A szavazáshoz fűzött indokolások
A szavazáshoz fűzött szóbeli indokolások
Siiri Oviir
(ET) Elnök úr, a rugalmassági eszköz megvalósításáról szóló döntés a nemzetközi együttműködés sikerességét tükrözi, továbbá ismételten biztosítékot ad arra, hogy Európa intézményei sürgetőnek tekintik az európai gazdaságra vonatkozó helyreállítási terv második szakaszának támogatását. A határozat másik pozitív fejleménye, hogy fel nem használt pénzeszközöket találtunk a gazdasági helyreállítási tervben az energiaágazatbeli projektekre, amelyet később jóváhagytak a költségvetésben. Én a határozat mellett szavaztam.
Siiri Oviir
(ET) Én is támogattam ezt a jelentést és annak elfogadását, mert az egyeztetőbizottság következtetése - az egyeztetőbizottság nyilvánvalóan nem cselekszik nagyon nyíltan és gyorsan - pozitív volt: végre kell hajtani az európai gazdasági fellendülési tervet, végre kell hajtani a terv meghatározott célját. Egy másik pozitív dolog az volt, hogy támogattuk az előző döntést a költségvetésről szóló későbbi szavazás során, mégpedig azt, hogy rakjunk félre 2,4 milliárd eurót az említett célokra. Támogattam ezt a jelentést.
Chris Davies
Elnök asszony, Nick Griffin a Brit Nemzeti Pártból azt érzékeltetette, hogy a szavazatomat kereskedelmi érdekek befolyásolták. Egyértelművé szeretném tenni, hogy büszke vagyok arra, hogy a kis szén-dioxid-kibocsátású technológiák támogatója vagyok, mert célom az éghajlatváltozás elleni küzdelem. Soha nem kértem vagy kaptam egy fillért sem a munkámért, azért dolgozom, mert ebben hiszek. Bármilyen részesedésemet, amelyet valaha birtokoltam, mindig bejelentettem az érdekeltségi nyilatkozatban, és soha nem tartottak vissza attól, hogy kritizáljak néhány szélerőmű-projektet.
Mindig is az őszinteség és az átláthatóság jellemezte politikai pályafutásomat, és mielőtt Nick Griffin megpróbálja itt bemocskolni a képviselők jó hírét, hadd magyarázza el, hogy az általa vezetett párt miért mulasztotta el kétszer is időben benyújtani elszámolásait a brit választási bizottságnak. Könyvelői azt mondják, hogy az elszámolások nem nyújtanak valós és tárgyilagos képet a párt ügyeiről. Sokan azt gyanítják, hogy a párt tagjaitól származó pénzt személyes haszonszerzésre használták. Amennyiben ezt tagadja, akkor talán Griffin úr bemutathatna egy olyan beszámolót, amelyet saját könyvvizsgálói is elfogadnak.
Ashley Fox
Elnök asszony, ha megengedi, hogy rosszul idézzem John Dunning-et, a 18. századi angol parlamenti képviselőt, az uniós költségvetés nőtt, és egyre csak nő, miközben csökkennie kellene.
Én a költségvetési állásfoglalás ellen szavaztam, mert ez megszegi a bruttó hazai termékre vonatkozó 1%-os határt. Ezt a határt nem szabad megszegnünk. Tisztába kell lennünk azzal, hogy minden egyes elköltött euró az adófizetőktől származik. Megfontoltan kell bánnunk a pénzükkel, és ez nem egy megfontolt költségvetés.
Syed Kamall
Elnök asszony, hasonlóan előzőleg felszólaló kollégámhoz, én is a költségvetés ellen szavaztam. Érdekes, hogy gyakran beszélünk a közös európai értékekről és a polgárokkal érzett szolidaritásról. Mégis, egy olyan időszakban, amikor sok közösség és család a jelenlegi gazdasági helyzettel küzd, a számláik befizetésével küszködik, néhányan elveszítik a munkahelyüket, illetve elfogadják a bércsökkenést, felháborítónak tartom, hogy egy olyan költségvetés növelése mellett szavazunk, amely nem veszi figyelembe a jelenlegi gazdasági helyzetet.
Stabil pénzügyi helyzetre van szükség, meg kell mutatnunk, hogy átérezzük szavazóink aggodalmait, valamint megfontoltan kell kezelnünk az adófizetők pénzét. Csak ily módon érhetünk el növekedést, amelyre nagyon nagy szükség van, hogy segíteni tudjuk a polgárokat az Európa Unió országaiban. Ezért szavaztam a költségvetés ellen.
Mindenkinek Kellemes Karácsonyt és Boldog Új Évet kívánok.
Laima Liucija Andrikien
Elnök asszony, én a határozat mellett szavaztam, mert a beloruszok itt ma megmutatják, hogy mennyire elkötelezettek az Európai Unió iránt.
A sok beszéd ellenére a belorusz oldalon eddig még csak mérsékelt változások történtek. Legutóbb azt hallottuk az ellenzéktől, hogy az elnök alá akar írni egy rendeletet, amely korlátozná az információhoz való szabad hozzáférést az interneten keresztül.
Az EU-nak mindenképpen támogatnia kell Belaruszt, hogy közelebb hozza Európához, de legelőször is, a belorusz emberekkel kell kapcsolatot kialakítanunk.
Úgy tűnik, hogy most a belorusz hatóságokkal próbálunk kapcsolatot kialakítani azáltal, hogy felfüggesztjük az utazási tilalmat, azonban az utazási tilalom még érinti az átlagembereket. 60 euró túl sok pénz a schengeni vízumért a legtöbb belorusz számára. Ugyanakkor az orosz polgároknak feleennyit kell fizetniük. Az EU nem szenvedne kárt, ha a belorusz polgárok csak a vízum költségét fedeznék, amely nem több, mint 5 euró.
Elnök
Hálás lennék, ha Brok úr és Saryusz-Wolski úr kimennének, és máshol folytatnák vitájukat. Brok úr, megtenné, hogy az üléstermen kívül folytatja a vitát?
Lennének olyan szívesek, és az üléstermen kívül folytatnák a vitát?
Kifelé!
Brok úr, kérem, hagyja el az üléstermet, és odakint folytassa a vitát.
Preda úr, amennyiben a Belaruszról szóló szavazással kapcsolatos indoklást akar adni, akkor most megteheti. Ezt akarja?
Cristian Dan Preda
(RO) Azt akartam elmagyarázni, hogy miért szavaztam a Schulz úr által tett javaslatra. Mivel nem gondoltam, hogy lesz ilyen javaslat, ezért nem regisztráltam előzetesen, de szeretném szavazatomat indokolni Schulz úr első javaslatára vonatkozóan, amely...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Elnök
Sajnálom, de erre nincs mód. Azt hittem, hogy Belaruszról akar beszélni.
Laima Liucija Andrikien
Elnök asszony, én a határozat mellett szavaztam, mert a kongói helyzet szörnyű. Minden hónapban több tízezer embert ölnek meg az országban a fegyveres csoportok erőszakos cselekedetei keretében. Sokszor a kongói fegyveres erők állnak az ilyen bűncselekmények központjában, időnként korlátlan erőket használva, és általában a civilek esnek áldozatul az erőszaknak. A nők helyzete megdöbbentő, az országban jellemző probléma a szexuális erőszak. Szinte az összes harcoló fél által elkövetett nemi erőszakról vannak jelentések, beleértve a kongói hadsereget is.
Üdvözlendőnek tartjuk az EU kötelezettségvállalását Kongóban. Az európai katonai kötelezettségvállalás hozzájárult egy Ruandához hasonló helyzet kialakulásának megelőzéséhez. Az EU rendőri missziója különösen fontos, mivel a Kongó előtt álló legnagyobb probléma a büntetlenség és a büntetőjogi üldözéssel kapcsolatos kapacitás hiánya. Ugyanakkor annak érdekében, hogy jelentős fejlődést érjünk el, a nemzetközi közösség nagyobb mértékű elkötelezettségére van szükség. Ezért van szükség több intézkedés MONUC-on keresztüli irányítására, és ezért kell több anyagi forrást biztosítani az Egyesült Nemzetek Szervezete számára.
Nirj Deva
Elnök asszony, miközben mi karácsonyi szabadságunkat töltjük és pulykát vagy bármi mást eszünk az ünnepek alatt, nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a Kongói Demokratikus Köztársaságban eközben emberek ezrei halnak meg.
1999 óta közel öt millió embert öltek meg, és becslések szerint minden hónapban 45 000 embert ölnek meg, ami egy angol kisváros lakosságának felel meg. Miközben a karácsonyt ünnepeljük, nem feledkezhetünk meg erről, és el kell gondolkodnunk azon, hogy vajon ezek az emberek a Kongói Demokratikus Köztársaságban és mi egy bolygón élünk-e.
Húsz vagy annál is több éven át az Egyesült Nemzetek Szervezete derekasan próbálta ezt a helyzetet valamilyen módon stabilizálni, azonban csak 20 000 katonát vetettek be. Hogy az ördögbe tudnák megőrizni a békét 20 000 katonával? Segítenünk kell az ENSZ-t, hogy hatékony munkát végezhessen és letartóztathassa azokat az embereket, akik szabadon járnak-kelnek, nőket és gyerekeket erőszakolnak és ölnek meg. Ennek sürgősen véget kell vetni.
Simon Busuttil
Elnök asszony, az EPP képviselőcsoport nevében szeretném kijelenteni, hogy az EPP a határozat ellen szavazott, nem azért mert nem támogatja az átláthatóságot vagy a dokumentumokhoz való hozzáférést, különösen az új szerződés alapján, hanem mert előterjesztettük saját határozatunkat - amelyről végül nem szavaztunk -, amely számunkra egy kiegyensúlyozottabb megközelítést mutatott be e nagyon kényes kérdés kapcsán.
Óvatosnak kell lennünk, amikor a dokumentumokhoz való hozzáférésről vagy az átláthatóságról beszélünk, hogy ne essünk túlzásba, és ne tárjuk fel a dokumentációt és az eljárásokat olyan mértékben, amely az egész rendszert tenné alkalmatlanná. Ha teljes mértékben hozzáférhetővé akarjuk tenni a titkos és a lezárt tárgyalásokat, akkor előfordulhat, hogy végül aláássuk azokat a tárgyalásokat és azt a rendszert, amelyre építünk.
A szavazáshoz fűzött írásbeli indokolások
Andrew Henry William Brons  
írásban. - Én nagyon nem szívesen szavaztam a határozat mellett. Míg ez főként a már meglévő pénzeszközök újraelosztását érinti, a rugalmassági eszköz használatával támogatást is bevonna. A fő cél azonban Bulgária és más országok kártalanítása volt, amelyeket arra kényszerítettek, hogy meggyőződésük ellenére leállítsák működő atomreaktoraikat. Az EU ígéretet tett a finanszírozásra, és ezt az ígéretét be kell tartania.
David Casa  
írásban. - A 2009. november 18-i egyeztető ülést követően a Parlament és a Tanács megállapodásra jutott a rugalmassági eszköz használatára vonatkozóan az európai gazdasági fellendülési terv támogatása, valamint a Bulgáriában található kozloduji atomerőmű leállítása érdekében. Bár mindkettő fontos, úgy érzem, hogy az atomerőmű megfelelő és szabályszerű leállítása különösen fontos. Úgy döntöttem ezért, hogy támogatom az előadót, és a jelentés mellett szavaztam.
Diogo Feio  
írásban. - (PT) Az állásfoglalásra irányuló indítvány, amelyről most folytatunk vitát, a 2010-2013-as időszakra vonatkozó európai finanszírozásokra vonatkozik, amely a Bulgáriában található kozloduji atomerőmű leállítását és a rugalmassági eszközök e célból történő módosítását érinti, így tartva tiszteletben a csatlakozási folyamat során Bulgária irányában tett kötelezettségvállalást.
Az indítványban az energia terén az európai gazdasági fellendülési terv második szakaszára további finanszírozást irányoztak elő a rugalmassági eszköz keretében, mivel ezt a tervet eddig nem finanszírozták megfelelően.
Nem tagadom, hogy a nukleáris energia része lehet egy kiegyensúlyozott európai energiakosárnak, és ennek használata ezen a területen csökkentheti a külső ellátástól való függőségünket, azonban úgy vélem, hogy az Európa Unió nem kerülheti el, hogy részt vegyen ennek az elavult nukleáris létesítménynek a bezárására tett erőfeszítésekben, miközben biztosítja, hogy a gazdasági helyreállítási projektek megfelelő finanszírozásban részesülnek.
A kozloduji atomerőmű leállítása és az energiaágazatbeli projektekbe való nagyobb beruházások eredményeként létrejövő környezeti biztonság jó ok a rugalmassági eszköz igénybevételére.
José Manuel Fernandes  
írásban. - (PT) A 2009. november 18-i egyeztető ülésen a rugalmassági eszközt 75 millió euró értékben a kozloduji atomerőmű leállításának 2010-es finanszírozására vették igénybe. Sajnálatosnak tartom azonban, hogy a Bizottság csak az Európai Parlament első olvasata után - más szóval azt követően, hogy a Parlament meghatározta prioritásait -mutatta be ezeket a finanszírozási igényeket a 2/2010. számú módosító indítványban.
Ez további nyomást gyakorol az 1a. alfejezetre, számottevően befolyásolva a 2010. évi költségvetésről szóló tárgyalások dinamikáját és veszélyeztetve a Parlament politikai prioritásait. Mindamellett az ígéreteket be kell tartani, ahogy a Bulgária uniós csatlakozásával kapcsolatos feltételekre vonatkozó jegyzőkönyv esetében is, amely a kozloduji atomerőmű leállításának finanszírozása tekintetében rögzíti az EU kötelezettségvállalását. A 2011-2013-as időszak többletfinanszírozási szükségleteire, amelynek összege 225 millió euró, a többéves pénzügyi keret középtávú felülvizsgálatával kell felkészülni. A kozloduji atomerőmű további finanszírozását a meglévő többéves programok és intézkedések tekintetében a 2011-2013-as időszakra előirányzott finanszírozástól függetlenül kell elvégezni. Ezért szavaztam a jelentés mellett.
Jean-Luc Mélenchon  
írásban. - (FR) Az alap felhasználása az európai gazdasági fellendülési terv energiafejezete mögött húzódó logikán alapszik. Ugyanezen okok miatt tartózkodom.
David Casa  
írásban. - A fellendülési terv a Bizottság egyik válasza a gazdasági válságra, amely az elmúlt években Európát sújtotta. Célja többek között az üzleti és a fogyasztói bizalom helyreállítása, valamint különösen a hitelezési tevékenység biztosítása. Rugalmasságra van szükség, illetve lehetővé kell tenni, hogy a támogatásokat szükség esetén átcsoportosítsák a különböző költségvetésekből. Ezért támogatom az előadó nézeteit, és ezért szavaztam a javaslat mellett.
José Manuel Fernandes  
írásban. - (PT) Az európai gazdasági fellendülési tervet, amelyre 2009 márciusában a Parlament 5 milliárd eurót különített el, két részre osztották fel, a transzeurópai energiaprojektekre és a széles sávú internet vidéki területeken való fejlesztésére irányuló projektekre. Ez a gazdasági válság kezelésének, a gazdaság fellendítésének és ezáltal munkahelyteremtés fontos eszköze. A november 18-i egyeztető ülésen a Parlament, a Tanács és a Bizottság megállapodásra jutott, amely szerint az európai gazdasági fellendülési tervet a második évben (2010) 2,4 milliárd euró összeggel finanszírozzák. Az energiaprojektek és a széles sávú internettel kapcsolatos projektek finanszírozása a 2007-2013-as többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát teszi szükségessé.
Az európai gazdasági fellendülési terv finanszírozását nem lehet elhalasztani a következő évekre, éppen ezért üdvözlendőnek tartom az elért megállapodást. Azt is szeretném kiemelni, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret nem felel meg az Európai Unió pénzügyi szükségleteinek. Ennek következtében a Bizottságnak sürgősen be kell nyújtania egy javaslatot a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára vonatkozóan. Támogatom továbbá a 2007-2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret 2015-2016-os időszakra való meghosszabbítását. Ezért a javaslat mellett szavaztam.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Ha a pénzeszközök igénybevétele pozitív hatást ér el, még akkor sem közelítik meg a vidéki területek számára szükséges támogatás mértékét. Az uniós országok mezőgazdaságának számos egyéb szükséglete van, és a földművelő gazdálkodók olyan agrárpolitikát akarnak, amely elősegíti a termelést, megfelelő életkörülményeket biztosít számukra, és megelőzi a vidéki területek folyamatos elsivatagosodását.
Éppen ezért nem elég csupán annyit mondani, hogy az energiaforrások területén támogatjuk a szolidaritást, a vidéki területeken pedig támogatjuk a széles sávú internetet, ha valóban hozzá akarunk járulni Európa gazdaságának fellendítéséhez.
Ahogy javasoltuk, a közösségi politikák alapos felülvizsgálatára és a költségvetés jelentős növelésére van szükség.
Ezért tartózkodtunk.
Jean-Luc Mélenchon  
írásban. - (FR) Az európai gazdasági fellendülési terv energiafejezete tartalmaz néhány meglepő javaslatot. Ide tartozik többek között egy egyedi 2020-as alap létrehozása, az áruk környezeti teljesítményére vonatkozó állami követelmények növelése és az energiahatékony épületek létrehozásának ösztönzése. A Bulgáriában található első generációs kozloduji atomerőmű leállítása sürgető követelménynek számít. Ugyanilyen jelentős az a tény is, hogy az EU semmilyen támogatást nem tervez nyújtani egy olyan projektnek, amely segít eltávolodni az atomenergiától.
Ugyan ez sürgető kérdés, az EU nyilvánvalóan nem áll ki szilárdan amellett, hogy elszakadjon a maximális termelékenységtől. Hogyan tudná ezt tenni, ha elkötelezett amellett, hogy abszolút elsőbbséget adjon a helyreállítási terv által magasztalt liberalizmus elveinek? Ezért tartózkodtam ezzel a fejezettel kapcsolatban.
Liam Aylward  
írásban. - (GA) Én támogattam a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó uniós költségvetést. Különösen üdvözlendőnek tartom a Tanáccsal elért megállapodást, amely 300 millió összegű kiegészítő támogatást biztosít a tejtermelő gazdáknak. A 2010-es évre vonatkozó költségvetésről szóló megbeszélések során a Parlament egyik követelése az volt, hogy a tejágazati válság kezelése céljából 300 millió euró összegű támogatást nyújtsanak a tejtermelőknek. Habár a Bizottság kezdetben egyetértett a javaslattal, mindössze 280 millió eurót kívánt az alapba helyezni.
Ez a pénz rendkívüli segítséget fog nyújtani a tejtermelő gazdáknak, akiket a nyár folyamán súlyosan megviseltek az alacsony árak, és akik jelenleg likviditási problémákkal küzdenek. Üdvözlendőnek tartom továbbá a Speciális Olimpia Szövetség számára, valamint a szövetség kérésére a 2010-ben Varsóban megrendezésre kerülő európai Speciális Olimpiai Játékok és a 2011-ben Athénban megrendezésre kerülő Speciális Olimpiai Játékok számára nyújtott költségvetési támogatást. Hat millió eurót különítettek el a Speciális Olimpiai Játékokra, 2011-re további támogatást irányozva elő.
Françoise Castex  
írásban. - (FR) Lelkesedés nélkül szavaztam a 2010-es pénzügyi évre vonatkozó uniós költségvetés mellett, hogy ne veszélyeztessem az európai gazdasági fellendülési terv második részének (energiainfrastruktúra és széles sávú internet) finanszírozását, a mikrohitel ösztönzését célzó új európai kezdeményezés elindítását (25 millió euró értékben 2010-ben), vagy a tejágazat számára nyújtott sürgősségi támogatást (további 300 millió euró). Szeretném hangsúlyozni, hogy francia szocialista kollégáim és én 2006-ban a 2007-2013-as pénzügyi terv ellen szavaztunk. Akkor kritizáltuk a szerényebb költségvetést, mivel annak hiányosságai nem tették volna lehetővé széles körű innovatív projektek létrehozását. Elemzésünk ma beigazolódott: ez a költségvetés nem teszi számunkra lehetővé a válság kezelését, és egy európai politikai projekt hiányát tükrözi. Bár e példa nélküli gazdasági válság, amelyen jelenleg Európa keresztülmegy, határozott és egységes választ igényel az Uniótól, a Tanács és az Európai Bizottság úgy döntött, hogy a tagállamok számára engedélyezi, hogy kidolgozzák saját gazdaságélénkítési tervüket. Egy ilyen költségvetéssel nem tudjuk helyreállítani a tartós növekedést, és nem tudunk sikeresen küzdeni az éghajlatváltozás ellen.
Vasilica Viorica Dăncilă  
írásban. - (RO) A 2010. évi költségvetésről szóló szavazás eredménye fontos lépés a közös normák és intézkedések kidolgozásában és alkalmazásában, amelyekre az energia, a technológia, a mezőgazdaság és az infrastruktúra területének szabályozása miatt van szükség. Ez megfelelő támogatásnak tűnik egy olyan helyzetben, amikor a tagállamok gazdaságai válsághelyzetben vannak. Üdvözlendőnek tartom a 300 millió euró kiutalását, holott kezdetben csak 280 millió eurót különítettek el sürgősségi támogatásként a tejtermelőknek, akiket a bizonytalansághoz vezető árcsökkenés veszélye fenyeget. Úgy gondolom, hogy ez az intézkedés kezelni fogja az okokat, de mindenekelőtt a tejtermékek piacán megfigyelhető jelentős árcsökkenést eredményező hatásokat, amely a jelenlegi gazdasági válság eredménye.
Marielle De Sarnez  
írásban. - (FR) A 2010. évi költségvetést most fogadtuk el. Ezzel a 2,4 milliárd euró összegű költségvetéssel finanszírozni tudjuk az európai gazdasági fellendülési terv második és végső szakaszát; ez jó hír. Sajnálatos módon azonban a Tanács hátráltatja a mikrohitelek - amely különösen hasznos és nélkülözhetetlen eszköz a növekedés fellendítéséhez - ösztönzésére irányuló európai program finanszírozásáról szóló tárgyalásokat.
Hasonlóképp igen sajnálatos, hogy a Tanács visszautasította a Parlament arra vonatkozó módosító javaslatát, hogy e példa nélküli gazdasági és szociális válság idején növeljék a leginkább rászoruló embereknek nyújtott támogatást, főleg, hogy 2010 a szegénység és a társadalmi kirekesztettség elleni küzdelem éve.
Másrészről helyénvaló az Európai Tanács múlt pénteki bejelentése, hogy az EU és a tagállamai hajlandóak hozzájárulni az évenkénti 2,4 milliárd euró összegű finanszírozáshoz és annak 2010 és 2012 közötti azonnali végrehajtásához azzal a céllal, hogy segítsék a fejlődő országokat az éghajlatváltozás elleni küzdelemben. Ugyanakkor, ha a Tanács következetes és felelősségteljes akar lenni, el kell fogadnia, hogy sürgősen szükség van a 2007-2013-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret közép távú felülvizsgálatára. E nélkül ez a hír nem lenne egyéb, csak egy reklámfogás.
Göran Färm, Anna Hedh, Olle Ludvigsson és Åsa Westlund  
írásban. - (SV) Mi, a svéd szociáldemokraták úgy döntöttünk, hogy ma az európai gazdasági fellendülési terv finanszírozásának második szakasza mellett szavazunk. A terv fontos lépés az arra irányuló közös erőfeszítéseink sorában, hogy lehetővé tegyük az EU számára a pénzügyi és gazdasági válságból való talpra állást. A gazdasági fellendülési terv nagy része azonban a CCS-technológiákba való beruházásokra vonatkozik. Támogatjuk az e területen való további kutatást, de úgy érezzük, hogy nem kellene túlzottan erre a technológiára összpontosítani, amíg a CCS-t nem hasonlították össze más, a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére szolgáló, már meglévő módszerekkel. Egy ilyen összehasonlítás lehetővé tenné számunkra, hogy ott fektessük be az EU forrásait, ahol a leginkább hatékonyak lennének az éghajlatváltozás elleni küzdelemben.
Támogatjuk a költségvetési kötelezettségvállalást és mindegyik részt megszavaztuk, kivéve azt a követelményt, hogy állandó támogatást vezessünk be a tejipari ágazatra vonatkozóan, ami ellen szavaztunk.
Diogo Feio  
írásban. - (PT) Ahogy már mondtam, véleményem szerint alapvető, hogy figyelembe vegyük a jelenlegi válságban tapasztalt különleges körülményeket, amikor a támogatásoknak az európai gazdaság különböző ágazati közötti szétosztásáról beszélünk. Úgy gondolom, hogy különösen fontos az európai gazdasági fellendülési terv végrehajtására kiosztani támogatásokat, különös tekintettel olyan intézkedések elfogadására, amelyek a gazdasági növekedést, a versenyképességet, a kohéziót és a munkahelyek megőrzését ösztönzik.
Ismét kijelentem, hogy egyrészről elengedhetetlen a támogatásokat oly módon szétosztani, hogy a válság legnagyobb áldozatai között számon tartott kis- és középvállalkozások olyan támogatást kaphassanak, amely segíti őket a válság leküzdésében, másrészről a strukturális és kohéziós alapok döntő fontosságúak a nemzeti gazdasági növekedés szempontjából.
Sajnálom azonban, hogy csak 300 millió eurót - ami szerintem túl kevés - különítettek el a tejágazati alap létrehozására. Az ágazatot jelenleg sújtó komoly válság további támogatások kiosztását indokolja, hogy segítsék a termelőket a jelenlegi nehézségek áthidalásában.
José Manuel Fernandes  
írásban. - (PT) Ez a költségvetés segít mind a munkanélküliség elleni harcban, mind a gazdaság újraindításában. A Parlament prioritásai közé emeli az európai gazdasági fellendülési tervet, a jövő évre vonatkozóan 2,4 milliárd eurós finanszírozási kerettel. Üdvözlöm a tejágazatnak juttatott 300 millió eurós kiegészítő támogatást, ugyanakkor támogatom az ezen ágazat számára állandó forrást biztosító költségvetési fejezet létrehozását is. Ezen túlmenően nagyon fontosnak tartom a jelenlegi, 2007-2013-as időszakra szóló többéves pénzügyi keret felülvizsgálatát és a 2015-2016-os pénzügyi évekre való kiterjesztését, ahogyan azt e költségvetésben is javasoltuk. Szeretnék rámutatni, hogy az éghajlatváltozás elleni harc olyan uniós szintű prioritás, amelynek ez a költségvetés nem szentel elegendő figyelmet. Szeretném emellett azt is kiemelni, hogy energiabiztonság létfontosságú kérdés az Unió számára, ezért örömömet fejezem ki a Nabucco-projekt aláírása alkalmából. A Parlament és a többi intézmény második olvasatra előterjesztett költségvetései megegyeznek az első olvasat esetében jóváhagyottakkal. Az 5. fejezet egy 72 millió eurós tartalékot tartalmaz, amely elsődlegesen a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséhez közvetlenül kapcsolódó többletköltségek finanszírozására szolgál majd. Éppen ezért én a jelentés mellett szavaztam. <>
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Azért szavaztunk "a 2010-es költségvetésről való általános megegyezést üdvözlő” jelentés ellen, mert ez a közösségi költségvetés már most jól tükrözi azokat a Lisszaboni Szerződésben meghatározott prioritásokat, amelyek egy olyan Európai Uniót szolgálnak, amely egyre több neoliberális és militarista vonást mutat, és amelyet egyre kevésbé érdekel a gazdasági és szociális kohézió.
Egy ilyen gazdasági és társadalmi válság közepette, amely szörnyű hatással volt mind a foglalkoztatásra, mind az emberek életkörülményeire, elfogadhatatlan, hogy a közösségi költségvetési tervezet 11 milliárd euróval kevesebbet szánjon a kifizetésekre, mint amennyit a pénzügyi terv előrevetített.
Ugyanakkor örömmel fogadtuk, hogy az általunk előterjesztett javaslatok közül is elfogadásra került néhány, mégpedig:
külön költségvetési fejezet létrehozása a textil- és cipőágazati intézkedések számára, egy ezen ágazatra irányuló közösségi program kialakítása céljából;
egy másik fejezet létrehozása a bizonytalan munkahelyek jogokkal felruházott munkahelyekké való átalakításának elősegítésére.
E javaslatok elsődleges célja, hogy felhívják a figyelmet a textilipart jelenleg sújtó komoly válságra, amely részben a harmadik országokból származó behozatal exponenciális növekedésének tudható be, másrészt pedig, hogy segítsenek megküzdeni az egyre növekvő munkahelyi bizonytalansággal, munkanélküliséggel és szegénységgel.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
írásban. - (PL) Elnök asszony, az egyeztető eljárás eredményeként sikerült megegyezni egy olyan kiadási szintben, amely kielégítő a Parlament számára és elegendő az Unió jövő évre kitűzött legfontosabb céljainak megvalósítására. Különös fontossággal bírnak az európai gazdasági fellendülési terv megvalósításának eszközeiről született megállapodások, közöttük például az energiaprojektek, amelyek számára 1 980 millió euró különítettek el. 420 millió euró jut majd a széles sávú internethez való hozzáférés bővítésére, amely segíteni fog a lisszaboni stratégia alapelveinek megvalósításában. Az utolsó pillanatban jelentős módosítások történtek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésével kapcsolatos, tervezett igazgatási kiadások terén.
Az Európai Tanács uniós intézmények közé való besorolása, valamint az Európai Tanács és a Külügyi Szolgálat elnöki hivatalainak létrehozása az Unió költségvetésére is hatással lesz. Az Európai Tanács és az elnök tevékenységéhez kapcsolódó költségek a becslések szerint 23,5 millió eurót tesznek ki, amelyet a 2009. évi megtakarítások fedeznek majd, míg a Külügyi Szolgálat létrehozásához kapcsolódó kiadások még a jelenlegi költségvetés 72 millió eurós tartalékát is túlléphetik. Mindezek miatt a 2010-es kiadásokról szóló vitának a mai napon nem lesz vége. A tartalékolt források nem biztos, hogy elengedőek lesznek, ebben az esetben pedig elkerülhetetlen lesz a költségvetés kiigazítása. Ezért fel kell szólítanunk a tagállamokat, mutassák ki felelősségüket azzal, hogy rendelkezésre bocsátják az EU Lisszaboni Szerződésből eredő új kötelességeinek teljesítéséhez szükséges eszközöket.
Sylvie Guillaume  
írásban. - (FR) Lelkesedés nélkül szavaztam a 2010-es költségvetés mellett, mert ez a tervezet nem képes megfelelni az előttünk álló kihívásoknak, nemcsak a jelenlegi komoly gazdasági és társadalmi válsággal összefüggésben, de az éghajlatváltozás elleni harc tekintetében sem. Ezzel a szavazattal a fő célom az volt, hogy elsőbbséget biztosítsak az európai fellendülési tervnek nyújtott támogatás, az új mikrohitel-indítvány (25 millió euró 2010-ben), és a tejágazatnak nyújtott sürgősségi támogatás (300 millió euró) részére. A jövőbeli feladatunk az uniós költségvetési keret hatékonyságának felülvizsgálata, hogy olyan közösségi cselekvési forrásokkal szerelkezhessünk fel, amelyek valóban a reformokat követik.
Jörg Leichtfried  
írásban. - (DE) Én a 2010-es EU-költségvetési jelentés mellett szavaztam. Különös örömmel tölt el, hogy bár ez az utolsó olyan költségvetés, amelyet a Nizzai Szerződés alapján tárgyalunk meg, és így az Európai Parlament nem rendelkezik formális döntéshozói hatáskörrel a mezőgazdasági kiadások terén, mégis sikerült megegyeznünk a tejágazati termelők támogatására szolgáló 300 millió eurós költségvetési tételben.
Petru Constantin Luhan  
írásban. - (RO) Az EU 2010-es költségvetése tekintetbe veszi az európai gazdasági fellendülési tervvel kapcsolatban korábban elfogadott európai szintű kötelezettségvállalásokat. Annak ellenére, hogy viszonylag nehéz feladat volt elegendő forrást találnunk mind a válság által előhívott problémák megoldására, mind az Európai Unióban jelenleg folyó fejlesztési projektek folytatására, úgy gondolom, ez a költségvetés mindkét területet megfelelően lefedi. Így például meg tudtuk tartani az Európai Bizottság elnöke által 2008 végén tett kötelezettségvállalásokat, amelyek mellett innovatív lépéseket is bevezethettünk, mint például az "Erasmus fiatal vállalkozók számára” előkészítő programot. Ez a költségvetés Románia számára is lehetővé teszi majd, hogy tovább élvezhesse a strukturális és kohéziós alapok nyújtotta támogatást. Ezen túlmenően pozitív jövőképet ad nemcsak az Európai Unió keleti határaival kapcsolatban felmerülő témákban, de a fekete-tengeri területen is, tekintve, hogy külön forrásokat különítettek el a Fekete-tenger medencéjének környezetvédelmi szempontú ellenőrzését célzó előkészítő programokra és a régió fejlesztésére irányuló közös európai keretprogramra. Ezen kívül, bár igen nehéz időszakon megyünk keresztül, az idegenforgalom mint fejlődési forrás is nagyobb figyelmet kapott, ahogy arra a fenntartható és szociális idegenforgalom számára elkülönített költségvetési tétel is rámutat.
Jean-Luc Mélenchon  
írásban. - (FR) Az Európai Unió költségvetése a közösségi szakpolitikák természetét tükrözi: neoliberális szemléletű és figyelmen kívül hagyja a többség érdekét. A kapitalista rendszer válsága és a környezeti válság - amely a profithajhászás érdekében a termelékenység maximalizálásának megszállott üldözéséből ered - semmilyen hatással nincs rá. Az EU továbbra is válogatás nélkül alkalmazza neoliberális dogmáit minden területen, anélkül, hogy figyelembe venné gazdasági hatástalanságuknak és a környezeti-társadalmi károkozásuk bizonyítékait.
A Parlament éppen tegnap szavazott az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap által nyújtandó segélyről. Ez az alap egészen egyszerűen arról szól, hogyan adjunk szocialista patinát az olyan óriási vállalatcsoportok értelmetlen áttelepítéseinek, mint a Ford, a Nokia és a Dell. És ez még csak egyetlen példa. Mit mondhatunk a szabad kereskedelmet, a rugalmas munkavégzést és a maximális termelékenységet támogató európai gazdasági fellendülési tervről? Azt, hogy "nem”; Európa nem a megoldás, hanem maga a probléma. Igennel szavazni erre a költségvetésre ellent mondana az általános európai érdeknek.
Nuno Melo  
írásban. - (PT) A ma elfogadott jelentés több szempontból is rendkívül fontos szerepet játszik. Legelőször is azért, mert rendelkezik egy 2,5 milliárd eurós gazdasági fellendülési tervről. Elfogadásra került a textilipart megsegítő 300 millió eurós támogatás is, amelyet a Parlament már régóta kért. A költségvetés ezen kívül több olyan támogatási tételt is tartalmaz, amelyek célja az olyan gazdasági kulcságazatok értékelése, mint a textil- és cipőágazat, valamint a halászflották megújításának támogatása révén a halászati ágazat is - amelyek mind igen fontos iparágak országomban. Az elsivatagosodás megállítását és a munkahelyek megőrzését célzó kísérleti projektek szintén kiemelkedő fontossággal bírnak a jelenlegi gazdasági válságban. Figyelembe kell vennünk azt is, hogy ez volt a Nizzai Szerződés hatálya alatt elfogadott utolsó uniós költségvetés. A Lisszaboni Szerződés pedig az egész költségvetésre kiterjeszti majd a Parlament hatáskörét.
Willy Meyer  
írásban. - (ES) Ez a költségvetés nem segít megoldani azokat a válság által elmélyített gazdasági, társadalmi és környezetvédelmi problémákat, amelyekkel az Európai Unió most szembenéz.
Nem veszi figyelembe a romló társadalmi és regionális egyenlőtlenségeket, a munkanélküliséget és a szegénységet sem. Az Európai Unió költségvetésének feladata, hogy a társadalmi haladás alapján hatékonyan rangsorolja a közösségi konvergenciapolitikákat, megőrizze és támogassa az egyes tagállamok lehetőségeit, a természeti erőforrások fenntartható hasznosítását és a környezetvédelmet - mindezt annak érdekében, hogy valós gazdasági és társadalmi kohéziót tudjon megteremteni.
Teljes képviselőcsoportom egyöntetűen ellenzi a közösségi költségvetés olyan célú használatát, hogy egy még militaristább és neoliberálisabb Európai Uniót támogassunk vele. Ezért ellenezzük a költségvetésben szereplő katonai kiadások növekedését. Ebben az összefüggésben szeretném kiemelni a közös kül- és biztonságpolitikával kapcsolatos kiadások feletti demokratikus ellenőrzés szükségességét is. Ez az ellenőrzési hatáskörön kívül eső szürke terület is hatással van a költségvetési kiadásokra.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) Gazdasági válságok során, amikor az európai polgároknak leépítési hullámokkal és a szociális szolgáltatások csökkenésével kell megküzdeniük, az Európai Uniónak is takarékoskodnia kell. Nehéz időkben természetesen szükség van a gazdaságot ösztönző lépésekre, de kétséges, hogy az olyan eszközök, mint az európai gazdasági fellendülési terv, képesek lennének elérni ezt a célt. A múltban is előfordult már, hogy egy-egy nagyra tartott uniós program végül csak papírtigrisnek bizonyult. Ráadásul számos olyan uniós támogatást is láthattunk, amelyek szinte a visszaélések széles skálájára való felhívásként működtek. A keményen dolgozó adófizetők pénze így éveken keresztül szivároghatott el ismeretlen csatornákon keresztül. Az uniós költségvetés további feldagasztása helyett inkább arra lenne szükség, hogy a támogatási rendszert átfogóan újra nemzeti szintre rendeljük. Ezen ok miatt ellenzem a költségvetés-tervezetet.
Aldo Patriciello  
írásban. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, örömmel üdvözlöm az előadó kiváló munkáját, akinek sikerült 1,98 milliárd eurós finanszírozást biztosítania az európai gazdasági fellendülési terv számára, amely ezáltal a 2010-es költségvetés központi célkitűzésévé vált.
Biztos vagyok benne, hogy az új terv friss lendületet ad majd a gazdasági növekedés, a versenyképesség, a kohézió és a munkahely-megőrzés terveinek Európában, miközben azt is megmutatja, hogy az uniós költségvetés eszközével az európai polgárokat helyezhetjük az előtérbe, és konkrét válaszokat adva tevékenyen léphetünk fel a kontinensünket sújtó gazdasági válság által előidézett problémákkal szemben.
Ettől kezdve a Bizottság feladata azt biztosítani, hogy a gazdasági fellendülési terv által finanszírozott valamennyi projekt tökéletesen megfeleljen az EU környezetvédelmi jogszabályainak. A gazdasági válság hatásainak leküzdését célzó, a strukturális alapok és a Kohéziós Alap egyszerűsítésére és célzottabb felhasználására felszólító együttes nyilatkozatot szintén meleg fogadtatásban részesítjük.
A tejágazatnak a válság leküzdése céljából elkülönített 300 millió euró is igen hatásos eszköz. Ez az összeg 20 millióval haladja meg a Tanács javaslatát, amelyet mindannyian csakis üdvözölni tudunk.
Marit Paulsen, Olle Schmidt és Cecilia Wikström  
írásban. - (SV) Hisszük, hogy elkerülhetetlen az agrárpolitika liberalizálása és piacalapúvá tétele, ha azt szeretnénk, hogy a fogyasztóknak és a vidéki lakosságnak is hasznára váljon. Ezért a közös agrárpolitika átfogó reformjára van szükség.
Az export- és termelési támogatások minden formáját a lehető leghamarabb el kell törölnünk, legkésőbb 2015-ig. Az EU és Amerikai Egyesült Államok mezőgazdasági támogatásainak eltörlése a globális szegénység és éhezés elleni harc szempontjából is alapvető fontosságú. Ugyanakkor le kell építeni a mezőgazdasági terményekre és a halra vonatkozó valamennyi kereskedelmi akadályt, megvalósítva ezáltal az élelmiszer szabad kereskedelmét.
Az EU 2010-es költségvetésének mezőgazdaságot érintő része a 2. fejezet ("Természeti erőforrások megőrzése és kezelése”) alá tartozik, és ez alkotja az úgynevezett 3. blokkot. Ez a blokk tartalmazza az általunk ellenzett intervenciós és támogatási intézkedéseket, köztük a különböző - például az alkoholra vonatkozó - készletfelhalmozási intézkedéseket és a borágazatnak szánt bőséges uniós támogatást. Ide tartozik az iskolai tej- és gyümölcsprogramokra nyújtott uniós támogatás is. Ez természetesen fontos kérdés, de úgy érezzük, sokkal inkább nemzeti szinten kellene vele foglalkozni. Ugyanakkor ez a blokk fontos indítványokat tartalmaz például az állatjólét és az állatszállítás ellenőrzésének területén, amelyeket alapjában üdvözlendőnek tartunk. Azonban, mivel a szavazási eljárás értelmében a módosítások teljes csoportjával kapcsolatban kell állást foglalnunk, úgy döntöttünk, a 3. blokk esetében tartózkodunk a szavazástól.
Paulo Rangel  
írásban. - (PT) Mivel a Parlament tiszteli az európai polgárok biztonságos Európához való jogát, üdvözli a 3a. alfejezetnek - szabadság, biztonság és igazság - a 2009-es költségvetéshez képest való növekedését. Egyúttal kiemeli annak fontosságát, hogy az EU költségvetése keretében további alapokat tegyünk elérhetővé az illegális bevándorlással való küzdelemmel párhuzamosan a legális bevándorlás kezelésére és a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára.
Rámutat, hogy e szakpolitikákat mindig az EU Alapjogi Chartájának rendelkezéseit szem előtt tartva kell végrehajtani. A tagállamok közötti szolidaritás elősegítése szempontjából ugyanilyen fontos a határvédelem finanszírozásának növelése, beleértve az Európai Visszatérési Alap és az Európai Menekültügyi Alap eszközét is. A Parlament tekintetbe veszi, hogy az Unió valamennyi országa egyre nagyobb kihívásokkal néz szembe e fejezet szakpolitikáival kapcsolatban, és ezért felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki a szabadság, biztonság és igazság terén 2009 óta rendelkezésre álló, megnövelt alapokat. Ezáltal együttesen képesek lehetnek kiállni ezekkel és mindazon új kihívásokkal szemben, amelyeket részben az a jelenleg támogatott közös bevándorlási politika idéz elő, amely a lehető legbefogadóbb természetű, ugyanakkor egyértelműen az emberi jogok alapvető tiszteletére épül.
Daciana Octavia Sârbu  
írásban. - Üdvözlöm a 2010-es költségvetés szavazásának eredményét. Ez a költségvetés több fontos projekt számára fog megfelelő forrást biztosítani, és komoly támogatást nyújt bizonyos területeknek, főleg azon gazdasági nehézségek tükrében, amelyek még mindig sújtják az Európai Uniót. Ezen belül különleges fontossággal bír az a 300 millió euró, amelyet a jelenlegi válság kapcsán a tejágazatnak különít el. A Tanács végül a korábbi 280 millió eurós forrás helyett elfogadta az Európai Parlament e megnövelt összegre vonatkozó kérését. Ugyancsak jelentős forrást - 2,4 milliárd eurót - különítettek el a gazdasági fellendülési terv második szakasza számára, amely létfontosságú támogatást nyújt az energiával (többek között a megújuló energiával) és az infrastruktúrával kapcsolatos projektek számára, valamint 420 millió eurót szán a vidéki területek széles sávú hozzáférés megteremtésére. A költségvetés ezáltal jelentős fejlesztéseket tesz lehetővé az energia, az infrastruktúra és a technológia terén, emellett alapvető fontosságú támogatást nyújtva a jelenlegi gazdasági helyzetben. <>
Nuno Teixeira  
írásban. - (PT) Az Európai Unió költségvetésének megszavazása olyan évente sorra kerülő intézményi mérföldkő, amely megerősíti a közösségi programok iránti elkötelezettséget és kiemeli a Parlament eljárásban betöltött szerepét. Üdvözlöm az európai gazdasági fellendülési terv második szakaszának juttatott 2009-2010-es forrásokról született megegyezést, mivel a gazdaság és munkaerőpiac talpra állítása az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportjának két legfőbb célja. Az új, mikrofinanszírozást elősegítő program megerősítése jól tükrözi a lisszaboni stratégia céljainak biztosított elsőbbséget, és a kis- és középvállalkozások munkahelyteremtésben játszott kiemelkedő szerepét. Ugyanakkor aggodalmamat kell kifejeznem a strukturális alapok és a Kohéziós Alap költségvetési előirányzatainak csökkentésével kapcsolatban, mivel azok létfontosságú szerepet játszanak a gazdaság újjáélesztése és a területi kohézió szempontjából, főleg az olyan legkülső régiókban, mint Madeira.
Úgy érzem, alapvető fontosságú feladat még rugalmasabbá tenni a kohéziós politikákat, hogy ezáltal megemeljük a közösségi alapokból finanszírozott programok végrehajtásának jelenlegi alacsony szintjét. Emellett a stratégiai célokkal rendelkező, hozzáadott értéket képviselő és a versenyképességet hosszú távon ösztönző projekteket továbbra is támogatni kell. Mindezen okok miatt szavaztam a javaslat mellett, amely a csúcsát jelenti annak a technikailag bonyolult folyamatnak, amelyről igazán nehéz volt tárgyalni.
Silvia-Adriana Ţicău  
írásban. - (RO) Az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló - Tanács által (valamennyi szakaszban) módosított - általános költségvetés-tervezete, valamint az Európai Unió 2010-es pénzügyi évre szóló általános költségvetés-tervezetét érintő módosító indítványok mellett szavaztam. Az EU 2010-es költségvetése jelentős összegeket szentel az európai gazdasági fellendülési terv keretében tett kötelezettségvállalásokra, mint például az villamosenergia-hálózatokra (1 175 millió euró), az európai nyílt tengeri szélerőmű-hálózatra (208 millió euró) és a szén-dioxid leválasztására és geológiai tárolására (532,2 millió euró). Az Európai Parlament ezen kívül sikeresen feltöltötte az közlekedési biztonságra, a SESAR közös vállalkozásra, az európai szállítási és utasjogi szakpolitikákat támogató tevékenységekre, a versenyképességi és innovációs keretprogram részét képező "Intelligens Energia - Európa” programra, és a Tiszta Égbolt közös vállalkozásra elkülönített összegeket. Ezen túlmenően a mezőgazdaságra szánt összegekben 14 milliárd euróval megnövelt forrás jutott a vidékfejlesztésnek, és 300 millió eurós támogatás azon tejtermelőknek, akiket a legsúlyosabban érintett a gazdasági és pénzügyi válság. A gazdasági és pénzügyi válság miatt az európai állampolgárok jelenlegi legnagyobb aggodalma a munkahelyük lehetséges elvesztése. Úgy gondolom, 2010-ben kiemelt figyelmet kell fordítanunk a fiatal vállalkozókat képzésére irányuló és a saját cégük elindítását támogató programokra is.
Artur Zasada  
írásban. - (PL) A mai napon egy majdnem 123 milliárd euróra rúgó 2010-es uniós költségvetést fogadtunk el. Egy költségvetésben mindig vannak kompromisszumok. Sokan érzékeljük a hiányosságait, mégis fontos rámutatnunk, mi mindent nyer az EU átlagpolgára ezzel a ma elfogadott dokumentummal. Az Európai Unió mindenekelőtt energiabiztonságát erősíti, és számít a vállalkozások, különösen a mikrovállalkozások fejlődésére. Örömmel vettem tudomásul, hogy 20 millió eurót különítettek el a balti-tengeri stratégia számára. Való igaz, hogy a tartalékalapok csak akkor szabadulnak fel, amikor az Európai Bizottság benyújtja a felhasználásukra vonatkozó írásbeli javaslatokat. Ugyanakkor hiszek benne, hogy ez mihamarabb meg fog történni. Különösen örülök annak, hogy három olyan projekt is belekerülhetett a költségvetésbe, amelyek országom szempontjából is fontosak. Ezek pedig a következők: a Varsóban és Athénban tartandó Speciális Olimpiai Játékok, az európai szomszédságpolitika programjai által érintett országok fiataljainak szánt támogatások, valamint az Európai Civilizáció tanszék Bronisław Geremek elnöki posztjának létrehozása az Európa Tanulmányok Szakkollégiumában (Natolin).
Diogo Feio  
írásban. - (PT) Az európai intézmények nyitottsága és eljárásaik átláthatósága garantálja azt, hogy a tagállamok civil társadalma és közvéleménye nemcsak folyamatosan tájékoztatást kap, de szerves és jól informált részét képzi a döntéshozatali eljárásoknak. Bár a polgárok távol érzik magukat Európától - nem utolsósorban a Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének folyamatát megzavaró esetek miatt is -, és bár a folyamatok nem mindig könnyen érthetőek és sokszor kapnak kritikákat, az európai intézmények továbbra is teljességében elkötelezik magukat amellett, illetve ragaszkodnak ahhoz, hogy a lehető legtöbb dokumentumot belátható időn belül elérhetővé tegyenek, segítve ezzel a távolság legyőzését.
Ugyanakkor elítélem azt a tényt, hogy a parlamenti baloldal a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó jogi keretekben a Szerződés hatálybalépése után szükségessé vált javítást arra használta fel, hogy felvegye azt a populista álláspontot, miszerint bizonyos európai tevékenységeknél a valóban szükséges titoktartás is megszüntetendő, és így az átláthatóság kizárólagos bajnokává emeltette magát.
Az ilyen érzékenységű kérdésekben nincs helye mesterséges és populista megosztó politikának. Az ilyen kérdések olyan komolyságot érdemelnek, amelyet áthat a felelősségérzet és a lehető legszélesebb körű konszenzus. Sajnálom, hogy ezúttal ez nem volt lehetséges.
Sylvie Guillaume  
írásban. - (FR) Teljes mértékben támogatom a kollégám, Cashman úr által előterjesztett állásfoglalást, amely felkéri a Bizottságot és a Tanácsot arra, hogy vizsgálja felül az európai intézmények dokumentumaihoz való hozzáférésre vonatkozó szabályokat, a Lisszaboni Szerződés átláthatóságra vonatkozó szakaszainak megfelelően. Ez a kérdéskör alapvető fontosságú az intézmények demokratikus és felelős működésének biztosítása szempontjából, amelynek segítségével visszaállítható az európai állampolgárok Európába vetett bizalma.
Elisabeth Köstinger, Hella Ranner, Richard Seeber és Ernst Strasser  
írásban. - (DE) A 2009. december 17-i, keddi szavazáson Cashman úr B7-1094/2009 számú, a dokumentumokhoz való hozzáférés jogi keretének a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után szükséges javításáról szóló (1049/2001/EK rendelet) állásfoglalása ellen szavaztam, méghozzá a következő okok miatt: ez az állásfoglalás olyan tényekre hivatkozik, amelyeknek semmi közük nincs az átláthatóság témaköréhez, és olyan változtatásokra szólít fel, amelyeknek következményei nem járulnának hozzá építő jelleggel az átláthatóság javításához.
Szeretném kihangsúlyozni, hogy nagyon is támogatom az átláthatóságot és a dokumentumokhoz való nyilvános hozzáférést. Ugyanakkor e fontos célkitűzéseket nem Cashman úr követeléseivel érhetjük el, hanem csakis azáltal, ha felelősen viseltetünk a témával kapcsolatban, ahogyan azt az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselői, Renate Sommer, Simon Busuttil és Manfred Weber állásfoglalásukban kiemelték.
Véronique Mathieu  
írásban. - (FR) Elengedhetetlen, hogy az európai tevékenységeket átláthatóbbá tegyük és az európai intézmények dokumentumaihoz a lehető legszélesebb körű hozzáférést biztosítsuk, ha szeretnénk Európa állampolgáraival jobban megismertetni, hogyan is működik az Unió. Ugyanakkor ébernek is kell lennünk ezen a ponton, és őrt állni a demagógia minden formája ellen. Az európai intézkedések hatékonyságának érdekében muszáj korlátokat szabnunk az átláthatóság szent és sérthetetlen elvének. A teljes átláthatóság engedélyezése a terméketlen viták kockázatát rejti, tekintve, hogy a képviselők nyíltan beszélhetnek majd bármilyen érzékeny kérdésről. Már maga a tárgyalás fogalma is bizalmas légkört feltételez. Enélkül a viták hivatalos találkozóinktól igen távol eső informális környezetben zajlanak majd, és eredményük éppen ellenkezője lesz annak, mint amit elérni kívántunk. Ezért mondok igent a nagyobb átláthatóságra, és ezzel együtt üdvözlöm a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését is. Ez lehetővé teszi majd az említett módosítások végrehajtását, de nem az egészséges európai döntéshozatal kárára.
Nuno Melo  
írásban. - (PT) A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán szükségessé válik javításokat eszközölni a dokumentumokhoz való hozzáférést szabályozó jogi keretekben. Minden ilyen javításnak az összes uniós állampolgár jogát védenie kell. Mivel az Unió egy szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség, ahogy azt az Alapjogi Charta preambuluma megállapítja, a Közösség örömmel fogad minden olyan törekvést, amely az uniós intézmények dokumentumaihoz való hozzáférés terén nagyobb átláthatóságot céloz meg. Emellett ugyanakkor kiemelten fontos azt is értékelnünk, hogy a bármely dokumentumhoz való korlátlan hozzáférés milyen mértékben gátolhatja az intézmények megfelelő működését. Ezért létfontosságú megtalálni az egyensúlyi állapotot ebben a témában.
Frédérique Ries  
írásban. - (FR) Határozottan e nagyra törő, az állampolgárok dokumentumokhoz való hozzáféréséről szóló európai parlamenti állásfoglalás mellett szavaztam. Mégpedig azért, mert mindig fontos emlékeztetnünk arra az embereket, hogy az átláthatóság a demokrácia kulcsa, mert az uniós információkhoz való hozzáférés útját még most is sok buktató nehezíti az átlagember számára, és mert a Lisszaboni Szerződés december 1-jei hatálybalépése jelentősen megváltoztatja ezt a helyzetet. Az állampolgároknak az európai intézményi dokumentumokhoz bármilyen formában történő hozzáféréshez való joga mostantól az Alapjogi Charta 42. cikkének részét képezi. A polgárok továbbá saját jogaiknak a Tanács jogi véleményeire való kiterjesztését látják, amely azután valamennyi európai intézményre kiterjeszti a kötelezettséget.
Ez a szavazat az e területen élharcos szerepet játszó képviselőcsoportom munkájának a megkoronázása is egyben. A Parlament ezen a területen kilenc hónappal ezelőtt fogadta el a Cappato-jelentést, és felszólította a Tanácsot arra, hogy tevékenységét átláthatóbb, nyitottabb és demokratikusabb módon folytassa. Ezen intézménynek valóban erkölcsi kötelessége nyilvánosan lefolytatni döntéseit és vitáit; ez egész egyszerűen olyan demokratikus követelmény, amelyet az állampolgárokkal szemben kötelességszerűen kell teljesíteni.
Axel Voss  
írásban. - (DE) Az átláthatóság jelentőségteljes kérdéskör, amelynek fontossága a globalizáció korában egyre csak nő. Ezért magam is támogatom azt a törekvést, hogy növeljük az átláthatóságot uniós szinten is. Ugyanakkor meg kell tartanunk az egyensúlyt is. Az előterjesztett állásfoglalás jóval túlmutat az állampolgárok számára szükséges átláthatósági szinten, ezért szavaztam ellene. Ez az állásfoglalásra irányuló indítvány nem találta meg a megfelelő egyensúlyt a szükséges átláthatóság, illetve az igazgatás és a parlamenti képviselők ésszerű uniós szintű tevékenysége között. Ez a változat nem biztosítja az írásos anyagok bizalmasságát; az állampolgárok magánszférája nem garantálható, ha kérdésekre kerül sor; maga az adatvédelem kérdőjeleződik meg, valamint a biztonságunkkal és az Európai Központi Bank pénzpiaci politikájával kapcsolatos következmények nem láthatók előre. Ezen kívül olyan mértékben emelné meg az igazgatás és a parlamenti képviselők bürokratikus terheit, amely nem áll arányban kitűzött célokkal.
Louis Grech  
írásban. - Az S&D képviselőcsoport máltai küldöttsége a szubszidiaritás alapelvéről szóló állásfoglalásra irányuló indítvány mellet szavaz, ahogyan azt Mauro úr, Busuttil úr és Weber úr már elővezették. Ugyanakkor a küldöttség úgy érzi, hogy az indítványt övező nagyobb konszenzus és szavazati többség erősebb üzenet lenne Európa számára. Ezért erre vonatkozóan előnyösebb lenne egy adott időhatáron belül halasztási indítványt támogatni, hiszen ez nagyobb lehetőséget adna számunkra, hogy szélesebb konszenzust érjünk el.
Jean-Luc Mélenchon  
írásban. - (FR) Az európai állampolgárok teljes egészében, megkülönböztetés nélkül való képviselete valamennyi európai - nemzeti és közösségi szintű - intézmény közös feladata. A szekularizáció az egyetlen alapelv, amelynek alapján az intézmények lehetővé tehetik minden polgár számára a közszolgálatokhoz hitük alapján való hozzáférést. Ez közös filozófiai örökségünk, és őrt áll a civil béke elve felett, amely az EU alapkövének számít.
Éppen ezért elengedhetetlen, hogy Olaszország végrehajtsa az Emberi Jogok Európai Bírósága által a Lautsi kontra Olaszország ügyben kihirdetett ítéletet. Amint arra a Bíróság is rámutatott, a vallási jelképek kiállítása az EU minden középületében tilos. Itt az ideje, hogy azok a feszületek, amelyeket még Mussolini idején vezettek be az osztálytermekben, eltűnjenek az állami iskolák berendezéséből.
Edward Scicluna  
írásban. - Az S&D képviselőcsoport máltai küldöttsége a szubszidiaritás alapelvéről szóló állásfoglalásra irányuló indítvány mellet szavaz, ahogyan azt Mauro úr, Busuttil úr és Weber úr már elővezették. Ugyanakkor a küldöttség úgy érzi, hogy az indítványt övező nagyobb konszenzus és szavazati többség erősebb üzenet lenne Európa számára. Ezért erre vonatkozóan előnyösebb lenne egy adott időhatáron belül halasztási indítványt támogatni, hiszen ez nagyobb lehetőséget adna számunkra, hogy szélesebb konszenzust érjünk el.
Diogo Feio  
írásban. - (PT) Belaruszra joggal ragadt rá az "Európa utolsó szovjet köztársasága” gúnynév. Az ország politikai, társadalmi és gazdasági élet terén elért előrelépése ellenére is egyértelmű, hogy a végrehajtott reformok egyike sem képes joggal lerázni róla eme kellemetlen megnevezést.
Belaruszban továbbra sincsenek szabad választások, nem tartják tiszteletben a véleménynyilvánítási, gyülekezési és tüntetési szabadságot, és a hatóságok általi elnyomás még mindig nő.
Az Európai Uniót az a veszély fenyegeti, hogy megalkuvást köt a diktatúra eme vonalával, ahogyan azt Kuba esetében is tette. Úgy érzem, hibás lépés lenne ezt az utat követni, ahelyett, hogy egyértelműen kinyilvánítanánk, hogy a demokrácia és a szabadság alapértékei nem csupán nem képezhetik vita tárgyát, de elidegeníthetetlen részei bármely olyan egyezménynek, amelyet Belarusszal kívánunk kötni. Az Európai Uniónak éppen ezért fenn kell tartani és meg kell szilárdítania kapcsolatát a belorusz demokratikus ellenzékkel, ezáltal fenntartva a hitet mindazokban, akiknek az ország demokratizálásáért vívott harcát a Parlament Szaharov-díjjal ismerte el.
Nuno Melo  
írásban. - (PT) Az Európai Unió nem válhat olyan egységgé, amelyet kizárólag a tagjait alkotó országok ügyei érdekelnek. Fontos, hogy azon országokban is a demokratikus átalakulás egyik mozgatórugójává váljon, amelyek a volt Szovjetunió szétesése után jöttek létre. Ezen országok számára minden olyan lépés kiemelkedő fontosságú, amely javít a helyzeten. Ebben a szellemben kell megvitatnunk ezt a Belarusz támogatására irányuló intézkedéseket sürgető állásfoglalásra irányuló indítványt is, amelyet az ország egyértelmű demokratikus reformjainak megjelenése mellett az emberi jogok és a jogállam tiszteletben tartásának kell kiegészítenie. Belarusz keleti partnerségi programban való részvétele komoly előrelépést jelentene ebben az irányban, ugyanakkor Belaruszban a szabadságjogok és a jogvédelem tekintetében még mindig számos területen van szükség fejlődésre.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) Azért szavaztam a Belaruszt érintő közös állásfoglalás mellett, mert kiegyensúlyozottan mutatja be a helyzetet, a pozitívumok és a haladás mellett kiemeli a több területen jelentkező demokratikus deficitet is. Számomra kiemelt jelentőségű annak biztosítása, hogy a belorusz kormány mihamarabb biztosítsa népe számára a véleménynyilvánítási, gyülekezési és egyesülési szabadságot, ami hatékony ellenzéki pártműködést tesz lehetővé.
Wojciech Michał Olejniczak  
írásban. - (PL) A Belaruszról szóló állásfoglalás fontos jelzés az Európai Uniótól és egész Európától. Mind a demokratikus ellenzéknek, mind a belorusz hatóságoknak meg kell mutatnunk - nemcsak ilyen állásfoglalásokon keresztül -, hogy az emberi jogok megsértését éppúgy elutasítjuk, mint a politikai pártok, a nem kormányzati szervezetek és a független média bejegyzésének tilalmát.
Az Európai Parlament nem fogadja el a halálbüntetés alkalmazását, amelyet egész Európában egyedül Belarusz használ még ma is. Nem enyhíthetünk a Belarusz ellen hozott szankcióinkon mindaddig, amíg nincsen érzékelhető előrelépés az ország demokratizálódása felé. Az Európai Unió nem hunyhat szemet azon botrányos eljárás felett, amellyel ez az ország a szólásszabadságot, az emberi és polgári jogok, valamint a nem kormányzati szervezetek tiszteletben tartását korlátozza. A 27 tagállam képviselőiből álló Európai Parlament a demokrácia és az együttműködés intézményi kifejeződése.
Kizárólag a demokráciát erősítő intézkedéseket tudunk és akarunk támogatni, mert ezek adják az Európai Unió alapját. Semmilyen más intézkedéshez nem adhatjuk hozzájárulásunkat. Remélem, a Belaruszról előterjesztett állásfoglalás csak egy abból a számos lépésből, amelyet a jövőben megteszünk. Belarusz polgárai és egész Európa várja ezt tőlünk.
Justas Vincas Paleckis  
írásban. - (LT) Némi kétséggel szavaztam a Belaruszról szóló állásfoglalás mellett, mivel azáltal, hogy az Európai Parlament túl gyakran fogad el ezen országot érintő dokumentumokat, szerepük leértékelődik. Másrészről, miközben továbbra is megtartjuk kritikus álláspontunkat a minszki rezsimmel szemben, ez az állásfoglalás a korábbiaknál sokkal egyértelműbben hangsúlyozza ki az EU Belarusszal fennálló kapcsolatai terén tapasztalható bizonyos pozitív változásokat. Ha az Európai Unió, annak tagállamai és Belarusz közötti kapcsolatot alapjaiban érintő javulást akarunk elérni, Belarusznak a reformok és a demokrácia irányába kell fordulnia. Ez a fordulat az országhoz fűződő mindenfajta kapcsolat kiépítését segítené. Jelenleg 39 litván település és régió folytat gyümölcsöző együttműködést belorusz településekkel és régiókkal, amelynek során tapasztalatcserére és közös projektekben való részvételre is lehetőség nyílik. Azért is fogadtam el ezt az állásfoglalást, mert arra hívja fel az Uniót, hogy több figyelmet fordítson az olyan konkrét projektekre, amelyek egybeesnek a partnerországok érdekeivel. Ebben az állásfoglalásban gratuláltunk Belarusznak, Ukrajnának és Litvániának, hogy a keleti partnerségi program keretében elsőként terjesztettek elő háromoldalú projekteket az Európai Bizottság és a tagállamok elé. Ezen a listán a következő területeket érintő konkrét projektek szerepelnek: határellenőrzés, szállítás, tranzitforgalom, kulturális és történelmi örökségek, szociális biztonság és energiabiztonság.
Anne Delvaux  
írásban. - (FR) Örülök ennek az állásfoglalásról szóló szavazásnak. A 2008 januárjában kötött tűzszüneti egyezmény, valamint a békéről, a stabilitásról és a fejlődésről szóló gomai konferencia ellenére a KDK keleti részén még ma is folytatódnak a véres harcok, amelyek a civil társadalom, különösen a nők, a gyermekek és az idősek ellen valaha elkövetett legdurvább kegyetlenségekhez vezettek. A nemi erőszak hulláma egyre jobban terjed, és napjainkban már nem csak a harcban álló felek, de civilek is követnek el ilyen bűncselekményeket. Mindent a lehető leggyorsabban el kell követni a lakosság védelmének biztosítására, egy olyan időszakban, amikor a helyszínen jelen levő MONUC-katonák száma azt is jelenti, hogy az erőszakot nem lehetséges minden esetben megfékezni. A kongói hatóságok mostanában egyre inkább kimutatják határozott akaratukat azzal kapcsolatban, hogy nem hagyják büntetlenül az ilyen cselekedeteket. Ugyanakkor a zéró tolerancia politikájának nem csak nagyra törőnek - minden egyes, erőszakos cselekményt elkövető bűnös kivétel nélküli felelősségre vonása -, hanem a gyakorlatban is végrehajthatónak kell lennie. Európai parlamenti képviselőként kötelességünk rámutatni az olyan nemzetközi kötelezettségvállalások betartására, mint az emberi jogok és a nemi esélyegyenlőség biztosítása, hogy ezáltal megóvható legyen a kongói nők méltósága és számtalan gyermek ártatlansága.
Diogo Feio  
írásban. - (PT) Motubu Sese Seko kleptokratikus rezsimjének bukása után a Kongói Demokratikus Köztársaság (korábban Belga-Kongó, illetve Zaire) az agitáció és a brutális erőszak ingoványába merült, amely több millió halálos áldozatot követelt.
Az ország keleti részét különösen keményen sújtotta ez a csapás, amely nem tisztel semmiféle határt, és amely sokkal inkább etnikai, mint nemzeti jellegűvé vált. A legszörnyűbb atrocitások is olyan gyakorisággal ismétlődnek, hogy már lépést sem tudunk tartani velük, és főként az ENSZ csapataiból álló nemzetközi közösségi erők sem voltak képesek őket kezelni, a mindezidáig megtett összes civil és katonai erőfeszítés ellenére sem.
Sajnos máig is megoldásra várnak azok a jelenségek, hogy egyes afrikai országok láthatólag kormányozhatatlanná válnak, illetve a központi kormányok elvesztik uralmukat a területük egyes részei feletti. Az ilyen helyzetekhez gyakran kapcsolódik a nyersanyagok illegális kitermelése vagy fosztogatása, amelyet egyes esetekben felkelő csapatok, máskor közkatonák és vezetőik követnek el. Még ha e jelenségek az európai dekolonizációs folyamatban és az akkor megrajzolt határvonalak formájában gyökereznek is, ez nem menti fel az afrikai vezetőket és döntéshozókat a felelősség alól, sem az alól, hogy ezen országok civil társadalmát felszólítsák saját sorsuk feletti önrendelkezésre.
Sylvie Guillaume  
írásban. - (FR) Én az állásfoglalás mellett szavaztam, amely elutasítja azt a szélsőséges etnikai erőszakhullámot, amely az utóbbi időkben sújtja Kongót, és amely mintegy 44 ezer elhagyatott és teljes nélkülözésben élő ember áttelepítéséhez vezetett. Különösen aggaszt a nemi erőszak terjedése, amelyet fegyverként használnak a harcban. Ez olyan elfogadhatatlan bűntett, amelyet nem hagyhatunk büntetlenül, és amely ellen az Európai Uniónak is ki kell állnia. Biztosítanunk kell, hogy a kongói hadsereg minden olyan tagja, aki emberi jogi jogsértésekért felelős, bíróság elé kerüljön.
Nuno Melo  
írásban. - (PT) Az Európai Unió nem vonhatja ki magát azon fegyveres konfliktusok hatóköréből, amelyek a világon ma is folynak. A Kongói Demokratikus Köztársaság területén folyó erőszak olyan konfliktus, amely már évek óta húzódik, és amely több millió ember haláláért, áttelepítéséért vagy otthonának elvesztéséért felelős. Ezért fokozottan fontos a konfliktusban részt vevő valamennyi felet arra ösztönözni, hogy hagyjanak fel az ellenségeskedéssel, annak érdekében, hogy e régiók lakosai végre újra békében élhessenek. Létfontosságú továbbra is támogatnunk az Egyesült Nemzetek Szervezete helyi misszióit, hogy ezáltal könnyítsünk a lakosság, főként az idősek, a nők és a gyermekek szenvedésein.
Willy Meyer  
írásban. - (ES) Az ezen a területen zajló fegyveres konfliktus csak politikai megoldás által oldható fel. A szomszédos és más országok minden beavatkozó intézkedéseinek ezért véget kell vetni. A Kongói Demokratikus Köztársaság (KDK) területén zajló konfliktusnak csak a felek közötti, tárgyalás útján létrejött diplomatikus megoldás vethet véget. Egy ilyen lehetséges megoldásnak meg kell felelnie az Egyesült Nemzetek Chartájában és az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatában rögzített elvárásoknak.
Az ENSZ Biztonsági Tanácsnak felül kell vizsgálnia a MONUC mandátumát. A mandátumot a VII. fejezet alapján vissza kell vonni annak érdekében, hogy ne erősítse a kongói fegyveres erőket, és ezáltal ne fenyegethesse az Egyesült Nemzetek békefenntartó misszióját. Szorgalmazzuk a KDK területén zajló EUPOL és EUSEC missziók megszüntetését. Ezek a missziók negatív hatással voltak az erőszak elharapódzására és az ország egyre romló helyzetére, azáltal, hogy olyan biztonsági erőket képeztek, amelynek tagjai azután saját civil lakosságuk ellen is követtek el bűntetteket.
Az Egyesült Nemzetek Szervezetének a KDK-ba irányuló fegyverszállítási embargóra vonatkozó állásfoglalásait is végre kell hajtani. Be kívánjuk jelenteni, hogy az Európai Unió számos tagállama is megsérti ezt az embargót. A többi politikai képviselőcsoport által előterjesztett közös állásfoglalás nem hivatkozik ezekre az alapvető kérdésekre, ezért szavaztam az állásfoglalás ellen.
Andreas Mölzer  
írásban. - (DE) A Kongói Demokratikus Köztársaság ügyében benyújtott közös állásfoglalásra irányuló indítvány jól tükrözi az afrikai országban uralkodó bonyolult helyzetet. Az emberi erőforrások nagy mennyisége és a nemzetközi közösség által nyújtott pénzügyi támogatás ellenére sem sikerült még megteremteni a békét és a stabilitást ezen a területen. Éppen ellenkezőleg, ENSZ-katonákat vádoltak meg azzal, hogy az egyik fél pártjára állva hozzájárultak a helyzet elmérgesedéséhez. Fontos, hogy megoldjuk ezt a problémát.
Az ENSZ-misszió 7 milliárd eurót is meghaladó támogatásának óriási költsége, beleértve a humanitárius segélyt is, csak akkor igazolható, ha ezen összeg felhasználása egyértelműen megállapítható. Mivel az állásfoglalás nem intéz felhívást ennek tisztázására, tartózkodtam a szavazástól.
Bart Staes  
írásban. - (NL) A Kongói Demokratikus Köztársaság területén jelenleg is zajló mészárlások, emberiség elleni bűntettek, gyermekkatonák verbuválása és a nők és lányok ellen elkövetett nemi erőszak felett nem térhetünk napirendre szó nélkül. További erőfeszítésekre van szükség ahhoz, hogy véget vessünk az idegen fegyveres csapatok tevékenységeinek a KDK keleti részében. A nemzetközi közösség nem nézheti tehetetlenül ezt a helyzetet. Biztosítania kell a 2009 márciusi tűzszüneti megállapodások hatékony és jóhiszemű betartását. Az ENSZ emberi jogi főbiztosa által nemrégiben kiadott két jelentés is azt mutatja, hogy a humanitárius helyzet jelentősen romlott.
A MONUC kulcsfontosságú szerepet játszik, azonban mandátumát és bevetésének szabályait határozottan és folyamatosan végre kell hajtani, ha a lakosság biztonságát hatékonyan akarjuk megvalósítani. A MONUC jelenléte továbbra is szükséges. Mindent el kell követni annak érdekében, hogy mandátumát a maga teljességében hajthassa végre, és megvédhesse a lakosság fenyegetett részét. A Tanácsnak vezető szerepet kell játszania ebben a folyamatban, és biztosítania kell, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa az operációs kapacitásának megerősítésével és a jelenleg 41-re rúgó prioritásainak jobb meghatározásával támogatja a MONUC erőit.
