Olukord Guineas (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu teatis olukorra kohta Guineas.
Cecilia Malmström
nõukogu ametis olev eesistuja. - Härra juhataja, läheme nüüd järgmise teema juurde. See on väga tõsine ja oluline küsimus, mille lugupeetud parlamendiliikmed on tõstatanud ja otsustanud päevakorda võtta.
Esmaspäeval, 28. septembril, tapeti Guineas Conakrys üle 100 inimese, kui Guinea julgeolekujõudude sõdurid demonstrantide pihta tule avasid. Guinea kodanikud olid kogunenud pealinna staadionile, et protesteerida Guinea ajutise sõjaväelise liidri kapten Moussa Dadis Camara eeldatava kavatsuse vastu presidendiks kandideerida. Hukkunute lõplik arv ei ole veel teada, sest sõdurid korjasid laibad kokku, et neid ei saaks avalikes surnukuurides kokku lugeda. Praegusel hetkel ei tea me nende traagiliste sündmuste ulatust. Vigastatud inimeste hulk öeldakse olevat vähemalt 1200 ning pealtnägijad on tunnistanud, et sõdurid vägistasid Conakry tänavatel naisi.
Vägivaldsete repressioonide käigus said mitu opositsiooniliidrit haavata ning võeti ajutiselt vahi alla. Ikka alles kinnipeetavate protestijate arv on samuti teadmata; vormirõivais mehed rüüstasid opositsiooniliidrite maju ning röövisid poode. Järgmisel päeval tegi kapten Camara televisioonis avalduse, väljendades kaastunnet tapetute perekondadele, ja külastas mõnda haavatut. Ta kuulutas välja kahepäevase riikliku leina ja tõotas, et neid vägivallajuhtumeid hakatakse uurima. Ta ise distantseerus tapmistest, öeldes, et ta ei kamanda sõjaväeosi, mis on nende julmuste eest vastutavad.
Euroopa Liit mõistis need jõhkrad ja šokeerivad sündmused viivitamata jõuliselt hukka. Eesistujariigi deklaratsioon, kõrge esindaja Solana avaldus ja ELi voliniku De Guchti avaldus avaldati järgmisel päeval. Me peame hakkama nõudma arreteeritute vabastamist ja sündmuste põhjalikku uurimist.
Vägivald Guineas sai ülemaailmse hukkamõistu osaliseks. ÜRO Julgeolekunõukogule esitati eelmisel kolmapäeval lühikokkuvõte olukorrast riigis. Aafrika Liit mõistis toimunu hukka ja otsustas koostada raporti võimalike meetmete kohta, mis tuleb võtta. Lääne-Aafrika riikide majandusühendus (ECOWAS) nõudis selle küsimuse täielikku rahvusvahelist uurimist. Parlament, nagu te teate, mõistis põhiseadusevastase võimuvahetuse hukka ning kutsus oma 15. jaanuari 2009. aasta resolutsioonis üles austama inimõigusi ja põhiseadusliku korra juurde kohe tagasi pöörduma. EL otsustas avada Cotonou lepingu artikli 96 kohaselt läbirääkimised ja külmutas ELi arenguabi, mida oli antud lisaks humanitaarabile ja demokraatiale ülemineku toetusele.
Me pole olnud üksi. Meie rahvusvahelised partnerid toimisid nii nagu meiegi. Aafrika Liit ja ECOWAS otsustasid peatada suhted Guineaga, kuni ta kehtestab demokraatlikult valitud parlamendi või valitsuse. On loodud Guinea Rahvusvaheline Kontaktrühm, mida Aafrika Liit ja ECOWAS ühiselt juhivad ja mille tegevusest Euroopa Liit osa võtab. Märtsis leppis militaarne hunta opositsiooniga kokku, et valimised toimuvad enne 2009. aasta lõppu, mis andis põhjendatud lootuse rahumeelseks ja demokraatlikuks üleminekuks. Kapten Camara kinnitas, et keegi riigipöörde juhtidest kandideerima ei hakka. Riiklik üleminekunõukogu pidi üleminekuprotsessi juhtima ning ette valmistama vajaliku põhiseaduse muudatuse valimiste hõlbustamiseks.
Mida me saame siis teha, et vältida edasist vägivalda, ning kuidas me saame Guinea rahvast aidata tema õigustatud ihaluses demokraatia, õigusriigi, rahu ja arengu järele? Noh, selleks on kolm peamist tegevusvaldkonda. Kõigepealt peaksime säilitama ja tugevdama poliitilist survet Conakry režiimile, eriti rahvusvahelise rühma raames. Kapten Camara otsus valimistel mitte kandideerida võimaldaks samuti olukorda maha rahustada. Burkina Faso presidendi Blaise Compaoré määramine ECOWASi ja Rahvusvahelise Kontaktrühma nimel kriisi lahendamise korraldajaks on väga positiivne märk ning Euroopa Liit on seda määramist eesistujariigi kaudu tervitanud. Me loodame, et tema vahendustegevus annab panuse turvalise, rahumeelse ja püsiva lahenduse leidmiseks olukorrale Guineas.
Teiseks: jätkuvalt tuleks uurida võimalusi rakendada sihipäraseid sanktsioone vägivalla eest vastutavate isikute vastu. Peame kooskõlastama seda lähenemisviisi Aafrika Liidu ning muude rahvusvaheliste ja kahepoolsete partneritega. Selles suhtes on olulise tähtsusega lähenev Aafrika-ELi ministritaseme kolmiku kohtumine Addis Abebas ning Ginea küsimust käsitlev kohtumine 12. oktoobril Abujas.
Kolmandaks: peaksime jätkama humanitaarabi andmist tsiviilelanikkonnale ja demokraatliku üleminekuprotsessi toetamist. Viimane oleneb siiski Guinea üleminekuasutuste usaldusväärsest valmisolekust jätkata rahumeelset ja konstruktiivset dialoogi koos selge kohustusega hoiduda edasisest vägivallast ning austada oma kodanike inimõigusi ja poliitilisi vabadusi. Me ei säästa jõupingutusi Guinea rahva aitamiseks sel kriitilisel hetkel ning oleme kindlalt otsustanud toetada põhiseadusliku ja demokraatliku tsiviilvalitsuse tagasipöördumist vabade ja läbipaistvate valimiste kaudu. Me kutsume üles kõiki huvirühmi Guineas vägivallast hoiduma ning rahumeelset ja demokraatlikku üleminekut teostama.
Filip Kaczmarek
Härra juhataja, proua Malmström, kriis Guineas on minu arvates sümptom laiemast probleemist, mis kahjuks ilmneb paljudes Aafrika riikides. Selleks probleemiks on demokraatlike institutsioonide nõrkus ja alaareng ning mõnikord isegi küpsetele tsiviilühiskondadele iseloomulike mehhanismide puudumine. See on Euroopa jaoks tähtis mitte ainult sellepärast, et oleme seotud oma väärtuste külge - see on tähtis ka puht pragmaatilistel põhjustel.
Me arutleme üpris tihti arengukoostöö tõhususe üle. Selles pole midagi ebaharilikku, sest oleme sellise abi suurimaks andjaks ning peame huvi tundma selle tõhusa kasutamise vastu. On siiski tarvis silma vaadata faktile, et tõhususe tõstmist me ei saavuta, kui arenguabist kasu saavad riigid ei suuda anda miinimumtagatisi selle abi korraliku kasutamise kohta. Kuid ometi juhtub, et ilma demokraatia ja kodanikuühiskonnata on selliseid tagatisi raske anda
Eile süüdistas härra Camara Prantsusmaad aafriklaste alandamises, sest see riik katkestas suhted Guineaga. See ei ole tõsi. Prantsusmaa ei ole aafriklasi alandanud. Härra Camara on ise oma kaasmaalasi ja aafriklasi alandanud. Ta on neid alandanud, sest on lasknud toimuda tapmistel ja on lasknud toimuda vägistamistel. Prantsusmaa ja Prantsuse valitsuse reageering oli õigustatud ja asjakohane ning meiegi seisukoht võiks olla sama resoluutne ja karm.
See on paradoks, kuid olukord on üpris lihtne. Me ei saa Guineas toimunud julmadele tegudele reageerimata jätta. Me peame nõudma vägivalla kasutamise lõpetamist. Nagu proua Malmström, arvan ka mina, et Burkina Faso presidendi missioon on väga hea asi, ning soovin talle edu. Loodame, et see missioon on tõhus. Me peaksime toetama ka Aafrika Liitu, mis on teatanud sanktsioonide kehtestamisest, kui tsiviilvalitsust ei ennistata.
Me teame Rootsi pühendumisest demokraatia ülesehitamise protsessile. Me teame, et just see ongi eesistujariigi tõeline prioriteet arengupoliitika valdkonnas. Me teame ka seda, et Rootsi valitsusel on selles valdkonnas kogemusi ja et ta on korduvalt edu saavutanud. Sellepärast tahan loota ja uskuda, et nii keerulisel ja äärmuslikul juhtumil nagu Guinea on see pühendumus tulemusrikas ja kannab head vilja.
Patrice Tirolien
Härra juhataja, murettekitavad arengud seoses poliitilise olukorra ja julgeolekuga Guineas nõuavad Euroopa Liidult kindlat vastust. Nagu te kahtlemata teate panid Guinea valitsusele alluvad väed 28. septembril 2009 toime verise repressiooni kõigi opositsiooniparteide ühise rahumeelse demonstratsiooni kallal, põhjustades 157 surma ja vigastades rohkem kui tuhandet inimest, kellest mõned pidid kannatama iseäranis jälki vägistamist ja sandistamist. Guinea Vabariik on maa, mis on pärast iseseisvumist 1958. aastal kogenud üksnes kaht diktaatorlikku valitsust. On aeg, et see põrgulik spiraal juba kord lõppeks.
Euroopa Liit, tema liikmesriigid ja institutsioonid on Moussa Dadis Camara 28. detsembri 2008. aasta riigipöörde juba hukka mõistnud. Seejärel kohaldas nõukogu korrakohaselt Cotonou lepingu artiklit 96, et koos Guinea võimudega koostada ajakava, mida kasutada demokraatiale ülemineku raamistikuna. See meetmete nimekiri sisaldas eelkõige vabade ja läbipaistvate valimiste korraldamist ühe aasta jooksul ning lubadust, et CNDD liikmed, eriti Moussa Dadis Camara, neil valimistel ei kandideeri.
Kapten Camara otsus lükata valimised edasi 2010. aasta kevadele ning tema keeldumine arutada küsimust, kas ta kavatseb Guinea presidendiks kandideerida, oli märgiks praegu toimunud sündmuste saabumisest. Siiski oli 28. septembril veriselt mahasurutud demonstratsioon mõeldud nimelt selleks, et huntale tema kohustustest kinnipidamist meelde tuletada. Conakrys ametis oleva valitsuse reageering näitab üpris selgelt tema tõelisi kavatsusi: elimineerida kõik demokraatliku opositsiooni vormid ja võimul püsida.
Sellele vastuseks on rahvusvaheline üldsus need vägivallateod ja Guinea valitsuse ühehäälselt hukka mõistnud. Maruvihasena selle veresauna üle, keeldus meie parlamendi kalanduskomisjon hiljuti üsna põhjendatult Euroopa Liidu ja Guinea vahelise kalanduskokkuleppe hääletamisest.
Praegu ja hiljutiste sündmuste valguses tahaks Euroopa Parlament teada, milliseid otsuseid kavatseb nõukogu selle olukorraga tegelemiseks langetada. Esiteks, kas nõukogu kavatseb läbi suruda rahvusvahelise uurimiskomisjoni moodustamise 28. septembri sündmuste uurimiseks? Kuidas kavatseb nõukogu tegutseda tagamaks, et NCDD täidab oma kohustusi, nimelt korraldab võimalikult varsti vabad ja läbipaistvad valimised, millest ei võta osa Moussa Dadis Camara ega mõni muu NCDD liige? Seoses Cotonou lepingu artikliga 96 küsin, milliseid meetmeid kavatseb nõukogu Guinea hunta vastu võtta? Lõpetuseks, milliseid konkreetseid lubadusi on nõukogu andnud ECOWASi, Aafrika Liidu ja Guinea Rahvusvahelise Kontaktrühma eri algatuste toetamiseks?
Niccolò Rinaldi
Härra juhataja, proua Malmström, daamid ja härrad, tahan kõigepealt Conakry ohvritele kõigiti kaastunnet avaldada nii Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel kui ka AKV-ELi Liberaaldemokraatide Võrgustikku kuuluva 30 Aafrika parlamendiliikme poolt, kellega me eelmisel nädalal kohtusime, et arutada muuhulgas ka olukorda Guineas, koos Guinea liberaalse partei esimehega; see partei sai kahjuks vägivallas otseselt kannatada.
Rääkides sellest, mida on tarvis ära teha, siis seoses teatavate eesistujariigi Rootsi poolt juba nimetatud valdkondadega on meie nõudmised järgmised. Esiteks: koos meie Aafrika Liidu partneritega nõuame vangide ja poliitiliste liidrite vabastamist, keda ikka alles kinni hoitakse. Teiseks: peame nõudma, et peetaks vabad ja demokraatlikud valimised, milles ei osale Rahvusliku Demokraatia ja Arengu Kaitse Komitee liikmed. Kolmandaks: kutsun üles sihipäraste sanktsioonide kehtestamisele, mis võetaks vastu liigse ettevaatuseta, sest kordasaadetud jõledusi silmas pidades peame me igal juhul andma väga selge märguande. Neljandaks: ka meie tahame tõstatada kalanduskokkuleppe küsimuse. Meie ALDE fraktsioonist hääletasime kalanduskomisjonis selle vastu, aidates sellega kindlustada enamust, mida on tarvis kokkuleppe blokeerimiseks nii kaua kui võimalik. Me usume, et see on veel üks oluline otsus, mille nõukogu peab langetama.
Viies punkt on see, et me peame koostama sihtotstarbelised programmid, et abistada ohvreid, eelkõige vägistatud naisi, kes vajavad kindlasti eriti pühendunud abi. Lõpetuseks veel õigluse küsimus. Meie jaoks on eluliselt tähtis mitte ainult rahvusvahelise uurimiskomisjoni moodustamine, vaid ka Rahvusvahelise Kriminaalkohtu täielik kaasamine. Me usume, et kui on olemas õppetund, millest Conakry ohvrite näitel õppust võtta, siis nimelt see, et veel kord kinnitada, et õiglus peab võidule pääsema ning et inimesed, kes Aafrikas või ükskõik kus mujal sedalaadi kuritegusid sooritavad, sellest karistamatult ei pääse.
Eva Joly
Juhataja, president, ministrid, daamid ja härrad, me ei saa vaikida nende traagiliste sündmuste palge ees, mis toimusid eelmisel nädalal Guineas. Vägivald, mida opositsiooni ja eriti naiste vastu kasutati, on täiesti kohutav ja vastuvõetamatu.
Tahan väljendada oma toetust ohvritele ja ka nende perekondadele, kellest mõned ikka alles ootavad, et saada tagasi oma armsate surnukehad, mille hunta tõelise veresauna jälgede varjamiseks ära võttis.
Lisaks praegustele nõukogu ja komisjoni algatatud meetmetele lubab meie praegune parlamentaarne olukord neile vägivallategudele reageerida ja Guinea valitsusele tugeva sõnumi saata, lükates tagasi raporti kalandusalase partnerluslepingu kohta Guineaga, mida järgmisel täiskogu istungil hääletama hakkame.
Arengukomisjon on selle Euroopa Liidu ja Guinea vahelise kalanduskokkuleppe septembris juba ühehäälselt tagasi lükanud, avaldades kahtlust Euroopa Liidu poolt eraldatud fondide kasutamise üle. Jättes kõrvale fakti, et tundub sobimatu eraldada rahalisi vahendeid Euroopa laevade kalasaagi põhjal, arvestamata kalavarusid või püügi mõju kohalikule elanikkonnale, panevad hiljutised sündmused meid kartma, et neid rahalisi vahendeid hakatakse kasutama sõjalisel otstarbel Guinea elanikkonna vastu.
Daamid ja härrad, Euroopa Parlament ei saa kalanduskokkulepet Guineaga heaks kiita, kuni ohvrite haavad on alles värsked. Seda tehes saadaksime Guinea valitsusele vale sõnumi. See oleks skandaal, mida ma ei saa end sundida heaks kiitma.
Marie-Christine Vergiat
Härra juhataja, daamid ja härrad, nagu paljud meie uutest parlamendiliikmetest, olin ka mina rabatud inimõigustele osutatud tähelepanust siin täiskogul peetud aruteludel ja eriti nendel aruteludel, mida juhatas meie president Buzek. Toetan seda täielikult, sest kui olen siin ja olin ka Euroopa valimistel Prantsusmaal nimekirja eesotsas, siis eelkõige sellepärast, et olen ühenduste eest võitleja ja eriti inimõiguste eest võitleja.
Sellena ei saa ma olla ükskõikne Guinea sündmuste vastu, sest need olid inimõiguste eest võitlejad ning üldisemalt võttes kodanikuühiskonna esindajad, keda seal 28. septembril arreteeriti, massiliselt mõrvati ja kui nad olid naised, siis vägistati: üle 150 inimese sai surma ja üle 1250 inimese vigastada - nagu te ütlesite, minister - üheainsa päeva jooksul. Repressioonid jätkusid järgmistel päevadel ja jätkuvad ikka veel, vaatamata faktile, et need inimesed - nagu on juba öeldud - tulid rahumeelselt härra Camarale tema enda lubadusi meelde tuletama. Tunnistajate sissevoolavate avalduste põhjal pole mingit kahtlust, et vastupidiselt kapteni väidetele saatsid need vägivallateod korda valitsusele lähedased väeosad.
Olukord riigis on segane, kuid olles Guinea Kodanikuühiskonna Organisatsioonide Rahvusliku Komitee raames ümber rühmitunud, pöörduvad kodanikuühiskonna organisatsioonid abi otsides rahvusvahelise üldsuse poole. Mõne viimase kuu jooksul on see Rahvuslik Komitee tekitanud neis Aafrika riikides näite, korraldades Guinea rahva jaoks peamisi protsesse härra Camara antud lubaduste alusel.
Guineast meieni jõudvad uudised on ärevusttekitavad. Ma ei saa kõnedega siin Euroopa Parlamendis midagi muuta. See arutelu toimub meie nõudmisel, Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nõudmisel, kuid me peame minema kaugemale. Me nõuame demonstratsioonide represseerimise selgesõnalist hukkamõistu.
Te rääkisite meile sihipärastest sanktsioonidest, minister. Kas võiksite meile sellest rohkem rääkida? Tagakiusamise viivitamatust lõpetamisest, kõigi arreteeritute vabastamisest ning rahvusvahelise uurimiskomisjoni moodustamisest arvan, minister, et liigume õiges suunas. Kas võiksite meile siiski ka selle kohta natuke rohkem informatsiooni anda?
Rääkisite meile ka, et kogu abi on külmutatud, välja arvatud humanitaar- ja toiduabi. Meie jaoks tundub see miinimumina, aga kui võtta praktilistes terminites, siis kuidas me saame toetada üleminekut demokraatiale?
Härra president, me tahame, et järgmisel Strasbourgi osaistungjärgul hääletataks resolutsiooni, nii et Euroopa Parlament ei piirduks ainult kõnedega, vaid tegutseks otsuseid langetades, nagu suutis teha tänavu jaanuaris. Ütlen veel kord: see on pakiline küsimus. Kohalikud organisatsioonid hoiatavad meid etnilise konflikti ohu eest. Me ei tohi oodata uut Rwandat, enne kui tegutsema hakkame; inimõigusi tuleb kaitsta Aafrikas täpselt samamoodi nagu igal pool mujal maailmas.
Licia Ronzulli
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, proua Malmström kirjeldas olukorda Guineas väga täpselt. Mitme nädala jooksul on Guinea olnud ägedate kokkupõrgete tallermaaks, mille jooksul on kasutatud enneolematut vägivalda vabade kodanike suhtes, kes oma poliitiliste veendumuste nimel tänavatel demonstratsioone korraldasid. Guinea valitsus kiusab taga ja tapab igaühe, kelle poliitilised veendumused erinevad riigi juhtide omadest, võttes sellega inimestelt igasuguse vabaduse, mis, nagu me hästi teame, on endastmõistetavalt iga inimolendi puutumatu õigus.
Käib mitmeteistkümnes tapatalgu ning on oht, et see võib genotsiidiks kasvada, kui me kohe ei võta viivitamatuid, käegakatsutavaid meetmeid. Eelmisel nädalal otsustas AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee, mille eesistuja asetäitja ma olen, võtta vastu resolutsiooni, millega mõistetakse hukka jõu kasutamine Guinea võimude poolt ning nõutakse, et kohalik valitsus hakkaks viivitamata täitma õigusnorme ning toetama inimõigusi.
Pärast 157 inimese hukkumist tänavakokkupõrgetes ning Moussa Dadis Camara katseid seda varjata, pöördusid opositsiooni liikmed rahvusvahelise üldsuse poole lootuses abi ja rohkem kaitset leida. Siiski teatas kapten Camara 5. oktoobril, et ta on välismaiste rahuvalvejõudude riigisviibimise vastu, keeldudes igasugusest välismaisest sekkumisest siseasjadesse.
Sellepärast ma tunnen, et lisaks oma hukkamõistu väljendamisele peame me vastama viivitamatute konkreetsete meetmete võtmisega, nagu mu kolleeg härra Rinaldi just ütles. Vägivallaga silmitsi seistes ja kui keelatakse õigust elule - ning taas maksavad selle eest naised ja lapsed - ei saa me jätta tegutsemata ning peame nõudma tagasipöördumist õigusriigi juurde. Teie poole pöördudes, mu kaasparlamendiliikmed ja institutsioonide esindajad, loodan ma seega, et suudame saavutada ühehäälse kokkuleppe - ja ma rõhutan, ühehäälse - võtta viivitamatud meetmed, et võimaldada Guinea rahval taastada oma maal sellised võõrandamatud põhiõigused, nagu demokraatia ja vabadus. Loomulikult tahan ka isiklikult väljendada oma toetust kõigile nendes traagilistes sündmustes kannatada saanud perekondadele.
Isabella Lövin
(SV) Härra juhataja, proua Malmström, daamid ja härrad, ma olen kalanduskomisjoni liige ning külastasin ise Guinead eelmise aasta detsembris, seepärast olen jälginud seda teemat väga tähelepanelikult.
Kõigepealt leidsin olevat tähelepanuväärse, et Euroopa Liit jätkab Guineaga kalanduskokkuleppe täitmist, sest selle kokkuleppe me sõlmisime eelmise valitsuse ajal kaks nädalat enne riigipööret. Tegelikult oleme takerdunud kokkuleppesse, mille sõlmisime seadusliku valitsuse ajal, ent praegu on seal sõjaväeline diktatuur. Oleme sellesse takerdunud terveks aastaks.
Eile nõudis USA riigisekretär Hillary Clinton avalikult Mussa Dadis Camaralt ja tema režiimilt tagasiastumist. Võin selle miinimumnõudega ainult nõustuda ning tahaksin ka osutada, et Euroopa Parlamendile oleks see häbiks, kui me kahe nädala pärast hääletaksime Guineaga kalanduskokkuleppe jätkamise poolt, mis võiks novembri lõpus sellele režiimile anda üle miljoni euro. Kalanduskokkulepe on seotud 25 Euroopa laeva tuunikalapüügiga. Usun, et need laevad peavad ilmselt hakkama otsima uusi vesi, kust kala püüda, sest EL ei saa asju ajada diktatuuridega, mis omaenda rahvast tänavatel avalikult tapavad.
Komisjoni poolt arengukomisjonile ja kalanduskomisjonile esitatud argument, et kalanduskokkuleppest saadud rahast oleks rahvale kasu, on täiesti vale. See peegeldab komisjoni hinnangut eelmisele kokkuleppele. Meil pole aimugi, kuhu nende kalanduskokkulepete raha viimaks jõuab. Need kokkulepped tehti eelmise valitsusega. Mul on raske uskuda, et praegune režiim võiks raha paremini kasutada.
Sellepärast huvitab mind väga, mida nõukogu kalanduskokkuleppe osas teha kavatseb. Kas EL kavatseb USAga ühineda ja nõuda, et režiim tagasi astuks?
Cristian Dan Preda
(RO) Ka mina tahaksin öelda, et Guineas toime pandud vägivallateod on täiesti kohutavad. Tean, et kaks tundi tagasi tegi Prantsusmaa välisminister avalduse, et eeldatavasti oli Dadis Camara seotud veresauna toimepanemise otsusega, ja seega on asjade seis äärmiselt tõsine.
Nendest kohutavatest vägivallategudest üsna eraldiseisev pingete allikas on kahtlemata fakt, et Dadis Camara ihkab saada Guinea alaliseks juhiks ning ei soovi pidada oma lubadust riigi poliitilisest elust mitte mingil moel osa võtta. Ma arvan ka, et seoses sellega avaldatav rahvusvaheline surve peab olema väga selgesti mõistetav. Teisest küljest tervitan ma seda, et Burkina Faso president Blaise Compaoré, kellel on palju kogemusi läbirääkimiste juhtimise ja Aafrika konfliktide lahendamisega, on selle juhtumi vahendajaks nimetatud. Ma arvan, et teda tuleks toetada meie diplomaatiliste jõupingutustega.
Chris Davies
Härra juhataja, pean parandama proua Jolyt, kes ütles, et kalanduskomitee hääletas Guineaga partnerluskokkuleppe sõlmimise ettepanekule ühehäälselt vastu. Tegelikult otsustati tagasilükkamine kõigest ühe häälega. Üsna üllatuslikult hääletas PPE fraktsioon kindlalt kokkuleppe jätkamise poolt. Selle kokkuleppega antakse sadu tuhandeid eurosid praeguse režiimi kätesse, et võiksime rannikuvetest tuunikala püüda. Nagu paljud neist kokkulepetest on seegi ka parimatel aegadel alatu tehing, aga praeguses olukorras täiesti vastuvõetamatu.
Minister mainis, et Guinea suhtes kehtestatakse võimalikud sanktsioonid. Kas ta võiks need nüüd lisada oma nimekirja ja anda meile lubaduse, et hakkab võitlema partnerluslepingu peatamise eest ja saavutab selle?
Krisztina Morvai
Härra juhataja, inimõiguste advokaadina, kes on peaaegu veerand sajandi vältel saanud kogemusi nii rahvusvahelisest keskkonnast kui kodusest Ungarist, kasutan ma kõiki võimalusi rõhutamaks, et Euroopa Liit peab kaitsma inimõigusi, ja tegema seda eelistatavalt terves maailmas. Kuid on äärmiselt oluline teha seda usaldusväärsel viisil ning selleks peame kaitsma inimõigusi ka seespool oma piire, Euroopa Liidu süsteemi siseselt.
Nagu olen teile viimase kolme kuu jooksul korduvalt maininud, oli meie parlamendi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liige Kinga Göncz varem liikmeks valitsuses, mida me Ungaris nimetasime "täpsuslaskurite” valitsuseks, sest 23. oktoobril 2006 tulistasid nad rahvast Budapesti tänavatel. Sellest ajast saadik on Ungaris valitsenud inimõiguste kriis ja Euroopa Liit ei võta selles suhtes midagi ette. Meil on kodanikuõiguste komisjoni esimehe asetäitja, kes oli sel ajal Ungari valitsuse liige. Kuni me pole selle küsimusega tõsiselt tegelema hakanud, ei hakka keegi uskuma, et meie mistahes tegevus inimõiguste valdkonnas võiks olla usaldusväärne.
Cecilia Malmström
nõukogu ametis olev eesistuja. - Härra juhataja, avaldan veel kord Euroopa Parlamendile tänu, et nad selle probleemi oma päevakorda võtsid. See on väga tõsine teema ja ma loodan, et mõistsite mu sissejuhatusest, et jagame teiega oma muret inimõiguste kohutava rikkumise pärast, mis toimus Conakrys. Probleemiks ja mureks on inimesed, keda ikka alles kinni peetakse ning me oleme nõudnud toimunu täielikku uurimist ja vangide vabastamist.
Ma arvan, et võime öelda, et Euroopa Liit on ennast äärmiselt selgelt väljendanud. Neid sündmusi on hukka mõistnud härra Solana, härra De Gucht, eesistujariik ja nüüd, nagu ma tean, on seda tehtud ka Euroopa Parlamendi AKV fraktsiooni deklaratsiooniga. On väga hea, et Euroopa Liit on nende kohutavate sündmuste hukkamõistmisel ühehäälne, konkreetne ja napisõnaline. Me tegutseme selles osas väga tihedas koostöös ka teistega, nii et rahvusvaheline üldsus saab hukkamõistu avaldada ja käituda väga ühtekuuluval viisil. See on ainus tee, kuidas saame tegelikult survet avaldada.
Meil on olemas rahvusvaheline kontaktrühm. On määratud vahendaja, Burkina Faso president, mis on väga hea, ning ta kuulub samuti kontaktrühma. Koos kontaktrühmaga, mille liikmeteks on EL ja USA, oleme nõudnud - ma vastan praegu teile, proua Lövin - kapten Camara tagasiastumist. Kogu maailma üldsus on seda nõudnud.
Me oleme avatud ka muudele küsimustele vastamiseks ja sanktsioonide läbiarutamiseks. Arvan, et mõju on suurem, kui teeme seda üheskoos rahvusvahelise üldsusega. On erinevaid võimalusi, kuidas seejuures saaks sihtmärgiks võtta teatavad isikud ja nõnda edasi, ning meil on vaja lähematel päevadel jätkata arutelusid rahvusvaheliste tegutsejatega - Aafrika Liiduga, kontaktrühmaga, USAga jne - kuidas saaksime vajalikke sanktsioone koordineerida, et neil oleks maksimaalne mõju.
Nagu juba ütlesin, oleme alustanud ka konsultatsioone vastavalt Cotonou lepingu artiklile 96 ning külmutanud ELi kogu arenguabi, välja arvatud humanitaarabi ja demokraatliku ülemineku toetus.
Kalanduse osas - kas see võiks siis olla osa abist või mitte - kuulen väga hästi, mida te ütlete. Saan teid ainult julgustada jätkama arutelu komisjoniga. See on komisjon, kes ELi kalanduspoliitika eest vastutab. Ka meie arutame seda komisjoniga ning mul on kahju, et neid parajasti siin ei ole. Kuid võite kindlad olla, et teeme edasi koostööd rahvusvahelise üldsusega, et jätkuvalt survet avaldada ja läbi suruda täielik uurimine ning loodetavasti ka Guineas ühel päeval asetleidvad vabad ja ausad valimised. Tänan teid ja parlamendiliikmeid selle arutelu eest.
Juhataja
Tänan teid väga, proua Malmström. Teil on jätkunud nii palju kannatust, et terve pärastlõuna ja osa õhtupoolikust siin veeta. Võib märgata, et olite mitte eriti ammu meie täiskogu liige ja sellepärast teile see keskkond nii väga meeldibki!
Arutelu on lõppenud.
