Majandus- ja kaubandussuhted Koreaga (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on raport, mille on esitanud David Martin rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel kaubandus- ja majandussuhete kohta Koreaga (2007/-2186(INI)).
David Martin  
raportöör. - Hr juhataja, see raport oli vaja kokku panna üsna kiiresti, sest me ootasime - isegi lootsime -, et Euroopa Liidu ja Korea vaheline vabakaubandusleping sõlmitakse käesoleva aasta lõpus. Seda ilmselt ei juhtu, aga sellele vaatamata on meil hea meel, et parlamendil on võimalik täna raport esitada ja loodame, et meil on tänase raportiga võimalik komisjoni seisukohta mõjutada.
Selleks et jõuda sinna, kus me täna oleme, pidid mõned minu kolleegid äärmiselt kõvasti tööd tegema ja tahaksin tänada Christopher Fordi kaubanduskomisjonist ja Emmanuelle Le Texier'd PSE fraktsioonist, kes töötasid selle raporti õigeaegse valmimise nimel rohkem kui tavapärane kohusetunne seda nõuab. Tahaksin samuti tänada volinik Mandelsoni ja tema teenistusi hea koostöö eest, mis mul komisjoniga selle raporti koostamisel oli, ning samuti Korea suursaadikut, kelle abi võimaldas mul tutvuda Korea seisukohaga nendel läbirääkimistel.
Ajalooliselt on Euroopa Liidu ja Aasia riikide vahelised vabakaubanduslepingud olnud oma nimele vaatamata trade-light. Minu arvates võiks see olla erandiks reeglist. Korea on näidanud valmisolekut ja võimekust pidada läbirääkimisi kaugele ulatuva ja kõikehõlmava kahepoolse kaubanduslepingu sõlmimiseks.
Korea on Aasia piirkonnas oluline tegutseja. Ta on praeguseks jõukas riik, suuruselt 11. majandus maailmas. Selle sissetulek ühe inimese kohta on võrreldav Hispaaniaga. See on kiiresti kasvav majandus ja eelmisel aastal ulatus meie kahe piirkonna - Korea ja Euroopa Liidu - kaubavahetus 60 miljardi euroni. Nii et see kokkulepe väärib tegutsemist ja kui asjad lähevad õigesti, siis on see minu arvates mõlema poole jaoks kasulik olukord. Korea tootmistööstus saab näiteks kasu juurdepääsust Euroopa teenustele, mis võimaldab Korea tootmisel laieneda ja soodsamatel tingimustel konkureerida. Meil on võimalik kasu saada mõne meie põhilise kauba ja teenuse juurdepääsust Korea turule.
Ajakavas, nagu ma märkisin, oli esialgselt ette nähtud lepingu sõlmimine selle aasta lõpus. Praegu tundub, et järgmise aasta maikuu on kõige realistlikum aeg läbirääkimiste kõige varasemaks lõpetamiseks, aga mul on hea meel, et pärast viit läbirääkimistevooru tunduvad kõnelused jõudvat asja tuumani ja tõsiseks muutuvat. Ikka veel on mõned olulised puudujäägid Euroopa Liidu positsiooni osas sellistes küsimustes nagu päritoluriigi märgistus, autotööstuse tehnilised standardid ja kaupade tariifikontsessioonid. Põhiline on see, et läbirääkimisi peetakse nüüd tõsisel ja üksikasjalikul tasandil.
Minu põhimured on esiteks seotud sotsiaalsete ja keskkonnastandardite valdkonnaga. Isegi seda viivitust arvestades tundub Korea leping olevat esimene uue põlvkonna vabakaubanduslepingutest, mille me kokku lepime. Sellisel kujul võib see olla järgmiste vabakaubanduslepingute näidiseks ja ma näeksin hea meelega, et meie ambitsioonid seoses keskkonna- ja sotsiaalsete standarditega tõusevad. Tahaksin kinnitada, et lepingus on sätestatud vaidluste lahendamise mehhanism. Ma arvan, et me ei tohiks leppida kokku vähemas, kui seda tegid Ameerika Ühendriigid ja nende raportis on vaidluste lahendamise mehhanism olemas. Ma arvan, et selliseid küsimusi nagu ILO põhikonventsioonide ratifitseerimine ja 2012. aasta järgne uue kliimamuutuste kokkuleppe taotlus ei saa jätta lihtsalt aumehelike kokkulepete hooleks või lihtsalt julgustada inimesi asju tegema. Meil peab olema tegelik vaidluste lahendamise mehhanism. Ma loodan, et komisjon võtab selle veel kord vaatluse alla.
Tahan ka väita, et kõnealuse lepinguga seoses tuleks läheneda Kaesongi tööstuskompleksile sümpaatiaga. Ma aktsepteerin komisjoni lähenemist, et esiteks peame jõudma vabakaubanduskokkuleppeni, aga kui meil õnnestub vabakaubandusleping sõlmida, siis enne allakirjutamist peaksime vaatama, kuidas saame aidata Lõuna-Koreal julgustada Põhja-Koread reaalsesse maailma tulema. Põhja-Koreas paiknev, aga Lõuna-Korea ettevõtete juhitav Kaesongi tööstuskompleks on üks viis Põhja-Korea ülejäänud maailmaga sidumiseks ja see on protsess, mida me peaksime julgustama. Ma arvan, et kaubanduskokkuleppe kaudu on meil võimalik Lõuna-Korea abistamiseks selles protsessis palju ära teha. See ei ole ainult Lõuna-Korea jaoks, vaid kogu maailma jaoks huvipakkuv küsimus. Maailm on turvalisem koht, kui Põhja- ja Lõuna-Korea suudavad koostööd teha.
Ma arvan, et see on oluline vabakaubandusleping. Ma arvan, et sellest võidavad nii EL kui Korea, kui me jõuame korraliku kokkuleppeni. Toetan komisjoni arvamust, et me ei tohiks sõlmida kokkulepet ülepeakaela ja et hea kokkulepe hiljem on parem kui halb kokkulepe, milleni me jõuame varem. Loodan, et kui Koreas vahetub järgmise aasta alguses president, siis uus president annab oma administratsioonile korralduse töötada väsimatult, et jõuda lepinguni enne suve.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Hr juhataja, ma tervitan suurepärast ja kiiret tööd, mida tegid raportöör hr Martin ja tema kolleegid ning personal. Nad on ühiselt koostanud kõikehõlmava ja tasakaalus raporti, mida ma toetan.
Parlamendi toetus resolutsiooni ettepanekule saadab selge toetussignaali komisjoni poliitikale, mille eesmärgiks on ambitsioonikas ja kõikehõlmav vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga osana 2006. aasta oktoobri globaalse Euroopa teemalises teatises sätestatud strateegiast. Lõuna-Korea valimine vabakaubanduslepingute sõlmimise partneriks kajastab riigi olulist majanduslikku ja poliitilist potentsiaali, aga see on samuti tunnustus reaalsusele, et eksisteerivad olulised tõkked ja sunnivad meid sõlmima tugevamaid majandus- ja kaubandussidemeid.
Ettepanek on õigeaegne: vabakaubandusläbirääkimisi Lõuna-Koreaga alustati 2007. aasta mais ja need on seni kiiresti edasi liikunud. Me oleme valmis töötama varase sõlmimise huvides, kuni tulemuse sisu ja kvaliteet on õiged. See on meie lõpptulemus ja nii see jääb.
Meie vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga peaks olema täielikult kooskõlas WTOga. See on iseenesest mõistetav. Meie eesmärgiks on kaugele ulatuv kaupade ja teenuste ostu-müügi ning investeeringute turu avamine. Me pöörame eriti tähelepanu mittetariifsetele tõketele ja põhivaldkondade, näiteks intellektuaalomandi õiguste, konkurentsi ja riigihangete eeskirjadele ja regulatsioonidele. Olen täielikult nõus tähtsusega, mida raport omistab mittetariifsetele tõketele ja sellega seotud tõhusale vaidluste lahendamise mehhanismile ning teistele võimaliku lepingu aspektidele.
Uuringud on näidanud, et Korea mõnes sektoris on mittetariifsed tõkked muutunud tariifidest olulisemaks. Oluline paranemine seoses nende piiritaguste tõketega, ELi ekspordi tegeliku Lõuna-Korea turule pääsemise võimaldamine on vabakaubanduslepingu sõlmimise absoluutne põhielement.
Mõne konkreetse küsimuse seas, mis tõstatati, tekitab Kaesong keerukaid tehnilisi ja poliitilisi küsimusi. Tervitame selles osas tehtud muudatusettepanekuid, sest nad rõhutavad küsimuse keerukust, mis nõuab hoolikat kaalumist. Kaubanduse sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide - jätkusuutliku arengu - tunnustamine ja edendamine on Lõuna-Koreaga sõlmitava vabakaubanduslepingu lahutamatu osa.
Olen nõus, et standardite tõhus jõustamine on selles lepingus sätestatud säästva arengu ambitsioonika ja tõhusa tulemuse põhielement. Koostöövalmidusega võib selles valdkonnas saavutada siiski palju rohkem kui sunni avaldamisega. Loodame hõlmata suuremal arvul mitmepoolseid keskkonnalepinguid ja lisada sellised küsimused nagu inimväärne töö ja suurem valmisolek ILO põhikonventsioonide täitmiseks ja loodame minna kaugemale teistest hiljuti sõlmitud lepingutest, näiteks nendest, mida hõlmab Korea ja USA vabakaubandusleping. Meie eesmärgiks on ka sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna kaasamine sellesse koostöösse.
Algatatud on jätkusuutlikkuse mõju hinnang. Raporti projektide põhijäreldusi erinevatel etappidel arutatakse kodanikuühiskonnaga. Oleme koostanud SIA, et tagada järjepidev ja kiire tagasiside läbirääkimiste protsessile. Selle aluseks on esialgsed kontaktid, mis meil olid tsiviilühiskonnaga läbirääkimiste alguses.
Oleme teinud ka tihedat koostööd parlamendiga. Koostöö raportööri ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga on olnud suurepärane. Mina ning peadirektoraadi juhataja oleme nimetatud komisjoni korrapäraselt teavitanud. Mis puudutab ratifitseerimisprotsessi, siis see sõltub lepingu sisust, aga komisjon pooldab parlamendi kaasamist nii suures ulatuses kui asutamislepingu alusel võimalik.
Lõpetuseks, võimalik tulevane vabakaubandusleping, mis hõlmab kahepoolseid kaubandussuhteid Lõuna-Koreaga, on osa üldisest ja sidusast ELi ja Lõuna-Korea suhete raamistikust. Olemasolev kahepoolne raamleping jätkab kahepoolse koostööalase ja poliitilise dialoogi suunamist.
Käesoleva vabakaubanduslepingu eesmärgiks on täiendada Doha ambitsioonikaid tulemusi, minnes kahepoolsetes suhetes Lõuna-Koreaga sügavamale ja kaugemale. Mineviku kogemus näitab, et sellised lepingud võivad panna turu avamise lahendused proovile ja olla vaheaste WTO edasisel arengul. Ambitsioonikas ja kõikehõlmav vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga ei ole ainult kaubanduslikult oluline, see tähendab ka ELi ja Korea kahepoolsete suhete olulist uuele tasemele viimist. See on samuti tunnustus ELi tegevusele Korea poolsaarel ja piirkonnas. Laiemas tähenduses on see osa meie ulatuslikust valmisolekust tagada, et ELi kaubanduspoliitika Aasias peab sammu olulise arenguga selles piirkonnas ja kindlustab tulemused töökohtade, majanduskasvu ja kaubavahetuse suurenemise osas mõlema poole jaoks.
Werner Langen  
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Hr juhataja, tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon tänab raportööri meie ettepanekute vastuvõtmise eest. Me arvame, et kokkulepe on mõistlik, kuid juhiksime siiski tähelepanu, et Koreaga on minevikus esinenud märkimisväärseid sektoraalseid probleeme. Pean siinkohal näiteks silmas arutelu laevaehitustööstuse dumpinguhindade kohta viimastel aastatel, kus esines ka kohtuprotsesse. Soovime kontrollida, kas kõnealuseid sektoraalseid probleeme lahendatakse tagamaks, et mõlemad pooled end tõesti avavad ja Korea ei ole ühepoolne kasusaaja, ning et vastastikune täiendavus on tagatud isegi, kui mõtleme oma farmaatsiatööstuse, autotööstuse või paljude muude tööstussektorite peale.
Üks konkreetne teema oli Kaesong. Volinik käsitles just teemat, kuidas kaasata kõnealused Põhja-Korea eripiirkonnad. Kuulduste kohaselt kavandatakse veel kaheksat eripiirkonda. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvates peaksid siin kehtima rahvusvahelised normid. Me ei saa enda vabakaubanduslepinguid niimoodi õõnestada. Seetõttu palume, et eriti põhjalikult kontrollitaks kõnealust aspekti. Muidu täname väga ka komisjoni nende läbirääkimiste eest!
Peter Šťastný
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Hr juhataja, lubage mul kõigepealt õnnitleda kolleegi, raportöör hr Martinit kvaliteetse ja tervikliku raporti eest. Meie läbirääkijad peaksid seda arvesse võtma. Me peaksime samuti õppima hiljuti alla kirjutatud USA ja Korea vabakaubanduslepingust, mis näitab, et sõlmimise kiirus on oluline, kuid ei tohiks olla esmatähtis. Põhieesmärgiks peaks kindlasti olema kvaliteetsete ning võrdsete tegutsemisvõimaluste loomine kaubandusvoogude valdkonnas. Täna takistavad neid voogusid tõsiselt kaubandusvälised tõkked.
Korea ei rakenda rahvusvahelisi norme ega märgistamisnõudeid autotööstuse toodetele ega teistele olulistele toodetele, näiteks farmaatsia-, kosmeetika- ja elektroonikatoodetele. Samuti on vaja luua selgus intellektuaalomandi õiguste ja võltsimise valdkonnas. Need küsimused on vaja lahendada, enne kui me vabakaubanduslepingule alla kirjutame, et tagada vaba ja õiglane kaubandus. Ma soovitan komisjonil lepingule mitte alla kirjutada enne, kui kõik need küsimused on meid täielikult rahuldaval viisil lahendatud.
Ma imetlen Lõuna-Korea majandusimet, mis kajastub tõsiasjas, et ta on Euroopa Liidu suuruselt neljas kaubanduspartner. Tugev demokraatia on neile ilmselgelt palju kasu toonud ning peab kaasa tundma nende vendadele ja õdedele Põhja-Koreas.
Peaksime olema valmis tegema kõik, mis võimalik, et tekitada emotsionaalne ühinemine sarnaselt sellega, mida nägime 1980ndate aastate lõpus Ida- ja Lääne-Saksamaa vahel. See peaks loomulikult tuginema demokraatia põhimõttele, mis on toonud Lõuna-Koreale nii suurt edu.
Erika Mann
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Hr juhataja, sooviksin rääkida kolmest aspektist. Esiteks tahaksin oma fraktsiooni nimel tänada raportöör hr Martinit. Raport on kirjutatud väga hoolikalt ja tegelikult vihjatakse selles kõikidele punktidele, mis on olulised ja mida tuleb arutada. Samuti soovitatakse selles olla asjakohaselt ettevaatlik teatavatel teemadel, nt autotööstuses. Selles suhtes usun, et see on suurepärane raport, mis on hea eeldus ja mida komisjon ja nõukogu peaksid vastavalt arvesse võtma. Mul on hea meel kuulda, et volinik on sellele nii hoolikalt reageerinud.
Teiseks tahaksin ma volinikult küsida: kuidas jätkuvad üldiselt teie arvates läbirääkimised Koreaga? Läbirääkimised on tõepoolest käimas ja on jõudnud väga keerulisse etappi. Alguses tundus kõik palju parem, ma usun, kui oleme vahepeal arvanud. Paralleelsed läbirääkimised kõikide ASEANi riikidega on ka muidugi lisandunud. Ka need läbirääkimised, nii palju kui protokollidest olen teada saanud, on väga keerulises etapis. Milline on komisjoni hinnang sellele? Millist mõju avaldavad meie jätkuvad läbirääkimised ASEANiga läbirääkimistele Koreaga?
Mu viimane küsimus volinikule on seotud asjaoluga, et riigipead ja valitsusjuhid on täna, 13. detsembril peagi allkirjastamas reformilepingut. Vastavalt sellele reformilepingule on parlamendil tulevikus palju rohkem mõju jaemüügisektoris, mille nimel oleme siin parlamendis väga kaua võidelnud. Tahaksin tänada komisjoni ja eelkõige volinik Mandelsoni selle pideva toetuse eest.
Mu küsimus on siiski järgmine: kas kujutate ette, et komisjon toetab meid, kui palume nõukogult õigust, mida on juba mainitud tulevase vabakaubanduslepingu raames, ja et parlament säilitab seega asjaomase heakskiitmise kohustuse? Kas võime eeldada, et olete selles küsimuses meie poolel, volinik?
Ignasi Guardans Cambó
fraktsiooni ALDE nimel. - (ES) Hr juhataja, sooviksin samuti oma fraktsiooni nimel ja väga ametlikult õnnitleda raportöör David Martinit täiskogule esitatud raporti suurepärase kvaliteedi puhul. Tegelikult ei ole kõik raportid võrdsed. Kuigi hääletame siin igasuguste dokumentide üle, on oluline juhtida tähelepanu, kui mõnel neist on sisu ja usaldusväärsus, mis võimaldab neid üksikasjalikult uurida, ning need sisaldavad kõiki teemasid, mida tuleb arutada. Seetõttu õnnitlen raportööri ja teda toetanud meeskonda selle täideviimise puhul.
On tõsi, et me ei räägi siin väga palju Koreast, me ei räägi temast piisavalt, kuigi ta on kahtlemata üks meie suurtest kaubandusliitlastest ja tõepoolest suuruselt neljas kaubanduspartner väljaspool Euroopat, nagu raportis öeldakse. Euroopa Liit on juhtiv investor Koreas, mis on ka kahtlemata üks tugevamaid demokraatiaid kogu piirkonnas.
Seega, kui võtame arvesse ühest küljest seda, mis ma just ütlesin, ja teisest küljest probleeme mitmepoolses kontekstis ja tõsiasja, et Euroopa toodetele ja teenustele on turule sisenemisel tõkked, mis on suured mittetariifsed tõkked, on ilmselge, et see on väga selge kandidaat kahepoolseks kokkuleppeks, mida parlament täielikult toetab. Kokkulepe peab siiski olema hästi koostatud, hästi läbi räägitud ja ambitsioonikas.
Probleeme esineb väga konkreetsetes valdkondades. Tõstaksin esile teenuste teema, mida on juba mainitud, ja intellektuaalomandi piraatluse teema ühes suurima interneti sissetungiga riikides maailmas ning kus seetõttu on väga spetsiifilised probleemid, mis tulenevad asjaolust, et autoriõigust ja audiovisuaalset valdkonda kaitsvaid õigusi ei võeta tõsiselt.
Lõpetuseks Kaesongi küsimuse kohta: meie fraktsioon toetab teksti raportis esitatud kujul; teisisõnu, tunnustame ja mõistame Lõuna-Korea ja Põhja-Korea vahel asuva piirkonna poliitilist sisu, kuid saame aru, et kui vabakaubandus Euroopa Liiduga võetaks lihtsalt kasutusele selles kontekstis, võiks see põhjustada tõsiseid probleeme ning seetõttu me ei toetaks Kaesong piirkonna hõlmamist võimalikku kokkuleppesse Euroopa Liiduga.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr juhataja, tõustes püsti, et rääkida fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel arutelus majandus- ja kaubandussuhete teemal Euroopa Liidu ja Korea vahel, soovin juhtida tähelepanu järgmistele küsimustele. Olukorras, kus Korea on allkirjastanud vabakaubanduslepingu EFTA ja ASEANiga ning ka Ameerika Ühendriikidega, kuid ei allkirjasta sellist lepingut Euroopa Liiduga, langeb nende Euroopa ettevõtete konkurentsivõime, kes kasutavad ära tollimaksuvaba juurdepääsu Korea turule. See mõjutab negatiivselt majanduskasvu ja tööhõive taset ELi riikides.
Teiseks, vastavalt sõltumatute uurimiskeskuste teostatud analüüsidele läheks vabakaubanduslepingu sõlmimise tulemusena kaks kolmandikku kõnealusest lepingust laekuvatest hüvedest Koreale ja ainult üks kolmandik Euroopa Liidule. Seetõttu on oluline, et Korea lisaks kõnealusele kokkuleppele teeks kokkuleppe ELiga, milles Korea kohustub järgima Euroopa sotsiaalseid standardeid ja eelkõige inimväärse tööga seotud põhielemente ning ka keskkonna- ja tarbijakaitsealaseid standardeid.
Kolmandaks annab kõnealune lähenemisviis võimaluse minna üle ausale konkurentsile Korea ja Euroopa ettevõtete vahel. Alles siis lisavad Korea ettevõtted oma tootmiskuludesse tööjõu, keskkonnakaitse ja tarbijakaitsega seotud üldised kulud ja seeläbi peegeldab nende toodete hind täielikku tootmiskulu.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Hr juhataja, lubage mul alustada hr David Martini tänamisest selle raporti eest ja käesoleva küsimuse keskse tähtsuse rõhutamisega. ELi ja Korea lepinguga rakendatakse esmakordselt ELi uut globaalse Euroopa kaubandusdoktriini, doktriini, mis on äärmiselt vastuoluline, mitte kõige vähem seetõttu, et seab eesmärgiks turulepääsu süviti minevad tingimused igat liiki tõkete kõrvaldamise ja impordi üldise lubamise kaudu, seda ajal, kui üha enam inimesi mõistab, et täielikult avatud globaalses majanduses on väga palju kaotajaid ning mõned võitjad.
Positiivse poole pealt on raportis kehtestatud mõned väga head standardid kaubanduse, sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas, mida rohelised täielikult toetavad, sellega seoses kujutab raport endast minu arvates väga olulist pretsedenti parlamendi tulevaste tegevuste osas seoses teiste vabakaubanduslepingutega, näiteks India ja ASEANiga. Nii et me tervitame asjaolu, et raportis nõutakse tungivalt mitte mingisuguste erandite lubamist reeglist, et Euroopa turule pääsemine sõltub keskkonnakaitse standardite järgimisest.
Me tervitame asjaolu, et raportis nõutakse siduvate sotsiaalsete ja keskkonnaklauslite lisamist Koreaga sõlmitavasse kaubanduslepingusse ning meie arvates muudab see asjaolu iseenesest keeruliseks mõtte, et Põhja-Korea Kaesongi tööstuskompleks lisatakse vabakaubanduslepingu eeskirjadesse. Kõige olulisem on, et raportis kavatsetakse anda nimetatud siduvatele klauslitele teravus, nõudes nende allutamist standardsele vaidluste lahendamise mehhanismile.
Kõnealuse raportiga seoses on meil siiski ka mõned tõsised kahtlused. Esiteks nõudmine kõrvaldada kõik mittetariifsed kaubandustõkked ilma igasuguse katseta vahet teha, mis on tegelikult õiguspärane mittetariifne tõke ja mis ei ole. Me ei tohiks eeldada, et kõik, mis takistab piiramatut kaubandust, on ebaseaduslik tõke. Kaubanduse kvalifitseerimiseks on väga häid põhjusi, eriti kui avalik poliitika tahab kehtestada kontrolle sotsiaalsetel, keskkonna- või tervisekaitse põhjustel.
Oleme samuti vastu niinimetatud Singapuri küsimuste täielikule lisamisele vabakaubanduslepingusse. Jällegi on häid põhjusi, miks täielik investeerimisvabadus või riigihanked peaksid jääma kaubanduslepingu ulatusest välja. Koreal oli 1990ndate aastate lõpus kapitali vaba liikumisega katastroofiline kogemus ja uuesti jalule tõusmiseks on nad sellest ajast alates kasutanud kaitstud riigihangete poliitikat. Ei ole meie asi otsustada, kas nad peaksid omalt poolt neid asju pakkuma, aga meil on võimalik otsustada enda eest ja minu fraktsioon ei toeta välisinvestoritele Euroopas piiramatu vabaduse andmist või võimaluse hävitamist osaleda konkreetsete kodumaiste hankepoliitikate kaudu sotsiaalsetel eesmärkidel tehtavates riiklikes kulutustes.
Philip Claeys
(NL) Hr juhataja, Lõuna-Korea on üks ELi peamisi kaubanduspartnereid väljaspool Euroopat, mida on selgelt rõhutatud kõnealuses tasakaalukas raportis. See on riik, mis tekitab kaastunnet oma piirnevuse tõttu kõige vähem arenenud, kõige totalitaarsema kommunistliku režiimiga maailmas.
Kaubandussuhted on viimastel aastatel märkimisväärselt kasvanud, mis on iseenesest väga hea, aga see ei tähenda probleemide puudumist. Kui sõlmime vabakaubanduslepingu Lõuna-Koreaga, peab see põhinema täielikul vastastikusel kasul. Lõuna-Koreal on endiselt liiga palju tariifseid ja mittetariifseid tõkkeid selleks, et saaksime tõsiselt rääkida vastastikusest kasust.
Euroopa peab nõudma kõikide kõnealuste tõkete kõrvaldamist ning suutma jõuda kokkulepeteni, mis on vähemalt sama soodsad kui vabakaubandusleping Lõuna-Korea ja Ameerika Ühendriikide vahel.
Hubert Pirker
(DE) Hr juhataja, Euroopa Parlamendi Korea poolsaarega suhtlemise delegatsiooni juhina tahaksin eelkõige õnnitleda raportööri ja öelda, et mul on väga hea meel kõnealust raportit toetada.
Peaksin rõhutama ka midagi, mida paljud ikka veel ei tea: Korea Vabariik on oluline kaubanduspartner. Just sellel põhjusel on oluline sõlmida vabakaubandusleping. Kõnealuse lepingu eesmärk peab olema saavutada õiglased ja erapooletud kaubandustingimused meie vastastikuseks kasuks ja hüvanguks.
Samuti võin öelda, et mul on hea meel, et läbirääkimised on viiendas voorus sujunud oluliselt paremini kui neljandas voorus. Tahaksin julgustada Koread toetama ELi ettepanekuid imporditollimaksude kiiremaks ja vastastikuseks kaotamiseks. ELi sellealane eesmärk oleks 2015.
Nagu me kõik teame, mootorsõidukisektor on ja jääb läbirääkimiste väljakutseks. Mida meie Euroopa Liiduna eeldame, on see, et Korea aktsepteerib meie ohutusnorme, nagu ka meie aktsepteerime Korea norme kõnealuses sektoris.
Ma olen optimistlik selle suhtes, et tõkked farmaatsiatoodete ja teenuste sektoris ja eelkõige panganduse ja õigusabi sektoris on võimalik kaotada. Seoses Kaesongiga tahaksin öelda, et oleks oluline, et läbirääkimiste partnerid leiaksid viisi toetada Kaesongi projekti ja teisi projekte, majanduslikel ja poliitilistel alustel, eelkõige selleks, et tutvustada Põhja-Koread rahvusvahelisele riikide kogukonnale.
Üldiselt oleme õigel teel ja loodan, et lepingu sõlmimine leiab aset 2008. aasta esimesel poolel.
Kader Arif
(FR) Hr juhataja, tahaksin kõigepealt tänada hr Martinit raporti hea kvaliteedi eest. Kõnealuse tulevase kaubanduslepingu läbirääkimistel Koreaga oleks hea meeles pidada, et meie prioriteediks peaks jääma mitmepoolsus, sest teame, et kahepoolsete kokkulepete liigne rohkus on kahjulik reguleeritud mitmepoolsele struktuurile, kuhu kuulume. Seega, kui oleme sisenemas kahepoolsete kaubanduslepingute uude ajastusse, peaksid need sisaldama tagatisi ja põhimõtteid, millest mõnda on mainitud hr Martini raportis.
Tulevane vabakaubandusleping Koreaga peaks olema ajakohane ja sisaldama piiravaid keskkonnaalaseid ja sotsiaalseid nõudeid, nagu nt ILO põhikonventsioonides, mille eesmärgiks on edendada nõuetekohaseid töötingimusi.
Lisaks sellele, pärast parlamendi võetud kohustust võimaldada paremat juurdepääsu geneerilistele ravimitele, on mul hea meel, et on lisatud sätted rahvatervise kohta ja meie soov on täidetud, et ei tohiks lisada mis tahes nõuded, mis piiraks meie partneri võimalust kasutada paindlikkust, mis on sätestatud ebatüüpilises Doha deklaratsiooni kokkuleppes.
Teisest küljest, vaatamata selle positiivsetele külgedele, on vastuvõetamatu, et kõnealune tekst ei viita töötajate saatusele Kaesongi vabakaubanduspiirkonnas, nagu meie raportöör soovis, ja see on taunitav.
Bogusław Rogalski
(PL) Hr juhataja, Korea on üks juhtivaid majandusi maailmas, kuid samal ajal on tal suurim sissetulekute erinevus OECD riikide hulgas. Korea on ELi suuruselt neljas kaubanduspartner väljaspool Euroopat ja EL oli 2006. aastal Korea suurim välisinvestor.
Peamine probleem meie kahepoolsetes kaubandussuhetes on raskused turule juurdepääsul üle mittetariifsete tõkete, sealhulgas üldtunnustatud normide ja rahvusvaheliste standardite puudumine. Vabakaubandusleping Koreaga peaks sisaldama välisinvesteeringute kaitset, konkurentsipoliitikat, riigihangete läbipaistvust ja kaubavahetuse soodustamist.
Peame siiski pidama silmas ka seda, et kõnealusel kokkuleppel võib olla negatiivne mõju Euroopa mootorsõidukitööstusele, mistõttu komisjon peab hoolikalt kaaluma ELi imporditollimaksude järkjärgulise kaotamise strateegiat. Esmalt tuleb mittetariifsed tõkked kaotada Korea poolel, et tulemusena ei oleks kõnealuse koostöö ainuke kasusaaja Korea.
Glyn Ford
Hr juhataja, soovin ühineda teiste kõnelejatega ja õnnitleda hr Martinit Lõuna-Koreaga sõlmitavat vabakaubanduslepingut käsitleva raporti puhul, Lõuna-Korea on ELi suuruselt neljas kaubanduspartner väljapool Euroopat ja maailma suuruselt üheteistkümnes majandus.
Tahaksin lühidalt käsitleda kahte küsimust. Esiteks ametiühingute ja põllumajandustootjate rühmade vastuseis vabakaubanduslepingule Koreaga ja teiseks tööstuspiirkonna juhtum. Esimesel juhul on meil vaja vaadelda vastuseisu perspektiivist. Tuhanded avaldasid meelt USA ja Korea lepingu vastu ja mitu inimest põletasid end surnuks. Tuhandete asemel on meil protestijaid mõnikümmend, võib-olla seetõttu, et üritame lisada oma vabakaubanduslepingusse seonduva poliitilise koostöö lepingu - sotsiaalsed, poliitilised ja tööhõive klauslid, mis aitavad kaitsta tööhõivestandardeid lõunas ja suudavad neid toetada. Samal ajal ei hakka me arutama riisi küsimust, mida Korea arutas Ühendriikidega.
Kaesongiga seoses ei nõua me selle lisamist. Me nõuame, et seda ei tohiks automaatselt välja jätta. See on üsna erinev seisukoht ja ma loodan, et sellel alusel on liberaalid nõus muutma oma hääletusviisi. Nagu Jamaica endine peaminister ütles: ekspluateerimisest halvem on ainult mitteekspluateerimine. Mõnel meie seast oli võimalus eelmisel kuul Kaesongis käia, see oli osa Põhja-Koreass korraldatud ELi majandusreformi seminarist. Nägin tuhandeid rõõmsaid põhjakorealasi piirkonnast välja tulvamas, ilusasti riides, sest nende elatustase on kuus korda kõrgem kui põhjas. See on poliitiline ja majanduslik võimalus režiimi tegelikuks muutmiseks ja asjade õiges suunas liikumapanemiseks. Kaesong võib põhja muuta ja silmas pidades raskusi, tuleks teda julgustada ja mitte lämmatada.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Hr juhataja, lubage mul teha kolm lühikest märkust. Esiteks seoses Kaesongi küsimusega arvan, et hr Fordi sõnastus - et me ei tohiks Kaesongi automaatselt välja jätta - on õige lähenemisviis. Meie komisjonis oleme selles küsimuses väga ettevaatlikud, aga arvan sellest tulenevalt, et see muudatusettepanek väärib tõenäoliselt esitamist.
Teiseks küsiti minult läbirääkimiste üldiste väljavaadete kohta. Selles ametis ei ole ma veel näinud kaubandusläbirääkimisi, mis ei ole mõnes osas keerulised. Ütleksin siiski, et need läbirääkimised on vähem keerulised kui mõned teised kaubandusläbirääkimised, mida ma võin märkida.
Lõpuks küsib pr Mann, kas Euroopa Parlament saab selle lepinguga seoses õigused enne lepingu ratifitseerimist. Kui minult selle kohta teises kontekstis küsiti, siis ületasin oma entusiasmi tõttu komisjoni kollektiivset vastutust, nii et täna olen natuke ettevaatlikum ja rõhutan lihtsalt, et meie eesmärgiks on parlamendi kaasamine võimalikult suures ulatuses.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna kell 11.30.
