Komisjoni 2011. aasta tööprogrammi tutvustamine (arutelu)
Juhataja
Soovin teile meelde tuletada, et 30 aastat tagasi tabas mõningaid Itaalia piirkondi - Irpiniat ja Basilicatat - kohutav maavärin, mis põhjustas tuhandete inimeste surma. Usun, et peaksime olema osavõtlikud ning avaldama kaastunnet nii kannatada saanud perekondadele kui ka piirkondadele ja näitama üles solidaarsust nende suhtes.
Järgmine päevakorrapunkt on Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Barroso avaldus komisjoni 2011. aasta tööprogrammi tutvustamise kohta.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lugupeetud juhataja! Mul on täna au tutvustada teile komisjoni 2011. aasta tööprogrammi. See tutvustus tähistab ühtlasi nii algust kui ka lõppu. Ühest küljest sekkub tööprogramm väga tähtsasse poliitilisse töösse ning alustab selle uut etappi. Teisest küljest viime me programmi vastuvõtmisega lõpule tihedama struktureeritud dialoogi, mida alustasime septembris siin parlamendis aruteluga ELi olukorra kohta.
Komisjoni käesoleva aasta tööprogrammi ettevalmistused on olnud tõepoolest suurepärased ja minu arvates ka väga edukad. Edendades meie läbi vaadatud raamkokkuleppe rakendamist, oleme saanud põhjalikumalt arutada tulevaste aastate poliitilisi sõlmküsimusi.
Kogu selle viljaka protsessi vältel on mind julgustanud asjaolu, et meie kujutlus üldisest suunast ja konkreetsetest projektidest on üsna sarnane. See protsess on aidanud tugevdada seda, mida ma olen nimetanud eripartnerluseks.
Euroopa tegevus peab keskenduma nendele ülesannetele, mille puhul EL saab luua käegakatsutavat lisaväärtust. Komisjon on seadnud endale ülesandeks tutvustada 2011. aastal 40 strateegilist projekti, mis kajastavad poliitilisi prioriteete, mille me koos kindlaks määrasime. Läbipaistvuse eesmärgil hõlmab programm veel 150 ettepanekut, millega komisjon praegu tegeleb.
2011. aasta üldeesmärk on endiselt majanduse taastamise jätkamine ning meie ühiskonna kindlustamine tuleviku suhtes. Me teeme jätkuvalt jõupingutusi kolmes suunas: edendada majanduse juhtimist, viia lõpule finantssektori reform ning kiirendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu käsitleva ELi 2020. aasta strateegia rakendamist.
Pikaajaline kasv peab tuginema tugeval makromajanduslikul alusel. Euroopa poolaasta programmi algatamise ning meie 29. septembril esitatud ettepanekute tulemusel tugevdame Euroopa eelarveraamistikku ja edendame makromajanduslikku järelevalvet, et hoida ära kõikumisi.
Finantssektori suurejooneline reform on juba käimas ning koostatud on ka olulisi õigusakte. 2011. aastal esitab komisjon ka ülejäänud vajalikud õigusaktid. Püüeldakse kõige otsustavamate eesmärkide, läbipaistvuse ja tarbijakaitse poole ning samal ajal püütakse panganduskriisi käsitleva raamistikuga ära hoida ja lahendada tulevasi kriise. Komisjon loodab parlamendi ja nõukogu toetusele, et saavutada kokkulepe täieliku reformi suhtes enne 2011. aasta lõppu.
Euroopa Liit peab pidama sammu ja keskenduma meie suhtelistele eelistele 21. sajandi üleilmastumise kontekstis. Kui konkurendid teevad odavamalt, peame meie tegema targemalt. ELi tasandi tegevuse näitena töötame välja terviklikuma Euroopa standardimissüsteemi, mis oleks meie ettevõtete, eriti VKEde konkurentsieelise suurendamise sisuline alus.
Et EL oleks jätkuvalt konkurentsivõimeline ja suudaks tagada rohkem ja paremaid töökohti, tuleb hoolikalt kavandada üleminekut vähese CO2-heitega ja ressursitõhusale majandusele. Seepärast on üheks esmatähtsaks eesmärgiks kliimamuutust, energiat, transporti ja keskkonda käsitlevate poliitikavaldkondade koondamine. 2011. aastal pööratakse erilist tähelepanu energiatõhususele.
Paindlike majandustingimustega kohanemine tähendab töötajate õiguste kaitse kõrge taseme tagamist tihedas koostöös sotsiaalpartneritega. 2011. aastal töötatakse välja ja esitatakse sisulised ettepanekud töötajate lähetamise ja tööaja kohta. Vahepeal on aga üldhuviteenustele kehtivate riigiabi eeskirjade läbivaatamine otsustav samm nende teenuste erilist iseloomu arvestava kvaliteetse raamistiku kehtestamise suunas.
Ühtse turu aktiga alustas komisjon kaugeleulatuvat protsessi, mille abil saavutab ühtne turg kogu oma võimsuse. Meie ettevõtted peaksid keskenduma äritegevusele, mitte bürokraatiale. Eeskätt VKEd on sageli ülekoormatud ning see heidutab neid algatamast muidu paljulubavaid piiriüleseid projekte. Konkreetne näide on see, et kollektiivselt teostatavaid autoriõigusi käsitlevate eeskirjade lihtsustamisega saame muuta lihtsamaks ka kehtivad raamtingimused, julgustada veelgi piiriülest tegevust ning pakkuda olulisi töökohtade loomise võimalusi, eriti paljutõotavas digitaalsektoris.
Nõudluse poole pealt on esmatähtis suurendada tarbija usaldust meie ettepaneku suhtes alternatiivse vaidluste lahendamise mehhanismi kohta, mis aitaks oluliselt kiirendada sageli liiga aeglaselt kulgevat tarbijate probleemide lahendamist.
Just siis, kui me täidame tarbija, töötaja, üliõpilase, reisija või ükskõik missugust kaasaja igapäevaelu paljudest rollidest, kogeme uusi võimalusi, riskide vähenemist või elukvaliteedi paranemist, millele on aidanud kaasa Euroopa Liit. Just niisugune liit on kodanike teenistuses.
Püüe teha EList kodanike jaoks käegakatsutav reaalsus ei tohi piirduda üksnes ühtse turuga. Turvalisuse suurendamine peaks olema alati vahend, mis võimaldab kodanikel saada kasu ELi pakutavatest võimalustest, mitte ei tohiks olla eesmärk iseenesest. Meie ettepanek n-ö arukate piiride kohta aitab kaasa ELi ja EList väljapoole reisimisele ning tõrjub ühtlasi ebaseaduslikke sisserändajaid. Et hoida EL avatud, võtame me ka meetmeid nende suhtes, kes püüavad ära kasutada meie majandussüsteemi ebaseaduslikel eesmärkidel, sest andmekaitse õigusraamistikuga reageerime me kodanike tõelistele muredele internetiajastul. Liit peab täitma maailmas rolli, mis vastab tema majanduslikule tähtsusele. Seega tuleb meil tagada ELi välistegevuse sidusus.
Seda silmas pidades tuuakse tööprogrammis esile konkreetsed meetmed, mis kujutavad meie 2020. aasta tööhõive ja majanduskasvu eesmärke rahvusvahelisel tasandil. Me ajakohastame ka oma arengupoliitikat ja humanitaarabi andmise korda. Maailmas hädasolijad vajavad tõepoolest tugevamat ELi.
Enne sõnavõtu lõpetamist soovin lühidalt selgitada seda, mida ja mis põhjustel te komisjoni tööprogrammist ei leia.
Nagu öeldud, esitame järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepaneku 2011. aasta keskpaigas. Konkreetsed rahastamisvahendid ja programmid esitatakse 2011. aasta teises pooles ja need lähtuvad üldisest raamistikust. Tööprogrammi poliitilise olemuse säilitamiseks ei ole nagu tavapäraselt lisatud rakendusmeetmeid. Sama kehtib ka rahvusvaheliste läbirääkimiste kohta, sest nende kulg sõltub kolmandatest osapooltest. Samas on need meetmed aga jätkuvalt meie sisulise tegevuse keskne osa. Me jätkame teiega dialoogi nende teemal.
Sissejuhatuses märkisin, et tööprogrammiga mitte ainult ei viidud lõpule meie viljakas dialoog, vaid ka alustati järgmist etappi meie konkreetsetes jõupingutustes juhtida EL kriisist välja ja liikuda edasi. Nüüd on aeg jätkata samal kiirusel. Peame leidma viisi, kuidas ühiselt meie tööd kiirendada.
Seepärast kasutan ma võimalust ning julgustan Euroopa Parlamenti ja nõukogu alustama kolmepoolset arutelu selle kohta, kuidas rakendada aluslepingu sätteid ELi programmitöös. Komisjon on seisukohal, et see võiks toimuda kokkulepete vormis, et liikuda meie poliitiliste eesmärkide saavutamise jaoks eriti tähtsate valitud projektide läbirääkimistega kiiremini edasi. Niisugune kooskõlastatud jõupingutus näitaks meie meelekindlust reageerida meid kõiki raputanud kriisi oludes otsustavalt ja õigel ajal. ELi kodanikud ootavad seda. Usun, et Euroopa Liidu institutsioonid peaksid reageerima kodanike muredele.
Tänan teid tähelepanu eest.
József Szájer
Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni president Barroso, head kolleegid! EL peab kriisist üle saama. ELi majandus peab rajanema tööle. Me peame juhtima ELi liikmesriigid praegusest sügavast kriisist välja, keskendudes eeskätt sellele, et luua võimalikult paljudele ELi kodanikele võimalus saada tööd. Seepärast toetab Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon siiralt töökohtade loomist kui kõige olulisemat eesmärki Euroopa Komisjoni järgmise aasta tööprogrammis.
EL on kriisist palju õppinud. Käesoleval aastal asusime kiirendatud korras arendama uut majanduse juhtimise süsteemi ning loodame, et parlament saab järgmisel aastal arutada finantssektori reguleerimise ja majanduse juhtimisega seotud uusi ettepanekuid nii, et need saaks võimalikult kiiresti vastu võtta.
Kolleegid fraktsioonist PPE toovad iga valdkonna kohta esile tähtsad küsimused ning ma nimetaksin vaid mõnda neist: konkurentsivõime peab rajanema uuendus- ja teadustegevusel. Meie arvates ei ole komisjoni tööprogrammis selle teema kohta piisavalt ettepanekuid. Peale selle on vaja rohkem kaitsta intellektuaalomandi õigusi ning elujõulist ja konkurentsivõimelist ELi patendisüsteemi. Oleme seisukohal, et oluline on rangemalt kontrollida ELi imporditud toiduaineid ning et need peavad vastama vähemalt samasugustele kvaliteedinõuetele nagu EL on kehtestanud oma tootjatele. Oleksime soovinud näha rohkem ettepanekuid ka veeküsimuse kohta, mille eesistujariik Ungari on seadnud üheks tähtsamaks eesmärgiks.
Head kolleegid! Lissaboni lepingu kohaselt hakkas käesoleva aasta septembris kehtima ELi õigusloome- ja tööprogrammi uus kord, mille alustuse puhul pidas president Barroso kõne liidu olukorra kohta. Et uus alusleping tagab Euroopa Parlamendile tugevad õigused sekkuda ELi programmi, oleme veendunud, et vajalikud on täiendavad meetmed. Kahjuks ei ole varasemad kogemused head. Komisjoni varasemad tööprogrammid viidi kava kohaselt ellu vaid osaliselt. Olen juba mitmel korral koos paljude kolleegidega seadnud kahtluse alla asjaolu, kas on mõtet raisata tohutu palju jõudu ja aega igal aastal sellele, et korduvalt analüüsida ja võtta vastu dokument, mis niikuinii kajastab tegelikkust vaid osaliselt. Sellepärast teen ma ettepaneku, et parlamendi pädev komisjon kontrolliks ka kogu aasta vältel korrapäraselt komisjoni tööprogrammi rakendamist, et kodanikud, keda me esindame, saaksid tõhusamalt mõjutada ELi ühiseid küsimusi.
Hannes Swoboda
Lugupeetud istungi juhataja, president Barroso, asepresident Šefčovič! Usun, et saame suurt osa sellest programmist toetada. Lugupeetud president! Olen aga kindel, et te mõistate meid, kui me käsitleme täna olulisemaid küsimusi, milles soovime näha rohkem tegusid. Me elame liidus, mis on järjest enam ELi institutsioonide vastu võitlevate Euroopa-vastaste jõudude meelevallas. Peame hoolikalt kaaluma, milliseid vahendeid ja meetodeid saame kasutada, et neile jõududele vastu astuda. Ma tulen selle juurde hiljem tagasi.
Esimene küsimus, mida soovin käsitleda, on majanduskasvu poliitika. Lugupeetud president! See on õige, et meil tuleb reguleerida finantsturge ja võtta kasutusele turvaabinõud. Meil tuleb aga kuidagi taastada ka olukord, millele te olete sageli selgelt viidanud, nimelt olukord, mida iseloomustavad keskkonnasäästlik majanduskasv, keskkonnahoidlikud töökohad ja majanduse ümberkorraldamine. Volinik Oettinger avaldas hiljuti mitu energiapoliitikat käsitlevat dokumenti, mis hõlmasid suuri investeeringuid. Kahjuks ei ole aga dokumentides selgitatud, kuidas neid investeeringuid rahastatakse. Me peame kriisist väljuma, kehtestades toimiva majanduskasvu poliitika. Ma ei mõista, kust saadakse näiteks energia- või transpordisektoris niisugused investeeringud, et luua keskkonnasäästlikku majanduskasvu või keskkonnahoidlikke töökohti. Meil ei ole lihtsalt piisavalt vahendeid.
Teine teema, mida käsitlen, puudutab siseturgu. Lugupeetud president! Teil on õigus. Siseturu mõiste tuleb avalikkusele selgeks teha. Te olete pakkunud välja mitu aruannet, mis tuginevad professor Monti tööle. Ta oli nimelt siseturu sotsiaalse mõõtme suhtes väga kriitiline. Selles valdkonnas tuleb rohkem midagi ette võtta. Mis veelgi olulisem - me ootame teilt konkreetseid ettepanekuid töötajate lähetamise direktiivi kohta. Meil tuleb töötajate huvides teha selgeks, et seda direktiivi ei tohi kasutada selleks, et tekitada odavat tööjõudu. See peab teenima sotsiaalse heaolu huve.
Minu käsitletav kolmas teema puudutab maksupoliitikat. Meie arvates on selle valdkonna ettepanekud liiga nõrgad. Nagu nägime hiljuti arutelus Iirimaa üle, ei tohi lubada teatavatel riikidel kehtestada ettevõtjate ligimeelitamiseks madalamaid maksumäärasid, et siis, kui nad sattuvad rahalistesse raskustesse, kutsuda teisi riike üles rahastama nende eelarvepuudujääki. Kui lubate mul seda niimoodi lihtsustada. Makse tuleb ühtlustada teataval määral, näiteks kehtestada ettevõtte tulumaksu miinimummäär. Usun, et selles valdkonnas tuleb meil teha edusamme. Tean, et teil on paljude liikmesriikidega selles suhtes raskusi, kuid usun, et see on vajalik, eriti seoses sotsiaalküsimustega. Rikaste ja vaeste vaheline lõhe on vastuvõetamatu. Meil tuleb esitada uusi ettepanekuid eeskätt naiste huvides, keda vaesus iseäranis raskelt mõjutab.
Austatud president Barroso, te rääkisite kodanike murest. See on väga tähtis küsimus, kuid see, kuidas me seda esitleme, mida me teeme - see puudutab nii teid kui ka parlamenti - on samuti tähtis. Paljud inimesed on seisukohal, et mitmete küsimuste puhul ei tee me midagi muud, kui avaldame oma töö kohta mõistetamatuid pressiteateid. Meil tuleb teha koostööd selle nimel, et selgitada tõhusamalt seda, mida me teeme. Kodanikualgatus hakkab varsti toimima. Selle vastased kasutavad seda ära ELi vastu. Me peame tegema nii, et kodanikualgatus aitaks ELi toetada ja arendada.
Adina-Ioana Vălean
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! ELi majandusel ja ELi projektil tervikuna on rasked ajad. Me oleme programm programmi järel töötanud välja ulatuslikke strateegiaid, nagu kliimapakett, energiapakett ja 2020. aasta strateegia. Näib, et me ei tea ikka veel, kuhu me tahame minna ja kes me tahame olla.
Miks ma seda ütlen? Selleks, et olla parim, ei piisa üksnes soovist see olla. Tegelikkuses võtame vastu strateegiaid, millesse me mitte kõik ei usu. Mitte keegi - õigemini peaaegu mitte keegi - ei rakenda neid ega ole valmis neid rahastama.
Näib, et meil on liiga palju strateegiaid ning puudub huvi neid tegelikkuseks teha. Sellepärast usungi, et meil on aeg minna tagasi peamise juurde, mis tegi Euroopa projekti võimalikuks ja mis meid liitis, nimelt lihtsate ja loomulike asjade juurde. Ühtne turg peaks olema meie olulisim programm ning me kõik peaksime pingutama selle kehtestamise nimel, sest kui tahame olla rahvusvahelisel areenil konkurentsivõimelised, vajame rohkem majanduslikku lõimumist. Ainus mõistlik viis selle saavutamiseks on ühtne turg.
Mul on hea meel komisjon tööprogrammi ja eriti teie ettepaneku üle, mis käsitleb ühtse turu akti. Aga sellest ei piisa. Teil on aruanne rahaliste vahendite kohta. Te teate, mida on vaja - julgustada investeerimist, meelitada ligi kapitali ja kärpida julgelt bürokraatlikke kulusid. Peaksime keskenduma lihtsatele asjadele, mis avaldavad ilmselgelt mõju ELi konkurentsivõimele, s.o ressursitõhususele, energiakulude vähendamisele, põllumajanduspoliitika reformimisele ja transpordi tulevikule.
Komisjon ja Euroopa Parlament peavad töötama koostöös ja tagama, et need vahendid vastaksid meie tahtele. Seepärast ootame 2011. aastal ettepanekut edasiviiva mitmeaastase finantsraamistiku kohta.
Kas meil on vaja finantskriisi lahendamiseks rangemaid eeskirju? Jah, aga ainult siis, kui need aitavad edendada ELi konkurentsivõimet. Igal juhul tuleks meil hoiduda kriisile puuduliku lahenduse vastuvõtmisest, lootes, et kogu ülejäänud maailm järgneb meile.
Kui me kodanikele ja maailmale edastatavas sõnumis ei tee selgeks, et EL on ideede, kapitali ja väärtuste pragmaatiline ühendus, ei saa me oma soovide kohaselt üleilmseks toimijaks. Üleilmsete poliitikavaldkondade mõjutamise asemel mõjutavad need valdkonnad meid.
Ja nüüd mõni sõna Euroopa poolaasta kohta. Komisjonil on parim võimalus määrata töö kavandamise käigus kindlaks meie tugevad ja nõrgad küljed. Te peaksite olema aga ettevaatlikud, sest teie ettepanekute põhjal ELi kodanikele ja liikmesriikidele peaksid nad uskuma, et Brüssel teab paremini ning et Brüsseli poliitikud on kodanike huvidele lähemal kui nende valimisringkonna parlamendiliige. See on raske töö ning te peaksite sellele pühenduma kogu 2011. aasta poliitika kooskõlastamises.
Loodan, et saavutate selle tõestamises edu ja edendate majanduskasvu ning aitate luua töökohti - mitte ainult mõne, vaid kõigi jaoks. Vastasel juhul näeme tõelist ELi-vastasuse tõusu.
Soovin teile edu.
Rebecca Harms
Lugupeetud juhataja, austatud president Barroso! Oluline on teha selgeks, et me ei saa arutada seda tööprogrammi, arvestamata sealjuures praegust eelarvearutelu ja mõtlemata Kreeka, Iirimaa ja teiste riikide peale, kes võivad raskustesse sattuda.
Austatud president Barroso! Kõigepealt soovin öelda, et eelarvearutelu lõpus kuulsin, et te olite parlamendi seisukohtade suhtes väga avatud. Usun, et kui me võtame vastu niisuguse tööprogrammi, on oluline olla täiesti aus ning mitte käituda nii, nagu saaksime saavutada ja rakendada kõiki neid suurepäraseid eesmärke usaldusväärse eelarveta, mida ei tuleks ikka ja jälle uuesti arutada.
Teiseks näitas mõttevahetus Iirimaa küsimuses seda, kui kaugel me oleme sellest, et leida kriisile - millesse sattusime oma liiga liberaalse hoiaku tõttu finantsturgude suhtes - tõeline lahendus ja sellest väljuda. Meie fraktsiooni nimel soovin öelda, et teie ettepanekus finantskriisist ülesaamise ja sellest väljumise kohta on mõningaid häid lähtepunkte, kuid me ei arva, et teie seatud eesmärk oleks piisavalt kaugeleulatuv.
Kui vaatame tagasi ajale, mille oleme juba kulutanud tulemusliku ja toimiva rahaliidu üle arutlemisele ELis, ja kui soovime astuda tõepoolest sammu Euroopa majanduse juhtimise suunas, saab selgeks, et me ei saa seda ideed praegu hüljata.
Meie arvates puudub teie ettepanekus hea keskpunkt, milleks on pärast kriisi ühise majanduspoliitika kehtestamine, mitte ainult tunnuste käsitlemine, ning me jätkame tööd selles küsimuses.
Kolleeg Swoboda nimetas juba keskkonnahoiu küsimusi. Ma ei ole rahul sellega, kuidas on selles tööprogrammis kujutatud Euroopa 2020. aasta strateegias esitatud jätkusuutlikku, õiglast ja keskkonnasäästlikku majanduskasvu. See ei ole see, mida me arutasime Euroopa 2020. aasta strateegia raames. Oluline on, et volinik Oettinger on üks neist volinikest, kes eemaldub järjest enam mõttest ehitada uuesti üles Euroopa jätkusuutlikul kujul.
Oldřich Vlasák
Lugupeetud juhataja! Järgmisel aastal pannakse ELi institutsioonid proovile, kas nad suudavad toetada praegust majanduse taastumist ning kas nende meetmed võimaldavad pikaajalist majanduskasvu. Euroopa Komisjoni tööprogramm on selle keskne dokument.
Soovin aga sellega seoses öelda, et vähem reguleerimist võib mõnikord olla kasulikum. Seetõttu olen näiteks mures komisjoni kavandatud reguleeriva tegevuse pärast teenuste kontsessiooni valdkonnas. Sellel konkreetsel juhul tuleb öelda, et kontsessioonide valdkond on nüüd selgesõnaliselt riigihangete raamistikust välja arvatud ning seda kinnitavad ka paljud Euroopa Kohtu otsused. Äärmuslikud muutused ei ole sellele valdkonnale kindlasti kasulikud. Majandustegevuses osalejaid, sealhulgas avaliku halduse poole pealt, mõjutab kõige halvemini see, kui tingimused, mille alusel nad on harjunud töötama, pidevalt muutuvad ning seepärast puudub neil otsuste tegemises kindlustunne. Kõik meetmed tuleb seetõttu võtta vastu võimalikult vara, et kõigil oleks rakendusetapis piisavalt aega ennast ette valmistada.
Patrick Le Hyaric
Lugupeetud juhataja, austatud president Barroso! Komisjon näib oma aruteludes mõnikord eiravat Euroopa rasket kriisi. Te kirjutasite isegi oma dokumendis, et esineb selgeid märke taastumisest. Kus on need taastumise märgid nende jaoks, kes on praegu töötud või kodutud või elavad vaesuses?
Kas te teate, et me laenasime üle 400 miljardi euro riiklikke vahendeid pankade päästmiseks ning just täpselt nii suure summa ulatuses on sunnitud kokkuhoiukavaga hõlmatud kaheksa riigi elanikud säästma? Teie valikud on seetõttu ebatõhusad.
Ma soovitan komisjonile, et ta analüüsiks oma programmi raames, millist mõju on avaldanud Maastrichti ja Lissaboni lepingu rakendamine Euroopa töötajatele ja kodanikele. Minu arvates ei ole lahendus palkade või eelarvete kärpimises. Selle asemel tuleks teha ümberkorraldusi nii, et nendega suurendataks töötasu, parandataks sotsiaalkaitset ning kehtestataks solidaarne jooksval rahastamisel põhinev pensioniskeem ning süsteem, mille kohaselt makstakse kapitalitulult osa riigi rahandusse, luues nii uue õiglase maksustamise. Ja miks mitte korraldada kohe uuring kapitali liikumise maksu kehtestamise kohta. See maks tagaks teistsugused vahendid ja uue rolli Euroopa Keskpangale, mis peaks raha juurde hankimise ja teistsuguste vahendite abil aitama liikmesriikidel rahastada tööga kindlustatust, haridust, koolitust ning kõiki ühiseid avalikke varasid, mis pakuvad uusi avalikke teenuseid teadus- ja uuendustegevusele.
Praegu on Euroopa usaldusväärsuse aluseks rikkuse jagamine teistmoodi kui varem, mitte kokkuhoiupoliitika ja töötuse karm tegelikkus.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Et töökohtade loomine on arutletava programmi üks prioriteete, soovin juhtida komisjoni tähelepanu uuele, Lõuna-Euroopast väljarändamise ajastule. Ma kardan aga, et keegi komisjonis ei võta mind kuulda. Me näeme juba Kreekas seda, kuidas paljud oskused omandanud noored ja kvalifitseeritud töötajad rändavad välja Austraaliasse, Kanadasse ja Araabia Ühendemiraatidesse. Sama juhtub ka Iirimaal.
Samas aga teatas Saksamaa, et neil on oskustööjõu puudus. Soovin öelda, et Saksamaa ei pea tooma oskustööjõudu kolmandatest riikidest sisse. Majanduslike probleemide küüsis vaevlevad liikmesriigid võiksid pakkuda Saksamaale oskustööjõudu. Sooviksin väga pakkuda välja algatuse, mille komisjon võiks üle võtta ja mille raames loodaks lisaväärtust. Miks mitte luua Euroopa lisaväärtusega tööturg? Liikmesriikides peame seisma vastamisi pakkumise ja nõudlusega. Me peame Euroopat tugevdama Euroopa oskustööjõuga. See on programmist puudu ja ma pakun selle tungivalt välja.
Richard Seeber
(DE) Lugupeetud juhataja! Soovin avaldada komisjonile kiitust põhjaliku tööprogrammi eest, kuid me peame püüdma kohandada seda rohkem Euroopa strateegiliste eesmärkide ja pikaajalise strateegiaga. Palun komisjonil vaadata tulevikku julgemalt, mitte nii murelikult. Teil on parlamendi vajalik toetus, samal ajal kui nõukogu täidab rohkem piiravat osa. Praegusel juhul peavad edumeelsed jõud kokku hoidma. Konkurentsivõime on keskne teema, millega tegelema peame, kui soovime, et Euroopa on jätkuvalt konkurentsivõimeline ja et saavutame oma sellised eesmärgid nagu jätkusuutlik majanduskasv ja sotsiaalne areng. Oluline on ka, et edastaksime selle sõnumi korrektselt. Kahjuks on Euroopa-vastaseid jõude palju rohkem näha - eriti meedias - kui Euroopa-meelseid jõude. Kõik aga teavad, et EL saab liikuda edasi õiges suunas vaid ühiselt tegutsedes.
Peame kutsuma komisjoni üles keskenduma oma järgmiste aastate üldises programmis tõhususe suurendamisele energia, ressursside ja tooraine kasutamise ning hariduse vallas. Ülikoolid ja koolid peavad aitama kaasa aruka Euroopa loomisele. Sellega seoses seisab teadus- ja arendustegevuse valdkonnal ees eriti keeruline ülesanne. Me peame mõistma, et ülejäänud maailm ei maga. Me ei tohi vaadata tulevikku ärevusega ega jätkata oma kitsarinnalist tegutsemisviisi, mida nõukogus teataval määral tehakse. Parlament ja komisjon peavad vaatama tulevikku üheskoos.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Lugupeetud juhataja! Usun, et praegusel rahutul ajal ei olnud komisjonil kerge koostada niisugust edasiviivat programmi ning seepärast soovin teile kõigepealt kiitust avaldada. Sellele vaatamata soovin teha mõned märkused.
Programmi märksõnadeks on majanduse kriisijärgne taastumine ning arukas, jätkusuutlik ja kaasav elavnemine. Lugupeetud asepresident! Soovin öelda, et olen üsna skeptiline selle suhtes. Kõigepealt on üsna ennatlik rääkida taastumisest, sest ehkki selle kohta on märgata teatavaid ilminguid, ei ole veel kindel, et majandus on taastumas, ning arvan, et me ei saa endale edasisi kahtlusi lubada.
Peale selle toetab minu arvates komisjon paljudes liikmesriikides meetmeid, mis teevad taastumise ebatõenäoliseks. Selle näiteks võib tuua Läti, Kreeka ja neile hiljuti lisandunud Iirimaa. Ehkki see on tõsi, et võlakoormus on sageli liiga suur, näeme me piirava majanduspoliitika tagajärjel varsti, et majanduskasv ei taastu ja et tegelik võlakoormus on veelgi suurenenud.
Näen samasuguses valguses ka katset saavutada eelarvedistsipliin rangemate üleeuroopaliste eeskirjade kehtestamise abil. Niisugused meetmed annavad kriisi ajal oodatule vastupidise tulemuse. Peale selle ei lahenda eelarvedistsipliin ELi majanduse struktuurilist tasakaalustamatust, näiteks kaubandusbilansi ülejääki ja puudujääki. Arvan siiski, et see vajab põhjalikumat arutelu.
Toetan samas siiralt Euroopa Komisjoni jõupingutusi finantssektori reguleerimise vallas. Ma ei ole päris kindel, kas väljapakutud ja vastuvõetud meetmed on piisavad, kuid üldiselt näitavad need selgelt edasiminekut õiges suunas. Kiiduväärt on ka jõupingutused aruka ja jätkusuutliku majanduskasvu saavutamiseks. Ma mõistan, et programm ei saa kajastada kõiki üksikasju, kuid me vajame nüüd palju edasipüüdlikumaid ettepanekuid ja meetmeid võitlemaks vaesuse vastu ja sotsiaalse kaasatuse poolt.
Ian Hudghton
Lugupeetud juhataja! Komisjoni programm sisaldab mõningaid väärtuslikke prioriteete: majanduskasvu taastamine, töökohtade säilitamine ja loomine, energiatõhususe parandamine ja taastuvate energiaallikate arendamine.
Šoti Rahvusliku Partei valitsus, s.o meie Euroopa-meelne rahvuslik valitsus toetab neid eesmärke ning kasutab nii palju kui võimalik oma detsentraliseeritud ja piiratud võimu, et teha edusamme ka teiste ülesannete täitmisel.
Euroopa Vabaliidu fraktsioon, kuhu kuulub nii Šoti Rahvuslik Partei kui ka teised Euroopa-meelsed rahvuslased Walesist, Katalooniast ja Flandriast, aitavad kaasa meie riikide heale valitsemistavale, kuid meie eesmärk on täita täieõiguslikku osa ka ELi otsuste tegemises ning tegutseda tavapäraste iseseisvate liikmesriikidena, et saaksime kasutada kõiki valitsuste õigusi ja teha ka siin kolleegidega tõhusat tööd parema Euroopa nimel.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Lugupeetud juhataja! Praegusel kriisiajal on kaht liiki poliitikavaldkondi ja meetmeid: ennetavad ja stimuleerivad.
Ennetavad on need, mis käsitlevad praegu finantsteenuste järelevalvet, juhtimist ja juhtimise tugevdamist. Teisiti öeldes hõlmavad need kõike, mis peaks meid tegema valvsaks probleemide suhtes enne, kui need ELi liikmesriikidel üle pea kasvavad.
Teist tüüpi meetmed - stimuleerivad meetmed - on aga möödapääsmatud. Lugupeetud komisjoni president, austatud nõukogu eesistuja! Nendel meetmetel on kolm olulist tahku. Mõistagi on neid rohkem, kuid ma toon esile kolm: teadusuuringud ja innovatsioon, digitaalse ühiskonna areng - teisisõnu digitaalarengu tegevuskava - ja siseturg.
Esimese, teadusuuringute ja innovatsiooni küsimuse osas on minu arvates komisjoni tööprogramm puudulik.
President Barroso ütles, et konkreetsed programmid esitatakse 2011. aasta keskel, kuid minu arvates sellest ei piisa. Võin teile kinnitada, et mina ja minu fraktsioon oleksime soovinud näha viidet ELi teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse kaheksandale raamprogrammile, mida teie ettepanekus ei ole.
Kristian Vigenin
(BG) Lugupeetud juhataja, austatud komisjoni esindaja, head kolleegid! Euroopa Komisjoni tööprogrammi arutamine ei ole pelgalt vormitäide. Sellega saab püüda Euroopa kodanike tähelepanu ja seada Euroopa Komisjoni valdkondadele teetähised, mida siinse parlamendi liikmed toetada saaksid.
Peatun mõnel konkreetsel teemal. Järgmine aasta on iseäranis oluline ELi kohalolu jaoks rahvusvahelisel areenil. Välistegevuses näeme järjest tõhusamat Euroopa välisteenistust, mis ei kogu jõudu ilma Euroopa Komisjoni kui terviku toestuseta.
Mis puudutab laienemist, siis me soovime, et komisjon kasutaks ära uue hoo, mis tekkis 2010. aastal. Kutsume komisjoni üles aitama Horvaatial täita vajalikke nõudeid, et ühinemisläbirääkimised saaksid lõpetada edukalt 2011. aastal nii kiiresti kui võimalik. Kuna 23. peatüki alaste läbirääkimiste edenemine on meie jaoks eriti tähtis, siis loodame, et komisjon annab parlamendile 2011. aasta esimeses kvartalis läbirääkimiste käigust ülevaate.
Teine kandidaatriik, millele komisjon peab erilist tähelepanu pöörama, on Türgi. Loodame, et Türgit julgustatakse kiirendama pärast 2011. aasta valimisi oma ülesannete täitmist läbirääkimiste protsessis ja alustama tööd uue põhiseadusega, pöörates erilist tähelepanu kodanike põhiõigustele ja -vabadustele.
Samuti palume komisjonil tungivalt teavitada Euroopa Parlamenti seisukoha ettevalmistamisest Serbia taotluse kohta saada ELi liikmeks.
Loodame, et ELi naabruspoliitika läbivaatamise lõpus pakutakse välja asjakohased parandused, mis tagavad kooskõla meetme eesmärkide ja rahaliste vahendite vahel, mille abil neid eesmärke täidetakse. Selles suhtes võib komisjon loota Euroopa Parlamendi toetusele. Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärgid peavad kajastama ELi poliitikat meie Vahemere-äärsete ja ka idas asuvate naaberriikide suhtes. Tänan teid ja soovin teile edu oma töös tuleval aastal.
Andreas Schwab
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud president, head kolleegid! Soovime, et Euroopa Komisjoni õigusloomeprogramm oleks kooskõlas ELi pikaajaliste eesmärkidega, ning usume, et paljudes valdkondades on vaja veel nii mõndagi teha, ehkki selle õigusloomeprogrammi üldise toimimisviisi üle on meil hea meel.
Mis puudutab siseturgu, s.o valdkonda, mille eest mina vastutan, siis tahan öelda eelkõige seda, et lähtudes professor Monti koostatud dokumendist, soovime tagada, et kõik ELi kodanikud saaksid siseturust rohkem kasu. Kui me arutame komisjoni tööprogrammi ja võtame aluseks Monti raporti, siis see tähendab eeskätt seda, et komisjon peab vastama selles dokumendis esitatud nõudmistele. Teisiti öeldes peab komisjon karmistama liikmesriikide vastu algatatud rikkumismenetlusi, et saaksime õigusaktide ülevõtmisel esinevat mahajäämust vähendada 1%-lt 0,5%-le. Kahjuks ei ole tööprogrammis selle kohta midagi öeldud. Oleme seisukohal, et peale üksikute meetmete, mida selles dokumendis on käsitletud, nagu digitaalne tegevuskava, hüpoteeklaenud, kontsessioonid jpm, mida ma konkreetselt nimetama ei hakka, on oluline, et meetmed, mis 2011. aastal teatavaks tehakse, 2011. aastal ka tõepoolest esitatakse. Täiendav teave selle kohta, et komisjon analüüsib teatavaid õigusloomekavasid, siinjuures ei aita.
Lõpetuseks usun, et peaksime kutsuma Euroopa Komisjoni üles viima kõigi tema väljapakutud õigusakti ettepanekute kohta läbi mõju hindamise, et mõistaksime, miks neid akte on vaja.
Evelyne Gebhardt
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud president, daamid ja härrad! Usun, et saavutasime Lissaboni lepinguga ELi kodanike jaoks suuri edusamme, sest lisasime Euroopa poliitikavaldkondade põhimõtete hulka sotsiaalse turumajanduse põhimõtte. Selge on see, et me ootame eurooplaste ja parlamendiliikmetena sotsiaalse turumajanduse muutmist tegelikkuseks. Nüüd uurime me siseturgu ennast ja kogu siseturuga seotud küsimusi ning näeme, et mõningad asjad, mis oleksid pidanud olema kaasatud, on välja jäetud.
Euroopa õigusaktide sotsiaalse mõju hindamisest ei piisa. Meil on vaja, et sotsiaalklausel muudetaks tegelikkuseks, et lubadused, mille kohaselt oleks EL kodanikele tõepoolest kasulik, täidetaks, mitte ei jääks lihtsalt paberile. Küsimus ei seisne mitte ainult sotsiaalklauslis, vaid ka sisulistes küsimustes, nagu üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mis vajavad erikaitset. Minu jaoks on väga oluline, et Euroopa Komisjon käsitleks lõppude lõpuks seda küsimust ja tegeleks töötajaid puudutavate küsimustega põhjalikumalt kui näiteks ainult töötajate lähetamise direktiiviga seoses, mille puhul me ootame ikka veel, mis järgmiseks tuleb.
Ja lõpetuseks - ma hakkan tasapisi päris pahaseks saama -, me oleme kaua aega kutsunud Euroopa Komisjoni üles kehtestama Euroopa tasandil ühishagide süsteemi. Komisjon on teinud juba kuus või seitse uuringut. Mida me näeme nüüd selles tööprogrammis? Tellitud on uus uuring. Me ei saa niimoodi jätkata. Soovime, et komisjon esitaks lõppude lõpuks mingisugusedki ettepanekud ja teeks otsused selles valdkonnas.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni koordinaatorina majandus- ja rahanduskomisjonis soovin teie programmis rõhutada kaht punkti.
Kõigepealt majanduse juhtimise tugevdamine ja Euroopa poolaasta algatamine. Meil oli hea meel majanduse juhtimise paketi üle. Selle eesmärgi saavutamine on otsustava tähtsusega. Sellega seoses sooviks meie fraktsioon näha tõhusaid ja siduvaid meetmeid, mis oleksid põhjalikumad kui need, mis välja on pakutud. Parlamendi jaoks on ka oluline, et ta osaleks tõepoolest kavandatud protsesside lõpuleviimises ja nende elluviimises. Leida tuleb õiguslik alus, et hoida ära aluslepingute sisuline muutmine, mis vaid aeglustaks vajalike meetmete rakendamist.
Teine punkt puudutab finantssektori reguleerimist käsitleva töö jätkamist. Projektid on esitatud või esitatakse varsti. 2011. aasta on otsustava tähtsusega. Meil on hea meel volinik Barnier' ettenägelikkuse üle. 2010. aastal näitas Euroopa Parlament üles otsustavust järelevalvepaketi ja alternatiivsete investeerimisfondide valitsejaid käsitleva direktiivi vastuvõtmisel ning tõenäoliselt näitab seda ka aasta lõpus seoses määrusega, millega kehtestatakse reitinguagentuuride Euroopa järelevalve. Me soovime ka edaspidi jätkata pragmaatiliste, arukate ja tõhusate õigusaktide kursil. Just seda me ootamegi praegu komisjonilt.
Proinsias De Rossa
Lugupeetud juhataja! Sissejuhatuses rääkis president Barroso eeskätt töötajate lähetamise kohta mõningate meetmete võtmisest. Ta ei rääkinud sellest küll üksikasjalikult, kuid soovin talle meelde tuletada, et ta andis kuulamistel enne tema nimetamist uuesti presidendiks väga konkreetse lubaduse vaadata läbi töötajate lähetamise direktiiv, et selle kehtima hakkamisest tulenevalt hoitaks ära sotsiaalset dumpingut ja kohtuasjad, mis sotsiaalse dumpinguga seoses aset leidsid. Ma soovin talle seda meelde tuletada.
Peale selle sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et väga tähtis on kehtestada õigusaktid, mis annaksid õiguskindluse nendele liikmesriikidele, kes osutavad üldist sotsiaalhuvi pakkuvaid teenuseid. Näib, et komisjon on selle valdkonna probleemide suhtes täielikus teadmatuses. Ma koostan praegu raportit selle küsimuse kohta ning tulen selle juurde tagasi järgmise aasta alguses. Mul on hea meel ka vaesusevastase võitluse platvormi üle, kuid mul ei ole ühtegi tõendit selle kohta, et komisjon kasutaks selle platvormi aluseks olevat 2020. aasta strateegiat näiteks käimasolevates läbirääkimistes Iiri valitsusega, et lahendada Iirimaa probleeme.
Kui 2020. aasta strateegia ei ole nimetatud läbirääkimiste raamistik, siis mis on nende raamistik? Mida teeb EL lisaks pankade probleemide lahendamisele selleks, et lahendada Iirimaa keeruline olukord?
Lubage mul teha viimane märkus. Arvan, et kõik siinse parlamendi liikmed, kes räägivad ettevõtte tulumaksu miinimummäära kehtestamisest kogu ELis, alustavad valest otsast, kui nad ei räägi ühisest eelarvepoliitikast ning kui puudub piisavalt tugev eelarve, mis tagaks nõrkade ja äärepoolsemate riikide jaoks vajaliku sidususe, ja kui puuduvad ka muud vajalikud ELi meetmed, mis peavad olema kehtestatud enne, kui saame hakata tõsiselt rääkima kogu ELis kehtestatavast ühtsest ettevõtte tulumaksust.
Csaba Őry
(HU) Lugupeetud juhataja! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni koordinaatorina tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis olen seisukohal, et meile esitatud tööprogramm on väga julgustav ning mul on iseäranis hea meel asjaolu üle, et varsti saame alustada arutelu juhtalgatuse "Uued oskused ja uued töökohad" üle.
Soovin teha mõned poliitilised ja mõned asjatundlikud märkused. Minu arvates on tähtis alustada konsultatsioone piisavalt vara ja et komisjon võtaks lisaks nõukogu soovitatud tegevuskavale arvesse ka neid tegevuskavasid, milles on arvestatud Euroopa Parlamendi vajadusi. Nagu eelkõnelejad, olen ka mina seisukohal, et olemasolevad rahalised vahendid peavad olema kooskõlas projektide ja prioriteetidega. Samal ajal pean oluliseks, et vastuvõetud programme hiljem ka jälgitaks ja kontrollitaks.
Kui rääkida probleemidest, siis üks neist on haridus. Nõustume haridus- ja koolitusstandardite parandamisega, kuid peame kahetsusväärseks asjaolu, et puuduvad õiguslikud hüvitised kutsehaiguste puhul. Soovin rõhutada ja komisjonile meelde tuletada, et toetame töötajate lähetamise direktiivi tõhusamat juurutamist, kuid oleme mis tahes uute direktiivide vastu.
Oleme veendunud, et Euroopa Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid tuleb kasutada koostoimes, keskendudes olulisimale prioriteedile, mis neid programme peab ühendama, nimelt töökohtade loomisele ja tööhõive suurendamisele. Lõpetuseks: halduskoormus, mis ettevõtjaid, eriti väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid tõsiselt mõjutab, tuleb kaotada ning sedasama tuleb teha ka ELi programmide ja rahastamisprojektide puhul.
Edit Herczog
(HU) Lugupeetud juhataja! Ma püüan teha väga lühidalt. Soovin tänada komisjoni tööprogrammi eest, mida oli kindlasti raske koostada, arvestades nappe eelarvevahendeid. Ka mina soovin nimetada punkte, mida oleksime soovinud programmis näha, kuid mis sealt puudusid. Oleksime soovinud, et esitataks kauaoodatud õigusakti ettepanek tööstuspoliitika kohta, ning ka toorainepoliitika valdkonnas oleksime soovinud näha edusamme.
Peale selle oleksime tahtnud komisjoni tööprogrammis näha konkreetsemaid meetmeid energiatõhususe ja energiaprojektide kohta. Peame väga kahetsusväärseks asjaolu, et teadus- ja arendustegevuse raamprogrammi poolaasta hindamist ei korraldata, ning soovime rõhutada, et kui saavutatakse kokkulepe Galileo ja ITERi programmi eelarve suhtes, saame selle küsimuse juurde tagasi tulla.
Oleksime tundnud suuremat heameelt varsti oma teist sünnipäeva tähistava väikeettevõtluse poliitika tõhusama elluviimise üle. Samamoodi oleks meile meeldinud, et käesoleval aastal, mil meil on järjestikku kahe uue liikmesriigi - Ungari ja Poola - eesistumisperiood, saaks ELis jätkuda ühtekuuluvuse edendamine ja lõimumisprotsess.
ELi ida- ja läänepoolsete riikide vaheline lõhe, mis on näiteks nähtav palkade erinevuses ja ka teistes valdkondades, on lubamatu. Selles küsimuses tuleks kindlasti edusamme teha. Ja lõpetuseks, oleksime väga rahul, kui saaksime minna edasi idapartnerluse programmiga, mis on energiajulgeoleku seisukohast väga tähtis. See on tõsi isegi juhul, kui Euroopa Parlamendis on inimesi, kes püüavad seda näiteks seoses Euronestiga takistada.
Catherine Trautmann
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Selles tööprogrammis tutvustatakse usalduse taastamise vahenditena majanduskasvu ja töökohti ning majanduse reguleerimist. See on tõsi. Meie majandusarengu mudel ei toimi enam pelgalt stabiilsuse pakti - mis on näidanud pidevalt oma piiratust - jõustamise edendamise põhjal. Majanduskasvu taastumine peab põhinema töökohtade loomisel kogu ELis. Me peame käsitlema tööhõivet ja sotsiaalseid standardeid majandusliku võimsuse näitajatena ja sellest seisukohast rõhutama vajadust muuta sisukamaks nii Euroopa finantstehingute maks, suurem kooskõlastus ELi ja liikmesriikide tööhõiveministrite tegevuse vahel kui ka ELi majandust käsitlevad ettepanekud. Toetan kolleege, kes rõhutasid oma sõnavõtus töötajate lähetamise ja üldist majandushuvi pakkuvate teenuste direktiivi olulisust.
Usun, et ELi digitaalarengu tegevuskava on selle uue majanduse jaoks otsustav tegur. Peaksime komisjoni püüdlusi selles küsimuses rohkem tunnustama.
Mis puudutab kodakondsust, siis peaks EL asetama kodanikud taas Euroopa projekti keskmesse ning rahaeraldiste suurendamisel ei tohiks keskenduda üksnes turvalisusega seotud aspektidele, eriti sisserändevoogude juhtimisel.
Ja lõpetuseks - lugupeetud juhataja, ma kohe lõpetan - soovin öelda, et oma olemuselt on 2011. aasta tööprogramm hea näide poliitika kohta, milles käsitletakse tulemuslikult riikide püüet endasse tõmbuda, mida kõik meie liikmesriigid praegu teevad. Usun, et Euroopa Komisjonil on võimalik seda muuta. Ta saab tugineda Euroopa Parlamendile, mis on ennetav jõud ja toetab teda, kui ta näitab üles rohkem tahet.
Elmar Brok
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Teen kolm väikest märkust. Esiteks, mis puudutab välissuhteid, siis tuleb komisjonil, kellel on selles valdkonnas erikohustused, võtta idapartnerluse suhtes omaks mõjusam toimimisviis, kui tal seni on olnud, ning ta peaks kutsuma partnerluse osapooli üles looma mitmepoolseid suhteid. Konkreetsemalt öeldes peaksime korraldama idapartnerluse tõhusama hindamise ja seda enda huvides, mitte ainult energia küsimusest lähtudes, ning peaksime seadma selle üheks meie esmatähtsaks valdkonnaks.
Teiseks, ma ei tea, milline on struktuurifondide vahendite eraldamise olukord teistes valdkondades, kuid nende eraldamine välissuhete programmide finantshalduse protsessile on lubamatult aeglane. Ajaks, mil vahendid kättesaadavaks tehakse, on poliitiline eesmärk juba aasta aega vana. Oleme näinud seda nii Lähis-Ida programmide, idapartnerluse kui ka paljude teiste valdkondade puhul. Tean, et oma osa täidavad selles ka Euroopa Parlament ja Euroopa Liidu finantsmäärus ning et see on muutunud väga probleemseks pärast Jacques Santeri juhitud komisjoni menetlusi kümme aastat tagasi. Kui me aga soovime leida kogu sellele rahale otstarbekat kasutust ja tagada, et see ei mõjuks vaid rõhuva koormana või et see ei saabuks alati liiga hilja - sest rong on juba läinud ja teises suunas -, ja kui tahame edendada oma poliitilisi huve, vajame komisjonilt häid ideid selle kohta, kuidas saaks nendes valdkondades programmide arendamise ja rakendamise ning maksete tegemise kohta teha otsuseid tunduvalt kiiremini.
Lugupeetud volinik! Minu kolmas punkt puudutab seda, et minu arvates ei ole komisjoni dokumendis käsitletud piisavalt üksikasjalikult Atlandi-ülese majandusnõukogu teemat ja majandussuhete küsimust USAga, ja mitte ainult majandusliku tähtsuse, vaid ka strateegilise tähtsuse seisukohast.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lugupeetud juhataja! Euroopa kodanikud ootavad, et ELi institutsioonid keskenduksid 2011. aastal uute töökohtade loomisele ja sotsiaalsele ELile.
Transpordi- ja turismikomisjoni aseesimehena soovin väljendada hämmeldust, et te lükkasite kuni 2011. aastani edasi Euroopa transpordipoliitika tulevikku käsitleva valge raamatu. See dokument on otsustava tähtsusega nii tulevaste rahaliste võimaluste kui ka tulevase ühtekuuluvuspoliitika jaoks, mida me hakkasime juba arutama.
Soovin rõhutada 2011. aasta tööprogrammi järgmiste valdkondade õigusakti ettepanekute olulisust: isikuandmete kaitse, info- ja võrguturbe parandamine riigihankestandardite ja soovituste põhjal, elektroonilised allkirjad ning elektroonilise tuvastamise ja autentimise mehhanismide vastastikune tunnustamine. Need ettepanekud on digitaalarengu tegevuskava kasutuselevõtuks ja siseturu väljakujundamiseks, sealhulgas teenuste sektoris, möödapääsmatud.
Ootame huviga ka seadusandlikku algatust arukate energiavõrkude kohta. Need võrgud on vajalikud nii selleks, et oleks võimalik saada elektrit taastuvatest energiaallikatest, millesse liikmesriigid on viimastel aastatel väga palju investeerinud, kui ka selleks, et valmistada ette vajalikku taristut elektriautodele.
Lõpetuseks soovin öelda, et digitaalarengu tegevuskava ja energiatõhusus, mis aitavad kaasa töökohtade loomisele ja ELi konkurentsivõimele, peaksid olema koos sotsiaalse Euroopaga meie 2011. aasta põhieesmärgid.
Daniel Caspary
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Komisjon on esitanud 2011. aasta kohta väga laiapõhjalise programmi ning soovin selgelt välja öelda, et minu arvates tuleks esmatähtsate valdkondade kindlaksmääramist parandada.
Meil on umbes 30 peadirektoraati ja 26 volinikku. Ma ei arva, et iga peadirektoraat ja iga volinik peaks oma olemasolu õigustama arvukate õigusakti ettepanekute koostamisega. Olen veendunud, et vahel oleks ELi jaoks hea, kui seaksime endale tõelised prioriteedid ja piirduksime üksnes olulisimaga. ELi tugevus seisneb selles, et ta mitte ei tegele võimalikult paljude küsimustega, vaid pühendab rohkem aega tähtsatele teemadele.
Soovin tuua esile mõned punktid seoses just väliskaubandusega, sest olen meie fraktsioonis selle valdkonna koordinaator. Oleksin rahul, kui saavutaksime lõpuks edu Atlandi-ülestes suhetes, mida tõi esile ka Elmar Brok. Atlandi-ülene majandusnõukogu on olnud päevakorras juba aastaid, kuid sellega pole saavutatud tõelisi edusamme. Kui vaatame, kui palju on maailm selle aja jooksul muutunud ja kuidas on maailma eri piirkondades majandusjõud ümberpaigutunud, näeme, et peame ameeriklastega tunduvalt rohkem koostööd tegema.
Oleks hea, kui komisjon peaks oma töös meeles, et Euroopa Parlament on alates Lissaboni lepingu jõustumisest väliskaubanduse valdkonnas kaasseadusandja. Nii parlament kui ka komisjon peavad õppima üksteisega koostööd tegema ja koostama ühiselt õigusakte, eriti väliskaubanduse valdkonnas. Mul oleks hea meel, kui komisjon pööraks sellele valdkonnale erilist tähelepanu ja mis veelgi olulisem - jätaks piisavalt aega dialoogile ja ühisele läbipaistvale tegevusele.
Gay Mitchell
(GA) Lugupeetud juhataja! Mul on hea meel töö üle, mida komisjon on teinud selle programmi edendamiseks. EL teeb kõik võimaliku majanduskriisi lõpetamiseks. Kuid vaatamata sellele, kui palju on tehtud ja kui palju on veel teha, ei saa me unustada arenguriikide elanikke.
Lugupeetud juhataja! Fraktsiooni PPE kaaskoordinaatorina arengukomisjonis soovin öelda, et äärmiselt pahandav on näha, et pärast seda, kui me leppisime kokku täita lubadust ja eraldada 0,7% rahvamajanduse kogutulust arenguriikide abistamiseks, on see eelarve esimene - või vähemasti üks esimesi -, mida vähendatakse iga kord, kui liikmesriikides kulusid kärbitakse. Ma mõistan - me kõik mõistame -, et kui rahvamajanduse kogutulu väheneb, vähenevad ka osamaksed, kuid sealjuures ei tohiks kõigepealt vähendada protsentuaalset osa rahvamajanduse kogutulust ja siis veel omakorda rahvamajanduse kogutulu vähenemise tõttu alandada osamakseid.
Palun komisjonil teha kõik võimalik - kiiresti pärast aastatuhande arengueesmärkide läbivaatamist New Yorgis - selle tagamiseks, et liikmesriigid täidavad oma kohustusi. Me ei palu neil loobuda osamaksete vähendamisest. Me palume, et nad ei vähendaks osamaksete protsentuaalset osa nende vähenenud rahvamajanduse kogutulust.
Simon Busuttil
(MT) Lugupeetud juhataja! Soovin lühidalt öelda vaid seda, et praegusel majanduslikult raskel ajal on lihtne ja endastmõistetav keskenduda üksnes majanduslikule küljele. EL ei koosne aga üksnes Euroopa turust, vaid ka Euroopa kodanikest. Seepärast peame jätkama jõuliselt Stockholmi programmi rakendamist, sest nagu me äsja üksmeelele jõudsime, aitab just Stockholmi programm luua ELi, mis on meie kodanike teenistuses.
Konkreetsemalt rääkides vajame järgmisel aastal edasiminekut terrorismivastase võitluse ja kodanike jaoks üldise turvalisuse tagamise valdkonnas, sest meie kodanikud nõuavad ELilt rohkem turvalisust. Meil tuleb tõhustada ka võitlust organiseeritud kuritegevuse vastu, eriti korruptsiooni valdkonnas. Peale selle tuleb meil tugevdada kodanike õigusi, näiteks kuriteo ohvrite kaitset. Ja viimaseks tuleb meil luua ühtne ühine varjupaiga- ja sisserändepoliitika, mis tugineks solidaarsuse põhimõttele. Tänan teid väga.
Zigmantas Balčytis
(LT) Lugupeetud juhataja! Euroopa Komisjoni 2011. aasta tööprogramm näib olevat tõepoolest väga ambitsioonikas. Loodan, et see dokument saab tulevase ELi - konkurentsivõimelisema, ühtsema ja jõukama ELi - alusdokumendiks.
Minevikus on esitatud palju põhjalikke dokumente ja kavasid, kuid mitte kõiki neid ei ole rakendatud. Mäletan hästi, kuidas mõned aastad tagasi toodi rahandus- ja majanduspoliitikas eeskujuks neid riike, kes praegu vaevlevad sügavas finantskriisis. Nüüdseks on aga olukord märkimisväärselt muutunud.
Seega toetan ma täielikult finantsturu suuremat järelevalvet, ühise energiaturu loomist ja niisuguste põhimõtete väljatöötamist, mis võimaldavad liikmesriikidel ELi majandusega rohkem lõimuda. Vaid siis saame tulevikus tagada, et EL on konkurentsivõimelisem ja et meie inimestel on rohkem töökohti ja suurem sissetulek.
Andrew Henry William Brons
Lugupeetud juhataja! Kui lugeda komisjoni 2011. aasta tööprogrammi, kerkib esile üks asjaolu, nimelt see, kuidas komisjon kasutab kriisi ära oma võimu laiendamise eesmärgil: majandus- ja eelarvepoliitika kooskõlastamine, eelarvepoliitika ulatuslikum ja põhjalikum järelevalve, makromajandusliku poliitika parem kooskõlastamine ja mis veelgi ehmatavam - uued jõustamismehhanismid. Oleme kuulnud, et see aitab tekitada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, kuid kui vaadata komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegiat, siis on see relvituks tegevalt otsekohene: 2009. aastal oli 23 miljonit töötut ja SKP vähenes 4%. Seni kuni oleme üleilmastumise mõjuvallas, ei saa me kriisist välja rabeleda.
2020. aasta dokumendis on öeldud, et liikmesriigid olid maailmas kõige uuendusmeelsemad, kuid kui tärkava majandusega ning odava tööjõuga riigid saavad karistamatult varastada meie leiutisi, siis innovatsioon meid ei aita. Peame kaitsma oma majandust piraatlike ja orjatööjõuga riikide eest. 2020. aasta dokumendis nimetatakse Euroopa elanikke andekateks ja loovateks. Võib-olla peaksime edendama rahvastikupoliitikat, mis aitab edendada neid andeid ja säilitada loovust.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Lugupeetud juhataja! Komisjoni tööprogramm on küll julgete eesmärkidega, kuid minu arvates on sellest midagi puudu - sooviksin, et komisjon pööraks rohkem tähelepanu kehtivate eeskirjade, õigusaktide, strateegiate ja poliitikavaldkondade elluviimisele. Me koostame uusi strateegiaid ja dokumente, kuid paljusid neist ei viida lihtsalt ellu, eriti energiavaldkonnas. Seepärast arvan, et see peaks olema komisjoni dokumendis eraldi konkreetne punkt. Kui komisjon ei taga, et vastuvõetud õigusaktid jõustatakse, ei ole ta lihtsalt kuigi usaldusväärne ja kaotab oma õiguspärasuse. Just niimoodi lasksime me ELis tekkida ka suurtel finantsprobleemidel - me ei järginud Maastrichti kriteeriume. Paljud riigid hakkasid aegamisi neid eirama või rikkuma ning nüüd on meil suured probleemid. See punkt ei avalda võib-olla kuigi suurt muljet ega pruugi paberil väga hea välja näha, kuid arvan, et see on komisjoni töö jaoks sisulise tähtsusega.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lugupeetud juhataja! Ehkki komisjonil oli kavas edendada töökohtade loomist võimalikult kiiresti, ei sisalda komisjoni 2011. aasta tööprogramm tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas kahjuks konkreetseid ettepanekuid uute ja kvaliteetsete töökohtade loomise kohta. Taas pakub komisjon välja samu õigusakti ettepanekuid töötajate lähetamise ja tööaja kohta, nagu ta tegi ka eelmise aasta tööprogrammis, ja lubab parandada võõrtöötajate õigusi kogu ELis.
Kuid sellest siiski ei piisa. Meil on käimas põhjalik mõttevahetus tulevaste pensionide üle ELis ja üks väljapakutud võimalus on tõsta pensioniiga, kuid komisjon ei ole esitanud konkreetseid ettepanekuid eakate tööhõive kohta. Teiseks on majandus- ja finantskriisi tingimustes suurenenud märkimisväärselt ebaseadusliku töö ja varimajanduse osakaal. Tõepoolest puuduvad konkreetsed ettepanekud, kuidas selle probleemi vastu ühiselt võidelda.
Kolmandaks, et vaesusest üle saada ja tegelikult vähendada ELis vaesuses elavate inimeste arvu, loodan siiralt, et komisjon kehtestab võimalikult kiiresti direktiivi miinimumsissetuleku kohta.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lugupeetud juhataja! Tööprogrammi koostamise puhul eeldatakse ühelt poolt senise tegevuse jätkumist ja teiselt poolt muutusi. Milline on nende vahekord ja suhe 2011. aastal? Töö kriisile lõpu tegemise, majanduskasvu edendamise ja töökohtade loomise vallas peab kahtlemata jätkuma. Seega on meie 2011. aasta eesmärgid paika pandud. Selleks on võetud vastu piisavalt strateegiaid.
Me peame aga muutma majanduse juhtimist käsitlevad reformid põhjalikumaks. Seda võib näha Monti raportis ühisturu jaoks oluliste meetmete osas. Finantsinstitutsioonide ja nende järelevalve reformimises peame tegutsema ühtemoodi. 2011. aasta peaks olema vastuvõetud meetmete rakendamise ja uute ametite töölehakkamise aasta.
Konkurentsivõimet saab parandada peamiselt tõhususe suurendamise kaudu uuenduslike ja kaasaegsete meetodite kasutamise abil. Lõpetuseks, oluline ülesanne on veel teha tööd eesmärkide ja perioodi 2014-2020 mitmeaastase finantsraamistikuga. Siinkohal on oluline keskenduda majandusliku lõimumise edasisele parandamisele.
Monika Smolková
(SK) Lugupeetud juhataja! Esitatud tööprogramm on kõikehõlmav. See hõlmab küsimusi, mis aitavad ellu viia ELi 2020. aasta strateegiat. Programmis on palju öeldud, kuid mina käsitleksin seda, mida seal öeldud ei ole, või õigemini, täielikult öeldud ei ole. Kui konkreetsemalt rääkida, siis kuidas on komisjonil plaanis tähtsustada kiireloomuliste ettepanekute kiiremas korras vastuvõtmist? Ma rõhutan siinkohal kiirendatud korras vastuvõtmist. Me kõik teame, kui aeglane on ELi õigusaktide vastuvõtmise menetlus.
Programm lõpeb komisjoni, Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelise koostöö rõhutamisega. Soovin küsida, kas teie arvates on võimalik viljakas koostöö nõukoguga, kui Angela Merkel ja Nicolas Sarkozy ei näita üles vähimatki koostöötahet?
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Soovin tänada kõiki austatud parlamendiliikmeid heatahtlike ja lahkete sõnade eest komisjoni tööprogrammi kohta.
Kui te vaatate oma sõnavõtte, siis näete, et eesmärgid, mille me koos soovime saavutada, on üsna sarnased. Arvan, et see tuleneb asjaolust, et komisjoni tööprogramm oli suurel määral meie ühine püüe. Käesoleval aastal kasutusele võetud struktuurne dialoog, s.o tihe suhtlus parlamendikomisjonide ja Euroopa Komisjoni vahel, tasus ennast tõesti ära. Tulemuseks oli komisjoni tööprogramm, mis sisaldab Euroopa Parlamendi ja komisjoni üsna sarnaseid sihte.
Paljud teist tõid esile selle, kui oluline on keskenduda asjakohasele rakendamisele, et meie programmid ja ettepanekud ei jääks ainult paberile. Mõistan täielikult seda palvet ja seepärast lisasime komisjoni tööprogrammi käimasoleva töö jälgimist käsitleva punkti. Tulen hea meelega parlamenti korrapäraselt aru andma, kuidas meil töö edeneb ja kuidas komisjoni tööprogrammi ellu viiakse, et saaksime arutada regulaarselt - mitte ainult üks kord aastas - seda, kuidas meil komisjoni tööprogrammi täitmine sujub.
Mis puudutab käesolevat aastat, siis lubatud 34 programmist viime me kindlasti ellu 30. See on üsna suur edusamm, kuid mõistagi oleme valmis teiega seda küsimust põhjalikumalt arutama ja teavitama teid pidevalt asjaoludest.
Mul on samuti hea meel selle üle, et te julgustate meid tegema rohkem, mitte vähem, välja arvatud mõningad erandid. See on mõistagi Euroopa Parlamendi väga tervitatav areng komisjoni suhtes. Nõustun kõigi nendega teie seast, kes ütlevad, et peaksime saavutama rohkem edusamme. Me ei pea mitte ainult tegutsema hästi, et oma eesmärke täita, vaid meil tuleb näidata, et kui teeme kvaliteetset tööd, saame tulemusi kasutada parima vastuargumendina ELis valitseva euroskeptitsismi ja minevikuvarjude suhtes ning parima vahendina nende vastu. Rasketel aegadel kerkivad alati esile niisugused minevikuvarjud nagu protektsionism, rassism, ksenofoobia ja paljud muud nähtused, mida te nimetasite. Hea töö ja hea koostööga saame neid ohjata.
Tõsi on see, et meil tuleb taristusse palju investeerida, kuid oleme ka täiesti veendunud, et me vajame moodsat taristut. Kui soovime olla rahvusvahelisel areenil konkurentsivõimelised ja hoida oma konkurentsieelist, on selge, et meil tuleb oma taristut ajakohastada. See ei ole tähtis mitte ainult meie majanduslike eesmärkide jaoks, vaid ka meie majanduse keskkonnahoidlikumaks muutmiseks ja ressursitõhusa majanduse arendamiseks. Selleks tuleb meil kasutada rohkem kui kunagi varem projektipõhiseid eurovõlakirju, peame tegema rohkem koostööd Euroopa Investeerimispangaga ja leidma viise, kuidas edaspidi kasutada rohkem avaliku ja erasektori partnerlust. Ka see on meie programmis olemas.
Mis puudutab ühtset turgu, siis mul on hea meel kõikide sellekohaste märkuste ja sellele pööratud tähelepanu üle, sest see on tõepoolest ELi peamine töövõit. Oleme ühtse turuga saavutanud palju ja teame, et suudame saavutada veelgi rohkem, kui võimaldame selle kõiki võimalusi ära kasutada. Meil tuleb kõrvaldada tõkked, mis ühtset turgu ikka veel takistavad, meil tuleb kaotada kitsaskohad ja kasutada majanduse uusi valdkondi. Osa teist viitas digitaalsele majandusele ja sellele, kui palju oleks meil võimalik elu Euroopas parandada, kui kasutaksime rohkem e-teenuseid, e-valitsemist või e-kaubandust ning just nendes uutes valdkondades tuleb meil rohkem tegutseda.
Mario Monti esitas suurepärase raporti ning Michel Barnier võttis selle paljude meie ettepanekute aluseks. Me alustasime arutelu, kuidas muuta Euroopa ühtne turg paremaks, avatumaks ja konkurentsivõimelisemaks, et see aitaks meil saavutada veelgi paremaid tulemusi kui seni oleme saavutanud. Seega osalegem selles ja vaadakem, millised Michel Barnier' esitatud ettepanekud võiksid olla kõige tähtsamad ja milliseid ettepanekuid tuleks veelgi esile tuua. Usun, et koos saavutame parema ja tugevama ühtse turu.
Mis puudutab halduskoormust, siis nagu teate, lisas Günter Verheugen programmi eesmärgi vähendada halduskoormust enne 2012. aastat 25%. Mul on hea meel teile öelda, et komisjon teeb tõhusalt tööd selle eesmärgi täitmise nimel. Nüüd püüdleme me 30% suuruse eesmärgi poole, kuid samas tuleb selgelt välja öelda, et komisjon üksi ei saa neid tulemusi saavutada. Sageli suureneb halduskoormus riiklikul tasandil, kui liikmesriigid rakendavad ELi õigusakte ja sätestavad nendes lisatingimusi. Meil tuleb selles küsimuses teha kahepoolset tööd - nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil.
Kui rääkida Euroopa ühtse turu sotsiaalsest mõõtmest, siis olen teiega täiesti nõus. Oleme õppinud minevikuvigadest ning esitame ettepanekud töötajate lähetamise ja tööaja direktiivi kohta ning ka üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta, mis seda olulist sotsiaalset mõõdet kajastaksid, sest teame, et ühtne turg toimib vaid siis, kui sellesse on kaasatud kodanikud. Seega tuleb esitatavatesse ettepanekutesse lisada väga usaldusväärne sotsiaalse mõju hindamine, et teaksime, et kodanikud nõustuvad meie esitatud ettepanekutega ja toetavad neid.
Niki Tzavela käsitles väga tundeliselt võimaliku ajude äravoolu küsimust, muretsedes selle pärast, et me jääme ilma oma noortest haritud eurooplastest, kes lähevad tööle väljapoole ELi. Mõnikord on selle põhjuseks Euroopa tööturule allesjäänud tõkked, mõnikord teabe puudumine, kuid sageli on põhjuseks asjaolu, et meie haridus ei ole kooskõlas Euroopa ettevõtete vajadustega. Seepärast on mul väga hea meel, et mõne hetke pärast alustate te arutelu uue juhtalgatuse üle.
Näen, et kolleegid volinik Vassiliou ja volinik Andor on siin. Nad selgitavad, kuidas me soovime asju muuta ja teha nii, et oskused oleksid vajadustega kooskõlas, et noored ei oleks tööta, vaid kasutaksid oma võimeid ELi majanduse huvides. See oleks meile kõigile kasulik.
Paljud teist tõid esile finantsturgude reguleerimise ja kiire otsustamise tähtsuse ja selle, kuidas neid saavutada. Oleme juba rõhutanud, et edaspidi tuleb meil teha edusamme Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu tegevuse parema kooskõlastuse kaudu. Soovime teha seda liidu uue programmitöö vormi kaudu. Selle töö raames otsustame prioriteetide, ajastuse ja tähtaegade üle, et saavutaksime tulemused kiiremini ja saaksime muuta ka õigusloomeprotsessi veelgi kiiremaks, kui see on praegu.
Võin teile kinnitada, et seoses mitmeaastase finantsraamistikuga teeme kõik endast oleneva, et tuua teieni põhjalik projekt. Me vajame teie abi, et selgitada kõikidel tasanditel - nii meediale kui ka liikmesriikide avalikkusele - selle arutelu osakaalu, s.o kui palju me saavutame ELis vaid 1%ga SKPst, ning ELi eelarve struktuuri, kusjuures 95% sellest eelarvest läheb tagasi liikmesriikide majandusse koos ELi lisandväärtusega. Seda tuleb arutada ka liikmesriikide pealinnades ning meil tuleb seda rääkida kodanikele ja teavitada neid eelarve struktuurist, et nad toetaksid veendunult meie edasipüüdlikke ettepanekuid.
Elmar Brok juhtis tähelepanu välissuhete väga olulistele valdkondadele - idapartnerlusele ja laienemisele -, mille suhtes tuleb meil samuti usaldusväärsuse nimel teha tööd mõlemal tasandil. Peame mõjuma väga usaldusväärselt selles suhtes, kuidas me peame läbirääkimisi kandidaatriikidele esitatavate kriteeriumide üle ja kuidas nende täitmist kontrollime, kuid samuti peame olema usaldusväärsed kandidaatriikidele pakutavaga seoses, nii et usaldus tekiks mõlemal poolel.
USA on sisulise tähtsusega partner ning kui meil õnnestub kaotada mõningad vastastikuse kaubanduse tõkked, oleks see väga kasulik. Nõustun, et meil tuleb sellesse valdkonda rohkem investeerida.
Te teate, et EL on valmis kaubandusküsimusi arutama ja valmis ka edasi minema, kuid me vajame partnereid. Me ei saa sõlmida kokkuleppeid, kui ei ole kindlad, et mõlemad osapooled neid võrdselt täidavad. Kuid olen nõus, et peaksime selle küsimusega pidevalt tegelema, esitama ettepanekuid ja otsima uusi võimalusi, sest maailmakaubandus on maailmamajandusele kahtlemata kasulik ning just seda vajab praegu suurem osa maailmamajandusest.
Ja lõpuks vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkond. Teame, et nimetatud valdkond pakub meie kodanikele suurt huvi ja tekitab ühtlasi suurt muret ning seepärast pühendasimegi sellele suure osa meie programmist. Olen kindel, et kolleegid Malmström ja Reding juhivad tähelepanu sellele, kuidas lahendada kõik need mured, mida on esile toodud nii siinses arutelus kui ka struktuurses dialoogis, mida nad pidasid asjaomaste parlamendikomisjonidega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub detsembri osaistungjärgu ajal.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
João Ferreira
Komisjoni 2011. aasta tööprogramm tugineb selgelt järjepidevusele. Üleskutses arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majanduskasvule on ülekaalus suunised, mis on põhjustanud suurt ebastabiilsust ELis, ELi liikmesriikide tõelist eemaldumist üksteisest, rasket kriisi ja halbu majandusolusid, mis mõningates liikmesriikides valitsevad ja mida iseloomustavad töötus ja suur sotsiaalne ebaõiglus. See hõlmab ka meetmeid, millega hoitakse alles stabiilsuse ja kasvu pakti ebamõistlikud kriteeriumid ning millega jätkatakse liberaliseerimist ja tööjõu väärtuse vähendamist. Ma soovin tuua esile jätkuvat püüet esitada uus ettepanek tööaja korraldust käsitleva direktiivi muutmise kohta. Samuti tasub programmist esile tuua seoses finantssektori reguleerimisega esitatud tõdemust, et enamikku meetmeid, mille abil saaks kriisi ajal ilmsiks tulnud lõhesid ületada, on juba välja pakutud. See näitab, et lubadustest kaotada maksuparadiisid ja tuletusinstrumendid on loobutud. Seega jätkuvad kontrollimatud finantsspekulatsioonid. Tulemas on uued rünnakud kodanike õigustele, vabadustele ja tagatistele, muu hulgas ka uus reisijate registreerimise programm, ning seda küsimust tuleb tähelepanelikult käsitleda ja sellele suurt tähelepanu pöörata.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Komisjoni teatises 2011. aasta tööprogrammi kohta toonitatakse kriisist väljumise ja majanduskasvu stimuleerimise tahke. Üks märkimisväärseid valdkondi on virtuaalturg, millel on veel väga palju arenguruumi - seda siiski eeldusel, et internetis luuakse tõeline ühtne turg. Sellega seoses kutsun komisjoni tungivalt üles viima lõpule digitaalse tegevuskava põhjalik rakendamine, millele ka teatises viidatakse. Usun, et infotehnoloogia loodud võimaluste kasutamist tuleks samuti käsitleda majanduskriisi ühe lahendusena. Internetikaubanduse arengut, intellektuaalomandi õiguste meetmeid ja Euroopa kultuuripärandi muutmist veebis kättesaadavaks tuleks käsitleda ELi konkurentsivõime proovikivina.
Õiguskomisjoni raportöörina parema õigusloome valdkonnas (2008. aasta raport) soovin väljendada rahulolu selle üle, et komisjon otsustas lisada minu raporti ettepanekud kõnealusesse tööprogrammi. Siinkohal pean silmas ELi õigusaktide järelhindamise rõhutamist ja uute ettepanekute avalike konsultatsioonide aja pikendamist 8 nädalalt 12 nädalale.
Kinga Göncz
Mul on hea meel, et Euroopa Komisjon alustab tulevast aastat sisuka tööprogrammiga. Praegusel ajal näeme, kuidas kiiresti muutuvad majanduslikud, rahanduslikud ja rahvusvahelised poliitilised olud sunnivad meie plaane muutma peaaegu igal nädalal. Seepärast on oluline vaadata komisjoni tööprogramm läbi järgmise aasta jooksul mitu korda.
Olen rahul, et dokumendis nimetatakse töökohtade loomist 2011. aasta üheks prioriteediks, kuid samal ajal väljendan kahetsust, et puuduvad seadusandlikud algatused tööhõive ja sotsiaalvaldkonna kohta. Komisjon otsustas lõpuks koostada romasid käsitleva ELi raamstrateegia, kuid minu arvates peaks sellega kindlasti kaasnema õigusakti eelnõu, mis käsitleb lõimumist ja diskrimineerimise keelamist. Kui Barroso juhitavat komisjoni loodi, lubasid selle liikmed, et komisjoni ettepanekutele eelneb igal juhul nende sotsiaalse mõju hindamine, kuid ma ei näe selle kohta ühtegi märki praeguses tööprogrammis. Ma loodan, et komisjon on 2011. aasta algusest valmis heaks kiitma niisuguseid kodanikualgatusi, millele on allkirja andnud miljon ELi kodanikku, ja neid käsitlema. Ajal, mil me näeme teatavates liikmesriikides nii otseseid kui ka kaudseid rünnakuid ajakirjandusvabaduse vastu ja peamiste demokraatlike õiguste rikkumisi, pean ma eriti oluliseks, et Euroopa Komisjon pööraks aluslepingute täitmise järelevalvajana tähelepanu rohkem kui kunagi varem valitsuste otsustele, mis ohustavad ajakirjanduse sõltumatust, demokraatlikku võimude lahususe ja tasakaalustatuse süsteemi ja õigusriigi põhimõtet, samuti peaks komisjon võtma vajaduse korral meetmeid peamiste demokraatlike väärtuste kaitseks.
Zita Gurmai
kirjalikult. - Naisena ja soolise võrdõiguslikkuse teemaga tegeleva poliitikuna olen pettunud komisjoni 2011. aasta tööprogrammi suhtes. Selles programmis on naised täiesti ära unustatud ja sellest välja jäetud. Ma pidin tõesti pingutama, et leida kas või üks kord sõna "naised" ja lõpuks leidsin selle lisast. Ja ka selles lisas on öeldud, et "sõltuvalt konsulteerimise tulemusest võib komisjon 2012. aastal võtta vastu õigusakti ettepaneku töö ja pereelu kokkusobitamise kohta, sealhulgas isapuhkuse ja ülalpeetava pereliikme hooldamise puhkuse kohta". "Sõltuvalt", "võib ... võtta vastu", "2012. aastal". See lause pärineb komisjonilt, kes kiirustas märtsis koostama sisutühja nn naiste hartat ja hülgas Euroopa Parlamendi, kui see hakkas arutama uut soolise võrdõiguslikkuse strateegiat, mis - ma võin lisada - on sama pealiskaudne kui komisjoni tööprogramm. Me teadsime märtsis, et harta, mille eest volinik Reding vastutas, oli pelgalt fassaad, millel puudus sisu. Me nõudsime mitu korda jõulist õigusakti, kuid volinik Reding ei tahtnud sellest midagi kuulda. Kuidas me saame nõustuda ELiga, kes karistab liikmesriike selle eest, et nad ei täida ELi finantseeskirju ja -lepinguid, kuid ei nõustu ELiga, kes karistab liikmesriike, kes eiravad soolise võrdõiguslikkuse nõudeid ja kes moodustavad valitsuse, kus on naisministreid vähe või need puuduvad üldse?
Jiří Havel
See ei ole üllatav, et kolm riiki, mis põhjustasid eelarve läbirääkimiste nurjumise, on netomaksete maksjad ja peale selle ka tagasimakse saajad. Kahtlemata on Ühendkuningriik alustanud kohustuslikku võitlust oma tagasimakse nimel. Eelarve nurjajate ettekäänded ei ole vettpidavad. Kriisi ajal on väga vastutustundetu piirata eelarve paindlikkust. Vastupidi - kriisi ajal tuleks paindlikkust suurendada. Et Euroopa Parlamendiga keelduti arutamast ELi eelarve jaoks uusi rahastamisallikaid kooskõlas Lissaboni lepinguga ja keelduti arutamast ka mitmeaastast finantsraamistikku, teeb see kunagi palju kiidetud Briti huumorist kurva pilkepildi.
Joanna Senyszyn
Komisjoni 2011. aasta tööprogramm peab hõlmama direktiivi ettepanekut naistevastase vägivalla vastu võitlemise kohta ja ELi programmi spordi rahastamise kohta. Komisjon on seadnud need endale eesmärgiks ning on aeg, et need teoks tehtaks. Naistevastane vägivald on praegu naistevastase diskrimineerimise kõige raskem väljendusvorm ning inimõiguste rikkumine. Euroopas on 45% naistest, s.o üle 100 miljoni langenud vägivalla ohvriks. Igal aastal kannatab vägivalla all 1-2 miljonit Euroopa naist. Puudub igasugune alus sellesisulise direktiivi koostamise edasilükkamise kohta.
Ma juhin tähelepanu ka spordi teemale, mis kuulub pärast Lissaboni lepingu jõustumist ELi pädevusse. Taas lükkas komisjon riikliku ja ELi tasandi eelarvepiirangutele tuginedes edasi ELi asjaomase programmi esitamise. Kardan, et kui me niisuguse tegutsemisviisiga nõustume, siis programmi ei esitatagi, sest alati on küsimusi, mis on tähtsamad kui sport. Füüsilise aktiivsuse edendamine on vaieldamatult kasulik, sest aitab parandada eurooplaste tervist ja heaolu ning nende töötamise tõhusust ja efektiivsust. See aitab vähendada haigusi ja seega ka tervishoiukulusid ning võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu. Samuti on oluline kasutada tööturul eakamate võimeid. Loodan, et komisjon võtab edaspidi tööhõivet ja töökohtade loomist käsitlevates ettepanekutes arvesse seda asjaolu, millele on mitu korda tähelepanu juhitud.
