Eurooppa-neuvoston valmistelu (10. ja 11. joulukuuta 2009) (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat 10. ja 11. joulukuuta 2009 pidettävän Eurooppa-neuvoston valmistelusta.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, arvoisat Euroopan parlamentin jäsenet, on hienoa saada tällainen mahdollisuus keskustella teidän kanssanne ennen Eurooppa-neuvoston seuraavaa kokousta. Se on tietysti toinen säännöllinen kokous, joka pidetään Ruotsin puheenjohtajuuskaudella, ja se on myös viimeinen kerta, kun puhetta johtaa kiertävä puheenjohtaja.
Kuten tiedätte, Lissabonin sopimus tulee voimaan 1. joulukuuta, mutta Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2008 hyväksymän julistuksen mukaisesti kiertävä puheenjohtajuus jatkuu Eurooppa-neuvostossa siihen saakka, kunnes puheenjohtajuus päättyy vuoden lopussa. Kaikki jäsenvaltiot ovat nyt ratifioineet sopimuksen ja jättäneet ratifiointivälineensä Roomaan. Siksi iloitsen voidessani vahvistaa sen, että Lissabonin sopimus todellakin tulee voimaan 1. joulukuuta.
Työ, joka vaadittiin tähän pisteeseen pääsemiseksi, oli pitkä ja vaivalloinen, kuten Euroopan parlamentti hyvin tietää. Uusi sopimus muuttaa monessa suhteessa tavan, jolla EU toimii. Sopimuksen ansiosta saamme paremmat mahdollisuudet käsitellä tärkeitä kysymyksiä, joita EU kohtaa, ja voimme tehdä sen entistä demokraattisemmalla, avoimemmalla ja tehokkaammalla tavalla. Sopimus saa aikaan myös monia tärkeitä uudistuksia, jotka vaikuttavat teihin täällä parlamentissa.
Eurooppa-neuvoston kokouksessa viime viikolla valtion ja hallituksen päämiehet päättivät nimittää Herman Van Rompuyn Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi. Hän johtaa Eurooppa-neuvoston työtä ja vie sitä eteenpäin 1. tammikuuta lähtien.
Sopimukseen päästiin komission puheenjohtajan hyväksyttyä asian Catherine Ashtonin nimittämisestä uudeksi ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaksi edustajaksi. Lissabonin sopimuksen mukaan Catherine Ashton ottaa vastaa kaikki tehtävänsä, myös komission varapuheenjohtajan tehtävän, 1. joulukuuta. Aivan kuten Euroopan parlamentti ottaa kantaa kaikkiin komission jäseniin, te pidätte tietysti kuulemisen myös Catherine Ashtonille. Olen ymmärtänyt, että hän esittelee itsensä pian ulkoasiainvaliokunnalle ja vastaa kysymyksiin.
Eurooppa-neuvosto pääsi sopimukseen myös Pierre de Boissieun nimittämisestä neuvoston sihteeristön pääsihteeriksi.
Työ Lissabonin sopimuksen voimaantulon valmistelemiseksi on jatkunut siten kuin puheenjohtajavaltio kuvailee tilanneraportissaan Eurooppa-neuvostolle lokakuussa. 1. joulukuuta tehdään päätöksiä, joilla Lissabonin sopimus saatetaan täysimääräisesti voimaan, esimerkiksi neuvoston ja Eurooppa-neuvoston työjärjestykset tarkistetaan. Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa esittelemme uuden raportin, jossa tehdään yhteenveto asioista, joita olemme käsitelleet Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanon ja soveltamisen yhteydessä. Euroopan ulkosuhdehallinto kuuluu niihin asioihin. Raportti sisältää myös tulevaisuudensuunnitelman tämän alan työstä.
Eurooppa-neuvoston joulukuun kokouksessa keskitytään ensisijaisesti talous- ja rahoituskysymyksiin. Kriisin vaikutukset tuntuvat kauas tulevaisuuteen - erityisesti työmarkkinoilla. On kuitenkin myös tärkeää, että me tarkastelemme asioita pitkällä aikavälillä ja kohtaamme tärkeitä haasteita sekä keskipitkällä että pitkällä aikavälillä.
EU, jäsenvaltiot ja Euroopan keskuspankit ovat toteuttaneet monia toimia, esimerkiksi pankkien takausohjelmia ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelman. Kyseiset toimet ovat parantaneet merkittävästi talouden vakautta ja lieventäneet kriisin vaikutuksia kasvuun ja työllisyyteen.
Talouden näkymät ovat kirkastuneet, mutta suuria riskejä on edelleen olemassa. Siksi käynnistettyjä tukitoimia ei pidä vielä lopettaa. Olemme kuitenkin neuvostossa käynnistäneet keskustelut siitä, miten erityiset kriisitoimet vaiheittain lopetetaan ja milloin se voidaan aloittaa. Eurooppa-neuvosto aikoo tarkastella neuvoston lopettamisstrategioiden alalla tekemää työtä. Aiomme seurata myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa.
On ilahduttavaa, että rahoitusmarkkinoiden tilanne on parantunut huomattavasti. Rahoitusala ei enää tarvitse yhtä paljon tukitoimia. Siksi meidän on luotava strategioita siitä, miten toimet voidaan koordinoidusti lopettaa vaiheittain. On kuitenkin tärkeää korostaa sitä, että vielä on liian varhaista aloittaa rahoitusalan tukitoimien yleinen vaiheittainen lopettaminen.
Puheenjohtajavaltio Ruotsi pyrkii pääsemään sopimukseen monista johtavista periaatteista, jotka koskevat tukitoimien vaiheittaisen lopettamisen ajoitusta, koordinointia ja järjestämistä.
Puhun seuraavaksi rahoitusvalvonnasta. Olemme yhtä mieltä siitä, että yhteistyön lisääminen ja parantaminen rahoitusvalvonnan alalla EU:ssa on tarpeellista, erityisesti rahoituskriisin aikana saamiemme kokemusten perusteella.
EU:n valtiovarainministerit hyväksyivät ehdotuksen järjestelmäriskikomitean työn rakenteesta ja keskittämisestä Ecofin-kokouksessa 20. lokakuuta. Puheenjohtajavaltio sai silloin valtuudet aloittaa neuvottelut Euroopan parlamentin kanssa, minkä olemme tehneet.
Kolmen "pienen viranomaisen" osalta puheenjohtajavaltion tavoitteena on luoda kyseisille viranomaisille ja siten koko valvontapaketille yleinen lähestymistapa seuraavassa Ecofin-kokouksessa 2. joulukuuta, niin että voimme raportoida takaisin neuvostolle joulukuussa.
Rahoituspalvelualalle, Euroopan ulkopuoliselle maailmalle ja kansalaisillemme on tärkeää, että rakenne on paikallaan. Paketti sisältää vaatimuksen, että suunnitelmaa tarkastellaan uudelleen kolmen vuoden kuluttua. Sitten voimme korjata mahdolliset puutteet, asiat, jotka eivät toimi hyvin tai jotka eivät ole tehokkaita.
EU:n nykyinen kasvua ja työllisyyttä koskeva strategia, Lissabonin strategia, päättyy ensi vuoteen. Siksi EU:n olisi sovittava uudesta strategiasta, jolla voidaan edistää suunnitelmaa pitkän aikavälin kasvusta ja hyvinvoinnista. Se on yksi tulevien kuukausien tärkeimmistä asioista ja yksi seuraavan puheenjohtajavaltion Espanjan ensisijaisista asioista.
Talous- ja rahoituskriisi on luonut painetta toteuttaa välittömästi toimia, jotka koskevat kasvuun ja työmarkkinoihin kohdistuneiden vaikutusten minimoimista. Samaan aikaan talouksiemme rakenteelliset heikkoudet ja pitkän aikavälin haasteet ovat käyneet entistä ilmeisemmiksi.
Euroopan kilpailukyvyn ylläpitäminen ja vahvistaminen maailmanlaajuisilla markkinoilla, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja ikääntyvän väestön aiheuttamien haasteiden käsitteleminen ovat vaativia tehtäviä Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Ne edellyttävät yhteisiä ja koordinoituja ratkaisuja, yhteistä näkemystä ja vahvaa eurooppalaista uudistussuunnitelmaa seuraavan kymmenen vuoden aikana.
Suunnitelma koskee haasteiden muuttamista mahdollisuuksiksi. On kyse sisämarkkinoiden mahdollisuuksien täysimääräisestä hyödyntämisestä ja ulkomaankaupan ja avoimuuden etujen hyödyntämisestä. On havaittava mahdollisuudet, jotka koskevat EU:n muuttamista ympäristöystävälliseksi tai ilmaston kannalta älykkääksi taloudeksi, ja luotava työmarkkinat, joilla vallitsee korkea työllisyys, kestävä julkinen talous ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus.
Ruotsin puheenjohtajakaudella toteutetaan toinen seuranta-arviointi EU:n kestävän kehityksen strategiasta. Monella alalla on edistytty. Samaan aikaan on monia aloja, joilla on havaittu kestämättömiä suuntauksia. Kyseisiin aloihin kuuluvat luonnonvarojen kysynnän nopea kasvu, biologisen monimuotoisuuden supistuminen, liikennealan energiankulutuksen lisääntyminen ja maailmanlaajuisen köyhyyden jatkuminen.
Olemme käsitelleet kysymystä siitä, miten voimme valvoa ja seurata strategiaa entistä paremmin ja tehokkaammin, sekä siitä miten voimme hyödyntää koordinointia muiden EU:n strategioiden, esimerkiksi Lissabonin strategian, kanssa.
Myös yhdennetystä meripolitiikasta keskustellaan Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Komissio on äskettäin toimittanut edistyskertomuksensa. Eurooppa-neuvosto tutkii kertomuksen ja antaa mielipiteensä tärkeän monialaisen työn tulevasta suunnasta. Tässä yhteydessä haluan korostaa näkemystämme kestävästä talouskasvusta ja ympäristötehokkaasta työstä ja innovoinnista.
Siirryn nyt toiseen Eurooppa-neuvoston kokouksen tärkeään aiheeseen, nimittäin uuden viisivuotisen työohjelman hyväksymiseen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla. Tukholman ohjelmalla pyritään korvaamaan nyt voimassa oleva Haagin ohjelma, joka hyväksyttiin vuonna 2004.
Tukholman ohjelman tavoitteena on turvallisempi ja avoimempi Eurooppa, jossa suojellaan yksilön oikeuksia. Ohjelma on tulos tiiviistä yhteyksistä ja keskusteluista neuvostossa ja Euroopan parlamentissa. Myös kansalliset parlamentit, kansalaisyhteiskunta, EU:n toimielimet sekä eri virastot ja viranomaiset ovat antaneet arvokkaan panoksen siihen.
Ruotsalainen kollegani oikeusministeri Beatrice Ask ja maahanmuuttoministeri Tobias Billström olivat eilen täällä ja esittelivät Tukholman ohjelman erittäin pitkässä keskustelussa. Siksi en toista sitä, mitä he sanoivat, vaan käytän tilaisuutta korostaa sitä, että Tukholman ohjelmassa keskitytään erityistoimiin, joilla tuodaan lisäarvoa kansalaisten jokapäiväiseen elämään. Se sisältää yhteistyön EU:n ulkopuolella. Entistä turvallisempi ja avoimempi EU vaatii aitoa kumppanuutta kumppanimaiden kanssa.
Tämän alan tulevassa yhteistyössä olisi myös pyrittävä löytämään entistä parempi tasapaino EU:n turvallisuuden lisäämiseen sekä toisaalta yksilön oikeuksien suojelemiseen tähtäävien toimien välillä.
Tehdyn kunnianhimoisen työn ja tulevan työskentelytapamme, jossa käytetään entistä enemmän yhteispäätösmenettelyä, pitäisi auttaa meitä tekemään toimintasuunnitelma, jolla suuria haasteita voidaan käsitellä entistä paremmin.
Samalla kun Eurooppa-neuvoston kokous on käynnissä, käydään tietysti myös ilmastoneuvotteluja Kööpenhaminassa. Kyseiset asiat ovat tärkeitä EU:lle ja koko planeettamme tulevaisuudelle. Kaksi viikkoa sitten pääministeri Fredrik Reinfeldt oli Euroopan parlamentissa Brysselissä ja esitteli lokakuussa pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen tulokset, myös EU:n kannan tärkeimmät tekijät ennen Kööpenhaminan kokousta. Meidän on edelleen tehtävä selväksi kumppaneillemme ympäri maailmaa se, miten tärkeänä pidämme tätä asiaa, ja se, että me pyrimme edistämään neuvotteluja. Puheenjohtajavaltio Ruotsi laittaa kaiken energiansa tähän työhön.
Ensi kuussa Eurooppa-neuvosto arvioi tilannetta samaan aikaan käytävissä neuvotteluissa tehdäkseen päätöksiä, joita vaaditaan onnistuneen tuloksen saavuttamiseksi Kööpenhaminassa.
Kuten tavallista Eurooppa-neuvoston kokouksessa voi nousta esiin myös monia ulkopoliittisia kysymyksiä, mutta on hieman liian aikaista sanoa mitä ne voisivat olla.
Puheenjohtajavaltio Ruotsin ensisijaisina tavoitteina on ollut vastata ilmastonmuutoksen haasteisiin ja varmistaa se, että EU säilyttää johtoasemansa Kööpenhaminan neuvottelujen alla, samalla kun olemme vastuussa siitä, että jatkamme talous- ja rahoituskriisiä koskevia toimia. Nämä kysymykset ovat ensisijaisia lopullisessa huippukokouksessa.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, olemme monessa yhteydessä keskustelleet Lissabonin sopimuksen Euroopan unionille tarjoamista suurista mahdollisuuksista, joten haluan vielä kerran ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että kun tapaamme seuraavan kerran, niin Lissabonin sopimus on jo voimassa. Kun sopimus on voimassa, on aika edetä vieläkin päättäväisemmin institutionaalisista keskusteluista kansalaisia koskeviin politiikanaloihin ja tuloksiin.
Viime viikolla tehdyt nimitykset, Herman Van Rompuyn nimittäminen neuvoston puheenjohtajaksi ja Catherine Ashtonin nimittäminen korkeaksi edustajaksi ja komission varapuheenjohtajaksi, ovat ensimmäiset askelet tiellä kohti Lissabonin sopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa. Tiedän, että puheenjohtaja Van Rompuy ja korkea edustaja varapuheenjohtaja Ashton ovat innokkaita aloittamaan Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanon.
Herman Van Rompuyn nimittäminen oli valtion tai hallituksen päämiesten yksimielinen päätös. Se oli päätös, johon suhtaudun henkilökohtaisesti erittäin myönteisesti ja jota tuen voimakkaasti. Herman Van Rompuy on ansainnut paljon kunnioitusta Belgian pääministerinä. Hän tuo mukanaan Belgian vaistomaisen EU-myönteisyyden - Belgia on yksi unionin perustajajäsenistä ja on aina ollut Eurooppa-hankkeen eturintamassa - ja omat taitonsa konsensuksen rakentajana: juuri kaksi arvokkainta ominaisuutta, joita Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalla voi olla.
Odotan innokkaasti yhteistyötä hänen kanssaan ja osallistumista hänen kanssaan Eurooppa-neuvostoa koskeviin täysistuntokeskusteluihin. On erityisen tärkeää, että vaikka jokaisella toimielimen on kunnioitettava omaa toimivaltaansa ja muiden toimielinten toimivaltaa me kaikki teemme yhteistyötä yhteisen eurooppalaisen edun hyväksi.
Olen äärimmäisen ylpeä ja iloinen Catherine Ashtonin nimityksestä komission ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi ja korkeaksi edustajaksi. Se on nimitys, jota kannatin ja jonka hyväksyin Eurooppa-neuvoston kokouksessa, koska se on perussopimusten mukaan tarpeellista. Me kaikki tunnemme hänet henkilönä, jolla on sekä poliittista kykyä että suuntavaistoa, jota tarvitaan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan vaativaan tehtävään. Voin taata teille hänestä komission jäsenenä saamieni kokemusten perusteella hänen syvällisen sitoumuksensa Eurooppa-hankkeeseen.
Kuten totesin eilen, kaikki komissiota koskevat nimitykset on nyt tehty. Olen erityisen iloinen siitä, että yhdessä viikossa on ollut mahdollista kolminkertaistaa naisten nimitykset kolmesta yhdeksään. Niinpä seuraavassa komissiossa on yhdeksän naisjäsentä, yksi enemmän kuin nykyisessä komissiossa, ja jälleen kerran haluan kiittää kaikkia teitä, jotka olette tukeneet minua tässä vaikeassa tehtävässä saada vähintään kohtuullinen - ei ihanteellinen mutta kohtuullinen - määrä naisia seuraavaan komissioon.
Siirryn nyt salkkujakoon. Minun etuoikeutenani on vakuuttaa tälle parlamentille, että teen niin kunnioittaen täysin poliittisissa suuntaviivoissa määriteltyjä painopisteitä, jotka esittelin teille ja jotka parlamentti vahvisti äänestyksessä, ja kunnioitan myös sitoumuksia, jotka tein parlamentille kyseisessä tilaisuudessa. Euroopan parlamentti voi pitää todelliset kuulemiset ja äänestää seuraavasta kollegiosta tammikuussa.
Ensi kuussa Eurooppa-neuvosto antaa meille ensimmäisen merkittävän tilaisuuden näyttää, että keskitymme nyt poliittisiin asioihin ja että sillä on vaikutusta. Keskityn nyt nopeasti kolmeen keskeiseen aiheeseen, jotka ovat valokeilassa.
Ensinnäkin ilmastonmuutos. Eurooppa-neuvosto viikkoa ennen Kööpenhaminan huippukokousta on todellakin hyvin ajoitettu. Euroopan unioni on osoittautunut edelläkävijäksi ilmastonmuutoksen alalla. Olemme ensimmäisenä osoittaneet, että päästökauppajärjestelmä voi toimia. Olemme ensimmäisenä esittäneet sitovaa, kovaa tavoitetta päästöjen vähentämiselle. Olemme ensimmäisenä määritelleet, miten kehitysmaat voivat antaa todellisen panoksen ilmastonmuutoksen kustannusten rahoittamiseen kehitysmaissa.
Paine kuitenkin kasvaa sitä mukaa, kun Kööpenhaminan kokouksen valmistelut lähenevät loppuaan. Meidän on pysyteltävä yhtenäisinä ja keskityttävä tavoitteeseemme leikata maailmanlaajuisia päästöjä ja saada siihen tarvittava rahoitus; se on tehtävämme. Meidän on todettava selvästi, ettei se voi olla vain EU:n tehtävä: tarvitsemme muitakin, eli suuria talouksia, osallistumaan kunnianhimoisiin tavoitteisiin.
Mitä Eurooppa-neuvoston keskeisten viestien pitäisi olla? Ensinnäkin se, että haluamme tehdä Kööpenhaminassa kunnianhimoisen ja merkityksellisen sopimuksen, johon kirjataan ennen kaikkea 2 °C -tavoite. Se on olennainen asia. Joskus näemme poliitikkojen ja diplomaattien neuvottelevan. He voivat neuvotella keskenään - me voimme neuvotella keskenämme, mutta emme voi neuvotella tieteen kanssa. Emme voi neuvotella luonnontieteen kanssa. Emme voi neuvotella tieteellisiä neuvoja vastaan, ja siinä on vähimmäistavoite: päästä sopimukseen, joka on yhdenmukainen 2 °C -tavoitteen kanssa. Meidän on siis annettava todellisia ja tehokkaita päästöjen vähennystä koskevia tavoitteita teollisuusmaille ja todellisia toimia kehitysmaille, erityisesti nopeasti kehittyville talouksille. Sopimuksen on myös oltava laaja, niin että se sisältää kaikki Balin suunnitelman asiat.
Toiseksi, vaikka Kööpenhaminassa ei valitettavasti ole mahdollista saada valmiiksi uutta sopimusta, siellä on tehtävä toiminnallinen sopimus, joka perustuu kaikkien osapuolten todellisiin sitoumuksiin ja johon kaikki tärkeimmät toimijat antavat panoksensa ja joka vahvistetaan korkeimmalla mahdollisella tasolla. Tarvitsemme selkeän, yksinkertaisen poliittisen tekstin, joka osoittaa, että olemme siirtymässä ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevista puheista toimintaan. Olisi myös ilmaistava selvästi, että se muutetaan päteväksi sopimukseksi niin pian kuin mahdollista.
Sopimuksen pitäisi olla täsmällinen. Se tarkoittaa päästöjen vähentämistä koskevia yksittäisiä lukuja ja yksityiskohtaista rahoituspakettia, jolla kehitysmaita autetaan kehittämään hillitsemisohjelmia ja sopeutumaan ilmastonmuutokseen. Erityisesti nopeasti saatava rahoitus on erittäin tärkeää.
Lopuksi katson, että johtajien osallistumisesta tulee erittäin tärkeää, koska nämä ovat vaikeita päätöksiä, jotka on tehtävä hallinnon korkeimmalla tasolla. Olen tyytyväinen kuullessani, että pääministeri Rasmussenin kutsusta jo vähintään 65 valtion tai hallituksen päämiestä aikoo osallistua Kööpenhaminan kokoukseen. Minä aion itsekin osallistua.
Toinen tärkeä asia on oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alan Tukholman ohjelma. Ihmiset haluavat elää hyvinvoivassa ja rauhallisessa Euroopan unionissa, jossa heidän oikeuksiaan kunnioitetaan ja heidän turvallisuuttaan suojellaan. He haluavat matkustaa vapaasti ja muuttaa väliaikaisesti tai pysyvästi toiseen jäsenvaltioon opiskeleman, työskentelemään, perustamaan perheen, perustamaan yrityksen tai viettämään eläkettä.
Olemme päässeet pitkälle 10 viime vuoden aikana. Rajatarkastusten poistaminen Schengen-alueelta antaa yli 400 miljoonalle 25 valtion kansalaiselle mahdollisuuden matkustaa vapaasti ilman rajatarkastuksia Iberian niemimaalta Itämerelle, Kreikasta Suomeen.
Lissabonin sopimus antaa meille nyt uuden mahdollisuuden edetä. Me kaikki tiedämme, että sopimus vaikuttaa eniten vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen. Sopimus siirtää kyseisen alan täysin normaalien menettelyjen piiriin. Sopimuksessa selvitetään, mihin toimiin voidaan ryhtyä ja erityisesti siinä laajennetaan kyseisten politiikanalojen demokraattista kehystä ottamalla teidän parlamenttinne täysimääräisesti mukaan.
Tukholman ohjelma, joka perustuu laajalti komission panokseen ja ehdotuksiin, on keskeinen keino, jolla se toteutetaan. Sen pitäisi luoda perusta laaja-alaiselle, tehokkaalle toimintaohjelmalle, jolla saadaan aikaan todellinen muutos, todellista hyötyä kansalaisille.
Ohjelmassa, joka tulee Eurooppa-neuvostosta, on annettava oikeus- ja sisäasioiden ensisijaiset tavoitteet tuleviksi vuosiksi ja osoitettava miten ne toteutetaan käytännössä. Perusoikeuksien tehokkaampi kunnioittaminen; tuomioistuimiin pääsyn helpottaminen; järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan ja terrorismin päättäväisempi torjunta; maahanmuuton tehokas hallinta - nämä kaikki ovat aloja, joilla Tukholman ohjelman pitäisi osoittaa konkreettisia askeleita eteenpäin. Ne edellyttävät myös voimakasta lähestymistapaa kolmansien valtioiden kumppanien kanssa, mihin aion päättäväisesti pyrkiä, kun toimimme yhdessä maailmanlaajuisten etujemme maksimoimiseksi.
Lopuksi muistutan, että meidän on edelleen keskityttävä talouskriisin torjuntaan. Euroopan unionin toiminnalla on ollut merkittävä vaikutus viime vuonna. Nyt meidän on jatkettava päättäväisesti ja keskittyneesti. Meidän on seurattava tarkasti elvytystoimiamme, erityisesti kun työttömyys edelleen kasvaa. Tärkeimpänä tavoitteenamme on oltava työpaikkojen säilyttäminen ja työpaikkansa menettäneiden auttaminen takaisin työelämään.
Meidän on myös ryhdyttävä muotoilemaan kriisin jälkeistä toimintasuunnitelmaa uusien kasvun lähteiden hyödyntämiseksi ja uusien työmahdollisuuksien löytämiseksi. Olemme luonnostelleet toimintasuunnitelman 2020-strategiassamme, tausta-asiakirjassa, jonka komissio julkaisi eilen. Haluan kovasti kuulla Euroopan parlamentin ajatuksia ja sisällyttää teidän mielipiteenne lopulliseen asiakirjaan.
Eurooppa-neuvoston kunnianhimoa koetellaan rahoitusvalvontapaketin edistämisessä. Tiedän, että kyseinen tavoite on yhteinen Euroopan parlamentin kanssa, ja kehotan teitä tekemään yhteistyötä neuvoston kanssa, jotta asia voidaan hyväksyä vuoden 2010 puoliväliin mennessä, niin että tehokkaat uudet viranomaiset voivat olla toiminnassa vuoden 2010 loppuun mennessä.
Loppujen lopuksi ilmastonmuutos, vapaus, turvallisuus ja oikeus sekä reagointi talous- ja rahoituskriisiin ovat kolme alaa, jotka vaikuttavat kansalaisten jokapäiväiseen elämään, ja kolme alaa, joilla Eurooppa-neuvosto voi osoittaa, että Lissabonin sopimus on todella avannut uuden luvun Eurooppa-hankkeen historiassa.
Merkittävien tulosten saavuttamiseksi meidän on toimittava kumppanuudessa - kumppanuudessa komission ja Euroopan parlamentin välillä, jolle olen kiitollinen jatkuvasta tuesta komission esittämille poliittisille tavoitteille kyseisillä aloilla; kumppanuudessa neuvoston puheenjohtajavaltio Ruotsin kanssa, jota todella onnittelen kovasta työstä; ja kumppanuudessa tanskalaisten ystäviemme kanssa, jotka valmistelevat Kööpenhaminan kokousta.
Tehdään siis kaikkemme tulevissa tehtävissä. Toimitaan yhdessä yhteisen eurooppalaisen edun hyväksi. Komissio ja minä itse olemme valmiina ottamaan haasteen vastaan. Olen varma siitä, että myös tämä parlamentti, joka saa lisää valtaa uuden sopimuksen myötä, osoittaa vastuuntuntonsa ja sitoumuksensa kansalaisten Euroopalle.
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tässä me viimein olemme.
Valtion tai hallituksen päämiehet ovat valinneet Herman Van Rompuyn ensimmäiseksi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi ja Catherine Ashtonin korkeaksi edustajaksi. Kiitos Fredrik Reinfeldtille, viimeiselle pääministerille, joka toimi Eurooppa-neuvoston kiertävänä puheenjohtajana. Kiitos konsensuksesta, joka koski kahta henkilöä, jotka kantavat raskaan taakan Lissabonin sopimuksen uusien tehtävien toteuttamisesta.
Tänään tässä istuntosalissa haluan kiittää puheenjohtaja Van Rompuyn ensimmäisiä lausuntoja. Hänelle "neuvoston imagon muotoilevat sen tulokset", ja hän kannattaa vaiheittaista lähestymistapaa. Tällä menetelmällä - jota kuvailisin "Jean Monnet" -menetelmäksi, tavaksi toimia tehokkaasti mutta ilman poliittista teeskentelyä - Euroopan kansanpuolue (kristillisdemokraatit) määrittää sijaintinsa. Tämä menetelmä on tuonut meidät eilisen konflikteista tämän päivän vaihtoihin. Tämä menetelmä on poistanut meiltä pitkät odotusajat Schengen-alueen rajoilla ja on muuttanut kelluvat vaihtokurssit vakaaseen euroon. Todellakin vaiheittaisen Euroopan yhdentymisen ansiosta on saavutettu merkittävää edistystä, eikä kukaan voi sitä kiistää.
Haluaisin varoittaa teitä, hyvät parlamentin jäsenet, pinnallisesta arvostelusta, jota olemme kuulleet viime päivinä. Ajattelen erityisesti niitä, jotka vain tehdäkseen sukkelan huomautuksen ovat häpäisseet itsensä vastuuttomilla lausunnoilla.
Kuten muillakin, myös PPE-ryhmän jäsenillä on unelmia, mutta ero meidän ja muiden välillä on se, että me pyrimme muuttamaan unelmat todellisuudeksi. Me teimme niin Euroopan yhdentymisessä, me teimme niin jälleenyhdistymisessä ja teimme niin Lissabonin sopimuksella, joka puutteistaan huolimatta vie meitä hieman eteenpäin oikeaan suuntaan. Juuri sitä eurooppalaiset odottavat eivätkä vain sensaatiohakuisia ja kestämättömiä lausuntoja, hyvät kuulijat.
Olemme vakuuttuneita siitä, että puheenjohtaja Van Rompuy ryhtyy hoitamaan tehtäväänsä samalla päättäväisyydellä ja tahdonvoimalla mitä hän osoitti kotimaassaan. Kyseiset ominaisuudet kruunattiin menestyksellä ja olivat kaikkien tunnustamia. Puheenjohtaja Van Rompuylla on PPE-ryhmän täysi tuki, ja tarjoan hänelle tukeamme tehtävässä, josta tulee epäilemättä erittäin vaikea.
Odotan todellakin neuvoston kehittyvän. Odotan sen kehittyvän entistä avoimemmaksi toimielimeksi ja tekevän entistä tiiviimpää yhteistyötä Euroopan parlamentin ja komission kanssa. Odotan ministerien lopettavan kumppaneista saavutettujen kansallisten voittojen julistamisen Brysselistä palattuaan ja EU:n syyttämisen kaikesta mikä epäonnistuu. Odotan myös neuvoston lopettavan kantojen muuttamisen sen mukaan, kuka sen puheenjohtaja on. Minä ja PPE-ryhmä odotamme kaikkea tätä neuvoston ensimmäiseltä pysyvältä puheenjohtajalta. Cecilia Malmström, tämä ei koske teitä, koska maanne on jo nimittänyt teidät komission jäseneksi. Teillä ei siis enää ole valinnanvaraa; teidän on puhuttava EU:sta.
PPE-ryhmän puolesta minäkin onnittelen Catherine Ashtonia, uutta korkeaa edustajaa ja "Barroso I" -komission varapuheenjohtajaa. Olemme tyytyväisiä hänen nimittämiseensä ja kuuntelemme tarkasti hänen vastauksiaan kysymyksiimme ensi tammikuussa pidettävässä komission jäsenten kuulemisessa. Kyseisen prosessin lopussa hänelle myönnetään lopullisesti tehtävä "Barroso II" -komission varapuheenjohtajana.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olen iloinen siitä, että henkilökysymykset ovat jääneet taakse ja että voimme lopultakin, kaikessa rauhassa, ryhtyä käsittelemään keskeisiä kysymyksiä. Tiedämme, että joulukuun Eurooppa-neuvoston kokousta hallitsevat kaksi pääaihetta. Ensimmäinen on kasvun elpyminen, mikä ei saa tapahtua ilman työllisyyden elpymistä. Tässä suhteessa odotamme Eurooppa-neuvostolta konkreettisia toimia.
Toinen aihe on ilmastonmuutos. Kaikki tietävät, että neuvosto kokoontuu kesken Kööpenhaminan huippukokouksen, minkä pitäisi näkyä poliittisina tavoitteina ja määrällisinä sitoumuksina. Se on olennainen asia. Ensimmäisen Eurooppa-neuvoston kokouksen, joka pidetään Lissabonin sopimuksen voimassa ollessa, täytyy antaa EU:lle mahdollisuus täyttää roolinsa kokonaan. Siksi toivon, että se onnistuu käyttämään vaikutusvaltaansa ja puolustamaan asemaansa entistä määrätietoisemmin.
Martin Schulz
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, läsnä olevat ja poissa olevat, viime päivinä Eurooppa-neuvoston kokouksen jälkeen olemme puhuneet paljon ihmisistä ja viroista. Jälleen kerran haluan tänäänkin osoittaa sanani teille, puheenjohtaja Barroso. Meille on tärkeää keskustella ihmisistä ja viroista. Virkojen osalta ryhmällämme oli yksi selvä tavoite. Sanoimme, että Euroopan parlamentin toiseksi suurimpana ryhmänä halusimme komission toiseksi tärkeimmän viran toisin sanoen korkean edustajan, joka toimii komission varapuheenjohtajana, tulevan meidän puolueestamme. Se johtuu siitä, että me uskomme, että komission, joka ei ole neutraali organisaatio vaan poliittinen elin, pitäisi heijastaa tämän parlamentin todellisuutta. Saavutimme sen, minkä puolesta taistelimme. Tiedän, että tekin olette taistelleet sen puolesta ja siksi haluan osoittaa teille vilpittömät kiitokseni huolimatta arvostelusta, jota te yleensä saatte minulta tässä parlamentissa.
Se lähettää myönteisen viestin, koska se osoittaa, että te otatte vakavasti vaatimuksen, jonka me sosiaalidemokraatteina esitämme tässä parlamentissa, koska meillä on edelleen matkaa kuljettavana ennen lopullista äänestystä komissiosta. Odotamme myös, että niiden salkkujen rakenne, jotka te luotte yksittäisille komission jäsenille, heijastaa sisältöä ja haasteita, joita kyseiset ihmiset kohtaavat. Minun mielestäni se on paljon tärkeämpää kuin keskustelu viroista ja ihmisistä.
Olemme tietysti tyytyväisiä siihen, että Catherine Ashton on korkean edustajan virassa. Herman Van Rompuysta on jo sanottu tarpeeksi ja yhdyn edellisiin puhujiin. Kuitenkin paljon sitä tärkeämpää on kysymys siitä, minkä tehtävien hoitamisesta kyseiset henkilöt vastaavat. En usko, että EU:n kansalaiset ovat aidosti kiinnostuneita tavasta, jolla Van Rompuy ja Ashton valittiin. Sen sijaan kysymys siitä, miten voimme vähentää työttömyyttä, joka parhaillaan kasvaa eikä laske EU:ssa, on tärkeä kysymys. Ihmiset ovat kiinnostuneita kysymyksestä voimmeko todellakin vielä hillitä ilmastonmuutosta ja onnistuuko vai epäonnistuuko Kööpenhaminan kokous. Se ei kuitenkaan riitä. Minun mielestäni emme puhu tarpeeksi ilmastonmuutoksesta. Emme ole keskustelleet riittävästi siitä, että esimerkiksi ilmastonmuutoksesta selviytyminen ja teollisuuden investoiminen ympäristöystävällisiin tekniikoihin tarjoavat valtavasti mahdollisuuksia työpaikkojen luomiseen, että ympäristöystävällinen teknologia on tulevaisuuden hanke ja että teollisuuspolitiikka ja ympäristönsuojelu eivät sulje toisiaan pois vaan ne voidaan yhdistää.
Ajatukset, joita te esittelitte täällä komission rakenteesta, ovat oikean suuntaisia. Tämä on kysymys, joka on ratkaistava Kööpenhaminassa samalla tavalla kuin maailmanlaajuinen terveyspolitiikka, kysymys siitä pitäisikö EU:n osoittaa solidaarisuutta Afrikan kaltaiselle kuolevalle mantereelle, aidsin torjunta ja tulevaisuuden resurssit. Voidaanko EU:n energiavarmuusongelmat ratkaista rauhanomaisesti? Vai uhkaavatko meitä EU:n rajoilla entistä voimakkaammat konfliktit, jotka aiheutuvat kaasun, öljyn ja muiden raaka-aineiden ostamisesta? Se on Euroopan unionin korkean edustajan tehtävä. Kysymys rahoitusmarkkinoiden valvonnan tehostamisesta on EU:lle keskeinen tavoite, koska on todellinen skandaali, että kun EU:n veronmaksajat edelleen vastaavat kriisin aiheuttamista kustannuksista, kasino on jälleen avattu ja uhkapelurit ovat jälleen lähteneet matkalle maailman ympäri. Tässä tapauksessa emme tarvitse keskustelua virkojen jakamisesta vaan selviä sääntöjä Euroopan unionin rahoitusmarkkinoille. Se on paljon tärkeämpää.
(Suosionosoituksia)
Siksi totean, että kyllä, Herman Van Rompuy ja Catherine Ashton on valittu, mutta nyt heidän on aloitettava työnsä ja komissio on koottava. Siksi haluan lopuksi toistaa huomautukseni puheenjohtaja Barrosolle. Me sosiaalidemokraatit olemme keskustelleet ajatuksistamme teidän kanssanne. Yksi meidän pyynnöistämme on toteutunut, ja se on korkean edustajan virka. Oletamme, että komissionne ympäristö-, sosiaali- ja talouspolitiikkaa koskeva rakenne vastaa sitä, mitä sosiaalidemokraatit ovat teiltä pyytäneet, toivottavasti sosiaalidemokraattisten komission jäsenten johdolla, ja sitten kaikki on hyvin.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, en palaa viime viikon nimityksiin. Haluan vain todeta, että osa uutisista oli hyviä ja osa huonoja. Huono uutinen oli se, ettei puheenjohtajaksi valittu liberaalia, mutta hyvä uutinen oli se, että hän oli belgialainen. Kuten komission puheenjohtaja totesi, Belgia on todellakin valtio, jossa vallitsee yleinen konsensus, ainakin EU:n asioista ja EU:n tulevaisuudesta.
Puheenjohtaja Barroso, me toivommekin nyt saavamme uuden komission mahdollisimman pian. Toivon, että siinä on paljon liberaaleja komission jäseniä - jotkut sanovat, että niitä on liikaa, mutta minusta 50 prosenttia olisi hyvä määrä! Katson, että lähes yksi kolmasosa liberaaleja komission jäseniä on hyvä osuus. Joka tapauksessa olen erittäin tyytyväinen siihen, että kahdeksan komission jäseneksi esitetyn liberaalin joukossa on neljä naista, eli liberaalien osuudessa vallitsee sukupuolten tasapaino.
Katson, että seuraavina päivinä ja viikkoina kolme painopistealaa on ylitse muiden. Ensimmäinen on Kööpenhamina. Meidän on saatava se onnistumaan. Katson, että jäljellä on kaksi kysymystä: miten käsitellä kehitysmaiden ongelmia ja miten tehdä sopimus, joka on oikeudellisesti sitova, koska se on tärkein kysymys. Sopimuksen sisältö on tärkeä, mutta vieläkin tärkeämpää minun mielestäni on kaiken tämän oikeudellisesti sitova luonne.
Toinen painopisteala on Tukholman ohjelma. Meidän ryhmämme mielestä peruskysymyksenä siinä on turvallisuuden ja vapauden tasapaino. On selvää, että meidän on suojeltava kansalaisiamme terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta, mutta ehkä olemme keskittyneet syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen liikaa turvallisuuteen ja suojeluun. Katson, että Tukholman ohjelmassa - ja myös teidän puheenjohtajuuskautenne filosofiassa - sitä on tasapainotettava perusoikeuksien ja myös avoimen yhteiskunnan suuntaan. Katson, että se suuri tavoite ja se mitä Tukholman ohjelmalla on tehtävä. Meidän ryhmämme, ALDE-ryhmän näkemys on se, että ohjelma on Tampereen ohjelmaa ja Haagin ohjelmaa kunnianhimoisempi, mutta siinä keskitytään enemmän kansalaisten perusoikeuksiin. On hyvä suojella ja organisoida turvallisuutta, mutta se on tehtävä tasapainoisesti kunnioittaen perusoikeuksia.
Kolmas tulevien päivien suuri tehtävä on, kuten komission puheenjohtaja totesi, rahoitusvalvonta. Puheenjohtaja Barroso, katson, että on käymässä entistä selvemmäksi, että loppujen lopuksi tarvitsemme yhden eurooppalaisen rahoitusvalvojan. Tarvitsemme rajat ylittäviä rahoituslaitoksia varten hyvän valvontaelimen, joka yhdistäisi mikro- ja makrovalvonnan ja ehkä yhdistäisi ne mahdollisimman lähelle Euroopan keskuspankkia - miksi ei? - sekä luonnollisesti myös siihen, mitä tapahtuu komissiossa.
Nyt tärkeää on se, että neuvosto ei supista pöydällä olevia ehdotuksia. Sitä minä pelkään tällä hetkellä. Euroopan parlamentissa pyrimme tekemään entistä kunnianhimoisempia ehdotuksia, mutta luulen, että neuvostossa on tällä hetkellä houkutus toimia päinvastoin. Siksi on ehdottoman tärkeää, että asiasta vallitsee hyvä ymmärrys komission ja Euroopan parlamentin välillä, mikä sisältää viestin neuvostolle: se on yhteispäätösmenettely, niin että jos te teette ehdotuksia ja neuvosto tekee ehdotuksia, jotka ovat erisuuntaisia kuin komission ehdotukset, niin se ei toimi parlamentissa. Olemme menossa vastakkaiseen suuntaan.
Uskon, että enemmistö täällä parlamentissa kannattaa yhden valvojan järjestelmää. Sitä me tarvitsemme tulevaisuudessa, ja pidän sitä tärkeänä viestinä teille välitettäväksi puheenjohtajalle, koska 10. ja 11. joulukuuta käydään vilkasta keskustelua, kun seuraava Eurooppa-neuvoston kokous pidetään.
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, ymmärrätte sen, että ryhmän puheenjohtajana tässä parlamentissa olen tietysti tyytyväinen siihen, että me naiset olemme onnistuneet tuomaan naiset Euroopan unionin huipulla entistä paremmin esille. Meille on kuitenkin tärkeää, että naiset otetaan huomioon muutenkin kuin numeroina. Voitte luottaa meihin sen varmistamisessa, että kyseisillä naisilla on vaikutusvaltaisia virkoja komissiossa. Me emme halua pelkkiä symbolisia eleitä.
Korkeisiin virkoihin nimitetyt henkilöt, Herman Van Rompuy ja Catherine Ashton, ovat saaneet paljon julkisuutta. Tämän parlamentin jäsenet tuntevat paremmin Catherine Ashtonin kuin Herman Van Rompuyn. Me saamme tilaisuuden tutustua heihin vielä paremmin kuulemisissa. Suosittelen, että te ehdotatte Herman Van Rompuylle, että hän tulee tapaamaan ryhmiä tänne parlamenttiin, niin että saamme tietää hänestä enemmän. Kaikki sanovat, että belgialaiset ovat hänestä erittäin ylpeitä. Miksi hän ei ryhdy vapaaehtoiseen vuoropuheluun tämän parlamentin ryhmien kanssa, niin että voimme tutustua toisiimme paremmin hänen virkakautensa alussa?
Siinä oli katsaukseni viime viikkoon. Seuraava huippukokous tulee pian. Martin Schulz, en usko, että puhumme liian vähän Kööpenhaminasta. Teemme liian vähän loogisia päätelmiä keskusteluistamme. Euroopan parlamentti äänestää tällä viikolla päätöslauselmasta, joka sisältää kaiken mikä olisi oikein Kööpenhaminassa, jos uskotte Yhdistyneitä Kansakuntia ja tutkijoita. Yhä useampi eurooppalainen on luopunut näistä suosituksista ajan mittaan. Analyysini taustalla olevasta keskeisestä ongelmasta on se, että ilmastonsuojelua pidetään taakkana ja että johdonmukaisen ilmastopolitiikan tarjoamia mahdollisuuksia ei tunnisteta.
Toinen esityslistan kohta seuraavassa huippukokouksessa on Lissabonin strategia. Yksi pitkän aikavälin tehtävistä strategiassa on ollut kestävän kehityksen edistäminen, mutta emme ole onnistuneet saavuttamaan sitä. Lissabonin strategian eri pilarit on aina asetettu tärkeysjärjestykseen. Ympäristö, sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja kestävä kehitys on aina jätetty vanhojen ja minun mielestäni vanhentuneiden teollisuutta, taloutta ja jopa tutkimuspolitiikkaa koskevien painopisteiden varjoon. Jos aiotte päättää seuraavassa huippukokouksessa, että meidän olisi hyväksyttävä tarkistettu Lissabonin strategia keväällä, niin meillä ei ole aikaa analysoida minun nähdäkseni epäonnistuneen Lissabonin strategian heikkouksia. Miksi me jouduimme tällaiseen katastrofaaliseen talouskriisiin? Miksi meillä on Euroopan unionissa niin paljon sosiaalisia ja työmarkkinoita koskevia ongelmia? Emme pidä hyvänä ajatuksena sitä, että Lissabonin strategiaa valmistellaan ja tarkistetaan ilman perusteellista pohdintaa, ilman itsekriittisyyttä ja ilman aitoa kuulemisprosessia, kuten se, jota ammattiliitot ja sosiaalinen foorumi vaativat, koska Lissabonin strategia on erittäin tärkeä meille kaikille ja Euroopan unionin tulevaisuudelle.
Lopuksi haluaisin tarkastella Tukholman ohjelmaa. Kuten monet näistä laajoista ohjelmista se kuulostaa hyvältä asialta, ja niin siitä jatkuvasti sanotaan ja niin ihmiset yleisesti näyttävät ajattelevan. Minun ryhmäni on kuitenkin saanut vaikutelman, että vapauden ja turvallisuuden välillä vallitsee epätasapaino. Emme ole samaa mieltä kyseisestä kehityksestä ja korostamme sitä käyttämällä esimerkkinä Swift-sopimusta. On vakava erehdys jättää Swift pois asialistalta. Puheenjohtaja Barroso, yritätte ohittaa Euroopan parlamentin väliaikaisella Swift-sopimuksella jättäen huomiotta tietosuojaa koskevat huolet. Se on osoitus siitä, että vapaus ja turvallisuus ovat tällä hetkellä epätasapainossa.
Timothy Kirkhope
Arvoisa puhemies, aluksi toivotan Herman Van Rompuylle ja Catherine Ashtonille kaikkea hyvää uusissa tehtävissään ja toivon, että he pystyvät luomaan viroissaan kestäviä malleja.
Jos Eurooppa-neuvostossa on puoliksi pysyvä puheenjohtaja, sen pitäisi olla joku, joka omaksuu hillityn mutta käytännöllisen lähestymistavan konsensuksen rakentamiseen jäsenvaltioiden kesken silloin, kun se on mahdollista ja toivottavaa. Jos meillä on vahvistettu ulkoasioiden korkea edustaja, hänen päätehtävänään pitäisi olla tiivis yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa yhteisen politiikan koordinoimiseksi silloin, kun niillä on yhteisiä tavoitteita.
Kyseisten nimitysten pitäisi olla mahdollisuus lopettaa kerralla painajaismainen kuva yhä keskitetymmästä ja byrokraattisemmasta EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikasta sellaisen kuvan hyväksi, joka perustuu jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön.
Catherine Ashtonin nimittämisen, erityisesti koska hän toimii komission jäsenenä, on täytynyt olla erityinen ilonaihe puheenjohtaja Barrosolle, vaikka sen ei pidä antaa komissiolle tilaisuutta haalia lisää valtaa vaan pikemmin antaa sitä EU:n demokraattisille toimielimille.
Vietettyään vuosikymmenen pohtien pakkomielteisesti omia toimielimiään Euroopan unionin on nyt palattava työntekoon. Usein on sanottu, että jäsenvaltioiden kansalaiset eivät ymmärrä EU:ta ja että, jos he ymmärtäisivät, se olisi paljon suositumpi. Siinä jää huomiotta keskeinen asia. Kansalaiset ymmärtävät EU:n itsekeskeisyyden liiankin hyvin. Se, mitä he eivät ymmärrä, on se, miksi niin paljon aikaa, ponnisteluja ja voimavaroja omistetaan institutionaalisille prosesseille ja niin vähän poliittisille tuloksille, jotka tosiasiassa voisivat parantaa heidän elämäänsä.
Kansalaiset näkevät, että taloutemme ovat kriisissä, että työttömyys kasvaa, että yritysten on yhä vaikeampi luoda kasvua, että ilmastonmuutos pahenee ja että maailman muut alueet parantavat koko ajan huomattavasti kilpailukykyään.
Kuitenkin kun he tarkastelevat EU:ta, he näkevät unionin, joka on omistanut vuosia institutionaaliseen kiistelyyn. Miksi heidän pitäisi välittää määräenemmistöpäätösten yksityiskohdista, jos he ovat menettäneet työpaikkansa? Miksi heidän pitäisi olla kiinnostunut yhteispäätösmenettelyn koukeroista, jos heidän lastensa tulevaisuus on niin epävarma?
Toivon, että viime viikon nimityksillä voidaan laittaa piste vuosien itsetutkiskelulle. Euroopan unionin on nyt siirryttävä eteenpäin ja keskityttävä todelliseen käsillä olevaan työhön, dynaamisten ja kilpailukykyisten talouksien rakentamiseen ja vahvan maailmanlaajuisen kauppajärjestelmän luomiseen sekä erityisesti tulevien viikkojen aikana todella tehokkaan sopimuksen tekemiseen ilmastonmuutoksesta.
Myönnän, että puheenjohtajavaltio Ruotsin ja puheenjohtaja Barroson sanat ovat tässä suhteessa rohkaisevia. Toivotaan, että käytännön tuloksia saadaan nyt muilla aloilla, jotka ovat kansalaisille elintärkeitä.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymyksen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
John Bufton
(EN) Arvoisa puhemies, kuunneltuani Timothy Kirkhopen hienoja sanoja tilanteesta, jossa olemme, kysymykseni hänelle on seuraava: ettekö katso, että olette evänneet briteiltä kansanäänestyksen, jonka David Cameron lupasi Yhdistyneessä kuningaskunnassa? Olette nyt täällä ilman mandaattia ja tosiasia on se, että Yhdistyneen kuningaskunnassa ja suurimmassa osassa EU:ta kansalaiset eivät ole voineet ilmaista mielipidettään Lissabonista.
David Cameronin pitäisi hävetä. Tapa, jolla konservatiivit äänestävät tässä parlamentissa, on painaa vihreää, vihreää ja vihreää. Se tarkoittaa kyllä, kyllä, kyllä koko ajan. He kannattavat EU:ta. Mielestäni teidän on nyt aika selvittää asia ja kertoa ihmisille kotona todellinen kantanne.
Timothy Kirkhope
(EN) Arvoisa puhemies, olen todella pahoillani, että Yhdistyneen kuningaskunnan sisäpolitiikka näyttää vallanneen tämän paikan tänä aamuna. Haluan tehdä täysin selväksi sen, etten häpeä mitään, mitä konservatiivisen puolueen puheenjohtaja sanoo tai tekee, ja erityisesti että meille kaikille on selvää, että olemme jo ilmoittaneet, että, jos Lissabonin sopimusta ei olisi ratifioitu, olisimme halunneet antaa asian brittien päätettäväkäsi. Mielestäni se on meiltä kunniallinen kanta.
Katson että ne, jotka puhuvat epärealistisista EU:ta koskevista tavoitteista ja jotka puhuvat äärimmäisellä ja pakkomielteisellä tavalla eivät tee hyvää juuri niille ihmisille, joista olen puhunut puheessani - kansalaisille, ei vain EU:n vaan kotimaani kansalaisille, jotka haluavat hyvinvointia sekä varmuutta elämäänsä ja tulevaisuuteensa. Institutionaalista omaan napaan tuijottelua tapahtuu kyseisten ihmisten keskuudessa aivan yhtä paljon kuin sitä tapahtuu kaikissa EU:n toimielimissä.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, suhtaudumme GUE/NGL-ryhmässä myönteisesti kahteen ehdokkaaseen. Ennen kaikkea olemme tyytyväisiä siihen, että toiseen virkaan on valittu nainen. Oletamme, että kaksi ehdokasta korkeisiin virkoihin eivät ainoastaan keskity vastuualueidensa sisältöön vaan kehittävät myös yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa.
Odotamme neuvoston käsittelevän entistä enemmän kriisin aiheuttamia sosiaalisia kysymyksiä ja tekevän niistä oikeat päätelmät. Tähän mennessä pankkiireille on maksettu miljardeja, mutta tavallisille kansalaisille ei ole käytännössä annettu mitään apua. Martin Schulz on oikeassa sanoessaan, että kasino on jälleen avattu, mutta samaan aikaan köyhyys ja erityisesti lasten köyhyys kasvaa.
Kriisin takia Euroopassa menetettiin neljä miljoonaa työpaikkaa. Komission raporttien mukaan luku voi ensi vuonna kasvaa seitsemään miljoonaan. Tiedämme, että tällaiset arviot ovat usein alhaisempia kuin todelliset luvut. Esimerkiksi Saksassa 1,5 miljoonaa ihmistä tekee lyhennettyä työaikaa, ja sitä on tärkeä korostaa.
Kasvavat työttömyys ja köyhyys ovat kuitenkin ensimmäiset merkit entistä suuremmasta epätasa-arvosta, jolla on huomattava vaikutus koulutusmahdollisuuksiin. Meidän on puhuttava tästä aiheesta. Herää kysymys, löytävätkö valtion tai hallituksen päämiehet sellaisen tien ulos kriisistä, jossa yhdistyvät EU:n malli integroitumisesta sosiaalisine edistyksineen ja joka todella vaikuttaa EU:n kansalaisiin. Elvytysohjelmien lopettamisstrategioiden ja pakollisten talouden vakauttamisen sijasta tarvitsemme politiikan muutosta. Esitän siitä kolme huomiota. Ensinnäkin odotamme neuvoston antavan lausunnon kannastaan 2020-strategiaa koskeviin suunnitelmiin. Kyseisellä strategialla aiotaan korvata epäonnistunut Lissabonin strategia. Innovointi ja osaaminen, syrjäytymisen torjunta, ympäristöystävälliset talousstrategiat, digitaalinen Eurooppa - iskulauseiden luettelona tämä ei kuulosta pahalta. Tarvitsemme kuitenkin kiireesti konkreettisia ehdotuksia, joissa kerrotaan miten tämä kaikki toteutetaan.
Toiseksi neuvoston on lopultakin sitouduttava tiukkaan rahoitusmarkkinoiden valvontajärjestelmään. Minulla on monia perusteltuja kysymyksiä siitä, miten neuvosto voi tehdä sen voimassa olevien sopimusten mukaisesti, sillä joissakin tapauksissa pääoman ja maksujen vapaan liikkumisen rajoituksia ei sallita tai haluta. Olemme kiinnostuneet näkemään, miten te saavutatte sen.
Kolmanneksi haluan korostaa jälleen kerran, että neuvoston on annettava Kööpenhaminan jälkeen selvä viesti siitä, että tarvitaan sitovaa ilmastonmuutossopimusta. Vapaaehtoisilla sopimuksilla ei ole koskaan saavutettu toivottua tavoitetta.
Nigel Farage
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olette kaikki kovin pessimistisiä tänä aamuna. Ajattelin, että tästä tulee suuri, ylpeä hetki! Se on vaatinut teiltä kahdeksan ja puoli vuotta pakottamista, valehtelua ja demokraattisten kansanäänestysten sivuuttamista. Teiltä vei kahdeksan ja puoli vuotta saada tämä sopimus läpi, ja 1. joulukuuta te saatte sen.
Tietysti kaiken tämän arkkitehti Giscard halusi siitä perustuslakisopimusta, jotta Euroopan unionilla olisi voimakas, maailmanlaajuinen ääni, mutta pelkään, että johtajat ovat kokeneet yhteisen hermoromahduksen. He ovat päättäneet, että he haluavat maailmannäyttämölle omat kasvonsa eivätkä jotakuta Euroopan unionista, ja niinpä olemme saaneet virkoihin kaksi poliittista kääpiötä.
Kissingerin kysymykseen, kenelle soittaa EU:ssa, ei ole todella vastattu, vai onko? Luulen, että vastaus voi olla vain Barroso, koska hän on ainoa henkilö, josta kukaan muualla maailmassa on koskaan kuullut, ja on todennäköisesti voittaja näissä viroissa. Ei ihme, että te näytätte niin onnelliselta tänä aamuna.
Sitten meillä on EU:n uusi puheenjohtaja Herman Van Rompuy. Nimi ei ole aivan helppo lausua, vai onko? En näe hänen pysäyttävän liikennettä Pekingissä tai Washingtonissa; tuskinpa kukaan Brysselissä edes tunnistaa häntä. Kuitenkin hänelle maksetaan enemmän palkkaa kuin Obamalle, mikä kertoo teille kaiken tarpeellisen tästä EU:n poliitikkojen luokasta ja siitä miten se huolehtii omistaan.
Ainakin hän on vaaleilla valittu poliitikko toisin kuin Catherine Ashton, joka todella edustaa nykyajan poliittista luokkaa. Jossain suhteessa hän on ihanteellinen henkilö, vai mitä? Hänellä ei ole koskaan ollut oikeaa työpaikkaa, eikä häntä ole koskaan valittu vaaleilla mihinkään virkaan. Niinpä hän taitaa olla täydellinen henkilö tälle Euroopan unionille.
(Puhemies pyysi puhujaa päättämään puheenvuoronsa.)
Häntä ei ole koskaan valittu vaaleilla mihinkään virkaan, eikä kukaan tunne häntä! Jopa pääministeri puhui Catherine "Ashdownista" Ashtonin sijasta. Tarkoitan, että kukaan ei ole koskaan kuullutkaan hänestä. Hän on vielä tuntemattomampi kuin Herman Van Rompuy! Se vaatii jo jotakin, eikö totta?
Hän on noussut jälkiä jättämättä. Hän on osa tätä demokratian jälkeistä aikaa. Hän meni hyviin naimisiin: hän meni naimisiin Tony Blairin neuvonantajan, ystävän ja tukijan kanssa ja sai paikan ylähuoneesta. Kun hän oli ylähuoneessa, hän sai yhden suuren tehtävän, ja se tehtävä oli viedä Lissabonin sopimus läpi ylähuoneessa ja tehdä se teeskennellen, että sopimus poikkesi täysin EU:n perustuslaista. Hänellä pokka pitää, ja hän torjui ylähuoneessa päättäväisesti kaikki yritykset järjestää Yhdistyneessä kuningaskunnassa kansanäänestys.
Joten täällä hän nyt on: hän ei ole koskaan ollut ehdolla julkiseen virkaan, hänellä ei koskaan ole ollut oikeaa työpaikkaa, ja täällä hän saa yhden unionin huippuviroista. Hänen nimityksensä on häpeä Yhdistyneelle kuningaskunnalle.
(Välihuomautus salista)
No, ainakin minut on valittu vaaleilla toisin kuin hänet! Häntä ei ole valittu vaaleilla, eikä kansalaisilla ole valtaa poistaa häntä virasta.
Kuunnelkaapa seuraava asia. On jotain vielä sitäkin vakavampaa. Catherine Ashton oli aktiivinen jäsen ydinaseriisuntaa tukevassa kampanjassa. Itse asiassa hän oli taloudenhoitajana ydinaseriisuntaa tukevassa Campaign for Nuclear Disarmament -järjestössä aikana, jolloin järjestö sai erittäin suuria lahjoituksia ja kieltäytyi paljastamasta rahojen lähdettä. Se tiedetään, että kyseiset lahjoitukset sai mies nimeltä Will Howard, joka oli Yhdistyneen kuningaskunnan kommunistisen puolueen jäsen. Kieltääkö Catherine Ashton, että kun hän oli taloudenhoitajana, hän otti vastaan varoja järjestöiltä, jotka vastustavat länsimaista kapitalismia ja demokratiaa? Hänelle on esitettävä tämä kysymys.
Olemmeko todella tyytyväisiä siihen, että henkilö, joka vastaa kansainvälisestä turvallisuuspolitiikasta, oli muutama vuosi sitten aktivisti Campaign for Nuclear Disarmament -järjestön kaltaisessa organisaatiossa? Jos todella ajattelemme niin, niin meidän on tutkitettava päämme! En pidä häntä sopivana ja asianmukaisena henkilönä kyseiseen virkaan. Hänellä ei ole kokemusta, ja hänen on vastattava näihin kysymyksiin. Ottiko hän vastaan rahaa lännen vihollisilta? Tähän kysymykseen on saatava vastaus.
Meillä on siis kaksi kääpiötämme. Meillä on mitäänsanomattomat johtamassa mitäänsanomattomia, mutta minä en juhli, koska he pyrkivät poliittiseen unioniin, ja samalla kun johtajamme ovat saattaneet nyt pelastaa kasvonsa kansainvälisellä näyttämöllä, he ovat kaikki pettäneet kansalliset demokratiansa. Euroopan valtio on totta. Saamme pian valtavan vyöryn uutta lainsäädäntöä Lissabonin sopimuksen takia, eikä minun mielestäni ole kysymystäkään siitä, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa on järjestettävä täysimääräinen, vapaa, oikeudenmukainen kansanäänestys, jossa päätetään pysymmekö unionissa vai emme. Toivon ja rukoilen, että äänestämme eroamisen puolesta, mutta kävi miten tahansa, ihmisten mielipidettä on yksinkertaisesti kysyttävä.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymyksen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Puhemies
(PL) Haluan sanoa muutaman sanan Nigel Faragelle. Olisi oikein hyvä, jos voisimme rauhoittaa ilmapiiriä, koska joitakin sanoja ja ilmauksia ei ole aina helppo hyväksyä.
Edit Herczog
(EN) Arvoisa puhemies, Nigel Farage totesi, että henkilöt, jotka valittiin viime viikolla, eivät ole henkilöitä, jotka pysäyttävät liikenteen. Siksi me valitsimme heidät - koska me halusimme valita henkilöt, jotka saavat liikenteen sujumaan kaikille EU:n kansalaisille, jotta näiden elämä paranee, ja niin valitut tulevat tekemään.
Herman Van Rompuy ja Catherine Ashton on valittu kansalaisia varten, ja 480 miljoonaa eurooppalaista saa tietää sen pian. Mielestäni kyse on siitä. Meidän on puolustettava heitä. Meidän on suojeltava heidän henkilökohtaista koskemattomuuttaan. Nigel Farage, haluaisin siteerata teille unkarilaista sanontaa. On hyvä, että olette täällä, koska jos apina nousee puuhun, sen takapuoli on helpompi nähdä!
Nigel Farage
(EN) Arvoisa puhemies, kaikella kunnioituksella, katson, että arvoisalta parlamentin jäseneltä on jäänyt jotain tärkeää huomaamatta, koska hän sanoi kahdesti "henkilöt, jotka valittiin viime viikolla". Heitä ei ole valittu vaaleilla. Sitä minä yritän sanoa, ja Catherine Ashtonin tapauksessa häntä ei ole koko elämänsä aikana valittu vaaleilla julkiseen virkaan. Hän ottaa vastaan erittäin vaikutusvaltaisen työn, mutta EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisilla tai kellään muullakaan ei ole valtaa poistaa häntä virasta, ja se on periaatteessa väärin koko Euroopan unionissa. Kyseessä on byrokratia vastaan demokratia. Asiat ovat menneet kauhealla tavalla väärin.
Saanko palata takaisin ja esittää teille kysymyksen, arvoisa puhemies? Näytitte vihjaavan, että olen sanonut jotain sopimatonta tai liioiteltua tai väärää. Voisitteko ystävällisesti kertoa mitä se oli? Haluan tietää.
Puhemies
(EN) Tapa, jolla kuvailitte Euroopan unionille tärkeiden henkilöiden valintaa, ja se, mitä sanoitte kaikesta siihen liittyvästä, ei minun mielestäni sovi lainkaan koko tilanteeseen.
(Vastalauseita)
Tämä on minun mielipiteeni, arvoisat kollegat.
Nigel Farage
(EN) Arvoisa puhemies, kun teidät valittiin puhemieheksi, te sanoitte toimivanne puolueettomana puhemiehenä sen varmistamiseksi, että kaikille keskustelun osapuolille annetaan mahdollisuus esittää mielipiteensä. Jos te arvostelette puheenvuoroni poliittista sisältöä, niin te ette toimi puolueettomana puhemiehenä.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, kaiken kiihtymyksen jälkeen tarvitsemme ehkä maanläheisempää lähestymistapaa. Energiaa janoavat kehittyvät taloudet ja tuhlailevat teollisuusmaat eivät olleet edes valmistautuneita panemaan täytäntöön Kioton pöytäkirjaa. Siksi epäilen, muuttuuko mikään Kööpenhaminan kokouksen jälkeen. Myös päästöoikeuksien kaupan tarkoitus on kyseenalainen. Siihen käytetään miljoonia, samalla kun aidoille vaihtoehdoille, kuten uusiutuville energialähteille, annetaan vain pikkusummia. Se ei todellakaan saa johtaa siihen, että ydinvoimaloita markkinoidaan Kioton sopimuksen mukaisina vaihtoehtoina.
Toinen nopeita toimia vaativa kriisi, toisin sanoen vaikeuksissa olevan autonvalmistajan Opelin tukikilpailu, on yhtä räjähdysherkkä aihe. Sellaisia merkkejä kuin tilausten määrän väheneminen ei otettu tarpeeksi vakavasti, ja EU on todennäköisesti edistänyt lukuisilla säännöksillään aikoinaan menestyvän alan romahdusta. Se, mitä tästä täytyy oppia, on se, että me tarvitsemme tulevaisuudessa perusolosuhteet, jotka voidaan suunnitella ja ennustaa kaikille teollisuudenaloille, ja siihen saakka kunnes meillä on valmiiksi kehitetyt mallit, on vastuutonta haaskata ongelmaan miljardeja euroja EU:n veronmaksajien rahaa. On tärkeää varmistaa ainakin se, että raha ei mene Yhdysvaltoihin. Sen lisäksi on otettava käyttöön takaisinmaksusäännöt.
Jollei muuta niin tulevassa kokouksessa pitäisi voida luoda perusta ”avoimelle” EU:n kansalaiselle. Tukholman ohjelmassa ihmisille annetaan vähemmän, ei enempää oikeuksia, koska he eivät voi valvoa miten tietoja käytetään. Matkustajien valvonnalle ei näy loppua, tietosuojan ristiriitaista käsitettä ei ole vielä ratkaistu ja, jos haluamme ottaa käyttöön eurooppalaisen pakolaisjärjestelmän, niin minun mielestäni meidän pitäisi soveltaa tiukimpia mahdollisia perusteita, kuten ne, joita käytetään Tanskassa.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, kiitän ryhmien puheenjohtajia innoittavista puheenvuoroista. Suuri enemmistö, vaikkakaan eivät kaikki, näyttävät olevan puheenjohtajavaltio Ruotsin tavoin tyytyväisiä siihen, että onnistuimme nimittämään virkoihin Herman Van Rompuyn ja Catherine Ashtonin. Kumpikin henkilö edistää yhtenäisyyttä, vakautta ja lisääntyvää koordinointia Euroopan unionissa, mikä on tarpeellista, jotta voimme keskittyä suuriin haasteisiin, jotka ulottuvat pidemmälle kuin kuuden kuukauden puheenjohtajuuskaudet. Minusta se on erittäin hyvä asia.
Kuten Martin Schulz totesi, nyt kun heidät on nimitetty, he voivat keskittyä tehtäviinsä, ja me voimme siirtyä eteenpäin tästä keskustelusta. Ehkäpä sitten kun Lissabonin sopimus lopulta tulee voimaan 1. joulukuuta, Yhdistyneen kuningaskunnan sisäpolitiikka voidaan myös jättää tämän istuntosalin ulkopuolelle. EU tarvitsee nykyaikaisia perussääntöjä, ja Lissabonin sopimus antaa ne meille. Olemme paremmin varustautuneita käsittelemään kohtaamiamme suuria kysymyksiä.
Ennen EU:n huippukokousta on käsiteltävä kolmea pääasiaa, joissa puheenjohtajavaltio Ruotsi toivoo edistyvänsä yhdessä teidän kanssanne ja komission tuella. Yksi niistä on ilmastokysymys, jossa teemme kaikkemme aikataululla varustetun kunnianhimoisen poliittisen sopimuksen tekemiseksi, niin että sopimuksesta voi lopulta tulla oikeudellisesti sitova. Meidän on elettävä kauan Kööpenhaminan kokouksen lopputuloksen ja sen jälkeisten tapahtumien kanssa, ja meidän on vaiheittain muutettava yhteiskuntamme ilmaston kannalta älykkäämmäksi.
Vaikka tilanne näyttää rahoitusmarkkinoilla paremmalta, meillä on monissa valtioissa edelleen korkea työttömyys, ja se on tyypillistä talouksillemme vielä monta vuotta tulevaisuudessa.
Verhofstadtin kysymykseen valvonnasta voin todeta olevani tyytyväinen siihen, että kuitenkin edistymme tässä asiassa. Ongelma, joka meillä on vallinnut tähän saakka rahoitusvalvonnassa, on se, että siinä on keskitytty liikaa yksittäisiin yrityksiin ja liian vähän koko rahoitusjärjestelmään. Myöskään yhteistyö eri valvontaelinten välillä ei ole toiminut. Nyt kun uudet eurooppalaiset valvontaelimet on perustettu, voimme korjata tilanteen. Niillä on yleisnäkemys, ja ne tekevät tehostettua yhteistyötä. Ne ovat tietysti vastuussa neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Muista asiaa koskevista yksityiskohdista keskustellaan Ecofin-kokouksessa 2. joulukuuta, jolloin toivon meidän saavuttavan lisäedistystä.
Lopuksi käsittelen Tukholman ohjelmaa: se on erittäin tärkeä päätös, jonka kanssa meidän on myös elettävä kauan ja johon Euroopan parlamentti voi vaikuttaa voimakkaasti tulevaisuudessa. Kuten monet teistä totesivat, kyse on ratkaisujen löytämisestä kauheisiin ongelmiin, joita kohtaamme rajat ylittävän rikollisuuden, ihmiskaupan ja terrorismin uhan takia, ja niiden tasapainottamisesta politiikalla, jossa asetetaan kansalaiset keskipisteeseen ja varmistetaan sen, että yksityisyyttä kunnioitetaan.
Toivon, että saamme aikaan pitkän aikavälin ohjelman, jolla kyseisiä asioita käsitellään Tukholman ohjelman puitteissa. Nämä kolme asiaa ovat yhdessä monien muiden kanssa olleet puheenjohtajavaltio Ruotsin ensisijaisia tavoitteita, ja olen tyytyväinen nähdessäni, että me toivottavasti teemme niistä onnistuneita päätöksiä joulukuussa. Kiitoksia paljon. Puhun tietysti vielä keskustelun päätteeksi.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, keskustelussa mainittiin konkreettinen kysymys Swift-sopimuksesta, ja haluan selvittää asiaa koskevan kannan, koska se on mielestäni erittäin tärkeä. Se liittyy myös Tukholman ohjelmaan.
Swift-ohjelma on todellakin erittäin arvokas väline jäsenvaltioille, kun ne torjuvat terrorismia. Se on antanut jäsenvaltioiden viranomaisille mahdollisuuden torjua terrorihyökkäyksiä EU:ssa. Emme puhu nyt teoreettisista tapauksista. Puhumme todellisista tapauksista.
Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välinen sopimusluonnos, josta parhaillaan keskustellaan, on väliaikainen järjestely, joka voi kestää korkeintaan 12 kuukautta. Sitä tarvitaan, jotta nykyinen voidaan korvata oikeudellisesti, sen jälkeen kun tiedot on siirretty Yhdysvaltojen ulkopuolelle.
Jos väliaikainen sopimus hyväksytään ennen joulukuun 1. päivää ja oikeusperustaa muutetaan, sillä vältetään turvallisuusvaje ja vakava kolhu EU:n ja Yhdysvaltojen suhteille tällä alalla.
Viimeisimmässä kokouksessamme, johon osallistuivat Euroopan unioni ja presidentti Obama, ensimmäinen asia, jonka hän otti käsiteltäväksi, oli terrorismin torjunnan alalla tehtävä yhteistyö Yhdysvaltojen ja EU:n välillä. Hän nimesi konkreettisia Euroopan valtioita, jotka olivat välttyneet terrori-iskuilta viime aikoina, koska meidän ja heidän välillä tehdään yhteistyötä.
Voin antaa teille asiasta tietoja, jos haluatte. Terroristien rahoituksen jäljittämisohjelman puitteissa on tähän mennessä ilmoitettu yli 5 450 tapauksesta Euroopan valtioiden hallituksille, ja yli 100 uutta vihjettä annettiin Euroopan valtioille tämän vuoden tammikuun ja syyskuun välisenä aikana.
Annan teille konkreettisen esimerkin. Kyseiset tiedot ovat tarjonneet huomattavaa apua Euroopan hallituksille, kun nämä ovat tutkineet Al-Qaidan suunnittelemaa juonta hyökätä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Yhdysvaltojen välisiä Atlantin ylittäviä lentoja vastaan.
Syyskuun puolivälissä 2009 tuomittiin kolme henkilöä, ja kullekin heistä annettiin vähintään 30 vuoden vankeusrangaistus. Vuoden 2009 alkupuolella järjestelmää käytettiin jäljittämään Eurooppaan sijoittuneen Al-Qaidan jäsenen rahoitustoimia. Hän osallistui väitetyn lentokonetta vastaan suunnatun hyökkäyksen suunnitteluun. Tiedot toimitettiin Euroopan ja Lähi-idän valtioiden hallituksille.
Kesällä 2007 samaa järjestelmää käytettiin Saksassa toimivan Islamic Jihad Unionin jäsenten jäljittämisen. Kyseisten tietojen avulla tutkittiin ja lopulta pidätettiin Islamic Jihad Unionin jäseniä, jotka suunnittelivat iskuja saksalaisia kohteita vastaan. He tunnustivat lopulta toimensa.
Niinpä järjestelmä on jo pelastanut monia ihmishenkiä Euroopassa ja muualla. Puhumme erittäin vakavista asioista. Olen täysin samaa mieltä siitä, että koko terrorismin torjunta on toteutettava noudattaen avointen, vapaiden yhteiskuntien perusoikeuksia ja takuita. Me eurooppalaiset olimme ensimmäisinä sanomassa presidentti Bushille, että hänen on suljettava Guantánamon vankileiri. Olemme edelleen sitä mieltä. Samaan aikaan meidän on pysyttävä yhtenäisinä ja sitouduttava terrorismin torjuntaan.
Siksi haluan vakuuttaa teille kaikille, että me esitämme teille uutta mandaattia uuden Lissabonin sopimuksen perusteella nimenomaan tässä asiassa, jossa Euroopan parlamentti saa täydet valtuudet.
Niinpä me annamme vuoden 2010 alussa uuden Lissabonin sopimuksen mukaisen perustan, jossa tietysti annetaan Euroopan parlamentille kaikki valta toimia tässä asiassa, koska me haluamme parlamentin olevan myös terrorismin torjunnan ja turvallisuuden eturintamassa siten, että perusoikeuksiamme ja oikeudellisia takuitamme tietysti kunnioitetaan täysin.
Lopuksi, koska niin moni teistä puhui - ja kiitän teitä kommenteistanne - sukupuolten tasa-arvosta, joka on erittäin tärkeä asia minulle, komissiolle ja EU:n toimielimille, haluan muistuttaa teitä siitä, että tänään vietetään kymmenennen kerran kansainvälistä päivää naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi. Pidän tätä asiana, jossa myös me voimme tehdä jotain Euroopassa. Valitettavasti Euroopassa on vieläkin monia tapauksia, joissa naisten puoliso tai entinen puoliso hyökkää heidän kimppuunsa. Haluan käyttää tätä tilaisuutta osoittaakseni sitoumuksemme tähän erittäin tärkeään asiaan, joka esiintyy myös eurooppalaisessa yhteiskunnassamme.
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kommentoidessaan nimityksiä, jotka tehtiin Euroopan unionin uuden vaalikauden alussa, kansainvälinen lehdistö on usein käyttänyt termejä kuten "ehdokkaat joiden kyvyt eivät riitä tehtävään" tai "epätyydyttävät ehdokkaat".
Vastustan tätä suuntausta. Guy Verhofstadt puhui totta sanoessaan, että lasi voidaan nähdä puolitäytenä tai puolityhjänä. Siksi ihmettelen, mikä neuvoston perusteluna oli, kun se valitsi kyseiset henkilöt. Uskon, että perustelu pohjautui yhteisöön, ja yritän selittää, mitä sillä tarkoitan. Valitsemalla Euroopan komissiosta poistuva jäsen Euroopan ulkoministeriksi lähetetään selvä viesti: se tarkoittaa, että tavoitteena on noudattaa yhteisön ulkopolitiikkaa eikä ulkopolitiikkaa, joka noudattelee jonkin yksittäisen valtion ajattelutapaa. Siksi katson, että uutinen ei ole se, että Catherine Ashton on britti, vaan se, että hän tulee komissiosta. Toisin sanoen, hän omaksuu ulkopoliittisissa kysymyksissä yhteisön lähestymistavan, joka ei liity yksittäisten valtioiden erityisiin näkökantoihin.
Belgian pääministerin nimeämistä ehdokkaaksi on kyseenalaistettu vertaamalla häntä tunnetumpiin henkilöihin. Minun mielestäni se, mitä pyydämme Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalta, joka on virassaan kaksi ja puoli vuotta, ei ole huutaa muita lujempaa tai vahvistaa auktoriteettiaan muita enemmän vaan suostutella toiset puhumaan yhdellä äänellä. Siitä syystä pidän Van Rompuyn ehdottamista hyvänä valintana.
Meidän täytyy noudattaa yhteisön lähestymistapaa, koska jos todella haluamme rakentaa EU:ta, on oikein, että valitsemme kyseiset henkilöt näillä perusteilla. Havaitsemme valinnan tehokkuuden sitten, kun näemme heidät toiminnassa, mutta kehotan kaikkia tukemaan voimakkaasti heidän työtään, koska muuten olemme todella haaskanneet elämämme tilaisuuden.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Arvoisa puhemies, käytin eilen täysistunnossa puheenvuoron korostaakseni kuinka tärkeä on Tukholman ohjelma, joka on Eurooppa-neuvoston esityslistalla 10. joulukuuta. Tein niin kiinnittääkseni huomiota sen sisältöön sekä erityisesti saadakseni parlamentissa mahdollisimman laajan tuen mietinnölle, jonka kolme valiokuntaa on laatinut yhteistyössä. Viittaan oikeudellisten asioiden valiokuntaan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokuntaan. Siksi keskityin eilen siihen, miten tärkeää on luoda kansalaisten Eurooppa ja markkinat.
Minusta nyt on oikea aika korostaa tämän asian merkitystä perustuslaillisesta näkökulmasta 10. ja 11. joulukuuta pidettävän Eurooppa-neuvoston esityslistalla. Loppujen lopuksi Lissabonin sopimus vahvistaa Euroopan parlamenttia.
Parlamentti vahvistuu erityisesti vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla sekä kehittämällä toimintasuunnitelma, joka hyväksytään Espanjan puheenjohtajuuskaudella. Se johtuu siitä, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklan mukaisesti tällaista yhteistyötä vaaditaan. Kyseiset artiklat vaativat meitä tekemään toimielinten välistä yhteistyötä sekä tekemään siitä sopimuksen, jotta yhdessä voimme kehittää järjestelmän Lissabonin sopimuksen täytäntöön panemiseksi. Sen lisäksi meitä vaaditaan tekemään niin noudattaen periaatteita, jotka koskevat maksimaalista avoimuutta, toissijaisuutta ja yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa. Ne osallistuvat siten Lissabonin strategian kehittämiseen.
Se tarkoittaa sitä, että meidän on tehtävä entistä kovemmin töitä. Elämä ei muutu meille helpommaksi. Päinvastoin siitä tulee paljon monimutkaisempaa. Meidän on myös pakko käynnistää arviointiprosessi, jotta voimme oppia kokemuksista. Toimen päätarkoituksena on varmistaa se, että noudatamme eurooppalaista mallia ja perusoikeuksia. Euroopan parlamentin täytyy myös osallistua entistä enemmän tietosuojaan. Ajattelen Swift-sopimuksen jälkeistä aikaa, johon viitattiin aiemmin tänään ja joka on niin tärkeä kahdenvälisille suhteillemme Yhdysvaltojen kanssa.
Tärkeintä on kuitenkin se, että Euroopan parlamentti osallistuu EU:n institutionaalisen rakenteen puitteissa toimivien virastojen toiminnan arviointiin ja seurantaan. Viittaan Europoliin, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastoon, Eurojustiin ja Frontexiin.
Kaikista näistä syistä haluan, että Eurooppa-neuvoston ohjelma heijastaa sitä, kuinka tärkeää on vahvistaa sitoumusta toimia ja työskennellä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa, erityisesti sen toimintasuunnitelman valmistelussa ja seurannassa, joka hyväksytään Espanjan puheenjohtajakauden kuuden kuukauden aikana.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Arvoisa puhemies, olemme tehneet sen - Lissabonin sopimus on tullut voimaan. Haluan kiittää Cecilia Malmströmiä, puheenjohtajavaltio Ruotsia ja koko ryhmää, jotka ovat kaikki tehneet kovasti töitä. Se on suuri saavutus.
Tässä yhteydessä haluan puhua lyhyesti kahdesta kohdasta, jotka muodostavat tämän keskustelun aiheen. Ensimmäinen kohta on neuvoston puheenjohtaja. Puheenjohtaja Barroso, sanoitte juuri, että haluatte tehdä yhteistyötä Herman Van Rompuyn kanssa. Minusta se on erittäin hyvä ajatus. On oikein, että teette yhteistyötä neuvoston kanssa. On kuitenkin yksi asia, jonka haluaisin sanoa varsin selvästi: neuvoston puheenjohtaja ei ole vastuussa Euroopan parlamentille eikä millekään muullekaan parlamentille. Se tarkoittaa sitä, että te komission puheenjohtajana olette legitiimi demokraattinen instituutio ja legitiimi demokraattinen EU:n puheenjohtaja. Sen takia voitte toki tehdä yhteistyötä, mutta varmistakaa, että istutte edessä ja ohjaatte ajokkia.
Toinen kohta on se, että neuvoston edustaja sanoi, että Catherine Ashton ottaisi 1. joulukuuta 2009 hoidettavakseen korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan tehtävät. Ensinnäkin kyseessä on yksi virka - korkean edustaja, komission varapuheenjohtaja - ja toiseksi, hän ei voi ottaa virkoja vastaan ilman Euroopan parlamentin suostumusta. 1. joulukuuta alkaen Barroson ensimmäinen komissio on oikeudellisella ei-kenenkään-maalla Nizzan sopimuksen päättymisen ja Lissabonin sopimuksen alkamisen välissä. Catherine Ashton ottaa virkansa vastaan lopullisesti vasta saatuaan Euroopan parlamentin hyväksynnän tammikuun 2010 lopussa.
Vielä yksi asia tämän parlamentin keskustelukulttuurista. Meidän ei tarvitse kuin kuunnella Nigel Faragea. Jos hänen puolueensa pääsisi koskaan Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukseen, britit alkaisivat todella arvostaa Euroopan unionin sijoittautumisvapautta, koska valtavat määrät brittejä muuttaisi Ranskaan, Saksaan, Espanjaan, Italiaan ja Portugaliin, puheenjohtaja Barroso.
Jill Evans
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoston kokous pidetään alle kaksi viikkoa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, ja me olemme, kuten ministeri totesi, käyneet läpi pitkän ja vaikean prosessin päästäksemme tähän pisteeseen. Monista meistä kuitenkin tuntuu, että olemme jättäneet käyttämättä tärkeän tilaisuuden. Vieläkin on olemassa puuttuva yhteys, tärkeä demokraattinen osatekijä EU:n ja sen kansalaisten suhteessa, ja se on aluehallinto.
Monet äänestäjät pitävät EU:ta yhtä kaukaisena kuin aina ennenkin, ja meidän on puututtava asiaan välittömästi. Kaikilla meillä ei ole ollut kansanäänestystä ja tilaisuutta ilmaista mielipidettämme EU:n tulevasta kehittämisestä, ja kuitenkin kaikkialla EU:ssa tapahtuu asioita, joilla on suora vaikutus työhömme, jonka kohteena ovat edessä oleviin haasteisiin vastaaminen ja kaikki poliittiset kysymykset, jotka on jo mainittu - työllisyys, sosiaaliset oikeudet, talouden sääntely, terrorismin torjunta, rauha ja oikeudenmukaisuus - ja olen ylpeä voidessani puhua, sattumalta, Campaign for Nuclear Disarmament -järjestön Walesin osaston puheenjohtajana.
Kaikkein suurin haaste, Kööpenhaminan huippukokous, alkaa muutaman viikon kuluttua. Jopa 80 prosenttia hillitsemis- ja mukauttamistoimista toteutetaan alue- tai paikallistasolla. Monet aluehallitukset, kuten Walesin hallitus, ovat edelläkävijöinä toteuttaneet radikaalia politiikkaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tällä tasolla mahdolliset kansainväliset sopimukset toteutetaan. Meidän on siis katsottava jäsenvaltioiden ohi EU:n kansoihin.
Sunnuntaina 13. joulukuuta yli 150 Katalonian kuntaa järjestää kansanäänestyksen Espanjasta itsenäistymisestä. Miten EU reagoi siihen? Onko asia neuvoston asialistalla? Epäilen sitä, mutta sen pitäisi olla. Eurooppa on muuttumassa, ja toivon, että uusi puheenjohtaja tunnustaa sen ja reagoi siihen.
Peter van Dalen
(NL) Aluksi kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia ponnisteluista, jotka se on toteuttanut viime kuukausina. Se ansaitsee erityistunnustuksen tavasta, jolla se on ratkaissut Rubikin kuution Herman Van Rompuyn ja Catherine Ashtonin nimityksillä.
Olen erittäin tyytyväinen kyseisiin nimityksiin, koska Herman Van Rompuy on jo sanonut, että hänen henkilökohtaiset näkemyksensä ovat täysin epäolennaisia. Hänen sanansa osoittavat hänen näkemystensä viisauden ja järkevyyden. Onnittelen Van Rompuyta eurorealistisesta lähestymistavasta ja muistutan häntä siitä tulevaisuudessa huolimatta siitä, ovatko muistutukset odotettuja tai tarpeellisia.
Valitettavasti olen kuullut myös kielteisiä mielipiteitä niiltä, jotka pelkäävät, ettei neuvoston ensimmäisellä pysyvällä puheenjohtajalla ole riittävää pätevyyttä tehtävään. Ilmeisesti eräät olivat toivoneet jonkinlaista Euroopan teräsmiestä. En todellakaan yhdy sellaisiin näkemyksiin, ja Van Rompuyn ensimmäiset lausunnot ovat huojentaneet mieltäni. Hän ei ole koskaan ilmaissut haluavansa tulla Euroopan teräsmieheksi.
Arvoisa puhemies, tulevassa neuvoston kokouksessa EU:n hallitusten päämiesten on viimeisteltävä Kööpenhaminan strategiansa yksityiskohdat, jotta päästään parhaaseen mahdolliseen tulokseen. Toivotan puheenjohtaja Van Rompuylle ja neuvoston puheenjohtaja Bildtille teknistä menestystä tässä erittäin tärkeässä tehtävässä. Sen lisäksi toivon, että me kaikki saamme myönteisen ja ennen kaikkea eteenpäin suuntautuvan tuloksen.
Takis Hatzigeorgiou
(EL) Arvoisa puhemies, seuraava neuvosto joutuu käsittelemään erittäin merkittävää asiaa, laajentumista. Kun puhumme laajentumisesta, ymmärrämme, että Turkki on huomattava luku siinä keskustelussa. Me, Kypros ja minun puolueeni - ja haluan sanoa tämän hyvin selvästi Euroopan parlamentille - kannatamme ehdottomasti Turkin liittymistä Euroopan unioniin. Emme kuitenkaan väsy toistamaan sitä, että liittyminen ei voi toteutua, jos Turkki ei täytä kaikkien muiden unioniin liittyneiden valtioiden tavoin kaikkia sitoumuksia, jotka se on tehnyt Kyprokselle ja Euroopan unionille.
Kyproksessa käydään neuvotteluja kahden johtajan välillä, ja jos sopimukseen päästään, siitä tulee voiton symboli koko Euroopan unionille. Se voitto kannustaa Euroopan unionia täyttämään paikkansa nykyaikaisessa maailmassa. Meidän on kuitenkin nostettava totuus takaisin pöydälle, ja totuus on se, että Turkki miehittää puolta Kyproksesta ja 40 000 miehen vahvuisten joukkojen väitetään suojelevan 80 000 kyproksenturkkilaista. Se tarkoittaa sitä, että jokaisen kyproksenturkkilaisen talon ulkopuolella vartioi kaksi turkkilaista sotilasta. En tunne yhtään Euroopan parlamentin jäsentä, jonka turvallisuudesta huolehdittaisiin yhtä paljon. Puhumme siis kyproksenturkkilaisten eristämisestä ja kannatamme julkisesti sitä, että miehitysarmeijan toteuttama kyproksenturkkilaisten eristämisen lopetetaan.
Lopuksi haluan muistuttaa, että samalla kun Kypros tukee Turkin liittymistä, se ei voi suostua energialuvun avaamiseen, ennen kuin Turkki on noudattanut Euroopan unionille ja Kyprokselle tekemiään sitoumuksia ja poistanut esteet, joita se on asettanut Kyproksen tasavallalle pyrkiessään laajentaa talousaluettaan.
Zoltán Balczó
(HU) Lissabonin sopimuksen noudattamista varten äskettäin on tehty kaksi tärkeää henkilövalintaa. Euroopan unionilla on nyt pysyvä puheenjohtaja ja ulkopolitiikan korkea edustaja. Välittävätkö kyseiset henkilövalinnat meille tärkeän viestin? Ne itse asiassa välittävät. Puhumme tässä istuntosalissa paljon tasapainosta, joka vallitsee Euroopan komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä. Minun mielestäni niiden välillä vallitsee epätasapaino, kun EU:n hallituksella, komissiolla, on monopoli lainsäädäntöehdotusten tekemiseen. Jossain tapauksissa se toimii lähes tuomarin tavoin. Sillä on eniten valtaa, kun taas me täällä parlamentissa tarjoamme sille demokratian kumileimasimen. Lissabonin sopimuksessa ei määritellä pysyvän puheenjohtajan velvollisuuksia. Ne riippuvat ilmeisesti siitä, miten karismaattinen ja päättäväinen virkaan päätyvä henkilö on. Se voidaan tulkita päätöksestä, että vallan ja valvonnan pitää säilyä - teidän sanojenne mukaan - komissiolla, joka edustaa ylikansallista yleistä etua. Me kuitenkin toteamme, että se on säilynyt imperiumin johtajalla, joka hallitsee keskitetysti 500 miljoonan ihmisen elämää.
Toisaalta olisi myös erittäin tärkeää varmistaa, että me toimimme päättäväisesti, kun käsillä on välitön tehtävä, kun puhumme ilmastokokouksesta. Se kuitenkin merkitsee ratkaisevaa askelta Yhdysvaltoja vastaan. Olen melko varma siitä, että syy siihen, miksi puheenjohtaja Barroso poistui juuri äsken, on soittaa puhelu tässä asiassa.
Marietta Giannakou
(EL) Arvoisa puhemies, on tärkeää, että Lissabonin sopimus on lopultakin tullut voimaan. EU:n kansalaiset ovat tietysti seuranneet kymmenen vuotta sitä, miten Euroopan unioni on epäonnistunut löytämään keinoja, joilla varmistetaan toimielinten tehokas toiminta 12 uuden jäsenvalion liittymisen jälkeen. Nyt asiat ovat kuitenkin muuttuneet. Meillä on neuvoston puheenjohtaja - ja kaikki vakuuttelevat meille, että kyseessä on henkilö, joka hakee konsensusta ja sovintoa - ja meillä on myös ulkopolitiikan korkea edustaja.
On yhdentekevää pohtia etukäteen sitä, ovatko he sopivia henkilöitä verrattuna niihin, joiden nimiä leviteltiin etukäteen, tai niihin, jotka ovat oletettavasti erikoistuneet tällaisiin asioihin. Tärkeää on se, miten sopimusta sovelletaan. Euroopan komission ja Euroopan parlamentin yhteistyö on erittäin tärkeää. Euroopan parlamentin asemaa on vahvistettu, mutta jotta sitä voidaan vahvistaa olennaisesti ja jotta EU:n kansalaiset näkevät sen, Euroopan komission on nostettava asia esille nopeasti, koska se voi tehdä aloitteita Eurooppa-neuvostossa.
Neuvosto toimii oletettavasti nopeammin, koska se ei enää toimi jäsenvaltioiden puheenjohtajien johdolla, eikä hallituksilla ole enää mahdollisuutta manipuloida neuvostoja väittääkseen, että kaikki hyvä tulee hallitukselta ja kaikki paha ja ärsyttävä tulee Brysselistä.
Joulukuun neuvostossa esitetään varmasti kysymyksiä laajentumisesta, mutta ministeri tai komission puheenjohtaja eivät ole antanut mitään yksityiskohtia; he ovat puhuneet meille vain yleisesti muista asioista. On tosiasia, että laajentuminen Länsi-Balkanille ja Turkkiin Euroopan komission ehdotusten perusteella herättää monia epäilyjä ja kysymyksiä huolimatta tavoitteesta integroida kyseiset maat Euroopan unioniin.
Catherine Trautmann
(RF) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, torstaina Euroopan unioni nimitti Herman Van Rompuyn ensimmäiseksi pysyväksi neuvoston puheenjohtajaksi ja Catherine Ashtonin vastaamaan EU:n diplomatiasta. Hyvät parlamentin jäsenet, haluan palata keskusteluun, jota on käyty toimielimessämme siitä lähtien kun kyseiset nimitykset julkistettiin.
Minun mielestäni nimien ja tehtävien ohella keskeinen asia ovat valtiot. Kerron tarkemmin, mitä tarkoitan. Todistamme jotain, mistä voisi tulla kaikkien niiden pahin painajainen, jotka välittivät ihanteen Euroopan yhteisöstä ja tahdon muodostaa unioni. Tuolloin uskottiin, että unionin juuret olivat valtioiden legitiimiydessä ja että tulevaisuus on kansallisen itsekkyyden ylitse pääsemisessä. Kahden ristiriitaisen asian välinen jännite, joka on joskus tuskallinen. tuottaa usein omaperäisiä mekanismeja, mutta ennen kaikkea se luo poliittisen lähestymistavan, joka on ainutlaatuinen maailmassa.
Painajainen, hyvät kuulijat, olisi EU, joka olisi rajoitettu hallitustenvälisten hankintojen yhteisöksi. Tuloksena, kuten näemme tänään, olisivat epäilys epäpätevyydestä, oletus legitiimiyden puutteesta ja jännite poliittisten ryhmien välillä.
En pyri tällä puheella, kuten lienette päätelleet, arvailemaan kenenkään aikeita. Mieluummin muistutan teitä meidän Euroopan parlamentin jäsenten oikeuksista ja velvollisuuksista. Meidän velvollisuutenamme on kyseenalaistaa käsittämätön kinastelu, joka ympäröi Lissabonin sopimuksessa annettuihin virkoihin tehtyjä nimityksiä. Tulevaisuudessa velvollisuutemme on pakottaa neuvosto lopettamaan epädemokraattinen, vanhanaikainen nimitysmenetelmä, joka edistää ajatusta siitä, että itseään rakentaessaan EU hakee suojaa kansoiltaan.
Velvollisuutemme on käyttää poliittiseen vaikuttamiseen kaikkea uutta parlamentaarista toimivaltaa, jonka saamme Lissabonin sopimuksen meille takaamasta lisävallasta.
Euroopan parlamentista on tultava institutionaalinen tasapainopiste heikentyneen komission ja vahvistuneen hallitustenvälisen keskuksen välissä. Toivon, että Euroopan parlamentti järjestää komission varapuheenjohtajalle samanlaisen kuulemisprosessin kuin muille komission jäsenille. Meillä on todellakin oikeus järjestää prosessi; se on perussopimusten mukaista. Kannatan myös Rebecca Harmsin ehdotusta. Hän ehdotti tapaamista uuden puheenjohtajan ja kaikkien ryhmien välillä.
Velvollisuutemme on pistää vauhtia Euroopan yhdentymiseen, joka on erittäin huonossa tilassa. Kukaan ei voi tosissaan haluta sitä, että Herman Van Rompuy ja Catherine Ashton epäonnistuvat tehtävässään, ja toivotan erityisesti Ashtonille menestystä, koska olen ylpeä siitä, että nainen on nimitetty korkean edustajan virkaan.
Marielle De Sarnez
(FR) Arvoisa puhemies, aluksi kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia siitä, että se jättää meille vuoden lopussa parhaansa. Se on hyvä uutinen komissiolle ja hyvä uutinen Euroopan parlamentille.
Seuraavaksi käsittelen useita eri asioita. Ensinnäkin nimitysasia. En kyseenalaista henkilöitä vaan menettelyn. Toivon todellakin, että tämä on viimeinen kerta, kun asia hoidetaan tällä tavalla. Eurooppalaiset odottivat keskustelulta avoimuutta, demokratiaa ja selkeyttä, mutta periaatteessa he saivat epäselvyyksiä ja Eurooppa-neuvoston suljettujen ovien takana pidetyt viime hetken neuvottelut. Se ei saa toistua, ja katson, että meidän parlamenttimme on ehdotettava uusia menettelyjä ja uusia sääntöjä tulevaisuudetta varten.
Ilmastonmuutoksen osalta toivon, että unioni puhuu yhdellä äänellä ja toimii yhdessä Kööpenhaminan jälkeen riippumatta siitä, kuinka laaja tulos konferenssissa saavutetaan. Siirrytään eteenpäin! Vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä itse asiassa 30 prosenttia! Kun sanon "itse asiassa", tarkoitan, että jonain päivänä on välttämätöntä ottaa esiin kysymys poikkeuksista ja päästökaupasta. Siirrytään eteenpäin ja annetaan taas vakaa sitoumus kehitysmaille. Olemme sen niille velkaa.
Lopuksi käsittelen taloudellista ja sosiaalista tilannetta. Meidän on pyrittävä luomaan uusi talousmalli, jossa etusijalle asetetaan työllisyys, sosiaalinen kehitys ja pitkä aikaväli, toisin sanoen kestävä kehitys kaikissa muodoissaan. Sitä varten tarvitsemme valvontaa ja sääntelyä, politiikkaa, joka on edullisempaa pk-yrityksille, ja yleistä pohdintaa verojärjestelmästä, jossa suositaan pitkää aikaväliä lyhyen aikavälin sijasta.
Gerald Häfner
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, missä tilanteessa me olemme nyt ennen Euroopassa pidettävää huippukokousta? Jossain puheenvuoroissa kuulosti siltä, että kaikki olisi hyvin, jos meillä vain olisi tarpeeksi sosiaalidemokraattisia tai liberaaleja - aivan, Martin Schulz - komission jäseniä. Pidän sitä virheenä. Kaikki on hyvin sitten, kun pääsemme yhteisymmärrykseen EU:n tärkeimmistä tehtävistä.
Euroopassa mursimme 20 vuotta sitten rautaesiripun, ja minusta on merkittävää, että sen saavuttivat ihmiset, kansalaiset eivätkä asevoimat, hallitukset tai salaiset palvelut. Uskon, että myös tulevaisuudessa voimme rakentaa Eurooppaa vain yhdessä kansalaisten kanssa.
Toiseksi, on muitakin muureja, jotka on murrettava, mukaan luettuna ne, jotka ovat päässämme. Monet ihmiset esimerkiksi uskovat edelleen siihen, että voimme asettaa vapauden ja turvallisuuden vastakkain, vaikka tiedämme, että vapaus toimii vain silloin, kun suojelemme sitä. Suojelu ei kuitenkaan saa tapahtua perusoikeuksiemme kustannuksella eikä se saa johtaa valvontavaltion syntymiseen, esimerkkinä olkoon Swift ja muut kysymykset.
Monet uskovat myös, että on mahdollista asettaa EU ja demokratia vastakkain. Kuitenkin vain demokraattinen EU voi menestyä pitkällä aikavälillä. Monet uskovat, että ympäristö ja talous ovat vastakkaiset käsitteet, vaikka ainoa tapa varmistaa pitkän aikavälin hyvinvointi on luoda ympäristötalous.
Lopuksi haluan sanoa yhden asian. Tukholman huippukokous tulee pian, ja jos emme tee siellä kaikkia mahdollista kustannuksista välittämättä - ja monet ovat valmiita käyttämään satoja miljoonia euroja pankkien pelastamiseen mutta kitsailevat ilmastonmuutoksen alalla - jos emme toimi nopeasti ja johdonmukaisesti, niin se mikä pätee minuun nyt puhujana pätee myös koko ihmiskuntaan. Siltä loppuu aika.
Roberts Zīle
(LV) Arvoisa puhemies, kiitos puheenvuorosta. Viime viikolla Eurooppalainen yhteiskunta koki kaksi tapahtumaa. Jalkapalloyhteisö näki, miten erotuomari valitsi joukkueen, joka osallistuu maailmanmestaruuskilpailuihin, mutta koko yhteiskunnalta jäi näkemättä miten ja miksi tietyt välittäjät valitsivat voittajat EU:n virkoihin. Kuitenkin jos joku kysyy kenelle Valkoisen talon tai Kremlin isännät soittavat tulevaisuudessa, niin vastaus on se, että he soittavat samoille ihmisille kuin ennenkin. Kun neuvosto tekee joulukuussa päätöksiä taloutta, rahoitusalaa ja työllisyyttä koskevasta tilanteesta, kehotan puheenjohtajavaltio Ruotsia muistamaan Baltian valtioiden tunnetun tilanteen. Koska kyseisiin valtioihin on investoitu aggressiivisesti, ne on pakotettu ylläpitämään epätoivoisesti kansallisten valuuttojensa tiukkaa ja investoijien kannalta edullista sitomista euroon. Todellisuudessa se tarkoittaa niiden talouksien devalvointia, niin että Baltian kansoista on tulossa työttömyyden mestareita, samalla kun niiden väestö kuivuu tyhjiin. Minkälaisesta eurooppalaisesta solidaarisuudesta me voimme kertoa kansalaisillemme, jos heidän sosiaalinen ja taloudellinen tilanteensa laskee vielä kauemmas eurooppalaisesta keskiarvosta kuin se oli ennen Euroopan unioniin liittymistä.
Andrey Kovatchev
(BG) Lissabonin sopimuksen voimaantulon pitäisi lisätä avoimuutta, edistää demokratiaa ja tehostaa päätöksentekoprosessia. Kuten kaikki kuitenkin tiedämme, tehokkuus ja demokratia eivät aina kulje samaan suuntaan, varsinkin kun koordinaatio ei toimi toimielinten ja kansalaissuhteiden välillä. On epäilemättä demokraattisempaa löytää asianmukainen keino EU:n kansalaisille osallistua neuvoston puheenjohtajan valintaan, niin että Euroopan unioni todella pääsee lähemmäs kansalaisiaan. Mielestäni siinä on tulevaisuuden tehtävä. Kaikesta huolimatta toivotan neuvoston puheenjohtajalle ja korkealle edustajalle menestystä.
Toivon, että tulevassa neuvoston kokouksessa 10. ja 11. joulukuuta hyväksytään kunnianhimoinen ohjelma, joka koskee Lissabonin sopimukseen liittyviä institutionaalisia asioita. Ajattelen nyt Euroopan ulkosuhdehallintoa. Meille on selitettävä ymmärrettävästi sen kokoonpano, oikeudellinen asema ja toimivalta. Parlamenttimme äänestää tässä asiassa kannastaan Brokin mietintöön. Toivon saavani neuvostolta selvän selityksen sen koordinointistrategian tuloksista, jota sovelletaan ja ehdotetaan kriisistä pääsemiseksi, mukaan luettuna mahdolliset talous- ja rahoitustoimia koskevat paketit. Haluaisin erityisesti tietää, mitä neuvosto ajattelee tulevista Euroopan rahoitusvalvontaviranomaisista, joiden pitäisi vähentää tulevaisuudessa riskiä rahoitusalan väärinkäytöksistä, jotka ovat periaatteessa aiheuttaneet nykyisen kriisin.
Toinen tärkeä asia, josta haluan kuulla neuvoston päätöksen, on esimerkiksi integroitu Lissabonin jälkeinen strategia, jonka kuulimme tulevan hyväksyttäväksi maaliskuussa 2010. Toivon, että Euroopan parlamentti toimii aktiivisesti kyseisessä strategiassa. EU:n kansalaisten täytyy olla kyseisen strategian keskiössä. Työpaikkojen tarjoamisen investoinneilla, tutkimuksella, innovoinnilla, ympäristöystävällisellä teknologialla ja ekotehokkuudella täytyy olla osatekijänä kestävälle talouskehitykselle, eikä toisinpäin. Tukholman strategian alalla toivoisin myös, että Schengen-alue laajennetaan sisältämään tietysti Bulgaria ja Romania mahdollisimman pian. Kiitos, ja toivotan teille menestystä kokouksessa.
Glenis Willmott
(EN) Arvoisa puhemies, ennen kaikkea haluan todeta, että olen tyytyväinen Herman Van Rompuyn uuteen nimitykseen ja olen erityisen ylpeä siitä, että meillä on Catherine Ashtonissa erittäin kyvykäs ja lahjakas nainen korkeaksi edustajaksi.
Ennen joulukuun neuvoston kokousta haluan muistuttaa, että olemme tällä viikolla nähneet huonon sään vaikutukset Cumbriassa, Luoteis-Englannissa, missä on koettu vakavia tulvia, eikä sää aiheuta odottamattomia vaikeuksia pelkästään Euroopassa. Huono sää aiheuttaa muita odottamattomia inhimillisiä murhenäytelmiä koko planeetalla.
Sen kieltäminen on helppo vaihtoehto, mutta en ryhtynyt politiikkaan puolustaakseni helppoja vaihtoehtoja. En halua lasteni tai lastenlasteni kysyvän minulta, miksi en toiminut. Omalla alueellani konservatiiveja edustaa Roger Helmer, joka pitää ihmisen aiheuttamaa ilmastonmuutosta myyttinä. Huolimatta konservatiivien puheenjohtajan David Cameronin väitteistä, että he ovat ympäristöpuolue, Helmer edustaa konservatiivisen ympäristöpolitiikan uhkaa ja epäluotettavuutta.
Meidän on toimittava, mutta toimiminen yksin ei riitä. Tarvitsemme toimintaa kaikilla tasoilla, mikä sisältää tuottamamme hiilidioksidin vähentämisen vähintään 2 prosentilla. Tuen niitä, jotka toimivat kuten pääministerimme, joka on luvannut vähentää hiilidioksidipäästöjä 80 prosentilla vuoteen 2050 mennessä. Yhdistyneen kuningaskunnan työväenpuoluetta edustava hallitus haluaa sopimuksen, joka on kunnianhimoinen, tehokas ja oikeudenmukainen ja kannustaa kaikkein köyhimpiä maita leikkaamaan päästöjään ja mukautumaan ilmastonmuutokseen.
Mahdollista ilmastonmuutosta koskevaa rahoitusta on annettava nykyisten kehitysaputavoitteiden ohella, eikä sitä saa ottaa olemassa olevista talousarvioista. Kööpenhaminassa mahdollisesti sovittavan rahoituksen on liityttävä nimenomaisesti ilmastonmuutoksen vaikutuksiin kehitysmaissa eikä se saa korvata muita arvokkaita tukia. Tällä hetkellä painopiste näyttää olevan lyhyen aikavälin nopeasti saatavassa rahoituksessa, mutta tarvitsemme myös pitkän aikavälin sitoumuksia. Voiko puheenjohtaja Barroso taata, että hän tekee vuoden 2012 jälkeisistä rahoitusta koskevista sitoumuksista keskeisen tavoitteen mahdolliselle Kööpenhaminan sopimukselle?
Diana Wallis
(EN) Arvoisa puhemies, olemme uuden aikakauden alussa, ja ehkäpä meidän olisi kysyttävä itseltämme kolme kysymystä: kuka, miten ja mitä? Kysymykseen "kuka" vastattiin jo enemmän tai vähemmän viime viikolla, eikä kukaan voi olla tyytyväisempi kuin minä. Viikon alussa meillä oli komissiossa vain kolme naista, mutta viikon lopussa heitä oli yhdeksän.
Voin neuvoa joillekin heistä, että Euroopan parlamentin naisjäsenet puvuissa ja solmioissa ovat astuneet nyt syrjään, mutta he palaavat viiden vuoden kuluttua, jos prosessi ei parane. Voimmeko ensi kerralla saada prosessin, jossa kaikki jäsenvaltiot nimeävät ehdokkaaksi naisen ja miehen, niin ettei meillä ole viime hetken ryntäystä.
Toinen asia, josta haluan puhua on "miten". Prosessi ei ollut avoin. On sanottu, että meidän on nyt ajateltava Lissabonin sopimuksen käytännön vaikutuksia. Tehdään avoimuudesta avainsana kolmelle toimielimemme ja sille, miten me toimimme keskenämme, miten olemme avoimia suurta yleisöä kohtaan. Avoimuuden on toimittava tulevaisuudessa.
Kysymyksen "mitä" on oltava keskittyminen kansalaisiimme. Uusi Tukholman ohjelma on hyvä alku, paljon kansalaiskeskeisempi kuin mikään sen edeltäjistä, mutta meidän on jatkettava kansalaisten oikeuksien suojelua tarjoamalla heille suojelua mutta myös varmistamalla, että heidän jokapäiväinen elämänsä helpottuu koko EU:ssa.
Mirosław Piotrowski
(PL) Arvoisa puhemies, tulevaa Eurooppa-neuvoston huippukokousta hallitsevat edelleen äskettäiset neuvoston puheenjohtajan ja EU:n diplomatian johtajan valinnat. Monille oli yllätys se, ketkä tehtäviin valittiin, mutta myös se, ettei ilmoitettu selvästi heidän vastuualueitaan. Meille on jo kauan kerrottu, että uusi Lissabonin sopimus parantaa EU:n toimintaa mutta nyt se näyttää aiheuttavan ristiriitoja henkilövalinnoista. Kumpikaan ehdokkaista ei ole esitellyt ohjelmaa toisin kuin esimerkiksi puheenjohtaja Barroso, joka esitteli ohjelman ennen kuin hänet valittiin.
Olemme siirtymässä koevaiheeseen, jossa paljon riippuu uusien johtajien persoonallisuudesta ja mielikuvituksesta. Voimme vain toivoa, että kun he käsittelevät sellaisia asioita kuin komission kokoonpanon muutokset ja luonnon sykliset muutokset, jotka ovat pitkälti riippumattomia ihmisten toiminnasta, he pyrkivät myös ratkaisemaan EU:n kansalaisten erityisiä ongelmia, kuten talouskriisi, tuki EU:n köyhimmille alueille ja terrorismin torjunta.
Gunnar Hökmark
(EN) Arvoisa puhemies, katson, että sen jälkeen, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, ja viime viikon Eurooppa-neuvoston kokouksen ja komission jäsenten nimittämisen jälkeen on aika asettaa uusia tavoitteita ja tarkastella edessä olevia haasteita.
Yksi niistä on ilmeinen ja se on se, että työ Kööpenhaminan kokouksen jälkeen on aivan yhtä haastavaa kuin sitä ennen. Se on edelleen yksi Euroopan unionin ja uuden komission tärkeimmistä tehtävistä. Meidän on kuitenkin otettava huomioon se seikka, että nyt on myös aika unohtaa Euroopassa vanhat käsitteet itä ja länsi tai vanha ja uusi ja ajatella, että kyse on yhdestä Euroopasta.
On myös aika nähdä, että nyt kaikkien Lissabonin sopimusta koskevien keskustelujen jälkeen on aika nähdä uusi tilaisuus laajentumisprosessille.
Kroatia ja Islanti - haluaisin niiden kilpailevan sijasta 28. Myös Länsi-Balkan ja tietysti neuvottelut Turkin kanssa on otettava huomioon. Nämä asiat ovat nyt edessämme, ja ne ovat keino vahvistaa Euroopan unionia uudessa maailmassa, jossa meidän on oltava vahvoja ja johdettava ajatusten ja arvojen avulla.
Nyt on kuitenkin myös varmistettava se, että meillä on uusi ohjelma sosiaalisesta Euroopasta - mikä tarkoittaa työpaikkoja, innovointia ja hyvinvointia - ja ainoa keino sen saavuttamiseksi on varmistaa, että voimme kriisin jälkeen muuttua kilpailukykyiseksi ja johtavaksi taloudeksi.
Korostan uuden komission vastuuta varmistaa, että protektionismia ei esiinny, että pk-yritysten on helppo kasvaa ja kehittyä ja toimia koko EU:ssa ja että voimme varmistaa sen, että EU:ta tulee dynaaminen talous. Se on tärkeää, ja sanon tämän komission puheenjohtajalle ja kaikille komission jäsenille: meidän on varmistettava, että meillä on kilpailukykyinen eurooppalainen talous, jotta meillä voi olla sosiaalinen Eurooppa.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa Margot Wallström, Lissabonin ratifiointiprosessi on nyt ohi, ja valtion ja hallituksen päämiehet ovat valinneet komission jäsenen Catherine Ashtonin EU:n uudeksi ulkoministeriksi, vaikkei se olekaan hänen virallinen tittelinsä.
Seuraavana tehtävänä on perustaa Euroopan ulkosuhdehallinto. On yksi asia, joka mielestäni on hyvä muistaa ulkosuhdehallintoa perustettaessa - ja pyydän puheenjohtajavaltio Ruotsia sekä erityisesti Cecilia Malmströmiä varmistamaan, että asiaan kiinnitetään huomiota ulkosuhdehallinnossa - ja se on se, että uudet jäsenvaltiot ovat erittäin heikosti edustettuna ulkosuhteiden ja laajentumisasioiden pääosastossa. Kun jäsenvaltioille annetaan kansallisia kiintiöitä, on otettava huomioon se, että uudet jäsenvaltiot ovat tuskin edustettuna kyseisessä kahdessa pääosastossa. Siksi ei saa soveltaa minkäänlaista syrjintää, koska jos ulkosuhdehallinnon halutaan saavuttavan uskottavuutta ihmisten silmissä, on kiinnitettävä huomiota suhteellisuuteen. On erittäin tärkeää, että suhteellisuus ja tasa-arvoinen kohtelu pannaan täytäntöön ulkosuhdehallinnossa. Se on yhteinen etumme.
Kehotan Euroopan komissiota ja neuvostoa tarkastelemaan tätä näkökohtaa. EU:n 143 ulkoisessa edustustossa on vain yksi suurlähettiläs, joka tulee uudesta jäsenvaltiosta. Tämä seikka puhuu omasta puolestaan.
Charles Goerens
. - (FR) Arvoisa puhemies, se, mitä aion sanoa, ei koske neuvoston puheenjohtajavaltiota Ruotsia, joka on ollut erinomainen puheenjohtaja, ja haluan onnitella sitä, vaan kommenttini koskee tarkasti ottaen koko Eurooppa-neuvoston kollegiota.
Mitä ei ole tehty Lissabonin sopimuksen pelastamiseksi? Olemme taistelleet vuosia, jotta EU:sta tulisi entistä avoimempi, tehokkaampi, näkyvämpi ja jotta se olisi lähempänä kansalaisia.
Päättelymme mukaan 19. marraskuuta 2009 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous ei olisi pettänyt Lissabonin sopimuksen henkeä, jos se oli nimittänyt neuvoston puheenjohtajan ja korkean edustajan vasta sen jälkeen, kun uusi sopimus on tullut voimaan. Olemme taistelleet 10 vuotta tämän sopimuksen puolesta, eikä neuvoston halunnut odottaa 10 päivää pannakseen täytäntöön uudet säännökset, jotka liittyvät kahden viran täyttämiseen.
Olemme taistelleet kovasti Lissabonin sopimuksen puolesta, eikä sen henkeä olisi petetty antamalla puheenjohtajan virka Jean-Claude Junckerille, vankkumattomalle eurooppalaiselle, hienolle opettajalle ja EU:n kannattajalle, jolla on paljon kokemusta ja asiantuntemusta. Harvoin tapaa ketään, jolla on niin monia ominaisuuksia. Meille ei ole vieläkään selitetty, miten hänen kiistattomat ominaisuutensa muodostivat esteen hänen nimittämiselleen, kuten näyttää tapahtuneen. En ole ainoa, joka haluaa lisätietoja tästä asiasta.
Säännöllisestä Eurooppa-neuvoston kokouksesta ylimääräiseen Eurooppa-neuvoston kokoukseen, myöskään viime torstain kokouksessa ei kyetty salaamaan hallitustenvälisen hengen ja yhteisön menetelmän välillä piilevää jakoa. En ole ainoa, joka pahoittelee tätä asiantilaa. Vaikka monet uskoivat Irlannin kansanäänestyksen jälkeen, että EU oli saanut uutta puhtia, aivan yhtä moni pahoitteli kaikkea muuta kuin vakuuttavaa vaalikauden alkua.
Lopuksi vielä yksi asia: voin vain toivoa, että nimitetty puheenjohtaja, jonka inhimilliset ominaisuudet ja poliittiset taidot ovat tunnettuja, onnistuu mahdollisimman pian antamaan uutta vauhtia EU:lle, joka sitä kipeästi tarvitsee.
Simon Busuttil
(MT) Joskus takerrumme niin tiiviisti päivittäisiin työrutiineihimme, ettemme osaa arvostaa historiallisia hetkiä, jotka ohitamme. Lissabonin sopimuksen voimaantulo on yksi sellainen hetki, joka jää historiaan ja jota lapsemme ja tulevat sukupolvet vielä opiskelevat. Tällaisena hetkenä meidän on myös ajateltava sen merkitystä. Haluan ottaa lyhyesti esiin kaksi ajatusta.
Ensinnäkin sopimuksen ansiosta näemme lopultakin lopun hyödyttömille EU:n toimielimiä ja Euroopan unionin perustuslakia koskeville keskusteluille. Sen sijaan olemme nyt paremmassa asemassa kohtaamaan realiteetit, joita EU:n on käsiteltävä, kuten taloudellinen tilanne, työllisyys, ilmastonmuutos ja maahanmuutto. Siinä ovat haasteet, joita äänestäjämme haluavat meidän käsittelevän.
Toinen ajatus koskee Euroopan parlamentin asemaa. Tämä on viimeinen kerta, kun Euroopan parlamentti kokoontuu täysistuntoon sillä toimivallalla, joka sillä on ollut tähän saakka. Tämä parlamentti syntyi 50 vuotta sitten, ja kansalliset parlamentit nimittivät sen jäsenet. Nykyään se on parlamentti, joka jakaa päätös- ja lainsäädäntövaltansa ministerineuvoston kanssa. Uskon, että siitä seuraa sellaista Euroopan unionin lainsäädäntöä, joka heijastaa paremmin kansalaistemme etuja. Tämän parlamentin on sitouduttava suojelemaan kansalaisten etuja hyväksymässämme lainsäädännössä.
Ennustan, että ensi viikolla kokoontuvassa neuvostossa pohdiskellaan hetken historiallista merkitystä ja että me toimimme yhdessä kohtaamiemme haasteiden voittamiseksi.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minulla, meillä kaikilla ja koko Euroopan unionilla on tulevaisuudessa yksi selvä painopisteala: työmarkkinat. Meidän on kiinnitettävä paljon, paljon enemmän huomiota uusien työpaikkojen luomiseen ja nykyisten säilyttämiseen. Tämä erittäin tärkeä ala voi olla menestyvän ja kestävän kehityksen EU:n avain, ja sitä on minun mielestäni vakavasti lyöty laimin viime kuukausina. Meidän täytyy muistaa, että alhaisella työttömyysasteella on myönteinen vaikutus monille muille aloille. Varmistetaan se, että sovellamme tätä keinoa oikeassa paikassa.
En myöskään ymmärrä monia tämän parlamentin puhujia, jotka valittavat sitä, että jotkut eurooppalaiset poliitikot eivät nauti maailmanlaajuista mainetta ennen valintaansa. Miksi heidän pitäisi olla kuuluisia? Meillä on oltava eurooppalaisina tarpeeksi itseluottamusta sanoa keistä pidämme ja keitä pidämme sopivina ja valita sitten kyseiset henkilöt, eikä tehdä päätöstä sen perusteella, ovatko toiset kuulleet heistä, tai sen perusteella, miellyttävätkö he kumppaneitamme muualla maailmassa. Kaikki muut lähestymistavat olisivat naurettavia, aivan yhtä naurettavia kuin monien niiden puheet, jotka, jos yleensäkään ovat täällä, piileskelevät värikkäiden lippujensa takana.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, tämä on hyvä alku adventtiajalle - Lissabonin sopimuksen voimaantulon odottaminen.
Se ei kuitenkaan ole vain Jumalan lahja. Meidän on ponnisteltava päättäväisesti saadaksemme lisäarvoa Eurooppa-hankkeelle. Ensinnäkin tie on nyt avoin yhteiselle EU:n politiikalle. Enää ei ole mitään muodollisia perusteita pidättyä siitä. Neuvoston on nyt käynnistettävä voimakas yhteinen turvallisuus- ja energiapolitiikka, josta voisi tulla todella uskottava kumppaniemme silmissä. Yksi kiireisimmistä tehtävistä on energian sisämarkkinoiden luominen, Euroopan laajuisten energiahuoltoverkkojen ja varastojen kehittäminen sekä energiasolidaarisuuslausekkeen täytäntöönpano.
Talouskriisi aiheuttaa toisen ongelman. Itse asiassa euroalueen ulkopuoliset valtiot ovat kärsineet eniten investointien voimakkaasta laskusta ja kasvavasta työttömyydestä. Niistä on myös tullut epäedullisen kilpailuaseman takia entistä haavoittuvampia verrattuna euroalueen jäseniin. Siksi tarvitaan selvästi EU:n väliaikaisia toimia, kuten lisäluottoja pk-yritysten ja energia- ja infrastruktuurihankkeiden tukemiseksi. Sen lisäksi voitaisiin parantaa EU:n rahoituksen saatavuutta alentamalla väliaikaisesti kansallista yhteisrahoitusta koskevia vaatimuksia.
Kuten tiedätte, arvoisa puhemies, kotimaani Viro ponnistelee päättäväisesti liittyäkseen euroalueeseen vuoteen 2011 mennessä. Virolla on suhteellisen vähän ulkomaanvelkaa, ja se on onnistunut saamaan budjettivajeen hallintaan. OECD:n ja komission jäsenen Almunian äskettäiset tunnustukset Viron toimille ovat kannustavia merkkejä siitä, että olemme oikealla tiellä.
Zoran Thaler
(SL) Joulukuussa Eurooppa-neuvosto käsittelee erittäin tärkeitä asioita. Siitä tulee ensimmäinen neuvoston kokous Lissabonin sopimuksen jälkeen, ja kollegani tässä parlamentissa ovat jo puhuneet siitä, mitä kyseiset asiat ovat.
Henkilökohtaisesti haluaisin kiinnittää teidän huomionne yhteen erittäin tärkeään asiaan, jota joskus laiminlyödään mutta joka koskee koko Euroopan ja Euroopan unionin vakautta: se on entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia (FYROM).
FYROM on ollut ehdokasvaltio neljän viime vuoden ajan ja 18 viime kuukauden ajan se on ollut käytännössä ratkaisemattomassa konfliktissa Kreikan, etelänaapurinsa ja pitkäaikaisen Euroopan unionin jäsenvaltion kanssa. Se tarkoittaa sitä, että meillä voitaisiin sanoa olevan ratkaisematon konflikti keskellä Eurooppaa.
Tämä vuosi on ollut erittäin menestyksekäs FYROMille. Vuonna 2009 FYROM saavutti merkittävää edistystä. Se on saanut myönteisen kertomuksen komissiolta, joka suositteli sitä, että neuvoston antaa kyseiselle valtiolle luvan käynnistää neuvottelut täysjäsenyydestä. 20. joulukuuta siltä poistetaan viisumivaatimus, ja vähän aikaa sitten Kreikassa pidettiin vaalit.
Kehotan neuvoston ja komission edustajia sekä jäsenvaltioita tukemaan pääministereitä Papandreou ja Gruevski, kahta rohkeaa miestä, niin että he voivat lopulta löytää ratkaisun ja niin että FYROM voi liittyä suureen eurooppalaiseen perheeseen.
Andrzej Grzyb
(PL) Arvoisa puhemies, 11. ja 12. joulukuuta pidettävä Eurooppa-neuvoston kokous on päätös hedelmälliselle Ruotsin puheenjohtajuuskaudelle. Onnittelen ministeriä ja koko hallitusta, koska he saattoivat päätökseen erittäin vaikean ratifiointiprosessin. Toiseksi, nyt alkaa Lissabonin sopimuksen täytäntöönpano. Sopimus luo myös uusia instituutioita, kuten Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja ulkopolitiikan korkea edustaja. Tiedämme, että kyseiset nimitykset ovat herättäneet keskustelua ja ristiriitoja, myös tässä istuntosalissa.
Toivomme nimitetyille kaikkea hyvää, mutta haluamme sanoa, että todellinen testi on muun muassa idänpolitiikan laatu ja prosessi, jolla perustetaan Euroopan ulkosuhdehallinto. Pahoittelemme sitä, ettei ryhmässä ole ketään, joka edustaa Keski- ja Itä-Eurooppaa. Katson, että uudella kokoonpanon muutoksella tämä vaatimus täytettäisiin varmasti tulevaisuudessa.
Kööpenhaminan ilmastokokouksen on hyväksyttävä muun muassa kunnianhimoiset tavoitteet, jotka Euroopan unioni on asettanut. Sekin on tulevan neuvoston tehtävä. Niin on myös Tukholman ohjelma, joka on tärkeä turvallisuuden ja kansalaisten ja Lissabonin sopimuksen uusien määräysten kannalta. Sitten on vielä kaikki, mikä liittyy talouskriisiin.
Odotuksemme Lissabonin sopimuksen voimaantuloa kohtaan ovat ennen kaikkea entistä tehokkaampi EU, joka voi toteuttaa uusia laajentumisia ja hyödyttää kansalaisia ja jäsenvaltioita. Odotamme Lissabonin sopimuksen tuovan uuden alun yhteismarkkinoille poistamalla kuilun poliittisen ja taloudellisen yhdentymisen väliltä. Toivomme myös, että uuden Euroopan komission nimittäminen toteutetaan kunnioittaen Euroopan parlamenttia ja sen oikeuksia, että kansallisten parlamenttien uusi rooli pannaan täytäntöön noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja että keskustellaan siitä, miten EU:ta kehitetään Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Lissabonin sopimuksen käytännön täytäntöönpano tarkoittaa sen tunnustamista, että solidaarisuus ja energiapolitiikka ovat myös asioita, joita hallitaan nykyisellä lainsäädännöllä, kuten kaasun toimitusvarmuutta koskeva asetus.
Ivari Padar
(ET) Arvoisa puhemies, aluksi haluan puhua viime viikolla nimitetystä korkeasta edustajasta. Jotkut edellisistä puhujista ovat arvostelleet puheenjohtajaa ja korkeaa edustajaa, mitä pidän varsin sopimattomana. Kukaan ei ole täysin tyytyväinen, mutta henkilökohtaisesti näen kummankin edustajan nimityksen myönteisessä valossa, koska kaikkien etujen välille on löydetty tasapaino: pienten ja suurten valtioiden, miesten ja naisten sekä eri poliittisten napojen välille.
Ehkä ainoa seikka, joka häiritsee minua henkilökohtaisesti, on se, ettei kukaan uusien jäsenvaltioiden edustajista saanut mitään näistä viroista, vaikka ehkä se on mahdollista ensi kerralla. Joka tapauksessa kiitän jokaista alueeni ehdokasta, erityisesti Viron presidenttiä Toomas Hendrik Ilvestä ja Latvian presidenttiä Vaira Vīķe-Freibergaa. Katson kuitenkin, että nyt meidän pitäisi jatkaa varsinaista työtä eikä kuluttaa enempää aikaa henkilökysymyksiin.
Toinen tärkeä asia, josta haluan puhua, on rahoituskriisin käsittely, josta neuvosto on ymmärtääkseni tehnyt painopistealan. EU:n kansalaiset odottavat meidän käsittelevän työttömyyden ja rahoitusvalvontapaketin ongelmia. Siinä suhteessa on erittäin tärkeää, millainen uudesta komissiosta tulee ja miten tehokas siitä tulee. Se koskee myös kotimaatani Viroa, koska meille ilmeisin tavoite on varmistaa uusi talouskasvu, jotta voimme liittyä euroalueeseen, mitä olemme päässeet erittäin lähelle, koska on olemassa suuri mahdollisuus, että me täytämme Maastrichtin kriteerit. Kiitos.
Alojz Peterle.
(SL) Olen tyytyväinen siihen, että pian tulee ensimmäinen neuvoston kokous, joka pidetään Lissabonin sopimuksen määräysten mukaisesti. Toivotan onnea Herman Van Rompuylle, neuvoston ensimmäiselle puheenjohtajalle. Meillä on varsin samanlaiset näkemykset siitä, miten meidän pitäisi toimia yhtenäisesti ottaen monimuotoisuus huomioon.
Uudet institutionaaliset järjestelyt on hyväksytty, jotta päätöksentekomme olisi lähempänä kansalaisia ja entistä yksinkertaisempaa, demokraattisempaa, avoimempaa ja tehokkaampaa. Tässä suhteessa olemme kuulleet paljon puhetta vahvasta EU:sta. Olennainen kysymys on kuitenkin se, millaista vallan käsitettä meidän pitäisi kehittää tai mille perustalle me voimme rakentaa vahvan EU:n. Euroopan unionin valta ja menestys ovat tähän saakka kummunneet EU:n perustajien kahdesta keskeisestä ajatuksesta: ensimmäinen on ihmisarvon kunnioittaminen ja toinen on yhteistyö. Se tarkoittaa sitä, että kun toimimme etujemme turvaamiseksi, meidän olisi myös otettava huomioon toiset, henkilöt, kansat, vähemmistöt ja valtiot.
Nyt meidän on kysyttävä itseltämme jälleen kerran vakavasti, mitä tarkoittaa kunnioittaa ihmisarvoa ja mitä tarkoittaa asettaa ihminen huoliemme keskipisteeseen. Tämä kysymys liittyy erittäin läheisesti Tukholman ohjelmaan. Monet teistä täällä ovat pyytäneet kiinnittämään huomiota perusvapauksiin ja tarpeeseen suojella niitä, mutta meillä näyttää olevan varsin erilaisia mielipiteitä siitä, mistä ihmisoikeudet oikeastaan alkavat. Toivon, että voimme sopia edes siitä, että ihmisoikeudet alkavat ennen kuin henkilölle myönnetään tietyn valtion kansalaisuus.
Tuen niitä, jotka uskovat vakaasti, että Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1 artiklaa pitäisi soveltaa koko ihmiselämään, ihmisen elämän alusta loppuun. Meidän on suojeltava erityisesti niitä, jotka eivät voi suojella itseään. Ennen kuin voimme suojella ihmisten vapauksia, meidän on suojeltava ihmiselämää.
Olin tyytyväinen kuullessani, miten monet teistä käyttivät sanoja "toimia yhdessä" ja "toimia kumppanuudessa". EU:n voima on sen yhteisissä toimissa, oli kyse humanitaarisesta tai hallitustenvälisestä menetelmästä. Saatamme kohdata uusia haasteita, jotka vaativat meitä osoittamaan yhteistä poliittista tahtoa, mutta yhteistyön lisääminen ei tarkoita identiteetin menettämistä.
Göran Färm
(SV) Arvoisa puhemies, olemme kuulleet arvostelua siitä, että kaksi melko tuntematonta poliitikkoa on nimitetty kahteen EU:n huippuvirkaan. Mielestäni arvostelu on epäreilua. Ainakin me täällä parlamentissa olemme oppineet tuntemaan Catherine Ashtonin erinomaisena johtajana. Arvostelua on kuitenkin käsiteltävä, sillä monet päättelevät nyt, että jäsenvaltiot haluavat nähdä EU:n vain hallitustenvälisenä koordinointielimenä eikä erillisenä poliittisena tasona, jonka tehtävänä on löytää yhteisiä ratkaisuja suuriin haasteisiin kuten kasvu, työpaikat, rauha ja ympäristö. Jos se olisi totta, se olisi melko järjetöntä.
Tätä taustaa vasten on huolestuttavaa, että komissio ja neuvosto eivät ole osoittaneet mitään kykyä tehdä jotain yhdelle EU:n suurimmista sisäisistä haasteista, joka on EU:n pitkän aikavälin talousarvion uudistaminen. Meidän on nyt annettava tarvittavat resurssit sisämarkkinoille investointia varten. Kyse on liikenteestä ja energiainfrastruktuurista. Meidän annettava tarvittavat resurssit, jotta voimme tukea sitä, mitä uudessa vuoteen 2020 ulottuvassa Lissabonin strategiassa sanotaan. Meidän on ratkaistava ilmastorahoituskysymys ainakin jossain määrin EU:n talousarviolla, ja meidän on valmistauduttava tulevaan laajentumiseen.
Kysymykseni komission puheenjohtajalle kuuluu siksi: milloin me näemme konkreettisia väliarviointia koskevia ehdotuksia, joilla on vaikutusta olemattomiin budjettimarginaaleihin jäljellä olevana kolmena vuonna näissä rahoitusnäkymissä, joissa nykyiset ylärajat estävät järkevän puuttumisen haasteisiin, jotka eivät voi odottaa vuoden 2013 jälkeiseen aikaan, sekä ehdotuksen laatia suuntaviivat pitkän aikavälin budjettiuudistukselle?
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa muutaman sanan Irlannin puolesta tässä Euroopan unionin historiallisessa tilaisuudessa.
(EN) Lissabonin sopimuksen voimaantulo, erityisesti sen jälkeen kun 67 prosenttia irlantilaisista äänesti sen puolesta, on suuri sysäys kaikille Euroopan unionissa. Mielestäni se heijastaa tukea, joka kansalaiset tuntevat Eurooppa-hankkeessa vuosien varrella tehtyä hyvää työtä kohtaan.
Valitettavasti puheenjohtajan ja korkean edustajan nimitykset ovat aiheuttaneet paljon kielteistä arvostelua, jota pidän melko epäoikeudenmukaisena.
Ensinnäkin kun ihmisiä nimitetään virkaan, heille pitäisi antaa vähän aikaa asettua virkaansa ja heitä pitäisi arvostella tulosten eikä pätevyyttä koskevien ennakkoluulojen perusteella.
Herman Van Rompuysta on sanottu, että hän on konsensuksen rakentaja ja tehokas neuvottelija, ikään kuin ne olisivat kielteisiä ominaisuuksia. Ne ovat erittäin tärkeitä ominaisuuksia näinä aikoina. Mitä me haluamme? Presidenttimäisen gurun, joka saapastelee maailmalla aiheuttaen ongelmia? Hävittäjän, häirikön? Ei, me tarvitsemme nyt hyvän, tehokkaan ja järkevän puheenjohtajan, ja minun mielestäni meillä on sellainen. Toivotan hänelle onnea.
Catherine Ashtonista on sanottu, ettei häntä ole koskaan valittu vaaleilla virkaan ja se pitää paikkansa, mutta se ei sinänsä kerro mitään hänen ominaisuuksistaan henkilönä tai tehokkaana poliitikkona. Olen nähnyt hänet toiminnassa vain kerran sen jälkeen, kun tulin tänne. Esitin silloin hänelle kysymyksiä Koreaa koskevasta kauppasopimuksesta, ja mielestäni hän suoriutui oikein hyvin.
Mielestäni jotkut kommenteista, joita Nigel Farage tänään valitettavasti esitti, olivat liioiteltuja, mutta tässä vaiheessa alan ymmärtää, että Nigel Farage on kuin LP-levy. Hän jankuttaa samaa poliittista ohjelmaa muistellen Rule Britannian aikoja ja keskenään taistelevia kansakuntia. Ne ajat ovat takana. Euroopan unioni on kaikkien aikojen suurin rauhanprosessi. Se jatkuu sellaisena, ja meidän Euroopan parlamentin jäsenten on varmistettava se, että näin on tulevaisuudessakin.
Diogo Feio
(PT) Arvoisa puhemies, tämä on tärkeä keskustelu, koska uskon, että se on viimeinen, jossa me keskustelemme nimistä. Itse asiassa nyt on aika kääntää sivua, keskustella politiikasta ja Euroopan unionia kohtaavista haasteista. Haluan nostaa esiin yhden haasteen: kriisin voittamisen. Se on yksi niistä kysymyksistä, joista EU:n poliittiset instituutiot ovat olleet kaikkein yksimielisimpiä.
On aika onnitella neuvostoa sekä erityisesti puheenjohtajavaltio Ruotsia. On aika onnitella komissiota ja sen puheenjohtajaa, joka on aina kiinnittänyt paljon huomiota kriisin käsittelyyn, ja korostaa sitä, että itse Euroopan parlamentti on osoittanut suurta valmiutta keskustella tästä aiheesta perustamalla erityisen valiokunnan.
On kuitenkin myös aika, jolloin poliittisten johtajien puheet ja keskuspankkien johtajien puheet eroavat toisistaan kansallisella ja EU:n tasolla.
Ensinnäkin meidän on oltava varovaisia kriisin loppumisen suhteen. Nyt ei ole aika vetää pois tukia valtiontalouksilta ja yrityksiltä. On myös aika kartoittaa edessä oleva reitti. Keskuspankkien johtajat ovat patistaneet hallituksia kunnianhimoiseen suunnitelmaan vajeiden korjaamiseksi.
Ajat muuttuvat. Sen lisäksi he ovat paljastaneet vastustavansa tietynlaista politiikkaa, kuten sitä, jolla pyritään alentamaan veroja, viestissä, joka on osoitettu useille hallituksille. Olen pahoillani siitä, että Portugalin hallitus ei lähde alentamaan veroja. On valittava kilpailukyvyn reitti, ja tämän suunnitelman viestin täytyy olla selvä: enemmän kilpailukykyä, enemmän kannustimia, enemmän kasvua, enemmän yritystukea, enemmän EU:ta tukemaan kasvua ja työpaikkoja.
János Áder
(HU) Arvoisa puhemies, Kööpenhaminan kokous on neljäs aihe Eurooppa-neuvoston esityslistalla. On olemassa kaksi merkittävää ristiriitaista kohtaa, jotka estävät Euroopan unionia pääsemästä yhteiseen kantaan tässä asiassa. Toinen on hiilidioksidikiintiöiden myynti vuoden 2012 jälkeen. Komissio ja jotkut vanhoista EU:n jäsenvaltioista haluavat kieltää kiintiöiden myynnin vuoden 2012 jälkeen. Kuitenkin yhdeksän valtiota - Tšekin tasavalta, Puola, Unkari, Romania, kolme Baltian valtiota, Slovakia ja Bulgaria - haluavat välttämättä voida myydä kiintiöitään myös vuoden 2012 jälkeen.
Kyseiset valtiot, Unkari mukaan luettuna, ovat täyttäneet, epäonnistuneet täyttämään ja täyttäneet liiallisesti Kioton sitoumuksensa. Esimerkiksi Unkari, joka sitoutui 8 prosentin vähennykseen, on saavuttanut 23 prosentin vähennyksen. Siksi Unkari ei voi mitenkään hyväksyä komission kantaa ja vaatii painokkaasti, että se voi myydä hiilidioksidikiintiöitään myös vuoden 2012 jälkeen. Kehotan myös kollegoitani Bulgariasta, Puolasta, Tšekin tasavallasta, Slovakiasta ja Baltian valtioista puolustamaan yhtä päättäväisesti tätä näkökantaa puoluekannasta riippumatta.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ensinnäkin haluaisin onnitella vilpittömästi teitä, Cecilia Malmström, siirtymisestä niin sanoakseni parlamentista hallitukseen ja hallituksesta Euroopan komissioon. Toivotan teille kaikkea hyvää.
Meillä on nyt viimeinen Nizzan sopimuksen mukainen kokous, ja puhumme ensimmäisestä Lissabonin sopimuksen mukaisesta kokouksesta. Tämän suuren edistysaskelen, tämän muutoksen, tämän uuden luvun täytyy näkyä ensimmäisessä huippukokouksessa. EU on muuttunut. Keskustelu toimielimistä on ohi, kuten myös keskustelu henkilöstöstä, toivon niin. Siirrymme päätöksentekoon uudessa ympäristössä. Kansalaisten oikeuksia ja parlamentteja vahvistetaan, Euroopan unionin ja toimielinten toimintakykyä vahvistetaan ja me, kaikki kolme toimielintä, saamme oikeuksia, joiden ansiosta mannertamme on helpompi edustaa maailmalla.
Paperille voidaan kirjoittaa mitä tahansa. Kuitenkin se, onnistummeko vakuuttamaan kansalaisille, että meillä on poliittinen tahto toimia, laatia uusia tavoitteita ja saada kansalaiset osallistumaan mukaan hankkeisiin, riippuu seuraavien viikkojen kokouksista. Odotan, että huippukokouksessa luodaan uuttaa dynamiikkaa, uutta vastuuntunnetta ja entistä vakavampi lähestymistapa eri kysymysten käsittelylle. Se, mitä olemme nähneet viime päivinä, on ollut pienimmän yhteisen nimittäjän hakeminen: kansallistaminen ja politisointi. Toisaalta Lissabonin sopimuksessa vaaditaan eurooppalaistamista ja päätöksentekoa.
Siksi odotan, että me tiedämme, mitä me teemme sosiaalisen markkinatalouden mallille. Miten me käsittelemme talous- ja rahoituskriisiä? Emme voi tehdä sitä puolustamalla olemassa olevia oikeuksia vaan etsimällä maailmanlaajuisia ratkaisuja. Odotan meidän myös tarkistavan rahoituksemme. Meidän on tärkeää tietää, miten paljon rahaa meillä on käytettävissä politiikkaamme. Huippukokouksen on siirrettävä vastuu rahoituksen tarkistuksesta komissiolle. Meidän on keskusteltava eri kysymyksistä vakavasti, rehellisesti ja avoimesti ja asetettava itsellemme uusia tavoitteita. Toivotan teille kaikkea hyvää.
Jean-Pierre Audy
. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meidän pitäisi olla tänään onnellisia, koska olemme pääsemässä institutionaalisista vaikeuksista. Meillä on Lissabonin sopimus, meillä on yhdenvertaisuus, meillä on kasvot, ja kuitenkin miten voin selittää levottomuuden, jota tunnen?
Tänään tässä lähes tyhjässä istuntosalissa en tunne elämää; osallistumme pettymystä tuottavaan keskusteluun, joka koskee valmistautumista Eurooppa-neuvoston kokoukseen. En osaa selittää levottomuuden tunnetta, joka liittyy viimeiseen kiertävän puheenjohtajan johdolla käytävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen.
Ero on suuri verrattuna ihmisten riemuun vuonna 2004, jolloin entiset kommunistiset valtiot liittyivät unioniin! Ero on suuri verrattuna juhlallisuuksiin, joita vietettiin Berliinin muurin murtumisen 20-vuotispäivän johdosta! Niin, nyt me tiedämme, että ratkaisu ei tule jäsenvaltioista. Ratkaisu tulee kansoilta, se tulee Euroopan parlamentista.
Niinpä katson komissioon, jonka ei pitäisi asettua kenenkään puolelle vaan luoda poliittinen liitto Euroopan parlamentin kanssa, niin että kansojen liitolla varmistetaan se, että me voimme unelmoida siitä, mitä me toivomme Euroopan unionille, kansojen unionille.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä puhujien enemmistön kanssa siitä, että Lissabonin sopimuksen voimaantulo merkitsee uutta historiallista vaihetta Euroopan yhdentymisessä. Euroopan asukkaat, kansalaiset eivät kuitenkaan ole aina juhlatuulella, kun he ajattelevat sitä. Monet ihmiset pelkäävät, että Lissabonin sopimus voisi aiheuttaa lisää keskittymistä EU:ssa.
Monet pelkäävät, että pienille EU:n jäsenvaltioille, esimerkiksi kotimaalleni Itävallalle, jää entistä vähemmän vaikutusvaltaa, koska suuret jäsenvaltiot voivat päättää kaikesta uuden äänestysjärjestelmän ansiosta. Ihmisistä myös tuntuu siltä, että vaihtoehdot Euroopan unionin huippuvirkojen täyttämiseksi perustuivat heikoimpaan ja pienimpään yhteiseen nimittäjään. Tällä en sano mitään Herman Van Rompuyn ja Catherine Ashtonin henkilökohtaisia ominaisuuksia vastaan. Ihmiset kuitenkin ymmärsivät, että prosessi ei sisältänyt demokraattista valintaa.
Jos me haluamme johtaa Euroopan unionia tuottavaan tulevaisuuteen, meidän on tässä parlamentissa pyrittävä lisäämään demokratiaa, mukaan luettuna ihmisten valinta huippuvirkoihin.
Rachida Dati
. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Cecilia Malmström, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan unioni palasi kasvuun vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä, mikä voisi saada meidät uskomaan, että pahin on takana.
Jäljellä on kuitenkin huolestuttava tilanne, nopeasti kasvava työttömyys, ja meidän on siksi edelleen oltava erittäin varovaisia. Sen lisäksi komissio toteaa 23. marraskuuta päivätyssä kertomuksessa, että rahoituskriisi hävitti yli 4 miljoonaa työpaikkaa vuoden 2008 toisen neljänneksen ja vuoden 2009 puolivälin välisenä aikana.
Nyt on erittäin tärkeää, että seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa työllisyydestä keskustellaan vuoden 2010 jälkeisen Lissabonin strategian yhteydessä. Strategian on ehdottomasti sisällettävä rohkeita tavoitteita ja innovatiivisia toimia.
Uskon, että tästä eteenpäin keskustelussa on keskityttävä Lissabonin strategian hyväksymiseen tänä sekavana aikana. Kansalaiset odottavat - sen me näemme kentällä joka päivä - että EU tarjoaa ratkaisuja työttömyyskriisiin. Emme saa pettää heitä.
Havaintoni ja pettymykseni ovat samansuuntaiset Audyn havainnon ja pettymyksen kanssa lähes tyhjän istuntosalin edessä EU:n kansalaisten kannalta erittäin huolestuttavassa tilanteessa.
Aldo Patriciello
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, aluksi kiitän puheenjohtajavaltio Ruotsia kuukausien huomattavista ponnisteluista, jotka ovat johtaneet muun muassa Lissabonin sopimuksen hyväksymiseen.
Lopultakin 10 vuoden institutionaalisen umpikujan jälkeen Euroopan unioni voi palata kasvuun, joka katkesi odottamatta jokin aika sitten, vahvistamalla yhteispäätösmenettelyä.
Riippumatta valittujen henkilöiden ominaisuuksista viime päivinä tehdyt nimitykset ovat varmasti osoittaneet, että nimitysmenettely on kaukana kansalaisille suunnatun avoimuuden ja vastuullisuuden periaatteista, joita Euroopan unioni noudattaa. Tämän parlamentin on pyrittävä varmistamaan tulevaisuudessa tiiviimpi osallistumisensa neuvotteluihin, joita valtiot eivät voi eivätkä saa käydä salassa neuvoston sisällä.
Lopuksi toivon, että voimme päättää vuoden 2009 pääsemällä kunnianhimoiseen sopimukseen Kööpenhaminan kokouksessa, jossa Euroopan unionin täytyy puhua yhdellä äänellä ilmaistakseen mielipiteensä ilmastonmuutoksesta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Ruotsin tärkein työ oli ennen kaikkea Lissabonin sopimus, joka avaa EU:lle uusia mahdollisuuksia. Meidän on laadittava etenemissuunnitelma sen käyttöönottoa varten. Virkojen täyttäminen on vain alkua. Toiseksi meidän on hyväksyttävä suunnitelma talouden uudistamiseksi. Meidän on muistettava auttaa pankkien lisäksi tavallisia kansalaisia, erityisesti työttömyyden rajoittamisen alalla. Kolmanneksi laadimme parhaillaan strategiaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi - ja se on hyvä asia. Päätämme siitä, mitä alalla pitäisi tehdä, mutta muistetaan, että talousavun alalla kriisin torjunta tulee ensin. Neljänneksi Tukholman ohjelma merkitsee turvallista ja avointa EU:ta, vapauksien EU:ta - vain siten se on yhteinen EU. Tietynlainen tasapaino näiden tärkeiden arvojen on elintärkeä. Lopuksi muistutan, että Itämeren alueen kehittäminen edellyttää alueen jäsenvaltioilta entistä tiiviimpää yhteistyötä, ja Ruotsi on tehnyt paljon tällä alalla.
Petru Constantin Luhan
(RO) Aloitan onnittelemalla puheenjohtajavaltio Ruotsia tavasta, jolla se on valmistellut siirtymisen Lissabonin sopimukseen. Ruotsin puheenjohtajuuskauden ensisijainen tavoite on saavutettu onnistuneesti. Katson, että neuvoston on joulukuussa toimittava, jotta voidaan ratkaista EU:n kohtaama kaksijakoinen haaste: talouskriisi ja ilmastonmuutos.
Nyt on palautettava luottamus rahoitusmarkkinoille perustamalla valvontajärjestelmä, jolla hallitaan vastaavien kriisien syntymistä tulevaisuudessa ja ehkäistään se. Ilmastonmuutoksesta ajattelen, että ympäristönsuojelupolitiikan luominen ei saa vaikuttaa muihin politiikanaloihin tai EU:n varojen jakamiseen sellaisille politiikanaloille kuin aluepolitiikka.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, vastaan muutamaan lyhyeen kysymykseen. Esitettiin kysymys Turkista. Olemme tietysti tyytyväisiä siihen, että Turkin yleisenä tavoitteena on edelleen yhdentyminen EU:hun. Neuvottelut Turkin kanssa etenevät - eivät ehkä niin nopeasti kuin me haluaisimme, mutta edistystä tapahtuu, ja me toivomme voivamme avata ympäristöluvun vuoden lopussa.
Tuemme luonnollisesti Turkin ja Kyproksen välisiä neuvotteluja sekä saarella käytäviä neuvotteluja ratkaisun löytämiseksi sen jakoon. Asianomaiset osapuolet ovat vastuussa kyseisestä prosessista ja YK tarjoaa siihen apuaan, mutta EU tietysti tukee sitä, ja olin aivan äskettäin Kyproksessa keskustelemassa eri osapuolten kanssa tästä asiasta. Olisi hienoa, jos ratkaisu löydettäisiin pian. Myös tänään iltapäivällä järjestetään keskustelu Turkkia ja muita ehdokasvaltioita koskevasta laajentumisesta. Ulkoministeri Carl Bildt osallistuu keskusteluun, ja Euroopan parlamentin jäsenillä on tilaisuus esittää kysymyksiä tästä ja muista asioista.
Kommentoin lyhyesti Itämeri-strategiaa. Kiitän vielä kerran Euroopan parlamenttia tuesta, jota se on osoittanut puheenjohtajavaltio Ruotsille tässä asiassa. Ajatus Itämeri-strategiasta syntyi tietysti täällä parlamentissa, joten olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että se on nyt laadittu ja voimassa. Strategia on erittäin tärkeä tekijä alueen ympäristöongelmien ratkaisemisessa mutta myös yhteistyön lisäämisessä muun muassa hyvinvoinnin, innovoinnin ja turvallisuuden alalla.
Euroopan ulkosuhdehallinto on yksi suurimmista ja tärkeimmistä muutoksista, joita Lissabonin sopimus aiheuttaa. Lokakuun huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto hyväksyi yleiset puitteet kyseiselle hallinnolle. Catherine Ashton jatkaa nyt työtä kyseisten puitteiden parissa yhdessä Euroopan parlamentin kanssa ja jättää lopullisen ehdotuksen viimeistään ensi vuoden huhtikuussa. Ulkosuhdehallinto perustetaan tietysti vaiheittain, ja on tärkeää, että se toteutetaan pätevällä ja rakentavalla tavalla. Euroopan parlamentilla on tilaisuus keskustella sen tulevasta muodosta.
Budjettitarkistuksen alalla olen Göran Färmin kanssa samaa mieltä siitä, että nyt kun meillä on viikon kuluttua Lissabonin sopimus ja nykyaikaiset uudet Euroopan unionin perussäännöt, me tarvitsemme selvästi myös nykyaikaisen talousarvion, jolla voidaan vastata sopimukseen liittyviin haasteisiin. Toivon, että uusi komissio voi jättää asiaa koskevan ehdotuksen mahdollisimman pian. Uskon, että myös puheenjohtaja Barroso mainitsi asian eilen kyselytunnilla.
Kahdeksan vuotta Laekenin jälkeen olemme nyt uuden sopimuksen kynnyksellä. Hetki on historiallinen, uuden aikakauden alku Euroopan unionille. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että puheenjohtajavaltio Ruotsi on voinut antaa panoksensa siihen. Voimme nyt jättää tietyssä määrin institutionaaliset kysymykset taaksemme ja keskittyä suuriin poliittisiin haasteisiin, jotka huolettavat EU:n kansalaisia - koska me kaikki tietysti puolustamme kansalaisten EU:ta.
Monista näistä asioista keskustellaan Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa. Ilmastokysymys on keskeinen asia meidän sukupolvellemme. Eurooppa-neuvoston kokous pidetään samaan aikaan Kööpenhaminan ilmastokokouksen kanssa, ja huippukokous antaa meille tilaisuuden hienosäätää tarvittaessa neuvotteluasemaamme Kööpenhaminassa.
Rahoituskysymysten ja talouskriisin alalla voimme ottaa käyttöön monia välineitä ja myös laatia pitkän aikavälin suuntaviivoja sille, miten me voimme tehdä EU:sta jälleen kilpailukykyisen hyvinvoinnin ja sosiaalisen koheesion lisäämiseksi, sekä erityisesti valmistautua uuteen Lissabonin strategiaan, joka voisi pitkällä ja keskipitkällä aikavälillä olla erittäin hyödyllinen EU:lle tässä suhteessa.
Tukholman ohjelma lisää EU:n kansalaisten turvallisuutta, ja on erittäin tärkeää, että saamme toteutettua kyseisen ohjelman. Kaikki nämä kysymykset ovat käsiteltävänä vielä huippukokouksen jälkeenkin, ja kaikissa näissä asioissa me tarvitsemme erittäin tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa. Pääministeri Reinfeldt tulee tänne joulukuun istuntojaksolla, ja hän kertoo sitten huippukokouksen tuloksista ja tekee myös yhteenvedon Ruotsin puheenjohtajuuskaudesta. Kiitos paljon erittäin hyvästä ja rakentavasta keskustelusta.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, samana päivänä kun juhlimme sitä, että seuraavassa komissiossa on ilmeisesti vähintään yhdeksän naista - minäkin pidän sitä voittona kaikille meille, jotka olemme aktiivisesti toimineet sen puolesta - kuulimme uutisista tänä aamuna, että yksin Ranskassa kuoli viime vuonna 156 naista kotiväkivallan uhrina. Koska tänään on kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi, asian pitäisi saada meidät pysähtymään ja ajattelemaan ja toivottavasti myös toimimaan tulevaisuudessa EU:ssa ja kansainvälisesti. Ehkä meidän pitäisi nostaa asia esiin eri kokouksissa myöhemmin tänään.
Tämä on tärkeä askel eteenpäin. Se myös kertoo paljon tulevasta menettelystä, jonka pitäisi olla avoimempi komission jäseniä nimitettäessä. Toivon, että tulevaisuudessa jäsenvaltiot ja hallitukset nimittivät miehen ja naisen. Minusta se on erinomainen ajatus.
Minäkin haluan kommentoida uuden korkean edustajan ja uuden neuvoston puheenjohtajan nimityksiä. Catherine Ashton nimitettiin komissioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen täydellä tuella. Hänestä itse asiassa äänestettiin vuosi sitten täällä parlamentissa, ja hän sai taakseen erittäin suuren enemmistön - muistaakseni 538 ääntä. Kuten olemme kuulleet monilta teiltä, hän on tehnyt tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa ja on aina odottanut parlamentin osallistuvan eri asioiden käsittelyyn. 27 valtion tai hallituksen päämiestä valitsi hänet yksimielisesti, joten katson, että hänellä kaikki legitiimiys täyttää virkansa ja saada osakseen Euroopan unionin ulkomaisten kumppanien kunnioitus. Pidän vertauksesta, joka täällä esitettiin, että sen sijaan että meillä on joku, joka pysäyttää liikenteen tai merkitsee punaista valoa, tarvitsemme välittäjän, joka itse asiassa edistää liikenteen sujumista tai päätöksentekoa demokraattisella ja hyvällä tavalla Euroopan unionissa. Olen oppinut tuntemaan hänet erittäin hyvänä kollegana, ja sanoisin, että hän on vankkumaton EU:n kannattaja. Se on todellakin tärkeä lähtökohta.
Me olemme jo kuulleet hyviä kommentteja tässä keskustelussa. Mielestäni keskustelu on ollut hedelmällinen ja rakentava, ja kiitos kaikille puheenvuoroista. Haluan myös kommentoida Göran Färmin suoraa kysymystä budjettitarkistuksesta. Voin vain toistaa sen, mitä komission puheenjohtaja on jo kertonut teille, että asia annetaan uuden komission käsiteltäväksi. Se johtuu ennen kaikkea siitä, että uusi Lissabonin sopimus sisältää määräyksiä, joissa vaaditaan uutta institutionaalista järjestelyä, niin että se on myös hyvä perusta talousarviota koskeville päätöksille. Toiseksi, uuden komission on päätettävä poliittisista painopistealoista ja sitten ryhdyttävä sanoista tekoihin, jotta talousarvio todellakin tukee poliittisia painopisteitä. Sanoisin, että se on tärkeä innovaatio ja mahdollisuus seuraavalle komissiolle. Me kaikki luovutamme sen Cecilia Malmströmille lämpimin käsin. Se, mitä komissio voi sanoa, on, että ehdotus budjettitarkistusta annetaan ensi vuoden alussa ja siitä tulee välitön tehtävä seuraavalle komissiolle.
Haluaisin kommentoida yhtä asiaa, joka koskee Tukholman ohjelmaa. Tukholman ohjelman hyväksyminen osuu samaan aikaan Lissabonin ohjelman voimaantulon kanssa, ja Euroopan parlamentilla on ratkaiseva rooli kyseisten politiikanalojen kehittämisessä. Se lisää jälleen oikeus- ja sisäasioista tehtävien tärkeiden päätösten demokraattista legitiimiyttä. Se on hyvä uutinen EU:n kansalaisille ja myös kaikille EU:n toimielimille.
Sitten vielä ilmastonmuutos: voin kuulla, että täällä vallitsee yhteinen näkemys aktiivisesta roolista, jossa Euroopan unionin pitäisi toimia Kööpenhaminassa ja tästä eteenpäin.
Vielä kerran paljon kiitoksia keskustelusta. Uuden Lissabonin sopimuksen myötä meillä on nyt teksti, joka auttaa meitä käsittelemään kaikkia tärkeitä asioita, jotka täällä on nostettu esiin - ilmastonmuutosta, rahoituskriisiä sekä sen sosiaalisia ja muita vaikutuksia - ja tietysti myös varmistamaan, että meillä on tulevaisuudessa demokraattinen Euroopan unioni.
Puhemies
- (EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
João Ferreira  
Tulevassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa on määrä luoda perusta tulevalle Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategialle. Niin tehdään aikana, jolloin työttömyys on Euroopassa saavuttamassa historiallisen huipputason ja talous on taantumassa, syvässä kriisissä. Kahdeksan vuotta myöhemmin meidän on nöyrryttävä todellisuuden edessä: asettuja tavoitteita ei ole saavutettu. Syyt epäonnistumisen takana ovat siinä, mikä pian näytti olevan todellinen ohjelma strategian takana: työsuhteiden sääntelyn purkaminen ja siihen liittyvä työn arvon alentaminen, hyökkäys sosiaalisia oikeuksia vastaan, julkisten peruspalvelujen purkaminen, talouden keskeisten alojen yksityistäminen ja vapauttaminen sekä markkinoiden nostaminen hallitsemaan yhä useampaa julkisen elämän alaa. Työntekijöillä ja kansalaisilla on kaikki syyt toivoa radikaalia muutosta pois tästä ohjelmasta: suunnanmuutosta, jonka toteuttaminen on elintärkeää. Tällainen muutos edellyttää muun muassa seuraavaa: koulutuksen tunnustaminen oikeudeksi eikä palveluksi tai pelkäksi markkinasektoriksi; tiedon ja kulttuuripalvelujen saannin demokratisointi; työn ja työntekijöiden oikeuksien arvostaminen; tuotantosektorin ja pk-yritysten suojelu; laadukkaiden julkisten palvelujen tarjoaminen kaikille sekä oikeudenmukaisempi varallisuuden jakautuminen.
András Gyürk  
kirjallinen. - (HU) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tulevassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa jäsenvaltioiden odotetaan sopivan tärkeimmistä perusperiaatteista, jotka esitetään Kööpenhaminan ilmastokokoukselle. Mielestäni on tärkeää, että kysymystä energiatehokkuudesta ei sivuuteta päästökiintiöillä ja että kehitysmaille myönnetään taloudellista tukea. Toisin sanoen Euroopan unionilla on tapana unohtaa tämä helppo palkinto. Syy siihen, miksi se olisi erityisen haitallista, on se, että joillakin EU:n alueilla me voimme vähentää päästötasoja halvemmalla kehittämällä energiatehokkuutta kuin millään muulla ratkaisulla. Siitä voidaan tehdä kaksi päätelmää. Ensinnäkin Euroopan unionin on pyrittävä varmistamaan maailmanlaajuinen energiatehokkuusnormien lähentäminen hyväksymällä uusi ilmastonsuojeluohjelma. Toiseksi energiatehokkuutta koskeville tuille on annettava entistä suurempi rooli tulevassa EU:n pitkän aikavälin talousarviossa, ja erityistä huomiota on kiinnitettävä entisten sosialistimaiden jälleenrakennusohjelmiin. Se johtuu siitä, että sillä alueella on mahdollista saavuttaa huomattavia säästöjä suhteellisen pienin menoin.
Marian-Jean Marinescu  
Keskeinen aihe Tukholman ohjelmassa on "kansalaisten Euroopan rakentaminen". Se, mitä se minulle merkitsee, on se, että EU:n toimielinten on tästä lähtien yhdessä jäsenvaltioiden kanssa saavutettava edistystä EU:n sisärajojen poistamisessa, sillä kansalaiset kohtaavat edelleen hallinnollisia ja oikeudellisia esteitä, jotka näyttävät estävän heitä harjoittamasta oikeuksiaan elää ja työskennellä valitsemassaan jäsenvaltiossa. Siksi Tukholman ohjelmassa on toteutettava tämä keskeinen asia ja annettava selvästi määritellyt välineet kaikkien EU:n työntekijöiden pääsyn helpottamiseksi yhteisön työmarkkinoille, mikä on unionin kansalaisuuden merkittävä symboli.
Sen lisäksi nykyinen talouskriisi korostaa entistä enemmän tarvetta edistää vapaan liikkuvuuden täyttä toteutumista. Liikkuvuuden parantaminen EU:ssa, vapauden, oikeuksien ja velvollisuuksien yhteisellä alueella, sisältää Schengen-alueen vahvistamisen ja sen seurauksena tarpeen integroida jäljellä olevat jäsenvaltiot alueeseen mahdollisimman nopeasti. Se sisältää myös EU:n ulkorajojen hyvän valvonnan, joka on toteutettava niin yhdenmukaisesti kuin mahdollista.
Sirpa Pietikäinen  
Arvoisa puhemies, arvoisat neuvoston ja komission edustajat, hyvät kollegat, haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ruotsia sen työstä uuden sisä- ja oikeusasioiden työohjelman laatimiseksi.
Euroopan unionilla on Tukholman ohjelman kautta mahdollisuus parantaa kaikkien EU-kansalaisten arkipäivää. Turvallisuus, hyvinvointi ja tasa-arvo syntyvät oikeusvaltion, solidaarisuuden ja syrjimättömyyden periaatteiden johdonmukaisesta noudattamisesta eri politiikan aloilla ja laadittavassa lainsäädännössä.
Maahanmuuttajien, vähemmistöjen ja syystä tai toisesta syrjintää kohtaavien kansalaisten arkipäivän parantamiseen soisin kiinnitettävän nykyistä huomattavasti enemmän huomiota. Kyse ei ole vain marginaali-ilmiöistä: tuoreen eurobarometri-tutkimuksen mukaan joka kuudes eurooppalainen ilmoitti kokeneensa syrjintää viimeisen vuoden aikana.
Haluaisinkin tässä yhteydessä vielä painottaa nyt neuvostossa käsiteltävänä olevan, syrjinnän tavaroiden ja palveluiden tarjonnassa kieltävän direktiivin tärkeyttä. Valitettavasti direktiivin eteneminen neuvostossa on ollut erittäin tahmeaa ja direktiivi on kohdannut huomattavaa vastustusta joidenkin jäsenvaltioiden taholta. Euroopan unionin arvopohja rakentuu ihmisoikeuksien ja tasa-arvon periaatteiden kunnioittamiselle. Nämä periaatteet on pantava täysimääräisesti täytäntöön myös Euroopan laajuisen lainsäädännön tasolla.
(Istunto keskeytettiin klo 11.40.)
(Klo 11.45-12.05 jäsenet kokoontuivat LUX-palkinnon jakotilaisuuteen.)
(Istuntoa jatkettiin klo 12.05)
