Banaanikauppasopimukset - Banaaneista kannettavista tulleista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1964/2005 kumoaminen - Banaanikauppasopimukset (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Francesca Balzanin Kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta suosituksesta ehdotuksesta neuvoston päätökseksi banaanien kaupasta tehdyn Geneven sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin sekä Brasilian, Costa Rican, Ecuadorin, Guatemalan, Hondurasin, Kolumbian, Meksikon, Nicaraguan, Panaman, Perun ja Venezuelan välillä sekä banaanikauppasopimuksen tekemisestä Euroopan unionin ja Amerikan yhdysvaltojen välillä [07782/2010 - C7-0148/2010 - 2010/0057(NLE)],
Francesca Balzanin Kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi banaaneista kannettavista tulleista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1964/2005 kumoamisesta - C7-0074/2010 -,
Vital Moreiran ja Francesca Balzanin Kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta neuvostolle laatimasta suullisesti vastattavasta kysymyksestä banaanien kauppaa koskevan Geneven sopimuksen tekemisestä - B7-0007/2011) ja
Vital Moreiran ja Francesca Balzanin Kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesti vastattavasta kysymyksestä banaanien kauppaa koskevan Geneven sopimuksen tekemisestä - B7-0007/2011).
Francesca Balzani
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, parlamenttia on pyydetty ilmaisemaan kantansa kahteen sopimukseen, jotka on allekirjoitettu Yhdysvaltojen ja 11 Latinalaisen Amerikan maan kanssa ja joiden avulla viedään päätökseen pitkä ja vaikea työ. Tämän asian takia Euroopan unioni haastettiin Maailman kauppajärjestössä, ja mikä tärkeämpää, se oli häviävä osapuoli.
Tämä on hankala tapaus, koska riidat liittyvät kansainvälisen kaupan syrjimättömyyden periaatteeseen, jonka rikkomisesta Eurooppaa on syytetty. Kyse on tavasta, jolla banaanien tuonti on järjestetty unionin sisällä. Tämä johtuu siitä, että meillä on kaksiosainen järjestelmä eli sovellamme yhtä järjestelmää Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maihin (AKT) ja toista järjestelmää muihin maihin. Tämä järjestelmä on antanut AKT-maille mahdollisuuden tuoda tätä tuotetta Euroopan markkinoille maksamatta tuontitulleja, toisin kuin muut maat, joiden on maksettava 176 euron tulli tonnilta.
Tämä sopimus palauttaa tilanteeseen tasapainon ja ennen kaikkea antaa AKT-maille, jotka ovat hauraassa kehityksen tilassa, mahdollisuuden tuoda tuotteitaan EU:hun tullitta. Samalla muut maat, jotka ovat allekirjoittaneet sopimukset, voivat tuoda banaaneja EU:hun maksamalla niistä tuontitullia, jota alennetaan asteittain nykyisestä 176 eurosta 114 euroon tonnilta.
Sopimusten avulla EU noudattaa vihdoin uudestaan sitoumuksiaan Maailman kauppajärjestön jäsenenä, mikä jollain tapaa palauttaa sen uskottavuuden - myös toimielimenä - mutta kaikkein tärkein seikka on se, että näissä sopimuksissa otetaan huomioon AKT-maiden haavoittuvainen kehitystilanne, koska ne tarjoavat välineitä niiden tukemiseen taloudellisesti. Nämä välineet antavat kyseisille maille mahdollisuuden investoida tuotantonsa monipuolistamiseen ja vahvistavat siten toivottavasti niiden talouksia. Tällä hetkellä näiden toimenpiteiden, joiden arvo on 190 miljoonaa euroa, on tarkoitus jatkua vuoteen 2013 saakka.
Mielestäni nämä sopimukset ovat myönteinen askel, ei ainoastaan siksi, että ne päättävät riidat, joissa EU on ollut häviävä osapuoli, millä on ollut taloudellisia ja kurinpidollisia seurauksia ja mikä on vähentänyt sen uskottavuutta toimielimenä, kuten jo mainitsin. Ne ovat myönteisiä myös siksi, että ne johtavat tasapainoiseen ratkaisuun, joka kunnioittaa sekä näiden AKT-maiden että Euroopan syrjäisimpien alueiden tuottajien tarpeita. Viimeksi mainittuja ei taatusti voida hylätä rajattoman kilpailun armoille.
Näin ollen ehdotan, että parlamentti hyväksyisi nämä sopimukset, pyytäen samalla neuvostolta ja komissiolta voimakasta sitoutumista asiaan. Ensinnäkin niiden olisi mahdollisimman pian järjestettävä arviointi näiden sopimusten vaikutuksesta tämän hetken ja vuoden 2020 välillä - melko pitkä aikaväli - AKT-maihin ja Euroopan syrjäisimpien alueiden tuottajiin, joiden talous on pitkälti riippuvainen banaaneista. Toiseksi parlamentin olisi pyydettävä vahvaa sitoutumista AKT-maita koskevien taloudellisten liitännäistoimenpiteiden vaikutusten arvioimiseen 18 kuukautta ennen niiden päättymistä. Näin varmistettaisiin, että nämä maat saisivat lisäapua ja tukitoimenpiteitä tarvittaessa, ettei niitä jätetä yksin vaan tuetaan niiden mahdollisten kielteisten vaikutusten torjumisessa, ehkäisemisessä ja jonkinasteisessa lievittämisessä, joita näiden sopimusten voimaantulolla saattaa olla Euroopan unionissa hintasopeutusten ja siten muista maista tulevien banaanien kilpailukyvyn muutosten takia.
Uskon, että purkamalla hankalan tilanteen tämä sopimus ehdottomasti tarjoaa ratkaisun, jossa otetaan huomioon myös niiden heikompien maiden tarpeet, jotka - kuten jo sanoin - ovat aina olleet keskeinen huolenaiheemme, myös sen pitkän keskustelun aikana, jonka kävimme Kansainvälisen kaupan valiokunnassa. Toivon niiden saavan vahvaa tukea ja myönteisen ratkaisun näistä liitännäistoimenpiteistä, erityisesti siitä, että tilannetta seurataan ja että parlamentti pyytää komissiota ja neuvostoa sitoutumaan tarkastelemaan sopimuksen seurauksia ja avustustoimenpiteiden vaikutuksia ja laajentamaan ja lisäämään niitä tarvittaessa tulevaisuudessa.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, arvoisa esittelijä Balzani, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää teitä siitä, että annoitte neuvoston puheenjohtajavaltiolle ja neuvostolle tilaisuuden puhua tästä aiheesta, joka on tärkeä sekä kansainvälisen kaupan että solidaarisuuden ja kehityksen kannalta.
Toivon voivani vastata Vital Moreiran esittämiin kysymyksiin ja tarkastella epäilyksiä ja huolenaiheita, jotka Francesca Balzani on maininnut. Haluaisin nyt jatkaa unkariksi.
(HU) EU:n ja AKT-maiden banaanintuottajien toimeentulon osalta neuvosto on tietoinen siitä, että banaanintuotannolla on olennainen yhteiskunnallinen ja taloudellinen merkitys EU:n banaaninkasvatusalueille. Asetusehdotuksessa todetaan, että banaanialan liitännäistoimenpiteiden ohjelma on arvioitava 18 kuukautta ennen ohjelman päättymistä. Hyvät parlamentin jäsenet, kuten tiedätte, tämän arviointikertomuksen valmistelu ja muut ehdotukset kuuluvat komission toimivaltaan, eivät neuvoston, mutta olen varma, että komission jäsen Cioloş käsittelee tätä asiaa tarkemmin. Sama pätee vaikutusten arviointeihin, joihin suullisesti vastattavassa kysymyksessä viitattiin.
AKT-maat kattavien banaanialan liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpano edellyttää EU:n ulkosuhteiden välinevalikoimaa koskevien asetusten tarkistamista. Edunsaajamaiden edun nimissä neuvosto luottaa Euroopan parlamentin rakentavaan yhteistyöhön ratkaistaessa toimielimiin liittyviä kysymyksiä, jotka tällä hetkellä viivyttävät tarvittavien säädösten hyväksymistä.
Banaanialan liitännäistoimenpiteisiin osoitettujen varojen jakamisesta edunsaajamaiden kesken mainitsen, että neuvosto ilmaisi ensimmäisessä käsittelyssä hyväksymässään kannassa tukensa asetusehdotukselle banaanialan liitännäistoimenpiteistä, jossa säädetään yksiselitteisistä indikaattoreista ja kriteereistä. Nämä indikaattorit ovat seuraavat: EU:n kanssa käytävän banaanikaupan määrä, banaaninviennin merkitys kyseisen AKT-maan taloudelle ja maan kehitystaso.
POSEI-ohjelman osalta komissio esitti 24. syyskuuta 2010 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jossa säädetään EU:n syrjäisimpiä alueita koskevista yksilöllisistä maataloustoimenpiteistä. Neuvoston valmisteluelimet tarkastelevat ehdotusta parhaillaan. Banaanitulleista, joista keskustellaan vapaakauppasopimusten, jotka komissio aikoo tehdä Kolumbian, Perun ja Keski-Amerikan kanssa, yhteydessä, haluan painottaa, ettei neuvosto vielä ole laatinut lausuntoa näistä sopimuksista, enkä siksi voi tässä vaiheessa välittää teille sen virallista kantaa.
EU aloitti neuvottelut koko Andien yhteisön kanssa saadakseen aikaan alueiden välisen assosiaatiosopimuksen. Neuvottelut keskeytettiin kesäkuussa 2008, koska Andien maat eivät päässeet sopimukseen kauppaa koskevan luvun tavoitteista ja sisällöstä. Uudet neuvottelut alkoivat tammikuussa 2009 halukkaiden Andien maiden, nimittäin Kolumbian, Ecuadorin ja Perun, kanssa monenvälisen vapaakauppasopimuksen aikaansaamiseksi. Ecuadorin lykättyä osallistumistaan heinäkuussa 2009 neuvottelut jatkuivat Perun ja Kolumbian kanssa. Euroopan komissio päätti neuvottelut Perun ja Kolumbian kanssa 1. maaliskuuta 2010.
Andien yhteisön muut jäsenet, Ecuador mukaan lukien, voivat liittyä näiden kahden maan kanssa neuvoteltuun monenväliseen sopimukseen. Viime kuukausien aikana Ecuador on myös virallisesti ilmaissut olevansa valmis jatkamaan neuvotteluja ja liittymään monenväliseen sopimukseen. Neuvosto suhtautuu myönteisesti tähän päätökseen. Jos neuvotteluja Ecuadorin kanssa jatketaan, markkinoiden avaamiseen liittyvien velvoitteiden tavoitetason on vastattava Kolumbian ja Perun kanssa neuvoteltujen velvoitteiden tavoitetasoa.
Lopuksi pyydänkin arvoisia parlamentin jäseniä antamaan hyväksyntänsä banaanisopimuksen tekemiselle ja myös äänestämään huomenna banaanitulleja koskevan asetuksen kumoamisesta annetun ehdotuksen puolesta. Luotan apuunne ja haluan kiittää mielenkiinnostanne.
Dacian Cioloş
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Győri, arvoisa esittelijä Balzani, hyvät parlamentin jäsenet, ensinnäkin olen iloinen siitä, että esittelijä on kannattanut komission banaaniehdotuksen pääkohtia ja yleistä suuntaa. Lisäksi esittelijä Balzani esitti erinomaisen johdatuksen tilanteeseen, jossa nämä neuvottelut on käyty ja jossa tämä sopimus on allekirjoitettu.
Komissio antaa varauksettoman tukensa esittelijän asiaa koskevalle suositusluonnokselle ja mietintöluonnokselle. On totta, että vuonna 2009 tehdyt Geneven banaanisopimukset ovat erittäin tärkeitä, ja esittelijä Balzani korosti erittäin hyvin syitä, joihin tämä perustuu. Haluan myös huomauttaa, että nämä sopimukset rauhoittavat tämän hankalan aiheen ja myös helpottavat Dohan prosessia ja aikaansaavat olosuhteet, jotka ovat välttämättömät eurooppalaisten banaanimarkkinoiden vakauttamiseksi ja niiden ennustettavuuden takaamiseksi tulevina vuosina.
Haluan palata joihinkin tärkeimmistä aiheista, jotka esittelijä ja parlamentin jäsenet ovat ottaneet esiin suullisissa ja kirjallisissa kysymyksissään, sekä niihin, jotka sisältyvät osan pakettia muodostavaan päätöslauselmaesitykseen.
Euroopan unionin tuottajille annetusta tuesta sanoisin, että olen erittäin tietoinen banaanintuotannon olennaisesta yhteiskunnallisesta ja taloudellisesta roolista kyseisillä Euroopan unionin alueilla - etenkin syrjäisimmillä alueilla - ja banaanintuotannon taloudellista kannattavuutta näillä alueilla koskevista huolenaiheista.
Tuoreehkossa POSEI-järjestelmää koskevassa kertomuksessa, joka toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle syyskuussa 2010, komissio selvittää Geneven sopimusten seurauksia ja sitä, että nämä seuraukset on jo integroitu banaaneihin sovellettavaa järjestelmää koskevaan uudistukseen vuonna 2006.
Euroopan unionin tuottajien suojelemiseksi kaupan lisääntyneen vapauttamisen aikana banaanialan budjettia kasvatettiin huomattavasti, ja tuolloin toteutetussa vaikutusten arvioinnissa otettiin huomioon se, että tullit olivat laskeneet enemmän kuin mistä oli sovittu.
Siitä huolimatta komissio on osoittanut olevansa halukas pitämään tarkasti silmällä sopimusten vaikutusta markkinoihin ja tarvittaessa ryhtymään toimenpiteisiin, joita tarvitaan niiden vaikutusten lieventämiseksi.
Banaanintuottajien aseman vahvistamiseen liittyvän kysymyksen osalta haluan korostaa ensinnäkin, ettei tämä kysymys koske ainoastaan banaanialaa vaan koko elintarvikealaa. Nämä ongelmat tuottajasektorilla - neuvotteluaseman ongelmat ja lisäarvon jakautuminen elintarvikeketjun varrella - vaikuttavat myös muihin aloihin. Tämän vuoksi komissio aikoo lisäksi osana yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta esittää ehdotuksia tuottajien organisaatioiden, niiden roolin elintarvikeketjussa ja niiden neuvotteluaseman vahvistamiseksi.
Lisäksi komissio on perustanut elintarvikealaa käsittelevän korkean tason ryhmän, johon kuuluu useita komission jäseniä, jotka voivat esittää vastaavanlaisia ehdotuksia - koska maataloudesta vastaavan komission jäsenen vastuu ja toimivalta on rajallinen, mutta näihin ryhmiin osallistuu ja näitä korkean tason ryhmiä johtaa neljä komission jäsentä - korkean tason ryhmän, jolla on etenemissuunnitelma ja ehdotuksia. Komissio esittää nämä ehdotukset tulevien kuukausien ja vuosien aikana pyrkiäkseen reagoimaan tähän elintarvikeketjun avoimuutta ja neuvotteluasemia koskevaan kysymykseen. Tässä yhteydessä ketjun banaanintuottajat voivat siis hyötyä siitä.
AKT-maita koskevien banaanialan liitännäistoimenpiteiden määrärahojen jakamisesta tiedätte, että Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotuksen banaanialan liitännäistoimenpiteitä koskevaksi asetukseksi 21. lokakuuta, ja siinä säädetään näiden varojen jakamisen edellytyksistä. Näin ollen kriteerit, joita olette pyytäneet, on jo luotu, ja ennen kaikkea näiden määrärahojen tulokset ja jako ovat jo olemassa.
Tämän aiheen tiimoilta komissio on tehnyt tiivistä ja hedelmällistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa, ja olemme saaneet aikaan hyvän kompromissin tätä seikkaa koskevasta sisällöstä. Lisäksi Euroopan parlamentti on hyväksynyt ehdotuksen asetukseksi, jonka tarkoitus on antaa tämä tuki AKT-maille, ja siinä määritellään myös varojen jakamisen kriteerit eri edunsaajamaiden osalta ja lisäksi annetaan se, mitä nyt pyydätte - arvio markkinaolosuhteista näissä maissa, 18 kuukautta ennen ohjelman päättymistä. Tämä arvio kertoo meille, sujuvatko sopeutusprosessit hyvin vai pitäisikö meidän suunnitella muita toimenpiteitä.
Mitä tulee vaikutusten arviointiin sopimusten vuoteen 2020 ulottuvista vaikutuksista banaanintuottajiin kehitysmaissa ja Euroopan syrjäisiin alueisiin, olen todella valmis harkitsemaan tällaista analyysia, jos se osoittautuu tarpeelliseksi. Meidän on kuitenkin oltava realistisia tutkimuksen tavoitteen osalta, koska se kohdistuu suureen joukkoon banaaneja tuottavia maita kaikkialla maailmassa - sekä suureen joukkoon maita, joissa banaanit ovat peruselintarvikkeita - ja tutkimuksen toteuttaminen ja päätelmien tekeminen sen perusteella tulee siksi olemaan vaikeaa. Siitä huolimatta olen valmis toteuttamaan tällaisen tutkimuksen tai käyttämään jo komission käytössä olevaa tietoa unionin sisäisistä tai ulkopuolisten toteuttamista tutkimuksista. Kuten jo sanoin, teemme arvion banaanialan liitännäistoimenpiteiden vaikutuksista AKT-maihin 18 kuukautta ennen ohjelman päättymistä.
Lopuksi haluan sanoa vapaakauppasopimusta tiettyjen Latinalaisen Amerikan maiden, erityisesti Ecuadorin, kanssa koskevista neuvotteluista, että olette varmasti tietoisia siitä, että neuvottelut kauppasopimuksesta Kolumbian ja Perun kanssa sekä Keski-Amerikan maiden kanssa on teknisellä tasolla viety loppuun. Kolumbian ja Perun kanssa tehtyä sopimusta voidaan soveltaa myös muihin Andien yhteisön jäsenmaihin, Ecuador mukaan lukien, jos se haluaa palata näihin neuvotteluihin. Ecuador on sivumennen sanoen pyytänyt virallisesti voivansa palata neuvotteluihin kauppasopimuksesta, ja Ecuadorin hallinto ja komissio tutkivat parhaillaan mahdollisuutta käynnistää neuvottelut uudelleen ja siten mahdollisuutta pyrkiä yhteisymmärrykseen toteutettavista toimista.
Nämä olivat ne muutamat kommentit, jotka halusin antaa mietinnöstänne ja esiin ottamistanne kysymyksistä. Puhuin melko pitkään, mutta halusin alusta alkaen vastata kysymyksiin, joihin minulla oli vastaus.
Charles Goerens
kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon valmistelija. - (FR) Arvoisa puhemies, yksi kansainvälisen oikeuden säännöksistä on syrjimättömyyden periaate. Se on erittäin hyvä. Teoriassa sitä ei voi moittia. Todellisuus on hieman erilainen.
AKT-maat eivät maksa tuontitullia banaaneista, jos ne vievät niitä Euroopan unioniin. Tämä on sopimus, eikä tämä sopimus muuta tätä tosiasiaa mitenkään. Toisaalta muut kuin AKT-maat, jotka tähän saakka ovat maksaneet 176 euroa tonnilta, maksavat tulevaisuudessa enää 141 euroa tuontitullia. Tuontitullien alentaminen 35 euroa muuttaa myös kilpailutilannetta. AKT-maita, joita suojeltiin enemmän tähän saakka, suojellaan hieman vähemmän tulevaisuudessa. Komissio neuvotteli tämän sopimuksen Euroopan unionin puolesta. Minulle lausunnon valmistelijana kysymys kuuluu, olisiko se voinut toimia toisin. Vastaukseni on erittäin selvä: ei olisi. Jos se olisi toiminut toisin, jos se olisi kieltäytynyt ryhtymästä näihin neuvotteluihin, asia olisi ratkaistu WTO:n riitojenratkaisuelimessä. On reilua sanoa, että tulokset olisivat epäilemättä olleet erilaiset kuin ne, jotka saatiin aikaan nyt keskustelun aiheena olevien neuvottelujen aikana. Tarkoittaako tämä, että loppu hyvin, kaikki hyvin? Ei taatusti.
Olen tätä sopimusta koskevan lausunnon valmistelija, ja olen myös banaanialan liitännäistoimenpiteiden esittelijä, ja esittelen mietinnön huomenna toisessa käsittelyssä. Esitän asiasta seuraavat kommentit.
Ensinnäkin banaanialan budjetti on kasvanut huomattavasti. Kuten komission jäsen juuri muistutti meille, tämä on erittäin hyvä - myönnän sen. Tämä vastaa myös Marielle De Sarnezin kysymykseen; hän on erittäin huolissaan tilanteesta, joka on juuri saatu aikaan banaanintuottajille merentakaisissa departementeissa ja syrjäisimmillä alueilla.
Toinen Marielle De Sarnezin ja minun huolenaihe, joka on ilmaistu myös kehitysyhteistyövaliokunnassamme, on se, ettei alamäki pääty 114 euroon, koska komissio neuvottelee parhaillaan muista sopimuksista, jotka vievät luvun selvästi 114 euron alapuolelle. Puhutaan jopa 75 eurosta. Näin ollen - syrjimättömyyden periaatteen mukaisesti - meidän on myös seurattava tätä alenevaa suuntausta, joka on erittäin huolestuttava.
Kolmanneksi banaanialan liitännäistoimenpiteiden - joista puhun yksityiskohtaisemmin huomenaamulla - osalta uskon, että parlamentti on onnistunut - ja kiitän komission jäsentä tämän seikan korostamisesta - ottamaan mukaan joitain uusia asioita, erityisesti vaikutusten arvioinnin, joka toteutetaan 18 kuukautta ennen ohjelman päättymistä. Näin voimme katsoa myös hieman pidemmälle kuin vuoteen 2013, koska en usko banaanialan ongelman olevan ratkaistu vuoteen 2013 mennessä.
Laima Liucija Andrikienė
Arvoisa puhemies, PPE-ryhmän puolesta kehotan Euroopan parlamenttia näyttämään vihreää valoa tälle erittäin tärkeälle sopimukselle. Uskomme tämän helpottavan Dohan kierroksen neuvotteluja ja antavan lisävauhtia kahdenvälisille neuvotteluillemme vapaakauppasopimuksesta Mercosur-maiden kanssa.
Olemme iloisia yleisestä suuntauksesta kohti banaanien maailmankaupan vapauttamista, ajankohtainen WTO-sopimus mukaan lukien, samoin kuin kahdenväliset sopimukset Keski-Amerikan ja Andien yhteisön maiden kanssa ja mahdollisesti jonain päivänä Mercosurin kanssa.
Päätöslauselmaesitys - kiitän siitä esittelijäämme - on tasapainoinen, etenkin siksi, että olemme ottaneet huomioon AKT-maiden kumppaneidemme intressit samoin kuin paikalliset eurooppalaiset banaanintuottajat.
Olen täysin vakuuttunut siitä, että lisätessämme banaanien maailmankaupan vapauttamista meidän pitäisi varmistaa, ettemme hävitä toimialoja tai sektoreita, joilla on perinteisesti ollut tärkeä taloudellinen ja yhteiskunnallinen rooli tietyillä Euroopan alueilla, kuten Kanariansaarilla, Guadeloupessa, Martiniquessa, Madeiralla tai Azoreilla.
Toivomme komission ottavan nämä pohdinnat huomioon ja ryhtyvän toimiin sopeuttaakseen POSEI-määrärahoista EU:n omille tuottajille osoitettua tukipakettia ja tarvittaessa ryhtyvän muihin toimiin varmistaakseen, että banaanien maailmankaupan vapauttamissuuntauksen aikana EU:n omat tuottajat pystyvät pysymään markkinoilla ja edistämään perinteistä toimintaansa. Hyvä tilaisuus tämän tekemiseen on seuraavia EU:n rahoitusnäkymiä koskevien keskustelujen aikana.
Kriton Arsenis
Arvoisa puhemies, tunnemme kaikki "banaanitasavallan" merkityksen. Se on maa, jossa suuret banaanintuottajayhtiöt luovat ja kaatavat hallituksia miten tahtovat. Kun hallitukset hankaloittavat niiden toimia yrittämällä pitää kiinni hallituksen vähimmäisoikeuksista tai nostaa peruspalkkoja, yhtiöt jopa käyttävät vallankaappauksia niitä vastaan.
Näissä maissa samat yhtiöt jatkavat banaanintuotantoa. Metsien ja ympäristön tuhoaminen, surkeat työolot ja Euroopan unionissa kiellettyjen torjunta-aineiden käyttö ovat päivittäisiä ilmiöitä. Samaan aikaan näiden monikansallisten yhtiöiden takia 99 prosenttia syömistämme banaaneista on yhtä lajia, vaikka banaanilajeja on useita tuhansia, ja tätä lajia uhkaa tietty tauti seurauksena monokulttuureista.
Toimenpiteet Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden tukemiseksi olivat erittäin tärkeitä, ja niiden vähentämisellä olisi vakavia seurauksia näiden maiden tuottajille. Nämä ovat erittäin köyhiä maita, jotka tarvitsevat apuamme. Euroopan unioni muodostaa maailmanlaajuisesti suurimmat ja tuottoisimmat banaanimarkkinat. Tulevina vuosina näemme todellakin näiden valtavien monikansallisten yhtiöiden yrittävän saada EU:n markkinat kokonaan haltuunsa syrjäyttämällä pienemmät tuottajat, ja tässä kohtaa meidän on todella oltava tarkkoina. Komission on oltava valppaana varmistaakseen, että unionin kilpailulainsäädäntöä noudatetaan kirjaimellisesti, jotta voimme estää suuria monikansallisia yhtiöitä käyttämästä väärin hallitsevaa markkina-asemaansa polkemalla hintoja aluksi keinotekoisesti syrjäyttääkseen pientuottajat ja sitten luomalla kartelleja ja nostamalla hintoja, niin että niistä tulee erittäin kalliita Euroopan kuluttajille.
Catherine Grèze
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, Vihreiden / Euroopan vapaan allianssin ryhmä aikoo äänestää banaanialan kauppasopimuksia vastaan.
Näiden sopimusten tarkoitus on avata banaanimarkkinat vahvistamalla suurten yhdysvaltalaisjohtoisten monikansallisten yhtiöiden, jotka jo nyt hallitsevat yli 80:tä prosenttia maailmanmarkkinoista, hallitsevaa asemaa. Jos hyväksymme tämäntyyppiset sopimukset, toimimme erityisesti AKT-maiden, EU:n syrjäisimpien alueiden ja Ecuadorin etuja vastaan. Jälleen kerran pientuottajat joutuvat kärsimään. Kansainvälisen kaupan sääntöjä on muutettava kiireellisesti ja radikaalisti, jotta voidaan taata elintarvikeomavaraisuus ja paikallisen tuotannon kehittäminen kaikille.
Euroopan komission ehdottamat taloudelliset toimenpiteet näiden tuottajien tukemiseksi ovat riittämättömiä. Euroopan unionin on taattava näiden sopimusten vaikutusten arvioinnin toteuttaminen; lisäksi sen on kuitenkin vastaavasti tarkistettava lainsäädäntöään kestävän tuotannon ja kestävien talouksien edistämiseksi.
Elie Hoarau
Arvoisa puhemies, minun mielestäni nämä sopimukset eivät ole myönteisiä. Ne ovat selvä osoitus siitä, miten banaanintuottajat AKT-maissa ja EU:n syrjäisimmillä alueilla on otettu panttivangeiksi vuonna 2009 Genevessä tehdyissä sopimuksissa ja tänään pidettävissä Dohan neuvotteluissa - sopimuksissa ja neuvotteluissa, joita Maailman kauppajärjestö toivoi ja joista se määräsi.
On totta, ettei AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden pientuottajien kohtalolla juurikaan ole painoarvoa pelissä olevien vahvojen intressien takia - ei ainoastaan Latinalaisen Amerikan jättien vaan myös Euroopan unionin intressien.
Banaanimarkkinoiden uudistus ja sokerimarkkinoiden uudistus ovat periaatteessa osoituksia samasta vääjäämättömästä siirtymästä kohti suuria maailmanlaajuisia markkinoita, jotka valitettavasti murskaavat heikoimmat ja haavoittuvimmat. Lisäksi, arvoisa puhemies, suunnitellut korvaustoimenpiteet eivät riitä loppujen lopuksi estämään pienviljelijöitä odottavaa perikatoa eivätkä johtamaan AKT-maita, jotka kuuluvat kaikkein köyhimpiin, kohti todellista kehitystä.
Itse asiassa meitä patistetaan allekirjoittamaan nämä sopimukset Dohan neuvottelujen pelastamiseksi. Kunpa johtajiamme patistettaisiin osoittamaan samaa halukkuutta pelastaa maailmanlaajuiset sopimukset ympäristön suojelemiseksi ja työntekijöiden oikeuksien ja elinolojen yhdenmukaistamiseksi parempaan suuntaan. Jos näin olisi, uskon, että ihmiset suhtautuisivat paljon myönteisemmin globalisaatioon kuin tällä hetkellä.
David Campbell Bannerman
Arvoisa puhemies, tämä banaani on sodan aines - EU:n aiheuttaman ja Amerikan kanssa käymän kauppasodan, joka on kestänyt 16 vuotta ja on nyt hävitty vaikuttavasti.
EU on nyt saanut lähes 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sakot Maailman kauppajärjestöltä, ja se on pakotettu luopumaan laittomista tulleistaan - vain EU:lle ominaisen protektionismin takia, tässä tapauksessa Ranskan siirtomaiden suojelun. Sanoisin, että juuri tämä banaani, jonka ostin tänään Euroopan parlamentin supermarketista, on laiton! Se ei ole banaanien pituutta, leveyttä ja suoruutta koskevien EU:n sääntöjen mukainen. Mitä tässä tapahtuu?
Kun noudatamme tällaista hullua protektionismia ja näin järjettömiä sääntöjä, on pakko kysyä: onko Euroopan unioni hullu vai pelkästään seonnut banaaneihin?
Laurence J.A.J. Stassen
(NL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on jo vuosikymmenten ajan noudattanut protektionistista kauppapolitiikkaa, ja se pätee muun muassa banaaneihin. Tuontiveromme tarkoitus on pitää Latinalaisen Amerikan banaanit ulkona, ja samaan aikaan jaamme tukia vientimaille, jotka ovat heikossa kilpailuasemassa.
Suurin osa näistä tuista, lähes 300 miljoonaa euroa vuodessa, menee Euroopan unionin syrjäisimmille alueille; tämä on puhdasta protektionismia, jonka takia WTO on moneen kertaa näpäyttänyt EU:ta. Euroopan unioni on kovin kärkäs esiintymään kansainvälisen oikeuden ja vapaakaupan asianajajana, aina valmiina heristämään moraalista sormeaan muille.
Kun on kyse Euroopan unionista, me kuitenkin mieluummin suljemme silmämme. Kaikki on sallittua, kunhan suojellaan kannattamatonta banaanintuotantoa sellaisilla saarilla kuin Ranskan Guayana, Azorit ja Kanariansaaret. Näytämme olevan aivan liian innokkaita suvaitsemaan sitä, että eurooppalaisen veronmaksajan on maksettava joka vuosi satojen miljoonien eurojen lasku tällaisista tuhlailevista tuista. Meidän on korkea aika tehdä loppu tästä eurooppalaisesta huonosta hallinnosta, ja Euroopan unionin on aika lopettaa tämän taloudellisen tehottomuuden tukeminen.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Arvoisa puhemies, haluan kunnioittavasti ilmoittaa David Campbell Bannermanille, ettei hänen banaaninsa ole Kanariansaarilta.
Hyvät kollegat, aion puhua banaaneista tässä täysistunnossa, ja mielestäni on myönteistä, että täällä puhutaan banaaneista. Se on myönteistä, koska on tärkeää toistaa, että EU:n banaanintuottajia on suojeltava, myös Kanariansaarilla. Olen tätä mieltä, koska uskon, ettei Geneven banaanikauppasopimuksen tekeminen ole hyvä uutinen EU:n tuottajille. Lisäksi päätöslauselmassa, josta keskustelemme tänään, on seikkoja, jotka eivät ole täysin tyydyttäviä maatalouden ja EU:n banaanintuottajien näkökulmasta.
Olen kuitenkin tietoinen siitä, että tämä ehdotus on lähtöisin Kansainvälisen kaupan valiokunnasta, jonka arviointiperusteet usean kysymyksen kohdalla ovat hyvin erilaiset kuin ne, joita minä voin omaksua. Aion siksi arvioida ehdotuksen myönteisiä piirteitä, en kielteisiä.
Myönteistä on, että se vie päätökseen niin monen vuoden kiistat Maailman kauppajärjestössä ja palauttaa siten rauhan alalle, joka tarvitsee ennen kaikkea varmuutta ja vakautta tulevaisuutta varten. EU:n tuottajat kuuluvat syrjäisimpiin alueisiin, joilla on valtavia ongelmia banaanien tuotannossa - tai ainakin erittäin laadukkaiden banaanien - ja joiden banaanintuotanto on täysin erilaista kuin kolmansissa maissa joka mielessä, muun muassa kustannusten, työvoiman, ympäristön ja kasvinsuojelutoimien osalta.
Maatalouden näkökulmasta on tärkeää painottaa, että sopimus vahingoittaa EU:n tuottajia. Tulleja alennetaan radikaalisti, 176 eurosta 114 euroon tonnilta ja 75 euroon tonnilta Kolumbian ja Perun kanssa tehtyjen sopimusten kohdalla.
Näin ollen, hyvä komission jäsen, kaikella kunnioituksella, ei ole uskottavaa, että tästä tullien alenemisesta olisi määrätty vuoden 2006 syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (POSEI) rahoituksen yksityiskohdissa, koska se ei ole totta. Komission jäsen sanoi, että alentamisesta määrättiin Geneven sopimuksen yhteydessä; pitäkäämme mielessä, että tämä tulli on 114 euroa. Vuonna 2006 ei missään tapauksessa ole voitu määrätä tullin alentamisesta 75 euroon, kuten näiden sopimusten perusteella tapahtuu.
Näin ollen katson, että tarvittavat arviot on toteutettava, ja saamme vahvistuksen sille, että on ehdottoman välttämätöntä päivittää sopimuksen rahoitusta koskevat yksityiskohdat, muun muassa sen takia, että komissio piti jo 176 euron tullia tonnilta alhaisena sen täytäntöönpanon yhteydessä. EU:n tuottajat eivät siis pyydä mitään, mikä ei olisi täysin perusteltua, ja meillä parlamentissa on velvollisuus suojella heitä, kuten komissiollakin.
Catherine Stihler
(EN) Arvoisa puhemies, haluan keskittyä reilun kaupan banaaneihin. Köyhimpien Karibian valtioiden banaanintuottajien tukemisen merkitys on ehdottoman olennainen. Vaikka Afrikan ja Karibian banaaninviejämaille on osoitettu 200 miljoonaa euroa, meidän on tarkasteltava asiaa.
Jokainen joka pääsee todistamaan sitä, miten tällä alalla työskententeleviä ihmisiä kohdellaan, erityisesti suurissa monikansallisissa yhtiöissä, tuntee suurta vastenmielisyyttä. Siksi reilun kaupan banaanit ovat niin tärkeitä - varmasti pienemmille tuottajille, mutta myös työtä tekevien ihmisten paremman kohtelun takaamiseksi.
Banaanit ovat Skotlannin lempihedelmiä, ja siksi äänestäjäni haluavat tietää, että se, mitä he syövät, on tuotettu tiukimpien normien mukaan ja äärimmäisen huolellisesti. Haluan kehottaa kollegoita pyrkimään ostamaan vain reilun kaupan banaaneja, ja jos he näkevät, ettei niitä ole kaupassa tarjolla, valittamaan asiasta.
Kuten olemme tänä iltana nähneet, banaanikauppapolitiikka on kiistanalaista. Meidän on toimittava auttaaksemme haavoittuvimpia työntekijöitä ja maailman haavoittuvimpia valtioita.
Giovanni La Via
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan tuottajat jäävät usein tappiolle kahdenvälisissä kauppasopimuksissa, ja heitä on vahingoittanut tuontisäännösten vapauttaminen.
Sopimuksilla, joista äänestämme huomenna, määrätään Latinalaisesta Amerikasta tuotuihin banaaneihin sovellettavien tuontitullien alentamisesta. Kun nämä sopimukset yhtäältä ovat auttaneet ratkaisemaan konfliktin, joka on kestänyt vuosikymmenen, ne uhkaavat toisaalta johtaa Euroopan banaanintuottajat suuriin vaikeuksiin. On selvää, että Latinalaisen Amerikan maiden kanssa neuvotellut tullien alennukset, yhdistettynä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) maiden tukiohjelmaan ja banaanialan liitännäistoimenpiteiden ohjelmaan uhkaavat pahasti vaarantaa Euroopan tuottajien kilpailukyvyn.
Tähän mennessä taloudellista tukea banaanintuottajillemme on annettu POSEI-ohjelman (syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma) määrärahoista, mutta POSEIn viimeisimmässä uudistuksessa vuonna 2006 ei millään tavoin oteta huomioon näitä viimeisimpiä sopimuksia. Siksi on mielestäni tärkeää pyytää neuvostoa harkitsemaan tarvetta määrittää sopivia välineitä ja resursseja kattamaan Euroopan tuottajien taloudelliset tarpeet; näin parannettaisiin heiden asemaansa ja samalla korvattaisiin heille vahingot, joita heille voi aiheutua sopimuksista ja tuontitullien alentamisesta.
En usko, että meidän on mahdollista etsiä joka vuosi varoja kattamaan Euroopan banaanintuottajien tarpeet. Mielestäni meidän on löydettävä vakaa pitkän aikavälin ratkaisu niiden vahinkojen korvaamiseksi, joita heille on aiheutunut markkinoiden laajentumisesta ja avaamisesta.
Elisabeth Köstinger
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan banaanintuottajien välisen monen vuoden kiistan jälkeen on nyt otettu tärkeä askel banaanikauppasopimuksen ansiosta. Kannatan tätä sopimusta, koska se päättää myös kiistan Maailman kauppajärjestössä.
EU:n ja Latinalaisen Amerikan banaanintuottajien tekemät myönnytykset eivät kuitenkaan saa johtaa siihen, että AKT-maiden yleinen tilanne unohtuu. EU:n AKT-maille antamaa apua on seurattava tarkasti ja tarvittaessa lisättävä. Euroopan parlamentin vaatima vaikutusten arviointi on tässä mielessä tärkeä, ja tätä on selvästi painotettava. Huolimatta kaikesta avusta, joka on epäilemättä olennaista ja tärkeää, varoja ei saa EU:n talousarvion sisällä jakaa uudelleen. Aivan liian usein tietylle alueelle osoitettua rahaa jaetaan uudelleen ja käytetään muihin tarkoituksiin. Tämä käytäntö on lopetettava, oli kyse sitten, kuten tässä tapauksessa, Euroopan kehitysrahastosta tai muista rahastoista, mukaan luettuna maatalousrahasto, josta on viime aikoina keskusteltu usein. Euroopan unionin on muistettava velvollisuutensa AKT-maita ja syrjäisimpiä alueita kohtaan ja oltava toimissaan johdonmukainen.
Kun nyt tarkastelemme tätä ilahduttavaa sopimusta globaalista näkökulmasta, katseeni kohdistuu myös Dohan neuvotteluihin. Maailman talousfoorumi Davosissa on näköjään saanut asiat liikkeelle. G20-maat haluavat saada Maailman kauppajärjestön neuvottelut päätökseen ennen vuotta 2012. Nähtäväksi jää, muutetaanko sanat todella teoiksi. Näyttää kuitenkin siltä, että banaanikauppasopimus olisi lisännyt palasen suureen Doha-palapeliin.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, muutama viikko sitten olimme seota mehiläisiin. Tänä iltana surisemme kuin mehiläiset banaanien, ja etenkin tämän ehdotetun sopimuksen, ympärillä.
Kuten näette, sopimus on saanut aikaan erilaisia reaktioita - ei mikään yllätys. Siinä on etunsa, erityisesti tuottajille, jotka hyötyvät siitä, mutta se aiheuttaa myös huolta - huolta ympäristövaikutuksista ja etenkin huolta vaikutuksista tuottajiin Euroopan unionissa.
Mielestäni on erittäin tärkeää ottaa tämä huomioon, koska jokaisen elimen, maan tai unionin ensisijainen velvollisuus on huolehtia ensin omista tuottajistaan. Vain niin voidaan itse asiassa ojentaa ystävän käsi muille. Sama koskee ehdotettua Mercosur-sopimusta. Euroopan unionissa on monia, joiden mielestä se syrjii ja heikentää naudanliha-alaa Euroopan unionissa ja erityisesti omassa maassani. Meidän on siis oltava erittäin varovaisia. Ojennetaan vaan ystävän käsi, mutta ei omien tuottajiemme kustannuksella.
Nuno Teixeira
(PT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olen sanonut tämän aikaisemminkin täällä parlamentissa ja sanon sen nyt uudelleen: syrjäisimmät alueet ja varsinkaan kotiseutuni Madeira eivät millään tavoin vastusta Geneven sopimuksen eivätkä myöskään tulevien kahdenvälisten sopimusten allekirjoittamista. Me kaikki tunnustamme paitsi niiden merkityksen, myös niiden välttämättömyyden. Mutta me tiedämme myös, että näissä sopimuksissa on voittajia ja häviäjiä, ja syrjäisimmät alueet kuuluvat erityisesti näissä sopimuksissa selviin häviäjiin, ja sopimukset vahingoittavat niitä.
En kuitenkaan voi hyväksyä niitä itsepintaisia väitöksiä, joita komissio on jälleen tänään esittänyt ja joiden mukaan tämä tilanne olisi otettu huomioon syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevan ohjelman (POSEI-ohjelma) vuoden 2006 tarkistuksen yhteydessä ja tuottajille olisi siten jo sen yhteydessä suunnattu tässä tarkoitettuja korvauksia, kun tiedämme, että vuonna 2006 suunniteltu tulli oli 176 euroa tonnilta, ja nyt tavoitteenamme on alentaa tullia 148:aan, 114:ään tai jopa 75 euroon tonnilta. Me vaadimme korvaustoimia.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, tämä sopimus avaa - ja vieläpä ammolleen - Euroopan markkinoiden ovet Yhdysvaltojen monikansallisille yrityksille, joilla on nyt hallussaan yli 80 prosenttia maailman banaanikaupasta, ja siten sopimuksella on vakavia seurauksia, joita eivät peittele edes ne, jotka aikovat äänestää sopimuksen puolesta täällä parlamentissa.
Isku on kova Portugalissa, Espanjassa, Kyproksessa ja Ranskassa oleville eurooppalaisille tuottajille, jotka vuonna 2008 toimittivat Euroopan markkinoille banaaneita lähes 600 000 tonnia. Esittelijä itsekin myöntää, että sopimus uhkaa eurooppalaisten tuottajien selviytymistä tulevaisuudessa. Mietinnön sisällön lisäksi tässä yhteydessä on hyvin huolestuttavaa se, että vaikka komissio myöntää vaikutukset, se ei esitä eurooppalaisten tuottajien tukemiseksi mitään erityistoimia, kuten juuri tarkistuksia asetukseen ja talousarvioon, jotka hyväksyttiin vuonna 2006 syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevaa ohjelmaa (POSEI) varten.
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden tuottajia ei otettu huomioon sopimusta koskevissa neuvotteluissa eivätkä he niihin osallistuneet, ja myös he kärsivät sopimuksen seurauksista, joita ei suunnitelluilla lievennystoimilla estetä. Kaikkien, jotka äänestävät tämän mietinnön puolesta, on otettava vastuu sopimuksen seurauksista, ja on turhaa tulla tänne esittämään hurskaita ja merkityksettömiä huolenaiheita komissiolle ja neuvostolle suunnatuissa kysymyksissä ja pyynnöissä.
Dacian Cioloş
Arvoisa puhemies, yritän vastata suoraan joihinkin esitettyihin kysymyksiin ja aiheisiin.
Aivan ensiksi olemme keskustelleet täällä kiistan ratkaisemisesta, josta voi olla meille hyötyä monenvälisessä sopimuksessa. Keski-Amerikan maiden ja joidenkin Latinalaisen Amerikan maiden kanssa neuvoteltujen kahdenvälisten sopimusten kohdalla puhumme eri asiasta, sillä myös tällä alalla Euroopan unionilla on ollut offensiivisia intressejä ja se on myös saanut vastinetta sille, mitä se on tarjonnut.
Keskustelussa esitettiin kommentti monikansallisista yrityksistä ja siitä, että nimenomaan ne hyötyvät tilanteesta AKT-maissa ja että taloudelliset toimenpiteet eivät ole riittäviä AKT-maiden kannalta. Euroopan unioni ei luonnollisestikaan voi tehdä päätöksiä AKT-maiden hallitusten puolesta. Se uskoo, että varatulla rahoituksella voidaan saada paljon aikaan, jos rahat käytetään hyvin. Mielestäni tämä koskee myös syrjäisimpiä alueita tai ainakin niitä Euroopan unionin alueita, joissa tuotetaan banaaneita.
Gabriel Mato Adrover ja Nuno Teixeira, voin esittää teille asiaa koskevat luvut. Kun kerron, että POSEI-ohjelmalle varattujen määrärahojen lisäksi me teimme vuonna 2006 laskelmia - ja minulla on kyseiset luvut edessäni -, tarkoitan sillä, että tullia alennettiin 176 eurosta 137 euroon vuonna 2009. Totesimme myös, että tullia voitaisiin laskea vielä 79 euroon tonnilta Dohan neuvotteluissa, joiden tulokset eivät vielä olleet tiedossa. Tästä syystä me lisäsimme 8,4 prosenttia POSEI-ohjelman määrärahoiksi varattuihin 245 miljoonaan euroon. Tämä merkitsee 22 miljoonan euron vuotuista lisäystä, jolla pyritään erityisesti ennakoimaan tämäntyyppisiä mahdollisia vaikutuksia. Tästä syystä vaikutustenarvioinnin mukaisesti POSEI-ohjelmalle vuonna 2006 laskettu talousarvio ylitti huomattavasti vuoden 2006 todellisen tilanteen. En sanonut, että me lopettaisimme tähän tai että me emme ottaisi huomioon tarvetta mahdollisiin lisäkorvauksiin. Haluan esittää kantani selvästi: olen valmis suorittamaan tämän analyysin. Lisäksi me voimme harkita lisäkorvauksia, jos ne osoittautuvat tarpeellisiksi POSEI-asetuksen yhteydessä, josta me myös neuvottelemme tällä hetkellä neuvoston ja teidän kanssanne. Suuri osa tarvittavista korvauksista on kuitenkin jo turvattu. Osoitan sen vaikutustenarviointeihin perustuvilla luvuilla ja laskelmilla. Olemme käyneet useita neuvotteluja kyseisten jäsenvaltioiden kanssa, ja voin vakuuttaa teille, että väitteeni perustuvat lukuihin.
Entä mitä voimme sanoa näistä rahoista? Olette puhuneet paljon pienistä tuottajista. Luullakseni näillä alueilla, joihin syrjäisimmät alueemme kuuluvat, meidän olisi ehkä todellakin suojeltava pieniä tuottajia paremmin. Ensiksi POSEI-ohjelmien varat on käytettävä pääasiassa pienten tuottajien hyväksi. Näin ei aina tapahdu, ja ehkä jossakin vaiheessa, kun puhumme POSEI-ohjelmasta, meidän on harkittava uudistusta tai mukautusta, jotta rahat todella käytetään tukemaan alan rakennemuutosta. Kuitenkin jos POSEI-ohjelmalle jo varattuja määrärahoja ja mahdollisia korvauksia todella käytettäisiin rakennemuutoksen tukemiseen, me saattaisimme näiden korvausten lisäksi onnistua löytämään muutaman vuoden kuluessa myös muita ratkaisuja pienten tuottajien hyväksi. Voitte luottaa siihen, että pyrin hyvin avoimesti löytämään uusia ratkaisuja, mahdollisesti myös POSEI-ohjelman yhteydessä, jotta varat käytettäisiin vieläkin paremmin.
Haluaisin vain vastata jäsen Campbell Bannermanille, joka on eri mieltä korvausten hyödyllisyydestä. Uskoakseni syrjäisimpien alueiden tuottajat ovat myös Euroopan kansalaisia ja veronmaksajia. Mielestäni on vain oikein, että meidän on tuettava heitä siinä määrin kuin siihen on aihetta. Meille näyttämästänne banaanista toteaisin, että luullakseni te ette olisi voinut ostaa sitä, jos se ei vastaisi mainitsemianne sääntöjä. Se, että olette voinut ostaa sen, tarkoittaa sitä, että sen koko ja käyryys vastaavat eurooppalaisia standardeja.
Uskoakseni olen siis vastannut tärkeimpiin aiheisiin. Lopuksi voitte luottaa siihen, että olen POSEI-neuvotteluissa aina valmis varmistamaan, miten käytössä olevilla korvauksilla tai muuntyyppisillä mahdollisilla korvauksilla voidaan esitettyjen lukujen perusteella vastata esitettyyn provosointiin. Kaiken kaikkiaan mielestäni kyseessä on kuitenkin sopimus, joka auttaa meitä monin tavoin ja päättää historiallisen riidan, kuten myös esittelijä totesi.
Enikő Győri
neuvoston puheenjohtaja. - (HU) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Balzani, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa komission jäsen, haluaisin kiittää komission jäsentä siitä, että hän on jo käsitellyt monia kysymyksiä ja huolenaiheita. Haluaisin kuitenkin vielä ottaa esiin joitakin aiheita. Monet ovat ilmaisseet huolensa siitä, mitä AKT-maille tapahtuu. Banaanialan liitännäistoimenpiteitä koskevan ehdotuksen tavoitteena on nimenomaan tukea näitä maita ja maksaa niille korvauksia, ja, kuten tiedämme, sen ansiosta näille maille maksetaan vuosittain noin 190 miljoonan euron edestä korvauksia niille aiheutuvista vaikeista ongelmista, jotka johtuvat tullitonta banaanintuontia koskevan järjestelmän lakkauttamisesta. Toinen esiin tullut huolenaihe koskee sitä, mitä tapahtuu, jos me alennamme tulleja edelleen ja jatkamme kaupan vapauttamista. Emme saa unohtaa, että käsittelemämme aihe koskee banaanien kauppaa koskevan Geneven sopimuksen tekemistä ja vahvistamista, ja Euroopan parlamentilla ja neuvostolla on vielä tilaisuus keskustella siitä, aikovatko ne myöhemmin tukea uusia Andien valtioiden ja Keski-Amerikan maiden kanssa tehtäviä vapaakauppasopimuksia, kun komissio tietysti esittää asiasta ehdotuksensa.
Hyvät parlamentin jäsenet, uskoakseni banaanikauppaa koskeva sopimus päättää kauppaa koskevat keskustelut, joita on käyty viidentoista vuoden ajan, ja tämä on varmasti myönteinen kehitysaskel. Tämä tulos vahvistaa EU:n neuvotteluasemaa kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa, erityisesti käynnissä olevissa Maailman kauppajärjestön Dohan neuvotteluissa. Mielestäni meidän on jatkuvasti pidettävä asialistalla kaikki esille ottamanne huolenaiheet ja kysymykset, jotka liittyvät solidaarisuuteen - ja jotka koskevat juuri köyhimpiä maita - sekä pyrittävä löytämään yhteisiä ratkaisuja, mutta meidän on näytettävä vihreää valoa tälle banaanikauppaa koskevalle sopimukselle sekä laille aikaisemman sopimuksen kumoamisesta. Sen vuoksi kehotan Euroopan parlamenttia antamaan huomenna hyväksyntänsä banaanikauppaa koskevalle sopimukselle.
Francesca Balzani
laatija. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, mielestäni käyty keskustelu on ollut hyvin mielenkiintoinen, ja siinä on jossain määrin toistettu joitakin pelkoja ja kysymyksiä, joita olemme jo pohtineet kansainvälisen kaupan valiokunnassa.
Haluaisin painottaa uudelleen erästä tärkeää seikkaa, jonka luullakseni toisinaan unohdamme. Näillä sopimuksilla pannaan täytäntöön Euroopan unionin erityissitoumus, jonka se on tehnyt roolissaan Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenenä. Me emme saa unohtaa tätä. Näillä sopimuksilla EU ryhtyy selvittämään tärkeiden maiden kanssa vakavaa ongelmaa, joka EU:n on ratkaistava, koska ongelma on rikkonut syrjimättömyyden periaatetta. Sen vuoksi nämä sopimukset palauttavat uskottavuutemme ja asianmukaisen asemamme WTO:n jäseninä.
Tämä sopimus on siten seurausta riidoista ja jännitteistä ilmapiirissä, joka on varmasti vahingoittanut muita alueita suhteissamme. Lopullisena järjestelynä sopimus pyrkii ja onnistuu luomaan uuden tasapainon, jossa kiinnitetään erityistä huomiota kehityksessään herkässä vaiheessa oleviin maihin, kuten olemme todenneet ja kuten todettiin myös päätöslauselmassa.
Liitännäistoimenpiteitä tullaan nyt varmasti seuraamaan, ja tämä on mielestäni kaikkein tärkein seikka. Liitännäistoimenpiteiden perustaminen on tärkeä saavutus, mutta vieläkin tärkeämpää on saada arvioita niiden vaikutuksista sekä sitoumus siitä, että kehittyvää tilannetta seurataan jatkuvasti, kuten olen ilokseni tänään kuullut neuvoston ja komission toteavan, ja ennen muuta on saatava osoitus halukkuudesta täydentää tukea uusilla toimenpiteillä, jos ne osoittautuvat tarpeellisiksi.
POSEI-ohjelma (syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma) on itsessään sisällytetty päätöslauselmaan arkaluonteisena kohtana, jota on seurattava, sillä POSEI-ohjelman yhteydessä annettavien rahallisten avustusten ja syrjäisimpien alueiden uuden tilanteen välillä vallitseva tasapaino on herkkä. Sen vuoksi sopimusten vaikutuksia banaaneja tuottaviin EU:n syrjäisimpiin alueisiin on myös seurattava ja valvottava huolellisesti.
Neuvosto totesi myös, että elintarvikeketjussa on pyrittävä avoimuuteen. Olen siitä ilahtunut, sillä kyseessä on tärkeä seikka. Olemme puhuneet koko ajan tuottajista, mutta banaanien jakelu EU:ssa on myös tärkeä kysymys.
Asioiden edistämiseksi on siten paljon tehtävää. Meidän on seurattava sopimusten vaikutuksia, liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja POSEI-ohjelman soveltuvuutta eurooppalaisten tuottajien suojaamiseen. Meidän on myös käytettävä muita välineitä, kuten elintarvikeketjun avoimuutta, ja laajennettava sen vuoksi tarkastelua myös jakeluketjuun, jolla on suuri vaikutus hedelmän lopullisiin kustannuksiin. Meidän on tarkasteltava kuluttajansuojaa, joka tarvitsee huomiotamme yhtä paljon kuin kaikki muutkin tähän alaan liittyvät intressit. Kaikkien toimien, eikä vähiten kuluttajansuojan alalla, on lähdettävä kuitenkin liikkeelle tämänhetkisestä tilanteesta, ja meidän on vahvistettava tulokset, joihin päästiin kiistoissa, joissa EU joutui tekemään myönnytyksiä Yhdysvalloille ja Latinalaisen Amerikan maille.
Sen vuoksi toivon, että nämä sopimukset hyväksytään, koska uskoakseni ne muodostavat oleellisen perustan banaanimarkkinoiden herkkään tasapainoon liittyvien välineiden toiminnalle ja niillä voidaan taata selkeitä käytäntöjä, jotka edistävät myös muita intressejä, kuten elintarvikeketjun avoimuuteen liittyvää kuluttajansuojaa. Nämä käytännöt puolestaan merkitsevät banaanimarkkinoille ja eurooppalaisille tuottajillemme parannuksia, joita olisi mahdotonta toteuttaa ilman vankkaa perustaa, joka saavutettiin, kun saimme päätökseen kiistat WTO:ssa, jossa Euroopan unioni on jäsenenä.
Puhemies
(DE) Keskustelun päätteeksi on esitetty päätöslauselma työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti.
Keskustelu on päättynyt. Äänestys toimitetaan huomenna klo 11.30.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Luís Paulo Alves
kirjallinen. - (PT) Näiden sopimusten ansiosta on ollut mahdollista saattaa päätökseen EU:n monimutkaisimmat ja pitkäaikaisimmat kiistat Maailman kauppajärjestössä. On todettava, että koko neuvotteluprosessin ajan me varoitimme komissiota siitä, että neuvotteluissa oli otettava huomioon: - syrjäisimpien alueiden banaanintuottajien edut ja erityispiirteet, erityisesti lisäämällä POSEI-ohjelmasta (syrjäisestä sijainnista ja saaristoluonteesta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskeva ohjelma) annettavaa rahoitusta, koska tuottajien tulot ja heidän tuotteidensa markkinointi saattaisi vaarantua maailmanlaajuisen banaanikaupan vapautumisen vahvistamisesta johtuvien paineiden vuoksi; - Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) banaanintuottajien edut ja erityispiirteet. Sen vuoksi mielestäni esittelijän suosituksessa esittämät päätelmä, joiden mukaan syrjäisimpien alueiden edut olisi myös otettava huomioon, ovat hyvin merkittäviä, ja parlamentin olisi annettava suostumuksensa sopimuksiin, jos komissio ja neuvosto esittävät parlamentille mahdollisimman nopeasti vaikutustenarvioinnin sopimusten seurauksista banaaneita tuottaville kehitysmaille ja syrjäisimmille alueille; toteuttavat erityistoimia, joiden tarkoituksena on vahvistaa banaanintuottajien kaupallista asemaa, ja hyväksyvät toimenpiteitä banaaneita tuottavien AKT-maiden hyväksi toteutettavan ohjelman rahoittamiseksi.
George Sabin Cutaş
Euroopan unioni, Yhdysvallat ja joukko Latinalaisen Amerikan maita allekirjoittivat 15. joulukuuta 2009 sopimuksen EU:n banaanintuontiin sovellettavista tulleista. Tämä sopimus päätti monimutkaisen kiistan, joka oli kestänyt lähes kaksi vuosikymmentä. Se on osoitus EU:n sitoumuksesta tällä alalla, ja se sisällytetään Dohan kierroksen neuvotteluiden lopullisiin tuloksiin. Ikävä kyllä me emme voi täysin nauttia tästä onnistumisesta. Latinalaisen Amerikan banaaninviejille hyväksytyllä tullinalennuksella on todennäköisesti kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ryhmään, jonka tuottajilla ei ole samoja teknisiä välineitä kuin heidän kilpailijoillaan. Tästä syystä olen ilahtunut sopimukseen sisältyvästä rahoitustukiohjelmasta, jonka kautta AKT-maat saavat vuoteen 2013 mennessä 190 miljoonaa euroa tukea, jolla pyritään edistämään niiden kilpailukykyä ja tuotannon monipuolistamista. Euroopan komission on kuitenkin esitettävä vuoteen 2020 mennessä sopimusta ja tukiohjelmaa koskeva vaikutustenarviointi sekä mahdollisia suosituksia sopimuksen laajentamisesta ja rahoitustuen lisäämisestä.
Anneli Jäätteenmäki
kirjallinen. - (FI) Hyvä puhemies, on hyvä, että EU on päässyt sopimukseen Latinalaisen Amerikan maiden ja Yhdysvaltain kanssa pitkään tunteita nostattaneessa banaanikiistassa. On parempi tehdä sopimus kuin jatkaa riitelyä WTO:n piirissä. On väitetty, että sopimus ja tullialennukset suosisivat suuria banaanintuottajamaita ja monikansallisia yrityksiä. On kuitenkin tärkeää huomioida, että myös jatkossa köyhien AKT-maiden edut ovat paremmat Latinalaisen Amerikan maihin nähden. Lisäksi EU auttaa mittavalla tukipaketilla AKT-maita monipuolistamaan talouttaan, jotta kyseiset maat eivät olisi niin riippuvaisia banaanin viennistä.
Nähtäväksi jää, vaikuttaako nyt saavutettu sopimus kuluttajahintoihin Euroopassa.
Sopimus on joka tapauksessa historiallinen, koska se osoittaa EU:n kykenevän sisäiseen yhtenäisyyteen ja päätöksentekoon myös hankalissa tilanteissa ja kovissa neuvotteluissa. Äänestän saavutetun sopimuksen puolesta.
Dominique Vlasto
Banaanien kaupasta tehty Geneven sopimus merkitsee Latinalaisen Amerikan kehittyville talouksille mahdollisuutta, mutta se myös synnyttää uutta kilpailua banaanintuottajien välillä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioissa, joiden taloudellinen kehitys on pääasiassa sidoksissa niiden luonnonvarojen hyväksikäyttöön. Sen vuoksi meidän on huolehdittava siitä, että uusi kilpailu on oikeudenmukaista. Olen huolissani myös EU:n Perun ja Kolumbian kanssa neuvottelemista kahdenvälisistä sopimuksista, joiden mukaan näille maille myönnetään suosituimmuustulli, joka on Geneven sopimuksessa määrättyä tullia alhaisempi. Näissä olosuhteissa on nyt mielestäni kiireellisesti pantava täytäntöön sopimukseen sisältyvät banaanialan liitännäistoimenpiteet, joiden avulla AKT-maat voivat uudenaikaistaa alaa ja vastata maailmanlaajuiseen kilpailuun. Sen vuoksi kehotan komissiota ilmoittamaan viipymättä kantansa parlamentin uudesta ehdotuksesta, jotta AKT-maat voivat hyötyä vuodelle 2010 ilmoitetuista toimenpiteistä, ja pyydän komissiota varmistamaan, että AKT-maiden ulkopuoliset tuottajat ja viejät noudattavat vastavuoroisesti sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vaatimuksia. Mielestäni tämä on välttämätöntä, jos kaikki tuottajat halutaan saada samaan asemaan. Näin ei suinkaan ole tällä hetkellä.
Véronique Mathieu
EU:n WTO:ssa joulukuussa 2009 tekemää banaanialan sopimusta, jota olemme nyt ratifioimassa, on täydennettävä järjestelyillä, joilla tuetaan tuottajiamme. EU:n Latinalaisesta Amerikasta tuotaville banaaneille myöntämä tullinalennus vaikeuttaa tilannetta monilla Euroopan alueilla, kuten Ranskan merentakaisissa departementeissa Guadeloupessa ja Martiniquessa, sekä Kreikassa, Portugalissa ja Espanjan Kanarian saarilla, kun ne joutuvat selviytymään markkinoiden avautumisesta. Tästä syystä meidän on seurattava, mitä todellisia vaikutuksia on rahoitustuella, jonka tarkoituksena on tukea investointeja ja talouden monipuolistamista edistäviä politiikkoja sekä vahvistaa sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä vaikutuksia. Vaikutustenarvioinnin on kerrottava meille, onko tuki riittävä banaanimarkkinoiden uuden kansainvälisen tilanteen tasapainottamiseksi.
