EIB's årsberetning 2009 (forhandling) 
Formanden
Det første punkt på dagsordenen er betænkning af hr. Cutaş for Økonomi- og Valutaudvalget om Den Europæiske Investeringsbanks årsberetning 2009 (2010/2248/INI).
George Sabin Cutaş
Hr. formand! Fremlæggelsen af den foreliggende betænkning om Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter er led i en årlig demokratisk øvelse, der er en følge af det ansvar, banken har over for Parlamentet.
Selv om denne øvelse finder sted regelmæssigt, må den ikke gøres til noget ligegyldigt, da den omfatter henstillinger, der er af væsentlig betydning for EU's fremtid. Efter at Lissabontraktaten trådte i kraft i december 2009, blev Den Europæiske Investeringsbank et instrument, der skal underbygge EU's eksterne politikker, samtidig med at banken også fungerer som en vigtig partner med hensyn til at drive EU's økonomi fremad.
Jeg vil gerne sige tak til mine kolleger for de forbedringer af betænkningen, de har foretaget. Jeg vil også gerne sige tak til alle de ansatte i banken for deres fremragende samarbejde, især til formanden, Philippe Maystadt, og næstformanden, Matthias Kolatz-Ahnen.
Vi søger alle sammen efter en måde, hvorpå vi kan få medlemsstaternes tiltagende gældsbyrder og underskud til at hænge sammen med de økonomiske vækstmål, der f.eks. er nævnt i EU 2020-strategien, hvor der kræves store investeringer i uddannelse, sundhed, teknologi, vedvarende energi og infrastruktur. Jeg mener, at løsningen på dette problem skal findes på EU-plan, og Den Europæiske Investeringsbank spiller i den forbindelse en væsentlig rolle.
Jeg vil her gerne komme med to vigtige eksempler på den måde, hvorpå Den Europæiske Investeringsbank har sat skub i den europæiske økonomi og fortsat vil gøre det. For det første er der lånene til små og mellemstore virksomheder, og dernæst er der projektobligationer. Vi må ikke glemme, at 99 % af de europæiske virksomheder er små og mellemstore virksomheder. Ved at investere i SMV'er kan man i høj grad bidrage til innovations-, forsknings- og udviklingsaktiviteterne i EU. Den Europæiske Investeringsbank tilbød finansiering til små og mellemstore virksomheder svarende til et beløb, der oversteg det årlige mål på 7,5 mia. EUR i 2009 og 2010.
Den europæiske mikrofinansieringsfacilitet blev også indført i 2010, hvor midler i størrelsesordenen 200 mio. EUR blev samlet og tildelt til dem, der har brug for mikrokreditter. Vi hæfter os dog ved, at der stadig er problemer, når de erhvervsdrivende skal have adgang til midlerne.
Vi er efter min mening nødt til at forbedre gennemsigtigheden i de procedurer, der anvendes, når man udvælger bankens finansielle mellemled og yder lån til disse. Det er også Den Europæiske Investeringsbanks pligt at yde konvergensregionerne teknisk bistand og samfinansiering for at give dem mulighed for hurtigere at absorbere de midler, der står til deres rådighed.
Et andet punkt, jeg gerne vil komme ind på, er projektobligationer. Er det med rette, at vi nærer så store forhåbninger til dette finansielle instrument? Ja, det tror jeg. Formålet dermed er at øge kreditvurderingen af virksomhedsobligationer ved at tiltrække private investeringer og for at supplere de nationale investeringer og investeringerne via Samhørighedsfonden. Takket være denne multiplikatoreffekt vil virksomhederne kunne skaffe flere penge til at gennemføre infrastrukturprojekter inden for transport, energi, it og bæredygtig udvikling. Det er vigtigt at fokusere på visse centrale projekter som f.eks. bæredygtig udvikling, vej- og jernbaneinfrastruktur samt forbindelseshavne til de europæiske markeder og projekter, der gør det muligt at opnå uafhængighed på energiområdet, såsom Nabucco-gasrørledningen eller ITGI-projektet.
Da vi i dag drøfter mulige løsninger på, hvordan vi kommer ud af finanskrisen, bringer dette os videre til spørgsmålet om gennemsigtighed og skattely. Den manglende gennemsigtighed, for så vidt angår finansielle mellemled, er kommet til specifikt udtryk i form af skatteunddragelse og skattesvig og har bidraget til den barske situation, vi i øjeblikket befinder os i.
Som europæisk bank har Den Europæiske Investeringsbank pligt til ikke at blive inddraget i aktiviteter, der foretages via ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner, jf. de resultater, som en række internationale organer i øjeblikket finder frem til. Samtidig er disse lister stadig ikke tilstrækkelige. Den Europæiske Investeringsbank kan yde sit bidrag på dette område ved at foretage passende vurderinger og offentliggøre resultaterne regelmæssigt.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne nævne den rolle, som banken spiller uden for EU i de lande, der er på vej til at komme med i EU, og de lande, som er omfattet af samarbejds- og udviklingspolitikken. I disse lande støtter Den Europæiske Investeringsbank EU's udenrigspolitiske mål. Det er grunden til, at vi efter min mening både skal afsætte mere specialuddannet personale på området og skal sørge for større deltagelse i projektet fra de lokale aktørers side.
Jeg ser frem til at lytte til synspunkterne her i Parlamentet og til sidst tage ordet igen.
Philippe Maystadt, formand for EIB
Hr. formand, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for invitationen til endnu en gang at deltage i forhandlingen om Parlamentets betænkning om Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter - dette er ved at blive til noget af en tradition.
Jeg vil især gerne sige tak til ordføreren, hr. Cutaş. Han har brugt sin sunde fornuft og har ikke kun set på tingene i bakspejlet, men har også udstukket nogle fremadrettede retningslinjer. Det er hovedsagelig det, jeg gerne vil have lov til at tale om. Der står, at vores bestyrelse har udarbejdet en trestrenget tilgang til Den Europæiske Investeringsbanks arbejde i løbet af de næste par år. Vi vil arbejde videre med vores opgaver på tre områder, nemlig gennemførelsen af Europa 2020-strategien, kampen mod klimaændringerne og støtte til EU's udenrigspolitik.
Da den finansielle og derefter den økonomiske krise brød ud i 2008, var medlemsstaternes reaktion herpå kortsigtet, nemlig forskellige nationale planer, der i første omgang havde til formål at holde bankerne oven vande og derefter stimulere et økonomisk opsving. Disse nationale planer blev som bekendt underbygget via den europæiske økonomiske genopretningsplan, som Rådet vedtog i december 2008. EIB gjorde sit ved at forøge udlånsvolumenet fra 48 mia. EUR i 2007 til 79 mia. EUR i 2009 og ved at kanalisere kapitalindsprøjtningen i realøkonomien i retning af de områder, Rådet havde beskrevet som værende højt prioriterede områder, især støtte til små og mellemstore virksomheder, sådan som ordføreren netop har fremhævet.
Efter denne kortsigtede reaktion, der satte os i stand til undgå det allerværste, er der nu brug for en langsigtet reaktion. Og det er her, at Europa 2020-strategien kommer ind i billedet, og den kritiske del af denne strategi er den stigning i erhvervsfrekvensen og produktiviteten, der skal bygge på det, som ofte kaldes videnstrekanten, dvs. uddannelse, forskning og innovation. EIB er rede til i højere grad at bidrage til at gennemføre denne strategi. Tilbage i 2010 ydede banken mere end 4 mia. EUR til projekter i uddannelsessektoren og mere end 7 mia. EUR til forsknings-, udviklings- og innovationsprojekter.
EIB agter at øge sin finansiering på disse områder, og med dette formål for øje er det hensigten sammen med Kommissionen og med RSFF - finansieringsfaciliteten med risikodeling - som forbillede fortsat at gennemføre fælles finansieringsinstrumenter til forskning, idet denne type instrumenter giver EU's budget en løftestangsfunktion. EU's budget kan med det samme finansieringsbeløb rumme et langt større investeringsvolumen, og samtidig letter disse fælles instrumenter presset med hensyn til EIB's kapitalbegrænsninger. Dette indebærer, at EIB med den samme mængde kapital kan øge sit udlånsvolumen.
Jeg nævnte RSFF, finansieringsfaciliteten med risikodeling, vedrørende forskning. Det er et godt eksempel. Ved udgangen af 2010 kunne vi med et budgetbidrag på omkring 390 mio. EUR og en EIB-kapitalbevilling på omkring 700 mio. EUR faktisk låne mere end 6 mia. EUR ud, hvilket finansierede forskningsinvesteringer for over 16 mia. EUR. Det er således klart, hvilke to former for løftestangsfunktion et sådant instrument giver, og det er oplagt for os, at EIB's bidrag til Europa 2020-strategien vil være så meget mere effektivt, fordi vi vil kunne regne med et pragmatisk samarbejde med Kommissionen og ligeledes med andre finansieringsinstitutioner.
Det andet område vedrører kampen mod klimaændringerne og de undertiden tragiske konsekvenser deraf. Dette er blevet et højt prioriteret område for EU og dermed også for EIB. Atomulykken i Fukushima og de spørgsmål, som den giver anledning til, styrker yderligere behovet for enorme investeringer i energibesparelser, vedvarende energikilder og nye energiteknologier.
I 2010 steg EIB's udlån til projekter, der direkte bidrog til en reduktion i mængden af drivhusgasemissioner, til næsten 20 mia. EUR eller næsten 30 % af vores samlede udlån. Udlånene til projekter vedrørende vedvarende energi tegnede sig for 6,2 mia. EUR af vores samlede udlån og blev fortrinsvis anvendt til projekter inden for vind- og solenergi. Udlånene til projekter vedrørende øget energieffektivitet steg til 2,3 mia. EUR i 2010. Dette beløb vil stige yderligere i løbet af de næste par år, da der i mange europæiske byer er et enormt potentiale for energibesparelser, især i offentlige bygninger og private hjem. For så vidt angår investering i udvikling af bytransport og dermed reduktion af forureningen fra individuelle transportmidler, lånte EIB 7,9 mia. EUR ud i 2010.
Vi vil derfor fortsætte denne indsats. Vi vil fortsat støtte energibesparelser, energieffektivitet og vedvarende energikilder, og vi vil også gå i spidsen med hensyn til at udvikle en metodik - der uundgåeligt vil blive kompliceret i betragtning af de tekniske vanskeligheder - til mere præcist at vurdere CO2-fodaftrykket for samtlige de projekter, vi finansierer. Denne specifikke indsats er vidne om vores vilje til at gøre kampen mod klimaændringerne til et højt prioriteret område.
Afslutningsvis er der det tredje område, nemlig at ingen magt kan forvente at kunne gennemføre en udenrigspolitik uden økonomisk støtte. Kina har lært lektien. Man involverer sig finansielt overalt i verden for at underbygge landets udenrigspolitiske mål. Hvis EU virkelig ønsker at udvikle en udenrigspolitik, hvormed man kan udøve en vis indflydelse i verden, skal EU også have en finansiel gren. Hvis EU ønsker det, kan EIB være den gren. Det er en af konklusionerne i Michel Camdussus' rapport om EIB's eksterne mandat. Det må vise sig, om medlemsstaterne, som også er aktionærer i EIB, vil agere på baggrund af denne henstilling og træffe en klar beslutning, når man udarbejder de finansielle overslag for 2014-2020.
Det var så et kort overblik over EIB's trestrengede tilgang for de kommende år.
Maroš Šefčovič
Hr. formand! Først vil jeg gerne takke vores ordfører, hr. Cutaş, for hans fremragende betænkning. Jeg vil også gerne byde hr. Maystadt velkommen her i plenarsalen, eftersom det er meget vigtigt, at Kommissionen også roser ham og EIB for hans fortsatte energiske reaktion på følgerne af den globale finanskrise.
EIB's bistand var af altafgørende betydning. EIB bidrog til at afhjælpe den manglende adgang til kredit på markedet, og dette var særdeles vigtigt, ikke bare for EU's medlemsstater og ansøgerlandene, men også for vores partnere i hele verden. EIB formåede at øge udlånsaktiviteterne markant og samtidig målrette stigningen mod centrale vækstfremmende områder.
Kommissionen deler Parlamentets opfattelse med hensyn til, at støtte til EU's samhørighedspolitik samt overgangen til lavemissionsøkonomier er centrale mål for EIB. Kommissionen gik derfor sammen med EIB-Gruppen om at støtte konvergensordningerne med de fælles finansielle instrumenter, som vi så udmærket kender - Jaspers, Jeremie og det nye instrument Elena - med henblik på at bekæmpe klimaændringerne. Desuden glæder vi os over stigningen i udlånsvolumenet til SMV'er, og vi er enige i Parlamentets opfordring til flere kvalitative foranstaltninger for at øge merværdien og gennemsigtigheden af EIB-Gruppens indgriben på dette område.
Det er i den forbindelse tilsyneladende nødvendigt med en vurdering af den optimale arbejdsdeling mellem EIB og EIF. Med den enorme indsats, EIB har ydet, sættes der fokus på, hvor vigtigt det er at optimere anvendelsen af EIB's kapital. Det er af afgørende betydning at finde den rette balance mellem højere volumener og risikobetonede aktiviteter, der kræver mere kapital, men giver større værdi af EIB-Gruppens indgriben.
Jeg vil gerne sige et par ord om finansielle instrumenter. Vi mener, at anvendelsen af innovative finansielle instrumenter sammen med de centrale finansieringsinstitutioner som f.eks. EIB skal udvides. Instrumenter, hvor der anvendes strakslån, egenkapital og garantier, maksimerer virkningerne af EU's budget ved at tiltrække yderligere midler fra tredjepart. Desuden kan en øget anvendelse af fælles finansielle instrumenter og risikodeling med EU-budgettet have den virkning, at man frigør kapital og muliggør større løftestangsfunktion for EIB's egne indtægter samt forbedrer rækkevidden deraf. Dette indebærer i sidste ende flere projekter til fremme af en Europa 2020-strategi og bedre støtte til målene og målsætningerne deri.
Europa 2020-initiativet om projektobligationer, der i øjeblikket er i offentlig høring, er et rigtig godt eksempel. I EU 2020-strategien opfordres der til storstilede tværnationale investeringer for at understøtte EU 2020-flagskibsaktiviteterne og udvikle intelligente, opgraderede og fuldt ud sammenkoblede infrastrukturer. Initiativet om projektobligationer vil støtte finansieringen af specifikke infrastrukturprojekter inden for transport, energi og kommunikation samt evt. også andre sektorer, som kan være med til at lægge fundamentet for vedvarende fremtidig vækst og beskæftigelse. Det glæder mig at se, at Parlamentet støtter dette initiativ i betænkningen.
I forbindelse med udarbejdelse af Kommissionens forslag til den næste flerårige finansielle ramme foretager Kommissionen sig - i dialog med EIB og andre finansieringsinstitutioner med henblik på at drage fordel af deres finansielle ekspertise og erfaringer på markedet - strategiske overvejelser og gennemfører en analyse for at sikre en optimeret anvendelse af de nye instrumenter.
Afslutningsvis vil jeg gerne komme med et par bemærkninger om EIB's eksterne aktiviteter. Med hensyn til EIB-finansiering uden for EU støtter Kommissionen den forhøjelse af loftet, som Parlamentet foreslog i forbindelse med midtvejsevalueringen af EIB's eksterne mandat, især en forhøjelse på 1 mia. EUR til Middelhavsregionen. Vi ved, hvor vigtigt det er i dag. Det er helt afgørende for, at EIB kan forsætte sin indsats på et fortsat højt niveau og støtte den demokratiske omstilling i vores partnerskabslande. På samme måde gentager vi også, hvor vigtigt det er, at EIB genanvender kapitaltilbageførsler fra tidligere investeringer i Middelhavsregionen med henblik på at foretage risikobetonede kapitalinvesteringer i private SMV'er i regionen. Desuden støtter vi en tiltagende styrkelse af EIB's udviklingskapacitet, eftersom disse yderligere behov vil kræve en gradvis forøgelse af personaleressourcer med ekspertise i udviklingsmæssige aspekter.
Kommissionen vil i overensstemmelse med sit forslag efter midtvejsevalueringen af EIB's eksterne mandat nedsætte en arbejdsgruppe, der skal undersøge den eventuelle udvikling af EU's platform for samarbejde og udvikling. Formålet er at optimere den måde, hvorpå mekanismerne fungerer, idet man blander tilskud og lån og inddrager Kommissionen, EIB og andre multilaterale og bilaterale institutioner. Etablering af en sådan platform vil være med til at skabe synergi og fremme samarbejdet mellem EIB og de øvrige finansieringsinstitutioner. Jeg vil i den forbindelse gerne nævne, at aftalememorandummet mellem Kommissionen, EIB og EBRD blev undertegnet i begyndelsen af marts måned.
Jean-Pierre Audy
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne bifalde den opmærksomhed, hr. Maystadt udviser over for parlamentsmedlemmerne, for som formand for en mellemstatslig bank er han ikke forpligtet til dette. Det sætter vi stor pris på. Mit indlæg vil handle om sikkerhed og om at overføre Den Europæiske Investeringsbank til EU's kompetenceområde.
Med hensyn til sikkerhed sagde hr. Maystadt, at han gerne vil blive magtfaktoren bag og den finansielle gren af EU. Ja, men med en AAA-kreditvurdering. Desuden har vi i Budgetkontroludvalget i årevis sagt, at EIB burde være underlagt lovbestemt tilsyn. Vi foreslår, at dette tilsyn foretages enten af Den Europæiske Centralbank eller af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed på grundlag af EIB's frivillige initiativ og med eller uden inddragelse af én eller flere tilsynsmyndigheder, og vi opfordrer kommissæren til at udarbejde nogle forslag.
Jeg vil gerne slutte af med at omtale vores forslag om, at EU skal være medlem af Den Europæiske Investeringsbank, således at dette mellemstatslige instrument hen ad vejen kan blive til et EU-instrument.
Danuta Maria Hübner
Hr. formand! Jeg vil også gerne ligesom EIB's formand, hr. Maystadt, tale om fremtiden og vil gerne tage tre punkter op. For det første har Europa brug for vækst og omstrukturering, og det betyder investeringer og midler til investering.
Det er i dag helt berettiget at spørge om, hvor disse midler skal komme fra. Den vigtige del af svaret på dette spørgsmål ligger hos Den Europæiske Investeringsbank og de dertil knyttede institutioner. Jeg mener også, det er vigtigt at huske på, at vi i årene fremover vil opleve en enorm global konkurrence om finansiering. Vi vil opleve, at der bliver skåret yderligere ned i statsbudgetterne. Vi vil opleve en banksektor med en række usikkerhedsmomenter, når den genoptager sine normale finansieringsaktiviteter, og vi vil naturligvis opleve et EU-budget, der som sædvanlig fortsat vil være alt for lille til at være effektivt og løse vores problemer. Så EIB vil være en helt central faktor.
Thijs Berman
Hr. formand! Jeg vil gerne rose min kollega hr. Cutaş for hans fremragende betænkning om EIB's årsberetning 2009. Og der skal også lyde en tak for det overblik, han gav os her.
Jeg vil dog gerne udtale mig om ét bestemt aspekt, nemlig forholdet mellem Rådet og Parlamentet. Parlamentet er medlovgiver vedrørende det eksterne mandat for Den Europæiske Investeringsbank - for alle bankes aktiviteter uden for EU, i nabolandene og i udviklingslandene. Det virker dog til, at det er særdeles vanskeligt for Rådet at tage Parlamentets forslag om evaluering af det eksterne mandat alvorligt. Til min overraskelse gør Rådet det til noget af en vane koldt og kynisk at afvise alle former for nye forslag fra Parlamentet som værende "uacceptable".
Jeg taler her navnlig om forslag om, at EIB skal påtage sig en aktiv rolle, for så vidt angår foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringerne, og en større rolle i forbindelse med mikrofinansiering. Er disse forslag "uacceptable"? Er det Rådets opgave at fastlægge, i hvilket omfang Parlamentet skal kunne drøfte diverse emner? Nej, Parlamentet og Rådet er ligeberettigede medlovgivere og bør sammen med og i tæt kontakt med Kommissionen i fællesskab beslutte, hvilke regler der skal gælde for EIB's eksterne aktiviteter. Det kræver høringer, fælles overvejelser, kompromis, en åben holdning fra begge lovgiveres side. Det giver ingen mening og virker imod hensigten at bruge ordet "uacceptable" til at beskrive forslag, som de fleste i Parlamentet mener, er væsentlige. Det, der er uacceptabelt, hvis man spørger mig, er, at Rådet har en sådan holdning, der er ude af trit med virkeligheden. Den kendsgerning, at der ikke er nogen repræsentant fra Rådet til stede her, er absurd og illustrerer, hvor meget de er ude af trit med virkeligheden.
EIB er et uhyre vigtigt redskab for EU's eksterne aktiviteter i hele verden. En offentlig bank, en bank, som kan bidrage til økonomisk vækst og forbedring af infrastrukturen ved hjælp af lån, er uundværlig for udviklingen af vores nabolande. Det samme gør sig gældende for vores forhold til udviklingslandene. Dér er en offentlig bank også af helt afgørende betydning. En sådan bank skal overholde Lissabontraktaten og målsætningerne deri. Fattigdomsbekæmpelse er én sådan målsætning. Parlamentet ønsker, at denne rolle for banken klart fremgår af det eksterne mandat. Jeg forventer en åben og konstruktiv holdning fra Rådets side, hvilket vil give os mulighed for sammen at nå frem til denne afklaring.
Sylvie Goulard
Hr. formand, hr. Maystadt! Jeg vil gerne fremhæve ét punkt.
Da vi påbegyndte arbejdet med den foreliggende betænkning, var der allerede et indlysende behov for langsigtede investeringer på grund af det, der var sket i EU. Krisen viste, at vi var alt for kortsigtede i vores arbejde, sådan som Tommaso Padoa-Schioppa ville have sagt. Vi har virkelig brug for langsigtede investeringer, og her spiller EIB en stor rolle.
Alt det, der er sket på det seneste - og her tænker jeg især på landene i den sydlige Middelhavsregion og på erkendelsen, muligvis, af en række vanskeligheder, hvad angår vores energivalgmuligheder - er så meget desto mere grund til at opmuntre hr. Maystadt i forbindelse med hans arbejde og støtte ham. Der vil altid være parlamentsmedlemmer her i Parlamentet, som støtter det arbejde, han gør. Jeg er dog enig i det, hr. Audy sagde, nemlig at det også er særdeles vigtigt at bevæge sig i retning af et øget tilsyn, sådan som vi har gjort det for en række institutioners vedkommende.
Det, jeg mener, er, at jeg, selv om jeg personligt går ind for projektobligationer og mange af de idéer, som cirkulerer i øjeblikket, er meget opsat på at sikre, at vi ikke haster en løsning igennem vedrørende offentlig-private partnerskaber uden at se nærmere på, hvordan de lige præcist skal etableres, og hvad de i sidste ende koster skatteyderne og alle de parter, der er inddraget i dem. De kan efter min mening være et særdeles nyttigt redskab, men der findes også midler i Europa i øjeblikket - og her tænker jeg på Margueritefonden og på arbejdet i depositobanken "Caisse des dépots et consignations", der har taget initiativer på tværs af landegrænserne - og jeg vil derfor gerne argumentere for flere langsigtede investeringer og tilsyn, som passer til det, vi forsøger at opnå sammen. Det er efter min mening det allermindste, vi bør forvente.
Vi støtter under alle omstændigheder hr. Maystadt, og vi ser gerne, at alle de seneste begivenheder, der har fundet sted, tilskynder til en mere vidtrækkende, bredere forhandling.
Pascal Canfin
Hr. formand, hr. Maystadt, hr. kommissær! Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance føler sig jo traditionelt meget tæt knyttet til EIB. Vi mener, at det er et særdeles vigtigt samfundspolitisk instrument, og det er fordi, vi føler os meget tæt knyttet til institutionen, at vi også stiller meget strenge krav til den - det er to sider af samme sag.
Vores opfattelse af EIB er, at det i sidste ende er en uafhængig bank, og som sådan er den underlagt bankbegrænsninger, hvilket der skal tages højde for. Flere af mine kolleger henviste ganske rigtigt til, at man i EIB muligvis burde tage højde for nye begrænsninger i forbindelse med banksektoren. Samtidig er det en højst usædvanlig bank, fordi den faktisk finansieres af skatteydernes penge. Banken er der også for at gøre det, de andre ikke gør, og indføre regler, som overgår det, den private sektor kan gøre.
Jeg vil gerne understrege et par punkter, hvor EIB efter min mening kan gøre det endnu bedre, selv om der er sket fremskridt i de sidste par måneder. Det første punkt drejer sig om spørgsmålet om skattely. Dette er en særdeles vigtig kamp, ikke bare for os, men vistnok også for et meget stort flertal af mine kolleger her i Parlamentet. Krisen viste, at skattely er et element, der formørker, undergraver og svækker hele finanssystemet og den internationale økonomi.
De fleste parlamentsmedlemmer støtter derfor i den foreliggende betænkning idéen om, at der skal sikres en endnu større grad af gennemsigtighed, for så vidt angår de lån, som EIB bevilger til virksomheder, og som passerer gennem skattely. Denne praksis skal efter min mening høre op. Jeg er velvidende om, at der på det praktiske plan er operationelle begrænsninger, men der er en politisk pointe her, nemlig at man, hvis man er magtfaktoren bag Europa, bliver nødt til at udkæmpe nogle kampe. Hvis EIB udkæmper nogle kampe, bør kampen mod skattely efter min mening være en af dem.
For vores vedkommende ville vi selvsagt gerne gå videre, dvs. vi vil gerne have, at EIB betinger sine udlån til virksomheder af, at de ikke er en del af hele værdikæden i skattely, som i det mindste er på OECD's sorte liste, der for tiden er ved at blive revideret.
Det andet punkt, vi havde lyst til at tage op, vedrører spørgsmålet om tilsyn og forvaltning. Fru Goulard nævnte lige dette. Jeg mener, at vi skal udvide valget, at vi skal øge graden af fælles ansvarlighed, således at valget af projekter, der involverer skatteydernes penge, træffes på en så demokratisk og transparent måde som muligt.
Det tredje punkt drejer sig om at måle fordelene ved EIB's aktiviteter. Man måler dem naturligvis også rent økonomisk. Som tidligere sagt er EIB en selvstændig bank, hvilket betyder, at der er udfordringer vedrørende forholdet mellem risiko og rentabilitet, som skal håndteres. EIB har imidlertid også til formål at være til gavn på anden måde, og der bliver derfor brugt offentlige midler på EIB. Det er formålet at være til gavn med hensyn til social samhørighed, fattigdomsbekæmpelse og miljøbeskyttelse. Jeg tror, man kunne gøre endnu større fremskridt vedrørende indberetning og måling af disse ikkefinansielle fordele, som er så centrale for EIB's aktiviteter og legitimitet. Frem for at sætte de finansielle fordele op imod de ikkefinansielle fordele skal man efter min mening foretage en så omfattende vurdering som muligt og ikke alene begrænse sig til monetære og finansielle spørgsmål.
Det sidste punkt i mit indlæg vedrører klimaændringerne. Der står specifikt i betænkningen, at EIB skal forfølge alle EU's mål. Et af de officielle mål for EU er at sikre, at drivhusgasemissionerne reduceres med 80 % senest i 2050. Dette vil ikke kunne lade sig gøre, hvis vi bliver ved med at finansiere kulfyrede kraftværker, der har en levetid på 40 år, og som udleder enorme mængder CO2.
(Taleren indvilligede i at besvare et spørgsmål ifølge forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
William
(EN) Hr. formand! Har hr. Canfin taget med i betragtning, at anvendelse af EIB som samfundspolitisk instrument, hvilket er det, han og hans parti slår til lyd for, vil ske på direkte økonomisk bekostning af EU's skatteydere og navnlig de britiske skatteydere? Har han overhovedet taget dette med i betragtning?
Pascal Canfin
(FR) Hr. formand! Jeg har et meget simpelt svar på det. Jeg tror, at EIB har kostet de britiske skatteydere en hel del mindre end andre, fuldstændig private britiske banker har kostet dem, og jeg mener, at den almene interesse såvel som de britiske skatteyderes interesse er langt bedre tjent med EIB end med de andre britiske banker, som skatteyderne har måttet redde.
Kay Swinburne
Hr. formand! Parlamentet har brugt mange timer her i plenarsalen på at drøfte, hvordan man kan gøre de europæiske tilsynsmyndigheder, der har ansvaret for vores finansielle tjenesteydelser, til de mest gennemskuelige og ansvarlige organisationer. Resultatet har været at etablere europæiske tilsynsmyndigheder, som fuldt ud kontrolleres af Parlamentet. I dag, hvor der efter finanskrisen er fokus på ansvarliggørelse, og i lyset af ændringerne ifølge Lissabontraktaten er vi nødt til at etablere sammenlignelige grader af tilsyn og kontrol med de eksisterende EU-institutioner, herunder EIB.
I betragtning af hvilken central rolle, EIB har spillet med hensyn til at finansiere EU-medlemsstaternes strategier og EU's oversøiske aktiviteter, er tiden nu inde til at forbedre graden af ansvarliggørelse over for Parlamentet, for så vidt angår bankens aktiviteter. EIB's låneportefølje og generelle bank- og udlånsaktiviteter skal bedømmes på samme måde, som vi ville bedømme vores kommercielle banker. De skal underkastes en streng stresstest, og alle finansielle aktiviteter skal fremgå af balancen. Når der anvendes gearing eller risikobetonede metoder, bør vi godkende risikogrænserne, da det i sidste ende igen er skatteyderne, der kommer til at holde for i tilfælde af misligholdelse. Det er på tide, at Parlamentet tilstræber at spille en mere nærgående rolle med hensyn til at føre tilsyn med EIB's aktiviteter, især i takt med at bankens rolle øges i forbindelse med, at der udvikles nye finansielle instrumenter.
Jürgen Klute
Hr. formand, hr. Maystadt, hr. kommissær, mine damer og herrer! Den centrale opgave for Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er at fremme EU's mål ved hjælp af langsigtet finansiering af bæredygtige investeringer. Dette indebærer også, at EIB er bundet af EU's værdier, dvs. af socialstandarder, gennemsigtighed, høje miljøstandarder, udvikling af en bæredygtig økonomi og skabelse af arbejdspladser. Vi hører imidlertid fra ngo'er, der er involveret i den lokale gennemførelse af EIB-finansierede projekter, at man ingenlunde konsekvent sikrer, at disse standarder bliver overholdt. Dette er allerede blevet nævnt af flere andre talere. Kritikken fra ngo'erne går på, at der mangler gennemsigtighed med hensyn til den måde, hvorpå lånene overvåges på EU-plan og på verdensplan, hvordan de bliver anvendt, og hvordan EIB's finansielle mellemled aflægger rapport om dem. I hvor vid udstrækning er EIB bekendt med disse kritikpunkter, og i hvor vid udstrækning går EIB rent faktisk sådanne kritikpunkter efter i sømmene? Det kunne vi godt tænke os at vide.
Set ud fra vores synspunkt er i hvert fald en del af det, ngo'erne opfordrer til fra EIB's side, fuldkommen plausibelt, nemlig større gennemsigtighed med hensyn til finansielle mellemleds långivning og udformning af klarere finansieringsbetingelser for finansielle mellemled samt effektivitetskriterier for långivningen. For at skabe større gennemsigtighed foreslår ngo'erne derudover, at miljø- og finansoplysninger om EIB-finansierede projekter skal offentliggøres, inden de godkendes. Navnlig skal EIB-projekter i tredjelande gøres til genstand for uafhængige bæredygtighedsvurderinger med henblik på at fastlægge de økonomiske, sociale og miljømæssige følger af det pågældende projekt.
Der er dog tilsyneladende også andre problemer end med gennemsigtigheden. Overvågningen af, at EU's miljø-, social- og indkøbsstandarder bliver overholdt, er også blevet mødt med kritik fra ngo'ernes side. En streng overvågning af, at disse standarder bliver overholdt, burde være en selvfølge i forbindelse med alle EIB's finansielle aktiviteter. Projekter, der ikke overholder disse standarder, skal udelukkes fra støtte.
Endelig vil jeg gerne komme med en bemærkning om energipolitik. Det er dejligt, at fremme af en vedvarende og sikker energiforsyning allerede er et af EIB's aktuelle mål. Set i lyset af reaktorkatastrofen i Fukushima skal fremme af fremadrettet, vedvarende, CO2-fri og atomfri energiproduktion samt fremme af energieffektivitet på alle EIB's investeringsområder have højeste prioritet.
(Taleren indvilligede i at besvare et spørgsmål ifølge forretningsordenens artikel 149, stk. 8)
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Formanden for Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har sagt, at EIB - side om side med Kina - efter hans visionære opfattelse kan blive en drivkraft i udviklingslandene. Hr. Klute har nu taget nogle kritikpunkter op i forbindelse med dette udviklingssamarbejde. Kan hr. Klute være lidt mere konkret - og hvad mener han om den grundlæggende forestilling om, at EIB meget vel kunne være en passende modvægt eller et passende supplement til det, kineserne gør i udviklingslandene?
Jürgen Klute
(DE) Hr. formand! Jeg tror, det er vanskeligt at gå i detaljer desangående her og nu i betragtning af den tid, der er til rådighed. Men jeg har en lang række rapporter fra ngo'er, som jeg med glæde vil stille til rådighed. Jeg tror også, at Den Europæiske Investeringsbank (EIB) er bekendt med disse. I disse betænkninger står der, hvordan udviklingsbistanden støttes lokalt af EIB i afrikanske og asiatiske lande, og der er i den forbindelse også en hel del kritikpunkter. Jeg stiller med glæde rapporterne til rådighed, men jeg kan ikke besvare spørgsmålet i detaljer her og nu.
Godfrey Bloom
Hr. formand! Jeg tager ordet her i Parlamentet i dag for at nævne et par ting, der muligvis kan være til nytte. Jeg har i 35 år arbejdet som investeringsbankmedarbejder, investeringschef, investeringsrådgiver og økonomisk planlægger, og jeg aldrig i hele i mit liv købt en nødlidende bank. Jeg aldrig købt en nødlidende bank på mine kunders vegne, men i løbet af de sidste par år har politikerne og bureaukraterne sat en pistol for tindingen på mig som skatteborger og fået mig til at købe flere nødlidende banker, end man kan forestille sig. Og der er oven i købet ikke tale om britiske nødlidende banker, men om udenlandske nødlidende banker, og jeg hører i dag, at de britiske skatteborgere bliver bedt om at punge ud for Portugal.
Hvis jeg gerne vil investere i oversøiske lande, køber jeg et emerging market-værdipapir. Jeg har ikke lyst til, at en form for nationaliseret urkomisk bank investerer mine eller mine vælgeres penge med tvang. Jeg bruger udtrykket "urkomisk bank", hr. Maystadt, fordi det eneste, jeg indtil videre har hørt fra Deres side, er, hvordan De har tænkt Dem at investere penge i at lave om på vejret. Jeg har aldrig hørt så meget nonsens i hele mit liv. Jeg ved ikke, hvor De får Deres rådgivning fra, men rent statistisk har vejret faktisk ikke ændret sig i 15-16 år, så hvad har De tænkt Dem at poste alle disse penge ud på?
Jeg har ikke lyst til at investere i Deres bank, og det har den britiske befolkning heller ikke. Hvis De gerne vil beholde Deres AAA-kreditvurdering, vil jeg råde Dem til at se helt bort fra henstillingerne fra Parlamentet - der er fyldt med særlinge, miljøfanatikere og husmødre, som keder sig - især punkt 48 i betænkningen. Solfangere i landet, hvor gnuerne, girafferne og bongotrommerne hører hjemme, vil i løbet af nul komma fem sætte Deres AAA-kreditvurdering over styr.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Det er noget af en fortrængning af virkeligheden, når man hører de bemærkninger, den britiske taler lige kom med, og derefter ser på den faktiske udvikling i de seneste år på de finansmarkeder og i de banker, som vi angivelig burde sætte så stor lid til.
Med hensyn til mine konkrete punkter er Den Europæiske Investeringsbank (EIB) et vigtigt instrument på tre områder. Jeg tror, at hr. Klutes udlægning bør være en del af en strategi ude i verdenen. Det er rystende at se, hvordan kinesiske investorer, statsinvestorer, i stadig større grad underminerer de politiske systemer med argumenter om, at de er involveret i et par lokale brobygningsprojekter. Når man leder efter EU's bidrag, er der stort set intet at finde. Jeg tror, man skal fortsætte ad den vej.
Mit andet punkt drejer sig om små og mellemstore virksomheder, som uden omtanke bliver forbigået af de traditionelle banker, der udelukkende er orienteret i retning af gevinstmaksimering.
For det tredje er der ændringen i energipolitikken. Selv om reaktorkatastrofen i Japan så sandelig er en tragedie, kan den give medvind med hensyn til at gøre noget desangående her i Europa.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Hr. formand, hr. Maystadt, hr. kommissær! Efter de bemærkninger, jeg lige har hørt, og som ikke er Parlamentet værdige, vil jeg gerne fortælle, at de fleste af os mener, at EIB's indsats er særdeles positiv. Forbedringerne i Lissabontraktaten giver nye aktivitetsmuligheder, hvilket bør medvirke til, at EIB bliver endnu mere effektiv og kan komme med relevante løsninger på den globale finanskrise.
Som fremhævet yder EIB reel støtte til små og mellemstore virksomheder og bidrager markant til konvergensmålene i EU's samhørighedspolitik. Disse aktiviteter skal fortsætte og om muligt styrkes.
EIB skal gøre mere for at fremme strategiske investeringer i Europa, og jeg vil derfor gerne opfordre til at støtte dem, der har taget initiativ til at forbedre situationen vedrørende langfristede finansieringer og især depositobankerne - "Caisse des Dépôts et Consignations" og "Cassa depositi e prestiti" - og KfW. De skal efter min mening støttes, fordi de bank- og regnskabsregler, der udarbejdes nu om stunder, ikke tilskynder til at indregne langfristede investeringer og straffer dem, der vælger at gøre det. Desuden har vi i modsætning til det, man ofte siger, brug for ændringer og ikke bare tilpasninger. Langfristet finansiering er, som det også blev nævnt, helt afgørende med hensyn til at åbne nye horisonter for Europa.
Uden for EU er det helt rigtigt at sige, at EIB skal fungere som en drivkraft og således skal foreslå initiativer, især vedrørende finansiering i Middelhavslandene. Under de nuværende turbulente forhold, der påvirker temmelig mange af disse lande, kan EIB yde et nyttigt bidrag til den økonomiske udvikling i forbindelse med Middelhavsunionen via sin målrettede finansiering og kan således medvirke til at etablere demokratisk civilisation i disse lande, hvis fremtid fortsat står hen idet uvisse.
Jeg har bemærket mig EIB's velvilje med hensyn til at yde dette bidrag, hvis EU anmoder om det, hvilket jeg håber, vil ske.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Hr. formand, hr. Maystadt, hr. kommissær, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne rose hr. Cutaş for hans fremragende betænkning.
Den Europæiske Investeringsbank skal levere flere, bedre, hurtigere resultater. Dens betydningsfulde rolle i forbindelse med finansieringsprojekter i samtlige sektorer af økonomien til gavn for EU er blevet endnu mere forstærket af den økonomiske krise.
Krisen har gjort det vanskeligt at få adgang til kredit, og det er også blevet tydeligt, at der er behov for en grundig nytænkning af vores økonomiske model. EIB spiller en altafgørende rolle. For at udfylde denne rolle skal banken opretholde en høj solvensgrad og en finansiel position, der er stærk nok til at gøre det muligt at få adgang til finansiering på kapitalmarkederne på gunstige betingelser. Banken skal også råde over instrumenter, der giver mulighed for, at man kan gennemføre de nødvendige projekter, der ellers ikke ville opnå finansiel støtte fra kommercielle banker, og hvor det ville være særdeles vanskeligt at opnå finansiering på gunstige betingelser andre steder.
EIB opnåede en række positive resultater i 2009, hvor bankens aktiviteter steg med 40 %, finansieringen til små og mellemstore virksomheder steg med 55 %, finansieringen til de mest tilbagestående regioner steg med 36 %, og finansieringen til bekæmpelse af klimaændringerne og fremme af energieffektiviteten steg med 73 %.
Der er dog stadig lang vej igen, og hvis man vil nå EU's strategiske mål, kræver det stadig vedvarende, langsigtet finansiering. Det er som følge af krisen blevet sværere at få adgang til denne form for finansiering.
Vi er derfor nødt til at fremme euroobligationer. Vi er nødt til at indføre nye instrumenter og udvikle noget nyt på det finansieringstekniske område, og vi er også nødt til at etablere en fælles platform med henblik på at inkludere andre internationale finansieringsinstitutioner. Dette skal også ledsages af en forbedring i EIB's egen forvaltning og en gennemgang af bankens interne mandat. Summa summarum skal EIB udgøre et brohoved, der effektivt forbinder investering med EU's behov.
James Elles
(EN) Hr. formand! Jeg tager ordet som britisk repræsentant, der mener, at vi skal være med i EU og ændre det. Hr. Bloom fra UK Independence Party repræsenterer ikke den britiske befolkning. Hans parti har ingen repræsentanter i Underhuset, House of Commons, og ser ikke ud til at få nogen inden for en overskuelig fremtid.
(Bifald)
Jeg mener, at vi ved denne konkrete forhandling kigger på pragmatiske politiske løsninger og ser på, hvordan vi kan få noget ud af pengene for de europæiske borgere i forhold til de knappe ressourcer. Jeg vil gerne rose formanden for Den Europæiske Investeringsbank for det arbejde, han har gjort i mange år med at opbygge institutionens troværdighed. Mit spørgsmål vedrører projektobligationerne.
Når dokumentet kommer i juni, vil hr. Maystadt så sende et andet tekstforslag end det fra Kommissionen, således at vi kender hans synspunkter, når vi skal udarbejde det flerårige finansielle overslag, eller vil det hele være samlet i ét forslag?
Vil disse midler potentielt være projektobligationer til formål uden for EU, eller vil der blot være tale om de projektobligationer for transport m.v., som kommissæren har omtalt?
Til slut, og muligvis vigtigst af alt, vil jeg gerne spørge, om vi kan overveje at foretage besparelser vedrørende strukturfondene og Samhørighedsfonden, eftersom EIB stiller supplerende finansiering af infrastruktur til rådighed, for det vil være et centralt spørgsmål, når vi forhandler om en eventuel fastfrysning af det finansielle overslag op til 2020.
Claudio Morganti
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! I betænkningen om Den Europæiske Investeringsbanks (EIB's) aktiviteter er der fokus på nogle vigtige og yderst relevante punkter. Det første punkt er behovet for at koncentrere vores indsats stadig mere på at gøre det lettere for små og mellemstore virksomheder at få adgang til kredit. Jeg ser også positivt på henvisningen til initiativet vedrørende projektobligationer, idet jeg mener, at de er et nyttigt redskab for vækst og udvikling i en sektor, der er så strategisk vigtig som infrastruktursektoren.
Jeg er noget forvirret over henvisningen til EIB's eksterne aktiviteter, hvor man anmoder om flere økonomiske og menneskelige ressourcer. EIB's årsberetning 2009 indeholder navnene på de lande, der nyder godt af sådanne lån, og jeg kan med skuffelse konstatere, at Tyrkiet får størstedelen med næsten en tredjedel af det samlede beløb til alle ikke-EU-lande. Dette tal er også godt en fjerdedel af det beløb, der blev bevilget til Italien, som er en af de vigtigste EIB-aktionærer. Italien selv har også brug for væsentlige lån og bevillinger. Jeg mener derfor, at dette er en absurd ubalance. Jeg synes, det er uacceptabelt, at der bevilges rigtig mange ressourcer til et land som Tyrkiet, der ikke er med i EU, og som efter min opfattelse aldrig skal være det.
Dimitar Stoyanov
(BG) Hr. formand! Indledningsvis vil jeg gerne sige, at en så kortfattet, præcis og klar betænkning om det pågældende emne er noget af et særsyn her i Parlamentet. Den Europæiske Investeringsbank spiller uden tvivl en grundlæggende og særdeles vigtig rolle med hensyn til Europas udvikling. Jeg har imidlertid et par kommentarer til betænkningen og til det, der er blevet sagt her i Parlamentet.
For det første støtter jeg ud fra et internt perspektiv Den Europæiske Investeringsbanks politik vedrørende udvikling af små og mellemstore virksomheder. Dette spørgsmål er efter min mening langt vigtigere for Europa end klimaændringerne. Det er det område, banken skal koncentrere sin indsats om, og ikke så meget om udvikling af miljøvenlige teknologier. Og alligevel vil dette område også blive udviklet, hvis der ydes støtte til små og mellemstore virksomheder.
Bortset fra det er jeg ud fra et internt perspektiv også enig i udtalelsen fra Budgetkontroludvalget om, at Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, der er det nye organ, som har ansvaret for disse områder, evt. skal føre tilsyn.
Endelig er de oplysninger, som hr. Morganti lige nævnte, særdeles foruroligende. Jeg er også enig i synspunktet om, at det, især når der er tale om udenlandske investeringer, er helt på sin plads også at have parlamentskontrol, for det er uacceptabelt, at eksterne lande modtager flere EU-midler, end EU-landene selv gør.
Alfredo Pallone
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg er fuldstændig enig med hr. Gauzès. Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har altid spillet en væsentlig og central rolle i forbindelse med udvikling af EU. Bankens rolle og aktiviteter er endnu vigtigere i krisetider, sådan som vi for tiden oplever.
De seneste reformer vedrørende økonomisk styring i forbindelse med krisens virkninger kan føre til, at medlemsstaterne afsætter færre midler til vigtige projekter som f.eks. etablering af infrastrukturer af strategisk betydning til udvikling af EU som helhed. Et eksempel er TEN-T-jernbanetransportprojektet.
Jeg går ind for Kommissionens initiativ vedrørende projektobligationer. Projektobligationer er en fremragende løsning til at fremskaffe finansiering og understøtte den infrastruktur, Europa har brug for med hensyn til at modernisere og udnytte det indre markeds potentiale fuldt ud. EIB's rolle med hensyn til at udstede og forvalte disse obligationer er derfor særdeles vigtig.
Der presses i betænkningen på for at få flere midler til små og mellemstore virksomheder, og jeg er enig i, at EIB's aktiviteter skal være målrettede og resultatorienterede. Lad mig sige, at der er dukket nogle kritiske ting op i forbindelse med bankens aktiviteter. Jeg vil især gerne påpege, at mange små og mellemstore virksomheder ofte ikke er i stand til at udnytte de muligheder, der tilbydes, idet de projekter, der modtager finansiering, kræver enorme investeringer og en stor organisation, hvilket rent faktisk udgør en hindring for små og mellemstore virksomheders deltagelse.
Den tid, man er nødt til at bruge på procedurer, er et andet problem. Disse er ofte uklare og bureaukratiske og harmonerer ikke med den pågældende erhvervssektors aktiviteter og behov. Jeg ønsker ikke at gentage, hvor vigtige disse virksomheder er for selve vores samfundsøkonomi, og jeg håber derfor, at man kan indlede en dialog med de små og mellemstore virksomheder, hvilket kan være med til at fremskynde procedurerne og få afskaffet så meget bureaukrati som muligt.
EIB kan og skal spille en betydningsfuld rolle med hensyn til at styre de seneste begivenheder i Middelhavsregionen. Europa er nødt til at tænke længere frem end den akutte nødsituation og gennemføre en langsigtet strategi for at sikre, at finansiering og investering sker på selve stedet og på basis af fælles beslutninger med henblik på at fremme demokratiet og udviklingen af den sociale markedsøkonomi.
Olle Ludvigsson
(SV) Hr. formand! Jeg vil gerne fremhæve to hovedpunkter i den foreliggende betænkning. For det første spiller Den Europæiske Investeringsbank en central rolle i Europa 2020-strategien. Dette gælder ikke mindst investeringer i grøn infrastruktur. For at den europæiske økonomi kan blive stærk og bæredygtig, kræves der flere investeringer i jernbaner og havne. Disse skal også bindes sammen med vejnettet i effektive transportknudepunkter. Infrastrukturen skal gøres til et velfungerende hele. Den Europæiske Investeringsbank skal være endnu mere aktiv på disse centrale områder. Dette kræver nytænkning, for så vidt angår fleksible finansieringsløsninger. Europæiske projektobligationer er et udmærket skridt i den rigtige retning, men disse skal suppleres med flere nye finansieringsmuligheder. Frem for alt ser jeg en mulighed for at udvikle en model, hvor der er et mere produktivt samarbejde på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan.
For det andet spiller Den Europæiske Investeringsbank en vigtig rolle i EU's udviklingspolitik. Der er bestemt mulighed for forbedringer på dette område. Bankens aktiviteter skal gøres mere gennemsigtige, have større lokal forankring og være klart målrettede mod EU's vigtigste mål for udviklingssamarbejde. Miljø-, fattigdoms- og udviklingsaspekter bør altid tages med i betragtning, når der træffes afgørelser i Den Europæiske Investeringsbank.
Struan Stevenson
(EN) Hr. formand! EIB stiller et beløb på op til 1 mia. EUR til rådighed til opførelse af vindmøller og andre projekter for vedvarende energi i Det Forenede Kongerige. Selv om dette passer godt ind sammen med strategien om at bekæmpe klimaændringerne, er jeg foruroliget over, at de nuværende bestemmelser om EIB-finansiering er præget af mangel på gennemsigtighed og ansvarliggørelse, for så vidt angår due diligence-undersøgelse af disse projekter. Der er ifølge hr. Maystadt ydet 6 mia. EUR til udvikling af vindmølleparker i hele EU, men EIB godkender simpelthen finansieringsansøgningerne fra de pågældende regeringer uden nogen kontrol. Jeg mener ikke, at det er godt nok.
De virksomheder i Det Forenede Kongerige, der er aktive inden for vedvarende energi, hævder, at deres møller har en belastningsfaktor på 30 %. I realiteten var belastningsfaktoren i løbet af hele sidste år kun på 21 %. De virker ikke, når det er allerkoldest, og efterspørgslen efter elektricitet er på sit højeste. De er ikke økonomisk levedygtige, og de vil fordoble eller tredoble elpriserne for forbrugerne, samtidig med at man ikke får skåret ned på CO2-emissionerne. Dette er ved at udvikle sig til en finansiel skandale, og EIB bør holde op med at finansiere vindenergiprojekter.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg vil blot gerne sige tak til James Elles for hans bemærkninger i forbindelse kommentarerne fra hr. Bloom og foreslå mine kolleger fra UKIP, at de, hvis de gerne vil fremsætte et synspunkt eller er uenige med nogle kolleger, ikke behøver at fornærme os for at gøre dette gældende. Hr. Bloom beskrev medlemmerne som særlinge, miljøfanatikere og husmødre, som keder sig. Jeg vil godt foreslå, at han fortæller os, hvilken kategori han selv tilhører.
Mit mere konkrete punkt drejer sig om Den Europæiske Investeringsbank. Irland har via finansiering til SMV'er nydt godt af EIB, men formanden kan måske kommentere - eller også kan andre kommentere - hvor tilgængelig finansieringen nu også er, for der kommer godt nok nogle meddelelser, og SMV'erne er begejstret over disse meddelelser, men når virksomhederne så gerne vil have adgang til en lånefacilitet, kan det være overordentlig vanskeligt at få det. Jeg mener, dette er et spørgsmål af praktisk betydning for SMV'erne, og jeg vil gerne have et svar på dette spørgsmål.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Den Europæiske Investeringsbank (EIB) blev oprettet med henblik på at støtte EU's mål og politikker, både i selve EU og i andre lande. Banken selv finansieres via obligationer, som garanteres af EU's medlemsstater.
Ordføreren, hr. Cutaş, har påpeget, at garantierne for EIB-aktiviteterne i EU's budget beløb sig til næsten 20 mia. EUR ved udgangen af 2009, hvilket er et stort beløb selv for EU, og Parlamentet er derfor efter min mening fuldkommen berettiget til at forvente en forklaring på de risici, der er forbundet med denne forpligtelse. Det ville også være godt at vide mere om, hvordan renterne fra de ydede lån skal anvendes, og om de administrative vederlag, der er sikret via EU's budget.
EIB står til ansvar over for EU's medlemsstater, Revisionsretten og OLAF. Forslaget om evt. at indføre lovbestemt tilsyn, hvilket ville indebære overvågning af finansernes kvalitet, den finansielle stilling, den præcise måling af resultater og overholdelse af reglerne vedrørende bedste praksis som indbefattet i hr. Cutaş' betænkning, virker efter min opfattelse til at være en god idé, og jeg vil derfor gerne anbefale, at Kommissionen for alvor overvejer at etablere tilsynet, så der kan opnås større gennemsigtighed ved forvaltningen af EU's ressourcer.
Elena Băsescu
(RO) Hr. formand! Jeg vil også gerne rose hr. Cutaş for at have udarbejdet denne meget velstrukturerede betænkning.
Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter skal være mere målrettede og selektive, og der skal tages sigte på konkrete resultater. Banken skal indgå partnerskaber med ansvarlige og gennemsigtige finansielle mellemled. Der skal foretages flere strategiske langsigtede investeringer i Europa. Vi skal fokusere på infrastruktur og samhørighed på europæisk plan. Jeg ser positivt på, at banken har fokus på de områder, der er hårdest ramt af krisen, dvs. SMV'er, konvergensregioner og klimatiltag.
Hvad angår de bevilgede lån, skal EIB forfølge en aktiv politik, hvor man giver informationer via bankens hjemmeside. Der skal fokuseres på de udbetalte beløb, antallet af bevillinger og de regioner, som har nydt godt af disse midler.
Antonio Cancian
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! I lyset af den økonomiske krise, krisen i Middelhavslandene og energikrisen, hvor Japan er et aktuelt tilfælde med hensyn til kernekraft, skal Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i sin egenskab af operationel arm for denne politik spille en afgørende rolle. Jeg mener, at EIB skal fungere både i og uden for EU. Vi har i dag Middelhavslandene til vores rådighed i en vigtig ny plan, der skal iværksættes så snart som muligt.
Hvordan skal vi så gøre dette? Ved hjælp af nye finansielle mekanismer som f.eks. projektobligationer, sådan som vi ofte har gentaget. Kan kommissæren venligst fortælle os mere vedrørende timing og gennemførelse af disse projektobligationer.
Jeg vil gerne spørge formanden for EIB om, hvad der skete med den fond, der blev etableret ud fra det, der blev tilbage efter den genopretningsplan, vi iværksatte for et par måneder siden. Da tidsfaktoren er af væsentlig betydning her og nu, vil vi gerne høre noget om dette princip samt om Margueritefonden, da jeg ikke ved, hvad der er sket med den. For så vidt angår disse fonde, der burde stimulere og sætte gang i økonomien, er det på nuværende tidspunkt af central betydning at få timet gennemførelsen deraf korrekt.
Alfreds Rubiks
(LV) Hr. formand! Bankens årsberetning 2009 bør efter min mening både godkendes og vedtages. Med hensyn til fremtiden er jeg enig med mange talere her. Jeg mener selv, at det vil kunne betale sig at gennemføre en strategisk gennemgang og analyse af investeringsfinansiering (herunder også subsidier), tilbagebetaling af kapitalbidrag fra medlemsstaterne til Den Europæiske Investeringsbank (EIB), lån, innovative instrumenter, finansiel planlægning og forvaltning rettet mod sådanne langsigtede projekter, som ikke giver øjeblikkelige resultater, og forbedringer af garantiordninger, indførelse af et afsnit om investering i EU's budget, finansielle konsortier mellem europæiske, nationale og lokale institutioner, politiske og offentlige partnerskaber og andre muligheder. Det ville øge kvaliteten af bankens aktiviteter endnu mere.
Iosif Matula
(RO) Hr. formand! Når man i forbindelse med EIB's investeringer fokuserer på konvergensregioner, SMV'er og tiltag til bekæmpelse af klimaændringerne, reagerer man på krisens følgevirkninger på de hårdest ramte områder.
Konvergensregioner nyder godt af betydelig støtte fra EIB's side. Den rolle, lånene spiller for de strukturelle programmer, er at øge absorptionsgraden og gøre mere effektiv brug af og øge den løftestangsfunktion, som den europæiske finansielle udviklingsbistand har, især i de områder, hvor det er svært at få adgang til finansiering. Det fælles udspil fra EIB og Kommissionen til fremme af konvergens har haft til formål at tilskynde SMV'er til at opnå adgang til finansiering, udvikle mikrokreditter med henblik på økonomisk vækst og skabe nye arbejdspladser samt yde støtte til bæredygtige investeringer i byområder. De finansielle instrumenter Jessica, Jeremie og Jaspers har virkelig været til gavn. Takket være den vellykkede anvendelse deraf går jeg ind for at udvide omfanget deraf og finde frem til innovative finansielle produkter fremover.
Jeg vil gerne rose hr. Cutaş for den fremragende betænkning, han har fremlagt.
Werner Kuhn
(DE) Hr. formand, hr. Maystadt! Denne forhandling har stor betydning for økonomierne i vores medlemsstater. Det har vist sig, at de lande, der har en sund balance mellem store koncerner og små og mellemstore virksomheder, er kommet bedst ud af krisen. Hvis man ser på Tyskland, har vi en situation, hvor 70 % af økonomi består af SMV'er, og dette giver os mulighed for at tilvejebringe et passende antal arbejdspladser og lærepladser.
Vi er nødt til at formidle budskabet om, at dette gør det lettere at foretage investeringer, at små og mellemstore virksomheder kan udvides, og at Den Europæiske Investeringsbank yder støtte til dette, videre til de forskellige banker i medlemsstaterne. Dette har stor betydning, hvis vi skal bringe vores økonomier tilbage på vækstkurs og være konkurrencedygtige i forhold til USA og Sydøstasien. Jeg finder derfor, at dette initiativ fra Den Europæiske Investeringsbank er af største betydning. Men det skal også være effektivt med hensyn til at skabe vækst for at bringe os ud af den finansielle og økonomiske krise.
Maroš Šefčovič
Hr. formand! Flere af medlemmerne henviste til spørgsmålet om passende lovbestemt tilsyn. Jeg vil gerne forsikre om, at Kommissionen overvejer spørgsmålet om lovbestemt tilsyn med EIB nøje. Rent faktisk er der behov for en hensigtsmæssig tilsynsordning for at sikre, at EIB's fremragende kreditposition til enhver tid kan bevares. Men der skal tages behørigt hensyn til den overstatslige karakter, som EIB har, og EIB's lovbestemte bestemmelser, der er en del af traktaten.
EIB har for nylig truffet konkrete foranstaltninger med henblik på at gøre noget ved situationen, især via etablering af sit revisionsudvalg, som har betydelig erfaring med banktilsyn. Eftersom EIB har fået bevilget refinansiering fra Den Europæiske Centralbank, overholder EIB derudover også de nødvendige indrapporteringskrav i forhold til Den Europæiske Centralbank.
På den anden side mener vi ikke, at Den Europæiske Banktilsynsmyndighed og Den Europæiske Centralbank kan sikre det lovbestemte tilsyn med EIB, men vi vil naturligvis ikke udelukke muligheden for, at EIB finansierer andre former for ordninger på basis af en frivillig fremgangsmåde, som EIB udarbejder sammen med andre organer.
Med hensyn til samarbejde og Kommissionens rolle ved samarbejdet med EIB vil jeg her gerne understrege, at Kommissionen allerede spiller en vigtig rolle i forbindelse med forvaltningen af EIB i og med, at den afgiver en udtalelse om alle EIB-lån, om egne indtægter, og har repræsentanter i EIB's bestyrelse. Jeg kan forsikre om, at samarbejdet mellem Kommissionen og EIB er eksemplarisk og fremragende.
Med hensyn til tilsyn med de eksterne EU-programmer og de dermed forbundne dechargeprocedurer er vi bortset fra EIB's aktiviteter i Den Europæiske Udviklingsfonds regi, hvilket hovedsagelig vil sige AVS-investeringsfaciliteten, der udføres ifølge den specifikke EUF-finansforordning, ikke bekendt med, at andre EU-budgetaktiviteter, der sker i kombination med EIB-ressourcer, ikke er underlagt den sædvanlige dechargeprocedure.
Som svar til fru Hübner vil jeg sige, at vi naturligvis er fuldstændig enige i opfordringerne til at maksimere EIB's potentiale ved at åbne nye gearingsmuligheder for at øge potentialet for at yde lån og hjælp til SMV'er, især her i tiden efter finanskrisen, og hvor presset for at få lån er stort. Vi kigger derfor også efter innovative måder, hvorpå man kan gøre dette. Jeg vil blot gerne minde om, at EU's finansforordning for nylig er blevet ændret, så man udtrykkelig anerkender denne opfordring til innovative instrumenter. Vi anvender den allerede, især i de programmer, som er rettet mod finansiering af forskning og innovation. Jeg er sikker på, at de innovative finansieringsredskaber på baggrund af erfaringerne med dette projekt ligeledes kan anvendes på andre områder.
Philippe Maystadt, formand for EIB
Hr. formand! Jeg siger tak til alle talere for deres kommentarer, selv om jeg synes, at én af dem var særdeles fejlagtig. Det er åbenlyst, at jeg på den tid, jeg har til rådighed, ikke kan svare detaljeret på alle de yderst interessante spørgsmål, som er blevet stillet. Nogle af dem kan efter min mening undersøges nærmere i et udvalg.
Der var især et vigtigt punkt, som fru Hübner tog op. Hvis man virkelig ønsker, at EIB skal kunne yde et væsentligt bidrag til gennemførelse af Europa 2020-strategien, især via udvikling af fælles instrumenter med Kommissionen, skal rammebestemmelserne selvsagt give mulighed for det. Samtidig med at Parlamentet for tiden forhandler om udkastet til de nye finansielle bestemmelser, mener jeg, at man skal være omhyggelig med at sikre, at Den Europæiske Investeringsbank rent faktisk vil kunne yde dette bidrag. Forslaget fra Kommissionen er ud fra det synspunkt efter vores mening absolut hensigtsmæssigt. Rådet og Parlamentet har dog endnu ikke godkendt det. Parlamentet har derfor en opgave foran sig med hensyn til at revidere de finansielle bestemmelser.
Jeg mener også, at en mere dybdegående undersøgelse ville være nyttig vedrørende andre spørgsmål, der er blevet taget op, nemlig spørgsmålet om skattely, som hr. Canfin nævnte. Jeg kan bekræfte, at Den Europæiske Investeringsbank har en strengere politik vedrørende dette spørgsmål end de andre internationale finansieringsinstitutioner, hvilket også forklarer, hvorfor vi for nylig måtte nægte at samfinansiere visse projekter sammen med Den Afrikanske Udviklingsbank, Verdensbanken og Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling, idet de ikke kunne opfylde de strengere krav, som vi har i den henseende.
Ikke desto mindre kan jeg fortælle hr. Canfin, at det er udelukket, at vi finansierer en selskabsstifter, der befinder sig i et land, som står på OECD's sorte liste, men jeg er helt indstillet på at undersøge dette spørgsmål nærmere sammen med de spørgsmål, som hr. Klute stillede, og som bl.a. vedrørte lån til små og mellemstore virksomheder og gennemsigtigheden i den forbindelse. Jeg tror ikke, at der er mange finansieringsinstitutioner, som er villige til at give lige så mange oplysninger om bevilgede midler til små og mellemstore virksomheder, og jeg vil understrege, at der har været en markant stigning i antallet af små og mellemstore virksomheder, som har fået glæde af lån, som Den Europæiske Investeringsbank har udstedt til banker, der fungerer som mellemled. Mere end 60 000 små virksomheder fik glæde af dem i 2010.
Jeg vil gerne fremhæve tre ting, som gør Den Europæiske Investeringsbank til en ret enestående institution. Den første ting er, at vi i modsætning til det, én af talerne sagde, ikke bruger skatteydernes penge.
(EN) For at slå det fast med syvtommersøm så beder vi ikke de britiske skatteydere om en eneste cent.
(FR) Vi bruger ikke skatteydernes penge, men bruger de midler, som vi hver dag skaffer på verdens finansmarkeder. Og det er rent faktisk derfor, det er uhyre vigtigt, at vi beholder vores AAA-kreditvurdering. Vi optager lån i Asien og USA, og med de midler kan vi yde projektfinansiering på gunstige vilkår. Den eneste budgetmæssige virkning er den garanti, der gives vedrørende den politiske risiko med at gennemføre det eksterne mandat, vi har fået af Rådet og Parlamentet. Her er der faktisk en garanti, som indebærer en midlertidig omkostning på EU's budget, eftersom vi afsætter 9 % af alle lån, der bevilges ifølge det eksterne mandat - og det gør vi to år efter den første udbetaling - og dette beløb bliver naturligvis mindre, efterhånden som lånene bliver tilbagebetalt. Da vi faktisk ikke behøver at gøre brug af garantien, indebærer det derfor i sidste ende ingen omkostning på EU's budget. Ingen! Det er altså vigtigt at forstå, at vi helt klart ikke er en institution, der koster skatteyderne nogen penge.
Den anden ting er, at vi er den eneste finansieringsinstitution, der reelt er europæisk, idet vores aktionærer er alle medlemsstaterne, og der er udelukkende tale om EU-medlemsstater. Vi er den eneste finansieringsinstitution, der ifølge traktaten er juridisk forpligtet til finansielt at støtte EU's politiske målsætninger. Desuden er vi den eneste finansieringsinstitution, der ikke kan finansiere et projekt, medmindre Kommissionen i forvejen har fremsat en positiv udtalelse desangående. Kommissionen fremsætter en sådan udtalelse efter en vurdering foretaget af samtlige tjenestegrene, af samtlige generaldirektorater, lige fra Generaldirektoratet for Konkurrence til Generaldirektoratet for Miljø. Vi er derfor forpligtet til nøje at anvende europæiske regler og politikker. Vi er underlagt revision fra Revisionsrettens side i det omfang, det er foreskrevet i trepartsaftalen. Vi samarbejder til enhver tid med Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), og jeg kan tilføje, at vi er på nippet til at indgå aftale om tilsyn foretaget af Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, dvs. det nye tilsynsorgan. For så vidt angår Den Europæiske Investeringsbank, vil vi under alle omstændigheder med stor fornøjelse lade os underkaste en officiel form for banktilsyn. Vi er under indirekte tilsyn, f.eks. via de personer med erfaring i banktilsyn, som vi tager med i vores revisionsudvalg. Men jeg vil endnu en gang bekræfte, at vi er fuldstændig åbne over for regulært tilsyn via den nye europæiske myndighed.
Den tredje ting, jeg afslutningsvis gerne vil fremhæve, er, at Den Europæiske Investeringsbank også er ret så unik i kraft af den type ekspertise, man har udviklet. Vi er en institution, der permanent beskæftiger mere end 100 ingeniører samt en række specialkonsulenter, hvilket er sjældent for en bank.
Desuden har vi anerkendt erfaring og ekspertise på visse områder. Som et eksempel bliver vi hidkaldt for at yde teknisk rådgivning ved projekter, som vi ikke kan finansiere, fordi de gennemføres i et område, der ligger uden for vores mandat. Jeg synes derfor, det ville være en skam ikke at gøre brug af en sådan ekspertise. På visse områder som f.eks. bytransport, energieffektivitet, vandkredsløbet og støtte til SMV'er har EIB helt klart udviklet en ekspertise, der er temmelig unik. Jeg vil derfor slutte af med at sige, at det ville være en skam ikke at udnytte dette potentiale fuldt ud via et samarbejde med Parlamentet, der måske skal være mere systematisk og mere struktureret.
Der er blevet stillet nogle særdeles velbegrundede spørgsmål. Vi finansierer flere projekter i Tyrkiet af den simple grund, at det er vores mandat, som Rådet og Parlamentet har fastlagt i fællesskab. Vi har fået til opgave at finansiere flere projekter i ansøgerlandene, hvilket betyder, at vi finansierer forholdsvis flere projekter i Tyrkiet og Kroatien end i andre lande. Vi er her for at gennemføre de mandater, som vi har fået af de europæiske myndigheder, navnlig Rådet og Parlamentet. Jeg mener derfor, at dette berettiger til et samarbejde med Parlamentet, der evt. skal være systematisk og mere struktureret.
(Bifald)
George Sabin Cutaş
Hr. formand! Jeg vil gerne begynde med at sige tak til alle talerne i forbindelse med denne konstruktive forhandling. Jeg må medgive, at alle de kolleger, der havde ordet - på trods af et par kritiske bemærkninger - erkendte, hvilken betydningsfuld rolle Den Europæiske Investeringsbank kan spille under den nuværende finansielle og økonomiske krise.
Vi har tydeligvis brug for investeringer og bæredygtige udviklingsprojekter i EU. Jeg mener derfor, vi skal gennemføre og overveje ambitiøse idéer og ikke være bange for at komme med og fremlægge sådanne idéer.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg afslutningsvis gerne fremhæve følgende: Glem ikke målet om gennemsigtighed og bedre kommunikation med alle EU's institutioner.
Endelig tror jeg godt, at jeg på mine kollegers vegne kan sige til hr. Maystadt, at han kan regne med Parlamentets støtte fremover.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
Ilda Figueiredo
Vi ved godt, hvilken betydning långivning fra Den Europæiske Investeringsbank (EIB) kan have for udviklingen og det sociale fremskridt i betragtning af de lave rentesatser og den lange tilbagebetalingstid.
De muligheder, banken giver, er imidlertid hverken gennemsigtige eller klare nok, og de lande og regioner, der har størst behov for at låne penge, er heller ikke de foretrukne parter i forbindelse med bankens långivning. Den foreliggende betænkning, som vi støtter, indeholder således en række kritikpunkter, henstillinger og forslag.
Vi er dog uenige i, at man skal omdanne EIB til blot at være et redskab, som EU kan benytte til at gennemføre sine politikker samt afhjælpe de problemer med social og økonomisk samhørighed og social udvikling, man burde tage højde for i EU's budget og EU's strukturfonde og Samhørighedsfonden. EIB kan naturligvis overvåge og forbedre denne indsats, men den kan ikke træde i stedet for EU's budgetpolitikker.
Edit Herczog
De vigtigste krav er, at Den Europæiske Investeringsbanks aktiviteter bliver endnu mere gennemsigtige for Parlamentet, og at de finansielle instrumenter, den outsourcer, anvendes på en endnu mere målrettet måde. Vi henstiller, at man overvejer forslaget om, at der indføres tilsyn med denne institution både af hensyn til præcis måling af kvaliteten af EIB's finansielle stilling samt bankens resultater og af hensyn til overholdelse af effektiv og succesfuld virksomhedspraksis. Jeg vil gerne understrege, at vi ikke stiller det foreliggende forslag, fordi vi har betænkeligheder ved, om reglerne er blevet fulgt ved EIB's aktiviteter, men fordi man efter vores opfattelse som tommelfingerregel bør holde sig til G20-landenes Londonerklæring, hvor man for to år siden tydeligt skrev, at "alle systemisk vigtige finansieringsinstitutioner, markeder og instrumenter i hensigtsmæssig grad bør være underlagt regulering og tilsyn". Vi foreslår, at Kommissionen opfordres til inden den 30. november 2011 at forsyne Parlamentet med en juridisk analyse af mulighederne for tilsyn med EIB, eftersom der ifølge den gældende lovgivning ikke er nogen europæisk institution, der har ret til at føre tilsyn med EIB. Der er dog god grund til at lave om på dette snarest muligt i betragtning af EIB's udvidede rolle og også på grund af de udvidede EU-garantier til banken. Det ville være velbegrundet at udvikle større fagligt og socialt tilsyn på tilsvarende måde som den praksis, der har udviklet sig i den seneste tid i andre finansieringsinstitutioner, der ikke er banker. EIB's låneaktivitet skal være mere selektiv, mere effektiv og mere resultatorienteret fremover, især for så vidt angår finansiering af SMV'er. Med dette formål for øje skal man også indsamle og offentliggøre oplysninger om de bevilgede lån på en mere systematisk måde.
