Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0006/09).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Postopki za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev na področju obrambe in varnosti
Evropski trgi z orožjem so razdrobljeni in zato od 90. let trpijo negativne gospodarske učinke. V zadnjih 20 letih se je poraba za obrambo v Evropi prepolovila, prodaja, zaposlovanje in naložbe v raziskave in tehnologijo pa so upadli. Vendar pa tudi velike države članice stežka prenašajo finančna bremena, ki jih predstavljajo stroški razvoja novih sistemov orožja. Reorganizacija oboroženih sil od konca hladne vojne naprej je pripeljala do zmanjšanja števila zalog konvencionalne obrambne opreme, vendar je ustvarila tudi nove zahteve v smislu kakovosti.
Ali Komisija ne misli, da so države, ki so v glavnem kupci, kot je Portugalska, s tem postavljene v neugoden položaj, saj zadnji predlog ni uspel opredeliti sistema nadomestil, na podlagi katerega bi države članice lahko zavarovale industrijska vračila od nakupa obrambne opreme, ki so bodisi civilne bodisi vojaške narave? Ali je pripravljena omogočiti sistem nadomestil?
Charlie McCreevy
član Komisije. - Pred enim mesecem je Parlament sprejel resolucijo o predlogu direktive za oddajo javnih naročilih na področju obrambe in varnostne opreme. To pomeni, da je bil predlog uspešno zaključen med prvo obravnavo in da ga bo kmalu sprejel tudi Svet.
Nova direktiva je pomemben korak naprej proti vzpostavitvi skupnega evropskega trga za obrambno opremo. Ta bo uvedel poštena in pregledna pravila javnih naročil, ki se bodo uporabljala po vse Uniji. S tem se bo povečala odprtost trgov z obrambno opremo med državami članicami, kar bo koristilo vsem. Evropske industrije bodo dobile veliko večji domači trg in bodo postale bolj konkurenčne; naše oborožene sile bodo ustvarile večjo dodano vrednost, kar bo pomagalo izboljšati obrambne zmogljivosti Evrope, in nenazadnje bo večja učinkovitost v javni porabi prinesla koristi tudi davkoplačevalcem.
Eno izmed spornih vprašanj med razpravo o direktivi je bilo vprašanje o "nadomestilih" - torej gospodarskih nadomestilih za nakup obrambne opreme od tujih dobaviteljev. Nekatere države članice so predlagale, da bi se v direktivo vključil sistem nadomestil, ki jim bo omogočil, da zavarujejo takšna industrijska vračila od naložb v obrambno opremo.
Cilj nadomestil je podpreti industrijo države članice, ki obrambno opremo kupuje v tujini. Kot takšna lahko pripeljejo do izkrivljanja notranjega trga in so lahko diskriminatorna do podjetij iz drugih držav članic na podlagi dobaviteljevega državljanstva. Pogodba ES prepoveduje diskriminacijo na podlagi državljanstva, direktiva, kot sekundarna zakonodaja, pa mora Pogodbo spoštovati.
Pravna služba Sveta je v svojem mnenju z dne 28. oktobra 2008 potrdila, da restriktivni ukrepi javnega naročanja, oblikovani za namen spodbujanja domače industrije, niso v skladu s splošnimi načeli Pogodbe ES. Zaradi tega so nadomestila za javna naročila na področju obrambe lahko dovoljena samo, če so potrebna za zaščito temeljnih varnostnih interesov ali če so upravičena na podlagi glavne zahteve splošnega interesa. Gospodarski interesi ne zadostujejo. S to oceno se je strinjala velika večina držav članic in Parlament.
Zato ni šlo samo za pravno obveznost, temveč tudi za politično soglasje, da v direktivo ne vključimo nadomestil, ki so namenjena podpori nacionalnih industrij. V skladu s tem v besedilo o direktivi o javnih naročilih na področju obrambe niti Komisija v svojem predlogu, niti zakonodajalca, torej Svet in Evropski parlament, niso vključili posebnih pravil o nadomestilih.
Vendar pa direktiva o javnih naročilih na področju obrambe nudi namesto nadomestil druge možnosti. Države članice, ki v glavnem kupujejo obrambno opremo, poskušajo upravičiti svojo željo do nadomestil, bodisi s potrebami glede varnosti dobave ali s potrebo po odprtju trgov z obrambno opremo za njihova MSP. Direktiva o javnih naročilih na področju obrambe bo pomirila te skrbi. Na eni strani omogoča naročnikom, da ponudnike prosijo za posebne zaveze, ki bodo izpolnile njihove zahteve glede varnosti dobave. Po drugi strani pa vsebuje določbe o oddaji del podpogodbenikom, s čimer se lahko od ponudnikov zahteva, da odprejo svoje dobavne verige konkurenci po vsej EU in olajšajo dostop za MSP, saj bo ti prispevalo k uskladitvi legitimnih varnostnih in gospodarskih interesov držav članic, ki so kupci, izogniti pa se bo mogoče tudi potrebi po zatekanju k nadomestilom.
Armando França
(PT) Zahvaljujem se komisarju za zelo izčrpen odgovor, ki sem ga pravkar dobil. Vendar pa bi rad poudaril svojo skrb, ki se nanaša tako na krizo, ki jo danes preživljamo, kot vemo vsi, kakor tudi na dejstvo, da je to volilno leto, ki bi lahko v veliki meri prispevalo k rahli ohladitvi interesov in izgubi poleta na tem področju.
Kljub temu, gospod komisar, vam moram povedati, da ne smemo pozabiti na vprašanje, ki je z našega stališča ključnega pomena, to pa je, kako preprečiti, da bi se države kupci, kot je Portugalska in še nekatere druge, potencialno znašle v neugodnem položaju.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gotovo lahko sprevidim politične posledice, kot sem sprevidel tudi omembo, da smo v volilnem letu. Vendar pa so bile, kot cenjeni poslanec zagotovo ve, v tej direktivi, ki je bila vključena v sistem, ta vprašanja upoštevana in soglasno je bilo sprejeto, da države članice in Evropski parlament po tej poti ne bodo šli.
To je bilo predmet temeljitih razprav v različnih delovnih skupinah, vendar je bilo soglasno sprejeto, kot sem navedel že v svojem uradnem odgovoru, da se po tej poti, ki jo predlaga cenjeni poslanec, ne bo šlo. Iz razlogov, ki sem jih prej navedel, sem zelo optimističen glede tega, kar smo dosegli v teh kompromisih, ki so v najboljšem interesu vseh gospodarstev Evrope.
Mairead McGuinness
Izkoristila bom to priložnost, da se navežem na prvi del tega vprašanja in postavim vprašanje o javnih naročilih na splošno ter vprašanje o omejenih razpisih, ki bi po mnenju mnogih lahko predstavljali ali povzročili slabo dodano vrednost. Mogoče bi Komisija lahko nekoč - mogoče ne zdaj - obravnavala tudi to vprašanje, predvsem v bolj omejenih gospodarskih okoliščinah, s katerimi se soočajo številne naše države članice, ter si še enkrat ogledala vprašanje o javnih naročilih in razpisih ter zlasti omejenih razpisih.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Kot gospa McGuinness že ve, so se evropski voditelji držav na zasedanju Evropskega sveta decembra lani dogovorili, da se lahko za razpise uporabi krajši čas v letih 2009 in 2010. To je dejansko v skladu s prilagodljivostjo, ki jo nudijo obstoječe direktive, saj je v težkih gospodarskih okoliščinah, v katerih so se znašla gospodarstva Evrope, po mnenju voditeljev držav takšna pot ustrezna in dovoljena na podlagi obstoječih direktiv.
Poznam vprašanja, ki so jih poslanci odpirali v zvezi z omejenimi razpisi, vendar pa direktive o javnih naročilih redno pregledujemo in poskrbel bom, da se bodo vključile tudi pripombe gospe McGuinnes.
Zadeva: Trgovinski odnosi med EU in Izraelom
Na kakšen način namerava Komisija razmotriti svoje trgovinske odnose z Izraelom, glede na trenutne vojaške posege v Gazi, prekomerno in nesorazmerno uporabo sile s strani Izraela in tisoče civilnih žrtev ter ubijanje nedolžnih palestinskih državljanov?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija je močno obsodila nasilje v Gazi. Kriza še enkrat dokazuje, da za spor med Izraelom in Palestino ni vojaške rešitve. Trajno rešitev lahko prinesejo samo pogajanja s celovito zavezanostjo obeh strani.
Komisija pozdravlja zadnjo prekinitev sovražnosti v Gazi. Ključnega pomena je, da si obe strani prizadevata za trajno premirje s celovitim izvajanjem resolucije Varnostnega sveta ZN 1860. Nemudoma je treba začeti obravnavati številna vprašanja, zlasti ponovno odprtje vseh mejnih prehodov na območju Gaze, trajno zaustavitev vseh raketiranj na Izrael in učinkovita sredstva za preprečitev tihotapljenja orožja v Gazo.
Zdaj, ko se zdi, da so se sovražnosti ustavile, bo pomembno čim prej nadaljevati s pogovori za celovit mir. EU je pozvala svoje partnerke, da pomagajo pri nadaljevanju mirovnega procesa. Prva prednostna naloga za Komisijo je lajšanje trpljenja prebivalcev Gaze. Trgovinski odnosi med EU in Izraelom se bodo nadaljevali. Osamitev, sankcije ali kakršne koli druge oblike bojkota bi bile škodljive za pogovore in pogajanja, s katerimi se želi doseči trajna rešitev spora. Poleg tega bi se napad na interese Izraela dokazal tudi kot škodljiva za okupirano palestinsko ozemlje, ki je gospodarsko odvisno od Izraela kot glavne destinacije izvoza in zaposlovanja njegove delovne sile.
David Martin
- Rad bi se zahvalil komisarju za njegov odgovor in pozdravil dejstvo, da je ponovil obsodbo Komisije, ki zadeva ukrep Izraela. Toda, gospod komisar, v vseh naših trgovinskih sporazumih je tudi klavzula o človekovih pravicah. Tako kot številni moji volivci, tudi sam ne morem razumeti, kako ti, da še vedno ne verjamemo, da je država, ki priznava, da uporablja nesorazmerne vojaške ukrepe proti civilnemu prebivalstvu - namerno cilja šole, namerno cilja zgradbe mirovnih in nevtralnih mednarodnih organizacij - prekršila svoje klavzule o človekovih pravicah. Če to ni kršenje človekovih pravic, kaj potem je?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Moram reči, da je naša celotna politika v zvezi s tem posebnim obdobjem spora med Izraelom in Palestino ta, da je Komisija zdaj osredotočena na humanitarno pomoč in pomoč ljudem v Gazi, vsa ostala vprašanja pa bodo prišla na vrsto kasneje. Naša trgovinska politika se ne bo spremenila, kako pa se bo razvijala naprej, pa bo odvisno od okoliščin.
Seveda vem, da lahko dobite podrobne informacije o preiskavah, ki so bile odprte v zvezi z možnim kršenjem človekovih pravic in kaznivimi dejanji, storjenimi v času tega spora. Komisija pozorno spremlja te preiskave in se bo, ko bodo končane, ustrezno odločila ter spremljala nadaljnji razvoj dogajanj ter sprejela naknadne odločitve.
Predsednica
Veliko ljudi je prosilo za nadaljnja dopolnilna vprašanja k tem vprašanju. Na podlagi našega Poslovnika lahko sprejmem samo še dve, zato bom upoštevala, kdo je vložil prošnjo in kdaj, poleg tega pa še politično ravnovesje. Na podlagi tega bom sprejela dopolnilni vprašanji gospoda Allisterja in gospoda Racka.
Jim Allister
Gospod komisar, ali bi lahko pozdravil zagotovitev, da se bodo trgovinski odnosi nadaljevali, in ali bi vam lahko dal podporo, da vas ne prestraši poplava protiizraelske propagande, ter zaprosil Komisijo, naj ne pozabi, da je glede na to, da je Izrael ena izmed redkih demokracij v tej regiji, pomembno, da se ga ne zapre ali osami, kar nikakor ne bi prispevalo k miru. Takšen ukrep tudi ne bil šel skupaj s strpnostjo, ki jo je EU pokazala številnim samovladnim režimom po vsem svetu.
Reinhard Rack
(DE) Pozdravljam dejstvo, da Evropska unija sprejema humanitarne zaveze, da bo pomagala tistim, ki trpijo na območju Gaze. Pozdravljam tudi dejstvo, da smo obsodili to, kar je verjetno nesorazmeren odziv s strani Izraela, in da smo upravičeno pokazali, da to ni način za zagotovitev miru, saj, ravno nasprotno, mir spravlja v nevarnost. Vendar pa bi si morali vzeti čas, da bi pojasnili v imenu Evropske unije, da so ljudje na območju Gaze zagrešili nezakonita nasilna dejanja, ki imajo neposreden in poguben vpliv na prebivalce Izraela. Bil bi vesel, če bi Evropska unija lahko sestavila uravnotežen odgovor v tem smislu.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Lahko vam zagotovim, da si Komisija vedno prizadeva za ravnotežje. Glede na to, da sta tudi moja kolega, komisar Michel in komisarka Ferrero-Waldner, obsodila napade na Izrael, sta obsodila obe strani za uporabo nasilnih orodij in nasilja. Poskušamo vzpostaviti ravnotežje in pretehtati vse vidike tega zelo zapletenega spora.
Zadeva: Program za varnejši internet
Sklep št. 1351/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 je vzpostavil večletni program Skupnosti za zaščito otrok, ki uporabljajo internet in druge komunikacijske tehnologije. V skladu s tem sklepom se od Komisije zahteva, da sestavi letne delovne programe v sklopu programa "Varnejši internet", ki je oblikovan za spodbujanje varnejše uporabe interneta in novih komunikacijskih tehnologij. Glede na grožnje, ki jih predstavlja neomejen dostop do vseh teh tehnologij in podatkov, je treba posebno pozornost nameniti otrokom in mladim ljudem. Proračunska sredstva za program, ki naj bi potekal od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2013, znašajo 55 milijonov EUR.
Ali bo Komisija navedla točne podrobne podatke o načrtu ukrepov in stroških izvajanja programa "Varnejši internet" v naslednjih letih? Kdo se lahko prijavi za udeležbo v programu? Kako in na katere dejavnosti se bodo sredstva programa "Varnejši internet" porabila?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Program Varnejši internet, predhodnik programa, ki se pričenja izvajati zdaj, je doživel pravi uspeh. Komisija je prepričana, da bo uspešen tudi naslednji.
Program Varnejši internet je edinstvena vseevropska pobuda, s katero EU pomaga boriti se proti nezakoniti vsebini in škodljivim dejanjem prek interneta ter ozaveščati evropsko javnost o varnosti otrok na internetu. Nacionalne ukrepe in pobude spodbuja na usklajen način.
Kot je poudaril cenjeni poslanec, celoten proračun novega programa Varnejši internet, ki bo trajal pet let, od leta 2009 do leta 2013, znaša 55 milijonov EUR, izvajal pa se bo prek letnih delovnih programov. Delovni program 2009 je trenutno že predmet posvetovanja med službami Komisije. Komisija bo nato Odbor za upravljanje programa zaprosila za ugodno mnenje. Po tem bo ta dokument vključen v register komitologije, da bi omogočil Evropskemu parlamentu, da uporabi svojo 30 dnevno pravico za pregled, kar bi se moralo zgoditi med koncem marca in začetkom aprila. Delovni program opredeljuje vsebinska merila in okvirni proračun poziva za zbiranje predlogov, ki bo odprt leta 2009.
Poziv za zbiranje predlogov bo odprt za vse pravne osebe s sedežem v državah članicah. Odprt pa je tudi za vse pravne osebe s sedežem v državah Efte, ki so pogodbenice sporazuma o EGP - Norveška, Islandija in Lihtenštajn. Poleg tega pa je odprt še za pravne osebe s sedežem v drugih državah, pod pogojem da je z njimi podpisan dvostranski sporazum.
Delovni program za leto 2009 je prvi izmed petih, kot bo tudi temeljni kamen za dejavnosti, ki se bodo izvajale v teku celotnega trajanja programa. V skladu s trenutnim osnutkom so njegove prednostne naloge usposabljanje in zaščita otrok z uvedbo novih ukrepov in nadaljevanjem tistih, ki so se pričeli v okviru predhodnega programa Varnejši internet plus, zagotavljanjem dejavnosti ozaveščanja, telefonskim številkam za pomoč in vročim linijam v vseh državah članicah, okrepitvijo usklajevanja na evropski ravni in tudi zagotovitvijo dodane vrednosti s pridobitvijo kar največjega vpliva s pomočjo razpoložljivih finančnih sredstev, in sicer 11 milijoni EUR.
Bogusław Sonik
(PL) Gospa predsednica, gospod komisar, toplo pozdravljam to pomembno pobudo. Sam bi želel postaviti samo eno vprašanje. Program se nanaša na zamisel vzpostavitve posebnih kontaktnih točk v vsaki državi, ki bi se ukvarjala s koordinacijo programa. Ali ima komisar o tem kakršne koli informacije in kaj točno se namerava?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Žal nimam nikakršnih podrobnih podatkov o kontaktnih točkah, na splošno pa vem, da o tem odločajo države članice in da je to v veliki meri odvisno od strukture vlade in struktur upravljanja.
Vem, kje bo takšna kontaktna točka v moji državi, vendar pa trenutno nimam tolikšnega vpogleda v to, kje so te kontaktne točke v drugih državah.
Seveda pa vam lahko posredujem potrebne podatke, če vas bo to zanimalo.
Jörg Leichtfried
(DE) Nevarnosti, ki jih predstavlja internet, se nenehno spreminjajo, in videli smo dejansko, da je internet napredoval od različice 1.0 do različice 2.0. V bistvu to pomeni, da je vse postalo veliko bolj interaktivno. Bili so primeri, ko so spletne platforme in spletne skupnosti te vrste mlade ljudi napeljale k samomoru.
Postavlja se vprašanje: ali verjamete, da je takšen razvoj na splošno dobra ali slaba stvar? Ali bo to stanje postalo bolj ali manj nevarno? Če postaja bolj nevarno, kakšne načrte Komisija ima predvsem v zvezi s tem spreminjanjem interneta?
Paul Rübig
(DE) Gre za vprašanje ustrezne porabe 55 milijonov EUR. Ali si lahko predstavljate, da bi dali malim in srednje velikim podjetjem majhne zneske samo zato, da bi izdelali boljše programe, uvedli ocene programov za mlade ljudi, da bi se lahko odločili, ali jih program zanima ali ne, in, tako kot pri filmih, objavili starostne omejitve, ki navajajo, ali je vsebina primerna in da je določena neka starostna omejitev? Ali si lahko predstavljate, da bi finančna sredstva za ta program dodeljevali enako, kot v primeru programa Eurostars?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Nevarnosti, ki jih predstavljata internet in razvoj interneta, so pomembno vprašanje. Vsi vemo, kako nov je internet v našem svetu in kako se je eksponentno razvijal v preteklih nekaj letih. Zato so tako pozitivne kot nevarne strani nekaj precej novega za družbo in vladne strukture.
Seveda morajo vladne strukture, vključno z evropskimi institucijami, ustrezno oceniti vse možne nevarnosti in prepričan sem, da to že počnejo. Program Varnejši internet je eden izmed odzivov na nevarnosti, ki so že prepoznane. Druga že prepoznana nevarnost so kibernetični napadi in različni poskusi napadov in blokad prek interneta. Tudi zločinci uporabljajo internet in agencije za odkrivanje in pregon aktivno delajo na tem, kako se lotiti vseh teh možnih nevarnosti.
Zato menim, da je ena izmed glavnih prednostnih nalog za vlade - in tudi evropske institucije - ta, da se ustrezno odzovejo; "ustrezno" v tem smislu pa pomeni, da ne smemo omejiti ogromnih prednosti, ki jih internet nudi svojim uporabnikom.
A medtem ko so vsi ti različni vidiki groženj in možnosti razvoja - kakor tudi ustreznih odzivov nanje - zagotovo bolj vprašanje za strokovnjaka s tega področja, so tudi v interesu vseh uporabnikov interneta. Lahko vam zagotovim, da Komisija in njene ustrezne službe pozorno spremljajo stanje.
Kar zadeva udeležbo v tem programu, Komisija meni, da lahko prošnje pošlje širok niz možnih prosilcev, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, in da so ta podjetja v glavnem ponudniki tovrstnih storitev. Zato mislim, da bi to bilo dobro tudi za ta podjetja.
Če sem pravilno razumel vprašanje o možnosti, da se tega programa udeležijo tudi mlajše generacije, vam trenutno ne morem dati nikakršnega konkretnega odgovora, vendar pa je Komisija zelo odprta za udeležbo kar čim več udeležencev za delo pri tem programu. Vendar pa vam danes ne morem dati konkretnega odgovora v zvezi z udeležbo mladih ljudi.
Zadeva: Posebni svetovalec Richard Boomer in ploščad Heysel
Belgijski nepremičninski podjetnik Richard Boomer od 1. aprila 2006 dela kot posebni svetovalec komisarja Kallasa na področju stavb. Njegova pogodba je bila pravkar podaljšana.
Zakaj je komisar to storil? Na katere komisarjeve odločitve je vplival gospod Boomer? Katerih internih srečanj v Komisije se je gospod Boomer udeležil po podaljšanju?
Zdi se, da še en belgijski nepremičninski agent poskuša zadeve še bolj otežiti, saj želi nekatere pisarne Komisije premestiti na ploščad Heysel v Bruslju. Ali bo Komisija o tem dala svoje mnenje? Kakšen je časovni razpored za sprejemanje odločitev? Kdaj bodo objavljeni rezultati natečaja za arhitekte za Rue de la Loi?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - S tem vprašanjem sem precej seznanjen, saj smo ga že večkrat obravnavali. Najprej moram reči, da gospod Richard Boomer ni izvajalec gradbenih del, kot je navedeno v vprašanju. Vse informacije o njem so na voljo na spletišču. Gospod Boomer je bil moj posebni svetovalec od 1. aprila 2006, njegov mandat pa je bil obnovljen leta 2008 za obdobje od 1. aprila 2008 do 31. marca 2009.
Njegov mandat posebnega svetovalca obsega: svetovanje podpredsedniku, pristojnemu za upravo, revizijo in boj proti goljufijam, na področju nepremičninske politike; izboljšanje odnosov s pristojnimi organi v Bruslju in Luksemburgu in optimizacija učinkovitosti naložb, ki jih bo opravila Komisija.
Moram reči, da je dejansko prispeval dragoceno strokovno znanje, saj pozna razmere na nepremičninskem področju zlasti v Bruslju ali Belgiji, nekoliko manj pa v Luksemburgu. Njegovi nasveti so bili dragoceni in moram reči, da je zelo jasno tudi njegovo poznavanje zadev na področju nepremičninske politike v Komisiji. Opredelitev nepremičninske politike spada v pristojnost osebja in uprave generalnega direktorata pod vodstvom podpredsednika, pristojnega za upravo. To politiko izvajata Urad za infrastrukturo in logistiko - Bruselj (za Bruselj) in Urad za infrastrukturo in logistiko - Luksemburg (za Luksemburg). Kot posebni svetovalec gospod Boomer, tako kot vsi drugi posebni svetovalci na Komisiji, svetuje o politiki in dolgoročnih vidikih na področju zadev, opredeljenih v njegovem mandatu. Gospod Boomer nima nikakršne vloge v procesu sprejemanja odločitev ali v postopkih upravljanja, kot je na primer prevzem stavb ali prekinitev dolgoročnega najema.
Kar zadeva tretje vprašanje, ki zadeva neimenovanega belgijskega nepremičninskega podjetnika, Komisija ni seznanjena z nikakršnimi pritiski, ki jih omenja cenjena poslanka.
V zvezi z zadnjim vprašanjem - velikim vprašanjem - sem vesel, da lahko cenjeno poslanko obvestim, da je Evropska komisija v svojem sporočilu o nepremičninski politiki z dne 5. septembra javno napovedala, da bo ohranila močno simbolično prisotnost sredi evropske četrti, vzporedno pa zgradila tri dodatne objekte zunaj te četrti. Ta politika zagotavlja najboljšo dodano vrednost za uporabo javnega denarja in brzda visoke ravni cen znotraj evropske četrti. V skladu s to politiko je Komisija junija 2008 objavila poziv za predložitev informacij v zvezi s trgom, da bi se bolje seznanila z obstoječimi možnostmi za gradnjo ploščadi zunaj evropske četrti po letu 2014. Pri tem pozivu je bila v celoti upoštevana preglednost, saj je bil objavljen v Uradnem listu. Komisija je prejela devet ponudb in trenutno poteka njihova strokovna obravnava.
Komisija želi cenjeni poslanki zagotoviti, da bo izbor ploščadi, ki bo opravljen leta 2009, temeljil na natančni obravnavi pozitivnih strani vseh ponudb ter v skladu z jasnimi postopki in najboljšim interesom Evropske komisije in davkoplačevalskega denarja. Do sprejema te odločitve Komisija ne bo izražala stališč o nobeni izmed ponudb, ki jih obravnava.
Kar zadeva vprašanje, kdaj bodo objavljeni rezultati natečaja za arhitekte za Rue de la Loi, lahko Komisija reče samo, da to vprašanje ne sodi v pristojnost Evropske komisije, temveč ga je treba nasloviti na regijo glavnega mesta Bruselj, ki je odprla ta natečaj za načrtovanje mesta. V skladu z informacijami, s katerimi razpolaga Evropska komisija, se končni rezultat pričakuje spomladi 2009.
Opravičujem se za tako dolg odgovor, vendar so bile podrobnosti pomembne.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod komisar, vedno mi je v veliko zadovoljstvo, da prisluhnem vašim odgovorom in da z vami razpravljam o vprašanjih. Izdelala sem graf, ki prikazuje poklicno pot vašega posebnega svetovalca. Želela bi vas vprašati, kako zagotavljate, da ne prihaja do konflikta interesov. Graf prikazuje enega izmed ljudi, ki nastopajo tudi v vaših novih ponudbah. To je nekdo, ki je bil dolgo časa v poslovnem odnosu z vašim posebnim svetovalcem. Kako torej zagotavljate, da ne prihaja do konflikta interesov?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot sem dejal, zagotovo pozna veliko ljudi. Popolnoma sem prepričan, da ni nikakršnega konflikta interesov. Gospod Boomer ni predlagal ničesar, kar bi se nanašalo na naše prihodnje politične odločitve.
Popolnoma sem prepričan, da boste izvedeli, ko bo ta odločitev sprejeta. Predlaganih je bilo devet ploščadi, vendar še ne vem, kje te ploščadi so. O nekaterih predlogih sem bral v časopisih. Ko bo tega konec, boste lahko vse skupaj preverili in tako dobili celovito sliko o tem, zakaj je bila ta ali ona odločitev sprejeta. Trenutno ni še nič jasno, zato si bom z zanimanjem ogledal vse te predloge.
Moj svetovalec je temeljito pregledal to zadevo z vseh zornih kotov in popolnoma sem prepričan, da pri njem ni nikakršnega konflikta interesov, zlasti pa seveda, da ne igra nikakršne vloge pri sprejemanju takšne odločitve.
Markus Pieper
(DE) Želel bi ponovno nekaj vprašati. Razumemo, da se išče zemljišče zunaj evropske četrti. Vendar pa mislim, da se pri tem uporablja evropski davkoplačevalski denar in da bi moral biti Evropski parlament vključen v pregleden proces.
Moje vprašanje je naslednje. Kot ste dejali sami, gospod komisar, je devet strank že pokazalo interes za ta poziv k zbiranju informacij in trenutno poteka presoja njihovih predlogov. Vendar pa so bile na eni ploščadi, namreč na ploščadi Heysel, opravljene nekatere posebne spremembe. Kako se informacije, ki ste nam jih pravkar posredovali, ujemajo s tem, kar se očitno pripravlja na tej ploščadi? Želimo nekaj natančnejših informacij, zlasti o tem, kdaj bomo obveščeni o splošnem stanju in o postopku.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - O celotnem postopku boste v celoti obveščeni in lahko ga boste natančno pregledali. To bo zelo jasna in pregledna odločitev. Razlog za zamislijo o tako imenovanih "drugih ploščadih" zunaj evropske četrti je prav v tem, da želimo denar učinkoviteje uporabiti.
Če združimo vse naše službe v evropski četrti, bo to izvajalcem gradbenih del dalo ogromne možnosti, da postavijo visoke cene, kar smo v mnogih primerih že doživeli. Zato so druge ploščadi nujne, zlasti za ublažitev stroškov. To je glavna zamisel.
Zunaj evropske četrti že imamo nekaj stavb in nekaj ploščadi. Imamo stavbe v Beaulieuju, imamo stavbe na Rue de Genève in še nekaj drugih. Še vedno iščemo. Prosili smo za predloge o 70 000 m2, nato pa bomo pregledali vse možnosti.
Omenili ste Heysel. O tem sem bral v časopisih. O Heyselu ne vem ničesar. Res je, da je potem, ko sem to prebral, nekaj belgijskih poitikov prišlo k meni in ploščad tako zagovarjalo kot ji nasprotovalo, vendar pa to ni nikoli predstavljajo nekakšne najbolj priljubljene možnosti. Nič še ni bilo odločeno. Gre za proces.
Ta lokacija ploščadi je v velikem interesu tako belgijskih kot bruseljskih politikov, in tudi regija Bruselj se zanima za to, da bi imeli prostor zunaj evropske četrti, zato bomo o tem še odločili. Imamo ocenjevalni odbor, ki trenutno obravnava predloge, potem pa bo nastopil pred odborom OIB, pozneje pa še pred Komisijo. Proces bo v celoti pregleden. Vendar pa predlagam, da se držimo zunaj notranjih belgijskih razprav in interesov.
Zadeva: Ponarejanje evrskih kovancev in bankovcev
Ali lahko Komisija predloži informacije o trenutnem stanju v zvezi s ponarejanjem evrskih bankovcev in kovancev, kakor tudi analizo tega, kako si EU prizadeva za boj proti goljufijam, povezanim s ponarejanjem?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Evropska skupnost je razvila številne ukrepe za zaščito evra pred ponarejanjem, vendar pa je moj odgovor na vaše vprašanje o stanju v zvezi z bojem proti ponarejanju naslednji:
leta 2008 je bilo po podatkih, ki jih je objavila Evropska centralna banka, iz obtoka umaknjenih 666 000 ponarejenih evrskih bankovcev - torej nekaj več kot 600 000 glede na 20 milijard pristnih evrskih bankovcev. Ta številka je preveč zaskrbljujoča. Nekdaj je bil bankovec za 50 evrov največkrat ponarejeni bankovec, v drugi polovici leta 2008 - prvič do tedaj - pa je najpogosteje ponarejeni bankovec postal bankovec za 20 evrov.
Kar zadeva kovance, leta 2008 je bilo iz obtoka umaknjenih skupaj 100 095 kovancev, kar predstavlja 7 odstotni padec v primerjavi z letom 2007, daleč najpogosteje ponarejeni kovanec pa je bil kovanec za dva evra.
Torej se to pozorno spremlja. Vloge so razdeljene. Evropska centralna banka je zadolžena za usmerjanje boja proti ponarejanju evrskih bankovcev. Komisija, zlasti pa služba OLAF, se ukvarja z zadevami na področju ponarejanja kovancev.
Izvrševanje zakonodaje se dejansko dogaja na ravni držav članic, vendar pa vse skupaj usmerja Evropska centralna banka. Imamo Tehnični in znanstveni center, ki izvaja analizo in klasifikacijo novo označenih ponarejenih kovancev.
Treba je omeniti tudi Europol, ki igra pomembno vlogo v boju proti ponarejanju. Takšno je torej stanje v zvezi s ponarejanjem evrskih bankovcev in kovancev.
Liam Aylward
Gospod komisar, medtem ko ste s svojim odgovorom mogoče nakazali, da je to zelo majhen problem glede na celotno ozadje, pa kljub temu dobivam številne pritožbe od malih podjetij, da postaja to zanje čedalje težje in da se soočajo s čedalje večjim številom problemov.
Menim, da je za reševanje vprašanja ponarejanja ključnega pomena kar največje sodelovanje med policijo, Evropsko centralno banko, ki ste jo že omenili, in Evropsko komisijo.
Ali mi lahko opišete trenutno stanje v zvezi z ravnjo sodelovanja in ali sami lahko rečete, da ste zadovoljni in da je to sodelovanje dovolj dobro in močno?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Sam sem neposredno odgovoren za službo OLAF, ki se, kot sem rekel, ukvarja z zadevami na področju ponarejanja kovancev. Nimam nikakršnih informacij, da bi bilo sodelovanje med državami članicami in evropskimi institucijami, vključno z Europolom slabo; na Europolu sem bil tudi sam in sem si ogledal tehnologijo za odkrivanje ponarejenih bankovcev in kovancev.
Zato menim, da je stanje bolj ali manj zadovoljivo v primerjavi z nekaterimi drugi področji, kjer sodelovanje ni tako dobro. Toda kar zadeva področje ponarejanja, Komisija nima nikakršnih informacij, da bi bil pri sodelovanju med Europolom in nacionalnimi agencijami za odkrivanje in pregon kakršen koli problem. Ravno nasprotno: v Europolu so strokovnjaki iz nacionalnih agencij za odkrivanje in pregon, ki tesno sodelujejo v boju proti ponarejanju.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospa predsednica, gospod komisar, ob deseti obletnici evra, ki jo proslavljamo v času svetovne gospodarske krize, bi želel vprašati Komisijo, ali namerava prositi Evropsko centralno banko za odobritev izdaje bankovcev za en in dva evra, saj sta to kovanca, ki sta najpogosteje ponarejanja; najnovejši primer je nova turška lira, ki je, kot veste, po videzu podobna kovancu za dva evra in se zato ves čas ponareja.
Gay Mitchell
Komisarju bi se želel zahvaliti za odgovore in ga vprašati, če bi trije ponarejevalci - "A" iz Nemčije, "B" z Irske in "C" s Slovaške - dobili enako kazen, če bi jih ujeli pri ponarejanju.
Naj vprašam drugače - ali za ponarejevalce obstaja kakšna spodbuda, da svoj posel opravljajo v državi, kjer so kazni manj stroge? V Združenih državah ponarejanje valute predstavlja resno kaznivo dejanje. Ali v Evropski uniji gledamo na to enako?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Prvič, turška lira mi je zelo znana. To ni vprašanje za Evropsko centralno banko, sem pa med svojim obiskom v Turčiji sam odprl to vprašanje pred turško vlado in obljubili so mi, da bodo ta kovanec postopoma izločili iz uporabe in ga zamenjali, da ne bo več tako podoben evropskim kovancem. Torej smo končno dobili to obljubo. To je bilo pred nekaj leti in o tem nismo več govorili, torej je ta proces verjetno že v teku.
Kar zadeva sodelovanje, na začetku leta 2009 je potekal velik postopek proti ponarejevalcem skupaj z italijanskimi organi, torej sodelovanje deluje.
Kar zadeva obsodbe na sodišču, to je seveda vprašanje za nacionalna sodišča in bolj za mojega kolega, gospoda Barrota, vendar nisem še slišal, da bi Evropska unija dala kakršno koli pobudo, da bi te kazni uskladila. Vendar pa vem, da v državi, ki jo najbolje poznam, pa tudi v drugih državah, ponarejanje predstavlja resno kaznivo dejanje.
Seveda, kot sem rekel, agencije za odkrivanje in pregon močno sodelujejo v boju proti ljudem, ki so vpleteni v te dejavnosti, vendar, kolikor vem, ni nikakršne pobude, da bi se takšna zakonodaja uskladila po vsej Evropi.
Zadeva: Učinkovitost porabe proračunskih sredstev EU
Kako bo po sprejemu proračuna EU za leto 2009 Komisija še naprej zagotavljala, da se bo denar davkoplačevalcev EU kar najučinkoviteje uporabil in da se bo zapravljanje absolutno zmanjšalo?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - O teh zadevah bi seveda lahko govoril najmanj eno uro. Naša dejanja na tem področju se odražajo v tekočem procesu izvrševanja in številnih sporočilih Komisije, v številnih resolucijah o izvrševanju in številnih govorih v Odboru za nadzor proračuna. Zato vam najprej lahko zagotovim, da ta vprašanja obravnavamo zelo resno in da se stanje izboljšuje.
Sistem je sledeč: Proračunski organ, torej Parlament, Komisiji odobri uporabo denarja in določi, kateri denar lahko uporabi za izvajanje politik Skupnosti. Obstaja poseben program za porabo, ki ima svojo lastno pravno podlago. Parlament pravno podlago tudi oblikuje, tako da se o pravilih v zvezi s proračunom odloča proračunski organ.
Naslednje na vrsti je izvrševanje, kjer je več plasti. Ena izmed teh je seveda Komisija, ki je glavni akter, odgovoren za izvrševanje proračuna. Naše dejavnosti na področju izboljšanja upravljanja finančnih sredstev se odražajo v naših letnih poročilih o dejavnosti, Računsko sodišče pa je ocenilo, da se te izboljšujejo in da bolje in bolj ustrezno odražajo celotno stanje.
To je ena notranja stran. Druga zadeva sisteme nadzora in revizij, ki so bili prav tako okrepljeni v zadnjih letih, na primer v notranjih politikah na področju raziskav, kjer smo povečali število zaposlenih na področju nadzora in revizij. Za ta del je pomembno tudi to, da imamo skupno upravljanje. Veliko je odvisno tudi od prispevka in prizadevanj držav članic pri omejevanju njihovih napak in izogibanju zlorabe denarja. Tudi na tem področju imamo izboljšave. Uveden je bil popolnoma nov instrument - tako imenovan letni povzetek vseh poročil plačilnih agencij. Ta so bila prvič podrobno analizirana lani, zdaj pa se to spet izvaja.
Stanje se torej izboljšuje. Poročilo Računskega sodišča, ki se je prav tako močno spremenilo od začetka našega mandata, zdaj količinsko opredeljuje spremembe. Ta količinska opredelitev sprememb prav tako kaže, da je prišlo do izboljšanja. Evropski denar se torej zelo strogo upravlja - na nekaterih področjih celo prestrogo. Lahko pokažemo, kaj je bilo storjeno. Lahko pa tudi jasno rečemo, da je to daleč od popolnosti. To je velik stroj, ki mora gladko delovati. Po ocenah Računskega sodišča je bilo na večini področij 98 % transakcij opravljenih brez napak. V strukturnih skladih to dosega skoraj 90 %, torej velika večina transakcij ne vsebuje napak, vse morebitne napake pa bodo odpravljene. Število odločb o finančnih popravkih, ki se nanašajo na strukturne sklade, se je v tem obdobju močno povečalo. Če želite, vam seveda lahko posredujem veliko podatkov. Tam so nekatere navedbe, seveda pa je jasno, da to ni celovit odgovor na vaše preprosto vprašanje: "Kako upravljate evropski proračun?"
Gay Mitchell
Ali gospod komisar ve, da je Računsko sodišče dejalo, da so na vseh razen dveh od sedmih področij politike, ki jih pokriva 140 milijard EUR iz proračuna, ugotovili nesprejemljive napake pri porabi? In, da, res je bilo nekaj izboljšav: revizorji so ocenili, da najmanj 12 % sredstev iz Kohezijskega sklada lani ne bi smelo biti izplačanih, letos pa je to znašalo 11 % - to je izboljšanje. Vendar 11 % predstavlja 462 milijonov EUR. Ali komisar meni, da je to sprejemljivo?
Na drugih področjih politike - kmetijstvo, okolje, zunanja pomoč, razvoj in širitev, raziskave, energetika in promet, izobraževanje in državljanstvo - je stopnja napak (uporabljam besedo "napaka") znašala od 2 % do 5 %, revizorji pa so ugotovili, da je bila na področju razvoja podeželja ta stopnja napak "nesorazmerno" (to je njihova beseda) velika in da zdaj predstavlja 20 % kmetijske porabe in se še povečuje.
To je zmešnjava, gospod komisar! Ali lahko pričakujemo, da se bo to izboljšalo?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To se seveda mora izboljšati, vendar morate razumeti, da govorimo o napakah. Na primer, številka 12 % iz lanskega leta temelji na vzorcih, ki jih je izbralo Revizijsko sodišče z uporabo absolutno natančne metodologije. Ti vzorci znašajo 63 milijonov EUR. Vsi ti vzorci so bili popravljeni, obnovljeni in predloženi so bili potrebni dokumenti. Torej je vprašanje 12 % iz leta 2006 rešeno.
Napake ne pomenijo zapravljanja denarja: napake so napake, ki se popravijo. Vsi podatki o tem, kaj je bilo storjenega, da se povrne napačno izplačan denar, so na voljo pri Odboru za nadzor proračuna.
Na primer, letos je Sklad za regionalni razvoj sprejel odločitve o povrnitvi skoraj 2,3 milijarde EUR od držav članic - pod pogojem, da ni nobenih popravkov, vendar pa je to proces, v katerem smo bili lani veliko strožji kot prejšnja leta; a vseeno morate razumeti, da govorimo o napakah.
Poleg tega je svoje poročilo predložilo tudi Računsko sodišče. Na podlagi tega poročila je oba primera poslalo v nadaljnjo preiskavo službi OLAF - en primer je že zaključen, drugi je še v postopku preiskave. To so možni primeri goljufij. Moram reči, da stanje ni tako zelo slabo, vendar pa moramo seveda zagotoviti, da se bo denar ustrezno uporabljal povsod.
Justas Vincas Paleckis
Gospod komisar, zaradi finančne krize in kot znak solidarnosti so bile plače ministrov, poslancev, pa tudi poslancev Evropskega parlamenta in drugih uradnikov v nekaterih državah EU zmanjšane za 10 %, 15 % ali 20 %.
Ali to podpirate? Vem, da je to težko izvedljivo, vendar ali bi to lahko vsaj teoretično izvedli v Evropski komisiji?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ker je energetska učinkovitost eno izmed prednostnih področij pri oživitvi gospodarstva EU in boju proti podnebnim spremembam, menim, da je treba oblikovati evropski sklad za energetsko vprašanje in obnovljive vire energije, da bi se zbrala javna in zasebna finančna sredstva za izvajanje posebnih projektov po vsej Evropski uniji. To bi bil model učinkovitosti porabe evropskega javnega denarja. Komisijo želim vprašati, kakšno je njeno mnenje o tem.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Ne vem, kakšno je stališče Parlamenta v zvezi s plačami. Pri tem gre za vprašanje o odpiranju kadrovskih predpisih, kar je zelo zapletena zadeva. Komisija se je že na začetku odločila, da kadrovskih predpisov ne bo odpirala, temveč da si bo prizadevala, da bo vse to gladko delovalo. Zaradi zapletenosti, ki jo predstavlja odpiranje kadrovskih predpisov, ni njegovega ponovnega odprtja doslej še nihče predlagal.
Seveda, če damo tak predlog, se bomo morali pogajati z našimi socialnimi partnerji, s sindikati. O tem se lahko pogajamo ali pa jih naravnost vprašamo, vendar je zelo malo možnosti, da bo do odprtja kadrovskih predpisov prišlo še pred koncem mandata Parlamenta in Komisije.
Kar zadeva sklade, vprašanja nisem razumel. Ali ste mislili, da bi bilo treba vse sklade združiti? Lahko vprašanje ponovite?
Silvia-Adriana Ţicău
Predlagam oblikovanje evropskega sklada za energetsko učinkovitost, vendar za projekte, ki se izvajajo v Evropski uniji. Mislim, da bi to bilo zelo koristno za trajnostni gospodarski razvoj Evropske unije.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To je zelo obsežno vprašanje. Lahko ga samo posredujem mojim kolegom.
Skupaj s Parlamentom smo vprašali države članice, ali se lahko ta denar - teh 5 milijard EUR - da na razpolago samo za energetsko učinkovitost. Zaenkrat smo imeli zelo vročo razpravo v Svetu.
Obstajajo neke možnosti, da bi energetsko učinkovitost podprli s kohezijskimi skladi. Vendar pa bi oblikovanje nekega novega sklada verjetno povzročilo zelo dolge razprave. Ne vem, koliko je to dobra zamisel, saj energetika še vedno ne spada pod pristojnost Skupnosti - to je strogo nacionalna zadeva.
Ko vidim, kaj se dogaja s temi 5 milijardami EUR, nisem preveč navdušen nad sodelovanjem z državami članicami pri vzpostavitvi drugačnih finančnih instrumentov. Je pa to seveda zamisel, ki jo lahko samo podprem.
Zadeva: Sporazumi z državami Andske skupnosti
Glede na institucionalne probleme, s katerimi se trenutno sooča Andska skupnost, ali Komisija meni, da je skupni sporazum z Andsko skupnostjo še mogoč, ali pa se ji zdi, da so posamezni sporazumi z eno ali več članicami Andske skupnosti bolj izvedljivi?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Zahvaljujem se za to priložnost, da lahko spregovorim o zelo zanimivem vprašanju naše zunanje politike o Andski skupnosti.
Pogajanja z Andsko skupnostjo, ki potekajo od regije do regije, so lansko poletje prišla na mrtvo točko, ker se Andska skupnost ni uspela dogovoriti o skupnih pogajalskih stališčih na nekaterih področjih, povezanih s trgovino. Te razlike se do neke mere odražajo v različnih pristopih različnih držav v regiji do gospodarske in trgovinske politike.
Kljub vsem prizadevanjem nekaterih držav Andske skupnosti, ki so se želele premakniti s te mrtve točke, je Komisija lahko samo opazila, da soglasja o nadaljevanju s pogajanji več ni. V teh okoliščinah in ker ni želela opustiti srednjeročnega cilja oblikovanja zveze med Andsko skupnostjo in Evropsko komisijo, je Komisija predlagala Svetu novo dvotirno obliko pogajanj, ki jo je Svet odobril 19. januarja.
Prvič, in za namen ohranjanja in okrepitve odnosov med Evropsko unijo in Andsko skupnostjo, Komisija predlaga obogatitev in dopolnitev političnega dialoga in sporazuma o sodelovanju iz leta 2003.
Drugič, Komisija predlaga pogajanje o trgovinskem sporazumu med več strankami izven okvira Andske skupnosti, in sicer s tistimi državami, ki so pripravljene in ki se lahko zavežejo velikopoteznim, celovitim trgovinskim pogajanjem, skladnim s STO. Seveda so povabljene vse.
Ob upoštevanju razhajanj med državami Andske skupnosti pri trgovinskem delu pridružitvenih sporazumov Komisija meni, da je predlagani pristop najboljši, ki nam lahko omogoči, da se premaknemo naprej na pragmatičen in konstruktiven način, obenem pa podpremo Andsko skupnost in združevanje andskih držav.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, strinjam se z vašim mnenjem, daje to najustreznejši način za nadaljevanje te zadeve. Zadnjih nekaj dni sem preživel v Republiki Boliviji in sem vsak dan spremljal potek dogodkov.
Natančno vprašanje, ki vam ga želim postaviti, je naslednje: ko sem bil tam, sem slišal pripombe, da bi ti sporazumi lahko bili v neskladju s Kartagenskim sporazumom - sporazumom, na katerem temelji Andska skupnost - in da bi bilo zato ta sporazum treba spremeniti.
Ali mi lahko Komisija v tem trenutku pove, ali je sporazume mogoče sestaviti tako, da ne bi prišlo do spremembe temeljnega besedila Andske skupnosti?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To vprašanje je po mojem mnenju precej zapleteno. Glede na to kar sem prebral iz tega poročila, menim, da je na podlagi tega sporazuma Andske skupnosti, to mogoče, vendar bom z veseljem predložil podrobnejše informacije prek naših služb.
Reinhard Rack
(DE) Evropski parlament je premaknil svoj odnos z Južno Ameriko na novo raven, saj smo vzpostavili vzajemne odnose med Evropskim parlamentom in skoraj vsemi parlamenti v Južni Ameriki, vključno z Andskim parlamentom prek delegacije EuroLat. Ali je ta vsiljen, pragmatični obrat k dvostranskosti zares pravi pristop, ali pa bi si morali prizadevati za intenzivni dialog z Južno Ameriko v celoti in preučiti samo določene zahteve v okviru posebnih dogovorov?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Da, zagotovo lahko rečem, da je to pristop Komisije. Vedno smo bili naklonjeni sporazumom z večstranskimi organizacijami, v dvostranskih dogovorih, ki lahko hitro povzročijo zmedo pa smo vedno videli nevarnost.
Zelo sem vesel, da so me prosili, naj odpotujem na Barbados, da bi podpisal Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in 14 državami karibske regije. To je bil res velik dosežek. S tem se je neizmerno spodbudila in okrepila trgovina med temi državami, kar so vsi pozdravili kot zelo pozitiven korak. Zato si bomo seveda prizadevali za večstranski pristop.
Zadeva: Črtanje Iranske ljudske mudžahedinske organizacije s seznama terorističnih organizacij EU
4. decembra 2008 je Sodišče prve stopnje (CFI) razveljavilo sklep Sveta z dne 15. julija 2008, da na seznamu terorističnih organizacij EU ohrani lransko ljudsko mudžahedinsko organizacijo (PMOI).
V sodbi je bilo poudarjeno, da je Svet kršil pravico PMOI do obrambe in učinkovitega sodnega varstva in da prav tako ni uspel dokazati, da je bila PMOI vpletena v teroristična dejanja. Poleg tega je bilo v sodbi še navedeno, da dokumentacija, ki jo je predložila francoska vlada, ne temelji na "resnih in verodostojnih dokazih" in da se ne nanaša na samo PMOI, temveč na posameznike, za katere obstaja sum, da so člani PMOI.
Ta sodba je zadnja izmed šestih odločitev britanskega Visokega sodišča in Sodišča druge stopnje kakor tudi CFI, sprejetih v prid PMOI, vse pa poudarjajo, da PMOI ni vpletena v teroristična dejanja in da takšnih dejanj tudi ne načrtuje.
Kakšno je stališče Komisije, ki bi moralo v tem primeru varovati načelo pravne države?
Kakšno vlogo ima Komisija pri zagotavljanju korektnega postopka in načel splošne pravičnosti vsaki organizaciji, ki se znajde v takšnem položaju?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot vsi veste, Evropska unija obsoja terorizem v vseh njegovih oblikah in trdno verjame, da je v boju proti terorizmu treba spoštovati človekove pravice, če naj bo ta boj učinkovit in verodostojen.
Sankcije proti terorizmu se sprejemajo v okviru skupne zunanje in varnostne politike, Komisija pa je vključena v odločitve, ki jih države članice enoglasno sprejemajo v Svetu. Komisija je torej posvetila veliko pozornost dejstvu, da je Sodišče prve stopnje v svoji odločbi z dne 4. decembra 2008 razveljavilo sklep Sveta z dne 15. julija 2008, ki Iransko ljudsko mudžahedinsko organizacijo (PMOI) uvršča na seznam terorističnih organizacij.
Sodišče trdi, da pravica PMOI do obrambe in učinkovitega sodnega varstva ni bila spoštovana. Poleg tega razlogi za uvrstitev na seznam niso bili sporočeni pred sprejetjem sklepa. Organizacija torej ni bila v položaju, da pojasni svoja stališča pred sprejetjem sklepa. Pri uporabi te odločbe je Svet 26. januarja 2009 sprejel nov seznam oseb in subjektov na podlagi omejevalnih ukrepov, ki veljajo za teroristične organizacije, na katerega Iranska ljudska mudžahedinska organizacija ni uvrščena.
Glede na to je treba tudi opozoriti, da je Evropsko sodišče v dodatku z dne 23. oktobra 2008 potrdilo, da se v trenutnem postopku uvrščanja terorističnih organizacij na seznam, ki ga uporablja Svet v primeru sankcij, ki ne temeljijo na sankcijah Združenih narodov, človekove pravice zadevnih oseb in organizacij spoštujejo. To vključuje postopek, v katerem sta zaslišani obe strani, v katerem se razlogi za uvrstitev na seznam predložijo vnaprej in v katerem zadevna oseba ali subjekt izrazi svoja stališča.
Avril Doyle
Želela bi se zahvaliti komisarju. Res je, ko sem 17. decembra 2008 predložila to vprašanje, nisem vedela, kakšne dobre novice bo prineslo zasedanje ministrov za zunanje zadeve, ki je potekalo 26. decembra.
Naj jasno povem, da obsojam terorizem v vseh njegovih oblikah. Obenem pa vas moram vprašati, ali je sprejemljivo, da lahko kateri koli Svet ministrov vztrajno zavrača spoštovanje načel pravne države in odločbe Sodišča prve stopnje.
In ali je Komisija prejela kakršen koli odgovor - uraden ali drugačen - od trenutnega iranskega režima po odločitvi evropskih ministrov za zunanje zadeve z dne 26. januarja 2009?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Kot sem rekel, gre za sklep Sveta, Evropsko sodišče pa je zdaj pokazalo, kakšne so bile njegove pomanjkljivosti. Predvidevam, da bo Svet, kakor tudi druge evropske institucije, upošteval odločbe Sodišča.
Evropsko sodišče je dejalo, da sklep ne izpolnjuje vsebinskih in postopkovnih zahtev, in Svet je to odločbo upošteval. O tem je razpravljal tudi Svet za splošne zadeve in zunanje odnose in Svet se je odločil, da to organizacijo črta z novega seznama terorističnih organizacij z dne 26. januarja 2009.
Vendar pa nisem bil obveščen, da smo od iranske vlade v zvezi s tem dobili kakršen koli odgovor. Ravno nasprotno: kolegi pravijo, da se iranska vlada na to sploh ni odzvala.
Mislim, da bodo ti postopki pomagali tudi pri reševanju vseh odtenkov uvrščanja organizacij ali ljudi na sezname terorističnih organizacij in da bodo ustvarili možnosti za posredovanje protiargumentov. To se mi zdi dober korak.
Andreas Mölzer
(DE) Seznam teroristov je bil očitno izdelan na podlagi informacij, ki niso vedno zanesljive. Ali obstajajo po črtanju Iranske ljudske mudžahedinske organizacije (PMOI) s seznama teroristov kakršni koli načrti za splošen pregled in dopolnitev seznama teroristov EU?
Siim Kallas
član Komisije. - Ta seznam se seveda nenehno popravlja. Če neka država članica predlaga drugačen pristop, da se s seznama odstrani nek subjekt ali da se doda kaj novega, je to zagotovo razlog za ponovno preučitev seznama. To je torej dinamičen proces: ni določen za vedno. Za nov pristop morajo obstajati razlogi, seznam pa se lahko popravi, če so za to novi razlogi.
Zadeva: Prihodnost v odnosih med EU in Islandijo
Islandija je članica Efte, večina gospodarskih odnosov med EU in Islandijo spada v okvir EGP, Islandija je pridružena članica Schengenskega sporazuma in ima številne druge trgovinske, gospodarske in socialne vezi z EU. Vplivi finančne krize so sprožili nekatere govorice, da se bo Islandija, medtem ko ostaja zunaj EU, pridružil evrskemu območju. Kakšen vpliv bi takšna poteza lahko imela na odnose med EU in Islandijo - predvsem na področjih okoljskega in pomorskega/ribiškega sodelovanja - in ali ima Evropska komisija opredeljene določbe, ki obravnavajo takšen razvoj dogodkov? Ali je možno, da bi tej potezi, če do nje pride, sledili podobni sporazumi z drugimi državami, ki niso članice EU?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To je zagotovo postal predmet za zelo intenzivne razprave, ki si jih pred enim letom še nismo mogli predstavljati. Nismo si mogli predstavljati, da bomo razpravljali o možnih temeljitih spremembah v odnosih med EU in Islandijo. Vprašanje je, kako bo sprejem evra na Islandiji - ne da bi se Islandija pridružila EU - vplival na odnose med EU in Islandijo.
Naj na začetku poudarim, da ta trenutek, ko tu govorimo, poteka intenzivna razprava na Islandiji o njenih odnosih z EU, vključno z vprašanjem o članstvu v Evropski uniji. Komisija to razpravo pozorno spremlja.
Vprašanje o tem, ali bo Islandija zaprosila za članstvo v EU, je vprašanje, na katerega morajo v celoti odgovoriti prebivalci Islandije, Komisija in države članice pa bodo ukrepale v skladu z vzpostavljenimi postopki, kot je določeno v Pogodbi. Lahko vam zagotovim, da bomo prošnjo obravnavali čim bolj primerno.
Kar zadeva konkretno vprašanje o sprejemu evra na Islandiji, ne da bi se slednja pridružila EU, lahko Islandija seveda takšno odločitev sprejme enostransko, vendar pa je treba jasno navesti, da je trdno stališče Komisije, kakor tudi Evropske centralne banke, da enostranska "evroizacija" ni zaželena politična možnost za Islandijo. Takšna poteza ne bi imela pozitivnega vpliva na odnose med EU in Islandijo.
Islandija je potencialna prosilka za članstvo v EU, zato bi si morala prizadevati za dolgoročno monetarno vključitev v evrsko območje samo v okviru perspektive za članstvo v EU. To pomeni, da bi Islandija morala sprejeti evro šele po pristopu k EU, torej po izpolnitvi pogojev, ki so določeni v Pogodbi.
Seán Ó Neachtain
Gospod komisar, kar zadeva vaše mnenje o prošnji Islandije za članstvo v Evropski uniji, če bo takšna prošnja predložena - glede na trenutno nujnost gospodarskih razmer - ali bo Evropska unija imela kakršen koli hiter sistem ali hiter postopek za izvršitev te prošnje? Kako bo Unija lahko hitro rešila takšno prošnjo, če je to sploh mogoče?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Mislim, da za Islandijo ne more biti nikakršne posebne obravnave. V preteklosti smo imeli pogajanja z državami, ko so zdaj države članice Evropske unije, zdaj pa imamo pogajanja z državami, ki se želijo pridružiti Evropski uniji: pristop mora biti enak - absolutno mora biti enak za vse. Pogajanja bodo enaka kot z vsemi drugimi državami kandidatkami. Ne vidim nikakršne možnosti za kakršno koli pospešitev teh pogajanj.
Če je Islandija mogoče zelo dobro pripravljena na članstvo, je drugo vprašanje. Nisem seznanjen s tem, v kolikšni meri je že sprejela zakonodajo, ki je podobna zakonodaji Evropske unije, kajti to je glavno vprašanje.
V vsakem primeru sem prepričan, da bodo države članice menile, da mora biti položaj zelo pošten in enak za vse možne prosilke. To je moje mnenje. V Komisiji ni bilo nikoli nikakršnega govora o kakršni koli posebni hitri obravnavi.
Andreas Mölzer
(DE) Če se Islandija pridruži EU ali evrskem območju, kako namerava Komisija poskrbeti, da porušen islandski gospodarski in finančni sitem ne bo ogrozil stabilnosti evra ali celo omajal njegovih temeljev?
Avril Doyle
Kot podpredsednica Odbora za ribištvo bi želela komisarja prositi, da pojasni svoje mnenje o tem, kako lahko članstvo v EU vpliva na Sporazum o sodelovanju na področju ribištva?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - To sta zelo specifični vprašanji. Ponovno moram poudariti osnovno stališče, da morajo ta pogajanja biti enaka kot v primerih drugih držav članic.
Seveda pa ima Islandija komaj nekaj manj kot 300 000 prebivalcev, torej je majhna in evropskemu gospodarstvu ne bi predstavljala velikega bremena. Mislim, da je osnovna zamisel ta, da bo dala prispevek, torej gre za gospodarstvo, ki lahko prebrodi trenutne težave.
Mislim, da jo bodo države članice pozorno opazovale in da bodo prve od nje zahtevale, da uredi svoje notranje zadeve. To je prva zahteva, potem pa lahko govorimo o vprašanju, kako lahko Islandija prispeva h gospodarstvu Unije.
Tudi vprašanje o sporazumu na področju ribištva je specifično. Vendar pa se spominjam, da je bilo omenjeno že večkrat v prejšnjih pogajanjih o širitvi.
Mislim, da bo vprašanje o ribištvu najtežje prav v pogajanjih z Islandijo, saj ima Islandija velike privilegije, ki jim bodo nekatere države članice zagotovo oporekale. Mislim, da bo to glavni element prihodnjih pogajanj.
Ne vem, v kolikšni meri se obstoječi sporazum nanaša na prihodnje odnose med Islandijo in drugimi državami članicami EU ali v kolikšni meri je v tej zvezi ustrezen. Ker pa ste članica tega odbora, potem veste, da je to zelo vroča tema v pogajanjih med Norveško in nekaterimi državami članicami. Vendar pa menim, da vsaj danes ne more še nihče natančno vedeti, do kakšnih obljub ali prizadevanj bo prišlo na tem konkretnem področju.
Predsednica
Hvala, gospod komisar, zahvaljujem se, da ste nam nocoj pomagali pri toliko vprašanjih.

Zadeva: Demografsko poročilo
Novembra 2008 je Evropska komisija objavila svoje Demografsko poročilo, v katerem je opisala izzive, s katerimi se bo Evropa soočila v prihodnjih desetletjih zaradi starajočega se prebivalstva. Poročilo ugotavlja, da bodo ti izzivi zahtevali različne odzive politike, vključno z okrepitvijo solidarnosti med generacijami v smislu dolgotrajne oskrbe, večjega priznavanja poklicnih negovalcev in, kar je najpomembnejše, večje podpore družinskim negovalcem.
Decembra 2008 je Komisija objavila poročilo Prestrukturiranje v Evropi, ki prav tako opisuje takšne demografske izzive in poudarja, da bi se potencialna stopnja rasti v Evropi lahko zmanjšala v času, ko bodo potrebna večja dodatna sredstva, da bi izpolnili potrebe naraščajočega števila starejših ljudi, ki jim bo treba zagotoviti ustrezne pokojnine in dolgotrajno oskrbo.
Ker so družinski negovalci sestavni in nepogrešljivi del našega socialnega in zdravstvenega varstva in bodo to tudi ostali, ali lahko torej Komisija pojasni, kaj je naredila na področju oblikovanja političnih odzivov na te izzive, zlasti kar zadeva večjo podporo družinskim negovalcem?
Vladimír Špidla
Gospa predsednica, gospe in gospodje, v prenovljeni socialni agendi, sprejeti julija 2008, se je Komisija obvezala, da bo poskrbela za potrebe starajočega se prebivalstva. Vprašanje starajoče se evropske družbe zahteva vrsto strateških ukrepov, vse od ocene potrebnih reform zdravstvenega in pokojninskega sistema, da bi se izpolnile potrebe starajočega se prebivalstva, ter upoštevanje trajnosti javnih sredstev za podporo raziskave o tem, kako lahko informacijska tehnologija prispeva k izboljšanju zdravstvenih in življenjskih pogojev starejših ljudi.
Komisija pravkar zaključuje osnutek Skupnega poročila o socialni zaščiti in socialni vključenosti 2009, ki bo jasno označilo potrebo po zagotovitvi dolgoročne primernosti in trajnosti prihodkov, poskrbelo učinkovitejše zagotavljanje zdravstvenega varstva in zmanjšalo neenakosti na zdravstvenem področju. Obravnavalo bo tudi izzive, ki jih morajo nekatere države članice reševati na področjih pokojnin, zdravstvenega varstva in dolgotrajne oskrbe. Ta so opisana v priloženih raziskavah posameznih držav.
Za sprejemanje odločitev v zvezi s politiko podpore tistim, ki nudijo neformalno oskrbo družinskim članom, so pristojne države članice. Vendar pa Komisija lahko deluje kot katalizator sprememb, da bi podprla prizadevanja držav članic. V okviru odprte metode usklajevanja na področju socialne zaščite in socialne vključenosti Komisija želi spodbuditi države članice k oblikovanju politik, ki podpirajo družinske člane.
V skupnem poročilu iz leta 2008 so Komisija in države članice poudarile pomen politik o neformalnih negovalcih, vključno z ukrepi, kot so možnosti za usposabljanje in svetovanje, nadomestna oskrba, dopust za namene oskrbe in ustrezna socialna zaščita neformalnih negovalcev. Poleg tega Komisija podpira oblikovanje teh politik na nacionalni ravni, in sicer s svojim prispevkom v obliki študij in konferenc na to temo.
Marian Harkin
Hvala za vaš odgovor, gospod komisar. Govorite o potrebah starajočega se prebivalstva. Nudenje oskrbe je zagotovo ena izmed njih. Omenili ste reforme pokojninskega sistema in vesela sem, da to slišim, saj ljudje, ki pogosto pustijo službo za to, da bi negovali svoje otroke ali starejše ljudi, ne plačujejo ustreznih prispevkov za socialno varstvo, in prav negovalci so tisti, ki najpogosteje ne prejemajo ustreznih pokojnin.
Omenili ste, da so za družinske negovalce pristojne države članice in s tem se strinjam. V svojem odgovoru na moje vprašanje ste omenili tudi, da bi se za usposabljanje lahko uporabil Evropski socialni sklad. Prosila bi vas, če bi o tem mogoče lahko povedali kaj več.
Negovalci navsezadnje delajo: so neplačani delavci. Zanima me vaše mnenje o tem, kako obravnavate negovalce s tega vidika, torej iz naslova zaposlovanja in socialnih zadev, ki je prav vaš generalni direktorat.
Vladimír Špidla
V vsakem posameznem primeru, v vseh dokumentih Komisije, upoštevamo dejstvo, da se bo s starajočim se prebivalstvom povečalo tudi število ljudi, ki negujejo družinskega člana, ki je od njih odvisen. Na podoben način ohranjamo povsem jasno politiko o enakosti spolov, saj je eno izmed tveganj nenačrtovanega razvoja to, da so ženske tiste, ki v veliko večjem obsegu prevzemajo odgovornost za bolne družinske člane, ki so v mnogih primerih zelo stari ljudje. Kar zadeva financiranje teh ljudi, je to stvar držav članic. Države članice lahko razvijejo zelo različne programe za podporo ljudi, ki negujejo družinske člane, ki so od njih odvisni, in večina držav članic takšne programe že ima.
Ker ste omenili Evropski socialni sklad, bi rekel, da ta sklad razumljivo ne more prevzeti nase financiranja nege za družinske člane, lahko pa razvije in pomaga razvijati cel niz programov za negovalce. Usposabljanje, ki sem ga omenil, je zlasti osredotočeno na dejstvo, da če želimo negovati nekoga, ki nam je mogoče blizu in s katerim smo čustveno povezani, potem bo kljub vsemu našemu trudu in dobri volji negovanje druge osebe dejansko na nek način štelo za specializirano področje. Zato je zelo dobro, da ti ljudje pridobijo neko osnovno znanje in osnovne izkušnje, saj bodo rezultati koristili tudi njim: s tem se ne bo samo močno izboljšala kakovost njihove oskrbe, temveč bo tudi njihova naloga postala veliko lažja. To je eden od razlogov, zakaj gremo v to smer.
Želel bi tudi poudariti nekaj, kar ni bilo omenjeno, kar pa tudi obravnavamo, to pa je zloraba starejših ljudi in grdo ravnanje z njimi. V večini primerov spet postane očitno, da grdo ravnanje ni posledica nekakšne splošne značajske okvare odgovornih ljudi, temveč da gre pogosto za napako, ki je posledica okoliščin. Naloga je preprosto pretežka in ji niso kos. Prek Evropskega socialnega sklada želimo ukrepati tudi pri tem vprašanju.
Predsednica
Ker vlagatelj ni prisoten, se vprašanje št. 51 šteje za brezpredmetno.
Sledi naslednje vprašanje, ki ga je predložil gospod Crowley, vendar ga bo nadomestil gospod Ryan.

Zadeva: Revščina v Evropski uniji
Solidarnost je znak Evropske unije, katere skupne vrednote vključujejo vlaganje v ljudi, podpiranje enakih možnosti in boj proti revščini. Ali lahko na podlagi tega Komisija opiše, kako namerava v prihodnje zagotoviti, da bodo načrti za boj proti revščini, oblikovani na evropski ravni, vključeni v nacionalne politike?
Vladimír Špidla
Gospa predsednica, gospe in gospodje, z uvedbo Lizbonske strategije si je Evropska unija sama zastavila velikopotezen cilj: da do leta 2010 bistveno zmanjša revščino. Vse od takrat Unija določa instrumente za doseganje tega cilja. Odprta metoda usklajevanja na področju socialne zaščite in socialne vključenosti je pomagala okrepiti boj proti revščini in socialni izključenosti in je podprla prizadevanja držav članic.
To sodelovanje med državami članicami je ustvarilo zelo dobre rezultate. Omenil bom tri primere: 22 držav članic si je že zastavilo ciljno številko v boju proti revščini otrok, državljani in podjetja so zelo globoko vključeni v nacionalne strategije boja proti revščini, strategije socialne vključenosti pa so postale del mnogih področij politike: zaposlovanja, izobraževanja in poklicnega usposabljanja, zdravstva in stanovanjske politike. Vse ustrezne politike so se torej približale boju proti socialni izključenosti.
Prenovljena socialna agenda, ki jo je Komisija sprejela 2. julija 2008, določa sedem prednostnih področij dejavnosti, vključno z bojem proti revščini in socialni izključenosti. Poleg tega predlaga tudi okrepitev odprte metode usklajevanja. Evropski načrt za spodbujanje rasti in zaposlovanja, ki je bil predložen voditeljem držav in vlad na evropskem vrhu decembra 2008, je usmerjen v obravnavanje vpliva finančne in gospodarske krize ter tudi okrepitev reform, ki se že izvajajo v okviru Lizbonske strategije za rast in delovna mesta.
Komisija se je tudi zavezala, da bo redno spremljala socialni vpliv finančne in gospodarske krize ter ukrepov, sprejetih na nacionalni ravni, v državah članicah. To orodje za spremljanje socialnega vpliva krize bo objavljeno vsako četrtletje in bo seveda predvsem osredotočeno na najbolj ranljive skupine.
Komisija bo tudi še naprej sodelovala z državami članicami, da bi zagotovila učinkovito izvajanje svojih priporočil, ki jih je sprejela oktobra 2008 v zvezi z aktivno vključenostjo ljudi, ki so najbolj oddaljeni od zaposlitvenega trga. Cilj teh priporočil je zlasti povečati učinkovitost shem za zagotavljanje minimalnih plač, ki v mnogih državah članicah še niso zadosti razvite. Z drugimi besedami, bistvenega pomena je, da vsakemu državljanu omogočimo dostojen življenjski standard, zlasti v teku sedanje krize.
Želel bi vas tudi spomniti, da bo leto 2010 evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti. To bo zlasti osredotočeno na: podporo upoštevanju pravic in priložnosti socialno izključenih ljudi, da se aktivno ponovno vključijo v družbo; poudarek na odgovornosti vsakega člana družbe v boju proti revščini; preizkušene metode na področju socialne vključenosti; okrepitev zavez glavnih političnih akterjev.
Mislim, da bodo omenjeni ukrepi pričali o dejstvu, da si Evropa ves čas konkretno prizadeva za obravnavanje potreb najbolj ranljivih skupin, zlasti v sedanjih gospodarskih razmerah. Upam, da se bodo države članice pozitivno odzvale na poziv Komisije k reševanju socialnih posledic krize. Za ta namen lahko uporabijo instrumente Skupnosti, ki so jim na voljo, zlasti Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji.
Eoin Ryan
vlagatelj. - Komisarju bi se zahvalil za ta zelo izčrpen odgovor. Ko govorimo o ranljivih skupinah, upoštevajoč gospodarske razmere, s katerimi se soočamo zdaj, ter večjimi ravnmi brezposelnosti, je očitno, da eno izmed ranljivih skupin tvorijo mladi ljudje.
V gospodarsko težkih časih mladi ljudje na žalost zelo pogosto zaidejo v zlorabo drog. Ali bi bilo mogoče Evropski socialni sklad ciljno uporabiti, da bi se poskusilo pomagati mladim ljudem, če upoštevamo probleme, ki jih to povzroča ne samo njim kot posameznikom, temveč tudi njihovim družinam in skupnostim, in kako močno lahko to prizadene skupnosti, ki jih že pestijo revščina in druge težave?
Zanima me, ali je mogoče ta sklad uporabiti za reševanje problemov te ranljive skupine?
Vladimír Špidla
Strategija Komisije je tudi v teh težkih gospodarskih razmerah ta, da je treba reševati vsako diskriminacijo in vsako kršenje načela enakih možnosti. Seveda dobro veste, da evropska zakonodaja omogoča pozitivne ukrepe, kar pomeni ukrepe, usmerjene v skupine, ki so v zelo težkem položaju. Na splošno Komisija v svojih predlogih pred Parlamentom lajša ali - če so predlogi odobreni - poskuša olajšati uporabo Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. V samem bistvu lahko rečem, da v smislu predpisov, v smislu strukture, ni nikakršnih ovir za usmerjanje večjega deleža teh sredstev mladim ljudem. To je odvisno od odločitev sponzorjev posameznih projektov, lokalnih skupnosti in odločitev na nacionalni ravni. To vprašanje je sicer še vedno odprto, vendar načeloma ni nikakršnih ovir za učinkovito uporabo sredstev v korist mladim ljudem ali drugim skupinam, ki so v posebej težkem položaju.
Predsednica
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja je bila prekinjena ob 19.30 in se je nadaljevala ob 21.00)
