Regimul de import al produselor pescărești și de acvacultură în UE în perspectiva reformei PCP (dezbatere) 
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de Alain Cadec, în numele Comisiei pentru pescuit, referitor la regimul de import al produselor pescăreşti şi de acvacultură în UE în perspectiva reformei PCP.
Alain Cadec
Dle președinte, stimați comisari, doamnelor și domnilor, una dintre ideile solide ale acestui raport este nevoia de a stabili o legătură vitală între politica comercială comună și politica comună în domeniul pescuitului.
Ținând cont de acest lucru, nu putem decât să salutăm faptul că dna comisar pentru afaceri maritime și pescuit, dna Damanaki, care este persoana noastră de contact, și dl comisar pentru comerț, dl De Gucht, s-au reunit în cadrul Comisiei. Doi comisari pentru un raport, ce onoare! Trebuie să spun că această dublă reprezentare a Comisiei este surprinzătoare și măgulitoare, precum și destul de neobișnuită.
Să ne întoarcem la raport. Importurile de produse pescăreşti și de acvacultură din țări terțe reprezintă peste 60 % din consumul UE. Acest nivel îngrijorător al dependenței UE este rezultatul unui fenomen dublu: în primul rând, s-a înregistrat o scădere a producției UE și, în al doilea rând, piața UE a fost tot mai deschisă către importuri, ca urmare a politicilor comerciale practicate de Comisie în ultimul deceniu.
Aceste evoluții le îngreunează viața pescarilor cărora, în mod paradoxal, le este greu să își vândă capturile la prețuri suficient de profitabile, deși cererea depășește oferta în cazul majorității speciilor. Pescarii europeni acceptă să li se impună restricții ecologice, sociale și sanitare, însă nu sunt de acord că acestea nu sunt aplicate în același mod pentru produsele importate în număr mare din țările terțe.
Aici este în joc pur și simplu supraviețuirea unui sector european al pescuitului care să fie viabil din punct de vedere economic, furnizor de locuri de muncă în acest domeniu, furnizor al unor alimente sigure și de calitate, care contribuie la conservarea identității culturale a regiunilor noastre costale.
Doamnelor și domnilor, supraviețuirea pescuitului european nu se negociază. În esență, solicităm următoarele: în primul rând, menținerea, de către Uniunea Europeană, a unei protecții tarifare semnificative pentru produsele pescăreşti și de acvacultură, care să permită conservarea valorii preferințelor acordate unor țări terțe, mai ales țări în curs de dezvoltare, precum şi asigurarea eficienţei mecanismelor OMC, pentru a garanta aprovizionarea industriei noastră de prelucrare. Trebuie să protejăm aceste produse de câmpul minat al tarifelor, utilizând formula elvețiană și solicitând să fie tratate drept produse sensibile.
În al doilea rând, preferințele comerciale acordate unor țări terțe trebuie să depindă cel puțin de respectarea unor standarde ecologice, sociale și sanitare stricte.
În al treilea rând, solicităm ca responsabilitatea organizării de negocieri comerciale privind produsele pescăreşti și acvacultură să fie transferată de la comisarul pentru comerț la comisarul pentru afaceri maritime și pescuit. Acest lucru va însemna că se iau mai bine în considerare caracteristicile specifice ale produselor piscicole și de acvacultură. Consider că acesta este momentul potrivit pentru a revizui termenii acestei dezbateri fundamentale. Într-adevăr, suntem în pragul unei reforme importante a PCP.
În plus, observăm că Runda de la Doha din cadrul OMC stagnează, oferindu-ne ocazia de a reexamina unele concesii inoportune pe care Comisia era dispusă să le facă în numele Uniunii Europene. În plus, la inițiativa dlui comisar De Gucht, care se află aici cu noi, Comisia Europeană tocmai a inițiat o perioadă de consultare publică în vederea creării unor noi orientări pentru politica comercială comună, în cadrul strategiei Europa 2020. De acum încolo, Parlamentul European are puteri de codecizie privind atât politica comercială, cât și politica în domeniul pescuitului și intenționează pe deplin să își facă auzită vocea și să se asigure că punctul său de vedere este respectat în aceste domenii.
În opinia mea, prima dovadă a acestui lucru ar trebui să fie faptul că atât Comisia, cât și Consiliul țin cont în mod real de recomandările din acest raport. În orice caz, vom fi extrem de vigilenți în lunile următoare și personal, am de gând să lucrez în continuare la aceste aspecte.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, în primul rând aș dori să îi mulţumesc dlui Cadec și comisiilor din PE care au patronat acest raport din proprie iniţiativă. Ați deplâns faptul că în cartea verde privind reforma PCP nu se acorda suficientă atenție aspectelor pe care le ridicați aici. Astăzi, obiectivul meu este să vă asigur de angajamentul Comisiei în acest domeniu, ținând cont în întregime de toate politicile care ar avea un impact asupra reformei PCP. După cum am susținut deja, scopul reformei este să inverseze spirala negativă în care ne aflăm. Avem un sector al pescuitului care nu este nici durabil la nivel ecologic, și nici nu funcționează bine la nivel economic. Avem nevoie de un pescuit robust care să asigure exploatarea durabilă a resurselor, permițându-le totodată pescarilor, familiilor lor și comunităților implicate să aibă un trai decent de pe urma activităților lor.
Avem nevoie de un pescuit care este pregătit să facă față provocărilor pieței, atât la nivel național, cât și internațional și atât în prezent, cât și în viitor. Am ascultat preocupările dvs privind concurența neloială din partea țărilor terțe și lipsa unui cadru uniform în privința condițiilor sociale, a cerințelor de mediu și durabilitate și a legilor referitoare la protecția sănătății. Dați-mi voie să vă spun că aceleași preocupări au fost exprimate de toate statele membre care au luat cuvântul în cadrul ultimului Consiliu Agricultură și Pescuit. Așadar, avem nevoie de un răspuns.
În timp ce schimbăm regulile pentru pescuitul european în contextul reformei noastre a PCP, una dintre cele mai mari provocări va fi tocmai să facem tot ce ne stă în putință pentru a asigura un cadru uniform pentru toate produsele introduse pe piața UE. În această privință, de exemplu, ar trebui să colaborăm cu toții pentru a pune în aplicare pe deplin și eficient legislația împotriva pescuitului ilegal, nereglementat și nedeclarat.
De asemenea, aș dori să spun că rămânem angajați în vederea promovării respectării tuturor principiilor și instrumentelor internaționale de bună guvernanță maritimă și piscicolă de către partenerii noștri, precum și în vederea comportamentului lor responsabil privind protecția mediului și condițiile sociale.
Vă sprijin cu hotărâre solicitarea privind o mai mare coerență a politicilor noastre. Trebuie să lucrăm împreună, cu o viziune globală și integrată. După cum am menționat deja, două treimi din peștele consumat în Europa se importă deja pentru a asigura o rezervă constantă de materii prime pentru industria noastră de prelucrare și prețuri echitabile pentru consumatori. Cu toate acestea, o treime din piața UE încă este alimentată de un sector UE care reprezintă locuri de muncă și această parte a sistemului social a numeroase regiuni din Europa. Așadar, când ne aflăm în mijlocul unei reforme serioase a politici noastre comune în domeniul pescuitului, politica comercială a UE ar trebui să țină în continuare cont de natura complexă a sectorului pescuitului din UE și de realitățile sale economice și sociale. Aștept cu nerăbdare să colaborez îndeaproape cu colegul meu, dl De Gucht, pentru a asigura timpul necesar pentru ajustările de care este nevoie, ținând cont de ritmul reformei actuale a PCP.
În ceea ce privește negocierile OMC, acordăm o atenție deosebită discuțiilor în curs privind subvențiile. În opinia noastră, trebuie să fim capabili întotdeauna să susținem inițiativele ecologice și orientate spre inovație ale statelor noastre membre. În ceea ce privește revizuirea politicii referitoare la piață, sunt de acord cu proiectul de raport că noua politică de piață a PCP ar trebui să revizuiască instrumentele actualei organizări comune a pieței. Revizuirea ar trebui să urmărească consolidarea organizațiilor de producători în capacitatea acestora de a stabili o legătură mai bună între cerere și ofertă în ceea ce privește calitatea și volumul. De asemenea, va susține oferta pe piață și stabilitatea și va revizui prevederile privind standardele de piață și informarea consumatorilor.
Ajungem astfel la etichetare. Consumatorii doresc să știe mai multe despre fructele de mare pe care le cumpără. Doresc să știe unde a fost prins sau crescut peștele; de asemenea, doresc să știe dacă produsele respectă mediul și dacă au fost pescuite în mod durabil. Comisia este pregătită să elaboreze inițiative legislative care urmăresc să le ofere consumatorilor informațiile necesare.
În sfârşit, câteva cuvinte despre acvacultură. Comisia este pe deplin angajată să atingă obiectivele strategiei pentru dezvoltarea durabilă a acvaculturii, după cum am discutat deja în raportul PE. De asemenea, împărtășim opinia potrivit căreia dezvoltarea acvaculturii în UE poate conduce la o dependență redusă de importuri și poate răspunde mai bine la cererea în continuă creștere a consumatorilor.
Înainte de a încheia, aș dori să subliniez că dezbaterea de astăzi va oferi o contribuție importantă pentru pregătirea reformei PCP, însă va trimite, de asemenea, un semnal politic important - un semnal pozitiv - către bărbații și femeile din sectorul pescuitului din Europa, care sunt pregătiți pentru o disciplină mai strictă, însă se așteaptă, de asemenea, la un mesaj de speranță pentru viitorul lor.
Karel De Gucht
membru al Comisiei. - Dle președinte, Comisia salută decizia Parlamentului European de a elabora un raport din proprie inițiativă privind regimul importării peștelui și produselor pescăreşti. Dezbaterea inițiată de Parlamentul European oferă o bază solidă pentru a începe reflecția privind modul de abordare a negocierilor comerciale în contextul unei politici comune reformate în domeniul pescuitului.
Aș dori să invit deputații din Parlamentul European să țină cont de următoarele observații legate de aspectele ridicate în proiectul de raport al PE.
Comisia este conștientă de natura particulară a sectorului pescuitului și de importanța acestuia, în special pentru comunitățile costale. Această sensibilitate este luată în considerare în punerea în aplicare a politicii comerciale comune.
Aș dori să subliniez că politica comercială a UE trebuie să reconcilieze diferitele interese ale diferitor părți ale sectorului pescuitului afectat de politică, inclusiv producătorii, prelucrătorii și consumatorii. Obiectivul Comisiei în politica sa comercială pentru produsele pescăreşti și de acvacultură este de a obține un rezultat echilibrat între, printre altele, o politică adecvată privind oferta, situația și interesele producătorilor din UE și cerințele consumatorilor, ținând cont totodată de obiectivele potențiale ale politicii de dezvoltare.
Recunoaștem cu toții că UE depinde foarte mult de produsele importate de pescuit și acvacultură pentru a răspunde la cererile pieței, reprezentate nu numai de consumatori, ci și de industria de prelucrare. Având în vedere tendințele actuale și eventuala creștere a dependenței, actuala reformă a politicii comune în domeniul pescuitului este o ocazie bună ca UE să consolideze performanța economică a sectorului și capacitatea acestuia de a concura la nivel mondial.
Nu ar trebui să ignorăm probabilitatea unei globalizări mai ample pe viitor, având în vedere actualele tendințe globale din comerțul internațional, atât la nivel multilateral, cât și bilateral/regional. În contextul negocierilor privind regimul de liber schimb, Comisia a ținut, ține și trebuie să țină cont de natura complexă a sectorului pescuitului din UE pe parcursul negocierilor privind accesul la piață și trebuie să se asigure că există un echilibru între diferitele interese afectate de politica comercială, așa cum tocmai am menționat. În contextul acestor tendințe globale în comerțul internațional, Comisia va depune eforturi pentru a asigura timpul necesar pentru ajustările care trebuie să aibă loc, ținând cont de ritmul reformei actuale a politicii comune în domeniul pescuitului.
Dați-mi voie să menționez pe scurt una dintre principalele sugestii incluse în acest raport, și anume posibilitatea de a separa produsele din pește de APNA (accesul la pieţele neagricole) în cadrul DDA. Voi fi foarte sincer în această privință. În această etapă a discuțiilor, în afară de faptul că este foarte dificilă separarea produselor din pește de APNA, alte abordări precum un grup specific de negocieri ar putea conduce la presiuni enorme asupra UE pentru a-și liberaliza în continuare piața.
Comisia ia notă de solicitarea proiectului de raport referitoare la transferarea responsabilității privind negocierea produselor pescăreşti și de acvacultură de la comisarul pentru comerț la comisarul pentru pescuit. Conform principiului colegialității care reglementează activitatea Comisiei, toți membrii Comisiei sunt responsabili în mod comun de deciziile și acțiunile luate. Acest lucru înseamnă, de asemenea, că comisarul pentru comerț și DG Comerț, care sunt responsabili de negocierile privind produsele de pescuit și acvacultură, nu acționează singuri, ci negociază în strânsă cooperare cu comisarul pentru afaceri maritime și pescuit și DG MARE și cu implicarea lor directă în toate etapele negocierilor.
Comisia dorește să asigure PE că pe parcursul negocierilor comerciale se ține cont de nevoile specifice ale sectorului. Într-adevăr, Comisia apără interesele sectorului UE în negocierile comerciale și ține cont de punctele sale sensibile pe cât posibil, chiar atunci când se confruntă cu presiuni puternice din partea partenerilor noștri comerciali.
În apărarea intereselor sectorului pescuitului din UE în cadrul negocierilor comerciale, Comisia încearcă, de asemenea, să înlăture orice barieră comercială impusă de partenerii noștri comerciali care ar putea să amenințe potențialul de export al industriei UE, în scopul asigurării unui teren uniform în comerțul bilateral și multilateral cu produse din pește.
În cele din urmă, raportul exprimă preocupări ale părților interesate privind asigurarea unui cadru uniform pentru produsele UE și importurile din țări terțe. UE este angajată puternic în promovarea standardelor de muncă și de mediu în contextul negocierilor comerciale cu țările terțe în paralel cu deschiderea pieței - de exemplu, în cadrul unui capitol privind dezvoltarea durabilă inclus în acordurile noastre comerciale sau într-o serie de forumuri internaționale unde se abordează aceste aspecte, precum ONU, FAO și organizațiile regionale de gestionare a pescuitului, unde UE este un participant activ.
Aș dori să închei prin a-mi arăta disponibilitatea de a discuta în continuare cu distinşii deputați din Parlamentul European cu privire la rolul Comisiei în negocierile comerciale în ceea ce privește produsele de pescuit și acvacultură.
Yannick Jadot
Dle președinte, stimați comisari, cred că trebuie să observăm convergența dintre Comisia pentru pescuit și Comisia pentru comerţ internaţional din Parlament în această privință și în privinţa propunerilor prezentate legate de aceasta.
S-a spus că pescuitul este un sector extrem de important pentru planificarea spațială, ocuparea forței de muncă și identitatea culturală în Europa. De asemenea, este un sector care are un impact extrem de puternic asupra resurselor de pescuit și astăzi, o mare majoritate de rezerve sunt pescuite în mod excesiv. De prea multe ori, oamenii ne fac să credem că obiectivul final al unei politici europene comune în domeniul pescuitului este de a adapta sectorul pescuitului la comerțul globalizat cu produse de pescuit, ale cărui efecte negative le putem vedea astăzi, la nivel social, economic sau ecologic.
Prin urmare, apărăm în mod activ o integrare mult mai puternică a criteriilor sociale și ecologice în acordurile comerciale privind produsele de pescuit. Susținem ideea retragerii produselor de pescuit de la normele APNA (accesul la pieţele neagricole) deoarece un pește nu este o șosetă sau o mașină de spălat, este absolut crucial pentru securitatea alimentară și biodiversitate. Cu toate acestea, trebuie să fim clari. Întrucât abordăm acest aspect în cadrul negocierilor internaționale, politica noastră europeană trebuie să fie exemplară și trebuie să încercăm să avem pescari mai mulți și mai bine plătiți care nu supraexploatează rezervele de pește, nici în apele noastre teritoriale, nici în cele în care cumpărăm drepturi de pescuit.
Antonello Antinoro
Dle președinte, stimaţi comisari, doamnelor și domnilor, aș dori să îi mulțumesc dlui Cadec pentru activitatea excelentă într-un domeniu atât de important ca regimul importului de produse pescăreşti și de acvacultură în UE.
Mi-am pregătit discursul pentru a aborda, de pildă, nevoia de a ne asigura că produsele importate respectă aceleași norme sanitare și aceleași cerințe, însă observ că alții au vorbit despre acest lucru, așa că ar fi destul de inutil și o pierdere de timp să abordăm acest aspect din nou. Cu toate acestea, trebuie să menționez un aspect fundamental, pe care se pare că l-am sesizat din discursul dlui comisar De Gucht și despre care a vorbit deputatul anterior, și anume că astăzi există unele conflicte minore între competențele celor doi comisari sau între competențele pe care ar trebui să le aibă cei doi comisari.
Lăsând la o parte ipocrizia, consider că este important de subliniat acest lucru deoarece, după cum s-a spus, sectorul pescuitului joacă un rol fundamental dacă dorim să ne asigurăm că pescarii noștri nu își reduc în continuare capacitatea de captură deoarece i-am obligat să facă acest lucru pentru a ne proteja mările. Dacă dorim să ne asigurăm că oamenii nu îi privesc în continuare pe pescari drept Cenușăreasa din Europa, atunci trebuie să acordăm mai multă atenție acestui aspect.
Atât dna comisar Damanaki, cât și dl comisar De Gucht și-au exprimat intenția de a se dedica în întregime acestei probleme, însă consider că este important să avem o singură abordare. De asemenea, consider că aspectul privind comisarul pentru pescuit, cu tot ceea ce implică ulterior în cadrul Parlamentului, este crucial pentru a asigura că problema este soluționată și că acest raport devine o perspectivă importantă pe viitor.
Luis Manuel Capoulas Santos
în numele Grupului S&D. - (PT) Dle președinte, stimaţi comisari, doamnelor și domnilor, produsele pescăreşti și de acvacultură reprezintă o parte importantă a alimentației în Europa, după cum știm cu toții, iar acest lucru înseamnă că trebuie să importăm peste 60 % din aceste produse pentru a satisface cererea, după cum a susținut pe bună dreptate dna comisar Damanaki. Acest simplu fapt ilustrează în mare măsură importanța raportului dlui Cadec cu care, în calitate de raportor alternativ, am avut plăcerea de a lucra, încercând să ajungem la un consens cât mai amplu în privinţa protejării sectorului, a locurilor de muncă pe care le furnizează și, în primul rând, a consumatorilor europeni.
Din acest motiv, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European sprijină ipotezele cheie și concluziile de bază ale raportului, în special în ceea ce privește preocupările și recomandările legate de nevoia de a garanta sănătatea și siguranța produselor pescăreşti și de acvacultură importate, precum și criteriile ecologice care trebuie să devină obligatorii pentru capturarea, producerea și prelucrarea acestor produse.
Raportul abordează pe bună dreptate alte aspecte care merită la fel de mult sprijin, însă pe care nu le pot explica din lipsă de timp. Din aceste motive, grupul meu va vota, fără îndoială, în favoarea raportului. În plus, aş dori să-l felicit pe dl Cadec pentru activitatea sa excelentă.
Pat the Cope Gallagher
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, de la început, aș dori să-l felicit pe dl Cadec pentru elaborarea acestui raport. Reducerea prețurilor la pește din ultimii ani este cauzată direct și substanțial de concurența importurilor de pește sălbatic și de crescătorie. Producătorii acestor produse nu sunt supuși regimurilor solicitante ale operatorilor UE în domenii precum conservarea și standardele de igienă. Acestea pătrund pe piața europeană la un preț nerentabil pentru producătorii europeni.
Acest aspect trebuie abordat în contextul reformei politicii comune în domeniul pescuitului și știu că dna comisar Damanaki îl va aborda. Există o dependență imensă de bunurile importate, așa cum au indicat ambii comisari, însă când văd că propria mea țară importă 46 000 de tone pe an care costă 181 de milioane de euro, se pare că există o lipsă de conștientizare în rândul consumatorilor de pește importat în raport cu consumatorii de pește sălbatic.
Dacă dorim să soluționăm problema, trebuie să avem în vedere înlocuirea importurilor pentru a reduce cele 66 % la 50 % pe o perioadă de, să zicem, 10 ani, însă pentru a face acest lucru trebuie să ne asigurăm că birocrația care sufocă în prezent sectorul este simplificată și că toate DG-urile, toate departamentele guvernamentale și diferitele state membre conlucrează în interesele acestui sector.
Isabella Lövin
în numele Grupului Verts/ALE. - (SV) Dle președinte, doamnelor și domnilor, salut raportul dlui Cadec privind importurile de pește în UE. Propriile capturi ale Europei s-au diminuat în mod alarmant - cu 26 % numai începând cu 1997. Astăzi, peste 60 % din peștele consumat în Europa este importat. Situația nu ar trebui să fie astfel. Dacă ne-am gestiona propriile resurse de pește cel puțin conform randamentului maxim durabil, capturile europene s-ar putea dubla față de nivelul actual și, în același timp, am avea rezerve puternice și viabile.
Cu acest scop în minte, trebuie să ne asigurăm acum că nu transferăm altor țări problemele noastre legate de pescuitul excesiv. Raportul Cadec menționează o serie de instrumente importante pe care UE le poate utiliza. Primul este Regulamentul INN. Toţi peștii introduşi pe piața UE trebuie să aibă documente aprobate care să indice unde, când și de cine au fost prinşi. Acesta este un prim pas, însă nu merge suficient de departe. În multe regiuni ale lumii, pescuitul ilegal este o problemă, iar țările sărace nu au resursele necesare pentru a o soluționa. În țările în care corupția este răspândită, unui exportator de pește nu îi este greu să obțină documentele potrivite. Prin urmare, UE, în calitate de cel mai mare importator de pește din lume, trebuie să își asume răspunderea, oferind sprijin financiar tangibil și tehnic și să contribuie cu resursele necesare pentru a facilita respectarea regulilor și controlul în țările în curs de dezvoltare.
Cel de-al doilea instrument este deja utilizat în cadrul Organizației Națiunilor Unite. Avem acorduri internaționale bune, însă trebuie să le și punem în aplicare. Pe parcursul anului 2006, UE a urmărit problema unui acord de punere în aplicare pentru, printre altele, Codul de conduită pentru un pescuit responsabil al FAO din cadrul Organizației Națiunilor Unite. Trebuie să urmărim în continuare acest lucru.
Marek Józef Gróbarczyk
Dle președinte, aș dori să-i mulțumesc călduros dlui Cadec pentru acest raport curajos, care este extrem de important pentru politica comună în domeniul pescuitului în curs de adoptare. Chiar în timp ce raportul era în curs de elaborare, se puteau observa numeroase domenii ale politicii comune în domeniul pescuitului care, în opinia noastră, diferă semnificativ de poziţia Comisiei și acest lucru, din păcate, înseamnă forma finală a raportului. În opinia pescarilor, acest raport esențial ar trebui să aibă un efect imens asupra structurii viitoarei politici comune în domeniul pescuitului în ceea ce privește organizarea pieței.
Dnă Damanaki, ați repetat în cadrul a numeroase reuniuni că în loc să aducem critici când discutăm despre cotele transferabile individuale, ar trebui să prezentăm propuneri de soluții în cadrul viitoarei politici. Am convingerea că utilizarea ideilor incluse în acest raport este o alternativă la a fi obligați de Comisie să adoptăm acest concept.
Diane Dodds
Dle preşedinte, stimați comisari, mai întâi aș dori să-i mulțumesc raportorului pentru raportul său. La 24 iulie 2008, ca răspuns la criza economică cu care se confruntă flota de pescuit a Europei, Consiliul Pescuit al UE a aprobat măsuri temporare și specifice care urmăreau promovarea și restructurarea flotei. Pe măsură ce numeroși pescari încercau să profite de aceste măsuri, au fost loviți de consecințele recesiunii mondiale. Valoarea homarilor sau a crevetelor vândute de pescarii mei din Irlanda de Nord către alte părți ale Europei a scăzut vertiginos. În același timp, importurile de crustacee și pește au devenit tot mai disponibile.
Europa are nevoie de pește. Avem nevoie de importuri de pește, însă aș susține că acestea nu trebuie efectuate cu orice preț. Pe de o parte, colegii mei doresc ca pescarii noștri să nu mai primească subvenții. Cu toate acestea, contradicția este că, pe măsură ce încercăm să înlăturăm aceste subvenții, politica europeană permite importuri piscicole de produse nereglementate de pescuit și acvacultură care subminează industria piscicolă durabilă și viabilă din punct de vedere economic pe care dorim să o obținem.
Nu se poate şi aşa, şi aşa. Există o lipsă de consecvență și, pentru a o contracara, susțin raportul dlui Cadec.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Dle președinte, acest raport a fost inițiat ca răspuns la frustrarea și lipsa de apărare a sectorului pescuitului din UE.
Dle comisar, acest sector nu solicită protecționism ci, în această etapă, având în vedere ignoranța repetată a celor responsabili de Direcția Generală pentru Comerț, solicită să nu se scufunde și mai mult.
În această privință, susținem în mod deosebit solicitarea din raportul dlui Cadec ca negocierile privind capitolele legate de pescuit să fie transferate din cadrul Direcției Generale pentru Comerț la Direcția Generală pentru afaceri maritime și pescuit, ca și agricultura, deoarece și aici ne confruntăm cu produse deosebit de sensibile, tonul fiind exemplul clasic.
În ceea ce privește tonul, avem exemplul scandalos al renunțării la normele privind originea fără a ține cont de condiții în acordul cu Papua Noua Guinee și cu Fiji, care are drept scop numai favorizarea principalilor noștri concurenți: Thailanda și Filipine.
Dle comisar, știți că, în afară de faptul că sufocă sectorul UE, datorită politicii dvs., Papua Noua Guinee intră într-o etapă de creare de locuri de muncă de calitate foarte slabă și de dezvoltare durabilă zero? Aveți cunoștință de rapoartele din partea organizațiilor neguvernamentale care își desfășoară activitatea în regiune privind exploatarea prin muncă a copiilor, condițiile insalubre și lipsa de igienă din fabrici, impactul dezastruos asupra mediului de pe coasta Madang și pescuitul ilegal? Este responsabilitatea dvs. să preveniți aceste lucruri?
Pat the Cope Gallagher
Dle președinte, atitudinea de astăzi a deputaților din Parlament este rușinoasă. Aceste lucruri nu s-ar petrece în niciun alt parlament din lume. Dacă nu dați dovadă de respect pentru președintele Comisiei pentru pescuit și pentru pescuit în general, propun să suspendați ședința până când oamenii respectă acest Parlament și nu mai organizează aceste reuniuni.
(Aplauze)
Președinte
Dle Gallagher, trebuie să continuăm. Aș dori să le solicit tuturor colegilor să păstreze liniștea pentru a mai lucra încă 10 minute și pentru a finaliza acest raport important și această activitate importantă.
Ulrike Rodust
(DE) Dle președinte, dnă Damanaki, politica europeană în domeniul pescuitului se confruntă cu provocări enorme. Pescarii noștri trebuie să facă față atât rezervelor în scădere, cât și concurenței de pe piața mondială, care nu este întotdeauna loială. Trebuie să introducem de urgență reforme radicale pentru a pune capăt pescuitului excesiv în apele europene și pentru a asigura supraviețuirea pescuitului european.
Sunt de acord cu dna comisar Damanaki că nu trebuie să le cerem prea mult pescarilor noștri, pe de o parte solicitându-le să adopte reforme radicale și, pe de altă parte, liberalizând comerțul. A face ambele lucruri în același timp va reprezenta o povară prea mare pentru pescarii noștri. Cel mai bun mod de a spori competitivitatea este de a permite recuperarea rezervelor de pește. Un alt mod de a permite supraviețuirea pescuitului european ar fi printr-un marketing mai bun. În anumite circumstanțe, consumatorii europeni sunt pregătiți să plătească mai mult pentru peștele european dacă sunt mai bine informați cu privire la originea acestuia.
Britta Reimers
(DE) Dle președinte, stimați comisari, aș dori să îl felicit pe dl Cadec pentru raportul său reușit și echilibrat. Aş dori, de asemenea, să îi mulţumesc pentru cooperarea excelentă.
Reglementarea importului de produse pescăreşti și de acvacultură în UE presupune provocări majore. Cu un volum de 12 milioane de tone și o valoare de 55 de miliarde de euro, piața pescuitului din UE este cea mai mare din lume. Această piață se dezvoltă rapid și depinde tot mai mult de importurile din ţările terţe. De aceea, este important să controlăm condițiile în care sunt importate și fabricate produsele din țări terțe.
Acum am depus două amendamente în plen. Acestea vizează nevoia ca noi să recunoaștem situația economică specială din regiunile periferice ale Europei. Cu toate acestea, nu susținem că numai liberalizarea pieței este responsabilă de dificultăți. Introducerea masivă de produse din pește pe piața UE, care a fost descrisă ca neloială, nu are niciun efect direct asupra...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Dle președinte, nu am mult timp la dispoziție, așa că aș dori numai să subliniez una din temele raportului dlui Cadec. Peștele nu trebuie tratat în același mod ca alte produse industriale, însă ar trebui să se încadreze în normele comerciale aplicabile produselor sensibile ale OMC. Politica comercială a UE nu acordă prea multă atenție naturii specifice a acestui sector sensibil și intereselor producătorilor din UE. Prin urmare, este o idee bună să se evalueze utilitatea produselor pescăreşti care nu mai sunt supuse normelor industriale privind accesul la piețele neagricole, pentru a facilita alinierea comerțului cu produse pescărești la cerințele care se aplică alimentelor și produselor sensibile.
Catherine Trautmann
(FR) Dle președinte, aș dori să îl felicit pe colegul nostru, dl Cadec, pentru munca excelentă.
Textul supus astăzi la vot marchează o anumită schimbare în modul în care instituția noastră privește conceptul de liber schimb. Fără a fi protecționistă, direcția apărată aici poate fi descrisă ca mai puțin naivă.
Suntem cu toții de acord că producția europeană este insuficientă și, în loc să recurgem imediat la importuri, trebuie mai întâi să încercăm să ne intensificăm eforturile de a proteja și regenera rezervele, inclusiv prin utilizarea acvaculturii, pentru a asigura durabilitatea sectorului și a locurilor de muncă în Uniune, precum și un pescuit european mai puțin dependent de țările terțe.
În ceea ce privește importurile, trebuie să garantăm că piața europeană de produse pescăreşti și de acvacultură nu suferă de pe urma unei concurențe neloiale ca urmare a condițiilor sanitare și sociale mai puțin stricte și a tarifelor ridicol de mici. De aceea, sunt în favoarea unei etichete europene, în conformitate cu standardele noastre, atât ecologică, cât și socială.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Dle președinte, dle comisar, Europa este în prezent cea mai mare piață europeană pentru produse piscicole și de acvacultură, importând aproximativ 60 % din peștele consumat. Producția comunitară de pește nu este și nu poate fi pe viitor suficientă pentru a satisface cererea pentru aceste tipuri de produse, iar importarea acestora a devenit o necesitate.
În acest context, este important să protejăm două aspecte fundamentale: în primul rând, crearea condițiilor necesare pentru a asigura accesul consumatorilor UE la produse pescăreşti și de acvacultură importate de calitate; în al doilea rând, crearea unui cadru de concurență loială, atât pentru produsele importate, cât și pentru cele capturate și produse de sectorul pescuitului și al acvaculturii în Europa.
Prin urmare, produsele pescăreşti și de acvacultură importate de Uniunea Europeană trebuie să îndeplinească aceleași standarde ecologice, sociale, sanitare și de calitate ca și cele impuse asupra produselor UE. De asemenea, este necesară reforma pieței produselor pescăreşti și de acvacultură, mai ales revizuirea mecanismelor utilizate pentru a contracara fenomene precum suprimarea treptată a taxelor vamale și competitivitatea tot mai mare a importurilor.
Acest raport al Parlamentului, care a fost gestionat admirabil de dl Cadec, este oportun și are în vedere o serie de propuneri importante pentru dezvoltarea durabilă a sectorului pescuitului și a sectoarelor conexe, inclusiv cel de marketing.
Josefa Andrés Barea
(ES) Dle președinte, dnă comisar Damanaki, dle comisar De Gucht, vă mulțumesc pentru că vă aflați aici la această dezbatere asupra unui raport foarte important privind regimul importării.
Pescuitul este un aspect important, în privința căruia trebuie subliniate două aspecte esențiale: faptul că nu suntem autonomi și faptul că de multe ori concurența este neloială, fiind necesară protejarea pescuitului în Europa și prevenirea concurenței neloiale.
Aș dori să mă adresez comisarului pentru comerț: nu puteți să considerați în continuare că pescuitul nu este un produs sensibil; nu trebuie să mai fie reglementat de normele privind accesul la piețele neagricole; nu poate fi un produs precum industria; trebuie să fie un "produs sensibil” și trebuie reglementat de normele Organizației Mondiale a Comerțului și Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite.
Prin urmare, nu putem fi durabili, nu putem garanta menținerea speciilor și nu ne putem implica în activități reale de piață dacă nu considerăm peștele drept un "produs sensibil”.
Robert Atkins
Dle președinte, iau din nou cuvântul pentru a sugera Conferinței președinților că este necesară mai multă organizare. Inițial ni s-a spus că votarea va avea loc la ora 12.00. Acest lucru s-a schimbat cu cinci minute la fiecare cinci minute. Oamenii trebuie să prindă avioane; este neplăcut; Parlamentul devine o bătaie de joc. Trebuie să revenim la normal.
(Aplauze)
Președinte
Am indicat că votarea se va amâna până la12.15 sau 12.20, așa că vă rog să continuăm cu răspunsurile din partea comisarilor. Sunt sigur că vom putea să votăm la 12.20.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle președinte, voi fi foarte concisă.
Aș dori să spun că ne ocupăm de toate preocupările menționate de deputați. După cum a menționat deja dl De Gucht și cu mine, încercăm să ajungem la un echilibru. Avem nevoie de un sector viabil al pescuitului și avem unele obligații față de OMC și alte organisme internaționale. Aș dori să vă asigur pe toți că vom face tot ce putem pentru ca reforma PCP să conducă la un viitor mai bun pentru pescarii noștri.
Alain Cadec
Dle președinte, consider că atitudinea colegilor noștri deputați este complet nerespectuoasă și inacceptabilă într-un Parlament ca al nostru. Ce faceți aici este scandalos. Îmi este rușine. Nu vă preocupă decât votarea și să mergeți acasă. Lucrăm la un raport important, așa că aveți cel puțin decența să ascultați sau părăsiți ședința.
Doamnelor și domnilor, în urma izbucnirii mele, nu mă îndoiesc că în câteva minute veți vota în mare măsură pentru acest raport și, întrucât am ocazia, trebuie să le mulțumesc colegilor mei din Comisia pentru pescuit, în special președintei, dna Fraga Estévez, care a fost de acord să abordeze acest aspect și m-a însărcinat cu acest raport.
De asemenea, aș dori să le mulțumesc raportorilor alternativi, dlui Capoulas Santos, dnei Reimers, dlui Gróbarczyk și dnei Lövin pentru contribuțiile lor la toate discuțiile și la amendamente.
De asemenea, aș dori să le mulțumesc tuturor celor care au contribui la acest raport și reprezentanților sectorului care mi-au permis să desfășor munca de cercetare, mai ales funcționarilor de la Direcția Generală Comerț (DG Comerţ) și Direcția Generală pentru afaceri maritime și pescuit (DG Mare). Îi am în vedere pe Zoltan Somoguy și Miriam Garcia Ferrer de la DG Comerț și Pierre Amilhat, Christian Rambeau și Juan Ranco de la DG Mare, și aș dori să vă mulțumesc, dnă Damanaki, pentru că vă aflați aici, și dvs, dle De Gucht, deși nu sunt întru totul mulțumit de răspunsurile dvs. - care de fapt nu sunt răspunsuri deoarece au precedat discursul meu.
În orice caz, aș dori să îi mulțumesc și lui Mauro Belardinelli din grupul nostru, lui Ollivier Gimenez, asistenților mei, Emilie Herrbach și Vincent Guerre, și aș dori să îl menționez în mod deosebit pe Philippe Musquar, care m-a ajutat foarte mult la acest raport și la conceperea acestuia.
Voi încheia mulțumindu-vă anticipat pentru vot.
Președinte
Aș dori să precizez că dl De Gucht nu a răspuns din cauza gălăgiei, așa că aș dori să îmi cer scuze față de ambii comisari pentru zgomot.
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în scurt timp.
