Darba kārtība
Priekšsēdētājs
Darba kārtības projekta galīgā versija, ko izstrādājusi Priekšsēdētāju konference savā ceturtdienas, 16. aprīļa, sanāksmē saskaņā ar Reglamenta 130. un 131. pantu, ir izdalīta. Ir ierosināti šādi grozījumi:
Otrdiena:
Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa pieprasīja svītrot no darba kārtības G. Hökmark ziņojumu par Kopienas kodoldrošības sistēmas pamatstruktūru.
Monica Frassoni
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, G. Hökmark ziņojums par Kopienas kodoldrošības sistēmas pamatstruktūru mums ir jāatliek divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, Juridiskā komiteja ir atbalstījusi ierosinājumu par to, ka Komisijas priekšlikumā ir būtiska procesuāla problēma, jo Euratom noteikumi paredz, ka Komisijai, pirms tā sāk darbu saistībā ar priekšlikumu, ir jāsaņem tehniskās komitejas atzinums, un tas nav izdarīts divos gadījumos. Juridiskā komiteja nolēma, ka tas ir būtisks trūkums; citiem vārdiem sakot, tas ir trūkums, kas pieprasa svītrot šo priekšlikumu un liek Komisijai to atkārtoti iesniegt atbilstīgi spēkā esošajiem noteikumiem. Otrs iemesls - nav pamata steigai, jo šie noteikumi tiks piemēroti vienīgi tām spēkstacijām, kuras varētu uzbūvēt pēc 2015. gada. Tādēļ nav iemesla steigties, un mums nav jāpieņem dokuments, kurā ir tik būtisks procesuāls trūkums kā šis.
Gunnar Hökmark
(SV) Priekšsēdētāja kungs, es katrā ziņā uzskatu, ka lēmums par šo jautājumu mums jāpieņem šajā sesijā. Tam ir vairāki iemesli. Pirmkārt, šo priekšlikumu Parlaments jau iepriekš apsprieda debatēs, un tagad tas atkal ir iekļauts darba kārtībā, turklāt Padome to ir apspriedusi kopš 2003. gada. Beidzot ir pienācis laiks pieņemt lēmumu. Attiecībā uz juridisko situāciju - ekspertu grupa, uz ko atsaucās M. Frassoni, iesniedza savu atzinumu par šo priekšlikumu, pēc kā tika veikti pielāgojumi. Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas pārstāvju lielāko daļu domstarpību rada jautājums par to, vai tas ir jauns priekšlikums vai priekšlikums, pie kura mēs strādājam kopš 2003. gada. Es domāju - visi piekritīs, ka pie šī priekšlikuma mēs strādājam jau ilgu laiku. Vienā brīdī mums jāspēj pieņemt lēmumu, jo īpaši tāpēc, ka tagad ļoti daudz valstu plāno uzbūvēt atomelektrostacijas. Tādēļ uzskatu, ka ārkārtīgi svarīgi ir tas, lai mēs Eiropas Savienībā izstrādātu spēcīgus un stabilus tiesību aktus, un tāpēc es ierosinu, lai šodien mēs balsotu par to, lai šonedēļ notiktu balsojums par kodoldrošības direktīvu.
(Parlaments šo priekšlikumu noraidīja.)
Trešdiena:
Priekšsēdētājs
Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa ir pieprasījusi atlikt balsojumu par rezolūcijas priekšlikumu par starptautisku sarunu uzsākšanu, lai parakstītu starptautisku Arktikas aizsardzības nolīgumu.
Diana Wallis
Priekšsēdētāja kungs, balsojot pagājušajā plenārsēdē, mēs jau īsumā apspriedām šo jautājumu.
Problēma ir šāda - kopā ar Komisiju un Padomi piedaloties debatēs, daudziem deputātiem kļuva skaidrs, ka mēs rīkotos nepareizi, ja balsotu par šo rezolūciju, un tādēļ mēs pieprasījām šajā posmā to atlikt.
Manuprāt, tagad mēs uzskatām, ka rezolūcija nav vajadzīga. Par šo jautājumu Parlaments savu viedokli izteica pirms pāris mēnešiem; ar to pilnīgi pietiek, un nav nekādas vajadzības šajā posmā to darīt atkārtoti. Debates, kurās mēs piedalījāmies kopā ar citām iestādēm, bija vērtīgas, tomēr nav vajadzības izstrādāt rezolūciju.
Véronique De Keyser
(FR) Priekšsēdētāja kungs, man jāpiebilst, ka esmu nedaudz pārsteigta, jo tad, kad apspriedām šo rezolūciju, neviens neuzskatīja, ka tā ir bezjēdzīga. Pilnīgi neviens un vismazāk jau D. Wallis.
Jā, tā ir taisnība, ka Komisija atsaucās uz to, ka Eiropas Savienība vēlējās pievienoties Arktikas padomei, utt. Personīgi es uzskatu, ka atbilstīgi Komisijas izteiktajai vēlmei šī jaunā rezolūcija, kurā ļoti skaidri izteikta mūsu vēlme noteikt moratoriju urbumiem un izveidot demilitarizētu zonu Arktikā, ir ļoti nozīmīga laikā, kad šajā teritorijā kaimiņvalstis demonstrē savu spēku, tostarp militāro spēku, lai tādējādi pieprasītu savu īpašumu un iegūtu urbšanas iespējas.
Tādējādi, no politiskā viedokļa, protams, ir svarīgi, lai mēs balsotu par šo dokumentu, un šī D. Wallis - kā arī daļa deputātu šajā plenārsēžu zālē - viedokļa radikālā maiņa ir pilnībā neattaisnojama, ņemot vērā debates, kurās mēs piedalījāmies.
(Parlaments apstiprināja priekšlikumu.)
Trešdiena:
Priekšsēdētājs
Nāciju Eiropas grupa ir pieprasījusi darba kārtībā iekļaut Komisijas paziņojumu par zemestrīci Abruco reģionā Itālijā.
Roberta Angelilli
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, apspriedusies ar politiskajām grupām un Itālijas delegāciju vadītājiem, savas grupas vārdā es lūdzu jūs atļaut rītdienas darba kārtībā iekļaut debates par zemestrīci Abruco reģionā. Domāju, ka cietušie novērtē solidaritāti, ko izrādījušas Eiropas iestādes un jūs personīgi, izsakot līdzjūtību un aicinot ievērot minūtes klusumu, un viņi novērtēs arī jebkādu atjaunošanas vajadzībām piešķirtu atbalstu finanšu un likumdošanas jomā. Tādēļ debatēs, piedaloties Eiropas Komisijai, būtu iespējams valsts un vietējās iestādēm sniegt daudz lietderīgas informācijas par to, cik lielu atbalstu spēs dot Eiropas Savienība.
Gianni Pittella
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikt, ka Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā piekrīt R. Angelilli priekšlikumam. Es vēlētos pateikties H. G. Pöttering par viņa vārdiem un visam Parlamentam par to, ka tas izrādījis emocionālo solidaritāti ar cietušajiem. Es arī uzskatu, ka rītdienas pēcpusdienas debatēs mēs varētu sagatavot ne vien jaunas solidaritātes deklarācijas, bet - un tas ir pats galvenais - konkrētus priekšlikumus, jo Eiropa var sniegt ievērojamu ieguldījumu atjaunošanas jomā, kā arī atvieglot krīzes situāciju, ar ko saskaras Arbuco iedzīvotāji.
Astrid Lulling
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ar skumjām un sarūgtinājumu es konstatēju, ka šīs nedēļas darba kārtībā nav iekļauts jautājums, uz kuru jāatbild mutiski un kam seko debates, par sārtvīnu un atļauto vīndarības praksi, ko mēs - es un kolēģi deputāti no daudzām politiskajām grupām - iesniedzām paredzētajā termiņā.
Visu to personu vārdā, kas parakstīja šo dokumentu, es aicinu labot šo situāciju. Patiesībā es esmu runājusi ar dažiem šo politisko grupu priekšsēdētājiem, un man šķiet, ka vai nu viņi ir slikti informēti par šo pieprasījumu, vai arī tas ir palaists garām un aizmirsts.
Tādēļ es jūs lūdzu šīs nedēļas darba kārtībā iekļaut šo paredzētajā termiņā iesniegto jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kam seko debates.
Priekšsēdētājs
A. Lulling kundze, es tikko saņēmu informāciju, ka jautājumu par sārtvīniem paredzēts apspriest maijā. Tad būs arī pietiekami ilgs uzstāšanās laiks, kas šodien savukārt nav paredzēts.
Nikolaos Vakalis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ja drīkst, es vēlētos paust savu neapmierinātību un ziņkārību, jo es iesniedzu jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kam seko debates, ko atbalstīja 48 EP deputāti, kuri savu atbalstu, jūsu zināšanai, apliecināja ļoti īsā laikā, un pat tagad šeit ir deputāti, kas paziņojuši, ka vēlas atbalstīt šo jautājumu, tomēr pagaidām, man par lielu pārsteigumu, neviens nav man atbildējis, kāpēc, kad un pēc kādiem kritērijiem tika pieņemts lēmums nepieņemt šo jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kam seko debates.
Vai man tagad pēkšņi jāsaskaras ar cita veida zemestrīci? Vai tā ir jauna zemestrīce, vai tai ir cits iemesls? Attiecībā uz pēdējo fatālo zemestrīci un upurus, uz kuriem jūs atsaucāties, ko es papildinātu ar izrietošajiem zaudējumiem un postījumiem kultūras jomā, es vēlreiz atkārtoju, ka mums ir jāuzsver šī fenomena Eiropas dimensija. Ņemot vērā, ka es biju arī referents, kurš sagatavojis vienīgo ES iestādes ziņojumu par zemestrīcēm, es ļoti labi zinu, ka Eiropas līmenī var - un vajag - daudz izdarīt. Pateicos un gaidu atbildi!
Priekšsēdētājs
N. Vakalis kungs, par šāda veida lūgumiem jāinformē stundu pirms sēdes sākuma. Esmu informēts, ka šajā gadījumā tas tā nav noticis. Tas saistīts ar Reglamenta 132. pantu. Es ieteiktu atgriezties pie šī jautājuma maijā; pretējā gadījumā mēs nespēsim nodrošināt darbu atbilstīgi Reglamentam.
Astrid Lulling
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos lūgt, lai jūs pajautātu Parlamenta deputātiem, vai šis jautājums ir jāiekļauj darba kārtībā. Jūs nevarat to izlemt vienpersoniski. Vismaz pajautājiet, vai deputāti piekrīt šādam lēmumam.
Jūs noteikti varat atrast pāris minūtes, lai apspriestu šo svarīgo tēmu, kas ievērojami ietekmē daudzus Eiropas Savienības reģionus, un apspriestu to savlaicīgi, jo maijā jau būs par vēlu.
Priekšsēdētājs
A. Lulling kundze, šo lēmumu priekšsēdētājs nepieņem viens pats; es ievēroju Reglamentu. To nosaka 132. pants, kura noteikumi mums ir saistoši. Par šādu lūgumu jāinformē stundu pirms sēdes sākuma. Es ierosināšu Priekšsēdētāju konferencei šo jautājumu izskatīt maijā.
Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa ir pieprasījusi darba kārtībā iekļaut Komisijas paziņojumu par ģenētiski modificētu kukurūzu MON 810.
Monica Frassoni
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šī situācija patiešām ir sirreāla, jo mēs tiekam ignorēti - lielākā daļa dalībvalstu nevēlas atteikties no iespējas izziņot moratorijus par ĢMO, un Komisijai noteikti jāņem vērā šīs negatīvais situācijas atrisinājums, lai arī tā, ja vēlas, var rīkoties. Līdz tam mēs paši esam nonākuši.
Uzskatu, ka saistībā ar tik svarīgu jautājumu kā šis būtu lietderīgi saprast, ko Komisija vēlas darīt - turpināt iesākto, apstāties, atcelt vai iesniegt tiesību akta priekšlikumu. Mēs vēlamies tikai vienu - lai Komisija pateiktu, ko tā vēlas darīt, un pateiktu to publiski, Parlamenta debatēs.
Lutz Goepel
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienībā MON 810 kukurūza tika apstiprināta 1998. gadā. Šis apstiprinājums nav dalībvalstīm izvirzīta obligāta prasība, un katra dalībvalsts var brīvi izlemt, vai pieņemt šo apstiprinājumu, piemērot to vai noteikt aizliegumu audzēt šādu kukurūzu.
Pieņemu, ka šis ir pamatojums pēdējam nolēmumam, kas par šo jautājumu ir pieņemts Vācijas Federatīvajā Republikā. Šajā saistībā es atļaušos apgalvot, ka MON 810 kukurūza Vācijā tika apstiprināta 2005. gadā, bet 2007. gadā tika pārtraukta šo sēklu sēšana, un 2007. gada decembrī "Monsanto” iesniedza plānu šīs kukurūzas audzēšanas vispārējai uzraudzībai. Pēc tam, 2008. gadā, to atkal apstiprināja, bet pirms pāris dienām to aizliedza.
M. Frassoni apgalvoja, ka daudzas valstis ir noraidījušas šīs kukurūzas audzēšanu. Runa ir par četrām valstīm - Franciju, Austriju, Ungāriju un Luksemburgu; tagad tām ir pievienojusies Vācija, tādējādi tagad tās ir piecas no 27 dalībvalstīm. Tas ir pilnībā nacionālas kompetences jautājums, ko pieņem, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, un tādēļ mums nevajadzētu apgrūtināt Parlamentu ar šī jautājuma izskatīšanu.
Martin Schulz
(DE) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Mēs neatbalstām šādu rīcību, tomēr ne tādā veidā, kā to pieprasa M. Frassoni, bet cita, L. Goepel minētā, iemesla dēļ, un tādēļ es esmu pateicīgs jums par iespēju īsumā ar to iepazīstināt.
Mums jānoorganizē detalizētas debates, kurās jāaplūko ne vien šis jautājums, bet arī tas, kā mēs vēlamies risināt jautājumu par ģenētiski modificētu pārtiku. Tomēr mēs nevaram to izdarīt tik īsā laikā, līdz parītdienai. Tādēļ uzskatu, ka mums jālūdz jaunais Parlamenta sastāvs pēc vēlēšanām noorganizēt detalizētas debates par ģenētiski modificētas pārtikas izmantošanu. Liels paldies!
