Drugi evropski vrh o Romih (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka so vprašanja za ustni odgovor Svetu in Komisiji o drugem evropskem vrhu o Romih. (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
vlagateljica. - (SK) Vsa parlamentarna vprašanja, predložena Komisiji in Svetu v zvezi z bližajočim se evropskim vrhom o Romih, slonijo na več skupnih imenovalcih.
Prvi je nezadovoljstvo s trenutnim položajem večine Romov v Evropski uniji. Vprašanje je tudi tesno povezano z nezadovoljstvom s porabo ali ravnjo porabe predpristopnih in strukturnih skladov za vključevanje Romov v družbo, kakor tudi za njihovo socialno rehabilitacijo. Druga pomembna točka je vloga civilne družbe, vključno z organizacijami Romov, pri reševanju problemov.
Pomembni sta obe točki, vendar pa želim poudariti, da je tudi zelo pomembno, kako se bodo ti problemi reševali. Bodimo iskreni - po mnogih letih nejasnih političnih izjav in neaktivnosti nekateri izmed nas čutimo veliko potrebo po tem, da se končno lotimo izvajanja dejanskih ukrepov. Sem neizprosna zagovornica človekovih pravic in vse moje izjave v Evropskem parlamentu v zadnjih šestih letih so bile vedno podane v tem okviru. V teh šestih letih sem bila prisotna na več razpravah o diskriminaciji proti romski etnični skupnosti in potrebi po reševanju problemov te skupnosti. Kljub tem številnim razpravam nismo uspeli narediti nikakršnega pomembnejšega koraka proti dejanskim rešitvam in menim, da je to predvsem posledica dejstva, da smo se formalno osredotočili na tehnični izraz diskriminacija, ne da bi obravnavali prave razloge, ki so vzrok za današnji položaj, v katerem živijo naši romski sodržavljani.
Če želimo torej v resnici obravnavati problem Romov, se bomo morali predvsem osredotočiti na usklajenost z mednarodnimi pogodbami o domači zakonodaji in mednarodnimi konvencijami. S tem zlasti mislim na Konvencijo o otrokovih pravicah, določbe katere krši veliko romskih družin. Govorim o Slovaški republiki, kjer imajo zagotovljeno brezplačno zdravstveno oskrbo in brezplačno šolanje v osnovnih in srednjih šolah. Vse to zagotavlja in financira država. A tudi v teh dveh politikah se temeljne pravice otrok ne spoštujejo.
Če želite zares objektivno govoriti o reševanju problemov Romovo, potem moramo preučiti razloge in vzroke za diskriminacijo.
Hélène Flautre
vlagateljica. - (FR) Gospod predsednik, Agencija za temeljne pravice poroča, da Romi na vsakem področju trpijo vse oblike diskriminacije: pri dostopu do zaposlitve, zdravstvenega varstva, izobraževanja ali stanovanj. So torej manjšina, ki je v Evropi najbolj diskriminirana.
Leta 2009 je bil v povprečju vsak četrti Rom žrtev kaznivega dejanja zoper osebo - predvsem napadov, groženj in hudega nadlegovanja -, in sicer vsaj enkrat v teku zadnjih 12 mesecev, medtem ko je istočasno policija v povprečju zaslišala vsakega tretjega Roma štirikrat v teku zadnjih 12 mesecev. Njihovo potisnjenost na rob družbe dopolnjuje še dejstvo, da ne poznajo svojih pravic.
Ta položaj, v katerem se nahaja 10 milijonov ljudi sredi Evropske unije, ki ima svojo Listino o temeljnih pravicah in ki bo kmalu podpisala Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, meče veliko senco dvoma nad politiko nediskriminacije in učinkovitost pravic tako na ravni EU kot na ravni držav članic. Po rasističnem nasilju v Italiji decembra 2007 je obsežna evropska mobilizacija na visoki ravni končno pripeljala do organizacije prvega evropskega vrha v septembru 2008.
Vendar pa zahteva po okvirni strategiji Evropske unije za vključevanje Romov, vključno z direktivo o vključevanju Romov, še ni izpolnjena. Države članice - kot so Francija in še nekatere druge -, ki ohranjajo začasne ukrepe za vstop Bolgarov in Romunov na njihove trge, v prvi vrsti kaznujejo Rome, zato morajo v znak politične dobre volje te ukrepe čim prej odpraviti.
Države članice morajo končno odstopiti od pogajanj o dvostranskih sporazumih o ponovnem sprejemu s Kosovom, ki vodijo k vračanju Romov v s svincem onesnažena taborišča v severni Mitrovici, kot je jasno pokazal gospod Hammarberg, komisar Sveta Evrope za človekove pravice.
Evropsko komisijo pa bi želela spomniti na resolucijo Evropskega parlamenta z dne 11. marca 2009 o socialnem položaju Romov. Mislim, da se v tem letu boja proti revščini lahko končno odločimo, da kar najbolje izkoristimo naše instrumente in naše strukturne sklade, da bi rešili ta resen položaj.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, odgovoril bom na vprašanja gospe Flašíkove Beňove in gospe Flautre o zadevi, ki neposredno vpliva na človekove pravice, ki vpliva na vse nas in ki vpliva tudi na veliko skupnost, kajti romsko prebivalstvo je, kot veste, največja etnična manjšina, ki živi v Evropski uniji, in ne moremo reči, da je njihov življenjski standard enak življenjskemu standardu povprečnega evropskega državljana.
Prvo izmed vprašanj, ki sem jih prejel, se nanaša na strukturne sklade na tem področju, zato želim reči, da sklepi, ki jih namerava sprejeti špansko predsedstvo v Svetu, vsebujejo tistih deset temeljnih načel, ki vključujejo spremembo ali prilagoditev veljavnih operativnih programov strukturnih skladov, kakor tudi prihodnjih predpisov za obdobje, ki se prične leta 2014.
Poudarili smo, da je treba strukturne sklade uporabiti v celoti, če želimo spodbuditi vključevanje romskega prebivalstva, posebej pa smo na podlagi zadnjih sprememb člena 7 Evropskega sklada za regionalni razvoj predlagali, da naj se celoviti ukrepi izvajajo tako na podeželju kot v mestih. Cilj tega je obsežna podpora romskim skupnostim, ki se začne z izboljšanjem njihovega življenjskega in socialnega položaja.
Drugo vprašanje se nanaša na ukrepe, ki jih sprejemajo lokalni organi. Da bi romsko prebivalstvo dobilo dostop do strukturnih skladov, morajo biti lokalni organi, romske organizacije in tudi sami Romi seveda aktivno vključeni v vse faze procesa, torej v načrtovanje, upravljanje, spremljanje in ocenjevanje evropskih skladov.
Svet bo v svojih sklepih tudi predlagal, naj Evropska komisija zagotovi strokovno podporo in smernice državam članicam in lokalnim organom in naj omogoči horizontalno uskladitev med državami članicami ter vertikalno uskladitev z evropske ravni navzdol proti nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
Tretje vprašanje se glasi, ali ima predsedniška trojka strateški predlog ali strateški program za to zadevo. Lahko potrdim, da je socialno in ekonomsko vključevanje Romov izrecno obravnavano v programu, ki ga je sestavilo trojno predsedstvo. Ta namera je opredeljena v programu, ki ga je soglasno sprejel Svet za splošne zadeve, zato je usklajena s strategijo za naslednjih 18 mesecev, torej za obdobje, ki ga pokriva program predsedniške trojke.
Razumemo potrebo po sprejetju tako kratkoročnih kot dolgoročni ukrepov. Da bi odpravili neenakosti, moramo na kratkoročni ravni dati prednost orodjem, ki sem jih omenil prej, ter sprejeti akcijski načrt za takojšnje reševanje vprašanj, kot so učenci, ki hodijo v posebne šole, ki so v nekaterih primerih v celoti ali delno namenjeni prav romskim otrokom - pri čemer gre za očitno segregacijo -, stanovanjske težave, kot sem že omenil, zdravstvo in dostop do zaposlitve.
Dolgoročno si želimo tudi horizontalnega, vključujočega pristopa k romskim vprašanjem na vse področjih politike Evropske unije, kar bo treba opraviti v okviru odprte metode usklajevanja in na področjih, kot so temeljne pravice, boj proti diskriminaciji, regionalni razvoj, izobraževanje ter dostop do zaposlitve v javnem sektorju in javnih storitev.
Na koncu, kar zadeva vprašanje nediskriminacije, vsi vemo, da špansko predsedstvo v svojem mandatu, kakor tudi predsedniška trojka, namerava podpreti sprejetje direktive, ki v Evropski uniji še ni bila sprejeta oziroma dokončana: celovito direktivo o boju proti diskriminaciji in spodbujanju enakih pravic; to je ključnega pomena prav za tiste skupine, ki so žrtve določene oblike diskriminacije, in zlasti za romsko skupnost.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti gospodu Swobodi in njegovim kolegom za predložitev tega vprašanja za ustni odgovor o evropskem vrhu o Romih. Komisiji omogoča, da izrazi svojo zavezo zagotavljanju zaščite temeljnih pravic na eni strani ter celovitemu socialnemu in ekonomskemu vključevanju v našo družbo na drugi. Pravkar smo slišali, da Svet dejansko poziva države članice, naj naredijo nadaljnje korake in to vključijo v svoje politike.
Kot veste, ta razprava poteka samo nekaj tednov pred drugim vrhom o Romih, ki ga bo špansko predsedstvo organiziralo 8. in 9. aprila v Córdobi. Komisija pozdravlja in aktivno podpira to pobudo. Mislim, da bo to dobrodošla priložnost, da se naredi povzetek dosežkov na nacionalni, evropski in mednarodni ravni od leta 2008. To nam bo potem pomagalo, da prispevamo k skupnem pogledu za prihodnost.
Pred dvema letoma je potekal prvi vrh. Kako daleč smo prišli? Lahko rečete, da je kozarec napol poln ali napol prazen. Seveda je prišlo do velikih izboljšav, a ostale so tudi velike vrzeli. Vaše vprašanje upravičeno poudarja osrednjo vlogo instrumentov in politik Evropske unije ter pomen sodelovanja med vsemi ključnimi akterji - državami članicami, institucijami na evropski ravni, mednarodnimi organizacijami in civilno družbo.
Komisija se zavzema za izvrševanje direktive, ki bo prepovedovala diskriminacijo na podlagi rase in etničnega porekla in ki v celoti zajema tudi diskriminacijo Romov. Trenutno imamo zakonodajo na evropski ravni in okvirni sklep o boju proti rasizmu in ksenofobiji, to pa bo ključno orodje pri reševanju problema rasizma, katerega žrtev so Romi.
Do novembra letošnjega leta morajo vse države članice začeti izvajati kazenske sankcije za kazniva dejanja, povezana z rasizmom in ksenofobijo, kot je določeno v okvirnem sklepu. Kot sem že povedala, se zavzemam za čim temeljitejše spremljanje izvajanja tega okvirnega sklepa.
Komisija se popolnoma zaveda, da to ni dovolj, in da morajo močno zakonodajo dopolnjevati informacije in ozaveščanje o pravicah in obveznostih. Zato Komisija obravnava vprašanja Romov v okviru kampanje EU "Za raznolikost. Proti diskriminaciji" in posebnega usposabljanja pravnikov.
Strukturni skladi, skladi za razvoj podeželja in predpristopni instrumenti so bili povsem upravičeno poudarjeni kot pomembni sprožilci sprememb, saj državam članicam omogočajo, da izvajajo velikopotezne programe, namenjene Romom. Očitno je, da morajo biti ti programi zelo stvarni in pragmatični, da morajo temeljiti na dokazih in obravnavati življenjske razmere Romov v vsej njihovi kompleksnosti.
Takšnega vprašanja se ne da rešiti s samo enim sloganom. Potrebno je veliko konkretnega dela. Komisija zato spodbuja države članice, da izkoristijo ves potencial teh skladov za podporo vključevanja Romov. Zaradi tega smo sprožili niz dvostranskih obiskov na visoki ravni v države članice, kjer živi veliko število Romov. Ti obiski bi morali pripeljati do konkretnih zavez z dogovorjenimi cilji. Prvi takšen dogodek se je zgodil oktobra 2009 na Madžarskem ob polnem sodelovanju vlade. Drugi bodo organizirani v prihodnosti.
Še en konkreten primer zavzemanja Komisije za uporabo strukturnih skladov za reševanje izključenosti Romov je predlog spremembe člena 7(2) Uredbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj. V začetku prejšnjega meseca je zelo velika večina v tem parlamentu podprla poročilo vašega kolega, gospoda van Nistelrooija: gre za ukrep, ki odpira priložnosti za novo politiko in financiranje na stanovanjskem področju v korist skupnostim, ki so odrinjene na rob družbe in kjer se lahko predvsem, vendar ne izključno, usmerimo v Rome.
Na koncu imamo zahvaljujoč Evropskemu parlamentu pilotne projekte o vključevanju Romov, katerih proračun je v zadnjih dveh letih znašal 5 milijonov EUR. Ta pilotni projekt se nanaša na izobraževanje v zgodnjem otroštvu, samozaposlovanje z mikro posojili in javno ozaveščanje. Oceno tega pilotnega projekta bosta skupaj opravila UNDP in Svetovna banka. Te ocene se zelo veselim, saj nam bo ponudila informacije o tem, kje smo delali dobro in kje so pomanjkljivosti, da bi lahko nato gradili na tem in pozneje nadaljevali z zelo usmerjenimi ukrepi.
Kot skupna pobuda Komisije in češkega predsedstva je bila aprila 2009 vzpostavljena Evropska platforma za vključevanje Romov. Njen cilj je povezati ustrezne akterje na evropski, nacionalni in mednarodni ravni, kakor tudi akterje iz civilne družbe, ter poskrbeti za večjo skladnost obstoječih politik. Na podlagi te platforme so bila izdelana skupna osnovna načela za vključevanje Romov, ki so priložena sklepom Sveta o vključevanju Romov, ki so bili sprejeti junija lani. Ti sklepi pozivajo Komisijo, naj 10 skupnih osnovnih načel za vključevanje Romov upošteva pri oblikovanju in izvajanju politik. V okviru španskega in belgijskega predsedstva bodo organizirana naslednja srečanja platforme, zato ne gre za enkratno potezo, temveč bo sledilo nadaljevanje. Zelo pozdravljam močno zavezanost predsedniške trojke temu cilju, saj moramo drugi drugim iti na roko, če želimo doseči napredek. Komisija bo še naprej prispevala k ukrepom trojke prek svojih politik in instrumentov, seveda v tesnem partnerstvu z državami članicami in civilno družbo.
Pred vrhom o Romih bi želela ta parlament obvestiti, da bova s kolegom komisarjem Andorjem objavila sporočilo o socialni vključenosti Romov, ki bo obravnavalo izzive, ki so pred nami, ter opisalo prispevek EU k reševanju teh izzivov. To sporočilo bo nato podlaga za razpravo v Córdobi.
Lívia Járóka
v imenu skupine PPE. - (HU) Poleg učinkovitejšega izvajanja mednarodnih in nacionalnih zakonov proti diskriminaciji, kot smo pravkar slišali od gospe komisarke Reding, je treba v Córdobi posebej izpostaviti gospodarski vidik vključevanja Romov, saj je njihovo vključevanje na trg dela in v izobraževanje glavni gospodarski interes držav članic. V zadnjih nekaj letih so številne mednarodne organizacije razvile napredne načrte, vendar se slednji na ravni držav članic še ne izvajajo, ker niso dovolj zavezujoči, ker ne opredeljujejo političnih sankcij in ker jim niso bila dodeljena ustrezna sredstva.
Evropska unija lahko zagotovi razvoj, ustrezno izvrševanje in oceno na podlagi jasnih kazalnikov neobvezujoče strategije Skupnosti, ki presega ukrepe "mehkega prava". Kot poročevalka Evropskega parlamenta o evropski strategiji o Romih menim, da je za strategijo še posebej pomembno, da se opredelijo krizna področja v državah članicah, ki zahtevajo takojšnje reševanje. Socialna prikrajšanost je neenakomerno razširjena po geografskih regijah, skrajna revščina in socialna izključenost pa sta koncentrirani v nekaterih mikro regijah, ki so gosto poseljeni z romskim in neromskim prebivalstvom. To ustvarja ovire na poti socialnega razvoja Evrope. Iz teh regij bi bilo treba umakniti nepošteno konkurenco in začeti njihov razvoj z uporabo intenzivnih programov, ki so prilagojeni prav njihovim potrebam.
V skladu z načelom subsidiarnosti morajo biti za nadzor in spremljanje strategije odgovorne lokalne organizacije. Predlagam tudi izvedbo obširnih anket o potrebah lokalnih ciljnih skupin, ki bi bile podobne kmetijskim projektom na Irskem. Za oceno rezultatov programa je nepogrešljivo tudi zbiranje statističnih podatkov, razčlenjenih po etničnih skupinah, in njihova neodvisna ocena. Po besedah Evropske ljudske stranke so to temeljna vprašanja, ki jih je treba obravnavati na vrhu v Córdobi.
Claude Moraes
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, kot je dejala prejšnja govornica in kot je dejal gospod komisar, je to zelo kompleksen problem, zato je vprašanje za ustni odgovor, ki ga postavljamo danes, nedvomno poziv naše skupine in gotovo tudi vseh skupin za obnovo in osvežitev razprave o romskem vprašanju.
Romske skupnosti v Evropi se še naprej soočene z nesprejemljivo visokimi predsodki in v mnogih primerih tudi z nasiljem. A kot priča sama pobuda Desetletje vključevanja Romov, ta parlament iskreno čuti, da je potrebno oblikovati celovit pristop.
Vendar pa smo o tem celovitem pristopu govorili že prej. V tem parlamentu se je pojavila potreba po ponovni oceni naših dosedanjih dosežkov, od vprašanja mikro posojil do boja proti rasističnemu nasilju, za vsako izmed teh kompleksnih vprašanj pa moramo oblikovati celovito strategijo.
Čedalje več dokazov je, da se dejanske razmere ne izboljšujejo v zadostni meri. Open Society Institute govori o tem, da se predsodki in nasilje, s katerimi so soočene romske skupnosti po vsej Evropi, ne zmanjšujejo. Poleg tega je raziskava Agencije o temeljnih pravicah na temo diskriminacije ugotovila, da so Romi diskriminirani bolj kot katera koli druga skupina, ki jo je raziskava zajela.
Že zaradi tega parlamenta moramo poskrbeti, da se bo obstoječa zakonodaja - Direktiva o rasni enakosti, okvirni sklep Sveta o boju proti nasilju - dejansko izvajala, zaradi same celovite strategije, kot je bilo že povedano, pa moramo na ta problem gledati kot na kompleksen problem, ki pa zahteva ukrepe, celosten in celovit pristop.
Naj bo torej to vprašanje za ustni odgovor poziv za osvežitev razprave in iskanje novih rešitev, kakor tudi za izvajanje tistih zakonov, ki že obstajajo in ki bi morali pomagati romskim skupnostim.
Renate Weber
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, v zvezi z drugim vrhom o Romih bi želela z vami deliti nekaj zamisli v upanju, da se bodo čim prej uresničile.
Prvič, trdno sem prepričana, da potrebujemo široko in dosledno strategijo o vključevanju Romov, pa tudi akcijski načrt z jasnimi merili in ustreznim proračunom. Po mojem mnenju ta strategija ne bi smela biti namenjena samo državam članicam EU, temveč tudi vsem drugim državam, v katerih živijo romske skupnosti in ki so bodisi v procesu širitve ali vključene v sosedsko politiko, kar EU omogoča, da pri politikah o Romih uporabi najustreznejša razpoložljiva orodja.
Drugič, prepričana sem, da moramo izkoristiti znanje, ki smo ga pridobili iz politike o enakosti spolov, tj. vključevanje v politike. "Vključevanje romskih vprašanj v politike" mora postati delovni pristop vseh institucij EU.
Tretjič, v zvezi s strokovnim znanjem o Romih bi morali premisliti o nekaterih pozitivnih ukrepih, predvsem o zaposlovanju romskih strokovnjakov v Svet, Komisijo in Parlament. Na tej podlagi sem pripravila pismi predsedniku Van Rompuyu in predsedniku Barrosu, v katerih predlagam, da postavita zgled in zaposlita romske svetovalce.
Jean Lambert
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, tudi jaz bi želela pozvati k celoviti strategiji pri tem vprašanju.
Kot je bilo povedano, je letos evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti, ki je seveda težko v teh časih recesije, zato smo v zvezi z reševalnimi paketi zahtevali izpolnjevanje socialnih pogojev, da tisti, ki so najbolj izključeni, ne bi zaostali še bolj.
Slišali smo že, da se prepad veča, zaradi česar je pri naši strategiji EU 2020 treba upoštevati tudi potrebo po zmanjšanju prepada med bogatimi in revnimi.
Pomembne so spremembe v skladih za regionalni razvoj. Strinjamo se s Svetom, da so lokalni organi pomembni, saj se diskriminacija pogosto najbolj čuti prav na lokalni ravni, pri stanovanjskih vprašanjih in pri posebnih potrebah Romov na tem področju, pri izobraževanju in pri policiji, katere naloga je ščititi in ne samo preganjati, kar je mogoče opaziti v nekaterih državah članicah.
In želimo si visoko kakovostnih javnih storitev. Svet se bo spomnil svojega priporočila o aktivnem vključevanju ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga dela: v tem priporočilu so visoko kakovostne javne storitve opredeljene kot ključne.
Zanima nas, ali sta Svet in Komisija zadovoljna s trenutno stopnjo absorpcije financiranja iz skladov?
Želela bi pozdraviti tudi spremembo okvira, ki jo je v zvezi s protirasizmom in ksenofobijo pripravila Komisija, in upam, da se bodo vse vlade držav članic zavzele za te ideale.
Peter van Dalen
v imenu skupine ECR. - (NL) Gospod predsednik, dobro in potrebno je, da ta parlament obravnava usodo Romov. V zadnjih nekaj desetletjih je bila diskriminacija verjetno najmanjše od vsega zla, ki jih je doletelo. Evropske sklade in evropske direktive je treba uporabiti, da bi se spodbudilo vključevanje Romov in da bi se odpravil njihov prikrajšan položaj. Mislim tudi, da je pomembno, da razvijemo dobro strategijo, s katero bi zagotovili, da bodo evropski milijoni res prišli v roke tistih ljudi, ki jih potrebujejo. Pri tem je treba poseben poudarek nameniti izobraževanju. Romske otroke moramo pripraviti, da bodo prekinili negativen krog nesrečne resničnosti.
Vendar pa bi želel k današnji razpravi dodati še dva elementa. Prvič, mislim, da ni dobro, da toliko Romov obtiči v vlogi žrtev. Tudi sami morajo ukrepati, da bi odpravili številne zlorabe v njihovih skupnostih.
Drugič, vključevanja Romov ni mogoče opraviti s pomočjo evropskih skladov in evropske zakonodaje. Na koncu bodo morale države članice, v katerih živijo in so pogosto več generacij živeli Romi, prevzeti vodilno vlogo pri reševanju vprašanja o vključevanju Romov v njihove države. Pri tem gre precej bolj za socialen kot pa političen ali finančen izziv. Evropski skladi lahko in bi morali samo ponuditi roko pomoči.
Cornelia Ernst
Gospod predsednik, ko sem bila decembra 2009 v Prištini in Mitrovici in sem videla, kako tam ljudje živijo v mahalah in predvsem v s svincem onesnaženih taboriščih, sem bila precej pretresena, predvsem nad bedo otrok. Iz skoraj vsakega pogovora, ki sem jih imela, sem izvedela, da so razmere enega izmed najstarejši prebivalstev Evrope, torej Romov, strahotne, pa ne samo na Kosovu, temveč tudi v mnogih drugih državah Evrope. V Dokumentacijskem centru za Rome in Aškale v Prištini sem spoznala Bekima Syla, ki nas je pričakal z besedami: "Dovolj nam je pogovarjanja".
Treba je ukrepati, zato je absolutno največ, kar pričakujemo od vrha v Córdobi, da se bo tam zgodilo kaj več kot zgolj pogovarjanje in da se bodo takoj sprejeli ukrepi. Takojšnje ukrepanje pomeni, da ne bomo več počivali na lovorikah direktiv EU o izvajanju načela enakega obravnavanja, torej enakega obravnavanja posameznikov ne glede na raso ali etnično poreklo, in tudi Okvirne direktive o zaposlovanju, kajti to ne bo prav nič koristilo. Za namen takojšnjega ukrepanja je treba priznati in domnevati, da te direktive ne zadostujejo, da bi se Romi v Evropski uniji v zadostni meri zaščitili pred ponižujočim in diskriminatornim ravnanjem in - kar je najpomembneje - da bi se jim zagotovilo trajno vključevanje. Kar torej potrebujemo, je evropska strategija o Romih, ki bo sestavni del vseh področij politike - sestavni del vseh politik.
Vendar pa večina vlad izvaja projekte, ki niso nič več kot zgolj posamični ukrepi. Potrebujemo srednjeročne in dolgoročne politične pobude. Nujno potrebujemo ukrepe za gospodarski razvoj romskih skupnosti. EU z oblikovanjem prožnega strukturnega in regionalnega financiranja ne sme čakati do leta 2014; to mora storiti takoj, da bi tudi Romi od tega imeli koristi. V to so vključena mikro posojila, za katera je potrebno čim manj birokracije: na primer pri posojilih za obnovo romskih naselbin. V to so vključeni zelo specifični ukrepi za spodbujanje zdravja in za izobraževanje, usposabljanje ter razvoj trga dela. Povsem jasno bi želela poudariti, da noben otrok ne bi smel biti soočen z neuspehom zaradi ovir v izobraževanju ali jezikovnih ovir. Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice se ne zavzema za šole za Rome, temveč za šole za vse, v katere bodo lahko torej hodili tudi Romi in se tam učili.
Želela bi dodati, da pri tem ne gre samo za denar, temveč tudi za odločno ukrepanje v boju proti rasizmu. Anticiganizem ne sme veljati za ali ostati nepomemben prekršek, temveč ga je treba kaznovati kot kaznivo dejanje. EU nosi veliko mero odgovornosti za obseg za skorajšnje, tako vsaj upamo, doseganje pravic za več kot 10 milijonov Romov v Evropi, kajti vse skupaj se začne s pravicami in se mora nadaljevati z enakostjo. Za to potrebujemo zelo jasen političen "da" in odločno, močno okvirno evropsko strategijo, poleg tega pa - čisto odkrito - moramo tudi mi, kot poslanci Evropskega parlamenta in tudi kot ljudje, dati iskreno zavezo tej skupini prebivalcev: Romom in Sintom. Ukrepajmo zdaj.
Jaroslav Paška
Drugi vrh Evropske unije o Romih bo udeležencem zagotovo ponudil čudovito priložnost za izmenjavo izkušenj z rezultati številnih ukrepov, ki so bili sprejeti, da bi se spodbudilo uspešno vključevanje Romov v družbo.
Zgodovinarji pravijo, da so Romi prišli v Evropo med 5. in 9. stoletjem našega štetja in mnogi evropski narodi vse od takrat iščejo najboljše možnosti sobivanja z njimi. Objektivno je treba priznati, da tudi po tisoč letih iskanja takšnega modela nismo najti primernega načina za vključitev Romov v našo družbo. Ne vem, ali smo za nenehne probleme krivi mi ali druga stran, vendar sem na podlagi izkušenj v moji državi prepričan, da je popolnoma nesmiselno, če jim pomagamo samo tako, da jim dajemo.
Naša vlada je iz davkov vseh zaposlenih ljudi zbrala precejšnja sredstva in jih dala romskim državljanom, da bi jim zagotovila dostojno življenje. Zgradili smo sodobna stanovanja in jih dali Romom; stanovanja, ki jih morajo drugi ljudje kupiti. Naša vlada jim je omogočila zaposlitev, zdravstveno oskrbo in izobraževanje pod enakimi pogoji, ki veljajo za vse druge državljane. Tako brezposelnim Romom kot ostalim državljanom se nudita enaka pomoč in socialna podpora.
In kakšen je rezultat? Sodobna stanovanja so bila uničena, kopalnice in druga oprema razstavljene in ukradene. Ljudje, ki živijo v teh stanovanjih, mečejo odplake in smeti skozi okno naravnost na ulico. Ne želijo v službo, tudi če jim lokalne vlade ponujajo delo. Zdravstveni delavci, ki jim prinašajo zaščito pred nalezljivimi boleznimi, so pregnani iz romskih naselij. Otroci so zanemarjeni, lačni in pogosto tudi ne gredo v šolo. Zato sem prepričan, da bomo morali, če želimo Romom zares pomagati, romske otroke najprej naučiti civiliziranega, kulturnega in dostojnega življenja.
Zoltán Balczó
(HU) Ker bom govoril v madžarščini, mojem maternem jeziku, in ne v standardni romski govorici, bom uporabljal besedo cigan, ki v mojem jeziku nima slabšalnega pomena in je tudi uporabljena v naši ustavi.
Ta točka dnevnega reda se nanaša na boj proti izključevanju in diskriminaciji ciganov. Temeljni predpogoj za rešitev je socialno vključevanje ciganov. Pomembno orodje za to so šole. V mnogih primerih obstaja razlog za ločeno obravnavo ali, če želite, pozitivno diskriminacijo, da bi se odpravila prikrajšanost. Ko to slišijo borci za pravice manjšin, takoj začnejo vpiti o segregaciji, četudi je cilj tega hitro vključevanje.
Več generacij ciganov v nekaterih regijah Madžarske je odraslo v družinah, ki so živeli od podpor in ne od zaslužka. Brez ustvarjanja delovnih mest ni izhoda. Zato moramo prekiniti z neoliberalnimi gospodarskimi politikami. Kršenje zakonov ne more upravičiti niti težek socialen položaj. Cigani na Madžarskem so vpleteni v zelo visok odstotek kaznivih dejanj. Proti temu se moramo boriti, ne samo zaradi večinskega dela družbe, temveč tudi zaradi poštenih ciganov. Genetskih ali etničnih oznak nismo nikoli opredeljevali kot razlog. Zato tudi ne omenjamo rasizma, smo pa omenjali posebne družbeno-kulturne okoliščine kot ozadje. Če bi na ta način sistematično stigmatizirali ljudi kot rasiste, bi si zatiskali glavo v pesek.
Skupaj moramo najti rešitev. Da bi to storili, pa je nujno potrebno, da imajo tudi cigani voditelje, ki jih priznavajo tako njihove skupnosti kot družba v celoti. Dejansko potrebujemo skupno evropsko strategijo, vendar mora to biti strategija, ki se sooča z vsemi vidiki vprašanja in želi poiskati rešitev tako, da ta vprašanja iskreno preuči.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Gospod predsednik, najprej bi želel čestitati gospe Járóka, ker zagovarja romsko prebivalstvo v institucijah Evropske unije. Treba je poudariti, da sta gospa Járóka in Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) oblikovali prvo evropsko strategijo za vključevanje romske manjšine, pri tem pa predlagali posebne ukrepe Skupnosti, ki bodo koristili več kot devet milijonom državljanom, ki živijo v Evropski uniji. Položaj romskega prebivalstva je drugačen od položaja drugih nacionalnih manjšin v Evropi, zato moramo zanje sprejeti posebne ukrepe.
Drugi evropski vrh o vključevanju Romov, ki bo potekal v Córdobi, bi moral biti forum, na katerem se bodo pogumno obravnavali problemi, s katerimi se sooča ta skupnost, ter oblikovali posebni finančni in pravni instrumenti, ki bodo prinesli koristi manjšini, ki mora igrati vodilno vlogo pri oblikovanju lastne prihodnosti in opustiti nekdanje pokroviteljske pristope. Strinjam se, da nihče nima pravice pridobivati političnega kapitala na njihov račun.
Pozitivne rezultate za romsko prebivalstvo lahko ustvari samo večdisciplinarno, usklajeno ukrepanje Komisije, Sveta in držav članic. Različni vpleteni evropski komisarji bodo morali uskladiti svoj pristop, da bi se prekinilo izvajanje vseh tistih ukrepov, ki Rome izključujejo ali diskriminirajo. Svet mora skupaj z državami članicami spodbujati celovito vključevanje romskega prebivalstva.
Na koncu pa je naloga držav članic ta, da spodbujajo ukrepe za boj proti diskriminaciji, ki jo Romi tako pogosto trpijo. Dostop do zdravstvenega varstva, kakovostnega izobraževanja, nadaljnjega usposabljanja in poklicnega preusposabljanja so nujni cilji za Rome, ki jim lahko omogočijo dostojno zaposlitev in polno vključitev v civilno družbo. Zato je zelo pomembno, da se udeležijo tudi lokalni organi in zelo dobro vem, o čem govorim. Zanje moramo storiti vse, kar je v naši moči, vendar pa ničesar ne moremo storiti brez njih, v tej dvorani, gospod predsednik, pa že imamo nekaj odličnih romskih poslancev.
Kinga Göncz
(HU) Menim, da je drugi vrh o Romih v Córdobi odlična priložnost za pregled dosežkov iz zadnjih nekaj let na področju vključevanja največje in najranljivejše etnične manjšine v Evropi, tj. Romov. Najprej bi želela poudariti, da smo naredili nekaj zelo pomembnih korakov, da je to postalo evropsko vprašanje. To namreč ni zgolj srednjeevropsko ali vzhodnoevropsko vprašanje, ampak je predvsem vseevropsko. Da bi lahko zanj našli rešitve, moramo enak pristop uporabljati tudi v prihodnosti. Evropski parlament je ustvaril pomemben dosežek s potrditvijo resolucije o nujnosti strategije o Romih. Žal ta še ni bila sprejeta in iskreno upamo, da bodo v teku mandata predsedniške trojke in te Komisije narejeni nadaljnji pomembni koraki. Pomemben mejnih je bilo poročilo Evropskega parlamenta o socialnem položaju Romov in njihovem boljšem dostopanju do trga dela iz leta 2009, poleg tega pa smo opravili tudi polovico dela na pobudi Desetletje vključevanja Romov, ki je tudi pomemben program. Da bi bila naša strategija uspešna, moramo ugotoviti, v kolikšnem obsegu so bili uporabljeni strukturni in kohezijski sklad ter ali in v kakšnih okoliščinah so ti skladi prispevali k socialnem vključevanju Romov. Potrebujemo podatke, vendar se zavedamo, da so podatki o etničnem poreklu vedno občutljivi, zato moramo biti previdni, ko zanje prosimo in ko jih obdelujemo. Poleg številnih pozitivnih korakov, ki so bili že storjeni, opažamo tudi, da je veliko problemov povzročilo izvrševanje sporazumov o ponovnem sprejemu. Pri tem je bilo že omenjeno Kosovo. Iskreno upam, da bo vrh prispeval k reševanju teh vprašanj.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Gospod predsednik, romsko vprašanje je v moji regiji, zahodni Franciji, močno prisotno. V Nantesu je več kot 1 000 Romov izobčenih iz različnih prostorov, ker za njihovo naselitev ni lokacij, ki bi jih urejala vlada. Nekaj občin, v katerih bi se Romi lahko naselili, na primer Rezé in Indre, ki se nahajata v somestju Nantesa, je preobremenjenih in nima podpore javnih organov. Najbolj proaktivni in odprti župani se zato soočajo z ogromnimi težavami. Odgovori ne morejo biti lokalni. Morajo biti globalni. Vključevanje Romov mora biti del vsake politike Evropske unije, da bi se končno ustavila diskriminacija, ki jo trpijo ti evropski državljani.
Pozornost bi želela usmeriti tudi k posebnem položaju žensk. Problemi, s katerimi se spopadajo romske ženske, so še posebej izstopajoči in na primer povezani z nasiljem v zakonski zvezi ali neželeno nosečnostjo. V Franciji bo po ugotovitvah organizacije Médecins du monde vsaka druga romska ženska ali 43 % te skupine splavilo do 22. leta. Povprečna starost prve nosečnosti je 17 let. Samo 10 % romskih žensk uporablja kontracepcijo. Evropska unija mora zato vidik spola vključiti v vse študije in zakone, ki se nanašajo na Rome. Izobraževanje mora biti glavna prednostna naloga. Nujno moramo ukrepati skupaj z romskimi skupnostmi, da bi slednje seznanili z njihovimi temeljnimi pravicami ter jim olajšali dostop do javnih storitev.
Upam, da bo Evropska unija na drugem evropskem vrhu o vključevanju Romov pokazala svojo odločnost za reševanje romskega vprašanja na celovit način.
Lorenzo Fontana
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, romsko vprašanje postaja čedalje bolj zapleteno in zahteva učinkovite in takojšnje odgovore. Njihovi predstavniki, institucije, združenja in del civilne družbe pozivajo k vključevanju Romov v socialno-ekonomsko tkivo, vendar pa se v ospredje le redko postavlja bistvena zadeva: da je namreč vključevanje dvostranski, zgodovinski in kulturni proces.
Če nekateri izmed Romov ne bodo pokazali iskrene volje za sprejemanje pravil in kulture države, v kateri živijo, in če se obenem ne bodo odpovedali vsakršnemu vedenju, ki ni združljivo z državljansko skladnostjo, do njihove vključenosti ne bo nikoli prišlo: v tem primeru bi lahko še naprej oblikovali projekte in dodeljevali sredstva, vendar ne bomo nikoli videli opaznejših rezultatov.
Izziva ne smemo reševati demagoško: prosimo, da se k temu vprašanju pristopi s primernim pragmatizmom in ob upoštevanju dejstva, da bodo zaskrbljujoče gospodarske razmere in razmere na področju zaposlovanja dejavnik, zaradi katerega bo vključevanje Romov na trg dela še težji. Menimo da, kot nas učijo stoletja zgodovine, tega problematičnega vključevanje ne moremo pripisati samo državam gostiteljicami in da bi odgovornost za trenutno preslabo vključevanje morali pripisati vsaj obema stranema.
Simon Busuttil
(MT) Tudi jaz bi želel izraziti svojo podporo, predvsem poslanki Evropskega parlamenta Lívii Járóka, ki si je nenehno prizadevala za to občutljivo in pomembno temo. Gospod predsednik, kot je dejal moj kolega poslanec, položaj romskega prebivalstva v Evropi ne zadeva samo omejenega števila držav. Gre za položaj, ki zadeva celotno Evropsko uniji, saj je romska skupnost največja etnična manjšina v Evropi. Zaradi tega moramo oceniti, kaj Evropska unija trenutno počne, da bi ugotovila, kako bi stvari lahko bolje delovale. Z zadovoljstvom sem poslušal podpredsednico Evropske komisije Viviane Reding, ki nam je zadevo v celoti pojasnila. In to je pravi čas za to, ker bo prihodnji mesec v Córdobi potekal vrh o Romih. Položaj moramo vsekakor spremeniti, saj se sam ne bo rešil, in če ne sprejmemo potrebne ukrepe, bodo ti ljudje še naprej potisnjeni na rob družbe in ostali bodo ujeti v pasti revščine. Zato moramo sprejeti politiko vključevanja, ki bo romski skupnosti resnično omogočila vse priložnosti, ki jih imajo drugi. Tem ljudem je treba predvsem zagotoviti priložnost do zaposlitve, izrabo vseh njihovih zmogljivosti, dostojno življenje in uspeh. Na ta način bodo lahko poskrbeli sami zase in hkrati tudi dati prispevek družbi, v kateri živijo. A da bi to dosegli, moramo sprejeti potrebne ukrepe, da bi odpravili obstoječe ovire. Upam, da bo naše sporočilo, ki ga pošiljamo iz te dvorane, iz tega parlamenta, naše sporočilo o solidarnosti z Romi, upoštevano na vrhu v naslednjem mesecu.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Gospod predsednik, 10 milijonov Romov v Evropi bi lahko tvorilo srednje veliko državo članico Evropske unije, če bi imeli državo. Vendar je nimajo. Romi so svoje evropejstvo vedno postavljali pred kakršne koli meje. Pravzaprav so zaradi diskriminacije, ki so jo trpeli skozi zgodovino, ne samo v izobraževanju, zdravstvu in na stanovanjskem področju, temveč tudi kot priseljenci, kar v osnovi tudi so, nekakšni drugorazredni državljani.
Komisar za človekove pravice Sveta Evrope je dejal, da se romskih priseljencev v nekaterih državah Evropske unije ne obravnava enako kot druge evropske priseljence, to pa je groba kršitev pravice do prostega gibanja.
Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu se zavzema za gradnjo Evrope, v kateri bodo etnične in kulturne manjšine priznane in v kateri bomo dosegali napredek proti vključujočem evropskem državljanstvu in območju enakosti, svobode in sobivanja v raznolikosti. Zato pozdravljamo direktivo o nediskriminaciji na vseh področjih - direktivo, ki ni vedno imela podpore vseh političnih skupin v tej dvorani.
Pozdravljamo tudi program španskega predsedstva na tem področju; menimo, da je potrebe, ker ne more biti več odlašanja, ko gre za oblikovanje evropskih pobud, ki priznavajo in podpirajo Rome.
Vrh v Córdobi, ki bo potekal pod španskim predsedstvom, je velika priložnost za oblikovanje celovitega načrta za Rome, ki bo pustil za seboj leta tišine in rasizma.
Raül Romeva i Rueda
Gospod predsednik, ni več česa dodati - samo prošnja. Kot je bilo rečeno, ne pozabimo, da je vrh o Romih pobuda tega parlamenta in da je bil načrtovan v času slovenskega predsedstva, da bi se sestale vlade EU in skupaj delale vprašanjih v zvezi z Romi.
To je še en razlog, zakaj mora biti ta parlament aktiven pri tem vprašanju. Vendar pa Zeleni menijo drugače in ne bomo ponosni, če ne bodo vse države članice priznale, da lahko pri vprašanju o Romih storimo več. Vprašanja, kot je to, morajo biti del skupne zahteve za evropsko strategijo za vključevanje Romov. To strategijo potrebujemo; potrebujemo jo zato, ker Evropska unija izgublja tudi verodostojnost na mednarodni ravni. Mnoge države nas izločajo prav zaradi tega vprašanja. To je pomembno tudi zato, ker smo v preteklosti razumeli, da gre pri tem za nekaj, kar ima opraviti s človekovimi pravicami in socialno vključenostjo.
Razumemo tudi, da gre za vprašanje politike. V okviru politične razprave pa moramo razumeti, da moramo poiskati potrebno rešitev.
Elena Băsescu
(RO) Ker je romska skupnost ena od največjih, a hkrati tudi najranljivejših manjšin v Evropi, se mora še aktivneje pojavljati kot točka na evropskem dnevnem redu. Brezposelnost, revščina, zloraba, diskriminacija in nenazadnje omejen dostop do izobraževanja so problemi, s katerimi se romska manjšina pogosto sooča in ki na koncu vodijo v socialno izključenost. Mislim, da potrebujemo celovit evropski program, ki bo ustrezal njihovi kulturi in vrednotam in upošteval, da se prosto gibajo naokrog.
Otroci tvorijo 46 % romskega prebivalstva zaradi skupnega učinka visoke stopnje rodnosti in, na žalost, nizke pričakovane življenjske dobe. Dostop do izobraževanja bi jim omogočil pravo priložnost. Kljub temu da dostop in pravico do izobraževanja zagotavljajo evropski predpisi, večina otrok iz revnih romskih skupnosti sploh ne hodijo v šolo ali pa se iz šol izpišejo. Eden izmed posebnih ukrepov bi bil vključitev teh otrok in mladih ljudi v sistem obveznega izobraževanja, kar bi jim preprečilo, da bi se izpisali. V šolskem letu 2009-2010 je romunski minister za izobraževanje odobril 7 483 posebnih mest v državnih srednjih šolah, na katera se je prijavilo samo 2 460 dijakov, od teh pa jih je bilo sprejetih 2 246.
Vendar pa se morata truditi obe strani. Romska manjšina mora ravnati odgovorno, da bi izboljšala svoj življenjski standard. Pomanjkanje izobrazbe Romom onemogoča, da se aktivno vključijo v socialno, gospodarsko in politično življenje države, v kateri živijo. Evropska unija podpira vključevanje Romov v družbo s pomočjo različnih programov financiranja, kot so Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj in programa Progress in "Mladi v akciji".
Hvala.
Emine Bozkurt
Gospod predsednik, Romi, največja evropska manjšina, so žrtve institucionalne diskriminacije, anticiganizma, skrajnih ravni revščine in socialne izključenosti ter ločenih sistemov na stanovanjskem področju, v izobraževanju in socialnem varstvu. Kratkoročne rešitve niso odgovor na razširjene in globoko zakoreninjene probleme Romov. Oceniti moramo tako obstoječe dobre prakse kot tudi negativne učinke obstoječih politik, namenjenih romskemu prebivalstvu.
Eden, vendar ne edini primer, je ločevanje romskih otrok od njihovih družin in njihova preselitev v posebne internate. Ti ukrepi ne rešujejo problemov: vodijo namreč v še večjo segregacijo in globoko in negativno vplivajo na življenje romskih družin. Evropa potrebuje učinkovito dolgoročno strategijo o Romih. Ta vrh je nova priložnost za pozitivno ukrepanje in bo drugačen od prvega vrha o Romih, ki ni vključeval pravih političnih zavez v EU. EU bi morala začeti z dajanjem dobrega zgleda, tako da bo Romom ponudila več položajev in jih skupaj s civilno družbo vključila v strategijo.
Danuta Maria Hübner
Gospod predsednik, vrh v Córdobi bo preizkus za vse nas, za evropske institucije in države članice. Pokazati mora jasno evropsko zavezo preučitvi zrele politične in delovne strategije, ki bo pri reševanju romskih vprašanj segla naprej od vidikov človekovih pravic, ne glede na to kako temeljni so, proti pravemu gospodarskemu in socialnemu vključevanju.
Potrebujemo celovito politiko strategije in akcijski načrt, ki bo segal čez vsa področja, ki so pomembna za gospodarsko in socialno pripadnost. Veliko je bilo že storjenega in doseženega, a nedvomno je pred nami še dolga pot. Potrebujemo Komisijo, Parlament, države članice, a kot je rekel minister López Garrido, potrebujemo tudi lokalne in regionalne organe, ki bodo sodelovali.
Od Komisije pričakujemo, da bo jasno razdelila naloge pri tej zadevi in da bo učinkovito usklajevala vse zadevne službe. Pričakujemo, da bo 5 milijonov EUR vreden pilotni projekt, ki ga trenutno izvaja Komisija, utrl pot učinkovitim in uspešnim rešitvam na področjih, ki sta največjega pomena, tj. izobraževanje v zgodnjem otroštvu in gospodarsko vključevanje, in da bo zagotovil napredek na področju učenja politike in njenega vrednotenja.
Cenimo prizadevanja Komisije, predvsem prizadevanja Generalnega direktorata za regionalno politiko, in spodbujamo jo, da še okrepi lokalno in regionalno vključevanje v praktične ukrepe, ki večajo gospodarsko vključevanje romske družbe.
Mnogi kolegi iz različnih političnih skupin so v Parlamentu že pokazali svojo vključenost, a naša naloga je, da damo temu vprašanju precej večji politični pomen.
Z vključevanjem Romov bi dobili priložnost, da se približamo oblikovanju zares vključujočega evropskega trga dela. To bi nam dalo priložnost, da začnemo reševati evropske demografske izzive.
Dovolite mi torej, da na koncu povem, da moramo vrh v Córdobi razumeti kot zadnji poziv k pravemu vključevanju Romov.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kot oblikovalec prvega srednjeročnega vladnega programa za Evropo o romskem vprašanju in kot poročevalec poročila Sveta Evrope o Romih iz leta 2002 se strinjam s tistimi, ki pravijo, da je to eno izmed najbolj zapletenih vprašanj današnje Evrope. Komisarki Reding ne zavidam njenega položaja, saj je to trenutno najbolj zapleteno vprašanje v Evropi. Romi seveda niso samo etnična in nacionalna manjšina, temveč so tudi razširjena prikrajšana socialna manjšina. Vendar pa porazdelitve odgovornosti med večino in manjšino ni videti. Socialna odgovornost je med večino in manjšino neenakomerno porazdeljena, ker ima večina veliko več odgovornosti, vendar pa ima svojo odgovornost tudi manjšina, v tem primeru Romi. Četrta in posebej pomembna točka je, da potrebujemo vključevanje brez asimilacije.
Na koncu to ni samo proračunsko vprašanje in ni odvisno samo od sredstev. Gre za vprašanje o tem, ali imamo ljudi in mehanizme, tako v večinskem delu družbe kot med samimi Romi. Kot nekdanji državni sekretar moram reči, da so bili rezultati doseženi v regijah, v katerih so se lokalni voditelji večine zavzemali za to vprašanje, verodostojni lokalni voditelji manjšine pa so uspeli spodbuditi manjšino in so dobili podporo NVO. Tu ne gre za vprašanje financiranja. Potrebujemo evropsko raven, a uspeh je treba doseči na ravni držav članic in lokalni ravni. Zato strategijo Unije podpiram.
Elena Oana Antonescu
(RO) Gospodarski in socialni razvoj romske manjšinske skupine je eno izmed najobčutljivejših in najspornejših vprašanj, s katerimi so soočene države srednje in vzhodne Evrope. Točnih podatkov o dejanskem številu Romov v EU nimamo. Vendar pa vemo, da je romska manjšina največja in najrevnejša čezmejna etnična manjšina.
Evropska unija potrebuje skladen dolgoročen pristop, saj se nacionalne politike, ko gre za spreminjanje položaja Romov, pokažejo kot neustrezne. Vsaka država je dolžna izboljšati življenjske razmere romskega prebivalstva. A da bi ta proces uspel, je treba to vprašanje predvsem reševati v celoti in s pomočjo usklajenih ukrepov.
Po mojem mnenju je pomanjkanje obetov za mlado generacijo eden izmed največjih problemov, s katerim smo soočeni. Romsko prebivalstvo je mlado prebivalstvo, katerega velik delež je mlajši od 20 let. Če ne bomo takoj ukrepali, se bo v družbi, ki temelji na znanju in inovacijah in ki jo Evropa želi razviti, prepad med mladimi Romi in ostalim prebivalstvom povečal. Zelo malo obstoječih politik in strategij vključuje otroke in mlade ljudi, kljub temu da veliko število romskih otrok in mladih ljudi predstavlja generacijo sprememb. Proces trajnostnega razvoja se mora začeti z generacijo otrok, ki ima dostop do izobraževanja, zdravstvene pomoči in vseh drugih možnosti, ki so jih deležni otroci večinskega prebivalstva.
Zato vas želim opozoriti na dejstvo, da predlog Komisije o strategiji EU 2020 ne vsebuje nobenih ciljev v zvezi z reševanjem problemov romske skupnosti. Če ne bomo sprejeli posebnih ukrepov in če ne bomo opravili večjih sprememb v smislu pristopa, bo na milijone mladih Romov še naprej vse svoje življenje soočeno s socialno izključenostjo in potisnjenostjo na rob družbe. Brezup bo te skupnosti spremenil v območja negotovosti za njihove prebivalce in ostalo prebivalstvo. Romski skupnosti moramo ponuditi pravo priložnost za nove obete. Solidarnost je temeljna vrednota v osrčju evropskega projekta. Zato moramo seči naprej od politične volje za sprejemanje ukrepov in te ukrepe dejansko začeti izvajati.
Olga Sehnalová
(CS) Gospe in gospodje, na podlagi nedavne javnomnenjske raziskave 76 % Čehov ne želi imeti Rome za sosede. V zadnjih 10 ali več letih mojega političnega življenja sem kot županja govorila o problemih sobivanja in sosedskih odnosov med romskimi in neromskimi meščani mojega domačega mesta. Zato sem trdno prepričana, da finančne rešitve niso odgovor, kar pa je tudi jasno razvidno iz neimpresivnih skupnih rezultatov dosedanjih projektov, ki jih je financirala EU in katerih cilj je bil izboljšati socialno-ekonomski položaj Romov.
Po mojem mnenju je rešitev lahko samo v povezanosti lokalnih skupnosti v mestih in vaseh, ki morajo sprejeti Rome kot polnopravne državljane v dobrem in slabem. Vendar pa enako velja tudi obratno. Tudi Romi morajo imeti občutek pripadnosti svoji skupnosti in sprejeti morajo pravila in standarde. Njihovi pozitivni primeri in zgledi so izrednega pomena za odnose z večinsko skupnostjo in za učinkovito delo znotraj romske skupnosti. Temeljnega pomena pa je, da se dosledno in nepopustljivo borimo proti ksenofobiji in rasizmu v družbi na splošno. Povsem jasno povejmo, z vsemi možnimi sredstvi, dejanskimi ukrepi in stališči, da sta ksenofobija in rasizem za nas popolnoma nesprejemljiva. V prihodnosti bi se morali za to skupaj prizadevati.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Tako na začetku bi želela izraziti upanje, da bo vrh o Romih, ki bo potekal v Córdobi, ključnega pomena za sprejetje skupne strategije o vključevanju Romov.
Življenjske razmere te skupnosti so še vedno nesprejemljive, diskriminacija proti njim pa se veča kljub dejstvu, da zneski, ki so bili v zadnjih letih dodeljeni projektom, ki naj bi izboljšali njihov položaj, dosegajo skoraj 0,5 milijarde EUR. Mislim, da je prišel čas, da se od dobrih namer premaknemo k dejanjem.
Na žalost Evropska komisija še vedno ni dokazala potrebne želje po uskladitvi ukrepov za izboljšanje življenjskega standarda Romov in njihovega socialnega vključevanja ter za boj proti rasističnim dejanjem, ki so usmerjena v Rome. Mislim, da mora biti romsko vprašanje posebna naloga, ki bo dodeljena komisarju za socialne zadeve. Izredno koristno bi tudi bilo, če bi med strokovnjaki Komisije, katerih naloga je reševanje tega vprašanja, bili tudi strokovnjaki romskega porekla.
Menim tudi, da moramo oblikovati socialen in kulturen pristop, da bi se izognili povečanju že obstoječih neenakosti tako v smislu pismenosti in stopenj zaposlenosti. Na podlagi tega pozivam Komisijo, da spodbudi programe za dostop do trga dela, ki so namenjeni romskim priseljencem, ter sodelovanje med lokalnimi organi in romskimi skupnostmi in da preuči možnost tesnejšega sodelovanja z nevladnimi organizacijami.
Milan Zver
(SL) Spoštovani gospod predsedujoči, spoštovana gospa komisarka, špansko predsedstvo! Najprej bi čestital Španiji, da je uvrstila summit med njihove prioritete, in istočasno Komisiji, da se je odločila, da bo pripravila celovito poročilo o položaju Romov v Evropi, kar priča, da se aktualnosti tega vprašanja zavedamo, aktualno pa je postalo šele zadnja leta s širitvijo Evropske unije.
Sem pa tudi vesel zato, ker praktično vse poslanske skupine ali pa večina njih resno pristopa k reševanju tega problema. Dobili smo z Lizbonsko pogodbo tudi še dodatno pravno podlago, da lahko bolj temeljito pristopimo k pripravi celovite, močne strategije za rešitev romskega vprašanja tudi v okviru tako imenovane mehke zakonodaje.
Jasno je, da ne moremo pripraviti neke skupne romske politike na ravni Evropske unije - države članice so primarno odgovorne -, lahko pa pripravimo neke indikatorje, neko skupno bazo podatkov, izmenjavamo dobro prakso in tukaj si lahko države med seboj lahko veliko pomagajo.
Prihajam iz Slovenije, kjer imamo, recimo, inštitut romskega pomočnika, ki je mediator med šolo in starši in veliko prispeva k vključevanju romskih otrok v šolo.
Corina Creţu
(RO) Prvi evropski vrh o Romih je dejansko priznal, da posamezne evropske države Romom niso uspele zagotoviti njihove pravice in vključevanje; to je bil prvi korak k sprejetju skupne dolgoročne strategije na ravni EU.
Na žalost pa obstaja ogromno neskladje med načrti in študijami ter njihovim uresničevanjem za namen občutnega izboljšanja romske skupnosti, ki je še vedno najranljivejša etnična skupina v Evropi, in sicer v času, ko se soočajo z najvišjo ravnjo revščine in socialne izključenosti. Njihovi obeti dejansko niso prav nič vzpodbudni, če pomislimo, da približno polovico romskega prebivalstva zaradi visoke rodnosti in kratke pričakovane življenjske dobe sestavljajo mladoletniki.
Mislim, da je za celovito strategijo vključevanja treba najprej mladi generaciji Romov zagotoviti nediskriminatoren dostop do izobraževanja. To je edini ukrep, ki lahko igra ključno vlogo pri spodbujanju sprememb, da bi se Romi lahko vključili na trg dela in pretrgali zlovešč krog socialne izključenosti.
Iosif Matula
(RO) Romi so čezmejna etnična in kulturna skupnost, ki šteje več kot 10 milijonov pripadnikov po vsej Evropi. Socialni problemi, ki pestijo Rome, zahtevajo usklajeno, dolgoročno ukrepanje, ki vključuje tako Evropsko unijo kot države članice.
Na tem področju so se začele izvajati pomembne pobude, vendar menim, da moramo storiti še več. Sprejeti moramo ustrezno evropsko strategijo za Rome, ki bo temeljila na dobro usmerjenih ukrepih in rednem ocenjevanju njenega vpliva.
Prihajam iz države, v kateri živi velika romska skupnost, in vesel sem, da danes potrjujemo, da je romsko vprašanje tisto, ki ga mora reševati celotna Evropa. V Romuniji se izvaja strategija, ki sega še v čas, preden se je država pridružila EU, in katere cilj je izboljšati položaj Romov. Na državnih univerzah so zanje na voljo brezplačni prostori, kar je v veliko pomoč pri dviganju stopnje izobrazbe in kulturne ravni med pripadniki te skupnosti. Nacionalni in lokalni javni organi si prizadevajo za spodbujanje socialnega vključevanja Romov in za njihovo vključitev na trg dela, da bi premagali hudo revščino in jim zagotovili dostop do storitev zdravstvenega varstva. Vendar pa je potrebna dosledna finančna podpora iz Evrope, da bi dosegli želene rezultate.
Krisztina Morvai
(HU) Edini način, da ciganski otroci, romski otroci ubežijo svojemu položaju, je, da začnejo redno hoditi v šolo. Na žalost znova in znova poslušamo izgovore, ki se kot izraz politične korektnosti iz različnih razlogov iščejo za starše, ki svojih otrok ne spodbujajo k vpisu v šolo ali jim to celo preprečujejo. V tem smislu so žrtve diskriminacije predvsem deklice, ciganske deklice, saj njihovi neodgovorni starši od njih pogosto zahtevajo, da pazijo na številne brate in sestre in opravljajo gospodinjska dela, namesto da bi hodile v šolo. Edini pristop, ki bi bil v skladu z mednarodnimi standardi človekovih pravic, je, da vlade začnejo v takšnih primerih krepiti in braniti otrokove pravice s kaznimi, sankcijami ali po potrebi ukinitvi družinskih dodatkov ali drugih oblik pomoči, da bi tako prisilili starše k spoštovanju otrokovih pravic.
Monika Smolková
(SK) Romi so zagotovo najrevnejša skupina ljudi v Evropski uniji. Zato podpiram izrabo vseh sredstev za vključevanje Romov v družbene in gospodarske dejavnosti. Predvsem menim, da je rešitev v izobraževanju otrok in mladih ljudi.
Strinjam se tudi, da je treba odpraviti tako prikrito kot odkrito diskriminacijo Romov. Podpiram pa tudi odkrit pogovor o tem, kako pravice romskih otrok kršijo prav njihovi lastni starši. Vsak posameznik ima pravico do dostojnega življenja. Romski otroci te pravice v glavnem nimajo. Na naslednjem vrhu bi morali govoriti tudi o tem, kako se morajo predvsem sami Romi aktivno vključiti v reševanje svojih problemov; najprej v zvezi z izobraževanjem njihovih otrok, a tudi v zvezi z osebnim vključevanjem v proces izboljšanja lastnih življenjskih razmer. In ker v prihodnosti ne želim biti komisarka, bi želela tukaj, v tej dvorani, reči, da bi na naslednjem vrhu morali govoriti tudi o tem, kako podporo, ki je namenjena Romom, zlorabljajo prav sami Romi.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, razprava, ki smo jo pravkar imeli o romskem prebivalstvu in bližajočem se vrhu v Córdobi, ponovno jasno kaže, da je socialno in gospodarsko vključevanje Romov evropski problem in da zato zahteva evropsko strategijo. Natanko to je tisto, kar upamo, da bomo po pomanjkljivem napredku, ki je bil dosežen, dosegli na vrhu v Córdobi, kot je bilo že večkrat omenjeno.
Potrebujemo strategijo, ki temelji na akcijskem načrtu in ki jo Svet namerava izvajati ob upoštevanju celovitega programa, ki ga je opredelila predsedniška trojka; to je namreč daljnosežen program oziroma delovni akcijski načrt, ki mora nedvomno kot enega izmed glavnih instrumentov vključevati strukturne sklade - ki so tudi najmočnejše orodje Evrope za socialno kohezijo - in ki ga je treba izvajati s pomočjo posebnih ukrepov.
Po mojem mnenju bi se ti ukrepi morali osredotočiti na posebne probleme, s katerimi so soočeni Romi: na diskriminacijo, ki jo trpijo kot Romi, kot so na primer težave, ki jih imajo pri dostopu do javnih storitev in zaposlovanja. Obravnavati moramo tudi vprašanje romskih žensk, ki se spopadajo s posebnimi problemi revščine, dostopa do stanovanj, diskriminacije in nasilja; tu pa je še poseben problem mladih Romov, saj jima pomanjkanje usposobljenosti v teh časih gospodarske krize še bolj onemogoča, da dobijo dostop do zaposlovanja. Tu je tudi vprašanje romskih otrok: njihova pričakovana življenjska doba naj bi bila 10 let krajša od pričakovane življenjske dobe povprečnega evropskega otroka.
Obenem pa moramo sprejeti splošne ukrepe, ki bodo koristili ronskemu prebivalstvu v celoti; Romi so namreč ena izmed skupnosti, ki trpi najhujšo diskriminacijo, zato jim bo vsaka protidiskriminacijska politika samo pomagala. To velja tudi za ukrepe proti nasilju na podlagi spola, zato je tudi tako pomembno, da čim prej dobimo direktivo o odredbi o zaščiti, ki se bo borila proti nasilju na podlagi spola, saj bo ta ukrep predvsem prinesel koristi romskim ženskam; to velja tudi za direktivo o nediskriminaciji, ki bo predvsem prinesla koristi romskemu prebivalstvu.
K vsemu temu ne smemo pristopati pokroviteljsko, saj moramo predvsem spoštovati identiteto in kulturne značilnosti romskega prebivalstva.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti Parlamentu za številne predloge, ki jih je podal. Skupaj s komisarjem Andorjem jih bova upoštevala, ko bova pred vrhom predstavila najino sporočilo. V tem sporočilu bo tudi zelo jasno navedeno, da Komisija ne more sprejeti in ne bo sprejela diskriminacije proti Romom ter njihovega izključevanja iz naše družbe zaradi njihove etnične pripadnosti.
Imamo instrumente in imamo politike. Vprašanje je, kako jih uporabiti? Kako naj v te instrumente in politike vključimo romsko vprašanje in probleme? Mislim, da ne potrebujemo direktive o Romih ali sklada za Rome. Kar moramo storiti, je, da v celoti upoštevamo romska vprašanja pri uporabi prava EU in izvajanju skladov EU. Ključ za to - kar so rekli tudi mnogi izmed vas - sta partnerstvo in sodelovanje vseh glavnih akterjev. Komisija sledi temu pristopu v Evropski platformi za vključevanje Romov in v svojih notranjih postopkih.
Želela pa bi tudi zelo jasno poudariti, da se izključevanje Romov, ki je seveda močno povezano s temeljnimi pravicami, predvsem navezuje na socialna in gospodarska vprašanja. Želela bi na primer navesti študijo Svetovne banke o gospodarskem strošku izključenosti Romov in poskrbeti, da bo to postal zelo pomemben dokaz, ki bo pokazal, da moramo najti rešitve v korist celotne naše družbe. Da bi torej razpoložljive instrumente uporabili na najučinkovitejši možen način, potrebujemo seveda strateški pristop - vključevanje, kot ste rekli nekateri. Ta pristop temelji na sodelovanju, uporabi potrebni sredstev in strategiji, ki se uči tako iz uspehov kot neuspehov.
Izogniti pa se moramo oblikovanju strategije, ki obstaja samo na papirju. Potrebni so rezultati; rezultati, ki vodijo k vključevanju Romov v vsem dostopne šole. Veliko vas je govorilo o šolanju. Z veseljem pričakujem podrobnosti o našem ukrepanju na področju predšolske vzgoje, o tem, kako to deluje. Vsem dostopen trg dela; pri tem bo moj kolega gospod Andor poiskal natančno določene cilje, ki jih je treba doseči, za vključujočo družbo pa so odgovorne vse naše politike.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, imamo tehnično težavo. Pravkar sem opazil, da me je računalnik kloniral, saj se je moj priimek Tabajdi pojavil pri kolegih, ki so vstavili kartončke. To sem opazil pri gospe Gomez in tudi pri drugih. Očitno imamo neko težavo z računalnikom. Na kartončku moje kolegice poslanke gospe Kinge Göncz se je prav tako prikazal priimek Tabajdi. Prosim, da to preverite, ker ne želim imeti toliko klonov v Evropskem parlamentu. Prosim, da o tem obvestite tehnično službo. Hvala. Zoli, se to dogaja tudi pri tebi?
Predsednik
Hvala. Tehnična služba bo poskrbela za to.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo na naslednjem delnem zasedanju.
Pisne izjave (člen 149)
Vilija Blinkevičiūt 
v pisni obliki. - (LT) Želela bi poudariti, da je z delitvijo odgovornosti za preprečevanje diskriminacije proti Romom in omogočanju njihovega vključevanja v družbo romsko vprašanje postalo del evropske politike o človekovih pravicah. Zato moramo pred drugim evropskim vrhom o Romih v Córdobi spregovoriti o socialnih problemih, s katerimi se soočajo Romi, in o sredstvih za reševanje teh problemov. Veseli me, da bo ta vrh potekal pod španskim predsedstvom, saj moramo odpreti romska vprašanja in jih priznati. Želela bi podariti, da je za demokratično in svobodno družbo nesprejemljivo, da je skupina ljudi izolirana iz družbe in da se temeljne pravice in svoboščine ljudi tako očitno kršijo. Pripadniki romske skupnosti so žrtve rasističnih napadov, soočeni so z neenakopravnim dostopom do javnih storitev in socialne pomoči ter ogromno segregacijo tako v življenju kot izobraževanju. Poleg tega moramo opozoriti na dejstvo, da Romi niso samo žrtve neposredne diskriminacije, temveč tudi prikrite, posredne diskriminacije, kot sta na primer nezaposlovanje Romov in obenem njihovo izključevanje iz družbenega življenja. Zato se strinjam, da moramo Evropsko komisijo pozvati, da spodbudi vlade držav članic ter regionalne in lokalne organe k boljšemu izvajanju projektov EU, ki so povezani z Romi. Komisijo tudi pozivam, da sprejme konkretne ukrepe in pobude za boj proti neposredni in posredni diskriminaciji Romov v Evropi.
Cristian Silviu Buşoi  
v pisni obliki. - Statistični podatki kažejo, da so Romi na žalost najbolj osovražena in diskriminirana etnična manjšina v Evropi. Videli smo, kakšne težave je imelo več držav članic, vključno z mojo, v zvezi s socialnim vključevanjem Romov. To jasno kaže, da gre pri tem za širše evropsko vprašanje, ki ga moramo reševati skupaj. Boljši dostop do izobraževanja in zaposlovanja je ključnega pomena za to, da se pri Romih izognemo nagnjenosti k drugim, lažjim, vendar bolj škodljivim načinom služenja denarja. Protidiskriminacijsko zakonodajo moramo v celoti uporabiti za Rome in sprejeti nadaljnje pobude za njihovo vključevanje v družbo. Do zdaj nismo imeli nikakršne dosledne strategije. Upam, da bo na tem drugem evropskem vrhu o Romih oblikovana prava strategija EU za Rome. Za financiranje takšnih pobud je treba učinkoviteje uporabiti strukturne in predpristopne sklade. Vztrajam tudi pri tem, da mora biti ta strategija orodje za usklajevanje in spodbudo državam članicam. Pobude je treba sprejeti na lokalni ravni, vanje pa vključiti strokovnjake lokalnih NVO in same Rome, ki poznajo glavne težave: na ta način bo ta strategija zares lahko izpolnila potrebe Romov.
Vasilica Viorica Dăncilă  
v pisni obliki. - Romi so še vedno ena izmed najbolj prikrajšanih manjšin v vsej Evropi in trpijo razširjeno diskriminacijo na vseh življenjskih področjih.
V zadnjem desetletju so Evropska unija in države članice posvetile pozornost in sredstva izboljšanju položaja Romov. Nekatere države članice so v sodelovanju z gibanjem za pravice Romov začele izvajati politike, da bi romskim otrokom zagotovile enakopraven dostop do kakovostnega izobraževanja. Nenehna prizadevanja na tem področju morajo ostati najvišja prednostna naloga v prihodnjih letih.
Politike morajo biti celovite, da bi se ustvaril največji sistemski vpliv na zapiranje prepada med Romi in neromskim prebivalstvom na vseh področjih: v izobraževanju, zaposlovanju, na stanovanjskem področju in v zdravstvu. Evropska unija in države članice morajo še naprej ocenjevati svoje politike, ki se nanašajo na Rome, in iskati načine za odpravo pokroviteljskega pristopa k reševanju romskega vprašanja, ki Rome obravnava kot odvisne, pasivne uživalce ugodnosti politike.
Za mlade Rome je treba prek programov v oddelkih Komisije in ustreznih vladnih institucijah oblikovati tudi načrt usposabljanja, da bi lahko razvijali svoje strokovno znanje in izkušnje.
Cătălin Sorin Ivan  
v pisni obliki. - (RO) Opravili smo polovico poti v desetletnem obdobju (2005-2015), namenjenem vključevanju Romov. Kar lahko vidimo, je, da se veliko govori o romski manjšini, oblikovanju različnih programov in forumov, a rezultatov je malo. Problemi, povezani z izobraževanjem, zaposlovanjem, regionalnim razvojem itd. so še vedno prisotni in se v nekaterih državah članicah tudi stopnjujejo. Namen drugega vrha o Romih, ki bo letos potekal v Córdobi, je osvežiti evropski vidik in poiskati nove načine ukrepanja. Strinjam se, da je treba ponovno opredeliti načela, vendar menim, da bi namesto tega morali razviti prečno, horizontalno strategijo, ki bo probleme te manjšine reševala na celovit, vendar ne izključen način. Najpomembnejše pri tem je, da je treba ustrezno uporabiti predpristopne in strukturne sklade ter ustvariti rezultate, ki si jih želimo tako mi, kot oblikovalci političnih odločitev, kakor tudi civilna družba in predvsem romska manjšina.
Marian-Jean Marinescu  
Prvi vrh o Romih je dosegel vsaj en pozitiven rezultat: to je bil sklep, sprejet na ravni Skupnosti, da je izobraževanje prvi korak proti socialnem vključevanju Romov. V tem pogledi pozdravljam tudi drugi vrh Evropske platforme za vključevanje Romov, ki je izključno namenjen vprašanju izobraževanja Romov v Evropi. V reformo izobraževanja se morajo vključiti tako državne institucije kot tudi nevladne organizacije, katerih glavni cilj ni več odkrivanje dejanj diskriminacije, ampak izobraževanje etničnih skupin. Zmanjšanje nepismenosti, zagotavljanje otrokom, da bodo dokončali šolanje, in potreba po poklicnem usposabljanju in preusposabljanju nudijo priložnosti za dostop do trga dela in so hkrati sredstva socialnega vključevanja. Jasno je, da nujno potrebujemo pozitiven razvoj znotraj te manjšine, vendar je to nekaj, za kar so odgovorni tako organi oblasti kot sama romska skupnost. Drugi vrh o Romih mora spodbuditi Evropsko komisijo, da bo sestavila zakonodajne predloge, namenjene doseganju otipljivih rezultatov na tem področju. Evropska komisija mora tudi pregledati Socialni sklad in predlagati povečanje finančnih sredstev za projekte, namenjene izboljšanju socialno-ekonomskega položaja največje manjšine v Evropski uniji.
Franz Obermayr  
Vrh o Romih, ki bo potekal v Córdobi, naj bi bil priložnost za odkrit pogovor o vzporednih družbah v Evropi, to pa mora temeljiti na učinkovitem vključevanju na vseh ravneh. Spodbujati ga je treba tako na nacionalni kot na evropski ravni. Vendar pa pri tem ne smemo pozabiti na eno stvar, to pa je, da morata obe strani sodelovati, če želita doseči učinkovito vključevanje. Tudi Romi morajo opraviti svoj del naloge za namen vključevanja in delati od znotraj, da bi preprečili nastanek vzporednih družb. V tem smislu me predvsem skrbi za šolsko izobraževanje otrok in predvsem deklic. Ne smemo dovoliti, da sredi Evrope obstajajo otroci, ki so komaj ali sploh niso vključeni v obstoječi šolski sistem in da v velikem številu zgodaj opuščajo šolanje. Njihov prihodnji položaj na trgu dela je zato precej ogrožen in zato se še bolj umikajo na rob družbe ter se izolirajo. Problemi, povezani s socialno varnostjo in njihovimi življenjskimi razmerami so tako določeni vnaprej in začaran krog je sklenjen. Zato je zelo pomembno, da Rome v Evropi spodbudimo, da spremenijo svoj zastarel odnos do šolskega izobraževanja in pravic žensk, da se začnejo aktivno boriti proti lastni izključenosti in da si prizadevajo za vključevanje v družbo in zlasti na trg dela.
Csaba Sógor  
Čeprav so države članice že porabile precejšen deleže sredstev EU in nacionalnih sredstev za ustvarjanje delovnih mest za Rome, ki so že dalj časa brezposelni, usklajene rešitve na evropski ravni še nismo našli: države članice so se s tem spopadale na različne načine in v različni meri. Mislim, da je pomembno, da izdelamo dosledno in učinkovito strategijo za reševanje romskega vprašanja, ki ga še do danes nismo rešili in ki predstavlja skupen problem Evropske unije kot pravnega subjekta ter držav članic. Najpomembnejše vprašanje evropskega vrha o Romih, ki bo potekal 8. aprila v Córdobi, bi moralo biti oblikovanje načel strategije na evropski ravni, da bi se preprečilo nadaljnje "premeščanje" romskega vprašanja in da bi se vsem državam članicam omogočilo, da poiščejo rešitev, ki bo temeljila na skupni evropski strategiji. Prepričan sem, da je izobraževanje glavno orodje za reševanje tega problema. Mislim, da je treba razviti celovit sveženj programov, ki bo podpiral in spodbujal vračanje mladih romskih intelektualcev v skupnost in njihovo delov v okviru skupnosti in za skupnost. Oblikovanje tesnega partnerstva med različnimi organizacijami za pomoč Romom, odgovornimi državnimi institucijami, civilno družbo in sodelujočimi institucijami EU bi lahko temu dalo veliko podporo. Pomembnejšo vlogo je treba nameniti metodam dodeljevanja subvencioniranih mikro posojil ali odplačilu obresti s strani države. Pomemben cilj v okviru kmetijskih subvencij mora biti ustvarjanje pogojev za romske skupnosti, ki so potrebni, da si lahko sami služijo za življenje. Položaj je veliko resnejši, kot si mislimo: delež Romov, ki so dalj časa brezposelni, je skokovito narasel in čedalje več teh ljudi je potisnjenih na rob družbe.
