Eiropas stratēģija Donavas reģionam (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir jautājums Komisijai (B7-0240/2009), uz kuru jāatbild mutiski un kuru iesniedza Silvia-Adriana Ţicău, Brian Simpson, János Áder, Hannes Swoboda, Eva Lichtenberger, Michael Cramer, Saïd El Khadraoui, Mathieu Grosch, Iuliu Winkler, Victor Boştinaru, Ioan Mircea Paşcu, Marian-Jean Marinescu, Ivailo Kalfin, Norica Nicolai, Dirk Sterckx, Csaba Sándor Tabajdi, Michael Theurer, Ismail Ertug, Inés Ayala Sender, Jiří Havel, Edit Herczog, Stanimir Ilchev, Iliana Malinova Iotova, Jelko Kacin, Evgeni Kirilov, Ádám Kósa, Ioan Enciu, Eduard Kukan, Gesine Meissner, Alajos Mészáros, Nadezhda Neynsky, Katarína Neveďalová, Daciana Octavia Sârbu, Vilja Savisaar, Olga Sehnalová, Catherine Stihler, Peter van Dalen, Louis Grech, Corina Creţu, George Sabin Cutaş, Vasilica Viorica Dăncilă, Cătălin Sorin Ivan, Tanja Fajon, Kinga Göncz, Antonyia Parvanova, Adina-Ioana Vălean un Rovana Plumb, par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam.
Silvia-Adriana Ţicău
Es vēlos pateikties visiem kolēģiem, kas mani atbalstīja, izsakot šo ierosmi par debatēm Eiropas Parlamenta plenārsēdes laikā, kam rīt sekos balsojums par kopīgu rezolūciju.
Eiropas Savienībai Donavas reģions ir īpaši nozīmīgs, jo Donava tek cauri vairākām valstīm un ietek Melnajā jūrā. Kopā ar Reinas un Mainas kanālu Donava savieno Ziemeļjūru ar Roterdamas ostu, lielāko Eiropas Savienības ostu, ar Melno jūru un Konstantas ostu, desmito lielāko Eiropas Savienības ostu.
Lai atzītu Donavas reģiona nozīmīgumu, Eiropadome 2009. gada jūnijā lūdza Komisijai līdz 2010. gada beigām izstrādāt Eiropas stratēģiju Donavas reģionam. Mēs mudinām Komisiju pēc iespējas ātrāk sākt apspriešanos ar visām valstīm, kas robežojas ar Donavu, un Donavas stratēģijai pievienot rīcības plānu un uz stratēģijas Baltijas jūras reģionam modeļa pamatotu daudzgadu programmu, kas paredzēta īstenošanai kopīgi ar iesaistītajām valstīm.
Transporta infrastruktūras attīstība ir būtiska reģiona ekonomiskās izaugsmes veicināšanā. Tikai dažas no prioritātēm saistībā ar reģiona transporta infrastruktūras attīstību ir ostu modernizācija, Donavas navigāciju sistēmu integrācija, vājo posmu likvidēšana Reinas/Mēzas-Mainas-Donavas ūdensceļa navigācijas uzlabošanai, sadarbības uzlabošana reģionā un savienojumu uzlabošana ar Melno jūru pa ceļiem un dzelzceļa maršrutiem; ar to es domāju dzelzceļa kravu pārvadājumu koridorus un ātrvilcienus.
Donavas reģionam ir liela nozīme Eiropas Savienības energoapgādes avotu dažādošanā. Energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu veicināšanas kopīgu projektu īstenošana, ieguldījumi jaunajās tehnoloģijās un mazo un vidējo uzņēmumu attīstībā palīdzēs stimulēt zaļo ekonomiku visā Donavas makroreģionā.
Turklāt tūrisms ir būtisks instruments reģiona ekonomiskās izaugsmes veicināšanā. Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais punkts, ir starptautiskā līmenī konkurētspējīgu izcilības centru izveide, kuri kopā ar akadēmisko un kultūras apmaiņu veicinās teritoriālo kohēziju Donavas reģionā.
Donavas reģionā, un jo īpaši Donavas delta ietver vairākas īpaši aizsargājamas teritorijas un īpaši saglabājamas dabas teritorijas saistībā ar Natura 2000, kas ir unikāla un trausla ekosistēma. Donavas baseina vides aizsardzība būtiski atbalstīs lauksaimniecību un lauku attīstību reģionā.
Ar saskaņotu pieeju Donavas stratēģija veicinās Eiropas fondu efektīvāku izmantošanu un lielāku apguvi, taču neaprobežosies tikai ar to. Paturot prātā šo mērķi, mēs aicinām Komisiju un dalībvalstis 2010. gadā izmantot finanšu plāna vidusposma pārskatu un debates par turpmāko finanšu plānu, lai īstenotu Eiropas stratēģijas Donavas reģionam mērķus.
Noslēgumā es gribu pateikt, ka Eiropas Parlaments būs pastāvīgs partneris Eiropas stratēģijas Donavas reģionam attīstīšanas un īstenošanas procesā.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos jums pateikties par šī ļoti būtiskā Donavas reģiona stratēģijas jautājuma izvirzīšanu, kā arī par jūsu stingro atbalstu makroreģionālajām stratēģijām Eiropā.
Šajā kontekstā Komisija sadarbojas ar Donavas sadarbības procesa valstīm. Tās ir šādas dalībvalstis: Vācija, Austrija, Slovākija, Čehija, Ungārija, Slovēnija, Bulgārija un Rumānija. Tostarp piedalās arī trešās valstis: Horvātija, Serbija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Moldova un Ukraina.
Saistībā ar pašreizējo stāvokli mēs Komisijā esam izveidojuši starpdienestu darba grupu no vairāk nekā 20 ģenerāldirektorātiem, lai norādītu galvenās politiskās prioritātes šai stratēģijai. Līdztekus tam katra Donavas reģiona valsts ir noteikusi nacionālo kontaktpunktu, un šo kontaktpunktu pirmā sanāksme tika organizēta kopā ar dalībvalstīm. Laikā no šā gada februāra līdz jūnijam ir plānota virkne pasākumu, lai radītu impulsu un rosinātu diskusijas ar ieinteresētajām pusēm. Pirmais šāda veida pasākums notiks Ulmā, Vācijā, 1. un 2. februārī.
Pievēršoties šīs stratēģijas turpmākajam saturam, es vēlos uzsvērt, ka mēs, protams, esam tikai izstrādes un sagatavošanas procesa sākumā. Tuvākajos mēnešos iesaistītās valstis, ieinteresētās puses, Komisijas dienesti un citas ES iestādes detalizēti apspriedīs šo turpmāko saturu.
Tomēr šķiet, ka stratēģija tiks pamatota uz trim plašiem pīlāriem vai, citiem vārdiem sakot, plašākām politikas prioritātēm: pirmkārt, savienojamības un ekoloģiski ilgtspējīgas komunikācijas sistēmas uzlabošanu, otrkārt, vides aizsardzības, ūdens resursu saglabāšanas un risku novēršanas darbību uzlabošanu, un, treškārt, uz sociālekonomisku humāno un institucionālo attīstības stiprināšanu. Šie trīs pīlāri paredzēs vairākas konkrētas darbības, pamatojoties uz dalībvalstu, ieinteresēto pušu un Komisijas veiktajiem ieguldījumiem.
Visbeidzot, es gribētu norādīt nākamos soļus. Līdz jūnijam mēs turpināsim apkopot dalībvalstu, ieinteresēto pušu un citu iesaistīto pušu idejas, izmantojot dokumentus par nostāju, sanāksmes, konferences un arī publisku apspriešanos ar tīmekļa starpniecību. Pēc tam līdz septembrim Komisija apkopos idejas un noteiks prioritātes, lai sagatavotu paziņojuma projektu par stratēģiju un tai pievienoto rīcības plānu. Visbeidzot, līdz decembrim Komisija sagatavos šo dokumentu pieņemšanu. Tādējādi, no nākamā - 2011. gada - mēs sāksim ieviest pārvaldības sistēmas un īstenosim konkrētas darbības un projektus, kas līdz tam laikam būs ieplānoti un apstiprināti.
Paldies par uzmanību! Es gaidu, ka jūs norādīsiet tos aspektus, kuriem jūs gribat pievērst uzmanību šajās debatēs.
Marian-Jean Marinescu
Eiropas Tautas partija (Kristīgie demokrāti) Donavas stratēģijai piešķir īpašu nozīmi. Reinas-Mainas-Donavas ūdensceļš ir tilts, kas savieno austrumus un rietumus starp Ziemeļjūru un Melno jūru. Tas ir tieši saistīts ar energodrošības garantēšanu, caur Melno jūru nodrošinot ceļu uz Āziju, kā arī nodrošinot saikni ar Vidusjūru.
Tādēļ mēs atbalstām Donavas stratēģijas izveidi šā gada laikā atbilstoši saistībām, ko uzņēmusies Komisija. Es priecājos, ka komisārs Rehn kungs ir atkārtoti iecelts komisāra amatā, un mēs vēlamies, lai šo stratēģiju kopā ar konkrētu rīcības plānu apstiprina, vēlākais, līdz 2011. gada sākumam.
Starp galvenajām prioritātēm, kas jāīsteno, es minēšu šādas: jānodrošina visa ūdensceļa kuģojamība, galvenokārt Donavas-Reinas savienojumā, un navigācijas sistēmu standartizēšana, upju ostu modernizēšana un ar to saistītās infrastruktūras attīstīšana, lai tās tiktu integrētas vairākveidu sistēmās, tādējādi efektīvi izmantojot Donavas enerģijas potenciālu, jāizstrādā apūdeņošanas sistēma, lai novērstu pārtuksnešošanos, jāīsteno integrēta ūdens līmeņa uzraudzības sistēma, kuras mērķis būtu prognozēšanas, novēršanas intervences iespēju uzlabošana plūdu, sausuma vai piesārņojuma gadījumā.
Ir nepieciešama kopīga rīcība, jo vienas piekrastes valsts neiesaistīšanās var bloķēt visu procesu. Nepieciešami arī finanšu resursi. Tieši tāpēc es ceru, ka jaunā Eiropas Komisija apsvērs šo jautājumu un neizvairīsies no finansējuma uz valsts un privātā sektora partnerības pamata.
No visām piekrastes valstīm Rumānijā ir vislielākā Donavas daļa. Šī iemesla dēļ Rumānija atbalsta pēc iespējas ātrāku stratēģijas izstrādi, kas paaugstinās visai Eiropai tik nozīmīgo upes profila potenciālu.
Constanze Angela Krehl
Priekšsēdētājas kundze, sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa Eiropas Parlamentā atbalsta iniciatīvas par Donavas reģiona stratēģijas izstrādāšanu. Mums tas ir svarīgs projekts arī tāpēc, ka tas priekšzīmīgi pirmo reizi stiprina Lisabonas līgumā iekļauto teritoriālo kohēziju, kā arī tas var nodrošināt iespēju uzzināt, ko mēs saprotam ar teritoriālo kohēziju. Ceru, ka Rehn kungs ir arī pastāstījis daudzajiem partneriem, ar kuriem viņš ir runājis, ka Eiropas Parlaments pienācīgi iesaistīties Donavas reģiona kopīgās stratēģijas izstrādē. Diemžēl jūsu runā es nedzirdēju vārdus "Eiropas Parlaments”, taču mēs pilnībā piedalīsimies debatēs. Man prieks, ka šodien mums plenārsēžu zālē ir pirmās plašās debates.
Papildus teritoriālai kohēzijai ir svarīgi skaidri norādīt, ka šī stratēģijā paredz pārrobežu sadarbību, ko kohēzijas politikas jomā vienmēr esam veicinājuši un atbalstījuši, un, faktiski, finansējuma saņemšanas laikā jau vēlējāmies palielināt. Ceru, ka nākamo gadu laikā arī Donavas stratēģijas saistībā tam būs lielāki panākumi.
Es vēlos norādīt, ka ar šo Donavas stratēģiju, mēs sasniegsim Eiropas pievienoto vērtību, kas būs reāli taustāma, jo īpaši šajā reģionā dzīvojošajiem cilvēkiem. Tādēļ viņiem būtu tieši jāiesaistās stratēģijas izstrādē, un viņiem arī jāsniedz iespēja būt par lieciniekiem šim Eiropas projektam. Es sirsnīgi lūdzu, lai stratēģija netiktu pārslogota un apgrūtināta ar pārāk daudzām prioritātēm, bet mēs pievērstos tam, ko patiešām vēlamies sasniegt. Manuprāt, ir būtiski, lai mēs efektīvāk izmantotu esošos līdzekļus un radītu vai uzlabotu brīdināšanas sistēmas, kas attiecīgi brīdinātu par dabas katastrofām, piemēram, plūdiem, kā arī reaģētu rūpniecisku avāriju gadījumā, kad pastāv piesārņojuma draudi Donavā un apkārtējos reģionos. Šajā kontekstā pastāv kopīgas darbības jomas.
Veiksmīga Donavas stratēģija un veiksmīgi projekti šajā reģionā var nodrošināt modeļus arī citiem reģioniem. Ne vienmēr nekavējoties ir jāievieš jauna stratēģija, mēs varam izmantot šo stratēģiju kā piemēru problēmu risināšanai kopīgi ar pārrobežu Eiropas sadarbību un - ja mums izdosies faktiski iekļaut trešās valstis šādā stratēģijā - arī tam, lai ieviestu kaimiņattiecību politiku, kura ir svarīga mums visiem Eiropas Savienībā un kura būtu jāveicina.
Michael Theurer
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, Donavas reģiona nozīme ir acīmredzama, tās krastos dzīvo 80 miljoni cilvēku sešās ES dalībvalstīs un četrās kaimiņvalstīs. Donava sākas Melnajā mežā (Black Forest) un 100 km taisnā virzienā plūst līdz deltai, ietekot Melnajā jūrā. Tādēļ mēs, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa, atbalstām aicinājumu pēc Donavas stratēģijas, un kā Eiropas Parlaments mēs šovakar speram būtisku soli uz priekšu, jo dienas kārtībā ir iekļauts jautājums par Donavas stratēģiju.
Divdesmit gadus pēc dzelzs priekškara krišanas, punkta pielikšanas Eiropas sadalīšanai, Donava no jauna ir vienotības simbols. No ES dibinātājvalsts Vācijas cauri Austrijai, kas pievienojās 1995. gadā, cauri jaunajām dalībvalstīm Centrāleiropā un Austrumeiropā, kas pievienojās 2004. gadā, Donava arī savieno kaimiņvalstis, piemēram kandidātvalstī Horvātijā, tāpat kā citās kaimiņvalstīs, kurām ir vēlme pievienoties ES. Tāpēc ir gandrīz iespējams, ka drīz būs redzama Eiropas atkalapvienošanās gar Donavu.
Dāmas un kungi - un tam ALDE grupa pievērš ļoti lielu nozīmi -, mums ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai Donavas stratēģija kļūtu par reģionālās politikas prioritāti jaunajā finansējuma periodā. Ir daudz veidu, kā to īstenot. Viena iespēja: mazie un vidējie uzņēmumi noslēdz vairāk savstarpējas partnerības nolīgumu.
Protams, ir daudz citu svarīgu uzdevumu infrastruktūras jomā. ALDE grupai tam ir īpaša nozīme tāpēc, ka Eiropas šķelšanās rezultātā vēsturiskās transporta līnijas ir bojātas un nav modernizētas. Tādējādi Donavas kā iekšzemes ūdensceļa attīstība, tās ostu, aizsprostu un caurejamības modernizācija un uzlabošana nodrošinās videi drošu transporta metodi. Taču joprojām jāpieliek darbs autoceļu un dzelzceļa tīklā. Šajā procesā īpaši svarīga ir pašvaldību, pilsētu, apgabalu un pilsoņu iesaistīšana.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, attīstības stratēģija Donavas reģionam ir vērtējama ļoti atzinīgi, un tā ir arī ļoti svarīga. Turklāt tas ir ļoti vērienīgs uzdevums, kas nav salīdzināms ar iepriekš paveikto reģionālās attīstības jomā. Donava nav tikai ūdensceļš, un tā nav tikai ceļš. Donava ir dabas dārgums. Zinu, ka daudziem no jums nepatīk to dzirdēt, bet tieši šis dabas dārguma aspekts, kā arī tās teritorija, kam piemīt ilgtspējīga, mūsdienīga tūrisma potenciāls, ļaus mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ļoti pozitīvi attīstīt Donavu, īpaši tās deltas apkārtnē, kā arī pievilcīgajās upes piekrastēs.
Donavai kā upei ir ļoti īpašs raksturs - tas ir noteikti skaidrs -, kas ir īpaši jutīgs pret cilvēku iejaukšanos. To jau pierādīja Gabčíkovo elektrostacijas projekts. Vēl joprojām ir redzams šī projekta radītais kaitējums, un tikai ar milzīgiem iedzīvotāju un pilsoņu pūliņiem bija iespējams novērst lielākus postījumus, ko radītu šīs elektrostacijas paplašināšana. Tas izraisīja gruntsūdeņu pazemināšanos ar neaprēķināmu ietekmi uz lauksaimniecību. Ne bez iemesla mans kolēģis pieminēja zem Donavas esošā apakšslāņa ciešo saistību ar šī reģiona pazemes ūdeņiem. Tam mums šajā saistībā vajadzētu pievērst īpašu uzmanību.
Varam gūt labu mācību šajā saistībā: Donava - un ikviena upe - ir dzīvības līnija, kuras dzīvotspējai nepieciešama aizsardzība un uzmanība, un mūsu pieejai šai upei jābūt ilgtspējīgai. Tas nozīmē nevis ekskavatoru bezatbildīgu izmantošanu dabas teritorijās, bet vienkārši nopietnu attieksmi pret upi, izmantojot to kuģošanai, taču pielāgojot kuģus upei, un nevis upi kuģiem. Ja jūs gribat uzsākt lielu projektu, jūs nepērkat vispirms mēbeles, lai vēlāk tām apkārt būvētu māju. Tieši šādai ir jābūt mūsu pieejai Donavai. Šajā gadījumā ārkārtīgi svarīga ir ilgtspēja un piesardzība pret dabisko vidi. Neatkārtosim pagātnes kļūdas!
Oldřich Vlasák
Donavas reģions ir ļoti īpaša un neapšaubāmi milzīga teritorija. Mēs visi zinām, ka Donava ir otra garākā Eiropas upe pēc Volgas, plūstot cauri vai veidojot desmit valstu robežas, tās baseins plešas 19 Eiropas valstu teritorijās. Tādēļ ir patiešām pozitīvi, ka šim reģionam veltīta īpaša uzmanība. Taču es uzskatu, ka mums šeit, Eiropas Parlamentā, nevajadzētu censties tieši veidot Donavas stratēģijas konkrēto formu. Labi funkcionējoša, makroreģionāla stratēģija ir jānosaka no apakšas, savukārt Eiropas iestādēm jāizstrādā tikai struktūra, jāveicina komunikācija starpvaldību līmenī un jāatbalsta atsevišķie dalībnieki datu pārskatu, metodoloģijas u.c. ziņā. Manuprāt, Komisijai nav jāizstrādā makroreģionāla stratēģija, bet drīzāk jāuzrauga tās tapšana, jo stratēģijas faktiskais saturs ir jānosaka dalībvalstu reģionu un atsevišķu pilsētu un ciematu līmenī.
Turklāt esmu stingri pārliecināts, ka par spīti nepieciešamībai Donavas reģiona stratēģiju koncentrēt nākotnei tās īstenošanās laikā mums būs grūti izvairīties no pagātnes mantojuma. Apzināsimies, ka Donava aukstā kara laikā veidoja austrumu un rietumu robežu, kura, piemēram, bija Čehoslovākijā. Sadalītas Eiropas elements turpina pastāvēt Donavas upes baseinā, faktiski ierobežojot Eiropas integrācijas tendences. Tādēļ šai stratēģijai jābūt koncentrētai uz šo konkrēto problēmu. Donavas attīstības potenciālu nevar pilnībā izmantot, kamēr vēl aizvien nav apvienoti starptautiski, starpreģionāli un vietējie transporta tīkli, kamēr joprojām trūkst dziļākas sadarbības teritoriālajā un stratēģiskās attīstības plānošanā un kamēr pastāv arī psiholoģiski šķēršļi. Ja vēlamies efektīvāk turpināt darbu, ir jāatrisina pagātnes problēmas.
Atzinīgi vērtējams ir tas, ka apspriežot makroreģionālās stratēģijas, mēs nerunājam par administratīvajām vienībām, atsevišķām valstīm, NUTS teritoriālajām vienībām un reģioniem, bet gan par teritoriju Eiropā. Šī pieeja ne tikai liek mainīt tehnoloģiju vai kohēzijas politikas īstenošanas metodi, bet daudz lielākā mērā prasa filozofijas maiņu. Patiesībā ir nepieciešams patiesi īstenot administrāciju valsts jautājumos dažādos līmeņos, lai neatkarīgi no administratīvajiem šķēršļiem risinātu teritorijas problēmas. Makroreģionālās stratēģijas ir ceļš uz nākotni, ievērojamā mērā būdami unikāli, līdz šim Eiropas Savienībā nepieredzēti projekti. To mērķis ir nodrošināt sadarbību starp dalībvalstīm, to reģionālajām un vietējām pašpārvaldes iestādēm un citām atbilstošajām struktūrām, pamatojoties uz partnerības principu, un radīt tām iespēju atrisināt savas problēmas.
Jaromír Kohlíček
Dāmas un kungi, pirms pieciem gadiem kā jaunais Eiropas Parlamenta deputāts es Transporta un tūrisma komitejā uzsāku debates, kurās atklāju lielu noslēpumu, proti: Donava ir garākā upe Eiropas Savienībā. Kopš tā laika mani kolēģi vairs nav pārsteigti par šo paziņojumu, un es esmu ļoti priecīgs, ka, būdams viens no iniciatoriem, es esmu gatavs atbalstīt darbu uzsākšanu pie attīstības stratēģijas Donavas upes baseinam. Protams, šai stratēģijai ir jāietver daudzi aspekti un jo īpaši tie aspekti, kas saistīti ar vidi un tās aizsardzību, ar ilgtspējīgas ekonomikas attīstību, ar transporta infrastruktūras attīstību, un, loģiski, tai jāietver arī aicinājums pēc visu to valstu iesaistīšanās, kuras izmanto šī reģiona ūdens resursus. Patiešām nav nozīmes, vai šīs ir Eiropas Savienības dalībvalstis vai mūsu kaimiņvalstis. Transporta potenciāls, kas līdz šim ir tikai minimāli izmantots, kā arī citas attīstības iespējas prasa, lai visu projektu uzsāktu ātri. Raugoties no šāda viedokļa, es pilnībā atbalstu Eiropas Komisijas noteikto samērā īso termiņu rezolūcijai, un es ceru, ka viens no Eiropas Savienības galvenajiem attīstības plāniem nākamgad būs attīstības stratēģija Donavas upes baseinā. GUE/NGL grupa pilnībā atbalsta rezolūcijā izvirzītos mērķus un, protams, atbalstīs tos balsojuma laikā.
Jaroslav Paška
Saskaņā ar Eiropadomes secinājumiem 2009. gada jūnijā Eiropas Komisija uzsāka darbu pie Eiropas Savienības stratēģijas Donavas reģionam sagatavošanas, lai uzlabotu Donavas upes baseina valstu sadarbību un palīdzētu tām paātrināt šī reģiona ekonomiskās un sociālās dinamikas attīstību.
Ierosinātajai stratēģijai jārada pamats iesaistīto valstu darbību koordinācijai pašreizējo Eiropas Savienības programmu kontekstā bez papildu prasībām pēc īpaša finansējuma, iestādēm vai tiesību aktiem. Eiropas Komisija sniegs tehnisku un koordinācijas atbalstu. Projektā ir paredzēta sadarbības iespēju izveide ar valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis.
Dāmas un kungi, es vēlos uzslavēt Eiropadomes iniciatīvu, kas paredz izveidot Eiropas Savienības stratēģiju Donavas reģionam, un izteikt tai savu atbalstu. Es esmu stingri pārliecināts, ka šādi koordinēta starptautiska sadarbība daudz efektīvāk ļaus aizsargāt Donavas ekosistēmas, ko nodrošinās visu to valstu kopīga rīcība, caur kurām plūst šī upe. Miljoniem eiropiešu dzeramā ūdens kvalitāte ir atkarīga no Donavas tīrības. Tādēļ, ir dabiski, ka vienam no galvenajiem iesaistīto valstu privileģētas sadarbības pīlāriem jābūt šī ūdensceļa un tā plašās apkārtējās teritorijas aizsardzība no piesārņojuma.
Vēl viens nozīmīgs Donavas stratēģijas mērķis ir Donavas ūdensceļa pilnveidošana atbilstoši Donavas komisijas pieņemtajiem parametriem. Tas piešķirtu jaunu un svarīgu ekonomisku dimensiju austrumu un rietumu ūdens transporta koridoram, kā arī padarītu dažas lielākās Donavas pietekas izmantojamas kuģu ceļu satiksmei. Šāds jauns stimuls ekonomiskajai izaugsmei radītu arī daudz jaunu darbavietu.
Laikā, kad Eiropa meklē neizsīkstošus, ekoloģiski tīrus enerģijas avotus, Donava piedāvā tieši šādus milzīgus un neizsmeļamus avotus. Mums tikai jānoslauka putekļi no zināmiem hidroelektrostaciju plāniem, jānovērtē to ietekme uz vidi un atdeves efektivitāte un jāīsteno tie.
Dāmas un kungi, esmu cieši pārliecināts, ka doma par kopīgas Eiropas Savienības stratēģijas Donavas reģionam izveidi ir laba un ir pelnījusi mūsu politisko atbalstu.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, Donava ir viens no lielākajiem ekoloģiskajiem koridoriem Eiropas Savienībai un Ungārijai; tas ir septītais lielākais Eiropas mēroga koridors. Tādēļ Donavai ir būtiska nozīme, un partija "Jobbik” jeb "Kustība par labāku Ungāriju” atbalsta Ungārijas starptautiskās saistības, lai līdz 2020. gadam īstenotu šo projektu, ko Eiropas Komisija ir izvirzījusi par prioritāti. Šis pilnveides process lieliski iederētos jūras maģistrāļu koncepcijā, kas ir iekļautas arī ES Baltajā grāmatā par Eiropas transporta politiku. Taču es vēlos pievērst kolēģu uzmanību tam, ka atšķirībā no citiem, partija "Jobbik” atbalsta šo projektu, netiecoties pēc peļņas. Mēs vēlamies, lai projekta īstenošanas laikā tiktu ievēroti visi starptautiskie vides standarti, tādējādi garantējot optimālu, kuģošanai nepieciešamu Donavas baseina platumu un ūdens daudzuma plūsmu. Šādi mēs novērstu kaitējuma nodarīšanu Donavas gultnes bāzes līmenim un dabas dārgumiem upes garumā. Mēs esam pārliecināti, ka vienīgais veids, kā saglabāt Donavas reģionu kā stabilu Eiropas reģionu, ir pielikt punktu Edvard Beneš dekrētiem, kuri diskriminē Vācijas, Austrijas un Ungārijas iedzīvotājus. Paldies par uzmanību!
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, ik pa laikam rodas jaunas iespējas radīt jaunu pamatu, arī Eiropas politikā. Līdz šim - būsim atklāti - tieši dalībvalstis ir ļoti skaidri noteikušas prioritātes attiecībā uz savu teritoriju. Es esmu holandietis. Es dzīvoju otrā pusē, Reinas un Mēzes lejteces daļā, un manam brālim pieder piena ražošanas saimniecība teritorijā, kas nozīmēta kā plūdu aiztures zona, ja ir pārāk daudz ūdens. Kā var būt pārāk daudz ūdens? Viens no iemesliem, protams, ir lietus, bet otrs iemesls ir tas, ka upes augšējā baseinā nav veikti nekādi pasākumi, lai uz laiku aizturētu šo ūdeni. Tas nozīmē, ka mana brāļa saimniecība ir pakļauta riskam.
Es gribu teikt, ka šajā gadījumā runa ir par to, vai mēs spēsim sadarboties, lai īstenotu Lisabonas līgumā noteikto jauno teritoriālās dimensijas mērķi. Tas ietver centienus panākt savstarpēju vienošanos visā upes baseina teritorijā, šajās programmās ieviešot kaut ko no mūsu teiktā - attiecībā uz transportu, ekoloģiju un ekonomiku - un kopīgi risinot dažus jautājumus. Es to zinu, jo arī mēs esam soli pa solim kopīgi izmantojuši šo pieeju Eiropas otrā pusē. Šajā saistībā nav tādas lietas kā brīvpusdienas, un šī iesaistīšanās patiešām prasa "no apakšas uz augšu" pieeju. Tādēļ es atbalstu šo rezolūciju. Mūsu mērķis ir kopīgi risināt šīs plašās pieejas administratīvos jautājumus un lūgt Komisiju mums pievienoties. Es piekrītu Krehl kundzei no Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas, ka mums nevajadzētu likt uz spēles visu mūsu politiku tik lielam reģionam. Tā vietā mums būtu jārod drosme izraudzīties vairākus jautājumus, ko var labāk pārvaldīt un atrisināt šajā Eiropas teritoriālajā līmenī. Tādēļ es pilnībā atbalstu šo iniciatīvu un ar lielu interesi gaidu no Komisijas attiecīgo dokumentu.
Inés Ayala Sender
(ES) Es gribu pateikties Ţicău kundzei par 2008. gada septembrī veiktajiem pasākumiem, lai Transporta un tūrisma komitejas delegācija varētu apceļot Donavu visā tās garumā un turklāt apmeklēt upes grīvu, deltu, kur Donava ietek Melnajā jūrā.
Mani neizsakāmi iespaidoja šīs īpaši eiropeiskās upes, kas šķērso 10 valstis, no kurām sešas jau ir Eiropas Savienības dalībvalstis, un citas kaimiņvalstis un kandidātvalstis, vēsture un milzīgais potenciāls.
Savā ziņā mani iespaidoja arī lielās nevienlīdzības starp attiecīgajām dalībvalstīm un to atšķirīgie skata punkti. Daži Donavu uzskata par īstu dārgakmeni, jo tās krastos sasniegts augstākais labklājības un attīstības līmenis. Viņiem jāatgriežas pie gadsimtiem regulētas upes pirmsākumiem. Man arī jāsaka, ka jutos šokēta, redzot pie dzīves uz upes pieradušas putnu kolonijas, kuras pamazām tieši atjaunošanas dēļ, novēlotu pasākumu dēļ, bija zaudējuši savu dzīves vidi uz upes, un, lai gan putni bija pieraduši iemērkt kājas ūdenī, pašlaik man nav ne jausmas, kur tie varētu būt.
Pēc daudziem novēlotas attīstības gadiem citi to saskata kā attīstības solījumu un labklājības, komunikācijas un enerģijas avotu. Turklāt pēc tam, kad viņi tik daudzus gadus ir redzējuši šo upi kā komunikācijas trūkuma, blokādes, zema attīstības līmeņa vai pat kā konflikta simbolu, viņiem tagad ir tiesības tā domāt. Es viņiem piekrītu par milzīgo, tūlītējo un steidzamo vajadzību atjaunot Donavu kā ūdensceļu ilgtspējīgam transportam - ir Marco Polo programma, kas joprojām tiek slikti izmantota - vai kā unikālas tūrisma attīstības vektoru - jo, protams, ainavas ir apbrīnojamas - vai kā neizsīkstošās enerģijas avotu.
Tie no mums, kuriem nav pietiekami paveicies un kuriem nav šādu Eiropas un starpvalstu upju, jo mēs dzīvojam pussalā, Eiropas Savienības stūrī - lai gan mums ir upes starp Portugāli un Spāniju, un to dalītā un starptautiskā pārvaldība ir Eiropas mēroga piemērs - jā, tā ir taisnība, ka mēs uzlūkojam Donavas iespējas ar skaudību.
Tāpēc izrādīsim savu nedalīto atbalstu vajadzībai pēc steidzamas stratēģijas Donavas reģionam, lai Eiropa būtu pilnīgāka, saskaņotāka un ilgtspējīgāka!
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Paldies, priekšsēdētājas kundze, Donavas stratēģija var nodrošināt nepieciešamo potenciālu efektīvai kohēzijas politikas īstenošanai šajā reģionā. Dalībvalstis tajā ir ieinteresētās puses, un līdz šī mēneša beigām iesniegs savus priekšlikumus. Taču cik daudzi no šiem priekšlikumiem ir publiski apspriesti? Cik valstis ir uzsākušas publisko apspriešanu?
Es īpaši vēlos uzsvērt būtisko lomu, kāda reģioniem un pilsētām Donavas krastos var būt šīs stratēģijas izstrādē. Ar to es domāju pašvaldību aģentūras, nevalstiskās organizācijas, uzņēmumus un vienkāršos iedzīvotājus. Viņu iesaistīšanās var garantēt, ka stratēģija būs atbilstīga attiecīgajām prasībām, atrisinās problēmas un veicinās pilsētu, ciematu, kā arī visa makroreģiona attīstību. Esmu droša, ka Eiropas Komisija viņiem nodrošinās iespēju piedalīties stratēģijas izstrādes procesā.
Es gribētu brīdināt par draudiem, ka vēlāk sanāksmes, konferences un informācija plašākajā nozīmē koncentrēsies uz dažām galvenajām pilsētām, bet pārējās tiks atstātas ārpus šiem procesiem. Šīs pilsētas savlaikus var apsvērt savas pašreizējās pozīcijas un piedalīties to lēmumu pieņemšanā, kuri tās ietekmē. Pat mazākās pilsētas un ciemati varēs izklāstīt savus uz pārmaiņām vērstos pasākumus, izstrādāt nosacījumus un apkopot resursus, kā arī veicināt šo mērķu sasniegšanu.
Stratēģijas augstais līmenis veicinās plašu, intensīvu, vienlaicīgu dažādu nozaru attīstību, kas ir arī priekšnoteikums ātrai, kvalitatīvai izaugsmei. Tam ir jābūt Donavas stratēģijas galīgajam mērķim, ņemot vērā, ka arī Eiropas Savienības nabadzīgākie reģioni atrodas Lejasdonavas reģionā. Eiropas gadā cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību mums ir jāpaziņo, ka nabadzības apkarošana un nevienlīdzība Donavas reģionā ir izaicinājums, kas jārisina ar šo stratēģiju. Arī stāvoklis nabadzīgākajos reģionos, kuros pastāv atšķirības iespēju un resursu ziņā, izvirza īpaši svarīgo jautājumu par ieguldījumiem. Būtu vērts apsvērt īpašas Eiropas Donavas bankas izveide, iesaistot attiecīgās valstis.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, tāpat kā Theurer kungs, kurš tikko runāja, arī es nāku no Eiropas "hidroloģiskā baseina” apgabala. Faktiski mēs esam Reinzemes iedzīvotāji, tomēr mēs esam ļoti ieinteresēti Donavā, lai arī tā plūst virzienā, ar kuru mūsu dzīves ceļiem ir salīdzinoši maza saistība.
Šajā sakarībā es gribētu jūs lūgt neuzlūkot stratēģiju Donavas reģionam tikai iepriekšējo runātāju izklāstītajā kontekstā, bet arī kā kultūras integrācijas iespēju. Izmantojot Donavas piemēru, sevišķi jaunieši var nonākt pie izpratnes par to, cik kļūdaina var būt nacionālisma pārvarēšana, par to, kā var aptvert un izprast šīs neizmērojamās kultūras bagātības - vai tas ir Nobela prēmijas laureāts literatūrā vai slavenie Donaueschingen avangarda mūzikas festivāli, kas tiek rīkoti tieši gar upes deltu. Mans lūgums ir šāds - šajā agrīnajā stadijā joprojām ir iespējams vēlēties kaut ko vairāk - lai jūs iekļautu arī kultūras identitāti un kohēziju stratēģijā kā kopumu, jo īpaši attiecībā uz jauniešiem.
Evgeni Kirilov
Priekšsēdētājas kundze, es stingri atbalstu ES stratēģijas Donavas reģionam izstrādi. Donava vēsturiski ir savienojusi Rietumeiropu un Austrumeiropu, piederība Donavas reģionam cilvēku vidū ir attīstījusi kopienas izpratni. Mēs varam teikt, ka tā ir veicinājusi kultūras un ekonomisko sadarbību jau sen pirms tam, kad radās doma par Eiropas integrāciju.
Šī stratēģija ir iespēja ieviest praksē vērtīgos solidaritātes un sadarbības principus. Kā jau daži kolēģi, arī Hyusmenova kundze, norādīja, dokumentam ir jāpiemēro "no apakšas uz augšu” pieeja. Šīs stratēģijas prioritātes būtu jānosaka Donavas reģiona pašvaldībām, apgabaliem un pilsētām. Ir ļoti svarīgi, lai reģionālās pašvaldības un pilsoniskā sabiedrība atzīst stratēģiju par savu labākas sadarbības un koordinācijas instrumentu. Tādēļ ir vajadzīgs reāls procesa īpašnieks.
Donavas reģiona valstis saskaras ar līdzīgām vides un infrastruktūras problēmām. Tās tiecas pēc stipras sociālās un ekonomiskās attīstības, kā arī cenšas panākt dzīves līmeņa uzlabošanu saviem iedzīvotājiem. Esmu pārliecināts, ka Donavas stratēģija veicinās šo mērķu sasniegšanu un atrisinās pašreizējās problēmas ar efektīvākiem un efektīvāk izmantojamiem pieejamajiem līdzekļiem, kas sekmēs kopīgu projektu īstenošanu, un to rezultāti nesīs augļus Eiropas iedzīvotājiem.
Es piekrītu arī tam, ka ir nepieciešama kopīga pieeja bez pārāk daudz prioritātēm. Donavas stratēģija būs izcils instruments ievērojamai šī reģiona pārrobežu sadarbības palielināšanai, un es stingri uzskatu un ceru, ka Komisija darīs visu, lai atbalstītu tās īstenošanu, arī piešķirot papildu finanšu līdzekļus.
János Áder
(HU) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, politiķi bieži citē sakāmvārdu - mēs nemantojam Zemi no senčiem, mēs aizņemamies to no saviem bērniem. Mēs esam atbildīgi par to, lai mūsu bērniem, mazbērniem un mazmazbērniem būtu tīrs gaiss elpošanai, kā arī tīrs dzeramais ūdens. Donavas dzīlēs ir neticami daudz tīra ūdens resursu. Šī ūdens aizsargāšana no visa veida piesārņojuma ir mana un Ungārijas prioritāte. Pastāv arī jautājumi par transportu, tūrismu, kultūru, mantojuma saglabāšanu, taču tie ir mazsvarīgāki par ūdens resursu aizsardzību. Es nezinu, vai mūsu iniciatīva saistībā ar mūsu pašreizējo diskusiju tēmu, Donavas reģionu, būs veiksmīga. Līdz šim mēs esam spējuši vienoties drīzāk par principiem un pašsaprotamām lietām. Taču, kā jūs visi zināt, vislielākās grūtības parasti slēpjas detaļās. Tāpēc es vēlos ļoti skaidri pateikt - ja mēs ejam tālāk par principiem un sākam apspriest detaļas, ir viens princips, no kura es nekad neatkāpšos. Ja mēs runājam par Donavu, vienīgais pieņemamais intervences veids, vienīgais ieguldījumu veids un vienīgais veids attīstībai, manuprāt, ir tāds, kas nepakļauj briesmām dzeramo ūdeni. Es gribu nesarkstot skatīties acīs saviem bērniem un mazbērniem un pateikt viņiem, ka mēs esam spējuši saglabāt Donavu tādu, kādu mēs to mantojām. Tas attiecas arī uz citām Eiropas upēm, piemēram, Tisu. Mēs neesam to iznīcinājuši; arī viņi to bez kādām problēmām var izmantot.
Nadezhda Neynsky
(BG) Priekšsēdētājas kundze, savu runu es vēlētos uzsākt ar Stabilitātes pakta īpašā koordinatora Erhard Busek vienreiz izteikto paziņojumu, kuru citēšu pēc atmiņas: "Mēs nevaram pieļaut, ka Donavas krastā dzīvojošie iedzīvotāji sevī kultivē provinciālisma izjūtu.” Patiesībā kopš tā brīža ir pagājis ievērojams laiks, un Eiropas stratēģija Donavas reģionam joprojām nav pabeigta, turklāt tās pašreizējais stāvoklis nav īpaši skaidrs.
Faktiski Donavas stratēģijas mērķis ir Donavas upes pašvaldību, reģionu un valstu kopīga attīstība. Šajā iniciatīvā ir iekļautas 14 valstis, kuru iedzīvotāju skaits pārsniedz 200 miljonus. Tomēr šīs valstis atšķiras ekonomiskās attīstības ziņā. Lejasdonavas valstīs ir viszemākais ekonomiskais līmenis. Ļaujiet man pievērst jūsu uzmanību trim manai valstij, Bulgārijai, svarīgiem jautājumiem, kuri, mūsuprāt, ir jāatrisina kopā ar vajadzību atjaunot... maksu par tiltu lietošanu un vajadzību, lai Bulgārija pagarina Bjala-Ruses un Ruses-Šumenas ceļus.
Ja neskaita Rusi, kurā ir vienīgais tilts, kas savieno Donavas krastus, Vidinu un Silistru, Bulgārijā, iespējams, upe plūst pa teritoriju, kuras municipalitātes ekonomiski ir vismazāk attīstītas. Šīs municipalitātes, kopskaitā 39, atrodas perifērijā, un Donava tām drīzāk ir nevis iespēja, bet nepārvarama barjera. Salīdzinājumam teikšu, ka Budapeštā vien ir deviņi tilti, kas savieno abus Donavas krastus, taču visā Bulgārijā ir tikai viens tilts. Šī analīze veido pamatu priekšlikumiem, ko pie Donavas esošo Bulgārijas pašvaldību mēri iesnieguši projekta īstenošanai, lai izveidotu panorāmas ceļu, savienojot pilsētas un ciematus Donavas krastos. Šim projektam jau tika pievērsta reģionālās attīstības ministru uzmanība. Otrais jautājums ir saistīts ar Donavas ģeogrāfiski ekoloģisko problēmu risināšanu un ūdens tīrību. Paldies!
Olga Sehnalová
(CS) Eiropas stratēģija Donavas reģionam ir nozīmīga visa Donavas upes baseina reģiona attīstībai. Ir daudz kopīgu tematu. Pašlaik es vēlos izcelt tikai dažus no jautājumiem, kas ir svarīgi arī tām valstīm, kuras ietilpst plašākā Donavas reģiona koncepcijā, tādām, kā, piemēram, Čehija. Viens no tiem ir ūdens pārvaldības joma, ieskaitot plūdu kontroli. Ņemot vērā, ka šajā reģionā vairākkārt ir notikuši postoši plūdi, šajā jomā obligāti nepieciešama integrēta pieeja.
Vēl viens temats ietver plašu ieguldījumu darbības, kuru mērķis ir nodrošināt labākus transporta sakarus reģionā un tā savienojumu ar kaimiņu reģioniem. Veicot plānoto revīziju TEN-T tīklā, būtu lietderīgi apsvērt arī šo makroreģionālo aspektu. Atsevišķiem projektiem nevajadzētu būt savstarpēji konkurējošiem. Ir ļoti svarīgi noteikt skaidras prioritātes, savukārt projektiem jābūt ilgtspējīgam raksturam, tiem jābūt videi draudzīgiem, un jāgūst acīmredzams sabiedrības un vietējo, kā arī reģionālo pašvaldības iestāžu atbalsts. Nākotnē ilgtspējīgu Donavas reģiona attīstību var nodrošināt sadarbība reģionā ar starpreģionālu perspektīvu, nevis izolēti projekti. Vienlaikus var izrādīties, ka Eiropas stratēģija Donavas reģionam ir visaptveroša un attīstības struktūru stabilizējoša dalībvalstīm, tāpat arī tām valstīm, kuras ir ārpus Eiropas Savienības, taču cenšas sadarboties kā kandidātvalstis vai pamatojoties uz kaimiņattiecību politiku.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze, viens no svarīgākajiem pašreizējās Eiropas reģionālās politikas projektiem ir stratēģija Donavas reģionam, jo Donava vienmēr ir bijusi dzīvības līnija starp dažādām Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, kas vēsturiski ir nodrošinājusi ekonomisko sadarbību un kultūras apmaiņu. Ar to es domāju arī bijušās Austroungārijas monarhijas pozitīvās sekas.
Ar ko mēs saskaramies? Ar draudzīgas mobilitātes attīstību, pārceļoties no ceļiem uz kuģiem, preču transporta nomaiņu uz dzelzceļu, rūpniecības struktūru modernizāciju un to pārvietošanu uz piemērotām vietām, sadarbību vides un tūrisma jautājumos - ekotūrisms ir īpaši vēlams - un, protams, pētniecības un attīstības izvirzīšanu par prioritāti, kā arī daudz ko citu. Taču es sagaidu arī finanšu līdzekļu un cilvēkresursu efektīvu izmantošanu. Ir jāapkopo un jāapvieno šī reģiona iedzīvotāju bagātīgā pieredze un plašās zināšanas. Es sagaidu dzīves kvalitātes uzlabošanos un daudz labu, iedvesmojošu ideju.
Eduard Kukan
(SK) Būdams Parlamenta deputāts no Slovākijas, es vēlos paust atzinību iniciatīvai par Eiropas Stratēģijas Donavas reģionam izveidi, pieņemšanu un ieviešanu. Es uzskatu, ka šis projekts palīdzēs minētajam reģionam attīstīties vēl aktīvāk. Es arī priecājos par šīs stratēģijas iekļaušanu astoņpadsmit mēnešu programmā turpmākajām Eiropas Savienības prezidentūrām. Es ceru, ka tā kļūs par reālu prioritāti turpmākajam periodam.
Tāpat esmu pārliecināts, ka šis projekts sniegs ieguldījumu transporta un vides aizsardzības attīstībā, kā arī daudzās jomās kļūs par piemērotu platformu ciešākai sadarbībai starp iesaistītajiem reģioniem. Vienlaikus es gribu vērst jūsu uzmanību uz to, ka, sagatavojot šo stratēģiju, būtu vairāk jāuzsver vides aizsardzība, jo īpaši, dzeramā ūdens aizsardzība. Iespējams, nepaies ilgs laiks, līdz dzeramā ūdens avotiem būs ārkārtīgi liela stratēģiskā nozīme, raugoties ne tikai no vietējās, bet arī no Eiropas perspektīvas.
Šajā saistībā jaunajai stratēģijai būtu jāpievērš uzmanība dzeramā ūdens pazemes avotu uzlabošanai un jānovērš Donavas piesārņojums. Es vēlos arī izteikt savu atbalstu dažu valstu, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, iekļaušanai šajā projektā, jo īpaši Horvātijas, Serbijas, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes, kā arī vēl divu valstu iekļaušanai. Es ceru, ka šis projekts palīdzēs uzlabot sadarbību starp Eiropas Savienību un šī reģiona valstīm.
Noslēgumā es vēlos aicināt Komisiju pēc iespējas atbildīgāk attiekties pret darbu pie šīs stratēģijas, pamatojot to uz reālistiskiem mērķiem un resursiem, vēl jo vairāk tādēļ, ka pašlaik vairākas valstis no šī projekta sagaida neiespējamo.
Zigmantas Balčytis
Priekšsēdētājas kundze, es ļoti atzinīgi vērtēju savu kolēģu pūliņus, uzstājot uz stratēģiju Donavas reģionam.
Nākot no Lietuvas, es ļoti labi zinu, ka dalībvalstis saviem spēkiem nespēj panākt ievērojamu progresu ekonomiskās attīstības, vides aizsardzības, ilgtspējīga transporta un tūrisma, enerģijas, kā arī citās jomās. Es ticu, ka reģionālās stratēģijas var būt efektīvākas un tās ir jāveicina, jo šādā gadījumā dalībvalstis rīkojas kopīgās interesēs.
Es saviem kolēģiem novēlu apņēmību sasniegt mērķus un uzskatu, ka jaunā Komisija uzklausīs viņu viedokli, it īpaši tādēļ, ka ilgtspējīga reģionālā attīstība ir viena no Komisijas darba kārtības prioritātēm.
Miroslav Mikolášik
(SK) Donavas reģions tradicionāli ir bijis makroreģions ar lielu ekonomisko, sociālo un kultūras potenciālu, un ir nepieciešams sistemātiski un efektīvi paplašināt tā integrāciju un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi. Tādēļ es aicinu un atbalstu pasākumus, kas ved uz saskaņotas un visaptverošas Eiropas līmeņa stratēģijas izstrādi Donavas reģionam.
Es uzskatu, ka Donavas reģiona stratēģijas saturs būs patiess ekspertu diskusiju rezultāts, pamatojoties uz godīgu pieeju visiem partneriem, lai neviena dalībvalsts vai valstu grupa nesaņemtu īpašas priekšrocības un īpašu attieksmi.
Manuprāt, galvenajām jomām jābūt transporta infrastruktūrai, ilgtspējīgai ekonomika un vides aizsardzībai. Kā Eiropas transporta ceļam Donavas ūdensceļam būtu jākalpo par pamatu transporta koridoru tīklam visiem transporta veidiem. Tas atslogotu ceļu autotransportu, vienlaikus veicinot tā aizstāšanu ar videi draudzīgāko un ekonomiski izdevīgāko ūdenstransportu.
Lai Donava kļūtu par ekonomiskās attīstības dzinējspēku, dažas pietekas būtu jāpadara kuģojamas un jāpabeidz savienojumi ar citiem svarīgiem transporta koridoriem. Infrastruktūras attīstībai būtu jānovērš pierobežas reģionu izolācija, jāveicina mazie un vidējie uzņēmumi, kā arī jādod ieguldījums sociālās jomas attīstībā.
Taču, formulējot stratēģiju, mēs nedrīkstam aizmirst jautājumus attiecībā uz transporta drošību, vides drošību, aizsardzību pret plūdiem un cīņu pret pārrobežu noziedzību. Aktīvāka savstarpējā saistība ar valstīm, kas nav brīvības, drošības un tiesiskuma telpas daļa, nedrīkst veicināt starptautisko noziedzības pieplūdumu vai atvieglot kontrabandu un cilvēku tirdzniecību. Es vēlos arī uzsvērt, ka, īstenojot stratēģiju, ir jāievēro dalībvalstu, kā arī reģionālo un vietējo pašvaldību tiesības, kas pārstāv iedzīvotājus un zina to vajadzības.
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētājas kundze, stratēģija Donavas reģionam varētu būt brīnišķīgs reģionālās stratēģijas piemērs, kā ģeogrāfiski un kulturāli vienotā reģionā saskaņoti izmantot pieejamos resursus, lai risinātu problēmas un, galvenais, likvidētu barjeras cilvēku domāšanā.
Šajā saistībā man īpašas bažas rada divas jomas. Pirmā joma ir nodrošināt, lai darba tirgus būtu ne tikai atvērts, bet arī pienācīgi un sadarbībai atbilstoši regulēts. Intelektuālā darbaspēka aizplūšana aizceļošana darba nolūkos Donavas reģionā ir ikdienišķa parādība, tāpēc darba tirgum ir jāiztur spiediens, un, sākot no 2011. gada, reģionā vairāk vai mazāk tiks veidots integrēts darba tirgus. Mums ir nepieciešami saskaņoti kompensācijas mehānismi. Otra joma, kas rada īpaši nopietnas bažas šajā saistībā, ir tas, ka šī ir ar jauninājumiem un pētniecību saistīto sadarbības pasākumu iespēja. Jo īpaši es domāju par iekšzemes kuģošanu, kas reāli varētu veicināt attīstību videi draudzīgu tehnoloģiju virzienā.
Ádám Kósa
(HU) Es vēlētos atbalstīt Donavas Stratēģiju. Tā ir ņemta vērā, izstrādājot vairākus Eiropas Savienības politikas virzienus. Tā attiecas uz tūrismu, jo tas ir ļoti svarīgi, un rezolūcijas projektā ir arī jāpiemin, ka šajā stratēģijā būtu jāpiesaista arī nevalstiskās organizācijas, citiem vārdiem sakot, pilsoniskā sabiedrība. Runājot par Donavas attīstību, mums jāpievēršas arī izglītībai, sociālajai integrācijai un pieņemšanai. Stratēģijā ir paredzēts atbalsts TEN-T tīkliem. Ja drīkstu, es gribu arī uzsvērt ekotūrisma nozīmīgumu, jo tā ir tieši tāda veida darbība, kas var atbalstīt Donavas nākotni.
Manuprāt, Donava ir saikne starp dažādām kultūrām, tāpat arī veids, kā savienot kultūru vairākumu, kas ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem. Vienlaikus ir būtiski uzsvērt, ka mums jārēķinās ar realitāti. Mums nevajadzētu izteikt tukšas vēlmes un sapņot, jo stratēģijā ir jāiekļauj tikai izpildāmi mērķi; galu galā kopš 1830. gada mēs zinām, ka mums ir nepieciešama pārvalstiska līmeņa politika. Un tas patiešām ir noticis, jo grāfs Széchenyi, viens no izcilākajiem ungāriem, ir ļoti daudz paveicis, lai pārvērstu to par pārvalstiska līmeņa politiku. Donavas stratēģija ir pierādījums tam, ka Donava patiešām ir pārvalstiska upe.
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētājas kundze, manuprāt, politikas galvenais mērķis ir radīt pamatnosacījumus, lai sasniegtu iespējami augstāko dzīves kvalitāti. Izejot no iepriekšminētā, es gribu aplūkot Eiropas stratēģiju Donavas reģionam tieši no šī viedokļa. Kā mēs šodien jau dzirdējām, Donava ir dzīvības līnija, un Donavas reģions ir dzīves telpa. Donavai vajadzētu būt un tai ir jābūt transporta ceļam. Tā ir enerģijas avots - un mums ir daudz elektrostaciju. Donava ir dabas rezervāts, tāpēc tā ir jāaizsargā, lai saglabātu tās bioloģisko daudzveidību, taču tā ir arī aizsargāta teritorija brīvajam laikam un tūrismam. Donava ir lauksaimniecības, zivsaimniecības, un - kā minēja Regner kundze - arī nākotnes darbavietu dzīvības avots. Taču Donava ir arī briesmu avots - pietiek tikai atcerēties pagājušā gada plūdus.
Lai turpinātu attīstīt minēto dzīves kvalitāti ikvienam Donavas reģiona iedzīvotājam, mums ir nepieciešama kopīga, ilgtspējīga un, galvenais, videi droša attīstība visā Donavas reģionā, padarot to par 21. gadsimta Eiropas galveno reģionu. Mērķim jābūt šādam: pieejamie resursi jāpadara efektīvāki teritoriālās sadarbības ziņā, un tie ir efektīvāk jāizmanto.
Petru Constantin Luhan
(RO) Es uzskatu, ka labi pārdomātas stratēģijas izveide un nodrošināšana ar nepieciešamajiem finanšu resursiem spētu būtiski uzlabot Donavas baseina iedzīvotāju dzīves kvalitāti. Pašlaik finanšu instrumenti ir pieejami infrastruktūrai un ekonomikas attīstības projektiem vai vides aizsardzībai, bet šos resursus var lietot tikai dalībvalstis un to kaimiņvalstis.
Šim aspektam ir jāpievērš īpaša uzmanība, un nākotnē mēs nedrīkstam izslēgt iespēju bez ES fondiem meklēt citus finansējuma avotus. Ir labi zināms, ka pārējām valstīm nav nepieciešamo finanšu līdzekļu, kas padara jebkādu vienotu attīstību gar Donavu neiespējamu no infrastruktūras un ekonomikas perspektīvas. Tāpēc reģionālās iestādes dažādi reaģē uz problēmām, ar ko tās saskaras.
Cik mums zināms, Komisija apsver iespēju konsultēties ar vietējiem partneriem, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību. Jautājums ir, vai Komisija stratēģijas izstrādes nolūkā apsver arī sadarbību ar reģionālā līmeņa ekspertu grupām. Joprojām pastāv jautājums par to, vai šīs stratēģijas mērķiem jābūt kohēzijas īstenošanai, izmantojot Donavas ekonomikas un transporta potenciālu, un upes, tās ekosistēmas un ūdens kvalitātes aizsardzībai.
Es arī vēlos pieminēt, ka Donava ir 18. prioritātes projekts kā daļa no TEN-T (Eiropas Transporta tīkla), un Komisija tikko ir uzsākusi plašu Eiropas transporta tīkla politikas pārskatīšanas procesu, par ko saskaņā ar grafiku 2010. gada maijā tiks sagatavots paziņojums.
Tas izvirza jautājumu par to, kā mēs sagaidām, ka šie aspekti saistībā ar transporta politiku, ko piemēro Eiropas Savienības dalībvalstīs, tiks saskaņoti ar šo stratēģiju, kas, protams, ņem vērā tās Donavas reģiona valstis, kuras nav ES dalībvalstis.
Monika Smolková
(SK) Slovākija atzinīgi vērtē šo iniciatīvu. Tas, ka šīs stratēģijas valsts koordinators ir premjerministra vietnieks, uzsver nozīmību, kādu Slovākija piešķir Donavas stratēģijai. Padome ir apspriedusi sākotnējo Slovākijas nostājas projektu attiecībā uz Donavas stratēģiju, bet ministrijas, pašpārvaldes reģioni, pašvaldības un uzņēmumi turpina strādāt pie šīs stratēģijas.
Visas stratēģijas pamatu būtu jāveido trim Komisijas ierosinātajiem pīlāriem - savienojamībai, vides aizsardzībai un sociāli ekonomiskajai attīstībai. Manuprāt, papildus šiem pīlāriem mums jāuzsver arī sadarbība Donavas upes baseinā starp dalībvalstīm un tām valstīm, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis. Lai atrastu visaptverošu risinājumu Donavas reģiona attīstībai, valstu prioritātes ir jārisina uz vienlīdzības pamata un savstarpējā kontekstā.
Tāpēc es vēlos pajautāt, par kādu sadarbību ir paziņojušas valstis, kuras nav Eiropas Savienības dalībvalstis, jo īpaši mani interesē Moldova un Ukraina.
Iosif Matula
(RO) Es uzskatu, mums ir jāpauž savs atbalsts Eiropas stratēģijai Donavas reģionam, jo īpaši tādēļ, ka Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās ES ir bijusi izdevīga no tāda viedokļa, ka pašlaik liela daļa no upes, kuras kopējais garums ir vairāk kā 2800 kilometru, tek cauri ES teritorijai.
Baltijas stratēģijai ir bijusi būtiska loma makroreģionu iespēju radīšanā. Donavas stratēģija iezīmē jaunu soli šajā pašā virzienā. Vienai no Donavas stratēģijas prioritātēm jābūt fokusam uz ekonomikas nozari, precīzāk, uz enerģijas ražošanas jaudas attīstību, kas jānodrošina gan Donavai, gan tās kaimiņu teritorijām. Pēc 2009. gada janvāra gāzes krīzes Rumānija jau Eiropas līmenī pieliek pūles, lai savstarpēji savienotu savus gāzes tīklus ar gāzes tīkliem tās kaimiņvalstīs, īstenojot Aradas-Segedas, Džurdžu-Ruses, Isakčas un Negruvodes projektus. Taču vajadzīgi arī pastiprināti centieni, lai atrastu alternatīvus, neizsīkstošus enerģijas avotus.
Es atzinīgi vērtēju to, ka Eiropas stratēģijā Donavas reģionam ir jāņem vērā izvirzīto mērķu analīze un piemērotība; šo mērķu vidū jābūt tādiem mērķiem kā enerģētikas infrastruktūras attīstība, konkrēti, jauni transporta tīkli un jauna elektroenerģijas ražošanas jauda, no neizsīkstošiem resursiem ražotās enerģijas veicināšana, jaunas hidroelektrostacijas, vēja elektrostacijas, biodegvielas un atomelektrostaciju attīstības programmu, tādu kā Černavode turpināšana.
Galvenajai prioritātei jābūt vides aizsardzībai Donavas baseinā. Paturot to prātā, Eiropas Savienībai kopīgi ar piekrastes valstīm ir jāiesaistās Donavas deltas ekosistēmas saglabāšanā, kas vienlaikus nozīmē Bistrojes kanāla projekta pilnīgu apturēšanu. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka ES kaimiņvalsts nepamatotas un ekonomiskās intereses izraisa ekoloģisku katastrofu Donavas deltā.
Danuta Maria Hübner
Priekšsēdētājas kundze, daudziem no tiem izaicinājumiem, ar kuriem mēs pašlaik saskaramies, nav ne politisku, ne administratīvu robežu. Eiropā ir pieaudzis kopīgu problēmu un izaicinājumu skaits, un līdz ar to pieaugusi vajadzība tos risināt, pieliekot kopīgas pūles.
Tieši tāpēc Eiropas Komisija, Eiropas Parlamenta iedvesmota un atbildot uz Padomes lēmumu, izstrādāja Baltijas stratēģiju un patlaban ir uzsākusi Donavas stratēģijas sagatavošanas procesu. Šīs stratēģijas ļauj attiecīgajiem reģioniem un valstīm kopīgi reaģēt uz esošajām problēmām un kopīgi izmantot esošās iespējas. Pateicoties šīm stratēģijām, ir iespējams Eiropas Savienībā panākt ciešāku un dziļāku sadarbību un kohēziju, un līdz ar to lielāku izaugsmi un vairāk darbavietu, uzlabotu konkurētspēju un iedzīvotāju augstāku dzīves kvalitāti.
Mēs Eiropas Parlamenta Reģionālās attīstības komitejā sagaidām, ka Donavas stratēģija būs uz darbību orientēta stratēģija, pamatota uz labāku koordināciju starp iesaistītajām pusēm, kā arī uz labāku sinerģijas izmantošanu starp politikas jomām un līdzekļiem, kas pieejami uz vietas. Būdama šīs stratēģijas EP vadošās komitejas, Reģionālās attīstības komitejas priekšsēdētāja, es varu jums, komisār, garantēt mūsu atbalstu un mūsu gatavību panākt labu sadarbību ar Komisiju visos Donavas stratēģijas dzīves posmos.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētājas kundze, pēc šo debašu noklausīšanās man ir iespaids, ka vairums no mums diskutē par mērķiem, virzieniem un prioritātēm, turpretim saistībā ar īstenošanas līdzekļiem ir radušies fundamentāli svarīgi jautājumi. Vai mēs gatavojamies realizēt horizontālu politiku, kurā tiks izmantoti dažādu politikas jomu instrumenti, bet viena politika būs vadošā, vai arī tā vietā mēs izmantosim partnerības un sadarbības sistēmu bez atsevišķiem īpašiem instrumentiem un bez atsevišķas institucionālās sistēmas? Šie ir ļoti svarīgi jautājumi, jo mēs negribam pievilt ar šo stratēģiju saistītās cerības. Mums precīzi jāzina, vai mums ir darīšana ar jaunu makroreģionālo metodi vai arī ar paplašinātas teritoriālās sadarbības sistēmu. Mums pēc iespējas drīzāk jāatrod atbilde uz šiem jautājumiem.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, vienā vai divās desmitgadēs tīrs ūdens un pārtika kļūs par tikpat stratēģiski svarīgiem jautājumiem, kādi pašlaik ir jēlnafta un dabas gāze. Tāpēc mūsu ūdens resursu pārvaldība un saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga Eiropas Savienībai kopumā un jo sevišķi Donavas reģionam. Pašlaik mēs cīnāmies ar plūdiem, pārmērīgu ūdens daudzumu, bet tajā pašā laikā šie ūdeņi tikai plūst cauri mūsu teritorijai. Ungārijā, apgabalā starp Donavas un Tisas upēm, smilšainais līdzenums pašlaik piedzīvo nopietnu pārtuksnešošanos.
Tāpēc mums tik steidzami ir vajadzīga šī Donavas stratēģija, kas būs Ungārijas prezidentūras prioritāte 2011. gadā. Tādēļ es atzinīgi vērtēju šodienas debates, jo mums ir kompleksa pieeja, kas ļauj vienlaikus pastiprināt reģionālās politikas jomas, vides aizsardzību, kuģošanu, ekonomisko attīstību, darbavietu radīšanu un tūrismu. Un šodienas debates ir pierādījušas, ka Donava var radīt mieru tajās valstīs, kuru starpā pastāv domstarpības un spriedze, kā reiz sacīja mūsu lielais dzejnieks Attila József.
Elena Băsescu
(RO) Kopš tā brīža, kad es sevi izvirzīju par Eiropas Parlamenta deputāta kandidāti, es sapratu, ka Donava Eiropas Savienībai sniedz lielas iespējas, kuras nav tikušas izmantotas visā to pilnībā. Reinas-Menas-Donavas transporta ūdensceļš, kas savieno Ziemeļjūru (Roterdamas osta) un Melno jūru (Konstantas osta), var kļūt par Eiropas mugurkaulu.
Šķiet, jauno Donavas stratēģiju visticamāk apstiprinās Ungārijas prezidentūras laikā. Tā koncentrēs uzmanību uz tādām jomām kā transports, ekonomiskā attīstība un vides aizsardzība. Viens no galvenajiem šķēršļiem Reinas-Menas-Donavas ūdensceļa transporta attīstībai ir atšķirīgas standartu kopums, kas jāievēro kuģotājiem. Diemžēl šķiet, ka vēl joprojām trūkst politiskās gribas, kas vajadzīga, lai saskaņotu šos noteikumus.
Ulmas konference, kurā es piedalīšos 1.-2. februārī, ir pirmais solis apspriežu procesā. Rumānija ir piedāvājusi organizēt virkni konferenču par šo tematu, arī ministru konferenci 2010. gada jūnijā.
Ivaylo Kalfin
(BG) Priekšsēdētājas kundze, komisār, gadu gaitā ir bijis daudz iniciatīvu sadarbības attīstīšanai lielākās Eiropas upes krastos transporta, ekoloģijas, kultūras, izglītības un tirdzniecības jomā, nosaucot tikai dažas jomas. Taču pašlaik visi šie daudzie projekti rada problēmas. Tie nesniedz nekādu risinājumu. Rezultāts ir tieši pretējs gaidītajam. Trūkst atbilstīgas, efektīvas sadarbības, nav koordinācijas, nav kopīgu mērķu vai centienu sinerģijas. Tas, ko mēs prasām no Eiropas Komisijas nodrošinātās sinerģijas, ir, lai tā nekļūtu par vienu no instrumentiem sadarbības instrumentu virknē sadarbībai Donavas krastos, bet lai tā reāli būtu instruments, kas rada kopēju sinerģiju, veicina sadarbību un apvieno tās iespējas, ko piedāvā dažādās šajā reģionā esošās iniciatīvas. Tas apvienojumā ar visplašākā ieinteresēto personu loka, arī Eiropas Parlamenta un iedzīvotāju, iesaistīšanu ir vienīgais veids, kā radīt sinerģiju, kas nestu labumu ikvienam to 14 valstu iedzīvotājam, kuras atrodas Donavas krastos. Šī ir arī ziņa, kuru es gribu jums nodot no svarīgas konferences, ko pirms dažām nedēļām noorganizēja Ruses Universitātes studenti. Paldies!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienības spēks ir valstu un reģionu sadarbība, risinot kopīgas problēmas, kā arī attīstības programmu īstenošana. Mums ir daži labi šādas rīcības piemēri. Pastāv, piemēram, Vidusjūras reģiona partnerība, Baltijas valstu stratēģija un programma, kuru mēs apspriežam šodien - Donavas stratēģija. Šī ideja ir ļoti labs teritoriālās kohēzijas politikas piemērs, kas pamatojas uz dabiskās vides, ekonomikas un sabiedrības ilgtspējīgo raksturu. Šī iniciatīva noteikti veicinās tālāku sadarbību starp vecajām un jaunajām, kā arī iespējami turpmākajām dalībvalstīm. Mums ir daudz šādu iniciatīvu un sadarbības veidu. Tāpēc mums būtu jācenšas panākt Eiropas Savienības politikas jomu saskaņošanu un jāstiprina stratēģijas raksturs kā kopēja iniciatīva. Kā Eiropas Savienība plāno stiprināt un integrēt esošās sadarbības programmas šajā reģionā? Cik tālu ir pavirzījies darbs pie šīs stratēģijas un tās īstenošanas?
Katarína Neveďalová
(SK) Mums, slovākiem, Donava ir bijusi brīvības simbols. Šodien mēs to redzam kā sadarbības simbolu. Tā apvieno gan Eiropas Savienības dalībvalstis, gan ārpuskopienas valstis, un reģionālā sadarbība Donavas reģionā nodrošina ļoti labu pamatu un apstākļus sadarbībai, lai šīs ārpuskopienas valstis integrētos Eiropas Savienībā.
Ļoti svarīgi, ka ir stratēģija šim reģionam, ne tikai tādēļ, ka nepieciešams izveidot transporta koridoru un savienojumu starp Ziemeļjūru un Melno jūru, bet arī tādēļ, ka šis reģions ir lielākā svaiga dzeramā ūdens krātuve Eiropā. Ņemot vērā globālo sasilšanu un klimata pārmaiņas, šis aspekts kļūs arvien nozīmīgāks.
Ir nepieciešams aizsargāt Donavas reģionu no plūdiem, kā arī nodrošināt tā ilgtspējīgu attīstību nākamajām paaudzēm. Donavai jāpaliek par simbolu arī nākamajām paaudzēm. Tā savieno vairākas galvaspilsētas, tostarp divas tuvākās galvaspilsētas pasaulē - Bratislavu un Vīni, kā arī Bratislavu un Budapeštu, un mēs, Centrāleiropas iedzīvotāji, tam patiešām piešķiram ļoti lielu un simbolisku nozīmi. Es gribu pateikties Silvia-Adriana Ţicău par to, ka viņas entuziasma dēļ Eiropas Parlamentā varēja notikt šīs debates.
Csaba Sógor
(HU) Donava veido Centrāleiropas un Dienvidaustrumu Eiropas dzīvi un vēsturi. 1823. gadā J. Andrews un J. Prichard tika piešķirtas ekskluzīvas maģistrālās kuģošanas tiesības Austrijas teritorijā. Viņi nodibināja akciju sabiedrību ar centrālo biroju Vīnē. Saskaņā ar 1856. gada Parīzes miera līgumu Donavas lejteces daļa tika padarīta piemērota kuģošanai, un tas sekmēja reģiona ekonomisko attīstību. Šodien ilgstošais miers un labklājība, ko radījusi ES, ir garantija, lai stātos pretī iespējamiem izaicinājumiem. Ņemot vērā vēsturisko pamatu, mēs varētu jautāt, kāpēc pirmais solis tika zināmā mērā apturēts. Man nāk prātā apvienotā grupa. Varbūt tas notika tādēļ, ka nebija iespējams saskaņot Ungārijas, Rumānijas, Vācijas un Austrijas intereses. Mums jāatceras sava vēsture. Reģionam veicās labi, kad mums izdevās saskaņot bieži vien pretrunīgās intereses, nenodarot kaitējumu vērtībām.
Kinga Göncz
(HU) Es arī vēlos izteikt atzinību par saistībām, ko mēs esam uzņēmušies, kuras varētu kļūt par pirmo soli to jautājumu izpratnē, ko mēs šodien šeit apspriežam. Ciktāl tas attiecas uz Ungāriju, Donava ir īpaši svarīga. Tas ir arī atspoguļots mūsu 2011. gada prezidentūras prioritātēs. Ungārija ir vienīgā valsts, kas pilnībā atrodas Donavas baseina teritorijā ar attiecīgiem apdraudējumiem un priekšrocībām. Daži aspekti ir jau iepriekš minēti. Es vēlos izvirzīt mazliet atšķirīgu jautājumu, kas ik pa laikam izskanēja šodienas debatēs. Ja šī stratēģija izrādīsies veiksmīga, tā patiešām varētu dot ieguldījumu Donavas identitātes attīstībā, pārvarot vēsturiskus konfliktus un traumas, veicinot dažādu tautu līdzāspastāvēšanu gar Donavas upi un radot daudz intensīvāku sadarbību ar civiliedzīvotājiem, nekā tā bijusi līdz šim. Mēs no sirds ceram, ka mēs virzīsimies šajā virzienā.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties visiem deputātiem, kas tik vēlā stundā piedalījās šajās debatēs.
Es vēlos atzīmēt jūsu ieinteresētības līmeni un pārliecību šajā jautājumā. Jāatzīst, ka uz mani lielu iespaidu atstāja zināšanu un pieredzes dziļums par Donavas reģionu, kas bija redzams šajās debatēs. Manuprāt, Eiropas Savienībai tā ir ļoti liela vērtība Donavas stratēģijas sagatavošanā. Es esmu pārliecināts, ka Komisija un Parlaments cieši sadarbosies šajā sagatavošanas posmā. Tā ir mana atbilde manai draudzenei un bijušajai kolēģei Danuta Hübner un daudziem citiem jūsu vidū, kuri ir izteikuši bažas par Komisijas un Parlamenta sadarbību.
Vides jomā ilgtspējīgu komunikācijas sistēmu, ceļu un tiltu uzlabošana, kā arī vides aizsardzība un ūdens rezervju saglabāšana Donavas reģionā patiešām ir mūsu kopīgs uzdevums. Tas nozīmē saudzēt un attīstīt die schöne blaue Donau (skaisto, zilo Donavu) un plašāku reģionu tās apkārtnē.
Nobeigumā es gribētu jums pateikties par atbalstu Donavas stratēģijas jautājumā. Strādāsim kopīgi! Komisija ir gatava un atvērta uzmanīgi ieklausīties jūsu turpmākajos priekšlikumos un nākamajos mēnešos sadarboties, lai virzītu uz priekšu šo ļoti svarīgo stratēģiju.
(Aplausi)
Priekšsēdētāja
Es esmu saņēmusi piecus rezolūcijas priekšlikumus , kas debašu noslēgumā iesniegti saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu. Debates tiek slēgtas. Balsojums notiks ceturtdien, 2010. gada 21. janvārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ioan Mircea Paşcu  
rakstiski. - Donavas upe ir Melnās jūras reģiona neatņemama sastāvdaļa, kuram ES ir izstrādājusi tikai sinerģiju, uzsverot tā savienojošo ģeostratēģisko stāvokli, kā arī uzsverot pati savu vilcināšanos risināt šīs teritorijas ģeopolitiskos sarežģījumus. Neaizmirsīsim, ka 1856. gadā, kad šis reģions atradās pasaules uzmanības centrā, viens no rezultātiem bija Donavas regulējošais statuss Eiropas līmenī. Toreiz tika izveidota Donavas komisija, struktūra, kas pastāv arī pašlaik, un izveidota šīs upes jūrniecības nozare. Līdzīgi arī šobrīd, kad ES fiziski ir kļuvusi par Melnās jūras reģiona dalībnieci, Donava atkal ir piesaistījusi uzmanību. Vienīgi atšķirībā no Melnās jūras reģiona Donava ir gandrīz pilnīgā ES kontrolē. Šobrīd, kad galvenais upes šķērslis - situācija Serbijā - pazudīs, mēs nedrīkstam palaist garām iespēju un mums ir jāvelta pilnīga uzmanība šai upei, tādējādi padarot to par īstenu Eiropas ūdensceļu, no kura iegūsim mēs visi.
Richard Seeber  
Visas vēstures laikā Donavai Eiropā ir bijusi centrālā loma. Visas valstis ar interesēm šajā teritorijā ir iesaistījušās aktīvā tirdzniecībā vēl ilgi pirms Eiropas Savienības izveides. Tāpēc es uzskatu, ka Donavas stratēģijas izmantošana ir nozīmīgs solis, lai tuvinātu šīs valstis saistībā ar reģionālo politiku. Šajā kontekstā ir daudz kontaktpunktu. Tie, protams ir ekonomikas jomā, taču tie ir arī kultūras, vides politikas, energodrošības un kaimiņattiecību politikā. Makroreģioni ir ideāli instrumenti, lai risinātu pārrobežu izaicinājumus. Būtiska ir pilnīga un ilgtermiņa plānošana un sagatavošanās, ja gribam, lai Donavas makroreģions ilgstoši gūst panākumus. Eiropas pievienotā vērtība makroreģionam būs jo īpaši acīmredzama bioloģiskās daudzveidības un enerģijas ilgtspējīgas ražošanas jomās.
Lai padarītu šo sadarbību veiksmīgu, stratēģija Baltijas jūras reģionam, kura jau ir minama kā veiksmīgs Eiropas projekts, piedāvā labu modeli salīdzināšanai. Būdams austrietis, reģionālās politikas politiķis un referents neskaitāmiem ar ūdens teritoriju saistītiem ES tiesību aktiem, es paužu atbalstu šai iniciatīvai un ceru, ka Donavas stratēģija atvērs jaunas teritoriālās kohēzijas dimensijas valstīm, kas atrodas Donavas krastos.
Georgios Stavrakakis
rakstiski. - (EL) Stratēģijas Donavas reģionam pieņemšana būs dārgakmens sadarbības kronī starp dalībvalstīm, vietējām iestādēm, NVO, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un citām šajā teritorijā iesaistītajām pusēm valsts vai reģionālajā līmenī.
Šīs sadarbības būtiskākā daļa ir tās sekošana nesteidzīgam kursam, šķērsojot valsts, reģionālās un pat administratīvās robežas, jo tā ir atbilde uz šī reģiona iedzīvotāju ikdienas īstajām vajadzībām, atbilde, kas formulēta ar iniciatīvu un dažāda līmeņa pārvaldības līdzdalību, nevis kaut kas uzspiests, līdz ar to pierādot, ka vairāklīmeņu pārvaldība var nodrošināt šos risinājumus vietējā līmenī. Par spīti tam, ka Donavas reģions ietekmē ne tikai ES dalībvalstis, bet arī kandidātvalstis un ar Eiropas kaimiņattiecību politiku tieši saistītās valstis, realitāte parāda, ka pat tad, ja visas iesaistītās puses nav ES dalībvalstis, tām tomēr ir kopīgi izaicinājumi, kuri nebeidzas pie ES robežām un kuri prasa kopīgu rīcību, ja nepieciešams tos efektīvi risināt. Šīs stratēģijas pieņemšana apliecinās, ka ES plāno ar Eiropas līdzekļiem turpmāk izmantot visu, kas līdz šim sasniegts šajā reģionā.
Iuliu Winkler  
Dāmas un kungi, es gribu izteikt atbalstu ierosinātajam rezolūcijas projektam ar daudzu pušu iesaistīšanu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam, jo tas lieliski iederas jaunajos Eiropas procesos, kas uzsākti līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā. Pateicoties Eiropas Parlamenta palielinātajai lomai, tas pierāda savu spēju uzņemties iniciatīvu nozīmīgos jautājumos, tādos kā Donavas stratēģija. Tomēr, manuprāt, diskutējot par šo stratēģiju, mums būtu jādomā plašāk nekā tikai par ekonomikas, vides, transporta un tūrisma elementu kopumu, un tādēļ es gribu uzsvērt šīs stratēģijas politisko nozīmību, faktu, ka šis plānošanas un sadarbības process iesaista visas valstis gar Donavas krastiem, tāpat iekļaujot arī valstis, kuras nav ES dalībvalstis, piemēram Serbiju un Ukrainu. Kas attiecas uz šīm valstīm, to loma Donavas stratēģijā ir svarīgs līdzeklis, lai tuvinātos Eiropai, tādējādi veicinot to nākotnē paredzēto pievienošanos ES. Būdams Ungārijas EP deputāts no Rumānijas, es esmu pārliecināts, ka šī iniciatīva un kaimiņattiecību politikas potenciāls uzlabos Serbijā un Ukrainā dzīvojošo ungāru kopienu apstākļus. Es vēlos piebilst, ka Eiropas Parlamentā strādājošajiem deputātiem no Ungārijas ir kopējas saistības pret to ungāru kopienu Eiropas nākotni, kuras dzīvo Karpatu baseina teritorijā, bet ārpus Eiropas Savienības robežām. Viens no spilgtākajiem kulturāli daudzveidīgākajiem Eiropas reģioniem atrodas Donavas krastos; līdz ar to vēsturisko un kopienas tradīciju saglabāšana un izplatīšana, kultūru dialogs un vēsturisko ēku un pieminekļu kopīga aizsardzība - tie visi var būt Donavas stratēģijas komponenti, kas stiprina šo reģionu un padara to unikālu.
