Verejnoprávne vysielanie v digitálnej ére: budúcnosť duálneho systému (stručná prezentácia) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pána Beleta v mene Výboru pre kultúru a vzdelávanie o verejnoprávnom vysielaní v digitálnom veku: budúcnosť duálneho systému.
Ivo Belet
Vážená pani predsedajúca, dobrý večer pani komisárka, dámy a páni, uznesenie, ktoré, ako dúfame, tu vo štvrtok prijmeme, je podľa mňa veľmi dôležitým signálom, signálom, ktorý dokazuje, ako veľmi tento Parlament podporuje náš typický európsky mediálny model, ktorý dáva priestor jednak komerčným a jednak verejnoprávnym vysielateľom, čiže verejnoprávnym mediálnym spoločnostiam. Pani predsedajúca, tento model je typicky európsky, lebo ho takmer vôbec nenájdete v Spojených štátoch ani Japonsku, nehovoriac o Číne. Vo väčšine členských štátov Európskej únie sa potvrdilo, že tento duálny mediálny model poskytuje najlepšie záruky, pokiaľ ide o pluralitu médií, redakčnú nezávislosť a slobodu tlače vo všeobecnosti. Tento model sa však, žiaľ, dostáva v Európskej únii pod veľký tlak. Tento tlak prichádza z rôznych strán. Prichádza prostredníctvom veľkého znižovania výdavkov, ktorému čelia príslušné vnútroštátne alebo regionálne orgány, ale veľký tlak vyvíjajú aj súkromné mediálne spoločnosti na verejnoprávnych vysielateľov. Verejnoprávnych vysielateľov považujú za predstaviteľov nespravodlivej hospodárskej súťaže, a to najmä v prostredí internetu. V dôsledku tejto celkovej situácie sa verejnoprávni vysielatelia v mnohých členských štátoch Európskej únie v skutočnosti snažia o finančné prežitie. Toto vyvoláva pochybnosti vo vzťahu ku krehkej rovnováhe duálneho systému, ktorý je v ohrození. Musíme urobiť všetko, čo je v našich silách, s cieľom zabezpečiť, aby náš európsky mediálny model zostal v týchto nepokojných časoch nedotknutý a aby sme preň vytvorili silné základy pre budúcnosť. Aby sme to dosiahli, treba urobiť niekoľko zásahov, ktoré sme uviedli v uznesení. Prvým bodom, ktorému by som sa chcel venovať, a nie som si istý, či Parlament o tom vie, je, že raz sa všetky členské štáty Európskej únie formálne zaviazali zaručiť slobodu tlače, a to v rámci Rady Európy. To zahŕňa aj jednoznačne definované poslanie a financovanie verejnoprávneho vysielania. Dlhodobé financovanie je dôležité. Je načase, aby sme my Európsky parlament pripomenuli všetkým 27 členským štátom, že vtedy prijali takéto záväzky a musia ich aj dodržiavať. Druhá vec, ktorú chcem povedať, je, že pluralita médií a sloboda tlače vo všeobecnosti sú neodmysliteľnou súčasťou našej demokracie. Preto chceme zriadiť centrum na sledovanie plurality médií. Pani komisárka, ide o nástroj, ktorý vznikol na základe iniciatívy Komisie. Ide o veľmi užitočný nástroj, ktorý bude môcť slúžiť ako maják v mnohých členských štátoch, v mnohých regiónoch, v ktorých hrozí, že rozmanitosť a pluralita médií sa dostanú pod tlak. V neposlednom rade sa domnievam, že najväčším problémom všetkých médií je zabezpečiť svoju prítomnosť online, digitálnu prítomnosť na internete. Rastúca nervozita - alebo môžeme povedať dokonca rastúce nepriateľstvo - voči iniciatívam verejnoprávnych vysielateľov na internete je znepokojujúce. Zdá sa, že niektorí politici, najmä tí, ktorí pôsobia vo vnútroštátnej politike, a aj niektorí ľudia v médiách, zabudli, že minulý rok došlo k jednoznačným dohodám o pôsobení verejnoprávnych vysielateľov na internete a že je nevyhnutné, aby sa dodržiavali. Pani predsedajúca, ak budeme pokračovať v tomto spôsobe argumentácie, podľa mňa musíme takisto vyvinúť modely, ktoré umožnia, aby v tejto veci zohrali úlohu aj prevádzkovatelia vyhľadávacích nástrojov a internetových služieb. Na záver chcem povedať, že si myslím, že si nemôžeme dovoliť ďalej zostávať bokom, inak raz zistíme, že Google a YouTube, ako aj Apple prevzali vládu nad naším mediálnym priestorom. To by sme, samozrejme, vôbec nechceli.
Miroslav Mikolášik
(SK) V Európskej únii treba podnikať kroky zabezpečujúce vyváženosť a pluralitu názorov, ku ktorej výrazne prispieva rovnováha v zastúpení verejnoprávnych a súkromných médií na trhu. Vzhľadom na zachovanie kultúrnej pestrosti, slobody prejavu a zdravej súťaživosti sa samozrejme nedá použiť jedno univerzálne riešenie pre všetkých, a preto je potrebné rešpektovať snahy jednotlivých členských štátov riešiť otázku zlepšenia pomeru zastúpenia verejnoprávnych médií na národnej úrovni.
Domnievam sa, že vyvážený pomer zastúpenia verejnoprávnych a súkromných médií aj na internete by mal zostať prioritou pre národné stratégie aj európsku mediálnu politiku v blízkej budúcnosti. Zároveň treba podnecovať zainteresované strany k tvorivej spolupráci za účelom zvýšenia kvality poskytovaných informácií na mediálnom trhu, ako aj k inováciám v tomto sektore. A už len záverom poviem, že pluralita a sloboda médií je základom prispievajúcim ku demokracii.
Martin Ehrenhauser
(DE) Vážená pani predsedajúca, aj ja si myslím, že duálny mediálny systém môže byť tu v Európe úspešný a že musíme mať jednak verejnoprávnych vysielateľov a jednak súkromné kanály, ktoré budú pôsobiť v prostredí voľnej hospodárskej súťaže, hospodárstva voľného trhu. Žiaľ, skutočnosť je trochu iná. Je zrejmé, že existuje silný trend smerom k monopolizácii, a to najmä v súkromnom sektore. Musíme podniknúť kroky proti tomu. Tento trend je mimoriadne nebezpečný, lebo k nemu dochádza na pozadí vážnych hospodárskych ťažkostí.
Na druhej strane máme verejnoprávnych vysielateľov, ktorí zlyhávajú pri plnení povinností poskytovať verejné služby, lebo umožňujú straníckym expertom na propagandu a manipulátorom rozhodovať o predmete a obsahu komentárov, ktoré vysielajú. To, samozrejme, nesmieme dopustiť. Ako príklad by som rád uviedol rakúsku stanicu ORF: tento vysielateľ prevádzkuje svoju činnosť ako verejnú službu, ale nie z hľadiska hospodárskej účinnosti. V súčasnosti nie je v oblasti médií liberalizmus či pluralita ani redakčná sloboda, aspoň nie toľko, koľko by malo byť. Čo môže s tým EÚ urobiť? Som presvedčený, že systém včasného varovania na odhalenie monopolov, ktorý Európsky parlament už dávnejšie predstavil, je dobrým riešením tohto problému.
Zuzana Roithová
(CS) Vážená pani predsedajúca, rada by som do tejto rozpravy prispela dvomi ďalšími poznámkami. Smernica o audiovizuálnych službách, ktorá už bola prijatá, zlepšuje spoluprácu medzi orgánmi dohľadu a poskytuje vysokú úroveň ochrany detí pred nevhodnými reláciami a reklamami. Členské štáty ju však uplatňujú nedisciplinovane. Napríklad v našej krajine platí len od júna. Ďalej nie je dokončená harmonizácia autorského práva. Musíme zjednodušiť získavanie cezhraničných licencií k audiovizuálnym dielam kolektívnych autorov a v prípade diel neznámych autorov takisto uvoľniť archív audiovizuálnych diel, v prípade ktorých nie je zistený vlastník autorského práva. Overila som si, že Komisia predloží v budúcom roku nové právne predpisy, ktoré sa však budú vzťahovať len na hudobné diela, nie na audiovizuálne. Preto vyzývam Komisiu, aby uviedla, či napraví túto zásadnú chybu, alebo ju budeme musieť napraviť my poslanci vo výboroch. Tomuto problému sa venuje bod 33 správy.
Jaroslav Paška
(SK) Chcel by som úvodom podporiť úsilie pána spravodajcu otvoriť debatu o mediálnom prostredí na pôde Európskeho parlamentu. Myslím si, že je to veľmi užitočná téma, najmä v období digitalizácie, v období, keď prebiehajú revolučné zmeny v tomto prostredí.
Mediálne prostredie jednotlivých krajín je určite rôzne. Sú krajiny, v ktorých mediálne prostredie ovládajú súkromné médiá a verejnoprávne médiá v podstate iba vytvárajú akési pozadie. Niekde sú súkromné médiá slabšie alebo sú rozbité, rozdrobené, takže nevytvárajú koncentrovaný tlak alebo koncentrované mediálne prostredie, a verejnoprávne médiá sú schopné potom podávať viacej informácií a viacej ovplyvňovať verejnú mienku.
V každom prípade však vidíme, že politické orgány neraz zasahujú do činnosti najmä verejnoprávnych médií, tak ako majitelia rovnako zasahujú do činnosti svojich súkromných médií, a pre nás informácia a informovanie potom býva do značnej miery ovplyvňované.
Aby sme dosiahli slobodu médií, skutočnú slobodu nezávislú od peňazí, či už sú to súkromné peniaze alebo štátne peniaze, je potrebné naozaj usilovať sa o to, aby mali slobodu novinári, aby neboli podrobovaní akejsi autokontrole, sebakontrole, ktorá by potom ich akosi viazala k vernosti k svojmu zamestnávateľovi. Toto je najväčší problém, myslím si, ktorý sa v médiách objavil v súčasnosti a do budúcna by sme ho mali zmeniť.
Maria Damanaki
členka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, Komisia víta správu Európskeho parlamentu o verejnoprávnom vysielaní v digitálnom veku: budúcnosť duálneho systému. Táto správa je vyváženým textom, lebo podporuje súčasný duálny systém na základe súčasnej existencie verejnoprávnych a komerčných vysielateľov. Ako sa spomína v jednom z odôvodnení smernice o audiovizuálnych mediálnych službách, táto súčasná existencia je znakom, ktorý odlišuje európsky audiovizuálny mediálny trh od ostatných, čo táto správa v plnom rozsahu uznáva.
V protokole o systéme verejnoprávneho vysielania v členských štátoch priloženému k zmluvám o EÚ sa uznáva voľnosť členských štátov vo vymedzení poslania verejnej služby, čo sa týka organizácie verejnoprávneho vysielania a jeho financovania, pokiaľ toto financovanie neovplyvní obchodné podmienky a hospodársku súťaž v Spoločenstve. Preto členské štáty určujú spôsob a podmienky financovania svojich verejnoprávnych médií, pokiaľ dodržiavajú pravidlá EÚ o štátnej pomoci.
Súhlasíme s hlavnou myšlienkou tejto správy, t. j. že verejnoprávni vysielatelia by mali mať možnosť využívať príležitosti, ktoré ponúka digitalizácia a diverzifikácia distribučných platforiem na technologicky neutrálnom základe. Bolo to uznané v revidovanom oznámení Komisie o uplatňovaní pravidiel štátnej pomoci pre verejnoprávne vysielanie z roku 2009. Máme niekoľko poznámok najmä k dvom aspektom, ktorými sa táto správa zaoberá.
Po prvé, pokiaľ ide o sledovanie dodržiavania noriem Rady Európy, EÚ nie je zodpovedná za politickú nezávislosť verejnoprávnych médií. Okrem toho členské štáty EÚ nemôžu dať Európskemu monitorovaciemu centru pre audiovizuálne médiá mandát bez súhlasu štátov, ktoré nie sú členmi EÚ. Ani Komisia toto nemôže urobiť.
Po druhé, v správe sa uvádza, že niektoré členské štáty neurobili nič s cieľom podporiť vysielanie európskej tvorby. To je v rozpore s údajmi uvedenými v nedávnej správe Komisie o uplatňovaní ustanovení uvedenej smernice. Podľa tejto správy sa vysielateľom v celej Európe darí, pokiaľ ide o podporu európskych programov.
Verejnoprávni vysielatelia by mali stáť v čele inovácií, viesť tvorbu nových formátov a vyššej kvality, a to čo sa týka samotného programu a aj z technického hľadiska, ak chcú udržať krok s trendmi a výzvami, ktoré prichádzajú z iných strán. Zdá sa, že na týchto bodoch sa úplne zhodneme, a teším sa na spoluprácu s Parlamentom na týchto otázkach vzhľadom na právny rámec zmlúv.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 25. novembra 2010.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Iosif Matula
V čase prechodu z analógového televízneho vysielania na digitálne a za podmienok, v ktorých rastie význam nových médií vrátane trojrozmerného formátu, musíme mať na pamäti veľa faktorov v politikách, ktoré navrhujeme. Po prvé, domnievam sa, že je pre nás užitočné prijať opatrenia s cieľom uľahčiť prechod na digitálny systém, pričom by sme mali tiež zvážiť možnosť ponúkania poukazov alebo zavedenie iných opatrení ako náhrady pre verejnosť. Ďalším dôležitým opatrením by bolo organizovať stáže pre novinárov a riaditeľov verejnoprávneho vysielania vzhľadom na sumy, ktorými do tejto oblasti stále prispievajú súkromné média. Ďalej si myslím, že by sa vyplatilo zvážiť v budúcnosti možnosť zriadenia európskeho verejnoprávneho rozhlasu. Zároveň sa nazdávam, že pre verejnoprávnych televíznych vysielateľov v členských štátoch by bolo užitočné prispievať do kanálov televíznej stanice Euronews programami európskeho záujmu. Vzhľadom na veľký rozmach trojrozmernej produkcie, ale aj varovania lekárov týkajúce sa jej vplyvu na zdravie divákov vyzývam Európsku komisiu, aby urýchlene pripravila štúdiu o možných rizikách, ktoré môžu trojrozmerné televízory predstavovať pre zdravie Európanov za súčasných technických podmienok.
Emil Stoyanov
V prvom rade chcem zablahoželať pánovi Ivovi Beletovi k vynikajúcej správe o tejto veľmi dôležitej téme. Chcel by som mu poďakovať aj za to, že prijal moje nápady a návrhy týkajúce sa tejto správy. Domnievam sa, že ide o vyváženú správu, ktorej cieľom je zabezpečiť spravodlivú hospodársku súťaž medzi súkromnými a verejnoprávnymi médiami.
Na základe dlhej tradície sú verejnoprávni televízni vysielatelia podporovaní z vnútroštátnych rozpočtov, t. j. peňazí daňových poplatníkov, a to na základe predpokladu, že verejnoprávne televízne stanice sú len na to, aby chránili verejný záujem, kým súkromní vysielatelia sú na to, aby chránili súkromné, komerčné záujmy. Prax v Bulharsku a v celej Európe však už dlho ukazuje, že to nie je celkom tak v prípade verejnoprávnych ani súkromných médií.
Na základe svojich dlhoročných skúseností z mediálneho sektora som k tejto správe navrhol niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktorých cieľom je zabezpečiť, aby mali verejnoprávne a súkromné médiá rovnocenné postavenie, nech môžu poskytovať kvalitnejšie informácie, ktoré sú dôležité pre verejnosť. Európski občania majú právo dostávať najlepšie informácie o európskych aj vnútroštátnych otázkach. Vyžaduje si to úsilie verejnoprávnych aj súkromných médií, pričom regulačné orgány musia zabezpečiť, aby pre ne platili rovnaké pravidlá. Ďakujem za pozornosť.
