Autoriõiguse ühine piiriülene haldamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjonile esitatud suuliselt vastatav küsimus Euroopa Parlamendi edasise tegevuse kohta autoriõiguse ühisel piiriülesel haldamisel (Lévai raport, mille esitas Giuseppe Gargani õiguskomitee nimel - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
autor. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, 13. märtsil 2007 toimunud plenaaristungil kiitis Euroopa Parlament heaks 18. oktoobri 2005. aasta komisjoni soovituse seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud muude õiguste ühise piiriülese haldamise kohta.
Kõnealuses resolutsioonis palus parlament komisjonil lahti seletada, et 2005. aasta resolutsioon kehtib ainult muusikasalvestiste veebimüügi kohta, ning esitada nii pea kui võimalik, pärast valdkonnaga otseselt seotud ja sellest huvituvate osapooltega aru pidamist, paindlik raamdirektiiv, mille peavad parlament ja nõukogu üksmeelselt heaks kiitma ning mille eesmärgiks on autoriõiguse ja sellega seotud muude õiguste ühine piiriülene haldamine, võttes arvesse digitaalajajärgu erilisust ning kaitstes Euroopa kultuuri mitmekesisust.
Ühtlasi pööras parlament tähelepanu asjaolule, et esitatud direktiiv ei tohi mingil juhul õõnestada loominguga tegelevate äriettevõtete konkurentsivõimet, õiguste ühishaldaja pakutud teenuseid ega muude asutuste (eriti väikeste õiguste valdajate ja kasutajate) konkurentsivõimet; teisest küljest jällegi peab direktiiv õiguste valdajatele kvaliteetset kaitset pakkuma ning neid võrdselt kohtlema, tagama asjakohaste õigusnormide tegeliku, tähendusrikka ja sobiva tulemuse, rõhutama vaidluste teistsuguste lahendusvormide olemasolu, pakkuma õiguste ühishaldajatele demokraatlikku, läbipaistvat ja aruandvat juhtimisviisi, edendama loomevõimet ja kultuuri mitmekesisust, lubama vaid õiglast ja reguleeritud konkurentsi, mida ei kammitse territoriaalsed piirangud, kuid mida hinnatakse nõuetele vastava ja kvalitatiivse mõõdupuu alusel, arvestama veebituru tulevaste vajadustega ning õhutama seaduslike sidusmuusikateenuste arengut.
Euroopa Parlament esitab täna komisjonile küsimuse, mis abinõusid on rakendatud, et täita resolutsioonis tõstatatud ootusi.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma tahaksin tänada Euroopa Parlamenti selle huvi eest, mis nad näitasid üles muusikaõiguste piiriülese haldamise ja 2005. aasta sidusmuusika kohta käiva soovituse vastu. Komisjoni 2005. aasta sidusmuusikat käsitleva soovituse püüdluseks on võimaldada Euroopa muusikaturu arenemine digitaalkeskkonnas. Eesmärk on luua raamistik sidusmuusika litsentside mudeli väljatöötamiseks, mis rahuldaks kõiki turuosalisi. See peaks võimaldama autoritel, heliloojatel ja muusikakirjastustel saada õiglast tasu oma tööde levitamise eest internetis.
Soovitus ei näe ette konkreetset EL litsentsimudelit, vaid jätab võimaluse põhimõtete rakendamine turul välja kujundada. Täpselt kaks aastat pärast soovituse vastuvõtmist hindab komisjon sidusmuusika litsentside arengut Euroopas. Sidusrühmadel paluti anda hinnang suundumustele sidusmuusika litsentside praktikas 1. juuliks 2007. Komisjonile laekus 88 vastust huvitatud osapooltelt erinevates liikmesriikides nagu kollektiivse esindamise organisatsioonidelt, autoritelt, muusika loojatelt ja kasutajatelt. Saadud vastuste läbi vaatamine ei ole veel lõppenud. Komisjon annab alles pärast põhjalikku uurimist hinnangu edasiste sammude suhtes seoses kollektiivse esindamise organisatsioonide tegevusega internetis. Seniste tulemuste põhjal võib öelda, et enamik sidusrühmi ei näe raamdirektiivi järele vajadust ja eelistab regulatiivsele sekkumisele turupõhist lahendust.
Vastuseks küsimusele, kas 2005. aasta soovitus piirdub ainult muusikasalvestuste müügiga internetis, viitab komisjon sellele, et läbipaistvus ja head valitsemistavad, mis soovituses kirjas on ei peaks piirduma ainult sidusmuusika müügiga, vaid peaks kehtima kollektiivse esindamise organisatsioonide kogu tegevuse kohta.
Kuna sidusmuusikaturg on alles välja kujunemas, on kindla litsentsimudeli kasuks otsustamine veel ennatlik. Komisjon jälgib edasisi arenguid ja annab nende kohta soovituse kohaselt parlamendile aru. Mistahes järeltegevus, kui see peaks vajalikuks osutuma, kooskõlastatakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga.
Manolis Mavrommatis
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (EL) Härra juhataja, 13. märtsil 2007 kiitis Euroopa Parlament heaks resolutsiooni autoriõiguse ühise piiriülese haldamise kohta.
Kõnealuses resolutsioonis palus parlament komisjonil aega raiskamata esitada raamdirektiivi ettepanek, mille eesmärgiks on seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ja sellega seotud intellektuaalomandi õiguste ühine piiriülene haldamine. Ühtlasi paluti komisjonil lahti seletada, et 2005. aasta resolutsioon kehtib ainult muusikasalvestiste veebimüügi kohta.
Kas komisjon suudab vastata parlamendi palvele, täiustades abinõusid, mille rakendamine on juba paika pandud?
Kas komisjon annab parlamendile teada, et kõnealuses tegevuses järgitakse neid samu suuniseid ja juhtnööre, mille avaldas president Barroso ühinenud, demokraatliku ja kiire arenguga Euroopa nimel? Millal peab komisjon lugu parlamendi menetluseeskirjadest ning seisukohast, mille kiitis heaks enamik selle 785 liikmest?
13. märtsi resolutsioon kajastab hästi Euroopa Parlamendi arvamust autoriõiguse ühise piiriülese haldamise kohta. Komisjon soovitas astuda esimese sammu, et liikuda 27 liikmesriigi ühtse tegevuse suunas paljudes valdkondades. Minagi vaidlesin kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel Euroopa Komisjonile vastu ning olin nõus, et kõiki õiguste valdajaid peab õiglaselt kohtlema, olgu tegemist siis kirjanike, heliloojate, redigeerijate, produtsentide või esinejatega.
Teiste sõnadega puudutab kõnealune küsimus ju miljoneid õiguste valdajaid üle kogu Euroopa. Praegune online-teenuste olukord ei ole nii õiguste kasutajate ega nende valdajate jaoks piisavalt tulus. Niisiis pingutasime üheskoos väga, et esitada komisjonile ja nõukogule ettepanek, mis meie arvates muudab autoriõiguse ühise haldamise tõhusamaks.
Tihe koostöö õiguste haldajate vahel peab kõikide osapoolte heaolu nimel paika jääma. Kõige suurim komistuskivi muusikatööstuses on endiselt piraatlus, mis levib maailmas aina edasi kolmel põhjusel: tehnoloogilised võimalused odavate ebaseaduslike koopiate tegemiseks, ebasoodsad majandustingimused ning Interneti avardumine.
Peame pidama meeles, et muusikapiraatluse levik mõjutab kõige rohkem väikeriike, kus muusikat toodetakse peamiselt kohalikuks või piirkondlikuks tarbeks. Täpsemalt kaasneb piraatlusega seadusliku muusikaturu kokkutõmbumine ning müüginumbrite vähenemine, seetõttu mõjutab kõnealune nähtus riikliku muusikatööstuse elujõudu.
Heliloojate ja laulukirjutajate jaoks kaasneb piraatlusega veel kindlasti autoriõigustasudest ilma jäämine, mis ühtlasi riisub riigilt tulu- ja käibemaksu. Seetõttu peavad komisjoni õigusakti ettepaneku algeesmärgid hõlmama kindlasti ka autoriõiguse ühist haldamist.
Seega palun komisjonil rakendada võimalikult ruttu abinõusid, et täita parlamendi nõuet ning esitada raamdirektiivi eelnõu, mille eesmärgiks on reguleerida utoriõiguse ühist piiriülest haldamist.
Olen alati rõhutanud, et muusika ei ole tarbeese ning meie kõigi kohustuseks on kaitsta ja tugevdada Euroopa loomevõimet. Direktiiv, mis enne 2010. aastat tõenäoliselt ei jõustu, tähendab miljonite loomeinimeste jaoks Euroopas katastroofi.
Katalin Lévai
fraktsiooni PSE nimel. - (HU) Suured tänud teile. Soovin rõhutada, et tegemist erakorraliselt olulise valdkonnaga, sest nende kaupade ja teenuste müügist saadud sissetulek, mida kaitseb autoriõigus ja sellega seotud õigused moodustab 5-7% Euroopa Liidu SKPst. Kõnealune asjaolu näitab selgelt, kui oluline on mainitud õigusi sobivalt juhtida.
Nagu teate võttis Euroopa Komisjon 2005. aastal vastu soovituse seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ühise piiriülese haldamise kohta. Tollal kirjeldas volinik McCreevy kõnealust soovitust kui "leebet õiguslikku vahendit", mis on kavandatud selleks, et majandust õige teeotsa peale aidata".
Sellel soovitusel on kaugeleulatuvad tagajärjed, mis mõjutavad autoriõiguste turgu, ning paljud selle turu põhimängijad oskavad olukorda juba ära kasutada. Asi läheb ilmselgelt palju kaugemale, kui lihtsalt kehtivate eeskirjade tõlgendamine ja täiendamine ning sellel on täieliku eneseregulatsiooni algatuse kõik omadused.
Tollal põhjustas kõnealune soovitus palju hirmu, kaasa arvatud asjaolu, et see võib põhjustada kontrollimatut konkurentsi, turujõud koonduvad paari suurema juhtiva ühingu kätte ning tekivad monopolid. Just sellepärast otsustasin soovitada omaalgatusliku raporti esitamist, mis käsitleb online-muusikaturu reguleerimist muul viisil.
Ometigi võttis kõnealune soovitus, mille komisjon vastu võttis, Euroopa Parlamendilt ja liikmesriikidelt võimaluse mõjutada tulemusrikkalt konkurentsi või kultuuri mitmekesisust puudutavaid muutusi Euroopas.
Just seetõttu võitis minu raport kogu parlamendi ja kõikide poliitiliste parteide poolehoiu, sest selle põhihuvid olid suunatud otsustuskolmnurga elluviimisele, et parlamenti ei saaks jätta õigusloometegevusest välja niivõrd olulises valdkonnas. Samuti tegin ettepaneku, et komisjoni võiks koostada raamdirektiivi.
Minu arvates peab soovitatud direktiiv järgima alljärgnevaid nõudeid. See peab suutma õiguse valdajaid kõrgetasemeliselt kaitsta ning neid võrdselt kohtlema. Direktiiv peab rajanema õiguse valdajate vahelisel solidaarsusel ning asjakohasel ja õiglasel tasakaalul esindusorganisatsioonides. Samuti on oluline tagada demokraatlik, läbipaistev ja aruandev juhtimine mainitud ühingutes, mis hõlmab organisatsioonilist struktureerimist, läbipaistvust, esindatust, autoriõiguse ja tootmisega seotud eeskirjade rakendamist ning arvepidamist miinimumstandardite kaudu.
Kollektiivse esindamise organisatsioonidel on vaja tagada üleüldine läbipaistvus. Oluline on edendada loomevõimet ja kultuuri mitmekesisust. Võime lubada korralikku kuid territoriaalsete piiranguteta konkurentsi, mida hinnatakse vajaliku ja asjakohase mõõdupuu järgi, mis lähtub autoriõiguste ühisest haldamisest ning kõnealuste õiguste väärtuse säilitamisest.
Peame tagama kasutajatele kõrgetasemelise õiguskindluse ning säilitama üleilmse repertuaari kättesaadavuse. Seetõttu palume või palun teil kaaluda, kas direktiiv on selle olulise valdkonna reguleerimiseks vajalik.
Manuel Medina Ortega
(ES) Härra juhataja, volinik Borgi vastus härra Dumitrescu küsimusele paneb mind muretsema: voliniku sõnade järgi peaksime lahenduse turu hoolde jätma. Kuid millest me siin õigupoolest räägime?
Kõne all on õigused, mille väljatöötamiseks kulus kaks sajandit: loojate, kirjutajate, heliloojate ja artistide autoriõigused. Kuid nüüd tehakse meile teatavaks, et neid õigusi reguleerib turg. Milline turg ometi? Varaste turg, nende inimeste turg, kes on tootjad ja loojad paljaks riisunud, kasutades uusi sidevahendeid. Millistest õigustest me täpsemalt räägimegi?
Õigusi reguleerivad riigiorganid; ka Euroopa areenil on institutsioonid, nimelt komisjon, nõukogu ja parlament: komisjonil on algatuslik jõud ning nõukogu ja parlamendi ülesandeks on kõnealuste algatuste suhtes üksmeelele jõuda.
Minu arvates ei ole praegu õige aeg astuda rada mööda, mis viib intellektuaalse omandi kadumiseni. Ning intellektuaalse omandi kadudes haihtub ka intellektuaalne loometegevus.
Mõned tänastest tarkadest meestest ja naistest, kes kõnelesid infoühiskonna eelistest, mainisid, et heliloojad ja kirjanikud võivad ju tänavatel ringi uidata ning kontserte anda, just nagu keskajal. Kas sunnime meie kirjanikke keskaegseteks rändlaulikuteks hakkama, kes esinevad keset tänavat, müts sillutisel, lootes, et inimesed viskavad sinna almust?
Arvan, et nüüd on Euroopa Liidu jaoks õige aeg astuda kõnealuse traditsiooni kaitseks jõuliselt välja. Euroopa Liidu poliitiline sisu on ülitähtis intellektuaalse loometegevuse säilitamiseks.
Vaid autorite ühingu kaudu, mis korraldab ühtselt kõnealust valdkonda, on võimalik intellektuaalse omandi õigusi ning loomist tänapäeval kaitsta tõeliste varaste eest, kes on võtnud endale ringhäälinguettevõtete kuju, et lõigata intellektuaalsest loometegevusest kasu.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Härra juhataja, komisjoni soovitusele seaduslike sidusmuusikateenuste autoriõiguse ühise piiriülese haldamise kohta andis parlament vastuse resolutsioonis, mille järgi koostatakse kõnealuse küsimuse lahendamiseks raamdirektiiv. Kuid komisjon ei korraldanud huvilistele vajalikku ja laiahaardelist nõupidamist, nagu oli ette nähtud, ega arutanud teemat parlamendiga, mis rikub demokraatia tavasid. Me ei saa leppida asjaoluga, et komisjon eiras institutsioonide kolmnurka ning selle asemel rakendas hoopis nn leebe seaduse põhimõtet, kellegagi eelnevalt nõu pidamata ning parlamenti ja nõukogu ametlikult asjasse pühendamata.
Mainitud soovitusel, mille eesmärgiks on luua autoriõiguste omanikele rohkem vabadusi ja valida soovi korral nende ühiseks juhtimiseks vastav institutsioon, võivad olla kaugeleulatuvad tagajärjed autoriõigusele ning sellega seotud turgudele ning see võib ohustada nii konkurentsieeskirju kui kultuuri mitmekesisust. Selle tagajärjel koondub turujõud paari suurema majandusüksuse kätte, mis suudavad vastastikuste kokkulepete võrgust mööda hiilida ning anda litsentse kogu Euroopa turule.
Tasub meeles pidada, et umbes 5-7% Euroopa Liidu SKP-st saadakse kaupade või teenuste müügist, mida kaitsevad autoriõigused või muud seotud õigused. Mainitud asjaolu illustreerib veelgi enam, kuivõrd oluline on neid õigusi õigesti mõjutada, nagu ka tugevdada meie seisukohta praegusel digitaalajajärgul. Austades konkurentsi põhimõtteid, peame hoidma ära heliloojate sissetuleku vähenemise, varustades muusikatootjaid samal ajal üleeuroopalise litsentsiga, mis vastab tuleviku ärimudelile. Komisjon peaks ülalkirjeldatut meeles pidades esitama kiiremas korras ettepaneku asjakohase õigusakti ettepaneku, mis annaks selles valdkonnas tegutsevatele majandusüksustele seaduslikud kohustused.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt tahaksin tehtud märkuste eest tänada kõiki saadikuid, kes sõna võtsid, ma annan need kindlasti edasi oma kolleegile volinik McCreevyle.
Ma vastan mõnele esilekerkinud küsimusele. Õigusliku sekkumise vajaduse kohta ütleksin nii palju, et komisjoni 2005. aasta soovitus sidusmuusika litsentside kohta on muusikaturul viinud juba märgatavate tulemusteni. Soovitus andis Euroopa kollektiivse esindamise organisatsioonidele stiimuli seada sisse üleeuroopalised litsentsimise platvormid, mille kaudu nende repertuaar muutub interneti muusikapoodidele kogu Euroopas kättesaadavaks.
Ma toon teile kolm asjaomast näidet. Ühendkuningriigi ja Saksamaa kollektiivse esindamise organisatsioonid koostasid EMI repertuaari üleeuroopalise litsentsimise platvormi CELAS. Ühendkuningriigi ja Hispaania vastavad organisatsioonid teevad koostööd platvormi juures, mis haldab ELi tasandil inglise ja hispaania repertuaari ning Prantsusmaa ja Hispaania kollektiivse esindamise organisatsioonid on teada andnud ühisest litsentsimisplatvormist, mis võimaldab üleeuroopalist juurdepääsu prantsuse ja hispaania muusikale. Antud olukorras ei näe komisjon ennatlikuks õiguslikuks sekkumiseks mingit vajadust.
Ma tahaksin seega öelda, et komisjoni 2005. aasta soovitus sidusmuusika litsentsimise kohta on juba andnud märgatavaid tulemusi muusikaturul. Kõnealune soovitus julgustas Euroopa kollektiivse esindamise organisatsioone sisse seadma üleeuroopalisi litsentside andmise platvorme, mis teevad nende repertuaari kättesaadavaks interneti muusikapoodidele kogu Euroopas. Üksnes ühisettevõttel CELAS on võimalik üheainsa tehinguga litsentsida umbes 25% kõigist muusikateostest mistahes sidusmuusika edasimüüjale Euroopas, nagu iTunes, Sony's CONNECT või eMusic. Ma tõin eelnevalt selle kohta kolm näidet.
Vastuseks küsimusele kultuurilisest mitmekesisusest tahaksin öelda, et meie soovitus ei ole vastuolus kultuurilise mitmekesisuse põhimõttega. Selgelt on näha, et uued platvormid anglo-ameerika, prantsuse või hispaania muusikale on avatud platvormid. Need võivad hõlmata ka teisi muusikaavaldajaid või olemasolevate organisatsioonide kogu repertuaari.
Riiklikud kollektiivse esindamise organisatsioonid ei kao. Autorid kuuluvad kohalikesse organisatsioonidesse ja tulu jaotatakse kohalike kollektiivse esindamise organisatsioonide kaudu, mis on seotud uute litsentsimisplatvormidega.
Ma tahaksin rõhutada, et õiguste andmise seisukohalt ei ole mingit põhjust karta, et see multiterritoriaalne litsentsimise mudel on kultuurilise mitmekesisuse või autorite õiguste seisukohalt halb. See on kasulik autoriõiguse valdajale, kuna ta saab rohkem raha kui vana territoriaalse mudeli puhul. Autorid saavad nüüd loometegevuse jätkamiseks rohkem raha.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et komisjon soosib aktiivselt meie oma sidusmuusika litsentsimise turu arengut. Sellepärast jälgib komisjon tähelepanelikult sellel tärkaval turul toimuvat ja sellega seoses kaalub hoolikalt neid küsimusi, mis esitati 5. märtsi 2007. aasta Lévai raportis.
Kui me näiteks märkame, et ajavahemikus kuni aastani 2010 ilmnevad Internetis monopoolsed litsentsimise struktuurid, et Internetis kättesaadav repertuaar ei kajasta küllaldaselt Euroopa kultuurilist mitmekesisust ja ELi interneti ajastuga kohanenud litsentsimissüsteeme ei kujunda üksnes turg, kaalub komisjon nende eesmärkide saavutamiseks asjaomaste alternatiivsete vahendite kasutamist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 29. novembril Brüsselis.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Jacques Toubon  
kirjalikult. - (FR) Härra Dumitrescu küsimuse eesmärgiks on tuletada komisjonile meelde selle kohustusi. Komisjon lõi segi õiguste valdajate ja siseriiklike kollektiivse esindamise organisatsioonide vahelise suhte, esitades 2005. aasta septembris soovituse ning seades küsimuse alla õiguste valdajate esindajate territoriaalse pädevuse. See ei toimunud ühegi seaduse ega ühtlustamismeetme järgi.
Komisjon külvas segadust autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste süsteemi Euroopas, nimetades seda digitaalse keskkonnaga kohanemiseks. Selle tagajärjeks on tööstuse kontsentratsioon ja vormingul põhinev käsitlusviis, mis tõi artistidele kahju ning töösturitele ja teistele majandustegelastele kasu.
Komisjon peab kiiremas korras lõpetama juhuslike initsiatiivide haaramise, uurimata põhjalikult eelnevalt nende tagajärgi, ning selle asemel tutvuma kõikide kunsti- ja kultuurialade ning osanike olukorraga. Ühtlasi on tarvis hakata ajama terviklikku poliitikat, mis on kooskõlas nii kultuurilise mitmekülgsuse kui ka Euroopa väärtuste ja Lissaboni strateegia eesmärkidega, mis põhinevad majandusteadmistel ja -uuendustel. Samuti peab komisjon esitama parlamendi ja nõukoguga kooskõlastatud direktiivi eelnõusid, suhtudes austusega äsjamainitud põhimõtetesse.
