Civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Christian Ehler for Udenrigsudvalget om civilt-militært samarbejde og udvikling af civil-militær kapacitet.
Christian Ehler
Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! EU's medlemsstater har på internationalt plan forpligtet sig til at yde et betydeligt bidrag til de civile og militære krisestyringskapaciteter i verden. Men i mange tilfælde eksisterer dette tilsagn, som er formuleret flere gange i Helsinki-målene og også andre steder, kun på papiret. Helt konkret gælder det, at 25 % af de stillinger, som medlemsstaterne har godkendt til EU's nuværende aktive civile missioner som f.eks. EULEX eller EUPOL, er ubesatte. Målsætningerne og strukturerne for EU's civil-militære kapacitet, som de gentagne gange er blevet formuleret af medlemsstaterne, kunne ikke være længere fra virkeligheden. Det er grunden til, at Parlamentet har besluttet at udarbejde en initiativbetænkning om udvikling af civil-militære strukturer og deres koordinering i EU.
Helt konkret understreger Parlamentet endnu en gang i denne betænkning, at EU's særlige civil-militære kapacitet er et af de vigtigste redskaber i EU's udenrigspolitik og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. For at leve op til Parlamentets ansvar inden for rammerne af Lissabonprocessen slog vi ind på en usædvanlig vej. Vi begyndte ikke med en betænkning, men vi begyndte i stedet med at skabe et empirisk grundlag for denne betænkning. Vi har stillet meget konkrete forslag på grundlag af disse tal, og derfor støttede et bredt flertal i Udenrigsudvalget betænkningen. På det strategiske plan har vi stillet konkrete forslag om oprettelse af en struktur med lighed mellem de militære og civile grene i den nye Tjeneste for EU's Optræden Udadtil, mens vi på det operative plan har besluttet at oprette et permanent EU-hovedkvarter, der skal besættes med personale fra medlemsstaterne, og som skal have til opgave at skabe et attraktivt system, der vil tilskynde nationale eksperter til at deltage i sådanne operationer, samt at opbygge en personalereserve for fremtiden.
Vi har stillet konkrete forslag vedrørende det civile og militære personales uddannelse. Der er konkrete forslag om, hvorledes nye missioner skal finansieres, f.eks. oprettelsen af en opstartfond, jf. EU-traktatens artikel 41. Der er lagt forslag på bordet om krisestyringsredskaber. Det drejer sig især om spørgsmålet om større samarbejde i fremtiden mellem politi- og militærstyrker. Et eksempel på dette er den europæiske gendarmeristyrke. Men spørgsmålet er, hvorledes disse to redskaber kan samordnes i konkrete operationer, og hvordan spørgsmålet om adskillelse mellem rent militære og civile operationer skal håndteres.
Vi har stillet forslag om kampgruppernes fremtid. Vi opfordrer her til nye tiltag. Vi ønsker, at kampgrupperne finansieres via Athenamekanismen. Vi opfordrer til, at disse gruppers anvendelighed øges på linje med Oslo-retningslinjerne, at kampgruppernes mulighed for at sikre civile missioner styrkes, og at definitionen af deres missioner gøres bredere. Vi behandler spørgsmålet om forskning og teknologi, spørgsmålet om dobbeltanvendelse og inddragelse af civil-militære missioner i sikkerhedsforskningsprogrammerne som led i EU's forskningsprogram. Vi beskæftiger os med konkrete spørgsmål vedrørende udstyr og lagre samt med det internationale samarbejde med FN og NATO. Det drejer sig her først og fremmest om at undgå dobbeltstrukturer, forbedre udnyttelsen af de eksisterende strukturer, spørgsmålet om konsolideringen af den fælles lufttransportskapacitet og spørgsmålet om gennemførelsen af Berlin Plus-aftalerne om forbedret samarbejde mellem de to organisationer i krisetilfælde.
Parlamentet har med andre ord levet op til sine nye opgaver og forpligtelser. Betænkningen fik støtte af et bredt flertal i Udenrigsudvalget, og vi opfatter den som et vigtigt bidrag til den fremtidige opbygning af civil-militære strukturer i EU.
Csanád Szegedi
(HU) Fru formand, mine damer og herrer! Det første og det vigtigste spørgsmål, vi skal have klarlagt, er, om vi mener, at det er vigtigt, at civile og militære kræfter arbejder godt sammen. For mig personligt og for mit parti, Jobbik - Bevægelsen for et Bedre Ungarn - er svaret helt klart ja. Vi er af den opfattelse, at samarbejdet mellem civile og militære myndigheder er vigtigt. Et godt eksempel på det i Ungarn var Magyar Gárda (Den Ungarske Garde), som blev oprettet i 2007, og som samarbejdede godt - om man vil - med de militære myndigheder, det være sig i forbindelse med beskyttelsesforanstaltninger mod oversvømmelse, ved at hjælpe ofrene for den røde slams oversvømmelse, ved at give blod eller uddele brød, med andre ord i sociale spørgsmål. Det kan med rette spørges, hvad deres belønning var - måske national hæder eller anerkendelse? De fik intet, og i stedet for at takke disse mennesker for deres ofre traf den ungarske regering den forbløffende beslutning at opløse Den Ungarske Garde. Vi bør derfor for at kunne indlede et samarbejde mellem civile og militære kræfter ære de mennesker, som er medlemmer af organisationer som Den Ungarske Garde. Folk, der ønsker at deltage i sådanne organisationer ud fra kærlighed til deres land og nation og for at beskytte deres miljø, skal have lov til at arbejde og skal betragtes som værdifulde medlemmer af samfundet.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru formand! Kombinationen af civile og militære redskaber er ikke ny. Tag f.eks. situationscentret, som har eksisteret i Rådet et stykke tid. Militære og civile oplysninger er allerede blevet samlet her. Situationscentret skal nu flyttes til Tjenesten for EU's Optræden Udadtil. Jeg mener, at det er vigtigt først og fremmest at understrege, at EU har skabt sig et navn på internationalt plan på grund af sine civile redskaber, og det har givet EU megen positiv anerkendelse. Men efter min opfattelse er det nødvendigt med en klar adskillelse af civile og militære redskaber.
Her vil jeg gerne komme ind på noget, som hr. Szegedi nævnte for et øjeblik siden. Jeg vil gerne udtrykke min store foruroligelse over den march, der for nylig blev organiseret af det ungarske Jobbik-parti i den østrigske Burgenland-provins, og hvor der blev medbragt geværer med påsatte bajonetter. Det er efter min mening overhovedet ikke acceptabelt. Og jeg vil gerne give udtryk for min klare modstand mod sådanne handlinger. Der kan ikke være tvivl om, at de er i modstrid med den europæiske ånd.
(Taleren accepterede at besvare et spørgsmål i henhold til proceduren med det blå kort i overensstemmelse med forretningsordenens artikel 149, stk. 8.)
Csanád Szegedi
(HU) Fru formand! Jeg vil gerne komme med et ganske kort svar. Det, min kolleger siger, er simpelt hen løgn. Hverken Jobbik - Bevægelsen for et Bedre Ungarn - eller Den Ungarske Garde har nogensinde begået en forbrydelse - det kan let kontrolleres - og har aldrig overtrådt en lov, og dette her er simpelt hen blot et led i en neoliberal politisk propaganda, som forsøger at sætte disse mennesker i et dårligt lys, for hverken Den Ungarske Garde eller medlemmer af Jobbik har nogensinde været i konflikt med loven, og vi agter at fortsætte med at handle under overholdelse af loven.
Martin Ehrenhauser
(DE) Fru formand! Jeg har aldrig sagt, at Jobbik-partiet har gjort sig skyldig i strafferetlige lovovertrædelser. Men jeg sagde, at en målrettet mobilisering med påsatte bajonetter fandt sted i Burgenland. De har ikke benægtet, at det forholdt sig sådan.
Maria Damanaki
Fru formand! Jeg vil koncentrere mig om betænkningen, da det er en meget nyttig og vigtig betænkning. Jeg vil gerne takke hr. Ehrenhauser for hans bidrag.
Betænkningen er nyttig, fordi den med rette sætter fokus på det vigtige civil-militære samarbejde, som netop er Kommissionens prioritet. Betænkningen omhandler de vigtigste aspekter af EU's omfattende tilgang til krisestyring. Oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil er et udtryk for denne prioritet. Selve idéen med den tjeneste, som den højtstående repræsentant er i færd med at få på plads, peger i samme retning som betænkningen, især fordi den fælles sikkerheds- og forsvarspolitiks strukturer inddrages under Tjenesten for EU's Optræden Udadtil.
Vi støtter fuldt ud udviklingen af den civile kapacitet for at få den rette balance i ressourcerne. Man er blevet enige om den bedste fremgangsmåde for ansættelse, og Tjenesten for EU's Optræden Udadtil kan nu få tilført den nødvendige ekspertise. Som alle ved, var det ikke muligt før.
Der er blevet taget højde for en række af betænkningens punkter, og man har taget konkrete skridt. Det drejer sig især om fremme af civil-militære synergier, bedre anvendelighed af EU's kampgrupper, uddannelse, finansiering og samarbejde med nøglepartnere, især NATO og FN. Vi støtter ligeledes en styrkelse af forbindelserne mellem EU og FN.
Vi har allerede gjort meget sammen. Den højtstående repræsentant har haft et nyt møde med FN's generalsekretær i Lissabon i lørdags. Forholdet mellem EU og NATO er et vigtigt spørgsmål, som det så sent som i går kunne ses på NATO's topmøde i Lissabon. Vi går også ind for at gennemføre alle de praktiske foranstaltninger, der kan styrke det konkrete samarbejde mellem EU og NATO, og især sikre, at man samarbejder, når begge parter er deployeret samme sted.
Kommissionen og den højtstående repræsentant ser frem til at samarbejde med Parlamentet i spørgsmålet om dette vigtige civil-militære samarbejde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 23. november 2020.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
Krzysztof Lisek
Civil-militært samarbejde og udviklingen af en civil-militær kapacitet er et af de vigtigste elementer i den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik. Men desværre er der mange aspekter i forbindelse hermed, som stadig kun er på forberedelsesstadiet. Når medlemsstaterne drøfter spørgsmålet, er de enige om, at der skal afsættes betydelige midler til dette område. Men i virkeligheden er disse planer ikke blevet gennemført, og vi har stadig ikke fuldt ud færdige strukturer. I lyset af de voksende trusler fra naturkatastrofer, terrorhandlinger og konflikter uden for EU's grænser håber jeg, at denne betænkning vil være med til at fremme anvendelsen af den civil-militære kapacitet og øge det civil-militære samarbejde. Betænkningen indeholder praktiske henstillinger på dette område, bl.a. omtales oprettelsen af civil-militære strukturer inden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, anvendelse af kampgrupper og den europæiske gendarmeristyrke, optimering af krisestyringen og anvendelse af midler fra det næste rammeprogram. Formålet med alt dette er en bedre udnyttelse af midlerne, således at det civil-militære samarbejde virkelig kan iværksættes. Et andet vigtigt formål er desuden at undgå overlapning i indsatsen under missioner, hvor NATO deltager sammen med europæiske styrker. Jeg håber, at denne betænkning vil virke som en effektiv tilskyndelse til, at man begynder at arbejde for at få oprettet effektive civil-militære strukturer. Baroness Ashton bør sikre, at betænkningens forslag gennemføres så hurtigt som muligt.
Petru Constantin Luhan
EU skal reagere hurtigt i krisesituationer, og det er derfor nødvendigt, at de civile og militære strukturer koordineres bedre. Oprettelsen af et permanent EU-hovedkvarter ved siden af Den Civile Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet ville betyde, at man fuldt ud udnytter fordelene ved en civil-militær koordination. Hvad angår betænkningens henstilling om, at medlemsstaterne skal stille civil kapacitet til rådighed, for at der kan gøres konkrete fremskridt så hurtigt som muligt, vil jeg gerne understrege, at Rumænien på den civile front aktivt bidrager til opfyldelsen af de overordnede civile mål for 2010. Rumænien indtager som følge af sin store deltagelse i EU's civile missioner tredjepladsen i Europa, når det gælder deltagelse i sådanne missioner og levering af solid og mangeartet ekspertise fra militærpolitiofficerer, soldater, diplomater, dommere og menneskerettighedseksperter. Rumænien er også langt fremme med vedtagelsen af en national civil kapacitetsstrategi.
