Tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen esittely - 2006 (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on ensimmäisenä tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2006 vuosikertomuksen esittely.
Hubert Weber
tilintarkastustuomioistuimen presidentti. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa varapuheenjohtaja Kallas, hyvät naiset ja herrat, olen iloinen voidessani osallistua keskusteluunne tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2006 vuosikertomusta koskevaan keskusteluun. Esittelin vuosikertomuksen 12. marraskuuta Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnalle ja sitä seuraavana päivänä talous- ja rahoitusasioiden neuvostolle.
Aloitan käymällä lyhyesti läpi vuoden 2006 vuosikertomuksen sisältämät tärkeimmät asiat. Ensimmäinen niistä koskee vuoden 2006 lopullisen tilinpäätöksen luotettavuutta. Varainhoitovuoden 2006 konsolidoitu tilinpäätös antaa oikean kuvan yhteisön varoista ja veloista ja taloudellisesta tilanteesta sekä sen toiminnan tuloksista kyseisenä vuonna lukuun ottamatta tilannetta, jossa varoja ja velkoja koskevassa lausunnossa liioitellaan lyhytaikaisia velkoja ja ennakkomaksumääriä. Komissio on edistynyt suoriteperusteisen kirjanpidon käyttöönotossa, joskin joitakin heikkouksia on yhä havaittavissa.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komissio on ponnistellut poistaakseen puutteet EU:n talouden riskinhallintajärjestelmästä. Joistakin muutoksista on jo ilmennyt näkyviä etuja muun muassa maataloutta koskevan talousarvion kaltaisilla aloilla.
Siirryn nyt laillisuuteen ja asianmukaisuuteen. Tilintarkastustuomioistuin on laatinut jälleen kerran ehdottoman myönteisen lausunnon tulojen ja sitoumusten taustalla olevista tapahtumista sekä hallintomenojen ja liittymistä valmistelevan strategian menojen maksamisesta lukuun ottamatta Sapard-ohjelman menoja. Lisäksi komission lähetystöjen suoraan hallinnoimien ja valvomien ulkoisten toimien maksujen virhetaso oli erittäin pieni. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin jälleen kerran laatinut kielteisen lausunnon EU:n menoihin liittyvien tapahtumien enemmistön laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tämä koskee ensisijaisesti yhteisen maatalouspolitiikan menoja, jotka eivät kuulu yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) soveltamisalaan, sekä rakennetoimien ja sisäisten politiikkojen menoja ja huomattavaa osaa ulkoisten toimien menoista. Näillä aloilla lopullisten edunsaajien saamiin maksuihin vaikuttavat yhä olennaiset virhetasot, joskin vaihtelevassa määrin.
Tilintarkastustuomioistuimen havainnot yhteistyössä hallinnoitavista talousarvion osista: maataloudessa, johon osoitettiin 49,8 miljardia euroa varainhoitovuodelle 2006, tilintarkastustuomioistuin havaitsi arvioidussa virhetasossa jyrkän laskun, vaikka yleinen virhetaso on edelleen hieman olennaisuusrajan yläpuolella. Oikein käytettynä IACS, joka kattaa noin 70 prosenttia maatalouden menoista, voi vähentää tehokkaasti laittomien ja säännönvastaisten menojen maksamisen riskiä. Esimerkiksi tasausmenettelyn puitteissa tehdyistä komission vuotuisista tarkastamis- ja hyväksymispäätöksistä johtuvat maatalouden maksujen rahoituskorjaukset liittyvät suuriin määriin, jotka jäsenvaltioiden on maksettava yhteisön talousarvioon korjauksina tai taloudellisina seuraamuksina, koska ne eivät ole perustaneet asianmukaisia valvontajärjestelmiä. Näiden yhteisön talousarvioon tehtävien palautusten maksajina toimivat edelleen jäsenvaltioiden veronmaksajat eivätkä yhteisön varoja säännönvastaisin keinoin haltuunsa saaneet edunsaajat.
Sen lisäksi, että tilintarkastustuomioistuin korostaa ongelmia esimerkkien avulla, se katsoo myös velvollisuudekseen tiedottaa tapahtumista, joista poliittisten päättäjien on syytä tietää. Tilintarkastustuomioistuin on esimerkiksi huomauttanut, että vaikka tilatukijärjestelmä yksinkertaistaa haku- ja maksumenettelyjä, sillä on myös sivuvaikutuksia, esimerkiksi tukioikeuksien myöntäminen maanomistajille, jotka eivät ole vielä koskaan viljelleet maata. Vaikka tämä onkin laillista, se on siirtänyt EU:n tuen painopisteen tilanomistajista maanomistajiin. Maataloustukien uusiin saajiin kuuluu rautatieyhtiöitä, ratsastustalleja, hevossiittoloita, golf- ja vapaa-ajankerhoja sekä paikallisviranomaisia. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilatukijärjestelmää säätelevän lainsäädännön ansiosta jakaa tukia laajemmin, mikä on johtanut edunsaajien epätasa-arvoiseen kohteluun.
Rakennetoimissa, joihin myönnettiin 32,4 miljardia euroa varainhoitovuonna 2006, edellisvuosina vallinnut tilanne ei ole muuttunut. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi olennaisen virhetason, jonka se arveli olevan vähintään 12 prosenttia edunsaajille maksettavien palautusten kokonaismäärästä. Yleisimpiä virheitä olivat hakemukset tukeen oikeuttamattomien menojen palauttamiseksi ja kykenemättömyys toteuttaa tarjouskilpailumenettelyä. Lisäksi usein saatavilla ei ollut yleiskustannukset ja henkilöstökustannukset vahvistavaa dokumentointia.
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission olisi näytettävä hyvää esimerkkiä käsitellessään suoraan hallinnoimiaan menoja eli EU:n sisäiseen politiikkaan ja ulkoisiin toimiin liittyviä menoja. Vaikka parannusta on havaittavissa, varainhoitovuonna 2006 yhdeksän miljardin euron määrärahat saaneiden komission hallinnoiman sisäisen politiikan virhetaso oli jälleen kerran olennainen. Tärkein syy siihen oli palautusten maksaminen edunsaajille, jotka olivat ilmoittaneet hankkeen kustannukset liian suurina. Toimissa tapahtuvien virheiden syitä ovat huolimattomuus, usein monimutkaisten sääntöjen riittämätön tuntemus sekä hakijan tahallinen yritys huijata rahaa EU:n talousarviosta. Lisäksi IACS:n soveltamisalaan kuulumattomissa maatalousmenoissa sekä rakennetoimista ja sisäisistä politiikoista aiheutuvissa menoissa suurelta osin edunsaajien antamiin tietoihin perustuvien maksuvaatimusten tarkastaminen suoritetaan monessa tapauksessa liian harvoin, kattavuudeltaan riittämättömästi ja usein myös huolimattomasti.
Viime vuosina komissio on ryhtynyt toimiin perintäjärjestelmän edistämiseksi ja EU:n taloudellisten etujen suojelemisen parantamiseksi. Menettelyjen monimutkaisuuden vuoksi komissio ei kuitenkaan saa vieläkään luotettavaa tietoa perusteettomasti maksettujen varojen määristä ja saajista eikä niiden vaikutuksesta EU:n talousarvioon. Itse asiassa ainoastaan kuusi jäsenvaltiota vastasi komission viime marraskuussa esittämään pyyntöön laatia selonteko sääntöjenvastaisten maksujen perimisestä. Komissio suositteli yhtenäisessä tarkastusmallissaan tehokkaan kehyksen luomista kaikkia EU:n varoihin liittyviä sisäisen valvonnan järjestelmiä varten. Kaikkien järjestelmien olisi perustuttava yhteisiin periaatteisiin ja standardeihin, ja niissä olisi otettava huomioon olennaiset riskit sekä tasapainon löytäminen kustannusten ja valvonnan sekä niiden mukanaan tuomien etujen välille.
Eräs viime aikojen tärkeimmistä innovaatioista on jäsenvaltioiden velvoittaminen esittelemään vuotuinen selvitys tarkastusten ja valvonnan tuloksista. Eräät kansalliset tarkastuselimet ovat vapaaehtoisesti sitoutuneet laatimaan kansallisia ilmoituksia ja tarkastuskertomuksia EU:n varojen hallinnoinnista maassaan. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kansallisten ilmoitusten ja tarkastusten avulla jäsenvaltioissa voitaisiin lisätä tietoisuutta EU:n varojen sisäisen valvonnan tärkeydestä. Antamassaan lausunnossa numero 6/2007 tilintarkastustuomioistuin totesi, että tällaiset kansalliset menettelyt ovat keino painottaa ja esitellä kansallista tilintekovelvollisuutta EU:n varojen käytöstä. Lisäksi niiden avulla voidaan tunnistaa korjattavissa olevia puutteita ja esimerkkejä hyvistä käytännöistä sekä edistää avoimuutta ja tilintekovelvollisuutta varainhoidon alalla.
Tilintarkastustuomioistuin on myös edelleen aktiivinen jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten kanssa tehtävän yhteistyön tukemisessa ja toimii johtavana elimenä uudessa työryhmässä, joka käsittelee EU:lle suunniteltuja yhteisiä tarkastusstandardeja ja vertailukelpoisia tarkastusperusteita.
Tästä tulenkin päätelmiin. Vaikka komissio on ponnistellut huomattavasti EU:n varojen riskinhallintajärjestelmän heikkouksien poistamiseksi, tilintarkastustuomioistuin on jälleen kerran antanut kielteisen lausunnon toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta suurimmassa osassa talousarviota. Suurin parannus havaittiin yhteisessä maatalouspolitiikassa. Toimien korkea virhetaso johtuu osin siitä, että monimutkaisten lainsäädännön vaatimusten ja määräysten sekä epäselvien kelpoisuusvaatimusten vuoksi edunsaajat toisinaan ilmoittavat kustannukset liian suuriksi korvauksia vaatiessaan, mutta toisaalta virhetaso johtuu myös puutteista sisäisessä valvonnassa.
Talousarviovarojen tehokkaan hallinnoinnin perusedellytys on luotettavan sisäisen valvontajärjestelmän soveltaminen kaikkien jäsenvaltioiden ja tuensaajamaiden kaikilla hallinnon tasoilla. Mielestäni eurooppalaisilla on oikeus EU:n varojen asiamukaiseen hallinnointiin ja valvontaan kaikkialla unionissa.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen kertomukseen ja presidentti Weberin huomautuksiin.
Tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2006 vuosikertomus on myönteisempi kuin sen edeltäjä vuodelta 2005. Tilintarkastustuomioistuimen liikennevalojärjestelmän ansiosta edistystä voidaan nyt mitata yksityiskohtaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa kerrotaan osastokohtaisesti, missä järjestelmä toimii tyydyttävästi ja missä havaitut virheet jäävät tuomioistuimen kahden prosentin olennaisuusrajan alle.
Komissio on tyytyväinen, että tilintarkastustuomioistuin on näyttänyt vihreää valoa yli 40 prosentille kokonaismenoista verrattuna viime vuoden kolmannekseen ja kahden vuoden takaiseen kuuteen prosenttiin. Tämä osoittaa todellista edistystä kohti yhteistä tavoitettamme, joka on myönteinen tarkastuslausuma.
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut myös parannusta sisäisessä politiikassa, esimerkiksi tutkimusohjelmissa, ja ulkoisissa toimissa. Tuomioistuin totesi tilinpäätöksen antaneen varainhoitovuonna 2006 olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan lukuun ottamatta joitakin hieman liian suuria ilmoituksia, jotka muodostivat 0,13 prosenttia toimintamenoista. Tilintarkastustuomioistuin tunnustaa komission ponnistelleen huomattavasti EU:n varojen riskinhallinnan heikkouksiin puuttumiseksi.
Toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskeva tarkastuslausuma on kuitenkin jälleen kielteinen. Suuntamme on oikea, ja haluaisinkin kiinnittää huomion suurimpaan kompastuskiveen matkalla kohti myönteistä tarkastuslausumaa. Suurin haaste on sen varmistaminen, että rakennepolitiikat pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Rakennepolitiikkaan kulutettiin 32,4 miljardia euroa, ja sen osalta tilanne on sama kuin edellisinä vuosina, eli tilintarkastustuomioistuin on havainnut siinä jälleen olennaisen virhetason.
Useimmin esiintyvät virheet olivat tukeen oikeuttamattomia menoja koskevat hakemukset ja kykenemättömyys toteuttaa tarjouskilpailumenettely sekä yleiskustannusten ja henkilöstökustannusten laskemista koskevien asiakirjojen puute.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa olevansa kohtuullisen varma, että vähintään 12:ta prosenttia rakenne- ja koheesiorahastoista vuonna 2006 maksetuista tuista ei ole palautettu. Tämä on todellakin ongelmallista. Komission omassa vuoden 2006 yhteenvetokertomuksessa todetaan, että komissio ei luottanut rakennerahastojen hallintojärjestelmiin osissa Italiaa, Latviaa, Slovakiaa, Sloveniaa, Espanjaa, Ruotsia ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Pääosastojen pääjohtajat ilmaisivat varauksensa vuotuisissa toimintakertomuksissaan.
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuonna 2006 pistokokeena 19 aluetta, eikä mikään niistä toiminut täysin tehokkaasti. Tuomioistuin havaitsi, että useat valvontajärjestelmät ovat tehottomia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa, Saksassa, Kreikassa, Italiassa, Puolassa, Portugalissa, Skotlannissa, Sloveniassa ja Espanjassa. Samoin tehottomaksi havaittiin Interreg-hanke Itävallan ja Unkarin välillä.
Uskomme uuden lainsäädännön parantavan tilannetta, mutta se ei kuitenkaan pienennä kauden 2000-2006 ohjelmien tukiin kohdistuvia korkeita riskejä, sillä niissä tilanne pysyy kriittisenä niiden sulkemiseen asti vuosina 2009-2010. Olen kirjoittanut neuvoston puheenjohtajamaalle, jäsenvaltioille ja Euroopan parlamentille ja maininnut komission suunnittelemat lisätoimenpiteet.
Kehotin jäsenvaltioita aiemmin tässä kuussa kokoontuneessa Ecofin-neuvostossa tekemään velvollisuutensa ja esittämään vuotuinen yhteenveto toimitetuista tarkastuksista ja ilmoituksista 15. helmikuuta 2008 mennessä. Tähän sopimukseen pääsimme parlamentin ja neuvoston kanssa hyväksyessämme tarkistettua varainhoitoasetusta.
Vuotuisen tiivistelmän on oltava enemmän kuin lisäarvoton kertomus. Sen on sisällettävä todellista eriteltyä tietoa, jota komissio voi käyttää vakuuttaessaan tilintarkastustuomioistuinta ja parlamenttia kunkin jäsenvaltion valvontatilanteesta.
Talousarvion valvontavaliokunnan rakennerahastoista vastaaville komission jäsenille järjestämään kuulemiseen varainhoitovuoden 2006 vastuuvapauden myöntämisestä osallistuu 18. joulukuuta 2007 jäsenvaltioiden talousarvion valvontavaliokuntien edustajia. Komissio suhtautuu ajatukseen myönteisesti ja toivoo, että sen avulla kansallisen tason sitoutuminen EU:n varojen hallinnoinnin parantamiseen konkretisoituu.
Periaatteenamme on oltava varoittaminen, selvittäminen tai lakkauttaminen. Komissio on ilmoittanut aikovansa lakkauttaa maksut rakennerahastoista, mikäli se ei saa riittäviä takeita siitä, että jäsenvaltion järjestelmät toimivat hyvin. Tämä voi johtaa epäsuosittujen päätösten tekemiseen komissiossa, mutta komissio on tullut siihen tulokseen, että eteneminen on liian hidasta, ellei asioita kiirehditä.
Ennen päätelmieni tekemistä sanon vielä pari sanaa siitä, miten tiedotusvälineet ovat käsitelleet tämänvuotista kertomusta. Toimittajat ovat viimeisten kahden viikon aikana pyytäneet komissiolta kommentteja kahteen pääkysymykseen. Ensinnäkin komissiolta on pyydetty kommenttia tilitarkastustuomioistuimen havainnosta, jonka mukaan golfkerhot ja muut maatalouteen muodollisesti liittymättömät tahot olisivat viime vuonna saaneet EU:n tukea. Eräs muuten vakavasti otettava sanomalehti julkaisi otsikon ”EU:n köyhille tarkoitettu tuki haaskattiin golfkerhoille”. Lehti onnistui tekemään kuuden sanan otsikossa kolme asiavirhettä. Selitän miksi. Ensinnäkään maataloustukia ei ole tarkoitettu köyhille. Toisekseen kyseessä olevaa tukea ei käytetty golfkerhoihin vaan tukikelpoiseen maataloustoimintaan, mikä tässä tapauksessa tarkoittaa eri maanomistajien maiden yhdistämistä. Kolmanneksi rahaa ei haaskattu, vaan kyseessä oli sekä laillinen että asianmukainen meno, mitä tilintarkastustuomioistuin ei aseta kyseenalaiseksi. Tuomioistuin on ennemminkin kiinnittänyt huomiota poliittiseen kysymykseen ja hyväksytyn politiikan lopputulokseen eli tilatukijärjestelmän käyttöönottoon.
Suhtaudumme myönteisesti tällaisiin keskusteluihin, ja kuten arvoisat jäsenet tietänevät, komissio on tehnyt lujasti töitä EU:n varojen edunsaajien täydellisen avoimuuden saavuttamiseksi. Se uskoo tämän johtavan paremmin tietoon pohjautuviin poliittisiin keskusteluihin, joista esimerkkinä on keskustelu yhteisen maatalouspolitiikan toiminnan tilaa koskevasta arvioinnista, jonka kollegani Marian Fischer Boel käynnisti aiemmin tässä kuussa.
Samaa lähestymistapaa sovelletaan myös komission aloitteessa, jossa kaikkien jäsenvaltioiden ylimmille tarkastuselimille lähetetään täydellinen luettelo kyseisen jäsenvaltion tuensaajille maksetuista tuista.
Valitettavasti golfkerhokysymys on eräiden tiedotusvälineiden uutisoinnissa peittänyt täysin alleen tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, jonka mukaan maatalous on alue, jolla komissio ja jäsenvaltiot ovat edistyneet eniten ja jolle tuomioistuin oli vähällä näyttää kauttaaltaan vihreää valoa. Siksi katsoin tarpeelliseksi selvittää asian tänään.
Toinen kysymys on, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan 12:ta prosenttia rakennerahastoista myönnetyistä tuista ei olisi pitänyt palauttaa. Useimmat toimittajat ovat huomauttaneet tuomioistuimelle tämän olevan ongelma, koska viime vuonna tukia maksettiin lähes neljä miljardia euroa. Myös tätä asiaa on syytä selittää tarkemmin. Ei ole selkeää käsitystä siitä, ovatko varat kadonneet vai onko ne varastettu tai ovatko virheet järjestelmässä vai tapauskohtaisia. Siksi komission on annettava selitys kyseisistä 12 prosentista. Olen antanut puheenvuorossani muutamia selityksiä ja kertonut kohtaamistamme ongelmista sekä toimista, joihin aiomme ryhtyä.
Kollegani Hübner ja Špidla kommentoivat asiaa tarkemmin talousarvion valvontavaliokunnan kuulemisissa ensi kuussa.
Lopuksi haluaisin korostaa, että tiedotusvälineiden uutisoinnista huolimatta uskomme tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen auttavan meitä keskittymään todella tärkeisiin kysymyksiin. Komissio tekee lujasti töitä varmistaakseen, että näissä avainkysymyksissä tehdään parannuksia.
José Javier Pomés Ruiz
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies Hans-Gert Pöttering, olen ilahtunut siitä, että osallistutte keskusteluun, mikä korostaa parlamentin pitävän tiliensä tarkastamista tärkeänä. On hienoa, että myös varapuheenjohtaja Kallas ja presidentti Weber ovat täällä, mutta mihin neuvosto on jäänyt? Tarvitsisimme jonkun, joka osaa kertoa, mitä neuvosto on tehnyt kaikilla niillä ehdotuksilla ja huomautuksilla, joita tilintarkastustuomioistuimen presidentti, varapuheenjohtaja Kallas ja allekirjoittanut ovat tehneet neuvostolle.
Kiitos, että osallistutte keskusteluun, arvoisa puhemies.
(Suosionosoituksia tietyiltä tahoilta)
Haluaisin aloittaa kiittämällä tilintarkastustuomioistuinta erinomaisesta työstä erityisesti kertomuksen luvussa 2, joka on erittäin hyvin esitelty. Työnne paranee paranemistaan, ja sen avulla sekä Euroopan parlamentti että kadun mies ymmärtävät paremmin, paljonko Euroopan unionin pyörittäminen maksaa.
Maanviljelijät ansaitsevat onnittelut, sillä heidän saamiensa suorien tukien määrän pienentyessä he ovat onnistuneet tehostamaan rahankäyttöään merkittävästi.
Samalla tavalla ei kuitenkaan voida ylistää rakennerahastoja. On kulunut kolme vuotta siitä, kun parlamentti totesi, että poissaolollaan loistavan neuvoston olisi oltava paikalla selittämässä, miten se käyttää hallinnoimansa suuren talousarvion osan. Yksi asia ainakin on selvä: jäsenvaltioilla on uuden varainhoitoasetuksen nojalla velvollisuus toimittaa tiivistelmä kansallisista ilmoituksista. Tämä ei ole valinnanvaraista, vaan pakollista. Jäsenvaltioiden on toimitettava ilmoitus ensi vuoden helmikuun puoliväliin mennessä, ja kuten varapuheenjohtaja Kallas totesi, jäsenvaltiot eivät tee sitä mielellään - ne eivät tunnu ymmärtävän, että tilinpäätöksen esittely on pakollista. Koska siihen on kuitenkin velvollisuus, niiden pitäisi näyttää esimerkkiä. Sanoitte, että ainoastaan kuusi jäsenvaltiota selittää tapansa palauttaa varat. Tämä on skandaali ja ansaitsee suuret otsikot, jos ainoastaan kuusi jäsenvaltiota kertoo, mitä ne tekevät väärinkäyttämiensä varojen palauttamiseksi. Todellinen skandaali.
Lopuksi toteaisin, että parlamentti aikoo jatkaa työtään, joten tekin voitte jatkaa omaanne. Teillä ja varapuheenjohtaja Kallasilla on täysi tukemme myönteisen tarkastuslausuman tavoittelemisessa. Kannamme myös osamme vastuusta kaikista erityisen raskaista menettelyistä, sillä joskus edellytämme mahdottomuuksia. Olemme halukkaita yhteistyöhön menettelyjen yksinkertaistamiseksi mahdollisuuksien mukaan.
Kiitos erinomaisesta kertomuksestanne, presidentti Weber.
Herbert Bösch
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, EU:n varainhoito on sekavassa tilanteessa. Suhtaudun myönteisesti komission ponnistuksiin maataloudessa. Tilintarkastustuomioistuin ilmoitti maatalousmenoja koskevien virheiden vähentyneen. Tätä on pidettävä suurena menestyksenä.
Toisaalta rakennerahastoista on vain vähän myönteistä sanottavaa. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan jäsenvaltioiden valvontajärjestelmät ovat tehottomia tai vain kohtalaisen tehokkaita. Siksi parlamentin pyyntö kansallisten ilmoitusten tekemisestä kansallisen tilintekovelvollisuuden parantamiseksi on erittäin tärkeä.
Olen myös erittäin pettynyt, että komission sisäisen valvonnan järjestelmä ei ole seitsemän vuotta uudistuksen jälkeen vieläkään sellainen kuin sen pitäisi olla. Siinä on merkittäviä heikkouksia, ja suhtaudunkin myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen analyysiin vuosikertomuksen luvussa 2.
Suunnataan katseemme tulevaisuuteen. Tilintarkastustuomioistuin on ehdottanut toimielinten välisiä keskusteluja hyväksyttävästä virheriskistä. Aloite on mielestäni hyvä. Parlamentti ja komissio ovat jo vastanneet ehdotukseen eri tavoin. Milloin tänään poissa oleva neuvosto kertoo näkemyksensä asiasta?
Uudistussopimuksessa todetaan, että ”asetuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät”. Parlamentti seuraa tarkasti uuden säännön soveltamista.
En aio toistaa, mitä sanoin EU:n tilintarkastusjärjestelyistä Luxemburgissa 18. lokakuuta 2007. Haluan ainoastaan korostaa parlamentin olevan erittäin kiinnostunut tilintarkastustuomioistuimessa tekeillä olevan vertaisarvioinnin tuloksesta. Onnittelen presidentti Weberiä ja erityisesti tilintarkastustuomioistuimen jäsentä Engwirdaa tämän arvioinnin käynnistämisestä.
Jan Mulder
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa kiittämällä tilintarkastustuomioistuinta sen uudesta raportointijärjestelmästä Euroopan parlamentille. Olemme jo vuosia ihmetelleet, eikö eri luvuissa ilmeneviä virheitä voisi määrittää tarkemmin. Tilintarkastustuomioistuin sanoi aina, ettei se ole mahdollista, mutta nyt näemme ensimmäistä kertaa, että myös tilintarkastustuomioistuin voi muuttaa mieltään. Nykyään se käyttää raportoinnissaan liikennevalojärjestelmää eli punaista, keltaista ja vihreää valoa. Suhtaudumme tähän erittäin myönteisesti ja toivomme järjestelmää paranneltavan tulevina vuosina edelleen niin, että voimme havaita, mikä toimii paremmin. Parannuksista voidaan todeta myös, kuten varapuheenjohtaja Kallas jo huomautti, että komissio voi ilman muuta olla ylpeä, sillä kolme vuotta sitten ainoastaan kuusi prosenttia menoista oli laillisia. Nyt luku on 40 prosenttia, ja komissio oli vähällä näyttää maataloudelle vihreää valoa. Tämä on kehitystä. Kysymys kuuluu kuitenkin, onko kadun miehen mielestä kehitystä tapahtunut riittävästi? Voin kertoa, että vastaus on ei. On uskomatonta, että tarkastuslausuma ei kaikkien näiden vuosien jälkeen ole vieläkään myönteinen. Tämä antaa todella aihetta huoleen.
Vielä suurempi ongelma ovat rakennerahastot, sillä 12 prosenttia on ilman muuta aivan liikaa. Olisi hyvä, mikäli tilintarkastustuomioistuin voisi tulevissa kertomuksissaan selittää tarkasti, mistä tämä 12 prosenttia johtuu. Lomakkeiden täyttämisestä väärin? Ovatko ne oikeita virheitä? Olen kuullut kentällä, että rakennerahastoista on vaikeaa saada rahaa. Siksi en jaksa uskoa, että valvonta ei ole riittävää, sillä kuulen ihmisten yhä useammin toteavan, että joku muu saakoon heidän osuutensa, koska rakennerahastojen kanssa asiointi on niin monimutkaista. Näin olen ainakin kuullut useissa Alankomaiden maakunnissa.
Aloittaessamme nyt komission vastuuvapausmenettelyä mielestäni on tärkeintä miettiä, mitä komissio on tehnyt vastauksena parlamentin vastuuvapautta koskevissa päätöslauselmissaan antamiin aiempiin suosituksiin? Eikö perustamissopimuksessa sanota, että komission on ryhdyttävä kaikkiin asianmukaisiin toimiin noudattaakseen näitä vastuuvapautta koskevia päätöslauselmia mahdollisuuksien mukaan? Mielestäni sekä päätöslauselmissa että perustamissopimuksen monivuotista rahoituskehystä koskevassa osiossa on kaksi asiaa, joita on tarkennettava. Ne koskevat jäsenvaltioiden ilmoituksia. Myös muut ovat viitanneet asiaan. Kahdessa parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että komission jäsenten on annettava toimitetut vuotuiset ilmoitukset pääjohtajalle missä tahansa muodossa. Parlamentin osalta tämä tarkoittaa, että vastuu ei ole komissiolla elimenä, vaan että yksittäiset komission jäsenet ovat vastuussa omista talousarvioistaan. Olisin kiinnostunut kuulemaan tästä enemmän.
Uudistussopimuksessa todetaan komission ja jäsenvaltioiden kantavan vastuun yhdessä. Näiden jäsenvaltioiden ilmoitusten valossa olisi mielenkiintoista kuulla, miten komissio valmistautuu uudistussopimuksen täytäntöönpanoon nyt ja tulevaisuudessa.
Bart Staes
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisat tilintarkastustuomioistuimen jäsenet, hyvät naiset ja herrat, Euroopan unionin talousarvio oli varainhoitovuonna 2006 noin 106 miljardia euroa. Määrä on ainoastaan yksi prosentti 27 jäsenvaltion bruttokansantuotteesta, mutta silti sievoinen summa. Se on meidän ja kaikkien veronmaksajien maksama summa, joten sitä on myös valvottava asiamukaisesti. Tämä on yksi Euroopan parlamentin tärkeimmistä velvollisuuksista. Nyt tilintarkastustuomioistuin on jo kolmattatoista kertaa peräkkäin kieltäytynyt takaamasta näiden menojen täydellistä laillisuutta ja asianmukaisuutta.
Hyvät naiset ja herrat, kyse ei ole mistään pikkuseikasta. Asia antaa aihetta tuohtumukseen. Se on vakava varoitus komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille siitä, että niiden on syytä tehdä jotain. Tilintarkastustuomioistuimen belgialainen jäsen Karel Pinxten kirjoitti asiasta De Tijd- ja Echo de la Bourse -sanomalehdissä todeten, että jos varallisuudeltaan EU:n talousarvion suuruisen pörssiyhtiön sisäinen tai ulkoinen tarkastaja kieltäytyisi tällä tavalla allekirjoittamasta tilinpäätöstä, koko rahoitusmarkkinat järkkyisivät. Hän on täysin oikeassa, minkä vuoksi emme voi jättää asiaa sikseen.
Mitkä ovat sitten kiistakohdat? Maatalous, joka on 50 miljardilla eurolla edelleen tärkein budjettikohta. Parannukset ovat kiistattomia, ja ne ovat pääosin yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän toiminnan ansiota. Mutta eräät jäsenvaltiot, etenkin Kreikka, kieltäytyvät osallistumasta järjestelmään. Jäsenvaltion hallinto siis hallinnoi rahoja, minkä vuoksi Kreikalle on mielestäni ehdottomasti annettava punainen kortti. Meidän on toistettava vaatimuksemme keskeyttää maataloustukien maksaminen Kreikalle, kunnes maa on palannut ruotuun.
Kuten presidentti Weber ja varapuheenjohtaja Kallas huomauttivat, toinen maataloutta koskeva ongelma on maataloustukien maksaminen golfkerhoille, rautatieyhtiöille, hevossiittoloille ja maanomistajille, jotka eivät ole varsinaisesti maanviljelijöitä ja varastavat rahaa maatalouden talousarviosta. Kyseessä ovat yleensä ylimystö tai kuninkaalliset. Käynnissä on pienoinen väittely, jossa Weber väittää asiaa todeksi ja Kallas valheeksi. Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunta järjesti kuulemisen, jossa maataloudesta vastaava komission jäsen Fischer Boel vähätteli asiaa sanoen, että sitä on liioiteltu. Haluaisinkin kuulla nyt Kallasilta ja Weberiltä totuuden asiasta. Voiko tilintarkastustuomioistuin todistaa väitteensä? Pitääkö se niistä kiinni?
Toinen suuri budjettikohta ovat rakennerahastot. Tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen mukaan kahtatoista prosenttia varoista ei todellisuudessa olisi pitänyt maksaa. Tämä ei riitä. Meidän on tehtävä asialle jotain. Siksi esitimme vaatimuksemme jäsenvaltioille ja jäsenvaltioiden hallituksille, koska osa vastuusta kuuluu niille. Ne hallinnoivat 80:a prosenttia EU:n varoista. Toistan siksi parlamentin vaatimuksen, jonka mukaan jäsenvaltioiden on allekirjoitettava ilmoitus siitä, että EU:n varat on käytetty asianmukaisesti, ja täytettävä näin poliittinen velvollisuutensa. Tanska, Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat tehneet näin. Mihin ovat jääneet muiden jäsenvaltioiden hallitukset? Missä ovat Belgia, Ranska ja Saksa? Eikö niidenkin olisi suoritettava poliittiset velvollisuutensa?
Esko Seppänen
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on taas se aika vuodesta, jolloin tilintarkastustuomioistuin antaa kielteisen tarkastuslausuman edellisen vuoden menojen laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Keväällä on parlamentin vuoro myöntää asianomaisille vastuuvapaus kielteisestä tarkastuslausumasta huolimatta. Sehän on ollut viime vuosien käytäntö, yhtä vaalivuotta lukuun ottamatta.
Kiinnitän huomion tilintarkastuskertomuksen liitteen kaavioihin V ja VI, joiden perusteella voidaan laskea jäsenvaltioiden nettomaksuosuudet. Perinteisiksi omiksi varoiksi on laskettu jäsenvaltioiden, myös muihin jäsenvaltioihin laivatuista tuotteista perimät tullit. Se antaa harhaanjohtavan kuvan joidenkin jäsenvaltioiden, erityisesti Alankomaiden ja Belgian todellisesta nettomaksuosuudesta, varsinkin kun otetaan huomioon tulleista maksettava kohtuuttoman suuri 25 prosentin kantopalkkio.
On niin ikään vaikea hyväksyä ilmeisesti komissiosta peräisin olevaa laskutapaa, jonka mukaan hallintomenoja ei tässä yhteydessä lasketa mukaan unionin menoihin. Pelkät tilintarkastusnumerot eivät siis kerro koko totuutta varojen käytöstä, vaan niihin sisältyy myös poliittisia elementtejä. Positiivista on, että mainitaan nimeltä maa, jossa maatalousmenojen valvonta- ja hallintajärjestelmää ei ole sovellettu asianmukaisesti - Kreikka. Tilintarkastustuomioistuimen presidentin esittelypuheenvuorossa esiin tulleet esimerkit maataloustuen väärinkäytöstä on korjattava. Arvoisa komission jäsen Kallas, oli siinä vielä muitakin epäkohtia kuin golfkerho.
Tilintarkastussuositusten positiivisesta vaikutuksesta on hyvä esimerkki huomion kiinnittäminen parlamentin jäsenten avustajakorvauksiin. Uudistetut säännöt ovat suorastaan ylitiukat, mutta parempi sekin kuin laiminlyöntien salliminen.
(Suosionosoituksia)
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, tilintarkastustuomioistuin on siis kolmattatoista kertaa peräkkäin hylännyt EU:n talousarvion toteuttamisen. Miksi näin on käynyt? Ovatko EU:n poliitikot, virkamiehet ja kansalaiset patologisia huijareita? Eivät tietenkään ole. Ongelmana on, että EU haluaa säännellä tarkasti tapahtumia 23 maata ja puoli miljardia asukasta käsittävällä alueella. Tämä tarjoaa tilaisuuden petoksille, väärinkäytöksille ja virheille. Koko organisaatio on uudistettava kiireestä kantapäähän. Meillä on kaksi tehtävää.
Ensinnäkin meidän on siirryttävä pikkutarkasta sääntelystä järjestelmään, jossa köyhät jäsenvaltiot saavat tukea ilman tarkkoja määräyksiä sen käyttötavasta. Toiseksi on varmistettava, että syylliset löydetään. Tämä puolestaan edellyttää mahdollisimman suurta avoimuutta ja sitä, että ilmiantajia olisi kohdeltava sankareina eikä pettureina ja että toimittajien olisi saatava valvoa EU:n taloudenhoitoa. Mikään näistä kolmesta edellytyksestä ei täyty. Hyvä esimerkki on toimittaja Hans-Martin Tillackin kohtalo. Hän havaitsi petoksen Eurostatissa mutta joutui itse OLAFin syyttämäksi. Hän hävisi käsittelyt Belgian oikeusjärjestelmässä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa, mutta sai vapauttavan päätöksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. EU:n rooli tässä surullisessa tarinassa osoittaa, miten pitkälle meidän on mentävä, jos haluamme muuttaa sen byrokraattisen luonteen. Löytyykö sen tekemiseen halua? Epäilen.
Hans-Peter Martin
(DE) Mielivaltainen puhemies, oikeusvaltio, demokratia ja yhdenvertaisuuden periaatteeseen perustuva valvonta suojaisivat mielivaltaisuudelta, mutta juuri tämä suoja meiltä puuttuu.
Tämä tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus saattaa kuitenkin auttaa ja ehkä korjatakin pari seikkaa. Viittaan jälleen kerran erityisesti asioihin, jotka on presidentti Weberin vastuulla vihdoin saatu kirjattua ylös kohtiin 10.9-10.12. Ne ovat näpäytys Euroopan parlamentille. Kyseisessä kertomuksensa osassa tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että parlamentin jäsenten kulujen valvonta on täysin riittämätöntä, ja laatii luettelon puutteista. Mikä vaikutus tällä on käytännössä? Arvoisa puhemies, arvoisa pääsihteeri, se tarkoittaa, että ei-toivotut henkilöt poistetaan. Hyvä Herbert Bösch, tämän jälkeen OLAFille toimitetaan raukkamainen syytös, ja vuosien tutkimusten jälkeen havaitaan, että mitään syytä ei löydy - ei petosta, ei yhtään mitään. Mutta kun löydettävää todella olisi - kuten totesitte, presidentti Weber, ainoastaan 22 prosenttia menoista oli käsitelty oikein - katseet käännetään pois. Tämä on mielivaltaista käytöstä.
Parlamentin jäsenet sekä puhemies ja pääsihteeri Rømer tietävät, että vähintään 80 miljoonaan euroon jäsenten kuluista ei ole toimitettu asianmukaisia asiakirjoja. Miksi asiaa ei tutkita? Miksi asianmukaisiin toimiin ei ryhdytä? Miksi määräaikoja jatkuvasti siirretään? Täällä tapahtuvat asiat - joista tilintarkastustuomioistuin on onneksi huomauttanut - johtuvat mielivaltaisesta järjestelmästä ja tästä elimestä, jota ei voida vakavissaan kutsua parlamentiksi. Ja niin vastuussa olevat henkilöt pötkivät pakoon. Näin ei voi jatkua.
Vetoan parlamenttiin ja tilintarkastustuomioistuimeen: tutkikaa nämä tapaukset ja etsikää niihin ratkaisu. Suuri osa petoksista on pintaa syvemmällä.
Herbert Bösch
(DE) Arvoisa puhemies, olen tottunut kuulemaan monenlaista Hans-Peter Martinin suusta, mutta minun on esitettävä vastalauseeni ilmaisulle ”raukkamainen syytös”. Olisin kiitollinen, mikäli tämä asia selvitettäisiin, sillä mielestäni Hans-Peter Martin on viimeinen henkilö esittämään tällaisia syytöksiä.
Alexander Stubb
(EN) Arvoisa puhemies, olin aikeissa lopettaa puheenvuoroni toteamalla, että kertomus tarjoaa erinomaisen lähteen EU:n vastaiselle propagandalle. Koska Hans-Peter Martin juuri osoitti tämän todeksi, siirrän toteamukseni puheenvuoroni alkuun ja olen iloinen siitä, että Herbert Bösch puuttui asiaan.
Haluaisin esittää kolme huomautusta. Ensimmäiseksi haluaisin onnitella tilintarkastustuomioistuinta sen laatimasta kertomuksesta. Koska kertomus on parempi kuin viimevuotinen, myös komissio ansaitsee onnittelut. Liikennevalojärjestelmä on mielestäni hyvä. Se antaa minun kaltaisilleni rivijäsenille hyvän kuvan siitä, mitkä asiat sujuvat ja mitkä eivät. Euroopan parlamentilla on kuitenkin aina kolme mahdollisuutta. Ensimmäinen on hyväksyä tilinpäätös ja myöntää komissiolle vastuuvapaus, toinen on lykätä päästöstä ja kolmas hylätä se. Meidän on muistettava tämä jokaisen keskustelun alkaessa.
Toinen huomautukseni koskee politiikanaloja. Ensimmäinen niistä on yhteinen maatalouspolitiikka (YMP). Onnitteluni siitä. Ainoa ongelma näyttäisi olevan Kreikka, kuten monet ovat huomanneet. Golfkerho-ongelma ei oikeastaan ole ongelma, kuten jo todettiin. Sitä on liioiteltu tiedotusvälineissä. En sano tätä ainoastaan siksi, että olen pelannut Suomen golfmaajoukkueessa, enkä aja asiassa omaa etuani.
Toinen alue on rakennepolitiikka, jossa virhetason arvioidaan olevan 12 prosenttia. Tilanne on korjattavissa. Ongelmana ovat myös maksamattomat sitoumukset, joiden määrä on 130 miljardia euroa. Komission on tehtävä kovasti töitä näissä asioissa.
Kolmas ja viimeinen huomautukseni on, että vastuuvapausmenettely on helppo kohde EU:n vastaiselle propagandalle, mitä pääsimme juuri todistamaan. Kertomuksessa on todellakin huonoja uutisia, jotka osoittavat, että kaikki ei ole kunnossa ja että parannuksia on tehtävä. Hyvä uutinen kuitenkin on, että parannuksia on jo tehty. Tilinpäätöksemme on luotettava ja YMP:ssä on tapahtunut edistystä. Komissiota on myös syytä onnitella vihreän valon saamisesta hallinnointityölleen.
Kehotan meitä siksi käynnistämään kriittisen mutta rakentavan keskustelun vastuuvapausmenettelystä ja toivon, että tarkastuslausuma on myönteinen vuonna 2009.
Dan Jørgensen   -
(DA) Arvoisa puhemies, minäkin aloitan kiittämällä tilintarkastustuomioistuinta erinomaisesta kertomuksesta ja sen hyvästä esittelystä. On selvää, että kertomus on erittäin käytännöllinen väline pyrkiessämme varmistamaan, että EU:n kansalaisten rahoja hallinnoidaan hyvin sekä laillisella ja asianmukaisella tavalla. Kertomuksen yleispäätelmä ei valitettavasti ole tyydyttävä. Kun myönteistä tarkastuslausumaa ei ole voitu antaa kolmeentoista vuoteen, kovalle kritiikille on ilman muuta aihetta. Valitettavasti tämä tarkoittaa, että veronmaksajien varat eivät ole hallinnassa ja että parlamentilla, komissiolla ja jäsenvaltioilla on edessään valtava tehtävä. Meidän on pyrittävä parempaan. Meidän on pakko pystyä parempaan.
Talousarvion valiokunnassa vuotuinen menettely on käynnissä, mikä tarkoittaa, että kuulemme asiasta vastaavia komission jäseniä ja tarkastelemme saamiamme asiakirjoja. Vasta tämän prosessin päätyttyä voimme sanoa, missä määrin vastuuvapaus voidaan myöntää eli missä määrin hyväksymme varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksen ja talousarvion toteuttamisen. Vastuuvapauden puolesta puhuu se, että eräillä alueilla on tapahtunut edistystä. Valitettavasti myös vakavaa arvostelua esiintyy paljon, mikä puhuu varainhoitovuoden 2006 tilinpäätöksen hyväksymistä vastaan.
Aloitan myönteisillä asioilla. Maatalousalalla asiat ovat onneksi sujuneet erittäin hyvin, kuten muutama jäsen sekä tilintarkastustuomioistuin ja komission jäsen Kallas jo totesivatkin. Yhdennetty varainhoidon valvontajärjestelmä on osoittautunut tehokkaaksi. On sanottava, että varainhoidon valvonta on ollut hyvää alueilla, joilla järjestelmää on sovellettu. Voimme katsoa kansalaisia silmiin ja sanoa, että heidän maksamiaan verovaroja on hallinnoitu hyvin ja asianmukaisesti. Mielestäni komissio on toiminut vastuuntuntoisesti uhatessaan lakkauttaa tukien maksun Kreikassa, jossa järjestelmää ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön. Tämä on hyvä ja myönteinen asia. Myös tutkimusalalla on syytä myönteisyyteen. Siellä näytetään erinomaista esimerkkiä. Viime vuonna esitimme kritiikkiä, jonka komission jäsen Potočnik myös otti huomioon, ja tämä on luonnollisesti tapa, jolla haluamme työskennellä. On hyvä, ettemme pyri populismiin, jota eräät jäsenet niin mielellään harjoittaisivat. Emme ole täällä EU:n vastustajien asialla, vaan korostamassa arvostelun ansaitsevia kohtia ja laatimassa hyviä ja rakentavia ratkaisuehdotuksia.
Niinpä on todettava, että rakennerahastoissa esiintyy suuria ongelmia. Arvoisa komission jäsen Kallas, emme ole saaneet selitystä mainitsemistanne 12 prosentista. Ehkä niihin on olemassa selitys. Me toivomme niin. Emme kuitenkaan ole vielä saanut sitä. On sääli, että valvontajärjestelmät leimataan tehottomiksi kaikissa tilintarkastustuomioistuimen tutkimissa tapauksissa. Lisäksi ulkopolitiikan alan valvonta on puutteellista niiden miljardin euron osalta, jotka käytetään yhdessä muiden instituutioiden kanssa kansainvälisissä erityisrahastoissa. Lopuksi haluaisin sanoa, että kaipaamme erittäin selkeitä vastauksia. Jos aiomme suositella vastuuvapauden myöntämistä, selitysten on oltava erittäin hyviä.
Helga Trüpel
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Kallas, hyvät naiset ja herrat, me vihreät kiitämme tilintarkastustuomioistuinta sen työstä. Tarvitsemme tuomioistuimen antamia tietoja, mutta pahoittelemme, että monilla toiminta-alueilla ei ole tapahtunut parannuksia vuosiin, koska tulokset pilaavat Euroopan unionin maineen. Emme halua tulla enää torjutuiksi, vaan tarvitsemme vihdoinkin tehokkuutta.
Komission jäsen Kallas oli tänään melko sovitteleva, mutta tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen julkistamisen aikaan hän piti sitä liian ankarana ja hyökkäsi jäsenvaltioita vastaan. Se ei ollut viisasta komissiolta, sillä se kantaa poliittisen vastuun ja me odotamme sen toimivan vastuunsa mukaisesti ja varmistavan, että parannuksia viimeinkin saadaan aikaan.
Me vihreät epäilemme, voidaanko varainhoitovuodelta 2006 myöntää vastuuvapautta, ja äskettäin kuulemallamme voi olla poliittisia seurauksia myös joillekin komission jäsenille. Siksi kehotamme komissiota muuttamaan talousarviota koskevia käytäntöjään ja tekemään merkittäviä parannuksia.
Jeffrey Titford
(EN) Arvoisa puhemies, olemme ylittäneet tusinan. Meillä on nyt 13 vuoden kokemus hyväksymättömistä tilinpäätöksistä. Emme tarvitse uusia tilintarkastajia vaan uuden maksujärjestelmän. Minua ei lakkaa ihmetyttämästä, kuinka moni tämän talon ja yksi Westminsterin poliitikoista on valmis hyvällä omalla tunnolla edelleen sekä sietämään EU:n kirjanpidon kiperää tilannetta että kasvattamaan veronmaksajien EU:lle maksaman rahan määrää. Kuten tavallista, kuulemme samat selittelyt epäpätevyydestä ja välinpitämättömyydestä ja syyn työntämisestä jäsenvaltioiden harteille, mutta se ei riitä.
Miten Euroopan komissio voi antaa jäsenvaltioille rahaa edes näkemättä asiakirjoja, joissa kerrotaan, mihin ja missä varat käytetään? En usko, että mikään muu ammattitaitoinen organisaatio sallisi näin käyvän, ja vieläpä näin pitkällä aikavälillä. Jos jäsenvaltiot eivät ole valmiita toimittamaan tarvittavia asiakirjoja eli kuitteja ja sekkejä, rahahanat on suljettava. Hanat olisi itse asiassa suljettava molemmista päistä. Jos EU ei ole valmis laittamaan paikkojaan järjestykseen, Westminsterin poliitikkojen olisi lopetettava veronmaksajien rahojen kaataminen EU:n ämpäriin, jossa tuntuu yhä olevan enemmän reikiä kuin siivilässä.
Jana Bobošíková
(CS) Hyvät naiset ja herrat, olemme sietäneet tätä hälyttävää ja ei missään nimessä hyväksyttävissä olevaa tilannetta jo 13 vuoden ajan. Komissio ja jäsenvaltiot hallinnoivat veronmaksajien rahoja huonosti ja lainvastaisesti. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksesta käy selvästi ilmi, että komissio ja jäsenvaltiot menettelevät huolimattomasti eivätkä tunne kunnolla talousarviomenoja koskevia sääntöjä.
Nyt epäillään myös, että EU:n talousarvion varoja yritetään käyttää väärin. Täysin komission asetusten ja jäsenvaltioiden lainsäädännön vastaisesti julkisia tarjouskilpailumenettelyjä ei suoriteta, tukeen oikeuttamattomien menojen maksamista vaaditaan, tuensaajat eivät pysty tukemaan yleiskustannusten ja henkilöstökustannusten laillisuutta ja myös valvonta on heikkoa.
Hyvät naiset ja herrat, jos kansalaiset, joiden rahoja niin häpeilemättömästi tuhlaamme, hallinnoisivat näin omia yrityksiään ja kotitalouksiaan, Euroopan unioni olisi täynnä sosiaalisesti syrjäytyneitä ja kodittomia ihmisiä. Pyydän komissiota ja neuvostoa kokoamaan itsensä ja hallinnoimaan veronmaksajien varoja kuin omiaan. Tämä on ainoa tapa vahvistaa uskoa Euroopan yhdentymisprosessiin.
Gabriele Stauner
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa presidentti Weber, hyvät naiset ja herrat, tilintarkastusvirastojen kertomukset ovat aina mielenkiintoisia ja tärkeitä. Tämä koskee erityisesti Euroopan unionia, koska EU:n varojen järkevää ja tehokasta käyttöä seurataan julkisuudessa aina erityisen tarkasti.
Kertomuksessa keskitytään aivan oikein varojen käyttöön jäsenvaltioissa. Niissä tekemistä on edelleen paljon erityisesti rakennerahastojen suhteen. Tämä ei saa kuitenkaan viedä huomiotamme pois omien toimielintemme, erityisesti komission ja neuvoston menoja koskevista käytännöistä. Suoraan hallinnoitujen menojen alueella on komission osalta eniten parantamisen varaa. Komissio ei ole ainoastaan perussopimusten valvoja vaan sen on oltava myös esikuvana järkevässä varainhoidossa. Tarkastellessani maatalouspolitiikassa tapahtunutta muutosta aina tuista maisemansuojelun edistämiseen ihmettelen, onko tavoitteena ratsastusseurojen ja golfkerhojen tukeminen. Sellainen tavoite ei ole maataloustukien alkuperäisen tarkoituksen mukainen.
Kiinteistöpolitiikka aiheuttaa tilintarkastustuomioistuimelle edelleen runsaasti päänvaivaa, olipa kyse Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen Luxemburgin toimipaikan tai Brysselissä sijaitsevien neuvoston ja parlamentin rakennusten laajentamisesta. Yhteisöjen tuomioistuin soveltaa edelleen epämiellyttävät totuudet paljastavaa johdonmukaista lähestymistapaa erityisesti silloin, kun tarjouskilpailumenettelyt ovat puutteellisia tai niitä ei järjestetä. Ei voi olla kohtuullista, että yhteisöjen tuomioistuimen on maksettava lasku, mutta se ei saa osallistua sopimuksen laatimiseen ja kilpailuttamiseen.
Haluaisin muistuttaa komissiota lyhyesti sen vastauksesta 2. elokuuta esittämääni asiaa koskevaan kirjalliseen kysymykseen. Antaa huonon yleisvaikutelman EU:sta, jos jokaisen pienen kunnan paikallisviranomaiset joutuvat esittämään EU:n laajuisen tarjouspyynnön ennen kuin ne voivat myöntää yli 200 000 euron arvoisen toimeksiannon, kun taas EU:n toimielimet voivat huoletta jättää tarjouskilpailumenettelyn väliin miljoonien arvoisissa toimeksiannoissa. Kansalaisemme eivät ymmärrä tätä.
Haluaisin osoittaa sanani myös talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, sillä kummankin niistä on myös esiteltävä pyytämämme selonteko. Pyytäisin myös neuvostoa varmistamaan, että yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toimintakustannusten lisäyksiä ei hivuteta hallintomenojen budjettikohtaan.
Paulo Casaca
(PT) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa onnittelemalla tilintarkastustuomioistuinta ja erityisesti sen presidenttiä Hubert Weberiä, jonka virkakausi on päättymässä ja jonka kanssa talousarvion valvontavaliokunnan sosiaalidemokraatit ovat saaneet tehdä erinomaista yhteistyötä. Haluan kiittää häntä hänen työstään ja erityisesti korostaa tilintarkastustuomioistuimen työtä useiden asioiden parissa, muun muassa Euroopan unionin vientitukipolitiikan selventämisessä.
Olen hyvin huolissani Euroopan unionin yhteisön ulkopuolelle suunnatun tuen talousarviosta. Suuren osan varainhoitovuonna 2006 käytetyistä viidestä miljardista eurosta, eli miljardi euroa, käyttivät monenväliset rahastot. Lisäksi suuren osuuden muusta rahoituksesta käyttivät tietyt Euroopan komission rahoittamat kansainväliset organisaatiot. Haluaisin tietää, millä perusteella ja oliko se luvallista, laillista ja avointa. Vaikka pyysimme tarkkoja lukuja ja selvityksiä jo viime vuonna, komissio rikkoo edelleen varainhoitoasetusta, eikä se ole vieläkään toimittanut meille kertomusta siitä, miten EU:n varoja käytetään useissa Lähi-idän maissa.
Samalla Euroopan komissio kieltäytyy kuuntelemasta, kun kerromme, että Euroopan jälleenrakennusvirasto on ollut merkittävä mekanismi EU:n läsnäolon näkyvyyden varmistamisessa Länsi-Balkanilla, mikä varmistaa EU:n poliittisen johtoaseman sekä järkevän ja tehokkaan varainhoidon. Nyt komissio aikoo sulkea viraston, vaikka se on tällä hetkellä ainoa käytettävissä oleva tehokas väline tilanteissa, jotka ovat kaikkea muuta kuin avoimia. Tätä ei voida hyväksyä. Haluaisin sanoa erityisesti varapuheenjohtaja Kallasille, että hän ei voi kääntää selkäänsä asialle ja että aiomme valvoa vastuuvapausmenettelyssä tarkasti kaikkia talousarvion osia mukaan lukien kaikki organisaatiot, jotka eivät käytä varoja avoimella tavalla.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, EU:n varojen seuranta ja valvonta jäsenvaltioissa on yhteisön talousarviovarojen tehokkaan ja avoimen hallinnoinnin perusedellytys. Komission uusimmat ehdotukset ovat kuitenkin huolestuttavia, sillä niillä saattaa olla vakava vaikutus EU:n varojen edunsaajiin. Komissio haluaa tiukentaa menettelyjä ja määrätä seuraamuksia tarjouskilpailujen säännönvastaisuuksista usein ilman asiallista syytä.
Viittaan asiakirjaan nimeltä ”Suuntaviivat komission yksiköiden soveltamista periaatteista, perusteista ja ohjeellisista asteikoista asetuksen (EY) N:o 1260/1999 39 artiklan 3 kohdan mukaisten rahoitusoikaisujen määräämiseksi”. Ehdotus seuraamusten määräämiseksi uhkaa erityisesti paikallisia ja alueellisia viranomaisia. Emme voi sallia tilannetta, jossa, kuten eräät jäsenet ovat jo huomauttaneet, EU rahoittaa golfkenttiä 15 vanhassa jäsenvaltiossa samalla, kun se ottaa käyttöön seuraamus- ja rangaistusjärjestelmän, jolla on vaikutuksia Puolan kaltaisiin muita heikommin kehittyneisiin EU:n jäsenvaltioihin.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisat tilintarkastustuomioistuimen presidentti ja jäsenet, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, haluamme ilmaista kiitollisuutemme tilintarkastustuomioistuimelle hyvin laaditusta kertomuksesta, ja pyydämme teitä jatkamaan samaa rataa. Emme ole vielä saavuttaneet mahdollisuuksien rajoja, sillä mitä kattavampia kertomuksenne ovat, sitä enemmän ne auttavat meitä ja komissiota toimimaan havaintojenne mukaisesti. Jatkakaa siis samoilla linjoilla. Olemme erittäin tyytyväisiä tähänastisiin saavutuksiin.
Haluamme onnitella myös komissiota. Maatalousalan saavutukset ovat todellinen merkkipaalu, ja ne osoittavat, että vuosien kovalla työllä tuloksia saadaan aikaan.
Siirryn nyt rakennerahastoihin. Tälläkin alalla asiat on saatava järjestykseen. Meidän on vähintään päästävä lähelle maataloudessa saavutettua tasoa. Olemme valmiita tarvittaviin keskusteluihin. Emme pyri mahdottomuuksiin, siksi puhumme hyväksyttävistä riskeistä. Tiedämme komission ongelmista, mutta tiedämme myös, että voimme edistyä ainoastaan komissiota tukemalla. Komission jäsen Kallas, teillä on näin ollen parlamentin ja sen talousarvion valvontavaliokunnan tuki rakennerahastojen suuntaviivoja käsiteltäessä. Kannustamme teitä edistymään tässä asiassa. Meidän on päästävä eteenpäin.
Valitettavasti täällä ei ole yhtään neuvoston jäsentä, jolle puhua. Moitimme neuvostoa asiasta heti tilaisuuden tullen. Näin ei voi jatkua. Emme voi kokoontua tänne ensi vuonna tekemään samat johtopäätökset. Olemme saattaneet itsemme jo riittävän pitkään naurunalaisiksi.
Lopuksi pari sanaa parlamentin talousarviosta. Parlamentin jäsenet luonnollisesti vaativat itseltään saman, mitä ne odottavat muilta. Kiitän tilintarkastustuomioistuinta siitä, että voimme siirtää parlamentin varainhoitovuoden 2006 jäsenten avustajakorvausten talousarvion seuraavalle vuodelle. Vuonna 2006 havaittu avustajakorvauksia koskevien asianmukaisten tositteiden ongelma on ratkaistu kaikkien muiden paitsi kuuden jäsenen osalta. Myös tämä viesti meidän on toimitettava eurooppalaisille veronmaksajille, arvoisa puhemies Hans-Gert Pöttering. Haluamme selvittää vanhat tapaukset yhdessä parlamentin hallinnon kanssa. Löydämme siihen ratkaisun, joka ei poikkea siitä, mitä odotamme muilta.
Francesco Musotto
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, aluksi haluan kiittää tilintarkastustuomioistuinta sen myönteisestä asenteesta ja arvokkaasta työstä sekä kiinnittää erityisesti huomiota varainhoitovuoden 2006 vuosikertomuksesta saatuihin lukuihin.
Yhteisön varojen käyttö on parantunut. Tilintarkastustuomioistuin on antanut tänä vuonna myönteisen arvion varojen käytöstä 40 prosentissa tapauksista verrattuna viime vuoden 30 prosenttiin. Vaikka varoja ei käytetäkään läheskään täysin, voimme olla varmoja siitä, että edistystä tapahtuu joka vuosi. Vuosia sitten tilintarkastustuomioistuin näytti vihreää valoa ainoastaan kuudelle prosentille kokonaismenoista.
Siksi on mielenkiintoista huomata, että suurin osa ongelmista johtuu ennemminkin sääntöjenvastaisuuksista kuin petoksista. Yleisimpiä virhetyyppejä ovat puuttuvat asiakirjat, tukikelpoisuusperusteiden täyttymättömyys, virheelliset ilmoitukset ja menettelyjen noudattamatta jättäminen. Muodollisuuksien noudattaminen vaikuttaa ongelmalliselta.
Uusi varainhoitoasetus on askel kohti yksinkertaisempaa ja avoimempaa hallinnointia. Noin 80 prosenttia yhteisön talousarviosta muodostavien kansallisten ja alueellisten viranomaisten suoraan hallinnoimien varojen ilmoittaminen on erityisen tärkeää.
Muodollisuuksien järkeistämisessä on vielä paljon tehtävää, jotta varojen vapauttamista koskevat määräykset voidaan yksinkertaistaa. Näin voitaisiin vähentää huomattavasti säännönvastaisuuksia erityisesti pienten edunsaajien tapauksessa, sillä useilla heistä ei ole vaadittavien menettelyjen suorittamiseen tarvittavia varoja.
EU:n varainhoidon valvontajärjestelmän avainkohta on edelleen varojen takaisinperintä. Mikäli takaisinperintää aiotaan helpottaa, tilintarkastustuomioistuimen, parlamentin ja komission on saatava käyttöönsä yksityiskohtaisempia tietoja ja on otettava käyttöön enemmän sitovia lainsäädäntövälineitä, kuten takaus- ja suoritustakuujärjestelmiä.
Vaikka tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen tuloksissa on nähtävissä parantumista, on todettava, että menetelmien yksinkertaistaminen ja valtioiden yhteistyön parantaminen tarkastusvaiheessa ovat edelleen suuria haasteita.
Richard James Ashworth
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kiittää presidentti Weberiä ja tilintarkastustuomioistuinta heidän laatimastaan tämän vuoden kertomuksesta, jonka luin suurella mielenkiinnolla. Olen usein todennut olevan valitettavaa, että tilintarkastajat eivät paljasta asianmukaisesti alueita, joilla parannuksia tarvitaan kiireesti. Mikäli näin tehtäisiin, parlamentin jäsenet saisivat tarvitsemansa tiedot voidakseen ponnistella määrätietoisemmin myönteisen tarkastuslausuman saavuttamiseksi.
Tästä huolimatta suurin ongelma on selkeästi se, että vähintään 80 prosenttia Euroopan unionin tapahtumista suoritetaan jäsenvaltioissa yhteishallinnointisopimusten nojalla ja yleensä virastojen toimesta. En tarkoita, että virastot suorittaisivat 80 prosenttia tapahtumista, vaan että virastoilla on selkeä vastuuvelvollisuuden puute Euroopan unionin puolesta käsittelemistään varoista. Budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan kunniaksi on laskettava, että ne tunnistivat tämän heikkouden ja saivat läpi toimielinten välisen sopimuksen 44 artiklan sisällyttämisen vuonna 2006. Tämän artiklan ansiosta jäsenvaltiot velvoitettiin toimittamaan ilmoitus käsittelemistään varoista ja tapahtumista.
Tämä oli hyvä askel eteenpäin, mutta tavoitteen saavuttamisessa on tähän mennessä tapahtunut vain vähän todellista edistymistä. Siksi on kohtuullista olettaa, että vaikka edistystä tapahtuukin juuri nyt, myönteisen tarkastuslausuman saavuttaminen on mahdollista vasta vuoden 2012 tienoilla. Tämä tarkoittaisi 18 vuoden epäonnistumisia myönteisen tarkastuslausuman saamisessa.
Neuvoston ja komission on ymmärrettävä, että tätä ei voida hyväksyä. Niiden on ymmärrettävä, että jokavuotinen epäonnistuminen myönteisen tarkastuslausuman saamisessa muodostaa parlamentille suuren taakan. Parlamentin jäsenten on pian aika käyttää sekä neuvostossa että komissiossa voimakkaammin vaikutusvaltaansa tämän olennaisen tärkeän asian kiirehtimiseksi. Itse en ole koskaan äänestänyt talousarviota koskevan vastuuvapauden puolesta. Kieltäydyn edelleen tekemästä niin, kunnes sekä neuvosto että komissio ymmärtävät asian tärkeyden.
Hubert Weber
tilintarkastustuomioistuimen presidentti. - (DE) Arvoisa puhemies, aluksi haluan esittää vilpittömät kiitokseni tilintarkastustuomioistuimesta, kertomuksesta ja sen esittelystä lausutuista ystävällisistä sanoista. Nämä kommentit ovat mielestäni tärkeitä, ja vien ne mielelläni mukanani Luxemburgiin. Uskon niiden myös motivoivan henkilökuntaamme. Ilahduin myös useista viittauksista yhteisen maatalouspolitiikan uusiin edunsaajiin. Haluaisin kuitenkin käyttää hyväkseni tämän tilaisuuden selvittää muutamia asioita, mitä Bart Staes minulta suoraan pyysikin.
Aloitan kertomalla hieman taustatietoa. Tilintarkastustuomioistuin suhtautui tilatukijärjestelmään alusta asti myönteisesti. Se yksinkertaistaa asioita merkittävästi, ja sen vaikutukset ovat jo havaittavissa. Se on yhdessä IACS:n kanssa johtanut virheiden taajuuden voimakkaaseen vähentymiseen. Mutta uusia sääntöjä luotaessa on toki aina olemassa mahdollisuus, että niitä ei noudateta. Meidän olisi tarkasteltava kokonaisuutta sen sijaan, että keskitymme ainoastaan yksittäisiin ilmiöihin, kuten kymmenen kuukauden säännön noudattamatta jättämiseen ja siitä seuraaviin suuriin taloudellisiin tappioihin.
On myös muistettava, että säännöt ovat hyvin yleisluontoiset ja että paljon on jätetty jäsenvaltioiden harkintaan. Tästä on aiheutunut tiettyjä ilmiöitä. On olemassa niin kutsuttuja sivuvaikutuksia, joilla ei ole välttämättä suuria taloudellisia vaikutuksia mutta jotka ovat saaneet paljon julkisuutta. On myös huomattava, että maataloustoiminnan käsite on määritelty hyvin laajasti. Nykyään riittää, että maa-aluetta hoidetaan hyvien maatalous- ja ympäristökäytäntöjen mukaisesti. Riittää, että ruoho leikataan ja tukia nostetaan. Korostamme asiaa saattaaksemme sen kyseenalaiseksi. Meillä on yhteensä 700 tapausta, joten en osaa vielä sanoa ovatko kaikki niistä oikeudellisesti merkittäviä, sillä jokainen niistä on tutkittava erikseen. On ilman muuta selvää, että jos golfkerhon saama tuki kattaisi myös itse golfkentän, tilanne ei missään nimessä olisi lainmukainen. Kuten totesin, asia on kuitenkin käsiteltävä tapauskohtaisesti, ja myös komission on syytä tehdä samoin.
Totesin myös, että muitakin asioita on otettava huomioon. Dynaamisen mallin käyttöönotto tarkoittaa, että uudelleen jakaminen tapahtuu maan haltijoilta eli viljelijöiltä maanomistajille. Olen ilahtunut siitä, että myös meitä pyydettiin kommentoimaan politiikan vaikutuksia.
Siim Kallas
konmission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän arvoisia jäseniä kommenteista. Tärkeintä aihetta eli rakennerahastojen hallinnoinnin parantamista käsitellään tarkemmin talousarvion valvontavaliokunnan 18. joulukuuta pidettävässä kuulemisessa. Lisäksi tammikuussa pidetään laajoja kuulemisia hallinnoinnista ja sisäisistä valvontajärjestelmistä.
Kiitos vielä kerran kommenteistanne. Komissio vastaa kaikkiin kysymyksiinne tarkemmin kuulemisissa.
Puhemies
(ES) Kohdan käsittely on päättynyt.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Mairead McGuinness  
kirjallinen. - (EN) Suhtaudun myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2006 vuosikertomukseen, sillä siinä on havaittu tervetulleita parannuksia erityisesti maatalousmenoissa. Havaitut virheet liittyvät lähinnä sisäisten valvontajärjestelmien heikkouksiin sekä jäsenvaltioissa että komissiossa.
Maatalousmenojen myönteinen kehitys korostaa yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) tehokkuutta sekä tukien haku- ja maksumenettelyjen yksinkertaistumista uuden tilatukijärjestelmän ansiosta.
Koko maataloudessa - 49,8 miljardia varainhoitovuonna 2006 - tilintarkastustuomioistuin havaitsi kokonaisvirhetasossa ilmeisen laskun.
Tilintarkastustuomioistuin huomauttaa, että tilatukijärjestelmällä on sivuvaikutuksia, kuten tukien myöntäminen maanomistajille, jotka eivät ole koskaan ennen harjoittaneet maanviljelyä, mikä johtaa EU:n tukien merkittävään uudelleenjakamiseen viljelijöiltä maanomistajille.
En hyväksy tällaista laajaa toteamusta, sillä tilatuki maksetaan aktiivisille tuottajille eikä maanomistajille.
Tilintarkastustuomioistuimen väite siitä, että golfkerhot saisivat tilatukea, on väärä. Mikäli ne saavat tilatukea, näin ei pitäisi olla, sillä tukea voidaan maksaa ainoastaan aktiivisille tuottajille, jotka viljelevät ja hoitavat maata hyvän maanviljelystavan mukaisesti. Golfkentät eivät ole oikeutettuja tukeen.
