Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
- (EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B7-0006/2010).
Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.
Aihe: Energia-alan yhteisten sisämarkkinoiden luominen
Espanjan, Belgian ja Unkarin sopimuksessa ja niiden pitkän aikavälin strategiassa mainitaan yhtenä poliittisena tavoitteena energia-alan yhteisten sisämarkkinoiden luominen. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää yhteisön eristyneimpien alueiden, kuten Baltian maiden, liittämistä eurooppalaisille energiamarkkinoille. Itämeren strategiassa on sovittu monista sähkö- ja kaasualan yhteyshankkeista, jotka toteutuessaan auttaisivat Baltian maita vähentämään riippuvuutta yhdestä ainoasta energiantoimittajasta. Koska nämä hankkeet ovat luonteeltaan valtioiden välisiä, niiden toteuttaminen ei riipu pelkästään tarvittavan rahoituksen järjestämisestä vaan asiaan vaikuttavat myös hankkeisiin osallistuvien jäsenvaltioiden poliittinen tahto ja tarkoitusperät. Yhteisö on sitoutunut energia-alan sisämarkkinoiden luomisen yhteydessä esiintymään yhteisenä rintamana.
Omaksuuko Espanja neuvoston nykyisenä puheenjohtajavaltiona johtajan roolin pyrkien siihen, että jäsenvaltiot esiintyvät yhtenä rintamana, kun Baltiassa toteutetaan energiahankkeita (AmberLitPol, Swedlink jne.), jotka parantaisivat energian huoltovarmuutta sekä alueellisesti että koko yhteisön kannalta?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, energia-alan yhteiset sisämarkkinat ja energian toimitusvarmuus liittyvät erottamattomasti toisiinsa. Olemme vähitellen ymmärtäneet tämän Euroopan unionissa, ja energian toimitusvarmuudesta on näin ollen tullut yksi unionin strategisista painopistealueista. Tästä tuli todella kriittinen kysymys vain muutama vuosi sitten Venäjän ja Unkarin välisen kaasukriisin yhteydessä.
Silloin ymmärsimme, että energian toimitusvarmuus Euroopan unionissa edellyttää energia-alan sisämarkkinoita; täysin toimivia, yhteen liitettyjen verkkojen muodostamia tehokkaita markkinoita.
Toimitusvarmuus on näin ollen keskeinen strateginen tekijä, jota on parannettava varmistamalla parempi energiatehokkuus, monipuolistamalla energiantoimittajia, lähteitä ja jakelukanavia, puolustamalla unionin energia-alan etuja suhteissa kolmansiin maihin ja lopuksi luomalla aidot energia-alan yhteiset sisämarkkinat, joita meillä ei edelleenkään ole. Näihin tavoitteisiin pääsemisessä meitä tukee Lissabonin sopimus, jossa viitataan ensimmäistä kertaa selvästi siihen, että unionilla on tähän toimivaltuudet primäärilainsäädännön tasolla.
Tämän vuoksi unionin on oltava vakuuttavampi kanssakäymisissään kolmansien maiden kanssa, ja sen on puhuttava näissä tilanteissa yhteisellä äänellä. Espanjan teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeri teki tämän erittäin selväksi esitellessään puheenjohtajavaltio Espanjan ensisijaisia tavoitteita Euroopan parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle 27. tammikuuta 2010.
Näin ollen toisen strategisen energiakatsauksen yhteydessä niin sanotusta Euroopan unionin energiasaarekkeiden yhdistämisestä sisämarkkinoihin on tullut yksi unionin keskeisistä tavoitteista.
Heinäkuussa 2009 komissio esitteli Itämeren alueen energiayhteyksiä käsittelevän toimintasuunnitelman, jolla pyritään edistämään energiamarkkinoiden yhdentymistä ja energiainfrastruktuurin kehittymistä Itämeren alueella. Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille tämän toimintasuunnitelman, joka myötävaikuttaa merkittävästi unionin energiavarmuuden lisäämiseen, ja tämä on sanatarkka lainaus.
Itämeren energiamarkkinoita koskeva aloite kuuluu nyt unionin laajemman Itämeri-strategian piiriin, joka oli yksi puheenjohtajavaltio Ruotsin tärkeimmistä painopistealueista. Lokakuussa 2009 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi aloitteen ja oli tyytyväinen Itämeren alueen energiainfrastruktuureissa ja liitäntäverkoissa tapahtuneeseen edistymiseen ja tuki näin komission kertomuksessa annettuja tietoja.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa ministeri, kiitos jälleen kerran ajatuksistanne ja vastauksestanne. Yksi osa kysymyksessäni ei liittynyt ainoastaan kolmansiin maihin vaan itse Euroopan unioniin, nimittäin siihen, että tietyillä Euroopan unionin jäsenmailla ei ole joko taloudellista tai poliittista mielenkiintoa tukea yhteisiä hankkeita. Kysyin siis seuraavaa: aikooko Espanja puheenjohtajakaudellaan ottaa poliittiseksi tehtäväkseen puhua Euroopan unionin puolesta ja varmistaa tulevien hankkeiden toteutumisen?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, mielestämme tämä on kiistatta osa yhteistä energiapolitiikkaa, emmekä halua sen enempää teknisiä kuin poliittisiakaan energiasaarekkeita.
Tätä ei voi mitenkään kutsua Eurooppa-myönteiseksi kannaksi, ja itse asiassa käytännössä näin ei ole ollutkaan. Muistelen, että kun keskustelimme energian toimitusvarmuuden takaamista koskevia toimenpiteitä käsittelevästä asetuksesta, Euroopan unioni antoi asiaa koskevan sitoumuksen. Tarkoitan erityisesti niitä energiahankkeita, jotka hyväksyttiin osaksi talouden elvyttämisen tukiohjelmaa, joka pantiin täytäntöön viime vuonna Tšekin puheenjohtajakaudella. Yhteensä 425 miljoonaa euroa myönnettiin kolmeen Itämeren alueen yhteenliitäntähankkeeseen: Itämeren Skanled-kaasuputkihankkeeseen, Estlink-2-sähköverkkoyhteyteen sekä Ruotsin ja Baltian maiden väliseen yhteenliitäntähankkeeseen.
Näin ollen puheenjohtajavaltio Espanja kehottaa jäsenvaltioita tukemaan energiainfrastruktuureja koskevia hankkeita Itämeren alueella, vaikka sen jälkeen onkin jäsenvaltioiden tehtävä toteuttaa nämä hankkeet kansallisen lainsäädännön ja voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Asianomaisten jäsenvaltioiden on myös toimittava yhtenäisesti tässä asiassa.
Puhemies
(EN) Ennen kuin jatkamme, tarkennan kaikille istuntosalissa oleville, että ministeri on valmistautunut olemaan läsnä klo 19.20 asti, joten kysymyksiä esitetään enemmän kuin jos aikaa olisi vain klo 19.00 asti.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa ministeri, haluan kiinnittää huomiota siihen, miten tärkeää on liittää uusiutuvat energialähteet kansallisiin sähköverkkoihin, sillä Euroopan unionin sähköverkko muodostuu jäsenvaltioiden sähköverkoista.
Baltian maat näyttävät esimerkkiä hyvästä käytännöstä uusiutuvien energialähteiden käytössä ja rakennusten energiatehokkuudessa. Energia-alan sisämarkkinat edellyttävät kansallisten sähköverkkojen parempaa yhteen liittämistä.
Kysyn seuraavaa: onko teillä ja jäsenvaltioilla uusiutuvien energialähteiden käyttöä koskevaa toimintasuunnitelmaa?
Franz Obermayr
(DE) Yhdistettäessä Baltian maita energiamarkkinoihin markkinat olisi vapautettava täydellisesti yksityisasiakkaille ja yleiselle energiapörssille. Baltian maat ovat kärsineet todella paljon talouskriisistä.
Tämän vuoksi haluaisin tietää, miten energiamarkkinoiden täydellinen vapauttaminen voidaan realistisesti toteuttaa tässä erittäin hauraassa taloustilanteessa. Ajattelen erityisesti hintojen epävakautta. Millaiset ovat Baltian maiden infrastruktuuria koskevat suunnitelmat ja miten edetään energian kuljetusreittien ja energialähteiden monipuolistamisessa?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, olemme samaa mieltä uusiutuvista energialähteistä ja niiden integroimisesta Euroopan unionin sähköverkkoihin. Mielestämme se on myös yksi tärkeimmistä tavoitteistamme Euroopan unionin ilmastonmuutoksen torjumista koskevassa strategiassa, jota puolustimme Kööpenhaminan huippukokouksessa. Toivomme, että vuoteen 2020 mennessä uusiutuvien energialähteiden osuus on 20 prosenttia Euroopan unionin kaikkien energialähteiden yhdistelmästä, ja haluamme, että tämä tavoite sisällytetään toiseen energiatoimintasuunnitelmaan vuosiksi 2010-2014. Toivomme, että toimintasuunnitelma hyväksytään Espanjan puheenjohtajakaudella.
Tämä toimintasuunnitelman tavoite on siksi selkeästi mainittu puheenjohtajavaltio Espanjan asialistalla, ja se sisältyy tietenkin myös tulevien puheenjohtajavaltioiden Belgian ja Unkarin asialistoille, sillä se on strateginen tavoite.
Viitaten siihen, mitä jäsen Obermayr totesi, olemme samaa mieltä siitä, että energialähteiden monipuolistaminen on ilman muuta toinen strateginen tavoite, kuten aiemmin totesin.
Euroopan unioni ja sen toimielimet toimivat hyvin ennakoivasti ja antavat täyden poliittisen tukensa Nabuccon, Nord Streamin ja South Streamin kaltaisille hankkeille. Kaikilla näistä hankkeista on erittäin selkeä tavoite: energialähteiden monipuolistaminen, energiantoimittajien monipuolistaminen ja erilaisten energian jakeluverkkojen monipuolistaminen. Ne ovat tietenkin osa strategiaamme, jonka tavoitteena on muodostaa aidosti yhteiset energian sisämarkkinat, joita Euroopan unionilla ei vielä ole. Tämä kaikki on välttämätöntä, jotta voidaan luoda kyseiset markkinat ja saavuttaa energian toimitusvarmuus, joka on kaiken perusta.
Aihe: Kehityksen lähestymistavat, tavoitteet ja toimet EU:n vuoden 2020 kestävän kehityksen strategiassa
Talouskriisi, ilmastonmuutos ja demografiset muutokset vaikuttavat valtavasti unionin kansalaisten elämään. Terveyden, koulutuksen, maatalouden, liikenne- ja energiainfrastruktuurien kehityksen, investointien tutkimukseen ja innovointiin ja julkisten palvelujen nykyaikaistamisen on oltava painopistealueita sekä jäsenvaltioille että EU:lle. Niillä on yhteinen velvollisuus turvata unionin kansalaisten perusoikeudet ja vapaudet, mukaan lukien työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Eurooppalainen sosiaalinen malli takaa tarvittavan tuen työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa, ikääntyneille ja nuorille sekä siirtotyöläisille. EU:n vuoden 2020 kestävän kehityksen strategia on määrä esitellä epävirallisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa helmikuussa 2010.
Voiko puheenjohtajavaltio Espanja ilmoittaa, mitä keskeisiä kehityksen lähestymistapoja, tavoitteita ja toimia tähän strategiaan sisältyy, ja mikä on sen arvio resursseista, joita strategian onnistunut täytäntöönpano vaatii?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, vuoden 2020 strategia on epäilemättä kunnianhimoisin ja tärkein tavoite lähitulevaisuudessa, ja se on keskeisessä osassa huomenna Brysselissä kokoontuvan ylimääräisen Eurooppa-neuvoston keskusteluissa, jotka käydään ylimmällä mahdollisella poliittisella tasolla puheenjohtajavaltio Espanjan johdolla.
Tarkoituksena on ehdottaa ja hyväksyä ohjelma, jolla edistetään kasvua ja laadukkaiden työpaikkojen luomista sekä korvataan Lissabonin strategia ja toisaalta keskitytään seuraavien näkökohtien vahvistamiseen, jotka ovat tulevaisuudessa Euroopan unionin talouspolitiikan kilpailukyvyn ja tuottavuuden kannalta välttämättömiä: investoidaan tietotekniikkaan, luodaan Euroopan unionista tietoyhteiskuntaan perustuva alue ja korostetaan myös sosiaalisia näkökohtia, mikä tarkoittaa sitä, että työllisyyden pitäisi perustua erikoistumiseen ja koulutukseen. Lisäksi pyrimme tietenkin myös ympäristöä säästävään, vähähiiliseen talouteen, kuten jo käsittelemässämme sisällössä todetaan.
Toinen perustavanlaatuinen seikka - joka varmasti jakaa mielipiteitä huomisissa keskusteluissa Brysselissä - on hallinnointiin liittyvä kysymys. Ylimääräisessä Eurooppa-neuvoston kokouksessa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja aikoo esitellä alustavan ehdotuksen hallinnointia koskevasta keskustelusta, toisin sanoen siirtymisestä Euroopassa kohti talousunionia, ei pelkästään rahaunionia - kuten Lissabonin sopimuksessa määrätään - niin, että talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkamme koordinointi on Euroopan unionissa välttämätöntä.
Tämä kestävää kehitystä ja laadukkaiden työpaikkojen luomista koskevan strategian osa on näin ollen puheenjohtajavaltio Espanjan ja koko Euroopan unionin keskeinen tavoite. Tätä todistaa se, että olemme jo ryhtyneet käsittelemään asiaa ylimmällä tasolla pitämällä huomenna Brysselissä ylimääräisen Eurooppa-neuvoston kokouksen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Olemme nyt saaneet kommentteja myös sidosryhmiltä. EU 2020 -strategiaa koskeva julkinen kuuleminen komission verkkosivustolla on päättynyt. Euroopan unionin työllisyysaste on kuitenkin 10 prosenttia, ja Espanjassa ja Latviassa se on noussut 20 prosenttiin. Tämän vuoksi pyydän teitä kertomaan meille, mihin toimiin aiomme ryhtyä Euroopan unionin kansalaisten hyväksi, jotta voimme säilyttää ja luoda työpaikkoja ja ennen kaikkea parantaa heidän elämänlaatuaan.
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Mielestäni juuri mainitsemienne seikkojen on oltava tulevan EU 2020 -strategian keskiössä, ja tarkasti sanottuna, jäsen Ticău, työpaikat eivät saa olla niin epävarmoja, niin epävakaita kuin ne ovat Euroopan unionissa. Mainitsitte Espanjan, jossa kiinteistöala on kärsinyt todella paljon.
Sen vuoksi meidän on pyrittävä luomaan sellainen tuotantomalli, joka itse luo vahvempia ja vakaampia erikoistumiseen perustuvia työpaikkoja.
Meidän on siis toteutettava tämänsuuntaisia toimenpiteitä, joilla lisätään erikoistumista ja henkilökunnan kouluttamista, jotta työntekijöille löydetään tietoon, tietotekniikkaan ja erikoistumiseen perustuvassa yhteiskunnassa työpaikkoja, joihin tuotanto- ja kehitysmallin on perustuttava tulevaisuuden työllisyyttä ajatellen.
Tämä on mielestämme se ajatus, joka kaikkien jäsenvaltioiden olisi toteutettava. Tätä on kuitenkin koordinoitava kaikkien Euroopan unionin jäsenvaltioiden kesken. Lisäksi Euroopan unionin on tarjottava tukea esimerkiksi kannustimien muodossa käyttämällä esimerkiksi Euroopan sosiaalirahaston kaltaisia erityisiä rakennerahastoja ja kannustettava näin niitä maita, jotka todella investoivat tuotantomalliin luodakseen laadukkaita työpaikkoja.
Tämä on mielestäni se keskeinen suuntaviiva, jota olisi ehdottomasti noudatettava strategiassamme, joka on meidän kesken sanottuna pantava täytäntöön tulevien kuukausien aikana, ennen kuin kesäkuun Eurooppa-kokous korvaa puutteellisen Lissabonin strategian.
Aihe: Uskonnonvapaus Kiinassa
Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhtyä uskonnollisten yhteisöjen ja erityisesti kristillisten kirkkojen aseman parantamiseksi sekä uskonnonvapautta koskevan oikeuden toteutumisen edistämiseksi Kiinassa?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, jäsen Posselt, tiedätte varsin hyvin, että yksi tärkeimmistä välineistämme Kiinan ihmisoikeustilannetta koskevassa kanssakäymisessämme on puolivuosittainen ihmisoikeusvuoropuhelu, joka aloitettiin yli 15 vuotta sitten. Näin ollen voimme vaihtaa näkemyksiämme meitä huolestuttavista aiheista järjestelmällisessä vuoropuhelussa.
Viime vuoden marraskuussa neuvosto hyväksyi uskonnonvapautta koskevat päätelmät, joissa pystyimme jälleen selkeästi toistamaan Euroopan unionin kannan tähän asiaan. Uskonnonvapauden kunnioittaminen, sellaisena kuin se on määritelty kansainvälisissä ihmisoikeuksia koskevissa asiakirjoissa, on osa ihmisoikeuslauseketta, joka sisältyy Euroopan unionin ja kolmansien maiden välisiin sopimuksiin.
Viimeisten viiden vuoden aikana Euroopan unioni on määräajoin ottanut uskonnonvapauden esiin kolmansien maiden kanssa käymissään ihmisoikeuksia koskevissa vuoropuheluissa ja neuvotteluissa. Se on esittänyt useita asiaan liittyviä lausuntoja ja käynyt uskonsa takia uhattuja ihmisiä koskevia neuvotteluja. Euroopan unioni on ollut maailmanlaajuisesti hyvin aktiivinen ja edistänyt uskonnonvapautta esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen ja ihmisoikeusneuvoston kaltaisissa kansainvälisissä elimissä.
Kiinan osalta neuvosto määritteli tietyt kriteerit ihmisoikeusvuoropuhelulle vuonna 2001. Voin vakuuttaa, arvoisa jäsen Posselt, että uskonnonvapaus kuuluu olennaisesti näihin kriteereihin. Olemme viime aikoina keskustelleet tästä kysymyksestä kiinalaisten keskustelukumppaneidemme kassa useita kertoja, olemme tavanneet toimivaltaisia viranomaisia Pekingissä, ja vuoropuhelua ajatellen uskontoon liittyvistä asioista vastaavat viranomaiset ovat käyneet Euroopan unionissa tutustumassa useissa jäsenvaltioissa sovellettaviin käytäntöihin.
Bernd Posselt
(DE) Neuvoston puheenjohtaja Garrido, kiitos paljon yksityiskohtaisesta vastauksestanne. Minulla on kaksi lyhyttä lisäkysymystä. Ensinnäkin, milloin teillä on seuraavan kerran mahdollisuus keskustella näistä asioista Kiinan kanssa? Toiseksi, voisitteko vaatia, että pidätetyistä papeista, nunnista ja piispoista laaditaan luettelo?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Olen jo todennut, että käymme järjestelmällistä vuoropuhelua ja näin ollen tästä asiasta keskustellaan Kiinan kanssa säännöllisesti.
Olemme neuvostossa tietoisia siitä, että tiettyjä uskonnonharjoittajia on joutunut Kiinassa uhkailujen tai sellaisten käytäntöjen uhreiksi, joita voidaan sanoa vainoksi. Tämä koskee tiettyjä Tiibetin buddhalaisia, jotka harjoittavat Falun Gongia, ja sama on tapahtunut myös kristityille, papeille ja uskoville sekä joissain tapauksissa heitä puolustaneille lakimiehille. Neuvosto on tutkinut näitä tapauksia ja saattanut ne Kiinan viranomaisten tietoon.
Kaikkien näiden tapausten yhteydessä olemme todenneet, että rauhaomainen uskonnon harjoittaminen on oikeus ja ettei sitä saisi koskaan pitää valtiota uhkaavana tekijänä.
Hyvät jäsenet, minun on tietenkin vahvistettava uudelleen, että tarkastelemme kaikki keinoja, joilla voimme maksimoida mahdollisuutemme saada Kiinassa myönteisiä tuloksia aikaan uskonnonvapauden soveltamisessa ja ihmisoikeusvuoropuhelun arviointiprosessissa.
Jim Higgins
(EN) Kiitos neuvostolle vastauksesta. Paljon on jo tehty, mutta paljon enemmän on vielä tekemättä. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että uskonnon harjoittamisen osalta Kiinan kansantasavallan perustuslain 36 artiklassa sanotaan juuri se, mistä tässä on kysymys. Asia on muotoiltu hyvin huolellisesti. "Uskonnonvapaus" taataan, mutta miten on käytännön laita? Mitä tarkoitetaan "tavanomaisella uskonnollisella toiminnalla"? Jos ulkopuolinen saarnaaja saapuu maahan, se katsotaan "vieraaksi vallaksi". Uskonnot, joita katsotaan kaikista eniten karsaasti, ovat buddhalaisuus, katolilaisuus, deismi, islam ja protestanttinen kristinusko.
Paljon on jo tehty, mutta hirvittävän paljon enemmän on vielä tekemättä - jatkakaa siis samaan tahtiin.
Franz Obermayr
(DE) Kiitoksia tarkoista vastauksistanne, neuvoston puheenjohtaja Garrido. Haluaisin kuitenkin pyytää vieläkin tarkempia tietoja. Onko nykyisessä Kiinan kanssa tehdyssä kahdenvälisessä sopimuksessa lauseke, jonka tarkoituksena on suojella erityisesti kristillisiä kirkkoja tai aikooko neuvosto sisällyttää sopimukseen tällaisen lausekkeen?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Hyvät jäsenet, työtä todellakin vielä on, mutta luotamme todellakin vuoropuheluun sekä tämän vuoropuhelun vaikutuksiin ja tuloksiin. Kuten Catherine Ashton totesi äskettäin Euroopan parlamentissa, ihmisoikeusvuoropuhelulla on kiistattomia vaikutuksia, ja voimme tietenkin käydä sitä monissa paikoissa. Voimme käydä vuoropuhelua tiettyjen henkilöiden kanssa, esimerkiksi tunnetun ihmisoikeusaktivistin Liu Xiaobon kanssa, tai voimme käydä sitä myös muilla tasoilla, poliittisella tasolla poliittisessa vuoropuhelussa. Joka tapauksessa jatkamme vuoropuhelua päättäväisesti suojellaksemme kaikkia ihmisoikeuksia, todellakin kaikkia. Emme saa tukea ketään enempää kuin muita, sillä ihmisoikeudet ovat jakamattomia, ja pyrimme vahvistamaan ja parantamaan Kiinan ihmisoikeustilannetta.
Vuoropuhelu on välttämätöntä, ja on tietenkin välttämätöntä nähdä, miten muutokset tällä alalla toteutuvat, ja olemme varmoja siitä, että Kiinan viranomaiset, meidän keskustelukumppanimme, ymmärtävät tämän vuoropuhelun merkityksen.
Aihe: Salaiset vankilat ja CIA:n lennot
Lehdistö on äskettäin paljastanut, että Liettuassa on entisessä ratsastuskoulussa salainen vankila, jota CIA on käyttänyt vuodesta 2004 alkaen ja jossa on kidutettu useita "terrorismista epäiltyjä".
Italialainen tuomioistuin on tuominnut yli 20 USA:n agenttia ja kaksi italialaista virkamiestä Abu Omarin sieppauksesta Milanossa. Häntä kidutettiin myöhemmin Egyptissä. Muita oikeudenkäyntejä on vielä meneillään erityisesti Puolassa ja Isossa-Britanniassa.
On olemassa runsaasti todistusaineistoa (salainen Naton sopimus mukaan luettuna) siitä, että muut hallitukset, Portugalin hallitus erityisesti, tiesivät ilmatilansa ja lentokenttiensä käytöstä USA:n johdolla toteutetun pidätys-, sieppaus- ja kidutusverkoston ylläpitämiseen.
Mitä mieltä neuvosto on näistä uusista tiedoista ja oikeudenkäynneistä ja miten se kommentoi niitä?
Mitä toimenpiteitä se ehdottaa, jotta tällaista ei tapahtuisi enää?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Ensiksi haluan toistaa, että Euroopan unioni tukee Yhdistyneiden Kansakuntien yleistä terrorismin torjuntaa koskevaa strategiaa, jossa tunnustetaan, että kehitys, rauha, turvallisuus ja ihmisoikeudet ovat yhteydessä toisiinsa ja vahvistavat toinen toistaan.
Monet parlamentin jäsenet ovat kiistatta olleet huolissaan siitä, että Yhdysvaltojen tai CIA:n niin sanotun salaisen pidätys- ja kuljetusohjelman väitetään käyttävän Euroopan unionin maita vankien kuljettamiseen ja laittomaan pidätykseen. Tämä oli aiheena vain pari päivää sitten käydyssä keskustelussa, ja kuten puheenjohtajavaltio on jo todennut, neuvosto yhtyy ehdottomasti parlamentin näkemykseen, ja asia on harvinaisen selvä: näiden salaisten pidätyskeskusten mahdollinen olemassaolo ei ole kansainvälisen oikeuden mukaista. Tämä on edelleen meidän mielipiteemme.
Tämän vuoksi pidämme presidentti Obaman päätöstä muuttaa Yhdysvaltojen politiikkaa tiettyjen pidätysten ja Guantánamon kaltaisten vankiloiden osalta erittäin asianmukaisena. Lisäksi katsomme, että todellisuudessa tämä muutos on tapahtunut ja Yhdysvallat on muuttanut politiikkaansa. Olemme aina tilaisuuden tullen ilmaisseet Yhdysvalloille Euroopan unionin huolen näistä asioista.
Meidän on oltava tyytyväisiä siihen, että tämä muutos on tapahtunut ja että se tehtiin virallisesti Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen 15. kesäkuuta viime vuonna antamalla yhteisellä julkilausumalla. Näin ollen noudatamme tätä politiikkaa varmasti myös jatkossa ja ilmaisemme kantamme erittäin selkeästi aina kun tiedämme tällaisten tapausten olemassaolosta ja kun meillä on niistä kiistattomia todisteita.
Tietyissä tapauksissa meillä ei ole ollut todisteita, vaikka niistä onkin puhuttu tai niihin on erityisesti viitattu tiedotusvälineissä. Aina näistä tapauksista ei kuitenkaan ole ollut todistettuja eikä täsmällisiä tietoja.
Euroopan unionin kanta on kuitenkin aina ollut erittäin selvä, ja se on aina vastustanut näitä pidätyskeskuksia, olipa kysymyksessä sitten tunnettu pidätyskeskus, kuten Guantánamo, tai väitetty salainen vankila, ja olemme aina halunneet erittäin avoimesti löytää todisteita siitä, onko näitä vankiloita todella olemassa.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, kiitos vastauksestanne. Itse asiassa jopa tuon kesäkuussa annetun julkilausuman jälkeen uusia pidätyskeskuksia on löydetty. Tiedetään, että viime marraskuussa Italian tuomioistuin tuomitsi 23 yhdysvaltalaista agenttia ja kaksi italialaista virkamiestä Abu Omarin kaappauksesta Milanossa, ja yksi tuomituista CIA:n agenteista myönsi lehdistölle, että hän oli rikkonut lakia ja että päätökset oli tehty Washingtonissa. Obaman hallitus totesi ainoastaan olevansa pettynyt italialaisen tuomioistuimen päätökseen.
Muitakin CIA:n lentoihin liittyviä tapauksia on parhaillaan käsiteltävänä esimerkiksi Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Liettuan parlamentti on vahvistanut, että Liettuassa oli myös salainen vankila, ja että monet CIA:n lennot salasivat toimintaansa ja kuljettivat tietenkin laittomasti vangittuja ihmisiä. Kysyn seuraavaa: tuomitsemmeko tähän kaikkeen liittyvät ihmisoikeusloukkaukset?
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Puolustamme ihmisoikeuksia, ja mielestäni voimme sanoa sen selvästi ja luottamuksella. Tämän vuoksi meillä ei ole oikeus vaan velvollisuus antaa ilmi ihmisoikeusloukkaukset kaikkialla missä niitä tapahtuu. Myös se on totta, että Euroopan unionin on noudatettava jäsenvaltioiden toimivaltaa, ja näin ollen jäsenvaltioiden on tutkittava tietyt alueet. Euroopan unioni ei voi niitä tutkia. Esimerkiksi Lissabonin sopimuksessa tehdään erittäin selväksi, että tiedustelupalvelujen johtaminen jäsenvaltioiden alueella kuuluu jäsenvaltion toimivaltaan.
Kysymyksessä mainittiin myös salainen Nato-sopimus, josta emme todellakaan ole tietoisia. Joka tapauksessa tämän sopimuksen mahdollinen olemassaolo, josta emme tiedä mitään, ei millään tavoin poistaisi jäsenvaltiolta velvoitetta täyttää kansainvälisen oikeuden ja humanitaarisen oikeuden mukaisia sitoumuksiaan. Jäsen Figueiredo, olemme kuitenkin ehdottomasti sitä mieltä, että Euroopan unioni kuuluu selvästi niihin alueisiin maailmassa, joilla ihmisoikeuksia kunnioitetaan. Samalla kun Euroopan unioni kunnioittaa jokaisen jäsenvaltioiden omaa hallintotapaa, sillä on ja tulee tietenkin aina olemaan velvollisuus tuomita ihmisoikeusrikkomukset, sillä olemme vastuussa koko ihmiskunnalle emmekä vain jokaiselle toimivaltaiselle jäsenvaltiolle. Jatkamme toimintaamme ja kehittämistyötämme tähän suuntaan. Lisäksi meillä on nyt uusi tärkeämpi viiteasiakirja, joka on Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuskirja.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Arvoisa ministeri, kysymyksessä mainittiin tiedotusvälineet ja tiedotusvälineiden lähteet, sillä juuri tiedotusvälineet julkaisivat uutisen salaisen vankilan perustamisesta muun muassa Liettuaan. Miten arvioitte yleisesti tiedotusvälineiden roolia näissä asioissa, ja olisiko mahdollista mobilisoida kansalaisia, niin etteivät tällaiset tapahtumat enää toistuisi?
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää neuvoston puheenjohtajaa López Garridoa siitä, mitä hän sanoi, mutta hän ei sanonut mitään uutta. Kolme vuotta sitten nimitettiin Guantánamon kysymystä käsittelevä parlamentin erityisvaliokunta. Myös Eurooppa-neuvosto käsitteli asiaa, joka palaa taas sen asialistalle. On olemassa todella myös tärkeämpiä asioita, ja kuten neuvoston puheenjohtaja López Garrido totesi, on totta, että on jäsenvaltioiden velvollisuus valvoa ihmisoikeustilannetta. Vielä yksi asia. Neuvoston puheenjohtaja López Garrido, puhuessanne Kiinasta totesitte, että on olemassa erilaisia ihmisoikeuksia ja että meidän olisi puolustettava niitä kaikkia. Diktatuureissa perustavanlaatuinen oikeus vapauteen on kuitenkin itse vapaus, ja mielestäni meidän on ennen kaikkea puolustettava oikeutta vapauteen.
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Yhdyn edellisten puhujien esittämiin näkökohtiin. Mielestäni ihmisoikeuksien puolustaminen on yksi niistä ratkaisevista tavoitteista, joihin jokaisen demokraattisen valtion ja jokaisen demokraattisen organisaation, kuten Euroopan unionin, on pyrittävä.
Euroopan unionissa tietenkin puolustetaan ihmisoikeuksia, minkä vuoksi olemme ylpeitä Euroopan yhdentymisestä, sillä Euroopan unionin rakentaminen perustuu ihmisoikeuksiin. Euroopan unionin luontainen ominaisuus ja se, mikä yhdistää eri kieliä puhuvia ja eri kulttuureja edustavia eurooppalaisia, on nimenomaan se tosiasia, että ihmisoikeuksien puolustaminen on meille kaikille yhteinen arvo.
Tämän vuoksi pidän tiedotusvälineiden roolia erittäin tärkeänä. Tiedotusvälineillä on demokratian ytimessä ratkaiseva tehtävä, ja ne ovat epäilemättä välttämätön väline ihmisoikeuksien puolustamisessa ja ihmisoikeusrikkomusten paljastamisessa silloin kun niitä tapahtuu.
Kun näitä rikkomuksia tapahtuu, mutta niistä tiedetään vain henkilökohtaisella tasolla, meidän on yksinkertaisesti mahdotonta puuttua niihin.
Tämän vuoksi lehdistöllä on perustavanlaatuinen tehtävä, ja mielestäni aidon journalismin on myös puolustettava erittäin herkästi ihmisoikeuksia ja kaikkia vapauksia. Tällä tavoin voidaan todella varmistaa, että elämä on elämisen arvoista, ja tämä antaa viime kädessä tarkoituksen ihmisten rinnakkaiselolle.
Ihmisoikeusloukkaajien kiinni ottaminen ja uhrien puolustaminen on kiistatta yksi Euroopan yhdentymisen eli Euroopan unionin osa-alue, ja olen todella ylpeä voidessani kuulua alueeseen, jolla näitä arvoja vaalitaan ja jolla on perustettu ylikansallinen ja riippumaton oikeudellinen väline, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin, joka sijaitsee täällä Strasbourgissa. Olen todella ylpeä siitä, että Euroopan unioni suojelee perinteessään, kulttuurissaan ja historiassaan juuri näitä tavoitteita ja totuuksia.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.25 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
