1. Asasinarea apărătorilor drepturilor omului în Rusia
Președintele
Am primit șase propuneri de rezoluție referitoare la asasinarea avocaților pentru drepturile omului în Rusia (articolul 122).
Heidi Hautala
autoare. - (FI) Dle președinte, ar trebui să ne gândim pentru câteva momente la activiștii pentru drepturile omului care au fost de curând asasinaţi în Caucazul de Nord și să aprindem o lumânare în memoria acestora. Trebuie să ne reamintim că Natalia Estemirova, Zarema Sadulayeva, Alik Dzhabrailov și mulți alții, care au suferit și și-au pierdut viețile pentru apărarea drepturilor omului, merită sprijinul nostru, al tuturor. Din nefericire, nu am putut să le oferim destul sprijin pe când erau în viață.
Este alarmant faptul că Rusia nu a putut desfășura cercetări penale îndeajuns de riguroase pentru a rezolva aceste crime și a-i aduce pe cei vinovați în fața justiției. Am remarcat faptul că Uniunea Europeană a comunicat oficial cu Rusia pe marginea acestui subiect. Cu toate acestea, este destul de evident faptul că eforturile noastre sunt insuficiente și va trebui să ne gândim în mod serios la cum vom putea instaura statul de drept în Rusia și cum vom putea ridica problema la un nivel de importanță superior, atunci când vom negocia noul Acord de parteneriat și cooperare cu acest stat.
Trebuie, de asemenea, să ne gândim la o modalitate mai bună de a-i susține pe apărătorii drepturilor omului din Rusia. Ar trebui să discutăm dacă le putem oferi protecție celor aflați în pericol și dacă instituțiile UE le pot acorda acestora de urgenţă vize, astfel încât să poată fugi din Rusia, unde atât ei, cât și viețile lor se află în pericol. În opinia Grupului Verts/ALE, este important ca Parlamentul European să aibă un centru care să difuzeze informații privind situația activiștilor pentru drepturile omului ale căror vieți sunt în pericol și care să încerce să îi ajute, în colaborare cu celelalte instituții. Putem face multe lucruri. Anna Politkovskaya a spus o dată că Vestul poate face atât de multe lucruri, însă face atât de puține.
(Aplauze)
Véronique De Keyser
Dle președinte, voi folosi timpul scurt care îmi mai rămâne pentru a clarifica poziția grupului meu, care nu a semnat declarația comună și care prezintă o rezoluție separată.
Mai întâi, aș dori să vă spun că suntem întru totul de acord cu rezoluția comună cu privire la Natalia Estemirova, Zarema Sadulayeva și Alik Dzhabrailov.
Am fost șocați de aceste noi asasinate care, de fapt, sunt doar o parte din ansamblul asasinatelor comise asupra activiștilor pentru drepturile omului din Cecenia.
În rezoluția noastră, am susținut aceleași lucruri pe care le susține și rezoluția comună: condamnăm atacul, solicităm desfășurarea unei anchete și ne exprimăm îngrijorarea cu privire la deteriorarea situaţiei drepturilor omului pentru militanții din Rusia.
Poziția noastră diferă doar cu privire la referințele suplimentare incluse în rezoluția comună, referitoare la toți apărătorii drepturilor omului și la situația generală din regiunea Caucazului de Nord. Considerăm că pot fi exista alte locuri unde aceste lucruri să fie exprimate - și mă angajez să fac acest lucru - mai ales în rezoluția care va preceda summitul UE - Rusia. Am dori ca această agendă privitoare la activiștii pentru drepturile omului și la protecția acestor activiști să fie inclusă în respectiva rezoluție, dar și în cadrul tuturor negocierilor pe care le vom purta în viitor cu Rusia.
Aşadar, aș adăuga eu, avem de-a face doar cu o problemă de timp și de loc. Aceasta este o chestiune politică, care ar trebui tratată din punct de vedere politic și nu doar aici, când ne confruntăm cu cazuri urgente. De aceea am hotărât să facem această distincție, dar, desigur, în ceea ce priveşte fondul problemei, suntem întru totul de acord cu celelalte grupuri.
Renate Weber
autoare. - Dle președinte, permiteți-mi să prezint câteva fapte membrilor acestei camere. Nu mai devreme de luna ianuarie a acestui an, Stanislav Markelov, avocatul specializat în drepturile omului care a reprezentat-o pe ziarista asasinată Anna Politkovskaya, a fost împușcat în plină zi în centrul Moscovei. Cu aceeași ocazie, Anastasia Baburova, o ziaristă care a încercat să îl protejeze, a fost la rândul său împușcată și a murit.
În iulie, Natalia Estemirova, o binecunoscută activistă pentru drepturile omului și jurnalistă, a fost găsită moartă în Ingușetia, după ce fusese răpită de nişte bărbați înarmați în Cecenia învecinată. După mai puțin de o lună, o altă activistă non-guvernamentală, Zarema Sadulayeva şi soțul acesteia au fost răpiți și uciși.
În august, ziaristul Malik Akhmedilov a fost împușcat mortal la scurt timp după ieșirea din locuința sa din Daghestan. Șase jurnaliști și activiști pentru drepturile omului, de o calitate extraordinară, morți în mai puțin de opt luni.
Aceste răpiri și crime sunt numai partea vizibilă a rezultatelor cauzate de deteriorarea situației drepturilor omului din Rusia, unde voci independente, inclusiv avocați, jurnalişti și alți activiști, se confruntă cu violențe sporite, cu amenințări și persecuții nejustificate.
Încălcările drepturilor omului în Rusia, în special în Caucazul de Nord, nu mai pot fi trecute cu vederea. Nu putem fi atât de naivi încât să credem că superputerea rusă, care are unul dintre cele mai puternice servicii de informații din lume, nu este capabilă să-i găsească pe făptași și să îi aducă în faţa justiției.
Cu toții, indiferent de culoarea noastră politică, trebuie să înțelegem că nepedepsirea atacurilor la adresa apărătorilor drepturilor omului va contribui la intensificarea violențelor și la o creștere a culturii nelegiuirilor. Autoritățile ruse trebuie să garanteze siguranța fizică și libertatea de mișcare și de exprimare a apărătorilor drepturilor omului, în conformitate cu Declarația ONU privind apărătorii drepturilor omului.
Bernd Posselt
autor. - (DE) Dle președinte, Otto von Habsburg, fost cel mai în vârstă deputat european, a fost întrebat odată dacă regretă faptul că este deputat european şi nu împărat. El a răspuns că nu deoarece, dacă ar fi fost împărat, ar fi trebuit să-i spună unui prost "Excelența voastră”, în timp ce, în calitate de deputat european, îi putea spune unui prost "prostule”. Îmi amintesc de această poveste atunci când sunt în discuție probleme referitoare la drepturile omului.
Nu suntem o instituție diplomatică; suntem un organ parlamentar politic. Putem spune adevărul. Există un proverb care spune că "peștele se împute de la cap”. Nu este cazul aici - și aș dori să îi mulțumesc dnei Weber pentru că ne-a oferit un discurs atât de clar - ca aceste incidente și crime din Caucaz să fie în vreun fel întâmplătoare sau rezultatul unor forțe oculte, ci mai degrabă, de când dl Putin a ajuns la putere - fapt legat de problemele din Cecenia și de misterioasa explozie a caselor din Moscova - a existat întotdeauna o dâră de sânge în ultimii ani în acea zonă, care duce mereu către Cecenia și afectează oameni nevinovați: civili și, mai ales, activiști pentru drepturile omului care, ca și cei deja menționați - și pe mulți din aceștia îi cunoșteam personal - nu militează doar pentru drepturile omului în favoarea cecenilor, ci și pentru o Rusie democratică, pentru înțelegere între popoarele cecen și rus și pentru pace în Caucaz. Acești oameni sunt uciși unul după altul.
De aceea, dnă De Keyser, a fost necesară organizarea unei dezbateri de urgență. Ne vom face de râs dacă o femeie care a fost lăudată în acest parlament și care ne-a vizitat la Strasbourg în temeiul implicării sale în apărarea drepturilor omului este ucisă în fața ochilor noștri, iar noi amânăm dezbaterea pe această temă pentru o dată ulterioară.
Rusia ne urmărește îndeaproape pentru a vedea dacă ne aflăm în postura de a putea răspunde imediat - și trebuie să răspundem imediat spunând foarte clar: puneți capăt crimelor, încălcărilor drepturilor omului și acordați libertate Ceceniei și Rusiei dar, mai presus de toate, puneți capăt cazurilor de încălcare sistematică a drepturilor omului și crimelor în circumstanțe misterioase.
Tomasz Piotr Poręba
autor. - (PL) Încă o dată, problema încălcării drepturilor omului în Rusia a apărut pe ordinea de zi a Parlamentului European.
Pe lângă persecuțiile sistematice ale minorităților religioase și etnice, activiștii pentru drepturile omului sunt uciși periodic. Jurnaliştii și angajaţii ONG-urilor din Rusia își riscă viețile în fiecare zi, prin natura activităţii lor. Amenințări, răpiri, tortură, detenții arbitrare și asasinate devin realităţi ale vieţii de zi cu zi. Faptul că autoritățile ruse nu cercetează în mod activ aceste crime, că nu s-a obținut niciun rezultat real și că făptașii rămân liberi dovedeşte nu numai ineficiența totală a acțiunilor întreprinse de autorități, ci și acceptarea tacită și indiferența acestora.
Respectarea drepturilor omului ar trebui să reprezinte un aspect cheie în relațiile dintre Uniunea Europeană și Rusia. Este de datoria noastră să cerem ca Rusia să garanteze derularea unor investigaţii adecvate și eficiente, pedepsirea făptașilor și stoparea acestor crime îngrozitoare.
Cornelia Ernst
Dle președinte, doamnelor și domnilor, ca nou deputat european, permiteți-mi să încep prin a spune că problema drepturilor omului este extrem de importantă şi pentru partidul meu, Stânga Germană, și că noi condamnăm orice încălcare a drepturilor omului - indiferent unde sau de către cine este comis acest lucru. Aceasta nu are nimic de-a face cu ingerința în problemele naționale.
Timp de mulți ani, am fost efectiv îngrijorată și revoltată de faptul că, iar și iar, activiștii pentru drepturile omului implicați în situația din Cecenia sunt uciși. Natalia Estemirova, Stanislav Markelov, Zarema Sadulayeva, acestea sunt exemple de asasinate cu adevărat șocante. De aceea este important ca noi, cei din acest parlament, să fim preocupați de această problemă.
Mă îngrijorează faptul că aceste asasinate, cum ar fi cel al Annei Politkovskaya, nu sunt cercetate. Dacă acest proces este redeschis acum, sper cu toată sinceritatea că făptașii vor fi găsiți și arestați, deoarece, în caz contrar, există riscul altor vărsări de sânge și acest lucru va fi considerat ca un permis pentru comiterea unor acte de acest gen. Așteptăm doar efectuarea unei cercetări imediate și complete cu privire la aceste asasinate, tratarea fără milă a acestei chestiuni, iar din partea Rusiei, să nu mai aștepte niciun moment, ci să înceapă lupta pentru protecția drepturilor omului. Nu trebuie să se ajungă la situația în care protejarea drepturilor omului condamnă în vreun fel oamenii la moarte. Consider, de asemenea, că următorul summit UE - Rusia trebuie să abordeze aceste probleme în regim de urgență, nu ca aspecte de importanță secundară, ci acordându-le importanța pe care o merită.
Personal, mă aștept ca, la rândul lor, aspectele privind drepturile omului să fie discutate cu onestitate în acest parlament. Aș fi preferat să nu fi dezbătut probleme ca acestea într-o după-amiază de joi și cred că această temă ar trebui să ne privească, chiar dacă ar fi într-un context legat de întreprinderi și comerț. Adeseori, unor asemenea teme de discuție li se acordă mai puţină importanţă. Aceasta e ceea ce dorim noi să schimbăm și reprezintă și ceea ce doream eu să spun aici.
Filip Kaczmarek
Dle președinte, într-o țară cu o rată crescută a criminalității, s-ar putea avansa teoria că decesele activiștilor pentru drepturile omului reprezintă o coincidență. Reprezintă o coincidență deoarece, vorbind la modul general, multe persoane cad victime ale crimelor în aceste țări. Astăzi, 17 septembrie, trebuie să vă reamintesc tuturor de o aniversare tristă, anume cea de-a 70-a aniversare a invadării Poloniei de către sovietici. Ca urmare a acestei invazii, trupele sovietice au împușcat cel puțin 21 768 de cetățeni polonezi. De ce am menționat acest lucru? Fiindcă rușii pretind acum că a fost vorba de niște crime obișnuite, în același fel în care și asasinatele comise în cazul activiștilor pentru drepturile omului sunt "crime obișnuite”.
Asasinarea activiștilor pentru drepturile omului în Rusia a atins o asemenea amploare încât a interpreta acest fenomen drept rezultatul unor "crime obișnuite” ar însemna o dovadă de mare nepăsare. Teoria conform căreia aceste crime reprezintă pure coincidențe nu este o teorie viabilă. Natura sistematică a acestor crime indică faptul că trebuie să existe ceva în climatul social şi politic din Rusia care cauzează aceste asasinate frecvente. Criza morală din acea țară, tendința de a trivializa moartea, dezumanizarea, relativismul și valorile în curs de dispariție sunt de vină pentru faptul că această problemă nu este luată în serios. Cred că rezoluția noastră este echilibrată și îi va ajuta pe ruși să rezolve această problemă.
Justas Vincas Paleckis
în numele Grupului S&D. - (LT) Grupul Social Democrat nu poate rămâne indiferent la recentele asasinate comise asupra activiștilor pentru drepturile omului din Rusia. Moartea unor persoane precum Anna Politkovskaya, Natalia Estemirova, Zarema Sadulayeva, Andrei Kulagin nu trebuie să rămână fără sens. Îi condamnăm fără rezerve pe cei care au comis aceste acte barbare și condamnăm, de asemenea, faptul că, în anumite regiuni din Rusia, există o atmosferă de impunitate, iar crimele politice nu sunt cercetate.
Președintele rus Dmitri Medvedev a promis că făptaşii vor fi găsiți și pedepsiți. Reacția sa a fost mai puternică decât cea a fostului președinte, dar până în acest moment, se rezumă la vorbe. Timpul ne va spune dacă autoritățile ruse sunt capabile să își ducă la îndeplinire angajamentele asumate, care sunt atât de importante pentru cetățenii țării și pentru comunitatea internațională. După părerea noastră, evaluarea în cadrul rezoluției propuse a acțiunilor Rusiei în Caucazul de Nord a depășit sfera de aplicabilitate a rezoluției, de aceea social-democrații au decis să adopte un document al lor, separat. Social-democrații sunt convinși că accelerarea consultărilor dintre UE și Rusia cu privire la drepturile omului ar determina o îmbunătățire semnificativă a acestei situaţii în Rusia. Parlamentul european, Duma de Stat, organizațiile civile, sociale și de apărare a drepturilor omului din UE și Rusia ar trebui să își aducă contribuția activă la aceste consultații. Subliniem faptul că protecția drepturilor omului trebuie discutată pe larg cu ocazia următoarei întâlniri a liderilor din UE și Rusia. Această chestiune devine o parte inerentă a noului acord dintre UE și Rusia.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Această dezbatere și rezoluția Parlamentului European preferitoare la asasinarea unor activiști pentru drepturile omului din Rusia sunt de o importanță deosebită, mai ales acum, când toate rapoartele de presă vorbesc despre asasinarea în Rusia a apărătorilor drepturilor omului Natalia Estemirova, Alik Jabrailov, Zarema Sadulayeva și alții. Uniunea Europeană nu poate rămâne indiferentă la uciderea cu brutalitate a unor activiști pentru drepturile omului. În relațiile noastre cu Rusia, trebuie să subliniem și subliniem într-adevăr faptul că cercetările asupra acestor crime durează prea mult și, de regulă, se încheie fără a se găsi vinovatul. O asemenea practică inacceptabilă devine norma curentă în Rusia, mai ales în cazul crimelor din Cecenia, unde impunitatea prosperă. Una din valorile noastre fundamentale este respectarea drepturilor omului, a demnității și a vieții umane și niciun alt interes pragmatic nu se poate situa mai presus de aceste valori. Cred că ar fi o chestiune de onoare pentru președintele rus Dmitri Medvedev să se asigure că se face tot posibilul pentru cercetarea amănunţită a cazurilor de răpire și crimă în care sunt implicaţi apărători ai drepturilor omului și pentru aducerea vinovaţilor în fața justiției.
Tunne Kelam
Dle președinte, situația drepturilor omului din Rusia s-a deteriorat. Facem acum apel la autoritățile ruse să facă tot ceea ce le stă în putință pentru a asigura protecția apărătorilor drepturilor omului. Știm că elementul esenţial care lipsește este voința de a face acel "tot”. Dar se poate face, deoarece Kremlinul exercită o influență decisivă asupra structurilor puterii și a sistemului judiciar din Rusia. Din această cauză, eșecul sistemului judiciar rus de a-i proteja pe cei care apără drepturile omului ne determină să presupunem existența complicității regimului la aceste crime.
Mesajul nostru de astăzi ar trebui adresat guvernelor UE și Comisiei. Atâta timp cât Kremlinul presupune că îngrijorările privind soarta apărătorilor drepturilor omului rămân la nivelul de declarații, fără consecințe asupra relațiilor economice, dl Putin și dl Medvedev pot concluziona că UE nu a reuşit să tragă învățăminte din uciderea strigătoare la cer a Annei Politkovskaya.
Bogusław Sonik
(PL) Discutăm într-adevăr despre încălcări ale drepturilor omului în Rusia, într-o zi cu o valoare simbolică semnificativă. Cu exact 70 de ani în urmă, la 17 septembrie 1939, Armata Roșie - în complicitate cu Hitler - a ocupat o treime din Polonia, care lupta pe atunci împotriva invaziei germane. Forțele staliniste au ucis mii de polonezi și sute de mii de oameni au fost deportați în lagăre de muncă sovietice. În Katyń, mii de ofițeri polonezi au fost uciși la ordinele lui Stalin. Pentru noi, ziua de 17 septembrie va rămâne pentru totdeauna o zi de rușine pentru Rusia stalinistă.
Rusia de astăzi nu este destul de curajoasă pentru a face față acestui adevăr înfiorător. Actualul său guvern oferă justificări neconvingătoare pentru alianța sa cu Hitler la vremea respectivă. Până în ziua de astăzi, Moscova a refuzat să permită accesul la arhivele privind masacrul de la Katyń.
Istoria multor țări conține evenimente înfiorătoare. Măsura maturității unei națiuni se dovedeşte atunci când aceasta este capabilă să își înfrunte trecutul și să denunțe ceea ce trebuie denunțat în istoria sa. Germania de astăzi este un exemplu de asemenea atitudine. De-abia atunci trecutul va înceta să mai fie o povară pentru Rusia de astăzi și îi va permite acesteia să intre cu capul sus în comunitatea națiunilor libere și democratice. Numai atunci Rusia va putea să renunțe, odată pentru totdeauna, la jugul reprezentat de trecutul stalinist și să înceteze să mai lupte împotriva propriilor cetățeni, care, actualmente, își riscă viețile pentru apărarea libertăților fundamentale și a drepturilor omului.
Aducem omagiile noastre victimelor acestor crime. Ne vom aminti de voi toți.
Rui Tavares
(PT) Bună ziua, doamnelor și domnilor. Asasinarea Nataliei Estemirova ne-a cauzat tuturor celor din acest parlament o mare tristețe, deoarece am aflat de răpirea sa exact în ziua în care ne-am adunat aici pentru prima dată pentru ca, doar cu câteva ore mai târziu, să auzim că a fost ucisă. Nimeni, din orice colț al lumii, nu ar putea rămâne insensibil în faţa unui asemenea lucru. După cum a afirmat deja colega mea, dna Ernst, cred cu tărie că stânga trebuie să apere drepturile omului și pe apărătorii drepturilor omului de pretutindeni, indiferent de țara în care aceştia se află.
Aceste atacuri, acest măcel împotriva activiștilor pentru drepturile omului din Rusia, au avut efecte deosebit de îngrijorătoare. Acestea funcționează ca un mecanism de intimidare și vor fi, cu siguranță, extrem de traumatizante pentru toți cei care vor să apere drepturile omului în Rusia. Prin urmare, reprezintă prima manifestare a unui atac care, ulterior, va avea drept rezultat deteriorarea întregii situații referitoare la drepturile omului, ca să nu mai vorbim de situaţia activiștilor înșiși.
Efectele acestor crime sunt, prin urmare, imprevizibile și îngrijorătoare. Fără o cercetare judiciară rapidă și eficientă și fără garanția că se va asigura siguranța activiștilor pentru drepturile omului, situația poate să devină, în fapt, extrem de îngrijorătoare. De aceea îmi va face mare plăcere să votez în favoarea acestei rezoluții și să subscriu la apelurile lansate pe lângă autoritățile ruse în vederea protejării activiștilor pentru drepturile omului.
Vin din Portugalia, din celălalt colț al Europei, iar săptămâna viitoare voi merge în Rusia. De fapt, mâine merg la ambasada Rusiei pentru a obține viza. Cred că relațiile dintre Europa și Rusia sunt de o importanță majoră și că Europa îi datorează mult Rusiei. Primul lucru pe care Europa îl datorează Rusiei este sinceritatea și protecția clară a drepturilor omului și a libertăților concetățenilor noștri ruși din Europa.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Dle președinte, limba dvs este așa de frumoasă încât am decis să încerc să vă mulțumesc în limba maghiară: köszönöm. Dle Tavares, aș dori să răspund la comentariile dvs. Munca depusă în numele drepturilor omului nu este doar preocuparea stângii; este și preocuparea noastră, a celor de centru-dreapta, și să sperăm că acest lucru ne va încuraja să cooperăm. Dna Ernst a menționat un lucru absolut corect. Discutăm aici despre acest lucru, în timp ce majoritatea membrilor plenului sunt deja pe drumul către casă și va trebui să lucrăm împreună pentru a face ca acest lucru să devină o prioritate politică.
Am fost odată membră a Comisiei pentru afaceri externe, iar atunci când s-a creat Subcomisia pentru drepturile omului, am făcut parte şi din aceasta. Atunci când înaintam amendamente, uneori le prezentam Comisiei pentru afaceri externe, iar colegii mei mă întrebau de ce continuam să înaintez acestei Comisii amendamente privind drepturile omului, de vreme ce, în acest sens, exista Subcomisia pentru drepturile omului. La vremea respectivă credeam că este greşit ca Subcomisia pentru drepturile omului să devină un ghetou sau ca drepturile omului să devină domeniul rezervat al unui atare organism. Haideți să lucrăm împreună pentru a preîntâmpina ca acest lucru să se întâmple și în privința drepturilor omului.
Kristian Vigenin
(BG) Dle președinte, dnă comisar, declarația dlui Posselt m-a deranjat. Aș dori să subliniez faptul că realizările dnei De Keyser în privinţa apărării drepturilor omului nu pot fi puse sub semnul întrebării în cadrul unei discuții de acest tip. Dumneaei s-a dovedit a fi o persoană cheie care a lucrat pe marginea acestui subiect în acest parlament.
Nu voi permite sub nicio formă, și nu cred că este corect, să punem sub semnul întrebării angajamentul Grupului S&D în privința protecției drepturilor omului, deoarece am mai făcut acest lucru și atunci când grupul dvs., dle Posselt, a încercat să trivializeze crimele de la Guantanamo și tratamentul la care erau supuși prizonierii din Irak de către trupele americane.
Cu privire la subiectul drepturilor omului în Rusia, acest lucru reprezintă într-adevăr o problemă gravă, pe care o recunoaștem, iar rezoluția pe care o înaintăm este suficient de dură și de incisivă. Cu toate acestea, credem că acest parlament trebuie să se concentreze asupra problemelor, nu să vină pur și simplu de fiecare dată cu o listă lungă de probleme pe care le întâlnim în relațiile noastre cu Rusia, din moment ce acestea nu au niciun efect la faţa locului.
Ceea ce facem în această privință este să continuăm să trimitem o delegație din partea Grupului S&D care va lua parte la discuțiile de la Moscova de săptămâna viitoare, când va fi abordată chiar această problemă. Nu folosiți urgențe din sfera drepturilor omului, precum aceasta, pentru a veni cu o lungă listă de probleme. Nu acesta este scopul dezbaterii de astăzi.
Miroslav Mikolášik
(SK) Aș dori să îmi exprim tristețea și profunda neliniște cu privire la evenimentele care au avut loc în luna iunie a acestui an în Federația Rusă. Sunt zguduit de asasinarea brutală a activiștilor ruși, precum Natalia Estemirova, Andrei Kulagin şi alții care au fost implicați în susținerea drepturilor omului și care au pledat pentru adevăr și dreptate. Trebuie depuse toate eforturile pentru a-i trimite la închisoare și a-i pedepsi pe criminali. Salut și sprijin măsurile care trebuie luate pentru soluționarea acestor crime.
A existat, de asemenea, o încălcare a acordurilor internaționale în luna august 2008, când, în timpul conflictului dintre Rusia și Georgia, forțele armate ruse au atacat zone locuite și nu au protejat populația civilă împotriva încălcării drepturilor sale de către luptători înarmați din Oseția de Sud pe un teritoriu care, de facto, era sub control rus. Guvernul rus trebuie să declare fără echivoc faptul că nu vor fi tolerate încălcări ale drepturilor omului.
Charles Tannock
Dle președinte, o cultură a impunității faţă de criminali este în plină dezvoltare în Rusia, în ceea ce privește abuzurile la care sunt supuși activiștii pentru drepturile omului. Jurnaliştii care îndrăznesc să combată punctul de vedere oficial asupra lucrurilor sunt hărțuiți; minoritățile etnice suferă în mod disproporționat din cauza crimelor violente, lucru care pare că va rămâne nerezolvat; cei care militează pentru mai multe libertăți sunt, în cel mai fericit caz, marginalizați și, în cel mai rău caz, reduși în mod forțat la tăcere.
Este greu să ne dăm seama cu exactitate de unde vine amenințarea la adresa apărătorilor pentru drepturile omului din Rusia, dar asistăm iar și iar la abuzuri absurde care trec nepedepsite, precum și la o abordare apatică din partea autorităților judiciare.
Rusia s-a obișnuit cu atitudinea echivocă a UE. Aceasta rezultă clar din modul în care Uniunea a reacționat la șicanarea Ucrainei de către Rusia sau la invadarea și ocuparea de către Rusia a teritoriului suveran al Georgiei vara trecută.
Desigur, menținerea unor relații bune între UE și Rusia depinde de anumite întrebări strategice vitale, însă nu putem permite ca aceste întrebări să anuleze obligația care ne revine de a ne afirma cu voce tare libertățile fundamentale și valorile europene împărtășite în comun, libertăți și valori pe care poporul rus însuși ar trebui să aibă posibilitatea de a le împărtăși în totalitate, în pace și siguranță.
Krisztina Morvai
(HU) Timp de 25 de ani, am fost implicată profesional în protecția drepturilor omului. De aceea, mai ales în calitate de avocat, resimt foarte multă compasiune atunci când mă gândesc la colegii mei, care și-au pierdut viața practicând această profesie minunată. De asemenea, aș dori, în această notă, să îmi exprim sincera compasiune către familiile acestora și către cei dragi lor.
Care ar fi acțiunea care trebuie întreprinsă într-un moment ca acesta? Să se solicite efectuarea unei cercetări imediate, complete, de către agențiile de stat competente. Aș dori ca acest Parlament să aibă încrederea și autoritatea morală de a face acest lucru. Totuși, mi-e teamă că situația este alta. De ce? Pentru că astfel de solicitări sunt adresare doar statelor din afara Uniunii Europene. Lucrurile stau, totuşi, altfel atunci când vine vorba despre încălcări teribile ale drepturilor omului într-un stat membru al UE, așa cum s-a întâmplat în țara mea, Ungaria, unde oamenii au fost împușcați în timpul unui miting la care au participat câteva mii de persoane, organizat de partidul celui care prezidează această sesiune, vicepreședintele Pál Schmitt, pentru comemorarea aniversării revoluției din 1956 și a luptei pentru libertate. Acest Parlament nu a desfășurat nicio cercetare cu privire la acest caz și la situația de criză care continuă de atunci.
Mă tem că, atâta timp cât aceasta nu se va întâmpla și cât timp cineva care a fost membru al guvernului care a aprobat împușcarea oamenilor poate fi vicepreședinte al Comisiei parlamentare pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, nu putem prezenta cu adevărat încredere și autoritate morală în alt stat, pentru a cere efectuarea unor astfel de cercetări într-o țară din afara Uniunii Europene. V-aş ruga, prin urmare, să propuneți și să solicitați o cercetare imediată asupra cazurilor de încălcare a drepturilor omului din Ungaria. Vă mulţumesc.
Cristian Dan Preda
Voiam să spun în primul rând că sunt dezamăgit de faptul că atunci când s-a discutat despre criza laptelui sala era plină şi când se discută despre drepturile omului, nu cred că mai suntem 40 în sală. E păcat că lucrurile stau aşa. Nu vreau să spun prin asta că o problemă cum este laptele nu este o problemă importantă, dar o problemă cum este cea a drepturilor omului este extrem de importantă politic pentru fiecare dintre noi.
Aş vrea să vă mai spun, de asemenea, faptul că anul acesta, aşa cum se ştie, mai multe ţări din Europa Centrală şi Orientală aniversează 20 de ani de la căderea comunismului şi ideea că în apropierea noastră o putere care a fost la originea acestor regimuri comuniste are asemenea manifestări de indiferenţă faţă de crime la adresa activiştilor pentru drepturile omului, este inacceptabilă. Cred că desprinderea de totalitarism trebuie să fie clar afirmată de fiecare dintre noi. <BRK>
Meglena Kuneva
membră a Comisiei. -Dle președinte, dezbaterea de astăzi cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului din Rusia este foarte potrivită și are loc la momentul oportun. Recentul val de violență împotriva militanților pentru drepturile omului a pus în lumină pericolele grave cu care aceştia se confruntă în activitatea lor. Mulți au plătit prețul suprem pentru că au scos la lumină încălcări ale drepturilor omului. Îi omagiem pe toți cei care și-au pierdut viețile şi pe cei care își continuă munca într-un astfel de mediu.
Multe dintre acţiunile violente îndreptate contra apărătorilor drepturilor omului au avut loc în Caucazul de Nord, pe fundalul unei instabilități crescânde. Comisia îi cunoaște pe mulți dintre aceștia. Sunt parteneri care se bucură de foarte mult respect, cu care colaborăm în punerea în aplicare a proiectelor privitoare la drepturile omului. Civili nevinovați, personal din structurile de aplicare a legii și funcţionari publici şi-au pierdut viețile în timpul acestor eforturi continue din regiune.
Violența îndreptată împotriva apărătorilor drepturilor omului nu se limitează doar la zona Caucazului de Nord. Există rapoarte privitoare la activişti, avocați și jurnalişti independenți de pe întreg teritoriul Federației Ruse care se confruntă cu acte de violență, hărțuiri și intimidări. UE trebuie să continue să pledeze împotriva acestei violențe și să insiste ca Rusia să își respecte angajamentele pe care și le-a asumat ca membră a ONU, a OSCE și a Consiliului Europei.
Este extrem de important ca atacurile și moartea violentă a activiștilor societății civile să fie cercetate în mod adecvat și ca făptașii să fie identificați cu promptitudine și pedepsiți. Numai prin judecarea eficientă și legală a acestor crime se va putea disipa climatul de teamă și impunitate.
Președintele Medvedev a vorbit împotriva a ceea ce el numea "nihilismul juridic”, prevalent în Rusia. UE este pregătită să sprijine Rusia în acţiunile sale de reformare continuă a sistemului său judiciar. UE prețuiește foarte mult ocazia pe care o are, de a discuta cu autoritățile ruse pe tema îngrijorărilor sale privind situaţia drepturilor omului. Salutăm atitudinea mai deschisă pe care președintele Medvedev a adoptat-o în discuțiile cu UE referitoare la aceste aspecte.
Următorul summit UE - Rusia reprezintă o altă ocazia pentru continuarea acestor discuții. Acest lucru trebuie completat cu schimburi de experți. Consultările periodice dintre UE și Rusia cu privire la drepturile omului oferă ocazia lărgirii sferei de acoperire a acestor discuții și a categoriilor de interlocutori cu care discutăm aspecte privind drepturile omului.
Siguranța apărătorilor drepturilor omului trebuie să reprezinte prima noastră preocupare. Îndemnăm autoritățile ruse să întreprindă toate eforturile posibile pentru a se asigura că cei care lucrează pentru aducerea la lumină a încălcărilor drepturilor omului pot face acest lucru fără a se teme de violențe sau intimidări.
Președintele
Dezbaterea este închisă.
Votarea va avea loc la sfârşitul dezbaterii.
