Statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning (A7-0062-2011) af Giannakou for Udvalget om Konstitutionelle Anliggender om anvendelse af forordning (EF) nr. 2004/2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan.
Marietta Giannakou
Hr. formand! Parlamentet skal i dag forhandle om den betænkning, jeg har udarbejdet for Udvalget om Konstitutionelle Anliggender om statutten for og finansiering af politiske partier på europæisk plan. Trods det at der er en lignende forordning, har de europæiske politiske partier ikke førhen haft en statut i overensstemmelse med Lissabontraktaten og EU, og med statut mener jeg en statut som defineret i artikel 10, stk. 4, i Lissabontraktaten, hvori det hedder, at politiske partier på europæisk plan medvirker til at danne en europæisk politisk bevidsthed og udtrykker unionsborgernes vilje. Naturligvis betyder dette ikke, at europæiske partier skal operere som internationale ngo'er i henhold til belgisk lovgivning. Efter at have accepteret generalsekretærens rapport om finansiering af politiske partier og hans forslag om at oprette en statut og Parlamentets forslag i den foregående rapport fra 2003 om behovet for en sådan statut - bortset fra at Lissabontraktaten endnu ikke var vedtaget dengang - og endelig Præsidiets afgørelse af 10. januar vedtog Udvalget om Konstitutionelle Anliggender - efter en seriøs høring blandt alle de politiske partier, formænd og sekretærer på EU-plan og højtstående professorer i økonomi og forfatningsret og efter samråd med Transparency International og Revisionsretten - derfor denne betænkning, hvori vi opfordrer Kommissionen til at forelægge et tilsvarende forslag, så vi kan få en reel europæisk statut for politiske partier.
Naturligvis vil denne statut rumme visse kriterier som defineret i betænkningen: Nationale partier i mindst syv lande eller regioner, hvor de regionale myndigheder i disse lande har lovgivningsmæssige beføjelser, skal være medlemmer. Samtidig skal der skelnes mellem anerkendelse af europæiske partier og deres finansiering. For at opnå finansiering skal de være repræsenteret af mindst ét medlem af Parlamentet. Naturligvis kan både enkeltpersoner, borgere, såvel som partier være med.
Forslagene dækker ikke kun europæiske politiske partier, men også deres fonde. Der opfordres til - og det er vigtigt - at skabe en politisk, juridisk og skattemæssig status for de europæiske politiske partier, naturligvis inden for rammerne af og i regi af den europæiske juridiske statut og EU's regelværk generelt.
Udvalget om Konstitutionelle Anliggender havde en langvarig drøftelse om spørgsmålet og kom frem til dette forslag med nogle små differentieringer naturligvis, som kan ses i ændringsforslagene. Grundlæggende kom vi til den konklusion, at det er et spørgsmål om at styrke demokratiet, opnå et øget borgerislæt i EU-institutionerne ved at skabe en sådan statut, og hvad naturligvis angår spørgsmålet om finansiering, er det bestemt, at 10 % bør komme fra egne ressourcer, og at donorerne bør kunne give 25 000 EUR i stedet for de nuværende 12 000 EUR. Naturligvis håber jeg, at plenarforsamlingen vil stemme for denne betænkning.
Maroš Šefčovič
næstformand i Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke Dem for denne mulighed for at drøfte betænkningen om de europæiske politiske partier og deres finansiering med Parlamentet. Jeg vil også gerne takke fru Giannakou for udarbejdelsen af denne initiativbetænkning.
I Kommissionen mener vi, at betænkningen er meget vigtig. Vi ved, at europæiske politiske partier spiller en vigtig rolle i europæisk integration. Navnlig bidrager de til at sikre, at politiske spørgsmål fremlægges og diskuteres ud fra et europæisk perspektiv i tiden op til valget til Parlamentet, og at man dermed undgår situationer, hvor dette valg domineres af rent nationale emner, som det jo ofte sker. Jeg bifalder derfor den fremadskuende tone i betænkningen og glæder mig til at forhandle om indholdet her i aften og også i fremtiden.
Ifølge artikel 23 i forordning (EF) nr. 2004/2003 skal Parlamentet inden den 15. februar 2011 offentliggøre en betænkning om anvendelsen af denne forordning og de finansierede aktiviteter. Betænkningen skal i relevant omfang indeholde eventuelle ændringsforslag til finansieringssystemet. Vi bifalder som sagt fru Giannakous initiativbetænkning og den ledsagende beslutning som et positivt skridt, men det skal understreges, at informationen om den faktiske gennemførelse af gældende lovgivning og de finansierede aktiviteter kunne være bedre og mere præcis.
I denne forbindelse og i lyset af Parlamentets afstemning i morgen kunne Kommissionen blive opfordret til at handle gennem en yderligere revision af forordning (EF) nr. 2004/2003 og finansforordningen eller gennem ny lovgivning. Hvis Parlamentet konkluderer, at den relevante gældende lovgivning kræver ændringer, eller at der er brug for ny lovgivning, vil Kommissionen seriøst undersøge disse konklusioner og, hvis den er enig, tage de nødvendige initiativer.
Kommissionen vil også gøre sig overvejelser om, hvordan forordning (EF) nr. 2004/2003 kunne forbedres yderligere på langt sigt for at støtte udviklingen af stærkere og ægte tværnationale politiske partier og fonde på europæisk plan med henblik på at udvikle et ægte europæisk offentligt politisk rum.
Angående det specifikke spørgsmål om en juridisk statut for europæiske politiske partier er jeg klar over, at det ikke er første gang, Parlamentet har opfordret til at oprette denne. Dette emne er blevet nærmere behandlet i en undersøgelse, som blev bestilt af Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (AFCO), og jeg mener, at undersøgelsen i sig selv tydeligt demonstrerer, at en række komplicerede konstitutionelle, politiske og praktiske spørgsmål er på spil i forbindelse med etableringen af en sådan statut. Sagen kræver derfor en meget omhyggelig og detaljeret analyse.
Det samme kan siges om nogle af de andre spørgsmål i betænkningen. Vedrørende de forslag, som kræver ændringsforslag til finansforordningen, kan Kommissionen også se, at der er brug for en bredere drøftelse af lovgivningsløsninger og tidsplanen for eventuelle ændringer.
Alt i alt rejser fru Giannakous betænkning og det tilhørende beslutningsforslag spørgsmål, som står centralt i den europæiske integration og dennes demokratiske karakter, og som derfor bør have vores fulde opmærksomhed. Jeg glæder mig til forhandlingen om disse spørgsmål i aften og også i fremtiden.
Carlo Casini
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne udtrykke min inderlige tak til fru Giannakou for at have udført et stort stykke intelligent arbejde.
Når vi taler om politiske partier, må vi tage to problemer i betragtning. For det første nyder partier ikke stor agtelse i noget land. For det andet anses politiske partier i forbindelse med valget til Parlamentet for at forfølge deres nationale stats interesser og ikke Europas som helhed. Folkeopinionen mangler derfor anseelse for enten partierne eller deres opgave med at opbygge Europa.
Vi må derfor hurtigt gøre noget. Ikke kun i Lissabontraktaten, som det allerede er blevet bemærket, men også i mange forfatninger, i næsten alle de europæiske forfatninger, betragtes partiernes funktion som værende af national interesse og dermed afgørende for demokratiskabelse og forfølgelse af fælles interesser. Det er vigtigt at understrege, at jeg taler om forfatninger og ikke almindelige love, og at jeg således henviser til de grundlæggende strukturer i staterne og EU som helhed.
Det er dermed påtrængende nødvendigt, at vi definerer en statut for partier, som er ægte europæisk orienterede og ikke kun en matematisk sum af individuelle nationale dannelser, der ikke har nogen permanent struktur på europæisk grund. Vi har brug for partier, der tænker og handler i en europæisk sammenhæng i stedet for. Det behov, jeg beskriver, er meget mere presserende, hvis vi virkelig ønsker at se en ensartet europæisk valglov, som forhåbentlig fører til en fælles europæisk forfatning parallelt med de nationale forfatninger. Dette vil øge den individuelle europæiske borgers fornemmelse af at tilhøre Europa.
Jeg er nu kommet til kernen i mit argument. Som det allerede er blevet understreget - og jeg takker kommissæren på forhånd - har mit udvalg arbejdet meget hårdt, afholdt høringer og haft mange møder, men vi har brug for et forslag, et initiativ fra Kommissionen, som samler alle europæiske partier inden for EU-loven i en ny offentligretlig form med status af juridisk person, som også er gyldig i alle medlemsstater og med en ensartet struktur, som tillader dem at handle som repræsentanter for den europæiske offentlige interesse. Jeg takker fru Giannakou og kommissæren for deres løfter.
Enrique Guerrero Salom
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg takker fru Giannakou for at udarbejde denne betænkning, som jeg mener, kan bidrage meget til at anspore Kommissionen til at skabe fremskridt med opbygningen af et bedre system for anerkendelse og beskyttelse af europæiske politiske partier.
Europæisk demokrati er et ægte repræsentativt demokrati. Opbygningen af det repræsentative demokrati er foregået støt, lige siden udbredelsen af stemmeretten i midten af det 19. århundrede virkeliggjorde de liberale revolutioners løfter om at give folket en stemme, så de kunne kontrollere deres egen skæbne. Det repræsentative bygningsværk har solide fundamenter, men fra tid til anden har det brug for reformer og nye måder at udtrykke sig på med større kvalitet. Et eksempel herpå ville være det arbejde, som Parlamentet har udført med vedtagelsen af borgerinitiativet.
Kort sagt har demokratiet aldrig overlevet uden fri repræsentation, og repræsentationen har aldrig været fri uden flerfoldig konkurrence. Det er politiske partier, der muliggør denne flerfoldige repræsentation. I et demokrati udtrykker partierne pluralisme og er de grundlæggende instrumenter for politisk deltagelse. De bidrager til den offentlige meningsdannelse, de tilbyder alternativer og generelle og sektorale statslige programmer, de koordinerer og harmoniserer sociale interesser, og de bidrager til kommunikationen mellem befolkningen med dens krav og dem, der regerer.
Som en teoretiker på området for politiske partier korrekt har påpeget, udviklede partierne sig ikke for at kommunikere regeringsmagtens behov til befolkningen, men for at kommunikere borgernes forhåbninger til magthaverne.
Vi har nu brug for, at dette, som har fungeret på nationalt plan, kommer til at fungere på EU-plan. Det er derfor et spørgsmål om at skabe rammerne og mulighederne for, at europæiske politiske partier på EU-plan kan varetage de funktioner, som de har varetaget på nationalt plan hidtil. Den væsentligste faktor for at nå det mål er, at partierne får en juridisk statut, og det er det, denne betænkning lægger op til - partier, der har en territorial tilstedeværelse og samtidig følger demokratiske spilleregler, og en skelnen mellem anerkendelse af partier og finansiering, hvilket kræver folkelig opbakning.
Endelig forventer vi, at Kommissionen sætter gang i hjulene til optimering af den aktuelle mangelfulde juridiske situation for de politiske partier.
Stanimir Ilchev
for ALDE-Gruppen. - (BG) Hr. formand! Fru Giannakous betænkning afspejler begivenhedernes logiske rækkefølge over de senere år, som de har været målrettet mod at højne borgernes interesse for politik i EU.
At lovgive om de europæiske partier betyder i dag, at vi skal skabe et borgerrum uden grænser. I denne henseende er fru Giannakous betænkning en indbydelse til reformorienterede politikere. Planerne, der er skitseret i denne betænkning, er vigtige. De vil medvirke til at gøre europæiske partier til et reelt instrument til styrkelse af den deltagelsesbaserede forvaltning af EU.
Det er ikke noget tilfælde, at der blev fremsat næsten 100 ændringsforslag til denne betænkning. Som resultat af de fælles bestræbelser blev der udarbejdet syv kompromisversioner med støtte fra alle parlamentsgrupper. Jeg mener, at interessen for betænkningen i Udvalget om Konstitutionelle Anliggender blev vakt af tanken om, at det europæiske partisystem blev endnu mere fleksibelt, attraktivt og logisk foruden egnet til processerne i Europa, ved at vi fastlægger en generel politisk, juridisk og skattemæssig status for de europæiske politiske partier.
Dette handler ikke om at organisere partier i overensstemmelse med en fælles standardiseret struktur, men om at følge en mere generel model. De grundlæggende forskelle mellem partier og fonde gælder også stadig, men der er nye chancer for større synergi i deres initiativer.
Betænkningen og den forventede efterfølgende udvikling skal ændre den velkendte status quo, hvorved de aktuelle partier blot er organisationer af nationale partier og ikke har nogen direkte forbindelse til vælgerskaren i medlemsstaterne. På grundlag af denne forhåbning anbefales det at begynde at undersøge betingelserne for direkte individuelt medlemskab og deltagelse af fysiske personer i partiets interne virke og endda i partiets ledelse.
En række følsomme spørgsmål rejses i betænkningen. F.eks. foretages der en egentlig sondring mellem kriterierne for dannelsen af et politisk parti og kriterierne for finansieringen af det. Betænkningen bør bakkes op, så Kommissionen kan begynde at danne et nyt afsnit i finansforordningen, der alene er viet til finansieringen af europæiske partier og fonde.
Gerald Häfner
Hr. formand, mine damer og herrer! Klare juridiske regler for politiske partier i Europa er en vigtig faktor i formningen af det europæiske samfund, udviklingen af den europæiske politiske debat og indsatsen for at gøre valget til Parlamentet ægte europæisk med europæiske kampagner og argumenter frem for de nationale kampagner og argumenter, vi primært møder i dag. Derfor vil jeg gerne inderligt takke fru Giannakou for hendes betænkning. Vi har arbejdet meget tæt sammen om den. Vi var ikke enige om alle punkter fra starten. Imidlertid står vi med glæde bag det endelige resultat.
Jeg vil gerne påpege et par punkter, som var særlig vigtige under forhandlingen. Det ene er det forhold, at vi mener, at partier, som ønsker at deltage i den demokratiske proces, også må være demokratiske i deres struktur. Dette gælder især valget af partiorganer, udvælgelsen af kandidater og udfærdigelsen af lister og er nu blevet indlemmet i stk. 5. Jeg mener, det er et enormt fremskridt. Det samme gælder for en række andre punkter, som jeg ikke vil nævne her.
Jeg vil gerne kort henvise til det vigtigste punkt: kravet om, at et parti allerede bør være repræsenteret ved mindst ét medlem i Parlamentet. Dette var oprindelig et krav for at kunne modtage anerkendelse og finansiering. Denne betingelse gælder nu kun finansieringsspørgsmålet. Det var meget vigtigt for os, fordi anerkendelse og finansiering skal adskilles meget tydeligt. Anerkendelse betyder, at der skal være fri konkurrence, så der kan dannes nye partier med nye mærkesager og nye ansigter i Europa. Dette bør ikke være underlagt overdrevne begrænsninger. Når det imidlertid gælder spørgsmålet om finansiering, kan dette naturligvis være forbundet med et vist minimalt niveau af vælgertilslutning. Således kan vi også erklære os enige heri, selv om vi gerne ville have sat en mere præcis ordlyd på dette punkt, hvorfor vi agter at fremsætte et ændringsforslag.
Daniel Hannan
Hr. formand! Demokratiet er ikke kun en periodisk ret til at sætte et kryds på en stemmeseddel. Demokratiet afhænger også af en forbindelse mellem regering og de regerede - en tilknytning. For at få et velfungerende demokrati må vi have "demos", vi må have en enhed, som vi identificerer os med, når vi bruger ordet "vi". Hvis man tager "demos" ud af demokrati, har man kun "kratos" - magt - tilbage i et system, som med loven i hånden må tvinge sig til, hvad det ikke kan bede om i den civile patriotismes navn.
Man kan ikke skabe institutionerne i et fungerende repræsentativt styre ved hjælp af bureaukratiske befalinger. Vi har forsøgt det i EU. Vi har skabt alle attributterne og staffagen: Parlamentet, de politiske partier, valgene osv., men man kan ikke få folk til at føle sig europæiske på samme måde, som folk f.eks. føler sig norske, japanske, franske, portugisiske eller andet.
Et parti skal vokse organisk, fordi dets medlemmer genkender det som et samfund af identitet og fælles interesser. Det er ikke noget, vi kan gøre ved hjælp af offentlig finansiering eller med et bureaukratisk pennestrøg. Så for at gøre det klart, er ECR imod denne lovgivning, vi er imod begrebet tværnationale partier. Vi danner en alliance af partier af nogle af vores medlemmer, men vi er imod den fælles statut. Vi er imod stigningerne i budgettet - som forekommer mig at være en ekstraordinær opkrævning af ressourcer i det nuværende økonomiske klima - og jeg er imod min landsmand og ven Andrew Duffs tanke om, at disse tværnationale partier bør have lov til faktisk at bruge EU-midler på internationale valgkampe.
Man skaber ikke europæere ved at bruge offentlige midler. Om så alt guldet fra alle nationale skatkamre blev lagt sammen, ville det ikke kunne overbevise folk om en falsk idé.
Helmut Scholz
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg kan kun bifalde, at Parlamentet har valgt en seriøs og praktisk orienteret tilgang til spørgsmålet om demokratisering af de europæiske beslutningsprocesser. Som fru Giannakous betænkning viser, indgår der også i denne tilgang en videreudvikling af de europæiske partier, som, selv om de har været en dagligdags politisk realitet i Europa i mange år, hidtil ikke har været ligeværdige partnere og spillere med hensyn til demokratisk indflydelse på EU-politikken. Vi har brug for politiske partier på EU-plan også, som er fast forankrede i de samfund, de repræsenterer, og som kan spille en stærk rolle i valget til Parlamentet og i opbygningen af en europæisk åbenhed baseret på interne demokratiske strukturer og regler.
Med hensyn til netop denne betænkning må jeg sige, at jeg gerne havde set ordføreren udvise meget mere mod ved at udnytte Parlamentets initiativret til at tage et virkelig betydeligt skridt i udviklingen af det politiske system og partisystemet i EU. Det er et skridt, som mange borgere har ventet på, og som vil anspore dem til at involvere sig. De indbyrdes forbundne europæiske og nationale beslutningsniveauer og forholdet mellem de politiske partier kunne være grebet an på en mere klar måde som en fælles faktor, der er gennemsigtig og åben for indflydelse.
Parlamentet bør nu beslutsomt opfordre Kommissionen og Rådet til at tage initiativet i denne henseende. Jeg forventer konstruktivt samarbejde fra Kommissionens og Rådets side.
John Stuart Agnew
Hr. formand! Denne lovgivning vil tillade EU at kaste penge efter valgkampagner for at sikre, at man køber sig til det rette resultat første gang - for en gangs skyld!
Det Forenede Kongerige vil i fremtiden afholde en folkeafstemning, hver gang EU foreslår at fjerne magt fra sine vælgere. EU er rædselsslagen ved tanken om, at vi kan svare forkert gang på gang. Så EU vil tage penge fra de britiske skatteydere for at indoktrinere dem med sin version af vejen mod sand retfærdighed.
Et liberaldemokratisk medlem af Parlamentet fra min egen egn, Andrew Duff, gør front mod denne lovgivning. Støtten i Det Forenede Kongerige til hans parti er for nylig forsvundet - et parti, der naturligvis er desperat efter, at EU-institutionerne skal regere Det Forenede Kongerige. Aldrig har EU's valggeometri været udstillet så tydeligt sammen med dens foragt for de britiske vælgere. EU saver den gren over, den selv sidder på, fordi lovgivningen vil tillade os at finansiere den folkeafstemning, som mange i mit land længe har ventet på - den, der giver os lejlighed til at fjerne os helt fra EU's kontrol.
Nicole Sinclaire
(EN) Hr. formand! Mon min kollega hr. Agnew er enig med mig i, at et politisk parti - der som et fælleseuropæisk parti ville tage imod finansiering i henhold til denne lovgivning, og som navnlig ville skulle overholde EU's programmer og aktiviteter og de grundlæggende principper i europæisk ret og udviklingen af europæisk lovgivning på alle niveauer regionalt, nationalt og europæisk - ville være et parti, der har givet køb på sine principper? Er De enig med mig, hr. Agnew?
John Stuart Agnew
(EN) Hr. formand! Jeg vil svare fru Sinclaire, at vi tager det, vi kan få ud af dette her, fordi vi bruger djævelens penge til at gøre Guds arbejde. Det er det, vi gør, og det ved De udmærket.
Nicole Sinclaire
(EN) Accepterer De dog selve princippet europæisk ret?
John Stuart Agnew
(EN) Nej, selvfølgelig gør vi ikke det. Det er derfor, vi er her.
Rafał Trzaskowski
(EN) Hr. formand! Lad mig først takke vores ordfører fru Giannakou og Kommissionen for deres glimrende samarbejde og en fremragende betænkning.
Er vi virkelig ved at skabe en europæisk "demos", som min kollega hr. Hannan netop sagde? Jeg ved det ikke, men jeg vover mig nu ikke helt så langt ud. Jeg tror, at det, vi gerne vil netop nu, er at styrke det spirende europæiske offentlige rum og bygge debatten om europæiske emner op fra bunden. Tanken her i Parlamentet er jo at bringe Europas borgere tættere på det, vi drøfter her, og hvad kunne være mere enkelt end simpelthen at begynde at diskutere europæiske emner med dem.
Forresten - jeg kan kun tale for mig selv, men jeg er ikke bureaukrat, jeg er et direkte valgt medlem af Parlamentet.
Debatten går faktisk på at øge de europæiske politiske partiers synlighed, de partier, vi alle tilhører, uanset om vi sidder til venstre, i midten eller til højre her i Parlamentet. Altså for at bringe dem ud af skyggen - fordi ingen i øjeblikket rigtig ved, hvad de laver, hvad deres status er, om de producerer en merværdi - og det mener vi i EPP, at de gør. Det er muligheden for faktisk at få en programpræsentation og i fremtiden forhåbentlig at udkæmpe en valgkamp til Parlamentet på europæiske spørgsmål og ikke drukne i national retorik hele tiden.
Denne betænkning er positiv på tre punkter. Først og fremmest giver den en vis balance mellem operationel myndighed i parlamentsgrupperne og en klar forbindelse til det, vi laver her i Parlamentet, med sammenhæng mellem betaling og fremmøde her i Parlamentet - Europa-Parlamentet. For det andet skaber den organisatorisk konvergens mellem Europas politiske partier og europæiske fonde, hvilket er prisværdigt, og for det tredje strammer den op og præciserer finansieringen af de europæiske politiske partier, hvilket jeg mener, bør være et mål for os alle.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Hr. formand! Når vi kigger på den europæiske integrations historie og EU's aktuelle indretning og funktionsmåde, kan man sige, at EU kan ses som ikke blot en gruppe af stater, men i stedet mere som en politisk arena med potentiale til at skabe en ægte europæisk offentlighed. EU har ikke blot et indre marked, sin egen lovgivning, et organ med direkte valgte repræsentanter og sit eget retssystem. De politiske partier på europæisk plan har også eksisteret i efterhånden lang tid. De er ikke kun sammenslutninger af nationale partier. De har deres egen dagsorden, en europæisk dagsorden, og de er en integreret del af Europas politiske liv. Styrkelsen af de politiske partier på europæisk plan styrker også den deltagelsesbaserede forvaltning i EU og dermed i sidste ende demokratiet.
Af disse grunde bifalder jeg det fremsatte forslag om reform af statutten og finansieringen af politiske partier på unionsplan, og jeg vil også gerne takke Dem personligt, hr. næstformand, for Deres samarbejde.
Det er nu meget vigtigt for de politiske partier at få én fælles juridisk statut. Vi må gøre op med forskellene mellem systemet for politiske partier og reglerne for de europæiske institutioner. Dette er muligt i kraft af indførelsen af en fælles politisk, juridisk og skattemæssig statut for politiske partier på europæisk plan. Det ville også være passende at overveje, om retten til at stifte et sådant parti bør være begrænset til politiske partier, der allerede findes på nationalt eller regionalt plan.
Spørgsmålet om finansieringssystemet er også passende at stille. Systemet til godkendelse af finansiering af politiske partier på europæisk plan bør forenkles. Det bør være muligt at udføre finansielle tilsyn for at opretholde åbenheden. Et gennemsigtigt og sikkert miljø, hvori europæiske politiske partier kan fungere og finansieres, er også et ønskeligt og velkomment skridt for borgerne i EU's medlemsstater. Det kan være dem en hjælp i dagligdagen. En statut for de europæiske politiske partier er et betydeligt fremskridt i retning af større samspil med borgerne, mere demokrati og større offentlig interesse for europæiske spørgsmål.
Andrew Duff
(EN) Hr. formand! Nationale politiske partier støtter nu ikke længere europæisk integration på en demokratisk og effektiv måde. Det er meget alvorligt. Der er en kløft, der skal bygges bro over, og der er brug for et centralt demokratisk skelet til at forbinde borgeren med de europæiske beføjelser, der udøves i Parlamentet og Rådet. Tiden er kommet til at danne europæiske politiske partier, ikke som en erstatning for nationale politiske partier, men som et supplement til dem, så de kan udfordre og konkurrere med hinanden til støtte for idéer og kandidater.
Udviklingen af europæiske politiske partier er en kritisk faktor for, om det forslag, som Parlamentet skal overveje i næste måned, om tværnationale lister kan få succes. Jeg opfordrer indtrængende Parlamentet til at støtte Giannakou-betænkningen med stort mod og optimisme med hensyn til det postnationale demokratis fremtid.
François Alfonsi
(FR) Hr. formand! Dannelsen af de europæiske politiske partier var et stort fremskridt i retning af et mere demokratisk Europa, der kunne udtrykke sine borgeres ønsker.
Fru Giannakous betænkning går i den rigtige retning med hensyn til at gøre de europæiske politiske partiers og deres fondes virke enklere og mere ligetil. Det vil lette byrden af krav, der skal opfyldes for at få offentlig finansiering, og udvide antallet af muligheder for at gøre brug af denne finansiering. Vi er særlig glade for muligheden for, at fondene også kan virke uden for EU's område.
Samtidig med denne generelle tilgang, som opmuntrer og udvider bestemmelserne om støtte til et stærkere europæisk demokrati, går en af foranstaltningerne imidlertid i den modsatte retning og begrænser de europæiske politiske partiers frihed. Blandt kriterierne for anerkendelse af et europæisk politisk partis base i en medlemsstat vil det ifølge forordningen nu blive krævet, at partiet har valgte repræsentanter, der sidder i en regional forsamling, som har lovgivende beføjelser.
Mit parti er alene korsikansk. Det er medlem af Den Europæiske Fri Alliance (ALE), som har været et europæisk politisk parti siden stiftelsen. Vi opnåede 26 % af stemmerne på Korsika og har et stort antal medlemmer i Korsikas regionale forsamling. Eftersom Frankrig afslår at give Korsikas regionale forsamling lovgivningsbeføjelser, ville vi selv med et flertal på øen imidlertid ikke tælle med, når ALE skal opfylde kriteriet. Denne bestemmelse er beklagelig. Vi ønskede at henlede opmærksomheden på dette punkt.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Hr. formand! Europæiske politiske partier er et nyt fænomen i europæisk politik, men sammen med stigende integration og tilskud begynder de at spille en mere og mere vigtig rolle. Politiske partier og fonde er blevet deltagere i det politiske liv i EU, og som sådan bør de være underlagt egnede regler, som hindrer misbrug. I visse tilfælde satser de overnationale strukturer imidlertid på at få for meget indflydelse på politikken i de suveræne medlemsstater. F.eks. er jeg bekymret over EU-partiernes bebudede indgreb i nationale anliggender. Som polsk politiker kan jeg ikke acceptere en situation, hvor et eller flere af de europæiske politiske partier arrangerer en folkeafstemningskampagne i f.eks. mit land ved hjælp af EU-midler til at opnå et bestemt resultat, f.eks. i folkeafstemningen i mit lands tiltrædelse af euroområdet. Politikere i andre lande, f.eks. Det Forenede Kongerige, kan gå med lignende bekymringer.
Jeg er også imod krav om at øge udgifterne til europæiske politiske partier ved hjælp af skatteydernes penge. Dette er desto mere sandt, fordi regeringen i mit land halverer tilskuddene til de nationale politiske partier og hindrer oppositionen i at nå offentligheden. Lad os først støtte nationale partier og siden de internationale. EU er trods alt et Europa bestående af nationalstater.
Daniël van der Stoep
(NL) Hr. formand! De nævnte netop, at jeg var for sent på den med mit Blå kort. Men det var jeg ikke. Mens hr. Duff endnu talte, havde jeg allerede tydeligt tilkendegivet, at jeg ønskede taletid. Jeg er ikke sikker på den nøjagtige procedure. Må jeg stadig bruge mit Blå kort, eller fortsætter De forhandlingen? Jeg vil stadig gerne spørge hr. Duff om, hvad han ville sige, da han begyndte at tale om den tværnationale liste. Jeg var ikke klar over, at vi drøftede den, og jeg ville gerne stille ham et spørgsmål om den.
Formanden
Hr. van der Stoep, for min skyld må De gerne stille Deres spørgsmål.
Daniël van der Stoep
Hr. formand! Mit problem med den tværnationale liste, som hr. Duff indledte sin betænkning med - en betænkning, som vi snart skal forhandle om - er ikke så meget det forhold, at den tværnationale liste skal laves. Jeg er naturligvis allerede 100 % imod tanken. Mit problem er snarere, at kun partier kan stå på den - men det, vi taler om her, er europæiske politiske partier - hvilket betyder partier, som er aktive i mindst syv medlemsstater.
Mit parti er et parti, der forsvarer Nederlandenes interesser. Som følge heraf er de partier i andre medlemsstater, der forsvarer deres eget lands interesser, ikke særlig interessant for os. De må da gerne gøre det, men derved udelukker man en hel række partier, som ikke er i stand til at konkurrere om de påkrævede 25 sæder. Det bekymrer mig virkelig. Jeg ved ikke, hvordan De forventer, det vil fungere, eller hvordan De planlægger at deltage. Kunne De gøre tingene lidt mindre besværlige i den forbindelse? I hvert fald føler vi også alvorligt sat uden for døren
Andrew Duff
(EN) Hr. formand! Forslaget, jeg fremsætter, går ud på, at der opstilles en tværnational liste fra mindst en tredjedel af medlemsstaterne. Det er ikke så mange. Hvis hr. van der Stoep ikke kan tiltrække politisk ligesindede kolleger fra seks andre stater, anbefaler jeg, at han ser nærmere på sine politiske holdningers gyldighed og troværdighed.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Hr. formand! Lad mig starte med at slå fast, at jeg er en stor tilhænger af politiske partier på nationalt plan, på europæisk plan og også på internationalt plan. Men et politisk parti er jo noget andet og meget mere end et partiapparat. En af de helt store demokratiske udfordringer er, at politiske partier mindre og mindre afspejler befolkningen som helhed. Det giver sig bl.a. udtryk, i, at de politiske partier taber medlemmer. I mange lande har man valgt at kompensere for det gennem øgede statstilskud til partierne. Men øgede statstilskud er ingen garanti for en tættere forbindelse mellem partiernes ledelse og apparater på den ene side og partiernes medlemmer på den anden side. Tværtimod bliver risikoen for udvikling af et selvstændiggjort bureaukratisk apparat større, jo mere økonomisk uafhængige partiernes apparater bliver af medlemmerne. Derfor må jeg sige, at jeg er skeptisk over for idéen om europæiske partier godkendt af EU, støttet med beløb af EU. Ikke fordi jeg har noget imod europæiske partier. Europæiske partier skal vokse nedefra politisk, organisatorisk og økonomisk. Hvis det ikke er muligt, er det nok fordi, der ikke er tilstrækkelig opbakning. Der findes ingen genvej til demokrati, heller ikke når det gælder opbygningen af europæiske partier.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Hr. formand! For det første vil jeg gerne lykønske vores ordfører fru Giannakou med hendes afbalancerede og nøjagtige betænkning. Jeg mener, at udviklingen af politiske partier med europæiske muligheder, som er mere end nationale katalysatorer, bliver afgørende for galvaniseringen af den offentlige opinion i EU og for at få borgerne i Europa til at interessere sig for at deltage i fælles partier.
Vi lever i tider, hvor det jo er moderne at forkaste politikere og de politiske partier, de tilhører, idet europæiske borgere føler sig fremmedgjorte fra den politiske, økonomiske og civile udvikling. På dette afgørende tidspunkt vil fru Giannakous betænkning derfor medvirke til at forbedre de politiske partiers fremtræden og støtte foreningen af Europa og de reformer, der er nødvendige for at skabe et Europa med lige borgere, med en fælles politisk, juridisk og skattemæssig status og med muligheder for vækst.
Nicole Sinclaire
(EN) Hr. formand! Tidligere i dag talte jeg her i Parlamentet om min valgkreds West Midlands og de økonomisk hårde tider, man oplever der. En af de sidste ting, man ønsker der, er, at der bruges flere penge på politikere - de har allerede for mange politikere, herunder europaparlamentsmedlemmer, der spilder deres penge.
Dette er et skridt, og Europa er villig til at bruge disse penge på at tage et skridt mere på vejen til en superstat. Den har sit parlament, sin rådsformand og sin udenrigsrådgiver, og nu ønsker den også politiske partier. For det, den ønsker, er en nation ved navn Den Europæiske Union. Selv de mest euroskeptiske medlemmer af Parlamentet er villige til at give køb på deres principper for at få pengene. Godt gået! Er det det, Europa ønsker? Vil det købe sig til magten?
Mariya Nedelcheva
(FR) Hr. formand! I vores demokratier har vi vores parlamenter, som er borgernes talerør. Så har vi de politiske partier og deres fonde, som er hjernerne, tænketankene og dem, der fører ordet i debatten. Parlamenterne er demokratiets motorer, og de politiske partier dets brændstof.
Her i Parlamentet klager vi altid over borgernes manglende interesse for EU. Vi beklager det store antal sofavælgere ved valget til Parlamentet og nej'erne ved folkeafstemningerne. Hvis vi ønsker reelt europæisk demokrati, må vi se seriøst på den plads, vi ønsker at give europæiske politiske partier i det europæiske rum, vi forsøger at opbygge.
Vi har allerede gjort meget ved hjælp af Lissabontraktaten og det europæiske borgerinitiativ. Vi må nu give de europæiske politiske partier ressourcerne til at opfylde deres ambitioner. Bemærk venligst, at jeg ikke mener, at disse ressourcer skal være katalysatorer for, at store partier kan blive til hegemonier, der ikke kan vippes af pinden. Små organisationer bør også kunne tage del i debatten. Dette er vigtigt, hvis vi skal bekæmpe partiernes negative image hos borgerne og deres image som upopulær facade på demokratiet.
Jeg mener, det er afgørende at få fastlagt klare betingelser for finansiering og åben forvaltning af finansieringen, hvis vi skal styrke det europæiske offentlige rum, vi forsøger at skabe. Initiativet må være rummeligt, så store partier ikke begunstiges til ulempe for små partier og omvendt.
Et andet punkt, jeg gerne vil ind på, vedrører den kontinuitet, vi vil skabe mellem europæisk, nationalt og regionalt plan. De EU-regler, vi indfører, skal kunne passe ind i de forskellige nationale retlige rammer om det givne emne for at sikre, at de forskellige lag også passer ind i hinanden.
Endelig må vi også kigge meget nøje på, hvad der står i punkt nr. 23 i betænkningen, fordi vi ved en udvidelse må tænke på de bånd, som de europæiske partier skal kunne danne med partier i resten af verden. Vi må kunne dele vores demokratiske værdier med vores partnere i resten af verden, fordi den globaliserede verden, som vi lever i i dag, kræver, at politiske beslutningstagere sammen finder løsninger på problemerne.
Zigmantas Balčytis
(LT) Hr. formand! Betydningen af den rolle, som de europæiske politiske partier spiller, er forankret i Lissabontraktaten med sigte på at skabe et virksomt europæisk politisk rum. Det er vores politikeres job at opmuntre borgerne til at interessere sig for EU, at gøre EU mere forståeligt og tilgængeligt og inddrage dem i beslutningsprocessen. Dertil er det dog nødvendigt at regulere de europæiske politiske partiers og fondes virke på en klar og ensartet måde og sikre, at disse partier også indadtil fungerer demokratisk. Som katalysatorer for demokrati må disse politiske partier have en ensartet juridisk og skattemæssig status, som kan sikre, at europæiske borgere har en bedre forståelse af de politiske partier og er bedre repræsenteret. Det er særlig vigtigt for nedsættelsen af de politiske partiers interne forvaltningsorganer, at de bygger på åbenhedsprincipper, så man kan sikre demokratiske valg til alle partiorganer og demokratiske beslutningsprocesser.
Alexandra Thein
(DE) Hr. formand! Meget få af vores borgere er klar over, at der findes europæiske partier og fonde. Hidtil har disse blot været paraplyorganisationer for deres nationale medlemspartier, etableret i henhold til nationale lov, primært Belgiens i dette tilfælde.
Hvad er det, disse europæiske partier laver? De drøfter europæiske emner, afholder partikonferencer og spiller en uundværlig rolle i reformeringen af Parlamentets valgsystem. I henhold til Lissabontraktaten skal de bidrage til at opbygge det europæiske demokrati - et politisk forum på europæisk plan.
I initiativbetænkningen, vi skal stemme om i morgen, opfordres Kommissionen til at reformere retsgrundlaget for disse europæiske partier. I fremtiden vil disse partier blive baseret på en europæisk juridisk statut og vil få status af europæisk juridisk person. Vi liberale har kæmpet for at sikre, at der skelnes klart mellem anerkendelse som europæisk parti og en ret til finansiering, da der var tegn på en vis grådighed. Det er også vigtigt, at europæiske partier følger demokratiske principper i deres interne virke, hvilket man ikke kan tage for givet.
Geoffrey Van Orden
(EN) Hr. formand! Folkeopinionens bølge bevæger sig i én retning i mange af vores nationer, men EU og Parlamentet forsøger mærkeligt nok at svømme i en anden retning. Der er ikke noget krav fra vores borgere om tværnationale politikere. Parlamentet ønsker nu at bruge endnu flere offentlige midler, mens vores nationale regeringer må skære ned i deres budgetter.
Jeg taler i min egenskab af formand for New Direction, the Foundation for European Reform. Efter min mening er det uacceptabelt, at de politiske fondes omkostninger skal stige med over 30 % om året hvert år. I 2009 blev der brugt 6,3 mio. EUR. Inden 2012 vil beløbet være fordoblet til 12,3 mio. EUR. Nogle vil måske spørge, hvorfor ens fond tager mod pengene, hvis man er imod ordningen? Ja, svaret er det enkle, at midler, vi ikke tager imod, fordeles blandt andre politiske gruppers fonde. Vi ville i så fald finansiere vores politiske modstanderes aktiviteter. Vi må finde en måde at sende penge retur til vores nationale statskasser på.
Nikolaos Chountis
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg tror, EU i øjeblikket prøves af en demokratisk krise og en troværdighedskrise samt en økonomisk krise. De politikker, der anvendes, gør vores borgere vrede og skuffede, og beslutningsprocesserne afskrækker dem fra at deltage, som det seneste valg til Parlamentet viste. Derfor kan europæiske politiske partier under visse forudsætninger med deres specifikke politiske attributter hjælpe offentligheden til at blive mere proaktiv i dens søgen efter løsninger til gavn for folket, ikke de rige. Derfor skal reglerne for politisk og juridisk anerkendelse og den nødvendige finansiering befordre deres indsats for frit at udforme deres politikker og deres alternative forslag - fordi det er demokratiets inderste væsen - og de må ikke være underlagt udenforstående politiske eller økonomiske begrænsninger. Derfor har jeg mine forbehold vedrørende visse punkter i betænkningen, for så vidt som de måske kan bruges til at lægge begrænsninger på politiske partiers frie og uafhængige organisation og virke.
Partiernes drift, virke og organisation skal være deres eget valg og må ikke gøres betinget af politiske suveræne sammenhænge.
Jaroslav Paška
(SK) Hr. formand! Betænkningen om anvendelse af en forordning om en statut for politiske partier på EU-plan og deres finansiering rummer en evaluering af erfaringerne med anvendelsen af denne lov på administration af politiske enheder med et bredt europæisk anvendelsesområde.
Fru Giannakou har både evalueret den aktuelle situation og besluttet at formulere en række forslag til forbedring af det aktuelle juridiske miljø.
Måske ville den væsentligste forandring være omdannelsen af statuttens form til én fælles europæisk juridisk statut for politiske partier fra den nuværende form, der svarer til en belgisk ngo.
Den anden væsentlige forandring ville være at fastsætte andelen af de uafhængige finansieringskilder til 10 % af de politiske partiers samlede budget.
Da europæiske politiske partier og deres fonde skal modtage over 30 mio. EUR fra Parlamentet i 2012, må vi imidlertid sikre maksimal åbenhed i forvaltningen af denne finansiering. Sådanne forandringer kan støttes af hensyn til yderligere forbedring af det politiske arbejde i EU.
Daniël van der Stoep
(NL) Hr. formand! Det nederlandske frihedsparti PVV er til stede her i Parlamentet for at repræsentere det nederlandske folk. Vi er her, fordi vi mener, at EU i sin nuværende form ikke tjener Nederlandenes interesser. Vi er ikke imod EU, vi ønsker bare, at den kun vedrører økonomisk samarbejde. For os er en europæisk politisk union derfor helt utænkelig. Magten må forblive hos medlemsstaterne, da kun de kan fastslå, hvad der er bedst for deres egne borgere. Europæiske politiske partier ville ikke give nogen merværdi overhovedet i forhold til EU-borgernes eller de nederlandske borgeres velfærd.
Bestemmelsen i Lissabontraktaten, hvori det hedder - og jeg citerer - at "Politiske partier på europæisk plan bidrager til at skabe en europæisk politisk bevidsthed og til at udtrykke unionsborgernes vilje", er en absurd udtalelse, der er ude af trit med virkeligheden. Det interesserer ikke borgerne, og det er ikke så sært. De europæiske politiske partier modtog til sammen ca. 67 mio. EUR i EU-tilskud fra 2004 til 2010. Det er et fuldstændig meningsløst spild af skatteydernes penge. Et politisk parti skal pr. definition kunne fungere uden tilskud, og det gælder også europæiske politiske partier. Disse er specielle interessegrupper, som ingen kender, som ingen overvåger, og som vi hverken vil eje eller have.
Georgios Toussas
(EL) Hr. formand! Det centrale spørgsmål, der rejses i betænkningen i forbindelse med finansieringen af de europæiske partier og de politikker, der skal være deres fundament, er oprettelsen af én fælles statut for europæiske partier i overensstemmelse med den EU-forenende lovgivning.
Med sin lovgivning om én fælles struktur og modus operandi for europæiske partier, som griber ind i deres interne drift, deres charter og deres politiske program under påskud af angiveligt at slække på finansieringsordningen, åbner EU en Pandoras æske af økonomiske og efterfølgende politiske sanktioner over for politiske partier i form af et EU-jerngreb om deres drift og virke, pres på nationale politiske partier for at integrere sig fuldt ud i antigræsrodspolitikken i EU og et angreb på partier, som sætter spørgsmålstegn ved antigræsrodspolitikken, EU-strategien og kapitalens autoritet. Dette handler ikke om parlamentarisk koordinering, det handler om europæiske partier som ideologiske og politiske redskaber for EU til at manipulere arbejder- og græsrodsbevægelsen.
Derfor skal vi stemme imod betænkningen om forordninger, der regulerer europæiske partier, politiske fonde og deres finansiering.
Elena Băsescu
(RO) Hr. formand! Gennemsigtig finansiering af europæiske politiske partier er et væsentligt middel til understøttelse af demokratiske værdier. Vi har brug for et europæisk rum, hvor politiske partier kan virke, og borgerne være centrum for EU's bekymringer. Vedtagelsen af en europæisk juridisk status er et skridt i retning af bedre lovrammer omkring de europæiske partier.
For mit eget lands vedkommende har vi den gældende lov nr. 334 fra 2006, revideret i 2010. Imidlertid går den offentlige debat på, om ikke det ville være mere passende, at finansieringen af kommunale og parlamentariske kandidater kom fra statens budget. Det loft, der foreslås sat over tilskuddet til den enkelte kandidat, er ca. 11 600 EUR. Hvis vi vedtog disse omkostningsregler, ville vi fjerne stemmehandel og ulovlig finansiering. Partierne ville primært have kompetente kandidater frem for folk, der er i stand til at finansiere deres egen kampagne.
Diane Dodds
(EN) Hr. formand! Denne forhandling i aften er symptomatisk for alt det, der er galt med "mere Europa"agendaen. Det er simpelthen chokerende for mig at lytte til og se på, hvor fjernt fra almindelige borgeres ønsker og behov denne forhandling er. Hr. Duff erkender med rette, at der skal bygges bro mellem de europæiske beføjelser og den enkelte borger. Det er absolut rigtigt, men broen bygges ikke ved at udvikle europæiske partier eller, som en anden taler sagde, ved at give disse partier midlerne til at opfylde deres ambitioner.
Jeg vil give hr. Duff den udfordring at tage til sin valgkreds i weekenden og forsøge at sælge de synspunkter til de grupper i lokalsamfundet, som har fået deres tilskud beskåret på grund af spareforanstaltninger, der er indført af hans koalitionsregering i Det Forenede Kongerige. Broen over kløften kan dog bygges ved at give folk medindflydelse på Lissabontraktaten, den stigende føderalisme og bureaukratiet og papirnusseriet i EU-institutionerne.
Maroš Šefčovič
næstformand i Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg begynder mine afsluttende bemærkninger med endnu en gang at takke fru Giannakou for hendes betænkning, for jeg synes, at denne forhandling meget tydeligt har vist, at bekymringerne og de spørgsmål, der er rejst i hendes betænkning, er legitime, og at de står centralt i europæisk integration og dens demokratiske natur.
Udvekslingen af synspunkter viser også tydeligt, hvor følsomme disse spørgsmål er, og derfor vil Kommissionen, hvis Parlamentet godkender dette lovgivningsmæssige beslutningsforslag, respektere sin forpligtelse fra rammeaftalen og svare på beslutningen inden tre måneder.
Som De måske har fået fornemmelsen af under forhandlingen, er det imidlertid ganske klart, at dette ville være en meget følsom, omfattende, politisk og juridisk opgave, fordi der er mange spørgsmål, der både er juridisk og politisk meget følsomme. Vores foreløbige analyser af statutten for europæiske politiske partier peger i denne retning, men naturligvis er vi nu nødt til at undersøge retsgrundlaget og den potentielle juridiske form meget nøje, og vi vil, kan vi nu se, højst sandsynligt blive nødt til at vedtage en separat retsakt om dette anliggende. Det er, fordi revisionen af forordningen i 2003-2004 simpelthen ikke ville være et tilstrækkeligt grundlag, fordi den var målrettet mod finansieringsspørgsmålet og ikke spørgsmålet om de politiske gruppers statut. Så det ville være én af vinklerne, vi ville skulle se meget nøje på.
Flere talere rejste spørgsmålet om ændring af finansforordningen. Her ville vi igen være nødt til at se meget nøje på kravene, anvendelsesområdet og timingen, og vi noterede os så sandelig meget nøje opfordringerne i denne betænkning til mere fleksibilitet. Som De ved, gjorde vi allerede noget i 2007, og vi vil undersøge disse forslag meget nøje. Imidlertid er det meget klart, at det måske bliver meget svært at blive enige om ændringerne og få dem indarbejdet i den aktuelle revision af finansforordningen og dens gennemførelsesregler.
Selvfølgelig er Parlamentet den lovgivende forsamling og kan rejse dette spørgsmål i den aktuelle løbende interinstitutionelle proces, hvis det måtte ønske det. Vi glæder os bestemt til den efterfølgende debat om emnet, når beslutningen er vedtaget, og Kommissionens svar er blevet udarbejdet.
Marietta Giannakou
Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren, især for det, han sagde, og for hans indsats, og mine kolleger, som støttede denne betænkning.
For det første mener jeg, det er vigtigt at gentage, at parterne, for så vidt angår finansieringsproceduren, ikke vil søge om mere finansiering, og at ændringen til 2007-forordningen har tilvejebragt større åbenhed, som Transparency International selv har erkendt. For det andet er det kun rimeligt, at partierne forsøger at få en europæisk statut og bringe denne i overensstemmelse med EU-institutionerne og EU-lovgivningen, og det er selvfølgelig beregnet til at tilfredsstille borgerne.
Endelig er det dybt demokratisk at skabe et sikkert og åbent miljø til partiernes drift og finansiering. Vi har brug for et europæisk område af aktive politiske partier, som vil bringe borgerne ind i hjertet af EU og hjælpe dem i deres dagligdag. Det vil betyde større deltagelse, mere demokrati og i den endelige analyse mere Europa.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted den 6. april kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Cristian Silviu Buşoi
EU har fået gentagen kritik for manglende demokrati. For at opnå ægte demokrati skal vi have et europæisk politisk rum i ordets ægte betydning, og politiske partier på EU-plan er et centralt virkemiddel til at nå dette mål. Forslagene til reform af forordningen om reglerne for europæiske politiske partier og deres finansiering, der nævnes i denne betænkning, er et skridt i retning af strømlining af, hvordan de fungerer. Jeg mener, de kan udfylde deres rolle meget bedre, hvis de har en ensartet politisk og juridisk status baseret på europæisk ret. Det nuværende system, hvor disse partier har status af juridisk person på baggrund af national lovgivning, giver ikke de betingelser, som er mest befordrende for at sikre effektiv kommunikation mellem disse partier og vælgerne i 27 medlemsstater. Indførelse af en europæisk statut ville hjælpe de politiske partier på EU-plan til at tilpasse sig til enhver reform af valgsystemet til Parlamentet, som i øjeblikket er til debat. Desuden bifalder jeg indsatsen for at befordre de europæiske politiske partiers inddragelse i kampagner i forbindelse med folkeafstemninger om europæiske spørgsmål på medlemsstatsligt plan. I de fleste tilfælde er disse folkeafstemninger domineret af rent hjemlige anliggender. Inddragelsen af europæiske partier kunne bidrage til at dirigere debatterne i retning af det, der reelt er genstand for disse folkeafstemninger.
Algirdas Saudargas
Drøftelserne om, hvordan de europæiske politiske partiers rolle skal styrkes ved at udvikle demokrati i Europa og forme den offentlige opinion er meget relevante. Selv om Parlamentet får flere beføjelser, er der ikke sket nogen bedring af det demokratiske underskud, der skyldes borgernes konstant faldende deltagelse i valget til Parlamentet. De politiske partier på EU-plan er væsentlige instrumenter for parlamentarisk demokrati, fordi de højner den europæiske politiske bevidsthed, fremmer interessen for EU-anliggender og udtrykker EU-borgernes vilje. Jeg er derfor helt enig med ordføreren i, at det er nødvendigt at styrke de politiske partiers stilling på europæisk plan og udarbejde en klar og ensartet juridisk status og finansieringsmodel til dem. Sådanne partier bør ikke forblive fremmedlegemer. I øjeblikket er de europæiske politiske partiers rolle i det offentlige rum temmelig beskeden. De er kun paraplyorganisationer for nationale partier og ikke direkte i berøring med vælgerne. Den nye juridiske status til disse partier i EU ville sikre organisatorisk ensartethed og give mulighed for at spille rollen mere effektivt. Jeg vil gerne understrege, at vi må fortsætte med at stræbe efter at skabe et sikkert og åbent miljø for partifinansiering. Partifinansiering bør ikke bygge udelukkende på tilskud. Vi må også fremme finansiering ved hjælp af egne ressourcer, som er et tegn på partiets levedygtighed.
Anna Záborská
Jeg vil gerne være medlem af et politisk parti, der er stiftet på grundlag af de principper, der er skitseret i den fremlagte betænkning. Det er meningen, at disse partier skal repræsentere den europæiske offentlige interesse, men hvis man spørger to medlemmer af Parlamentet, hvad dét vil sige, vil de til hver en tid give hver sit bud. Hvem skal bestemme, hvori denne interesse består? Parlamentet, Kommissionen? Medlemmerne er dog ikke udnævnt af EU-institutionerne, men valgt af medlemsstaternes borgere. Det er min pligt at repræsentere levende borgere, ikke hvad EU-institutionerne måtte mene, er "europæisk offentlig interesse". Ej heller er jeg enig i, at europæiske partier også bør virke på regionalt og nationalt plan. Det har de simpelthen ikke mandat til. Hvis de begynder på det, vil de komme i konflikt med de partier, på hvis stemmeseddel de alle blev valgt, og med de vælgere, der er repræsenteret af disse partier. Min loyalitet ligger hos mine vælgere, ikke hos et europæisk politisk parti. Det kaldes et frit mandat. Jeg er derfor helt uenig med den superpartifilosofi, der fremstilles i denne betænkning. Det er endnu et forsøg fra de sociale euro-ingeniører, som er så besat af tanken om den utopiske superstat, at de ikke har øje for sund fornuft. Hvis de lyttede til sund fornuft, ville de indse, at sådanne forslags stædige postulat nedbryder fundamenterne, hvorpå Europas integration er bygget. Som trofast europæer må jeg derfor stemme imod denne betænkning.
