian kohdalla ei kuitenkaan koskaan kuule puhuttavan esimerkiksi ihmisoikeuksista tai ympäristönsuojelusta. Meidän on vahvistettava asemaamme WTO:ssa avaamalla markkinamme sen sijaan, että käytämme pakkotoimia köyhiä valtioita kohtaan. Rikkaiden valtioiden markkinoiden on oltava avoimet. Lisäksi meidän on vaadittava, että ILO:n sääntöjä ja lapsen oikeuksista tehtyä yleissopimusta sekä muita ympäristönsuojeluun liittyviä yleissopimuksia noudatetaan. Tämä on ainoa mahdollinen keino, ja tällä tiellä meidän on kohtuuden nimissä pysyttävä. 
Nigel Farage (IND/DEM ). –
   Arvoisa puhemies, rintaliivien puute tavarataloissamme on itse asiassa osoittautunut hyväksi kriisiksi, koska se on paljastanut millainen EU todellisuudessa on eli vanhoillinen tulliliitto ja 2000-luvulle sopimaton aikansa elänyt ilmiö. EU on lisäksi liian byrokraattinen eikä huomannut, mitä oli tapahtumassa, vaikka se oli odotettavissa, ja komission jäsen vain vietti pitkää lomaa. 
Yhdistynyt kuningaskunta on maailman neljänneksi suurin talous ja maailman toiseksi suurin investoija. Se on siis todellinen maailmanlaajuinen kauppavaltio, mutta se ei saa harjoittaa edes omaa kauppapolitiikkaansa! Ei, koska senhän hoitavat puolestamme Brysselin ylipalkatut virkamiehet, joita ei ole vaaleilla valittu. Lisäksi meillä on tällä hetkellä komission jäsenenä entinen kommunisti, joka saarnaa siitä, mitä saamme ja mitä emme saa tehdä! 
Kaikille sopiva yhtenäinen kauppapolitiikka ei Euroopan unionissa toimi, koska valtiot ja taloudet ovat hyvin erilaisia, kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja Italia. Nykyaikaisessa maailmassa itsenäiset valtiot tekevät vapaakauppasopimuksia. 
Todella hyvä uutinen on kuitenkin se, että brittiläiset yritykset ovat tajuamassa, että harmittomilta tuntuvat yhtenäismarkkinat ovatkin oikeasti jotain ihan muuta. Yritykset sanovat, etteivät ne tarvitse Euroopan unionia ja että ne pärjäisivät paremmin tekemällä itse omat kauppasopimuksensa. Joten kiitos vaan Euroopan unionin komissiolle tästä sotkusta, koska päivä, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta jättää Euroopan unionin, on tullut lähemmäksi. 
Gintaras Didžiokas (UEN ).
   – Suhtaudun myönteisesti tähän aloitteeseen ja mietintöön, mutta haluan kuitenkin kommentoida muutamaa mielestäni tärkeää seikkaa. 
Viime vuosien suuntaukset huolestuttavat meitä suuresti, eivätkä ne enteile hyvää tulevaisuudelle. Kaupan alijäämä on kasvanut katastrofaalista vauhtia, kuten myös kiinalaisten tavaroiden valikoima, puhumattakaan tuotannon siirtymisestä pois Euroopasta ja yritysten sulkemisesta Euroopan unionissa. Kansainvälisillä yrityksillä on tässä kehityksessä merkittävä osa. Jos emme onnistu käynnistämään oikeanlaisia mekanismeja näiden prosessien valvomiseksi, seuraukset ovat traagisia. 
Yritykset kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa, myös Liettuassa, kärsivät kiinalaisyritysten harjoittamasta epäreilusta kilpailusta. Meidän yritystemme on noudatettava Euroopan unionin korkeita työelämään, sosiaalivakuutukseen ja ympäristöön liittyviä normeja sekä kilpailtava kiinalaisten tuottajien kanssa, jotka eivät noudata näistä mitään. Ne tekevät itse asiassa päinvastoin, koska niiden työntekijät puurtavat kamalissa olosuhteissa käytännössä lähes ilmaiseksi. 
Euroopan unionin on varmistettava, että kansainvälisillä sopimuksilla edistetään työelämän normien sekä työturvallisuus-, sosiaalivakuutus- ja ympäristönormien noudattamisen tekemistä pakolliseksi. Meidän on lisäksi tiukennettava teollis- ja tekijänoikeuksien suojelusääntöjä, laadun varmentamista ja alkuperän selvittämistä sekä yksinkertaistettava polkumyyntitapausten saattamista tuomioistuimen käsiteltäväksi. 
Euroopan komission on varmistettava, että yritykset saavat tuoda tavaroita EU:n alueelle vain, jos komissio kykenee varmistamaan, että ne noudattavat kyseisiä normeja. Venäjä toimii itse asiassa juuri näin, kun se sallii Euroopan unionista tulevien tavaroiden maahantuonnin alueelleen. 
Puhemies. –
   Viimeisenä mietinnöstä puhuu tänä aamuna jäsen Allister, jolla on käytössään 90 sekuntia. Haluaisin myös ohimennen sanoa jäsen Mussolinille, joka on jo poistunut, että sitoutumattomat jäsenet ovat puhuneet yhtä pitkään kuin poliittisten ryhmien jäsenet. Jos syrjintää esiintyy, se on ainoastaan teidän etunne mukaista. 
James Hugh Allister (NI ). –
   Arvoisa puhemies, aloitan ilmaisemalla tukeni lähes kaikelle, mitä jäsen Farage totesi asiaankuuluvissa huomioissaan kauppapolitiikan tilasta. 
Haluan kuitenkin puhua toisesta asiasta. Kauppaan ei voi suhtautua erillisenä asiana, sillä kaupankäynnissä on otettava huomioon myös eettiset ja moraaliset seikat. Kiina tarvitsee kauppaamme, ja tämän arvoa voidaan varmaan mitata muutenkin kuin taloudellisin mittarein. Emme voi olla piittaamatta Kiinassa tapahtuvista ihmisoikeuksien yleisistä loukkauksista, jotka koskettavat usein harmitonta ja pientä vähemmistöä, josta suurin osa on kristittyjä. On täysin mahdotonta hyväksyä, että kiinalaisia kristittyjä on vangittu ainoastaan sillä perusteella, että he ovat ilmaisseet kristillisen vakaumuksensa tai jakaneet Raamattuja. 
Suurin osa meistä eurooppalaisista tunnustaa, että uskonnonvapaus on ihmisen perusoikeus. Emme voi olla piittaamatta tämän vapauden epäämisestä Kiinassa ja helpottaa kauppaa sellaisen valtion kanssa, joka vainoaa kristittyjä, vaikka kyseessä olisivat kuinka suuret molemminpuoliset taloudelliset edut tahansa. 
Vaadin siten, että EU:n ja Kiinan välillä meneillään oleva ihmisoikeusvuoropuhelu liitetään kauppaneuvotteluihin. Kaupan kehittämisen edellytyksenä on oltava ihmisoikeuksien varmistaminen ja parantaminen. Kaupan vapauttaminen siis edellyttää ihmisoikeuksien vapauttamista Kiinassa. 
Puhemies. –
   Keskeytämme keskustelun jäsen Lucasin mietinnöstä klo 15.00 asti, jolloin jatkamme aikataulun mukaisesti seuraavilla puheenvuoroilla. 
Caroline Lucas (Verts/ALE ),
   Arvoisa puhemies, kuten tiedätte, olemme juuri keskustelleet mietinnöstäni EU:n ja Kiinan kauppasuhteista, mutta keskustelu ei ole vielä päättynyt. Keskustelu käydään loppuun tänään iltapäivällä, ja sen vuoksi esitän, että itse äänestystä lykättäisiin kahdella viikolla Brysselin istuntojaksolle. Tämä on tärkeä mietintö, ja äänestämässä pitäisi olla koko parlamentin, eikä vain 40–50 jäsenen, jotka ehkä ovat täällä vielä klo 17.00. En valitettavasti itsekään ole täällä enää tuolloin, koska minulla on muuta tärkeää menoa tänä iltana. Esityslistaan tehty muutos, jolla mietintöni tämänaamuinen käsittely siirrettiin klo 10.00:stä klo 11.00:teen, tehtiin melko myöhään. Se aiheutti tämän ongelman. Esitän siten virallisesti, että äänestystä lykätään kahdella viikolla ja että se toimitetaan Brysselin istuntojaksolla. 

 – Hyvä jäsen Lucas, viittaatte ilmeisesti työjärjestyksen 170 artiklaan. Oletan, että ilmaisitte mielipiteen koko poliittisen ryhmänne puolesta, mihin olette täysin oikeutettu. Vastustaako joku jäsen Lucasin pyyntöä lykätä hänen mietinnöstään toimitettavaa äänestystä? 
Robert Goebbels (PSE ). –
   Tuen jäsen Lucasin pyyntöä, koska keskustelun jatkuminen iltapäivällä aiheuttaa ongelmia monille kollegoilleni, joille oli varattu puheenvuoro. Joidenkin heistä on ehdittävä lennolle, ja toisilla on muita tapaamisia. Olisi hyvä, jos keskustelu voitaisiin käydä loppuun Brysselissä tai ensi kuussa Strasbourgissa, ja äänestys voitaisiin toimittaa siinä samassa. 
Puhemies. –
   Jäsen Goebbels on siis sen kannalla, että äänestystä jäsen Lucasin mietinnöstä lykätään. Vastustaako joku puhuja lykkäystä?
Jäsen Lucasin mietinnöstä toimitettavaa äänestystä lykätään seuraavaan istuntojaksoon. Keskustelua jatketaan klo 15.00, koska meidän on nyt keskeytettävä istunto äänestysten ajaksi. 
Philip Bushill-Matthews (PPE-DE ). –
   Pidän työjärjestyspuheenvuoron työjärjestyksen esityslistaa koskevan 132 artiklan mukaisesti, ja puhun kyselytunnista. Kuten tiedätte, kyselytunnin olisi kestettävä täydet 60 minuuttia. Eilen illalla se kesti vain reilut 35 minuuttia. 
Tähän on kaksikin syytä. Keskustelu kesti kymmenen minuuttia pidempään, minkä lisäksi neuvoston puheenjohtajan oli pakko ottaa vastaan kiireellinen puhelu. Olimme siis toimettomia 15 minuutin ajan, ja tämän vuoksi keskustelu alkoi 25 minuuttia myöhässä. 
Voisiko puhemies huomioida tämän? Kyselytunti on riviparlamentaarikkojen ainoa tilaisuus haastaa neuvoston puheenjohtaja, ja sen edellytetään kestävän täyden tunnin. Voiko puhemies vahvistaa, että vastaisuudessa saamme esittää kysymyksiä tunnin ajan? 
Puhemies. –
   Olen ottanut asianmukaisesti huomioon perustellun huomautuksenne. On kuitenkin totta, että tämän istuntojakson esityslista oli erityisen täynnä. 
Tästä huolimatta välitämme pyyntönne asianomaisille tahoille. Olemme uskoakseni kaikki samaa mieltä, että neuvoston on kunnioitettava kyselytuntia, sillä kysymysten esittäminen neuvostolle on yksi parlamentin perusoikeuksia. 
Puhemies. –
   Siirrymme nyt äänestyksiin.

Ennen 10 kohdasta toimitettua äänestystä 
Robert Goebbels (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, maanantaina, kun ryhmät tapasivat valmistellakseen tätä yhteistä päätöslauselmaesitystä, olimme sopineet 10 kohtaa koskevasta tekstistä. Kun tekstiä kirjoitettiin puhtaaksi, osa virkkeestä jäi valitettavasti pois. Siksi otan vapauden esitellä sen teille suullisen tarkistuksen muodossa. Minulla on teksti englanniksi. 
 "Kehottaa komissiota tarkkailemaan vipurahastoja" ja lisäksi: "sekä selvittämään, millaisin keinoin voitaisiin avoimuutta lisäämällä tasapainottaa öljymarkkinoita". 
Uskon, että minulla on jäsen Chichesterin suostumus tekstin esittämiseen. 

Ennen 15 kohdan kuudennesta luetelmakohdasta toimitettua äänestystä: 
Claude Turmes (Verts/ALE ). –
   ( Arvoisa puhemies, sama tekninen ongelma koskee myös 15 kohdan kuudetta luetelmakohtaa. Haluamme lisätä ilmaisun: "ehdottamaan". Tällöin sovelletaan samaa menettelyä kuin muuhun osaan. 


Ennen 20 kohdasta toimitettua äänestystä: 
Alexander Lambsdorff (ALDE ). –
   Arvoisa puhemies, kyse on lisäyksestä, jonka hyväksyimme jo kompromissineuvotteluissa mutta joka on jäänyt pois toimituksen erehdyksen takia. Kyse on Yhdistyneiden Kansakuntien demokratiasta. Luen nyt tekstin ääneen englanniksi. Tekstin 20 kohtaan liitetään seuraavaa: 
"Toistaa uskovansa, että YK:n on itsensä huomattavasti lisättävä demokratiaa rakenteissaan, ja painottaa sen vuoksi kehotustaan muodostaa YK:n yleiskokoukseen demokraattinen foorumi." 


Ennen 10 kohdasta toimitettua äänestystä: 
Emilio Menéndez del Valle (PSE ),
   . Arvoisa puhemies, pyydän, että 10 kohdan toiseen osaan lisätään seuraavaa: "pyytää myös, että tulevat toimet, joihin ryhdytään tässä suhteessa, tähtäävät sukupuoleen ja kastiin perustuvan syrjinnän poistamiseen siellä, missä sitä esiintyy". 

Ennen 17 kohdasta toimitettua äänestystä: 
Emilio Menéndez del Valle (PSE ),
   . Arvoisa puhemies, tämä on pieni ja vähämerkityksinen yksityiskohta, joka liittyy hyvin tuttuun perustuslakisopimusta koskevaan kysymykseen.
Koska Euroopan perustuslakisopimus on vielä hyväksyttävä – toivon, että se tehdään pian – 17 kohdan kahden viimeisen rivin pitäisi kuulua seuraavasti: "mukaan lukien uuden Euroopan perustuslain voimaantulon mahdollisesti mukanaan tuoma edistys yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla". 

Ennen 58 kohdasta toimitettua äänestystä: 
Emilio Menéndez del Valle (PSE ),
   . Arvoisa puhemies, ehdotan, että tekstiin lisätään seuraavaa: "kehottaa myös komissiota, jäsenvaltioita ja Intiaa lisäämään yhteistyötään uusiutuvien energialähteiden alalla". 

Puhemies.
   – Äänestykset ovat päättyneet. 

Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   .  Kannatamme nyt käsiteltävänä olevaa päätöslauselmaa, jossa tarkastellaan kriittisesti EU:n ja Yhdysvaltain 14. syyskuuta 2005 allekirjoittamaa viinikauppaa koskevaa kahdenvälistä sopimusta. Katsomme, että sopimus on "riittämätön" ja "epäasianmukainen".
Mietinnössä kannatetaan:
- perinteistä viinintuotantoa, viiniä tuottavia perhetiloja ja viiniemme korkeaa laatua sekä Euroopan unionissa suojattujen perinteisten nimitysten kansainvälistä tunnustamista;
- kansainvälisesti tunnustettujen maantieteellisten merkintöjen rekisterin laatimista ja kyseisen tavoitteen sisällyttämistä painopistealueena Maailman kauppajärjestön (WTO) monenvälisiin maatalousneuvotteluihin:
- liitteeseen II kuuluvien 17 nimityksen tunnustamista, jotta Yhdysvaltojen viranomaiset suojelevat asianmukaisesti kaikkia eurooppalaisia alkuperäismerkintöjä omilla markkinoillaan mahdollisimman pikaisesti;
- välttämätöntä tehtävää vahvistaa yhteisön toimia yhteisön tuotteiden laadun parantamiseksi yhteisen markkinajärjestelyn tulevassa uudistuksessa.
Lisäksi siinä korostetaan, että sopimuksella heikennetään oleellisesti EU:n asemaa WTO:ssa maataloudesta käytävissä neuvotteluissa, sillä sopimus vahingoittaa maantieteellistä ja laatuun kohdistuvaa lähestymistapaa, jota sovelletaan suuressa osassa viinialaa. 

– (B6-0461/2005): Öljy 
Proinsias De Rossa (PSE ),
   . Kannatan päätöslauselmaa ja kehotan jäsenvaltioita panemaan kiireisesti merkille huolemme viime aikoina jatkuneen raakaöljyn hinnannousun ja sen liike-elämän kilpailukykyyn ja yhteiskuntamme köyhiin kohdistuvien vaikutusten takia. Raakaöljyn hinnannousu vaikuttaa kielteisesti Euroopan talouteen ja todennäköisesti heikentää mahdollisuuksiamme saavuttaa korkealaatuista täystyöllisyyttä koskevat Lissabonin tavoitteet.
Meidän on tarkasteltava öljyriippuvuuttamme, saatava uusia energialähteitä, edistettävä energiansäästötoimia ja kehitettävä uusiutuvia energianlähteitä.
EU:n olisi järjestettävä öljynkuluttaja- ja öljyntuottajamaiden huippukokous. Jokaisen jäsenvaltion olisi osallistuttava toimiin arvioimalla omia energiatarpeitaan ja sitä, miten se voi parhaiten siirtyä kestävään energiankäyttöön.
Kaikkein loogisin vastaus öljyn hinnannousuun on siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia energianlähteitä ja keskittyä uusiutuvien energialähteiden käyttöön energiatehokkuuden parantamiseksi. Kun pidetään mielessä, että 40 prosenttia energiankäytöstä kuluu kotitalouksien lämmittämiseen tai jäähdyttämiseen, jäsenvaltioiden olisi otettava pikaisesti käyttöön kannustimia ympäristöystävällisten energiaratkaisujen edistämiseksi. 
Françoise Grossetête (PPE-DE ),
   .Äänestin tekstin puolesta.
Minkälaisesta hinnannoususta puhumme?
Koska yhteisöllä ei ole tarvittavia toimivaltuuksia, käännyn ensin jäsenvaltioiden puoleen:
Maksamme öljyn hinnasta 60–80 prosenttia veroa jäsenvaltioille. Esimerkiksi Ranskassa joka kerta, kun maksan yhden euron bensapumpun hoitajalle, maksan 80 senttiä verottajalle … Kun osuudet ovat tällaiset, öljyn kulutus on muuttumassa suorastaan rahapumpuksi.
Jos näillä kansallisilla verovoitoilla autettaisiin rahoittamaan tutkimusta ja innovaatiota, jotta vähennetään öljyriippuvuuttamme, ymmärtäisin asian hyvät puolet, mutta pelkään pahoin, ettei niillä tehdä mitään tällaista.
Haluaisin kääntyä myös komission puoleen:
Komission olisi tehostettava ohjelmaansa, jolla edistetään biopolttoaineiden kehittämistä, ja tarkistettava siten YMP:n tiettyjä strategisia pilareita.
Lissabonin strategian tarkistamisen yhteydessä ympäristöalan teollisuusinnovaatioiden kehittäminen ja riippumattomuus energialähteistä ovat keskeisiä tekijöitä Euroopan tarvitseman kasvun elvyttämiseksi. Viittaan tässä yhteydessä etenkin autoteollisuuteen ja vetypolttokennoihin. Komissio voisi myös tehdä voimakkaan aloitteen tukeakseen aurinkoenergiaa ja keinoja, joilla lopetetaan pysyvästi kaikenlainen energian tuhlaus…
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   .  Haluan korostaa lyhyesti, ettei missään kohdassa vaadita kiireellisiä toimenpiteitä sellaisten alojen tukemiseksi, jotka kärsivät vakavasti öljyn hinnannousun takia. Päinvastoin tekstissä korostetaan "poliittisten tukitoimien välttämisen tärkeyttä".
Haluan tähdentää, että sen jälkeen kun kalastajat esittivät näkemyksensä öljyn hinnannousun vaikutuksista kalastusalaan, 19. ja 20. syyskuuta kokoontunut maatalousministerien neuvosto on selittämättömästi vain kerran "pannut merkille" tilanteen, eikä se ole onnistunut päättämään minkäänlaisesta toimenpiteestä ongelman ratkaisemiseksi.
Kuten kalastajat ovat varoittaneet, öljyn hinnannousu on aiheuttanut mittavia ongelmia alalle. Monet alukset poistuvat käytöstä, jollei ryhdytä välittömiin toimiin, kuten myönnetä rahallista tukea öljyn hinnannousun hillitsemiseksi.
Sallinette minun lisätä, että öljyn hinnannousu on pahentanut osaltaan niiden lukuisten kalastajien jo ennestään vaikeaa tilannetta, jotka käyttävät perinteisiä menetelmiä ja tarvitsevat työssään polttoainetta ja jotka eivät saa minkäänlaista tukea polttoaineen jatkuvien hinnankorotusten vaikutuksen hillitsemiseksi.
Siksi tarvitaan kiireisiä toimia muiden pitkän aikavälin toimenpiteiden ohella. 
Zita Pleštinská (PPE-DE ),
   . Euroopan parlamentin päätöslauselma öljyriippuvuuden vähentämisestä, jota kannatin äänelläni, on laadittu erityisen levottomana ajankohtana, jolle on ominaista öljyn jatkuva hinnannousu, joka vaarantaa unionin taloudellisen vakauden. Euroopan on monipuolistettava energialähteitään ja energiahuoltoaan ja lujitettava strategiaansa energiansäästötoimien ja hajautettujen uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi. Vaihtoehtoisten energialähteiden käyttö on kaikkein loogisin vastaus öljyn hinnannousuun.
Toisaalta on välttämätöntä omaksua entistä kauaskantoisempi lähestymistapa nykyisten energialaitosten huonosti suunniteltua käytöstäpoistoa varten. Mikäli tällaisten laitosten toiminnallisia turvavaatimuksia noudatetaan tarkasti, ei ole loogista omaksua jo ennalta kielteistä kantaa ydinenergiaan, joka kuuluu kaikkein edistyneimpiin teknologioihin ja joka on puhdas energialähde, josta ei aiheudu hiilidioksidipäästöjä. Ydinvoiman vastustajien omaksumat huonosti harkitut lähestymistavat voivat vaarantaa vakavasti paitsi Slovakian myös koko unionin energiavarat.
On tullut aika omaksua edistyksellisiä teknisiä ratkaisuja. Eräs tällainen ratkaisu on moottoripolttoaineissa käytettävän bioetanolin tuotanto. Tämä merkitsee valtavaa mahdollisuutta maanviljelijöille, jotka voivat vähitellen siirtyä ruoan tuotannosta energian tuotantoon.
Tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman rakenne antaa mahdollisuuden harkita varojen myöntämistä innovaatioiden vauhdittamiseen ja vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämiseen sekä niiden hyödyntämiseen käytännössä. 
Catherine Stihler (PSE ),
   . Olen tyytyväinen siihen, että sekä neuvosto että komissio ovat osoittaneet kiinnostusta öljyn hintojen vaikutukseen kalastusalaan. Toivon, että komissio tarkastelee vakavissaan useita mahdollisia aloitteita, joilla autetaan kalastusalaa. 

Proinsias De Rossa (PSE ),
   . Mielestäni Yhdistyneet Kansakunnat on kaikkein tarkoituksenmukaisin ja ainoa maailmanlaajuinen järjestö, jolla on valmiudet maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisuun.
Olen erityisen tyytyväinen päätökseen perustaa rauhanrakentamista käsittelevä toimikunta ja ottaa käyttöön ihmisten turvallisuuden käsite YK:n virallisissa puitteissa. Olen tyytyväinen myös siihen, että olemme tunnustaneet kansainvälisen yhteisön velvollisuuden suojella väestöryhmiä kansanmurhalta, sotarikoksilta, etnisiltä puhdistuksilta ja rikoksilta ihmisyyttä vastaan ja että kukin valtio on selvästi vastuussa omien kansalaistensa suojelemisesta tällaisilta rikoksilta.
Äärimmäisen köyhyyden ja lapsikuolleisuuden vähentämisen, peruskoulutuksen tarjoamisen, puhtaan juomaveden saatavuuden ja tasa-arvon lisäämisen on edelleen pysyttävä kehitysyhteistyöohjelman ydinaloina, ja on hyvin valitettavaa, ettei kaikille kehitysmaille asetettu täsmällistä aikataulua väli- ja loppuvaiheen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista varten. 
Vaikka olenkin tyytyväinen moniin huippukokouksen nyt ehdottamiin uudistuksiin, pidän erittäin valitettavana, ettei se päässyt sopimukseen ydinsulkua ja aseidenriisuntaa koskevista toimenpiteistä. Meidän on tehostettava merkittävästi työtä ja toimia näiden kysymysten edistämiseksi. 
Maria da Assunção Esteves (PPE-DE ),
   .  Vuonna 1945 maailma alkoi toipua toisesta maailmansodasta ja Eurooppa oli raunioina. Yhdistyneet Kansakunnat perustettiin hyvän tahdon ja toivon esikuvaksi ja sen merkiksi, että ihmiskunta haluttiin vapauttaa vieraantumisen ja syrjäytymisen eräänlaisesta heimolaisuudesta. Tavoitteena oli johdattaa meidät kohti korkeampaa sivilisaatiota, jossa eläisimme tasa-arvoisina arvokkaasti yhdentyneinä, ja tämä oli tarkoitus saavuttaa käymällä vuoropuhelua. Vaikka Yhdistyneillä Kansakunnilla ei ollutkaan sen arvolle sopivaa valtaa, se pyrki lieventämään kylmän sodan jännitteitä käsitellessään siirtomaiden itsenäistymiseen ja alueellisiin konflikteihin liittyviä kysymyksiä. Järjestö pyrkii todellakin jatkuvasti toimimaan omien mahdollisuuksiensa yläpuolella edistääkseen rauhaa eri valtioista muodostuvan palapelinsä rajoissa.
EU:n perustana on samat rauhaa, kansojen välistä solidaarisuutta, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta koskevat moraaliset arvot kuin Yhdistyneillä Kansakunnillakin.
EU pyrkii myös jatkuvasti konkretisoimaan mainitut tavoitteensa edistämällä hallittavuutta, yhdennettyä rinnakkaineloa ja levittämällä humanitaarisia ihanteita ympäri maailmaa.
Tällä kertaa YK:n uudistuksesta puuttuu EU:n uudistaminen; moninapaisuudesta on loppujen lopuksi tulossa yhä ominaisempaa EU:n poliittiselle ja oikeudelliselle rakenteelle. Toisin sanoen Yhdistyneiltä Kansakunnilta puuttuu edelleen eurooppalainen perustuslaki. Näin voitaisiin toteuttaa korkeat ihanteet käytännössä. 
Bruno Gollnisch (NI ),
   .Juuri päättynyt vuoden 2005 huippukokous epäonnistui, vaikka monet meistä ovatkin todenneet, että meidän pitäisi keskittyä saavutettuun hienoiseen edistykseen, vaikka liioittelisimmekin tämän edistyksen laajuutta ja tärkeyttä. Lopullinen hyväksytty teksti, joka saatiin aikaan työlään kompromissin seurauksena, muistuttaa pikemminkin hyvien aikeiden ja hurskaiden toiveiden luetteloa kuin toimintaohjelmaa.
On kuitenkin sanottava, että YK on jo 60 vuotta vanha järjestö, jonka rakenne ja työskentelytapa ovat olleet kiveen kirjoitettuja sen syntymästä alkaen. On itse asiassa korkea aika, että toisen maailmansodan jälkeen tapahtunut kehitys otetaan huomioon. Tähän sisältyy myös esimerkiksi turvallisuusneuvoston pysyvien jäsenten määrän lisääminen niin, että siihen voivat liittyä Saksa, Japani, Intia ja Brasilia, kuitenkin ilman veto-oikeutta, jottei kyseinen järjestö lamaantuisi.
Lopuksi haluaisin toistaa, että YK on riippumattomien maiden järjestö ja että on mahdotonta hyväksyä komission vaatimusta, jonka mukaan sen pitäisi saada edustaa Euroopan unionin jäsenvaltioita YK:ssa. Katson lisäksi, että tässä on merkityksetöntä, edustaako se jäsenvaltioita yleiskokouksessa vai turvallisuusneuvostossa. 
Françoise Grossetête (PPE-DE ),
   . Äänestin päätöslauselman puolesta.
Äänestin kuitenkin 19 kohdan jälkimmäistä osaa vastaan.
Olen itse asiassa sitä mieltä, että ne poliittiset ja perustuslailliset ehdot, jotka koskevat Euroopan yhteistä paikkaa Yhdistyneissä Kansakunnissa, eivät suinkaan ole täyttyneet eikä tilanne muutu lähiaikoina, sillä Euroopalla ei vieläkään ole perustuslakia.
Koska meillä ei ole eurooppalaista ulkoasiainministeriä, joka pystyisi saamaan aikaan yhteisymmärryksen Eurooppa-neuvostossa, Ranskan on säilytettävä paikkansa. 
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   .  Tavoitteet ja pyrkimykset muuttaa YK Yhdysvaltain johtamien suurten kapitalistivoimien hallitsemaksi välineeksi jätetään päätöslauselmassa huomiotta tai niitä tuetaan hiljaisesti. Siinä myös kaunistellaan imperialistivaltioiden hyökkäyksiä ja muiden asioihin puuttumista mahdollisuuksien mukaan monenkeskiseltä pohjalta.
Näin ollen Yhdysvaltain ehdottamien toimenpiteiden tavoitteena on käyttää hyväksi ihmisoikeuksia, käyttää sen "oikeutta" puuttua asioihin ja turvautua voimankäyttöön sekä hyökätä kansoja ja (muiden) maiden suvereniteettia vastaan YK:n alaisuudessa ja sen (näennäisen) legitimiteetin varjolla.
Tekstissä viitataan "vuosituhannen kehitystavoitteisiin", mutta näiden tavoitteiden, kuten nälän, köyhyyden ja lapsikuolleisuuden vähentämisen, puhtaan veden, terveydenhuollon ja koulutuksen saatavuuden ja tasa-arvon edistämisen, saavuttamisessa tapahtuneesta edistyksestä ei mainita mitään.
Aseriisuntaan ja joukkotuhoaseiden hävittämiseen tähtääviä toimia ei ole ehdotettu lainkaan, sillä Yhdysvallat on estänyt ne liittolaistensa avustuksella.
Haluan myös korostaa suuntausta kohti liittovaltiota, joka torjuttiin EU:n perustuslakisopimusluonnoksesta toimitetussa äänestyksessä, mutta jolle annetaan tukea päätöslauselmassa viittaamalla "yhteisen eurooppalaisen paikan tavoittelemiseen turvallisuusneuvostossa" ja eri maiden yksiköiden ja edustustojen "yhdistämiseen" "EU:n yhteiseksi ulkomaanedustustoksi". 
Richard Howitt (PSE ),
   . Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat kannattavat kaikilta osin Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston uudistamista siten, että se vastaa paremmin nykypäivän maailmaa, ja vaatii parantamaan edelleen Euroopan unionin mahdollisuuksia saada äänensä kuuluviin Yhdistyneissä Kansakunnissa. Ei ole kuitenkaan asianmukaista puhua 19 kohdassa eurooppalaisesta paikasta, sillä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa ei sallita EU:n kaltaisten elinten tulla jäseniksi. 
David Martin (PSE ),
   . Olen tyytyväinen tähän Yhdistyneiden Kansakuntien huippukokouksen tuloksista annettuun päätöslauselmaan, joka koskee vuosituhannen kehitystavoitteiden uudistamista. On ensisijaisen tärkeää pitää nämä tavoitteet maailmanyhteisöjen prioriteettilistan kärjessä. Parlamentin päätöslauselma on vaatimaton panos tämän tavoitteen saavuttamiseksi. On hyvin valitettavaa, että huippukokouksen päätösasiakirjassa ei asetettu uusia selvästi määritettyjä tavoitteita ja mitattavia indikaattoreita kutakin vuosituhannen kehitystavoitetta varten. Komission ja jäsenvaltioiden tehtävänä on nyt tehdä aloite tämän korjaamiseksi ja varmistaa, että sitoumukset täytetään. 
Catherine Stihler (PSE ),
   . Vaikka kannatankin päätöslauselman sisältöä, en voi kannattaa 19 kohdan toista osaa, jossa ehdotetaan erillistä eurooppalaista paikkaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa. Tällöin heikennettäisiin niiden maiden asemaa, joilla on jo paikka Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa, eikä se siten ole Yhdistyneen kuningaskunnan edun mukaista. 
Georgios Toussas (GUE/NGL ),
   . – Päätöslauselmaa 60 vuotiaan YK:n huippukokouksesta leimaa uusi imperialistinen järjestys, joka osittain kumoaa YK:n perustana olevat periaatteet ja luo edellytykset sille, että Yhdysvallat ja muut imperialistiset voimat voivat johtaa sitä. Vastustuksesta ja esitetyistä vastaväitteistä huolimatta on luotu yhdenmukainen imperialistinen perusstrategia, etenkin ΙΙΙ ja ΙV kohdassa; strategia, jolla pyritään oikeuttamaan sen aggressiivinen ja sivistymätön politiikka.
Rauhan ja yhteisen turvallisuuden nimissä tehdään muutoksia, jotka liittyvät YK:n strategisen voiman käyttöön ja joilla saadaan epäsuorasti Nato ja sen nopean toiminnan joukot mukaan sen toimintaan. Ollaan luomassa uutta väliintulojärjestelmää, jota kutsutaan "rauhanrakentamista käsitteleväksi toimikunnaksi" ja johon kuuluisi sotilaallisia joukkoja, Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto (ks. Irak).
Samalla viitataan lukuisiin seikkoihin, joita voitaisiin käyttää tekosyynä väliintulolle. Samoin on hyväksytty Yhdysvaltain ja muiden imperialistivaltojen ehdotukset, jotka koskevat ihmisoikeustoimikunnan lakkauttamista ja neuvoston perustamista sekä sellaisen demokratiarahaston luomista, jota käytetään imperialistisen järjestyksen lujittamiseksi.
Äänestimme yhteistä päätöslauselmaa vastaan, ja korostamme, että jokaisella sen allekirjoittaneella on valtava poliittinen vastuu siitä, miten ihmisiä johdetaan harhaan YK:n tulevaisuuden suhteen, ja siitä, miten samalla hyväksytään imperialistinen barbarismi, joka on lakkautettava. 

Georgios Toussas (GUE/NGL ),
   . – Euroopan parlamentissa on jälleen kerran äänestetty päätöslauselmasta, jossa tuomitaan uudelleen Valko-Venäjän tilanne, ja äänestyksen ajankohta paljastaa selvästi sen, mikä on suututtanut tämän uuden hyökkäyksen alkuunpanijat.
Heidät on suututtanut itse asiassa se, että Valko-Venäjän viranomaiset toteuttivat tiettyjä toimenpiteitä torjuakseen niin kutsuttujen kansalaisjärjestöjen toimet, jotka, kuten kaikki tietävät, on rahoitettu imperialistivaltioiden lippaista näiden politiikan edistämiseksi.
Heitä suututtavat ne totuudet, jotka Valko-Venäjän presidentti toi julki YK:n huippukokouksessa pitämässään puheessa Neuvostoliiton myönteisestä roolista maailmanjärjestelmässä ja sen hajoamisen seurauksista, joilla tarkoitetaan rikoksia entistä Jugoslaviaa, Afganistania ja Irakia kohtaan, ja imperialistivaltioiden pyrkimyksistä muuttaa YK välineeksi, jolla edistetään niiden etuja. Heidät suututti Valko-Venäjän tuki Kuuban ja Venezuelan kansoille ja muille kansoille, jotka haluavat valita oman tiensä ilman ulkopuolisten sekaantumista asiaan.
Äänestimme Valko-Venäjän tuomitsevaa tekstiä vastaan, sillä sitä on mahdotonta hyväksyä.
Vastustamme erillisen "eurooppalaisen demokratiarahaston" perustamista, sillä se olisi vain uusi väline, joka palvelisi Euroopan unionin imperialistista väliintuloa.
Ilmaisemme solidaarisuutemme Valko-Venäjän kansalle ja toivomme, että se jatkaa edistystään ulkomaiden uhista ja imperialistisen USA:n, Naton ja EU:n väliintuloista huolimatta. 

Hélène Goudin ja Lars Wohlin (IND/DEM ),
   Ehdotus EU:n ja Intian välisen kumppanuuden edistämiseksi sisältää useita rakentavia ehdotuksia, kuten näiden kahden maanosan välisten taloudellisten siteiden kehittäminen ja ihmisoikeuksien lujittaminen. Vastustamme kuitenkin EU:n uhkausta ottaa käyttöön Intiaa koskevia suojatoimenpiteitä, samalla kun EU myöntää valtion tukea omille maataloustuotteilleen ja myy ne polkuhintaan Intian markkinoille. Tämä johtaisi paikallisen tuotannon, myös maidon tuotannon, loppumiseen.
Emme voi kannattaa ehdotuksen kattavaa tavoitetta lujittaa EU:ta kansainvälisenä toimijana. Kumppanuudesta tehtäisiin tällöin eräs uusi keino EU:n maailmanlaajuisen roolin lujittamiseksi, millä heikennettäisiin jäsenvaltioiden ulkomaanpolitiikkoja. Siksi päätimme äänestää koko mietintöä vastaan. 
David Martin (PSE ),
   . Mietinnössä korostetaan, että EU:lla ja Intialla on mahdollisuudet luoda erityislaatuinen suhde kansainvälisten suhteiden alalla. Olen tyytyväinen, että mietinnössä tunnustetaan Intian asema alueellisena vaikuttajana, jolla on maailmanlaajuisia pyrkimyksiä ja että Intia ja EU ovat yhtä mieltä keskeisistä kysymyksistä, kuten demokratia, monenvälisyys, kauppa, investoinnit, kehitys ja monet muut aiheet. Kun otetaan huomioon maan poliittinen ja taloudellinen painoarvo, mietinnössä suositellaan perustellusti, että EU käyttää hyväkseen kaikki mahdollisuudet pyrkiessään etenemään nopeasti EU:n ja Intian strategisessa yhteistyössä. 
Catherine Stihler (PSE ),
   . Hiljattain järjestetyssä EU:n ja Intian huippukokouksessa otettiin esiin skotlantilaisen viskin kaupan esteitä koskeva kysymys. Toivon, että Intia alentaa tätä maailmanluokan skotlantilaista tuotetta koskevia tullejaan. 

Jens-Peter Bonde (IND/DEM ),
   Bioenergia on tarpeetonta. Energiasuunnitelma, joka muodostuu energiansäästöistä ja jossa käytetään pysyvistä energialähteistä, kuten auringosta, tuulesta ja aalloista, saatavaa energiaa sekä vetyä energiankantajana, riittää planeettamme tarpeiden tyydyttämiseen. Samalla tällainen suunnitelma johtaa suureen energiatehokkuuteen ja puhtaaseen palamiseen. Siksi ei ole mitään syytä käyttää viljelysmaata energiantuotantoon. Jos bioenergia otetaan käyttöön, sitä olisi käytettävä polttoaineena ainoastaan useamman kuin yhden toimittajan käyttämissä uuneissa. Sillä varmistetaan puhdas ja tehokas biopalaminen, muttei kuitenkaan siinä laajuudessa, että se oikeuttaisi käyttämään sitä osana kaikenkattavaa energiantoimitussuunnitelmaa.
Bioenergia on uusiutuva muttei pysyvä energianlähde. Tällaiset laitokset absorboivat hiilidioksidia sen mukaan, miten paljon palamisessa vapautuu hiilidioksidia.
Viljasta, apilasta ja puuaineksen biomassasta tuotetusta etanolista saatava hyöty jää fossiilienergiapanoksia pienemmäksi. Viljaa käytettäessä energiaa kuluu 29 prosenttia enemmän kuin mitä energiaa tuotetaan, kun taas vastaavat luvut ovat 29 prosenttia apilan ja 57 prosenttia puun osalta(1).
Lopuksi katson, että EU:n ei pitäisi määrätä energiavaihtoehdoista yksittäisissä jäsenvaltioissa eikä etenkään näin epäilyttävältä pohjalta. 
Giles Chichester (PPE-DE ),
   . Konservatiivit ovat jo pitkään kannattaneet uusiutuvia energialähteitä, energiatehokkuutta ja energian säästämistä tärkeänä osana energian kokonaistuotantoa. Konservatiivit kannattavat voimakkaasti ilmastonmuutoksen torjumiseen suunnattuja myönteisiä toimia, ja siksi olemme tehneet kunnianhimoisen mutta realistisen ehdotuksen, jonka mukaan 60 prosenttia EU:n energiasta saataisiin energiateknologialla, jonka CO2-päästöt ovat äärimmäisen matalia tai olemattomia ja CO2-neutraaleja.
Me konservatiivit uskomme vakaasti, että energiapolitiikkoja varten on omaksuttava realistinen lähestymistapa ja vastustamme pakollisten tavoitteiden asettamista, sillä niitä ei ole koskaan saavutettu EU:ssa ja siksi niissä on vain vähän järkeä. 
Pedro Guerreiro (GUE/NGL ),
   .  Mietinnössä pyritään arvioimaan yhteisön politiikan ja EU:n eri jäsenvaltioiden kehittämien käytännön toimenpiteiden edistymistä uusiutuvien energialähteiden alalla. Siinä todetaan, että vaikka jonkinlaista edistystä on saavutettu, käytössä olevat politiikat ja toimenpiteet eivät ole riittäviä uusiutuvista energialähteistä saatavan energian käyttöä koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi.
Tätä taustaa vasten ehdotetaan toimenpiteitä, joiden tavoitteena on kääntää tämä suuntaus, vaikkakin tällä hetkellä heikolla menestyksellä, ja haluan korostaa niistä seuraavia: 
- koulutuksen lisääminen kyseisten alojen tutkintojen ja tutkimuksen ja kehittämisen edistämiseksi;
- jokaisen jäsenvaltion suurempi riippumattomuus tavoitteiden, vaihtoehtojen, alojen ja sovellettavien teknisten ratkaisujen osalta;
- paikallisten ja alueellisten viranomaisten suurempi riippumattomuus päätöksenteon ja resurssien saatavuuden osalta;
- energiajärjestöille annettava tuki eri toimenpidetasoilla;
- rakenne- ja koheesiorahastojen varojen merkittävä lisääminen ja etenkin tätä tarkoitusta edistävä yhteinen maatalouspolitiikka (maaseudun kehittäminen).
Tämän todettuani minun on sanottava, että mietinnössä ei käsitellä laajemmin avainkysymystä, joka on sen tosiasian selvä ja nimenomainen tunnustaminen, että öljyn hinta on noussut huippuunsa, että polttoaineen kulutusta on vähennettävä ja että on käytettävä vaihtoehtoisia energialähteitä. 
Toine Manders (ALDE ),
   . Fossiilisten polttoaineiden toimitukset alkavat ehtyä seuraavien vuosikymmenten aikana. Koska Eurooppa on energian suurkuluttaja, sen on valmistauduttava siirtymään fossiilisista polttoaineista vaihtoehtoisiin energianlähteisiin. Tarkasteltavassa mietinnössä jäsen Turmes sijoittaa kaikki rahansa tuulivoimaan ja biopolttoaineisiin.
Niin kutsutut kestävät energialähteet eivät ole edes osa ratkaisua. Ne ovat vieneet aiemmin kohtuuttoman osan Euroopan unionin talousarviosta, vaikka ne eivät ole koskaan olleet kannattavia tai osoittaneet minkäänlaista merkkiä kannattavuudesta. Euroopan on aika kiinnittää huomiota kestäviin energialähteisiin, jotka voivat täyttää aikanaan teollisuutemme ja kuluttajien vaatimukset, ja päästä irti siitä otteesta, jossa ympäristöalan eturyhmä on pitänyt meitä vuosien ajan. Meidän on lakattava olemasta naiiveja ja uskallettava investoida ydinenergiaan ja ydinfuusioon.
Viime vuosina olemme todistaneet suuria tieteellisiä läpimurtoja näillä aloilla, mutta Eurooppa on vaarassa jäädä veneestä tältä osin, sillä se ei ole pohtinut ydinenergian käyttöä viimeisten 20 vuoden aikana. Emme voi hyväksyä tällaista asennetta, jos esimerkiksi yksistään Kiina pystyttää uuden ydinvoimalan kuuden kuukauden välein. 
Sérgio Marques (PPE-DE ),
   .  Haluaisin onnitella jäsen Turmesia hänen oikea-aikaisesta mietinnöstään, joka koskee komission tiedonantoa uusiutuvien energialähteiden osuudesta EU:ssa. Olen hänen kanssaan samaa mieltä siitä, että uusiutuvilla energialähteillä on ensisijaisen tärkeä merkitys ihmiskunnan tulevaisuudelle, varsinkin ympäristölle ja terveydelle koituvien hyötyjen näkökulmasta.
Tarkemmin sanottuna olen samaa mieltä siitä, että uusiutuvat energialähteet lisääntyvät vain, jos meillä riittää poliittista tahtoa ja jos toimenpiteet pannaan täytäntöön maailmanlaajuisesti, toisin sanoen niin EU:n tasolla kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisellakin tasolla. 
Zita Pleštinská (PPE-DE ),
   . Haluaisin esittää seuraavat perustelut sille, miksi olen äänestänyt Claude Turmesin laatiman uusiutuvien energialähteiden osuutta EU:ssa ja ehdotuksia konkreettisiksi toimiksi koskevan mietinnön puolesta.
Tänään, aivan kuten lähitulevaisuudessakin, uusiutuvat energialähteet ovat ehkä ainoa mahdollinen keino vähentää Euroopan riippuvuutta energian (lähinnä öljyn ja kaasun) tuonnista ja pienentää siten tällaiseen tuontiin liittyviä poliittisia ja taloudellisia riskejä. Lisäksi ne tuovat meidät askeleen lähemmäs koko maapallon ilmastoon vaikuttavien kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevien Kioton pöytäkirjan päätelmien täyttymistä.
Uusiutuville energialähteille annettava tuki on sisällytettävä osaksi Euroopan rakennepolitiikkoja. Näin etenkin uudet jäsenvaltiot saavat mahdollisuuden kannustaa pieniä ja keskisuuria yrityksiään. Se on samalla hyvä mahdollisuus julkisten resurssien tehokkaaseen hyödyntämiseen siten, että luodaan lisäarvoa, parannetaan työllisyyttä ja lisätään maaseutualueiden tuloja kehittämällä mahdollisesti monitoimintaista maataloutta, jolla ei olisi muutoin minkäänlaisia mahdollisuuksia valtion rahoitukseen sen huonon taloudellisen tuoton takia. Biomassan ja biokaasun tuotanto mahdollistavat ympäristöystävälliset energiantuotantotekniikat, joilla voidaan edistää maaseutupolitiikan täytäntöönpanoa käytännössä siten, että edistetään kestävää kehitystä, energiariippumattomuutta ja uusien työpaikkojen luomista. 

Robert Atkins (PPE-DE ),
   . Minä ja brittiläiset konservatiivipuolueen kollegani emme valitettavasti voineet kannattaa tätä mietintöä, sillä monet kysymykset, joista äänestettiin, kuuluvat jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Kannatamme täysin esittelijän tavoitteita tieliikenneonnettomuuksien määrän vähentämiseksi, mutta katsomme kuitenkin, että tämä voidaan saavuttaa parhaiten vaihtamalla hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden kesken eikä niinkään yhteisötason lainsäädännöllä. 
Bruno Gollnisch (NI ),
   .En voi olla kannattamatta tavoitetta vähentää tieliikenteen kuolonuhrien määrää, joka on hyvin korkea (Euroopan unionin tieliikenteessä kuolee vuosittain 43 000 ihmistä).
Pelkään kuitenkin, että tähän tavoitteeseen pyrittäessä etusija annetaan jälleen kerran huonosti kohdennetuille tehoiskuille koulutuksen ja tiedottamisen asemesta. Pelkään myös, ettei huomiota kiinnitetä riittävästi sellaisten tiettyjen maiden erityispiirteisiin, jotka ovat suosittuja kohteita – joko matkailukohteita tai muunlaisia kohteita – tai kauttakulkumaita ja joiden on siten pakko hoitaa merkittäviä liikennevirtoja, jotka luonnollisestikin lisäävät onnettomuusriskejä, mutta joissa tästä rangaistaan eniten kansalaisia. 
Loppujen lopuksi pelkään, että toistamme omassa kotimaassani tehdyt virheet, jolloin kuljettajat katsovat yleisesti, että heitä syytetään mitättömistä asioista samalla kun rikolliset voivat hyvin ja että hallituksen toimenpiteiden tarkoituksena ei ole niinkään heidän turvallisuutensa takaaminen kuin sakkojen järjestelmällinen maksattaminen, samalla kun ainoa vaihtoehto auton tuomalle vapaudelle on käyttää julkista liikennettä, joka on epäkäytännöllinen, liian kallis ja usein rikollisuuden vaivaama. 
Hélène Goudin ja Lars Wohlin (IND/DEM ),
   Mietintö sisältää monia rakentavia ehdotuksia tieturvallisuuden parantamiseksi Euroopassa. Katsomme kuitenkin, että EU:lle annetaan kohtuuton rooli liikenneturvallisuuden parantamisessa. Mietinnössä korostetaan, että jos kaikissa jäsenvaltioissa päästäisiin samanlaisiin tuloksiin kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Ruotsissa, vuosittaisten kuolintapausten lukumäärä vähenisi 25 jäsenvaltion unionissa 17 000:lla, mikä merkitsisi 39 prosentin vähennystä. Lisäksi mietinnössä todetaan, että Ranskassa vuonna 2002 käynnistetyn kampanjan ansiosta kuolonuhrien määrä väheni 30 prosenttia kahden vuoden aikana.
Yksittäiset jäsenvaltiot voivat siten itse parantaa omaa liikenneturvallisuuttaan, ja niillä on viime kädessä vastuu näistä kysymyksistä. Poliittinen vastuu on kansallisilla parlamenteilla.
Mietinnössä mennään liian pitkälle esimerkiksi siinä, että komissiota kehotetaan edistämään jo peruskoulussa alkavaa koulutusta nuorten kuolemantapausten vähentämiseksi. On jäsenvaltioiden vastuulla sisällyttää liikenneopetus koululaitoksen opetussuunnitelmaan.
Äänestämme mietintöä vastaan, sillä mielestämme se perustuu virheellisiin käsityksiin siitä, mikä poliittinen taso on vastuussa liikenneturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä. 
Sérgio Marques (PPE-DE ),
   .  Samalla kun tieliikenteen määrä on kolminkertaistunut viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana, kuolonuhrien määrä on puolittunut. Tieonnettomuudet ovat kuitenkin yleisin alle 50-vuotiaiden kuolinsyy. Siksi on ryhdyttävä voimakkaisiin toimenpiteisiin tieturvallisuuden edistämiseksi.
Jäsen Vatasen mietinnössä, jolle annan täyden tukeni, kannatetaan tieliikenneturvallisuuden kolmannen toimintaohjelman täytäntöönpanoa, jonka tavoitteena on tieliikenteen kuolonuhrien määrän puolittaminen vuoteen 2010 mennessä.
Mietinnössä korostetaan myös, miten tärkeä tehtävä Euroopan tieturvallisuusvirastolla ja EU:n tieliikenneturvallisuuden kehyksellä, johon kuuluu tulosindikaattoreita, voisi olla tieliikenneturvallisuuden kolmannen toimintaohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta.
Tämän seurauksena kuljettajien käyttäytymisen pitäisi parantua lyhyellä aikavälillä lainsäädännön täytäntöönpanon, kampanjoiden seurannan, koulutuksen ja valistuksen ansiosta.
Pitkällä aikavälillä tekniset aloitteet (sähköinen turvallisuus) ja yhä useampien sähköisten laitteiden integroiminen "älykkäisiin ajoneuvoihin" edistävät näiden tavoitteiden saavuttamista.
Lopuksi tieliikenteen infrastruktuuria olisi parannettava ja mukautettava nykyisiin liikennemääriin. 
David Martin (PSE ),
   . Kun otetaan huomioon liikenneonnettomuuksien määrän kasvu Euroopassa, mietinnössä vaaditaan oikea-aikaisesti liikenneonnettomuuksien ja kuolonuhrien määrän puolittamista EU:ssa vuoteen 2010 mennessä. Kannatan täysin tätä kiitettävää tavoitetta. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että mietinnössä painotetaan riskialttiiden tienkäyttäjien, kuten jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden, suojelemista ja turvallisuutta. Kun pyritään parantamaan standardeja kaikkialla EU:ssa, olisi kuitenkin kiinnitettävä huomiota yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteeseen. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on käytössä hyvät työskentelymekanismit: valtion toteuttamilla yhtenäisillä kampanjoilla on edistetty nollatoleranssin omaksumista rattijuoppouteen brittikansalaisten keskuudessa. Siksi on epäselvää, olisiko nopeusrajoitusten ja veren alkoholipitoisuutta koskevien rajoitusten EU:n laajuisesta yhdenmukaistamisesta tällä kertaa merkittävää etua tienkäyttäjille Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Seán Ó Neachtain (UEN ),
   . Kannatan mietinnössä esitettyä näkemystä, jonka mukaan sen enempää infrastruktuurin parantamisella kuin teknologisilla edistysaskelillakaan ei voida taata jokapäiväisten tielläliikkujien – kuljettajien, pyöräilijöiden, matkustajien tai jalankulkijoiden – turvallisuutta, jollei tieturvallisuuden perussääntöjä noudateta.
Euroopan tieliikenteessä kuoli vuonna 2004 arviolta 43 000 ihmistä. Neljäsosa näistä kuolonuhreista oli iältään 15–24-vuotiaita. Tämä luku on järkyttävä. Tämän tilastoluvun pienentämisen ja jopa poistamisen olisi oltava keskeisessä asemassa kaikissa tulevissa tieturvallisuuden edistämiseen tähtäävissä politiikoissa kaikkialla Euroopassa.
Irlannissa muutamat koulut ovat antaneet ajotunteja osana siirtymävuoden opetussuunnitelmaa. Mielestäni tällaista käytäntöä voitaisiin laajentaa kaikkialle Eurooppaan, sillä kouluilla on ainutlaatuinen mahdollisuus kouluttaa tätä hyvin kunnioitettavaa tienkäyttäjien ryhmää.
Haluaisin, että omaksumme kohdennetumman lähestymistavan vähentääksemme Euroopan tieliikenteessä turhaan kuolevien tielläliikkujien – kuljettajien ja etenkin nuorten kuljettajien, pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden – määrää. Meidän on opittava toisiltamme paljon tässä asiassa, ja on tärkeää vaihtaa hyviä käytäntöjä.
Olen samaa mieltä jäsen Vatasen kanssa siitä, että tielläliikkujien käyttäytymisen parantaminen on paras keino tieliikenneonnettomuuksien määrän vähentämiseksi. 
Catherine Stihler (PSE ),
   . Äänestin 5 kohtaa koskevaa tarkistusta 9 vastaan, jossa ehdotetaan nopeusrajoitusten yhdenmukaistamista, siten että nopeus ilmaistaan kilometreinä tunnissa, sillä uskon, että skotlantilaiset ovat tyytyväisiä maileihin tunnissa. Tarkistus olisi merkinnyt suuria rasitteita skotlantilaisille veronmaksajille ilman minkäänlaisia konkreettisia etuja, ja olen iloinen, että se torjuttiin.
Veren alkoholipitoisuutta koskevien tarkistusten osalta pidän parempana omaa kansallista lainsäädäntöämme, sillä Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tältä osin tiukempi lainsäädäntö. 
Gary Titley (PSE ),
   . Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat kannattavat tätä aloitetta tieliikenneonnettomuuksien määrän puolittamiseksi EU:ssa vuoteen 2010 mennessä. Meillä on kuitenkin useita varauksia.
Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa veren alkoholipitoisuuden yläraja on 0,8 mg, kun taas Ruotsissa se on 0,2 mg. Vaikka nämä raja-arvot poikkeavatkin toisistaan, nämä kaksi maata ovat kärjessä EU:n tieliikenneturvallisuudessa.
Jos EU:ssa olisi samanlainen tieturvallisuuden taso kuin näissä kahdessa maassa, tieliikenteen kuolonuhreja olisi vuosittain 17 000 vähemmän, mikä merkitsisi 39 prosentin vähennystä nykytilanteeseen verrattuna ja olisi huomattavasti lähempänä tavoitetta, jonka mukaan kuolonuhrien määrää on vähennettävä 50 prosentilla vuoteen 2010 mennessä.
Siksi Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat katsovat, että painopistettä ei pitäisi asettaa yhdenmukaistamiseen vaan tieliikenneturvallisuuden täytäntöönpanoa koskevien hyvien käytäntöjen jakamiseen.
Vastaavasti Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat eivät näe mitään tarvetta yhdenmukaistaa nopeusrajoituksia. Tällöin Yhdistyneessä kuningaskunnassa otettaisiin käyttöön hyvin eriskummallisia liikennemerkkejä, joissa olisi outoja lukuja, jos kilometreinä tunnissa ilmaistut nopeusrajoitukset muutettaisiin maileiksi tunnissa.
Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat eivät siksi voi tällä kertaa kannattaa veren alkoholipitoisuusrajojen ja nopeusrajoitusten yhdenmukaistamista. 
Anders Wickman (PPE-DE ),
   Ruotsin maltilliset ja kristillisdemokraatit ovat päättäneet tänään äänestää tieturvallisuutta koskevaa valiokunta-aloitteista mietintöä vastaan. Katsomme, että tieturvallisuus on äärimmäisen tärkeää sen kaikissa muodoissa ja että mietinnössä esitetään muutamia hyvin tärkeitä ehdotuksia. Olemme kuitenkin omaksuneet kielteisen kannan siitä syystä, että mietintöä hallitsevat suurelta osin kysymykset, joita pitäisi käsitellä kansallisella eikä EU:n tasolla. EU:n vaikutusvallan lisääminen tieliikenneturvallisuuden alalla johtaisi tarpeettoman yksityiskohtaisiin säädöksiin ja suurempaan byrokratiaan. 
Puhemies. –
   Äänestysselitykset päättyvät tähän. 


Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana jatkoa keskustelulle jäsen Lucasin laatimasta kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnöstä Euroopan unionin ja Kiinan kauppasuhteiden tulevaisuudennäkymistä [2005/2015(INI)] (A6-0262/2005). 
Jorgo Chatzimarkakis (ALDE ). –
   Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tavallisen kansalaisen näkökulmasta Euroopan unioni vaikuttaa etäiseltä, mutta Kiina pelottaa ihmisiä. Se pelottaa ihmisiä samalla tavoin kuin maailmanlaajuistuminen tällä hetkellä. Joka tapauksessa näin voidaan päätellä sekä Ranskan ja Alankomaiden kansanäänestyksistä että Saksan vaaleista, jotka ovat osoittaneet, että kansalaiset jossakin määrin pelkäävät uudistuksia. Tämä erityinen puheenaihe, Kiina, ja erityisesti kauppasuhteet Kiinan kanssa voivat kuitenkin olla Euroopan unionille erittäin merkityksellisiä ja tärkeitä.
Euroopan unioni on vientiin suuntautunut taloudellinen yksikkö, ja me eurooppalaiset tarvitsemme Kiinan markkinoita. Sen vuoksi tarvitsemme niin paljon vapaata kauppaa kuin mahdollista. Kuitenkin ainoastaan Euroopan unioni voi lopulta auttaa meitä hallitsematonta maailmanlaajuistumista vastaan ja oman kulttuuri-identiteettimme menettämistä vastaan. Tämä on helposti osoitettavissa. Tarvitsemme kuitenkin takeita. Erityisesti kun on kyse tekijänoikeuksista, me eurooppalaiset emme toimi riittävän suunnitelmallisesti emmekä tarpeeksi päättäväisesti.
Jos tämä asia ei pian muutu, sahaamme oksaa, jolla istumme, mikä käy ilmi hyvin pian, erityisesti eurooppalaisten suhteessa Kiinaan. Meidän on oltava entistäkin vahvempia, suorapuheisempia ja suunnitelmallisempia suojellessamme tekijänoikeuksiamme kiinalaisilta ja meidän on toimittava niin nopeasti kuin mahdollista. 
Bastiaan Belder (IND/DEM ). –
   Arvoisa puhemies, komission jäsen Mandelson kävi kiinalaisten kanssa kesällä vaikeita neuvotteluja maailmanlaajuisesta tekstiiliteollisuudesta. Nyt aika korvata alakohtainen, tilapäinen politiikka yhtenäisellä ja pitkän aikavälin näkemyksellä Euroopan unionin ja Kiinan välisistä kauppasuhteista. Valtavat kasvuluvut ja ennusteet Kiinan kasvamisesta maailman suurimmaksi viejäksi eivät saa olla esteenä, kun pyritään analysoimaan täsmällisesti Euroopan unionin ja Kiinan kauppasuhteita. Kiinan markkinoiden mahdollisuudet on nimittäin nähtävä oikeassa valossa.
Kiina pyrkii pääasiassa hoitamaan itse sisämarkkinoidensa kysynnän mahdollisen kasvun. Ennen kaikkea Peking pyrkii edistämään omia pyrkimyksiään, jolloin se ei epäröi tehostaa hintojen harmonisointia tai tyhjentää väliaikaista ylijäämää maailmanmarkkinoille.
Toinen ongelma kauppasuhteissa Kiinan kanssa on laajamittainen tekijänoikeuksien rikkominen. Kiina noudattaa liian tiukasta kiinalaisen filosofin Konfutsen traditiota, jonka mukaan mestarin matkiminen on suositeltavaa. Euroopan unionin on asetettava tämä ongelma asialistansa huipulle. Piratismin ja väärennösten ilmapiiri vahingoittaa Euroopan yrityksiä mutta myös estää paikallisten kiinalaisyritysten innovatiivisuutta. Euroopan unionin on vaadittava, että Kiinan oikeusjärjestelmässä perehdytään erityisesti tekijänoikeuksien alaan.
Mielestäni Euroopan on uskallettava kilpailla nousevien talouksien, kuten Kiinan, kanssa. Edellytyksenä on kuitenkin, että kilpailu on tasapuolista. Jopa maailman suurimmalla vientitaloudella on velvollisuuksia samoin kuin oikeuksia. 
Alexandra Dobolyi (PSE ).
   – Arvoisa puhemies, ensin kiitän esittelijää hänen erinomaisesta ja informatiivisesta mietinnöstään. Haluan myös lisätä joitakin ajatuksia siihen, mistä hän puhui mietinnön johdanto-osassa.
Meidän on kehitettävä kauppasuhteille kokonaisvaltainen järjestelmä suhteissamme Kiinaan, koska jos meillä ei ole tällaista järjestelmää, meidän on toimittava nykyisen tekstiilien polkumyynnin torjumiseksi tai kenkien, autojen tai minkä tahansa muun tulevan polkumyynnin torjumiseksi. Tämän vuoksi haluan kiinnittää huomionne Euroopan unionin Kiinan-suhteiden muihin ulottuvuuksiin. Niiden avulla voimme luoda ja panna täytäntöön tällaisen monimutkaisen kaupallisen uudistuksen. Kiinan hämmästyttävän nopea kehitys johtanee väistämättä maan poliittiseen uudistumiseen. Meidän on kuitenkin varmasti odotettava sitä jonkin aikaa, ja nopea muutos johtaisi tässä tilanteessa todennäköisesti Kaukoidän alueen epätasapainoon. Ei ole kuitenkaan epäilystäkään siitä, ettei Kiinasta olisi tullut maailmanlaajuinen toimija sekä kokonsa että myös taloutensa ansiosta. Sen vuoksi vetoan vahvasti jokaiseen Euroopan unionin toimielimeen, jotta ne eivät toimisi Kiinaa vastaan vaan avustaisivat sitä kehittymään maaksi, jossa EU:n vaatimukset täyttäviä normeja pannaan jokapäiväisessä käytännössä täytäntöön muuntamalla ja noudattamalla sovellettavaa lainsäädäntöä. Näin annamme Kiinalle mahdollisuuden harkita uudelleen kaikkea, minkä minä ja kanssajäseneni olemme tuominneet ympäristönsuojelun, työntekijöiden oikeuksien ja väärennösten alalla sekä muissa asioissa.
Minulla oli aiemmin tänä vuonna mahdollisuus neuvotella Kiinan hallituksen useiden edustajien kanssa, ja he olivat kaikki hyvin avoimia ajatukselle kokonaisvaltaisesta keskustelusta. Hyvät parlamentin jäsenet, kun Kiina on nyt alkanut avautua maailmalle, meillä on auttavan poliittisen kädenojennuksen kautta mahdollisuus muovata Kiinan tulevaisuutta tavalla, joka vastaa niin kiinalaisten odotuksia kuin omiakin odotuksiamme. 
Manolis Mavrommatis (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on totta, että väestöltään maailman suurin maa on taloudellinen supervalta, jolla on mahdollisuus vaikuttaa maailmantalouden kehitykseen. Se on kiistämättä mahti, jonka kanssa muiden talousvyöhykkeiden on kilpailtava.
Meidän ei pidä myöskään unohtaa, että Kiina on nykyään Euroopan toiseksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen jälkeen. Kiinasta on tullut hyvin merkittävä tekijä kansainvälisessä kaupassa sen jälkeen, kun se liittyi WTO:hon vuonna 2001 ja kun se avasi markkinansa kansainväliselle kaupalle. Puhumme siis taloudellisesta, historiallisesta, kulttuurisesta ja kaupallisesta suurvallasta, joka näyttäisi heräävän nyt hyvin pitkästä pysähtyneisyydestä.
Yksi este Euroopan unionin ja Kiinan eheille suhteille on kuitenkin tuotemerkkien luvaton käyttö. Kiinalaisten teollisuudenalojen harjoittama eurooppalaisten tuotteiden ja tuotemerkkien kopiointi rikkoo vakavasti kansainvälisen kaupan sääntöjä.
Tämän vuoksi komission on ryhdyttävä asianmukaisiin toimiin eurooppalaisten yritysten tekijänoikeuksien suojelemiseksi ja Kiinan viranomaisten tukemiseksi heidän aloittamissaan toimissa, jotta ongelma voidaan torjua. Jäsenvaltioiden on puolestaan valvottava sisämarkkinoitaan tehokkaasti suojellakseen Euroopan kuluttajia tuotteilta, jotka eivät ole yhteisön standardien mukaisia.
Arvoisa komission jäsen, mitä toimia komissio aikoo toteuttaa tässä asiassa?
Toiseksi haluan kommentoida kuljetusalaa koskevaa asiaa. Kiinan on parannettava kansallisten kuljetusverkostojensa ja kansainvälisten verkostojen yhteyksiä helpottaakseen ihmisten ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Tämä on myös ainoa tapa varmistaa vientituotteiden valvonta.
Lopuksi haluan kysyä seuraavaa: olisiko hyvä ehdotus, että komissio loisi lähemmän kumppanuuden Kiinan kansantasavallan kanssa laajentamalla kahdenvälistä yhteistyötä useille eri aloille, jotka voisivat osoittautua molempia osapuolia hyödyttäviksi?
Tämän vuoksi on Euroopan unionin edun mukaista tukea demokratian vahvistumista ja markkinataloutta sekä Kiinan kehittymistä vapaaksi ja avoimeksi maaksi, jossa noudatetaan oikeusvaltion periaatetta. 
Béla Glattfelder (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, useat kanssajäsenet ovat puhuneet Kiinan oikeudesta WTO:n jäsenyydestä koituviin etuihin ja maailmanlaajuistumiseen. Kun Kiina nauttii näistä eduista, sen on kuitenkin noudatettava WTO:n sääntöjä ja muita kansainvälisiä normeja, kuten ihmisoikeuksia ja sosiaalisia oikeuksia. Tavaroiden vapaa liikkuvuus on tärkeää, mutta ajatusten vapaa liikkuvuus on yhtä tärkeää. Vapaakauppa on tärkeää, mutta ihmisten vapaus on aivan yhtä tärkeää. Useat henkilöt ovat hiljattain ilmaisseet huolensa Unkarin pääministerin, Ferenc Gyurcsányn antamasta lupauksesta, että yli miljardi Kiinan kansalaista voi matkustaa Unkariin ilman viisumia. Vakuutan teille, että tämä ei ole Unkarin virallinen kanta, eivätkä Fidesz-puolue tai Euroopan kansanpuolue kannata sitä.
Suhtaudun erittäin myönteisesti myös siihen, että mietinnössä kiinnitetään huomiota Kiinan hälyttävään ihmisoikeustilanteeseen, kehotetaan lapsityövoiman käytön ja pakkotyörangaistusten välittömään lopettamiseen sekä vaaditaan perustavien sosiaalisten normien ja työnormien noudattamista. Tässä yhteydessä on vaikeaa tulkita Unkarin pääministerin lausuntoa, että Kiinan taloudellista ja sosiaalista mallia olisi seurattava monella tavoin. Euroopan unionin jäsenyys merkitse, että valtioilla on samat yhteiset arvot ja näiden yhteisten arvojen, kuten vapauden ja ihmisoikeuksien kunnioituksen, on ohjattava yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Viisumivaatimusten ylläpitäminen Kiinan tapauksessa palvelee Euroopan kansalaisten turvallisuutta. Nämä tärkeät edut eivät voi olla alisteisia poliitikkojen hetkellisille päähänpistoille.
Robert Sturdy (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, komission jäsenen on varmasti hyvin vaikeaa tulla tänne sellaisen selonteon kanssa, jota hän ei ehkä tunne yhtä hyvin kuin eräät puhujista. Tässä yhteydessä haluan esittää pettymyksemme siitä, että komission jäsen Mandelson päätti olla tulematta ja jättää kertomatta kansainvälisen kaupan valiokunnalle, että hän ei aikonut osallistua istuntoon. Ilmoittaminen olisi ollut kohteliasta. Ymmärrän, miksi hän ei osallistunut, ja olisin hyväksynyt syyn, mikäli hän olisi edes ilmoittanut meille asiasta.
Tänään kuulimme, kun komission jäsen yritti jälleen kerran selittää asiaa, joka ei ole selitettävissä. Hän väitti, että hänen toimensa Kiinan tekstiilikiintiöiden uudelleenasettamiseksi toteutettiin varovaisesti ja avoimesti ja että tästä tyhjänpäiväisestä kompromissista johtuvat vaikeudet aiheutuivat olosuhteista, joita ei voitu ennakoida.
Kirjoitin komission jäsenelle kesäkuussa ennen Shanghain sopimusta. Kysyin häneltä, miten hänen ehdotuksillaan voitaisiin muuttaa tilanne, jossa kiinalaisten tekstiilien kysyntä Euroopassa vaikuttaa kyltymättömältä. Vastaukseksi hän väitti, että hän oli löytänyt kerralla kaikille sopivan sopimuksen. En aliarvioi asioita, jotka komission jäsen kohtaa Kiinan kanssa. Se on valtava ongelma, eikä siihen ole helppoa ratkaisua. Kuitenkaan en usko, että kesäkuussa ja jälleen tämän kuun alussa toteutetut epäselvät toimet ratkaisevat Kiinan-kaupassamme piileviä mahdollisia ongelmia.
Lucasin mietinnössä on monia asioita, joista en ole samaa mieltä. Mielestäni hän on kuitenkin täysin oikeassa todetessaan, että tulevina vuosina meillä on muiden teollisuuden alojen kanssa sama ongelma kuin mikä meillä on nyt tekstiiliteollisuuden kanssa. Toteamus, että voimme siirtyä ylöspäin lisäarvon ketjussa, toimii ainoastaan tiettyyn pisteeseen. Kiina tuottaa kaksi miljoonaa akateemisen loppututkinnon suorittanutta vuosittain. Jos luulette näiden nuorten ihmisten jatkavan halpojen t-paitojen ja rintaliivien tekemistä, teillä on hieman väärä käsitys asioista. Meidän olisi pidettävä Kiinan kasvua mahdollisuutena eikä uhkana. Tulevaisuudessa työskentelemme läheisesti Kiinan kanssa.
Minun on lisättävä yksi asia. Aseiden myyminen Kiinalle kauppavajeemme tasapainottamiseksi ei ole vastaus ongelmiimme. Toivon, että komission jäsenellä on vastaus tähän asiaan. Taiwaniin liittyvistä geopoliittisista syistä ja kansainvälisistä suhteista johtuen saataisiin voittoa vain lyhyellä aikavälillä. Mietinpä vain, mikä on kantanne aseiden myyntiin. 
Nirj Deva (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, kiitän ystävääni Robertia hyvin väkevästä puheesta.
Annan tukeni tälle mietinnölle ainoastaan hyvin vastahakoisesti, koska sen sävy ei ole aivan oikea. Meidän on ymmärrettävä, että Kiina on suuri maa, jonka väestömäärä on kolme kertaa Euroopan unionin väestömäärää suurempi. Kiinasta tuli kansallisvaltio 2000 vuotta sitten, ja se on pysynyt sellaisena tähän päivään asti. Kiinan sivilisaatio on paljon vanhempi kuin useimmat meidän sivilisaatioistamme, ja suhteemme Kiinaan on tasa-arvoinen suhde, jossa kummallakaan osapuolella ei todellakaan ole oikeutta luennoida toiselle.
Kiinalla on oma tapansa toimia. Meidän on löydettävä tavat tehdä yhteistyötä Kiinan kanssa, ja jos kumpikin suhteen osapuoli yrittää tarpeeksi lujasti ymmärtää toisen perustavia huolenaiheita ja mukautua niihin katsomalla aktiivisesti tulevaisuuteen, näkymät ovat valoisia. Jos epäonnistumme, ajaudumme vahingolliseen ja tiukkaan kilpailuun.
Meidän kaikkien olisi opittava tekstiilituonnin hiljattaisesta kriisistä. EU:n ja Kiinan välinen suhde on nykyisin hyvin aktiivisessa ja tuottavassa vaiheessa, ja kahdenväliset suhteet ovat kypsemmässä, terveemmässä ja vakaammassa tilassa kuin milloinkaan ennen. Meidän on kehitettävä suhdetta varovasti ja herkästi. Meidän on aina pyrittävä löytämään yhteinen toimintaympäristö ja minimoimaan erimielisyydet, joita meillä väistämättä on. Meidän on maksimoitava kaupalliset synergiamme ja tehtävä yhteistyötä aikamme suurten, kansainvälisten ongelmien, kuten terrorismin, ydinaseiden uudelleenvarustelun sekä nälän ja sairauksien torjunnan parissa.
Tämä ei ole helppoa, mutta Kiinassa on hyvin asiaankuuluva sananlasku: . Yritän kääntää: itse asiassa siinä todetaan, että maailmassa ei ole mitään niin vaikeaa, etteivätkö sitä voisi ratkaista ihmiset, joilla on korkeita pyrkimyksiä.
En epäile, etteikö suhteemme molemmissa osapuolissa ole sellaisia ihmisiä. Odotan, että yhteistyösuhteestamme Kiinan kanssa kehittyy valoisa ja molemminpuolisesti palkitseva.
László Kovács,
   Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen todetessani, että juuri loppumaisillaan olevassa keskustelussa on käsitelty paljon muutakin kuin kauppasuhteita. Keskustelussa on vahvistettu, että Kiina on vahva valtio, jossa asuu lähes 20 prosenttia maapallon väestöstä ja jossa on nopeasti kasvava talous sekä todella paljon kansainvälistä kauppaa. Kiinalla on yhä tärkeämpi osa maailmantaloudessa ja myös kansainvälisessä politiikassa.
Kaikki puhujat toivat esiin oikeutettuja huolenaiheita: demokratian puutteen, ihmisoikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien haavoittuvuuden, todella matalat palkat ja alhaiset ympäristöstandardit, jotka tekevät Kiinasta hyvin kilpailukykyisen. Vakuutan, että komissio on täysin tietoinen näistä ongelmista. Olemme myös täysin tietoisia Kiinan mallin vakavasta vaikutuksesta muihin kehitysmaihin, jotka yrittävät kilpailla Kiinan kanssa. Niiden on pakko alentaa standardejaan kilvan. Jos maat haluavat olla kilpailukykyisiä, niiden on pakko alentaa sosiaalisia standardejaan ja ympäristöstandardejaan.
Euroopan unionilla on kaksi vaihtoehtoa, kun se toimii Kiinan kanssa, joka on valtavien mahdollisuuksien ja vahvojen ristiriitojen maa. Ensimmäinen vaihtoehto on opettajamainen asenne, jossa Kiinaan kohdistetaan paineita, jotta se taipuisi. En usko, että se toimii. Toinen vaihtoehto on luoda kumppanuus, tehdä yhteistyötä Kiinan kanssa, saada se kuuntelemaan huolenaiheitamme ja ottamaan ne huomioon. Tämä merkitsee liittoutumista Kiinan kanssa eikä sen eristämistä. Tämä on mielestäni lupaava vaihtoehto.
Euroopan yhteisöt tekivät Kiinan kanssa vuonna 1985 ensimmäisen puitesopimuksen, joka rajoittui kauppasuhteisiin. Meidän on arvostettava Kiinassa tapahtuneita valtavia muutoksia, poliittista, taloudellista ja tieteellistä kehitystä, jollaista ei tuota suhteellisen lyhyttä 20 vuoden ajanjaksoa aiemmin ollut tapahtunut. Muutokset nopeutuvat. Kiina on muuttunut, ja myös meidän suhteemme ovat muuttuneet.
Olemme saavuttaneet läpimurron eri aloilla. Tarkoitan tulliyhteistyötä koskevaa sopimusta, jolla on ja on oltava tärkeä osa väärennösten torjumisessa. Tarkoitan vuoropuheluun työstä ja sosiaalisista standardeista, ilmastonmuutosta koskevaa kumppanuutta ja teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevää työryhmää.
Hiljattaisessa huippukokouksessa varmistui, että on aika aloittaa neuvottelut uudesta puitesopimuksesta. Komissio odottaa valtuutusta neuvostolta, jotta neuvottelut voitaisiin aloittaa niin pian kuin mahdollista. Uuden puitesopimuksen alasta tulee paljon laajempi kuin ensimmäisen, 20 vuotta sitten tehdyn sopimuksen alasta, koska se on kuvastettava Kiinassa ja suhteissamme tapahtuneita muutoksia. Puitesopimuksen on oltava kattava ja siinä on käsiteltävä kaikkia mahdollisia yhteistyön aloja. Siinä on oltava kauppaa ja investointeja käsittelevä perustava osa, mutta siinä on käsiteltävä myös energiaa, poliittista vuoropuhelua, sosiaalisia asioita, ihmisoikeuksia ja monia muita aiheita. Tiiviillä yhteistyöllä ja kumppanuuteen perustuvalla suhteella voimme rohkaista Kiinaa toimimaan aktiivisesti maailmanlaajuisten haasteiden kohtaamisessa. Kaikki muutokset, joita haluamme ajaa ja edesauttaa, palvelevat kansainvälisen yhteisön, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden etuja mutta myös Kiinan etuja. Tämä tekee minut toiveikkaaksi. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 13. lokakuuta 2005.
Bogdan Golik (PSE ). –
   Kiina on eräs maailman suurimmista taloudellisista toimijoista. Eurooppa kilpailee Intian, Venäjän ja Yhdysvaltain kanssa Kiinan markkinoista, joilla on yli miljardi kuluttajaa. Eurooppa pyrkii myös pitämään asemansa maailman kauppajärjestelmässä ja selviytymään epäoikeudenmukaisesta tuonnista ja epäoikeudenmukaisista maahantuojista, joiden ainoa päämäärä on saada mahdollisimman suuri voitto huolimatta eri maiden taloudellisista intresseistä ja taloudesta kokonaisuutena.
Meidän olisi pidettävä lisääntyvä työttömyys ja tuhannet kaatuvat yritykset mielessämme etusijalla, kun avaamme markkinamme halvoille tuontitavaroille, joita eurooppalaiset kuluttajat odottavat innokkaasti. Meidän äänestäjäkuntamme muodostuu näistä kuluttajista. Emme ole pystyneet tekemään mitään tekstiiliteollisuudessa vallitsevalle kriisille. Kiina ei harjoita ainoastaan maahantuontia, vaan sillä on myös mahdollisuus investoida Eurooppaan. Meidän olisi edesautettava jälkimmäistä, jotta Eurooppaan voitaisiin luoda työpaikkoja. Euroopan unionissa olisi hyvä harkita mahdollisuuksia eurooppalaisten yritysten tuotannon uudelleensijoittamiseksi niihin jäsenvaltioihin, joissa on suhteellisen alhaiset työvoimakustannukset ja joihin rajoittamaton tuonti eniten vaikutti.
Kiinan taloudessa ja koko Kiinan yhteiskunnassa vallitsee muutaman seuraavan vuoden ajan epävakaa kausi. Tämä johtuu työpolitiikan höllentämisestä ja siitä, että Kiinassa koulutetaan uudelleen suuri väestönosa, jonka toimeentulo lakkaa olemasta riippuvainen maanviljelystä. Meidän on myös valmistauduttava siihen, että Kiinan yhteiskunnassa ilmenee vahvoja jännitteitä, ja Euroopan unionin olisi autettava Kiinaa selviytymään niistä. Eurooppalaisten olisi toimittava aktiivisesti Kiinassa, ja Euroopan ja Kiinan on opittava tekemään yhteistyötä sekä lakattava taistelemasta keskenään. Jos taistelu jatkuu, molemmat osapuolet häviävät, mutta jos opimme tekemään yhteistyötä, saamme ystäviä ja kumppaneita.
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta Nepalin ihmisoikeustilannetta koskevasta päätöslauselmaesityksestä. 
Neena Gill (PSE ),
   . Arvoisa puhemies, Nepalissa on käyty yhdeksän vuotta veristä sisällissotaa. Maolaisten kapinallisten ja valtiollisen armeijan välillä on ollut väkivaltaisia yhteenottoja Nepalissa, ja niistä on aiheutunut tuhansia kuolonuhreja. Ihmisoikeuksia on loukattu yleisesti. Kansalaisjärjestöt ovat julkaisseet järkyttäviä raportteja maolaisten puolella taistelleista lapsisotilaista, jotka kiinni jäädessään joutuivat valtion vankilaan. Olemme myös kuulleet kylistä, jotka ovat tuhoutuneet aseellisissa yhteydenotoissa, ja vähemmistöihin kohdistuneesta syrjinnästä.
Tämän erityisen tilanteen taltuttamiseksi on kuitenkin tehty kovin vähän. Hallituksen hajottaminen helmikuussa on ainoastaan lisännyt kansalaisten levottomuutta ja mielenosoituksia sekä koventanut maolaisten näkemyksiä. Tiedotusvälineille on asetettu rajoituksia, eivätkä politiikan osapuolet tee mitään julkisen luottamuksen takaisinsaamiseksi tai demokratiaprosessin uudelleen käynnistämiseksi.
Me Euroopan parlamentissa olemme olleet todella pettyneitä siihen, että edellistä päätöslauselmaamme ei otettu huomioon. Kehotankin nyt hallitusta ja kuningasta ryhtymään poliittiseen vuoropuheluun rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi. Vetoankin vahvasti häneen ja hallitukseen, jotta edistystä tapahtuisi, erityisesti kun otetaan huomioon seuraavan viikon troikka. Vetoan Nepaliin, jotta se pyrkisi järjestämään vaalit ensi vuoteen mennessä. Arvostan sitä, että paikallisvaaleja suunnitellaan huhtikuuksi, enkä näe yhtäkään oikeutettua syytä sille, miksi kansallisvaaleja ei voitaisi pitää samaan aikaan.
Maolaiset ryhmittymät julistivat tulitauon 3. syyskuuta 2005. Tulitauko on pidettävä voimassa ja siihen on vastattava. Se voisi merkitä todella tarpeellisten rauhanneuvottelujen alkamista, mikäli kansainvälinen yhteisö tukisi asiaa. Jos muutoksia ei tapahdu, tilanne huononee. Nepal kuuluu maailman köyhimpiin ja alikehittyneimpiin maihin. Sillä on kuitenkin todella paljon tarjottavaa. Meidän on tehtävä kaikki voitavamme, jotta tämä kaunis ja innoittava kansa voisi jälleen kehittyä rauhanomaiseksi kansakunnaksi. Kansainvälisen yhteisön on tuettava rauhanomaisia neuvotteluja. Vetoan vahvasti neuvostoon ja komissioon yhteistyön tekemiseksi kuninkaan ja muiden toimijoiden kanssa, jotta tässä haavoittuvassa maassa voitaisiin saada aikaiseksi rauhansopimus. 
Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE ),
   . Arvoisa puhemies, maolaisten julistama tulitauko Nepalissa tarjoaa uuden mahdollisuuden, jonka avulla maassa vallitseva aseellinen konflikti voidaan saada ratkaistuksi, mikäli mahdollisuutta hyödynnetään oikealla tavalla. Jotta näin tapahtuisi, kuten International Crisis Group suosittelee, kansainvälisen yhteisön on muutettava nykyistä lähestymistapaansa, erityisesti suhtautumistaan monarkiaan.
Kuninkaallisesta vallankaappauksesta kuluneiden seitsemän kuukauden aikana väkivalta on lisääntynyt huomattavasti, samoin kuin sieppaukset, kidutus, perusteettomat pidätykset, katoamiset ja muut teot, joita ovat toteuttaneet sekä hallituksen joukot että maolaiset.
Hallitus on osaltaan juuttunut korruption ja tehottomuuden kehään. Eikä ole kyse ainoastaan siitä. Hallitus ei pysty hoitamaan konfliktia kunnolla, ja se epäonnistuu myös yleisissä hallinnollisissa ja valtiota koskevissa asioissa.
Demokraattisten puolueiden johtajien vaino, toimittajien pidätykset demokratiaa puolustavien mielenosoitusten aikana ja ammattiyhdistysliikkeiden häirintä ovat ainoastaan pahentaneet tilannetta. Kun otetaan huomioon edellä mainitut asiat ja maolaisten julistama tulitauko sekä se, että seitsemän puolueen muodostama allianssi on toteuttanut ensimmäisiä toimia poliittisen prosessin aloittamiseksi, jotta aseellinen konflikti voitaisiin ratkaista, kuningas Gyanendran on vastattava hallituksen joukkojen tulitauolla ja käynnistettävä rakentava keskustelu poliittisten ryhmien sekä maolaisten kesken. Tämän kaiken perimmäisenä tavoitteena on oltava demokratian palauttaminen Nepaliin.
Tämän lisäksi hallituksen on vapautettava poliittiset vangit, jotka yhä ovat telkien takana. Sen on myös taattava, että erityisesti Nepalin turvallisuusjoukot ja armeija kunnioittavat ihmisoikeuksia ja ilmaisunvapautta. Neuvoston ja jäsenvaltioiden on samanaikaisesti varmistettava, että kielto sotilaallisen avun antamisesta pysyy voimassa ja että asevientiä koskevia sääntöjä noudatetaan.
Lopuksi totean, että meidän on vaadittava seuraavaa: Nepalin hallituksen on perustettava uudelleen Katmanduun Tibetan Refugee Welfare Office –virasto yhteistyössä UNHCR:n kanssa, kuten yleensä tehdään. 
Esko Seppänen (GUE/NGL ),
   Arvoisa puhemies, kuningas Gyanendra toimeenpani helmikuussa Nepalissa vallankaappauksen, jolla suistettiin laillinen hallitus vallasta. Parlamentti oli hajotettu jo aikaisemmin eikä oppositiolla ole ollut toimintamahdollisuuksia. Toimittajia on vangittu, samoin ammattiyhdistysaktiiveja. Kuningas on rikkonut perustuslakia ja kaikkia demokratian pelisääntöjä. Maahan on julistettu hätätila, jolla ei ole muita perusteita kuin vallankaappaus.
Nepalista raportoidaan monenlaisia ihmisoikeuksien loukkauksia. Ihmisiä katoaa jälkiä jättämättä enemmän kuin missään muussa maassa, ja vain poliisi ja armeija tietävät, mitä heille on tapahtunut. Sisäisen turvallisuuden joukoilla ei ole minkäänlaista laillisuusvalvontaa, ja niiden raportoidaan kiduttavan kansalaisia. Ihmisiä vangitaan ja pidetään vangittuina ilman oikeudenkäyntiä.
Euroopan parlamentilla ei ole toimivaltaa ulkopolitiikassa, mutta sen on perusteltua ottaa yhteinen poliittinen kanta Nepalin sisäisiin asioihin demokratian puolesta. 
Thomas Mann (PPE-DE ),
   Arvoisa puhemies, Nepalia käsittelevää keskustelua käydään aivan oikeaan aikaan, koska EU:n troikka vierailee maassa ensi viikon alkupuolella. Kuningas Gyanendran vallankaappaus 1. helmikuuta ei ole juurikaan auttanut köyhyyden lievittämisessä. Tärkein tulonlähde, matkailu, on tyrehtymässä aiempaakin selvemmin. Tänä vuonna on kuollut 2000 ihmistä, ja 30 000 ihmistä on joutunut lähtemään Kapilvastun alueelta konfliktin vuoksi.
Vaikka Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö ovat vedonneet kuninkaaseen demokraattisten perusoikeuksien palauttamiseksi, poliitikkoja, opiskelijajohtajia ja ammattiyhdistysliikkeiden jäseniä on pidätettyinä. Toimittajat eivät edelleenkään saa ilmaista mielipiteitään. Kyläparlamenttien puheenjohtajiksi on nimetty komissaareja, jotka ovat vastuussa ainoastaan kuninkaalle. Kansalaisten valitsemat aluekomiteoiden puheenjohtajat on korvattu kuninkaan valtuutetuilla.
Maolaiset julistivat kolmen kuukauden tulitauon 3. syyskuuta, mikä herätti paljon toiveita. Minulla on epäilykseni, koska kapinalliset ovat jo kahdesti aiemmin rikkoneet yksipuolisia tulitaukojaan. Joka tapauksessa jokainen mahdollisuus olisi käytettävä kahdenvälisten ja kolmenvälisten keskusteluiden aloittamiseksi.
Ilmoitus paikallisvaalien pitämisestä huhtikuussa 2006 on myönteinen merkki. Me Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan demokraattien ryhmässä uskomme, että olisi tärkeää pitää kansallisen parlamentin vaalit samanaikaisesti eikä vasta kahden vuoden sisällä. Paikalla olisi oltava kansainvälisiä tarkkailijoita, ja on toivottavaa, että kaikki osapuolet ottaisivat osaa vaaleihin.
Perumalla viimeinkin päätöksensä Katmandussa sijaitsevan Tibetan Refugees Welfare Officen (TRWO) sulkemisen poliittinen johto voisi antaa merkin, että ihmisoikeuksia kunnioitetaan. Tämä YK:n ihmisoikeuksien yleissopimuksen kumppanijärjestö on välttämätön paikka tiibetiläisille, joiden on paettava kotimaastaan. Myös Dalai Laman edustusto on avattava uudelleen.
Nepalin kansa on eräs mukavimmista, jota kuvitella saattaa, mutta kansa on joutunut kärsimään riistosta monia vuosia. Toivonkin, että Nepalin kansalaiset saisivat vihdoin odottamansa rauhan. 
Elizabeth Lynne (ALDE ),
   . Tässä konfliktissa on kuollut viimeisen vuosikymmenen aikana 12 000 ihmistä, joista monet ovat siviilejä haavoittuvimmista väestöryhmistä. Amnesty International on raportoinut, että maolaiset taistelijat ovat siepanneet kouluista kymmeniä tuhansia lapsia niin kutsuttuun poliittiseen koulutukseen ja jotkut heistä on tietenkin otettu lapsisotilaiksi.
Myös turvallisuusjoukot ovat syyllistyneet lasten oikeuksien rikkomiseen. Nuorten ja muiden ihmisten oikeudettoman tappamisen on loputtava. Kaikki turvallisuusjoukkojen väärinkäytökset on tutkittava kunnolla. Kaikki poliittiset vangit on vapautettava tai heidät on vietävä oikeuteen todellisten oikeusperiaatteiden mukaisesti. Suhtaudun myönteisesti maolaisten tulitaukoon ja toivon, että se pitenee määrättömäksi ajaksi, mutta kuninkaan on toimittava vastavuoroisesti ja hänen on myös ryhdyttävä rakentavaan keskusteluun.
Myös meidän on EU:ssa tehtävä osamme. Vetoan neuvostoon ja jäsenvaltioihin, jotta ne kieltäytyisivät jatkossakin sotilaallisesta avunannosta ja vetoaisivat avunannon tarkkailemiseksi sekä asettaisivat tiettyjä rankaisutoimia. Tällöin kuninkaaseen ja hallitukseen kohdistuisi paineita demokratian uudelleenluomiseksi Nepaliin. Sitä on odotettu jo liian kauan. 
Eija-Riitta Korhola,
   Arvoisa puhemies, Nepal kuuluu niin sanottuihin hauraisiin tai heikkoihin valtioihin. Niiden tunnusmerkkejä ovat valtion kyvyttömyys vastata laillisen väkivallan monopolista ja yleisestä turvallisuudesta sekä kyvyttömyys valvoa rajojaan. Myös systemaattiset ihmisoikeuksien loukkaukset, demokratiavaje, päätöksenteon läpinäkymättömyys sekä yksipuolinen taloudellinen rakenne yhdistetään näihin heikkoihin valtioihin.
Kuten Afganistanin ja Sudanin tapaukset ovat osoittaneet, hauraiden valtioiden ongelmat saattavat luoda alueellista epävakautta, aiheuttaa hallitsemattomia pakolaisvirtoja ja pahimmassa tapauksessa suoda piilopaikkoja terroristeille. Jos täysimittainen sisällissota puhkeaa, konfliktin kustannukset ovat huikeat.
Ongelmalliseksi tilanteen tekee myös se, että Nepalista löytyy tahoja, jotka hyötyvät taloudellisesti sekasortoisesta tilanteesta. Heillä ei ole mitään hävittävää, jos sota jatkuu. Vaikeuksista huolimatta kansainvälisen yhteisön ei pidä jättää Nepalia yksin. Viattomat siviilit kantavat silloin taakan. Kannatan lämpimästi päätöslauselman sisältämiä YK:ta ja EU:ta koskevia suosituksia, ja toivon, että parlamentti lähettää tarkkailijat vuoden 2006 vaaleihin. 
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg,
   . Arvoisa puhemies, Nepalissa asuu 23 miljoonaa ihmistä, ja se on eräs maailman köyhimmistä maista. Puolet Nepalin väestöstä on työttömiä, ja 42 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella. Tilannetta pahentaa entisestään perusihmisoikeuksien rikkominen, joka johtuu maolaiskapinallisten ja hallituksen joukkojen yhdeksän vuotta kestäneistä rajuista taisteluista. Aseistautuneet maolaiskapinalliset hallitsevat merkittävää osuutta maaseutualueista, ja yli 12 000 ihmistä, joista puolet siviilejä, on kuollut heidän toimintansa seurauksena.
Nepalin kuningas julisti hätätilan aiemmin tänä vuonna yrittäessään saada tätä pitkää konfliktia loppumaan. Tämä johti siihen, että suurin osa kansalaisoikeuksista lakkautettiin ja lehdistönvapautta sekä ilmaisunvapautta kavennettiin. Hätätilan julistamisen jälkeen Nepalissa on ollut suuria pidätysaaltoja. Satoja poliittisia johtajia ja aktivisteja on pidätetty, ja väkivalta ja murhat ovat yltyneet. Myös naiset ja lapset ovat kärsineet Nepalin sotaisten ja väkivaltaisten vuosien aikana. Heitä on tapettu, pidätetty laittomasti, kidutettu, raiskattu tai värvätty osallistumaan sotilaallisiin toimiin.
Tällä hetkellä Nepal on suhteellisen rauhallinen, koska siellä on ollut väliaikainen tulitauko, mutta Nepalin viranomaiset eivät yksin pysty torjumaan kohtaamiaan valtavia ongelmia. Mielestäni demokratia ja oikeusvaltioperiaate on mahdollista palauttaa Nepaliin ainoastaan kansainvälisen yhteisön avulla. Sen vuoksi vetoan kansainvälisiin järjestöihin, jotta ne auttaisivat käynnistämään rakentavan vuoropuhelun, joka toisi yhteen kaikki konfliktin osapuolet. Vuoropuhelun tarkoituksena olisi palauttaa demokraattinen poliittinen prosessi ja varmistaa ihmisoikeuksien ja kansalaisvapauksien kunnioitus Nepalissa. 
Glyn Ford (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, suhtaudumme myönteisesti tähän Nepalin ihmisoikeuksia koskevaan päätöslauselmaan, erityisesti, koska Ulan Batorissa kokoontunut kansainvälinen sosialistinen Aasian ja Tyynenmeren alueen komitea (Socialist International Asia-Pacific Committee) ilmaisi hiljattain syvän huolensa maan huononevasta tilanteesta helmikuun vallankaappauksen jälkeen. Tämän sisällissodan kaikki osapuolet, Nepalin kumouksellinen kommunistipuolue, marxistit ja Nepalin kuningasmielinen armeija, syyllistyvät valtaviin ihmisoikeusloukkauksiin. Kuitenkin tapahtui niin, että Maolaiset kapinalliset julistivat 3. syyskuuta yksipuolisen tulitauon ja seitsemän puolueen allianssi yritti käynnistää poliittisen prosessin aseellisen konfliktin ratkaisemiseksi.
Tämän vuoksi vetoamme kuninkaaseen, jotta hän palauttaisi demokratian, kutsuisi kokoon uudet vaalit, poistaisi tiedotusvälineiden rajoitukset, kutsuisi koolle vuoden 2002 Lontoon kansainvälisen konferenssin seurantakokouksen ja asettaisi periaatteet rauhanprosessin aloittamiselle Nepalissa sekä kokoaisi yhteen kuningas Gyanendran, maolaiset kapinallisryhmät ja tärkeimmät poliittiset puolueet. Pyydämme, että komissio, neuvosto ja jäsenvaltiot jatkaisivat tällä välin kuninkaan ja hänen hallintonsa painostamista, jotta nämä voisivat vastata myönteisesti. Komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden on myös tehtävä selväksi, että vastaamisen epäonnistuminen merkitsee nykyhallinnon eristämistä ja ankarien rankaisutoimien toteuttamista. 
László Kovács,
   Arvoisa puhemies, on kulunut seitsemän kuukautta kuninkaallisesta vallankaappauksesta Nepalissa, mutta poliittisten oikeuksien ja ihmisoikeuksien tilanne ei ole parantunut. Päinvastoin, ihmisoikeustilanne on kriittinen, ja on arvioitu, että konfliktiin liittyvät kuolemantapaukset ovat lisääntyneet merkittävästi helmikuun ensimmäisen päivän jälkeen.
Voidaan myös huomata, että useat kuninkaallisen hallinnon toteuttamista toimista ovat ristiriidassa vuoden 1990 perustuslakiin kirjattujen ilmaisun- ja kokoontumisvapautta koskevien takuiden kanssa. Nämä toimet osoittavatkin paluuta vuotta 1990 edeltäneeseen Panchayatin hallintojärjestelmään.
Kuten oletettua, Nepalin kuninkaallinen armeija on epäonnistunut hallitsemaan vallankumouksellista uhkaa, ja se on kärsinyt raskaita tappioita, erityisesti 7. elokuuta, jolloin maolaiset tuhosivat armeijan tukikohdan Kalikotissa. Toisaalta ei ole kuitenkaan ilmennyt merkkejä maolaisten heikkenemisestä helmikuun jälkeen, vaikka heiltä puuttuukin laaja yleinen kannatus.
Myönteistä kehitystäkin on nähty. YK:n ihmisoikeuskomissiossa allekirjoitettiin tämän vuoden huhtikuussa yhteisymmärryspöytäkirja ihmisoikeuksien tarkkailuoperaation aloittamiseksi ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston neljän paikallistoimiston perustamiseksi maahan. Euroopan komissio suunnittelee tukevansa hanketta 5 miljoonan euron panoksella, joka on 30 prosenttia hankkeen kokonaisbudjetista, ja ensimmäiset tulokset ovat rohkaisevia.
On yhä selvempää, että 1. helmikuuta tehty vallankaappaus on nostanut pintaan monia piilossa olleita asioita. Vaatimukset tasavaltaisuuden ja demokratian puolesta ovat selvästi näkyvillä kaikkialla Nepalin yhteiskunnassa, ja jää nähtäväksi, onko paljon puhuttu perustuslaillisen monarkian ja monipuoluejärjestelmään perustuvan demokratian kaksoispilari ainoa elinkelpoinen vaihtoehto Nepalin tulevaisuudelle.
EU:n troikan on määrä vierailla Nepalissa 4.–6. lokakuuta ja arvioida, mitä kehitystä on tapahtunut troikan joulukuussa 2004 suorittaman viime vierailun jälkeen. Troikan tarkoitus on myös tarjota julkista tukea vaatimattomille demokratian keskitien puolustajille, jotka pyrkivät kohti EU:n tavoitteita kestävästä, luotettavaan ja demokraattiseen siviilihallitukseen perustuvasta rauhasta.
Komissio on edelleen sitoutunut toteuttamaan yhteistyössä Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja erityisesti Euroopan unionin neuvoston kulloisenkin puheenjohtajavaltion kanssa kaikki mahdolliset diplomaattiset, poliittiset tai kehitykselliset toimet, joilla voitaisiin helpottaa Nepalin rauhanprosessia ja paluuta demokratiaan. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään iltapäivällä klo 17.00. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu kuudesta Tunisian ihmisoikeustilannetta koskevasta päätöslauselmaesityksestä. 
Véronique De Keyser (PSE ),
   . Arvoisa puhemies, on aina hyvin epämieluisaa pitää kiireellinen keskustelu maasta, jonka kanssa meillä on assosiaatiosopimus. Tunisia kuuluu näihin maihin, ja mielestäni kyseinen assosiaatiosopimus on monissa suhteissa tuottanut hyviä tuloksia.
Äskettäin on kuitenkin tapahtunut asioita, joista ystäväni – omasta poliittisesta ryhmästäni ja muista ryhmistä – varmaankin kohta kertovat ja joiden vuoksi meidän on käsiteltävä tätä päätöslauselmaa. Ensimmäinen vaatimukseni Tunisialle onkin, menemättä varsinaiseen tämänhetkistä ongelmaa koskevaan keskusteluun, että perustetaan EU:n ja Tunisian välinen ihmisoikeusasioita käsittelevä alakomitea. Sen on aloitettava toimintansa mahdollisimman pian, jotta voimme yhdessä käsitellä sellaisia yksittäisiä tapauksia ja yleisiä asioita, joista tässä päätöslauselmassa on kyse, ilman että tarvitsee käydä kiireellisiä keskusteluja.
Toinen Tunisiaa koskeva ongelma, joka on yksi tärkeimpiä, on EU:n Tunisian ihmisoikeusliitolle myöntämien varojen jäädyttäminen, joka estää nyt hankkeiden toteuttamista. Tässä päätöslauselmaesityksessä vaadimme varojen vapauttamista.
Kolmas ongelma, josta tässä on kyse, on sellaisiin järjestöihin kuin Tunisian ihmisoikeusliittoon, Tunisian toimittajaliittoon sekä Tunisian tuomarien yhdistykseen kohdistuva häirintä, jolla niitä estetään toimimasta kunnolla. Tätä ei voida hyväksyä maalta, jonka kanssa meillä on niin arvokkaita sopimuksia, jolla lisäksi on sosiaaliturvajärjestelmä ja jossa asukkaiden eliniänodote on noussut, jonka toiminta koulutuksen ja terveydenhuollon alalla on ollut esimerkillistä ja jossa miesten ja naisten välinen tasa-arvo todella toteutuu.
Tilanne onkin siis ristiriitainen, ja toivomme todella, että tämän päätöslauselman ansiosta Tunisia ei enää pidä ihmisoikeuksia ja niiden puolustajien toimia kansallista turvallisuuttaan heikentävänä asiana. Hyökkäys kansallista turvallisuutta vastaan on hyvin venyvä käsite, ja toivomme todella, että voimme aloittaa uudestaan tukevalta pohjalta, samalla kun osoitamme tässä päätöslauselmassa vahvan päättäväisyytemme. 
Raül Romeva i Rueda (Verts/ALE ),
   . Arvoisa puhemies, jäsen De Keyser’n tavoin minäkin olen erittäin huolissani tietoomme tulleista ihmisoikeusiin ja perusvapauksiin Tunisiassa kohdistuvista rikkomuksista, erityisesti koska meillä on assosiaatiosopimus tuon maan kanssa. Tunisia oli itse asiassa ensimmäinen Välimeren maa, jonka kanssa teimme assosiaatiosopimuksen Euro–Välimeri-integraatioprosessin yhteydessä.
Tuon sopimuksen 2 artiklassa todetaan selvästi, että demokraattisten periaatteiden ja perusoikeuksien kunnioittamisen on oltava osapuolten sisä- ja ulkopolitiikan pohjana ja että tuo kunnioitus on oleellinen osa sopimusta. Kuitenkin Tunisian ihmisoikeusliiton kokous, joka oli tarkoitus järjestää 9.–10. syyskuuta, peruttiin 5. syyskuuta oikeuden päätöksellä.
Lisäksi Tunisiassa marraskuun puolivälissä järjestettävän maailmanlaajuisen tietoyhteiskuntaa käsittelevän huippukokouksen aattona isäntämaan tilanne on tällainen: tiedonvälitys ei ole vapaata, pääsyä poliittisille tai ihmisoikeuksia käsitteleville internetsivuille estetään, ihmisoikeusaktivisteja uhkaillaan jatkuvasti ja heidän asiaansa puolustavia asianajajia vainotaan.
Kaiken tämän vuoksi meidän on hyödynnettävä Euroopan unionin ja Tunisian erityistä poliittista vuoropuhelua ja vaadittava Tunisian viranomaisia lopettamaan välittömästi kaikki ihmisoikeusaktivisteihin kohdistuva väkivalta ja vaino sekä takaamaan sananvapaus, kokoontumisvapaus ja yhdistymisvapaus.
Tätä varten meidän on kehotettava selvästi Tunisian viranomaisia antamaan Tunisian ihmisoikeusliitolle, Tunisian toimittajaliitolle sekä Tunisian tuomarien yhdistykselle luvan harjoittaa vapaasti toimintaansa.
Toiseksi Tunisian viranomaisten on tunnustettava virallisesti kaikki ihmisoikeusjärjestöt ja lopetettava niitä vastaan käynnistetyt oikeusprosessit.
Meidän on erityisesti vaadittava kaikkien niiden vapauttamista, jotka on tuomittu mielivaltaisesti, kuten Zarzisissa Internetin käyttäjät, tai pidätetty ainoastaan sananvapauden, kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden antamien oikeuksien käyttämisestä, niin kuin asianajaja Mohammed Abboun tapauksessa on tehty.
Kokoavasti totean, että kehotamme neuvostoa ja komissiota perustamaan Tunisian kanssa käymänsä poliittisen vuoropuhelun demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen sekä hyvän hallintotavan selvään puolustamiseen. Tämän vuoksi vaadimme jäsen De Keyser’n tavoin, että perustetaan EU:n ja Tunisian välinen ihmisoikeusasioita käsittelevä alakomitea, jonka tehtävänä on käsitellä yleistä ihmisoikeustilannetta ja erityisesti yksittäisiä tapauksia. 
Esko Seppänen (GUE/NGL ),
   Arvoisa puhemies, Tunisiassa järjestetään marraskuussa maailmanlaajuinen kokous informaatioyhteiskunnasta. Asianajaja Abboun vangitseminen ja oikeudenkäynti osoittavat, että kokous järjestetään maassa, jossa ei toteudu sananvapaus ja jossa ei sallita toimittajien ammattiliiton ja ihmisoikeusjärjestöjen, ennen muuta Ihmisoikeusliigan, vapaata toimintaa.
Vaadimme julkilausumassamme Abboun vapauttamista välittömästi. On perusteltua kiirehtiä Tunisiaa toimimaan Barcelonan prosessin 'n mukaan demokratian vahvistamiseksi, oikeusvaltion periaatteiden vakiinnuttamiseksi, ihmisoikeuksien kunnioittamiseksi, kansalaisten puhe- ja ilmaisuoikeuden turvaamiseksi sekä oikeuslaitoksen riippumattomuuden takaamiseksi.
Myös naisten yhteiskunnallinen asema kaipaa parannusta. Se ei ole vain Tunisian arabikulttuurin ongelma, vaan yleinen kehitysmaiden ongelma. Tunisiassa sitä ei voida puolustaa sillä, että on muitakin maita, joissa naisia alistetaan yhteiskunnallisesti. 
Charles Tannock (PPE-DE ),
   . Arvoisa puhemies, Tunisia on Euro–Välimeri-yhteistyökumppani, joka on lähes ainutlaatuinen islamilainen maa, koska se on täysin sitoutunut nykyaikaisen sekulaarisen yhteiskunnan rakentamiseen. Tässä se menee niin pitkälle, että Tunisiassa on tosiaan on kielletty moniavioisuus ja hijab-huivin käyttö julkisilla paikoilla sekä perustettu suojeltu juutalaisyhteisö.
Tunisiassa on viime vuosina ollut vihamielinen, fundamentalistinen islamistioppositio, joka on saanut innoituksensa salafi- ja wahhabi-suuntauksista ja jonka tavoitteena on väkivaltainen vallankaappaus. Tämä tilanne selittää osaltaan, miksi presidentti Ben Alin hallituksen on täytynyt soveltaa melko kovaotteista järjestelmää, joka ei vastaa EU:ssa vallitsevia normeja. Olen kuitenkin vakuuttunut, että Tunisia on nyt aidosti sitoutunut toteuttamaan pitkän aikavälin uudistuksia ja edistämään ihmisoikeuksien toteutumista, hyvää hallintotapaa ja sekulaarista demokratiaa.
Pidän tätä tasapainoista ja rakentavaa päätöslauselmaesitystä erinomaisena, ja tuen Tunisiaa tuossa prosessissa. Me Euroopan parlamentin jäsenet – erityisesti minä, koska toimin EU:n naapuruuspolitiikkaa koskevan mietinnön esittelijänä – valvomme prosessia tarkkaan. 
Marios Matsakis (ALDE ),
   . Arvoisa puhemies, Tunisia on maa, jossa on viime vuosina otettu merkittäviä edistysaskelia sen kansalaisten ihmisoikeuksien kunnioittamisen parantamiseksi. Kuitenkin siellä on yhä paljon parantamisen varaa ja edistyminen on välttämätöntä. Tunisiasta tulee vieläkin paljon hälyttäviä tietoja mielivaltaisista pidätyksistä, ihmisoikeusaktivistien ja heidän järjestöjensä oikeudellisesta vainosta, järjestelmällisestä ilmaisun- ja yhdistymisvapauden kieltämisestä sekä sensuurista ja siitä, että valtio kontrolloi Internetiin pääsyä ja sen käyttöä.
Arvovaltaisista uuden tietotekniikan, median ja ihmisoikeuksien alan asiantuntijoista koostunut ryhmä vieraili Tunisiassa viime tammikuussa ja näyttää keränneen vakuuttavaa näyttöä monista tapauksista, joissa Tunisian viranomaiset näyttävät syyllistyneen kansainvälisen lain ja ihmisoikeuksien rikkomiseen.
Lisäksi on täysin mahdotonta hyväksyä vakavaa uhkailua, jota valtio on kohdistanut Tunisian ihmisoikeusliittoon viimeisten 30 vuoden aikana. Tuomitsemme tällaiset menettelyt ja kehotamme Tunisian hallitusta varmistamaan nopealla ja päättäväisellä toiminnalla, että menettelyt ovat pian osa menneisyyttä.
Tämä paitsi vaikuttaisi myönteisesti EU:n ja Tunisian välisiin suhteisiin myös edistäisi demokratiaa ja oikeusvaltiota ja parantaisi siten huomattavasti tunisialaisten elämänlaatua.
Olen varma, että Tunisian hallitus harkitsee erittäin vakavasti tätä yhteistä päätöslauselmaa ja sen kohtuullisia suosituksia, ja toivon, ettei sitä koeta aggressiivisena maan sisäisiin asioihin puuttumisena, vaan pikemminkin hyvää tarkoittavana kriittisenä neuvona yhteistyökumppanilta ja ystävältä. 
Alain Hutchinson,
   . Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, lähes kaikki tähän päätöslauselmaesitykseen liittyvä on jo sanottu, mutta haluaisin tässä yhteydessä kertoa matkasta, jonka tein Tunisiaan vain kymmenen päivää sitten suhteista Maghreb-maihin ja Pohjois-Afrikan arabivaltioiden liittoon (mukaan lukien Libya) vastaavan valtuuskunnan mukana, jonka varapuhemiehiin kuulun. Vierailun aikana parlamenttien välisten suhteiden hoidon yhteydessä tapasimme useita paikallisia merkkihenkilöitä.
Vierailusta Tunisiaan jäi ristiriitainen tunne. Toisaalta meidän on otettava huomioon, että Tunisia on todellakin suhteellisen kehittynyt maa, joillakin aloilla jopa hyvin kehittynyt, niin kuin täällä on todettu. Tämä koskee esimerkiksi sukupuolten välistä tasa-arvoa, sosiaaliturvaa sekä sairaus- ja tapaturmavakuutusjärjestelmää. Myös sen talous on melko vahva. Samaan aikaan maan hallitus ei kuitenkaan pysty hyväksymään minkäänlaista arvostelua tai eriävää mielipidettä toiminnastaan.
Haluan sanoa, kuten täällä on todettu, että meillä on Tunisian kanssa tärkeitä sopimuksia, joihin sisältyy ihmisoikeuksia koskevia osia, eikä Euroopan unioni – osoitan nyt sanani erityisesti komission jäsenelle – ole onnistunut valvomaan molempien osapuolten allekirjoittamien sopimusten kunnioittamista. Niinpä korostankin, että kaikkien paikan päällä olevien edustajiemme, unionin ja sen toimielinten edustajien yleisesti ottaen, olisi painostettava paikallisia viranomaisia mahdollisimman paljon, jotta sananvapaus voisi toteutua tällaisissa maissa. Nykyisin näin ei tapahdu riittävässä määrin, tai ainakaan maassa olevat edustajamme eivät ole vakuuttaneet meitä siitä, ja siksi vetoan komission jäseneen ja toimielimiimme, jotta ne tukisivat Tunisian jatkuvasti vainottuja demokraatteja. 
Erik Meijer,
   . Arvoisa puhemies, ensimmäisinä Ranskan siirtomaavallan päättymisen jälkeisinä vuosina lähes 50 vuotta sitten Tunisia näytti olevan nykyaikaisen ja suvaitsevaisen demokratian mallimaa. Muihin arabimaihin verrattuna sen asiat terveydenhuollon ja naisten oikeuksien aloilla ovat siitä lähtien olleet hyvällä tolalla. Ainoa huono puoli tuon ajan kehityksessä oli itseään maan isänä pitäneen Habib Bourguiban ihannointi. Huomattavasti vähemmän suositut seuraajat omaksuivat ja vahvistivat myöhemmin hänen politiikkansa autoritaarisia piirteitä. Nämä seuraajat ovat jatkuvasti nähneet valtioon kohdistuvia uhkia, joilta sen pitää suojautua. Pitääkseen yllä valtiota, jossa oppositio tai vapaa lehdistö eivät häiritse, he ovat vähitellen toteuttaneet toimia, joilla vapaus ja demokratia on pantu aisoihin. Tämän seurauksena kansalaisjärjestöt eivät voi toimia vapaasti ja kriittisesti asennoituvat joutuvat telkien taakse.
EU ei vielä ole tuominnut Tunisiaa tarpeeksi ankarasti, mutta nyt meidän on aika tehdä selväksi, että maa on etääntymässä Euroopasta. Poliittisen ryhmäni mielestä asia pitäisi ilmaista selvemmin kuin tässä päätöslauselmaesityksessä tehdään. 
Irena Belohorská (NI ). –
   Voin vakuuttaa, että Tunisiasta kerrotut myönteiset asiat ovat totta, sillä toimin maassa lääkärinä presidentti Bourguiban valtakaudella. Nyt haluaisin kuitenkin puhua Slovakiaa tällä hetkellä koskettavasta tapauksesta.
Eräs Slovakian kansalainen pidätettiin Tunisiassa helmikuussa 2003 eikä Slovakialle ilmoitettu tästä ennen kuin saman vuoden joulukuussa, mikä on vastoin tavallista käytäntöä ja konsulisuhteita koskevan Wienin yleissopimuksen 36 artiklan mukaista ilmoitusvelvollisuutta konsulille. Kyseiseltä kansalaiselta evättiin hänen oikeutensa: vaikka hän ei ymmärtänyt oikeudenkäynnin kieltä, hän ei saanut avukseen tulkkia, ja hänet tuomittiin kahdessa samana päivänä joulukuussa 2004 pidetyssä oikeudenkäynnissä 14 vuodeksi vankeuteen väitetystä petoksesta.
Slovakia pitää kyseenalaisena kansalaistaan vastaan käytyjen oikeudenkäyntien puolueettomuutta eikä usko, että niissä noudatettiin asiaa koskevia eurooppalaisia oikeusnormeja. Tunisialainen osapuoli ei myöskään ole tähän mennessä vastannut Slovakian ulkoministerin Kukanin asiaa koskevaan muistioon. Haluan pyytää koko kansainvälistä yhteisöä osallistumaan oikeudenmukaisten oikeudenkäyntien ja demokratian toteutumisen varmistamiseen Tunisiassa. 
Karin Scheele (PSE ). –
   Arvoisa puhemies, sananvapauden rajoitukset Tunisiassa eivät ole mitään uutta. Siinä on jotain hieman kyynistä, että opposition tiedotusvälineitä, kansalaisjärjestöjä, opiskelijoita ja asianajajia vainotaan enenevässä määrin ennen YK:n tietoyhteiskuntaa koskevaa huippukokousta.
Tietoyhteiskunnan kehittäminen edellyttää tiedon vapaata saatavuutta ja myös oikeutta sen levittämiseen. Arvoisa komission jäsen, edellisten puhujien tavoin minäkin haluan kehottaa teitä hyödyntämään poliittista vuoropuhelua kumppanimme Tunisian kanssa, jotta Tunisian ihmisoikeusliitto, Tunisian toimittajaliitto ja Tunisian tuomarien yhdistys voisivat jatkaa toimintaansa mahdollisimman pian ja jotta huhtikuussa lukuisia säännönvastaisuuksia sisältäneessä oikeudenkäynnissä tuomittu asianajaja Mohammed Abbou vapautettaisiin välittömästi. 
László Kovács,
   . Arvoisa puhemies, Euroopan komissio kiinnittää paljon huomiota Tunisian ihmisoikeustilanteeseen ja käyttää kaikkia käytössään olevia keinoja kannustaakseen Tunisian viranomaisia edistymiseen tällä alalla.
Komissiota huolestuttaa erityisesti perusvapauksien kuten ilmaisunvapauden, kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden rikkominen. Euroopan komissio on erityisesti assosiaatiosopimuksen 2 artiklan perusteella tuonut säännöllisesti esille ihmisoikeuksien kunnioittamisen tärkeyden korkeimman tason kahdenvälisissä yhteyksissä Tunisian viranomaisten kanssa, myös assosiaationeuvoston viime kokouksessa 31. tammikuuta 2005.
Euroopan komission lähetystö Tunisissa seuraa tarkasti Tunisian ihmisoikeusliiton huolestuttavaa tilannetta, useiden muiden kansalaisjärjestöjen ja ammattijärjestöjen huomattavia vaikeuksia sekä oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Tunisian kansalaisyhteiskunnan eri edustajien ja maan viranomaisten välistä suoraa ja säännöllistä yhteydenpitoa pidetään yllä nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi.
Komissio osallistuu aktiivisesti EU:n virallisiin yhteydenottoihin ihmisoikeuksien edistämiseksi Tunisiassa. Tällaisia toimia ovat erityisesti hiljattain tehty EU:n julistus ja Tunisian ihmisoikeusliiton toiminnan estämistä koskeva troikan virallinen yhteydenotto.
EU:n ja Tunisian väliseen naapuruuspolitiikkaan liittyvän toimintasuunnitelman saattaminen voimaan on ollut merkittävä edistysaskel, sillä siihen sisältyy mittavia sitoumuksia ihmisoikeuksien, demokratian ja hyvän hallintotavan suhteen. Sen mukaan ensisijaista on jatkaa ja vahvistaa uudistuksia, joilla taataan demokratia, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioitus sekä oikeuslaitoksen riippumattomuus ja tehokkuus. Kaikkein tärkeintä on, että siinä määrätään perustettavaksi ihmisoikeusasioita käsittelevä alakomitea, jossa näiden sitoumusten noudattamista arvioidaan ja seurataan. Vuoropuhelulle näin luotavan institutionaalisen kehyksen on määrä olla valmis vuoden loppuun mennessä, ja tämän ansiosta ihmisoikeuksista pitäisi voida keskustella jäsennellymmin.
Oikeuslaitoksen uudistusta koskevaa, Meda-ohjelmaan kuuluvaa hanketta viimeistellään ja tarkoituksena on keskittyä erityisesti nykyisiin puutteisiin ja tarpeeseen parantaa oikeussuojaa.
Demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen aloitteen kautta rahoitetaan myös monia ihmisoikeuksiin liittyviä hankkeita Tunisiassa. Näistä useimpien toteutuksessa on vakavia ongelmia, koska Tunisian viranomaiset ovat tarkoituksellisesti jäädyttäneet kansalaisjärjestöille, mukaan lukien Tunisian ihmisoikeusliitolle, tarkoitetut EU:n varat. Kaikki Euroopan komission yritykset selvittää tilanne ovat toistaiseksi jääneet tuloksettomiksi.
Haluan vakuuttaa teille, että Euroopan komissio pyrkii edelleen varmistamaan, että assosiaatiosopimuksen sekä EU:n ja Tunisian välisen toimintasuunnitelman ihmisoikeuksia koskevat vaatimukset toteutuvat asianmukaisesti, ja korostamaan Tunisian viranomaisille, että EU:n varojen vapauttaminen kansalaisjärjestöjen käyttöön on välttämätöntä. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 17.00. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana keskustelu seitsemästä Vojvodinaa koskevasta päätöslauselmaesityksestä. 
Bastiaan Belder (IND/DEM ),
   . Arvoisa puhemies, yli vuosi sitten, tarkemmin sanottuna torstaina 16. syyskuuta 2004, parlamentti keskusteli toistamiseen Vojvodinan hälyttävästä tilanteesta ja unkarilaisen vähemmistön tässä Serbian maakunnassa kohtaamista uhista.
Edellisenä päivänä eräs Subotican/Szabadkan kylästä oleva unkarilainen tyttö teki järkyttävän löydön. Kouluun lähdössä ollut 13-vuotias Klementina Sötét avasi tuona keskiviikkoaamuna, 15. syyskuuta 2004, kotinsa etuoven ja löysi ovesta jotain, jonka hän uskoi olevan verta. Klementina perääntyi järkyttyneenä ja juoksi takaisin sisälle. Kun ovea tutkittiin tarkemmin, todettiin, että siihen oli kirjoitettu punaisella kyrillisin kirjaimin sana "kuollut", ja keskelle ovea oli isketty puukko. Sötétin perheen vastamaalatun talon seinille oli kirjoitettu sanat "unkarilaiset te kuolette". Minun tietääkseni Sötétin perhe asuu tällä hetkellä pakolaisleirillä Unkarissa, sillä he eivät enää kestäneet Vojvodinan unkarilaisvastaista ilmapiiriä.
Aikaa on kulunut vuosi, mutta emme valitettavasti ole juurikaan edenneet vertauskuvallisesti. Unkarin ihmisoikeussäätiö ilmoitti viime kuussa julkaisemassaan kertomuksessa, että sen jälkeen kun Euroopan parlamentin tiedonkeruumatkalle lähettämä valtuuskunta aloitti toimintansa Vojvodinassa tammikuun lopussa, on ilmennyt jopa 32 uutta välikohtausta, jotka ovat kohdistuneet nimenomaan vähemmistöihin. Se on varmastikin masentavaa etenkin alueella asuvalle unkarilaiselle vähemmistölle. Parlamentille tämä on kuitenkin entistäkin painavampi syy tutkia heidän tilannettaan avoimesti, eikä ainoastaan puolustusmielessä etnisten vihanilmaisujen ehkäisemiseksi ja niistä rankaisemiseksi Vojvodinassa.
Euroopan parlamentti kannattaa aivan yhtä paljon kansallisten vähemmistöjen oikeuksien myönteistä tulkintaa. Siksi pidän kiinni kysymyksistäni, jotka esitin neuvostolle ja komissiolle vuosi sitten: minkälainen on Vojvodinan unkarilaisen vähemmistön tilanne kielen opetuksen ja muiden kulttuuripalvelujen (kuten sanomalehtien, aikakauslehtien ja muiden tiedotusvälineiden) osalta? Entä miten paljon rahaa Serbian hallitus aikoo varata tämän etnisen ryhmän julkisia palveluja varten?
On jo ilmoitettu, että parlamentti aikoo järjestää kuulemistilaisuuksia Vojvodinan poliittisesta tilanteesta, ja odotan jo niitä. Tämä on erinomainen aloite Kaakkois-Euroopan valtuuskunnaltamme, jonka johdossa toimii innostavasti valtuuskunnan puheenjohtaja Pack. Tällä tavoin Serbian viranomaiset saavat myös tietää, että Euroopan parlamentti ei suostu Brysselin ja Belgradin väliseen vakaus- ja assosiaatiosopimukseen, ennen kuin unkarilaiset ja muut Vojvodinan vähemmistöt voivat elää aidosti demokraattisessa, perustuslaillisessa valtiossa. 
Doris Pack (PPE-DE ),
   Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, keskustelemme tänään Vojvodinan kansallisten vähemmistöjen tilanteesta siitä syystä, että pelkäämme Serbian tämän alueen esimerkillisen monietnisen rinnakkainelon mahdollisesti häviävän.
Kun vierailimme Vojvodinassa kuluvan vuoden alussa, puhuimme poliitikkojen ja muiden asianosaisten kanssa ja teimme myös ehdotuksia, miten tällaiset valitettavat tapahtumat voitaisiin estää ja korjata. Kirjalliset kyselyni Belgradissa sijaitseville hallituksen virastoille kuusi kuukautta vierailumme jälkeen tuottivat vain kierteleviä vastauksia.
On kuitenkin tehtävä jotain sekä opetusjärjestelmälle että poliisi- ja oikeusjärjestelmän rakenteelle, jotta tilanne voi parantua. Eräs tekijä, joka voi lisätä julmuuksia, voi olla serbien laajamittainen maahanmuutto Kosovosta ja Kroatian Krajinasta niihin Vojvodinan osiin, joita kansalliset vähemmistöt ovat hallinneet aiemmin. Vojvodinan ja Belgradin kaikkien poliitikkojen tehtävänä olisi siten tuomita tämä, kehottaa virastojaan olemaan äärimmäisen valppaita ja hyödyntää tulevia keskusteluja Serbia ja Montenegron kanssa sen varmistamiseksi, että EU:n rahoitusta käytetään etenkin kansallisten vähemmistöjen oikeuksien turvaamiseen.
Tätä varten Euroopan parlamentti on lisännyt Serbia ja Montenegrolle annettavia varoja 8 miljoonalla eurolla. Arvoisa puhemies ja arvoisa komission jäsen, haluaisin kuitenkin korostaa, että Unkarin hallituksella on myös erityinen tehtävä auttaa naapuriaan, Serbia ja Montenegroa, näiden ongelmien käsittelyssä. Sallinette minun sanoa vielä kerran, että haluan palauttaa henkiin tämän Vojvodinan, joka on malliesimerkki kansallisten vähemmistöjen rinnakkainelosta, sillä se on sekä Serbian että Euroopan unionin etujen mukaista. 
István Szent-Iványi (ALDE ),
   . – Arvoisa puhemies, parlamentti on jo hyväksynyt kiireisen päätöslauselman. Tämän seurauksena tilanne parani hieman väliaikaisesti. Serbian johtajat eivät enää kiellä tai vähättele välikohtauksia vaan pahoittelevat asiaa ja sanovat itsensä irti tällaisista välikohtauksista. Tällä välin on pidätetty joitakin syyllisiä, mutta heitä ei ole vielä tuomittu. Viime viikkojen ja kuukausien tapahtumat ovat kuitenkin jälleen hälyttäviä. Etnisten vähemmistöjen vastaisia välikohtauksia ja unkarilaisjärjestöjen johtajien pahoinpitely-yrityksiä tapahtuu yhä useammin. Nämä kaikki osoittavat, että Serbiassa ei ole tapahtunut todellista muutosta.
Serbian hallituksen esittämiä lupauksia ei ole täytetty. Se lupasi, että Vojvodinan unkarilaisten poliisien määrää lisätään. Näin ei ole tapahtunut. Luvattiin, että näissä tapauksissa järjestettäisiin nopea ja tehokas oikeudenhoito. Näin ei ole tapahtunut. Lisäksi luvattiin, että perustettaisiin kaksi valiokuntaa tutkimaan näitä välikohtauksia ja vähentämään etnisten ryhmien välisiä jännitteitä. Näin ei ole tapahtunut. Armonaika on kulunut lähes umpeen. Serbian johdon on ymmärrettävä, että jos se ei kykene takaamaan kansalaistensa turvallisuutta tai turvaamaan järjestystä ja perusoikeuksia, seuraukset ovat vakavia. Aivan kuten Doris Pack totesi, tällä on seurauksia. Tämä koskee sekä Serbialle myönnettävää taloudellista tukea että vakaussopimuksen allekirjoittamista.
Olemme ehdottaneet kollegani Csaba Tabajdin kanssa, että Serbialle ensi vuonna myönnettävää tukea lisättäisiin. Myös jäsen Pack viittasi tähän. Meidän luottamuksemme ei ole kuitenkaan rajoittamaton ja ehdoton. Jollei Vojvodinassa tehdä todellisia muutoksia seuraavan vuoden aikana, meidän on ehdotettava seuraamuksia, jotka näkyvät sekä EU:n myöntämässä tuessa että vakaussopimuksessa, sillä yhteinen tavoitteemme on varmistaa, että Vojvodinasta tulee jälleen maakunta, jossa eri etniset ryhmät tekevät yhteistyötä ja jossa niiden kesken vallitsee rauha. 
Erik Meijer (GUE/NGL ),
   . Arvoisa puhemies, tämän rakennuksen toisessa kerroksessa esillä olevassa kartassa entisestä Itävalta-Unkarin kaksoismonarkiasta vuonna 1856, kaikki voivat nähdä, miten etnisesti pirstaloitunut Vojvodina oli tuolloin, sillä sen jakoivat unkarilaiset, kroaatit, saksalaiset, slovakit, romanialaiset ja serbit.
Kun Unkarin vuonna 1918 katsottiin kuuluvan ensimmäisen maailmansodan häviäjiin, sen oli luovuttava paitsi valtaosin muiden kansojen asuttamista alueista myös pääosin unkarilaisista alueista, kuten Vojvodinan pohjoisosasta. Sen jälkeen kun Vojvodina siirtyi Serbialle vuonna 1918, siitä on tullut yhä enemmän serbialainen, ja muut ryhmät ovat joko muuttaneet pois tai heidän on ajettu pois. Vuoden 1989 jälkeen suuren unkarilaisen vähemmistön autonomiaa on myös rajoitettu voimakkaasti.
Vuosina 1992–2001 puhjenneiden entisen Jugoslavian valtioiden useiden väkivaltaisten konfliktien jälkeen jokainen toivoi rauhanomaista rinnakkaineloa henkiin jääneiden kesken. On surullista, että Vojvodinassa, jossa pommitettiin siltoja mutta jossa ei käyty etnistä sotaa, muut kuin serbit joutuivat jälleen naapuriensa pelottelun kohteeksi. Serbipakolaiset Kroatiasta, Bosniasta ja Kosovosta ovat nyt muuttaneet niiden ihmisten taloihin, jotka eivät voi enää asua omassa talossaan Vojvodinassa.
Tässä ei ole niinkään kyse valtion tahallisesti organisoimasta väkivallasta; on selvää, että tavalliset ihmiset syyllistyvät väkivaltaan ja pelotteluun aina, kun vallalla on se käsitys, että monet heidän oman kansansa jäsenistä suljetaan valtion rajojen ulkopuolelle ja että monet muut, joita on ennen pidetty miehittäjinä, ovat jääneet asumaan heidän maahansa.
Serbiassa on yleisesti vallalla sellainen julkinen mielipide, että Pohjois- ja Itä-Bosnian ja Pohjois-Kosovon serbiasukkaat on vääryydellä eristetty hallinnollisesti kotimaastaan. Tätä kompensoidaan siten, että alueet, joita pidetään Serbialle kuuluvina, pyritään serbialaistamaan täydellisesti. Jokaista, joka vastustaa tätä näkemystä, pidetään vihollisena ja hänet yhdistetään entisiin turkkilaisiin, saksalaisiin tai unkarilaisiin miehittäjiin.
Ehdotetussa päätöslauselmassa toistamme pelkomme, joka tuotiin esiin vuosi sitten. Emme saa kuitenkaan unohtaa, että sekä serbejä että unkarilaisia on suojeltava paremmin selvillä ja laajasti hyväksytyillä sopimuksilla, jotka koskevat kielioikeuksia, autonomiaa ja hallinnollisia rajoja. Se on ainoa keino estää tulevaisuudessa etnisen vihan purkauksia Serbiassa ja sen ympäristössä. 
Csaba Sándor Tabajdi (PSE ),
   . – Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin uskottavuus on vaakalaudalla, jollei se vaadi Serbiaa pitämään kiinni lupauksistaan. Tarkoituksenamme ei tietenkään ole eristää Serbiaa, mutta sen on täytettävä sitoumuksensa. Serbia ja Montenegro ei voi muuten lähentyä Eurooppaa. Jäsen Packin johtama tiedonkeruumatka oli hyvin myönteinen, mutta se johti vain väliaikaiseen parannukseen, sillä tilanne ei itse asiassa ole rauhoittunut. Siksi on ensisijaisen tärkeää, että tämänpäiväisen päätöslauselman hengessä Euroopan parlamentti, komissio ja neuvosto tarkkailevat ja seuraavat jatkuvasti vähemmistöjen oikeuksien rikkomista, ja on entistäkin tärkeämpää, ettemme vain hyväksy päätöslauselmia vaan lopultakin teemme todellisia parannuksia.
Haluaisin mainita kaksi asiaa: yhtäältä on ensisijaisen tärkeää palauttaa Milosevicin lakkauttama Vojvodinan autonomia, ja toisaalta on tärkeää taata vähemmistöjen tasavertaiset mahdollisuudet myös talouden alalla. Tässä vaiheessa haluaisin vakuuttaa jäsen Packille, että Unkarin hallituksen tarkoituksena on tehdä kaikki voitava unkarilaisten suojelemiseksi Vojvodinassa. Jos hänellä ei ole riittävästi tietoa tästä kysymyksestä, annan hänelle kaikki tarvittavat tiedot. 
Zsolt László Becsey,
   . – Arvoisa puhemies, keskusteltuaan asiasta Euroopan parlamentti päätti yksimielisesti, että meidän on puhuttava Vojvodinan puolesta. Kyse ei ole kahden etäisen valtion tai etnisen ryhmän välisistä kiistoista vaan äärimmäisen vakavasta alkuperäisväestöön kuuluviin kansallisiin yhteisöihin, etenkin unkarilaisiin, kohdistuneesta hyökkäysten sarjasta. Lisäksi nämä yhteisöt ovat erottamaton osa Euroopan unionin kansoja, kuten Unkarin tai Slovakin kansoja, tai Romanian tai Kroatian kaltaisia EU:n jäsenyyttä odottavia kansoja. Eurooppalaisissa sopimuksissa tunnustetaan myös, miten tärkeää on suojella näitä etnisiä ryhmiä, mikä tarkoittaa, että Euroopan solidaarisuusperiaate koskee nimenomaisesti myös niitä. On rikos itse EU:ta kohtaan, jos joissakin maissa ihmiset eivät voi käyttää yhtä maan virallisista kielistä kaduilla tai vierailijoidensa tai vanhempiensa kanssa vankiloissa ilman, että heitä loukataan henkisesti. Toisaalta näiden yhteisöjen aikomuksena on saavuttaa tavoitteensa rauhanomaisin poliittisin keinoin. Saadut kokemukset ovat kuitenkin osoittaneet, että Balkanilla tämä menetelmä ei ole yhtä tehokas ja vaikuttava kuin aseiden käyttö.
Jos Euroopan unioni haluaa välttää ne epäonnistumiset, jotka johtuivat sen toiminnasta 1990-luvun alussa, se ei voi kannustaa turvattomien rankaisemiseen. Kuten päätöslauselmassa mainitaan, Vojvodina on menettänyt autonomiansa, eikä se ole onnistunut palauttamaan sitä Milosevicin hallituksen kaatumisen jälkeisten viiden vuoden aikana, vaikka autonomia toimi hyvin ennen vuotta 1989. Tämä tarkoittaa sitä, että merkittävä osa oikeusvaltion tavanomaisista edellytyksistä puuttuu. Siksi on suuria eroja yhtäältä virallisten elinten kertomuksissa ja toisaalta kansalaisjärjestöjen asianosaisilta saamissa kertomuksissa, jotka koskevat jatkuvasti pahenevaa tilannetta ja välikohtauksia. Ihmisoikeuksien osalta olemme oppineet, että se, miten hyökkäysten kohteeksi joutuneet ihmiset arvioivat tilannettaan ja reagoivat loukkauksiin, on tärkeämpää kuin se, miten viralliset elimet raportoivat näistä välikohtauksista, sillä ne ovat menettäneet täydellisesti vähemmistöjen luottamuksen.
Päätöslauselman mukaisesti, ja kun pidetään mielessä Euroopan unionin poliittinen vastuu, jota korostin tämän vuoden helmikuussa, Euroopan parlamentin ohella myös komission ja neuvoston on toimittava ja tehtävä selväksi Serbian johtajille, ettei tilanne voi jatkua tällaisena. Tämän osalta olen ehdottanut, että ulkopolitiikan korkean edustajan olisi tarkasteltava Vojvodinan tapahtumia sekä näiden tapahtumien taustalla olevia syitä. Myös puheenjohtajavaltio Yhdistyneen kuningaskunnan olisi viimeinkin kohdattava todellisuus, ja komission olisi vaadittava serbialaisia tilille oikeusvaltion edellytysten puuttumisen takia – eikä ainoastaan paperilla vaan myös todellisuudessa. Myös EU:n toimielimillä on merkittävä vastuu, sillä meidät on saatu uskomaan, että menemme oikeaan suuntaan vain siitä syystä, että yksittäisissä poikkeustapauksissa on tehty tiettyjä myönnytyksiä, jotka eivät itsessään ole huono asia. Katson kuitenkin – analysoituani kunkin vakavan välikohtauksen taustalla olevia syitä – että tämän asemesta meidän olisi pakotettava Serbia tarjoamaan Serbian yhteiskunnassa eläville vähemmistöille tulevaisuus. Yksipuolisista ja hyvää tarkoittavista viesteistä huolimatta kannustaisimme uusiin rikoksiin, jos lisäisimme EU:n talousarviosta annettavan tuen määrää, avaisimme maatalousmarkkinamme ja käynnistäisimme liittymisneuvottelut vastoin periaatteitamme. Emme saa antaa ainoastaan paperilla olemassa olevien elinten ja kaunisteltujen raporttien sokaista silmiämme – sen asemesta meidän on pyyhittävä omien kansojemme veri kasvoiltamme ja estettävä verenvuodatuksen jatkuminen. Sovittelu aggressioiden jälkeen on aina johtanut tragediaan, etenkin Balkanilla. 
Gyula Hegyi,
   . Arvoisa puhemies, viime tammikuussa kuulimme Serbian johtajilta monia lupauksia Vojvodinan vähemmistöjen tilanteesta. Näihin lupauksiin sisältyi myös Subotican opettajankoulutuslaitos, etnisten unkarilaisten poliisien määrän lisääminen Serbian poliisivoimissa ja nuorille serbialaisille suunnatut suvaitsevuusohjelmat, joiden tavoitteena on opettaa kunnioittamaan unkarilaisten ja muiden Vojvodinassa asuvien vähemmistöjen historiaa ja kulttuuria. Vain muutamat – tai rehellisesti sanottuna tuskin yksikään – näistä lupauksista on täytetty.
Parlamenttimme olisi lähetettävä selvä viesti Belgradin hallitukselle. Etninen rauha ja vähemmistöjen oikeudet ovat ensisijaisen tärkeitä ehtoja sille, että Serbian yhdentämistä Eurooppaan voidaan jatkaa. Ymmärrämme, että demokraattisella Serbian hallituksella on vaikeuksia. Emme halua heikentää sen demokraattisia puolueita, mutta niiden olisi toimittava: ei joskus tulevaisuudessa vaan nyt. Serbian hallitusta olisi kannustettava Vojvodinassa ja kaikkialla Serbiassa ilmenevien nationalististen voimien torjuntaan, mutta hallituksen olisi myös kunnioitettava vähemmistöjen oikeuksia Vojvodinassa ja kaikkialla Serbia ja Montenegrossa. 
Ignasi Guardans Cambó,
   . Arvoisa puhemies, haluaisin ilmaista täydellisen kunnioitukseni Serbian kansalle, itse Serbialle ja sen pyrkimyksille yhdentyä uudelleen kansainväliseen yhteisöön mutta myös serbialaisten pyynnölle saada osakseen kunnioitusta aina kun he ovat vähemmistönä. Nimenomaan tästä syystä olemme oikeutettuja vaatimaan, että he kohtelevat vähemmistöjä omalla alueellaan kaikilta osin kunnioittavasti.
Serbian vaatimus Kosovon serbivähemmistön kunnioittamisesta – jolle annamme täyden tukemme, ja meidän on mahdollista keskustella tästä aiheesta muissa yhteyksissä – jää täysin vaille oikeutusta, jollei se lakkaa sallimasta ja sietämästä joko passiivisesti tai joissakin tapauksissa suoralla toiminnallaan Vojvodinan unkarilaiseen vähemmistöön kohdistuvia väärinkäytöksiä, hyökkäyksiä ja vainoa.
Mielestäni on hyvin tärkeää, että hyväksymme tämän päätöslauselman lähettääksemme selvän kahtalaisen viestin: toisaalta Serbian hallitukselle, jotta se tietää, että seuraamme tilannetta, ja toisaalta Euroopan komissiolle ja parlamentille, jotta tätä kysymystä voidaan käsitellä yhtenä painopisteenä sen sijaan, että sitä pohtii vain kourallinen asiantuntijoita, ja jotta tiedämme että ihmisoikeuksia loukataan päivittäin hyvin lähellä rajojamme. 
Jaromír Kohlíček,
   – Serbia ja Montenegro on nykyään yksi niistä Euroopan maista, joissa elää rinnakkain yli 20 kansallisuutta. On tosiasia, että Naton joukkojen raukkamaiset pommitukset ovat johtaneet yli 40 prosentin työttömyysasteeseen ja että naapurimaissa tehdyt etniset puhdistukset ovat ajaneet pakosalle 700 000 pakolaista. Olen tyytyväinen, että päätöslauselmassamme todetaan, että olemme halukkaita säilyttämään rauhanomaisen rinnakkainelon eri kansallisuuksien kesken. Tähän voidaan vaikuttaa myönteisesti sillä taloudellisella avustuksella, jolla EU aikoo tukea tämän ankarasti koetellun maan taloudellista kehitystä. Muutoin tämäkin päätöslauselma olisi jälleen vain uusi todiste tekopyhyydestämme ja siitä, miten pidämme pilkkanamme Serbia ja Montenegron kansalaisia.
Katson, että tärkeimmät investoinnit, joita ollaan valmistelemassa, on varattu Vojvodinan kautta kulkevan moottoritien rakentamiseen, Savan ja Tonavan ylittävien siltojen uudelleenrakentamiseen ja maan päärautateiden parannuksiin. Älkää kuitenkaan väittäkö, että maan raukkamaisen pommituksen tukemisen jälkeen ette yritä kertoa serbeille ja muille kansoille: "Olemme pahoillamme tapahtuneesta, mutta käynnistäkää liittymisneuvottelut. Tiedämme, että olette eräs keskeinen Balkanin valtio, ja nyt kun vielä voimme, haluaisimme korjata menneisyyden virheet." Älkää yrittäkö kertoa minulle, että tässä päätöslauselmassa olisi kyse jostakin muusta. Muutoin yksikään läsnäolija ei voi kannattaa sitä. Tämä edellyttää tietenkin, että teillä on hiukkasenkin kunnioitusta ja tiedätte, että äänestäjänne suhtautuvat kielteisesti Naton toimiin. Vai voisimmeko pettää itseämme?
Ryszard Czarnecki (NI ). –
    Arvoisa puhemies, kun keskustelemme tästä tilanteesta, on suositeltavaa tarkastella koko kuvaa eikä vain osaa siitä, vaikka se olisikin hyvin tärkeä osa. Unkarilaisen vähemmistön oikeuksien selvät rikkomukset johtuvat suurelta osin toimista, jotka liittyvät entisen Jugoslavian muista osista siirrettyjen serbien tulvaan. Sorto ruokkii sortoa. Unkarilaiset ovat etninen vähemmistökansa, jolla on hieno historia ja upeat perinteet. On surullista, että heistä on tullut suurin syntipukki, vaikka on niitä muitakin.
Meidän on muutettava suhtautumistamme Serbiaan, jotta tänään esittämämme kaltaisilla perustelluilla vetoomuksilla olisi jotain vaikutusta sen asemesta, että sillä vain rauhoitetaan omatuntoamme. Silläkin uhalla, että teen itsestäni epäsuositun, totean nyt, että Belgradille olisi esitettävä asteittaiseen yhdentymiseen tähtäävä selkeä ja yksityiskohtainen ohjelma. Asteittainen yhdentyminen ei toteutuisi vielä lähitulevaisuudessa mutta ei myöskään kovin kaukana tulevaisuudessa. Meidän olisi esitettävä tällainen ohjelma, ja Serbia ja Montenegron tai yksistään Serbian pääsylle yhdentymisen myöhempiin vaiheisiin olisi asetettava ehdoksi ihmisoikeuksien, myös vähemmistöjen oikeuksien, täysimääräinen kunnioittaminen. Tämä on ainoa strateginen ratkaisu. 
Bernd Posselt (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, jäsen Kohlíček väitti juuri, ettemme anna Serbialle minkäänlaista rahallista tukea. Serbia on saamassa valtavan summan rahaa. Vainottuihin vähemmistöihin kuuluvat unkarilaisten ja kroaattien lisäksi valitettavasti myös tšekit, saksalaiset, puolalaiset ja monet muut kansallisuudet, jotka vuosisatojen ajan muodostivat jäsen Meijerin juuri niin vaikuttavasti kuvaileman kukoistavan pienois-Euroopan.
Olemme siksi kaikki niin sanotusti samassa veneessä, ja eurooppalaisina velvollisuutemme on auttaa kyseisen maan lukuisia vähemmistöjä. Tällä hetkellä tätä kukoistavaa pienois-Eurooppaa tuhotaan järjestelmällisesti nationalistisella politiikalla, joka alkaa autonomian heikentämisestä, millä on vaikutusta paitsi vähemmistöihin myös Vojvodinan vanhaan serbiyhteisöön, joka on aina kannattanut uudistuksia. Näiden toimenpiteiden todellisena tavoitteena onkin heikentää Vojvodinan uudistusmielisiä eurooppalaisia serbejä.
Toiseksi alueella harjoitetaan harkittua asutuspolitiikkaa maahanmuuttajien sijoittamiseksi vähemmistöyhteisöihin, jotta nämä yhteisöt saataisiin tuhottua äänestämällä nopeasti valtaan radikaalipuoluetta edustava kaupunginjohtaja ja syrjäyttämällä vakiintunut väestö.
Opettajankoulutuslaitoksia – joille olemme antaneet rahaa – ei olla perustamassa vetoamalla siihen hataraan tekosyyhyn, että alueella ei ole onnistuttu avaamaan tilejä.
Näitä asioita on mahdotonta hyväksyä. Niillä yritetään ajaa maasta vähemmistöjen nuori sukupolvi, pakottaa hallinto keskushallinnon vaatimuksiin ja luomaan nationalistinen ilmapiiri, josta vähemmistöt pakenevat. Emme halua sitä, ja siksi meidän on ryhdyttävä vastustamaan sitä selkeästi. 
Kinga Gál (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin jäsenenä katson vakaasti, että päätöslauselmia ja ajatuksia, joista olemme keskustelleet täällä, ei voida hävittää jäljettömiin. Niillä on vaikutusta ja seurauksia neuvoston, komission ja kohderyhmien kannalta. Siksi ehdotimme vuosi sitten parlamentissa tätä menestyksekästä aloitetta päätöslauselman laatimiseksi Vojvodinasta kiinnittääksemme Euroopan toimielinten huomion unkarilaisen väestön kohtaamiin julmuuksiin ja uhkailuihin ja pyytääksemme, että Serbian viranomaiset eivät enää siedä tällaisia tekoja eivätkä siten enää kannusta niihin.
On valitettavaa, ettemme ole saaneet aikaan minkäänlaista edistystä vuoden aikana. Uhkailut jatkuvat, unkarilaisiin lapsiin kohdistuva ahdistelu ja vakavat väärinkäytökset ovat arkipäiväistyneet. Syntyperäisiä unkarilaisia solvataan töhryissä. Näin tapahtuu kaikista niistä lupauksista huolimatta, jotka on annettu virallisten kirjeiden, parlamentin vierailujen ja ad hoc -valtuuskuntavierailujen seurauksena. Siksi meidän on ehdotettava uudelleen, että palaamme tähän kysymykseen. Meidän on oltava johdonmukaisia, ja myös komission ja neuvoston on oltava johdonmukaisia. Emme voi hyväksyä sitä, että Euroopan unionin naapurivaltio, Belgradin hallitus – joka saa miljoonia euroja erityisesti suvaitsevuuden edistämiseen – sallii tällaisen väkivallan ja edistää pelon ilmapiiriä jättäessään aina tuomitsematta syylliset, samalla kun se on erityisen ankara – sanoisin jopa julma – rangaistessaan unkarilaisia nuoria. Haluaisin siteerata erästä unkarilaista äitiä: "Lasten sydämissä on pelko – heidän nuoruutensa on myrkytetty". Meidän kaikkien – parlamentin, neuvoston ja komission – velvollisuutena on korjata tämä tilanne.
Árpád Duka-Zólyomi (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, annoimme tasan vuosi sitten päätöslauselman ongelmasta, josta parhaillaan keskustelemme, ja kyseisen päätöslauselman johdosta Euroopan parlamentti teki Vojvodinaan tiedonkeruumatkan. Tästä on laadittu selonteko, mutta siitä ei ole koskaan keskusteltu sen enempää ihmisoikeuksien alivaliokunnassa kuin ulkoasioiden valiokunnassakaan. Tällä välin vähemmistöihin kohdistuvat hyökkäykset ovat jatkuneet Vojvodinassa. Nämä väkivallanteot koskettavat etenkin yli 250 000 syntyperäistä unkarilaista, jotka asuvat alueella. Pelottelu, verenvuodatukseen päättyvät välikohtaukset ja unkarilaisten johtajien lavastetut oikeudenkäynnit eivät ole loppuneet Serbian hallituksen lupauksista huolimatta. Vojvodinan jännitteet ilmenevät aivan Euroopan unionin rajoilla. Koska Belgradin kanssa tehtävä vakaus- ja assosiaatiosopimus on valmisteluvaiheessa, meidän olisi kiinnitettävä enemmän huomiota tähän tilanteeseen. Meidän on vaadittava kansalaisoikeuksien, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien toteutumista. Se on velvollisuutemme. Tarkasteltavana oleva ehdotus on ehdoton ja rakentava. Toivokaamme, että sillä edistetään osaltaan Vojvodinan sietämättömän tilanteen ratkaisemista.
Péter Olajos (PPE-DE ).
   – Arvoisa puhemies, on kulunut vuosi ja minun on sanottava uudelleen: Serbia ja Montenegron passiivinen hallitus on edelleen vastuussa jännittyneiden suhteiden lietsomisesta, unkarilaisiin kohdistuneista hyökkäyksistä, ahdistelusta, ryöstelystä, hautausmaiden vahingoittamisesta ja unkarilaisen yhteisön historiallisten muistomerkkien tuhoamisesta ja niihin kohdistuneista väärinkäytöksistä. Haluaisin lähettää Serbian kansalle täältä Strasbourgista sellaisen viestin, ettei sen pitäisi sallia itseään käytettävän pelinappulana kommunismin jälkeisen nationalistisen eliitin ulkomaalaisia kohtaan lietsomassa vihassa. Se ei ole mikään ratkaisu – se ainoastaan lisää kärsimyksiä. Serbian kansan olisi kohdattava menneisyytensä, etenkin Vojvodinassa 60 vuotta sitten organisoitu kansanmurha, jonka uhriksi joutui yli 40 000 unkarilaista. Päätös on Serbian kansan käsissä. Serbian on päätettävä, tuleeko siitä eurooppalainen demokratia, jossa ei ilmene syrjintää tai pelkoa, vaiko Euroopan Pohjois-Korea. 
László Kovács,
   . Arvoisa puhemies, Vojvodinan monietnisyyden säilyminen on komissiolle hyvin tärkeää. Komissiolla on valtuudet tutkia perusteellisesti kaikki etniset välikohtaukset ja edistää tehokkaasti etnisten ryhmien välisiä hyviä suhteita. Arvostamme sitä, että viranomaiset ovat tuominneet nämä ilmenneet etniset välikohtaukset, ja myönnämme, etteivät nämä välikohtaukset ole törkeitä loukkauksia eikä niillä ole Belgradin viranomaisten tukea. Tästä huolimatta olemme vakuuttuneita siitä, että viranomaiset ovat toimineet usein myöhässä ja huolimattomasti ilmoitettujen välikohtausten tutkinnassa. Se, että väkivallantekoihin ja ahdisteluun syyllistyneitä ei tunnisteta eikä tuoda oikeuteen, luo rankaisemattomuuden ilmapiirin, joka voi valitettavasti kannustaa uusiin välikohtauksiin ja lisätä turhautumisen ja turvattomuuden tunnetta vähemmistöjen keskuudessa.
Tältä osin lainvalvontaviranomaiset ja oikeuslaitos epäonnistuvat usein velvollisuuksissaan. Sallinette minun korostaa, että tämä on merkki paljon laajemmasta ongelmasta. Serbiassa on kiireinen tarve uudistaa poliisilaitosta ja tehdä siitä ammattimainen ja vastuuvelvollinen sekä uudistaa oikeuslaitosta, jonka on oltava tehokas ja aidosti riippumaton kohtuuttomasta poliittisesta painostuksesta. Nämä uudistukset ovat ensisijaisen tärkeitä paitsi vähemmistöjen myös kaikkien kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi.
Euroopan parlamentin viime tammikuussa tekemän tiedonkeruumatkan jälkeen antamien suositusten mukaisesti olemme vaatineet viranomaisia ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin poliisi- ja oikeuslaitoksen uudistamisen alalla. Tähän sisältyy tarve varmistaa vähemmistöyhteisöjen parempi edustus näissä elimissä. Kukaan ei tarvitse poliisi- tai oikeuslaitosta etnisen taustan vuoksi, mutta on varmastikin totta, että vähemmistöyhteisöjä edustavan pätevämmän henkilökunnan parempi edustus voisi parantaa näiden laitosten toimivuutta helpottamalla viestintää kansalaisten kanssa näiden omalla äidinkielellään. Näin lisättäisiin myös kansalaisten luottamusta valtioon.
Jos tarkastelemme raportoituja välikohtauksia, voidaan todeta, että nuoriso on ollut niissä hyvin usein osallisena. Tämä osoittaa, että viranomaisten on ryhdyttävä kiireisesti toimenpiteisiin koulutuksen alalla, kuten Euroopan parlamentti on suositellut. Kouluilla voi olla tärkeä tehtävä Vojvodinan kaltaisten alueiden kulttuurisen rikkauden säilyttämisessä ja sen auttamisessa, että nuoret ihmiset hyötyvät kaikilta osin tästä rikkaudesta sen asemesta, että heistä tulee nationalistisesti eristäytyneitä.
Tiedämme, että nuoret, jotka osallistuvat tällaisiin välikohtauksiin tai tukevat niitä, ovat viime vuosikymmenellä käytyjen sotien takia syrjäytyneiden ihmisten lapsia. Syrjäytyneiden ihmisten tulva on toisinaan muuttanut alueiden etnistä rakennetta. Tähän kysymykseen ei ole yksinkertaista ratkaisua ja meidän olisi pyrittävä estämään se, että serbiyhteisöön kuuluvat ihmiset, jotka ovat usein itse hyvin arveluttavassa tilanteessa myös sosioekonomisesta näkökulmasta, muuttavat turhautumisensa väkivallaksi.
Viranomaisilla on edelleen paljon tehtävää. On myös tärkeää, että Serbia ja Montenegron ja sen naapurimaiden yhteistyötä syvennetään kahdenvälisten sopimusten puitteissa. Tämä koskee etenkin Serbia ja Montenegron ja Unkarin välistä sopimusta.
Arvostamme aloitetta, joka koskee Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuden järjestämistä Vojvodinan vähemmistöjen tilanteesta 13. lokakuuta. Tämä on erinomainen mahdollisuus keskustella kysymyksestä suoraan sekä viranomaisten että vähemmistöyhteisöjen edustajien kanssa.
Komissio jatkaa osaltaan eri etnisten ryhmien oikeuksien seurantaa Vojvodinassa mutta myös muualla Serbia ja Montenegrossa. Viime huhtikuussa julkaistussa toteutettavuuskertomuksessa komissio totesi, että Serbia ja Montenegro täyttää riittävästi ne ehdot – myös poliittiset ehdot – jotka on asetettu vakaus- ja assosiaatiosopimuksen neuvottelujen käynnistämiselle.
Samalla komissio kiinnitti viranomaisten huomion muutamiin kysymyksiin, myös ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamiseen. Näiden oikeuksien kunnioittaminen on todellakin olennainen osa vakaus- ja assosiaatioprosessin poliittisia ehtoja, ja ne ovat keskeinen osa vakaus- ja assosiaatiosopimusta. Se, miten maa kohtelee etnisiä vähemmistöjä, ja niiden välisten suhteiden laatu ovat tärkeitä demokraattisen kypsyyden indikaattoreita. Jos jokin maa haluaa lähentyä Euroopan unionia, sen on osoitettava tällaista kypsyyttä.
Vakaus- ja assosiaatioprosessin aikana komissio seuraa edelleen ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia sekä muita vakaus- ja assosiaatiosopimukseen liittyviä vaatimuksia. Haluan korostaa tältä osin, että epäonnistuisimme tehtävässämme, jos tarkastelisimme tilannetta vain yhden vähemmistön näkökulmasta yhdellä Serbian alueella, olkoon se miten tärkeä tahansa. Meidän on kiinnitettävä asianmukaista huomiota kaikkiin vähemmistöihin ja etenkin kaikkein haavoittuvimpiin vähemmistöihin, kuten romaneihin.
Komission on määrä julkaista ensi kuussa Serbia ja Montenegroa koskeva edistymiskertomus, jossa tarkastellaan myös ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista. Samalla komissio aikoo edelleenkin tukea Vojvodinaa rahallisella avustuksella, vaikka maakuntaa varten ei olekaan laadittu mitään erityistä ohjelmaa.
Vojvodina on hyötynyt EU:n avusta yhtä paljon kuin Serbian muutkin osat. Sallinette minun mainita vain muutaman esimerkin. Lokakuussa avattavan Slobodan sillan uudelleenrakentamista varten myönnettiin tukea 40 miljoonaa euroa. Pienille ja keskisuurille yrityksille annettu tuki vastaa 8 miljoonan euron luottoa. Lisäksi Unkarin ja Romanian kanssa käynnistettiin kaksi naapuruusohjelmaa tammikuussa 2005. Olen varma siitä, että EU:n ja Serbia ja Montenegron välisten suhteiden lujittaminen vakaus- ja assosiaatiosopimuksen avulla auttaa lujittamaan demokratiaa ja oikeusvaltiota, mistä on hyötyä myös etnisille vähemmistöille. Kiitän teitä huomiostanne. 
Puhemies.
   Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 17.00. 
Puhemies.
   Esityslistalla on seuraavana äänestys ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion periaatteen rikkomista koskevista päätöslauselmaesityksistä.

Zsolt László Becsey (PPE-DE ). –
   Arvoisa puhemies, alkuperäistä englanninkielistä tekstiä ei koskaan käännetty. Lähetimme sen kääntäjille, ja käännösyksikkö ilmoitti minulle joidenkin ongelmien jälkeen, että alkuperäisessä englanninkielisessä tekstissä, joka olisi kaikille unionin kielille tehtävän käännöksen pohjana, olisi selvennettävä johdanto-osan E kappaleen kahta ensimmäistä riviä kuitenkin siten, että sisältö säilyy.
Siksi haluaisin tarkistaa suullisesti johdanto-osan E kappaleen kahta ensimmäistä riviä. Tekstin pitäisi kuulua seuraavasti: "ottaa huomioon, että mitään todellista edistymistä ei ole tapahtunut Vojvodinan kansallisten ja etnisten vähemmistöjen elinolojen huonontumisen korjaamiseksi, mikä vaarantaa näiden vähemmistöjen tulevaisuuden alueella, tai sen helpottamiseksi, että he voisivat osallistua", ja sen jälkeen teksti jatkuu alkuperäisen tekstin mukaisesti.
Juristi-lingvistit esittivät tämän pyynnön tarkoituksemme selventämiseksi. Mielestäni se on oikeutettu, sillä tekstiemme on oltava konkreettisia ja hyviä, jotta ne voidaan kääntää muille kielille. Siksi pyydän kollegoitani ja teitä äänestämään tämän suullisen tarkistuksen puolesta. 
Puhemies.
   Vastustetaanko suullista tarkistusta? 
Puhemies.
   Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
