Juhlaistunto - YK:n Alliance of Civilisations -hankkeen edustaja
Puhemies
(DE) Arvoisa YK:n Alliance of Civilisations -hankkeen korkea edustaja herra Sampaio, hyvät parlamentin jäsenet. Herra Sampaio, minulle on suuri ilo ja kunnia voidessani toivottaa teidät tervetulleeksi Euroopan parlamenttiin.
Vierailitte Euroopan parlamentissa vuonna 1998 ollessanne Portugalin presidentti. Sen jälkeen Euroopan unionin jäsenvaltioiden määrän ohella myös unionin tavoitteet ja vastuu ovat lisääntyneet.
Olen erityisen mielissäni siitä, että olette täällä tänään Yhdistyneiden Kansakuntien Alliance of Civilisations -hankkeen korkeana edustajan ominaisuudessa, koska meneillään oleva Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi tarkoittaa, että vierailunne on erittäin tärkeä meille kaikille.
Työskentelemällä Yhdistyneiden Kansakuntien Alliance of Civilisations -hankkeen parissa annatte arvokkaan panoksen kansojen välisen keskinäisen kunnioituksen ja ymmärryksen parantamiselle. Olen vakuuttunut siitä, että intonne ja pitkä kokemuksenne ovat hyödyksi lukuisille aloitteille, joita järjestönne edistää nuorison, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja maahanmuuton aloilla. Koulutus sekä viestimet ja viihdeala ovat erityisen tärkeitä kulttuurienväliselle vuoropuhelulle.
Alliance of Civilisations -hankkeen korkean tason työryhmän loppuraportti sisältää yksityiskohtaisia ja hyödyllisiä ehdotuksia molemmista aiheista. Siinä esimerkiksi peräänkuulutetaan uusien opetusmateriaalien, kuten koulukirjojen kehittämistä, jotka soveltuvat paremmin keskinäisen ymmärryksen edistämiseen.
Kulttuurienvälisen vuoropuhelun onnistuneen kehittämisen ei pitäisi rajoittua näkyviin yksittäisiin toimenpiteisiin, kuten symposiumeihin, yhteisiin julkilausumiin tai symbolisiin eleisiin. Osana Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuotta Euroopan unioni ja Euroopan parlamentti ovat pyrkineet aiejulistuksia pidemmälle ja myötävaikuttaneet eri kulttuurien väliseen parempaan ymmärrykseen erityisten aloitteiden avulla.
Useita johtohahmoja on kutsuttu täysistuntoon, ja te olette yksi tällainen johtohahmo.
Nyt on tärkeää, että emme rajoita kulttuurienvälistä vuoropuhelua vain vuoteen 2008, vaan jatkamme sitä myös tulevina vuosina.
Arvoisa herra Sampaio, olemme kiitollisia siitä, että pääsitte tänään Euroopan parlamenttiin, joka edustaa 27 valtiota ja lähes 500 miljoonaa kansalaista. Minulle on suuri ilo kutsua teidät nyt käyttämään puheenvuoro. Hyvät parlamentin jäsenet, herra Sampaio.
Jorge Sampaio
Arvoisa puhemies, arvoisa pääsihteeri, arvoisat parlamentin jäsenet, hyvät naiset ja herrat, olisin todella halunnut pitää tämän ensimmäisen puheen äidinkielelläni eli portugaliksi, mutta ymmärtänette kaikki, että nykyisessä asemassani minun on käytettävä toista kieltä.
(EN) Haluan aluksi ilmaista sydämelliset kiitokseni puhemies Pötteringille hänen ystävällisistä tervetuliaissanoistaan. Haluan myös lisätä, että on kunnia ja suuri ilo puhua tämän tärkeän yleisön edessä sekä Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteerin puolesta että Alliance of Civilisations -hankkeen korkeana edustajana.
Pääsihteeri oli kutsuttu pitämään puhe tässä parlamentin täysistunnossa, mutta hän ei päässyt tänään paikalle. Hän pyysi minua välittämään Euroopan parlamentille seuraavan viestin Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuotena:
"On suuri ilo lähettää terveiset tämän kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevan Euroopan parlamentin tärkeän täysistunnon kaikille arvostetuille osallistujille.
Kautta historian Euroopassa on koettu hirveitä aseellisia selkkauksia, jotka ovat usein saaneet alkunsa ennakkoluuloista ja vihasta. Sama maanosa on kuitenkin tarjonnut myös hedelmällisen maaperän eräille maailman merkittävimmistä keksinnöistä, taiteellisista luomuksista ja tieteen edistysaskelista. Euroopan suunnaton monimuotoisuus ja strateginen maantieteellinen sijainti vanhojen ja uusien muuttoreittien keskuksessa ovat tehneet siitä tärkeän kulttuurienvälisen vuorovaikutuksen ja eri uskontokuntien välisen vuoropuhelun foorumin. Erityisesti Välimeren eri puolilla sijaitseviin naapureihinsa solmimansa läheisen suhteensa ansiosta Eurooppa on tärkeä kulttuurienvälinen silta.
Useiden muiden alueiden tavoin Euroopalla on erilaisia haasteita, jotka liittyvät kulttuurienvälisen vuoropuhelun edistämiseen. Maahanmuutto, taloudellinen epävarmuus ja poliittiset jännitteet kiristävät eri kulttuuristen, etnisten ja uskonnollisten ryhmien välisiä suhteita. Kuitenkin nimenomaan teidän alueellanne, jossa rakentava yhteydenpito on vuosisatojen kuluessa mahdollistanut ihmiskunnan merkittävät edistysaskeleet, on mahdollisuuksia sovinnontekoon ja yhteistyöhön.
Tämänpäiväinen erityisistunto pitää suuren lupauksen. Kehotan teitä hyödyntämään tätä tilaisuutta parhaalla mahdollisella tavalla ja pyrkimään yhteisiin taloudellisiin hankkeisiin, koulutusvaihtoon ja muihin aloitteisiin, jotka parantavat ihmisten elämänlaatua ja suojaavat suvaitsemattomuudelta, uskonnolliselta fundamentalismilta ja ääriliikkeiltä.
Yhdistyneet Kansakunnat tekee osansa tukeakseen ja täydentääkseen teidän ponnistelujanne sekä Euroopassa että sen ulkopuolella.
Alliance of Civilisations -hanke on yksi tärkeimmistä välineistämme tässä työssä. Se pyrkii puuttumaan yhteiskuntien kasvavaan jakautumiseen tukemalla ajatusmallia kansojen keskinäisestä kunnioittamisesta. Se pyrkii myös käynnistämään yhteisiä toimia tätä tarkoitusta varten. Hankkeen tärkeimpiä aloitteita ovat vuoropuhelua edistävä Youth Solidarity Fund ja Global Expert Finder, joka tarjoaa asiantuntijoita valottamaan mahdollisesti erimielisyyttä aiheuttavia kysymyksiä.
"Jos minun pitäisi tehdä kaikki uudelleen, aloittaisin kulttuurista". Nämä kuuluisat sanat on useimmiten laskettu Jean Monnet'n ansioksi, joka ponnisteli niin väsymättömästi Euroopan yhtenäisyyden puolesta. Nämä sanat ovat tänäkin päivänä hätkähdyttävän osuvat.
Kulttuurienvälisen suvaitsevaisuuden, vuoropuhelun, kunnioituksen ja ymmärryksen on oltava perustana paremmalle maailmalle, jota yritämme rakentaa. On erittäin kannustavaa tietää, että olette sitoutuneet vahvasti tähän tavoitteeseen.
Ääriliikkeiden välissä elävien, ihmisarvoa ja rauhaa kaipaavien lukemattomien ihmisten takia ponnistelkaamme yhdessä, jotta kulttuurienvälinen vuoropuhelu voi kantaa hedelmää. Toivotan siinä hengessä onnea keskustelujenne onnistumiselle".
Pääsihteerin viesti päättyy tähän.
(Suosionosoituksia)
Entisenä parlamentin jäsenenä tiedän, että parlamentti on ja tulee aina olemaan demokratian tyyssija. Sen jäsenillä on joskus epäkiitollinenkin tehtävä taata edustamilleen ihmisille kestävä näkemys tulevaisuudesta.
Euroopan osalta tiedämme kaikki, miten hitaasti parlamentaarinen toimielin on kehittynyt ja miten suuria haasteita liittyy erityisen eurooppalaisen demokratian mallin toteuttamiseen.
Voin vain kiittää jo tehdystä työstä ja sen myötävaikutuksesta osallistavamman, moniarvoisen Eurooppan kehittämiseen, joka on lähempänä kansalaisia, lähempänä loppujen lopuksi kaikkia kansalaisia. Nämä ovat teidän työnne tulokset. Haluan siksi tervehtiä lämpimästi kaikkia tämän parlamentin jäseniä, jotka ovat valtioiden muodostaman yhteisön laillisia edustajia. Tämä valtioiden yhteisö on sitoutunut omaleimaiseen ja ainutlaatuiseen hankkeeseen, jolta viime vuosisadalla toivottiin niin paljon ja joka tällä vuosisadalla kohtaa niin paljon odotuksia.
Olen tänään kertomassa teille Alliance of Civilisations -hankkeesta. Vaikka se on asia, joka saattaa vaikuttaa etäiseltä jokapäiväisen elämämme kannalta, se on itse asiassa juurtunut syvälle. Se sai alkunsa tiedemiesten kiistasta, jossa ennustettiin historian loppua ja kulttuurien yhteentörmäystä. Kiista kuitenkin muuttui merkittäväksi ja suosituksi yhteiskunnalliseksi aiheeksi, demokratian haasteeksi ja kansainvälisen politiikan avainkysymykseksi globalisaation, maahanmuuton lisääntymisen ja syyskuun 11. päivän iskujen takia. Se on lopulta aihe, jonka Yhdistyneet Kansakunnat onnistui saamaan tärkeään asemaan maailmanlaajuisessa keskustelussa.
Mistä siis on kyse? Viittaan valtavaan - etniseen, kulttuuriseen ja uskonnolliseen - monimuotoisuuteen yhteiskunnissamme ja lisääntyviin vaikeuksiin, joita koemme eläessämme yhdessä. Tarkoitan kaikenlaisten jaotteluiden lisääntymistä, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden murenemista ja yhteiskuntien välisten kuilujen kasvamista. Tarkoitan myös laajalle levinnyttä pahoinvointia, joka on ilmentynyt yhteisöjen sisäisten ja yhteisöjen välisten jännitteiden lisääntymisenä, keskinäisenä epäluottamuksena, vastakkaisina käsityksinä ja maailmankatsomuksina, hankalina identiteettiin perustuvina selkkauksina ja tietenkin ääriliikkeiden yleistymisenä.
Lisäksi tarkoitan, että uskonto on valjastettu välineeksi ja että sitä hyödynnetään ja käytetään hyväksi erilaisissa tarkoituksissa. Tarkoitan myös poliittisten vallanpitäjien jonkinasteista hämmennystä heidän kohdatessaan puhtaasti turvallisuuteen perustuvan ja/tai rajoittavan lähestymistavan puutteet sekä sopivan politiikan ja välineiden puuttumista kulttuurisen monimuotoisuuden asianmukaisesta hallinnoimisesta.
Kaikki nämä seikat korostavat mielestäni kiistattomia todisteita: kulttuurisesta monimuotoisuudesta on tullut merkittävä poliittinen kysymys, joka haastaa nykyaikaiset demokratiat, moniarvoisuuden, kansalaisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä kansojen välisen rauhan ja vakauden.
Mielestäni tämä on päivänselvää. Vaikka vakavat vaikeudet, kuten nykyinen rahoitus- ja taloussekasorto, vievät kaiken huomion, mielestäni me emme voi vain sallia, että tämänhetkiset hätätilanteet estävät meitä käsittelemästä nykyisiä vaikeita ongelmia ja varautumasta tuleviin kriiseihin.
Mitä se merkitsee tylysti sanottuna meille, Euroopan unionille, riisuttuna pelkkiin olennaisiin tekijöihinsä? Se tarkoittaa seuraavaa: miten kotouttaa vähemmistöt, kaikki vähemmistöt, ja erityisesti Euroopan muslimit? Miten kehittää suhdettamme Välimeren alueeseen? Mihin vetää rajat hankkeessa nimeltä Euroopan unioni? Miten tehostaa eurooppalaista ulkopolitiikkaa, jotta se kuvastaisi meidän mielestämme yleismaailmallisia arvoja maailmalle?
Mielestäni on kyse perustavaa laatua olevista kysymyksistä, jotka koskevat arvoja, vakaumuksia, asenteita ja käyttäytymistä. On kyse demokratiasta, oikeusvaltion periaatteista, ihmisoikeuksista ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamisesta; oikeudenmukaisuudesta, sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta ja osallistuvista yhteiskunnista; valtioista, maallistumisesta ja maallisuudesta tai tunnustuksettomuudesta; julkisuudesta, yksityisistä teoista ja uskonnollisesta heräämisestä. Tässä on kyse eurooppalaisesta identiteetistä ja arvoista. Näin minä sen näen.
(Suosionosoituksia)
Koska aikaa on ilmeisesti erittäin vähän, en kykene käsittelemään kaikkia näitä aiheita. Siksi keskityn Euroopan muslimivähemmistöjä koskevaan kysymykseen.
Miksi huolestuneisuus Euroopan muslimien kotouttamisesta lisääntyy? Siksikö, että se on väestöön liittyvä kysymys? Tietenkin! Siksikö, että se on kotouttamiseen liittyvä kysymys? Siitä ei ole epäilystäkään! Mielestäni muslimien läsnäolossa Euroopassa ei ole kysymys islamista ja lännestä, vaan kotouttamista koskevasta vakavasta ongelmasta.
Nähdäkseni asiaan liittyy toinenkin näkökulma: kysymys identiteetistä. Maahanmuuttajien saapuminen mihin tahansa yhteiskuntaan vaikuttaa vastaanottavan maan minäkuvaan. Asian ydin on tässä kuitenkin, kuten joku on todennut, että "kristityn Euroopan islamilaisesta idästä erottavaan patoon on tullut vuoto, joka muuttaa Euroopan kulttuuria".
Miksi esimerkiksi keskustelut entisen Euroopan perustuslain johdanto-osasta päättyivät niin äänekkääseen kiistaan? Miksi Turkin liittyminen Euroopan unioniin herättää niin kiihkeitä ja riitaisia keskusteluja? Kaikki nämä kysymykset liittyvät toisiinsa ja viittaavat niin kutsuttuihin eurooppalaisiin arvoihin ja identiteettiin.
Jotta eurooppalainen identiteetti vahvistuisi, sen pitäisi käsittää yksilölliset sitoumukset ja hyväksyä kulttuuriperinnöt.
(Suosionosoituksia)
Jotta Eurooppa olisi paikka, jossa voimme elää yhdessä samanveroisina, vaaditaan yhä osallistuvampaa kansalaisuutta ja kulttuurisen monimuotoisuuden parempaa hallintaa.
Saadaksemme muslimit kotoutettua Eurooppaan ja eurooppalaisiin yhteiskuntiimme tarvitsemme uutta politiikkaa kaikilla tasoilla. Tarvitsemme Euroopan unionin toimia ja niiden lisäksi myös kansallisten hallitusten aloitteita sekä paikallisia toimenpiteitä. Tarvitsemme kulttuurisen monimuotoisuuden demokraattista hallintaa. Tarvitsemme koulutusta, nuorisoa ja maahanmuuttajien kotouttamista koskevia yhdennettyjä näkökulmia ja politiikkaa.
Kehittääksemme asianmukaista kulttuuripolitiikkaa meidän on kehitettävä kulttuuria koskevia tilastoja ja indikaattoreita päätöksentekijöiden ja päätöksentekomenettelyn valistamiseksi ja kyseisen politiikan täytäntöönpanon seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Meidän on kehitettävä demokraattista kansalaisuutta ja osallistumista.
Tarvitsemme koulutusta ihmisoikeuksista, koulutusta kansalaisuudesta ja toisten kunnioittamisesta, koulutusta kulttuurienvälisestä ymmärryksestä ja vuoropuhelusta, koulutusta medialukutaidosta, koulutusta eri uskonnoista ja vakaumuksista ja sekä uskontojen sisäisestä että uskontojen välisestä vuoropuhelusta. Meidän on opittava kulttuurienvälistä osaamista ja opetettava sitä kansalaisillemme.
Meidän on luotava kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevia kaupunkistrategioita ja -politiikkaa. Tarvitsemme yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvaa nuorisopolitiikkaa. Meidän on osallistettava koko kansalaisyhteiskunta, nuoriso, uskonnolliset johtajat ja viestimet. Meidän on myös laajennettava ja kehitettävä kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevaa ohjelmaa kansainvälisissä suhteissa ja tietenkin asetettava se etusijalle.
Miten voimme elää yhdessä globalisoituvassa maailmassamme, jossa yhdessä paikassa tapahtuva yhteentörmäys aiheuttaa yhteentörmäyksiä myös muualla ja jossa kulttuuriset ja uskonnolliset erot jakavat yhteiskuntiamme? Tämä on Alliance of Civilisations -hankkeen kohtaama maailmanlaajuinen haaste, johon sen on puututtava konkreettisesti.
Tämän maailmanlaajuisen haasteen muuttaminen paikallisiksi tuloksiksi on hankkeen tärkein tehtävä. Tarkoitan tässä, että maailmanlaajuisen lähestymistavan on tuettava kattavasti tuloksia, jotka on toteutettava paikallisesti.
Tämä tarkoittaa, että hanke nojautuu suurelta osin siihen, että Euroopan unioni panee täytäntöön kulttuurisen monimuotoisuuden hyvää hallintotapaa koskevan ohjelman Euroopassa, ei vain Euroopan unionin jäsenvaltioissa vaan myös sen naapurimaissa, erityisesti Välimeren maissa.
Tästä syystä olen niin iloinen, että Euroopan unionin ja Alliance of Civilisations -hankkeen välillä on sovittu yhteistyötä koskevasta toimintaohjelmasta. Se tarjoaa vankan perustan konkreettisten tavoitteiden tavoittelulle ja käytännön hankkeiden toteuttamiselle.
Haluan korostaa, miten tärkeää ja merkittävää on, jos Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuotta voitaisiin laajentaa pitkän aikavälin kestäväksi kehykseksi, jolla edistetään kulttuurienvälisen monimuotoisuuden hyvää hallintotapaa. Tässä suhteessa kiitän parlamentin puhemiestä hänen sanoistaan.
Olen varma, että se vauhdittaisi loistavasti kulttuurienvälistä vuoropuhelua koskevia kansallisia strategioita, jotka sisältävät toimenpiteitä ja ohjelmia koulutuksen, viestinten, maahanmuuton ja nuorison alalla ja joita olen pyytänyt maita suunnittelemaan ja toteuttamaan. Esitin tämän ehdotuksen viime huhtikuussa. Haluan kiinnittää huomionne siihen ja pyytää teitä, arvoisat parlamentin jäsenet, tukemaan sitä.
Toinen alue, jolla hanke on halukas tekemään yhteistyötä, on Välimeren unioni. Tavoitteena on auttaa kehittämään ja hallitsemaan kulttuurienvälistä monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua, myös eri uskontojen välisistä kysymyksistä, eurooppalaisissa yhteiskunnissa ja muslimiyhteiskunnissa ja yhteisöissä sekä niiden välillä.
Sanon tämän nyt suoraan: nykyiset kansainväliset vaikeudet ja lisääntyvä pelko, jota me kaikki tunnemme eläessämme yhdessä keskinäisessä kunnioituksessa, ovat pönkittäneet harhaanjohtavaa näkemystä, jonka mukaan kulttuurit ovat väistämättömällä törmäyskurssilla, joka johtaa niiden yhteentörmäykseen.
Kohtaamme yhä useammin vastakkainasetteluja, jotka syntyvät poliittisia kysymyksiä koskevien lisääntyvien jännitteiden ja lisääntyvien kulttuuristen stereotypioiden taustalla. On sanomattakin selvää, että poliittiset selkkaukset voidaan ratkaista vain poliittisilla neuvotteluilla. Esimerkiksi islamilaisten ja länsimaisten yhteiskuntien välisiin jännitteisiin ei saada aikaan pitkän aikavälin ratkaisua, ellei eräisiin tunnettuihin vihamielisyyden lähteisiin puututa tuloksekkaasti.
Yhtä totta kuitenkin on, että rauhansopimukset ovat harvoin kestäviä, jos asiaankuuluvat yhteisöt eivät tue niitä voimakkaasti. Useat menneisyydessä tehdyt rauhansopimukset ovat kariutuneet, koska syvälle juurtuneet epäluulot ja vihamielisyys jatkuivat, jakaen ihmisiä kulttuuristen ja uskonnollisten rajojen mukaan.
Nyt tilanne on nimenomaan se, että kaikki havainnot ovat yksimielisiä ja osoittavat suuren eron tavassa, jolla länsimaalaiset ja muslimit suhtautuvat toisiinsa. Muslimit pitävät länsimaalaisia holhoavina ja määräilevinä, ja länsimaalaiset pitävät muslimeja kiihkomielisinä ja suvaitsemattomina. Lisäksi yhteiskunnallis-taloudellinen syrjäytyminen ja syrjintä synnyttävät tyytymättömyyttä ja suvaitsemattomuutta, mikä syventää muslimien ja länsimaalaisten välistä kuilua.
Tämä niin kutsuttu jako, jossa asetetaan vastakkain kaksi kuvitteellista yhtenäistä ryhmittymää, islam ja länsi, lietsoo uusia stereotypioita ja vastakkainasetteluja sekä synnyttää ääriliikkeitä. Haluan kuitenkin korostaa, että kansojen suuri enemmistö torjuu ääriliikkeet kaikissa yhteiskunnissa ja kannattaa uskonnollisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista. Sekä muslimit että muut kuin muslimit ovat huolissaan turvallisuuteen liittyvistä haasteista ja yhteiskunnallisen kahtiajaon uhasta. Miljoonat muslimiperheet pelkäävät menettävänsä lapsensa uskonnollisille ja poliittisille ääriliikkeille.
Tämän ongelman kitkemiseksi meidän pitäisi kehittää uusia strategioita uskontojen välisen vuoropuhelun hallitsemiseksi ja edistämiseksi osana kulttuurista monimuotoisuutta, joka perustuu yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin. Toisin sanoen, välttämättömien edellytysten luominen kestävälle rauhalle vaatii toisenlaisia ponnisteluja, joiden avulla pyritään saamaan aikaan mielenmuutos jakautuneissa yhteisöissä. Tämä oli ensimmäinen näkökohtani.
Toinen näkökohtani koskee tarvetta asettaa kulttuurisen monimuotoisuuden demokraattisen hallinnan kehittäminen poliittiselle etusijalle.
Euroopan unionissa tämä merkitsee yhteisen identiteetin luomista unionin kansalaisille - riippumatta heidän alkuperästään ja heidän etnisestä ryhmästään, kielestään, filosofisista vakaumuksistaan, poliittisista ja uskonnollisista kannoistaan - jotta arvot, asenteet ja hankkeet voitaisiin jakaa ja tehdä tilaa yhteiselle tulevaisuudelle, jolle kaikki voivat yhdessä rakentaa. Tästä syystä kulttuurisen monimuotoisuuden pitäisi kulkea käsi kädessä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelun, kaikkien yhtäläisten mahdollisuuksien, taloudellisen yhteisvastuun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kanssa.
Näitä kysymyksiä ei selvitetä lyhyellä aikavälillä - valitettavasti asia on näin - vaan tarvitaan pitkän aikavälin ponnisteluja. Houkutus antaa periksi on todennäköisesti jatkuva, mutta emme saa ikinä luovuttaa, koska loppujen lopuksi pienet olosuhteiden muutokset voivat saada aikaan suuria muutoksia käyttäytymisessä. Juuri tämä meidän on saatava aikaan: halu elää yhdessä kunnioittaen ja arvostaen toistemme etnisiä, kielellisiä, kulttuurisia ja uskonnollisia eroja.
Tehtävän kiireellisyyttä ei voida aliarvioida. Olen kuitenkin varma, että teidän ponnistelujenne ja sitoutumisenne avulla voimme elää yhdessä yhtenäisissä yhteisöissä. Suuret kiitokset tarkkaavaisuudestanne.
(Parlamentti osoitti puhujalle suosiota seisaallaan.)
Puhemies
(EN) Arvoisa presidentti Sampaio, Euroopan parlamentin puolesta kiitän teitä suurenmoisesta puheestanne. Kiitän teitä myös vankasta sitoutumisestanne YK:n korkeana edustajana Alliance of Civilisations -hankkeeseen ja kulttuurienväliseen vuoropuheluun.
Koska mainitsitte Välimeren unionin, käytän tilaisuutta hyväkseni kertoakseni teille, että Jordaniassa 12.-13. lokakuuta pidetyssä Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisen edustajakokouksen ylimääräisessä täysistunnossa hyväksyttiin Lähi-idän rauhanprosessia koskeva julkilausuma. Täysistuntoon osallistui edustajia Israelista, Palestiinasta, arabimaista, Euroopan parlamentista ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisista parlamenteista.
Marraskuussa satoja nuoria kaikista Välimeren unionia rakentavista maista kokoontuu tänne, Euroopan parlamentin Strasbourgin istuntosaliin, käymään sivilisaatioiden vuoropuhelua - kulttuurien vuoropuhelua. Olemme sitoutuneet tavoitteisiinne, arvoisa herra presidentti, ja toivotamme teille kaikkea hyvää vankassa sitoumuksessanne Alliance of Civilisations -hankkeeseen. Euroopan parlamentti tukee teitä. Teidän tavoitteenne on myös meidän tavoitteemme.
Kiitän teitä, presidentti Sampaio, vierailustanne Euroopan parlamenttiin. Obrigado.
(Suosionosoituksia)
