Menetlusosaliste õigused kriminaalmenetluses (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu:
suuline küsimus nõukogule menetlusosaliste õiguste kohta kriminaalmenetluses, mille on kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseküsimuste komisjoni nimel esitanud Sarah Ludford, Elena Oana Antonescu, Carmen Romero López, Heidi Hautala ja Rui Tavares - B7-0343/2009),
suuline küsimus komisjonile menetlusosaliste õiguste kohta kriminaalmenetluses, mille on kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseküsimuste komisjoni nimel esitanud Sarah Ludford, Elena Oana Antonescu, Carmen Romero López, Heidi Hautala ja Rui Tavares - B7-0344/2009).
Sarah Ludford
autor. - Austatud juhataja! Tunnistan ausalt ja täielikult, et sündmused on neist kahest eelmise aasta 1. detsembril esitatud suulisest küsimusest ette jõudnud, kuid praegune arutelu väärib siiski tunnistamist, et pärast kahetsusväärset mitme aasta pikkust unustusse jätmist on menetlusosaliste õiguste küsimus uuesti esitatud, ning selle programmi edasilükkamatuse ja prioriteetsuse rõhutamist.
Euroopa Parlament on viimase kümne aasta jooksul pidevalt kaevanud, et menetluse turvalisus ja süüdistatute kaitse ei ole saanud sama suurt tähelepanu, tegutsemisest rääkimata, kui katsed suurendada uurimise ja kohtu alla andmise kiirust ja tõhusust. Oleme toetanud viimast, sest nii on võimalik tabada rohkem kurjategijaid. Need, kes Euroopa vahistamismäärusele põhimõtteliselt vastu seisavad, kaitsevad maffiategelasi ning ennast varjavaid röövleid, vägistajaid ja terroriste. Kuid see on tasakaalu ja "Euroopa vahistamismäärus pluss” saamise ning sellega üleüldise õigluse saavutamise küsimus menetlustagatiste kasutamise kaudu koos lihtsustatud piiriülese kohtu alla andmisega. Muidugi ei taha Euroopa vahistamismääruse vastased ka mingit ELi õigusalast tegevust; neile sobiks lihtsalt "Euroopa vahistamismäärus miinus”.
Kuid Euroopa vahistamismääruse kohaldamine ilma nõuetekohaste menetlustagatisteta on mõnel juhtumil viinud õigluse eiramiseni, sest vastastikuse tunnustamisega pole kaasas käinud tugevat alust vastastikuseks usalduseks. Üks neist juhtumitest on mu oma valija Andrew Symeou. Andrew on viibinud kuus kuud Kreeka vanglas, oodates kohut mõrvasüüdistusega, mis näib põhinevat isiku väärtuvastamisel, ning ma kardan, et ka politseivägivallal tunnistajate suhtes, ning usun, et Euroopa vahistamismäärust on kuritarvitatud. Kui 2002. aastal selles kokku lepiti, siis kõigi poolte mõistmisel, et sellele meetmele, millel võiks olla kahjulik mõju ELi kodanikele, keda teises liikmesriigis kohtu ette saadetakse ja vangis hoitakse, peaksid kiiresti järgnema meetmed, millega tagada nende õigus õiglasele kohtumõistmisele ning ära hoida õigusemõistmise vead. Liikmesriigid ei täitnud seda lubadust, jättes arvestamata komisjoni 2004. aasta mõistlikult avara raamotsuse ettepaneku seoses menetlusõigustega, ning nüüd on ositi lähenemine parim, mida me saavutada võime. Olen tänulik, et eesistujariik Rootsi selle uuesti algatas, kuid see on ainult tegevuskava järkjärguliseks lähenemiseks.
Peame nägema, et klaas on pooltäis, ja optimistlikud olema, kuigi mul on kahju, et nõukogu lubas murettekitaval kombel üksnes kaaluda eurokautsjoni võimalust, mitte seda seadustada, mis oleks võinud aidata Andrew Symeoud, kelle puhul kautsjonist otsesõnu keelduti, kuna ta on välismaalane. Kohtunikel palutakse praegu, ilma tõsiasju uurimata, läbi suruda kohtuotsuseid ja kohtu korraldusi teistes liikmesriikides ning neile saab osaks üha kasvav kriitika ja üldsuse rahulolematus, kui ELi ulatuses puudub vastavus minimaalse menetlusliku turvalisusega ning õigusega kaitsele eeluurimise ja kohtu alla andmise puhul. Need pole üksnes kodanikud, kes kardavad õiguste viletsat tagamist; see heidutab koostöö tegemisest eemale ka kohtunikke ning samuti politseinikke ja prokuröre.
Juhtumisi ma usun, et inimõiguste tagamine Euroopa vahistamismäärusega peaks olema väljaandmise selgesõnaline tingimus, kuigi komisjon seda mõtet vihkab. Tänu liberaaldemokraatidele rakendavad Ühendkuningriigi õigusaktid meedet, mis ütleb, et kohus peab tagama, et Euroopa inimõiguste konventsiooni ei rikutaks. Mõistatuslikul kombel näib, et Briti kohtud häbenevad seda klauslit üleandmise takistamiseks kasutada. Kui nüüd kõik liikmesriigid oma kohustusi vastavalt ECHRile järgiksid, poleks ELi meetmeid tarviski. Probleemiks on mitte standardite puudumine, vaid tegeliku austuse puudumine, ning sel põhjusel leiavad paljud liikmesriigid end Strasbourgi kohtu eest. Võttes arvesse, et Euroopa Liidu asutamisleping ja nüüd TFEU kohustavad ELi liikmesriike ECHRi austama, on see häbiväärne ja vastuvõetamatu. Seega on meil tarvis üht ELi täitemehhanismi, millega nüüdsest alates sätestatakse rikkumistealane komisjoni pädevus ja Euroopa Kohtu järelevalve. Niisiis peavad ELi meetmed olema ECHRiga kooskõlas ega tohi sellega vastuollu sattuda või seda õõnestada ning peavad samal ajal andma praktilise rakendamise tugevdamise mõttes lisandväärtust.
Ma loodan, et komisjon ja nõukogu nõustuvad, et põhiõigusi tagavate direktiivide standard peaks olema kõrge. Liikmesriigi algatusega suulise ja kirjaliku tõlke kohta tehti ettepanek tekstiks, mille nõukogu eelmise aasta oktoobris heaks kiitis, ent see on vähem ambitsioonikas kui komisjoni tekst ja vajab parandamist. Sellepärast oleme mures, et esimene meede just eriti kõrget standardit ei näita. Loodan, et oleme edaspidi ambitsioonikamad ning tekitame pretsedendi menetlusõiguste koostamise uuteks tasanditeks, millele pärast tõlkimist järgnevad teised meetmed, näiteks õigusnõustamine, õigus teavet saada, õigus konsulaarasutustega ühendust võtta ja nõnda edasi. Seepärast tahan nõukogult ja komisjonilt kinnitust saada, et tegevuskavasse võetud meetmed piisavalt kiiresti ellu viiakse, et jätkata liikumist õiglase kohtumõistmise tegeliku saavutamise poole, millega on ammugi hiljaks jäädud.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Mul on hea meel, et paruness Ludford, kes just praegu kõneles, Elena Oana Antonescu, Carmen Romero López, Heidi Hautala ja Rui Tavares selle küsimuse esitasid, sest meie ees seisab tõepoolest kaalukas probleem - menetlustagatised kriminaalmenetluses. Tahaksin sel teemal öelda, et nõustume küsimuse tõstatamisega, millele olete meie tähelepanu pööranud, ja nõustume ka sellega, et see tuleks Euroopa tasandil ühtlustada.
Viitasite oma küsimuse alguses, et eesistujariik Rootsi on saavutanud märkimisväärset edu. Eesistujariik Rootsi on selles valdkonnas tõepoolest olulist edu saavutanud. Oktoobris kiitis nõukogu heaks üldised suunised kriminaalmenetluses suulise ja kirjaliku tõlke saamise õiguse kohta ning kuu aega hiljem, novembris, võttis nõukogu vastusena paruness Ludfordi tegutsemisüleskutsele vastu kava edasiste meetmete arendamiseks seoses menetlustagatistega. Mõnda neist nimetasite te ise, paruness Ludford, näiteks õigust saada teavet isiku õiguste - kordus on sihilik - ja kohustuste kohta mis tahes kriminaalmenetlustes, õigust saada abi ja õigusnõustamist, suhelda perekonnaliikmete ja konsulaarasutustega või õigust eritagatistele, mis tuleb alles paika panna, ja ebaõiglaselt süüdistatud inimestel kaitset saada. See oli seoses nõukogu istungiga Rootsi eesistumise ajal.
Siinkohal võite vabalt öelda: see kõik on väga tore, aga kas on ka mingi kokkulepe Euroopa Parlamendiga, et jätkata suhtumist sellesse töösse kui prioriteeti? Ja meie saame vastata: jah, sellise lähenemisviisi jätkamine on prioriteet. Kuidas? Milliste algatuste kaudu?
Esimene asi, mida eesistujariik Hispaania teeb, on proovida koostöös Euroopa Parlamendiga tagada, et võetakse vastu kriminaalmenetluses suulise ja kirjaliku tõlke saamise õigust käsitlev direktiiv, mille kohta tegid ettepaneku 13 liikmesriiki. Komisjoni esitatud ettepanekuga ei olnud võimalik edasi tegelda ning 13 liikmesriiki on selle algatuse asendanud. Me tahame, et see algatus heaks kiidetaks, loomulikult koostöös Euroopa Parlamendiga. Peale selle loodame, et komisjon koostab asjakohased algatused menetlustagatiste ülejäänud aspektide kohta. Soovime väga, et see toimuks võimalikult kiiresti, nii et saaksime alustada nende vastuvõtmismenetlust, jällegi koos nõukogu ja parlamendiga.
Tahaksin lõpetuseks teile öelda, et eesistujariik Hispaania kavatseb selle aasta märtsis koos komisjoni ja Euroopa Õigusakadeemiaga korraldada Madridis seminari menetlustagatiste ühiste standardite teemal. See näitab, paruness Ludford, et nõustume kõigest südamest teie ja kõigi nendega, kes toetasid küsimust selle kohta, kui hädavajalik on kõnealused probleemid reguleerida, need kogu Euroopas ühtlustada ning loomulikult parlamenti töö edenemisest pidevalt teavitada.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Tänan teid küsimuse eest! Te teate, kui suurt tähtsust ma neile menetlustagatistele omistan. On tõsi, et komisjon on palju aastaid võidelnud tagamaks, et kõigis Euroopa kriminaalmenetlustes tõepoolest kohaldataks minimaalseid ühiseeskirju seoses õigusega kaitsele. See on hädavajalik õiguskoostööks, mis on tingimus liikmesriikides elutähtsa vastastikuse usalduse saavutamiseks. Komisjon on väsimatult töötanud, et tagada Euroopa õigusaktide vastuvõtmist selles valdkonnas. Peale selle on tõsi, et tänu eesistujariik Rootsile võttis nõukogu 30. novembril 2009 vastu tegevuskava. See on olulise tähtsusega samm minimaalseid menetlusõigusi käsitleva Euroopa õigusakti loomisel. Sellega on liikmesriigid jõudnud kokkuleppele kõnealuse seadusakti kohaldamisalas ning vajaduses see täielikus koostöös Euroopa Parlamendiga esmajärjekorras vastu võtta. Nagu teiegi, kuulasin äsja Diego López Garridot, kes väga hästi ära seletas, kuidas ka eesistujariik Hispaania on püüdnud vastu võtta neid esialgseid meetmeid, mis võimaldavad meile mitmeid miinimumtagatisi.
On tõsi, et tegevuskavas visandatud järkjärguline lähenemisviis näis meile lõppkokkuvõttes hea lahendusena. See lähenemisviis võimaldab meil saavutada kavandatud eesmärgi. Järkjärguline lähenemisviis tähendab mitte ainult seda, et iga õigust saab õigusloome ettepaneku kontekstis põhjalikumalt analüüsida, vaid ka seda, et läbirääkimiste käigus saab iga õigust ühekaupa vaadelda. See võimaldab meil vältida valdkondadeülest tingimist, mis mõnikord iseloomustab õigusaktide tekste, mis on liiga laiapõhjalised ja võimaldavad mõnel liikmesriigil läbirääkimisi oma huvides mõjutada, et väga konkreetsetes punktides kasu saada. Niisiis, Sarah Ludford, ma olen kindel, et uus komisjon töötab võimalikult kiiresti, et esitada kõik tegevuskavas sätestatud õigusloome ettepanekud, et saaks need esimesel võimalusel vastu võtta.
Seoses suulise ja kirjaliku tõlke saamise õigusega, mis on tegevuskava esimene säte, on komisjon märganud mitme liikmesriigi esitatud algatust. Pean ütlema, et see algatus põhineb komisjoni 2009. aasta juulis tehtud ettepanekul ning nõukogus 2009. aasta teises pooles peetud läbirääkimistel. On siiski tõsi, et liikmesriikide algatus pole täielikus vastavuses Euroopa inimõiguste konventsiooniga ega Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega.
Liikmesriikide algatuses ei järgita täielikult komisjoni endist ettepanekut, mis teeb kohustuslikuks süüdistatu ja kaitsja vahel peetavate nõupidamiste tõlkimise, ning see piirab õigust saada teavet politseiasutustes ning kohtuprotsessi käigus toimuva kohta. Peale selle sätestas komisjoni endine ettepanek kirjaliku tõlke saamise õiguse, mis on komisjoni tekstis üldisem õigus.
Muidugi hakkavad Euroopa Parlament ja nõukogu selles valdkonnas ühiselt töötama ning ma arvan, et suudame tulemuseks saada menetlusõiguste osas edasipüüdliku teksti. See on oluliselt tähtis, kui tahame luua tõelise Euroopa õigusruumi. Tagame ka, et tekst oleks kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsioonis sätestatud standarditega ja Euroopa Inimõiguste Kohtu pretsedendiõigusega, samuti põhiõiguste hartaga. Sellepärast olen kindel, et võime selles suhtes parlamendiga arvestada, ning märgin veel kord, et meid toetab ka eesistujariik Hispaania.
Elena Oana Antonescu
fraktsiooni PPE nimel. - (RO) Kuigi kriminaalasjades langetatud otsuste vastastikuse tunnustamise valdkonnas on toimunud areng, on kahtlusaluste või süüdistatavate õiguste tagamise ja kindlustamisega seoses tehtud siiski väga vähe edusamme.
Ühiste standardite tähtsus on oluline tingimus liikmesriikide õigussüsteemides vastastikuse usalduse tekitamiseks. Tasakaalu puudumine ühelt poolt kahtlusaluste ja süüdistatavate õiguste ning teiselt poolt kohtu käsutuses olevate vahendite vahel võib ohustada otsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Sellepärast tähendas eesistujariigi Rootsi algatus esitada 2009. aasta juulis tegevuskava kahtlusaluste ja süüdistatavate menetlusõiguste tugevdamiseks väga suurt edusammu.
Kui rääkida suulise ja kirjaliku tõlke saamise õigusest, siis on 1. detsembril jõustunud Lissaboni leping kehtestanud uue institutsioonilise raamistiku. Selleks et töö selle toimikuga saaks jätkuda, oli tarvis raamotsuse pooleliolev ettepanek kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis ümber teha direktiivi ettepanekuks.
Tundsime muret tegevuskava ning edaspidi menetlusõiguste kohta tehtavate algatuste kohaldamisala pärast. Sellepärast otsustasimegi esitada komisjonile ja nõukogule need küsimused. Varsti pärast seda, kui olime need detsembris esitanud, teatasid 13 liikmesriiki, nende hulgas ka Rumeenia, algatusest Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi ettepanekuks. Olen kindel, et suudame kogu protsessi käigus teha sellesse teksti parandusi seoses nii kohaldamisalaga kui ka õiglaste menetluste ning tõlkimise kvaliteedi tagamisega.
Muude tegevuskavas sätestatud meetmete osas oleme arvamusel, et need on mõeldud tagamaks juurdepääsu õigustele, samuti õigusnõustamisele ja -abile, et kehtestada eritagatised haavatavatele kahtlusalustele või süüdistatavatele ning anda neile teavet nende õiguste ja vastavate tasude kohta. Tahaksime kuulda nõukogu ja komisjoni kindlaid lubadusi, et määruse ettepanek esitatakse võimalikult kiiresti.
Praegu liikmesriikide vahel eksisteerivad erinevused nõuavad ühiste standardite kiiret vastuvõtmist.
Carmen Romero López
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Tahaksin tervitada eesistujariiki Hispaaniat ning samas rõhutada, et praegune algatus on esimene menetlusõigusi käsitlev algatus. Oleme seda teemat arutanud, kuid pärast Rootsi eesistumise lõppu jäi see õhku rippuma.
See algatuse ettepanek on juba parlamendis ja esimene arutelu on juba toimunud. Arvame seetõttu, et küsimus on asjakohane ning jääb teema tähtsuse tõttu asjakohaseks ka edaspidi. Selles valdkonnas saab kindlasti teha parandusi ja me loodame, et asi hakkab edenema, kui algatus läbib mitmesuguseid eri staadiume.
Nagu Jacques Barrot rõhutas, oli komisjoni ettepanek kindlasti ambitsioonikam, ja sellepärast peame praegu parlamendis olevat teksti parandama. Mingil juhul ei saa see siiski olla uus tekst, kuna seda on liikmesriikide vastupanust hoolimata parlamendis ja komisjonis juba arutatud.
Eesistujariik Rootsi püüdis oma tegevuskavaga asjad jälle käima lükata, kuid sellest hoolimata on olukord liikmesriikide jaoks endiselt keeruline. Olukord on küll pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist selgelt muutunud, kuna parlament langetab nüüd otsuseid. Sellepärast arvame, et komisjon ja nõukogu peavad menetlusõigused uuesti läbi vaatama selles uues olukorras, milles me end täna leiame.
Tahaksime, et neid menetlusõigusi vaadeldaks ühtse paketina. On ju võimatu tunnistada tõlke saamise õigust, kui ei tunnistata samas õigusabi või teabe saamise õigust. Sel põhjusel kavatseb komisjon jätkata igal aastal nende õiguste esitamist, millega meie arvates tuleb esmajärjekorras tegelda, nii et seda teemat tuleks käsitleda võimalikult kiiresti.
On tõsi, et terrorismivastased õigusaktid on pakilisemad, aga kui tahame luua õiguse ja vabaduse ala, siis peame oma väärtustes nii kindlad olema, et saame need üle kanda ka Euroopa projekti.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Parlamendi täiskogu tegi 6. septembril 2001. aastal ettepaneku Euroopa vahistamismääruse loomiseks. Meie ettepanek oleks praegu ikka alles riiulil tolmu kogumas, kui viis päeva hiljem poleks järgnenud sündmused New Yorgis. Osama Bin Laden aitas selle meetme teoks teha ning mina olin see, kellele langes osaks au seda täiskogule tutvustada.
Sel ajal nõudis parlamendi täiskogu, et meetmega peaksid kriminaalmenetlustes kaasnema minimaalsed menetlustagatised. Komisjon tegi oma ettepanekud 2002. aastal ning kohustus nendega kiirelt tegelema. Nii et miks on see siis praeguseni nõukogu sahtlitesse takerdunud? Miks pole komisjon võidelnud selle eest, et kõik ta ettepanekud heaks kiidetaks, selle asemel, et nõustuda nende heakskiitmisega ühekaupa?
Euroopa vahistamismäärus on asendanud väljaandmise. See on oluliselt lühendanud üleandmiseks vajalikku aega. See on soodustanud otsesidemeid liikmesriikide kohtuorganite vahel. See on välistanud otsused, mis toetuvad nii suurel määral poliitilisele eesmärkidele, et liikmesriigid loovutavad oma kodanikke.
See on tohutult tugevdanud õigusriiki meie kontinendil, kuid Euroopa vahistamismäärus tugineb vastastikusele usaldusele ning on esinenud liiga palju juhtumeid, mille puhul meie kodanikud on sellise usalduse kahtluse alla seadnud.
Kaks mu valijat on parajasti Ungari vanglas ja ootavad kohut. Kuigi nende väljaandmist nõuti juba rohkem kui aasta tagasi ja kuigi nad on seal viibinud kaks kuud, ei ole neile veel süüdistust esitatud ja kohtumõistmine võib olla veel kuude kaugusel. Üks neist on kaotanud töö ja see oli ta perekonna peamine sissetulekuallikas. Mõlemalt on võetud võimalus oma armsate hulgas viibida. Sellele vaatamata võivad mõlemad olla süütud kuritegudes, milles neid süüdistatakse.
Niisugused juhtumid tekitavad Euroopa õiguskoostööle halva maine. Need häbistavad valitsuste tegevusetust nõukogus. Selle suulise küsimuse autoritel on õigus: nad nõuavad Euroopa edasilükkamatut tähelepanu.
(Kõneleja nõustus vastama sinise kaardiga esitatud küsimusele vastavalt eeskirja 149 lõikele 8.)
Juhataja
Tänan, Graham Watson! Kavatsesin teid nimetada Euroopa vahistamismääruse ristiisaks, ent arvasin, et seda võidakse valesti mõista.
William
Graham Watson! Te nimetasite Bin Ladenit ja kuupäeva 9.11 kui põhjendust, mis sillutas teed Euroopa vahistamismääruse vastuvõtmiseks. Kas olete siis veendunud, et Euroopa vahistamismäärust tuleks kasutada üksnes terroristide ja mõrvarite ning raske vägivallaga seotud kuritegude puhul?
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Teie loaga, austatud juhataja! Ma ei toonud Bin Ladenit põhjenduseks. Ma ütlesin, et ta aitas meil asja kiirendada. See polnud kunagi mõeldud ainult terroristide kuritegude hõlmamiseks; see oli mõeldud kõigi raskete kuritegude hõlmamiseks. Need, kes seda eitavad, vastustavad tugevalt ka õigusriiki meie maailmajaos ning kaitset, mida Euroopa vahistamismäärus meie kodanikele pakub.
Heidi Hautala
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja! Graham Watsonil on täiesti õigus, kui ta ütleb, et Euroopa Parlament on algusest peale nõudnud, et Euroopa vahistamismäärusega peaksid kaasnema vähemalt minimaalsed menetlusnõuded. Võime nüüd selgesti näha, millised probleemid on üles kerkinud paljudes liikmesriikides, sest Euroopa vahistamismäärus oli rajatud liivale. Kahtlemata oli see rajatud liivale, kuna eeldati, et liikmesriigid peaksid olema suutelised lootma teiste liikmesriikide õigussüsteemidele: et ausa kohtumõistmise juurde kuuluv õigusriik ja normid on eri liikmesriikides tegelikkus.
Just nagu mõnedki siinviibijad, võiksin ka mina teile jutustada lugusid sellest, kuidas tegelikult nii ei ole ja kui hädavajalik on komisjoni tegutsemine, nagu mu kaasparlamendiliige natukese aja eest mainis. Meil on tarvis kehtestada terviklik süsteem, milles edendatakse minimaalseid õigusi kriminaalmenetlustes. Ma arvan, et ka Lissaboni leping annab meile selle võimaluse, sest nüüd on Euroopa Parlament täiesti pädev seadusandja nagu nõukogugi, ning oli väga meeldiv kuulda Jacques Barrot'd ütlemas, et tal on komisjoni ja parlamendi vahelisse koostöösse usku. Komisjon ja parlament peavad nüüd moodustama võimutelje, mis suudab tõepoolest ületada liikmesriikide vastupanu, mis ei soovi, et selles küsimuses toimuks edasine areng.
Lubasin teile rääkida, mis juhtub siis, kui õigusriigist kinni ei peeta, ent Euroopa vahistamismäärusest peetakse. Soomes on praegu üks vahistatud tšetšeeni abielupaar: Hadižat and Malik Gataev. Nad saabusid Leedust, kus olid aastaid pidanud lastekodu Tšetšeenia sõjas orvuks jäänud lastele, ning nagu selgus, oli Tšetšeenia kaitsepolitsei nende tegevuse katkestanud ettekäändel, et neil võib olla mingeid probleeme perevägivallaga; arvatavasti olid need peamiselt pereprobleemid ja tegelikult polnud seal midagi tegemist näiteks tõsise kallalekippumisega. Nüüd on see abielupaar Soomes. Nad taotlevad varjupaika ja Leedu nõuab nende väljaandmist. Juhtumi ärakuulamine toimub järgmisel esmaspäeval Helsingi ringkonnakohtus.
Mida tuleks niisuguses olukorras teha, kui lähtuda põhieeldusena sellest, et Soome peaks usaldama tõsiasja, et Leedus toimus selle abielupaari üle õiglane kohtumõistmine? Meil on väga usaldusväärseid tõendeid, et tegelikult seda ei toimunud, ning ma ütleksin, et iga päev võib arvukalt näha niisuguseid näiteid, mille puhul Euroopa vahistamiskäsk kaotab oma mõtte. Me peame suutma selle probleemi lahendamisel edu saavutada, sest vastasel juhul on meil täiesti võimatu luua liikmesriikide vahel usaldust, mis on hädavajalik, kui tahame teha õigusalast koostööd.
Janusz Wojciechowski
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin tuua ühe näite, nagu tegi Heidi Hautala. Üks Poola noormees mõisteti Ühendkuningriigis vägistamise eest eluaegsesse vangistusse, kusjuures kohtuotsus põhines kaudsetel asitõenditel ja leidis aset ajakirjanduses toimuva tugeva laimukampaania mõju all, mis mõnede vaatlejate arvates ei vastanud sugugi Poola standarditele õiglase kohtumõistmise kohta. See mees kannab nüüd oma eluaegset karistust Poola vanglas, kuigi Poola õigusaktid näevad ette eluaegse vangistuse mitte vägistamise, vaid üksnes mõrva eest - vägistamise puhul on vangistuse maksimaalne pikkus 12 aastat. Seega on meil olukord, kus Poola vanglas viibib inimene, kellele on mõistetud karistus, mis ei ole kooskõlas Poola seaduse põhimõtetega.
Toon selle näite probleemi illustreerimiseks ning tõestuseks, et on kiiresti tarvis kehtestada teatavad üldised standardid kriminaalmenetluse vallas ning minu meelest ka kohtuotsuste täideviimise eeskirjade vallas. Sest aina sagedamini seisame silmitsi olukordadega, kus kuritegude toimepanijate üle mõistetakse kohut ühes riigis, karistust kannavad nad aga teises riigis. Sellepärast toetan nii standardite kui ka direktiivi mõtet.
Rui Tavares
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Euroopa Liidul on kõndimiseks tarvis kahte jalga: üks on liikmesriigid ja teine liikmesriikide kodanikud, keda esindavad nende valitud esindajad siin täiskogul.
Nüüd aga juhtub sageli, et pärast seda, kui liikmesriigid on oma probleemid lahendanud, sulgevad nad oma kohtusüsteemid; lasknud suhelda oma poliitilistel süsteemidel, unustavad nad hoolt kanda kõige muu eest ning unustavad rajada vundamente, Euroopa Liidu kodanike hulgas usalduse aluspõhja loomise kaudu. Praegu on meie ees just üks niisugune juhtum.
On selge, et Euroopa volitused kiirendavad asja ning teevad kohtusüsteemide elu Euroopa Liidus kergemaks. Euroopa kodanike jaoks on siiski oluliselt tähtsad muudki õigused, näiteks suulise ja kirjaliku tõlke saamise õigus (mille vormistamisel meil on heameel ja au töötada koos meie kaasparlamendiliikme Sarah Ludfordiga), kui nad tahavad usalduslikku suhtlemist teiste liikmesriikide kohtusüsteemidega.
Mul on hea meel ühineda oma kolleegidega nõudmises, et komisjon ja nõukogu kiirustaksid tekstide koostamisega, mis kaasotsustamismenetluse kaudu edendavad arengut ka kriminaalasjade muude menetlusõiguste osas.
William  Dartmouth
fraktsiooni EFD nimel. - Palusin täna sõna sellepärast, et, nagu juba nimetatud, viibivad kaks valijat - Michael Turner ja Jason McGoldrick - vangistatuina Ungaris, Budapesti keskvangla 2. korpuses. Nad on 3. novembrist saadik vangis olnud ning hakkavad sellest juba väsima. Kohtuprotsessi kuupäeva ei ole veel kindlaks määratud. Vangistustingimused on rasked. Nad on teineteisest lahutatud ega saa suhelda. Kumbki jagab väikest kambrit kolme kaasvangiga. Nad on suletud oma kambrisse 23 tunniks ööpäevas. Nädalas on lubatud kolm telefonikõnet ja üks duši all käik. Perekonnale võimaldatakse üks külastus kuus.
Ühesõnaga, nad viibivad isolatsioonis. Keelebarjäär muudab isolatsiooni veelgi hullemaks. Neid süüdistatakse majanduskuriteos. Nad pole mõrtsukad ega terroristid. Ning nad viibivad vangistuses üksnes Euroopa vahistamismääruse tõttu.
Euroopa vahistamismäärus pühkis ühe hoobiga minema kõik kaitsevahendid, mis Suurbritannias on arreteerimise vastu tuhande aasta vältel kehtestatud. Võite muidugi pead raputada, Graham Watson: parem oleks, kui vabandaksite. Isiku väärtuvastamine ning identiteedi vargus tähendab, et see, mis on juhtunud Jasoni ja Michaeliga, võib nüüd igal ajal juhtuda ka iga muu Briti kodanikuga.
Leiboristid, liberaaldemokraadid ja konservatiivid hääletasid kõik Euroopa vahistamismääruse poolt. Zola sõnadega öeldes: J'accuse (ee "Ma süüdistan”) Briti poliitilisi parteisid: nende toetus Euroopa vahistamismäärusele on Suurbritannias pannud igaühe juhusliku arreteerimise ohtu.
Krisztina Morvai
(HU) Ungarlase ja kriminaalasjade advokaadina peaksin häbi tundma, sest täna on siin Euroopa Liidu Parlamendis kaks minu kaasparlamendiliiget, kes muidu esindavad kaht eri poliitilist vaatekohta, toonud kriminaalmenetluse menetlustagatiste puudumise kohta skandaalseks näiteks Ungari. Kuigi mul on häbi, pean ma nendega nõustuma, sest ka mul endal on olnud samasuguseid kogemusi. Ma palun neil ja teil kõigil - vähestel parlamendiliikmetel, kes selle tähtsa teema arutamise ajal siin ikka veel kohal viibivad - järele mõelda järgmise küsimuse üle: kui olete teada saanud nii tõsistest seaduserikkumistest välismaalaste puhul, kes poliitiliselt on Ungari riigile ja Ungari valitsusele üpris tähtsusetud, milline võiks siis olla veel nende inimeste saatus, kes on Ungari valitsuse vastased, nimetame seda nii, sest nad on valitsusega poliitilises opositsioonis?
Praegu on 15 isikut vanglas eelvangistuses selle eest, et püüdsid Ungari valitsuse korrumpeerunud tegevuse vastu seisukohta võtta. Kättemaksuks algatati nende vastu kriminaalmenetlus terrorismi valesüüdistuse alusel. Tänase päevani pole esitatud ainsatki süütõendit; võimud ei tunnegi end kohustatud olevat mingeid süütõendeid esitama. Neid hoitakse vahistatuina samasugustes tingimustes, nagu juba kuulsite, äralõigatuina oma perekondadest, avalikust arvamusest ja ajakirjandusest. Palun ühineme ja teeme midagi olukorra normaliseerimiseks Ungaris; teeme nii, et oleks võimatu kuritarvitada menetlustagatiste puudumist kriminaalmenetluses, ja teha seda eelkõige poliitilistel põhjustel. Ungari peab niisugused tagatised kehtestama.
Carlos Coelho
(PT) Austatud juhataja! Diego López Garridol pole midagi selle vastu, et adresseerin oma esimesed sõnad asepresident Barrot'le. Ma ei tea, kas meil avaneb veel võimalust temaga koos täiskogu istungil viibida, enne kui komisjoni uus koosseis ametisse astub, ning sellepärast tahaksin teda lihtsalt igaks juhuks juba praegu tänada ta jõupingutuste, arukuse ja fantastilise koostöö eest Euroopa Parlamendiga justiits- ja siseküsimuste valdkonnas.
Tahaksin lisada ka enda hääle nende omadele, kes seda valdkonda väga oluliseks peavad. Me tahame üles ehitada mitte lihtsalt turvalise Euroopa. Me tahame üles ehitada ka õiglase Euroopa, sellepärast on eluliselt tähtis iga algatus, mis menetlusõigusi mõjutab.
Peame võtma meetmed ohvrite toetamiseks ning edendama austust nende kodanike õiguste vastu, kes on kohtu alla antud. Arvan, et see sõnum esitab kaks väga selget üleskutset, millest üks on nõukogule ja selle algatas Graham Watson, kes sõnastas selle oma sõnavõtus märksa paremini kui mina.
On naeruväärne, et kaheksa aastat hiljem oleme ikka alles asjakäigu selles staadiumis ning tegeleme üksnes teatavat tüüpi õigustega. Peame olema tõhusamad ja kiiremad. See on nõukogu ja parlamendi töö ning volinik Barrot peaks kasutama oma mõju, et seda jätkaks ka järgmine volinik ja veel järgmine volinik.
Komisjon peab võtma enda kätte algatuse ka kõigis muudes valdkondades, millel on tegemist menetlusõigustega, mitte ainult nendes, mis on seotud keele ja tõlkimisega.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Põhiliste menetlusõiguste küsimus kriminaalmenetluses on üks kesksetest teemadest, mis peaks kajastuma õigusemõistmises ja sisesuhetes.
Põhimõtteliselt määratletakse raamotsuse eelnõus kriminaalmenetluse mitmesugused põhilised menetlusõigused, nimelt õigusnõustamise saamise õigus, suulise ja kirjaliku tõlke saamise õigus, tundlikes valdkondades eritähelepanu saamise õigus ning konsulaarasutustega suhtlemise ja koostöö õigus. Seda põhiõiguste loetelu tuleks pidada rangelt näitlikuks, sest Euroopa Liidu roll on tagada, et liikmesriigid austaksid võimalikult suuremat hulka põhiõigusi, pidades silmas ka liikmesriigi liikmeksolekut Euroopa Nõukogus, viidates sellele konventsioonile.
Peaksime püüdma edendada kriminaalasjades selliseid menetlussuhete reguleerimismeetmeid, mis pakuksid eespool nimetatud õigusi kriminaalmenetluse kõigile osalistele, olgu need siis ohvrid ja kahjukannatanud või õigusrikkujad, et saavutada aus ja demokraatlik kohtumõistmine, mis vastab täielikult mis tahes määratud karistuse eesmärgile, mis ei ole üksnes repressioon, vaid ka sotsiaalne rehabiliteerimine ja õppetund.
Gerard Batten
Komisjon kutsub nõukogu üles jätkama tööd Euroopa ühiste menetlusõiguste tarvituselevõtmiseks kriminaalasjades. Praegu Euroopa vahistamismääruse kujul kehtiv ühismenetlus on kõrvaldanud ebaõiglase vahistamise ja vangistamise eest kaitsnud sajanditevanused meetmed, millega inglased olid harjunud. See pole akadeemiline väitlus. Euroopa vahistamismäärus hävitab süütute inimeste elusid. Mu valija Andrew Symeou on kõigest üks isik üha suurenevas inimeste hulgas, kes on välja antud, ilma et Inglise kohtul oleks olnud õigust kaaluda nende vastu esitatud prima facie tõendit ning ära hoida ebaõiglast väljaandmist. Väljaandmine on nüüd lihtsalt bürokraatlikuks vormitäiteks muutunud. Andrew Symeoud on hoitud kuus kuud kurikuulsas Korydallose vanglas, väljavaateta käendamisele või kohtuprotsessile. Briti liberaaldemokraatide küünilisus võtavad tõepoolest hinge kinni. Praegu nutavad nad Londonis Andrew Symeou saatuse pärast krokodillipisaraid, kuigi ise olid otseselt vastutavad ühismenetluse eest, mis selle põhjustas, ning siin olles töötavad välja veel rohkem samasuguseid õigusakte. Ühismenetlused langetavad Euroopa õiguslikke standardeid, mitte ei tõsta neid.
Lubage mul anda üks soovitus. Kui tahate Euroopa kriminaalmenetluses kõrgemaid standardeid saavutada, siis võtke Euroopa ühiste standarditena vastu habeas corpus, vandemeeste kohus ning Magna Carta ja 1689. aasta Bill of Rights põhisätted.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! On oluliselt tähtis, et saavutaksime võimalikult suurema arengu Euroopa ühise tugiraamistiku loomisel seoses menetlusõigustega kohtumõistmisel. Peamine põhimõte on usaldus. Me tahame, et Euroopa kodanikud saaksid loota õigusemõistmise peale, mis nende põhiõigusi kindlalt kaitseb. Me tahame, et ka liikmesriikide vahel valitseks usaldus, kui nad koostööd teevad, ja et seda iga isiku üle kohtumõistmisel arvestataks. Ütlen lõpetuseks, et me kõik vajame kohtumõistmise puhul usaldust. Nii kaua, kui meil ei õnnestu neid ühtseid raamistikke Euroopa tasandil edendada, esineb endiselt neid lünkasid ärakasutavaid kuritegusid, kas see meeldib meile või mitte, ning lõppkokkuvõttes ei saavuta me sellist õigusemõistmist, mille poole püüdleme, nimelt sellepärast, et sellist raamistikku pole olemas.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Pärast sõnavõttude kuulamist tahaksin öelda, kui hea meel mul on, nähes, et nii paljud parlamendiliikmed nii paljudest eri fraktsioonidest nõustuvad, et menetlustagatised on tarvis Euroopa tasandil ühtlustada ning koostada nende osas tõeline Euroopa õigusakt!
Kõik kõnelejad ja kõik parlamendifraktsioonid on nõus, et menetlustagatiste osas on tarvis koostada tõeline Euroopa õigusakt. See illustreerib Euroopa integratsiooniprotsessi tähtsust ja vajadust ning Euroopa kodanikuühiskonna, õigusruumi ja Lissaboni lepingu rakendamise tähtsust. See teema on järgmise kuue kuu jooksul eesistujariigi Hispaania tähelepanu all ning seda on kahtlemata toetatud kõigis sõnavõttudes, mida olen kuulnud, põhjendatud hulga väidetega ning vaadeldud eri seisukohtadest: meil on tarvis liikuda ühtlustatud menetlustagatiste poole.
Tahaksin üles võtta ka Flašíková Beňová tõstatatud küsimuse, mis minu arvates on eriti tähtis, selle kohta, et see samm on tarvis astuda ajal, mil Euroopa Liit hakkab alla kirjutama Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonile, nagu on sätestatud Lissaboni lepingus.
Austatud juhataja! Soovin lõpetada, sedastades, et nõukogu ja eesistujariik Hispaania hakkavad tegutsema tagamaks, et kõiki neid menetlustagatisi tegelikkuses rakendataks, kasutades direktiive kaudu, mille Euroopa Komisjon õigel ajal esitavad, ning ka direktiivi, mis on juba töös ja põhineb 13 liikmesriigi algatusele, kui ma õigesti mäletan.
Tahaksin Euroopa vahistamismääruse kohta öelda veel ühe viimase mõtte. Euroopa vahistamismäärus on kõne alla võetud ainult selleks, et seda kritiseerida. Ma tahan öelda, et Euroopa vahistamismäärus on põhjapanev näide Euroopa Liidu kohta ja organiseeritud kuritegevuse vastase koostöö kohta Euroopa Liidus. Mul on õigus seda kas või katuselt karjuda, kuna olen pärit niisugusest riigist nagu Hispaania, mis ikka veel kannatab terrorismi all ja kus Euroopa vahistamismäärus on eluliselt tähtis relv terrorismi vastu võitlemisel.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja! Ministril on õigus ning Carlos Coelho sõnastas selle väga hästi, kui ta enne ütles: "...turvaline Euroopa... õiglane Euroopa”. Jah, Graham Watson, Euroopa vahistamismäärus on olnud väga tõhus ja väga kasulik, kuigi on tõsi, et samas on meil tarvis Euroopa õigusruum valmis saada ja toimivaks muuta, ning just selles ruumis peame me töötama selle õiglase Euroopa heaks, nii et tõepoolest tekiks usaldus õiglust teostamise viisi vastu kogu Euroopas.
Selles osas tahaksin veel kord küsimuse esitajaid tänada ning neile muidugi uuesti öelda, et võttes aluseks teksti, mis peegeldab nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta suhtumist, tagab komisjon Euroopa Parlamendi ja eesistujariigi Hispaania abiga, et see tekst saab olema kvaliteetsem kui praegune. Tahaksin veel lisada, et püüame kindlasti koostada kõik vajalikud õigusloome ettepanekud õigeks ajaks, et liikmesriikidel poleks tarvis mingeid algatusi esitada.
Komisjon töötab juba õigusi käsitleva kirja ettepaneku koostamisel. Komisjon püüab kõik tegevuskavas kavandatud meetmed võimalikult kiiresti vastu võtta. Eeldatav aeg, üks aasta iga meetme jõustamiseks, on üksnes soovituslik. Kui läbirääkimised asjade edenemist võimaldavad, on komisjonil hea meel. See on üpris selge.
Usun kindlalt, et arvamused on muutunud ning et mitmeaastase Stockholmi programmiga on meil tõepoolest kohustus selles valdkonnas tulemusi saavutada. Pean lisaks ütlema, et kuna olen ise selle eest vastutav, siis olen teinud kõik võimaliku, et menetlustagatiste valdkonnas edasi liikuda, ning, vaatamata sellele, et valisime järkjärgulise lähenemisviisi, usun ma, et oleme nüüd tublisti edenenud. Tahaksin Euroopa Parlamenti ja eesistujariiki Hispaaniat tänada, olles veendunud, et õiglane Euroopa teeb 2010. aastal märkimisväärseid edusamme.
Juhataja
Tänan teid, volinik! Olen kindel, et väljaspool seda nõupidamisruumi on palju neid, kes tahavad Carlos Coelho öeldut toetada, tänades teid teie pühendumuse ja usinuse eest volinikuna sellel perioodil. Tänan teid väga!
Arutelu on lõppenud.
