AKT-EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimus") toinen tarkistaminen (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana Eva Jolyn kehitysyhteistyövaliokunnan puolesta laatima mietintö AKT-EY-kumppanuussopimuksen ("Cotonoun sopimus") toisesta tarkistamisesta.
Eva Joly
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Cotonoun sopimuksen tarkistaminen on mahdollisuus ottaa oppia kriiseistä, jotka koettelevat meitä tällä hetkellä: talous- ja rahoituskriisistä, yhteiskunnallisesta ja elintarvikekriisistä, ilmastonmuutoksesta, energiaa koskevista haasteista sekä yhä jatkuvasta äärimmäisestä köyhyydestä.
Vallitseva talousmalli, hallitsematon vapaa markkinatalous ja meidän elämäntapamme eivät ole ainoastaan näyttäneet puutteensa, vaan ne ovat itse asiassa aiheuttaneet nämä ennen näkemättömät monialaiset kriisit. Meidän on sen vuoksi uudistettava kaikkia politiikkojamme perinpohjaisesti.
Tänään käsiteltävänä oleva mietintö, jonka kehitysyhteistyövaliokunnan jäsenet hyväksyivät yksimielisesti, on mielestäni ensimmäinen askel kohti näitä tarpeellisia uudistuksia.
Tärkein tavoite, josta meidän on ehdottomasti pidettävä kiinni, on johdonmukaisuus. Euroopan unionin kauppa-, kalastus- ja maatalouspolitiikka on laadittava johdonmukaisella tavalla ja siten, että ne edistävät kestävää kehitystä, torjuvat köyhyyttä ja takaavat kunnollisen elintason ja tulotason jokaiselle.
Valitettavasti me emme ole vielä päässeet tähän onnelliseen tilanteeseen. Tekemällä kaupasta itsetarkoituksen sen sijaan, että tukisi sillä kehityspolitiikkaansa, Euroopan unioni uhraa kehittyvien maiden väestön omien monikansallisten yhtiöidensä parhaaksi. Talouskumppanuussopimuksia koskevat neuvottelut aiheuttavat näin ollen oikeutetusti eripuraa AKT-valtioiden hallitusten, työmarkkinajärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan välillä, sillä nämä pitävät neuvotteluita uhkana taloudelleen.
Eräs ongelmallisimpia aiheita on maatalous, joka on jätetty Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välisessä yhteistyössä räikeällä tavalla huomiotta. Yli 60 prosenttia AKT-valtioiden väestöstä asuu maaseudulla ja työskentelee maatalousalalla. Siitä huolimatta vain häviävän pieni osuus EU:n tuesta on suunnattu maaseutujen ja maatalouden tukemiseen.
Tähän on saatava muutos. Miten me voimme kuvitella torjuvamme köyhyyttä tekemättä elintarvikeomavaraisuudesta ensisijaista tavoitetta? Maataloudesta on tehtävä Euroopan unionin kehityspolitiikan ydin. Kehitysmaiden elintarvikeomavaraisuuden turvaaminen yhdessä paikallisten viljelijöiden kanssa on ehdottoman tärkeää. Se on aivan erityisen tärkeää nyt, kun elintarvikeomavaraisuutta ja kehitysmaiden hallitusten demokraattista legitiimiyttä uhkaa uusi ja huolestuttava ilmiö: ulkomaiset sijoittavat ovat ryhtyneet hankkimaan viljelykelpoisia maita elintarvikkeiden hintojen lähdettyä vuonna 2007 nousuun.
Kiina, Saudi-Arabia ja jopa Qatar omistavat kehitysmaissa nyt tuhansia hehtaareja maata. Euroopan unionin ja AKT-valtioiden on puututtava tähän ongelmaan, sillä muuten se voi johtaa väkivaltaisuuksiin ja nälkämellakoihin. Meidän on tehtävä luonnonvarojen, kuten maan ja veden, käyttämisestä paikallisen väestön luovuttamaton perusoikeus.
Toinen minulle erityisen tärkeä kysymys ovat veroparatiisit. Niiden vaikutukset ovat toki haitaksi kehittyneille maille, mutta vielä enemmän niistä on vahinkoa kehitysmaiden taloudelle ja poliittisille instituutioille. Veroparatiisien mahdollistamat laittomat rahavirrat ylittävät arvioiden mukaan virallisen kehitysavun jopa kymmenkertaisesti.
Tällaisten vuotokohtien tukkiminen vaatii johdonmukaisuutta ja uskottavuutta. Ensimmäinen askel voisi olla sitova sopimus, joka vaatii monikansallisia yhtiöitä ilmoittamaan automaattisesti kussakin valtiossa saamansa tulot ja maksamansa verot. Tämä vähentäisi väärinkäytöksiä ja menetyksiä kehitysmaissa.
Haluan käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni korostaakseni vielä kerran tämän tarkistuksen yhteydessä esiin tullutta demokratiavajetta, sillä parlamenttejamme ei kuultu. Yhteisen AKT-EU-edustajakokouksen asemaa on kuitenkin vahvistettava.
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, toivon, että neuvottelijat tarttuvat heille tarjoutuvaan tilaisuuteen ja tekevät kumppanuussopimukseen tarvittavat muutokset, jotta kumppanuudesta voisi tulla menestyksellinen ja jotta AKT-valtioiden väestö voisi hyötyä siitä ennen muita.
Vital Moreira
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kansainvälisen kaupan valiokunta, jonka puheenjohtajana toimin, on päättänyt ottaa kantaa Cotonoun sopimuksen käynnissä olevaan tarkistamiseen kahdesta syystä.
Kauppa on ensinnäkin keskeinen osa Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ja Euroopan unionin välisiä suhteita. Toiseksi Cotonoun sopimus on tuonut mukanaan uudet talouskumppanuussopimukset, jotka ovat pääasiassa kauppasopimuksia.
Me olemme näistä syistä päättäneet osallistua sopimuksen tarkistamiseen laatimalla mietinnön, jonka esittelijänä toimin.
Mietinnössä käsitellään pääasiassa kahta asiaa. Ensimmäinen niistä on talouskumppanuussopimusten yksityiskohtien ja niiden nojalla perustettujen parlamentaaristen valvontaelinten, kuten Cariforumin, huomioiminen. Toinen asia on synergioiden hyödyntäminen kunnioittaen samalla kummankin tahon riippumattomuutta. Toisin sanoen meidän on kunnioitettava Euroopan unionin ja AKT-valtioiden sekä talouskumppanuussopimuksia koskevien uusien parlamenttien välisten elinten välittäjänä toimivan yhteisen edustajakokouksen sisäisiä synergioita.
Karel De Gucht
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, arvostan suuresti kiinnostustanne Cotonoun sopimuksen toista tarkistamista kohtaan. Luin suurella mielenkiinnolla myös kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön, jossa analysoidaan käsillä olevia kysymyksiä varsin tarkkanäköisesti. Me aiomme tiedottaa tarkistuksen edistymisestä Euroopan parlamentille säännöllisesti, kuten olemme viime kuukausina tehneetkin.
Neuvottelut ovat saaneet uutta pontta, me olemme siirtymässä viimeiseen vaiheeseen, ja käytyjen keskusteluiden arvo osoitetaan seuraavassa yhteisessä suurlähettiläiden kokouksessa. Neuvottelut päättyvät Cotonoun sopimuksen mukaisesti maaliskuussa järjestettävään ylimääräiseen yhteiseen ministerikokoukseen.
Esitän seuraavaksi joitain mietintöä koskevia huomioita. Mietintö on ennen kaikkea jo osoittautunut hyödyllisyytensä joidenkin EU:n kantojen tukemisessa. Näkemyksenne muun muassa kansallisten AKT-parlamenttien lujittamisesta, kansainvälisistä rikostuomioistuimista ja muista ihmisoikeuskysymyksistä ovat vahvistaneet neuvotteluasemaamme. Olemme kanssanne yhtä mieltä ilmastonmuutoksen ja elintarviketurvallisuuden tärkeydestä, ja lopullinen sopimus tulee heijastelemaan tätä.
Haluan käsitellä erityisesti neljää seikkaa. Ensimmäinen niistä on parlamentaarisen ulottuvuuden ja käytännössä katsoen yhteisen edustajakokouksen merkitys, jolle mietinnössä annetaan keskeinen asema. Komissio on sitoutunut lujittamaan parlamentaarista ulottuvuutta Cotonoun sopimuksessa. Me emme siis aio heikentää yhteisen edustajakokouksen asemaa. Komission ehdotus tulee päinvastoin sijoittaa laajempaan parlamentin valvontatehtävien laajenemiseen liittyvään kontekstiin, joka koskee erityisesti olemassa olevia ja tulevia talouskumppanuussopimuksia ja EKR-ohjelmia. Talouskumppanuussopimuksen ja Cotonoun instituutioiden välinen synergia on maksimoitava; tämä koskee myös alueellisten yhteisen edustajakokouksen tapaamisten ja talouskumppanuussopimuksen parlamentaaristen elinten välistä toimintaa. Tässä nousevassa tilanteessa yhteisen edustajakokouksen tapaamisten vähentäminen voisi olla järkevää. Komissio myöntää kuitenkin, että tästä asiasta on sovittava niiden kanssa, joita asia koskee eniten, ja on siksi valmis tarkastelemaan kantaansa uudelleen. Olemme samalla kiinnostuneita kuulemaan Euroopan parlamentin näkemyksiä yhteisen edustajakokouksen asemasta ja toiminnasta nykyisessä muuttuvassa poliittisessa ja institutionaalisessa ympäristössä.
Talouskumppanuussopimusten laatiminen ei edellytä ainoastaan niiden ja Cotonoun sopimukseen liittyvien elinten välisen synergian takaamista. Se edellyttää myös Cotonoun sopimuksen kauppaa koskevien määräysten päivittämistä, sillä Cotonoun kauppajärjestelmä on vanhentunut. Me olemme sopineet AKT-kumppaneiden kanssa jatkavamme alueellisia eurooppalaisia kumppanuussopimuksia koskevia neuvotteluita. Haluan kehitysavusta vastaavana komission jäsenenä tässä yhteydessä korostaa, että mietinnössä ehdotettu EU:n yksipuolisten kauppasopimusten, kuten yhteisen tullietuusjärjestelmän tai erityisen kannustusmenettelyn (GSP+), liittäminen Cotonoun sopimukseen ei ole poliittisesti katsoen toivottavaa eikä oikeudellisesti mahdollista, sillä ne ovat riippuvaisia erillisistä EU:n ohjelmista. Komissio pitää sen sijaan tervetulleena ehdotusta, jonka mukaan Cotonoun sopimuksessa tulee kiinnittää enemmän huomiota kauppaa ja kehitysyhteistyötä koskeviin kysymyksiin yleensä ottaen ja kauppaa tukevaan apuun tarkemmin ottaen.
Ilmaisette mietinnössä huolenne siitä, että talouskumppanuussopimusten solmiminen ja lisääntynyt alueellistuminen saattavat uhata AKT-ryhmän yhteenkuuluvuutta. Komissio katsoo, että alueellinen eriyttäminen on Cotonoun puitteissa pikemmin mahdollisuus kuin uhka. Alueellinen yhdentyminen on AKT-valtioiden kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeää, ja meidän on huomioitava tämä Cotonoun sopimuksessa, jotta voisimme tukea AKT-valtioiden omia yhdentymispyrkimyksiä paremmin. Tämä ei missään nimessä tarkoita AKT-ryhmän hajottamista, ja AKT-kumppanimme jakavat suurelta osin tämän näkemyksen.
Haluan sanoa muutaman sanan alakohtaisista politiikoista, joita mietinnössä painotetaan. Me olemme kanssanne yhtä mieltä ilmastonmuutoksen ja kestävien energianlähteiden merkityksestä, ja nämä seikat on jo huomioitu nykyisellä tarkistuskierroksella. Me aiomme puuttua myös elintarviketurvallisuuden alueelliseen ulottuvuuteen.
Mietinnössä korostetaan myös hyvän hallintotavan merkitystä verotuksen alalla. Hyvä hallintotapa kuuluu Cotonoun sopimuksen perusperiaatteisiin. Komissio valmistelee tällä hetkellä Cotonoun sopimuksen 9 artiklan pohjalta kehitysyhteistyön yhteydessä toteutettavaa, verotuspolitiikkaa koskevaa uutta hyvää hallintotapaa. Me pyrimme puuttumaan näihin seikkoihin myös tämänhetkisellä tarkistuskierroksella. Näin ollen voin vakuuttaa teille, että tavoitteemme ovat yhteiset: myös me haluamme laatia oikeudenmukaisia, tehokkaita ja kasvua edistäviä verotusjärjestelmiä ja verohallintojärjestelmiä sekä lisätä kehitysmaiden osallistumista kansainvälisiin verotusmenettelyihin.
Mietinnön 2 ja 8 kohdissa pahoitellaan sitä, että komissio ei kuullut useampia erilaisia tahoja ennen tarkistamisen käynnistämistä. Olen täysin samaa mieltä siitä, että AKT:n ja EU:n välisten suhteiden tulevaisuus vuoden 2020 jälkeisenä aikana edellyttää kattavaa kuulemismenettelyä, joka mahdollisesti voitaisiin toteuttaa vihreän kirjan muodossa. Sitä ennen meidän on arvioitava nykyisen tarkistuskierroksen tulokset ja otettava niistä opiksemme.
Cristian Dan Preda
PPE-ryhmän puolesta. - (RO) Haluan aluksi onnitella esittelijä Eva Jolya hänen laatimastaan mietinnöstä. Mietinnössä käsitellyt aiheet on äärimmäisen tärkeää ottaa huomioon, jotta Cotonoun sopimus voi toimia myös jatkossa perustana EU:n ja AKT-valtioiden väliselle kestävälle kumppanuudelle ja merkityksellisenä välineenä AKT-valtioiden uusien haasteiden edessä.
Neuvotteluja käydään ilmapiirissä, joka on tunnetusti vaikea ja monimutkainen. AKT-valtiot kärsivät parhaillaan paitsi talous- ja rahoituskriisin ongelmista, myös heikosta elintarviketurvallisuudesta ja ilmastonmuutoksen seurauksista. Näiden ongelmien lisäksi neuvotteluiden osapuolet joutuvat toimimaan institutionaalisten haasteiden puristuksissa ja heidän on pohdittava asianmukaisella tavalla AKT-valtioiden ja Euroopan unionin välisten suhteiden alueellistumiskehitystä. Meidän on varmistettava, että tarkistettu teksti sisältää tästä lähtien kaikki tehokasta kehitystä edistävän yhteistyön edellyttämät osatekijät, joiden avulla vuosituhannen kehitystavoitteet voidaan saavuttaa AKT-valtioissa.
Haluan lisäksi painottaa, että olen jättänyt Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) puolesta viisi tarkistusta. Uskon, että ne auttavat tarkentamaan joitain mietinnössä esitettyjä ehdotuksia. Esimerkiksi 29 kohdassa meidän on tärkeää painottaa maatalousmaan omistajuuden käsitettä.
Lisäksi mitä tulee mekanismiin, joka pakottaa monikansalliset yhtiöt ilmoittamaan saamansa voitot, uskon, että tällainen tulee perustaa kansainvälisellä tasolla. 25 kohdassa on viitattava selvästi elintarviketurvallisuuden ratkaisemiseen johdonmukaisella tavalla osana EU:n kehityspolitiikkaa. 31 kohdassa esitetty kolmansien maiden kanssa tehtyjä takaisinottosopimuksia koskeva kanta ei vastaa PPE-ryhmän näkemystä.
Harlem Désir
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää jäsen Jolya hänen tekemästään työstä, tästä mietinnöstä ja myös siitä, että hän on huomioinut Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän näkemykset. Me olemme jättäneet vielä joitain tarkistuksia, mutta mietintö heijastelee jo meidän näkemyksiämme.
Ryhmäni katsoo, että Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välinen kumppanuus on osa historiallista sitoumusta, jonka erityispiirteet on säilytettävä ja jota ei pidä vesittää, vaikka muun muassa WTO:n sääntöjä onkin noudatettava. Pidämme erityisen tärkeänä sitä, että EU:n ja AKT-valtioiden kumppanuutta tarkistettaessa pidetään kiinni siitä, että Euroopan unionin kaikki politiikat - kauppapolitiikka ja finanssipolitiikka -ovat yhdenmukaisia kehitysyhteistyön tavoitteiden sekä AKT-valtioiden rauhan, turvallisuuden, demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisen kanssa.
Kyse ei ole esimerkin asettamisesta, vaan siitä, että meidän on tehtävä näiden valtioiden kanssa yhteistyötä niiden kehityksen ja nimenomaan kestävän kehityksen varmistamiseksi. Tästä näkökulmasta on erittäin tärkeää, että tarkistuksen yhteydessä voidaan huomioida viimeisten viiden vuoden aikana esiin nousseet tekijät: ilmastonmuutoksen torjuminen, teknologiset muutokset, uudistuviin energialähteisiin suunnattu kehitysapu, elintarvikekriisien torjuminen ja sitä kautta EU:n yhteistyötoimien aiempaa voimakkaampi painottuminen maatalouteen ja elintarvikeomavaraisuuteen, rahoitusalan sääntelyn purkamisen estäminen, hyvä verohallinto ja veroparatiisien kitkeminen. Ryhmäni kädenjälki näkyy kaikissa näissä kohdissa.
Haluan korostaa kahta asiaa. Ensimmäinen niistä on kauppa. Talouskumppanuussopimusten täytäntöönpanon seurauksena osa Cotonoun sopimuksen määräyksistä jää pois käytöstä. Sopimuksessa on meidän mielestämme kuitenkin mainittava, että AKT-valtioille suunnatut kauppaa koskevat määräykset ja järjestelmät eivät saa olla vähemmän edullisia kuin aiemmat määräykset ja järjestelmät. Mielestämme tullietuusjärjestelmä, väliaikaiset talouskumppanuussopimukset ja kaikki nämä määräykset tulisi sisällyttää Cotonoun sopimuksen tarkistamiseen.
Sanon vielä muutaman sanan siirtolaisuudesta; ryhmäni muut jäsenet tulevat painottamaan tätä. Meidän mielestämme on tarpeen sanoa, että siirtolaisuutta koskevissa sopimuksissa taataan siirtolaisten oikeudet ja että me emme voi hyväksyä siirtolaisten kauttakulkua valtioihin, jotka eivät takaa ihmisoikeuksien kunnioittamista.
Louis Michel
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan edellisten puhujien tavoin onnitella jäsen Jolya hänen laatimastaan tarkkanäköisestä, perusteellisesta ja asiantuntevaa analyysia sisältävästä mietinnöstä.
Cotonoun sopimuksen toisen tarkistamisen on lujitettava Lomén säännöstöä ja samalla tuettava AKT-valtioiden välistä yhtenäisyyttä, yhteenkuuluvuutta ja solidaarisuutta. Cotonoun sopimuksen on luonnollisesti taattava myös, että AKT-valtiot voivat ottaa kehityspolitiikkansa omiin käsiinsä.
Vastaavasti sopimuksen ohjelmoinnin, uudelleentarkastelun ja valvonnan tulee olla EU:n kumppanivaltioiden parlamenttien etuoikeus. Tämä on tietenkin valtava haaste, mutta uskon, että meidän on panostettava AKT-valtioiden parlamenttien kannustamiseen. Meidän on myös esitettävä nämä odotukset hyvin selvästi kumppanivaltioiden viranomaisille. Kuten tiedätte, joidenkin AKT-valtioiden hallitukset ovat haluttomia kannustamaan maansa parlamentin keskustelua.
Ennen kaikkea vaadin kuitenkin AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edustajakokouksen demokraattisen valvonnan ja aseman vahvistamista etenkin lisäämällä Cotonoun sopimukseen lausekkeita, jotka antavat edustajakokoukselle mahdollisuuden vastaanottaa kansallisia ja alueellisia strategia-asiakirjoja keskustellakseen niistä. Tulevaisuudessa kansallisia ja alueellisia parlamentteja tulee mielestäni myös kuulla huomattavasti säännönmukaisemmin alueellisia ja kansallisia strategia-asiakirjoja valmisteltaessa.
Haluan sanoa muutaman sanan yhteisen edustajakokouksen työn järjestelyistä. Mielestäni meidän on pidettävä kiinni kahdesta istunnosta. Istuntojen määrän rajoittaminen yhteen lähettäisi kumppaneillemme erittäin kielteisen viestin. Alueelliset tapaamiset olisi kenties järjestettävä lähempänä toisiaan. Teen tästä asiasta konkreettisia ehdotuksia yhteisen edustajakokouksen puhemiehistölle 25. tammikuuta.
Talouskumppanuussopimusten valvonnasta vastaavien parlamentaaristen elinten on johdonmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi koostuttava ehdottomasti edustajakokouksien jäsenistä niiden kehitysulottuvuuden takaamiseksi. Sivumennen sanoen ilahduin teidän kommenteistanne, arvoisa komission jäsen, sillä otitte tähän julistukseen seuraavana kauppa-asioista vastaavana komission jäsenenä melko selkeän kannan. Uskon, että haluatte vilpittömästi tuoda talouskumppanuussopimuksiin tällaisen kehitysulottuvuuden.
Lopuksi haluan vielä todeta, että Cotonoun sopimuksen tarkistamisessa tulee huomioida avun ja AKT-valtioiden rahoituksen lisääminen, jotta AKT-valtiot voisivat toteuttaa tarvittavat toimet ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
Nirj Deva
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, me jauhamme vain samaa asiaa. Me puhumme jatkuvasti köyhyyden lievittämisestä. Nyt on meneillään kymmenes EKR. Me olemme syytäneet noin 350 miljardia euroa niin sanotusti köyhyyden lievittämiseen, ja kuitenkin köyhyyden tiedetään vain lisääntyneen.
Mistä syystä AKT-valtioissa on käytössä politiikkoja ja ohjelmia, joita ei ole koskaan käytetty Euroopassa? Brysselin ja Brabantin alueet eivät rikastuneet eivätkä poistaneet köyhyyttä toimimalla siten kuin me yritämme nyt toimia AKT-valtioissa. Me loimme Eurooppaan vaurautta luomalla vaurautta. Miten me voimme luoda vaurautta AKT-valtioihin?
Jäsen Joly nostaa esiin hyvin mielenkiintoisen seikan: AKT-valtioissa tapahtuvan pääomapaon. Hän toteaa, että AKT-valtioista lähtee kahdeksan kertaa enemmän pääomaa kuin mitä me syydämme sinne. Miksi tarjoamaamme pääomaa ei käytetä AKT-valtioissa? Miksi me emme luo olosuhteita, joissa pääoma voisi pysyä valtion sisällä ja luoda työpaikkoja ja vaurautta? Niin kauan kuin meillä ei ole vastauksia näihin kysymyksiin, me tuhlaamme ainoastaan veronmaksajiemme rahoja auttamatta yhtäkään köyhää.
Gabriele Zimmer
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, ryhmäni tukee jäsen Jolyn mietintöä. Me vaadimme muun muassa seuraavien seikkojen huomioimista: ilmastonmuutoksen seurausten ja AKT-valtioille tarpeellisten sopeutumistoimien sisällyttäminen sopimukseen; AKT-valtioiden huoli siitä, että EU:n aluekohtaiset neuvottelut joidenkin valtioryhmien kanssa heikentävät AKT-valtioiden välistä solidaarisuutta; sekä mahdollisuus tukea julkisten palveluiden ja julkisten infrastruktuurien kehittämisen edellyttämiä investointeja IB-luotoilla Cotonoun sopimuksen nojalla. Me vastustamme samalla siirtolaisten paluulle EU:sta AKT-valtioihin asetettujen kiintiöiden käsittelyä sopimusneuvotteluissa.
Cotonoun sopimuksen ensimmäisessä tarkistamisessa otettiin esiin poliittinen ulottuvuus. Nyt on kyse parlamentaarisesta ulottuvuudesta, mistä syystä me pidämme ajatusta AKT:n ja EU:n välisen yhteisen edustajakokouksen istuntojen rajoittamisesta yhteen kertaan vuodessa käsittämättömänä.
Krisztina Morvai
(HU) Eräässä elintarvikekonferenssissa afrikkalainen valtuuskunta kantoi kylttiä, jossa luki hämmästyksekseni "Älkää ruokkiko Afrikkaa". Meidän on tajuttava, että Afrikka ei tarvitse apua, vaan elintarvikeomavaraisuutta. Mielenkiintoista kyllä, Afrikan väestöllä ja viljelijöillä on samat intressit kuin kommunismin jälkeisen Itä-Euroopan viljelijöillä ja väestöllä tai, äärimmäisyyksiin vietynä, kuin Ranskan viljelijöillä ja väestöllä. Paikallisilla viljelijöillä on tarve päättää, mitä he tuottavat ja miten he sen tekevät sekä myydä tuotteensa paikallisilla markkinoilla. Paikallinen väestö haluaa puolestaan syödä paikallisesti tuotettua, terveellistä ja laadukasta ruokaa. Vapaiden globaalien markkinoiden käsite ja elintarvikeomavaraisuuden käsite kuuluvat täysin eri maailmoihin. Tässä tapauksessa meidän on pyrittävä tukemaan nykyistä painokkaammin elintarvikeomavaraisuutta.
Filip Kaczmarek
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa puhemies, Cotonoun sopimuksen toinen tarkistaminen sattuu hyvin mielenkiintoiseen ajankohtaan, sillä meillä on nyt mahdollisuus tarkastella sopimuksen määräyksiä nopeasti muuttuvan nykytodellisuuden valossa. Vuonna 2005 tehdyn edellisen tarkistamisen jälkeen on tapahtunut paljon. Meillä on tänä päivänä vastassamme taloutta, elintarviketurvallisuutta, energiaa ja rahoitusalaa koettelevat kriisit sekä muutokset, jotka aiheutuvat ilmastoneuvotteluista ja niiden vaikutuksista kehitysmaissa.
Euroopan parlamentin jäsenten täytyy kuitenkin olla kiinnostuneita yhteisen edustajakokouksen asemasta sekä mahdollisista pyrkimyksistä rajoittaa sen asemaa ja istuntojen järjestämistiheyttä. Ilahduin suuresti komission jäsenen ilmoituksesta, jonka mukaan Euroopan komissiolla ei ole tämänkaltaisia aikeita. Tämä on tärkeää, sillä sopimuksen tarkistamista koskevaan päätöksentekoon ei voinut osallistua Euroopan parlamentti eikä yhteinen edustajakokous eivätkä myöskään AKT-valtioiden parlamentit.
Toinen tärkeä seikka on Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välisten suhteiden alueellistaminen ja erityisesti alueellistamisen luonne. En ole alueellistamista vastaan, mutta olen vakuuttunut siitä, että yhteisen edustajakokouksen täysistuntoja ei tule korvata alueellisilla kokouksilla. Ohimennen sanoen olisi todennäköisesti luontevampaa, jos yhteisen edustajakokouksen rakenteista ja työskentelyperiaatteista päättäisi edustajakokous itse, eivätkä sopimuksen osapuolet.
Kannatan mietinnössä esitettyä toivetta vahvistaa kansallisten parlamenttien asemaa. Jäsen Michel otti tämän puheeksi. Me toivomme, että tulevaisuudessa kaikki yhteisen edustajakokouksen työhön osallistuvat AKT-valtioiden edustajat olisivat oman valtionsa parlamentin jäseniä, eivätkä hallituksen edustajia.
On yhtä lailla tärkeää, että AKT-valtioiden kansallisille parlamenteille annetaan mahdollisuus näytellä merkittävää roolia kehitysyhteistyössä, ohjelmien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä toteutettujen toimien valvonnassa ja arvioinnissa. Tämä selittää, miksi mahdollisuus tutustua strategia-asiakirjoihin on keskeinen. Meidän on luonnollisesti myös vältettävä tehtävien kaksinkertaistuminen ja kiinnitettävä huomiota talouskumppanuussopimusten ja yhteisen edustajakokouksen väliseen täydentävyyteen ja synergiaan.
Véronique De Keyser
(FR) Arvoisa puhemies, Cotonoun sopimuksen 13 artiklaa ei ole tarkistettu sitten vuoden 2000. Kyseinen artikla koskee arkaa aihetta: Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välistä vuoropuhelua siirtolaisuudesta, siirtolaisten oikeudenmukaisesta kohtelusta, palauttamiskiellon periaatteista, siirtolaisuuden piilevistä syistä sekä laittoman siirtolaisuuden ja takaisinoton torjumisesta. Euroopan unioni on keskittynyt pääasiassa näihin kahteen seikkaan.
EU:n suureen ääneen puolustamien arvojen veroisen yhteisen siirtolaispolitiikan puuttuminen saattaa 13 artiklan suunnitellussa muodossa lisätä laittomien siirtolaisten sortoa ja vainoamista. Italian ja Libyan välinen kahdenvälinen sopimus, joka on johtanut kestämättömään humanitääriseen tilanteeseen, on tästä murheellinen esimerkki. Se ei ole kuitenkaan lannistanut niiden intoa, jotka haluavat tiukentaa 13 artiklaa laittoman siirtolaisuuden torjumista koskevan osion vahvistamiseksi.
Lisäksi joillain alueilla, kuten Calabriassa, laittomia siirtolaisia vainotaan nyt avoimesti ja kursailemattomasti. Sen sijaan, että antautuisimme toimimaan vain tämänhetkisen kriisin nostattamien pelkojen ajamina, meidän on kiinnitettävä huomiomme synergiaan, joka on luotava siirtolaisuuden ja kehityksen välille.
AKT-valtiot tarvitsevat apua saadakseen taloutensa jaloilleen. Me tarvitsemme taas siirtolaisuutta vastataksemme meitä koettelevaan kriisiin. Sen vuoksi meidän on panostettava lailliseen siirtolaisuuteen ja liikkuvuuteen. Tämä on ainoa tapa torjua vihamielistä ilmapiiriä, joka on pesiytymässä EU:n jäsenvaltioihin.
Niccolò Rinaldi
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, me haluamme liberaalidemokraatteina käyttää Cotonoun sopimuksen tarkistamisen hyväksemme ja osoittaa todeksi nykyaikaisen idean, jota myös AKT-valtiot tukevat. Kun puhun nykyaikaisuudesta, tarkoitan ennen kaikkea sellaisten politiikkojen tukemista, jotka korostavat aiempaa suurempaa vapautta ja sallivat sen.
Tämän vapauden tulee olla ennen kaikkea vapautta byrokratiasta, joka on käymässä AKT-valtioissa yhä raskaammaksi ja joka hidastaa talouskasvua jatkuvasti. Tämän vapauden tulee tarjota ennen kaikkea opiskelijoille mahdollisuus opiskella ulkomailla, ja uskon, että meidän tulee hyödyntää tämän tarkistamisen tarjoama tilaisuus ja käynnistää laaja apurahaohjelma opiskelijoille. Tämän vapauden tulee toteutua viimeaikaisen tietotekniikan levittämisessä, jotta mahdollisimman monet voivat hyötyä erityisesti internetin tarjoamista mahdollisuuksista.
Sen tulee myös sallia työntekijöiden vapaa liikkuvuus siten, että vakavat ongelmat, joihin jäsen De Keyser viittasi puhuessaan kahdenvälisistä sopimuksista, voidaan ratkaista. Cotonoun sopimus on Lomén ja Yaoundén sopimusten seuraaja. Sillä on pitkä historia; se oli aikanaan tiennäyttäjä ja, jos se onnistuu vastaamaan uusiin haasteisiin, se voi nousta merkittävään asemaan uudelleen.
Mariya Nedelcheva
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan ensin onnitella jäsen Jolya hänen laadukkaasta mietinnöstään.
Cotonoun sopimuksen tarkistaminen täytyy nähdä tilaisuutena tehdä viimeinkin tilinpäätös ja ehdottaa aiemmin opitun perusteella uusia ratkaisuja sopimuksen täytäntöönpanon, toiminnan ja vaikutusten parantamiseksi. Tässä yhteydessä on erittäin tärkeää tunnistaa selkeästi tärkeimmät painopistealueet.
Haluan korostaa kolmea seikkaa. Ensinnäkin meidän on selkiytettävä poliittisen vuoropuhelun sisältöä. Me emme saa unohtaa rauhan vakauttamista sekä konfliktien ehkäisyä ja sovittelua; olemassa olevien välineiden saattaminen toimintakuntoon sekä käsiaseiden laittoman kaupan ja huumausaineiden torjumisen lisääminen asialistalle ovat haasteita, joiden ratkaisemisella tulee olemaan myönteinen poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen vaikutus.
Toiseksi alueellisen kehityksen huomioivien, joustavien ja tasapainoisten talouskumppanuussopimusten solmiminen on äärimmäisen tärkeää. Keskeiset alat, kuten maatalous, uusiutuvat energialähteet ja nuorten työllisyys, on otettava huomioon nykyistä paremmin. Säännöllinen vuoropuhelu paikallisen väestön kanssa mahdollistaa realististen tarkistusten tekemisen.
Kolmanneksi institutionaaliset puitteet ovat ratkaisevan tärkeä näkökohta. Meidän on ehdottomasti lisättävä sopimuksen eri pilareiden välistä yhdenmukaisuutta. Yhteisen edustajakokouksen ja kansallisten parlamenttien vallan lisääminen johtaa automaattisesti demokraattisen valvonnan parantumiseen ja ennen kaikkea huomattavasti suurempaan avoimuuteen.
Oli siis kyse sitten kokonaan uudesta tai vain parannellusta välineestä, siinä on säilytettävä sopimuksen perusperiaatteet ja henki. Me emme saa missään tapauksessa unohtaa päätavoitetta, joka on köyhyyden poistaminen samalla tukien kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista liittymistä globaaliin talouteen.
Michael Cashman
(EN) Arvoisa puhemies, puhun lyhyesti mutta ytimekkäästi. Haluan onnitella jäsen Jolya ja komission jäsentä. Parlamentti nostaa näissä neuvotteluissa etualalle kiistämättömiä ihmisoikeuksia koskevien lausekkeiden sekä niiden rikkomisesta johtuvien seuraamusten puolustamisen; näitä ovat muun muassa lausekkeet, jotka koskevat sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä aidsiin sairastuneiden tai HI-virusta kantavien ihmisten syrjintää.
Arvoisa komission jäsen, olen kuullut, että jotkin jäsenvaltiot eivät halua tätä tarkistusta, mutta parlamentille se on elintärkeä. Kuten tiedätte, ihmisoikeudet kärsivät usein arvonlaskusta, josta on puoluepoliittisessa mielessä pääasiassa etua. Perusoikeuksien puolustaminen kuuluu Euroopan unionin perusperiaatteisiin, ja siksi se pitäisi sijoittaa etualalle myös suhteissamme AKT-valtioihin.
Arvoisa komission jäsen, tämä on todennäköisesti viimeinen kerta, kun tapaamme teidät nykyisessä tehtävässänne. Haluan siksi esittää teille parlamentin puolesta lämpimät kiitokset. Te olette ollut vankkumaton ihmisoikeuksien ja EU:n arvojen puolustaja, ja toivotan teille menestystä uudella vastuualueellanne. Kiitos.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Tarkistetussa Cotonoun sopimuksessa otetaan esiin keskeisiä seikkoja, jotka koskevat kestävää kehitystä ja AKT-valtioiden asteittaista liittämistä globaaliin talouteen. Sellaiset asiat kuin ilmastonmuutos, energiavarmuus ja koulutus ovat AKT-valtioiden kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeitä.
Toisaalta ilmastonlämpeneminen voi osoittautua myönteiseksi mahdollisuudeksi. Näiden valtioiden hallussa olevien uusiutuvien energialähteiden kustannukset ovat niiden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen kannalta ratkaisevan tärkeitä ja edistävät niiden riippumattomuutta energian suhteen siten, että ne voivat kohdata maailmanlaajuisen kriisin.
Myös koulutukseen investoiminen on erittäin tärkeää köyhyyden, työttömyyden, siirtolaisuuden ja aivovuodon torjumiseksi sekä AKT-valtioiden talouden rakentamiseksi.
Lopuksi haluan sanoa muutaman sanan pienistä saarivaltioista, jotka ovat erityisen haavoittuvassa asemassa. Cotonoun sopimuksen täytäntöönpanossa tulee huomioida Mauritiuksen strategia ja Barbadoksen toimintasuunnitelma, joissa määritetään useita toimenpiteitä kestävän kehityksen tukemiseksi kehittyvissä saarivaltioissa.
Diogo Feio
(PT) Arvoisa puhemies, me olemme tänään koolla päättääksemme Cotonoun sopimuksen toisesta tarkistamisesta.
Haluan kuitenkin muistuttaa teitä vaikeuksista, joiden kanssa Haiti tällä hetkellä kamppailee. Haitin tilanne vaatii kansainvälistä yhteisvastuuta, toimintaa ja huomiota. Henkensä menettäneet ja epätoivoisessa tilanteessa kamppailevat eloonjääneet ovat ajatuksissani.
Mitä tulee tämänpäiväiseen aiheeseen, me tiedämme, että Cotonoun sopimuksella pyritään luomaan puitteet yhteistyölle, jonka yhteydessä laaditaan AKT-valtioiden ja EU:n yhteinen vastaus globalisaatioon, tuetaan rauhaa ja turvallisuutta sekä vaalitaan demokraattista poliittista ilmapiiriä.
Vuoden 2005 tarkistamisessa astuttiin muutama askel oikeaan suuntaan. Jäljellä on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi, ilmastokysymykset sekä elintarvikkeiden ja energian hinnan nousu ovat tämänhetkisen tarkistamisen taustasyitä.
En aio enää äänestää sen puolesta, että Euroopan unioni pitää yllä - ja, mikäli mahdollista, lisää - tukeaan AKT-valtioille. Olen yhtä mieltä siitä, että AKT-valtioiden kansallisten parlamenttien on voitava osallistua sopimuksen tarkistamiseen sekä nyt että jatkossa, ja toistan, että ne on pyydettävä tarkistamiseen mukaan.
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kumppanuussopimuksen tarkistamisessa tulee ehdottomasti pyrkiä vastuullisuuden kulttuurin edistämiseen. Vastuullisuutta on hyvin vaikea kehittää ilman kansalaisjärjestöjen, valtiosta riippumattomien tahojen ja parlamenttien tukea. En usko, että AKT-valtioiden tarpeisiin täysin vastaavia politiikkoja on mahdollista laatia.
Toinen keskeinen näkökohta on humanitäärinen apu. Viimeisten 40 vuoden aikana myönnetty 300 miljardin dollarin avustussumma ei ole johtanut tuloksiin, jos ajatellaan, että Afrikan mantereen kasvu on tänä aikana jäänyt alle 0,2 prosenttiin vuodessa.
Tulevaisuuden näkymät ovat uhkaavat, ja kansainvälisen yhteisön on opittava ymmärtämään tämä. Sen on vähintäänkin myönnettävä, että kehitysmaiden ongelma on myös meidän ongelmamme, se todella koskee meitä ja yhteisömme jokapäiväistä elämää ja että siihen on puututtava päivittäisellä tasolla yhdessä legitimiteettinsä puolesta jatkuvasti taistelevien paikallisten instituutioiden kanssa.
Lopuksi haluan vielä sanoa, että sijoittaessamme inhimilliseen pääomaan meidän on pyrittävä ymmärtämään se, että toipumisen tärkein väline ovat ne ihmiset, jotka parhaillaan kärsivät vaikeasta tilanteesta. Heillä on vastuu mantereen nostamisesta takaisin jaloilleen, ja on meidän tehtävämme kiinnittää huomiota näiden valtioiden ongelmiin. Meidän päämäärämme on oltava selkeä: meidän on ajettava yhteistä etua, joka koskee sekä AKT-valtioita että meitä ja kansalaistemme tulevaisuutta.
Meidän on keskityttävä rahan sijasta ihmisiin, mainosten sijasta sisältöön. Näin me voimme hyödyntää strategioitamme mahdollisimman tehokkaasti.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, olen toistuvasti arvostellut sitä, että kehitysmaiden kansalliset parlamentit ja kansalaisjärjestöt eivät voi osallistua kehitysapua koskevaan päätöksentekoon eivätkä tutustua strategia-asiakirjoihin. Tähän on saatava muutos Cotonoun sopimusta tarkistettaessa. Uuteen sopimukseen tulee sisällyttää myös yksittäisten hallitusten ja parlamenttien sitoumuksia toimivien kansallisten verotusjärjestelmien luomisesta. Tämä on tärkeää molemmille sopimuspuolille. AKT-valtioiden on lopultakin saatava oma verohallintonsa, joka tuo niille verotuloja niiden omien kehitystavoitteiden toteuttamista varten. Tämä puolestaan auttaa Euroopan unionia veroparatiisien hyväksikäytön, veronkierron ja laittoman pääomapaon torjumisessa.
Ihmisoikeuksista vastaavana varapuheenjohtajana vaadin, että ihmisoikeuslausekkeita sisällytetään myös kansainvälisiin sopimuksiin, eikä ainoastaan Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioita koskeviin sopimuksiin. Olen valitettavaa, että jäsen Jolyn mietintö, joka muilta osin on onnistunut, ei sisällä tällaista vaatimusta. Vaadin komissiota ja puheenjohtajavaltio Espanjaa puuttumaan tähän asiaan.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Tänään käsiteltävänämme olevassa mietinnössä viitataan moniin AKT-valtioiden elintarviketurvaa koskeviin ongelmiin. Mielestäni tästä asiasta ei voida keskustella ottamatta huomioon myös eurooppalaisen maatalouden nykytilannetta.
Euroopan unioni voi ja sen myös tulee toimia sääntelijänä maailmanlaajuisilla markkinoilla. Jos Eurooppa vähentäisi maataloustuotantoaan, elintarvikeviennin lisääntyminen vaikuttaisi merkittävällä tavalla elintarvikkeiden hintojen maailmanlaajuiseen nousuun. Tästä syystä Euroopan unionin elintarviketuotannon taso on säilytettävä vakaana niin eurooppalaisten parhaaksi kuin AKT-valtioiden ja muidenkin valtioiden kansalaisten parhaaksi.
Tästä syystä uskon, että köyhempien valtioiden elintarviketurvaa koskevat seikat vaikuttavat läheisesti myös Euroopan yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuuteen.
Isabelle Durant
(FR) Arvoisa puhemies, haluan edellisten puhujien tavoin ilmaista tukeni kollegani, jäsen Jolyn erinomaiselle mietinnölle. AKT-valtioiden ja EU:n kumppanuutta tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan, ja Haitin murhenäytelmä osoittaa, missä määrin AKT-valtioiden ja EU:n kumppanuus on välttämätöntä ja että sitä on ehdottomasti lujitettava.
On harvinaista puhua tästä aiheesta komission jäsenelle, joka tällä hetkellä vastaa kehitysyhteistyöstä, mutta tulee jatkossa vastaamaan kaupasta. Nimenomaan tästä syystä haluan esittää teille kolme ehdotusta.
Ensinnäkin katson aiempien puhujien tavoin, että parlamentaarisen valvonnan ja edustajakokouksen osalta meidän on syytä järjestää myös jatkossa kaksi vuosittaista kokousta yhden ainoan sijaan.
Toiseksi ehdotan talouskumppanuussopimusten asettamista parlamentaariseen valvontaan AKT-valtioiden kohdalla sen sijaan, että ne jätettäisiin pelkän kaupallisen logiikan varaan. Näin parlamentit voisivat toimia aktiivisesti ja vastata talouskumppanuussopimuksen väestölle aiheuttamien vaikutusten sääntelystä ja väestön etujen puolustamisesa tässä yhteydessä.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Cotonoun sopimusten tarkistamisen tulisi edistää muutoksia Euroopan unionin yhteistyö- ja kehitysapupolitiikassa. Tämän politiikan pitäisi tähdätä aitoon yhteistyöhön ja yhteisvastuuseen ja sen pitäisi edistää riippumatonta ja suvereenia kehitystä AKT-valtioissa.
Tällä hetkellä käytössä on lukuisia järjestelmiä, jotka varmistavat, että monet AKT-valtioista pysyvät alistettuina. Läkähdyttävä ulkomaanvelka, joka on maksettu useaan kertaan, mutta joka kasvaa aina vain, on merkittävä tekijä tällaisten suhteiden luomisessa.
Euroopan unionin harjoittama painostus talouskumppanuussopimusten - pääasiassa vapaakauppasopimusten - täytäntöönpanemiseksi heijastelee nyt tarkistusta kaipaavan Euroopan kehitysrahaston nykyisiä painopistealueita, ja kertoo nykyisestä suunnasta. Nykyisenä tavoitteena on pakottaa nämä valtiot alistumaan uusiin riippuvuussuhteisiin ja monikansallisten yhtiöiden intresseihin. Tämä johtaa valtioiden resurssien liikakäyttöön, joka ei palvele niiden kansalaisten etuja.
Talouskumppanuussopimuksista ei tule tehdä edellytyksiä kehitysavun myöntämiselle. AKT-valtioiden näkemyksiä ja vastalauseita sekä niiden määrittämiä painopistealueita tulee kunnioittaa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, sanon tämän suoraan: mielestäni nykyisessä ehdotuksessa sopimuksen tarkastamiseksi oleva 31 kohta ei ole järkeenkäypä. En tietenkään kannata sitä siirtolaisten pallottelua, jonka erilaiset takaisinottosopimukset saavat aikaan heittelemällä siirtolaisia maasta toiseen. Tässä suhteessa on ilman muuta tarpeellista säädellä tällaisia peräkkäiset takaisinotot sallivia sopimuksia paremmin kansainvälisellä tasolla. Mielestäni tätäkin tärkeämpää on kuitenkin välttää tällaisten tilanteiden syntyminen alun perin. Näin ollen kiertomuuton sallivien viisumien myöntämisen helpottaminen AKT-valtioiden kansalaisille ei mielestäni ole oikea ratkaisu. Meidän on sen sijaan autettava ihmisiä auttamaan itseään. Meidän on tuettava omavaraisuutta. Meidän on autettava hyväntekeväisyyden varassa eläviä ihmisiä kasvamaan omanarvontuntoisiksi tuottajiksi. Se tekisi lopun yhteiskunnallisiin syihin perustuvasta maastamuutosta ja yhteiskunnallisen köyhyyden pakenemisesta.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, tänään iltapäivällä keskusteltiin Haitin maanjäristyksen käsittämättömän raskaista seurauksista ja siitä, miten Eurooppa voi auttaa järistyksen uhreja. Olen pyytänyt puheenvuoroa tämän illan istunnossa, koska mielestäni Haitia koskevan keskustelun tulisi muistuttaa meitä siitä, että meidän on lähestyttävä sopimuksia, joiden toiset osapuolet kärsivät vakavista taloudellisista ongelmista ja ovat Haitin tavoin erityisen herkkiä luonnonmullistuksille, täysin eri hengessä kuin muita Euroopan unionin solmimia sopimuksia. Kyse on valtioista, jotka elävät köyhyyden ja sairauden armoilla. Kyse on valtioista, joissa humanitäärisistä kriiseistä on tulossa normaali tila.
Meidän on asetettava ihmiselämä kaiken muun yläpuolelle, kaikkien teknisten ja taloudellisten seikkojen yläpuolelle, sillä se on meidän velvollisuutemme, se on meidän vakaumuksemme, se on Euroopan unionin peruskivi. Sen vuoksi ongelmat, joista tänään on keskusteltu - byrokratia ja tekniset ongelmat -, on ratkaistava mahdollisimman pian.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, Karibian valtiot tuovat mieleeni kaksi asiaa. Toinen niistä on Haitin tämänhetkinen katastrofi. Monivuotisena Euroopan parlamentin jäsenenä mieleeni muistuu sen ohella Euroopan parlamentin jäsenten nautiskelu AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edustajakokouksen tapaamisissa.
Olemme käyneet pitkän keskustelun, jossa on tuotu esiin monia tärkeitä näkökohtia. Tämän jälkeen olisi kenties mahdollista antaa hyvin käytännönläheinen viesti ja Haitin tilanteen huomioon ottaen jättää yksi tai kaksi seuraavaa näissä valtioissa järjestettävää yhteisen edustajakokouksen ylenpalttista istuntoa järjestämättä ja käyttää säästyneet varat Haitin uhrien aitoon auttamiseen. Se olisi vain pisara meressä, mutta se olisi symbolisesti arvokas päätös, joka osoittaisi, että me todella seisomme tässä istuntosalissa pitämiemme hienojen puheenvuorojen takana.
Crescenzio Rivellini
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, the AKT-valtioiden edustajakokouksen merkitys korostuu erityisesti nykyisessä poliittisessa käännekohdassa, jossa globalisaatio on jakanut maailman enemmän tai vähemmän kahtia maihin, jotka tuottavat tuotteita, ja maihin, jotka tuottavat ideoita, mikä saa siirtolaistyöläiset ja luonnollisesti myös tavarat liikkeelle.
Tämän kehityksen keskiössä on Välimeren alue, joka on Euroopan ja AKT-valtioiden välinen todellinen keskipiste. Cotonoun säännöt on tästä syystä sovitettava tähän uuteen tilanteeseen. Ehdotan, että AKT-valtioiden edustajakokouksen hajautettu toimisto tai vakituinen vuosikokous sijoitetaan Euroopan monikansaisimpaan ja välimerellisimpään kaupunkiin, joka sijaitsee lisäksi lähellä AKT-valtioita, toisin sanoen Napoliin. Esitän tämän ehdotuksen Italian tasavallan presidentin, Giorgio Napolitanon, pyynnöstä; hän on antanut sille virallisesti tukensa.
Toistan siis - edelleen Italian tasavallan presidentin pyynnöstä -, että suosittelen tämän ehdotuksen käsittelemistä uusissa sopimuksissa. Lisäksi tämä ehdotus voisi tuoda Euroopan lähemmäs kansalaisiaan ja Etelä-Italian väestöä. Etelä-Italia on Välimeren valtioihin suuntautuvan eurooppalaisen liikenteen todellinen logistinen keskus.
Janusz Wojciechowski
(PL) Arvoisa puhemies, pyysin puheenvuoroa kuultuani jäsen Niculescun puheenvuoron. Tuen ehdottomasti hänen esittämäänsä ajatusta, jonka mukaan meidän tulee huomioida Euroopan elintarviketurva taloussuhteissamme AKT-valtioihin ja muihin valtioihin. AKT-valtioiden osalta monet muistavat sokerimarkkinoiden uudistuksen, joka toteutettiin kyseisten valtioiden tukemisen nimissä, mutta joka todellisuudessa pahensi huomattavasti Euroopan unionin viljelijöiden ja kuluttajien tilannetta, eikä ollut juurikaan hyödyksi AKT-valtioille. Meidän on pidettävä mielessämme elintarviketurva sekä yhteiskuntamme, joka sitä tarvitsee.
Karel De Gucht
komission jäsen. - (EN) Ensinnäkin GSP- ja GSP+-järjestelmien osalta meillä ei ole periaatteessa mitään niiden Cotonoun sopimukseen sisällyttämistä vastaan. On kuitenkin syytä muistaa, että GSP- ja GSP+-järjestelmät ovat yhdenvälisiä ja että Cotonou on sopimusluonteinen. Sen vuoksi niiden lisääminen Cotonoun sopimukseen voi olla hyvin hankalaa, mutta voimme kenties löytää sanamuotoja, jotka tekevät yhtymäkohdasta monisyisemmän.
(FR) Demokraattinen valvonta: Useat puhujat ovat pyytäneet, että kahdesta vuosittaisesta täysistunnosta pidettäisiin kiinni. Komissio on valmis harkitsemaan kantaansa tältä osin uudelleen. Kenties me voisimme kuitenkin sopia, että alueelliset tapaamiset järjestettäisiin mahdollisimman pitkälti samaan aikaan toisen täysistunnon tai molempien kanssa, sillä mielestäni Euroopan parlamentin tapaamiset yhdessä muiden elinten tapaamisten kanssa tekee jo melkoisen määrän tapaamisia. Olen sen vuoksi periaatteessa kahden täysistunnon kannalla, mutta meidän olisi hyvä tuoda niitä lähemmäs alueellisia tapaamisia.
Useat puhujat käsittelivät myös talouskumppanuussopimusten luonnetta. Tämä on toki jo hyväksytty termi, mutta todellisuudessa meidän olisi pikemminkin puhuttava kehittämiskumppanuussopimuksista. Uskon, että tämä myös helpottaisi keskustelua AKT-valtioiden kanssa. Se tekisi keskustelusta todennäköisesti hiukan avoimempaa. Joka tapauksessa, jos Euroopan parlamentti antaa jossain vaiheessa hyväksyntänsä uudelle komissiolle, jonka jäsen olen, teen valtuuksieni rajoissa kaiken mahdollisen saadakseni nämä sopimukset onnistumaan ja ollakseni läsnä yhteisen edustajakokouksen istunnoissa.
Joissain puheenvuoroissa nostettiin esiin verotuksellisia seikkoja. Käsittelin näitä seikkoja uskoakseni jo aloituspuheenvuorossani. Olen vakuuttunut, että verotuksesta täytyy tulla keskeinen puheenaihe keskusteluissamme AKT-valtioiden kanssa mutta myös EU:n sisäisissä keskusteluissa. Vakavasti puhuen - tiedän, että myös puheenjohtajavaltio Espanja on varsin kiinnostunut tästä aiheesta -, jos me todella haluamme tehdä jotain, niin meillä on oltava myös rohkeus puuttua kehitysmaiden ongelmiin yritystemme rinnalla. Ongelma ei tule esiin vain kehitysmaissa. Se tulee esiin erityisesti ja sanoisin jopa ennen muuta suhteissa, jotka Euroopalla on omiin yrityksiinsä ja omaan teollisuuteensa kehitysmaissa. Tämä prosessi on käynnissä, ja ymmärtääkseni puheenjohtajavaltio Espanja aikoo myös tehdä aloitteita tämän asian suhteen.
Siirtolaisuus.
(EN) 13 artiklan osalta molemmat osapuolet haluavat tarkistaa siirtolaisuuteen liittyviä näkökohtia. Komission esittää 13 artiklassa tasapainoisen ja johdonmukaisen ehdotuksen, joka rakentuu kolmen pilarin varaan. Nämä ovat siirtolaisuutta ja kehitystä koskeva yhteistyö, laillista siirtolaisuutta koskeva yhteistyö sekä laitonta siirtolaisuutta ja takaisinottoa koskeva yhteistyö. Mietinnössä esitetyt näkökohdat on huomioitu. Kaikki alat ansaitsevat täyden huomiomme. Neuvotteluja käydään parhaillaan, ja me uskomme pääsevämme yhteisymmärrykseen, mikäli kolmen pilarin tasapaino säilytetään.
Jäsen Cashman esitti syrjintää koskevan huomion. Jäsen Cashman ei ole läsnä tällä hetkellä, mutta mielestäni hän on täysin oikeassa. Sukupuolinen suuntautuminen oli yksi komission ehdottamista näkökohdista ja me annamme sille paljon painoarvoa. Teidän on kuitenkin komission tavoin syytä olla tietoisia siitä, että homoseksuaalisuus on joissain AKT-valtioissa kielletty lailla. Me ilmaisimme hiljattain vastustuksemme Burundin presidentille ja Ugandan presidentille, jotka ovat hyväksyneet syrjivää lainsäädäntöä. Tämä on kuitenkin hyvin arka aihe, ja teidän on ennemmin tai myöhemmin hyväksyttävä se. Jos te vaaditte, että tekstistä laaditaan hyvin yksiselitteinen, me todennäköisesti emme pääse siitä sopimukseen. Toinen mahdollisuus on muotoilla teksti vähemmän osoittelevasti. YK:n ilmaisutapa on vähemmän osoitteleva, mutta voisi kattaa myös sukupuolisen suuntautumisen. Tästä on syytä keskustella vielä lisää neuvottelujen kuluessa. Olen uskoakseni vastannut useimpiin esiin tuotuihin seikkoihin ja samalla olen ylittänyt puheenvuorolleni varatun ajan.
Eva Joly
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, köyhyys ei ole väistynyt Cotonoun sopimusten tultua voimaan. Me olemme näin ollen epäonnistuneet kehitysyhteistyössämme. Toisen tarkistamisen yhteydessä on saatava aikaan muutoksia.
Olen ilahtunut siitä, että ehdottamiani toimenpiteitä tuetaan melko yksimielisesti. Uskon, että eräs tehokas tapa vähentää köyhyyttä on kitkeä veroparatiiseja ja käyttää tätä välinettä mahdollisimman hyvin. Me voimme velvoittaa monikansalliset yhtiöt ilmoittamaan Euroopan unionin ja AKT-valtioiden alueella maakohtaiset voittonsa ja maksamansa verot.
Tämä on myös kansainvälinen vaatimus. Tähän vaatimukseen voidaan kuitenkin vastata maailmanlaajuisesti vasta monien vuosien kuluttua. Meidän on siis hyödynnettävä tämän sopimuksen tarjoama mahdollisuus luoda tällainen järjestelmä Eurooppaan. Tästä syystä pyydän teitä hylkäämään 16 kohtaan tehdyn tarkistuksen ja säilyttämään alkuperäisen sanamuodon, joka vaatii meitä kunnostamaan oman pesämme.
Tämän lisäksi me voimme samassa hengessä myös vaatia omaa investointipankkiamme ryhtymään toimenpiteisiin veroparatiisien kitkemiseksi. Meidän tulee kieltää Euroopan kehitysrahaston varojen sijoittaminen yrityksiin, jotka eivät tee voittoa maissa, joissa ne toimivat, vaan tekevät niitä mieluummin veroparatiiseissa.
Tästä oli kyse muun muassa Zambiassa, jossa huomattavia summia - uskoakseni noin 46 miljoonaa dollaria - sijoitettiin Mopanin kaivokseen. Tämä ei ole kohentanut zambialaisten elämänlaatua millään tavoin. Se on rikastuttanut pikemminkin vain tästä avusta hyötyneitä osakkeen omistajia. Tällainen on siis täysin turhaa. Me voimme puuttua tähän asiaan. Me voimme muuttaa oman pankkimme mandaattia. Meidän on siis tehtävä voitavamme. Me emme saa lykätä tätä enää yhtään. Meidän on ryhdyttävä toimiin.
Tämän lisäksi meidän on kunnioitettava ehdottomasti tiettyjä periaatteita: ihmisoikeuksia ja siirtolaisten oikeuksia. Kehotan teitä säilyttämään 31 artiklassa olevan alkuperäisen sanamuodon. Älkää tukahduttako ääniä, jotka vastustavat kahdenvälisiä sopimuksia. Ne merkitsevät todellisuudessa siirtolaisvirtojen ulkoistamista.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna (keskiviikkona 20. tammikuuta 2010).
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Corina Creţu  
kirjallinen. - (RO) Cotonoun sopimuksen toinen tarkistaminen tarjoaa tilaisuuden arvioida aloja, jotka ovat jääneet avoimiksi virheellisille tai tehottomille muutoksille, sekä tehdä sopimukseen etenevän globalisaation edellyttämiä korjauksia. Meillä on edessämme useita haasteita, jotka ovat seurausta taloudellisista ja yhteiskunnallisista muutoksista, kuten talous- ja rahoituskriisistä ja aseellisista konflikteista. Meillä on myös haasteita, jotka johtuvat väestön terveydentilan heikkenemisestä, josta kertovat tartuntatautien, kuten tuberkuloosin, AIDSin ja malarian, yleistyminen sekä väkivallan ja luonnonmullistusten uhrien lukumäärän kasvu. Ilmastonmuutos asettaa haasteita, joiden hallitseminen on erityisen vaikeaa. Kaikkien näiden eri haasteiden vuoksi on tarpeen kiireesti parantaa kehitysmaiden väestön suojaa järjestelmän sosiaalisen puutteita vastaan. Tämä edellyttää myös sitä, että kehitysyhteistyön tarjonta on keskitettävä paremmin julkisen terveydenhuollon ja koulutusjärjestelmän keskeisiin osiin. Näin ollen on mielestäni ratkaisevan tärkeää puuttua näihin ongelmiin aiempaa selkeämmin vahvistamalla sopimuksen 3 osassa olevaa kehitysstrategioita koskevaa lukua I.
Martin Kastler  
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, äänestän tämän mietinnön puolesta, sillä mielestäni Euroopan unionin ja AKT-valtioiden välisen yhteistyön syventäminen kumppanuussopimusten puitteissa on tärkeää. Haluan kuitenkin huomauttaa, että mietinnössä viitataan "seksuaali- ja lisääntymisterveyteen". Mitä tällä kohdalla tarkoitetaan? Tarkoittaako se, ensinnäkin, ihmisten ruumiillisen ja henkisen hyvinvoinnin takaamista kaikilla seksuaalisuutta ja lisääntymistä koskevilla alueilla, kuten torjumalla seksuaalista väkivaltaa ja sukuelinten silpomista? Tarkoittaako se, toiseksi, tiedon jakamista niin kutsutusta perhesuunnittelusta? Viittaako se, kolmanneksi, myös aborttiin? Komissio ja neuvosto ovat parlamentin jäsenille aiemmin antamissaan vastauksissa tehneet selväksi, että "seksuaali- ja lisääntymisterveys" ei viittaa aborttiin. Minä käsitän tämän asian näin. Sen vuoksi on mielestäni tärkeää osoittaa, että "naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyden" varjolla ei puhuta abortista ja ehdotankin sen vuoksi sopimustekstiin tätä koskevaa selvennystä.
Siiri Oviir  
kirjallinen. - (ET) Vuonna 2000 laaditun Cotonoun sopimuksen toinen tarkistaminen on parhaillaan käynnissä. Tämän tarkistamisen yhteydessä sopimukseen pyritään tekemään useita muutoksia, joiden tarkoituksena on tukea sopimuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamista: köyhyyden poistamista, taloudellista kehitystä sekä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden asteittaista liittymistä maailmantalouteen. On syytä huomata, että Cotonoun sopimuksen edellisen, vuonna 2005 tehdyn tarkistamisen jälkeen maailmanlaajuisessa tilanteessa on tapahtunut monia muutoksia, jotka vaikuttavat AKT-valtioihin suoraan. Näitä ovat muun muassa rahoituskriisi, ilmastonmuutos sekä elintarvikkeiden ja energian hinnan nousu. Olen esittelijän kanssa täysin samaa mieltä siitä, että jos näitä muutoksia ei käsitellä sopimuksen tarkistamisen yhteydessä asianmukaisesti, ne voivat vaikeuttaa Cotonoun sopimuksen tavoitteen ja vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamista vuoteen 2015 mennessä. Kuten hyvin tiedätte, EU ja AKT-valtiot ovat nyt sopineet niistä Cotonoun sopimuksen alueista ja artikloista, jotka edellyttävät tarkistamista. Edellä mainitut haasteet on huomioitu näissä osittain. Tämä tarkoittaa valitettavasti sitä, että Euroopan parlamentti, AKT-valtioiden ja EU:n yhteinen edustajakokous sekä jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden parlamentit eivät ole voineet osallistua tarvittavien päätösten tekoon, mikä vaikuttaa ratkaisevalla tavalla sopimuksen tarkistamisen avoimuuteen ja uskottavuuteen. Mielestäni Euroopan parlamentin, AKT-valtioiden ja EU:n yhteisen edustajakokouksen sekä jäsenvaltioiden ja AKT-valtioiden parlamenttien roolia sopimuksen tarkistamisessa on vahvistettava demokraattisen legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi.
