ELi-Venemaa tippkohtumise (31. mai - 1. juuni) järeldused (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja paruness Ashtoni avaldus ELi-Venemaa tippkohtumise (31. mai - 1. juuni) järelduste kohta.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Austatud juhataja! Mul on hea meel, et meil on täna võimalus rääkida Doni-äärses Rostovis toimunud viimase ELi-Venemaa tippkohtumise tulemusest. See oli hea tippkohtumine, olemuselt pragmaatiline ja konstruktiivne ning kinnitas Venemaa soovi Euroopa Liiduga tugevamat suhet luua.
Sel tippkohtumisel lepiti kokku partnerlusleping "Partnerlus moderniseerimiseks”. Nagu austatud parlamendiliikmed teavad, on president Medevedevi ametiajal olnud pidevaks teemaks see, et president Venemaa moderniseerimise vajadust tunnistaks. Euroopa Liidu kui Venemaa suurima kaubanduspartneri ja välisinvestori osalemine selles on loomulik. Meie lähenemine on selge: edukaks olemiseks tuleb kõiki moderniseerimiseni viivaid viise käsitleda laiaulatuslikult. Tuleb ergutada uuendusi ja ettevõtlust, kuid tugevdada ka demokraatlikke väärtusi ja õigusriiki. Seetõttu on partnerluslepingu "Partnerlus moderniseerimiseks” esmatähtsad valdkonnad kohtusüsteemi tulemuslik toimimine, korruptsioonivastane võitlus ja dialoog kodanikuühiskonnaga.
Nagu minevikus, tõstatasime ka nüüd inimõiguste kaitsjate ja ajakirjanike igapäevase olukorraga seotud probleemid. 31. mai meeleavaldused Moskvas olid üks näide raskustest, mis seoses põhiseadusliku õigusega kogunemisvabadusele jätkuvad. Teine murettekitav valdkond on Põhja-Kaukaasia suurenev ebastabiilsus.
Toimunud on aga ka positiivseid arenguid ja oluline on, et me neid tunnustaks: surmanuhtluse moratooriumi säilitamine ja Euroopa inimõiguste konventsiooni protokolli nr 14 ratifitseerimine. Õigusriigi saavutamise nimel töötamine ja korruptsioonivastane võitlus aitavad kaasa ka ettevõtlussõbralikemate tingimuste loomisele. Investeerimisvood Venemaale on vähenenud ja Venemaa mõistab, et investorite ahvatlemiseks tuleb rohkem teha.
Maailma Kaubandusorganisatsiooniga ühinemine sobitub reeglitepõhiste protsesside tugevdamise laiaulatuslikuma strateegiaga. EL toetab Venemaa varast ühinemist ja loodame, et selleks tehtav töö jõuab varsti lõpule.
Poliitilised kohustused avatud kaubanduse suhtes tuleb muuta reaalsuseks. Venemaa, Kasahstani ja Valgevene vahelise tolliliidu rakendamine on andnud põhjust mõningaseks muretsemiseks. Tolliliit kui selline ei ole probleem - ka EL on tolliliit -, kuid meid paneb muretsema see, kui tolliliit kaubanduse arendamise asemel pigem seda takistab, nagu antud tolliliidu puhul tegemist on.
Energiateemal keskendusid meie arutelud füüsilisele infrastruktuurile, meie energiasuhete õiguslikule alusele ja energiatõhususele. Ka partnerluslepingul "Partnerlus moderniseerimiseks” on siin suur osa. Meie uues kokkuleppes peavad olema kindlad energiasätted, mis kajastavad energiaharta lepingu põhimõtteid. Rõhutasime ka seda, et näeme energiahartas kõige loomulikumat foorumit, kus arutada ettepanekuid mitmepoolseks energiajulgeoleku raamistikuks.
Energiatõhusus ja kasvuhoonegaaside vähendamine on kliimamuutusevastase võitluse võti. Julgustasime Venemaad eesmärkide suhtes ambitsioonikam olema (praegu on need võrreldes 1990. aastate tasemetega 15-20%) ja jätkame oma püüdlusi Cancúni suunas liikudes.
Viisateemal on Venemaa huvitatud asjade kiirest arengust, kuid mõistab selle tundliku teema sisekonteksti Euroopa Liidus. EL rõhutas vajadust liikuda edasi vähehaaval, olles orienteeritud tulemustele: oleme kavandanud selles suhtes konkreetse ettepaneku ning vaatame veel kord läbi ka viisamenetluse lepingud. Loodame, et Poola ja Leedu sõlmivad kahepoolsed kohaliku piiriliikluse lepingud, mis aitavad Kaliningradis elavaid venelasi.
Arutasime ka kriisiohje koostööd, kus mõlemad pooled tõstsid esile operatsioonide EUFOR Tchad ja EU Navfor Atalanta häid kogemusi. Leppisime kokku, et võiksime sellist koostööd edasi arendada. Venemaa edastas konkreetsed ettepanekud, mille me läbi vaatame. Loomulikult peab jääma puutumatuks ELi otsuste tegemise sõltumatus.
Tippkohtumine oli võimalus arutada ka mitmeid rahvusvahelisi küsimusi: Kesk-Ida rahuprotsess, Iraani tuumaprogramm, Afganistan/Pakistan, Kosovo, idanaaberlus ja Euroopa julgeolek laiemas mõistes. Mul oli hea meel ühisavalduse üle, mille tegin koos välisminister Lavroviga Iisraeli sõjaväelises operatsioonis Gaza suunas sõitva laevastiku vastu elu kaotanute kohta.
Siiski, ja seda oli ka oodata, erinesid meie seisukohad Gruusia, Kosovo ja Moldova suhtes, mille kohta kuulsime Venemaa hästiteatud seisukohti.
Elmar Brok
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Paruness Ashton! Head kolleegid! Tänan väga paruness Ashtonit tema avalduse eest ja ka viisi eest, kuidas tippkohtumine korraldatud oli! On saanud selgeks - ja sellest kõneldi ka tippkohtumisel -, et inimesed muretsevad paljude Venemaal toimuvate arengute pärast, mis on seotud õigusriigiga ning teatud kohtuasjade ja meeleavaldustega. Üks paljudest murettekitavates tõsiasjadest on see, et näiteks Gruusia suhtes ei ole veel kehtestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtet. Selles suhtes on oluline tunnustada saavutatud edu ja sellele aitab kindlasti oluliselt kaasa ka partnerlusleping "Partnerlus moderniseerimiseks”.
Esmatähtis on, et oleme teadlikud Venemaa strateegilise tähtsuse ulatusest meie jaoks. Meil on majandus- ja energiavaldkonnas märkimisväärsed ühishuvid. Minu jaoks tundub väga oluline, et olime suutelised jõudma ühisele seisukohale 5+1 läbirääkimistel Iraani ja ÜRO resolutsiooni suhtes ning ka teiste teemade kohta. Usun ka seda, et edu saavutamiseks on ülioluline muuta intensiivsemaks töö Lähis-Ida nelikuga.
Siiski on küsimus ka Venemaa usaldusväärsuses, kui küsimus on selles, kas saame minna edasi läbirääkimistega uue partnerluse ja koostöölepingu üle ja kuidas hõlmata sinna nelja peamise valdkonna poliitika ja inimõiguste küsimused. Nagu juba öeldud, on paljudele meist tähtsad põhiküsimused, mida siiani on kaetud energiahartaga, mida kohaldatud ei ole. Venemaa peab olema valmis, et teha sellised lepingud õiguslikult siduvaks. Samamoodi peab riik olema ka valmis suhtuma tõsiselt Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) läbirääkimistesse ja WTO liikmelisuse suunas tehtavatesse sammudesse, juhul kui tahab rahvusvahelisel areenil täielikku rolli mängida. Selles suhtes ei ole Kasahstani ja Valgevene tolliliit hea näide. Usun siiski, et need rahvusvahelised sidemed on olulised, eriti mis puudutab G20 kohustuste usaldusväärsust.
Arvan, et on õige viisaküsimusega edasi tegeleda. Peame aga tegema selgeks, et see peab olema kooskõlas meie idanaabrite viisamenetluste muudatustega, sest nemad ei pea selle tulemusena kannatama. Euroopast Ukrainasse Vene passiga reisimine ei tohiks olla lihtsam kui Ukraina passiga. Ma loodan, et keskendute selles suhtes ajastusele.
Adrian Severin
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! ELi-Venemaa suhted on tugevalt strateegilised, mida ei iseloomusta mitte ainult meie majandushuvi, vaid ka tiheda koostöö eesmärk mitmetes rahvusvahelistes valdkondades. Geograafiliselt on Venemaa Euroopa Liidu lähim naaber ning jätkab nii Euroopa-Aasia kui ka Euroopa-Atlandi ruumis eesvõitleja rolli mängimist.
Saab rääkida ka ELi-Venemaa vajaduste ja ressursside teineteise täiendavusest ja ka teatud üleilmse tähtsusega eesmärkide kokkulangemisest või sarnastumisest.
Tuleb mõista, et ebastabiilne ja haavatav sisetülidest mõjutatud Venemaa kujutab Euroopa Liidule probleemi, samas kui vastupidisel juhul seistakse stabiilsuse eest. Ma loodan ka, et Venemaa mõistab, et julgeoleku seisukohalt on parem stabiilne naabrus, mitte vastupidi.
ELi-Venemaa strateegiliste suhete raamistikus tuleb kavandada meetmeid mitmel tasandil. Partnerlus moderniseerimiseks on tõesti tähtis, sest see aitab luua usaldust, vastastikust sõltuvust ja sarnastumist Venemaaga laialdastes ühishuvide valdkondades. Siiski tuleb kaaluda ka WTOga ühinemise partnerlust, mille kaudu Venemaa võiks WTOga liitumisel saada kasu Euroopa Liidu lihtsustatud sissepääsuteest.
Oluline on energiaühendus. See peaks hõlmama ka kolmepoolset koostööinstrumenti transiitriikidega. Võib-olla peaksime koos Ameerika Ühendriikidega pidama ka kolmepoolseid läbirääkimisi Euroopa ja maailma julgeolekukokkulepete uuendamiseks, et rajada volituste ja subsidiaarsuse kaudu üleilmne tasakaalumehhanism, mille raames lähenetakse inimõigustele õigest vaatenurgast. Me ei tohi kasutada inimõigustealaste dialoogi poliitilise tööriistana, vaid peaksime tegema sellest tõelise poliitilise koostöö ja tõelise institutsionaalse koostalitlusvõime aluse.
Kristiina Ojuland
fraktsiooni ALDE nimel. - (ET) Lugupeetud eesistuja, kõrge esindaja! Rostovis Doni ääres toimunud Euroopa Liidu ja Venemaa tippkohtumine püstitas lootusi läbimurde osas omavahelistes suhetes, eriti mis puudutab majanduskoostööd ja ka laiemalt rahvusvahelist koostööd koos Venemaaga. Kuid seejuures peame oluliseks, et suhete arendamisel ei jääks kõrvale demokraatia, inimõiguste, kodanikuvabaduste ja õigusriigi põhimõtete rõhutamine.
ALDE toetab moderniseerimisprogrammi, mille eesmärgiks on Venemaa majanduskeskkonna mitmekesistamine ja Euroopa Liiduga kaubandussuhete arendamine. See eesmärk on saavutatav juhul, kui Venemaa teeb kõik endast oleneva oma majandus- ja õiguskeskkonna korrastamiseks. Meie jaoks on Venemaa, Kasahstani ja Valgevene vahel sõlmitud tolliliit märgiks, et Venemaa ei soovi lähiajal WTOga liituda, mis omakorda peletab võimalikke investoreid temast teemale. Mis puudutab välisinvesteeringuid Venemaale, siis siinkohal soovime näha õiguskindlust, olgu selleks sektoriks energia või mõni teine valdkond.
Venemaa poolt soovime näha senisest suuremat valmisolekut parandada koostööd piiriületuses kaupade veol, kuid peame ka mõistlikuks viisarežiimi lihtsustamist Euroopa Liidu ja Venemaa vahel, kuid selle saavutamiseks peab Venemaa tegema konkreetseid ja praktilisi samme. Energiajulgeoleku osas peab ALDE fraktsioon väga tähtsaks jätkata Venemaaga läbirääkimisi ja saavutada kokkulepe, mis tugineb energiaharta põhimõtetele ning tagab tarbijatele varustuskindluse.
Me tervitame inimõiguste konventsiooni 14. protokolli ratifitseerimist ja surmanuhtluse moratooriumi säilitamist Venemaal, kuid tuletame meelde, et seni on täitmata kohustused, mis puudutavat Gruusiat. Samuti soovime näha Venemaa-poolset ausat koostööd Moldova ja Lõuna-Kaukaasia konfliktide lahendamisel.
Lõpetuseks tulen veel kord tagasi põhiväärtuste juurde. ALDE sooviks on arendada Venemaaga pikaajalist partnerlust igas valdkonnas, kuid me ei saa taluda oma partneri puhul kõrvalekaldeid, mis rikuvad õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid. Ükski majanduslik hüvis ei saa olla tähtsam väärtustest, mida Euroopa Liit esindab. Kõnekaks näiteks, kuidas Vene Föderatsioon on õigusriigi põhimõtetest kõrvale kaldunud, on Mihhail Hodorkovski teine kohtuprotsess, millele on tähelepanu juhitud ka ALDE fraktsiooni poolt esitatud muudatusettepanekus number 5, mida palume kolleegidel toetada. Aitäh.
Werner Schulz
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ET) Austatud juhataja! Head kolleegid! Meie ees laual on vilets resolutsioon ELi-Venemaa mitteotsustava tippkohtumise kohta. Arvestades president Medvedevi püüdlusi Venemaad moderniseerida, peame talle jätkuvalt selgitama, et moderniseerimine ei ole ainult tehniline.
Kuigi mõistame täielikult, et Venemaa tahab arendada nanotehnoloogiat ja rajada oma Silicon Valley', nõuab moderniseerimine ka aktiivset ja elujõulist kodanikuühiskonda, kus saab loov olla. Peame pakkuma Venemaale täielikku sellist liiki moderniseerimise partnerlust, mistõttu on oluline puudused ületada ja probleeme käsitleda. Oleme tänulikud Euroopa Ülemkogu presidendile Van Rompuyle, kes seda Rostovis tegi, ja paruness Ashtonile tema püüdluste eest viimasel tippkohtumisel.
Seda tuleks aga kajastada ka meie resolutsioonis. Oleme seetõttu kavandanud neli muudatusettepanekut ja ma palun teil neid toetada. Muudatusettepanekud puudutavad poliitilise tagakiusamise lõpetamist, karistussüsteemi arendamist, Sergei Magnitski surma uurimist, Mihhail Hodorkovski ja Platon Lebedevi vabastamise taotlust, Põhja-Kaukaasia konflikti lõpetamist ning Venemaa põhiseadusega tagatud kogunemisvabaduse kasutuselevõtmist. Välisvabadus ehk viisanõude kaotamine peab käima käsikäes riigisisese vabadusega. Oleme veendunud, et Venemaa vabadus peab olema jagamatu.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Arvestades Venemaa füüsilist lähedust ELiga ning selle miljardidollarilist majandust ja tohutuid loodusvarasid, eelkõige maagaasi, on ELi strateegilised suhted Venemaaga eluliselt olulised. Minu fraktsioon tunnistab, et Venemaal on ÜRO Julgeolekunõukogu püsiliikmena rahvusvaheline põhiroll. Põhja-Korea olukorra suhtes ning ka neliku kaudu Lähis-Ida protsessi suhtes on eriti oluline roll etendada Venemaal, et veenda Iraani, et see oma tuumarelvade programmist hoiduks, ja Türgit, et see avaks oma piirid Armeeniaga.
Minu südamele kallis riigis Ukrainas on president Janukovitši valimine Moskva ja Kiievi vahelisi eelnevaid pingelisi suhteid märkimisväärselt arendanud, kuid vastupidist otsust pikendada Venemaa Krimmi mereväebaaside rendilepingut ei tuleks võtta märgina, et Ukraina on Euroopa Liidu hüljanud ja emakese Venemaa rüppe täielikult tagasi pöördunud. Eelkõige ei saa me tunnistada Venemaa välisministri Sergei Lavrovi seisukohta, et kui Ukraina ükskord Euroopa Liiduga ühineb, siis ei ole see Venemaale eluliselt tähtis riigisisene huvi. President Janukovitši võit on vaid väike ja vähemalt pooled ukrainlased toetavad Ukraina tihedamaid suhteid Euroopa Liiduga. Meie kohustus on nende püüdlustele positiivselt vastata - me ei saa neid ignoreerida.
