Spørgetid til formanden for Kommissionen
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Spørgetid til Formanden for Kommissionen.
Spørgsmål om alle emner for politiske grupper.
Herefter anden del af mødet - spørgsmål om beskæftigelsessituationen i EU.
Othmar Karas
Hr. formand, hr. Barroso! Centret for europæisk forskning, Grækenlands problemer, Europa 2020-strategien og søgningen efter svar på den finansielle og økonomiske krise viser tydeligt, at vi, når det gælder om at træffe de nødvendige foranstaltninger, snart når grænserne for, hvad der er muligt under de eksisterende traktater. På den anden side søger mange medlemsstater tilflugt i en ny form for mellemstatslighed, nationalisme og protektionisme i stedet for at rette blikket mod Europa.
Hvad planlægger De at gøre for at overvinde disse problemer, for at fastlægge de nødvendige fælles mål og skabe troværdige EU-instrumenter, så vi kan handle effektivt og give de rette svar?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Det er rigtigt, at nogle nationale politikere, ganske overraskende, foretager en mellemstatslig fortolkning af Lissabontraktaten. Lissabontraktaten blev vedtaget netop for at øge den europæiske dimension, styrke Europa-Parlamentets beføjelser, gøre det lettere at træffe beslutninger med kvalificeret flertal og styrke Kommissionens rolle med hensyn til økonomisk overvågning og eksterne anliggender. Denne fortolkning er derfor ganske overraskende, men den finder sted.
Kommissionens rolle er naturligvis at være traktaternes vogter i overensstemmelse med Lissabontraktatens artikel 117, at beskytte EU-lovgivningen og sikre overholdelsen af EU-lovgivningen, for den dag EU ikke længere er et retsfællesskab, vil der ikke længere være en reel union.
For det andet skal den fremme initiativer og være primus motor for initiativerne. Med henblik herpå vil den gøre sit arbejde og prøve at fremlægge forslag, som forhåbentlig vil blive bakket op af Parlamentet. I mine politiske retningslinjer nævnte jeg det særlige forhold til Parlamentet, og jeg har virkelig til hensigt at gøre det til en realitet.
Othmar Karas
Hr. formand! Hr. Rehn foreslog en pakke i Madrid, som endnu ikke er blevet vedtaget, men som omfattede en drøftelse af sanktioner lige i begyndelsen af forhandlingen. Efter min mening bør vi ikke indlede vores drøftelser med sanktioner mod medlemsstaterne, for det ville være at sætte vognen for hesten. I stedet bør vi fastlægge fælles mål, fælles projekter og fælles instrumenter, som vi har brug for ud over det, der allerede er på plads, og først derefter bør vi overveje sanktioner mod adfærd, som viser manglende solidaritet. Hvad mener De om den fremgangsmåde?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Som hr. Karas sagde, er der ikke taget nogen beslutning endnu. Der var en første forhandling med finansministrene, og Kommissionen vil faktisk fremlægge en meddelelse i næste måned om styrket økonomisk styring. Vi sigter mod at styrke stabilitets- og vækstpagtens forebyggende og korrigerende våben. Vi vil fremsætte forslag til en mere effektiv og bredere overvågning af makroøkonomiske ubalancer inden for euroområdet, og vi vil udforske mulighederne for at skabe en kriseløsningsmekanisme, men vi vil koncentrere os om substansen.
Vi mener, det er muligt med de nuværende traktater at gøre langt mere med hensyn til overvågning i euroområdet og i Den Økonomiske og Monetære Union, hvis der faktisk er vilje hos medlemsstaterne til at samarbejde og respektere traktaterne.
Martin Schulz
Hr. formand! Artikel 125 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er den såkaldte "no bail-out"klausul, med andre ord forbuddet mod, at EU-medlemsstater påtager sig andre medlemsstaters gæld. Hvad mener De om, at den hjælpepakke, der er udformet til Grækenland, nu resulterer i, at lande som f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland låner penge til den græske stat i tre år til en rente på 5 %, mens de selv låner pengene på et treårigt tilsagn på 1,5 %? Med et anslået samlet beløb på 8,4 mia. EUR giver det en gevinst på 620 mio. EUR. Indeholder "no bail-out"klausulen ikke også et krav om, at, hvis en medlemsstat ikke kan overtage en anden medlemsstats gæld, kan den heller ikke tjene penge på en anden medlemsstats gæld? Er De rede til at drøfte det, der forekommer mig at være en helt uacceptabel mekanisme, med den tyske regering eller med andre regeringer?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Det er rigtigt, at den såkaldte "bail-out" af medlemsstater ikke er tilladt i henhold til Lissabontraktaten. Den løsning, der er fundet indtil nu - og som endnu ikke er blevet aktiveret, fordi der endnu ikke er blevet anmodet herom - er ifølge Kommissionen helt på linje med traktaten. Jeg ønsker at understrege dette. Jeg ved, at der er en debat i gang i visse kredse i Tyskland - og også i nogle andre medlemsstater, men især i Tyskland - og jeg vil gerne sige, at det simpelthen er forkert, at det, vi har overværet, er en form for "bail-out". Det er det ikke. Det er en samordning af lån. Kommissionen vil have dette ansvar. IMF vil også indgå i ordningen, som, jeg er nødt til at sige, er en kreativ ordning. Det er en løsning, som først blev mulig efter omfattende drøftelser med medlemsstaterne, men den er helt i overensstemmelse med traktaterne, og den overholder naturligvis Lissabontraktatens bestemmelser.
Lad mig slutte af med en bemærkning af politisk karakter og sige, at jeg finder det helt usædvanligt, at det var så vanskeligt at finde en solidarisk løsning for Grækenland, når der kunne findes en for Letland, Ungarn og Rumænien. Når vi kan finde frem til disse solidariske og ansvarlige løsninger uden for euroområdet, finder jeg det helt indlysende, at vi også bør kunne finde dem inden for euroområdet.
Martin Schulz
Hr. formand, hr. Barroso! Jeg forstår, at De forsøger at undgå at besvare mit spørgsmål, for det er et ubehageligt spørgsmål. Derfor vil jeg gentage det.
Der er i det mindste en mulighed for, at medlemsstater, der kan låne penge på bedre vilkår end dem, de udlåner dem til, vil kunne profitere af et andet lands gæld. Da "no bail-out"klausulen går ud på, at medlemsstater ikke kan påtage sig andres gæld, bør de heller ikke have lov til at tjene penge på en sådan gæld. Er De parat til at sige åbent til f.eks. fru Merkel eller hr. Sarkozy eller til alle andre, at De er imod denne linje?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg har talt om denne sag med de pågældende ledere og andre i mange uger, så jeg kan sige helt ærligt, at den eneste mulige løsning desværre var denne. Kommissionen havde fra begyndelsen bedt om et mere konkret signal om solidaritet med Grækenland, naturligvis stadig med respekt for princippet om ansvarlighed. Men det, vi skal gøre nu, er at sikre, at Grækenland kan tilskyndes til at vende tilbage til markedsfinansiering så snart som muligt, og den løsning, vi fandt, var en, hvor euroområdets medlemsstaters lån bliver ydet til rentesatser, der ikke ligger under markedsrenten. IMF's prisfastsættelse for lån blev anset for at være et passende benchmark for euromedlemsstaternes bilaterale lånebetingelser, om end med nogle justeringer, der blev vedtaget den 11. april.
Guy Verhofstadt
Hr. formand, hr. formand for Kommissionen! For det første hvad angår "no bail-out"klausulen, så står der ikke det i traktaten. Der står i traktaten, at en medlemsstat ikke kan tvinges til at påtage sig gæld. Der står ikke i traktaten, at det er forbudt at påtage sig gæld. Dette skal gøres klart, ellers bliver det bare en kakofoni om traktaten. Jeg gentager: Der står tydeligt i traktaten, at en medlemsstat ikke kan tvinges til at påtage sig gæld. Derfor indebærer alt det, der er opstillet for Grækenland, noget, der er muligt i henhold til traktaten, og som kan fuldbyrdes.
Mit spørgsmål er lidt anderledes. Rentesatser på græske lån er steget igen til 7,6 %, med andre ord 450 basispoint over den tyske sats. Der er derfor brug for andre foranstaltninger, og jeg tænker på meget betydelige grundlæggende reformer, nemlig en europæisk valutafond, et europæisk obligationsmarked, en mere ambitiøs 2020-strategi.
Jeg har følgende spørgsmål til Kommissionens formand: Hvornår har De tænkt at forelægge Rådet en reformpakke med den slags reformer, herunder dem, som hr. Rehn allerede er gået i gang med? For det er det, der er brug for nu, at fremlægge en ambitiøs reformpakke sammen med de specifikke foranstaltninger for Grækenland.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Lad os for det første, hr. Verhofstadt, og også som svar til hr. Schulz, være helt åbne og ærlige over for os selv. Hvis der er spørgsmål, De ønsker at stille fru Merkel, må De stille dem. Jeg er her ikke for at svare for fru Merkel. Jeg er her for at for Kommissionen. Det skal være helt klart.
Lad os også være klare om Kommissionens synspunkt. Den løsning, der er fundet, overholder nøje det, der er kendt som "no bail-out"klausulen. Det har vi naturligvis været meget forsigtige med. For så vidt angår de foranstaltninger, vi skal træffe, bliver den meddelelse og de forslag, vi skal arbejde med, forelagt næste måned. Jeg ønsker at tale om meddelelsen om styrket styring af euroområdet. Der har allerede været en politisk debat, og hr. Rehn har fået mandat fra Kommissionen til en indledende drøftelse med finansministrene. Jeg kan derfor fortælle, at De i løbet af maj vil vide, hvilken slags foranstaltninger vi vil præsentere for fremtiden for at bidrage til at styrke styringen i euroområdet og i EU generelt.
Guy Verhofstadt
Hr. formand! Må jeg spørge Kommissionens formand, om idéen om den europæiske monetære fond vil indgå i dette forslag?
José Manuel Barroso
Hr. formand! For at give et konkret svar på det punkt kan jeg sige, at vores holdning går imod idéen om at oprette en ny institution i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union.
I det mindste set ud fra min synsvinkel er jeg ikke sikker på, at det er en god idé, men jeg kan fortælle Dem - og det er min personlige mening, eftersom kollegiet endnu ikke har truffet en beslutning - at idéen om en facilitet til at sikre finansiel stabilitet i euroområdet forekommer mig at være god. Jeg kan tilføje, at vi er ved at undersøge forskellige måder til at skabe og styrke forsikringsmekanismer såsom dem, der skulle imødegå de bekymringer, som gav anledning til idéen om den europæiske monetære fond.
Daniel Cohn-Bendit
Hr. formand, hr. Barroso! Jeg kunne have ønsket mig en kommissionsformand, som simpelthen siger, at man skal bede Tyskland om at låne penge ud til den rente, det skal låne dem, dvs. 3 %. Det kunne De i det mindste sige offentligt. Det ville indgå i debatten i Tyskland, men De er ude af stand til at sige disse enkle ting.
Jeg vil gerne stille et andet spørgsmål om ACTA. De har forhandlet ACTA-aftalen vedrørende bekæmpelse af forfalskning siden 2008. I marts fik De via en beslutning fra Europa-Parlamentet besked på at nedtrappe ACTA-forhandlingerne om bekæmpelse af forfalskning. I morgen vil De offentliggøre vurderingen af debatterne og en tekst vedtaget ved afslutningen af New Zealand-topmødet - og tak for det, vi har ventet på det i et år.
De ved, at Parlamentet vil skulle sige "ja" eller "nej" ved udløbet af disse forhandlinger. Ville det ikke være mere fornuftigt at få Parlamentet til at deltage mere synligt og dermed sikre en vis åbenhed om forhandlingerne? Ellers vil De stå i den samme situation med Parlamentet, som De oplevede med SWIFT. Jeg vil derfor bede Dem udvise større åbenhed fra nu af og lade os få forhandlingsteksterne, ligesom De lader store virksomheder få dem. Parlamentet er lige så vigtigt som en stor virksomhed.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Der er ingen tvivl om det, hr. Cohn-Bendit, og jeg har den største respekt for Parlamentet. Jeg kunne tilføje, at det er derfor, Kommissionen og nærmere bestemt hr. De Gucht fik tilladelse fra vores partnere i disse forhandlinger til at offentliggøre alle tekster fra forhandlingerne. Som De ved, vil de blive offentliggjort i morgen den 21. april.
De er uden tvivl også klar over, at disse forhandlinger begyndte før Lissabontraktatens ikrafttræden, og vi ønsker også at inddrage Parlamentet tæt i forhandlingerne. Der findes nye beføjelser for Parlamentet i forbindelse med internationale forhandlinger, og Kommissionen går ind for, at Parlamentet spiller en større rolle i sådanne forhandlinger.
Daniel Cohn-Bendit
Hr. formand, hr. Barroso! Lad os undgå at lege med ord. Uanset om De bad om det eller ej, kan De ikke fortsætte med forhandlingerne, medmindre De offentliggør åbenheden, eftersom De har Lissabontraktaten.
Spørgsmålet er derfor ikke, at De bad Deres partnere om at offentliggøre rapporterne for Parlamentet. Det skal De gøre, for ellers vil Parlamentet aldrig sige "ja" til Dem, fordi De nu er bundet af Lissabontraktaten.
I henhold til Lissabontraktaten er De nu derfor tvunget til at være åben over for Parlamentet, fordi De i sidste ende skal have grønt lys fra Parlamentet, og det er ikke givet på baggrund af forhandlingernes art og af den tekst, vi har med at gøre.
José Manuel Barroso
Hr. formand! De talte om Lissabontraktatens ikrafttræden. Jeg går stærkt ind for, at Europa-Parlamentets rolle bliver styrket også på dette område, og den tekst, der skal offentliggøres i morgen, hvilket vi skulle have tilladelse til fra vores forhandlingspartnere, er forhandlingsteksten, udkastet til forhandlingstekst. Vi vil gøre det. De er uden tvivl klar over, at nogle internationale forhandlinger er mere følsomme og kræver en forsigtig tilgang til visse områder, men vi ønsker så vidt muligt at inddrage Parlamentet, som i henhold til Lissabontraktaten med rette har fået beføjelser med hensyn til internationale forhandlinger.
Timothy Kirkhope
Hr. formand! Europa-Kommissionen bebudede i marts, at den ville gennemføre en anden revision af arbejdstidsdirektivet, efter at den tidligere revision faldt. Det var Parlamentets insisteren på at fjerne de nationale opt-out-muligheder fra direktivet, der førte til den fastlåste situation. Som vi alle husker, stemte de britiske Labour-medlemmer af Europa-Parlamentet, som er i lommen på deres fagforeninger, for at afskaffe Det Forenede Kongeriges opt-out-mulighed til trods for, at deres egen regering havde givet dem besked på det modsatte.
Nu hvor vi har endnu en revision, og i betragtning af at mange EU-lande ønsker, at deres arbejdstagere får valget om en mere fleksibel arbejdstid, kan formand Barroso så bekræfte, at denne Kommission vil foreslå et direktiv, der respekterer nationale opt-out-muligheder fra den 48 timers arbejdsuge?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg har endnu ikke et udkast til lovgivningsforslag i lommen. Det er for tidligt på nuværende tidspunkt at have faste idéer om indholdet af eventuelle forandringer. Som bekendt er der et høringsdokument, som er bevidst åbent i sin tone. Jeg ønsker også at høre arbejdsmarkedets parters synspunkter.
De nye regler skal beskytte arbejdstagerne mod sundheds- og sikkerhedsrisici ved en overdrevent lang arbejdstid og utilstrækkelig hvile. De skal også være fleksible nok til at gøre det muligt at forene arbejde og familieliv og fremme virksomheders konkurrenceevne, især små og mellemstore virksomheder.
Jeg tror helt ærligt, vi er nødt til at have en løsning på det, hr. Kirkhope, fordi der som bekendt er sager for Domstolen, som tvinger os til at finde en løsning.
Så vi vil prøve at finde bred opbakning til et nyt forslag og undgå de lange diskussioner, der prægede det sidste forsøg på at revidere direktivet.
Timothy Kirkhope
Hr. formand! Jeg forstår, at kommissionsformand Barroso ikke ønsker at foregribe udfaldet af Kommissionens høring. Imidlertid er der mange mennesker i EU - ikke mindst de tre mio. mennesker i Det Forenede Kongerige, som i øjeblikket benytter sig af opt-out-muligheden - der ser frem til et tilsagn fra ham om, at hans Kommission under en økonomisk nedtur ikke ønsker at gøre det sværere for folk at arbejde. Jeg er bange for, at kommissær Andor ikke gav os den forsikring ved sin høring, men jeg har tillid til, at formand Barroso vil gøre det nu.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! De er meget venlig, hr. Kirkhope, men ud over Storbritannien er der faktisk også 26 andre medlemsstater i EU, så De må forstå, at selv om vi er meget lydhøre over for de bekymringer, De har givet udtryk for, er jeg også nødt til at lytte til andre legitime bekymringer.
Det er et meget vanskeligt og også et særdeles følsomt spørgsmål. Vi skal finde den rette balance mellem den fleksibilitet, De fremhæver for små og mellemstore virksomheder, og beskyttelsen af arbejdstagerne, som jeg er sikker på, De også går ind for. Det er det, vi vil gøre. Det er derfor, vi opfordrer arbejdsmarkedets parter til også at fremsætte et konstruktivt forslag.
Lothar Bisky
Hr. formand, hr. Barroso! De har talt om Deres arbejdsprogram, og det er blevet drøftet i Parlamentet. De har sagt, at De ønsker at følge op på de kritiske bemærkninger. Jeg har et spørgsmål. Vi har for nylig talt en hel del om krisen, og om hvordan vi overvinder den. Jeg har imidlertid indtryk af, at meget lidt har ændret sig i den måde, bankerne driver forretning på.
Det ville også interessere mig at høre svaret på et andet spørgsmål. Synes De, at vi og Kommissionen har gjort nok? Hvis ikke, hvad mener De så, det stadig er nødvendigt at gøre med henblik på at bekæmpe årsagerne til finanskrisen på længere sigt, således at bankerne ikke kan fortsætte med at drive forretning på den måde, de gør det i øjeblikket?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Netop i dag har vi i arbejdsprogrammet fremlagt vores foranstaltninger i den finansielle sektor. Vi har gjort en stor del af det, men der mangler stadig at blive gjort en anden vigtig del.
Jeg mener, Kommissionens forslag var de rigtige. Faktisk beklager jeg, at medlemsstaterne i nogle tilfælde har sænket ambitionsniveauet, f.eks. vedrørende tilsynsordninger, som nu overvejes af Parlamentet, og vi vil fremsætte nogle forslag i den nærmeste fremtid - jeg har præsenteret Parlamentet for en fuldstændig liste i dag.
Men jeg mener, at der er nogle specifikke ting, vi kan gøre for at være mere konkrete. F.eks. støtter jeg idéen om en bankafgift. Jeg mener, det bør være en sag for G20. Jeg synes, det er rimeligt, at banksektoren efter alle de problemer, den har skabt for den samlede økonomiske situation, også giver et bidrag til vores økonomiers fremtid.
Så det er som altid et spørgsmål om balance. Vi ønsker ikke at underminere det, som er en meget vigtig sektor i vores økonomier - finanssektoren - men vi mener, at nogle flere foranstaltninger er vigtige for at genoprette tilliden til finanssektoren.
Lothar Bisky
Hr. formand! Jeg har et andet kort spørgsmål til hr. Barroso. Formanden for Deutsche Bank, Dr. Ackermann, er en mand, det er vanskeligt at gøre indtryk på. Han har for nylig sagt lige ud, at han ønsker et afkast på 25 %. Mener De ikke, at det trodser de foranstaltninger, Kommissionen og enkelte regeringer har truffet? Han ændrer ingenting. Han har sagt, at han endnu en gang ønsker afkast på 25 %. Det er det, Dr. Ackermann siger, og han er formand for Deutsche Bank, som er en særdeles vigtig bank.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg beklager, jeg har ikke fulgt udtalelserne fra formanden for Deutsche Bank, og jeg kan ikke kommentere noget, jeg ikke kender til.
William  Dartmouth
Hr. formand! Fordi finanskrisen var en kreditkrise og en bankkrise, der fandt sted og udgik fra de store forretningsbanker - Royal Bank of Scotland, IKB, Fortis og den slags - accepterer De så, at direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde ud over, at det er stærkt skadeligt for Det Forenede Kongerige, er et fejlagtigt og misforstået lovgivningsinitiativ, Kommissionen har taget, og som sigter mod det helt forkerte mål?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Absolut ikke. Jeg synes, det er et rigtig godt initiativ, der netop sigter mod at genoprette tillid til det, som er en meget vigtig sektor på vores finansmarkeder. Jeg synes, det er i finanssektorens interesse at have troværdighed. Lad os være åbne og ærlige omkring det. Der er nu et troværdighedsproblem i finanssektoren, og det skyldtes nogle store aktørers - lad os kalde det - uansvarlige adfærd i sektoren, ikke kun i Storbritannien, som De sagde, men også i andre lande i Europa, bortset fra den situation, der stammede fra USA. Vi har brug for et ordentligt reguleringsniveau. Vi mener, at den regulering, vi har foreslået, er en passende balance, og den sigter ikke mod at skabe vanskeligheder for finanssektoren. Tværtimod har den til formål at opbygge tillid. Finanssektoren har brug for den form for troværdighed for at finansiere økonomien.
William  Dartmouth
Hr. formand! Hvordan vil direktivet om forvaltere af alternative investeringsfonde genoprette tilliden til finanssektoren, når problemet ligger hos de store forretningsbanker? Det er mit spørgsmål.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg beklager, men jeg er ikke enig i, at problemet kun ligger hos de store banker.
Faktisk blev det problem, der blev skabt i USA, ikke kun forårsaget af store banker. Det blev også skabt af andre end forretningsbanker, af investeringsselskaber og også af hedgefonde. Så vi er ikke enige i den analyse, at det blev skabt af store banker. Faktisk var nogle af de store traditionelle forretningsbanker ikke ansvarlige for krisen.
Der var mange slags aktører, som har en form for ansvar for det - lad os sige det helt klart - rod, der blev skabt i finanssektoren. Vi mener, at et passende reguleringsniveau er den bedste måde at løse problemet på, både for banker og andre former for instrumenter eller operatører på markedet.
Andrew Henry William Brons
(EN) Hr. formand! Tjenesten for EU's Optræden Udadtil skal stå til ansvar for den højtstående repræsentant. Ifølge artikel 18 har den højtstående repræsentant til opgave at varetage Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik som Rådets bemyndigede. Alle sine fejl til trods omfatter Rådet i det mindste repræsentanter for medlemsstaterne.
Imidlertid anfører indflydelsesrige stemmer blandt de politiske grupper i Parlamentet, at Kommissionen skal spille en langt mere afgørende rolle i tjenesten. Især hævdes det, at Kommissionen bør levere mindst 50 % af udenrigstjenestens medarbejdere, og at tjenesten ikke bør underkastes mellemstatslig indflydelse. Jeg beklager det ord. Det er ikke mit, men jeg ser det som en kode for Rådet og Det Europæiske Råd. Endvidere er den højtstående repræsentant naturligvis automatisk næstformand i Kommissionen.
Alt det ser ud til at pege i retning af, at EU's udenrigspolitik sandsynligvis i realiteten vil blive ført af Kommissionen, og idéen om, at den føres af den højtstående repræsentant med bemyndigelse fra Rådet, vil være juridisk fiktion. Er De ikke enig?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg er ikke enig. Der er vi ikke. Som De jo ved, er oprettelsen af den institutionelle stilling som højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen en af de vigtigste nyskabelser i Lissabontraktaten, og idéen er at samle det, vi typisk kalder for mellemstatslige kompetencer og fællesskabskompetencer.
For så vidt angår den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik vil den fortsat grundlæggende være mellemstatslig, idet det er medlemsstaternes beføjelse. Men der er andre fællesskabskompetencer, der ikke nu skal gå til den mellemstatslige arm. De bør naturligvis holdes i det fællesskabsretlige samarbejde.
Så den højtstående repræsentant/næstformand i Kommissionen har normalt, som vi siger, to kasketter. Hun skal under anvendelse af de bedste synergier samle disse to kompetencer. Så der vil naturligvis være kompetencer, hun vil kunne udvikle inden for Kommissionen som næstformand i Kommissionen, samtidig med at hun arbejder tæt sammen med medlemsstaterne og Rådet. Jeg tror, det vil bidrage til, at EU kan få mere sammenhængende og konsistente eksterne forbindelser, styrke forsvaret af vores interesser og fremme vores værdier i verden.
Andrew Henry William Brons
(EN) Hr. formand! Jeg kan se den indre sammenhæng i det, De siger som eurointegrationsfundamentalist, men det er jeg ikke.
Men det, De foreslår, er faktisk, at vi skal gå videre end Lissabontraktaten, hvilket er slemt nok, og næsten udelukke Rådet, der, som jeg siger, til trods for alle sine fejl i det mindste omfatter repræsentanter for nationalstaterne.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg kunne aldrig foreslå, at Kommissionen skulle gå imod traktaterne, for det er dens pligt at sikre, at traktaterne overholdes. Det, jeg virkelig beder medlemsstaterne om at gøre, er at respektere traktaten, og alle institutioner skal respektere traktaten.
Traktaten skaber balance, og den balance skal respekteres. Den repræsenterer fremskridt sammenlignet med tidligere, hvor vi havde helt anderledes institutioner til at tage sig af det, der faktisk er en meget vigtig fælles interesse - nemlig forsvaret for europæiske værdier i verden. Jeg anser det for muligt med fuld respekt for traktaten at opnå nøjagtig det, traktaten har til formål at opnå. Det kan gøres i en god samarbejdsånd mellem alle institutioner og naturligvis med fuld respekt for vores medlemsstater.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg kommer fra det sydlige Italien, og i vores region er økonomien baseret på små og mellemstore virksomheder, på tekstil-, beklædnings- og fodtøjsvirksomheder samt på landbrug.
I dag er den slags erhverv i alvorlige vanskeligheder på grund af indstrømningen af varer fra Kina og de asiatiske markeder. I vores region, Syditalien, koster det 13 EUR at fremstille en sko. Prisen på det færdige produkt fra Kina er 5,50 EUR. En sparkedragt fremstillet af os koster 4-5 EUR, mens en fra Kina koster 1 EUR.
Iværksættere flytter ud for at overleve eller lukker, og når de lukker, mister vi i tusindvis af job, og det forårsager også en forbrugskrise og forarmelse af regionen.
Når jeg møder iværksættere, spørger de mig altid: "Hvad hindrer jer i at opkræve told?" For i Kina er produktionen billig, fordi 12-årige børn arbejder 10 timer om dagen uden socialsikringsydelser, uden forsikring og uden sundhedsrettigheder.
Jeg ved, at protektionistiske foranstaltninger ikke er ønskelige, men hvad er svaret? Når jeg møder iværksættere, hr. Barroso, hvad skal jeg så fortælle dem, at EU gør for at bekæmpe en uafvendelig krise, hvor så mange virksomheder går konkurs, så mange arbejdspladser går op i røg, og hele regioner i Europa, bl.a. de fattigste regioner, Syditalien, gennemgår en alvorlig og uafvendelig krise? Jeg vil gerne kunne give nogle svar, hr. Barroso, og jeg vil gerne høre dem fra Dem.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg forstår Deres bekymring, og det er en meget berettiget bekymring, og jeg vil gerne sige et par ord om de små og mellemstore virksomheder, der som bekendt faktisk er den vigtigste drivkraft for jobskabelse i Europa.
Se, hvordan kan man reagere på det problem med konkurrence fra andre dele af verden, der har lavere standarder både for arbejdskraft og miljø? Jeg synes bestemt ikke, at løsningen er at lukke vores grænser, for EU er langt den største eksportør i verden. Så løsningen er at fremme anstændigt arbejde og opgradere sociale standarder overalt i verden. Det er en sag, vi har arbejdet for inden for G20, det er en sag, vi har arbejdet for sammen med Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO), og det er en del af vores dialog med andre partnere. Men jeg synes virkelig ikke, det er en løsning - medmindre der sker dumping - at benytte antidumpinginstrumenter, og det er heller ikke en løsning at lukke vores grænser for andre meget vigtige handelspartnere i Europa. Det vil virke mod hensigten for os.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand! For at tage tråden op fra før om håndteringen af det græske problem forstår alle vi, der nøje følger udviklingen i og håndteringen af disse problemer, og mange af os har fornemmelsen af, at Rådet har skubbet Kommissionen til side.
Kommissionen var fra begyndelsen, tror jeg, en afbalancerende faktor for mellemstore og mindre EU-medlemsstater over for Rådet. I dag tror jeg, at dens rolle med hensyn til de problemer, Grækenland, men ikke kun Grækenland, står over for, er begrænset til foranstaltninger og udtalelser af teknokratisk art.
Mit specifikke spørgsmål er: Vi taler om økonomien, om en monetær union med mere skarpe overnationale elementer. Vi taler også om, at den ambitiøse Europa 2020-strategi bliver udarbejdet af Kommissionen, og vi taler om at bekæmpe arbejdsløshed og fattigdom. Hvordan vil det være muligt at gennemføre disse ambitiøse strategier, når Kommissionen ikke har den rolle, der passer sig for den?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Spørgsmålet om beskæftigelse afhænger som bekendt af den overordnede økonomiske situation. Lad mig sige det helt klart. Vi kan ikke genoprette de beskæftigelsesniveauer, vi havde før krisen, før vi vender tilbage til mere vækst i Europa.
Det er derfor, vi koncentrerer vores bestræbelser om de nye kilder til vækst og faktisk prøver at genoprette denne vækst, som er afgørende vigtig for EU.
Det er vores prioritet nu. Når det er sagt, blev der truffet nogle foranstaltninger specifikt for beskæftigelsen. Vi har nogle forslag i vores Europa 2020-strategi til nye færdigheder, til nye job, til programmer for unge, men det grundlæggende er at genoprette betingelserne for vækst, bl.a. tillid til vores økonomi.
Hvad den græske situation angår, handler meget som bekendt også om tilliden til den græske økonomis fremtid. Derfor afhænger den så meget af, at der bliver rettet op på nogle fiskale ubalancer.
Frédéric Daerden
(FR) Hr. formand, hr. kommissionsformand! Beskæftigelsessituationen i Europa er meget bekymrende, som mine kolleger lige har understreget. I 2009 mistede 2,7 mio. mennesker i euroområdet deres arbejde. Endvidere er fattigdomsrisikofrekvensen for den arbejdende befolkning steget til 8 % af arbejdstagerne i Europa for ikke at nævne, at næsten 17 % af befolkningen lever under fattigdomsgrænsen.
Mener De ikke, at der i denne situation burde gennemføres en tostrenget strategi? På den ene side ved at styrke anstændigt arbejde - det ville have været værd at inkludere det i 2020-strategien frem for beskæftigelse udelukkende for vækstens skyld. Regner De yderligere med at fremme oprettelsen af grønne intelligente job for at udvikle et bæredygtigt forenet samfund? - På den anden side ved at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens i Europa med særlig vægt på job til unge - det talte De om - men også til personer på 50+.
I den forbindelse sætter stigningen i antallet af ansøgninger til Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen samt omstruktureringen i forskellige sektorer fokus på behovet for at udvikle en global erhvervspolitik.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Alle de spørgsmål, De rejser, bliver behandlet i 2020-strategien, hr. Daerden. Jeg talte allerede om anstændigt arbejde i mine politiske retningslinjer, ligesom jeg talte om en ægte industripolitik for EU - ikke den gamle industripolitik, men en politik, der sigter mod at give EU en bæredygtig industri, en mere moderne politik, der fokuserer på bæredygtighed.
Med hensyn til unge er mindst to af flagskibsinitiativerne helliget dem, nemlig initiativerne "Youth on the move" og "New skills for new jobs". Vi har fremhævet en række målsætninger, f.eks. i forbindelse med uddannelse, bekæmpelse af fattigdom og kampagnen for social integration. Dette aspekt fremgår af 2020-strategien, netop fordi vi mener, at bekæmpelsen af arbejdsløshed nu skal have første prioritet. Jeg mener, at udviklingen af denne strategi vil sætte os i stand til at nå betydelige resultater i bekæmpelsen af arbejdsløsheden.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Som De ved, er arbejdsløsheden steget i de seneste par år i alle lande i Europa - om end på forskellig måde fra det ene land til det andet - og den ventes at stige yderligere.
Alle økonomer er enige om, at det vil vare mindst to år, før de spæde tegn på opsving, der er synlige hist og her, bliver normen, og at opsvinget under alle omstændigheder i mindst 10 år vil være så begrænset, at det ikke vil skabe nogen yderligere beskæftigelse. Det betyder, at vi vil få stigende arbejdsløshed med jobtab blandt dem, der i dag er i beskæftigelse, og at vi samtidig vil få generationer af unge mennesker, som ikke er og heller ikke vil kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg vil spørge Dem, om De ikke mener, at det er nødvendigt i en sådan situation at fremme en foranstaltning med det formål at sikre en standardindkomst i EU for alle, der mister deres job, og betragte problemet med de unge som en slags nødsituation og derfor tage initiativ til en specifik uddannelsesrelateret foranstaltning, som vil gavne dem i al den tid, de forbliver uden for arbejdsmarkedet.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! De har grundlæggende ret i Deres analyse af situationen på arbejdsmarkedet. Situationen bliver faktisk fortsat værre, selv om det sker i et mere moderat tempo end tidligere. Vi begynder også at se mere sammenhængende tegn på stabilisering i nogle medlemsstater.
Men det er ni måneder siden, økonomien begyndte at rette sig efter den dybe recession, og det kan tage nogen tid i år, før den skrøbelige stigning i den økonomiske aktivitet bevirker, at tendensen på arbejdsmarkedet vendes. Derfor er vores prioritet nu beskæftigelsen. For unge er arbejdsløsheden særlig bekymrende, som De sagde. Vi har over 20 % unge arbejdsløse i EU. Vi har derfor lanceret tre initiativer for i år. To af dem har jeg allerede nævnt. Der er også "Youth Employment Initiative". Blandt de specifikke initiativer, vi vil udvikle, er netop optrapningen af erhvervsuddannelse gennem flere lærlingeordninger finansieret af Den Europæiske Socialfond og også etablering af læringserfaring af høj kvalitet på arbejdspladsen efter eksamen, de såkaldte praktikophold, herunder muligheden for praktikophold i andre medlemsstater.
Graham Watson
(EN) Hr. formand! I sidste uge lancerede European Climate Foundation sin "køreplan 2050". Denne plan viser tre måder, hvorpå EU kan nedbringe sine CO2-udledninger med 80 % inden 2050 i overensstemmelse med Kyoto-målene. Vi kan gøre det for lidt mere end omkostningerne ved at køre videre, som vi plejer. Vi kan blive næsten helt selvforsynende med energiressourcer, og vi vil opleve en betydelig nettojobskabelse ved at fjerne kulstof fra vores økonomi.
Men det kan kun ske på EU-niveau. Vil Kommissionen tilslutte sig denne køreplan? Vil den vove at give EU et nyt skub fremad ved at foreslå de nødvendige politiske foranstaltninger? I betragtning af mulighederne for jobskabelse vil De, formand Barroso, udnytte idéen til at opildne medlemsstaterne til den nødvendige indsats?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg kender rapporten fra European Climate Foundation, og under 2020-strategien har vi faktisk foreslået et ressourceeffektivt EU-flagskibsinitiativ, der netop har til formål at gøre vækst uafhængig af ressourcer og dermed give EU en konkurrencefordel sammenlignet med andre internationale partnere.
Dette formål blev også fuldt ud omsat i Kommissionens arbejdsprogram for 2010 og videre frem. Det er Kommissionens hensigt at udvikle en vej til EU's overgang til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og klimamodstandsdygtig økonomi inden 2050, især ved at nedbringe energi- og transportsektorernes CO2-emissioner og således sikre langsigtede rammer for politik og investering. Jeg understreger ordet investering.
Vi mener, at klimadagsordenen - ligesom den vedvarende energisektor - også kan være en måde, hvorpå vi kan skabe flere job i Europa af den slags, vi normalt kalder "grønne job".
Helga Trüpel
(EN) Hr. formand! Flere meddelelser for nylig om nye it-værktøjer som Google Books eller iPad vil lette adgangen til kulturelt indhold i digitalt format, især de såkaldte "e-bøger". Men de fleste af disse initiativer kommer fra USA. Hvad gør Kommissionen for at fremme digitaliseringen af vores kulturarv på det europæiske kontinent?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Det europæiske digitale bibliotek er svaret på udfordringen om at gøre vores nationale bibliotekers og museers samlinger og arkiver tilgængelige online, og det er vor tids store opgave at digitalisere og bevare vores kulturrigdom og gøre den tilgængelig. Men vi skal gøre det uden at bringe forfatteres og forlæggeres rettigheder i fare, og det gælder også udsolgte og såkaldt forældreløse værker. Vi skal også vurdere, om vores økonomiske bestræbelser og de offentlig-private partnerskaber, som der gøres forsøg med hist og her, kan tage denne meget vigtige samfundsmæssige udfordring op.
I lyset heraf har jeg bedt næstformand Kroes og kommissær Vassiliou om at nedsætte et vismandsudvalg. Det glæder mig at meddele her i dag, at Maurice Lavie, Elizabeth Nigerman og Jacques Decare vil få betroet denne opgave. Som vismandsudvalg skal de fremme idéen om at bevare vores meget vigtige arv gennem digitalisering, naturligvis med fuld respekt for ejendomsrettighederne. Jeg ser frem til at modtage deres anbefalinger om disse vigtige spørgsmål inden årets udgang.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand, hr. Barroso! Jeg vil gerne vide, hvordan beskæftigelsen i luftfartssektoren efter Deres mening vil blive påvirket af de lukninger af luftrummet, som nu har varet i flere dage? I dag står der på forsiden af den indflydelsesrige avis Financial Times, at lukningerne, der har ramt næsten 7 mio. passagerer og har forårsaget aflysning af 80 000 flyvninger, har givet luftfartsindustrien tab på 200 mio. USD om dagen. Hvordan vil det efter Deres mening påvirke beskæftigelsen i denne sektor? - for jeg forstår, at det var hovedårsagen til Deres fravær og hr. Van Rompuys fravær ved den polske præsidents begravelse i Krakow.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! For det første vil jeg holde spørgsmålet om begravelsen fuldstændig adskilt fra resten.
Jeg havde stor respekt for præsident Kaczyński. Jeg arbejdede meget loyalt sammen med ham. Jeg gjorde alt for at være til stede ved hans begravelse.
Jeg var til stede ved alle de ceremonier, jeg kunne deltage i, til minde om præsident Kaczyński, hans hustru og alle, der blev dræbt i den tragiske ulykke. Jeg forstår virkelig ikke, hvordan det er muligt at fremsætte den form for kritik mod EU-institutionerne ved at udnytte så mange menneskers død.
Jeg prøvede at tage til præsident Kaczyńskis begravelse indtil det allersidste øjeblik. Problemet er, at jeg først lørdag meget sent om aftenen modtog oplysning om, at den flyvning, de belgiske myndigheder havde organiseret, blev aflyst. Det var ikke længere muligt for mig at komme af sted.
Så jeg vil gerne gøre det helt klart, at jeg har gjort alt, hvad jeg kunne for at ære ikke blot de mennesker, der døde i den tragiske ulykke, men Polen som nation.
Med hensyn til spørgsmålet, hvis jeg nu må bruge det andet minut til at besvare spørgsmålet om luftfartssektoren, er vi klar over den meget store virkning dette vulkanske problem har på sektoren, og derfor arbejder vi allerede på at finde ud af, hvordan vi rent faktisk kan hjælpe de europæiske luftfartsvirksomheder, hvis der er behov for det.
De lider alvorlige økonomiske tab, der skyldes, at de i flere dage ikke har kunnet få lov til at udføre deres kommercielle aktiviteter. Det er nødvendigt at se efter en global løsning for at hjælpe sektoren ud af krisen, og vi har faktisk et tidligere tilfælde, nemlig krisen efter 11. september. Så vi er i gang med at se på muligheder for lempelse af statsstøttereglerne, som vi har gjort det tidligere. Vi drøftede dette på mødet i kollegiet i dag.
Nikolaos Chountis
(EL) Hr. formand, hr. Barroso! Ifølge officielle statistikker svingede arbejdsløsheden i EU mellem 8 og 9 % mellem 2000 og 2006 til ære for Lissabonstrategien, hvor der tales om fuld beskæftigelse.
Kommissionen udtaler i en rapport for nylig, at arbejdsløsheden vil nå op på 10 % og derover i 2010, en "social vulkan" for at bruge et aktuelt udtryk.
Endvidere er arbejdsløsheden i en række lande, der gennemfører økonomiske stramningsprogrammer såsom Irland og Grækenland samt i lande som Rumænien, Ungarn og Letland, hvor Den Internationale Valutafond er blevet involveret, steget til rekordhøjder.
På baggrund af det spørger jeg Dem: Har Kommissionen studeret følgerne af disse stramningspolitikker, som De har presset på for og presser lande til at følge med henblik på at komme ud af krisen? Har De studeret følgerne for beskæftigelsen og for økonomien i et land, hvor Den Internationale Valutafond arbejder? Tror De, at arbejdsløsheden vil falde i Europa som et resultat af disse politikker?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Vi tvinger ikke nogen til at træffe nogen foranstaltninger. I Grækenland blev beslutningerne truffet af de græske myndigheder, men De vil sikkert forstå, at denne situation med makroøkonomiske ubalancer i den græske økonomi er meget negativ for væksten og også for beskæftigelsen.
Det er klart, at der uden en genopretning af tilliden til Grækenlands offentlige finanser ikke kommer nogen investering eller vækst i Grækenland. Uden vækst kan vi ikke skabe beskæftigelse. Derfor bør vi ikke sætte makroøkonomisk stabilitet og stramninger op som modsætninger til vækst eller som noget, der modvirker vækst. Problemet er at se, hvordan vi kan forvalte en overgang, hvordan vi kan opretholde stimuleringen af de økonomier, der har plads til det, og samtidig overholde de nødvendige makroøkonomiske stabilitetsfremmende balancer. Det er derfor, det er i den græske økonomis og de græske arbejdstageres interesse, at Grækenlands offentlige finanser bliver troværdige så snart som muligt.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand! Mit spørgsmål vedrører vulkanudbruddet, som naturligvis vil påvirke udledningerne af partikler og CO2. Mener De, at det er muligt at vurdere, hvilke partikelniveauer man bør regne med i fremtiden for at forhindre, at job bliver bragt i fare? I vores luftkvalitetsdirektiver er der fastsat betydelige restriktioner på det område.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Dette vulkanproblem ligger afgjort uden for EU-institutionernes og de nationale regeringers kontrol. Det skete, og nu må vi reagere på følgerne heraf.
Med hensyn til luftfartssektoren har vi allerede sagt, at vi ser på, hvad vi kan gøre, også på grundlag af den præcedens, der allerede var der efter den 11. september.
Vedrørende den økonomiske situation synes jeg, det er for tidligt at foretage en samlet vurdering af skaden, og det er sandsynligvis bedre at undgå meget dramatiske, - eller lad os sige paniske - scenarier. Det, der efter vores mening er vigtigt nu, er at gøre noget ved skaderne og prøve at se på, hvad vi kan gøre på EU-niveau, idet vi skal huske på én vigtig ting, nemlig at vi på EU-niveau er ansvarlige for én procent af det offentlige budget. De øvrige 99 % er i medlemsstaternes hænder. Så jeg synes, det er uretfærdigt at forvente, at EU skal prøve at løse alle problemerne, når vi ikke har midlerne til det.
Piotr Borys
(PL) Hr. formand, hr. Barroso! I 2020-strategien har De præsenteret meget ambitiøse stigningstakter for beskæftigelsen, fra 63 % til 76 %, og en nedsættelse af arbejdsløsheden blandt unge, der går tidligt ud af skolen, på 10 %, men der lægges også vægt på uddannelse, hvilket er nøglen til udvikling, således at 40 % af EU's borgere i fremtiden skal have gennemført en videregående uddannelse.
I den forbindelse vil jeg gerne stille følgende spørgsmål: Vil Den Europæiske Socialfond og midler til forskning og udvikling blive opretholdt i det fremtidige EU-budget. For det er faktisk centralt for at kunne lægge vægt på moderne metoder, innovation og øget beskæftigelse. Synes De ikke, at vi også bør understrege udviklingen af mikrovirksomheder? For det er den bedste måde til at fremme selvstændig beskæftigelse, og de selvstændige beskæftigelsesfrekvenser er stadig for lave i dag. Så i den sammenhæng forekommer disse spørgsmål berettigede.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Ja, De ved, at vi har foreslået uddannelse som et af målene i Europa 2020, herunder bekæmpelse af skolefrafald og fremme af videregående uddannelse. Vi mener, det er umuligt at diskutere europæisk konkurrenceevne uden at gøre noget ved spørgsmålet om uddannelse.
Derfor prøver vi at overbevise alle medlemsstater om at acceptere dette mål, og bagefter skal der afgjort ske en mobilisering af ressourcer, nogle fra medlemsstaterne og nogle fra EU. Derefter skal vi drøfte det finansielle overslag. Så langt er vi ikke endnu, men jeg synes bestemt også, der skal træffes nogle foranstaltninger på EU-niveau til at supplere de nationale regeringers bestræbelser. I Socialfonden har vi allerede nogle foranstaltninger for unge med hensyn til lærlingeuddannelser og praktikophold. Det er vores hensigt. Vi kan ikke forudse, hvilke midler der vil være til rådighed for Socialfonden, men vi mener afgjort, at vi bør have tilstrækkelige ambitioner for EU-instrumenterne.
Jutta Steinruck
(DE) Hr. formand! I går hørte vi gennem medierne, at Opel-fabrikken i Antwerpen bliver lukket. Det er blot et af mange eksempler på, at vi mister job i Europa. På torsdag afholder de europæiske industriforbund en dag med demonstrationer i hele Europa. De kræver, at arbejdspladser og Europas fremtid som industriområde sikres. Fagforeningsmedlemmerne ønsker fuld beskæftigelse, men de ønsker også effektive EU-politikker og definitive svar i dag, ikke om fem år.
Deres arbejdsprogram indeholder ikke særlig konkret information om det. De har kun henvist til retningslinjerne og Europa 2020-oplægget. Efter min mening er det ikke specifikt nok. De bør give eksempler. Hvad har De planer om at gøre for at genetablere vores strategisk vigtige industrisektorer i EU, og hvilken rolle spiller Kommissionen med hensyn til at fremtidssikre bilindustrien og bevare arbejdspladser?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Beskæftigelsesretningslinjerne er meget afhængige af den samlede økonomiske vækst, men vi har til hensigt at styrke beskæftigelsesaspektet i vores Europa 2020-strategi. Faktisk har vi fire retningslinjer: større deltagelse på arbejdsmarkedet og reduktion af strukturarbejdsløsheden, udvikling af en kvalificeret arbejdsstyrke, fremme af jobkvalitet og livslang læring, sikring af effektive uddannelsessystemer og øget deltagelse i uformel uddannelse samt bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse.
Det er generelle retningslinjer, som nu skal følges af EU-institutionerne med alle de instrumenter, de har til rådighed, og af de nationale regeringer. Det er rigtigt, at der ikke er nogen mirakelkur, der er ingen magisk løsning eller et universalmiddel mod arbejdsløshed i Europa. Den skal også komme fra de overordnede vækstfremmende foranstaltninger, der træffes med henblik på at respektere den finansielle stabilitet og genoprette tilliden til vores markeder og sikre fuld udnyttelse af det indre markeds potentiale. Det er den eneste måde at gøre det på.
Hvad bilindustrien angår, ved vi naturligvis, at der var overkapacitet ikke kun i Europa, men i verden, og vi følger dette meget tæt sammen med industrien selv og også med fagforeningerne i sektoren.
Hannu Takkula
(FI) Hr. formand, hr. kommissær! Arbejdsløshed og udstødelse blandt unge er et stort problem. Som De sagde, er 20 % af de unge arbejdsløse.
Problemet er også, at selv om mange mennesker nu bliver afskediget, er en stor del af de afskedigede over 50. Samtidig siger folk i nogle medlemsstater imidlertid, at vi skal forlænge arbejdstiden, at vi skal forhøje pensionsalderen, og folk siger også, at vi har brug for flere arbejdstagere udefra. Det vil derfor kræve en omfattende indvandring af arbejdskraft. Efter min mening er det noget af en modsigelse.
Jeg vil gerne spørge om følgende: Hvis folk ønsker at forlænge den periode, de arbejder, hvorfor bliver personer på 50+ så ikke tilbudt muligheden for at fortsætte med at arbejde, hvorfor bliver de i stedet for afskediget? Hvorfor skaber vi ikke muligheder for vores unge mennesker, men fortæller dem i stedet for, at vi har brug for indvandring af arbejdskraft fra oversøiske lande?
Hvad er EU's strategi på dette område? Kan vi ikke udvikle en sådan strategi? Jeg mener, at vi alle er af den opfattelse, at dygtige unge mennesker skal have arbejde, og at de ikke skal udstødes. Vores samfund vil altid betale en høj pris for udstødelse.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg ønsker at vinde denne kamp om konkurrencedygtighed globalt. En ting er sikker. Vi har brug for flere mennesker, der arbejder mere og længere - og vil jeg tilføje - bedre og mere konkurrencedygtigt.
Der er ingen modsigelse imellem at have længere arbejdsliv og en vis indvandring til Europa. Faktisk er det helt usædvanligt, men i dag er der næsten en mio. ledige job i Tyskland og næsten en halv mio. i Det Forenede Kongerige. Det viser, at der er et problematisk misforhold mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdskraft.
Der er meget at gøre på det område. Jeg mener, at pensionsreformer også er en måde, hvorpå vi kan bidrage hertil. Jeg ønsker at understrege, at medlemsstaterne under denne krise ikke tyede til den traditionelle politik med at få folk til at forlade arbejdsstyrken tidligere. Det har de ikke gjort. Faktisk har der været muligt at holde folk i arbejde i længere tid. Dette er vigtigt, for hvis Europa skal forblive konkurrencedygtig, har vi brug for at øge beskæftigelsesfrekvensen i Europa.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Hr. formand, hr. Barroso! De sagde i Deres tale i dag, at det er et prioriteret område i Kommissionens beskæftigelsespolitik bl.a. at hjælpe kandidater og unge mennesker med effektivt at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi ved, at arbejdsløsheden i denne socialgruppe i øjeblikket er meget høj. I Spanien er den nu på næsten 40 %, mens den i Polen er på 20 %, og den er desværre stadig stigende. Jeg tror, at ét problem er, at de fag, der undervises i, ikke svarer til arbejdsmarkedets behov, og der er også dårlig adgang til indledende erhvervserfaring.
Kan vi efter Deres mening tale om, at Leonardo da Vinci-programmet har været ineffektivt på det almene uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdet? Hvordan vurderer De programmet? Forbereder Kommissionen nye foranstaltninger med henblik på at imødegå den stigende ungdomsarbejdsløshed, og hvad går de i bekræftende fald ud på? Hvad kan De tilbyde og foreslå EU's unge mennesker i dag, hr. Barroso?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Ungdomsarbejdsløsheden er det mest dramatiske problem nu, når vi ser på arbejdsløshed i EU, fordi den er på over 20 %.
Derfor har vi bebudet tre konkrete initiativer: "Youth on the move", "Youth employment" og "New skills for new jobs". "Youth on the move" for at forbedre effektivitet og retfærdighed i de almene uddannelsessystemer og erhvervsuddannelsessystemerne i EU, "Youth employment" for at undersøge, hvordan vi kan overvinde krisens virkninger for unge, og "New skills for new jobs" for bedre at matche udbud af kvalifikationer og arbejdskraft med efterspørgslen.
Jeg har lige sat fokus på situationen i to af de største EU-medlemsstater, for inden 2020 vil 16 mio. flere job kræve høje kvalifikationer, og f.eks. vil Den Europæiske Socialfond bruge 13,5 mio. EUR mellem 2007 og 2013 til at fremme tilpasningsforanstaltninger for arbejdstagere og virksomheder.
Så der er nogle foranstaltninger, vi kan træffe på europæisk plan, på fællesskabsplan for at supplere medlemsstaternes indsats mod ungdomsarbejdsløshedsproblemet.
Elisabeth Schroedter
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Jeg må være uenig med Dem. De sagde, at Europa 2020 omfattede foranstaltninger til at udnytte potentialet for oprettelse af grønne job i EU. Det er ikke sandt. De har simpelthen undladt at inkludere dette i strategien, og jeg undrer mig over hvorfor. Det er indlysende, at De ønsker at skabe beskæftigelse, og omlægningen til grøn økonomi er en væsentlig mulighed for jobskabelse. Hvorfor indgår det ikke i Europa 2020? Hvad planlægger Kommissionen at gøre for at udnytte jobskabelsespotentialet i en bæredygtig økonomi i EU fuldt ud, især i betragtning af, at formanden for Det Europæiske Råd har inkluderet dette som et vigtigt punkt i sit koncept, fordi han mener, at det giver en vigtig mulighed? Hvad har Kommissionen til hensigt at gøre?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg er nødt til at minde Dem om, at det var Kommissionen, der iværksatte klima- og energipakken, og at vi har fremhævet det store potentiale for jobskabelse i nogle sektorer inden for den såkaldt grønne økonomi, og at prioriteringen af fremtiden som sådan er et af de vigtigste mål for Europa 2020.
Vi har gjort vores klima- og energimål til kernen i Europa-2020, fra 20 % reduktion i drivhusgasser til 20 % vedvarende energikilder og 20 % energieffektivitetsforbedringer
F.eks. skal vi for at nå målet om 20 % vedvarende energikilder skabe job i hele sektoren for vedvarende energi. Så det er afgjort et væsentligt element i vores økonomiske strategi for fremtiden, og vi har faktisk sat det som et af vores kernemål. Vækst, ikke kun intelligent vækst og retfærdig vækst, men også bæredygtig vækst.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Hr. formand! Der er blevet sagt meget her om unge mennesker, og det er kun rimeligt. Der er en anden gruppe mennesker, som bliver meget alvorligt ramt af denne beskæftigelseskrise, og det er kvinder. Det vil sige, at når nationale økonomier i øjeblikket sætter sig i gæld, og medlemsstaterne skærer i deres budgetter, er disse budgetnedskæringer ofte rettet mod områder som sundhedspleje og uddannelse, hvor kvinder arbejder.
Jeg vil gerne spørge hr. Barroso, hvad De vil sige, og hvad De har til hensigt at gøre ved de medlemsstater, der skærer ned på menneskelige ressourcer, uddannelse og sundhedspleje til trods for, at vi i henhold til 2020-strategien skal investere i disse områder? Eftersom omkvædet i medlemsstaterne i øjeblikket er "skær ned, skær ned, skær ned" og ikke "invester, invester, invester i mennesker", hvad har De så til hensigt at gøre ved de medlemsstater?
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (EN) Hr. formand! For kvinder var den steget til 9,3 % i februar 2010 sammenlignet med 9,8 % for mænd, så den var lavere end for mænd. Det er dog rigtigt, som De sagde, at kvinders beskæftigelse i fremtiden kan give anledning til mere bekymring, da nogle af de sektorer, der bliver hårdest ramt af den kommende finanspolitiske stramning netop er dem, hvor der arbejder flest kvinder.
Det, vi skal prøve at gøre, er at bede medlemsstaterne om at lade det komme til udtryk i deres politikker og ikke acceptere, at kvinder bliver stillet dårligere i denne overgang. Vi mener, at målet for beskæftigelsen - og det har vi også drøftet med medlemsstaterne i Det Europæiske Råd - bør være at fremme beskæftigelsen for både mænd og kvinder. Faktisk er der et stort potentiale herfor i nogle medlemsstater. Der er nogle medlemsstater, hvor beskæftigelsesfrekvensen for kvinder stadig er meget lavere end for mænd.
Formanden
Hr. Barroso! Tak for Deres svar, og fordi De er til stede ved Spørgetiden her i Europa-Parlamentet. Jeg synes, det var interessant.
Tak, kære kolleger, fordi De har været aktive i den sidste time.
Vi vil mødes igen næste måned til Spørgetid med formand Barroso.
