Stratégia EÚ pre región Baltského mora (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie týkajúce sa stratégie EÚ pre región Baltského mora.
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, teší ma, že mám možnosť predstaviť jednu z hlavných priorít švédskeho predsedníctva, ktorou je rozvoj stratégie pre región Baltského mora. Tento návrh sa vo veľkej miere inšpiroval iniciatívou, s ktorou vyšiel Európsky parlament v roku 2005 v rámci pracovnej skupiny zástupcov viacerých strán vedenej Christopherom Beazleym. Švédsko chce svoje predsedníctvo využiť na to, aby na základe návrhov Komisie vypracovalo jasnú a komplexnú stratégiu pre tento región.
Jednou z hlavných udalostí je veľké stretnutie na vysokej úrovni, ktoré sa bude zajtra a pozajtra konať v Štokholme. Prirodzene, Švédsko a ostatné krajiny susediace s Baltikom majú veľký záujem o stratégiu pre tento región. Sme však presvedčení, že tá by mohla slúžiť aj ako vzor pre iné regióny a regionálne stratégie, čo by bolo prospešné pre celú EÚ. Vďaka cezhraničnej spolupráci, ako aj spolupráci medzi rôznymi sektormi v rámci konkrétneho regiónu môžeme kolektívne a tiež účinnejšie čeliť spoločným úlohám, ako sú znečistenie a ničenie životného prostredia. Môžeme vytvoriť nové podnikateľské príležitosti a nové pracovné miesta a tiež zlepšiť dopravné spojenia.
Z tohto dôvodu je dôležité, aby regionálne stratégie tvorili súčasť širšej európskej politiky. Navrhovaná stratégia pre región Baltského mora je výsledkom požiadavky, s ktorou sa Európska rada obrátila na Komisiu v decembri 2007. Európsky parlament podporil túto iniciatívu v uznesení z 12. decembra 2007. Dúfame, že táto stratégia získa podporu na zasadnutí Európskej rady koncom októbra.
Cieľom stratégie je zlepšiť životné prostredie v regióne Baltského mora, ako aj zlepšiť integráciu a zvýšiť konkurencieschopnosť tohto regiónu. Stratégia sa zameriava hlavne na štyri úlohy: zabezpečenie udržateľného životného prostredia, zvýšenie blahobytu, zlepšenie prístupnosti a príťažlivosti, ako aj zaručenie bezpečnosti a istoty v tomto regióne. Samozrejme, jednou z hlavných priorít je zvládnutie úloh v oblasti životného prostredia. Životné prostredie v regióne Baltského mora čelí veľmi vážnym hrozbám a táto skutočnosť následne predstavuje riziko pre jeho hospodársky rozvoj. Je to veľmi citlivé morské prostredie, ktoré je vystavené rôznym druhom environmentálnych vplyvov.
Je potrebné značné úsilie, a to urýchlene. Ekologickú rovnováhu Baltského mora ohrozuje najmä nadmerné používanie hnojív a premnoženie rias v dôsledku odtoku prebytočných živín. Zároveň ho postihuje znečistenie zo zdrojov nachádzajúcich sa na pevnine, nebezpečné látky, ako aj zmena klímy. V dôsledku týchto naliehavých a vážnych environmentálnych hrozieb predstavuje región Baltského mora jasnú prioritu v oblasti životného prostredia. Dúfame preto, že sa v decembri prijmú závery.
Vážny ekologický stav regiónu Baltského mora však nie je jediným problémom, ktorému tento región čelí. Hospodárska kríza spôsobila, že otázka pracovných miest a rastu sa stala veľmi naliehavou. Krajiny v regióne Baltského mora sú prevažne malé a závislé od vývozu. Znamená to, že musíme zlepšiť integráciu s cieľom posilniť konkurencieschopnosť celého regiónu Baltského mora. V tomto ohľade sú naše ciele a úlohy jasné. Chceme, aby vnútorný trh v našom regióne fungoval lepšie ako kdekoľvek inde, a chceme, aby sa nová lisabonská stratégia pre zamestnanosť a rast účinne uplatňovala v tejto časti Európy.
Krízu musíme riešiť zvýšením spolupráce a odhodlania v našom regióne. Svetová konkurencieschopnosť si vyžaduje cezhraničnú spoluprácu medzi krajinami a podnikmi, a to vo výskume a tiež prostredníctvom inovácií.
Cieľom stratégie pre región Baltského mora nie je vytvoriť nové inštitúcie. Skôr sa snažíme využiť už existujúce nástroje a oblasti politiky tak, aby spoločne prinášali prospech tomuto regiónu, a to viac strategicky koordinovaným a rozumným spôsobom. Táto stratégia nezahŕňa ani investovanie nových finančných prostriedkov do regiónu. Vychádza z existujúcich programov EÚ a existujúcich štruktúr, ako aj z hľadania lepších spôsobov koordinovania.
Prirodzene, náš cieľ nemožno dosiahnuť zo dňa na deň, ale naše plány sú ambiciózne. Zaslúžime si čistejšie Baltské more uprostred regiónu ponúkajúceho možnosti trvalo udržateľného cezhraničného hospodárskeho rozvoja, ktorý podporuje celá Európa. Som presvedčená, že ak sa nám to podarí dosiahnuť, budeme slúžiť záujmom regiónu Baltského mora a verím, že tiež vytvoríme model, ktorý bude možné prispôsobiť a účinne uplatniť aj v iných regiónoch. Chcela by som vysloviť svoje poďakovanie Komisii za jej prínosnú spoluprácu v tejto otázke a v neposlednom rade aj Európskemu parlamentu. Napokon, je to práve táto inštitúcia, ktorá sa prvotne chopila iniciatívy a bola hnacou silou, pokiaľ ide o spoluprácu v celom regióne Baltského mora.
Paweł Samecki
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, najprv by som chcel poďakovať Parlamentu za to, že do programu svojho plenárneho zasadnutia zaradil novú stratégiu pre región Baltského mora.
Lepšie zviditeľnenie, ktoré týmto stratégia získava, je nesmierne vítané. Prirodzene, nie je pre mňa úplným prekvapením, že Parlament prejavuje taký záujem o túto stratégiu. Priekopnícka činnosť, ktorej sa ujal Parlament najmä prostredníctvom svojej medziparlamentnej skupiny pre oblasť Baltského mora, bola jedným z katalyzátorov celého tohto prístupu k makroregionálnej stratégii.
Stratégia pre región Baltského mora si od Komisie vyžiadala úplne nový prístup. Po prvý raz sme pripravovali integrovanú stratégiu pre skupinu členských štátov, ktoré musia čeliť rovnakým úlohám a ktoré môžu mať prospech z rovnakých príležitostí. Nebudem tajiť skutočnosť, že samotná prípravná práca priniesla so sebou problémy. Úspešne sme ich však prekonali.
Štyri piliere tejto stratégie poskytujú preklenovací rámec na zlepšenie celkovej situácie v regióne Baltského mora. Svojím zameraním sa na životné prostredie, hospodárstvo, energetiku a dopravu, ako aj otázky bezpečnosti a ochrany stratégia poskytuje integrovaný prístup, ktorý pokrýva viacero sfér politiky a zároveň zaisťuje lepšie prepojenie príslušných oblastí.
Odvtedy, ako v júni Komisia prijala stratégiu, švédske predsedníctvo viedlo v Rade prínosné a konštruktívne diskusie, ktoré by mali už v októbri vyústiť do záverov. Tento rýchly pokrok je dôležitý, ak chceme zachovať dynamiku pri realizácii stratégie.
Chcel by som vyzdvihnúť tento bod, pretože musí byť jasné, že celá naša prípravná práca na strategickom rámci, ktorú som práve opísal, príde nazmar, ak v praxi nezačneme dosahovať skutočné, viditeľné a konkrétne výsledky. Preto má akčný plán stratégie, ktorý bol tiež zostavený počas prípravných prác, taký význam.
Zavádzanie akčného plánu si bude vyžadovať skutočnú spoluprácu, odhodlanie a vodcovskú zdatnosť zo strany členských štátov a zainteresovaných strán v regióne, aby realizovali okolo 80 projektov, ktoré v tejto fáze existujú. Pokiaľ ide o finančné hľadisko, hoci sa v rozpočte EÚ nevyčlenili dodatočné finančné prostriedky, stratégia navrhuje koordinovanejšie využívanie existujúcich fondov a nápaditejší prístup k iným zdrojom financovania, ako sú Európska investičná banka alebo Severská investičná banka.
Teraz by som rád povedal niekoľko slov o plánovanom systéme správy, ktorý je určený na realizáciu tejto stratégie. Je to jediná oblasť, o ktorej sa medzi členskými štátmi viedla intenzívna diskusia. Celkový prístup však spočíva v tom, že o politickom smerovaní bude rozhodovať Rada. Komisia bude monitorovať koordináciu a podávať správy a členské štáty, prípadne organizácie v regióne Baltského mora, budú viesť samotnú realizáciu v praxi.
Okrem toho Komisia navrhuje, že v prípade problémov prevezme úlohu sprostredkovateľa. Chcel by som však zdôrazniť, že Komisia nemá ani potenciál, ani snahu viesť realizáciu samotného akčného plánu.
Zodpovednosť musia niesť príslušné členské štáty a ostatné priamo zainteresované subjekty. Je to jediný spôsob, ako zaistiť, aby vlastníctvo stratégie zostalo v rukách členských štátov a ostatných zainteresovaných subjektov.
Aký je teda ďalší krok? Hneď ako budeme mať závery Rady a Európskej rady, pristúpime k fáze realizácie stratégie. Tu očakávame vlnu koordinačných stretnutí s cieľom naštartovať rôzne prioritné oblasti a jednotlivé projekty, ktoré sú súčasťou akčného plánu.
Prvé formálne hodnotenie dosiahnutého pokroku bude predložené počas poľského predsedníctva v druhej polovici roku 2011. Predtým sa však už budúci rok bude konať prvé výročné fórum stratégie pre región Baltského mora. Všetky zainteresované strany budú mať príležitosť posúdiť, ako prešli prvé mesiace stratégie a aké poučenia si možno vziať z tohto štádia.
Na záver by som chcel povedať, že sa teším na pokračovanie úzkej spolupráce s Parlamentom, pokiaľ ide o všetky aspekty stratégie. Komisia očakáva, že sa Parlament aktívne zúčastní na takých akciách, ako je výročné fórum. Vaša podpora je rozhodujúca pre zachovanie širokej informovanosti o tejto stratégii, vysokej úrovne jej politickej podpory a pre vyvíjanie tlaku na členské štáty, aby dosahovali výsledky.
Tunne Kelam
v mene skupiny PPE. - Vážený pán predsedajúci, Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) blahoželá švédskemu predsedníctvu k jeho vedúcemu postaveniu pri začatí realizácie stratégie pre región Baltského mora. Táto stratégia je odrazom zásadnej zmeny, ktorá nastala v tomto regióne pred piatimi rokmi. Od roku 2004 je Baltské more vnútorným morom EÚ. Únia preto potrebuje komplexný prístup, aby mohla koordinovane reagovať na príležitosti a úlohy, ktoré nová situácia prináša.
Okrem toho je stratégia pre región Baltského mora vynikajúcim príkladom spolupráce medzi hlavnými inštitúciami EÚ. Ako asi viete - a ako už bolo povedané -, spomínanú stratégiu pred tromi rokmi inicioval Parlament, konkrétne medziskupina pre baltickú Európu pod vynikajúcim vedením Christophera Beazleyho. Tiež by som sa chcel osobitne poďakovať predsedovi Komisie pánovi Barrosovi. Jeho pochopenie a podpora boli od roku 2007 rozhodujúce v príprave reálnej verzie stratégie a v júni viedli k oznámeniu Komisie.
Chcel by som upozorniť na tri veci. Po prvé, iniciátori mali cieľ premeniť región Baltského mora na jeden z najkonkurencieschopnejších a najrýchlejšie sa rozvíjajúcich regiónov EÚ. Ak z tejto stratégie vyťažíme maximum, región Baltského mora sa môže stať príkladom úspechu toho, čo teraz nazývame lisabonský program.
Po druhé, v súčasnosti, viac ako kedykoľvek predtým, potrebuje tento región lepší prístup k dodávkam energie, ako aj ich vyššiu bezpečnosť. EÚ a členské štáty sa musia dohodnúť na zabezpečení alternatívnych ciest energetických dodávok. Týka sa to predovšetkým vytvorenia spoločného energetického systému v okolí Baltského mora.
Nakoniec, otázka bilaterálneho a hlavne politického projektu Nord Stream by sa mala riešiť s prihliadaním na legitímne záujmy krajín v okolí Baltského mora a určite nie predtým, ako ruská vláda pristúpi k Dohovoru z Espoo.
Constanze Angela Krehl
Vážený pán predsedajúci, vážená pani Malmströmová, dámy a páni, teší ma, že švédske predsedníctvo zaradilo spoluprácu v regióne Baltského mora medzi priority svojho programu. Tu nie sú potrebné argumenty. Potrebujeme chrániť zdroje a zároveň potrebujeme chrániť klímu a prírodu. Na druhej strane však niet pochybností o tom, že spoluprácu v regióne Baltského mora musíme zamerať na hospodársky rozvoj. V tomto máte našu plnú podporu.
Stále sa však objavuje niekoľko otázok. Pred chvíľou ste povedali, že sa nevyčlenili žiadne dodatočné finančné prostriedky. Ako sme o tom diskutovali vo výbore, všetky prostriedky majú byť teda sprístupnené v rámci súčasnej kohéznej politiky. Vynára sa tu pre mňa otázka, a to, či ide o existujúce projekty, ktoré sa už financujú zo zdrojov kohéznej politiky, alebo ide o nové projekty. Ak áno, musíme si položiť otázku, ktoré už schválené projekty kohéznej politiky prídu o financovanie.
Je to veľmi závažná skutočnosť, pretože už teraz viem, že sa mestá, miestne orgány a regióny na mňa obrátia s otázkou: čo máme urobiť, aby sme sa mohli zapojiť do stratégie pre región Baltského mora? Ako získame finančné prostriedky na projekty tohto druhu? Ak im nedáme náležitú odpoveď a nedokážeme vysvetliť, ako bude táto spolupráca zabezpečená, potom sa zanietenie občanov pre spoluprácu v regióne Baltského mora rýchlo zmení na sklamanie. To nie je cieľ, ktorý sa spoločne snažíme dosiahnuť. Musíme teda viesť veľmi intenzívne rokovania o tom, ako túto spoluprácu zaistiť.
Žiadam preto - a chcela by som požiadať pána komisára, aby to zvážil -, aby sa na stratégii nepodieľala len Rada a Komisia, ale aby bol do spolupráce a realizácie tejto stratégie riadne zapojený aj Parlament. Chceli by sme, aby z toho ťažili aj ostatné regióny, a to je prípad politiky týkajúcej sa Čierneho mora alebo spolupráce medzi štátmi v oblasti povodia Dunaja. To by bolo pre nás významné.
Anneli Jäätteenmäki
Vážený pán predsedajúci, naša skupina je veľmi rada, že Komisia pripravila návrh prvého dokumentu EÚ o stratégii pre región Baltského mora. Zároveň je to prvý strategický dokument svojho druhu pre tento región. Dúfame, že bude slúžiť najmä na urýchlenie procesu čistenia eutrofného Baltského mora. Problémy tohto regiónu možno najlepšie riešiť prostredníctvom spolupráce medzi jeho obyvateľstvom, krajinami, organizáciami a podnikmi. Našu skupinu teší najmä to, že Švédsko vyzdvihlo význam boja proti obchodovaniu s ľuďmi, ako aj boja proti kriminalite. Chcem za to osobitne poďakovať pani Malmströmovej, pretože som presvedčená, že je to aj jej práca. Je to závažný problém a je dosť prekvapujúce, že v roku 2009 musíme ešte hovoriť o existencii obchodovania s ľuďmi v regióne Baltského mora. Teraz potrebujeme akčný plán pre tento región, aby sme s tým skoncovali.
Satu Hassi
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, je výborné, že Komisia pripravila návrh stratégie pre región Baltského mora a že Švédsko ho zaradilo do svojho programu. Dúfam, že sa Švédsku v rámci snáh zameraných na ochranu morského prostredia podarí dosiahnuť konkrétne výsledky, a to najmä v oblasti poľnohospodárstva a námornej dopravy. Napokon, Baltské more je jedným z najviac znečistených morí sveta. Jeho najväčším ekologickým problémom je eutrofizácia. Zodpovedá za to hlavne poľnohospodárstvo: z polí EÚ uniká dusík a fosfor. Dusík a fosfor odoberajú z morského dna kyslík a zásobujú ním škodlivé riasy na povrchu. Odpoveď na otázku, či dôjde k ekologizácii Baltského mora, je vo veľkej miere v rukách EÚ. Komisia to vo svojej stratégii uznáva, ale návrhy opatrení sú nejasné. V podstate jediným konkrétnym opatrením je zákaz používania fosfátov v čistiacich a pracích prostriedkoch. Je to nevyhnutný krok. Naliehavo však potrebujeme aj nové pravidlá pre poľnohospodárstvo, aby sme mohli vyrábať potraviny a pritom nezamorovali Baltské more.
Marek Gróbarczyk
Vážený pán predsedajúci, chcel by som upozorniť na skutočnosť, že na základe svojich usmernení mala európska stratégia pre región Baltského mora podporovať komplexný program rozvoja tejto časti Európy okrem iného aj vytvorením najprirodzenejších a najkratších dopravných trás s cieľom vyvážiť rozvoj v krajinách starej a novej Európy. Z tohto dôvodu ma prekvapuje návrh Komisie a Rady týkajúci sa zmeny projektu stredoeurópskej trasy.
Najhospodárnejším prepojením Jadranského a Baltského mora je stredoeurópska trasa pozdĺž toku Odry, ktorá končí svoju cestu po súši v prístave Štetín-Świnoujście. Navrhujem jasné memorandum s cieľom obnoviť stratégiu v jej pôvodnej podobe. Spomína sa v nej stredoeurópska trasa, teda trasa, ktorá z rozvojových plánov Európy nevymaže veľké prístavy ako Štetín-Świnoujście, na ktorý už dolieha rozhodnutie Európskej komisie zrušiť tamojší lodiarsky priemysel.
Rolandas Paksas
Presne o 2 564 hodín bude v jadrovej elektrární Ignalina, ktorá je posledným nezávislým zdrojom energie v Litve, odstavený reaktor. Európa už investovala 200 miliónov EUR do bezpečnosti tejto jadrovej elektrárne. Na jej vyradenie z prevádzky budú musieť európske štáty prispieť ďalšou sumou vo výške 800 miliónov EUR. Z právneho hľadiska má Európa možno pravdu. Každá krajina musí dodržať prijaté záväzky. Je to však naozaj správne? Je to správne vo vzťahu k občanom Litvy a ostatných štátov? Nemyslím si to. Finančné prostriedky určené na vyradenie reaktora z prevádzky budeme musieť zobrať ľuďom postihnutým hospodárskou krízou. Je logické a správne, aby sme počas krízy v Európe, v situácii, keď HDP v Litve klesol o 22 % a nezamestnanosť dosiahla 15 % a keď sa blíži zima, odstavili fungujúcu jadrovú elektráreň, ktorá je bezpečná, podotýkam, bezpečná. Nie je. Je to chyba. Vzhľadom na svoj sľub Litva splní podmienky zmluvy o pristúpení, ale bude to obrovská obeť. Po tejto obete bude Litva oveľa ťažšie prekonávať hospodársku krízu. Nezamestnanosť v krajine narastie ešte viac a zvýši sa chudoba.
Dámy a páni, povedzte mi, potrebuje Európa v súčasnosti takú obeť? Nemáme dnes lepší spôsob, ako minúť 800 miliónov EUR? Odvolávam sa na svedomie, hospodársku logiku a zdravý rozum každého z vás a vyzývam vás, aby sme do stratégie, o ktorej dnes diskutujeme, pridali ustanovenie o tom, že jadrová elektráreň Ignalina zostane v prevádzke do roku 2012, teda do oficiálneho ukončenia obdobia jej bezpečnej životnosti. Dúfam, že schválením politického programu pána predsedu Buzeka v oblasti energetiky, ktorý sa dotýka diverzifikácie dodávok energie a rozvoja jadrovej energie v členských štátoch, podnikne Európsky parlament konkrétne kroky, ktoré sú potrebné. Dámy a páni, do odstavenia reaktora zostáva 2 563 hodín a 58 minút.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, vo všeobecnosti majú projekty zamerané na regionálnu podporu cezhraničnej spolupráce veľký význam a treba ich vítať. Stratégie majú však často nevýhodu v tom, že hoci sa stanovia ciele, a dokonca i dosiahnu, ignoruje sa trvalá udržateľnosť, a to už počas ich zavádzania. Trvalá udržateľnosť musí byť teda začlenená už od fázy plánovania.
Pri zavádzaní tejto integrovanej stratégie pre región Baltského mora - veľmi významného vzorového projektu EÚ - je nevyhnutné, aby jednotlivé regióny a organizácie spolupracovali ako jedna sieť. Tieto organizácie totiž najlepšie vedia, čo je pre ne dôležité v rôznych sektoroch, ako sú príroda, sociálna štruktúra a infraštruktúra. Ony vedia, čo treba robiť pre dobro veci. Je to oblasť, ktorá má 100 miliónov obyvateľov a investičný rozpočet vo výške 50 miliárd EUR. Musíme postupovať veľmi opatrne, ak chceme, aby bol tento pilotný projekt úspešný. Ako už bolo spomenuté, tento pilotný projekt má veľký význam aj pre projekty v oblasti rieky Dunaj, pre štáty strednej a juhovýchodnej Európy, ktorými Dunaj preteká.
Andrzej Grzyb
(PL) To, čo makroregión potrebuje, je koordinovaná stratégia trvalo udržateľného rozvoja. Práve to mal na zreteli Európsky parlament a neskôr aj Rada, keď v roku 2007 odporúčala, aby Európska komisia navrhla stratégiu pre región Baltského mora a tiež jej akčný plán. Tu by som chcel vyzdvihnúť úlohu, ktorú zohrala vtedajšia komisárka Danuta Hübnerová pri vypracovaní návrhu tejto stratégie. V súčasnosti v tejto politike pokračuje pán komisár Samecki, ktorému by som tiež chcel srdečne zablahoželať.
Okrem iného táto stratégia reaguje na základné otázky, ktoré tu boli vymenované, a to dosiahnutie prosperity v regióne so slabým rozvojom inovácií a podnikania, neuznanie Baltiku ako spoločného bohatstva bez vytvárania udržateľného životného prostredia alebo bezpečnosť v regióne vrátane energetickej bezpečnosti bez budovania nových výrobných zariadení a prepojení. To isté sa deje s bezpečnosťou občanov a dostupnosťou regiónu vďaka budovaniu transeurópskych komunikačných spojení.
Chcel by som vyzdvihnúť obrovskú úlohu - a to je skutočne nesmierny prínos - tvorcov verejnej mienky, s ktorými sa návrh stratégie konzultoval. Ide najmä o občianske organizácie, orgány miestnej a regionálnej správy, národné vlády a organizácie zastupujúce záujmy regiónu Baltského mora. Aktívna účasť týchto organizácií by mala byť prínosom v procese zavádzania týchto stratégií.
Stratégia pre región Baltského mora je dobrým príkladom toho, ako sa dajú využiť nástroje politiky Spoločenstva na uskutočnenie politickej vôle v rámci veľkého makroregiónu Európskej únie.
Pán komisár, chcel by som poukázať na štyri veci. Po prvé, som presvedčený, že je dôležité zamerať sa na riadenie stratégie pre región Baltského mora takým spôsobom, aby sa predišlo narušeniu záujmov na miestnej úrovni, ako aj na úrovni vlád členských štátov a Európskej únie. Zároveň by sme sa mali sústrediť na náležité financovanie zavádzania a fungovania samotnej stratégie. V tejto záležitosti už bol odsúhlasený pozmeňujúci a doplňujúci návrh k rozpočtu. Po druhé, potrebujeme plné uplatnenie zásad jednotného trhu v tomto makroregióne, pričom musíme brať do úvahy skúsenosti a angažovanosť na miestnej a regionálnej úrovni. Dve posledné záležitosti sa týkajú: inštitucionálnej podpory financovania podnikov v pôsobnosti tejto stratégie a udržiavania dobrých vzťahov s našimi partnermi v tomto regióne vrátane Ruska, Nórska a Bieloruska.
Diana Wallis
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že je úžasné, že Komisia a teraz hlavne švédske predsedníctvo vdýchli život myšlienkam a úsiliu Parlamentu v tejto citlivej oblasti.
Všetci poznáme problémy týkajúce sa životného prostredia Baltského mora, ako aj špecifické hospodárske problémy tohto regiónu. Parlament je však ctižiadostivý a myslím, že sa určite chce na tom podieľať. Jeden z mechanizmov, ktorý nebol spomenutý, je možnosť podávať pravidelné správy Parlamentu, aby sme mohli viesť rozpravu, ako je tá dnešná, a sledovať vývoj vecí.
Pokiaľ ide o mňa, ako podpredsedníčka tohto Parlamentu budem mať to potešenie zúčastniť sa na konferencii, ktorú organizujete v piatok. Myslím si, že stále pretrvávajú obavy týkajúce sa financovania, aby sme sa mohli ubezpečiť, že Parlament uvidí také výsledky tejto stratégie, aké si zaslúži.
Makroregionálna hospodárska stratégia by mohla byť cestou vpred v ďalších smeroch, na iných miestach v Európe. Dúfajme, že bude dobre fungovať.
Isabella Lövin
(SV) Vážený pán predsedajúci, som rada, že otázky životného prostredia sú hlavnou prioritou novej stratégie pre región Baltského mora. Baltské more trpí dvomi vážnymi a naliehavými problémami v oblasti životného prostredia. Prvý problém - nadmerné používanie hnojív - už spomínala pani Hassiová. Druhým problémom je nadmerný rybolov. Vedci sa na tom jednohlasne zhodujú. Pomerne nedávne poznatky ukazujú, že nedostatok hlavných predátorov, teda tresky, ešte zhoršilo premnoženie rias. Problém spočíva v tom, že Baltské more potrebuje zdravý ekosystém. Preto by bolo veľmi dobré, keby sa v rámci novej stratégie pre región Baltského mora mohol zaviesť pilotný projekt - zrýchlený projekt, ktorý by zahŕňal regionálne riadenie rybného hospodárstva v tejto oblasti. Takisto by sme mali zakázať vyhadzovanie ulovených tresiek späť do mora, a to s okamžitou platnosťou. V súčasnosti sa totiž do Baltského mora vyhadzujú obrovské množstvá práve vyliahnutých mladých jedincov tresky. Žiadam švédske predsedníctvo, aby moju výzvu prijalo a tento problém riešilo.
Oldřich Vlasák
(CS) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, už v minulom parlamentnom období sme sa zhodli na tom, že región Baltského mora je vhodný pre pilotný projekt zameraný na zavedenie internej stratégie EÚ pre makroregión. Považujem za vhodné, že táto stratégia, ktorá si kladie za cieľ dôslednejšie uplatňovať právo Spoločenstva a tiež efektívnejšie využívať fondy EÚ, nezavádza nové zákony alebo inštitúcie a nie je ani závislá od osobitných finančných prostriedkov.
Rezervy vidím v zapojení miestnych a regionálnych orgánov. Pri praktickej realizácii stratégie pre región Baltského mora sa ako nevyhnutná javí úprava zodpovednosti jednotlivých správnych orgánov v rámci systému viacúrovňového riadenia, aby nedochádzalo k prekrývaniu činností rôznych orgánov a organizácií. V budúcich diskusiách o nastávajúcich kohéznych politikách by bolo dobré si súčasne vyjasniť, ako budú vedľa seba existovať čiastkové makroregionálne stratégie a hlavné regionálne politiky EÚ. Takisto by bolo dobré ujasniť, ako sa stratégia pre región Baltského mora dotkne plánovaného uplatňovania politiky územnej súdržnosti.
Anna Rosbach
(DA) Vážený pán predsedajúci, diskutujeme o plynovode s dĺžkou 1 200 km, ktorý bude viesť popod Baltské more z ruského Vyborgu do nemeckého Greifswaldu, teda bude prechádzať ekologicky citlivým vnútrozemským morom s veľkými rozdielmi v úrovniach morského dna, oblasťou, v ktorej sa stále nachádza nevybuchnutá munícia zo svetových vojen, ako aj jedovatý chemický odpad z papierenského priemyslu. Zhruba 100 miliónov EUR vynaložila na analýzu životného prostredia spoločnosť, ktorá má potrubie plynovodu klásť. Ide konkrétne o plynovod Nord Stream, ktorý je výsledkom dohody o dodávkach plynu medzi Gerhardom Schröderom a Vladimírom Putinom. Nebudem sa zmieňovať o otázkach bezpečnosti v súvislosti s obrovským zvýšením vplyvu Ruska v regióne Baltského mora. Namiesto toho zostanem pri problémoch v oblasti životného prostredia, ktoré to prinesie. Žiaľ, Fínsko už tento projekt schválilo. V mene Tima Soiniho, ako aj za seba by som teraz chcela zistiť, kde sa nachádzajú informácie týkajúce sa projektu, ktoré potrebujú občania krajín v okolí Baltiku ešte predtým, ako sa začnú stavebné práce.
Inese Vaidere
(LV) Vážená pani Malmströmová, pán komisár, dámy a páni, vypracovanie stratégie pre región Baltského mora je skutočne významným úspechom Parlamentu, kde vedúcu úlohu zohrali členovia medziskupiny pre baltickú Európu. Táto stratégia je porovnateľná so stredozemskou stratégiou, ktorá v tom čase podnietila rýchly hospodársky rast na juhu. Bude slúžiť ako kvalitný nástroj rozvoja regiónu Baltského mora a následne celej Európskej únie. Keď hovoríme o prioritách, chcela by som v prvom rade spomenúť vytváranie spoločnej politiky Európskej únie v oblasti energetiky vrátane konkurencieschopného baltského trhu s energiou. Netýka sa to len aspektov bezpečnosti dodávok energie a energetickej účinnosti, ale, prirodzene, aj rozvoja obnoviteľnej energie.
Lotyšsko, Litva a Estónsko sa musia začleniť do spoločnej regionálnej energetickej siete vrátane organizácie NORDEL. Našou druhou prioritou je ďalší rozvoj infraštruktúry. Vzhľadom na klimatické podmienky a niekedy aj neúčinné politiky sú cesty v niektorých krajinách regiónu Baltského mora v žalostnom stave. Budovanie tranzitných trás a komunikačných sietí bude podporovať podnikanie a vznik nových pracovných miest. Aby sme mohli hovoriť o efektívnom hospodárskom rozvoji a ochrane životného prostredia, tretiu prioritu predstavuje inovatívne hospodárstvo, teda vyvážený a na poznatkoch založený rozvoj. Dodatočné finančné prostriedky sú nevyhnutné na to, aby sme túto stratégiu mohli realizovať. Určite musia byť vyčlenené v nasledujúcom finančnom rámci EÚ.
V súčasnosti musíme využiť energetický program s rozpočtom 5 miliárd EUR, globalizačný fond a iné finančné nástroje. Dôležitý je aj účinný mechanizmus uplatňovania a monitorovania stratégie. Musí byť jednoduchý, transparentný a bez zbytočnej byrokracie. Pravidelné revízie procesu realizácie tejto stratégie, ako aj priebežné správy sú nevyhnutné. Prvá by mala byť predložená už v roku 2010. Vítam aktívnu úlohu švédskeho predsedníctva v zavádzaní tejto stratégie. Dovoľte mi vyjadriť prianie, aby sme pri realizácii tohto špecifického akčného plánu boli efektívni a flexibilní.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Vážený pán predsedajúci, pred piatimi rokmi sa Baltské more stalo vnútorným morom Európskej únie. Dnes diskutujeme o návrhu stratégie, ktorá nám umožní uvoľniť obrovský skrytý potenciál tohto regiónu, o projekte, ktorý inicioval Európsky parlament. Komisia však neprijala všetky odporúčania Parlamentu. Najvýznamnejšie z nich sa týkalo absencie a ustúpenia od zavedenia samostatného rozpočtového riadku pre región Baltského mora. Komisia nás neustále ubezpečuje, že finančné prostriedky budú pochádzať z existujúcich nástrojov, a to predovšetkým zo štrukturálnych fondov. Obávam sa však, že bez osobitného financovania vyčleneného na tento účel sa nám všetky naše ciele nepodarí dosiahnuť.
Autori stratégie sa zmieňujú o úzkej spolupráci s Ruskom. V tejto súvislosti by sme však nemali zabúdať na najväčšiu súčasnú hrozbu pre Baltské more, a to budovanie plynovodu Nord Stream. Minulý rok k tomu Európsky parlament zaujal negatívny postoj. Dúfam, že pri vytváraní akčného plánu súvisiaceho so stratégiou zoberie nová Komisia toto uznesenie do úvahy.
Danuta Maria Hübner
Vážený pán predsedajúci, je to vskutku výnimočná iniciatíva v oblasti európskej regionálnej politiky a zároveň priekopnícky projekt. Prosperita založená na inováciách, životné prostredie, dostupnosť z hľadiska dopravných a energetických prepojení, ako aj bezpečnosť a ochrana predstavujú štyri hlavné oblasti spoločnej práce všetkých partnerov, ktorí sú do prípravy stratégie zapojení, teda všetkých troch európskych inštitúcií - Parlamentu, Komisie a Rady, ale aj národných vlád, regionálnych a miestnych orgánov, podnikateľských a akademických komunít a mimovládnych organizácií. Proces prípravy tejto stratégie viedol k vytvoreniu skutočného partnerstva medzi nimi.
Rozvojové úlohy čoraz častejšie neberú ohľad na administratívne a politické hranice. Táto stratégia umožní nahradiť často veľmi útržkovité a rozptýlené politické reakcie skutočnou spoločnou reakciou na spoločné problémy a príležitosti v oblasti rozvoja.
Výbor Európskeho parlamentu pre regionálny rozvoj, ktorý má v rámci Parlamentu v tomto projekte vedúce postavenie, mu bude vo svojej práci venovať veľkú pozornosť. Dňa 6. októbra sa uskutoční rozprava s Komisiou a Radou a v nadchádzajúcich mesiacoch vypracujeme správu z vlastnej iniciatívy. Tiež budeme monitorovať zavádzanie stratégie. Verím, že táto stratégia orientovaná na konanie zlepší vyhliadky Únie na budovanie ekologických, moderných a konkurencieschopných hospodárstiev.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Vážený pán predsedajúci, Európska únia začala vnímať problematiku Baltského mora dosť neskoro. Spolu 100 miliónov obyvateľov žije na jeho pobreží a je tu ešte Rusko, ktoré je dôležité. Táto stratégia bude mať silný environmentálny rozmer, čo je iba správne, pretože Baltské more čelí obrovským environmentálnym problémom: eutrofizácia, pokles biodiverzity, odpadová voda z Petrohradu, problémy týkajúce sa Kaliningradu a tak ďalej. Ako tu už bolo dnes povedané, zmení to aj kohéznu politiku Európskej únie. Očakávam, že sa o tom bude hovoriť viac. Pani ministerka Malmströmová hovorí o tom, ako sa zmení, pretože zmena v tejto politike bude napríklad viesť k hrozbe, keď hovoríme o stratégii pre oblasť povodia Dunaja a oblasť Čierneho mora, že časť Európy vrátane severných regiónov sa bude prehliadať, pritom polárna oblasť teraz prechádza najrýchlejšími zmenami vo svete. A to treba vidieť.
Riikka Manner
(FI) Vážený pán predsedajúci, pani ministerka, pán komisár, región Baltského mora je osobitý v mnohých ohľadoch, a preto ma veľmi teší, že sa táto stratégia stala pre Švédsko jednou z priorít počas jeho predsedníctva. Je dôležité, aby sme túto stratégiu presadili, a teda aj realizovali. Baltské more v nej nemá len veľmi silný environmentálny rozmer, ale podľa mňa má aj významný vplyv na regionálnu politiku. Počas svojho predsedníctva Švédsko prepojilo záležitosti týkajúce sa regionálnej politiky so stratégiou pre región Baltského mora. Táto stratégia sa vníma hlavne ako dokument, ktorý sa týka krajín nachádzajúcich sa na pobreží Baltského mora a ich pobrežných oblastí. Nesporne však má silný regionálny rozmer. Spôsob, akým pristúpime k spojeniu tejto stratégie s poznatkami v oblasti environmentálnej technológie, otázkami týkajúcimi sa vnútrozemských vôd, ako aj jej obrovského dosahu na dopravnú politiku, bude mať takisto významný vplyv na vnútrozemské oblasti. Stratégia pre región Baltského mora sa preto musí stať súčasťou spoločného európskeho programu. Dúfam, že získa silnú podporu Parlamentu, aby nebola len prázdnymi slovami a aby sa nám podarilo dosiahnuť konkrétne výsledky.
Tatjana Ždanoka
Vážený pán predsedajúci, ako poslankyňa Európskeho parlamentu zvolená v Lotyšsku vítam skutočnosť, že sa prvá stratégia pre makroregión týka Baltského mora. Napriek tomu si myslím, že sa zabudlo na niekoľko cieľov Spoločenstva, ako je napríklad vysoký stupeň sociálnej ochrany. Niektoré členské štáty v tomto regióne vrátane Lotyšska tvrdo zasiahla hospodárska kríza. Náš finančný sektor je prepojený so škandinávskym. Znamená to, že problémy u nás budú spôsobovať problémy aj tam. Nie je to teda len vnútroštátna vec.
Nedávno Lotyšsko dostalo strednodobú finančnú pomoc pre platobnú bilanciu, ktorú zabezpečuje Komisia. Pre túto pomoc, žiaľ, neexistujú sociálne podmienky. V dôsledku toho vláda znižuje dôchodky a sociálne príspevky a Komisia to toleruje.
Moja druhá obava súvisí so základnými právami. Absencia štátneho občianstva hromadného charakteru a ochrana menšín predstavujú aktuálny problém v dvoch členských štátoch regiónu, a to v Lotyšsku a Estónsku. Myslím si, že stratégia musí byť ambicióznejšia a usilovať sa o dosiahnutie všetkých cieľov Európskej únie.
Ville Itälä
(FI) Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať Komisii a švédskej vláde za veľmi aktívnu úlohu, ktorú zohrali. Som presvedčený, že stratégia pre Baltské more je prínosná a dôležitá. Projekt však nemôže uspieť bez náležitého financovania. V takom prípade sa všetko skončí schválením stratégie. Parlament mnoho rokov intenzívne premýšľal nad tým, ako zaistiť financovanie, a minulý rok sa jednohlasne dohodol, že rozpočet bude obsahovať samostatný rozpočtový riadok pre túto stratégiu. To je prostriedok, nástroj na zhromaždenie veľkého počtu projektov, ktoré stratégia pre región Baltského mora potrebuje, ak má napredovať. Viem, že Výbor pre rozpočet predložil návrh na vyčlenenie menšieho množstva finančných prostriedkov do rozpočtového riadku. Dúfam, že Rada a Komisia ho podporí, inak projekt jednoducho nebude úspešný. Ak chceme Baltské more zachrániť, musíme dosiahnuť, aby sa v projekte angažovalo aj Rusko. Je pre mňa nepochopiteľné, ako môže byť niekto pripravený odsúhlasiť plynovod vedúci cez Baltské more s tým, že ruská strana nemá žiadny záväzok, dokonca ani voči záverom Dohovoru z Espoo. To je to najmenej, čo musíme urobiť.
Victor Boştinaru
Vážený pán predsedajúci, vítam myšlienku stratégie pre región Baltského mora ako pilotného projektu pre makroregionálne stratégie.
Iniciatívy tohto druhu umožňujú koordinovať nástroje politík EÚ s cieľom zabezpečiť plynulý, stabilný a udržateľný rozvoj v dotknutých regiónoch.
Počas posledného zasadnutia Rady bolo povedané, že do konca roku 2009 bude vypracovaná stratégia pre región Čierneho mora. Je to skutočne významná iniciatíva, keďže môže so sebou priniesť harmonizovaný rozvoj a prosperitu regiónu, ktorý je v porovnaní s regiónom Baltského mora oveľa zložitejší, pokiaľ ide o zapojených aktérov, a významnejší z hľadiska bezpečnosti, stability, energetiky a životného prostredia.
Chcel by som sa teda spýtať švédskeho predsedníctva, kedy bude predložená takáto stratégia pre región Čierneho mora a kedy bude Parlament o tom informovaný a do tejto veci zapojený.
Werner Kuhn
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani Malmströmová, pán komisár Samecki, ako novozvolený poslanec zo spolkovej krajiny Meklenbursko-Predpomoransko veľmi podporujem rozvoj stratégie pre región Baltského mora a s ňou súvisiaceho akčného plánu. Pán komisár tu spomenul vlajkové projekty, celkovo 80 projektov.
Naše spoločné ciele, prirodzene, zahŕňajú zlepšenie konkurencieschopnosti hospodárstva v regióne Baltského mora s osobitným zohľadnením podpory malých a stredných podnikov, ako aj spoločnú politiku v oblasti energie, ktorá tiež prihliada na obnoviteľné zdroje energie. Núka sa tu otázka, ako budeme riešiť problém zariadení na voľnom mori. Zachovanie čistej vody, pretože tá je pre nás základom a zároveň aj zdrojom, zohráva skutočne veľmi významnú úlohu, a to so zreteľom na rybné hospodárstvo a cestovný ruch. Z tohto dôvodu je potrebné podporovať investície do čistiarní odpadových vôd.
Podľa mňa je potrebné schváliť spoločný program plánovania pre všetky členské štáty v regióne Baltského mora, pretože musíme zodpovedať nasledujúce otázky: kde budú v budúcnosti umiestnené dopravné trasy? Kde sa budú budovať zariadenia na voľnom mori? Ako sa bude riešiť bezpečnosť na mori? Musíme si preto ujasniť, kadiaľ budú viesť prepravné trasy plynovodu Nord Stream, dodávok elektrickej energie, ako aj mnohé iné veci.
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať všetkým poslancom za vysoký stupeň podpory, ktorú ste nám prejavili v súvislosti s našou pokračujúcou prácou na stratégii pre región Baltského mora. Je prirodzené, že by sme mali mať podporu Európskeho parlamentu, pretože vlastne vy ste zakladateľmi celej myšlienky stratégie pre región Baltského mora. Zároveň ma teší, že sa postaráte o to, aby sa táto stratégia stala skutočnosťou. Môže mať úspech, môže sa stať skutočnou a nezostať iba peknými a prázdnymi slovami len vtedy, ak ju všetky členské štáty skutočné prijmú a preberú zodpovednosť za zaistenie realizácie tohto projektu.
Zárukou úspechu bude práca na projektoch, stanovenie si jasných časových plánov ich realizácie a vykonávanie pravidelných kontrol. Som si istá, že tak Komisia, ako aj Parlament budú na nás naďalej vyvíjať tlak s cieľom zaistiť, aby sa projekt naozaj uskutočnil.
V tomto regióne žije sto miliónov ľudí. V ktorejkoľvek chvíli sa v Baltskom mori plaví 2 000 lodí. Je jasné, že tu stojíme pred obrovskými úlohámi. Prešli sme rozsiahlym procesom zakladania. V tejto súvislosti by som chcela poďakovať Komisii, a to najprv pani Hübnerovej a potom pánovi komisárovi Sameckému, za vynaloženú prácu. V dosahovaní tohto cieľa máme silnú podporu občianskych združení a miestnych samospráv v okolí Baltského mora.
Niektorí poslanci, konkrétne pani Krehlová a pán Itälä, nastolili otázku finančných zdrojov. Vyčlenenie nových finančných prostriedkov na túto stratégiu nie je v pláne. V regióne však existuje veľké množstvo zdrojov, ktoré môžeme využiť. V súčasnom rozpočtovom rámci je pre tento región vyčlenených 55 miliónov EUR. Zároveň vieme, že môžeme očakávať príspevky od medzinárodných inštitúcii, ako je Európska investičná banka, ktorá prejavila záujem o región Baltského mora. Cieľom je udržať čo najnižšie administratívne náklady a spolupracovať s tými, ktorí sú na miestnej a vnútroštátnej úrovni zodpovední za vlajkové projekty.
Jeden z nich sa zaoberá nelegálnym obchodovaním - oblasťou, o ktorej sa zmienila pani Jäätteenmäkiová. Existuje projekt, ktorý sa zameriava na posilnenie výcviku colných a policajných úradníkov v regióne, aby ľahšie dokázali odhaliť nelegálne obchodovanie a mohli sa tejto problematike lepšie venovať. Pani Hassiová a pani Lövinová spomenuli otázku morského prostredia, poľnohospodárstva a rybného hospodárstva. V tejto oblasti existuje niekoľko projektov a bola by som veľmi rada, keby ich bolo viac. Takisto som presvedčená, že stratégia by mohla poskytnúť príležitosť získať lepší prehľad o našom úsilí v oblasti životného prostredia, ako aj o našej politike rybného hospodárstva a poľnohospodárstva a zaistiť, aby sa uberali rovnakým smerom.
V regióne Baltského mora sú aj iné partnerstvá. Máme rozsiahle a rastúce partnerstvo v oblasti energetickej politiky, v rámci ktorého sa usilujeme o prepojenie energetickej infraštruktúry v regióne, zníženie závislosti a zvýšenie účinnosti. Prirodzene, to je oblasť, na ktorej bude Únia naďalej pracovať. Jadrová elektráreň Ignalina nemá nič spoločné so stratégiou pre región Baltského mora. Bolo to staršie rozhodnutie z obdobia prístupových rokovaní Litvy. Ani plynovod Nord Stream nemá s týmto nič spoločné. Pochopiteľne, dotýka sa Baltského mora, ale nie je súčasťou stratégie. Je to komerčný projekt, ktorý bol preskúmaný v súlade so súčasnými dohovormi v oblasti životného prostredia a príslušnými vnútroštátnymi právnymi predpismi.
Stratégia pre región Baltského mora je vnútornou stratégiou EÚ. Stane sa tým, čo z nej urobíme. Je však tiež dôležité, ako už niektoré členské štáty zdôraznili, aby sa na tom podieľali tretie krajiny. Zaručili sme, aby boli krajiny ako Rusko a Nórsko neustále zapojené a aby sme ich informovali o našej práci a dali im najavo, že sa chceme s nimi podieľať na špecifických projektoch, v ktorých máme spoločné záujmy.
Tešíme sa na konferenciu, ktorá sa bude konať zajtra a v piatok, a sme radi, že pani podpredsedníčka Wallisová príde do Štokholmu. Na konferencii budeme diskutovať o stratégii pre región Baltského mora a očakávame, že dotknuté krajiny prijmú silný záväzok pracovať na tom, aby sa stala skutočnosťou. Zároveň očakávame diskusiu o makroregiónoch vo všeobecnosti. V tejto súvislosti sa spomínal región povodia Dunaja a región Čierneho mora. Som presvedčená, že ešte treba urobiť veľa a že je veľa toho, čo nás môže inšpirovať. Dúfame, že sa nám v diskusii podarí dostať ďalej, hoci je príliš skoro, aby sme si v súčasnosti stanovili časové plány. Ešte raz by som sa rada poďakovala Parlamentu za jeho silnú podporu stratégie pre región Baltského mora a teším sa na ďalšiu spoločnú diskusiu o tejto stratégii v budúcnosti.
Paweł Samecki
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel poďakovať poslancom za ich pripomienky a postrehy k rôznym aspektom tejto stratégie. Úroveň vašej angažovanosti dokazuje, že stratégia bude v nasledujúcich rokoch predmetom záujmu, čo je dobré.
Nebudem môcť reagovať na všetky pripomienky a otázky vznesené v rozprave alebo vo vašich vyhláseniach. Chcel by som spomenúť iba tri širšie oblasti otázok. Po prvé, je to štruktúra. Chcel by som povedať, že stratégia bola navrhnutá v súlade s cieľmi a zámermi členských štátov. Komisia nezasahovala do procesu výberu priorít. Komisia neurčovala tieto priority, takže návrhy týkajúce sa zahrnutia konkrétnych projektov alebo úpravy konkrétnych priorít, samozrejme, prichádzajú do úvahy. Musí sa to však schváliť počas nasledujúcej spolupráce súvisiacej so zavádzaním stratégie.
Chcem vás ubezpečiť, že stratégia je živá a je do veľkej miery otvorená ďalším úpravám, ak to budú členské štáty a zainteresované subjekty chcieť.
Po druhé: riadenie a správa. Tu by som chcel zdôrazniť, že potrebujeme jasné rozdelenie úloh, jasné rozdelenie práce a zodpovednosti. Myslím si, že by sme nemali klamať samých seba. Ide o zodpovednosti členských štátov, Komisie a ostatných organizácií, ktoré sa na riadení podieľajú.
Teraz by som chcel dodať, že do procesu realizácie stratégie chceme zapojiť aj miestne samosprávy a tretie krajiny, ako už spomenula pani ministerka.
Prirodzene, očakávame, že sa Parlamentu budú predkladať správy o dosiahnutom pokroku v súvislosti s realizáciou stratégie.
Posledným bodom je otázka financovania. Viacerí poslanci sa zmienili o potrebe dodatočného financovania nových projektov a podobne. Chcem objasniť, že už na samom začiatku vytvárania tejto stratégie sa prijala zásada, že sa žiadne dodatočné finančné prostriedky nebudú vyčleňovať.
V súčasnosti máme viac-menej tri možnosti. Môžeme upraviť využitie existujúcich fondov EÚ, napríklad zmenou kritérií pre výber nových projektov. Druhá možnosť spočíva v tom, že sa obrátime na iné zdroje, ako sú medzinárodné inštitúcie, a napokon, hoci je to počas hospodárskej recesie zložité, môžeme skúsiť siahnuť aj po vnútroštátnych zdrojoch. V tejto súvislosti sa teším na konferenciu v Štokholme, pretože tá môže určiť budúci postoj členských štátov a Komisie k makroregionálnemu prístupu v budúcnosti a tiež by sa mala zaoberať aj otázkou financovania možných budúcich stratégií. Preto si myslím, že v nasledujúcich dňoch budeme mať v Štokholme vhodnú príležitosť pozrieť sa na celkový makroregionálny prístup.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Eija-Riitta Korhola  
Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať Švédsku, krajine, ktorá predsedá Rade, za to, že našlo odvahu, aby sa región Baltského mora a s ním súvisiace záležitosti stali dôležitou súčasťou jeho programu počas obdobia jeho predsedníctva EÚ. Je príhodné, že sa stratégiou pre región Baltského mora, ktorú sme tak dlho pripravovali, zaoberáme práve teraz. Nesmieme strácať čas. Hlavný zámer stratégie pre Baltské more a akčného plánu, ktorým je zlepšenie životného prostredia a konkurencieschopnosti regiónu, treba brať vážne, a to pokiaľ ide o pridelené finančné prostriedky a vykonané opatrenia. Plány musíme realizovať v praxi. Táto stratégia nesmie zostať iba ušľachtilým vyhlásením. Predovšetkým očakávame, že urýchli proces ekologizácie Baltského mora, ktoré trpí eutrofizáciou, a tiež pomôže nájsť spoločné riešenia cezhraničných otázok. Práve v súvislosti s týmito cieľmi sa zraky upierajú na Fínsko, ktoré by sa malo onedlho rozhodovať, či povolí výstavbu plynovodu Nord Stream vo svojich teritoriálnych vodách alebo nie. V súlade so stratégiou pre región Baltského mora sa vplyv takýchto projektov na životné prostredie musí preskúmať podľa medzinárodne záväzného postupu, aby sa nad podobnými záležitosťami iba nemávlo rukou. Musíme preto trvať na tom, aby Rusko ratifikoval Dohovor z Espoo o hodnotení vplyvu na životné prostredie presahujúceho hranice, ktorý bol podpísaný v roku 1991, a fínska vláda by to mala stanoviť ako podmienku udelenia povolenia na stavbu plynovodu. Rusko, ktoré má tiež prospech zo stratégie pre región Baltského mora, dodržiava dohodu iba vtedy, keď mu to vyhovuje. To už nemôže ďalej pokračovať: v stávke je veľa, preto musíme vedieť o projektoch, ktoré sú škodlivé pre Baltské more, kým nebude neskoro.
György Schöpflin  
písomne. - Stratégia pre región Baltského mora, ktorá má podporu švédskeho predsedníctva, je veľmi vítaná. Ľahko by sa mohla stať vzorom pre ostatné európske makroregióny, ako je povodie Dunaja. Jeden aspekt rozvoja stratégie pre región Baltského mora si však vyžaduje bezodkladné prehodnotenie. Ide o podmorský plynovod Nord Stream medzi Ruskom a Nemeckom. Tento plynovod je nielen zdrojom vážnych obáv týkajúcich sa životného prostredia, ale, a to je ešte naliehavejšie, je to projekt, ktorý zaostal za dobou. Budúcnosť nemajú pevne inštalované prostriedky na prepravu plynu, teda plynovody, ale skvapalnený zemný plyn. So všetkou pravdepodobnosťou bude Nord Stream úplne nepotrebným drahým nezmyslom, a preto by jeho protagonisti mali prehodnotiť tento projekt skôr, ako sa doňho investuje viac finančných prostriedkov, úsilia a energie.
Bogusław Sonik  
Cieľom stratégie pre región Baltského mora zverejnenej v júni 2009 je vybudovať región, ktorý bude ohľaduplný k životnému prostrediu, prosperujúci, ľahko prístupný, príťažlivý a bezpečný. Je to dôležité najmä v súvislosti s narastajúcimi problémami, ktorým Baltik čelí od rozšírenia EÚ v roku 2004.
Treba podniknúť kroky zamerané na zlepšenie situácie v oblasti životného prostredia regiónu, pretože v súčasnosti patrí k najznečistenejším morským oblastiam na svete. Na dne mora ležia tisíce ton jedovatých chemických látok ukrytých v mínach, nábojoch, bombách, debnách a sudoch z vojnového obdobia. Odhady týkajúce sa množstva týchto chemických látok sa pohybujú v rozmedzí od 30 000 do 60 000 ton a predpokladá sa, že z toho až 13 000 ton predstavuje yperit. Chemické zbrane boli do mora nahádzané po druhej svetovej vojne koncom 40. rokov dvadsiateho storočia. Boli zadržané v oblastiach nemeckej okupácie, a pretože zakopať ich do zeme by bolo zložité, prijalo sa rozhodnutie jednoducho ich potopiť do mora.
Porušenie chemických zbraní ležiacich na dne Baltiku počas výstavby akéhokoľvek druhu infraštruktúry by spôsobilo ekologickú katastrofu a zvlášť porušenie chemických zbraní z druhej svetovej vojny pri výstavbe baltského plynovodu predstavuje jednu z najväčších hrozieb pre ekosystém. Z tohto dôvodu je hodnotenie vplyvu výstavby plynovodu na prírodné prostredie oblasti Baltského mora nevyhnutné.
