Politika EÚ v otázkach Arktídy (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je vyhlásenie vysokej predstaviteľky Európskej únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku o politike EÚ v otázkach Arktídy.
Catherine Ashton
podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. - Vážený pán predsedajúci, veľmi vítam možnosť diskutovať s vami o politike pre Arktídu, o ktorej si myslím, že sa v Európskej únii práve vyvíja. Je to dôležitá záležitosť s rastúcim politickým významom a myslím si, že tak by sme k nej aj mali pristupovať.
Je správne, že po rokovaniach v Kodani venujeme zvýšenú pozornosť tej časti sveta, ktorá zažíva najkonkrétnejšie dôsledky zmeny klímy. Vedecké dôkazy ukazujú, že ľadovce stratili v poslednom desaťročí viac ako polovicu svojej hrúbky.
Na obyvateľov Arktídy, jej biodiverzitu a výzor krajiny na súši a na mori majú rastúci dosah tiež ďalšie zmeny životného prostredia. Podobne ako aj iní medzinárodní aktéri, aj my sme čoraz aktívnejší v otázkach Arktídy. Ako viete, Komisia na konci roku 2008 zverejnila svoje oznámenie o arktickom regióne, ktoré Rada uvítala a po ktorom nasledovali v decembri roku 2009 rozsiahle závery o otázkach Arktídy.
Myslím si, že to predstavuje ďalší krok v procese postupného budovania logickej a komplexnej politiky pre Arktídu. Ako viete, Komisia bola požiadaná, aby v júni roku 2011 pripravila následnú správu, a to bude ďalšia príležitosť ďalej rozvinúť naše spoločné zmýšľanie. Všetka táto práca pokračuje, a preto dnes netrpezlivo čakám na názory poslancov tohto Parlamentu.
Komisia v tejto súvislosti ocenila vaše uznesenie o správe Arktídy z októbra roku 2008, ktoré prinieslo dobrý popud v posledných štádiách tvorby oznámenia Komisie. Hľadáme podporu Parlamentu pre naše snahy o to, aby Európska únia bola v Arktíde uznaná ako zodpovedný a vážený aktér. Naša geografická poloha a prebiehajúce programy v Arktíde sú naším východiskovým bodom, chceme to však ďalej rozvíjať.
V krátkosti by som chcela spomenúť tri hlavné oblasti práce. Po prvé, chceme prispieť k ochrane arktického regiónu vrátane jeho obyvateľov. Arktický ekosystém je veľmi krehký, preto potrebuje maximálnu ochranu a zábezpeky. Zároveň sa pre zmenu klímy uľahčuje prístup k zdrojom Arktídy. Poskytuje to možnosti, musíme však byť veľmi opatrní.
Našim občanom a spoločnostiam chceme zabezpečiť spravodlivé zaobchádzanie, týka sa to aj oblasti dopravy a prírodných zdrojov. To sa musí urobiť veľmi dobre premysleným a opatrným spôsobom s náležitou ochranou životného prostredia. Obidva ciele môžu a mali by rozvíjať spoločne EÚ a členské štáty, najmä tri arktické členské štáty. Všetci by mali naďalej úzko spolupracovať s ostatnými arktickými zainteresovanými stranami.
Náš tretí cieľ je prispievať k ráznym a silnejším opatreniam v oblasti správy s cieľom riešiť početné problémy arktického regiónu. Zahŕňa to uplatňovanie existujúcich dohôd, rámcov a opatrení vrátane Arktickej rady a úplné dodržiavanie Dohovoru OSN o morskom práve. V príslušných prípadoch by sme sa však mali pozorne pozrieť na to, či a ako by sa tieto opatrenia mohli doplniť a ďalej vypracovať.
Kvôli vierohodnosti by sme mali uznať, že arktický región sa od Antarktídy podstatne líši, a toto uznanie by malo riadiť našu politickú reakciu. Na rozdiel od Antarktídy, ktorá je veľkým a obývaným kontinentom obklopeným oceánom, je Arktída námorným priestorom obklopeným pevninou, ktorá je tisícky rokov obývaná ľuďmi a patrí zvrchovaným štátom. Preto by boli návrhy na skopírovanie Zmluvy o Antarktíde v arktickom regióne nerealistické a pravdepodobne by mali tiež negatívny dosah na aktívnu úlohu, o ktorú sa snažíme.
Ako viete, Rada zastáva ten istý názor. Veľmi chceme pokračovať v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom, pretože sledujeme spoločné ciele postupne vybudovať politiku EÚ pre Arktídu, a musíme pracovať spoločne s arktickými štátmi a medzinárodným spoločenstvom, aby sme našli najúčinnejší spôsob zachovania a ochrany Arktídy pre budúce generácie.
Michael Gahler
Vážený pán predsedajúci, vážená pani podpredsedníčka, srdečne ďakujem, že ste tu otvorili rozpravu o tejto téme, ktorú považujem za dôležitú. Účastníci dnešnej rozpravy v tomto Parlamente budú mať rovnaký názor a myslím si tiež, že v rozprave budeme môcť dosiahnuť veľmi významnú zhodu. Som spravodajcom správy, ktorá sa ešte na túto tému má vypracovať, a veľmi rád by som so všetkými zainteresovanými úzko spolupracoval.
Spomenuli ste mnoho kľúčových slov. Ochrana životného prostredia je veľmi dôležitá. Spomenuli ste miestnych obyvateľov, podmorské zdroje a tiež rybné hospodárstvo. Ďalším kľúčovým slovom je námorná doprava, lodné cesty, ktoré zmena klímy otvára: severozápadná a severovýchodná cesta.
V blízkosti týchto ciest sú, samozrejme, okrem našich troch arktických členských štátov najmenej dvaja hlavní aktéri - Spojené štáty a Rusko - a tiež veľký partner v podobe Kanady. Tieto štáty predstavujú bezprostredne susediace územia, s ktorými musíme v kontexte tejto politiky, ktorú teraz chceme rozvíjať, v každom prípade vybudovať a zlepšiť naše styky.
Práve v prípade surovín máme potenciál pre spoluprácu, existuje tam však tiež potenciál pre konflikt, ak k tomu nepristúpime správnym spôsobom. EÚ svoju zástavu určite neosadí na morskom dne, ako to urobili Rusi. Mali by sme sa však snažiť o dialóg so zainteresovanými stranami, aby sme takto mohli konsenzuálnym spôsobom dosiahnuť veci, ktoré sú pre región dôležité z hľadiska ochrany životného prostredia, ťažby zdrojov a práv miestnych obyvateľov.
Liisa Jaakonsaari
Vážený pán predsedajúci, ministerka zahraničných vecí USA Hillary Clintonová pred časom v jednom rozhovore uviedla, aká ťažká je jej práca, a povedala, že je to o presúvaní sa z jednej krízy do druhej. Bohužiaľ, zostáva veľmi málo času na riešenie takých veľkých problémov budúcnosti, ako je vývoj arktického regiónu.
Pani barónka Ashtonová, predpokladám, že teraz máte určite rovnaký pocit úzkosti, a preto veľmi oceňujeme skutočnosť, že ste tak skoro začali rozpravu o politike pre Arktídu a že cez víkend idete do Laponska, ktoré je súčasťou arktického regiónu. Tam určite získate dôležité informácie.
Otvárajúca sa arktická truhlica pokladov je plná hospodárskych príležitostí, so sebou však prináša mnoho environmentálnych a bezpečnostných rizík, ako aj rizík súvisiacich s osudom pôvodného obyvateľstva. Globálne otepľovanie otvára nové lodné cesty a umožňuje ťažbu zdrojov ropy a plynu spôsobom, ktorý ničí životné prostredie. Medzi inými, Štokholmský medzinárodný inštitút pre výskum mieru (SIPRI) už zverejnil dokument o politike Číny pre Arktídu s hrozivým názvom "Arktída bez ľadu". Preto musí Európska únia podniknúť bezodkladné kroky a vypracovať svoju vlastnú politiku pre Arktídu.
Závery Komisie, ktoré ste nám predstavili, sú vítané, pretože sa na tento región s jeho zásobami ropy, plynu a nerastných surovín nepozerá len ako na nové eldorádo: pozornosť sa zameriava na ľudí, ktorí tam žijú, a to je veľmi dôležitá stránka situácie. EÚ musí byť tiež ochotná viesť konštruktívne rozhovory s pôvodným obyvateľstvom a to je jeden spôsob, ako môže Únia v politike pre Arktídu zohrávať rozhodujúcu úlohu. Napríklad nedávne obmedzenia Parlamentu týkajúce sa lovu tuleňov rozzúrili pôvodných obyvateľov.
Je veľmi dôležité posilniť postavenie Arktickej rady a z tohto dôvodu musíme mať teraz väčší vplyv najmä na Kanadu a Rusko, aby mohla Európska únia zohrávať dôležitejšiu úlohu. Arktický výskum je dôležitou oblasťou spolupráce. Napríklad Laponská univerzita, kam idete, je sídlom Arktickej univerzity a som presvedčená, že keď sa zriadi Európske informačné centrum o Arktíde, ako Komisia naznačila, bude Rovaniemi vhodným miestom.
Okrem toho sa musia posilniť vlastné štruktúry Európskej únie. Bohužiaľ, zdá sa, že v Rade bol Severný ľadový oceán južnou a východnou dimenziou zatlačený do úzadia, preto by sa teraz mala otvoriť arktická stránka severnej dimenzie. Pani barónka Ashtonová, Komisia by si mala ujasniť úlohy jednotlivých generálnych riaditeľstiev a určiť osobu zodpovednú za otázky Arktídy.
Diana Wallis
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, vysokej predstaviteľke by som chcela povedať: srdečne ďakujem za vaše vyhlásenie. Myslím si, že mnohých z nás v tomto Parlamente teší, že pokračujete v tom, čo Komisia začala a na čo potom minulý rok na jeseň nadviazali vyhlásenia predsedníctva.
Zdôraznili ste krehký charakter a životné prostredie Arktídy. Ako ste uznali, tento krehký charakter je globálnou záležitosťou a netýka sa iba Európy, ale aj národov v Arktíde.
Arktída samu seba tiež prezentuje ako jedinečnú možnosť pre nadnárodnú spoluprácu. Jedinečná je tiež pre nás, aby tam EÚ prostredníctvom severnej dimenzie mohla mať pozitívny vzťah s Ruskom. Je to niečo, na čom musíme s ostatnými partnermi určite stavať.
Musí to však byť zmysluplná spolupráca celkove v Arktíde a je znepokojujúce - vo svojom vyhlásení ste sa o tom nezmienili -, že sme svedkami vývoja vnútorného jadra piatich pobrežných arktických štátov stretávajúcich sa mimo štruktúry Arktickej rady. Môže to vážne ohroziť cennú spoluprácu, musíme tomu prikladať dôležitosť.
Takisto nám - EÚ - bol zamietnutý štatút pozorovateľa. Niektoré vzťahy musíme napraviť a musíme sa snažiť o obnovenie dôvery v to, čo chceme v Arktíde vybudovať.
Myslím si, že pôvodné oznámenie Komisie bolo úžasným dokumentom v tom, že spájalo mnoho záležitostí z rôznych oblastí a niekoľko generálnych riaditeľstiev Komisie. Je to dobrý základ, na ktorom môžeme stavať. Všetci so záujmom čakáme, ako budete koordinovať túto politiku, ako budete napredovať v novej Komisii a s vašou ojedinelou úlohou, pri ktorej zastávate dve funkcie. Pre začiatok však ďakujem.
Satu Hassi
Vážený pán predsedajúci, v našom prístupe k arktickému regiónu sa prejavuje určitá kultúrna schizofrénia. Na jednej strane sme znepokojení. Je úplne jasné, že zmena klímy prebieha v Arktíde rýchlejšie než vo zvyšku sveta. Región bol prirovnaný ku kanárikovi v bani, ktorý je predzvesťou budúceho nebezpečenstva.
Od roku 1979 klesla priemerná ročná ľadová pokrývka Severného ľadového oceánu o približne 1,5 milióna štvorcových kilometrov, čo je úhrnná plocha Francúzska, Talianska, Španielska a Spojeného kráľovstva. Tento proces topenia urýchľuje zmenu klímy, pretože znižuje odrazivosť zeme, čiže schopnosť odrážať žiarenie. Uvoľňuje z tundry metán a mohol by ho uvoľniť aj z morského dna. Metán ešte viac zrýchľuje zmenu klímy. Proces topenia tiež dovoľuje toxínom, ktoré sa nahromadili počas mnohých rokov, aby sa uvoľnili do okolia.
Zatiaľ čo nás táto situácia znepokojuje, začala v Arktíde ropná a plynová horúčka. Krajiny sa hádajú a rokujú o tom, ako rozdeliť morské dno. Navyše sa v celom tom dianí značne prehliadajú pôvodní obyvatelia.
EÚ by teraz mala podporovať dôsledný prístup k trvalo udržateľnému rozvoju. Mala by kontrolovať trblietavé eurové a dolárové bankovky a pomocou obdobnej dohody, aká platí pre Antarktídu, podporiť ochranu arktického regiónu. Okrem toho by sa pôvodní obyvatelia mali zapojiť do všetkých procesov rozhodovania týkajúcich sa regiónu. V každom prípade by malo v oblasti platiť päťdesiatročné moratórium na ťažbu fosílnych zdrojov.
Je potrebné presadiť povedomie, že príroda a divá zver v tomto regióne sú krehké a zraniteľné. Napríklad s ropnými vrtmi sa tam spájajú omnoho väčšie problémy a horšie riziká ako v iných oblastiach. Lodné prepravné spoločnosti musia tiež uznať obrovské problémy a riziká, ktoré v regióne existujú. Vôbec nepomôže, ak k našim prijatým rozhodnutiam len pripojíme zopár pekných slov o životnom prostredí a pôvodnom obyvateľstve, keď naše skutočné činy znamenajú, že vážne riskujeme nezvratné znečistenie životného prostredia a porušujeme práva pôvodného obyvateľstva.
Charles Tannock
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, keď Dánsko v roku 1973 vstúpilo do EÚ, získala Únia prostredníctvom dánskeho závislého územia Grónska arktický rozmer. V roku 1985 sa Grónsko rozhodlo z EÚ vystúpiť, ale keď Švédsko a Fínsko o desať rokov neskôr vstúpili, podstatne zväčšili záujem EÚ o arktický región.
Odvtedy sa EÚ stala jedným z mnohých aktérov s dôležitým strategickým záujmom o Arktídu - o jej životné prostredie a prírodné zdroje. Spojené štáty, Kanada, Rusko, Nórsko a Island ako krajiny s územím v Arktíde všetky rázne a energicky bránia svoje záujmy. Európska únia by nemala váhať a mala by robiť to isté a podľa mňa je pre to najlepším miestom Arktická rada. Ad hoc štatút pozorovateľa Únie v Arktickej rade na tento účel nepostačuje. Dúfam, že vysoká predstaviteľka bude na ďalšom stretnutí ministrov v apríli budúceho roku v Grónsku trvať na trvalom štatúte pozorovateľa pre EÚ.
Je poľutovaniahodné, že Kanada blokuje EÚ na odplatu za európsky zákaz výrobkov z tuleňa, dúfam, že nakoniec zvíťazí zdravý rozum. Tento postoj nedáva veľký zmysel vzhľadom na skutočnosť, že šesť členských štátov EÚ vrátane mojej domoviny Spojeného kráľovstva sú trvalými pozorovateľmi. Napriek všetkému koordinácia medzi Dánskom, Švédskom a Fínskom v Arktickej rade bola ukážková a poslúžila ako platforma, aby sa v regióne ukázal širší záujem EÚ.
Príspevky nášho spojenca Nórska a Islandu, ktorý sa v súčasnosti uchádza o vstup do EÚ, ďalej podporili európsku účasť v arktickom fóre. Je to veľmi dôležité, keďže nám Rusko jasne ukázalo svoj záujem o Arktídu, keď v roku 2007 chýrne osadilo svoju vlajku na morskom dne severného pólu. Z vlastnej skúsenosti vieme, že Rusko sa v medzinárodných záležitostiach niekedy riadi vlastnými pravidlami. Jedine spoločný front ostatných členov a pozorovateľov Arktickej rady, ktorí budú pracovať prostredníctvom politiky severnej dimenzie EÚ, udrží Kremeľ pod kontrolou. Nemôžeme pripustiť, aby sa Arktída stala novou arénou pre expanzionistické tendencie Ruska.
Søren Bo Søndergaard
Vážený pán predsedajúci, pre diskusiu o Arktíde existuje mnoho dobrých dôvodov. Viacero z nich sa spomenulo. Je tu otázka zmeny klímy, keďže arktický región ťažko postihlo globálne otepľovanie. Je tu otázka prírodných zdrojov, keďže arktický región ponúka obrovské bohatstvá. Potom je tu otázka otvorenia severnej námornej cesty, ktorá so sebou prináša úplne nové dopravné modely. Avšak rozhodujúca otázka našej skupiny je, že z akého pohľadu máme k Arktíde pristupovať. Mali by byť naším východiskovým bodom všetky výhody v užšom zmysle, ktoré môže EÚ získať z arktického regiónu? Alebo by naším východiskovým bodom malo byť to, ako môže rozvoj arktického regiónu priniesť osoh svetovému spoločenstvu - pričom nesmieme zabudnúť na úplné dodržiavanie práva na sebaurčenie arktického obyvateľstva?
Kľúč k tejto otázke je v postoji, ktorý zaujmeme: mali by sme pracovať na tom, aby sa Arktída stala oblasťou, kde sa umožní rozvoj nových pretekov v zbrojení - Rusko v tom zohralo aktívnu úlohu a ostatní ho nasledujú - alebo by Arktída mala byť demilitarizovanou zónou ako Antarktída? Samozrejme, je rozdiel medzi severným a južným pólom, medzi Arktídou a Antarktídou. Je však zaujímavé, že sme úspešne presadili zmluvu o Antarktíde, v ktorej sme vylúčili vojenskú prítomnosť a stanovili, že tento región sa môže využívať len na mierumilovné účely. Komisia stojí pred hlavnou otázkou, či by mala pracovať na tom, aby sa Arktída stala demilitarizovanou zónou, a ak áno, aké konkrétne iniciatívy by mala týmto smerom podniknúť.
Timo Soini
Vážený pán predsedajúci, otázka Arktídy je dôležitá a teraz sa dostala aj k nám do tohto Parlamentu. My vo Fínsku dobre poznáme podmienky v Arktíde. Žijeme tam. Keď barónka Ashtonová pôjde do Laponska, uvidí mnoho ľudí, ktorí žijú a pracujú severne od polárneho kruhu. Keď tam v nedeľu pôjdem ja, uvidím ľudí, ktorí si robia starosti predovšetkým pre prácu a živobytie, pretože v skutočnej demokracii si ľudia môžu slobodne vybrať, kde chcú žiť. Ak to chcú, môžu žiť aj v Arktíde.
Laponská univerzita v Rovaniemi je z hľadiska financií a výskumu najlepším miestom na vykonanie tejto štúdie. Diana Wallisová to vo fínskych novinách Kaleva pozitívne zhodnotila a tentoraz by som celkom rád vyjadril svoj súhlas s liberálnym názorom a tak aj urobím.
Z hľadiska budúcnosti by sme mali do úvahy brať tri oblasti: prírodu, zvieratá a ľudí. Ak budú mať v každej časti Arktídy všetky tri druhy svoje miesto a budú tam môcť harmonicky žiť, dosiahneme trvalo udržateľnú politiku pre Arktídu a budeme môcť zužitkovať jej logistiku a hospodárstvo, ale len so súčasným rešpektovaním prírody, ľudí a zvierat.
Diane Dodds
Vážený pán predsedajúci, vítam možnosť zúčastniť sa na dnešnej rozprave a chcela by som hovoriť o veľmi špecifickej záležitosti, na ktorú už upozornilo zopár kolegov, ktorých som počula.
Niet pochýb o tom, že životné podmienky v krásnej Arktíde sú drsné, ale takisto niet pochýb o tom, že nové technológie a pokrok umožnia nevyhnutné otvorenie oblasti pre väčšiu ťažbu prírodných zdrojov, rybné hospodárstvo je toho typickým príkladom.
V oznámení Komisie z roku 2008 sa skúma terajší rozsah rybného hospodárstva, ako aj možnosť, že by sa mohli otvoriť nové oblasti. Je naozaj správne, že by v tejto oblasti mal existovať nejaký systematický prístup. Rybolov vykonávaný udržateľným spôsobom ochraňuje populácie rýb a zabezpečuje rybárskym komunitám budúcnosť. Ten istý dokument tiež celkom správne spomína potrebu ochraňovať pôvodných obyvateľov a miestnu populáciu a uvádza štatistické údaje, že približne jedna tretina zo štyroch miliónov ľudí, ktorí v oblasti žijú, sú pôvodným obyvateľstvom oblasti - opäť veľmi chvályhodný cieľ. Avšak - a tu by som chcela Komisiu varovať - v obidvoch dokumentoch stále vidím znaky toho, že Komisia sa nepoučila z fiaska spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorá v Severnom Írsku zapríčinila zničenie rybného hospodárstva.
Prístup zhora nadol, v ktorom sa politické ciele a metódy stále kontrolujú a stanovujú z Bruselu, bol žalostným neúspechom, a predsa záver dokumentu z roku 2008 a z Rady pre zahraničné veci z decembra 2009 je, že EÚ bude v arktickom regióne používať rovnaký prístup. Naliehavo žiadam vysokú predstaviteľku, aby pri ďalšom skúmaní, ako koordinovať politiku v tejto oblasti, nezabudla na tento konkrétny problém.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Vážený pán predsedajúci, s vývojom moderného sveta začína politika v otázkach Arktídy, ktorá sa spája s extrémnymi klimatickými podmienkami, ľadovými medveďmi a nesmiernymi ľadovými poľami, získavať nový význam. Rozvoj medzinárodného obchodu a zvýšená potreba prírodných zdrojov zapríčinili zvýšenie záujmu o región. Dôsledkom rýchleho zmenšovania sa arktického ľadovca sa vynorili nové možnosti využitia regiónu. Arktída sa z okrajovej pobočky mení na centrálu záujmov krajín, ktoré hľadajú nové námorné cesty, nekonečné zdroje prírodného bohatstva a populácie rýb. To všetko však už vieme.
Otázka znie: ako by mala Únia reagovať na nervózne prípravy na akúsi inváziu Arktídy, ktoré už nejaký čas prebiehajú v Rusku, USA, Kanade a Nórsku? Musíme sa predovšetkým zaoberať neregulovaným právnym postavením arktického regiónu. Politika založená na diplomatických prostriedkoch, ktorá sa doteraz využívala, by mala viesť k medzinárodnej dohode, ktorá zaručí spravodlivé rozdelenie potenciálnych územných prírastkov. Nedostatok právnych predpisov môže spôsobiť, že región sa stane zdrojom konfliktu, ktorý bude pre svoju podstatu globálny. Potrebné je systematické a koordinované konanie, ktoré bude reagovať na rýchlo sa vynárajúce problémy. Výskumná infraštruktúra, rozvoj multilaterálnej správy Arktídy na základe dohovoru OSN a zapojenie miestnych obyvateľov Arktídy sú len niektoré z prvkov, ktoré musí obsahovať budúca európska stratégia pre Arktídu, ktorej cieľom bude udržať rovnováhu medzi ochranou prirodzeného životného prostredia a trvalo udržateľným využívaním zdrojov Arktídy.
Kriton Arsenis
(EL) Dovoľte mi srdečne privítať vysokú predstaviteľku pre zahraničné veci.
Arktída je miestom našej planéty, kde je zmena klímy najočividnejšia. Globálne otepľovanie spôsobilo významný ústup ľadu. Medzníkom bol rok 2007, kedy sa ľadovec v porovnaní s obdobím 1970 - 2000 zmenšil o 34 %.
V každom prípade má topenie arktického ľadovca početné, drastické dôsledky. Urýchľuje zmenu klímy. Doposiaľ odrážala biela plocha arktického ľadu 80 % slnečného svetla dopadajúceho na oblasť, čo ovplyvňovalo svetovú a miestnu teplotu. Toto odrážanie sa neustále zmenšuje, čo spôsobuje nárast teploty planéty a polárnej oblasti ako celku na ploche 1 500 metrov v Kanade, Rusku a na Aljaške. V roku 2007 narástla teplota medzi augustom a októbrom o 2 °C.
Topenie ľadu zároveň spôsobilo nevídané zmeny morských prúdov. Má nepriaznivý vplyv na morské ekosystémy a rybné hospodárstvo a znižuje schopnosť mora absorbovať oxid uhličitý, pretože ovplyvňuje planktón a ďalšie organizmy a zdvíha morskú hladinu.
Z tohto dôvodu európskych občanov zarmucujú časté reči o účasti Európskej únie na vyhrocovaní boja o získanie geopolitických výhod z tejto environmentálnej katastrofy v Arktíde.
Úlohou Európskej únie by nemalo byť vyhrať medzinárodnú geopolitickú súťaž o ropu a námorné trasy v Arktíde. Našou úlohou by malo byť zabezpečiť dodržiavanie našich zásad, úctu k environmentálnej integrite oblasti, verejné rozšírenie zásad ako medzinárodná hospodárska súťaž a úctu k inštitúciám OSN v hocakom novom režime, ktorý v Arktíde z prebiehajúcej obrovskej environmentálnej katastrofy vznikne.
Pat the Cope Gallagher
Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi využiť príležitosť, aby som pani barónke Ashtonovej zaželal všetko dobré v jej funkčnom období, a chcel by som uvítať jej odhodlanie pokračovať v úzkej spolupráci s Parlamentom pri vývoji toho, čo popisuje ako koherentnejšiu politiku EÚ pre Arktídu.
Európska únia musí v politike pre Arktídu hrať, samozrejme, hlavnú úlohu. Dva arktické štáty Island a Nórsko sú členmi EHP. Politika EÚ má v oblastiach, ako sú životné prostredie, zmena klímy, energetika, výskum, doprava a rybolov, na Arktídu priamy vplyv.
Vo funkcii predsedu parlamentnej delegácie pre Švajčiarsko, Island, Nórsko a EHP som preto zástupcom Parlamentu v stálom výbore poslancov arktického regiónu.
V súvislosti s touto funkciou by som chcel Parlament informovať, že v septembri tohto roku bude Parlament v Bruseli hostiteľom stretnutia poslancov arktického regiónu, ktorí sa stretávajú každé dva roky.
(GA) Prípravné stretnutie sa uskutoční budúci týždeň vo Washingtone a v Osle krátko pred samotným stretnutím. Myslím si, že hosťovanie týchto stretnutí bude veľmi dôležité pre Európsky parlament a aj pre Európsku úniu.
Predsedajúca
Je mi veľmi ľúto, ale posledná časť vášho vystúpenia sa netlmočila.
Pat the Cope Gallagher
Vážená pani predsedajúca, nemám žiadnu pochybnosť, okrem tej, že všetci v tomto Parlamente rozumeli tomu, čo som povedal.
Na záver som povedal, že budeme hostiteľom konferencie a dúfam, že, samozrejme, pokiaľ budete môcť, pani barónka Ashtonová, mohli by ste zvážiť moje pozvanie zúčastniť sa časti tohto stretnutia. Považujem to za ideálny základ pre rozvoj lepšieho chápania príslušných otázok a umožňuje to poslancom z tohto celého obrovského regiónu nadviazať a posilniť vzťahy.
Reinhard Bütikofer
(DE) Vážená pani predsedajúca, vítam túto rozpravu a som rád, že tu je pani barónka Ashtonová a zúčastňuje sa na tejto rozprave. Hovorili ste o tom, že tu ide o ochranu regiónu a obyvateľov, ktorí tam žijú. To je rozhodne pravda. Predovšetkým v súvislosti s pôvodnými obyvateľmi tohto regiónu však ide o viac ako len o ochranu, ktorú poskytneme zvonka, ide skôr o rešpektovanie ich práva na sebaurčenie. To musí byť v politike pre Arktídu veľmi dôležitou zásadou.
Pokiaľ ide o ochranu prírody v tomto regióne, malo by sa zdôrazniť, že tam je, prirodzene, mnoho citlivých oblastí. Som si vedomý toho, že mnohí z vás, ktorí sa zúčastňujete na tejto rozprave, odmietate myšlienku moratória. Pani barónka Ashtonová, možno ste to mali na mysli, keď ste povedali, že "arktický región sa od Antarktídy podstatne líši", ale ak sa aj zamietne moratórium, musí sa odpovedať na otázku - a skutočne, nielen lyricky -, ako sa v rámci zásady predbežnej opatrnosti môžu účinne chrániť osobitne citlivé oblasti v tomto regióne. Nesmieme pripustiť, aby sa situácia vyvinula do takého bodu, že v záujme krátkozrakej ekonómie vojnový pokrik "potrebujeme plyn, potrebujeme ryby" preváži nad všetkými zásadami predbežnej opatrnosti.
Chcel by som tiež ešte nadviazať na to, čo povedal pán Gahler. Pán Gahler, hovorili ste o možnosti konfliktu. To je bezpochyby pravda. Už teraz môžeme v medzinárodnom meradle vidieť, že tieto diskusie sa nevyznačujú len vôľou nájsť spoločný základ, inak by sa napríklad Kanada a Rusko nepokúšali blokovať štatút pozorovateľa EÚ v Arktickej rade. Samotná Arktická rada je, samozrejme, organizáciou založenou na nezáväzných právnych predpisoch bez pevného rozpočtu a personálu. Ako štruktúra riadenia neposlúži. Keď budeme uvažovať o nových štruktúrach riadenia - pani vysoká predstaviteľka, tak som vás pochopil -, musíme však dávať pozor na to, aby sme napredovali inkluzívnym spôsobom, a uznať, že sa tam chcú angažovať aj ďalšie organizácie.
Anna Rosbach
(DA) Vážená pani predsedajúca, vidím že Komisia a aj vysoká predstaviteľka sú toho názoru, že EÚ by mala stanoviť politiku pre Arktídu. Samozrejme, som naklonená myšlienke ochrany životného prostredia v Arktíde a ako Dánka mám veľmi dobrý prehľad o geopolitickej situácii. Som si tiež veľmi dobre vedomá problémov, ktorým čelí miestne obyvateľstvo, a, prirodzene, by sme mali rešpektovať ich spôsob života. Napriek tomu si však nemyslím, že EÚ by mala mať politiku pre túto oblasť, ani si nemyslím, že EÚ by v arktickom regióne mala na seba vziať administratívnu úlohu. Neprospelo by to ani Únii, ani Arktíde.
Podľa mňa by sme Arktídu mali prenechať krajinám, ktoré sú priamo v regióne. Nemôže a nemalo by byť úlohou EÚ vytvoriť politiku pre všetky oblasti, nie to ešte pre Arktídu, ktorá je oblasťou, kde sme tradične veľmi dobre spolupracovali a kde sú iba dve (a nie tri, ako tu bolo povedané) zo zainteresovaných krajín členmi EÚ. Žiadna z krajín USA, Kanada, Grónsko, Rusko nevyjadrila želanie stať sa členom EÚ. Možno by ste mohli mať dojem, že, skôr než niečo iné, náhly záujem o túto oblasť vyvolali výlučne krajiny, ktoré sa chcú dostať k surovinám. Inými slovami: najlepšia politika pre EÚ v súvislosti s Arktídou by bola, keby sa angažovala len ako pozorovateľ.
Nick Griffin
Vážená pani predsedajúca, existuje jedna anglická ľudová bájka o kráľovi Knutovi, ktorý tým, že prikázal prílivu, aby neprišiel a nezamočil mu nohy, svojim dvoranom ukázal, že aj králi žijú v realite. Týmto svojím skutkom sa stal symbolom arogantnej hlúposti.
Kráľ Knut ďalej žije v Rade Európskej únie, ktorá svoje závery o otázkach Arktídy začína a končí údajnou dôležitosťou globálneho otepľovania. Znamená to odmietnutie akceptovať vedeckú skutočnosť. Podľa amerického Národného centra pre sledovanie snehu a ľadu (National Snow and Ice Data Centre) sa od roku 2007 zvýšil arktický letný ľad o 1 059 000 štvorcových kilometrov alebo o 26 %. Presne to predpovedali vedci, ktorí vedeli, že predchádzajúce ubúdanie letného ľadu, čo sa nesprávne používalo ako dôkaz globálneho otepľovania, nebolo v skutočnosti nič viac než krátky úsek dlhovekého prirodzeného cyklického rytmu, keď sa ľad zväčšuje, zmenšuje a zväčšuje.
Takže arktický letný ľad do roku 2013 nezmizne a ľadové medvede sa pre globálne otepľovanie neutopili, a ani sa neutopia. Milióny ťažko pracujúcich voličov sa však topia v mori dlhov a daní a rastie ich netrpezlivosť z toho, ako politická trieda využíva podvod globálneho otepľovania na vnútenie nedemokratického medzinárodného riadenia a na uvalenie falošných zelených daní.
OSN teraz ohlásila preskúmanie pokútnych dokumentov Medzivládneho panelu pre zmenu klímy a sfalšovaných štatistických údajov. V mene daňových poplatníkov Británie žiadam tento Parlament, aby urobil to isté a prestal míňať ďalšie peniaze na najdrahšie a najväčšie klamstvo v ľudskej histórii.
Anna Ibrisagic
(SV) Vážená pani predsedajúca, Arktída je jedinečný región, o ktorom sa čoraz častejšie diskutuje pre topenie ľadovca a nové možnosti, ktoré to so sebou prináša. To je dobré, pretože potrebujeme ďalšie diskusie nielen o dôsledkoch, aké bude mať toto topenie ľadu na naše možnosti využiť zdroje, ku ktorým sa zrazu otvoril prístup, ale tiež o zodpovednostiach, ktoré to prináša, a o tom, ako sa môže najlepšie ochrániť Arktída a posúdiť budúce dôsledky našej prítomnosti a našich aktivít v tomto citlivom životnom prostredí.
Avšak pred tým, ako urobíme rozhodnutie o spoločnej politike EÚ pre Arktídu, mali by sme viac času venovať posúdeniu súčasnej situácie arktického ekosystému, inak bude pre nás ťažké prijať primerané opatrenia. Podľa mňa je naivné a nerealistické myslieť si, že všetky zdroje môžeme nechať jednoducho nedotknuté. Mali by sme sa radšej sústrediť na to, aby sme zabezpečili, že ťažba surovín, doprava, cestovný ruch a ostatné odvetvia budú prebiehať najlepším možným spôsobom, ktorý ochráni a zachová prirodzené životné prostredie. Musí sa to, samozrejme, odohrávať po porade a v spolupráci s miestnymi obyvateľmi podľa skutočnej situácie a súčasných podmienok.
Správa Komisie o Arktíde je pozitívnym prvým krokom smerom ku koherentnej politike pre Arktídu. Švédsko počas svojho predsedníctva podporilo rozhodnutie Komisie uchádzať sa o štatút trvalého pozorovateľa v Arktickej rade. Myslím si však, že správa Komisie a aj diskusia doteraz sa príliš zameriavali na vodu a nedostatočne na oblasti súše. Niektoré krajiny, napríklad Švédsko a Fínsko, majú v Arktíde rozsiahle aktivity v oblastiach chovu sobov, baníctva, poľnohospodárstva a lesníctva a je veľmi dôležité, aby sme tieto brali do úvahy.
Ďalšia, málo spomínaná stránka diskusie, ktorá sa však musí zdôrazniť, sa týka strategických cieľov a geostrategických záujmov EÚ v Arktíde a dôsledkov zmenených podmienok v tomto regióne na medzinárodnú stabilitu.
Niektoré členské štáty EÚ sa nachádzajú v regióne Arktídy. Ostatné časti regiónu sú bezprostrednými severnými susedmi EÚ. Preto by nemalo byť ťažké stanoviť spoločné strategické ciele a získať pre ne podporu u všetkých členských štátov EÚ. Vzhľadom na rastúce súperenie medzi jednotlivými krajinami a niekoľko nevyriešených konfliktov musí byť v záujme EÚ zabezpečiť, aby pre bezpečnosť v Arktíde nevzniklo napätie.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dnes rokujeme o veľmi dôležitej záležitosti. Vplyv zmeny klímy zásadne mení situáciu v arktickom regióne. V dôsledku globálneho otepľovania sa v Arktíde otvorili nové námorné cesty, ktoré ponúkajú možnosti na prepravu ropy, plynu a iných prírodných zdrojov, zároveň sa však tento región pre problémy životného prostredia a pre rozdeľovanie svojich zdrojov medzi štáty stáva zraniteľnejším, a to môže mať negatívne následky na medzinárodnú stabilitu a záujmy európskej bezpečnosti. Keď diskutujeme o dosahu zmeny životného prostredia a klímy na tento región, musí byť jeden z hlavných cieľov politiky pre Arktídu zmierniť negatívny vplyv zmeny klímy a pomôcť regiónu prispôsobiť sa nevyhnutnej zmene. Zatiaľ sa pre arktický región nepoužili žiadne opatrenia. Európsky parlament pri viacerých príležitostiach zdôraznil význam správy Arktídy. Myslím si, že teraz, keď sa situácia zmenila, musíme postupne začať tvoriť samostatnú politiku Európskej únie a Európska komisia by v tejto veci zas mala zohrávať aktívnu úlohu. Situácia v tomto regióne už dlhý čas spôsobuje napätie medzi krajinami Arktídy a toto napätie bude ešte viac rásť so zvyšujúcou sa dostupnosťou tohto regiónu. Myslím si, že Európska únia by mala iniciovať komplexný dialóg s ostatnými krajinami, otvorilo by to dvere pre nové možnosti spolupráce. Myslím si, že nastal čas aj na to, aby sme začali rozmýšľať o medzinárodnom dohovore o správe tohto regiónu.
Kristiina Ojuland
(ET) Vážená pani predsedajúca, pani barónka Ashtonová, okrem veľkých zmien prirodzeného životného prostredia nesmieme zabúdať ani na skutočnosť, že zrýchlené rozmŕzanie Severného ľadového oceánu umožnilo súperiť o nové prírodné zdroje. Mohlo by to však prípadne viesť k ohrozeniu vzťahov medzi Európskou úniou a ostatnými krajinami. Z tohto dôvodu by som chcela upozorniť na správanie Ruska, ktorému nejde o rybolov, cestovný ruch, či minerálne rudy, ale o posledné svetové neporušené zásoby plynu a ropy.
Napriek myšlienke stratégie pre Arktídu, ktorá prišla od Európskej komisie, aby sme sa v spolupráci so susediacimi štátmi angažovali vo veciach týkajúcich sa priľahlých území, od prelomu tisícročia neukázalo Rusko žiadnu ochotu zobrať naše želania do úvahy. Národná bezpečnostná stratégia Ruska vyslala západu minulý rok výhražný signál, že v prípade potreby je Rusko odhodlané použiť vojenskú silu na získanie nových zdrojov v Arktíde. Myslím si, že na odvrátenie konkurenčného boja by sme voči Rusku mali použiť cielené politické opatrenia.
Indrek Tarand
(ET) Vážená pani predsedajúca, pani barónka Ashtonová, ďakujem, že na začiatku vášho stresujúceho funkčného obdobia sa hneď zaoberáte touto veľmi dôležitou záležitosťou. Podľa môjho názoru je Arktída najnaliehavejšou otázkou. Veľmi jasne ste povedali, že Arktída nie je Antarktídou a že by pre Severný ľadový oceán bolo nerealistické skopírovať dohodu o Antarktíde.
Domnievam sa, že ak má niekto vo svete reprezentovať idealizmus, rozhodne by to mala byť Európska komisia. Prečo by Európska komisia nemala svojim partnerom predložiť idealistický návrh, že pred prepuknutím novej zlatej horúčky v Severnom ľadovom oceáne by malo po niekoľko desaťročí platiť moratórium - aby sme nezačali proces, ktorý umožní vznik pretekov v zbrojení a iných hrozieb?
Chcel by som povedať pár slov o právach pôvodných obyvateľov Arktídy. Myslím si, že v dialógu o ľudských právach medzi Európskou úniou a Ruskom by sa mala položiť otázka, či sú pôvodní arktickí obyvatelia žijúci v Ruskej federácii dostatočne zapojení do práce Arktickej rady. Áno, Antarktída nie je Arktída, ale kroky, ktoré napomohli vznik dohody na juhu počas studenej vojny, by sa nemali opakovať len preto, že Komisii chýba idealizmus.
Pochádzam z krajiny, odkiaľ sa vydal na cestu antarktický bádateľ Bellinghausen. Išiel a objavil veci, pretože bol idealista. Prajem vám vo vašej práci trochu idealizmu.
William
Vážená pani predsedajúca, Európska únia chce komplexnú politiku pre Arktídu. To je veľmi zvláštne. Napríklad Cyprus a Grécko majú historické kultúry, ale pozrite sa na geografiu. Je skutočne ťažko pochopiť, prečo by krajina na pobreží Egejského mora potrebovala, aby EÚ mala politiku pre Arktídu.
Avšak politika EÚ pre Arktídu možno nie je až taká čudná ako vymenovanie vrcholne nekompetentnej barónky Ashtonovej, Sarah Palinovej z bývalej študentskej ľavice, za vysokú predstaviteľku. Pri vypočutiach bolo jasné, že vysoká predstaviteľka nič nezabudla a nič sa nenaučila. A mimochodom...
(Predsedajúca prerušila rečníka.)
Predsedajúca
Prepáčte, ale nemyslím si, že by sme v tomto Parlamente mali počúvať takéto osobné poznámky.
(poznámka zo zadných lavíc)
Váš rečnícky čas skončil. Nebudeme tu mať osobné poznámky takéhoto druhu.
(poznámka zo zadných lavíc)
Teraz prejdeme k ďalšiemu rečníkovi.
Sari Essayah
(FI) Vážená pani predsedajúca, vráťme sa naspäť k veci. Ako povedalo mnoho našich kolegov, začali sa preteky o prírodné zdroje a správu arktického regiónu.
Ako tu však povedala vysoká predstaviteľka, arktický región potrebuje komplexný prístup. Bude musieť vziať do úvahy mimoriadne krehký charakter arktickej divej zveri, dlhodobý dosah topenia ľadu a predovšetkým práva pôvodných obyvateľov regiónu a ostatných ľudí, ktorí tam žijú.
Na riadenie ťažby prírodných zdrojov v oblasti Severného ľadového oceánu a na morskom dne doteraz postačoval dohovor Organizácie Spojených národov o morskom práve a jej Zmluva o stavoch rýb. Arktická rada sa sústredila na spoluprácu v oblasti životného prostredia a výskumu, ale dohody zamerané na využívanie prírodných zdrojov so sebou priniesli rastúcu potrebu vypracovať medzinárodné stratégie správy a tu by EÚ tiež mohla zohrať nejakú úlohu. Politika EÚ pre Arktídu navyše potrebuje svoju vlastnú stratégiu a to si vyžaduje spoločnú koordináciu.
Vhodný spôsob, ako by sa EÚ mohla angažovať v Arktíde, by bolo zriadenie arktického centra. Prvýkrát bola táto potreba Európskeho informačného centra o Arktíde spomenutá v oznámení Komisie o Európskej únii a arktickom regióne na jeseň roku 2008. Na príkaz Rady začala Komisia skúmať možnosť zriadenia takéhoto centra v Európskej únii.
Centrum pre Arktídu na Laponskej univerzite v Rovaniemi na polárnom kruhu vyjadrilo ochotu fungovať ako Európske informačné centrum o Arktíde. Fínsko nemá žiadne územné nároky v súvislosti s prírodnými zdrojmi, preto by bola táto krajina ako neutrálny aktér vhodnou voľbou pre centrum, ako povzbudivo uviedla aj pani Wallisová.
Preto by som vysokú predstaviteľku Ashtonovú chcela naliehavo vyzvať, aby rozhodla o budúcej podobe, umiestnení a úlohách Európskeho informačného centra o Arktíde, EÚ by sa tak v politike pre Arktídu zviditeľnila. Želám vám príjemnú cestu do Laponska.
Herbert Reul
(DE) Vážená pani predsedajúca, v súvislosti s diskusiou o zmene klímy teraz máme intenzívnejšiu diskusiu o Arktíde, ktorá je námornou dopravnou cestou, kde sa vynára možnosť prípadne skrátiť obchodné cesty a tým znížiť spotreby pohonných látok - nezabúdajte, že aj to je jedna stránka veci -, čo so sebou prináša otázku, či a v akej podobe sa tam vyskytujú zdroje siahajúce od ropy až po plyn a ako ich je možné ťažiť. Zaznel tiež rybolov. Táto diskusia mala a aj naďalej bude mať veľmi symbolickú hodnotu, ktorá sa prejavila, keď Rusko na morské dno položilo svoju zástavu - vztýčiť v tomto prípade nie je vhodné slovo. Aj ostatné štáty začínajú dôraznejšie vyjadrovať svoje požiadavky. V súvislosti s tým som vysokej predstaviteľke veľmi vďačný za skutočnosť, že sa touto záležitosťou zaoberá a že jej prikladá vysokú prioritu.
Podľa môjho názoru je to, o čom sa doteraz diskutovalo v Európskom parlamente a tiež v Komisii, ako napríklad jej návrh z roku 2008, o ktorom tu tiež padli zmienky, príliš defenzívne. Myslím si, že k tejto otázke sa musí pristupovať ofenzívne, a to z obidvoch hľadísk. To znamená z hľadiska problematiky, ktorú tu už mnoho poslancov spomenulo, a to ochrany životného prostredia a miestnych obyvateľov, a z hľadiska skutočnosti, že sa musíme opatrne zaoberať otázkou, či to so sebou azda neprináša nové možnosti, musíme o tom úprimne diskutovať. V súvislosti so správou o rope v roku 2008 sme mali prvé a veľmi opatrné diskusie o tejto problematike a určili sme si prvotný postup. Keď stále, aj pri zdrojoch a energetických dodávkach rozprávame o tom, ako potrebujeme diverzifikáciu a nové nákupné zdroje, musíme diskutovať o tom, či existuje možnosť tieto zdroje využiť bez ohrozenia prírody a životného prostredia. Prinajmenšom sa takáto diskusia musí viesť - musíme využiť túto príležitosť. Dnes sme v inej technologickej pozícii a, mimochodom, technologické úspechy v tejto oblasti sú v súčasnosti aj európskymi úspechmi. Ak hovoríme o ďalšom vývoji technológie, musí to tak byť vo všetkých oblastiach. Som vďačný za to, že vedieme túto rozpravu. Dúfam, že sa bude viesť objektívne a otvorene.
Andrzej Grzyb
(PL) Vážená pani predsedajúca, kto bude riadiť Arktídu? To je titulok novinového článku, ktorý som našiel pri skúmaní tejto témy. Stručne, ale dalo by sa povedať výstižne, popisuje súčasný stav boja o Arktídu. V tejto záležitosti sa javí ako veľmi vhodná otázka pani Ashtonovej - ako môže byť Európska únia zodpovedným aktérom v oblasti problémov spojených s Arktídou? Zdôrazňujem - zodpovedným. Z tohto dôvodu sa mi táto rozprava v Európskom parlamente javí byť v každom ohľade užitočná a dobrá, pretože sa tu koná po druhýkrát v dôsledku prvého a aktuálneho oznámenia Rady pre Parlament a Komisie pre Radu a Európsky parlament.
Arktída je región, ktorý nie je spravovaný na základe medzinárodných právnych predpisov. Obrovský záujem o Arktídu bol na jednej strane, ako už bolo zdôraznené, vyvolaný v dôsledku zmeny klímy, ale na strane druhej sa tiež stále viac jasne uznáva a ochotne využíva ako potenciálna zásobáreň najmä zdrojov energie a plynu, ale tiež prírodných zdrojov, napríklad rýb. Samozrejme, sú s tým spojené riziká - ohrozenie životného prostredia v súvislosti s využívaním surovín a rybolovom, ale tiež ohrozenie pôvodných obyvateľov regiónu a to si musíme osobitne uvedomovať.
Okrem toho otvorenie cesty, námornej trasy, súvisiace so zmenami v regióne má obrovský vplyv na to, ako sa ľudia na Arktídu pozerajú. Podobný vplyv majú aj pokusy o rozdelenie územia prostredníctvom sérií činov, ako napríklad symbolického osadenia zástav. Chcel by som povedať, že by sa malo zohľadniť, že päť arktických štátov nemá mimoriadne veľký záujem o právne predpisy, Únia by však v tejto časti sveta mala hrať dôležitú úlohu nielen svojou prítomnosťou, ale najmä svojím angažovaním sa a znalosťami. Nevyhnutné je vybudovať vzájomnú dôveru a tú môžeme vybudovať iniciatívou v oblasti predpisov napríklad chartou pre Arktídu.
Cristian Dan Preda
(RO) Chcel by som vystúpiť ako spravodajca tohto Parlamentu pre Island.
Ako všetci viete, Island v súčasnosti čaká na potvrdenie Rady, že sa môžu začať prístupové rokovania. Ak sa Island stane členským štátom Európskej únie, ako si všetci želáme, bude to jediný členský štát nachádzajúci sa výlučne v arktickom regióne. Island by s Fínskom, Dánskom a Švédskom zvýšil počet štátov Európskej únie v Arktickej rade na štyri popri Spojených štátoch, Rusku, Kanade a Nórsku.
Myslím si, že táto skutočnosť je o to dôležitejšia, že Európskej únii nebol v tomto fóre, bohužiaľ, udelený štatút pozorovateľa.
Ďalej si myslím, že vstup Islandu do EÚ by mohol prispieť po prvé, k diverzifikácii európskych zdrojov energie a po druhé, k zriadeniu multilaterálnej správy v tomto regióne, ktorý priťahuje čoraz väčší záujem, a ako už bolo povedané v predchádzajúcich vystúpeniach, ktorý by mohol umožniť vznik konfliktov. V neposlednom rade by vstup Islandu mohol viesť ku koherentnej a účinnej európskej politike v tomto regióne.
Na záver, myslím si, že keď Island vstúpi do Európskej únie, bude mať EÚ v tomto strategickom regióne dôležitejšie postavenie.
Ďakujem vám.
Zuzana Roithová
(CS) Je najvyšší čas vytvoriť koherentnú európsku a arktickú politiku, ktorá vyrieši aj zdĺhavé spory o nové územia. V dôsledku topenia sa zvyšuje ťažobný potenciál na nových územiach do 200 m pod hladinou, ide o milióny kilometrov štvorcových. Spory medzi Ruskom, Nórskom, USA a Kanadou majú však aj geopolitický význam. Ľadová pokrývka sa zmenšila už o polovicu. Najdôležitejšia vec je však ochrana vody pred znečistením, pričom kľúčový je tiež nukleárny odpad v ruskej Arktíde.
Pani vysoká predstaviteľka, pochádzam z krajiny, ktorá zdanlivo nemá s Arktídou nič spoločné, ale môžem vás ubezpečiť, že dokonca aj v Českej republike sa mnoho občanov zaujíma o to, aký postoj Únia zaujme v súvislosti so zahraničnou politikou, a to vrátane vplyvu na budúcnosť Arktídy. Zahŕňa to udržateľné čerpanie surovín, udržateľnú dopravu, podmienky pre vedecký výskum, ochranu prírody a v neposlednom rade tiež práva pôvodných obyvateľov.
S nespokojnosťou sledujem spory o nové a historické dŕžavy. Obávam sa, že to dokonca môže byť novým zdrojom vážnych konfliktov. Ďalším z nich je spor o strategickú severnú spojnicu medzi Áziou a Amerikou. Pani komisárka, musíte zabezpečiť, aby táto spojnica natrvalo patrila do medzinárodných vôd a aby Arktída zostala trvale demilitarizovanou zónou. Prevezmite aktívnu koordinačnú úlohu pri dosahovaní medzinárodných dohôd o všetkých týchto veciach týkajúcich sa Arktídy. Únia by nemala pasívne sledovať, ale aktívne rokovať a predísť tak vyhroteniu konfliktov a prírodným škodám.
Bendt Bendtsen
(DA) Vážená pani predsedajúca, je dôležité, že EÚ sa angažuje do diskusie o Arktíde, a je tiež dobré, že EÚ sa angažuje v otázkach regiónu, kde sú v hre mnohé záujmy a obavy. Podľa môjho názoru je najdôležitejšie, aby konanie EÚ bralo do úvahy a rešpektovalo želania a potreby pôvodného obyvateľstva. EÚ by mala prevziať zodpovednosť, pokiaľ ide o globálne otepľovanie, ktoré sa výrazne prejavuje v podobe rastúcich teplôt. V tejto súvislosti musíme zvážiť, čo to znamená pre životné podmienky ľudí. Navyše vieme, že zmena klímy uľahčí náš prístup k zdrojom ako ropa a plyn a k novým dopravným cestám z Európy do Ázie. Na jednej strane by to mohlo byť pozitívne, na druhej strane musíme zabezpečiť, aby sme prijali bezpečnostné opatrenia, ktoré plne vezmú do úvahy jedinečnú klímu a krehké životné prostredie Arktídy.
So zvyšujúcimi sa hospodárskymi záujmami v Arktíde je tiež dôležité, aby EÚ zaujala stanovisko k jednotlivým činom krajín v oblasti. Nemalo by zostať bez povšimnutia, keď sa niektoré krajiny nesprávajú podľa medzinárodných pravidiel, ktoré pre tento región platia. Jeden presvedčivý príklad, ktorý môžeme v súčasnosti vidieť, je Kanada, ktorá chce od júla 2010 zaviesť povinnú registráciu pre všetky veľké lode plávajúce po severozápadnej ceste. Chcel by som zdôrazniť, že tu hovoríme o medzinárodných vodách a že dánska ministerka zahraničných vecí Lene Espersenová tiež rozhodne povedala, že to je neprijateľné. Chcel by som, aby EÚ a vysoká predstaviteľka podporili toto stanovisko.
Thomas Ulmer
(DE) Vážená pani predsedajúca, ide o to, aby sme my ako Európska únia presadzovali jasnú stratégiu a zabránili vzniku zlatej a drahokamovej horúčky. Európa sa tu musí aktívne angažovať. Európa ako partner môže svoju silu ukázať v jednote. Týka sa to dopravy na vode a pod vodou, rybného hospodárstva, primárnych zdrojov energie a surovín.
V tejto súvislosti potrebujeme s ostatnými partnermi v Arktíde stabilné a spoľahlivé zmluvy. Potrebujeme spoluprácu, nie konfrontáciu. Potrebujeme dialóg v oblasti ochrany životného prostredia, aby sme zachovali prírodné zdroje a prírodu. Potrebujeme dialóg v oblasti ochrany zvierat, aby sme zachovali ich biodiverzitu, a pokiaľ ide o miestnych obyvateľov a ich ľudské práva, potrebujeme ochranu a úctu.
Ak sa nám spolu s našimi partnermi v Arktíde podarí zaviesť pozitívne riadenie zdrojov, budeme mať možnosť ubrať sa tam novými politickými cestami a bude to aj prvá skúška ohňom pre našu spoločnú zahraničnú politiku - bude to šanca dokázať, že my ako Európania môžeme naozaj sledovať spoločné ciele.
Predsedajúca
Teraz prejdeme na časť rozpravy s postupom "catch-the-eye". Predtým chcem však vysvetliť, že ak budem mať ako predsedajúca rozpravy pocit, že sa používa jazyk, ktorý by mohol narušiť prácu tohto Parlamentu, mám plné práva zabrániť takej osobe rozprávať.
Riikka Manner
(FI) Vážená pani predsedajúca, na úvod by som chcela úprimne poďakovať vysokej predstaviteľke za to, že túto dôležitú problematiku zaradila do programu v takom skorom štádiu. Naozaj dúfam, že Komisia a celá Európska únia budú v politike pre Arktídu hrať silnejšiu úlohu a že EÚ sformuluje vlastnú stratégiu pre Arktídu.
Spoločná politika pre Arktídu otvorí nesmierne možnosti pre celú Európsku úniu z hľadiska jej bezpečnosti, životného prostredia, energie, dopravy a pôvodných obyvateľov. Ak budeme my, Európska únia, vylúčení z diskusie - vylúčení z tejto politiky -, mnoho stratíme.
Chcela by som povedať ešte dve veci. Po prvé, dúfam, že Arktická rada ako správny orgán bude ďalej rásť do sily a že Európska únia v nej bude mať silné postavenie. Po druhé, dúfam, že sa uskutočnia plány pre Európske informačné centrum o Arktíde: myslím si, že to podporí dialóg medzi územiami Arktídy. Navyše, ako už bolo povedané, výborným a vhodným sídlom pre toto centrum by určite bolo fínske Laponsko, konkrétne Rovaniemi, ktoré sa už dlho spája s otázkami Arktídy.
Gerard Batten
Vážená pani predsedajúca, diskusia o Arktíde dnes popoludní rozhodne rozprúdila vášne. Čo to je za Parlament, ktorý svojim poslancom bráni rozprávať, keď nesúhlasí s tým, čo hovoria? Nemalo by nás to však prekvapovať, keďže britská bezpečnostná služba MI5 raz našu vysokú predstaviteľku pre zahraničnú politiku označila za stúpenkyňu komunistov, a keď bola pokladníčkou zoskupenia Kampaň za jadrové odzbrojenie, toto zobralo peniaze od sovietskeho bloku na oslabenie obrannej politiky vlastnej krajiny.
Toto miesto vyzerá každým dňom stále viac ako Sovietsky zväz.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená pani predsedajúca, ak sa bude v budúcnosti metán, ktorý má výrazne väčší potenciál otepľovania ako oxid uhličitý, v dôsledku rozmŕzania morského dna vylučovať zo Severného ľadového oceánu vo väčších množstvách, budeme mať v citlivom klimatickom systéme veľmi nebezpečný nový faktor, ktorý sa musí lepšie preskúmať.
Arktída vyvoláva obavy nielen pre klímu, ale nesie so sebou aj určitý potenciál konfliktu. Skutočnosť, že aj Čína začala údajne stavať ľadoborce, zdôrazňuje význam obchodnej trasy cez severozápadnú cestu, ako sa topí ľadová pokrývka. Toto prípadné mierové využitie je však omnoho menej problematické, ako napríklad zosilnené želanie Spojených štátov umiestniť v arktickom regióne vojenské systémy včasného varovania.
Podmienky pre akúkoľvek predstaviteľnú hospodársku ťažbu nerastného bohatstva spojenú s roztápaním ľadu by sa mali tiež vyjasniť vopred. Napokon, keby sa tam našli predpokladané zásoby ropy a plynu, mohli by zaručiť energetickú nezávislosť Európy.
Birgit Schnieber-Jastram
(DE) Vážená pani predsedajúca, pani vysoká predstaviteľka, chcela by som ešte raz veľmi jasne zdôrazniť, že okrem evidentne dôležitých oblastí, ako sú napríklad otázky životného prostredia a energetiky, hrá veľmi osobitnú úlohu otázka námorných ciest. Vzhľadom na to, že lode plávajúce na tradičných námorných cestách padajú do zajatia a ohrozujú sa tak životy kapitánov a posádky, pretože tieto cesty sú skutočne nebezpečné, hľadajú majitelia lodí nové cesty. V našom rodnom meste Hamburgu je táto diskusia veľmi dôležitá. Veľmi rada by som vás povzbudila, aby ste v tejto diskusii EÚ o Arktíde pokračovali týmto smerom.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Arktický región, takisto ako Antarktída, je osobitne citlivý na zmenu klímy. Navyše globálny klimatický systém závisí od jeho stability. Európska únia ako hlavný zástanca boja proti zmene klímy musí k arktickému regiónu zaujať pevné stanovisko.
Európska únia musí ukázať umiernenosť, pokiaľ ide o využitie pobrežných zdrojov a o tranzitnú dopravu cez arktický región. V dlhodobom časovom meradle tieto aktivity povedú k tomu, že sa bude rozbíjať ešte viac ľadovcov a to málo, čo zostane z polárnej čiapočky, čím sa nezvratne ohrozia ekosystémy v oblasti a obyvatelia žijúci v arktickom regióne.
Ochrana ľadovcov a polárnej čiapočky pred nekontrolovanými ľudskými zásahmi je absolútne nevyhnutná. Európska únia musí úzko spolupracovať so Spojenými štátmi, Kanadou, Nórskom a Ruskom a musia si neustále vymieňať informácie cez Spoločný systém environmentálnych informácií (SEIS), organizáciu Eionet a Podporné siete pre sledovanie Arktídy (SAON).
John Bufton
Vážená pani predsedajúca, pani Ashtonovej by som chcel povedať: toto je prvá príležitosť, ktorá sa mi naskytla, kedy sa môžem vyjadriť k vašej novej úlohe. Ako vy, aj ja pochádzam zo Spojeného kráľovstva. Jediný rozdiel je v tom, že ja som bol zvolený a vy nie.
K otázke Arktídy, stane sa toto pretekmi o zdroje s Ruskom, Amerikou a Kanadou, v ktorých pôjde o populácie rýb a štvrtinu svetovej ropy a plynu? Počas studenej vody ste zblízka zažili preteky v zbrojení. Povediete nás teraz do ľadovej vojny? Aktivity v Arktíde pravdepodobne zhoršia zahraničné vzťahy a Európa by v Arktíde ani nemala mať žiadnu zahraničnú politiku a určite nie na čele s niekým ako vy.
Už ste ukázali, že nie ste schopná vykonávať túto prácu. Nepochybujem o tom, že nás vaše vedenie dovedie k tomu, že budeme korčuľovať na veľmi tenkom ľade. Ak by ste za vašich prvých 100 dní dostali školské vysvedčenie, stálo by tam, že sa musíte zlepšiť, ale realita je taká, že ak by ste úrad zastávali 100 rokov, aj tak by ste neuspeli. Urobte, prosím, úctyhodnú vec a odstúpte.
Catherine Ashton
podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. - Vážená pani predsedajúca, myslím si, že to bola veľmi zaujímavá rozprava, a som veľmi rada, že sme sa zamerali na dôležitý región sveta. Zanietenie, s akým ľudia hovorili o dôležitosti toho, čo robíme z hľadiska politiky pre Arktídu, je pre mňa mimoriadne dôležité, pretože presadzujem to, o čom si myslím, že by sme to v budúcnosti mali robiť.
Poslancov Parlamentu chcem ubezpečiť, že zachovanie životného prostredia a dialógu s príslušnými obyvateľmi - pôvodnými a prisťahovanými - sú pre prístup, ktorý chceme zvoliť, prvoradé. Vo všetkých medzinárodných diskusiách sa snažíme ozrejmiť, že arktické zdroje by sa mali sprístupniť a ťažiť až vtedy, keď budeme mať najvyššie environmentálne a bezpečnostné normy, ktoré sa budú plne dodržiavať.
Musíme aj naďalej zdôrazňovať, že Európska únia chce pracovať spoločne so všetkými zúčastnenými stranami zainteresovanými v Arktíde, aby sa zabezpečilo, že problémom budeme čeliť primeraným spôsobom. V tejto súvislosti sa to týka aj získavania uhľovodíka.
Čo sa mňa týka, myslím si, že máme toho mnoho, čím môžeme prispieť, počnúc našou diplomaciou o životnom prostredí cez naše politiky v oblasti zmeny klímy až po naše rozsiahle arktické výskumné programy a stratégiu podporovať domorodé politiky na celom svete. Myslím si tiež, že mnohým môže prispieť aj Arktická rada. To pre prácu, ktorú vykonáva, neposledne tým, že zabezpečuje, aby sa plne zapojili pôvodní obyvatelia - v skutočnosti to je jediná organizácia, ktorá im umožňuje sedieť vedľa zvrchovaných štátov -, sa chceme stať stálymi pozorovateľmi, čo podľa vyjadrení považuje za užitočné tiež množstvo vážených poslancov.
Myslím si, že je možné nájsť správnu rovnováhu medzi ochranou a zachovaním Arktídy na jednej strane a udržateľným využitím jej zdrojov na strane druhej, musíme zaistiť, aby sme to urobili poriadne.
Spojenie siedmich zástupcov z rozličných častí Komisie - pani predsedajúca, myslím, že tak ste mi to včera povedali - na vypracovanie správy je dobrým príkladom budúcnosti, ktorú si želáme z hľadiska spolupráce a efektívneho postupu, ktorý sa prejavuje v práci, ktorú vykonávame v praxi na celom svete.
Na záver, veľmi sa teším na cestu do Laponska tento víkend. Bude to moja tretia cesta do tej oblasti. Bude tam veľké stretnutie, kde sa s niekoľkými ministrami zahraničných vecí prediskutujú niektoré záležitosti. Pokiaľ ide o Rovaniemi a možnosť zriadenia centra, sú dve možnosti: jednou je samostatné centrum alebo existuje možnosť prepojiť rozličné centrá, rozhodne musíme preskúmať aj túto variantu.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Elena Oana Antonescu  
Otázky týkajúce sa arktického regiónu, ktoré siahali od účinkov globálneho otepľovania cez využitie zdrojov po lodnú dopravu v tomto regióne, priťahujú v poslednej dobe zvyšujúcu sa pozornosť. Musíme si uvedomiť, že budúcnosť planéty je úzko spojená s budúcnosťou tohto regiónu. Topenie sa ľadovcov v arktickom regióne, zvyšujúca sa potreba zdrojov a nedávny technologický pokrok predstavujú iba niekoľko dôvodov, prečo sa arktický región stal pre každého z nás mimoriadne dôležitou oblasťou. Myslím si, že európska stratégia pre túto oblasť sa musí zamerať na ochranu a zachovanie regiónu, podporu udržateľného využívania zdrojov v kontexte multilaterálnej správy a predovšetkým na zapojenie obyvateľov tohto regiónu do všetkých týchto opatrení.
Vznik nových plavebných kanálov vyžaduje tiež zavedenie prísnejších bezpečnostných a environmentálnych noriem. Všetky prímorské regióny potrebujú osobitný prístup a Európa môže využiť skúsenosti získané z programov vypracovaných v iných prímorských regiónoch, ako napríklad v regiónoch Baltského a Stredozemného mora, a zároveň môže tiež poskytnúť modely osvedčených postupov v tejto oblasti.
Joanna Senyszyn  
Nad Arktídou sa vznáša prízrak. Prízrak globálneho otepľovania. Roztápajúci sa ľad má kritický vplyv nielen na prírodu, ale tiež na sociálne vzťahy, hospodárstvo a politiku. Na tomto oceánskom ľadovom šelfe, ktorý sa rozprestiera na ploche väčšej ako Nemecko, Taliansko a Francúzsku dokopy okrem toho, čo sa už používa, sa nachádzajú poklady ako plyn a ropa. Vrstvy ľadu, ktoré sa každým rokom stenčujú, prestali náleziská chrániť pred prieskumnými vrtmi. Hrozí nemilosrdné súperenie - šialenstvo na úrovni zlatej horúčky v 19. storočí. Európska únia musí k tomu zaujať jednoznačný postoj. Je nevyhnutné, aby sa vypracovala spoločná politika EÚ pre Arktídu, najmä pokiaľ ide o využitie nových možností pre ťažbu prírodných zdrojov, hrozby pre prirodzené životné prostredie a nové možnosti námornej dopravy.
Arktída je súčasťou územia troch členských štátov EÚ: Dánska, Fínska, Švédska a tiež Islandu, ktorý sa uchádza o členstvo. Nesmieme zabudnúť na to, že to je absolútne nová situácia pre ľudí na ďalekom severe a tiež pre živočíchy a rastliny. Obyvatelia Arktídy vedia o rastúcom vplyve vonkajších sociálnych, hospodárskych a politických faktorov na ich životy. Našou úlohou je pomôcť miestnym spoločenstvám zorientovať sa v nových podmienkach a ochrániť ich kultúru a jazyk. Takisto ako sú európski občania ústredným bodom politiky EÚ, musia mať v plánoch na správu Arktídy arktickí obyvatelia kľúčové postavenie.
Rafał Trzaskowski  
písomne. - Arktída v našom programe dlho chýbala, ale teraz opäť priťahuje pozornosť politikov a vedeckých pracovníkov. Rastúce obavy o región sú dôsledkom toho, že zmena klímy spôsobuje topenie arktického ľadovca. Nebudem sa zapájať do sporu o rýchlosť a rozsah tohto procesu, poviem len, že všeobecne sa predpokladá, že tento proces nakoniec otvorí nové možnosti pre skúmanie prírodných zdrojov a nové námorné cesty. Všetci sa zhodneme na tom, že dôsledky tohto procesu na životné prostredie budú obrovské. Pozornosť tohto Parlamentu a EÚ ako celku by som však chcel zamerať na politický a, samozrejme, bezpečnostný rozmer. Studená vojna nám ukázala strategickú dôležitosť Arktídy. Boli sme svedkami hospodárskej, politickej, a dokonca aj vojenskej rivality v tomto regióne. Pre pozitívnu budúcnosť je potrebné spoločné medzinárodné úsilie, v ktorom by EÚ mala hrať aktívnu úlohu. Potrebné je nájsť rovnováhu medzi hospodárskym využitím regiónu a jeho ekosystémom, ale okrem iného je tiež potrebné ochraňovať existujúci právny režim Arktídy, keď mám uviesť len túto jednu vec.
