Majanduspartnerluslepingud (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus majanduspartnerluslepingute kohta.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, mul on hea meel võimaluse üle selgitada, kuhu me majanduspartnerluslepinguid käsitlevate läbirääkimistega oleme jõudnud. Mul on hea meel märkida, et nõukogu toetas eelmisel nädalal komisjoni 23. oktoobri teatises kavandatud strateegiat. Nagu ütles eelmisel nädalal volinik Mandelson parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjonile, oleme me kõnealuste läbirääkimiste poolele teele jõudnud.
Läbirääkimised edenevad väga kiiresti. Lubage ma annan teile ülevaate selle kohta, kus me praegu oleme. Ida-Aafrikas on alustatud vahelepingut Ida-Aafrika Ühendusega (Kenya, Uganda, Rwanda, Burundi ja Tansaania). Me oleme väga lähedal vahekokkuleppele India Ookeani riikidega Ida- ja Lõuna-Aafrika liidu kontekstis.
Lõuna-Aafrika Arenguühenduses oleme alustanud vahelepingut Botswana, Lesotho, Svaasimaa ja Mosambiigiga. Angola liitub niipea, kui ta on selleks võimeline. Lõuna-Aafrika Vabariik ja Namiibia otsustavad oma osaluse üle lähipäevadel.
Seoses Vaikse ookeani piirkonnaga töötame me paralleelselt kogu piirkonda hõlmava raamlepingu ja konkreetsete turulepääsu lepingute osas, et tagada nende riikide otsene huvi, kes on olulised piirkonna kaubavahetuses Euroopa Liiduga. Ma loodan, et kõnealused lepingud sõlmitakse lähimal ajal.
Ülejäänud piirkondade puhul on pilt ebaselgem. Lääne-Aafrika ja Kesk-Aafrika puhul toimuvad kohtumised nn alarühmades. On võimalik, et me suudame sõlmida kaupu käsitlevad vahelepingud kõige enam mõjutatud riikidega, mida võiks seejärel 2008. aastal laiendada kõigile majanduspartnerluslepingutele kogu piirkonnaga. See sõltub loomulikult sellest, kas asjaomased pooled soovivad niisugust teed käia ja esitleda WTOga kooskõlas olevad turulepääsu lepingud.
Kariibi mere piirkonnas on meil leping peaaegu kõige kohta, kuid mis peamine, meil puudub leping kaubavahetuse puhul, kuna piirkonna ettepanek ei ole kooskõlas sellega, mida võib WTOs heaks kiita. Läbirääkimised jätkuvad, kuid praegu vajame me piirkonna selget poliitilist otsust, et avada läbirääkimised, koostades WTOga kooskõlas oleva turule lubatud kaupade nimekirja.
Kõigis piirkondades kasutame me pragmaatilist ja paindlikku lähenemisviisi, et saavutada kõnealuste lepingute puhul oma eesmärk: täielikud majanduspartnerluslepingud nelja piirkonnaga. See ajakohastab meie kaubavahetussuhteid ja muudab need arenguvõimeliseks, seega on meie eesmärk täielik kokkulepe nelja piirkonnaga.
Oleme teinud viimastel päevadel märkimisväärseid edusamme, kuid me ei saa praegu tagada, et sõlmitakse kokkulepe, mis hõlmab uut WTOga kooskõlas olevat kauplemise korda kõigi AKV riikidega.
WTOga kooskõla on kõigi lepingute peamine osa, olgu tegemist kas täielike majanduspartnerluslepingute, vahelepingute või isegi üksnes kaupu käsitlevate kokkulepetega. Ilma selleta võime pakkuda üksnes üldiste soodustuste süsteemi.
Järgmisel nädalal otsustab üldasjade ja välissuhete nõukogu EÜ määruse üle, et rakendada AKV riikidele pakutud turulepääsu. See on parim pakkumine, mis on kahepoolse kokkuleppe puhul tehtud: täielik tollimaksu-/kvoodivaba juurdepääs koos üleminekuperioodidega üksnes kahe toote (suhkru ja riisi) puhul.
Me teeme kokkulepete sõlmimiseks jätkuvalt kõik võimaliku. Meie pakkumine on laual ja hetkel, kui üks AKV riikidest esitab WTOga kooskõlas oleva pakkumise kokkuleppe sõlmimiseks, võime teha kiiresti nõukogule ettepaneku selle kohta, et kõnealuse riigi suhtes tuleks kohaldada majanduspartnerluslepingu turulepääsu määrust.
Me oleme väljendanud oma tahet töötada alapiirkondadega, kui AKV riigid seda soovivad. Me oleme nõustunud jätkama läbirääkimisi pärast 1. jaanuari 2008 teistes küsimustes, näiteks teenused, investeerimine ja muud kaubandusega seotud valdkonnad, mis moodustavad kõnealuste kokkulepete arendamise väga olulise osa. Me oleme näidanud oma pühendumust seoses kauplemiskorra tagamisega, mis oleks võrdne Cotonou lepinguga või sellest parem iga riigi jaoks, kes meiega kokkuleppe sõlmib. Oleme teinud ettepaneku avada oma turud täielikult ja ühitanud kaubavahetuse pakkumise suuremeelsete pakkumistega teenuste kohta.
Siiski ei saa me laiendada Cotonou kauplemiskorda, kuni me jätkame läbirääkimisi. Majanduspartnerluslepingu puudumisel oleme teinud selgeks, et me ei saa ega taha pakkuda lahendusi, mis on ebaseaduslikud või ebakindlad.
Meie AKV partnerid vajavad toetust kokkulepete rakendamisel ning vajalike kohanduste ja reformide tegemisel. Seetõttu töötab komisjon, et tagada Euroopa Arengufondi kaubandusabi eelkõige majanduspartnerluslepingute raames. Sellepärast teeme tihedat koostööd liikmesriikidega, et nad annaksid lisaraha äsja vastu võetud ELi kaubandusabi strateegia raames.
Me teame, et kõnealuste läbirääkimiste lõpuleviimine tähendab keeruliste poliitiliste otsuste tegemist, kuid me tervitame nende AKV piirkondade ja riikide juhtkonda, kes on otsustanud meiega liituda ja alustada läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute üle. Me jätkame nende toetamist, kui nad täidavad võetud kohustusi ja kui me teeme koostööd, et tagada kaubandussuhted, mis aitavad tõepoolest nende arengule kaasa.
Robert Sturdy
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, öelda pärast seitse aastat kestnud läbirääkimisi, et me ei ole jõudnud etappi, kus me peaksime olema, on võib-olla liiga pehmelt öeldud. Ma ei ole kindel, kas on õige öelda, et oleme jõudnud poolele teele.
Viimaste nädalate jooksul on teatavad AKV liikmed muutunud üha rahutumaks seoses piiratud GSP tariifidel põhineva korraga (mida volinik ise kirjeldas), mis ootab neid 1. jaanuaril, juhul kui nad ei sõlmi majanduspartnerluslepingut. Euroopa Komisjon väidab, et on olnud edukas vahelepingu sõlmimisel nii üksikute riikide kui alapiirkondadega. Nagu volinik ütles, sõlmiti eile leping Ida-Aafrika rühmaga ning eelmisel nädalal Lõuna-Afrika Arengunõukoguga, kuid ilma Lõuna-Aafrika Vabariigi ja Namiibiata! Kas majanduslepinguks saab nimetada lepingut, kust on teatavad riigid välja jäetud? On teatatud, et komisjon üritab mõjutada Lääne-Aafrikat kokkulepet sõlmima ilma Nigeeriata, mis on üks suuremaid Aafrika riike ja kellel on käimas ulatuslikud läbirääkimised Euroopa Liiduga. Milline on nende allakirjutamisel olevate nn raamlepingute pikaajaline mõju? Kuhu jääb piirkondlik integratsioon? Minu arvates lõhuvad need lepingud minu aruandes kirjeldatud piirkonnad, mis on majanduspartnerluslepingute puhul just kõige olulisemad.
Ühe fraktsiooni koostatud parlamendi resolutsioonis sätestatakse selgelt vajadus pidada silmas neid praegu kiiresti edasi arenevaid läbirääkimisi. Meile ei pruugi kõnealune kord meeldida, kuid tähtpäev on peaaegu käes ja praegu alternatiivid puuduvad. Kigali deklaratsioon oli äärmiselt tõsine ja kriitiline. Parlamendi praegune resolutsioon on tulevikku suunatud ja ma loodan, et meil on võimalik tulevikku vaadata.
Nagu nimetusest võib järeldada, on majanduspartnerluslepingud vaheetapp, mis tuleb läbida, ning nõuavad ulatuslikke läbirääkimisi ELi ja AKV riikide vahel. Ma olen pettunud, et fraktsioon PSE on otsustanud nende poolt mitte hääletada.
Mul on volinikule viimane mõte. Ühendkuningriigis on ütlus, et maailmas on kolm suurt valet: "tšekk on posti pandud”, "see ei olnud minu viga” ning "ma tulen Euroopa Liidust ja olen siin selleks, et aidata”.
Harlem Désir
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, me peame märkima, et komisjoni läbirääkimiste pidamise viis ei taganud tegelike majanduspartnerluslepingute allakirjutamist enne kavandatud kuupäeva. Siinkohal nõustun ma härra Sturdyga: vahelepingud tekitavad küsimuse seoses loodud piirkondlike rühmadega, mis on olnud kõnealuste majanduspartnerluslepingute allakirjutamist käsitlevate arutelude aluseks.
Läbirääkimised on põhjustanud suurt muret ning pole kaugeltki tugevdanud sidemeid ja usaldust Euroopa ja AKV riikide vahel. Muret tekitavad riigi ressursside kaod: Senegali president ütles hiljuti pressile, et ligikaudu 35-70% Aafrika eelarvest moodustasid tollitariifid, Nigeeria kaotas näiteks 800 miljonit eurot.
Muret tekitab ka AKV majanduste habraste sektorite liberaliseerimise tagajärjed, kuna neil tuleb konkureerida Euroopa ettevõtjatega. Muret tekitavad nõuded hõlmata teises etapis mitmeid teemasid, mis ei vasta WTO kohustustele. Ma pean silmas teenuseid, investeeringuid, riigihankeid ja konkurentsieeskirju. Lisaks paneb muretsema kõrgemate tollitariifide kehtestamine 2008. aastal AKV riikide jaoks, kes ei kuulu vähim arenenud riikide hulka, mis oleks otsekui väljapressimine, sundides neid nõustuma mis tahes lepinguga.
Minu arvates peaksime AKV-ELi suhetele uut hoogu andma ning võtma läbirääkimistel uuesti arvesse peamisi Cotonou põhimõtteid. Majanduspartnerluslepingud on arenguvahendid. Liberaliseerimine ei ole iseenesest lõpp. Majanduspartnerluslepingute eesmärk on tugevdada AKV riikide majandusi, et aidata neil maailma majanduse poole liikuda.
Ühtegi AKV riiki ei tohiks jätta pärast majanduspartnerluslepingu allakirjutamist halvemasse olukorda kui enne seda. Lepingule alla kirjutanud riigid peavad saama kasu vähemalt sama soodsast eelistussüsteemist kui enne majanduspartnerluslepingule allakirjutamist. Lepingud peavad põhinema AKV riikide huvidel ning nende majanduslikul mitmekesisusel.
Tuleb selgitada päritolureeglid, et teha kindlaks, millises ulatuses nad saavad kasu mis tahes meie esitatud uutest turulepääsu meetmetest, ning näha ette rahalise hüvitise tegelikud mehhanismid. Tuleb mõista AKV ja Euroopa parlamendiliikmete Kigali deklaratsiooni sõnumit. Kuupäeva 31. detsember ei ole nii raske saavutada kui see, mille teie määrasite.
Gianluca Susta
Härra juhataja, daamid ja härrad, meie fraktsioonis ALDE toetasime sotsialistide fraktsiooni esimehe nõuet hääletus edasi lükata, et saavutada resolutsiooni teksti osas suurem nõusolek.
Me jagame samuti Kigali kohtumise lõppdokumendis kokku võetud muresid ja lootusi. Majanduspartnerluslepingud on oluline arengu, piirkondliku integratsiooni ja vaesuse vähendamise vahend. ELi tegevus meie globaliseerunud maailmas peab kõnealuseid eesmärke järgima. Vabakaubandus, WTO eeskirjad ja isegi majanduspartnerluslepingud ei ole iseenesest lõpp, vaid maailma kaubanduse vahendid.
Siiski peame ka tunnistama, et Cotonou lepingu lõppemisest tingitud õiguslik vaakum asetab AKV riigid tõsisesse ohtu; kaalul on palju rohkem kui see, kas kõnealused lepingud on õiguspärased WTO eeskirjade ja otsuste raames.
Ka meie loodame, et kuue piirkonnaga pooleli olevad läbirääkimised viiakse kiiresti lõpule ning et maailma kaubanduse reformi käsitlevate keerulisemate Doha läbirääkimiste taasalustamine ja edukas lõpetamine pakub selge raamistiku, mille abil saaks paremini rahuldada kõige vaesemate riikide arenguvajadusi, sealhulgas ELi-AKV suhteid silmas pidades.
Me teame siiski, et AKV läbirääkimised edenevad aeglaselt ning et maailma kaubanduse reform, mis samuti elustaks maailma kaubanduse mitmepoolsust, on närtsinud.
Seetõttu tuleks püüda leida teostatavaid lahendusi pragmaatilisel viisil. Sel eesmärgil oleme veendunud, et komisjoni valitud kaheetapilise lähenemisviisi abil (nimelt kõigepealt üksnes kaubandust käsitlevad vahelepingud ning seejärel üldisem leping) välditakse soodsate tariifidega kaubavoo katkestamist, nagu on ette nähtud Cotonou lepingus, mis võib AKV riike tugevalt kahjustada.
Frithjof Schmidt
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, oli üllatav kuulda teid rääkimas läbirääkimistest, otsekui komisjoni jaoks poleks midagi kaotsi läinud ning kõik oleks kulgenud sujuvalt.
Viimaste kuude jooksul oleme parlamendis rõhutanud mitmeid juhtumeid, mil komisjon koormas üle läbirääkimised AKV riikidega. Tõime välja, et kaupu käsitlevast lepingust piisab WTO tingimuste täitmiseks ning et Singapuri küsimusi käsitlev leping ei ole peamine. Komisjon ei tahtnud meie kriitikat kuulda võtta ning ei pööranud sellele tähelepanu. Teie järsk suunamuutus üksnes kaupu käsitlevate vahelepingute poole on liiga väike ja tuleb liiga hilja. Üksnes kaupade käsitlemine kõnealuses etapis tähendab tunnistada üles teie taipamatusest tingitud ebaõnnestumine. Teile oleks andnud rohkem usaldusväärsust see, kui oleksite enesekriitiliselt tunnistanud, et teie läbirääkimisstrateegia oli vale.
Teine suur viga oli läbirääkimiste pidamise viis. Need peeti silmnähtavalt nii, otsekui oleks tegu tavalise vabakaubanduslepinguga, mitte arengul põhineva raamlepinguga. AKV riigid kaebasid ühehäälselt, et neile avaldati survet ning see tõestab läbirääkimiste lootusetut õhkkonda. Me kuulsime seda sõnumit väga selgelt Kigalis ning ma pean komisjonile ütlema, et ka läbirääkimiste toon on väga oluline, mitte üksnes nende sisu.
On äärmiselt oluline vältida veel ühe suure vea tegemist. Praegu vajame lahendust vähim arenenud riikide hulka mittekuuluvate riikide puhul, kes ei ole suutelised praegu alla kirjutama. Peame vältima kaubandussuhete kokkuvarisemist, seega vajame ettepanekut üleminekukorra kohta 2008. aastaks.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, komisjoni läbirääkimisstrateegia oli täiesti vale, tegelikult oli see katastroofiline. See põhines nn globaalse Euroopa strateegial, mis kujutab endast turule juurdepääsu Euroopa kõige suuremate riikidevaheliste korporatsioonide jaoks.
Mind on alati pannud imestama, mis on kõnealusel lähenemisviisil pistmist partnerluslepingutega. Partnerlus tähendab midagi täiesti erinevat. Partnerlus tähendab austada riiki, kes vajab majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Partnerlusleping peab edendama austust asjaolu vastu, et arenguabi andmine ei tohi olla seotud majanduspartnerluslepingu sõlmimisega. Majanduspartnerluslepingutes tuleb arvesse võtta nõrkade ja kõige nõrgemate riikide arengut. Ükski riik, juhul kui ta ei kirjuta alla, ei tohi sattuda halvemasse olukorda, kui ta on praegu. Niisugune on õiglane partnerlus ja solidaarsusel põhinev lähenemisviis. Komisjon oli sellest miilide kaugusel. Minu arvates on hea, et tänu mitmest küljest avaldatavale survele järgib komisjon nüüd teistsugust strateegiat, kuigi ma olen selle suhtes väga skeptiline, nähes, kuidas ta käitub Mercosuri, ASEANi ja Andide rühma riikidega, kus ta järgib endiselt vana mõtlemisviisi.
Meie, Eurooplased, ütleme teile, mis juhtub, võtke või jätke. Ma kordan, et sellel pole mingit pistmist partnerlusega. Ma olin pigem pahane, tegelikult vapustatud täna siin toimunu tõttu, kuna me ei saanud kasutada Kigali otsuseid alusena, isegi kui seda toetasid kõik Kigalis viibinud liikmed. Parlament oleks pidanud kõnealust delegatsiooni toetama ja otsuse heaks kiitma.
(Juhataja katkestas kõne)
Maria Martens
(NL) Härra juhataja, majanduspartnerluslepingud on Aafrikas vastuoluline teema ning muutuvad niisuguseks üha enam ka Euroopas. Kõnealune küsimus hõlmab põhilisi erinevusi arusaamas seoses võimalusega võidelda vaesuse vastu AKV riikides jätkusuutliku majanduskasvu vahendite abil. On selge, et puhas finantsabi ei ole andnud tõelist panust vaesuse vähendamisse. Me usume, et kõnealused kaubanduslepingud on aken, mille kaudu võime eemalduda mittetoimiva abi pikast ajaloost. Ülemaailmne kaubandus AKV riikidega on vähenenud. See moodustab praegu vähem kui 1% ning aastatuhande arengueesmärke ei ole Aafrikas saavutatud. Olukord peab muutuma. Euroopal lasub moraalne kohustus aidata AKV riikidel majanduslikult kasvada ning suurendada nendega kaubavahetust. Majanduspartnerluslepingutega tuleb sellesse panus anda.
Härra juhataja, kaubanduse ja majandusliku integratsiooni kasu on ilmselge, eriti üha globaliseeruvas maailmas. Konkurents, soodne keskkond investeerimiseks, turulepääs ja töötavad tehased on AKV majanduskasvu puhul peamise tähtsusega. Me peame olema paindlikud ja pragmaatilised, kuid seda Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames. Terviklike kaubanduslepingute allakirjutamist ei oodata enam 1. jaanuaril 2008. Teatavad Ida- ja Lõuna-Aafrika riigid on siiski sõlminud vahelepingud. Kõnealused lepingud käsitlevad üksnes kaubavahetust. Neid ei saa nimetada sammuks piirkondliku arengu suunas. Peame kiiresti alustama tehnilise toe andmist, et tugevdada kõnealuseid riike ja seejärel saavutada loomulikult täielik kokkulepe, sealhulgas näiteks ka teenuste osas.
Glenys Kinnock
Härra juhataja, minu fraktsioon soovitab, nagu ka teised on öelnud, usaldusväärsuse ja tõelevastavuse huvides võtta parlamendil seisukoht, mis peegeldab seda seisukohta, mille osas jõuti ühisel parlamentaarsel assambleel ühehäälse nõusolekuni ja mis kajastus Kigali deklaratsioonis. Ma usun, et see on nii mõõdukas kui ka tasakaalustatud dokument, mis esitleb pikaajalisi ja edukaid läbirääkimisi kõigi fraktsioonide, sealhulgas loomulikult härra Sturdy fraktsiooni, millele ta viitas, ning AKV riikide vahel.
Ma ei ole kunagi kohanud niisugust survet, millega AKV riigid kõnealuste läbirääkimiste ajal silmitsi seisid, eriti kuna neid ähvardatakse Euroopa GSP tariifidega seotud korra tõttu tõsiselt ebasoodsasse olukorda asetada. See ähvardus on põhjustanud uute piirkondlike rühmituste ilmumisega ja on võimalik, et sõlmitakse kahepoolseid kokkuleppeid, näiteks Côte d'Ivoire'iga. Kõnealuseid alarühmitusi, millest volinik rääkis, ei tohiks vaadelda suurepärase saavutusena, vaid pigem piirkondliku integratsiooni ohustajatena ning ulatuslike piirkondlike pingete põhjustajatena AKV riikides.
Mauritius, Seišellid, Madagaskar ja Komoorid on jõudnud kokkuleppele alapiirkondliku majanduspartnerluslepingu osas, Lääne- ja Kesk-Aafrika ei ole esitanud ühtegi turulepääsu pakkumist ja seisavad seega silmitsi GSPga. Lõuna-Aafrika Arengunõukokku kuuluvad Lõuna-Aafrika ja Namiibia paistavad olevat jõudnud punase jooneni, mida nad ei suuda ületada, ning neilt palutakse enamsoodustusrežiimi kehtestamist, mis võib kohustada neid andma ELile mis tahes turulepääsu, mida nad võivad tulevikus anda teistele riikidele. Ka Vaikse ookeani piirkonnale ei too läbirääkimised kõige paremaid tulemusi ning on ebatõenäoline, et ükski muu riik peale Fidži või Paapua Uus-Guinea kirjutab lepingule alla või alustab läbirääkimisi.
Leppimatus ja paindlikkuse puudumine on AKV riigid selgelt kõrvale tõrjunud, eriti kui nad mõistavad, et komisjon nõuab AKV riikidega sõlmitud kokkulepetest seda, mida ta ei ole nõudnud teistelt, ning kolleegid rahvusvahelise kaubanduse komisjonist võivad seda kinnitada. Üksnes kaupu käsitlev kokkulepe on nii tehniliselt kui poliitiliselt osutunud võimatuks, isegi Kariibi mere piirkonna jaoks. Kariibi mere piirkonna võimsus on suurem kui ühegi teise piirkonna oma. Alles eelmisel nädalal ütlesid nad, et pakkumises sisalduv ei olnud nende jaoks lihtsalt sobiv.
Kindlasti peab komisjon nüüd sammu tagasi astuma, surve lõpetama ja hindama uuesti seda, kuidas tagada, et me ei teeks mõeldamatuid tegusid ega heidaks vähim arenenud riike huntide ette. WTOle tuleks edastada mõlema poole tahe jätkata läbirääkimisi heas usus, et vältida kaubandushäireid, mida võiks põhjustada majanduspartnerluslepingu mittesõlmimine ettenähtud tähtajaks.
EL peab tegema nõutavad muutused ühendusesisestes õigusaktides, et võimaldada praeguse kauplemiskorra jätkamist. Seejärel võiksid EL ja AKV riigid teha koostööd tagamaks, et WTOs ei oleks vastuseisu ega väljakutseid.
Meie Euroopa Parlamendi liikmetena ei saa pöörduda oma valimisringkondade poole, hoolimata nende asukohast Euroopas, ning öelda, et haavatavaid AKV riike niisugusel viisil ähvardatakse, kui nad on juba omavahel jõudnud arusaamale, et neilt palutakse majanduspartnerluslepingute sõlmimist, mis nende arvates kahjustab nende majandushuve.
Margie Sudre
(FR) Härra juhataja, volinik, tahaksin teavitada teid tõsisest murest, mida on viimaste kuude jooksul seoses majanduspartnerlus-lepingutega väljendanud ülemeremaad.
Majanduspartnerluslepingud ei saa kujutada endast vaid vabakaubanduslepinguid WTO raames ega ohustada meie ülemeremaade juba niigi habrast majandust. Nad peaksid kujutama endast tõelist partnerlust, et luua uus majanduslik ja kaubanduslik raamistik, mis oleks soodne kõigi niisuguste territooriumide arenguks. Ülemeremaade geograafiline asukoht paljude AKV riikide vahetus läheduses asetab nad kõnealuste riikidega sõlmitavate vastastikuste sooduslepingute keskmesse.
Ma olen teadlik sellest, et äärepoolseimad piirkonnad ning ülemeremaad ja -territooriumid, mis moodustavad Euroopa ülemereterritooriumi, on seotud üksnes kuue ELi liikmesriigiga ning et ilmselt on kõnealuste territooriumidega seotud probleemid suuresti teadmata. Siiski on teada äärepoolseimate piirkondade eriline olukord ning seda tuleb kõnealustel läbirääkimisel konkreetsemalt arvesse võtta EÜ asutamislepingu artikli 299 lõike 2 alusel. Lisaks tuleb AKV riikide naabruses asuvatele ülemeremaadele ja -territooriumidele pöörata konkreetset tähelepanu seoses assotsiatsioonilepingutega, mis juba seovad neid ELiga kõnealuse artikli alusel.
Ma tänan teid muudatusettepaneku toetamise eest, mis mul on kavas esitada, et tagada mõistlikku tasakaalu ülemereterritooriumide piirkondliku integratsiooni ja nende sidemete vahel Euroopaga. Kuigi läbirääkimised võivad osutuda keeruliseks, eriti seoses kohalike turgude kaitsmisega ja tundlike toodete loeteluga, usun ma, et komisjon leiab sobiva kompromissi ülemerepiirkondade, ülemeremaade ja -territooriumide ning AKV riikide konkreetsete huvide vahel.
Erika Mann
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma leian, et oluline on kasutada järgmisi nädalaid, et kujundada kokkulepe selliseks, et kõik oleksid rahul. See on oluline kokkulepe ning sellel on tohutu sümboolne tähendus. Tegu ei ole üksnes Aafrika piirkondade ja riikidega sõlmitava vabakaubanduslepingu üle läbirääkimiste pidamisega ning nende Euroopale lähemale toomisega. Tegemist on ka kokkuleppe saavutamisega, mis tähendaks tegelikku arenguvooru, võitlemist vaesuse vastu ning näitaks, et Euroopa Liit on suuteline jõudma kokkuleppele viisil, mis muudab olukorra Aafrika riikide jaoks kergemaks ning aitab neil tunda end Euroopa Liiduga seotuna.
Nagu te ise ütlesite, on olulised paljud punktid, ning te tõite mõne neist välja. Me peame tagama, et piirkondlikud lepingud tooksid asjaomastele riikidele tegelikku kasu. Peame tagama, et ka vähim arenenud riigid jõuaksid kokkuleppele ning et neid ei jäetaks välja, ning peame tagama, et kõik riigid võiksid areneda õiges suunas. Teie kavandatav kokkulepe kaheetapilise lähenemisviisi näol peab samuti tagama, et mitte kedagi ei jäetaks välja, et lõpuks liiguksime me tõepoolest õiges suunas, mis ei ole praegu endiselt tagatud.
Härra Markov, me peaksime kasutama praegu olemasolevat võimalust, et homme ei võetaks resolutsiooni vastu, selleks et saavutada konsensus parlamendis, ning minu arvates on meil selleks piisavalt ühiseid seisukohti.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma sooviksin tänada kõiki, kes on sellele huvitavale arutelule kaasa aidanud. Ma olen kindel, et see on jätkuv protsess. Ma ei osale selles otseselt ega isiklikult, kuid kokkuleppe saavutamiseks on vaja mõlema poole head tahet ning paljude partnerite nõusolekut.
Nagu ma ütlesin oma sissejuhatavas sõnavõtus, töötame me pragmaatiliselt ja paindlikult. Neile, kes on valmis või soovivad sama lähenemisviisi kasutada, ei lange osaks teiste kaotused, vaid järkjärguline eesmärgi saavutamine, mis on oluline kõigi piirkondade ja rahvusvahelise kaubanduse jaoks tervikuna.
Läbirääkimiste tooni kohta tekkisid teatavad küsimused või väljendati kriitikat. Ma kinnitan, et läbirääkimised toimuvad partnerluse nimel. Partnerluse nimel võtame me arvesse arengueesmärke ja meie partnerite piiranguid.
Tekkisid teatavad küsimused seoses üksnes kaupu käsitlevate kokkulepetega. Vahelepingud viivad ulatuslike majanduspartnerluslepinguteni, mis toetavad AKV riikide arengut ja piirkondlikku integratsiooni. Seega ei ole me kaotanud silmist üldpilti ning meie partnerriikide ja -piirkondade üldisi vajadusi.
Ma ei taha korrata mitmeid punkte, millest ma alguses rääkisin, kuid protsess jätkub. Mõnikord tekitavad tähtajad pinget, kuna tuleb leida lahendus mõne viimase päeva või nädala jooksul, ning me oleme tegemas tõelisi edusamme. Ma nimetasin mitmeid nimesid ja riike, kus me oleme hiljuti alustanud vahelepingute sõlmimist, ning me jätkame seda, kuid tegelikult huvitab meid lahenduste leidmine.
Protsess jätkub, kuna praeguses olukorras on mitu etappi. Nagu ma ütlesin, jätkame pärast 1. jaanuari tööd niisuguste küsimuste kallal nagu teenused, investeerimine ja teised kaubandusega seotud valdkonnad.
Ma olen veendunud, et järgmisel nädalal toetab üldasjade ja välissuhete nõukogu ühenduse määruse ettepanekut, mis käsitleb AKV riikidele pakutud turulepääsu rakendamist. Nagu ma ütlesin, on see parim pakkumine, mis on kunagi tehtud seoses kahepoolse lepinguga. Me ei ole üksnes väga avatud, vaid ka väga konstruktiivsed. Nõukogu (kõik 27 liikmesriiki) kiitis täielikult heaks komisjoni kavandatud strateegia, mida ma püüdsin kirjeldada, ning partnerlust silma pidades ja konstruktiivsel moel me jätkame.
Eesmärk on täielikult väljaarendatud majanduspartnerlusleping. Sellest saab piirkondliku integratsiooni katalüsaator. Kui esimese astme lepingud on sõlmitud, jätkame tööd kõnealuse eesmärgi saavutamiseks. Selles protsessis ei jäeta kedagi välja ega unustata. Me mitte üksnes ei mõtle vähim arenenud riikidele, vaid ka toetame neid väga aktiivselt.
See on kõik, mida ma praegu öelda saan vastuseks küsimustele või kinnitamiseks, kuid ma olen kindel, et järgmistel nädalatel ja kuudel tuleb parlament selle punkti juurde tagasi, kuna see on seotud ka meie lepingute ajastamisega.
Juhataja
Ma sain neli resolutsiooni ettepanekutvastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2. Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub 12. detsembril 2007.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Gay Mitchell  
kirjalikult. - Me oleme jõudnud seoses majanduspartnerluslepingutega olulise perioodini. WTOga kooskõlas olev leping on vähim arenenud AKV riikide jaoks peamine.
On kahetsusväärne, et kahe poole vaheline usaldus ei ole alati olnud ilmne. Ükski riik ei tohiks tunda, et talle avaldatakse lepingu sõlmimisel survet. Komisjon oleks pidanud tegema rohkem, et muuta läbirääkimised kaasavamaks.
EL on enamiku AKV riikide jaoks kõige olulisem kaubanduspartner.
2004. aastal importis EL AKV riikidest kaupu 28 miljardi euro eest. See ületab kahekordselt arenguabi, mida anti ajavahemikul 2000-2007 üheksanda Euroopa Arengufondi kaudu AKV piirkonnale.
Jätkusuutliku majanduskasvu ja arengu võti on kaubandus, mitte abi. Kuna keegi ei saa eitada, et mitmed AKV riigid seisavad silmitsi märkimisväärsete väljakutsetega, siis tuleks nõuetekohaselt raamistatud majanduspartnerluslepinguid näha kui võimalust AKV riikide jaoks.
Euroopa Liit peaks toetama täielikult majanduspartnerluslepinguga kaasas olevat arengukava.
Tuleks sõlmida vahelepingud tagamaks, et ei oleks kaubandushäireid ning et miljonite inimeste toimetulekut ei seataks ohtu.
