Beskatning af blyfri benzin og gasolie (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Olle Schmidt for Økonomi- og Valutaudvalget om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2003/96/EF for så vidt angår tilpasning af særlige afgiftsordninger for gasolie, der bruges erhvervsmæssigt som motorbrændstof, og samordning af beskatningen af blyfri benzin og gasolie, der bruges som motorbrændstof - C6-0109/2007 -.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg værdsætter i høj grad Økonomi- og Valutaudvalgets støtte til Kommissionens forslag, herunder navnlig de bestræbelser, som ordføreren, hr. Schmidt, har gjort for at finde et kompromis.
Som bekendt blev Kommissionens forslag forelagt i marts 2007. Vores mål var at øge og tilnærme minimumsniveauerne for afgiftssatserne for diesel og blyfri benzin for at fastholde mindstesatsens realværdi og for at tilnærme de nationale afgifter med henblik på i væsentlig grad at mindske den såkaldte "brændstofturisme".
En mindre brændstofturisme vil ikke blot sikre et velfungerende indre marked for transportører, men vil reducere kilometertallet og således betyde færre drivhusgasemissioner, der er skadelige for miljøet.
Jeg vil gerne understrege, at en lang række medlemsstater under drøftelserne har understreget de positive indvirkninger af Kommissionens forslag på miljøet, navnlig på klimaændringer og global opvarmning og det indre markeds funktion.
Med hensyn til hr. Schmidts betænkning glæder jeg mig meget over den positive holdning til Kommissionens forslag, der er givet udtryk for i betænkningen, og over ordførerens bestræbelser på at finde en kompromisløsning, der er acceptabel for alle parter. Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere de fleste af de ændringsforslag, der er stillet i betænkningen. Jeg vil gerne uddybe dette.
Kommissionen er imod ethvert forslag, der vil være til hinder for en langsigtet løsning på problemet med brændstofturisme - der er til skade for miljøet - og på konkurrenceforvridningerne på det indre marked.
Med hensyn til de overgangsperioder, der er fastlagt i vores forslag, er denne tilgang baseret på princippet om ligebehandling af gamle og nye medlemsstater og er således efter vores opfattelse velafbalancerede. Kommissionen anerkender imidlertid, at det er et politisk spørgsmål, der skal drøftes yderligere i Rådet.
Jeg vil også gerne påpege, at der i forslaget tages højde for EU's konkurrenceevne gennem de foreslåede beskedne afgiftsforhøjelser. De fastholder blot minimumsafgiftssatsernes realværdi, idet de kommer til at ligge på niveau med den forventede inflation frem til 2017. Kommissionen mener, at der tages højde for alle relevante faktorer i forslaget. Den mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at vedtage en mindre ambitiøs plan eller en mere vidtrækkende plan, der indebærer en forhøjelse af mindstesatserne som foreslået i ændringsforslag 18 og 25.
Med hensyn til ændringsforslag 4 og 10 om ændring af definitionen på erhvervsdiesel til køretøjer med en vægt på 3,5 t eller derover, vil jeg gerne understrege, at forslaget ikke var inkluderet i det oprindelige forslag. Det er imidlertid et af de vigtigste punkter i drøftelserne i Rådet, som Kommissionen vil følge under hensyntagen til den holdning, som Parlamentet har givet udtryk for.
Kommissionen kan i princippet acceptere ændringsforslag 7 og 27, der støtter målet om mindskelse af CO2-emissionerne. Man bør imidlertid holde sig for øje, at medlemsstaterne i henhold til subsidiaritetsprincippet selv træffer beslutning om, hvordan de ønsker at fordele deres skatteindtægter.
Jeg vil gerne afslutningsvis understrege, at jeg virkelig håber, at Parlamentet vil afgive en udtalelse til støtte for Kommissionens forslag, der sender et klart signal til Rådet om at imødegå de bekymringer, der gives udtryk for i medlemsstater, der har problemer med brændstofturisme, og samtidig nå en række miljømål.
Olle Schmidt
ordfører. - (SV) Hr. formand, hr. kommissær! Afgifter på EU-plan er et følsomt spørgsmål, hvilket arbejdet med denne betænkning viser. Jeg troede, at den brede enighed om behovet for at sætte radikalt ind for at tilpasse sig de krav, klimaændringerne indebærer, ville gøre det nemmere at sikre støtte til nogle virkelig barske forslag. Det viste sig ikke at være tilfældet.
Jeg forstår naturligvis fru Rühles kritik af ambitionsniveauet, men i vores arbejde i Parlamentet fokuserer vi på at nå frem til rimelige kompromiser - hvilket kommissæren også nævnte - der kan gennemføres i hele EU. Jeg gav i denne forbindelse efter for argumenter vedrørende afgiftsforhøjelsernes omfang og gennemførelsesperioden.
Mine kolleger, hr. Becsey og hr. Rosati, som jeg havde et fremragende samarbejde med, fik mig til at forstå, at hvis vi skulle få en betænkning igennem, var jeg nødt til at justere niveauet uden at forpurre formålet med det oprindelige forslag fuldstændigt. Kommissionens forslag blev forkastet som helhed. Jeg fik ikke alt igennem, men jeg mistede heller ikke alt. Det var ikke helt nemt at navigere mellem Luxembourgs klipper og De Grønne.
Emissionerne fra transportkøretøjer stiger kraftigt. Vi er nødt til at gøre noget. Det forhold, at EU-medlemsstaterne konkurrerer gennem forskellige afgiftssatser på diesel er derfor hverken rimeligt eller rigtigt, som kommissæren ganske rigtigt understreger. Ingen kan mene, at det er godt for det indre marked, at gigantiske lastbiler kører store omveje for at påfylde billig diesel i lande som f.eks. Luxembourg. Denne såkaldte brændstofturisme er ikke kun skadelig for miljøet, idet den også forvrider konkurrencen. Den indebærer endvidere skatteprovenutab. Der er desuden ikke nogen grund til at have særskilte afgifter for blyfri benzin og diesel.
Der blev således indgået et kompromis, der blev støttet af stort set alle medlemmerne i udvalget. Minimumsafgiftssatserne for diesel forhøjes langsommere end foreslået af Kommissionen, fra 302 euro pr. 1.000 l i dag til afgiftsniveauet for blyfri benzin, 359 euro pr. 1.000 l, senest i 2015. Kommissionen ønskede en forhøjelse allerede i 2012.
Letland, Litauen, Polen, Bulgarien og Rumænien skal først nå op på den højere minimumsafgift den 1. januar 2016. Kommissionen ønsker at hæve minimumsafgiftssatsen til 380 euro pr. 1.000 l senest i 2014. Med henblik på at undgå en yderligere forvridning af konkurrencen mener udvalget, at lande med afgiftssatser, der overstiger 400 euro pr. 1.000 l for diesel og 500 euro pr. 1.000 l for blyfri benzin, ikke bør forhøje deres afgiftssatser for disse brændstoffer før i 2015.
Der er helt klart tale om et meget følsomt spørgsmål, navnlig henset til subsidiaritetsprincippet. Det er imidlertid en mulig strategi, der sikrer en større afgiftsmæssig konvergens. Samtidig ved vi, at uundgåelige miljøkrav vil øve indflydelse på fremtidige vurderinger af anvendelsen af finansiel kontrol.
Jeg vil gerne sige til dem, der mener, at jeg ikke har stillet tilstrækkelig barske krav, og at jeg har sænket ambitionsniveauet, at jeg i bund og grund har forståelse for dette synspunkt. Vi burde have fastlagt højere niveauer og kortere gennemførelsesperioder, som understreget af Kommissionen og kommissæren, men EU i dag er ikke det EU, vi havde for fem år siden - heldigvis, vil jeg gerne tilføje.
De økonomiske betingelser for en harmonisering af afgifterne er ikke de samme som dengang. Hvis vi skal bekæmpe grænseoverskridende emissioner, er vi nødt til at finde frem til rimelige kompromiser, som alle kan leve med. Det må vi alle forstå.
Jeg vil desuden gerne tilføje, at mange af de gamle medlemsstater fortjener kritik, da de ikke har efterlevet tidligere afgørelser om afgiftsforhøjelser. Udvalget har også taget hensyn til købekraften og inflationen i sine konklusioner.
Olieprisen sætter i øjeblikket nye rekorder. Jeg hørte senest i nyhederne, at den var tæt på 110 dollars pr. tønde.
Der er nu bred enighed om en gradvis afgiftskonvergens - i hvert fald i udvalget - hvilket jeg også håber, at kommissæren kan se, og forhåbentlig får jeg støtte fra mine kolleger i Parlamentet i morgen, bred støtte, således at vi får en betænkning, der kan danne grundlag for det videre arbejde.
Zsolt László Becsey
for PPE-DE-Gruppen. - (HU) Hr. formand! Jeg lykønsker ordføreren, hr. Schmidt, med hans fremragende indsats. Jeg mener, at der er sket et gennembrud i dag, da det er lykkedes os at finde frem til en fælles parlamentarisk holdning på et bredt fælles grundlag. Jeg mener, at det er vigtigt, at vi på plenarmødet fortsat taler med én stemme, som vi gjorde i udvalget. Det er en succes, da det lykkedes os at fastsætte minimums- og maksimumspunktafgiftssatser, der opfylder inflationsbekæmpende mål, samtidig med at vi forkastede tanken om at ophæve forordningen som helhed. Det er bedre at vedtage en udtalelse end slet ikke at gøre det, idet Kommissionens forslag således ville stå alene. Det er en succes, fordi alle giver køb på noget. Lande med høje afgiftssatser er parat til at fastfryse deres nuværende høje satser af konvergenshensyn, mens lande med lave satser er parat til at acceptere en vis forhøjelse i forhold til den gældende lovgivning om diesel.
Det største offer ydes i denne forbindelse af de nyligt tiltrådte baltiske lande og Balkanlande, da priser og indkomster i disse lande er lavere, og de har påtaget sig en enorm udfordring med hensyn til inflation og konkurrenceevne og også på det sociale område, navnlig i tiden op til indførelsen af euroen. Det er en succes, da det vil sætte en stopper for Parlamentets mange selektive krav, dets "håndplukning". Ved udgangen af 2015 skal alle lande holde sig inden for den foreslåede margen, og der vil ikke længere være en lang række uforklarlige individuelle undtagelser. Dette vil give os mulighed for at styrke den europæiske lovgivnings tyngde. Jeg mener, at denne øvelse er meget vigtig, og vi anmoder derfor Kommissionen om at udarbejde en midtvejsrapport om overholdelse af bestemmelserne i 2010 for at kontrollere, om der rent faktisk sker en reel tilpasning, eller om den blot er tilsyneladende. Det er en succes, fordi Rådet vil se, at det er muligt at opnå den ønskede konvergens, og Kommissionen vil forstå Parlamentets filosofi omkring minimums- og maksimumssatser, der navnlig har til formål at nedbringe inflationen og ikke skabe inflation. Kommissionen kan også overveje dette spørgsmål fremover i forbindelse med forelæggelsen af sit planlagte forslag om punktafgifter.
Dariusz Rosati
Hr. formand! Kommissionens forslag om at hæve minimumssatserne for punktafgift har til formål at reducere det for store brændstofforbrug ved transport og herved reducere miljøforureningen.
Kommissionen håber ligeledes, at forslaget begrænser forskellene i afgiftssatserne i de forskellige medlemsstater, hvilket vil bidrage til, at konkurrencevilkårene på det fælles marked bliver udlignet. Disse målsætninger er overordnet set gode og fortjener opbakning. Kommissionens forslag indeholder dog samtidig løsninger, der kan have negative konsekvenser for medlemsstaternes økonomier, bl.a.: en yderligere stigning i brændstofpriserne og en større inflation, større udgifter og en svækkelse af de europæiske virksomheders konkurrenceevne, en reducering af husholdningernes købekraft. Når olieprisen er høj på verdensmarkederne, hvilket er tilfældet i øjeblikket, kan følgerne være særlig mærkbare. Det fremgår endvidere af Kommissionens forslag, at den største byrde forbundet med tilpasningen til de nye satser skal bæres af EU's mindst udviklede medlemsstater, hvilket vækker stor bekymring. I hr. Schmidts betænkning finder vi således ændringsforslag, der har til hensigt at begrænse de negative følger uden at underminere de grundlæggende mål i Kommissionens forslag.
Inden for rammerne af det kompromis, som er indgået mellem de vigtigste grupper, anmoder vi om at indføre tre hovedændringer til Kommissionens originale udkast. Vi foreslår for det første at sænke den tilsigtede minimumsafgiftssats på brændstof fra 380 euro pr. 1.000 liter til 359 euro pr. 1.000 liter. Vi foreslår for det andet, at man forlænger overgangsperioden for indførelse af de nye satser for de nye medlemsstater med 2 år, dvs. indtil 2016. Vi foreslår for det tredje at forpligte de medlemsstater, der i øjeblikket har de højeste punktafgiftssatser på brændstof, til ikke at hæve dem indtil 2015, hvilket vil lette samordningen af satserne.
Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne understrege, at det slet ikke var let at indgå kompromiset. Det krævede indrømmelser og god vilje fra alle deltagere i debatten i Økonomi- og Valutaudvalget. Jeg vil på dette sted gerne takke hr. Schmidt for udarbejdelsen af kompromiset og lykønske ham med det gode resultat. Kompromiset er naturligvis ikke fuldt ud tilfredsstillende for alle parter, men dets formål er at forene de forskellige mål og forskellige synsvinkler. Det er et skridt mod at mindske forskellene i punktafgiftssatser inden for EU. Mine damer og herrer! Jeg appellerer til, at De støtter dette kompromis og vedtager hr. Schmidts betænkning.
Dariusz Maciej Grabowski
Hr. formand! EU-formanden og kommissærerne starter deres indlæg med erklæringer om beskyttelse af og støtte til de økonomiske friheder, den fri konkurrence, små og mellemstore virksomheder. Når erklæringerne skal konkretiseres, antager de dog en form, der minder om de betænkninger, som vi diskuterer i dag.
I betænkningen foreslås det, at alle medlemslande pålægges ensartede afgiftssatser på brændstof, harmonisering af priserne, og det hele gøres under påskud af, at det bliver mere simpelt, lettere, mere retfærdigt. Bag dette finder vi en tese, som a priori anses for korrekt, nemlig at den bedste løsning for EU-landene udgøres af et fælles skattesystem, et fælles valutasystem, et certificerings- og markedsføringssystem, et reguleringssystem, et system med produktionsgrænser osv.
I forslaget antages det, at omkostningerne for brændstofforsyning ikke er forskellige i EU. Omkostningerne skyldes bl.a. afstanden til forsyningskilderne eller arbejdsomkostningerne. Og dette er jo forkert. Jeg vil derfor gerne spørge, hvad man skal forstå med de økonomiske friheder og den fri konkurrence i EU? Skal vi ikke tale om vold og økonomisk tvang frem for økonomiske friheder? Er den ensartede brændstofpris, der fjerner enhver konkurrence, ikke en ideel løsning for de multinationale brændstofkoncerner, hvilket er til skade for forbrugerne, de små virksomheder? Favoriserer den ensartede brændstofpris ikke de højtudviklede lande i forhold til de tilbagestående? EU's hensigt med vedtagelsen af denne betænkning er sluttelig at befri virksomhederne og staterne fra de skattemæssige håndjern ved at harmonisere brændstofpriserne, men giver EU i virkeligheden ikke virksomhederne og staterne nye håndjern på? Og tager EU ikke ligefrem skoene af dem og jager dem ud i fattigdommen? Vi stemmer imod.
Cornelis Visser
(NL) Hr. formand! Det er første gang, at jeg taler på dette plenarmøde. Jeg håber, jeg i fremtiden kan forsvare EU's nederlandske borgeres interesser her.
Der er forhandlet meget, inden denne solide betænkning af hr. Schmidt blev udarbejdet. Jeg er glad for, at ordføreren og de andre grupper i sidste instans opnåede dette kompromis. Kommissionsforslaget sigter mod at forhøje punktafgifterne i etaper og således mindske forskellene mellem medlemsstaterne.
Miljøargumentet spiller en rolle, men jeg mener, at stigningen i brændstofpriserne allerede er en tilstrækkelig motiverende faktor. Desuden bruger Kommissionen konkurrenceforstyrrelse som argument for at forhøje minimumsafgiftssatserne for diesel til professionel anvendelse. Det overrasker mig, at tankturisme bruges som argument for at forhøje minimumsafgiftssatserne for diesel til professionel anvendelse, fordi dette argument er stærkt overdrevet. Tankturisme inden for vejtransport finder ikke sted ret ofte og har derfor ikke ret stor indflydelse på de indbyrdes konkurrencestillinger og det indre markeds funktion.
Kommissionen foreslår en kraftig forhøjelse af minimumsafgiftssatserne til 380 euro pr. 1.000 liter. Jeg mener, at en sådan forhøjelse af minimumsafgiftssatserne i kombination med de i forvejen ekstremt høje brændstofpriser vil få for store konsekvenser for forbrugernes pengepund og for inflationen. Parlamentsudvalget er i sidste instans blevet enigt om en forhøjelse til 359 euro pr. 1.000 liter fra 1. januar 2015. Nederlandene har allerede indført et lidt større beløb.
Der er en anden ting, jeg vil nævne. Vejtransportsektoren klager med rette over, at de stadig højere punktafgifter presser brændstofprisen op. I kommissionsforslaget om harmonisering af punktafgifter på diesel manglede der en øvre grænse. På den måde ville forskellene fortsat eksistere. Parlamentet mener, at medlemsstaterne skal fastfryse punktafgiftssatserne for diesel på over 400 euro pr. 1.000 liter indtil 1. januar 2015.
Endelig håber jeg, at finansministrene i deres beslutning vil prioritere forbrugernes interesser, hvad angår købekraft og begrænsning af inflationen.
Elisa Ferreira
(PT) Hr. formand, hr. kommissær! Denne betænkning vedrører et meget følsomt spørgsmål i forbindelse med den europæiske økonomiske politik, nemlig beskatning, da den vedrører særlige afgifter på benzin og gasolie, der bruges til erhvervsmæssig transport. Disse afgifter er en vigtig skatteindtægtskilde for mange medlemsstater. Da der ikke er nogen bæredygtige alternative brændstoffer, der kan anvendes til kommerciel godstransport, er brændstofpriser en strategisk faktor for konkurrenceevnen i mange lande.
Der sættes ikke spørgsmålstegn ved medlemsstaternes kompetence til at pålægge særlige forbrugsafgifter. Da disse afgifter har direkte indvirkning på priserne på de varer, der sælges, har alt for store afgiftsforskelle direkte indvirkning på det indre markeds funktion. Som det allerede er blevet påpeget, resulterer de også i grænseoverskridende bevægelser, der har miljøvirkninger.
Det kompromis, som Økonomi- og Valutaudvalget nåede frem til, er et sandt kompromis, og jeg vil gerne i denne forbindelse rose alle skyggeordførerne for deres indsats, og navnlig hovedordføreren, hr. Schmidt. Jeg kan ikke se bort fra, at nogle gerne så, at minimumsniveauet i højere grad afspejlede vores store bekymring for miljøet. Jeg tvivler imidlertid personligt på, at en styrkelse af denne form for budskab gennem beskatning er nødvendig i lyset af det nuværende olieprisniveau. Man har derfor besluttet at tilnærme minimums- og maksimumsafgiftssatserne, hvilket vil gøre det muligt at formindske afgiftsrelaterede konkurrenceforvridninger. Der er blevet gjort en stor indsats, og vi håber, at Kommissionen og Rådet vil anerkende dette, og at den vil gøre det muligt at foretage yderligere fremskridt på beskatningsområdet i EU.
Astrid Lulling
- (FR) Hr. formand! Hvis fru Kauppi ikke indfinder sig, fordi hun sidder som mødeleder i en vigtig debatmiddag, overlader hun mig sine to minutter.
Vores liberale kollega Olle Schmidts betænkning tager udgangspunkt i en ny konfrontation mellem os og Kommissionen, der har foreslået en uberettiget forhøjelse af de indirekte skatter. Forslaget er fremsat af en kommissær, som efter min mening åbenbart har mistet enhver fornemmelse for den økonomiske virkelighed. Hr. Kovács har foreslået en betydelig forhøjelse af mindstesatsen for afgifterne på blyfri benzin og gasolie. I betragtning af den rekordhøje inflation, som bl.a. bekymrer Den Europæiske Centralbank, og den økonomiske afmatning, vi oplever i øjeblikket, synes jeg, tidspunktet er særdeles uheldigt valgt til at hæve punktafgifterne på gasolie og fuelolie.
Personligt havde jeg helst uden videre forkastet dette utidige forslag fra Kommissionen, men da flertallet i Parlamentet er, som det er, var det ikke muligt. Jeg tilslutter mig det kompromisforslag, Parlamentets politiske hovedgrupper er kommet frem til, fordi jeg mener, det til en vis grad begrænser skadens omfang.
Med den gradvise forhøjelse af mindstesatsen for afgifter på diesel til 359 euro pr. 1.000 liter indtil 2015 og fastfrysningen af mindstesatsen for blyfri benzin på samme beløb er kompromisforslaget langt under de af Kommissionen foreslåede niveauer. Den krævede nemlig en sats på 380 euro for både diesel og blyfri benzin inden 2014. Ordføreren ville i sit betænkningsudkast gå endnu videre med mindstesatser på 400 euro. Jeg hilser vores ordførers kompromisvilje velkommen, fordi han sænkede sine satser under drøftelserne af betænkningen i Økonomi- og Valutaudvalget.
Betænkningens virkelig stærke side er efter min mening ændringsforslag 19, fordi det forpligter medlemsstater med en urimelig høj afgiftssats, dvs. over 400 euro pr. 1.000 liter diesel og over 500 euro pr. 1.000 liter blyfri benzin, til ikke at hæve satsen indtil 2015. Derfor så vi gerne - om ikke ligefrem maksimalsatser i forslaget, for det vil Kommissionen aldrig turde foreslå - i det mindste en tilnærmelse.
Der er kun én mulighed for at nå frem til en harmonisering af punktafgiftssatserne, nemlig at indføre både mindstesatser og maksimalsatser. Det tjener absolut ikke noget formål at blive ved med at hæve mindstesatserne, hvis man ikke samtidig dæmper iveren hos de medlemsstater, som anvender meget høje satser.
Hvis jeg må være så fri, vil jeg fremkomme med en bemærkning til forretningsordenen. Jeg vil gerne spørge kommissæren, som sagde, at vi støtter hans forslag, om han lever i en anden verden, for vi støtter faktisk ikke hans forslag.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! Med inflationen i euroområdet på sit hidtil højeste niveau og med en oliepris pr. tønde på 110 dollars vil Europa-Parlamentet i morgen hæve den indirekte skat på brændstof. Hvis dette ikke er en spøg, er det i hvert fald noget, der vil få fredagsavisernes læsere til at trække på smilebåndet. Jeg synes, vi sender det forkerte budskab på det forkerte tidspunkt. Vi viser, at vi ikke forstår, hvordan samfundet fungerer.
For det andet vil min delegation ikke støtte hverken kompromiset, da vi er imod den bulldozermetode, hvor seks medlemsstater, som allerede har høje afgiftssatser, gennem kommissær Kovac tvinger alle de øvrige lande til at hæve deres afgifter med benzinturisme som påskud. Det kan jeg ikke forsvare over for mine vælgere. Lad os i stedet for at kaste os ud i disse eksperimenter vende os mod andre politikker, som er miljøvenlige. Vi må undgå disse akrobatiske afgiftsmanøvrer.
Atanas Paparizov
(BG) Hr. formand! Mit land har gjort en stor indsats for at øge punktafgiften igennem de seneste år, og afgiftssatserne for blyfri benzin er steget fra 254 euro i 2004 til 350 euro, og satserne for dieselolie er steget fra 203 euro til 307 euro. Dette er sket ud fra ønsket om at øge afgiftssatserne hurtigt for således at reducere inflationsindvirkningen i de kommende år.
Kommissionens nye forslag bringer vores strategi i fare. Forslaget i Økonomi- og Valutaudvalgets betænkning lyder derfor rimeligt og straffer lande som Bulgarien og Rumænien mindre hårdt.
Jeg håber, at Kommissionen vil acceptere dette kompromis, selv om dette forslag i sig selv lægger et alvorligt pres på den bulgarske økonomi, og selv om det vil være inflationsskabende uden at få indvirkning på miljøet, da benzin og brændselsolie ikke er elastiske produkter, og da de i højere grad afhænger af en lang række andre økonomiske faktorer end af punktafgifter.
Ivo Belet
(NL) Ganske kortfattet, hr. kommissær! Det forekommer mig alligevel nyttigt at gøre opmærksom på, at vi selvfølgelig er nødt til at være forsigtige her. Det forekommer mig også nyttigt at gøre offentligheden opmærksom på, hvad der står på spil her, for kritikerne står selvfølgelig klar til at kalde dette en ren afgiftsforhøjelse, mens i hvert fald Parlamentets forslag er en meget beskeden foranstaltning. At fremstille dette som en afgiftsforhøjelse ville naturligvis være katastrofalt på et tidspunkt, hvor priserne er så høje.
Dette forslag, som vi forhåbentlig vedtager i morgen, er en god begyndelse til omsider at bringe en årelang konkurrenceforvridning, især i grænseregioner, til ophør, og det er desuden godt for miljøet, hvilket er en fordel. Min anden bemærkning er, at vi regner med, at vi selv, og især Kommissionen, i den kommende tid vil spille en meget offensiv og aktiv rolle i tide ved udviklingen og fremme af miljøvenlige brændstoffer og med andre ord en effektiv udfasningspolitik for fossile brændstoffer, benzin og diesel.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne gøre opmærksom på tre forhold. Det lader til, at olieprisen permanent har overskredet 100 dollars pr. tønde, hvilket medfører stadig større priser. Alene takket være den svage amerikanske dollar stiger brændstofpriserne ikke voldsomt i Europa. Men USA vil jo ikke for altid ønske, at landets valuta er svag. I denne situation virker forslaget om at hæve afgiftsbeløbet i de kommende år som udtryk for, at man slet ikke tager hensyn til de økonomiske realia.
Eftersom de nye medlemsstater har et lavere BNP-niveau pr. indbygger og som en konsekvens heraf et personligt indkomstniveau, der er lavere end i de gamle medlemslande, kan de for det andet først udligne skattebyrden, når det personlige indkomstniveau er udlignet.
Medlemsstaterne skal sluttelig for det tredje i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet indrømmes større fleksibilitet vedrørende beskatning af brændstoffer, der ikke er baseret på olie. Denne løsning vil fremme anvendelsen af vedvarende brændstoffer. Og samtidig vil det indvirke på begrænsningen af CO2-emissionerne og overholdelsen af forpligtelserne forbundet med miljøbeskyttelse.
Claude Turmes
- (FR) Hr. formand! Jeg vil blot tage ordet ganske kort for at vise, at ikke alle EU-parlamentsmedlemmer fra Luxembourg er billigoliejunkier. Jeg tror, hr. Belet fik sat tingene på plads. Det drejer sig her om at finde et kompromis med politikkerne om problemerne med olieressourcerne og om klimaændringen og en balance mellem landene og regionerne.
Jeg kan oplyse, at Luxembourgs parlament i går tirsdag drøftede klimaændringen, og der var en debat om tankstationsturister. Langt de fleste medlemmer af Luxembourgs parlament, deriblandt medlemmer af fru Lullings parti, er enige om at sætte en stopper for denne foreteelse i de mindste for omfanget. Jeg ville altså bare sige, at Luxembourg som helhed har en anden holdning end fru Lulling, som repræsenterer et mindretal i dette spørgsmål - og et meget lille mindretal oven i købet.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Man skulle tro, at det indre marked, den fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser medfører ubegrænset konkurrencedygtighed. Men således forholder det sig ikke helt, da priserne på produktionsmidler, herunder brændstofpriserne, i væsentlig grad indvirker på produktionens rentabilitet, varernes konkurrencedygtighed. I øjeblikket er beskatningen på brændstof ganske vist forskellig i selv nabomedlemsstater, hvilket fremkalder den såkaldte brændstofturisme i grænseregionerne. Men omfanget af dette fænomen er ikke for stort.
Det synes at være i orden, at punktafgiftssatserne er tilnærmelsesvist lige store, men overgangsprocessen skal være langsom, opdelt i mange etaper. Udligningen af minimumssatserne for punktafgift på gasolie og blyfri benzin skal også foregå over en længere periode. I forbindelse med brændstoffer skal vi generelt forsøge at opretholde lave skatter og lave punktafgifter, så vi ikke fremkalder højere produktionsomkostninger, en højere inflation samt højere udgifter for familier, hvilket især vedrører de nye medlemsstater, hvor indtægterne er betydelig lavere.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil for det første gerne takke for de bemærkninger og synspunkter, der er kommet til udtryk under denne debat.
Det er meget vigtigt at få en positiv udtalelse fra Parlamentet om Kommissionens forslag vedrørende en særlig afgiftsordning for erhvervsdiesel. Vi har imidlertid bemærket, at betænkningen er mindre ambitiøs end Kommissionens forslag, navnlig idet den ikke støtter en revaluering af de generelle minimumssatser for diesel og blyfri benzin.
Jeg kan ikke få øje på det økonomiske rationale. Det økonomiske rationale taler tværtimod imod de yderligere millioner kilometer og de yderlige ton CO2 og andre drivhusgasser, der er resultatet af brændstofturisme. Jeg er nødt til at tage højde for - og vi er alle nødt til at tage højde for - at klimaændringer og global opvarmning udgør en stigende trussel mod menneskeheden. Denne trussel er endog langt mere alarmerende end inflation. Den foreslåede forhøjelse af punktafgiften vil ikke skabe inflation. Den vil blot ligge på niveau med den forventede inflation på 2,2 % pr. år frem til 2017.
Kommissionen kan til dels acceptere ændringsforslag 1 samt ændringsforslag 7 og 27 i princippet, men vi er nødt til at afvise de øvrige ændringsforslag formelt. Kommissionen vil ikke ændre dette forslag formelt. Vi vil imidlertid bestræbe os på at tage videst muligt hensyn til Parlamentets ændringsforslag under drøftelserne i Rådet. En positiv udtalelse fra Parlamentet vil være et vigtigt signal om den øgede bevidsthed om transportens voksende negative indvirkning på miljøet, som vi er nødt til at imødegå gennem brændstofbeskatning.
Olle Schmidt
ordfører. - (SV) Hr. formand! Tak for Deres venlige ord. Jeg mener også, at vi bør takke Kommissionen og vores udvalgssekretariat.
Jeg mente i første omgang, at kommissæren tilsyneladende ikke rigtigt kunne acceptere udvalgets synspunkter. Det kan jeg forstå af formelle grunde. Nu, hvor jeg lyttede til kommissæren igen, syntes jeg, at jeg anede en forståelse for det forhold, at politik er politik. Jeg anerkender, at vi kunne have været mere ambitiøse. Kommissæren anvender udtrykket "mindre ambitiøs". Ja, men lyt til denne debat fra venstre til højre og hele vejen rundt. Der blev givet udtryk for alle synspunkter med fru Lulling som repræsentant for midterfløjen. Hr. kommissær, som De jo ved, var vi nødsaget til at udarbejde en betænkning og et forslag, der vil lande på Deres bord, på baggrund af den politiske virkelighed. Der vil forhåbentlig nu blive vedtaget en betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget i morgen, som ikke er helt efter Deres hoved, og som De ikke kan acceptere fuldt ud, men der vil være en betænkning.
Endelig vil jeg gerne sige til kommissæren, at jeg ikke desto mindre mener, at vi har gjort fremskridt - hvis vi får et positivt resultat i morgen - med hensyn til at gøre en ende på den uenighed, der har hersket på dette område mellem udvalget, Parlamentet, Kommissionen samt Rådet. Som De påpeger, er vi nødt til at gribe ind over for brændstofturisme af hensyn til det indre marked. Det er helt korrekt, men vi må også udarbejde drastiske og virkningsfulde miljøforanstaltninger. Der skal være forståelse for sådanne foranstaltninger i hele EU, og jeg mener, at det er lykkedes os at skabe den rette balance.
Astrid Lulling
- (FR) Hr. formand! Jeg må bede om ordet i et personligt anliggende. Hr. Turmes kaldte mig junkie. Jeg betragter det som en fornærmelse og forlanger, at han trækker sine ord tilbage.
Hvad det øvrige angår, kan jeg tilføje og pointere, at mit parti og min regering helt og holdent bifalder det kompromis, som vores ordfører foreslår, og som jeg har bidraget væsentligt til. Hr. Turmes lader for resten til at have glemt, at gasolie er billigere i Belgien end i Luxembourg for tiden, og hvis der overhovedet findes tankstationsturister, så tager de ikke til Luxembourg, men snarere til Belgien for tiden.
Formanden
Udmærket. Vi noterer os fru Lullings bemærkninger. Jeg er sikker på, at vi også får skabt klarhed omkring de udtalelser, der blev afgivet her i salen.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 13. marts 2008.
