Teatavate vaktsiinide piiratud kättesaadavus arengumaades (arutelu)
Juhataja
Esimene päevakorrapunkt on suuline küsimus, mille Charles Goerens esitas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni nimel Euroopa Komisjonile teatavate vaktsiinide piiratud kättesaadavuse kohta arengumaades - B7-0214/2009).
Charles Goerens
Austatud juhataja! Selle Euroopa Komisjonile esitatud küsimuse raames soovin ma aidata uurida võimalusi, kuidas kaotada ebaõiglus, mis seisneb selles, et 80%-le maailma rahvastikust ei ole eeskätt A (H1N1) gripi vaktsiin, aga ka vaktsiinid üldiselt kättesaadavad.
See probleem ei ole uus. See küsimus kerkib tegelikult esile igal aastal seoses gripihooajaga. Üldiselt võib öelda, et uued hooajalised gripiviirused ilmnevad kõigepealt arengumaades. Seejärel hakatakse tööstusriikide laboratooriumides uut vaktsiini tootma. Neil on võimalik alustada tootmisega alles siis, kui nad on saanud gripitüve riigist - tavaliselt arengumaalt -, kus uut tüüpi gripp kõigepealt avaldus. Kui vaktsiin on välja töötatud, piisab sellest vaid tööstusriikide elanikkonna kaitseks. Selle tõttu ei saa lõuna pool elavaid inimesi pandeemia eest kaitsta.
Pöördun Euroopa Komisjoni poole, et saada teada, mida ta kavatseb sellise ebaõigluse kaotamiseks ette võtta. Kas see on kõlbelisest aspektist vastuvõetav, et elanikkonnale kättesaadava tervisekaitse tase oleneb riigi rahalistest vahenditest? Seetõttu soovin ma teada, kas komisjon saab meile öelda, mis vahendeid on tal võimalik selle tühimiku täitmiseks kasutada. Milline on komisjoni strateegia, kui seda peaks vaja olema, ja millist koostööd on tal kavas teha asjaomaste riikide ja ÜRO süsteemi institutsioonide või erasektoriga, et püüda arengumaade kodanikele tagada juurdepääs vaktsiinile?
Kas Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) intellektuaalomandi kaitse süsteem, mida ma oma küsimuse kirjalikus versioonis ei nimetanud, takistab vaktsiini tootmist arengumaades? Kui jah, siis kas Euroopa Liit oleks valmis algatama WTOs arutelu selleks, et see takistus kõrvaldada?
Ma soovin esitada viimase küsimuse. Kas komisjon saab anda ülevaate meetmetest, mida võetakse, et parandada arengumaade tervishoiu infrastruktuuri standardit, mis oleks oluline eeltingimus vaktsiinidele õiglasema juurdepääsu tagamisel?
Leonard Orban
Ma soovin tänada austatud parlamendiliiget Charles Goerensit küsimuse eest, mis annab mulle võimaluse käsitleda nii neid aspekte, mis seonduvad otseselt A (H1N1) gripi pandeemiaga, kui ka üldisemaid aspekte, mis puudutavad Euroopa Komisjoni panust tervishoiu infrastruktuuri parandamisse arengumaades.
Ühendus on võtnud A (H1N1) gripi pandeemia vastaseid meetmeid nii liidusiseselt kui ka -väliselt. Tegelikult on meil tegemist kriisiga, mis eeldab üleilmset lähenemisviisi. Eesmärk on kahetine: tõhustada meie kodanike kaitset ja väljendada solidaarsust vähem arenenud riikidega.
Me räägime nii kiirhoiatussüsteemi kui ka pandeemia ja viiruse enda arengu hoolika jälgimise tõhususest, aga ka nende ennetus- ja ravimeetmete tõhususe hindamisest, mis võeti vastu riikides, kus pandeemia kõigepealt avaldus, ning need on kõik olulised elemendid meie enda reaktsiooni ettevalmistamise ja kohandamise seisukohalt. Me räägime aga ka solidaarsusest, sest Euroopa Liidul tuleb ametliku arenguabi peamise rahastaja ja paljude arengumaade peamise partnerina neid riike toetada, kui nad seisavad vastamisi nimetatud uute ohtudega.
Nendele ohtudele reageerides ei pea Euroopa Komisjon ega Euroopa Liit tervikuna alustama täiesti algusest. Viiruse H5N1 tagajärjel tekkinud linnugripi juhtumi põhjal on EL saanud koostöös niisuguste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu Maailma Terviseorganisatsioon (WHO), Maailmapank ja teised kehtestada nii tõhusa teabevahetuse ja tehnilise abi koordineerimise korra kui ka luua finantsvahendid, nt Maailmapanga usaldusfond. Nagu WHO peadirektor Margaret Chan ütles, ei ole maailm olnud kunagi nii hästi valmis pandeemiaga võitlemiseks kui praegu. Komisjon on juba etendanud ja etendab ka tulevikus olulist osa nendes süsteemides, mille elemente on laiendatud nii, et need hõlmavad mis tahes tüüpi gripi ohtu.
Mis puudutab arengumaade üldist juurdepääsu vaktsiinidele, siis uus gripipandeemia elavdas arutelu, mis on kestnud nii WHOs kui ka gripipandeemiavastaseid meetmeid ettevalmistavas töörühmas juba üle kahe aasta. Kõnealune töörühm loodi maailma terviseassamblee taotlusel pärast Indoneesia otsust, millele härra Goerens viitas.
Sellel nädalal tutvustab WHO Genfis oma esimesi soovitusi sellelt töörühmalt, milles ka ühendus on aktiivset osa täitnud. Maailma terviseassamblee resolutsiooni kohaselt tuleb lõplikud soovitused esitada WHO täitevnõukogule, mille kohtumine leiab aset jaanuari lõpus. Selles otsustavas punktis tuleb leida parim võimalik tasakaal kahe aspekti vahel: ühest küljest edendada teadusuuringuid, mille raames töötatakse välja uusi meditsiinitooteid, mis pärinevad peamiselt erasektori uuringutest, mille olulisimaks motivatsiooniks tänapäeval on intellektuaalomandi õigused, ja kiirendada nende meditsiinitoodete arendamist ning teisest küljest tagada õiglane juurdepääs nende uuringute raames välja töötatud toodetele.
Euroopa Ühendusel on teatavaid kahtlusi niisuguste teadusuuringute korraldamiseks vajaliku bioloogilise materjali vahetamisele seatavate mis tahes piirangute suhtes. Tõhus läbipaistev rahvusvaheline koostöö, mida reguleerivad õiguspärased institutsioonid, nagu WHO ja tema võrk, võimaldab pandeemiale reageerimise lahendusi kiiresti välja töötada ja levitada.
Konkreetse A (H1N1) gripi juhtumi puhul, mille jaoks vaktsiinivarud puudusid, on olnud probleemiks ka tootmisvõimsus ja küsimus, kellel on esmane õigus toodetud vaktsiinile, kui vajalikke vahendeid omavad riigid on tellinud seda suures koguses. Mõnede vaktsiinitootjate ja hiljuti ka mõnede riikide võetud kohustus annetada 10% toodangust või tellimusest või müüa seda soodushinnaga arengumaadele on julgustav märk üleilmse solidaarsuse kohta.
Mis puudutab Euroopa Komisjoni, siis kolmandatele riikidele pandeemia ohjamiseks abi andmine on oluline ning see ei peaks piirduma üksnes juurdepääsuga vaktsiinidele, kui need on saadaval. Ülioluline on, et komisjon ja liikmesriigid jätkaksid abi andmist mitmesuguses vormis, et tugevdada tervishoiu infrastruktuure, ja toetaksid projekte, partnerriikide valdkondlikku või üldist eelarvet ning isegi rahvusvahelisi organisatsioone.
Tuleb hoolitseda selle eest, et järgitaks põhimõtet, mille kohaselt võimaldatakse riikidel vastutada ise oma arengu ja tõhusa abi andmise kohustuste eest, ning et seejuures oleksid jätkuvalt tähelepanu keskmes olulisemad haigused ja sekkumised. Tegelikult on pandeemiale reageerimise aluseks eeskätt hästi varustatud tervishoiu infrastruktuur, mille abil saaks juhtumeid käsitleda võimalikult vara, nii et siis, kui ennetusvahendid on kättesaadavad, oleksid need kättesaadavad õiglaselt.
Raske kriisi korral on Euroopa Komisjonil võimalik kasutada oma humanitaar- ja hädaolukordade jaoks ette nähtud vahendeid ning ta saab näidata üles ka paindlikkust abi palunud partnerriikidele juba eraldatud vahendite kasutamisel. Niisuguste raskete kriiside ajal täidavad vabaühendused ja tegelikult ka suured institutsioonilised võrgud kahtlemata olulist osa. Seega komisjon teab, et võib nendele ametkondadele loota ning et nad asuvad vajaduse korral tõhusalt tegutsema.
Gay Mitchell
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Gripipandeemia paratamatu teke ja kordumine on muutnud vaktsineerimise üheks tähtsaimaks uudiste teemaks. See on aga arengumaade jaoks olnud pikaajaline ja püsiv probleem. Täna hommikul esitatud suulises küsimuses tõstatati oluline teema lääneriikide silmakirjalikkuse ja ebaõiglase hoiaku kohta: nad nõuavad arengumaadelt vaktsiinide jaoks vajalikku materjali, et kaitsta oma rikkaid kodanikke, ning seejärel on neil julgust müüa sedasama vaktsiini uuesti vaestele.
Peale selle, et arengumaadel peab olema võrdväärne juurdepääs gripivaktsiinile, peame püüdma luua süsteemi, mille raames oleks maailma kõige vaesematel inimestel, kes üldjuhul puutuvad haigustega sagedamini kokku, võimalus kaitsta ennast ennetatavate haiguste eest, mida meie läänes peame endastmõistetavaks. Tuberkuloos on hea näide suurtest erinevustest meie ja meiega piirnevate arengumaade vahel. Euroopas manustatakse lastele harjumuspäraselt tuberkuloosivaktsiini, mille efektiivsus on üle 80%. Tänu sellele ei kujuta tuberkuloos Euroopas enam püsivat ohtu nagu varem.
Võrdluseks olgu toodud arengumaad, kus 26% ennetatavatest surmadest on põhjustanud tuberkuloos. Tuberkuloosi mõju nendes riikides suurendab veelgi asjaolu, et see on äärmiselt nakkav haigus, mis levib õhu kaudu ja seega kergesti ka piiratud aladel, nagu paljudes arengumaade peamiseks elukohaks olevates armetutes slummides. Kui võtta arvesse ka asjaolu, et Sahara-taguses Aafrikas, kus HIV/AIDS on laialt levinud, haigestuvad pooled AIDSi-haigetest tuberkuloosi, siis me näeme, kui õnnelikud me oleme, et elame suhteliselt kontrollitud immuunsel alal ja et meil on olemas vastavad programmid.
Vaktsineerimise mõju särava eduloo ja arenguabi üldise vajaduse esiletoomiseks piisab vaid sellest, kui vaadata näiteks leetritega seonduvat Aafrikas, kus peamiselt tänu vaktsineerimisprogrammidele vähenes aastatel 2000-2006 surmade arv 90%.
Austatud juhataja, selge on see, et vaktsineerimine on tõhus, ja ka see, et meil on kohustused nende inimeste ees, kes kannatavad vaktsiini puudumise pärast. Ma palun tungivalt, et me avaldaksime siin Euroopa Parlamendis jätkuvalt survet, et niisugused vahendid oleksid kättesaadavad ka kõige vaesematele.
Enne kui ma istun, soovin tõstatada töökorraldusliku küsimuse: palun võtke midagi ette selle maja liftidega. Ma sõitsin liftiga üles ja alla, kui liftiuksed kinni kiilusid, ning ma jõudsin siia arutelule vaevu õigeks ajaks. Kõik kurdavad liftide üle. Midagi tuleb ette võtta.
Juhataja
(ES) Härra Mitchell, seoses küsimusega, mille te tõstatasite liftide kohta, soovin ma avalikustada midagi, mis võib kuuluda juhatuse arutelude salastatud info hulka. Viimasel juhatuse koosolekul kritiseerisin ma olukorda, mida te äsja kirjeldasite ja mis ei ole häbiväärne probleem üksnes Strasbourgis. Ka Brüsselis valitses mitu nädalat olukord, kus oli tõepoolest võimatu liikuda mööda parlamendi labürinditaolisi hooneid, sest liftid ei töötanud.
Juhatus edastab selle küsimuse asjaomastele talitustele, nii et olukord liftidega muutub igal juhul paremaks.
Michael Cashman
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Ma soovin parlamendi tuua liftide juurest tagasi vaktsiinide juurde, mille abil on võimalik surmasid ennetada. Arvan, et just nimelt sellele küsimusele tulebki keskenduda. Mõistagi toetan ma üleskutset, mida me kuulsime A (H1N1) viiruse kohta, kuid ma soovin vaadata teemat palju laiemalt: tegelikult, volinik, on olemas tõhusad süsteemid, ja vaktsiinid on samuti tõhusad. Vaadakem pneumokokkhaigust. Tegu on bakteriaalse nakkusega, mille tagajärjel tekib kopsupõletik, meningiit või sepsis ning mis on üsna vähe tuntud haigus olenemata sellest, et tegemist on kogu maailmas kõige enam alla viieaastaste laste surma põhjustava haigusega, mida oleks võimalik vaktsiini abil ennetada.
Pneumokokid on peamised kopsupõletiku tekitajad ning selle haiguse tagajärjel sureb igal aastal kaks miljonit last. See on üleilmne tervishoiuprobleem, millele on olemas lahendused. Võib-olla oleks teil huvitav teada, et Euroopa Komisjon ja paljud liikmesriigid on juba lubanud toetada vaktsineerimist maailma kõige vaesemates riikides immuniseerimise rahvusvahelise rahastamisvahendi ja pneumokokki käsitleva varase turukohustuse kaudu, mida te ei nimetanud.
Kuid me saame teha rohkem ja peame tegema rohkem, et muuta pneumokokkhaigus olemasolevate tervishoiu- ja arengualaste püüdluste raames prioriteetseks ja teha koostööd arengumaadega, et nad toimiksid niisamuti. Pneumokokki käsitleva varase turukohustusega luuakse riikidele enneolematu võimalus kaitsta oma lapsi selle ennetatava surmaja eest. Siiski on aga tõsi see, et 71 abikõlblikust riigist on vähem kui 20 taotlenud varase turukohustuse raames vahendeid, mille abil saaks päästa palju elusid.
Ma soovin parlamendile meelde tuletada, et ulatuslikum juurdepääs olulistele vaktsiinidele on peamine hoob, mille abil saavutada aastatuhande arengueesmärk number 4: vähendada laste suremust aastaks 2015 kahe kolmandiku võrra. Me peame tegema nii, et vaktsiinid jõuaksid nendesse riikidesse, kus neid enim vajatakse. See on lihtne samm, mis aitab hõlpsasti päästa miljonite laste elu. Parlamendi ees on kirjalik deklaratsioon, mis käsitleb seda teemat ja ka patentide ühiskasutust. Ma palun parlamendiliikmetel tungivalt sellele alla kirjutada ja teha midagi, mis on oluline.
Frédérique Ries
Austatud juhataja! Nagu me teame, alustab sellel nädalal enamik meie liikmesriikidest esimest vaktsineerimist A-tüübi gripi vastu, kuid samal ajal oleme sunnitud möönma, et edusammud, mis on saavutatud vaktsiinile juurdepääsu tagamisel arengumaadele, on olnud kasinad.
Nagu juba öeldud, surevad nendes riikides suure hulga haiguste tagajärjel igal aastal miljonid inimesed, peamiselt lapsed, ning seda toonitas eriti kolleeg Mitchell veidi aega tagasi.
Ma ei ütle, et lahendus on lihtne, eriti - mitte ainult, vaid eriti - seepärast, et vaktsiinidele juurdepääsu küsimus ei ole mingil juhul võrreldav ravimitele juurdepääsu küsimusega ja seda vähemalt kahel konkreetsel põhjusel: väikese arvu tootjate pärast ja külmutusahela kontrollimise pärast, mis on ikka veel keeruline. Siiski saab tuua välja ka häid külgi: asjaolu, et mõnda aega viirus ei muteeru, ning teadaanne kolme miljoni iga-aastase doosi kättesaadavuse kohta. Need on ilmselged faktid, mis eeldavad üleilmse strateegia väljatöötamist ja julgustavad seda tegema.
Kuna sõnavõtuks antud aeg on lühike, ütlen ma kokkuvõtteks, lugupeetud juhataja, et minu arvates peaks Euroopa Liit siiralt toetama WHO üleskutset vaktsiini õiglase jagamise kohta, seda eeskätt kõrge surevusega piirkondades, ning et meil tuleb luua tingimused erasektori ja avaliku sektori partnerluseks ning niisuguse partnerluse arendamise julgustamiseks, et võidelda tõhusalt vaktsiinipuuduse vastu maailmas.
Marisa Matias
Lugupeetud juhataja, volinik! Ma soovin kõigepealt tuua esile härra Goerensi esitatud küsimuse tähtsuse, sest see on põhiõiguse küsimus. Me teame väga hästi, et A-tüübi gripi pandeemia korral kannatavad selle probleemi ja viiruse leviku tagajärgede tõttu kõige rängemalt lõunapoolsed riigid, mitte põhjapoolsed. Igal aastal vaatame tegevusetult pealt, kuidas tuhanded kodanikud surevad haiguste tõttu, mis on põhjapoolsetes riikides juba kaotatud või ravitavad, ning nende haiguste loetelu on väga pikk: malaaria, Dengue palavik, kollapalavik, tuberkuloos ... See loetelu on lõputu, kuid siiski me vaatame lihtsalt kõrvalt ega tee midagi.
Tegelikult me kasutame lõunapoolseid riike hoopis viiruste uute tüvede näidistega varustajatena - maksmata selle eest midagi -, et me saaksime parandada ravi põhjapoolsetes riikides, kuid sellega ei paku me tõhusat lahendust nendele probleemidele. Seetõttu soovin ma esitada veel mõned küsimused peale nende, mis on juba esitatud.
Kas me soovime seda probleemi ka tegelikult käsitleda rahvatervise probleemina või ärina? Kui me soovime seda käsitleda rahvatervise probleemina, siis tuleb meil tagada maailma kõikides piirkondades võrdne juurdepääs ravile, mistõttu peavad meie jõupingutused olema palju tõhusamad. Sellele vaatamata soovin ma küsida - ehkki ma loodan, et see pole nii -, kas me ootame, kuni Euroopas tekib lõpuks vaktsiinide ülejääk või et kõrvaltoimed osutuvad liiga kahjulikuks, enne kui näitame üles lahkust ja alustame äkki vajalike vaktsiinide saatmist lõunapoolsetesse riikidesse.
Lõpetuseks soovin ma küsida, kas Euroopa Liit ja Euroopa Komisjon on rahul ning kas meie, eurooplased, oleme rahul süsteemi või mudeliga, mille kohaselt tegeldakse põhjapoolsetes riikides pandeemiatega ennetavalt ja lõunapoolsetele riikidele antakse palliatiivid või lihtsalt ülejäägid.
Juhataja
Nüüd on härra Guerrero Salomi kord sõna võtta ning ma soovin öelda, et mul on väga hea meel ja ma olen mõnevõrra liigutatud, et saan esimest korda anda sõna kellelegi, kes on olnud minu väga hea sõber ja kolleeg palju aastaid.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Austatud juhataja, tänan teid lahkete sõnade eest. Mul on au töötada institutsioonis, mille asepresident te praegu olete.
Ma võtsin sõna selleks, et anda oma toetus selle küsimusega tõstatatud teemale, mis käsitleb nimelt arengumaadele abi andmist, et ennetada H1N1 gripi pandeemiat ja selle vastu võidelda.
Peale pandeemia küsimuse soovin ma samuti esile tuua, et haigused mõjutavad praegu rohkem arengumaid kui arenenud riike. Paljud haigused, mis on arenenud riikides kaotatud, nõuavad arengumaades endiselt kümneid miljoneid inimelusid.
Need riigid peavad kaitsma oma elanike tervist, oma kodanike tervist, kuid neil puuduvad selleks vahendid. Selleks, et võidelda AIDSi, tuberkuloosi, malaaria ja teiste nakkushaigustega, vajavad need riigid vaktsiine, millele neil praegu juurdepääs puudub ja mida nad ei suuda osta.
Ma soovin julgustada komisjoni - just nii, nagu volinik seda kirjeldas - otsima võimalusi, et moodustada liite, edendada programme, motiveerida doonorriike ja teha tööd selle nimel, et arengumaadel oleks juurdepääs geneerilistele ravimitele niisuguse hinnaga, mida nende kodanikud maksta suudavad.
Leonard Orban
Peale selle, mida ma sõnavõtu alguses ütlesin, soovin ma esile tuua ka järgmisi punkte. Euroopa Komisjon annab pidevalt rahalist abi paljudele arengumaadele tervisega seotud valdkondade projektide ja programmide ning eelarvetoetuse raames.
Et pidada kinni riiklikest prioriteetidest, uurib komisjon koos partneritega, kuidas kasutada neid vahendeid nii, et sellega tugevdataks pandeemia vastu võitlemise meetodeid. Ehkki ma andsin seda juba mõista, ütlen ma selle veel kord sõnaselgelt välja: Euroopa Komisjonil ei ole tehnilisi ega rahalisi vahendeid, et osta ise vaktsiini.
Tihedas koostöös Maailma Terviseorganisatsiooniga, samuti mitmesuguste sidusrühmadega liitude moodustamise ja lepingute allkirjastamise kaudu töötame üheskoos selle nimel, et olla valmis reageerima nimetatud teemal esitatud taotlustele.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
