Kroatijos 2009 m. pažangos ataskaita - Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2009 m. pažangos ataskaita - Turkijos 2009 m. pažangos ataskaita (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų šiais klausimais:
Kroatijos 2009 m. pažangos ataskaita
Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos 2009 m. pažangos ataskaita
Turkijos 2009 m. pažangos ataskaita
Diego López Garrido
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau priminti tvirtą Tarybai pirmininkaujančios valstybės įsipareigojimą įgyvendinti Europos Sąjungos plėtrą. Šioje srityje vėl ieškosime bendro sutarimo dėl 2006 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryboje ir 2009 m. gruodžio 8 d. Tarybos išvadose, kurioms pritarir Europos Vadovų Taryba, patvirtintos plėtros.
Kaip pažymima Parlamento rezoliucijoje, apie kurią dabar diskutuosime, šių metų pirmasis pusmetis bus ypač svarbus derybose su Kroatija. Prasidėjo paskutinis jų etapas, tačiau dar reikia nemažai nuveikti, kad jis būtų sėkmingai užbaigtas. Reikės imtis sudėtingų skyrių, kaip antai konkurencijos, žuvininkystės, teismų sistemos ir pagrindinių teisių, aplinkos bei užsienio, saugumo ir gynybos politikos. Reikės taip pat preliminariai užbaigti derybas dėl kai kurių finansiniu požiūriu svarbių skyrių.
Taigi laukia labai daug darbo. Naujasis Komisijos narys Štefan Füle, kuris buvo mano kolega, kai dirbau Europos reikalų ministru, ir kurį norėčiau nuoširdžiai pasveikinti su paskyrimu, turės ypač daug darbo plėtros klausimais, susijusiais su Kroatija, kadangi jau kitą savaitę mes planuojame surengti ministrų lygmens tarpvyriausybinę konferenciją, siekdami atidaryti du labai svarbius skyrius - žuvininkystės ir aplinkos, kuriems, kaip turbūt įsivaizduojate, bus reikalinga ypač daug darbo ir atsidavimo.
Leiskite jums priminti apie gruodžio mėn. Tarybos patvirtintas išvadas dėl Kroatijos. Jūs jas jau žinote, tačiau norėčiau pabrėžti keletą dalykų. Taryba pagyrKroatiją už nemažas pernai dėtas pastangas ir bendrą nemenką pažangą. Ji taip pat paminėjo keletą stojimo deryboms su Kroatija skirtų finansinių priemonių ir pažymėjo, kad jau prasidėjo paskutinis derybų etapas.
Taryba pabrėžė, kad, remdamasi jau pasiekta pažanga, Kroatija vis dar turi atlikti esminius patobulinimus pagrindinėse srityse, pvz., teismų sistemos, viešojo administravimo bei kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Ji taip pat turi užtikrinti mažumoms priklausančių asmenų teises, įskaitant pabėgėlių grįžimą ir karo nusikaltėlių persekiojimą, kad darbais užsitarnautų pasitikėjimą šiuose srityse.
Taryba taip pat atkreipdėmesį į Kroatijos bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai, nors ir manė, kad reikia daugiau pastangų. Mes manome, kad šioje srityje galime pasiekti daugiau.
Žinoma, mes taip pat palankiai įvertinome ir pasirašytą Kroatijos ir Slovėnijos susitarimą dėl ginčo dėl sienos sprendimo arbitražo teisme. Susitarimas, lapkričio 4 d. pasirašytas Stokholme, Kroatijos parlamente buvo ratifikuotas lapkričio 20 d. Taryba paragino Kroatiją toliau dėti pastangas, kad būtų išspręstos visos esamos dvišalės problemos, ypač nesutarimai dėl sienų.
Taryba taip pat pasidžiaugtuo, kad gruodžio mėn., t. y. šiek tiek daugiau nei prieš mėnesį, buvo sudaryta darbo grupKroatijos stojimo sutarties projektui parengti. Galiausiai patikslintos Stojimo partnerystės programos įgyvendinimas bus labai svarbus rengiantis šios šalies būsimai integracijai į ES. Kaip jau sakiau, mūsų laukia labai daug darbo.
Kadangi tai yra bendros diskusijos dėl Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Turkijos, norėčiau pažymėti, jog Vakarų Balkanai yra viena svarbiausių prioritetinių Europos Sąjungos sričių. Stabilumas šiame regione mums yra ypač svarbus, o 2010-ieji šiame regione bus keleto labai svarbių įvykių metai: ką tik aptarta pažanga rengiantis narystei bus naujas postūmis stabilizacijos ir asociacijos susitarimų tinklo plėtrai, glaudesniam regioniniam bendradarbiavimui ir pažangai siekiant liberalesnio vizų režimo.
Kaip žinome, narystės ES perspektyva, kurią vadiname Vakarų Balkanų europine perspektyva, yra svarbiausias stabilumo ir reformų šiose šalyse katalizatorius. Tai neabejotinai reali perspektyva, tačiau ne automatiškai įgyjama teisė.
Kalbėdamas apie Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, pirmiausia norėčiau apžvelgti bendrą šalies padėtį ir remsiuosi Europos Parlamento rezoliucija, kurios pranešėjas buvo Zoran Thaler. Rezoliucijoje labai gerai apibūdinta dinamiška situacija ir puikios galimybės, kuriomis gali pasinaudoti Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija. Joje nurodyta daug šiai šaliai aktualių probleminių sričių: paplitęs įstatymų nesilaikymas, korupcija, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos ir Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijų įgyvendinimas, lėšų veiksmingai decentralizacijai skyrimas, galimybkreiptis į teismus, aktyvesnis moterų dalyvavimas politiniame gyvenime, parama pilietinės visuomenės organizacijoms, išliekantis aukštas nedarbo lygis, aplinkos problemos ir t. t.
Rezoliucijoje pabrėžiama, kad svarbu numatyti derybų pradžios terminą ir vadovautis bendru siekiu kuo greičiau išspręsti šios šalies pavadinimo, dėl kurio, kaip žinote, kol kas nesutariama su Graikija, problemą..
Norėčiau pateikti keletą pastabų dėl jūsų rezoliucijoje minimų įvykių, kaip antai dėl vietos rinkimų kovo ir balandžio mėn., kurie, ESBO nuomone, atitiko nustatytus standartus, bei 2009 m. liepos mėn. surengto Stabilizacijos ir asociacijos tarybos šeštojo posėdžio, kurį užbaigėme ir kuriame paaiškėjo, kad ši šalis iš tikrųjų įgyvendina savo įsipareigojimus pagal atitinkamą susitarimą. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija tęsia darbą santykių su Europos Sąjunga srityje, todėl Europos Komisija pripažino jos padarytą realią pažangą ir rekomendavo pradėti stojimo derybas.
Praėjusį gruodžio mėn. pateiktose savo išvadose Taryba pripažino Komisijos nurodytą pažangą ir sutiko per ateinančius keletą mėnesių grįžti prie šio klausimo. Kaip žinote, Europos Parlamentas atsižvelgį šias Tarybos 2009 m. gruodžio 8 d. išvadas.
Be to, taikant Šengeno sistemą, nuo gruodžio 19 d. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams įsigaliojo bevizis režimas.
Taip pat reikia paminėti keletą konkrečių klausimų, susijusių su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija: etninių grupių santykiai, Makedonijos slavų nuomonių dėl šalies "senumo" skirtumai, taip pat skirtingos nuomonės dėl jos santykių su kaimyninėmis šalimis. Visi šie klausimai paminėti įvairiose Parlamento rezoliucijos dalyse.
Apibendrindamas norėčiau pasakyti, kad kai kuriems aspektams reikalingas nemažas dėmesys, neužtenka tik priimti ir taikyti įstatymus; kai kurie klausimai patenka į Ohrido pagrindų susitarimo taikymo sritį, kai kurie tėra nacionalinio pobūdžio klausimai, o kiti susiję su kaimyninėmis šalimis.
Europos institucijos mano, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ateityje laukia narystEuropos Sąjungoje ir kad siekiant šio tikslo būtina visapusiška nacionalinintegracija vadovaujantis Ohrido pagrindų susitarimu. Europos Sąjunga tuo tiki ir tikės ateityje.
Galiausiai norėčiau pasinaudoti šia proga įdėmiau pažvelgti į derybų su Turkija padėtį ir pristatyti Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos planus šiuo svarbiu plėtros klausimu.
Iškart noriu pasakyti, kad labai svarbu tęsti derybas su Turkija, ir mes laikomės šios krypties. Tęsdami prieš tai Tarybai pirmininkavusių valstybių darbus, turime vilties visus įtikinti, kad kiek įmanoma reikia judėti į priekį šiame procese.
Prasidėjo toks derybų etapas, kuris, galima sakyti, yra šiek tiek sudėtingesnis arba šiek tiek problemiškesnis, taigi Turkijai reikės dėti dar daugiau pastangų siekiant įvykdyti nustatytas sąlygas. Mūsų laukia nemažai techniškai sudėtingų derybų skyrių. Tačiau taip pat iš karto noriu pasakyti, jog svarbu, kad Turkija daro pažangą vykdydama su Europos Sąjunga susijusias reformas.
Kaip naujasis Komisijos narys puikiai žino, šiuo metu atliekamas techninis darbas, susijęs su keturiais derybų skyriais: viešieji pirkimai; konkurencija; maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos politika; socialinpolitika ir užimtumas. Reikia pabrėžti, kad taip pat svarbus energetikos skyrius, kurio aktualumas ypač padidėjo pasirašius susitarimą dėl Nabucco.
Paskutinėje plenarinėje sesijoje Parlamentas diskutavo apie Turkiją, konkrečiai apie šalies demokratizaciją. Pastebimas kontrastas tarp demokratinės iniciatyvos proceso, kaip jį vadina Turkijos vyriausybė, ir kai kurių nerimą keliančių sprendimų, kaip antai neseniai priimto Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriuo uždrausta politinpartija. Tai taip pat minėta diskusijose ir yra labai jautrus klausimas.
Taigi, nepaisant padarytos pažangos, siekiant užtikrinti, kad Turkija visiškai atitiktų Kopenhagos kriterijus, būtina imtis tolesnių veiksmų daugelyje sričių, įskaitant išraiškos laisvę, spaudos laisvę, religijos laisvės užtikrinimą visoms religinėms bendruomenėms įstatymuose ir realiame gyvenime, pagarbą nuosavybės teisėms, profesinių sąjungų teisėms bei mažumoms priklausančių asmenų teisėms, civilinę kariuomenės priežiūrą, moterų ir vaikų teises, kovą su diskriminacija ir lyčių lygybės priemones. Tai aiškiai atsispindi ir Parlamento rezoliucijoje, ir Tarybos gruodžio 8 d. išvadose.
Norėčiau taip pat paminėti kai kuriuos kitus Tarybos išvadų aspektus. Pavyzdžiui, Taryba pabrėžia, kad Turkija turi nedviprasmiškai įsipareigoti palaikyti gerus santykius su kaimynėmis ir taikiai išspręsti ginčus pagal Jungtinių Tautų Chartiją, jei reikia, su Tarptautinio Teisingumo Teismo pagalba. Šiomis aplinkybėmis Europos Sąjunga, taip pat ir mes per dvišalius susitikimus su Turkijos atstovais paraginome Turkiją vengti bet kokių grasinimų, trinties ar veiksmų, kurie galėtų pakenkti geriems santykiams su kaimynėmis bei taikiam ginčų sprendimui.
Taryba labai apgailestaudama taip pat pažymėjo, kad Turkija dar neįgyvendino asociacijos sutarties papildomo protokolo, vadinamojo Ankaros protokolo, ir kad jos pažanga normalizuojant santykius su Kipro Respublika yra nepakankama.
Per 2010 m. pirmąjį pusmetį Asociacijos tarybos ir Asociacijos komiteto susitikimuose su Turkija turėsime galimybę įvertinti mūsų santykių raidą; tai bus gera proga išnagrinėti svarbias problemas, pvz., politinių kriterijų, pažangos derinant nacionalinius teisės aktus ir acquis taikymo.
Mes taip pat esame suplanavę keletą ministrų lygmens politinių lyderių politinio dialogo susitikimų - jie mums leistų pažvelgti į mūsų santykius platesniame tarptautiniame kontekste. Į tai atsižvelgdama, Taryba tikisi, kad Turkija parems Jungtinėse Tautose vykstančias derybas mano ką tik minėtu klausimu, būtent dėl Kipro problemos, vadovaudamasi JT Saugumo Tarybos rezoliucijomis ir principais, kuriais remiantis buvo įsteigta Europos Sąjunga.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, tikiuosi išgirsti jūsų nuomonę ir atsakysiu į visas pastabas ar klausimus, kuriuos man pateiksite.
Pirmininkas
Dabar žodį suteikiu Komisijos nariui Š. Füle. Taip pat norėčiau pasveikinti jį, kadangi šiandien yra pirma diena, kai jis eina šias pareigas.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Pone pirmininke, visų pirma labai džiaugiuosi, kad vos prieš keletą valandų pradėjęs eiti pareigas savo pirmąjį oficialų darbą turiu atlikti čia, Europos Parlamente. Taip pat manau, kad labai gerai, kad pačios pirmos diskusijos su naujai paskirta Komisija Parlamente vyksta plėtros tema. Trečia, labai malonu, kad Europos Parlamentas trijuose pranešimuose pareiškstiprią paramą plėtrai.
Šios rezoliucijos yra Europos Parlamento rimto požiūrio į Kroatijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Turkijos narystės perspektyvas įrodymas. Tai aiškus ženklas, kad plėtra išliks vienu svarbiausių Europos Parlamento prioritetų, ir kartu su savo kolegomis padarysiu viską, kad plėtra toliau sėkmingai tęstųsi. Labai malonu, kad mano draugas valstybės sekretorius D. López Garrido Tarybos ir jai pirmininkaujančios valstybės vardu ką tik dar kartą patvirtino visišką paramą šiam procesui.
Džiaugiuosi teisingu ir gerai pasvertu Parlamento pranešimu dėl Kroatijos, ir norėčiau pasveikinti pranešėją Hannesą Swobodą. Pranešime pabrėžiama Kroatijos pasiekta pažanga tenkinant stojimo kriterijus, tačiau kartu nurodoma, ką dar būtina nuveikti, kad derybos būtų užbaigtos. Taigi jūsų pranešime pritarta Komisijos teiginiams ir pareikšta parama Komisijos atliekamam darbui. Norėčiau pabrėžti, kad derybas užbaigti 2010 m. vis dar įmanoma, jeigu Kroatija įgyvendins visas likusias gaires. Akivaizdu, kad viskas Kroatijos rankose.
Kroatija per pastaruosius metus nuveiklabai daug, tačiau dar lieka neišspręstų svarbių problemų. Čia mūsų vertinimai sutampa. Kroatijai visų pirma reikia sutelkti dėmesį į tolesnę savo teismo sistemos ir viešojo administravimo reformą, kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, pagarbą mažumų teisėms, įskaitant pabėgėlių grįžimą, taip pat karo nusikaltėlių teismus ir visapusišką bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai.
Pastarojo laikotarpio įvykiai kovojant su korupcija teikia vilčių. Mes tikimės, kad neteisėtos veiklos tyrimas duos konkrečių rezultatų. Kalbant apie esminį reikalavimą bendradarbiauti su TBTBJ, vyriausiasis prokuroras S. Brammertz patvirtino, kad kol kas visapusiško bendradarbiavimo nėra. Tačiau jis pripažino pastarojo laikotarpio teigiamus pokyčius, pvz., darbo grupės, skirtos tyrimui paspartinti, sudarymą. Tikiuosi, kad darbo grupės veikla greitai duos konkrečių rezultatų. Galiausiai Slovėnijos ir Kroatijos susitarimas dėl arbitražo teismo, pasirašytas 2009 m. lapkričio mėn. siekiant išspręsti dvišalį sienos klausimą, suteikderybų procesui daugiau pagreičio, kuriuo, reikia tikėtis, Kroatija pasinaudos sustiprindama savo pastangas spręsti likusius klausimus.
Kalbant apie Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, 2009-ieji buvo sėkmingi metai reformų srityje. Dėl visų pagrindinių politinių jėgų bendro politinio sutarimo valstybei pavyko padaryti ryškią pažangą svarbiose srityse. Buvo liberalizuotas vizų režimas, ir Komisija galėtų rekomenduoti pradėti stojimo derybas. Džiaugiuosi matydamas tvirtą Parlamento ir Komisijos sutarimą, kad stojimo derybos turėtų prasidėti, kaip nurodyta dalykiškame ir į ateitį orientuotame Z. Thalerio pranešime. Dabar šaliai tenka uždavinys išlaikyti reformų tempą.
Nors šalis ir atitinka politinius kriterijus, dar teks nemažai nuveikti. Bendra ateities vizija ir veiksmingas politinių jėgų politinis dialogas bus ypač svarbi pažangos sąlyga. Reikia toliau dėti pastangas, kad visų pirma būtų visapusiškai įgyvendintas Ohrido pagrindų susitarimas ir gerinami etninių grupių santykiai, užtikrinta teisinvalstybir nepriklausomi teismai, taip pat kad būtų sėkmingai atliekamas baudžiamasis persekiojimas svarbiose korupcijos bylose.
Ekonomikos krizpaveikvisas šalis. Deja, ši šalis jau pasižymėjo vienu iš aukščiausių nedarbo rodiklių Europoje. Dabar labiau nei kada nors anksčiau reikalingos racionalios makroekonominio valdymo ir aktyvios darbo rinkos priemonės, kad nedarbo augimas būtų suvaldytas, o vėliau - sumažėtų.
Kaip ir jūs, esu įsitikinęs, kad stojimo derybų pradžia yra labai svarbi siekiant išlaikyti reformų tempą šalyje. Ne mažiau svarbu ir tai, kad jas pradėjus pagerės viso regiono perspektyvos Europoje. Todėl derybų pradžia yra Europos Sąjungos strateginis interesas. Siekdamas paspartinti procesą, šią žinią perduosiu valstybėms narėms ir minėtai šaliai.
Turkijos klausimu norėčiau padėkoti jūsų pranešėjai R. Oomen-Ruijten už jos nuolatines pastangas siekti, kad pranešime dėl Turkijos būtų laikomasi teisingo ir nuoseklaus požiūrio. Komisija ir toliau yra už derybų su Turkija procesą, kadangi šis procesas labai skatina politines ir ekonomines reformas.
Svarbiausias išlieka su politiniais kriterijais susijęs darbas, ypač kalbant apie pagrindines laisves. Pernai įgyvendinta nemažai svarbių reformų. Kai kurios iš jų vos prieš keletą metų atrodbeveik neįmanomos. Praėjusią savaitę buvo panaikintas saugumo protokolas, kuriuo anksčiau kariuomenei buvo suteiktos teisės iškilus grėsmei saugumui įsikišti be leidimo. Tai svarbus civilių ir kariuomenės santykių pasiekimas. Mes atidžiai stebėsime tolesnius šio susitaikymo proceso veiksmus. Be to, daug žadantys pokyčiai yra įstatymo projekto, kuriame numatyta įsteigti nepriklausomą žmogaus teisių instituciją, pateikimas ir ilgai laukta kovos su korupcija strategija, kurią Turkijos vyriausybiš esmės patvirtino sausio 21 d.
Mes ir toliau remiame vyriausybės pradėtą atsivėrimo demokratijai procesą. Šios iniciatyvos sėkmei būtinas visų politinių partijų ir visų visuomenės sluoksnių dalyvavimas ir parama. Tačiau Komisija susirūpinusi dėl Konstitucinio Teismo sprendimo nutraukti kurdų interesams atstovaujančios parlamentinės partijos DTP veiklą. Mes taip pat apgailestaujame dėl šalies pietryčiuose gruodžio mėn. pabaigoje įvykusių areštų. Mes smerkiame tuo metu įvykdytus terorizmo aktus. Šie įvykiai tikrai neprisideda prie atsivėrimo demokratijai proceso sėkmės.
Hannes Swoboda
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti Tarybai ir Š. Fülei už jų pareiškimus, ypač dėl Kroatijos. Jie rodo, kad ir Taryba, ir Komisija turi ryžto užbaigti šį procesą kaip galima greičiau. Be to, pritariu Š. Fülei, kad derybas su Kroatija įmanoma užbaigti šiais metais, jei tik pakaks geros valios ir bus įgyvendinama tinkama politika. Be abejo, atsakomybuž tai, kad būtų imtasi lemiamų veiksmų, daugiausia tenka pačiai Kroatijai.
Čia norėčiau pažymėti, kad Kroatija padarnemažą pažangą, ypač per pastaruosius mėnesius ir ypač kovodama su korupcija. Kroatija parodė, kad įstatymai taikomi visiems ir niekas neišvengs kovos su korupcija priemonių. Taip buvo pasiųstas svarbus signalas. Kroatija taip pat pasirašsusitarimą su Slovėnija, kurį gana greitai ratifikavo parlamente. Tai rodo tvirtą bendrą ryžtą įvykdyti būtinus reikalavimus. Tikiuosi, kad netrukus tai padarys ir Slovėnija. Esu įsitikinęs, kad Slovėnijos vyriausybvisiškai pritaria susitarimui, ir tikiuosi, kad šalies politinės problemos netrukus bus išspręstos, o susitarimas - ratifikuotas.
Tačiau darbai dar nebaigti. Kaip jau buvo minėta, kova su korupcija yra svarbus uždavinys. Tačiau padėties per vieną naktį nepakeisi. Šioje srityje dar daug neišspręstų problemų, bet esu tikras, kad vyriausybir atitinkamos valstybės institucijos turi valios tęsti šią kovą, nesinaudodamos politine įtaka.
Na, o teismų sistemos reforma susijusi ne tik su kova su korupcija, bet ir su daugeliu kitų klausimų, pvz., teisėjų mokymo. Kroatija turi žengti keletą žingsnių, kad būtų sukurta moderni teismų sistema, ir, tikiuosi, tai greitai įvyks.
Kalbėdamas apie bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), Š. Füle padėtį apibūdino tiksliai ir išsamiai. S. Brammertz Užsienio reikalų komitetą užtikrino, kad būtų daroma tikrai daug. Tiesiog reikia rasti tam tikrus su byla, iškelta generolui A. Gotovinai, susijusius dokumentus, tačiau S. Brammertz pats teigia, kad jis nežino, ar šie dokumentai dar yra ir ar jie dar nesunaikinti. Gali būti, kad kai kurių iš jų niekada nebuvo. Vis dėlto tikiuosi, kad šiuo klausimu Kroatija padarys viską, kas įmanoma. Norėtųsi, kad Š. Füle minėta darbo grupsulauktų didelio kitų šalių ekspertų palaikymo, automatiškai nereiškiant išankstinio pritarimo Kroatijos veiksmams. Tačiau manau, kad šioje srityje pažanga yra labai didelė. Tikiuosi, kad likę keli nedideli darbai per ateinančius keletą savaičių ar mėnesių bus užbaigti, kad S. Brammertz įsitikintų bendradarbiavimo visapusiškumu.
Daug nuveikta ir pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grąžinimo srityje. Dar liko kelios sudėtingos problemos, kurias gali būti gana sunku išspręsti. Kai žmonės bėgo palikę namus, kurie jiems nepriklausė, kuriuose jie gyveno kaip nuomininkai, pvz., tokie buvusiojoje Jugoslavijoje buvo socialiniai būstai, nelengva organizuoti jų grįžimą ir užtikrinti, kad jie vėl turėtų namus. Iš esmės grįžti nori daug žmonių, tačiau dėl ekonomikos krizės ir nedarbo jie atvyktų į regionus, kuriuose jau yra daug bedarbių, todėl, tiesą sakant, jiems nebūtų labai naudinga, kad jų grįžtų taip daug.
Reikia pripažinti, kad šioje srityje pažanga yra labai didelė. Esu tikras, kad dabartinvyriausybir, tikėkimės, opozicija dirbs kartu, žengdamos paskutinius žingsnius. Per pastaruosius mėnesius Kroatijoje daug kartų pasitvirtino tai, kad bendras požiūris Europos klausimais yra lemiamas veiksnys. Turi būti bendras pasiryžimas spręsti esamas problemas ir, nepaisant vidaus skirtumų, aiškiai parodyti, kad žengiama keliu į Europą ir kad Kroatija ten privalo atsidurti kuo greičiau.
(Plojimai)
Zoran Thaler
2009-ieji buvo geri metai kandidatei į ES nares Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai (BJRM). Tai patvirtino Europos Sąjungos Komisija, Tarybai pirmininkavusi Švedija ir dabar pirmininkaujanti Ispanija. Tokios nuomonės laikiausi ir aš savo pranešimo projekte.
Valdžios institucijos Skopjėje ėmėsi darbo ir sėkmingai įgyvendino svarbiausias stojimo partnerystės sąlygas, vadinamąsias gaires. Antra, BJRM buvo pirmoji regiono valstybė, patenkinusi visus vizų režimo liberalizavimo reikalavimus. Tai jai pavyko dar pernai liepos mėn., o bevizis režimas įsigaliojo gruodžio 19 d. BJRM išsprendginčą dėl sienos su Kosovu ir sėkmingai bendradarbiavo įgyvendinant regionines iniciatyvas, tokias kaip CEFTA ir Pietryčių Europos bendradarbiavimo procesas. Ji taip pat sėkmingai bendradarbiauja su Hagoje įsikūrusiu Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai. Praėjusią savaitę BJRM parlamentas priėmrezoliuciją dėl Srebrenicos.
Ką šia rezoliucija ir mano pranešimu dėl BJRM pažangos mėginame pasiekti Parlamente? Visų pirma mes norime padėti. Norime padėti BJRM stabilumo keliu eiti Europos Sąjungos link. Verta prisiminti, kad BJRM buvo vieninteliš buvusiųjų Jugoslavijos respublikų, sėkmingai išvengusi S. Miloševičiaus karų.
Antra, norime padėti kitai valstybei narei, konkrečiai Graikijai, ir kartu visai Europos Sąjungai, kadangi reikia turėti omenyje, jog bet kuri valstybklesti tik tuomet, kai klesti jos kaimynės. Tai yra empirinis faktas, kuris gali būti įrodytas. Todėl raginu mūsų draugus valstybėje narėje Graikijoje spręsti šią problemą kartu su Makedonijos vyriausybe ir sušvelninti savo požiūrį į regioną už Graikijos šiaurinės sienos. Raginu Graikiją būti teisinga, nešališka ir plačiai mąstančia lydere, Balkanų regiono patarėja ir globėja. Šiandien Balkanams to reikia.
Šiuo atžvilgiu ypač palankiai vertinu 2014 m. darbotvarkę, parengtą G. Papandreou vadovaujamos naujosios Graikijos vyriausybės iniciatyva. Puikiai padirbėta! Aš reiškiu paramą Graikijai. Padarykime viską, kad pasiektume šį tikslą. Būkime solidarūs su valstybe nare Graikija ir su BJRM. Solidarumas turi būti abipusis.
Reikia turėti omenyje, kad Balkanai - tai tarsi važiavimas dviračiu. Kol judame, kol miname pedalus, viskas daugmaž gerai, tačiau jei tik sustojame, jei kelias užtvertas, jei patenkame į aklavietę, tuomet griūvame, visi griūvame ant žemės. Jei dabar sustotume, taika, stabilumas, saugumas ir socialinsanglauda žlugtų.
Apibendrindamas norėčiau pabrėžti dar vieną dalyką: BJRM yra kandidatnuo 2005 m. Mums visiems reikia suvokti savo sprendimų arba sprendimų nepriėmimo pasekmes. Kai lankausi Skopjėje, visuomet aiškiai pabrėžiu, kad Makedonija yra atsakinga už susitarimą su savo kaimyne Graikija.
Todėl kreipiamės į valdžios institucijas Skopjėje, Atėnuose ir Sofijoje, taip pat į Tarybai pirmininkaujančią Ispaniją, Komisijos narį Š. Füle, vyriausiąją įgaliotinę užsienio reikalams C. Ashton ir Parlamentą: padarykime viską pagal savo kompetenciją, kad padėtume išspręsti šią problemą. Taip galime sukurti kitokius Balkanus, geresnius nei matėme per pastaruosius 20 metų.
Ria Oomen-Ruijten
Pirmiausia norėčiau nuoširdžiai pasveikinti Komisijos narį Š. Fülę: sveikinu jus su paskyrimu ir tikiuosi, kad sėkmingai bendradarbiausime.
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kolegoms Parlamento nariams, kurių dalykiškas indėlis į pranešimą leido mums pasiekti bendrą sutarimą dauguma klausimų. Taip pat norėčiau pakartoti, jog aš, kaip Parlamento pranešėja, siekiu, kad mes pareikštume aiškią, gerai pasvertą ir nuoseklią poziciją. Manau, kad tai galime padaryti tik tuomet, jei kartu sudarysime didelę daugumą.
Turkijai norėčiau pasakyti tris dalykus. Pirma, kaip nurodyta ir pranešimo pradžioje, vyksta atviros diskusijos, turime konstituciją ir teisės aktai yra įgyvendinami. Pradėsiu nuo atvirų diskusijų, atsivėrimo demokratijai. Grynai objektyviu požiūriu mes palankiai žiūrime į plačias diskusijas, kurias pernai inicijavo Turkijos vyriausybdėl kurdų, alevitų teisių, kariuomenės vaidmens ir kt.
Vis dėlto, pone pirmininke, Konstitucinio Teismo sprendimas, priimtas pernai gruodžio mėn., garantuoja, kad teroristų išpuoliai pasikartos. Nuvilnijo Demokratinės visuomenės partijos (DTP) narių areštų banga, arešto grėsmvis dar kybo virš Turkijos parlamento narių galvų. Taigi nuo vasaros vykusios atviros ir pozityvios diskusijos, atrodo, baigėsi pirma laiko. Žinoma, pone pirmininke, kaip liaudies atstovė, aš gerbiu teismų sprendimus, tačiau taip pat suprantu, kad Konstitucinis Teismas politinių partijų draudimo klausimu taip pat yra pareiškęs, kad Turkija dabar turėtų aktyviai įgyvendinti tai, ką rekomendavo Europos Taryba ir Venecijos komisija. Taigi aš raginu Turkiją taip ir daryti, kad ateityje vėl neatsidurtume tokioje nepageidautinoje padėtyje.
Pone pirmininke, dabar norėčiau pakalbėti apie kitą minėto teismo sprendimą - būtent apie sprendimą, kuriuo panaikinamas karo teismo jurisdikciją ribojantis įstatymas. Kaip Parlamento nariai, mes negalime kritikuoti sprendimo, tačiau juo dar kartą parodoma, kad šių sprendimų pagrindas, konstitucija, yra netinkama, nes ja - atsargiai renku žodžius - suteikiamas pagrindas priimti tokius sprendimus. Todėl mes visi dar kartą raginame Turkiją nedelsiant parengti konstitucijos pataisas, nes tik taip galima įgyvendinti tikras reformas, kurios būtinos siekiant modernizuoti Turkijos visuomenę.
Pone pirmininke, trečiasis ir pagrindinis klausimas, dėl kurio norėčiau išreikšti savo nuomonę, susijęs su reikalingų teisės aktų įgyvendinimu bei vykdymo užtikrinimu. Moterų teisių, religijos laisvės ir elgesio su įtariamais nusikaltėliais srityse taip pat būtina visoje Turkijoje laikytis nustatytų standartų. Todėl, pone pirmininke, siūlau daugiau dėmesio skirti vykdymo užtikrinimui.
Dabar norėčiau pakalbėti apie pataisas. Kipro klausimu aš siekiau aiškaus ir labai plataus kompromiso su šešėliniais pranešėjais. Turkija turi žinoti, kad suderintas papildomas protokolas privalo būti priimtas nedelsiant. 34 punkte aš paraginau visas šalis užtikrinti, kad būtų rastas sprendimas Kipro padalijimo klausimu. Minėtu punktu aš konkrečiai prašau Turkijos pasiųsti teigiamus signalus.
Pone pirmininke, naujajame 48 punkte mes pabrėžiame, kad abu vadovai turi būti paraginti išdrįsti greitai priimti sprendimą dėl salos. Tai absoliučiai būtina. M. Cornelissen norėčiau pasakyti, kad nors jūsų pataisa dėl smurto prieš moteris tikriausiai nėra būtina, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, kaip ir tikėtasi, taip pat jai pritars.
Pone pirmininke, galiausiai norėčiau dar kartą pasakyti, kad šiais metais mano tikslas taip pat yra parengti pranešimą, kuriame būtų pareikšta kritiška, tačiau gerai pasverta pozicija. Esu įsitikinusi, kad didele balsų dauguma priėmę šį pranešimą mes taip pat padėsime Turkijai rasti gerą būdą modernizuoti šalį ir užtikrinti gerovę visiems jos piliečiams.
Bernd Posselt
Pone pirmininke, iš Tarybos ir Komisijos tikimės labai konkrečių dalykų. Mes tikimės, kad šiais metais bus baigtos derybos su Kroatija ir pradėtos derybos su Makedonija. Taip pat turi būti pripažinta, kad šių dviejų šalių mažumų politika yra geresnnei daugelio Europos Sąjungos valstybių narių ir kad abiejų valstybių vyriausybėse yra atstovaujama visoms mažumoms ir etninėms grupėms. Pone Š. Füle, tikiuosi, nesupyksite, jei pasakysiu, jog pabėgėlių grąžinimo klausimą Kroatija sprendžia taip, kad tai galėtų būti pavyzdys kitoms valstybėms. Todėl norėčiau gana aiškiai pareikšti, jog mes, žinoma, turime šioms šalims paaiškinti, kad jos vis dar turi dėti pastangas. Tačiau pareiškimas, kad viskas yra Kroatijos rankose, tikrai nepriimtinas. Kroatija ratifikavo susitarimą dėl sienos, ir norėčiau prisidėti prie H. Swobodos ir praraginti Slovėnijos parlamentą pasielgti taip pat. Taryba dar turi atverti tris derybų skyrius. Norėčiau paraginti Ispanijos atstovą Ministrų Taryboje užtikrinti, kad Ispanijos pirmininkavimo laikotarpiu jie būtų atverti. Tai leis Kroatijai užbaigti derybas šiais metais, jeigu su ja bus elgiamasi sąžiningai.
Kalbant apie apgailėtiną Makedonijos blokadą dėl šalies pavadinimo problemos, reikia pasakyti, kad čia taip pat ne viskas yra vien Makedonijos rankose. Iš tikro, atsakomybtenka ES valstybei narei, kuri vykdo blokadą, pažeisdama tarptautinę teisę. Čia norėčiau aiškiai pasakyti, kad ES elgesys privalo būti patikimas, kitaip tariant, turime būti reiklūs kitiems, tačiau taip pat privalome laikytis savo pačių nustatytų standartų, antraip prarasime bet kokį pasitikėjimą. Manau, kad šiais metais svarbu pasirengti balsavimui dėl Kroatijos Parlamente, nuėjus ilgą ir sudėtingą kelią. Čia gali atvažiuoti stebėtojai, kaip buvo atvažiavę Čekijos, Slovėnijos ir Vengrijos stebėtojai, kurie buvo mūsų maloniai sutikti. Tikiuosi, kad Europos Parlamento rinkimai Kroatijoje galės įvykti kitais arba dar kitais metais ir kad Kroatijoje išrinkti nariai prisidės prie mūsų Parlamente ir padės pasirengti kitų Pietų Europos valstybių, visų pirma Makedonijos, stojimui.
Kristian Vigenin
Pone pirmininke, pone Š. Füle, norėčiau prisidėti prie sveikinusiųjų jus tapus naujuoju Europos Komisijos nariu ir pasakyti, jog tai, kad šiandien pirmoji Parlamento diskusija dalyvaujant naujos sudėties Komisijai vyksta plėtros tema, gali būti svarbus ženklas.
Tiesą sakant, nebereikia kartoti, jog jau tapo aišku ir neginčijama, kad plėtra yra viena sėkmingiausių Europos Sąjungos politikos krypčių. Linkiu jums visokeriopos sėkmės. Mūsų Parlamentas padarys viską, kad paremtų jūsų pastangas, nes mes, Europos Parlamento nariai, esame didžiausi šio saugumo, gerovės ir piliečių teisių regiono - Europos Sąjungos - plėtros šalininkai.
Šiuo atžvilgiu manau, kad trijų pranešėjų pareiškimuose buvo išryškintas sudėtingas darbas, kurį atliko Užsienio reikalų komitetas ir jie patys. Noriu juos su tuo pasveikinti ir pasakyti, kad šie trys mūsų šiandien svarstomi pranešimai Užsienio reikalų komitete buvo priimti labai didele balsų dauguma. Tikiuosi, kad taip pat balsuosime ir šiandien.
Noriu pabrėžti, kad nors po bendrų diskusijų mūsų pozicijos ir nebebus tokios vienareikšmės, šiais mūsų pranešimais taip pat turėtų būti pasiųstas labai aiškus signalas atitinkamoms trims šalims, kad mes ir toliau remiame procesą, tačiau tam tikrų problemų sprendimo negalima vengti ir jos turi imtis atitinkamų veiksmų. Iš esmės jais norima pasakyti, kad Europos Parlamentas negali užsimerkti ir neužsimerks matydamas daugybę problemų, su kuriomis susiduriama įgyvendinant Kopenhagos kriterijus dėl pagrindinių teisių, spaudos laisvės, asociacijų laisvės apsaugos, taip pat mažumų teisių apsaugos, gerų santykių su kaimynais ir kt.
Norėčiau trumpai pažvelgti į tris klausimus, kurie, mano nuomone, yra ypač svarbūs kalbant apie šių trijų šalių pažangą siekiant narystės. Pirmiausia, kalbant apie Kroatiją, akivaizdu, kad šiai šaliai kelias narystės link jau atvertas. Pasiektas susitarimas su Slovėnija ypač svarbus, tačiau mes raginame kuo greičiau ratifikuoti jį, kad būtų galima derybas su Kroatija užbaigti iki šių metų pabaigos.
Tuo tarpu iš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos tikimės pakankamo lankstumo Mes taip pat tikimės, kad naujoji Graikijos vyriausybišspręs pavadinimo problemą, idant Makedonija galėtų dar šiais metais sužinoti derybų pradžios datą.
Dėl Turkijos reikia pasakyti, kad Kipro klausimo negalima išvengti. Kol nebus pažangos šioje srityje, Turkija negali tikėtis didelės pažangos jos integracijos procese.
Ivo Vajgl
Rezoliucijos dėl Kroatijos, kurią Parlamentas rengiasi patvirtinti šiandien, klausimu pripažįstame, kad ši šalis padarpažangą tenkindama stojimo į Europos Sąjungą kriterijus, vykdydama demokratines sistemos reformas ir derindama savo teisės aktus su acquis reikalavimais. Todėl Kroatija aiškiai užima pirmą vietą šalių, kurios gali tikėtis tapti visateisėmis Europos Sąjungos narėmis, sąraše. Tai taip pat atveria Kroatijai galimybes užbaigti derybas dar šiais metais, kaip nurodyta mūsų pranešime.
Mums labai malonu, kad naujoji Kroatijos MinistrPirmininkJ. Kosor greitai ir sėkmingai ėmėsi veiksmų tose srityse, kuriose iki šiol susidūrėme su didžiausiomis kliūtimis: kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių reformų programos įgyvendinimas, su karo nusikaltimais susijusios problemos, teisinės arba konstitucinės apsaugos etninėms ir kitoms mažumoms užtikrinimas.
Pasirašydama susitarimą dėl arbitražo teismo sprendžiant sienos problemą su kaimynine Slovėnija, naujoji Kroatijos vyriausybne tik pašalino derybų kliūtį, bet taip pat padėjo pamatus spręsti kitas problemas. Svarbu, kad Kroatija ir toliau spręstų ginčus dėl sienų su kitomis savo kaimynėmis ir užtikrintų, kad šios derybos vyktų sąžiningai ir vadovaujantis principu pacta sunt servanda.
Be to, reikia pažymėti, kad šioje rezoliucijoje, parengtoje puikiai vadovaujant mano kolegai Parlamente pranešėjui H. Swobodai, taip pat buvo objektyviai ir pozityviai nurodytos probleminės sritys, kuriose Kroatijai dar teks nemažai padirbėti. Paminint tik keletą, tai - bendradarbiavimas su Hagos tribunolu, ligšiolinės pastangos kovojant su korupcija, pertvarkant ekonomiką ir finansus, poreikis aktyviau ir nuoširdžiau šalinti kliūtis sugrįžti Kroatijos serbams. Juk Kroatija yra ir jų tėvynė.
Be to, teigiami pranešimai dėl Kroatijos ir BJRM pažangos turėtų būti suprasti kaip akivaizdus ženklas, kad ES plėtra yra atvira visoms Vakarų Balkanų šalims, bei mūsų jau prisiimtų įsipareigojimų šioms šalims, taip pat ir Turkijai, patvirtinimas, jeigu jos atitiks visus nustatytus kriterijus. Tačiau tai labiausiai priklauso nuo jų. Norėčiau baigdamas palinkėti naujajam Komisijos nariui Š. Fülei visokeriopos sėkmės. Žinau, kad jis dirbs nepriekaištingai.
Franziska Katharina Brantner
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, Verts/ALE frakcijos vardu pirmiausia norėčiau nuoširdžiai pasveikinti Komisijos narį Š. Fülę atvykus į Parlamentą. Džiaugiamės galėdami su jumis dirbti ir tikimės bendradarbiauti ateityje. Taip pat norėčiau padėkoti H. Swobodai už naudingą bendradarbiavimą rengiant pranešimą dėl Kroatijos. Manau, kad bendradarbiavimas šiame procese buvo kokybiškas, ir dėkoju savo kolegoms.
Tik norėčiau pasakyti, kad rytą būtume pageidavę diskutuoti visi kartu, kad dalyvautų visos trys šalys, tačiau skirtingose sekcijose. Manome, taip padaryti tikriausiai būtų buvę protingiau, nei jas visas sumaišyti, tačiau tai tėra neesminpastaba.
, Verts/ALE frakcijos vardu -. (DE) Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas pritaria greitam Kroatijos įstojimui į Europos Sąjungą, ir mes labai džiaugiamės greita šios šalies pažanga. Kroatijos greitas įstojimas bus rimtas ženklas dėl saugumo politikos visam Vakarų Balkanų regionui. Tai reiškia, kad Salonikuose Europos valstybių bei vyriausybių vadovų duotas narystės pažadas visoms Vakarų Balkanų valstybėms vis dar galioja. Šio pažado patikimumas ir tikrumas yra didelpaskata visoms regiono šalims įgyvendinti plataus masto reformas, dėl kurių šios šalys taps saugesnės, stabilesnės ir turtingesnės.
Dėl Kroatijos svarbu pasakyti, kad būtina stiprinti valstybės tarnybą ir didinti jos skaidrumą. Čia lemiamas veiksnys yra ne tik naujų teisės aktų priėmimas, bet visų pirma administracinis įstatymų įgyvendinimas. Mes, Verts/ALE frakcijos nariai, norėtume išvysti geresnių rezultatų šioje srityje. Manome, jog vienintelis būdas išspręsti korupcijos ir organizuoto nusikalstamumo problemas yra nuoseklus naujų įstatymų ir direktyvų įgyvendinimas. Tas pats pasakytina apie teismus ir ypač svarbų skyrių dėl teismų sistemos, dėl kurio dar nėra susitarta. Kroatijos vyriausybės pranešimai yra geras dalykas, tačiau toliau turi būti atlikti veiksmai, kuriais padėtis teismuose būtų pagerinta de facto. Šioje srityje taip pat tikimės daugiau skaidrumo ir mažiau politinės įtakos.
Dėl šios priežasties siūlome keturis pakeitimus ir raginame jus už juos balsuoti. Pirmas skirtas kovai su korupcija. Ypač pageidautume, kad būtų įtrauktas statybų ir miestų planavimo sektorius, kadangi čia sudaromos stambiausios viešųjų pirkimų sutartys.
Antra, pageidautume 19 punkte pažymėti, jog gėjų bei lesbiečių padėtis yra nepatenkinama. Šioms mažumų grupėms priklausantys žmonės buvo ne kartą užpulti. Kroatijos vyriausybmus patikino, kad šie atvejai yra tiriami. Manome, kad tai labai teigiamas ženklas, ir norėtume paraginti Kroatijos valdžios institucijas paspartinti įstatymo dėl kovos su diskriminacija įgyvendinimą.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad mes nieko nežinome apie Kroatijos naujos energetikos politikos viziją. Todėl norėtume jus paraginti paremti mūsų siūlomą 7 pakeitimą. Mes tikimės, kad Kroatija netrukus taps Europos Sąjungos nare.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ECR frakcija palankiai žiūri į Europos Sąjungos plėtrą. Mes ne tik matome nemenką didesnės bendrosios rinkos naudą, bet taip pat, kitaip nei kai kurie kiti Parlamento nariai, laukiame federalistinių siekių susilpnėjimo Europos Sąjungos širdyje. Tačiau kandidatėms turi būti taikomi griežti ir daug reikalaujantys standartai, nustatyti Kopenhagos kriterijais.
Todėl mes visapusiškai remiame Komisijos kruopštumą rengiant kandidates ES narystei ir jos norą pasimokyti iš buvusių plėtros etapų, ypač iš Bulgarijos ir Rumunijos stojimo, kai buvo susidurta su problemomis organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos srityse. Kroatija ir Islandija, jei šios kandidatūra bus patvirtinta, neabejotinai yra geriausiai pasirengusios narystei Europos Sąjungoje šalys, o Kroatijos įstojimas padės stabilizuoti Vakarų Balkanus. Nors ir pripažįstame, kad sienos ginčas su Slovėnija dar neišspręstas, nemanome, kad dėl dvišalių ginčų Kroatijos narystgalėtų būti atidėta. Juk Italija netrukdSlovėnijai įstoti, nepaisant tuo metu vykusių ginčų dėl sienos ir mažumų.
Kaip aiškiai nurodyta Komisijos ataskaitoje, Kroatija taip pat padarnemenką pažangą įgyvendindama derybų gaires, ir ši šalis tebėra tvirtai pasiryžusi patenkinti ES lūkesčius. Makedonija šiuo metu taip pat yra visapusiškai sugrįžusi į narystės link vedantį kelią, ir mes pritariame ES vizų režimo liberalizavimui su Makedonija bei Serbija ir Juodkalnija, taip pat pritariame siūlymui kuo greičiau paraginti Tarybą leisti pradėti narystės derybas su Makedonija.
ECR frakcija mano, kad beveik komiškas ginčas dėl pavadinimo su Graikija turi būti išspręstas protingai ir greitai. Prezidentas G. Ivanov padėjo Makedonijos ES narystės siekiams įgyti daugiau pagreičio, ir mes tikimės, kad į jo kvietimą ką tik dar kartą išrinktam Graikijos prezidentui susitikti bus atsakyta teigiamai, vadovaujantis draugystės ir kaimynystės principais. Tuo tarpu Turkijos narystės ES klausimas lieka problemiškas, visų pirma dėl žmogaus teisių pažeidimų. Nesenas siaubingas atvejis, kai paauglbuvo palaidota gyva tiesiog dėl to, kad šnekėjosi su berniukais, - dar viena korta Turkijos narystės ES priešininkų rankose. Nuvilia ir Turkijos nesugebėjimas pripažinti Kipro bei įgyvendinti Ankaros protokolų, taip pat sutarties dėl santykių su Armėnija atnaujinimo ratifikavimo stabdymas.
Galiausiai, kaip nuolatinis Parlamento pranešėjas Makedonijos klausimu, norėčiau pridurti, kad neseniai apsilankęs Makedonijoje susidariau nuomonę, jog ji sparčiai artėja prie kandidatės statuso, ir aš tikiuosi, kad toks statusas jai bus suteiktas kaip galima greičiau.
Baigdamas norėčiau pasinaudoti proga savo, ECR, frakcijos vardu pasveikinti Komisijos narį Š. Füle, paskirtą per vakarykštį balsavimą, ir mano frakcija visapusiškai bendradarbiaus su juo sprendžiant sudėtingus uždavinius.
Takis Hadjigeorgiou
Norėtume iškart pabrėžti, kad pritariame Turkijos integracijai. Mes tai sakome nuoširdžiai ir tikime, kad tai įvyks. Pirmiausia pačiai Turkijai, siekiant užtikrinti visų mažumų teises, būtina sumažinti rinkėjų balsų barjerą, kurį reikia peržengti norint iškovoti vietų Parlamente, taip pat būtina užtikrinti darbuotojų teises, kaip antai teisę į streiką ir kolektyvines derybas.
Turkija taip pat privalo rasti realų politinį kurdų problemos sprendimą, pripažinti Armėnijos genocidą, normalizuoti santykius su kaimyninėmis šalimis ir nutraukti Kipro okupaciją. Kaip pabrėžia Taryba, Turkija turi skubiai, nebedelsdama ir nieko nediskriminuodama įvykdyti visas Ankaros susitarimo papildomo protokolo sąlygas.
Ignoruodama tarptautinę teisę, Turkija neleidžia Kipro Respublikai naudotis savo suvereniomis teisėmis jos išskirtinėje ekonominėje zonoje. Mes pareiškiame, jog nesutinkame su nuomone, kad reikia pradėti derybas atitinkamame energetikos skyriuje.
Baigdamas norėčiau paminėti kai kurių narių ketinimus balsuoti už pakeitimą, kuriuo visos suinteresuotosios šalys raginamos padėti išspręsti Kipro klausimą. Esu įsitikinęs, kad padės visi. Tačiau ar tai nereiškia, jog siekiama, kad visi taptų vienodai atsakingi, kad vienoda atsakomybtektų ir nukentėjusiajam ir okupantui? Jei norime išspręsti Kipro klausimą, privalome pabrėžti Turkijos atsakomybę. Mes privalome atvirai kalbėtis su Turkija, kurios integraciją, baigdamas vėl pakartosiu, mes remiame. Tačiau mes remiame Turkijos integraciją į Europos Sąjungą, o ne Europos Sąjungos integraciją į Turkiją.
Bastiaan Belder
Rizikuodamas vėl supykdyti Turkijos diplomatus (atkreipkite dėmesį į jų reakciją į įvairius Europos Parlamento pateiktus pakeitimus), aš raginu Tarybą ir Komisiją į artėjančių derybų su Turkijos valdžios institucijomis darbotvarkę įtraukti šiuos penkis reikalavimus:
1. Suteikti juridinio asmens statusą visoms Turkijos religinėms bendruomenėms, nes tai esminbūtina religijos laisvės užtikrinimo Turkijoje sąlyga.
2. Nedelsiant nutraukti viešą neapykantos kampaniją prieš Turkijos krikščionis, vykdomą leidžiant mokyklų vadovėliuose ir vietos žiniasklaidoje vartoti dvejopai neigiamą prasmę turintį terminą "misionierių veikla", tarsi Turkijos krikščionys savaime būtų linkę užsiimti ardomąja veikla ir kenkti valstybei.
3. Nedelsiant nutraukti aiškų ne islamiškų mažumų diskriminavimą vykdant atranką į svarbius civilinius bei karinius postus Turkijos vyriausybės aparate.
4. Imtis veiksmingų priemonių vyriausybės lygmeniu, nukreiptų prieš antisemitizmą viešajame Turkijos gyvenime. Turkijos akademinės bendruomenės atstovas neseniai prabilo apie "užnuodytą atmosferą". Džiugu, kad atmosfera bent jau leidžia akademinės bendruomenės atstovui atvirai kalbėti apie tai. Taigi būtinos veiksmingos vyriausybės priemonės prieš Turkijos viešajame gyvenime augantį antisemitizmą. Čia pagrindinį vaidmenį turėtų suvaidinti Ministras Pirmininkas R. T. Erdoğan.
5. Galiausiai santykiai su Irano Islamo Respublika turi tiksliai atitikti transatlantinę politiką Teherano ir jo prieštaringos branduolinės programos atžvilgiu. Turkija turi paaiškinti savo poziciją dėl vis aštresnės Teherano branduolinės programos. Kaip NATO narir ES šalis kandidatė, Turkija turi atvirai paskelbti savo nuomonę. Ji privalo aiškiai pasirinkti.
Raginu Tarybą ir Komisiją rimtai pažiūrėti į Kopenhagos kriterijus ir skubių veiksmų reikalaujančią mano išdėstytą Turkijos kritiką, ir, pone Komisijos nary, dar kartą linkiu jums geriausios kloties einant naująsias pareigas. Tikiuosi, kad mūsų laukia konstruktyvios konsultacijos, taip pat tikiu, kad jūs rimtai žiūrėsite į Kopenhagos kriterijus ir todėl mes kartu dirbsime modernizuodami Turkiją - šalį, kurią aš taip pat noriu gerbti.
Barry Madlener
(NL) Pone Š. Füle, sveiki atvykę į Parlamentą! Pone pirmininke, Nyderlandų laisvės partija (PVV), kuriai atstovauju, nusprendšiame Parlamente dirbti savarankiškai. Šiuo atveju mes labai sėkmingai bendradarbiaujame su Laisvos ir demokratiškos Europos frakcija ir su M. Messerschmidt, kuriam norėčiau iš širdies padėkoti.
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau pareikšti, kad PVV nepritaria naujų narių priėmimui - nei Kroatijos, nei Makedonijos ir jau tikrai ne Turkijos. Turkijos vykdoma Kipro okupacija yra neteisėta, visi mes, Parlamento nariai, tai žinome, ir vis tiek toliau deramės su Turkija, rimtai dėl to jos net nepasmerkę. Turkijai nesame nustatę jokių - tiksliau, beveik jokių, - sankcijų. Tai, mano galva, yra silpnavališkas elgesys, todėl pateikiau pakeitimą, kuriame Turkija smerkiama už okupaciją ir jai nurodoma nedelsiant išvesti savo dalinius iš Kipro. Todėl tikiuosi, kad jūs visi paremsite šį pakeitimą.
Be to, spaudos laisvTurkijoje patiria didžiulį spaudimą. Kai lankiausi Turkijoje, netgi buvo imamasi veiksmų prieš spaudą. Privalome tai griežtai pasmerkti, todėl pateikiau 16 pakeitimą.
Dabar, ponai ir ponios, pakalbėkime apie Iraną - pavojingą valstybę. Islamo diktatorius M. Ahmadinejad terorizuoja savo šalies gyventojus, nori ištrinti Izraelį iš žemėlapio ir to neslepia, gamina tolimojo nuotolio raketas, nuolat atlieka raketų bandymus, o vakar pradėjo gaminti branduoliniams ginklams tinkamą uraną. Ponai ir ponios, mes turime išreikšti savo pasibjaurėjimą tuo. Turkija, siekianti įstoti į ES, laiko Irano vyriausybę gera drauge ir turi būti už tai pasmerkta, todėl pateikiau 17 pasiūlymą. Tikiuosi jūsų paramos.
Be to, norėčiau pakalbėti apie derybas su Turkija. Turkija, kuri Iraną laiko savo drauge, yra okupavusi Kiprą, persekioja krikščionis, pažeidinėja moterų teises, yra Islamo konferencijos organizacijos (OIC) narė, vadovaujasi šariato teise, varžo žmogaus teises, yra islamiška valstybė, niekada neturi būti priimta į Europos Sąjungą. Mes negalime to leisti, todėl pateikiau 18 ir 19 pakeitimus, kuriais siekiama nutraukti šias stojimo derybas. Taigi tikiuosi, kad jūs visi paremsite mano pakeitimus.
Eduard Kukan
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau pasveikinti Z. Thalerį dėl šio pranešimo ir padėkoti jam bei kitiems kolegoms už jų labai dalykišką darbą rengiant šią rezoliuciją. Leiskite nuoširdžiai pasveikinti Komisijos narį Š. Füle ir palinkėti sėkmės būsimuose darbuose.
Europos liaudies partija mano, kad pernai BJRM įvyko daug teigiamų pokyčių. Jos pažanga, pasiekta įgyvendinant daugumą kriterijų siekiant pradėti ES stojimo derybas, yra išties reikšminga ir įspūdinga. Tai, kad Komisija rekomendavo pradėti derybas su BJRM, turėtų būti aiškus ženklas, jog ši šalis yra teisingame kelyje.
Todėl Parlamentas turėtų tvirtai pritarti šiai rekomendacijai ir, priimdamas šią rezoliuciją, pasiųsti minėtai šaliai ir iš tiesų visam regionui aiškų signalą. Tikiuosi, kad Europos Vadovų Taryba patvirtins Komisijos sprendimą bei šioje rezoliucijoje esantį raginimą ir nebedelsdama uždegs žalią šviesą deryboms su BJRM netolimoje ateityje. Taip pat tikiu, kad kol tai įvyks, derybose dėl pavadinimo klausimo bus pasiekta pažanga, o santykiai su kaimynėmis pagerės.
BJRM turėtų priimti šį iššūkį ir parodyti, kad ji pasirengusi įgyvendinti visus Kopenhagos kriterijus, kuriais remiantis turėtų būti vertinamas jos siekis tapti ES nare.
Raimon Obiols
(ES) Manau, kad pranešimas apie Turkijos pažangą siekiant narystės Europos Sąjungoje, dėl kurio šiandien balsuosime, yra pozityvus. Jis yra atviras ir šiek tiek kritikuotinas, tačiau tai gerai pasvertas pranešimas, ir norėčiau dėl to pasveikinti pranešėją R. Oomen-Ruijten.
Žinoma, mūsų frakcija tam tikriems aspektams būtų skyrusi daugiau dėmesio. Tačiau mes pasiekėme bendrą sutarimą, kadangi tikime, jog pranešimui būtina kuo didesnParlamento parama.
Reikia pasiųsti aiškią žinią šiuo klausimu. Tai turėtų būti pozityvi, geranoriška žinia, tačiau ji taip pat turi būti griežta, kad paspartintų derybų procesą ir Turkijoje paskatintų modernizavimą ir demokratines reformas. Mes šiuo klausimu turime kalbėti aiškiai: turime įveikti šį vangumą ir neapsisprendimą derybų procese.
Visuomenės nuomonės apklausų duomenimis, visuomenės parama Turkijos narystei mažėja, ir visuomenės supratimą reikia keisti. Tai galima pasiekti tik užtikrinant, kad derybos ir reformos vyktų toliau, kad Europos Sąjunga parodytų, jog vykdo prisiimtus įsipareigojimus, ir kad ji nesiųstų prieštaringų signalų, dėl kurių atsiranda netikrumas. Žinoma, Turkija taip pat privalo ryžtingai žengti reformų keliu.
Ateityje mūsų laukia du galimi variantai: uždaras susiskaldymo, konfrontacijos ir nepasitikėjimo ratas arba sėkmingas rimtų, griežtų ir nedviprasmiškų derybų procesas.
Jei šis pranešimas taps bent kukliu indėliu siekiant tokios pažangos, manau, galėsime būti patenkinti.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Pone pirmininke, kaip delegacijos vadovas visų pirma norėčiau pasveikinti Z. Thalerį parengus labai gerai pasvertą pranešimą. Skopjįgyvendino reformas ir artėja prie narystės Europos Sąjungoje. Mes tai vertiname labai palankiai ir labai tuo džiaugiamės. Vizų liberalizavimas turbūt buvo aiškiausias ir regimiausias ženklas. Tai buvo labai svarbus įvykis mūsų bendradarbiavimo procese. Šis tikslas pasiektas tik glaudžiai bendradarbiaujant su ES valstybėmis narėmis. Jis atspindi atvirumą, sąveiką ir bendradarbiavimą.
Tačiau negalime pamiršti, kad narystės siekiančios kandidatės statusas Makedonijai buvo suteiktas prieš ketverius metus, ir nuo to laiko mes nuolat savęs klausinėjame, kada ji pagaliau įstos į Europos Sąjungą. Norėčiau paraginti visas šalis užtikrinti, kad konfliktas dėl pavadinimo, kuriam šiuo metu skiriama daugiausia dėmesio, būtų išspręstas. Turime pasinaudoti impulsu, kurį davgruodžio mėn. Tarybos sprendimas ir naujoji Graikijos vyriausybė. Šis impulsas kasdien vis silpnėja. Norėčiau šalims pasakyti, kad jeigu mes dabar sutelksime dėmesį į kitus klausimus, pvz., finansų krizės, Makedonijos narystės tikslas vėl atsidurs antrame plane. Tikrai nenorime, kad taip atsitiktų, taigi privalome toliau dėti visas pastangas šioje srityje.
Marije Cornelissen
(NL) Per pastaruosius šešis mėnesius pasinaudojau kiekviena proga nuvykti į Balkanus ir Turkiją ir pasišnekėti su ten gyvenančiais žmonėmis. Nuostabu išties pamatyti, kas ten vyksta rengiantis stoti į ES: didžiuliai politiniai laimėjimai, bet taip pat visų pirma grynai praktiniai pokyčiai, naudingi ten gyvenantiems žmonėms.
Juodkalnijoje, pavyzdžiui, pagaliau pripažintas homoseksualizmo egzistavimas. Turkijoje moterų prieglaudos pagaliau sureguliavo santykius su policija, ir tai tik du pavyzdžiai. Turėtume entuziastiškai žvelgti į šių šalių pasiekimus, tačiau kartu turime labai aiškiai nurodyti, ką dar reikia padaryti.
Europos Parlamentas ir valstybės narės privalo toliau reikalauti patenkinti kriterijus, kuriuos mes nustatėme proceso pradžioje. Tačiau mums taip pat reikia stengtis nesilpninti stojimo proceso galios kuriant papildomas kliūtis.
Norėčiau trumpai pakalbėti apie Makedoniją. Visi sutariame, kad ši dvišalproblema turi būti išspręsta. Taip pat sutariame, kad ES privalo kuo daugiau padėti šiame procese. Dvišalės problemos savaime neturėtų tapti kliūtimis stojimo procese. Tai pasakytina apie Makedoniją, tačiau ne mažiau ir apie Kroatiją, Serbiją, Turkiją, Kosovą ir Islandiją. Ten gyvenantiems žmonėms narystės perspektyva yra per daug svarbi, kad galėtume ją paversti dvišalio ginčo įkaite.
Todėl prašau jūsų visų balsuoti už 4 pakeitimą, kuriuo siekiama pranešimą dėl Makedonijos papildyti 30 punkto 2 dalimi. Be to, prašau jūsų svarstant šiuos tris pranešimus turėti omenyje ypatingą stojimo proceso svarbą.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Pone pirmininke, Komisijos nary Š. Füle, visų pirma norėčiau pasveikinti jus su išrinkimu į šias pareigas. Esu įsitikinęs, kad vaisingai ir veiksmingai dirbsime kartu toliau siekdami Europos Sąjungos plėtros. Esu tikras, kad iki šių metų pabaigos užbaigsite Europos Sąjungos derybų su Kroatija procesą. Esu įsitikinęs, kad jūs taip pat netrukus pradėsite derybas su Makedonija. Tikiuosi, kad tai taip pat įvyks šiais metais.
Šioje kalboje norėčiau pabrėžti ypatingą Kroatijos, kaip būsimos Europos Sąjungos valstybės narės, vaidmenį, ypač saugant mūsų bendras vertybes ir užtikrinant mūsų žemyno saugumą. Mes vertiname Kroatijos dalinių, priklausančių NATO pajėgoms, misiją Kosove ir Afganistane. Maždaug 300 Kroatijos kareivių, diplomatų ir policijos pareigūnų taip pat dalyvauja ISAF operacijose trijuose Afganistano regionuose. Mūsų naujoji sąjungininkdrąsiai parėmkovą su terorizmu keliose NATO misijose. Esu tikras, kad Kroatijos narystEuropos Sąjungoje padės užtikrinti ilgalaikį saugumą šioje Europos dalyje, kuri tik prieš keletą metų išgyveno žiaurų konfliktą ir etninį valymą.
Jei Kroatija įgyvendins visas reformas, ji gali derybas su Europos Sąjunga užbaigti iki šių metų pabaigos. Tai geras tikslas, taigi tikiuosi, kad visi parems šias pastangas. Turėtume vertinti tai, kad Kroatija įvykddaugelį reformų, ypač teismų sistemos ir viešojo administravimo, taip pat kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse. Kroatijos priėmimas į Europos Sąjungos valstybių narių šeimą yra mūsų strategijos sukurti demokratijos ir gerovės žemyną dalis. Šios Balkanų regiono šalies pavyzdys patvirtina, kad Europos Sąjungos plėtros procesas yra rimta paskata politinėms ir ekonominėms reformoms narystės siekiančiose šalyse. Prisiminkime tai ir galvodami apie savo rytų kaimynę Ukrainą.
Niki Tzavela
(EL) Pone pirmininke, pernai Turkijos nevienareikšmužsienio politika sukėlsąmyšį ir tarptautinėje bendruomenėje, ir Turkijos visuomenės sekuliariojoje dalyje. Kokia yra Turkijos kryptis? Ar ji artėja prie daugiakultūrės Europos, ar tampa islamiška valstybe?
Norėčiau Parlamentui trumpai priminti apie Turkijos politinę poziciją dėl Irano, nepriimtiną diplomatinę kalbą Izraelio atžvilgiu, ginčą su Egiptu dėl Gazos sienų ir Turkijos vyriausybės neseną sprendimą panaikinti įvažiavimo vizų reikalavimą 7 arabų šalims. Kaip žinome, daugelyje jų prieglobstį rado islamiškos asociacijos, kurių nariai dabar gali lengvai atvykti į Europą ir Vakarų valstybes. Vizų panaikinimas visų pirma sukėlpasipiktinimą sekuliariojoje Turkijos valstybėje.
Jeigu mes Iranui nustatysime naujas sankcijas, Turkijos pozicija JT Saugumo Taryboje bus pradinis taškas sprendžiant apie šiuolaikinės Turkijos ateitį. Nuo to momento Parlamente apie Turkiją kalbėsime kitaip.
Philip Claeys
(NL) Dėl suprantamų priežasčių Europos viešoji nuomonlabai nepalanki Turkijos, kuri yra islamiška ne Europos šalis, narystei. Praėjusios kadencijos Komisija žadėjo, kad derybos su Turkija bus nutrauktos, jeigu paaiškės, jog ši nevykdo savo demokratinių įsipareigojimų, ir kad derybos bus vykdomos tokiu pat greičiu, kokiu vyks reformų procesas Turkijoje. Nvienas iš šių pažadų neįvykdytas.
Priešingai, vis atidaromi nauji skyriai, nors Turkija eina atgal, o ne į priekį. Politinės partijos uždraudžiamos, kurdų tautybės merai areštuojami, o krikščionys kenčia nuo bauginimų, smurto ir administracinių apsunkinimų. Krikščionims rašytojams ir mokslininkams tenka slėptis. Dar net nepaminėjau tokių reiškinių, kaip priverstinės vedybos ir vadinamieji "žudymai dėl garbės".
Kokį terminą Komisija nustatys Turkijai, per kurį ji privalės pripažinti visas Europos Sąjungos valstybes nares? Kada Turkija turės įgyvendinti Ankaros protokolo reikalavimus? Kada Kipre bus nutraukta neteisėta karinokupacija?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pone pirmininke, kaip ir mano kolegos Parlamento nariai, aš taip pat norėčiau pasveikinti Komisijos narį Š. Füle su naujomis pareigomis ir tikiuosi, kad puikus įspūdis, kurį jis padarper Užsienio reikalų komiteto posėdį, išliks per visą jo kadenciją, ypač sprendžiant sudėtingus plėtros klausimus.
Norėčiau pasakyti keletą žodžių apie Turkiją. Pirmiausia sveikinu pranešėją R. Oomen-Ruijten, komitete pasiekusią puikių rezultatų.
Jos pranešimas, skirtas 2008 ir 2009 m., nei per daug sureikšmina, nei sumenkina nagrinėjamas problemas; jame pabrėžiamos Turkijos pastangos pabandyti patenkinti Kopenhagos sąlygas ir kriterijus.
Vis dėlto, mano nuomone, šias pastangas reikia vertinti atsižvelgiant į Turkijos dabartines aplinkybes ir politinę padėtį: septynerius metus šalį valdR. T. Erdoğano vadovaujama islamiška vyriausybė, nauji rinkimai numatyti 2011 m. liepos mėn.; šalis kunkuliuoja pykčiu dėl operacijos "Kūjis" bylų ir dėl "Emasya" protokolo, suteikusio daug galių kariuomenei, panaikinimo ir ypač dėl teismo sprendimo, kuriuo Turkijoje uždrausta Demokratinės visuomenės partijos veikla.
Šios aplinkybės, pone Komisijos nary, reiškia, kad Turkijos atvejį reikia nagrinėti labai atsargiai. Turkija turi atitikti Kopenhagos kriterijais nustatytas sąlygas ir reikalavimus ir, žinoma, ji turi įvykdyti Ankaros protokolą. Tačiau, pone Komisijos nary, atsižvelgiant į minėtas aplinkybes bei padėtį, akivaizdu, kad pasiųstas blogas signalas gali turėti labai rimtų pasekmių Europos Sąjungos saugumui, ypač atsižvelgiant į tai, kad valdančioji partija neturi konstitucijai pakeisti reikalingų trijų penktadalių balsų daugumos parlamente; toks signalas galėtų sukelti pavojingus neramumus jau ir taip gana nestabilioje šalyje, kuri yra strateginis Vakarų partneris Atlanto aljanse.
Derybas vesti turime labai atsargiai, kad išvengtume bet kokių klaidų.
Richard Howitt
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau viešai pakartoti savo sveikinimus Komisijos nariui Š. Fülei. Mes šį jūsų pirmosios darbo dienos rytą jus anksti pakėlėme ir, manau, kad ir ateityje taip bus ne kartą.
Turkijos visuomenėje yra nemažai skeptikų, abejojančių ES pažadais, ir, kadangi jūs susiduriate su kai kurių ES šalių visuomenių skepticizmu, jūsų, pone Komisijos nary, užduotis - būti teisingam ir objektyviam, o taip išties galima įgyti visuomenės pasitikėjimą. Kitos jūsų užduotys - ginti plėtrą, įtikinti skeptiškai nusiteikusių šalių visuomenes. Mūsų frakcija rems šią jūsų veiklą.
Turkijos klausimu Socialistų ir demokratų frakcija ir toliau pritaria narystei ir reformoms. Komisijos pažangos ataskaitoje nurodyta, kad pastangos vykdyti reformas toliau dedamos, tačiau turi būti intensyvesnės. Mes pritariame. Taigi, kalbėdamas apie pirmąjį pranešimą per šią penkerių metų Parlamento kadenciją, norėčiau pirmiausia pateikti keletą pastabų dėl to, kaip Parlamentas turėtų spręsti Turkijos klausimą. Pranešėjai norėčiau pareikšti pagarbą už nuoširdžias pastangas siekti bendro sutarimo Parlamente ir padėką už bendradarbiavimą. Tikiuosi, kad ateityje frakcijų pritarimo jūs sieksite prieš pateikdama kompromisų, dėl kurių sutarta komitete, pakeitimus plenariniam posėdžiui, kadangi mūsų nesutarimai yra nedideli.
Tačiau tikras išbandymas jums, kaip pranešėjai, ir šios kadencijos Parlamentui yra užtikrinti, kad mes kiekvienais metais pasinaudotume savo įtaka garantuodami nuoseklią pažangą vedant Turkiją narystės link. Tam reikia lyderystės ir Parlamente, ir šioje šalyje.
Kolegoms iš Kipro norėčiau pasakyti, kad mes suprantame jūsų skausmą, patiriamą dėl neteisybės. Mūsų frakcijoje mes siekėme visapusiško sutarimo jūsų klausimu, tačiau šiuo ypač svarbiu metu norime laikytis požiūrio, palankaus susitaikymo pastangoms siekiant teisingumo abiem bendruomenėms, o ne iš anksto paskelbti jų rezultatą kurios nors pusės naudai.
Kitiems Parlamento nariams norėčiau pareikšti, kad dalykiška Turkijos kritika yra reikalinga; mes patys esame kritiški draugai. Tačiau tiems, kurie šiose diskusijose yra prieš Turkiją, pareiškiame, kad jūs esate mažuma; daugelio iš jūsų argumentai remiasi prieš islamą nukreipta religine nepakanta bei politinės naudos siekimu sąmoningai kuriant nepagrįstas baimes dėl imigracijos. Tokie argumentai pasibjaurėtini ir atstumiantys, kaip ir jūs patys.
Galiausiai Parlamento daugumai, remiančiai Turkijos narystę, mes turime vėl pakartoti: negalime leisti rėksmingiems oponentams nustelbti mūsų. Mes tikimės, kad kolegos turkai tęs skausmingus savo visuomenės pokyčius, nepaisydami pasekmių vidaus politikoje.
Šios reformos savaime yra geras dalykas, tačiau tie Parlamento nariai, kurie pritariame narystei, privalome užtikrinti, kad skausmingos jų pastangos nenueitų veltui, patys darydami tai, ką sakome, atverdami ir uždarydami derybų skyrius pagal esminius kriterijus, vykdydami Tarybos pažadus ir veikdami sąžiningai.
Norica Nicolai
(RO) Savo kalboje aš šnekėsiu tik apie Makedoniją, nes norėčiau pabrėžti, kad pranešime minima Makedonijos pažanga ir remiamas sprendimas pradėti derybas su šia šalimi.
Aš nekalbėsiu apie tai, kaip gerai pranešime išlaikyta pusiausvyra, ar tai, kaip išsamiai jame aprašyti teigiami bei neigiami veiksniai, su kuriais susiduria ši šalis.
Norėčiau pabrėžti du dalykus. Makedonijoje atliktos balsavusiųjų apklausos ir nuomonės apklausos rodo, kad ši šalis yra viena iš optimistiškiausiai ES atžvilgiu nusiteikusių tame regione. Manau, jog gyventojų parama yra derybų proceso sėkmės sąlyga. Antra, manau, kad Europos Sąjungos narGraikija privalo suvokti europietiškus susitaikymo su istorija modelius ir visokeriopai stengtis užtikrinti, kad ginčas dėl pavadinimo su Makedonija netaptų šiai šaliai kliūtimi žengti į Europą, kadangi kitoks požiūris prieštarautų Europos dvasiai ir likimui.
Hélène Flautre
(FR) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau su džiaugsmu sutikti ir pasveikinti Komisijos narį Š. Füle.
Pirmadienį Stambule įvyko 12-asis teismo posėdis byloje, iškeltoje asmenims, kaltinamiems Hranto Dinko nužudymu. Pirmą kartą šios bylos oficialūs stebėtojai konstatavo, kad teismas iš tikrųjų stengėsi nustatyti tiesą ir kad prokuroras pabrėžšios bylos, iškeltos kaltinamiesiems Hranto Dinko nužudymu, sąsajas su kitomis nagrinėjamomis bylomis, kaip antai "Ergenekon" tinklo byla.
Šis faktas yra ypač svarbus, kadangi šios bylos susijusios su politinėmis žmogžudystėmis, visuomenėje paplitusia nepakanta ir tebevyraujančiu nebaudžiamumu. Be to, tokį požiūrį išraiškingai išdėstšių politinių žmogžudysčių aukų šeimos, kai, kalbėdamos apie Turkijos "gilią valstybę", pasiskelbHranto Dinko "gilia šeima". Tai jums pasakoju, kadangi reikalai juda į priekį ir kadangi Turkijos pilietinėje visuomenėje jaučiamas noras ir iniciatyva vykdyti reformas, skatinančias demokratiją bei teises. Šis noras ir iniciatyva yra ypač stiprūs.
Taip pat norėčiau paminėti kitą svarbų pavyzdį, patekusį į šių dienų laikraščių antraštes. Tai jau minėtų su šeimos garbe susijusių nusikaltimų atvejis, kai šešiolikmetmergaitbuvo rasta palaidota vištidėje po to, kai šeimos taryba ją nuteisuž pokalbius su berniukais. Tai pasibaisėtina ir nusikalstama. Šios šeimos nariai, be abejo, turi būti uždaryti į kalėjimą.
Tiesą sakant, prieš keletą metų tokie nusikaltimai nepatekdavo į antraštes. Todėl šiandien džiugu matyti, kad šie vadinamieji garbės nusikaltimai, kurie yra tiesiog barbariški, Turkijos visuomenėje nebėra toleruojami. Turkijos visuomennuolat kinta, yra netgi apimta neramumų, ir manau, jog kalbėdami apie Turkiją turime suprasti, kad bet kokios reformos šioje šalyje turi didelį poveikį piliečių santykiams, valstybės aparatui, Turkijos istorijai ir demokratijai. Tai yra ypatingos svarbos dalykai.
Manau, jog mūsų procesas turi būti visiškai nuoširdus. Šiandien mūsų proceso nuoširdumas pripažįstamas ir atitinka mūsų sugebėjimą remti sudėtingą, labai svarbų istorinį procesą Kipre. Šiandien ES privalo Kiprui aiškiai pasakyti, kad mes esame pasirengę, panaudodami visas turimas priemones, įskaitant ekonomines ir finansines, remti ir užtikrinti bet kokį šiaurės ir pietų pasiektą susitarimą ir kad mes taip pat pasirengę užtikrinti, kad joks ES teisės aktas netaptų kliūtimi Kipre siekti bendro sutarimo. Privalome eiti į priekį; Turkijos narystės ES ateitis taip pat priklauso nuo šio klausimo sprendimo.
Geoffrey Van Orden
Pone pirmininke, aš retai sutinku su H. Flautre, tačiau pritariu daugeliui jos ką tik pareikštų pastabų. Visų pirma raginu sąžiningiau spręsti Turkijos klausimą. Neabejoju, kad mes visi norime gerų santykių su Turkija ir daugelis iš mūsų, turbūt dauguma, linkime Turkijai vieną dieną įstoti į Europos Sąjungą, kitokią Europos Sąjungą, nei dabar kuriamoji. Taip yra dėl to, kad kai kas pripažįsta, jog Turkijos stojimas neišvengiamai pakeistų ES projekto pobūdį, kuris dabar linkstą į nepageidaujamą politinę integraciją, kuriai jie taip priešinasi.
Komisijai noriu užduoti vieną ar du klausimus. Kas nutiko derybose su Turkija? Kodėl tiek nedaug skyrių atidaryta? Tuo metu, kai visos mūsų šalys susiduria su energetikos saugumo problema, o Turkija dėl savo svarbios geografinės padėties gali suteikti galimybę nutiesti vamzdynus iš Kaspijos jūros, kodėl energetikos skyrius dar neatidarytas? Kipre artėjant prezidento rinkimams ir vykstant deryboms dėl susijungimo, daug galvojama apie šią šalį. Žinoma, vargu ar kada nors Parlamente galima diskutuoti apie Turkiją neminint Kipro, tačiau galbūt, užuot nuolat kritikavusi Turkiją, ES geriau pabandytų ją labiau remti šiuo klausimu. Kodėl mes tik iš Turkijos reikalaujame pasinaudoti savo įtaka, nors ES narės Graikija ir Kipro Respublika turėtų atlikti labai svarbų vaidmenį?
Sutinku, kad Turkija Šiaurės Kipre turi sumažinti savo karinius dalinius. Iš tikrųjų, aš nuolat Turkijos atstovams siūlau vienašališkai sumažinti karių skaičių, nes tai būtų drąsus ir pasitikėjimą didinantis žingsnis, tačiau mes visi žinome, kad jei K. Anano planas būtų buvęs įgyvendintas, Turkijos karių skaičius būtų sumažėjęs iki 650, o Graikijos - iki 950. Apgailėtina, kad jokios pažangos nepasiekta atveriant tarptautinę prekybą su Šiaurės Kipru. Kodėl Europos Sąjunga neįvykdsavo 2004 m. gegužės mėn. duoto pažado užbaigti Šiaurės Kipro izoliaciją?
Iš visų pasaulio vietų, kur ES išties gali atlikti naudingą vaidmenį ir šiek tiek geranoriškai panaudoti savo įtaką, išsiskiria Kipras, tačiau mes to nedarome. Nekaltinkime Turkijos dėl ES vidaus sunkumų.
Charalampos Angourakis
(EL) Pone pirmininke, mūsų prieštaravimas Europos Sąjungos plėtrai dera prie mūsų prieštaravimo Graikijos, t. y. mano šalies, integracijai į Europos Sąjungą ir prie kovos siekiant ją išlaisvinti iš šio imperialistinio darinio.
Visas plėtros procesas eina koja kojon su NATO stiprinimu ir NATO vykdoma Vakarų Balkanų okupacija, Kosovo atskyrimu ir Bosnijos ir Hercegovinos destabilizavimu, taip pat Europos Sąjungos pastangomis užginčyti sienas ir destabilizuoti regioną, su prieš Serbijos žmones nukreipta prievarta, su naujomis trintimis ir nesutarimais Balkanų regione.
Šie vadinamieji dvišaliai klausimai iš tikrųjų visiškai nėra dvišaliai; tai yra tarptautiniai klausimai, todėl juos ir nagrinėja JT. Tuo pat metu Balkanų regionas patiria neįtikėtiną krizę, neabejotinai sukeltą reformų, kurias šių šalių žmonėms tenka išverti, kad šalys galėtų įstoti į Europos Sąjungą.
Prie šio proceso dera Ankaros nesukalbamumas Kipro klausimu, casus belli Egėjo jūros regione, prie kurio prisideda "Frontex" agentūra, ginčydama sienas regione, iš esmės uždraustos profesinės sąjungos, taip pat kitos nedemokratinės priemonės Turkijoje.
Tai dar viena priežastis, kodėl mes remiame šių šalių darbininkus kovoje su integracija, kad jie galėtų apginti savo teises.
Lorenzo Fontana
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Tarybai pirmininkaujant Švedijai ir Ispanijai Turkijos narysttapo Europos Sąjungos prioritetu, tarsi tai būtų iš anksto nuspręstas klausimas.
Mes manome, kad Turkijos narystnei realistiška, nei reikalinga. Visų pirma geografiškai Turkija nepriklauso Europai; antra, Turkija tampa vis labiau islamiška šalimi, ji yra viena svarbiausių didžiausios tarptautinės islamiškos organizacijos Islamo konferencijos organizacijos (OIC) narė; trečia, religinės mažumos yra persekiojamos ir jų žeminimas įsišaknijęs visuomenėje; ketvirta, Turkija ir toliau oficialiai neigia 1,5 mln. Armėnijos krikščionių genocidą ir, pažeisdama tarptautinę teisę, yra okupavusi Kiprą kariniu ir politiniu požiūriais.
Privalome taip pat prisiminti, kad priėmus Turkiją į Europos Sąjungą mūsų kaimynėmis taps tokios šalys, kaip Irakas, Iranas ir Sirija. Galiausiai mes taip pat privalome prisiminti, kad Turkija, turinti 90 mln. gyventojų, iki 2030 m. bus didžiausia pagal gyventojų skaičių Europos Sąjungos šalis. Tai reiškia, kad ji turės daugiausia atstovų Europos Parlamente ir didelę procentinę balsų dalį Europos Vadovų Taryboje; pusiausvyra Europoje tikrai bus suardyta.
Diane Dodds
Pone pirmininke, kaip ir daugelis kitų kolegų Parlamento narių šį rytą, norėčiau paprašyti diskutuoti sąžiningai ir realistiškai, ypač Turkijos klausimu. Aš pritariu kolegoms, raginusiems aktyviai remti Kiprą siekiant kokio nors susitarimo su Turkija.
Norėčiau labai greitai atkreipti jūsų dėmesį į vieną šio klausimo aspektą, patraukusį mano dėmesį, būtent į sunkią padėtį, į kurią pateko mano atstovaujami piliečiai, patyrę didžiulius finansinius nuostolius dėl nesąžiningų nuosavybės sandorių Turkijoje. Nuo tada, kai liepos mėn. tapau Parlamento nare, į mane kreipėsi daug rinkėjų, nemažas pinigų sumas, nuo 50 000 EUR iki 150 000 EUR, investavusių į nuosavybę ir vėliau patyrusių nuostolių iš šių investicijų, kurios daugeliu atvejų, atrodo, tebuvo paprasčiausia apgaulė. Norėčiau paprašyti Komisijos išnagrinėti šį klausimą ir aktyviai imtis jį spręsti.
Elmar Brok
(DE) Pone pirmininke D. Lópezai Garrido, pone Komisijos nary, iki šiol plėtros politiką lydėjo sėkmė, tačiau, kaip pamatėme paskutiniame etape, būtina daugiau dėmesio skirti šių šalių vidaus raidai teisinės valstybės, korupcijos ir pan. srityse. Manau, kad dabartinėse derybose tai ir daroma. Mano nuomone, labai daug pažangos pasiekta derybose su Kroatija, ir šis procesas gali būti greitai užbaigtas. Tačiau, be abejo, svarbu, kad Kopenhagos kriterijai būtų patenkinti kiekvienu atveju, taip pat ir vykdant Europos Sąjungos integraciją, kad nebandytume to, ko padaryti nesame pajėgūs.
Mes įvykdysime savo įsipareigojimus Vakarų Balkanams, tačiau tam tikrais atvejais kelias gali būti ilgas. Turime tai žinoti, kad nesuteiktume tuščių vilčių. Kita vertus, akivaizdu, jog europinperspektyva yra vertinga ir galbūt vienintelpriemonšiek tiek paspausti šalis, kad vidaus reformos jose būtų tęsiamos siekiant rinkos ir politinės sistemos brandos.
Negaliu pritarti Turkijai, matydamas jos elgesį Berlyno atžvilgiu, taip pat galvodamas apie Kiprą, religijos laisvę, nuomonės laisvę, politinių partijų draudimą ir panašius klausimus. Abejoju, ar paskutiniai būtini žingsniai - kalbant apie mąstyseną, o ne apie formą - bus žengti siekiant užtikrinti, kad Turkija galėtų tapti nare, ir ar mes galime būti tikri, kad Europos Sąjunga yra pajėgi integruoti Turkiją.
Pone Š. Füle, jūs turite svarbią galimybę, kadangi jums teko platesnatsakomybė, į kurią patenka plėtros politika ir kaimynystės politika. Ir viena, ir kita susiję su Europos perspektyva, tačiau būtinos skirtingos priemonės. Taigi jūsų laukia įdomus darbas, kuris, labai tikiuosi, jums patiks.
Michael Cashman
Pone pirmininke, aš palankiai vertinu pranešimus dėl stojimo ir norėčiau pakalbėti konkrečiai apie Makedoniją ir Kroatiją, o paskui - apie Turkiją. Malonu kalbėti po mano įžymaus draugo E. Broko, paminėjusio Kopenhagos kriterijus. Norėčiau paantrinti, kad Kopenhagos kriterijai nėra derybų klausimas, ypač kalbant apie mažumų teises ir žmogaus teises, taigi Makedonija ir Kroatija nevykdo Bendrijos acquis, visų pirma diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos srityje.
Abiem šioms šalims noriu pasakyti, kad stojimo procesas suteikia progą suderinti jūsų įstatymus ir savo gyventojams paaiškinti, kodėl tai būtina, ir kad stodami į ES jūs įstojate į klubą, kurio reikalavimų negalima vykdyti pasirinktinai. Mes griežtai prižiūrėsime acquis vykdymą, ypač pasinaudodami 19 straipsniu, kuriuo Europos Sąjungai suteikta teiskovoti su diskriminacija dėl - ir tai labai svarbus sąrašas - rasės, etninės kilmės, religijos, įsitikinimų, amžiaus, neįgalumo ir seksualinės orientacijos. Kodėl tai svarbu? Todėl, kad vienas asmuo gali patirti diskriminaciją dėl kiekvienos iš nurodytų priežasčių, ir, nieko nedarydami dėl vienos iš jų, galite niekais paversti viską, ką padarėte dėl kitos iš jų. Taigi aš pareiškiu, kad lesbiečių, gėjų ir biseksualių asmenų teisės nėra derybų klausimas. Priimkite diskriminaciją draudžiančius teisės aktus dabar. Lakmuso popierėlis visoms civilizacijoms yra ne elgesys su dauguma, bet elgesys su mažumomis, kurios sudaro minėtą daugumą.
Turkijos klausimu noriu pasakyti, kad pažanga daroma, ir džiaugiuosi galėdamas pacituoti Ban Ki Mooną, kuris teigia, jog Kipro klausimu taip pat esama pažangos. Mes, Parlamento nariai, turėtume tuo džiaugtis. D. Dodds yra teisi: jei norime prisidėti prie rezoliucijos, turime būti visiškai sąžiningi ir suartinti nesutariančias šalis. Tačiau diskriminacijos klausimu iš Turkijos tikiuosi daugiau.
Diskriminacijos draudimas įtvirtintas Konstitucijoje, tačiau tai turi atspindėti įstatymai, ypač dėl lesbiečių, gėjų, biseksualių ir transseksualių asmenų, kurie dažnai žudomi tik dėl savo transseksualumo. Taigi leiskite Turkijai eiti į priekį šiuo keliu, taikant tas pačias sąlygas, tuos pačius reikalavimus. Jei paminsime stojimo principus, tuomet nebeturėsime jokių principų.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Pone pirmininke, visų pirma norėčiau pareikšti, jog esu gana nustebęs, kad EP narys iš Jungtinės Karalystės M. Cashman, kurį labai gerbiu, mums primena, kad į Europos Sąjungą stojanti šalis privalo dalyvauti sprendžiant visus Europos Sąjungos reikalus ir negali vadovautis à la carte požiūriu. Tai man atrodo gana keista.
Tačiau norėčiau padiskutuoti Turkijos klausimu. Kiti kalbėję nariai teigė, kad Turkijos visuomenyra dinamiška, ir tai yra tiesa. Tačiau jei norime būti sąžiningi, turime patikslinti, kad tai nėra linijinis judėjimas Europos vertybių link. Turkija juda pirmyn ir atgal. Imkime ginkluotųjų pajėgų pavyzdį. Žinoma, džiaugiamės dėl dekreto, kuriuo uždrausta ginkluotosioms pajėgoms įsikišti be politikų leidimo. Tai yra gerai. Tačiau Konstitucinio Teismo sprendimas - jau kita medalio pusė, juo uždrausta ginkluotųjų pajėgų narius teisti civiliniuose teismuose. Tai, žinoma, nėra gerai.
Jei pažvelgsime į žodžio ir nuomonės laisvę, reikia pripažinti, kad vyksta aktyvios diskusijos daugeliu kadaise uždraustų klausimų, įskaitant mažumų ir seksualinių mažumų klausimus, pone M. Cashmanai. Manome, kad tai labai gerai. Tačiau kartu galioja "YouTube" draudimas, o teisinėmis nuostatomis sukurta tokia sistema, kuri lemia teisinį netikrumą žodžio ir nuomonės laisvės srityje, o tai labai svarbu Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijai. Taip pat vyksta "privatus karas" prieš "Doğan" grupę. Visa tai labai apgailėtina.
Kitas pavyzdys - moterų vaidmuo. Žinoma, gerai, kad vadinamieji garbės žudymai - barbariški nusikaltimai aptariami žiniasklaidoje, tačiau ar mes tikrai tikime, kad Turkijos visuomenlygybės srityje tolygiai artėja prie Europos vertybių? Nemanau, kad taip yra.
Norėčiau šį tą pasakyti apie tai, ką pareiškR. Howitt. Iš tikrųjų, stojimo derybų procesas vyksta, ir jame turime sąžiningai dalyvauti. Tačiau tai nėra automatinis procesas. Jo metu mes ne tik atsakome už šalį kandidatę. Mūsų pagrindinatsakomybyra už Europos Sąjungą. Mūsų plėtros politika privalo būti įtikinama, ir mes turime laikytis sąžiningo ir įtikinamo požiūrio į šalis kandidates. Turiu pasakyti, kad kartais man neramu dėl Žaliųjų, kurie pageidauja stiprios Europos ir kuo greičiausios plėtros, sąjungos su tokiais EP nariais kaip G. van Orden, kurie nori kuo greičiau priimti naujas nares, idant susilpnintų Europos Sąjungą. Tai man labai keista.
Narystės perspektyva yra, tačiau narystgalima tik patenkinus visus kriterijus.
(Kalbėjęs narys sutiko atsakyti į klausimą užduotą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį pakėlus mėlynąją kortelę).
Michael Cashman
Pone pirmininke. A. G. Lambsdorff apkaltino Jungtinę Karalystę. Norėčiau jo paprašyti Parlamentui nurodyti, kaip JungtinKaralystpažeidpagal sutartis prisiimtus įsipareigojimus.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Pone pirmininke, aš nesakiau, kad JungtinKaralystpažeidpagal sutartis prisiimtus įsipareigojimus. Tiesiog turėjau omenyje tai, kad JungtinKaralystatsisakįgyvendinti tam tikras svarbias su Europos integracija susijusios politikos dalis, pvz., Šengeno susitarimą, euro įvedimą, Socialinę chartiją, ir, jeigu teisingai supratau, Pagrindinių teisių chartiją. Visa tai tikrai nėra neesminiai dalykai.
Ulrike Lunacek
(DE) Pone pirmininke, visų pirma norėčiau A. G. Lambsdorffui pasakyti, kad atmetu jūsų kaltinimus. Jūs sakote, kad Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas nori plėtros bet kokia kaina. Pakankamai akivaizdu, žinoma, kad mes visi ir Turkijos, ir Balkanų atžvilgiu pritariame plėtrai, tačiau tik jei bus patenkinti visi kriterijai. Turkijos klausimu norėčiau pasakyti, kad, nepaisant visų šiandien paminėtų problemų, tikiu, jog Turkijos vyriausybturi valios tęsti pradėtus darbus. Pavyzdžiui, Vidaus reikalų ministerija panaikino protokolą, pagal kurį iki šiol ginkluotosios pajėgos galėjo savarankiškai nutarti įsikišti sprendžiant saugumo problemas. Tai labai svarbu. Tikiuosi, kad dauguma Parlamento narių parems mūsų pateiktą 10 pasiūlymą dėl narystės tikslo laikymosi. Tai vienintelis būdas ES išsaugoti tikėjimą jos duotais pažadais priimti naujus narius, jei visi kriterijai bus patenkinti.
Makedonijos atveju didžiulpažanga matoma daugelyje sričių. Tai pripažįstu ir tuo džiaugiuosi. Tačiau, kaip jau minėjo M. Cashman, vyriausybneturėtų priimti tokių diskriminaciją draudžiančių teisės aktų, kuriais nesprendžiamas diskriminacijos dėl seksualinės orientacijos klausimas. Tai Europos teisės dalis. Žmogaus teisės nėra derybų klausimas, ir tikiuosi, kad dauguma šio Parlamento narių balsuos už šias bendrąsias Europos žmogaus teises, palaikydami mūsų pakeitimą.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pone pirmininke, Komisijos nary Š. Füle, norėčiau jus pasveikinti ir pasakyti, jog tikiuosi, kad būsite toks pat geras Komisijos narys, koks buvote kandidatas. Per jūsų klausymą išties pasirodėte puikiai. Norėčiau A. G. Lamsdorffą užtikrinti, kad G. van Orden labai myli Europą. Tačiau jis nenori, kad Europą ir jos piliečius atskirtų eurobiurokratai.
Šiandien mes kalbame apie plėtrą, ir gerai, kad tai darome, nes neverta slėpti, kad Europos Sąjunga išgyvena tam tikrą institucinę krizę, ir vienas iš būdų ją įveikti - plėsti Europos Sąjungą. Tai mums suteiktų energijos, veržlumo, taigi verta žengti šiuo keliu. Europa be savo plaučių - Balkanų - yra ne Europa. Kroatijos, Europos šalies su europietiška kultūra ir istorija, stojimo procesas turėtų būti kaip galima greičiau užbaigtas. Tačiau taip pat reikia realistiškai pagalvoti apie kuo greitesnį priėmimą tokių šalių, kaip Serbija, Juodkalnija, Makedonija bei Bosnija ir Hercegovina. Tai iš tikrųjų yra labai svarbu. Turkijos įstojimas yra kur kas tolimesnės ateities klausimas, ir tai tikrai neįvyks per artimiausius 10 metų.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, tai, kad mes, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji, pritariame Europos Sąjungos plėtrai, ypač į Vakarų Balkanų regioną, nereiškia, kad mums rūpesčio nekelia du dalykai.
Pirmiausia esame susirūpinę tuo, kad yra kuriama ne socialinės sanglaudos ir solidarumo Europa; kuriama rinkos Europa, o antra, tam tikrais atvejais plėtros politika sunkiai suderinama su tarptautine teise. Turiu omenyje pranešimą dėl BJRM, kuriame tuomet, kai pranešėjas vienašališkai nesprendžia pavadinimo klausimo, pvz., 17 punkte, jis specialiai vengia nurodyti, kad sprendimo siekiama ir turi būti siekiama Jungtinėse Tautose. Padarius tokią nuorodą, ši problema taptų tarptautine problema, o ji ir yra tarptautinė, ne dvišalė, ir būtų pareikšta aiški pozicija, o ne bendras lūkestis, kad problema išsispręs.
Be to, galite sakyti, o tempora o mores, tai, kad BJRM dalyvauja - kartoju, dalyvauja - ES karinėse misijose Afganistane, yra laikoma svarbia kuklius ekonominius ir karinius išteklius turinčios BJRM savybe, kaip ir tai, kad ji vienašališkai pripažįsta Kosovą, pažeisdama JT rezoliuciją 1244/1999.
Sakyčiau, kad politinplėtra, sunkiai suderinama su tarptautine teise, sukelia problemų.
Jaroslav Paška
(SK) Pirmiausia norėčiau pasakyti, jog manau, kad pranešimai dėl Kroatijos ir Makedonijos yra kokybiški bei gerai parengti, ir manau, kad turėtume pagirti pranešėjų darbą ir paremti pranešimų patvirtinimą.
Dėl Turkijos, man regis, šioje srityje žaidžiame slėpynes. Turkijos valdžios institucijos formaliai skelbia apie pastangas keistis, tačiau realybėje visuomenės pokyčiai yra menki. Tėvai vis dar pardavinėja savo dukteris arba keičia jas į galvijus. Žmonas perkantys vyrai su jomis elgiasi kaip su vergėmis.
Tvirtai tikiu, kad civilizacijų susiliejimo procesas bus sudėtingas ir ilgas, ir nei mums, nei Turkijos visuomenei jis nebus lengvas. Todėl manau, kad šiuo atveju turime apsišarvuoti kantrybe ir būti pasirengę ilgoms deryboms, tačiau šiose derybose privalome veikti tinkamai ir garbingai, turime atvirai kalbėti apie visas problemas. Tai atitinka mūsų, taip pat ir Turkijos žmonių interesus, ir kai ši problema bus išnagrinėta ir sėkmingai išspręsta, tai bus ir Europos, ir Turkijos laimėjimas.
Ioannis Kasoulides
Pone pirmininke, PPE frakcijoje visi pritaria Komisijos rekomendacijoms, kad BJRM turėtų pradėti derybas. Taip pat žinome, jog BJRM ir Graikija turi susitarti dėl pavadinimo, kad derybos galėtų prasidėti.
Pavadinimo klausimas Graikijoje yra rimtas politinis klausimas. Jokia Graikijos vyriausybneišgyvens, jei derybas bus leista pradėti neišsprendus pavadinimo klausimo. Tokia yra politinrealybė. Kad ir ką kolegos manytų šiuo klausimu, jei norime būti geri patarėjai, privalome BJRM patarti draugiškai, lanksčiai. Menkindami pavadinimo klausimą, vadindami jį, pvz., komišku, tampame prastais BJRM patarėjais ir nepadedame jai siekti tikslo.
Turkija turi žinoti, kokia didelyra šalies, turinčios tiek daug gyventojų, dosjė. Tai susiję su ES pajėgumu įgyvendinti tokią plėtrą, su biudžeto apribojimais ir t. t., todėl Turkija turi suprasti, kad išsprendus Kipro problemą jos stojimo kelias būtų daug lengvesnis, be kliūčių ar "užšaldytų" skyrių. Ji turi spręsti garantijų suteikimo, karinių dalinių laikymo ir Kiprui nepalankios vienašalės karinės intervencijos teisės klausimus.
Victor Boştinaru
Pone pirmininke, palankiai vertinu visas Kroatijos pastangas ir pažangą siekiant narystės Europos Sąjungoje. Tai tikrai bus svarbus žingsnis siekiant viso Vakarų Balkanų regiono eurointegracijos. Tikiuosi, kad 2010-ieji bus geri metai Kroatijai ir visam Vakarų Balkanų regionui, tačiau taip pat norėčiau pabrėžti, kad svarbu apsvarstyti ir tinkamai spręsti pabėgėlių ir viduje perkeltų asmenų problemą.
Žiūrėkite naujausią JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ataskaitą. Kaip žinote, 2005 m. Sarajeve buvo pasirašytas Kroatijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Serbijos ir Juodkalnijos susitarimas - vadinamoji Sarajevo deklaracija. Šiuo susitarimu siekta išspręsti daugybės pabėgėlių ir viduje perkeltų asmenų problemą, atsiradusią dėl konflikto šiame regione. Tačiau tai dar neišspęstas klausimas. Labai norėčiau, kad Kroatija kuo greičiau patvirtintų savo pasirengimą toliau įgyvendinti Sarajevo deklaraciją ir išspręsti šią, mano galva, labai skausmingą problemą, ir tai turėtų būti padaryta bent jau iki jos įstojimo.
Labai palankiai vertinu Komisijos pasiryžimą šį pavasarį atnaujinti derybas ir norėčiau pakartoti, kad ši problema turi būti visiems laikams išspręsta prieš Kroatijai įstojant į ES.
Paskutinpastaba dėl Turkijos: vertinant Turkiją raginčiau nesivadovauti savo išankstinėmis nuostatomis, paremtomis religija, etnine kilme ir klišėmis.
Lena Ek
(SV) Pone pirmininke, kaip Parlamento delegacijos Kroatijoje pirmininko pavaduotoja, laukiu tos dienos, kai šiame Parlamente su mumis dirbs ir nariai iš Kroatijos. Kroatija atliko didelį darbą siekdama narystės ir priėmdaug sudėtingų sprendimų įgyvendindama Europos dimensiją. Šiai dėlionei dar trūksta svarbių dalių, kurios būtinos narystei.
Vienas man labai rūpimas klausimas yra decentralizacija; kitaip tariant, politinių sprendimų priėmimas kuo arčiau žmonių. Kai atsiranda ketvirtas sprendimų priėmimo lygmuo, pvz., narystės ES atveju, labai svarbu, kad žmonės žinotų, kokie sprendimai bus priimami vietos, regiono, nacionaliniu ir ES lygmenimis. Šiuo klausimu pažangos ataskaitoje nurodyta, kad dar daug reikia nuveikti.
Kitos silpnosios vietos yra teisinis tikrumas, kova su korupcija ir moterų padėtis darbo rinkoje - šiose srityse Kroatija turi labiau pasistengti. Tačiau matau, kad padaryta labai didelpažanga ir kad naujoji Kroatijos vyriausybtaip pat teikia didelę reikšmę šiems klausimams. Labai tikiuosi, kad netolimoje ateityje mūsų kolegos iš Kroatijos prisidės prie mūsų šiame Parlamente.
Michail Tremopoulos
(EL) Pone pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad šiandien, kaip ir per visą XX a., Balkanai siekia pusiausvyros tarp sudėtingo nacionalizmo paveldo ir bendros Europos perspektyvos artimoje ateityje poreikio.
Šiandien pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl BJRM siekiama atspindėti šią subtilią pusiausvyrą. Tačiau tai nelabai pavyko. Spaudimas pradėti derybas nedelsiant sukuria baimę, kad bus pasiųsti neteisingi signalai besiderantiems pavadinimo klausimu. Kita vertus, atidėliojimas neribotam laikui gali taip pat paskatinti neproduktyvų elgesį.
Kai kurie pakeitimai yra teigiami. Tačiau pažymėtina, kad bet kokios formos nacionalizmas visų pirma kenkia pačiai šaliai. Graikija privalo pati siekti pusiausvyros. Kaip Graikijos makedonas, raginu elgtis ramiau; šiame ginče dėl pavadinimo reikia siekti, kad šios dvi atskiros teritorijos, abi pasivadinusios Makedonija, galėtų egzistuoti kartu. Toks kompromisas būtų katalizatorius siekiant abipusio pasitikėjimo, kuris būtinas šios ekologinės krizės metu, kai artimiausi kaimynai turi būtinai bendradarbiauti, kad ją įveiktų.
Edvard Kožušník
(CS) Pirmiausia norėčiau visiems kolegoms EP nariams padėkoti už viso pranešimo parengimą. Kartu norėčiau pasveikinti naująjį Komisijos narį ir palinkėti jam sėkmės einant šias labai įdomias pareigas. Turiu tik tris pastabas, kadangi šiose diskusijose jau daug kas buvo pasakyta. Mano nuomone, taip pat reikia pabrėžti tai, kad pati plėtra turi būti suvokiama kaip viena iš galimybių atkurti ekonomikos augimą Europos Sąjungoje, ir mes neturėtume to pamiršti. Mano antroji pastaba susijusi su žodžiu "visapusiškumas". Mano nuomone, privalome visapusiškai žvelgti į Balkanų klausimą ir negalime sutelkti dėmesio tik į vieną konkrečią šalį, nesvarbu, ar tai būtų Kroatija, ar Makedonija, tačiau būtinas visapusiškas požiūris, apimantis, pavyzdžiui, tokias šalis kaip Serbija. Turkijos klausimu mes taip pat privalome aiškiai pasakyti "taip" arba "ne", kadangi neįmanoma Turkijai pūsti miglos į akis ir žadėti galimą narystę ateityje. Turime aiškiai pasakyti "taip" arba "ne".
Willy Meyer
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nary, Tarybos Pirmininke, šiuo metu Europos Sąjunga turėtų atidžiai stebėti vykstančias aukščiausio lygmens derybas su pagrindinių dviejų Kipro bendruomenių lyderiais.
Turkijos vaidmuo šiose derybose yra labai neigiamas. Ji nepritaria protingam sprendimui, todėl Europos Sąjunga turi pasiųsti aiškią ir nedviprasmišką žinią: Turkija negali, pažeisdama tarptautinę teisę, laikyti 40 000 kareivių okupuotoje šiaurinėje Kipro dalyje. Ji negali tęsti Famagustos miesto okupacijos, pažeisdama Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją. Ji negali ir toliau į šiaurinę salos dalį siųsti naujakurių, kurie nustelbia Kipro turkų bendruomenę. Šiuo metu Turkija žengia tokiu keliu.
Europos Sąjunga, Komisija, Taryba ir Parlamentas turi pasiųsti Turkijai nedviprasmišką žinią: jeigu Turkija nepakeis savo požiūrio, ji niekuomet negalės įstoti į Europos Sąjungą. Tokia žinia turi būti perduota šiuo svarbiu derybų dėl Kipro, kuris yra Europos Sąjungos valstybnarė, susijungimo momentu.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pone pirmininke, aš neignoruoju fakto, kad Turkija yra didelšalis, kuri, deja, jau nekalbant apie pranešime minimas vidaus socialines problemas, užsienio politikos srityje, mano nuomone, elgiasi prieštaringai.
Todėl, nors Turkijos vyriausybstengiasi atrodyti nuosaki, šalies ginkluotosios pajėgos demonstruoja agresyvumą Graikijos atžvilgiu, nuolat pažeidinėdamos Graikijos oro erdvę Egėjo jūroje, ir nuolat neduoda ramybės "Frontex". Pažymėtina, kad nors Graikija ir Turkija yra NATO valstybės, taigi yra sąjungininkės, Turkija grasina Graikijai casus belli, plėsdama savo teritorinius vandenis ir atsisakydama pripažinti Kiprą - Europos Sąjungos valstybę narę.
Galiausiai atrodo, kad Turkijos vyriausybšiuo metu negali užtikrinti tautos suvereniteto šalyje ir planuoja naujo tipo osmanų federacinę valstybę, kaip paaiškėjo per susitikimą Sarajeve lapkričio mėn. pradžioje, kuriame dalyvavo ministras A. Davutoglu. Mane taip pat stebina Turkijos vyriausybės nuolaidžiavimas Iranui, kuris kertasi su tarptautinės bendruomenės ir Europos Sąjungos bendru požiūriu.
Be to, nepamirškime to, kad nesilaikydama veiksmų plano Turkija leidžia ir galbūt skatina neteisėtą migraciją per savo teritoriją į Europos Sąjungos šalis ir nevykdo įsipareigojimų suteikti teisę prisišvartuoti Kipro laivams ir leistis orlaiviams.
Gunnar Hökmark
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti H. Swobodai už pranešimą dėl Kroatijos; jame pripažintos Kroatijos vyriausybės pastangos ir pasiekimai. Manau, jog svarbu pažymėti, kad ši valstybdabar artėja prie narystės, o tai reiškia, - ir sakau tai Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, - kad derybas su Kroatija reikėtų užbaigti 2010 m.
Tačiau taip pat reikia pabrėžti, kad Kroatijos pastangos nėra skirtos mums. Jos daro Kroatiją geresne šalimi su geresne visuomene savo piliečiams ir taip ji tampa geresne kaimyne, padedančia kurti Europą, kadangi kova su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija turi vykti visose valstybėse, ir mums džiugu matyti Kroatijos laimėjimus.
Tas pats pasakytina apie kitas šalis kandidates. Visi mūsų matomi pasiekimai yra naudingi Europai, ir reikia pripažinti, atsižvelgiant į mūsų patirtį, sukauptą per plėtros procesą, kad mūsų pasiekimai beveik nesuteikia mums priežasčių ko nors gailėtis; mums reikia turėti tą pačią perspektyvą, kai kalbame apie Turkiją, Makedoniją ir kitas Vakarų Balkanų regiono šalis. Vykdydamos reformas, jos tampa kaimynėmis. Užvėrę duris, rizikuotume susidurti su naujomis problemomis ir naujomis grėsmėmis Europos vertybėms; reikia pabrėžti poreikį eiti pirmyn kartu siekiant tobulesnės Europos plėtros, pagrįstos kriterijais, kuriems visapusiškai pritariame.
Luigi Berlinguer
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, derybų su Kroatija užbaigimas 2010 m. yra įmanomas tikslas, ir H. Swobodos pranešime pateiktas gerai pasvertas mūsų pažangos įvertinimas bei nurodyti kiti būtini veiksmai.
Teisingumas yra ta sritis, kurioje vis dar reikia griežtų reformų. Neužtenka įvykdyti būtinas sistemos reformas, priimti naujus įstatymus ir pagal reikalavimus bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai.
Pabrėžiu poreikį kurti tikrą teisinę kultūrą ir mąstyseną pagal Europos standartus. Tam būtinas teismų savarankiškumas, ir tai yra pagrindinis klausimas, taip pat teismo pareigūnų mokymas, samda ir karjera, kitaip tariant, vyriausybneturi teisėjams nustatinėti jokių sąlygų. Raginu Komisiją paskutiniame derybų etape apsvarstyti poreikį imtis griežtų priemonių šioms problemoms spręsti.
Andrew Duff
Pone pirmininke, leiskite pasveikinti Komisijos narį Š. Füle. Kaip žinome, D. Christofiaso ir M. A. Talato derybos jau pasieksvarbiausią etapą. Kad jos būtų sėkmingos, susitarimui būtina viešosios nuomonės parama. Ypač reikalinga didinti pasitikėjimą. Turkija turi siųsti signalus. Deja, prekybos dosjė, atrodo, yra visiškai blokuojama, todėl pradėtas kariuomenės išvedimas yra sudėtingas, tačiau protingas poelgis siekiant didesnės visuomenės paramos pietuose ir šiaurėje, idant nuolatinės gyvenvietės perspektyva atrodytų išties reali.
Mes visi suprantame, kad jei Kipro problema nebus dabar išspręsta, Turkijos narystės perspektyvos bus išties labai menkos. Dabar yra laikas veikti. Tikiuosi, kad Komisija, atsiliepdama į šias diskusijas, atsakys tiems kalbėjusiems nariams, kurie kėlKipro klausimą.
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėtume paremti Kroatijos narystę ir dėl to raginame Kroatijos valdžios institucijas užtikrinti, kad Italijos piliečių turtas, nacionalizuotas Antrojo pasaulinio karo pabaigoje ir vis dar valdomas valstybės ir vietos valdžios institucijų, nepaisant Europos teisės reikalavimų, būtų grąžintas teisėtiems jo savininkams.
Norėtume paremti Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos narystę, todėl raginame vadovautis bendro sutarimo metodu, kuris yra Europos Sąjungos istorijos dalis, ir raginame Europos Sąjungos institucijas nuoširdžiai atsižvelgti į visų valstybių narių požiūrius į kliūtis šiame kelyje.
Su Turkija norėtume šnekėti tiesos kalba. R. Oomen-Ruijten pranešimas turi tokį privalumą: jame neneigiama tai, kad procesas yra labai sudėtingas, ir jis parengtas objektyviai, remiantis Kopenhagos kriterijais kaip nuolatiniu atskaitos tašku. Todėl Parlamentas teisus, griežtai smerkdamas žmogaus teisių pažeidimus ir nepakankamą demokratiją.
Tačiau tų, kurie šios stojimo paraiškos kelią daro beveik paradoksalų, šiame Parlamente nerasime. Jų galime rasti tarp daugelio vyriausybių atstovų, kurie per kiekvieną oficialų susitikimą žada tai, ką jiems naudinga paneigti kituose koridoriuose. Tačiau, remiantis R. Oomen-Ruijten pranešimu, naudinga stiprinti privilegijuotos partnerystės priemones, kol laukiame pokyčių, kuriuos lems ne išankstinis nusistatymas, o visapusiškas ir atsakingas Bendrijos acquis turinio perėmimas.
Kinga Göncz
(HU) Norėčiau pakomentuoti pranešimą dėl Kroatijos ir Makedonijos. Mano galva, svarbu pažymėti, kad pietryčių Europos šalių stojimo proceso pažanga labai atitinka Europos Sąjungos interesus, kadangi šio regiono stabilumas, klestėjimas ir reformų procesas svarbūs ne tik šalims kandidatėms, bet ir visai Europos Sąjungai. Abiejų šalių atveju pažangą stabdo santykių su kaimynais problemos. Manau, jog sprendžiant šias problemas ypač svarbu parodyti reikiamą politinę išmintį, drąsą ir abipusį geranoriškumą, ir tai turi padaryti ne tik minėtos šalys kandidatės, bet taip pat ir Europos Sąjungos valstybės narės. Kroatijos atveju tai pavyko, ir aš labai tikiuosi, kad Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos pastangos taip pat labai paspartins pažangą sprendžiant Makedonijos ir Graikijos nesutarimus dėl pavadinimo. Vengrija, kaip trečioji iš trijų pirmininkaujančių valstybių, pageidauja tęsti šį procesą ir padėti jį įgyvendinti.
Nadja Hirsch
(DE) Ponia pirmininke, visų pirma norėčiau pasveikinti Š. Füle su paskyrimu Komisijos nariu. Norėčiau taip pat pasveikinti šio pranešimo pranešėją H. Swobodą. Jis pateiklabai gerai pasvertą Kroatijos pasiektos pažangos aprašymą. Kartu labai aiškiai nurodytos sritys, kuriose Kroatija dar turi padirbėti, kad galėtų užbaigti stojimo procesą.
Taip pat svarbu, kad, Eurobarometro apklausos, atliktos pernai rudenį, duomenimis, 84 proc. kroatų nurodė, jog yra nepatenkinti demokratija savo šalyje. Tai rodo ne tik būtinybę reformuoti teismų sistemą, bet ir poreikį gerinti mažumų padėtį. Taip pat svarbu užtikrinti spaudos laisvę. Šios reformos turi būti pradėtos ir įgyvendintos, ir, svarbiausia, jas turi remti gyventojai. Žinoma, formaliai kriterijus galima labai greitai patenkinti, tačiau visi gyventojai turi pritarti procesui ir palankiai vertinti Kroatijos stojimą į ES.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Ponia pirmininke, Turkijos stojimas į Europos Sąjungą šiuo metu tam tikruose sluoksniuose yra labai prieštaringas klausimas. Kad procesas galėtų vykti abipusio supratimo dvasia, būtina užtikrinti, kad jis būtų labai kokybiškai įgyvendinamas. Griežtų, bet aiškių sąlygų, kurias suprastų ir su kuriomis sutiktų abi pusės, vykdymas yra naujų narių priėmimo pagrindas, ir tai taikytina ir Turkijai.
Norėčiau padėkoti pranešėjai R. Oomen-Ruijten už išsamų pranešimą apie Turkijos pažangą 2009 m. Šiais metais pranešime pateikta daugiau kritikos ir, deja, pagrįstai atkreipiamas dėmesys į menką Turkijos pažangą, ypač pilietinių teisių ir teisingumo sistemos srityse. Tačiau demokratizacijos proceso stagnacija pernai nebuvo vienintelis įvykis, todėl būtina kritikuoti tai, kur pažangos nebuvo arba kur padėtis net pablogėjo, bet taip pat būtina parodyti, kad mes vertiname teigiamus pokyčius. Viena vertus, poreikis stiprinti teisinės valstybės principus yra ignoruojamas, o konstitucija remiasi šiais principais, taigi tai turėtų tapti prioritetu. Kita vertus, Turkija deda labai daug pastangų prasidėjusiose derybose, ir aš palankiai vertinu šiuos pokyčius bei Turkijos norą tęsti reformas, kad būtų patenkinti Kopenhagos kriterijai.
Tačiau vien gerų norų neužtenka. Ankaros laukia dar daug iššūkių pakeliui į narystę Europos Sąjungoje, ir šie iššūkiai nebus lengvi. Tikiu, kad Turkija sugebės įveikti visas kliūtis, ir linkiu šiai šaliai sėkmės įgyvendinant reformas.
Debora Serracchiani
(IT) Ponia pirmininke, ponai ir ponios, Kroatijos narystEuropos Sąjungoje išryškina besiformuojančią Europos tapatybę, kuri išreiškia bendras mūsų naujosios Europos vertybes, kartu priimdama, o ne paslėpdama daugelio narių savitumą.
Kroatijos Respublika dėjo daug pastangų siekdama atitikti nurodytus standartus, ypač kovoje su organizuotu nusikalstamumu taikydama naujas prieš mafiją nukreiptas priemones, tačiau ji turi toliau dėti pastangas, ypač teismų srityje, kad 2010 m. būtų galima užbaigti derybas.
Kroatijos Respublikos institucijos gali tęsti darbus, kad patenkintų Europos žmogaus teisių konvencijos, pasirašytos 1952 m. Paryžiuje, Pirmojo protokolo reikalavimus, ir apsvarstytų galimybę grąžinti nacionalizuotą turtą teisėtiems savininkams.
.
Sophia in 't Veld
Ponia pirmininke, visų pirma norėčiau pasveikinti Komisijos narį Š. Füle atvykus į Parlamentą.
Pranešėja pateiklabai gerai pasvertą rezoliucijos projektą. Turkija išties padarnemenką pažangą, tačiau kai kurias problemas būtina spręsti nedelsiant. Siaubą keliantys žudymai dėl garbės, taip pat transseksualių asmenų žudymas turi liautis. Tik vakar sužinojome apie dar vieną transseksualios moters nužudymą Antalijoje. Turkijos vyriausybprivalo nedelsiant užtikrinti, kad už transseksualių asmenų žudymą būtų baudžiama.
Be to, aš vėl raginu Turkijos vyriausybę užtikrinti asociacijų laisvę ir padaryti galą nuolatinėms pastangoms nutraukti LGTB organizacijų veiklą. Džiugu, kad rezoliucijoje raginama užtikrinti religijos ir išraiškos laisvę. Liberalui šios laisvės yra mūsų demokratijos esmir yra neginčijamos ES narystės sąlygos.
Tačiau jei mes reikalaujame, kad Turkija atitiktų ES standartus, turime būti tikri, kad patys jų laikomės. Tai yra patikimumo ir moralinio autoriteto klausimas. Su homofobija, privalomu religiniu švietimu ir spaudos laisvės suvaržymais būtina kovoti ir dabartinėse valstybėse narėse.
Cristian Dan Preda
(RO) Kaip pabrėžiama ir R. Oomen-Ruijten pranešime, 2009 m. Turkija aiškiai įsipareigojo vykdyti reformas ir siekti gerų santykių su kaimynais. Be to, valdžios institucijos skatina viešas diskusijas tam tikrais reformų procesui ypač svarbiais klausimais, kaip antai: teismų sistemos vaidmuo, etninių mažumų teisės ir kariuomenės vaidmuo šalies politiniame gyvenime.
Kita vertus, susitarimo dėl Nabucco pasirašymas, taip pat Turkijos derybos dėl narystės Europos energijos bendrijoje atspindi Turkijos indėlį siekiant saugiai tiekti dujas Europai.
Turkija pademonstravo, kad atlieka labai svarbų vaidmenį regione užmegzdama normalius santykius su Armėnija ir gerindama santykius su Iraku bei regionine kurdų vyriausybe. Be abejo, privalome nepamiršti jos bendradarbiavimo Juodosios jūros sinergijoje, kurią pradėta įgyvendinti prieš trejus metus siekiant paskatinti prie Juodosios jūros esančių šalių stabilumą ir reformas.
Galiausiai nereikėtų pamiršti kai kurių esminių priežasčių, kodėl reikia šią šalį priimti į Europos Sąjungą. Akivaizdu, kad Turkija yra Europos šeimos narir svarbi civilizacijų dialogo partnerė. Sekuliarios, demokratiškos ir modernios Turkijos priartinimas prie Europos Sąjungos būtų neabejotinai naudingas mūsų bendrijai.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Labai džiaugiuosi, kad už plėtros klausimus bus atsakingas Komisijos narys Š. Füle, kuris, kaip Vidurio Europos politikas, gali geriausiai suprasti didžiulę naštą, tenkančią pietryčių Europai bei Vakarų Balkanams sprendžiant konfliktus, kylančius etninėse grupėse ir tarp etninių grupių, taip pat dvišalius kaimynių ginčus. Vakarų Balkanai ir Balkanai niekada nepasižymėjo stabilumu, išskyrus neilgą J. B. Tito vadovavimo Jugoslavijai laikotarpį. NarystEuropos Sąjungoje yra vienintelis galimas būdas stabilizuoti regioną. Tai buvo įrodyta po 2004 ir 2007 m. įvykusių stojimų, kai, pvz., labai pagerėjo Vengrijos ir Rumunijos santykiai.
Kartu norėčiau atkreipti Komisijos nario Š. Füle's ir Parlamento dėmesį į tai, kad visos etninių grupių problemos, visi svarbūs klausimai ir kaimynų santykiai turi būti sureguliuoti iki įstojimo, kadangi po įstojimo Europos Sąjunga šioje srityje nieko negalės padaryti. Užtenka pažvelgti į neišspręstą rusų problemą Latvijoje arba į Slovakiją, kur R. Fico vadovaujamos vyriausybės politika pablogino slovakų daugumos ir vengrų mažumos santykius.
Taigi Vakarų Balkanų, kur šios problemos dar sudėtingesnės, atveju labai svarbu jas išspręsti kiekvienai valstybei. Kroatija yra Vengrijos kaimynė, todėl ypač svarbu, kad Kroatija Europos Sąjungos nare taptų kaip galima greičiau. Labai svarbu, kad Kroatija vykdytų savo įsipareigojimus karo atžvilgiu ir leistų pabėgėliams sugrįžti. Tai labai svarbus klausimas. Derybos su Makedonija turi prasidėti kaip galima anksčiau, kaip savo puikiame pranešime nurodir Z. Thaler. Galiausiai, kalbant apie Turkiją, kol kurdams nebus suteikta autonomija pačia plačiausia prasme, kol moterų ir seksualinių mažumų teisės nebus užtikrintos ir kol Turkija neatsiprašys už armėnų genocidą, ji negalės tapti Europos Sąjungos nare.
Metin Kazak
(FR) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti R. Oomen-Ruijten atlikus sunkų darbą. Tačiau man atrodo, kad dokumentas, priimtas pernai, ir dokumentas, kuris dabar mums pateiktas Turkijos klausimu, skiriasi.
Savo 2009 m. rezoliucijoje Parlamentas pabrėžderybų su Kipru svarbą, tačiau nenustatjokių būtinų sąlygų dėl kolonijų ar Famagustos padėties. Su šiais klausimais susiję šeši derybiniai skyriai, kurie nagrinėjami remiant JT. Todėl manau, kad tokia griežta, šališka Parlamento pozicija gali pakenkti šioms deryboms ir paskatinti šališkumą.
Kaip 2006 m. lapkričio 16 d. pabrėžbuvęs Komisijos narys, Famagustos grąžinimas jos teisėtiems gyventojams yra klausimas, kurį reikės spręsti remiant JT, kai apskritai bus sprendžiamas Kipro klausimas.
Norėčiau paminėti dar vieną Tarybos išvadą. 2004 m. Kipro turkų bendruomenaiškiai pareiškė, kad savo ateitį mato Europos Sąjungoje. Taryba yra pasiryžusi nutraukti šios bendruomenės izoliaciją ir, skatindama Kipro turkų bendruomenės ekonomikos vystymąsi, paspartinti Kipro susivienijimą.
(Plojimai)
György Schöpflin
Ponia pirmininke, norėčiau pasveikinti Komisijos narį Š. Füle ir ministrą. Visi esame patenkinti Kroatijos pažanga, pasiekta baigiant savo pasirengimo stoti procesą. Esminiai valdymo aspektai turi būti suderinti su acquis reikalavimais, ir reikia aiškiai pasakyti, kad kai kurie iš šių pokyčių prieštaraus susiformavusioms tradicijoms bei lūkesčiams. Todėl deryboms dėl šių esminių pokyčių reikalinga didelpolitinvalia.
Norėčiau pridurti, kad stengtis tikrai verta, ypač tokiai gana mažai valstybei kaip Kroatija, ir tas pats pasakytina apie kitas Vakarų Balkanų valstybes. Manau, galime drąsiai sakyti, kad ES narystsuteikia daug politinių, ekonominių, kultūrinių ir saugumo pranašumų.
Tačiau didžiausia prisitaikymo problema glūdi kitur. Viena yra pakeisti valdymo struktūras, tačiau visai kas kita - pakeisti visuomenės nuostatas ir pereiti prie visiškai skirtingų formų ir turinio, išpuoselėtų Europos Sąjungoje. Šios formos ir turinys dažnai labai skiriasi, ir tikrai bus visuomenės narių, kartais ir gana įtakingų, kuriems atrodys, kad naujoji sistema jiems bus visiškai nenaudinga.
Neturėkime dėl to jokių iliuzijų. Kroatijos valdžios institucijos turi ne tik užbaigti savo derybas su Europos Sąjunga, bet kartu ir padaryti viską, kas įmanoma, kad pasikeistų visuomenės nuostatos. Tai gali būti sudėtingesnužduotis.
Maria Eleni Koppa
(EL) Ponia pirmininke, visuose trijuose pranešimuose, apie kuriuos šiandien diskutuojame, išreikštas tvirtas Europos Parlamento pasiryžimas tęsti plėtros procesą. Tačiau yra ir reikšmingų skirtumų.
Pirmiausia norėčiau pasveikinti H. Swobodą, parengusį pranešimą dėl Kroatijos. Mums visiems džiugu, kad ši šalis greitai įstos į Europos Sąjungą.
Kalbant apie Turkiją, ypač gerai pasvertame R. Oomen-Ruijten pranešime išdėstyta pozicija nesiskiria nuo to, kas buvo pasakyta ankstesniais metais. Turkija turi vykdyti visus savo sutartinius įsipareigojimus, kaip darvisos ankstesnės šalys kandidatės. Narystyra ir privalo būti galutinis tikslas. Tačiau mes negalime Turkijai pasiūlyti à la carte stojimo proceso. Turkija yra didelšalis, kuri turi pripažinti, kad reformų tęsimas, pagarba žmogaus teisėms, reikiama pagalba sprendžiant Kipro klausimą, geri santykiai su kaimynėmis ir causus belli valstybės narės atžvilgiu pašalinimas yra žingsniai, priartinsiantys ją prie Europos Sąjungos.
Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai Z. Thalerio pranešimas siunčia teigiamą žinią. Graikija savo ruožtu kviečia BJRM vadovus geranoriškai susėsti prie derybų stalo, kad būtų galima JT sistemoje priimti visus tenkinantį sprendimą. Graikijos vyriausybžino, kad šiam procesui reikia naujo pagreičio, ir yra tikrai pasiryžusi išspręsti šį klausimą. Tokios pat sąžiningos pozicijos tikimės ir iš kitos pusės.
Andrey Kovatchev
(BG) Ponia pirmininke, Komisijos nary Š. Füle, sveiki atvykę į Parlamentą. Linkiu visokeriopos sėkmės jūsų darbuose. Norėčiau padėkoti H. Swobodai, Z. Thaleriui ir R. Oomen-Ruijten už jų gerai pasvertus, objektyvius pranešimus.
Europos Parlamentas ne kartą išreišksavo politinį pageidavimą, kad Vakarų Balkanų regiono šalys įstotų į Europos Sąjungą, taip pat nurodesąs pasirengęs padėti šioms valstybėms, kad jos galėtų greitai patenkinti narystės kriterijus. Kroatija - jau finišo tiesiojoje. Tvirtai tikiu, kad stojimo sutartis dėl šios šalies bus pasirašyta dar šiais metais. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarpažangą siekdama atitikti kriterijus, kad būtų galima pradėti pasirengimo narystei procesą. Tikimasi, kad Europos Taryba patvirtins praėjusių metų pabaigoje priimtą Europos Komisijos sprendimą ir pradės stojimo procesą. Kad taip įvyktų, manau, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija turi toliau stengtis nesutarimus su kaimynėmis išspręsti europietiška dvasia. Jeigu valdžios institucijos Skopjėje turi politinės valios nesinaudoti sena ar pastarojo laikotarpio istorija ir kalbėti apie dabartinius politinius ar nacionalinius ketinimus, kompromisas gali būti pasiektas. Istorija turi mus suartinti, o ne atskirti. Tegul istorikai daro mokslines išvadas, tačiau jos neturi kliudyti nvienai šaliai kandidatei kurti savo ateitį Europoje. Neapykantą kurstančios kalbos negali būti toleruojamos. Konkrečiai norėčiau paminėti vadovėlius, iš kurių vaikai mokosi mokykloje. Juose neturėtų būti aprašymų, skatinančių priešiškumą kitoms valstybėms narėms.
Mano nuomone, Balkanų regione pasitikėjimą galima didinti ne tik taikant vizų režimo liberalizavimo sistemą, kuri jau veikia ir kuria labai džiaugiuosi, bet taip pat kartu rengiant istorinių datų ir bendrų tam tikrų Balkanų regiono šalių didvyrių minėjimus. Tikiuosi, kad atitinkamos valstybių narių institucijos atsižvelgs į pranešimuose pateiktas rekomendacijas. Linkiu Kroatijai, Makedonijai ir Turkijai visokeriopos sėkmės jų kelyje į Europos Sąjungą.
Evgeni Kirilov
Ponia pirmininke, turėtume ir toliau remti Vakarų Balkanų regiono valstybių narystės ES perspektyvą. Šiuo procesu skatinamas stabilumas, taigi turėtume išlaikyti pagreitį.
Kaip Europos Sąjungos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtinio parlamentinio komiteto pranešėjas vizų režimo supaprastinimo klausimais, manau, kad bevizio režimo įvedimas šioje šalyje buvo labai svarbus padrąsinimas jos žmonėms. Paskutinėje Komisijos ataskaitoje tvirtinama, kad BJRM padarpažangą daugelyje sričių, ir tai yra pagirtina.
Aš esu iš BJRM kaimynės Bulgarijos, ir mes, kaip šalys kaimynės, pastebime tam tikras rūpestį keliančias tendencijas. Mūsų nuomone, pavadinimo klausimas neturėtų būti svarbiausias. Makedonijos tauta pradėjo formuotis po Antrojo pasaulinio karo, ir dabar didelgyventojų dalis save laiko makedonais. Tačiau turime laikytis savo vertybių: negalime toleruoti padėties, kai tautos formavimas painiojamas su nacionalistine retorika arba su esminiu istorijos, siekiančios net antikos laikus, iškraipymu. Antra, tautinio identiteto teigimas neturi kelti ksenofobiškų jausmų, nukreiptų prieš piliečius, kurie save laiko bulgarų kilmės. Tokie asmenys patiria užgauliojimus bei fizinę prievartą ir netgi yra teisiškai persekiojami dėl pramanytų priežasčių.
Marietta Giannakou
(EL) Ponia pirmininke, norėčiau pasveikinti Komisijos narį ir palinkėti jam visokeriopos sėkmės labai svarbioje srityje, kurią jis perėmė.
Akivaizdu, kad Europa gali ir turi teisę tęsti plėtrą. Ypač Vakarų Balkanų regiono žmonės turi teisę į geresnį likimą ir tikrąsias Europos vertybes.
Tačiau pažymėtina, ypač Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos atžvilgiu, kad būtų geriau, jei siekdamos tapti ES narėmis valstybės nenaudotų sau naudingų istorijos epizodų kaip priemonės tam pasiekti; reikia įprasti dirbti pagal Jungtinių Tautų procedūras ir spręsti problemas naudojantis diplomatija, o ne propaganda. Todėl Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija turi būti paraginta veikti, jei ji pageidauja greitų rezultatų.
Norėčiau pasveikinti R. Oomen-Ruijten parengus puikų pranešimą dėl Turkijos, taip pat pasveikinti H. Swobodą ir, žinoma, Z. Thalerį, nepaisant to, kad nesutinku su kai kuriais jo požiūrio ir pranešimo aspektais.
Mums absoliučiai būtina suprasti, kad darydami kompromisus, neatspindinčius tiesos ir realybės, ateityje neišvengsime problemų. Kita vertus, dėl Turkijos norėčiau pasakyti, kad nors pastangos buvo dedamos, nėra jokių reikšmingų pokyčių, kurie leistų pasakyti, kad Turkija savo problemas sprendžia diplomatiškai, kitaip tariant, išvesdama ar pradėdama išvesti savo karinius dalinius iš Europos šalies Kipro.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti jus, pone Š. Füle, su naujomis pareigomis ir palinkėti sėkmės atliekant labai svarbias užduotis.
Komitetui jūs jau paaiškinote, kad derybos su Turkija yra dėl narystės, o ne dėl keistos privilegijuotos partnerytės idėjos, kuri jos rėmėjų niekada nebuvo pakankamai paviešinta. Tačiau jūs taip pat paaiškinote, - ir mes labai tam pritariame, - kad abi pusės, Turkija ir Europos Sąjunga, privalo vykdyti savo įsipareigojimus ir pažadus. Šiuo atveju, pone B. Posseltai, taikomas pacta sunt servanda principas. Turėtumėte gerai žinoti šią frazę, nes ją vartojo jūsų ankstesnis garbingas lyderis.
Man taip pat labai svarbus dar vienas dalykas. Žinoma, Turkijos dar laukia daug darbo, bet taip pat ir Europos Sąjungos - ar tai būtų Kipro klausimas, mažumų teisių įgyvendinimas Turkijoje, ar politiniai bei kariniai aspektai. Tačiau aišku viena. Procesas niekada nebus linijinis. Tai mes žinome iš Europos Sąjungos istorijos. Užtenka pažvelgti į su Lisabonos sutartimi susijusius procesus ir procedūras. Turkijos procese visada bus laimėjimų ir nesėkmių.
Taip pat akivaizdu yra tai, kad kai Turkija įvykdys visus reikalavimus, kai bus pasirengusi įgyvendinti acquis communautaire, ji jau bus kitokia šalis. Tačiau dėl Lisabonos sutarties Europoje taip pat bus įvykę ilgalaikiai pokyčiai. Turime to neužmiršti. Kaip jau minėjau, abi pusės privalo vykdyti savo pažadus.
Alojz Peterle
(SL) Jeigu Europos Sąjunga išties pageidauja svarbesnio vaidmens tarptautinėje arenoje, ji privalo siekti svarbesnio vaidmens ir pačioje Europoje. Tai reiškia, jog būtina įgyvendinti vieningos Europos projektą jos pietryčiuose. Reikia ne tik Europos perspektyvos, bet ir dinamizmo bei skatinimo.
Malonu, kad sugebame džiaugtis pažanga visose trijose čia aptariamose šalyse, ir aš sveikinu pranešėjus Rią Oomen-Ruijten, Zoraną Thalerį ir Hannesą Swobodą puikiai atlikus savo darbą. Man ypač malonu, kad visos trys šalys santykiams su savo kaimynais skiria ypatingą dėmesį.
Taip pat buvo paminėtas Slovėnijos ir Kroatijos arbitražo susitarimas. Iš tikrųjų, Kroatijos ir Slovėnijos vyriausybių požiūriai į pagrindinį šio susitarimo klausimą labai skiriasi, o tai, žinoma, neskatina abipusio pasitikėjimo. Aš raginu abi vyriausybes pasinaudoti galimybėmis dvišališkai susitarti dėl nuoseklaus šio susitarimo aiškinimo ir kurti gerų santykių su kaimynais atmosferą, siekiant sėkmingai užbaigti stojimo procesą.
Aš nuoširdžiai sveikinu Komisijos narį Š. Füle ėmusis šio atsakingo darbo ir linkiu jam visokeriopos sėkmės siekiant plataus užmojo tikslų. Be to, linkiu sėkmės ir didelės išminties Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai.
Emine Bozkurt
(NL) Kaimynai rūpinasi vienas kitu, remia vienas kitą. Kai kaimynystėje viskas klostosi gerai, gerai jaučiasi ir ten gyvenantys žmonės. Turkija ir Kipras yra kaimynės. Kai jos žvelgia per jas skiriančią sieną, jos mato ne viena kitą, o Kipro turkus, kurie atsidūrtarp dviejų ugnių.
Siekiant užtikrinti, kad visi Kipre gyvenantys žmonės vėl galėtų tikrai sugyventi, būtinas sprendimas, reikalaujantis visų kaimynų indėlio. Praėjusią savaitę JT Generalinis Sekretorius Ban Ki Moon pareišktikįs, kad sprendimas Kipro klausimu gali būti pasiektas netolimoje ateityje. Parlamentui tenka svarbus uždavinys padėti išspręsti Kipro klausimą, konstruktyviai ieškant sprendimo būdų ir šalinant, o ne statant kliūtis. Taip, Turkija turi būti priversta stengtis siekti išspręsti šį klausimą. Tai mes ir raginame padaryti pranešime, dėl kurio netrukus balsuosime. Tačiau stengtis turi ne tik Turkija. Visos suinteresuotosios šalys turi atlikti savo vaidmenį, kurdamos teigiamą atmosferą, kuriai esant gali būti rastas patikimas sprendimas. Juk, žinoma, sprendimas ir yra tai, ko mes visi norime.
Mes visi taip pat privalome remti šalį kandidatę Makedoniją sprendžiant jos pavadinimo klausimą, kad derybos galėtų būti pradėtos. Kaip valstybės narės, mes turime atsargiai elgtis, kad prisidėtume prie klausimo sprendimo, o ne taptume problemos dalimi.
Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarnemažą pažangą ir gali būti pavyzdys kitoms Balkanų regiono šalims, kartu suteikdama progą didinti regiono stabilumą. Čia turime dėti pastangas, kad suklestėtų svarbiausi ES eksportuojami produktai: demokratija, žmogaus teisės, taika ir saugumas.
Miroslav Mikolášik
(SK) Kroatija rodo savo pasiryžimą įstoti į ES, žengdama tvirtus žingsnius, būtinus nustatytiems kriterijams patenkinti. Politinę valią atsispindi viešojo administravimo ir teismų sistemos reformos, taip pat kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Teismų sistemoje didėja skaidrumas, mažėja neišnagrinėtų bylų ir užsitęsusių bylų. Svarbus veiksnys yra tolesnis karo nusikaltimų viešinimas, ir čia Kroatija visapusiškai bendradarbiauja su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu. Kroatijai neblogai sekasi derinti savo teisės aktus su acquis communautaire. Ji įgyvendina svarbius teisėkūros ir institucinius pokyčius, siekdama kovoti su organizuotu nusikalstamumu bei mafija ir stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą su teisėsaugos institucijomis kaimyninėse šalyse.
Kroatijos bankininkystės sektorius stiprus, investuotojai pasitiki šalies ekonomika, pavyko išsaugoti makroekonomikos stabilumą. Dar lieka užbaigti nedidelio masto privatizacijos programą ir sumažinti valstybės kišimąsi į ekonomiką. Mano nuomone, etninių kroatų ir etninių serbų susitaikymas, geresnmažumų teisių apsauga ir pabėgėlių integracija, įskaitant namų atstatymą, yra tikrai pagyrimo verti procesai. Todėl raginu Kroatiją ir toliau plėtoti politinės atsakomybės kultūrą ir viešai diskutuoti apie narystę ir jos pasekmes, kadangi šiuo metu tik trečdalis gyventojų mano, jog įstoti į ES būtų naudinga. Norėčiau pasveikinti naująjį Komisijos narį Š. Füle pradėjus eiti naujas pareigas.
Justas Vincas Paleckis
Ponia pirmininke, sveikinu Komisijos narį Š. Füle, taip pat norėčiau pasveikinti trijų gerai pasvertų pranešimų autorius. Nėra abejonės, kad narystės ES perspektyva pastūmėjo Turkiją keistis į gerąją pusę. Juk ši musulmoniška šalis yra unikali vien tuo, kad pirmuosius žingsnius pripažindama europietiškas vertybes ji žengjau prieš beveik 100 metų ir, nepaisant įvairių istorijos vėjų, neiškrypo iš šio kelio. Turkija - labiausiai vakarietiška Rytų valstybir labiausiai rytietiška Vakarų valstybė, todėl jos vaidmuo unikalus ne tik Europoje, bet ir pasaulyje.
Ankara privalo pagreitinti reformas, ryžtingiau ieškoti kompromiso Kipro procese, žengti tolesnius susitaikymo su Armėnija žingsnius. Tačiau aš tvirtai remiu Socialistų ir demokratų frakcijos poziciją, kad Turkijos narystės ES perspektyva tikrai neturėtų būti pakeista jokiais Ersatzlösung ar ersatz variantais.
Francisco José Millán Mon
(ES) Ponia pirmininke, leiskite pasveikinti Komisijos narį. Per šį dešimtmetį plėtros politika ir euras buvo didžiausia Europos Sąjungos sėkmė. Šios politikos negalima stabdyti. Be to, negalime pažeisti savo įsipareigojimų šalims kandidatėms, nors taip pat reikia laikytis ir gerai žinomų konsolidavimo ir sąlygiškumo principų.
Neturėtume pamiršti ir Europos Sąjungos integracinio pajėgumo bei poreikio bendrauti su piliečiais plėtros ir jos naudos bei pasekmių klausimais.
Dėl laiko stokos apsiribosiu keletu trumpų pastabų. Iš esmės šalys kandidatės turėtų iš anksto išspręsti visus teritorinius ginčus ir panašias problemas, kurių gali atsirasti šalių kandidačių tarpusavio santykiuose arba santykiuose su valstybėmis narėmis, idant nebūtų stabdomas Europos Sąjungos veikimas.
Dėl Turkijos ypač norėčiau pabrėžti, kaip svarbu yra išlaikyti ir netgi padidinti reformų spartą - juk jos reikalingos ir pačiai Turkijai.
Be to, palankiai vertinu per pastarąjį laikotarpį Turkijos parodytą ryžtą Nabucco atžvilgiu, nes tai labai svarbu siekiant energijos įvairinimo Europoje. Vis dėlto turiu pripažinti, kad mane šiek tiek nustebino Turkijos vyriausybės parama Irano valdžios institucijoms, pareikšta pernai rudenį. Išties manau, kad šalies kandidatės užsienio politika turėtų atitikti Europos Sąjungos užsienio politiką.
Galiausiai praėjusią savaitę skaičiau interviu su Turkijos Europos reikalų ministru, kuriame užsiminta apie tai, kad Turkija panaikino vizas tokioms valstybėms, kaip Sirija, Libanas ir Libija. Tai mane šiek tiek nustebino, kadangi šalis kandidatturėtų derinti savo vizų politiką prie Europos Sąjungos politikos, o ne eiti priešinga kryptimi.
Norėčiau gauti minėtos informacijos patvirtinimą.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Ponia pirmininke, R. Oomen-Ruijten atliko labai didelį darbą, rengdama šį gerai pasvertą pranešimą, ir mes jai už tai dėkojame. 13 ir 14 pakeitimai, kuriuos pateikŽaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas, kenkia šiai pusiausvyrai, todėl raginu jus jų nepalaikyti.
Per derybas Kipro klausimu Turkija per M. A. Talatą pateiknepriimtinus pasiūlymus, ir jos pozicija išlieka bekompromisir maksimalistinė. Todėl neteisinga raginti visas šalis remti vykstančias derybas. Šalis, kuriai turi būti daromas spaudimas, yra Turkija, kaip okupantė. Turkija privalo nedelsiant išvesti visus savo karinius dalinius, nutraukti okupaciją ir nelaikyti Kipro turkų bendruomenės įkaite, kadangi būtent Turkija, o ne Kipro graikai, yra atsakingi už vadinamąją Kipro turkų izoliaciją. Turkija privalo sugrąžinti apsiaustą Varošos miestą ir nutraukti neteisėtų gyvenviečių kūrimą bei Kipro graikų turto užėmimą.
Turkija turi raktą į Kipro problemos sprendimą ir stojimo pažangą. NedidelKipro valstybneprašo nieko daugiau, tik sprendimo pagal Europos acquis be išlygų ir pagal JT rezoliucijas. Kipriečiai nėra antrarūšiai kokios nors osmanų ar kitokios kolonijos piliečiai. Mes esame Europos piliečiai su europietiškomis teisėmis.
Doris Pack
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, ES laikas pagaliau pradėti derybas su Makedonija. Makedonija įvykdreikalavimus ir nuo 2005 m. laukia derybų pradžios. Graikijai likusios 26 valstybės narės jau parodtiek solidarumo, kad ji dabar neturėtų vetuoti derybų su savo kaimyne Makedonija pradžios. Pavadinimo klausimas yra grynai dvišalis klausimas, net jei JT ir padeda jį spręsti.
Kroatijos klausimu norėčiau pasakyti, kad ši valstybtaip rimtai kovoja su korupcija, kad kitos valstybės, net ES narės, galėtų imti iš jos pavyzdį. Mano antroji pastaba susijusi su V. Boştinaru ką tik minėtu pabėgėlių grįžimo klausimu, kuris, mano galva, vykdomas pavyzdingai. Kaip sakH. Swoboda, daugelio dalykų neįmanoma išspręsti taip, kaip mes tikimės.
Mano trečioji pastaba susijusi su bendradarbiavimu su Tarptautiniu karo nusikaltimų tribunolu Hagoje. Kroatija visus ieškomus karo nusikaltėlius perdavprieš daug metų. Reikalaujamų tėvynės karo dokumentų nebėra, o gal ir niekada nebuvo. Todėl sprendžiant šiuos klausimus reikia vadovautis sveiku protu. Vyriausybieško dokumentų ir yra sudariusi darbo grupę, tačiau ji nieko daugiau negali padaryti, tik ieškoti. Jeigu ji nieko neras, tuomet svarbu eiti į priekį, atsižvelgiant į tai, kad Kroatija daugelį metų bendradarbiavo su tribunolu ir daugiausia įvykdreikalavimus. Labai tikiuosi, kad šis skyrius bus netrukus atidarytas, idant derybos su Kroatija galėtų būti užbaigtos iki šių metų pabaigos.
Ismail Ertug
(DE) Ponia pirmininke, pone Tarybos Pirmininke, pone Š. Füle, norėčiau palinkėti jums visokeriopos sėkmės jūsų būsimuose darbuose. Sunku nepastebėti Kipro klausimo dvilypumo. Europos Sąjunga neturi ignoruoti nemalonių klausimų ar bandyti apsimesti, kad jų nėra. Mes nesilaikėme duoto pažado. Tai yra faktas, ir mes privalome panaikinti šiuos dvigubus standartus.
Žinome, kad Ankaros protokolas Kipro problemos atžvilgiu neabejotinai turi būti įgyvendintas. Tačiau taip pat aišku, kad, kaip Taryba pareišk2004 m., Rytų Kipro izoliacija turi būti nutraukta. Džiugu, kad Pietų Kipras dabar teikia šiaurinei salos daliai reikiamą pagalbą, tačiau tai nebuvo Europos Sąjungos pageidavimas. Ji pageidavo, kad visi, visa ES, nutrauktų izoliaciją. Siekdami pašalinti paskutinę kliūtį šioje srityje, privalome žengti žingsnį į priekį ir užbaigti šią izoliaciją.
Tunne Kelam
Ponia pirmininke, nuoširdžiai sveikinu Komisijos narį Š. Füle ir pareiškiu, kad naujosios sudėties Komisijai dabar yra geriausias metas atnaujinti ES plėtros įsipareigojimus ir tuo tikslu iki šių metų pabaigos užbaigti stojimo derybas su Kroatija ir pradėti derybas su Makedonija.
Makedonija padarįspūdingą pažangą, nepaisydama daugelio sunkumų, ir verta padrąsinti ją tęsti darbus. Norėčiau pakviesti abi puses atvirai ir europietiško geranoriškumo dvasia spręsti pavadinimo klausimą, kaip vakar pasiūlPirmininkas J. M. Barroso.
Turkijos pažanga taip pat nemenka. Jei pažvelgsime į Ukrainą, suprasime, ką gali duoti vien narystės perspektyva. Turkijai siūloma narystė, jei bus patenkinti Kopenhagos kriterijai. Paskyrus naująjį Komisijos narį, reikėtų nedelsiant priversti Turkiją pradėti karinių dalinių atitraukimą iš Kipro ir įgyvendinti Ankaros protokolą. Manau, kad tai galėtų tapti derybų tęsimo sąlyga. Aš asmeniškai neprieštaraučiau Turkijos narystei, jei Ankaroje pastatyti krikščionių bažnyčią būtų taip pat lengva, kaip pastatyti mečetę Briuselyje.
Jürgen Klute
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau pareikšti pastabų dėl dviejų Turkijos klausimo aspektų. Dažniausiai, kaip ir dera, diskutuojama apie etninius konfliktus. Šioje srityje dar yra neužbaigtų darbų ir susiduriama su sunkumais. Tačiau dažnai žmonės nepastebi, kad Turkijoje dar yra nemenkų problemų profesinių sąjungų ir darbuotojų teisių srityje. Turkijos vyriausybir toliau kovoja - kartais net pasitelkdama policiją - su profesinėmis sąjungomis, kurios teikia paramą savo nariams, kitaip tariant, Turkijos darbo žmonėms. Taip neseniai atsitiko per ginčą su bendrovės "Tekel" darbuotojais. Tai viena iš pastabų, kurias norėčiau pareikšti. Demokratinvisuomenprivalo ginti dirbančiųjų ir profesinių sąjungų teises, ir svarbu kovoti dėl šių teisių. ES taip pat remia šias teises, visų pirma kaip socialinEuropos Sąjunga.
Antrasis veiksnys yra privatizacija. Turkija prisitaiko prie ES reikalavimų, taip pat ir privatizacijos srityje. "Tekel" darbuotojai, iš kurių 12 000 šiuo metu streikuoja, dėl privatizacijos gali prarasti darbą arba jau prarado jį. Tačiau tabako pramonėje dirba ne tik "Tekel" darbuotojai. Apie 500 000 pietryčių Turkijos tabaką auginančių įmonių darbuotojų pastaraisiais metais neteko darbo dėl to, kad Turkija, viena svarbiausių tabako gamintojų ir eksportuotojų, dabar tampa jo importuotoja. Prieš savaitę turėjau progą apsilankyti Ankaroje ir pakalbėti su "Tekel" darbuotojais. Jei dėl privatizacijos tęsis darbuotojų atleidinėjimo ir ištisų pramonės sektorių naikinimo procesas, Turkijos žmonės praras savo entuziazmą dėl narystės ES. Todėl mes privalome sutelkti dėmesį į ES socialinį aspektą. Norėčiau tai dar kartą pabrėžti.
Krzysztof Lisek
(PL) Ponia pirmininke, Komisijos nary Š. Füle, kaip ir visi, sveikinu jus ir linkiu jums ištvermės per keletą ateinančių jūsų darbo metų. Žinau, kad neturėtume pirmą dieną kalbėti apie naujos Parlamento kadencijos pabaigą. Aš jums, žinoma, linkiu daug kitų dalykų, pone Š. Füle, tačiau labiausiai linkiu, kad kai jūs čia kalbėsite šios kadencijos pabaigoje, mes jau gyventume naujoje, padidėjusioje Europos Sąjungoje, susidedančioje galbūt net iš 30 valstybių narių.
Pone Š. Füle, be darbo, susijusio su šiandien aptariamomis svarbiomis valstybėmis, aš taip pat norėčiau jūsų paprašyti skirti dėmesio kitoms šalims, kurios svajoja apie narystę Europos Sąjungoje. Jūs, kaip ir aš, atstovaujate šaliai, kuri ką tik įstojo į Europos Sąjungą, ir manau, kad jūs ir visos naujosios valstybės narės supranta, koks svarbus mūsų visuomenėms buvo įstojimas į Europos Sąjungą. Mes to paties linkime ir kitoms šalims, apie kurias šiandien kalbame.
Kaip lenkas, turiu nedidelę svajonę, kuria norėčiau užbaigti savo kalbą. Aš tikiuosi, kad Kroatijai, kuri per derybas padardidžiausią pažangą, pavyks įstoti į Europos Sąjungą per netolimoje ateityje prasidėsiantį Lenkijos pirmininkavimo laikotarpį.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, norėčiau pakartoti, kad pranešimas apie Turkiją yra pranešimas ne apie pažangą, o apie Turkijos nesėkmes. ES ragina Turkiją daugiau nuveikti mažumų srityje, tačiau, užuot sprendusi kurdų klausimą, kaip yra pažadėjusi, Turkija ketina uždrausti kurdų interesus ginančią Demokratinės visuomenės partiją (DTP). Ketverius metus iš eilės Turkijos vyriausybei nepavyksta įgyvendinti asociacijos susitarimo papildomo protokolo, bet ji per savo ambasadorius reikalauja, kad didžiosios ES valstybės narės išspręstų Kipro klausimą. Mano galva, ilgai lauktos derybos dėl Viduržemio jūros salos neteikia didelio džiaugsmo, kadangi naujausias Kipro turkų pasiūlymas prieštarauja jau pasiektam susitarimui tam tikrais klausimais, o tai reiškia, kad žengiamas žingsnis atgal.
Ir tai vadinama teigiamais rezultatais, kurių mes, pasak Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos, turėtume tikėtis. Turkija nei geografiškai, nei dvasiškai ar kultūriškai nėra Europos dalis. Žmogaus teisės, mažumų teisės ir tarptautinteisTurkijai yra svetimos sąvokos. Mano nuomone, vienintelis sąžiningas atsakas, atsižvelgiant į ES piliečių norus, būtų nutraukti derybas ir siekti privilegijuotos partnerystės.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Komisijos nary, sveikiname jus ir linkime visokeriopos sėkmės jūsų darbe. Šiandien, be kita ko, mes svarstome Turkijos pažangą žengiant į Europą. Vakar diskutavome apie sudėtingą ekonominę padėtį tam tikrose euro zonos valstybėse, ypač labai sunkią padėtį, kurioje atsidūrGraikija.
Šios dvi diskusijos viename taške susikerta, jos turi vieną bendrą pagrindą. Tas bendras pagrindas yra didžiulės, nelanksčiai nustatomos Graikijos gynybos išlaidos - daugiau nei 5 proc. Graikijos bendrojo vidaus produkto skiriama karinėms išlaidoms, ir ne dėl to, kad Graikija to norėtų. Žinoma, dalis šios sumos išleidžiama vykdant jos, kaip NATO narės, įsipareigojimus. Tačiau daugiausia išleidžiama dėl to, kad mums reikia reaguoti į kaimynės šalies kandidatės, būtent Turkijos, specifinę politiką.
Turkija vykdo oficialią Graikijos bauginimo karu politiką, žinomą kaip casus belli, ir tai nėra vien "popierinis" grasinimas; Turkija nuolat pažeidinėja oro erdvę ir netgi skraido virš apgyvendintų Graikijos salų Egėjo jūros rytinėje dalyje.
Tai turi baigtis, ir Europos Parlamentas turi pasiųsti Ankarai aiškų signalą. Jei šioje srityje bus teigiamų pokyčių, jos pažanga siekiant ES narystės vėl įgaus pagreitį, žinoma, jei bus vykdomi visi kiti jos prisiimti įsipareigojimai.
Monica Luisa Macovei
Ponia pirmininke, Europos Sąjungos kaimynystės politikos tikslas visada buvo eksportuoti stabilumą, o ne importuoti nestabilumą.
Todėl aš prašau valstybių narių ir šalių kandidačių neskatinti dvišalių konfliktų Europos Sąjungos lygmeniu. Kaip teisininkas, norėčiau priminti, kad, 1995 m. rugsėjo mėn. pasirašiusi laikinąjį susitarimą su BJRM, Graikija įsipareigojo neprieštarauti BJRM siekiams įstoti į tarptautines bei regionines organizacijas, jei paraiškos bus teikiamos Jungtinių Tautų rekomenduojamu pavadinimu - BJRM. Europos Sąjungos institucijos šią šalį vadina BJRM. Šios nuostatos pagal tarptautinę teisę yra teisiškai privalomos. Todėl Graikija neturi teisinio pagrindo stabdyti šios šalies stojimo proceso. Sprendimai turi būti priimami remiantis paraišką pateikusios šalies pasiekimais.
Šiuo atžvilgiu palankiai vertinu diskusijas apie pasiektą pažangą ir sritis, kuriose dar reikia teigiamų pokyčių. Reikia kalbėti apie esmę ir atidžiai stebėti reformų įgyvendinimą. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija pasiūlnustatyti derybų su šia šalimi pradžios datą. Aš palaikau Komisiją ir raginu Tarybą per aukščiausiojo lygio susitikimą 2010 m. kovo mėn. nustatyti derybų pradžios datą.
Eleni Theocharous
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, net jeigu Turkijai labai palanki rezoliucija šiandien bus priimta, ši šalis ir toliau demonstruos didelį demokratijos trūkumą, akivaizdžiai pažeidinės milijonų žmonių teises ir tęs Kipro Respublikos, ES valstybės narės, okupaciją.
Tačiau Kipro klausimu daugelis ragina vienodą atsakomybę užkrauti ir ant nukentėjusiojo, ir ant nusikaltėlio pečių. Negalime susitaikyti su nusikaltimais ir ginkluota prievarta, todėl raginame suinteresuotąsias šalis, bet ko mes iš jų reikalaujame? Europos Parlamente, demokratijos šventovėje, negalime klausytis nederamų pavadinimų, tokių kaip Šiaurės Kipras ir Pietų Kipras, ir kalbėti apie rinkimus Šiaurės Kipre, kur 70 proc. rinkėjų yra neteisėti kolonistai.
Akivaizdu, kad jei sprendimas nebus priimtas gerbiant Kipro piliečių žmogaus teises, tuomet visai Europos Sąjungos vertybių sistemai iškils pavojus. Žinoma, derybos tęsiasi, tačiau jas klampina maksimalistiniai Turkijos reikalavimai. Kadangi mes dabar vertiname Turkiją, o ne kokią nors kitą šalį, raginame ją palengvinti derybų procesą atliekant du paprastus veiksmus: pirma, nedelsiant pradėti okupacinės kariuomenės išvedimą ir, antra, grąžinti okupuotą Famagustos miestą teisėtiems jo gyventojams.
Giovanni Collino
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, mes pripažįstame pastarųjų metų Kroatijos pastangas patenkinti narystei Europos Sąjungoje keliamus reikalavimus. Mes pritariame D. López Garrido šį rytą padarytam pareiškimui.
Tačiau dar lieka vienas neišspręstas klausimas, kuris turi būti išnagrinėtas Kroatijos ir Italijos derybose dvišaliais klausimais, nes jis gali mesti šešėlį ant viso stojimo proceso. Aš kalbu apie nesuteiktas finansines ir moralines kompensacijas už patirtą žalą, taip pat apie iš italų, kurie buvo ištremti iš šių žemių po Antrojo pasaulinio karo, konfiskuotų prekių negrąžinimą.
Kadangi Kroatija dabar deda pastangas tapti Europos Sąjungos nare, aš ją raginu paspartinti procesą, kad nagrinėjant šį liūdną ir dar neišspręstą klausimą būtų pasiektas sutaikantis, konstruktyvus ir sėkmingas sprendimas.
Mes raginame Kroatiją, vadovaujantis, be kita ko, ir ES teise, užtikrinti teisių apsaugą žmonėms, kurie taip ilgai to laukė.
Laima Liucija Andrikien
Ponia pirmininke, turiu trumpą pastabą dėl Turkijos.
Turkija turi labai rimtų problemų žmogaus teisių srityje. Viena aktualiausių problemų - etninių ir religinių mažumų, t. y. kurdų, krikščionių, alevitų ir kt., teisių įtvirtinimas. Šios mažumos nuolat patiria jų teisių pažeidimus. Kipras ir Graikija Europos Sąjungai yra ir liks ypač svarbios.
Todėl, pone Komisijos nary, mes savo partneriams iš Turkijos turime aiškiai pasakyti, kad kalbėti apie Turkijos integraciją į Europą labai sunku, kol problemos, susijusios su Turkijos religinėmis ir etninėmis mažumomis, lieka neišspręstos.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Ponia pirmininke, šios dienos diskusijose mes turime sutarti dėl aiškių signalų Turkijai, turėdami omenyje, kad ji nesiėmkonkrečių veiksmų įvairioms problemoms su šalimis kaimynėmis išspręsti.
Kipro klausimu, atsižvelgdamas visų pirma į pasiūlymus į pranešimą įtraukti Kipro turkų izoliavimo problemą, manau, kad Europos Sąjunga turėtų ir privalo elgtis vadovaudamasi JT rezoliucijomis. Tai reiškia, kad neteisėtai okupuotų žemių negalima pripažinti; priešingai - bet kokia parama turi būti teikiama per teisėtą valstybę, kaip ir yra daroma šiuo metu.
Kartu Turkija turi išvesti kariuomenę, kad pašalintų esminę kliūtį bendroms pastangoms išspręsti susisiekimo su Kipro turkais problemą.
Jelko Kacin
(SL) Aš sveikinu visus pranešėjus, parengusius gerai pasvertus pranešimus, o jums, Komisijos nary, linkiu visokeriopos sėkmės einant šias svarbias pareigas.
Norėčiau pažymėti, kad Europos Sąjungos valstybės narės ne pačiu geriausiu būdu bendrauja su Vakarų Balkanų regiono šalimis. Kai kurios valstybės narės nurodo nerealistiškas datas. Kai kurie iš jūsų mini 2014 m., suteikdami nepagrįstą viltį, nerealistiškus lūkesčius ir klaidindami šių šalių politikus bei visuomenę. Europai palankias jėgas sustiprinsime tik tuomet, jei patvirtinsime realistišką požiūrį ir atitinkamai veiksime. Netikri pažadai nenaudingi nei jiems, nei mums. Būkime sąžiningi, teisingi ir patikimi.
Konrad Szymański
(PL) Ponia pirmininke, suprantu, kaip sudėtinga, atsižvelgiant į Turkijos socialines aplinkybes, jos vyriausybei Ankaroje padaryti ką nors demokratijos ir žmogaus teisių labui. Aš tai labai gerai suprantu, tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į problemą, kuri šiose diskusijose sulaukper mažai dėmesio. Aš kalbu apie religijos laisvę, kuri vis dar varžoma Turkijoje, ypač kalbant apie krikščionis. Turkijoje religinės bendruomenės vis dar susiduria su problemomis dėl savo juridinio statuso. Krikščionių bendruomenės, nepaisant priimto Fondų įstatymo, susiduria su rimtomis problemomis bandydamos atgauti konfiskuotą nuosavybę. Ekumeninis patriarchatas turi ribotas teises rengti dvasininkus ir negali laisvai rinkti ekumeninio patriarcho. Aš labai dėkingas pranešėjai už tai, kad visi šie aspektai pabrėžiami pranešime. Kita vertus, apgailestauju, kad apie tai visai neužsimena D. López Garrido savo kalboje. Pone D. Lópezai Garrido, turiu asmenišką pastabą: negalima painioti ideologijos ir žmogaus teisių.
John Bufton
Ponia pirmininke, norėčiau pakalbėti Turkijos klausimu.
Norėčiau priminti, kad 2003 m. JK Nepriklausomybės partija, kurios narys esu, šiame Parlamente perspėjo apie gresiančias liūdnas pasekmes dėl migracijos iš naujųjų valstybių narių į mūsų šalį, Jungtinę Karalystę. Man rūpestį kelia tai, kad, Turkijai įstojus į ES, 70 mln. žmonių įgis teisę atvykti į JK. JungtinKaralystjau yra pripildyta. Turime milijonus bedarbių. Mūsų viešosios paslaugos patiria didžiulį spaudimą. Turkijos įstojimo perspektyva tikrai nekelia džiaugsmo.
Pasirinkimo teisiš mūsų buvo atimta. Mūsų šalies gyventojams nebuvo leista balsuoti dėl Lisabonos sutarties. Akivaizdu, kad mūsų šalyje reikalinga diskusija dėl to, ar mums reikia savo atstovų Europos Parlamente. Manau, kad Turkijos įstojimas gali būti paskutinis lašas, perpildęs kantrybės taurę. Esu įsitikinęs, jog dabar yra tokia padėtis, kad visa Europos Sąjunga gali subyrėti dėl euro ir kitų priežasčių. Turkijos įstojimas tik pablogins, labai pablogins reikalus.
Komisijos nary, tai jūsų pirmoji diena darbe. Norėčiau, kad įsidėmėtumėte tai, ką aš pasakysiu. Patikėkite manimi, žmogum iš Velso (Jungtinės Karalystės): mes tiesiog nenorime, kad Turkija įstotų.
Zoltán Balczó
(HU) Kalbant apie Turkijos stojimą, reikia išsiaiškinti esminį klausimą: kas, mūsų nuomone, yra Europos Sąjunga? Ar mes vis dar manome, kad vertybės, bendros europiečių vertybės, yra svarbus dalykas? Šios vertybės remiasi krikščioniška morale, nepaisant praktikuojančių tikinčiųjų dalies. Ar mes laikome Europos kultūros paveldą svarbia vienijančia jėga? Jeigu atsakymas yra "taip", Turkijai nėra vietos Europos Sąjungoje. Žinoma, reikia stengtis palaikyti su ja kuo geresnius partneryste grįstus santykius. Kitas svarbus aspektas yra tai, kad Turkijos įstojimas sukurtų precedentą. Izraelio užsienio reikalų ministras pareiškė, kad jie yra kantrūs, tačiau, be abejo, norėtų tapti Europos Sąjungos nariais. Norėčiau pasakyti, kad Izraeliui taip pat nėra vietos Europos Bendrijoje.
Csaba Sógor
(HU) Mažumų apsaugos klausimu Kroatija ir Makedonija padarpažangą, tačiau šios šalys toli gražu nėra pirmūnės šioje srityje. Ką mes galime padaryti? Europos Sąjunga galėtų skatinti šias šalis rodydama pavyzdį, kaip turi būti apsaugotos mažumos, tačiau kas gi išties vyksta Europos Sąjungoje? Teigiamas ženklas būtų, jei Prancūzija ir kitos šalys ratifikuotų Europos regioninių ir mažumų kalbų chartiją, jei Slovakija panaikintų mažumas diskriminuojančias priemones (žr. įstatymą dėl kalbų) ir jei Graikija pripažintų, kad jos teritorijoje gyvena mažumos, ir užtikrintų joms priklausančių asmenų bei šių mažumų bendruomenių teises. Rumunijoje, reikia tikėtis, dar bus priimtas įstatymas dėl mažumų, nors šioje šalyje mažumų atstovai dar tikrai negali užimti aukščiausių postų kariuomenėje, o autonomijos bijoma labiau nei 14-osios Padnestrės rusų armijos. Parlamentas turėtų skatinti dabartines valstybes nares rodyti gerą pavyzdį, nustatydamas mažumų apsaugos standartus, kurie būtų privalomi visoje Europos Sąjungos teritorijoje.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, remiantis Tarptautinės krizių grupės parengta ataskaita, 2009 m. turėjo būti lemiami metai Turkijos integracijai į Europos Sąjungą. Turėjo arba įvykti proveržis stojimo derybose, arba jos turėjo būti nutrauktos. Šiandien derybos tęsiasi naujose su stojimu susijusiose srityse. Išties, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija tvirtina, kad ji norėtų kuo greičiau pamatyti Turkiją įstojusią į Bendriją, tačiau vis daugėja ženklų, kad ši šalis iš naujo atranda savo vietą pasaulio tvarkoje ir kad jai narystBendrijoje nebėra prioritetas. Vizų panaikinimas Jordanijai, Libijai, Iranui ir Sirijai, santykių su Izraelio pablogėjimas, santykių su Sudanu stiprinimas, susitarimo dėl diplomatinių santykių užmezgimo pasirašymas su Armėnija ir susitarimo su Kipru blokavimas - visai tai rodo, kad Ankara vis labiau orientuojasi į bendradarbiavimą su kaimynais, net jei dėl to susilpnėja jos pozicijos stojimo derybose.
Tačiau energijos saugumo klausimas ir Turkijos labai svarbi geografinpadėtis lemia tai, kad, norint apsaugoti Europos interesus, ši šalis pamažu tampa būtina. Taigi netolimoje ateityje Turkijos įstojimas į Europos Sąjungą mums gali tapti svarbesnis nei pačiai Turkijai. Todėl kreipiuosi į Komisiją ir Tarybą, prašydama persvarstyti Turkijos narystės Europos Sąjungoje perspektyvą.
Alf Svensson
(SV) Ponia pirmininke, manau, kad taip pat labai svarbu pabrėžti ir pripažinti derybose dalyvaujančių šalių kandidačių pasiektą pažangą. Aš manau, kad tai labai svarbu grynai psichologiniu požiūriu. Be to, negalima paneigti, kad derybos su ES sukuria geresnes sąlygas šių šalių gyventojams. Pačios derybos yra gana pozityvus dalykas.
Esu tikras, mes visi sutiksime, kad Turkija turi dėti daug pastangų ir kad religijos laisvė, išraiškos laisvir spaudos laisvyra neginčytini dalykai. Tačiau taip pat reikia pasakyti, kad derybos su Turkija nėra tik derybos su Turkijos valstybe ar tauta, nes Turkija taip pat yra tarsi raktas ar tiltas į visą regioną. Todėl reikia turėti omenyje tai, kad ES santykiai su tuo regionu labai pablogės, jeigu durys bus vėl užvertos.
Chrysoula Paliadeli
Ponia pirmininke, norėčiau turėti laiko paaiškinti Parlamento nariams priežastis, dėl kurių graikai taip jautriai reaguoja į Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo klausimą. Deja, tam prireiktų daugiau nei minutės.
Tai liūdna istorija, prasidėjusi dar praėjusio amžiaus 5-ojo dešimtmečio pabaigoje ir lėmusi neteisingą požiūrį į graikus. Galiu užtikrinti, kad graikai nėra nei nacionalistai, nei ekspansionistai. Jie tik nenori leisti vartoti pavadinimą, kuris yra jų pačių senovės istorijos ir archeologinės tradicijos dalis.
Aš suprantu, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, kaip nauja nepriklausoma valstybė, išgyvena lėtesnę etnogenezę. Rimti mokslininkai Skopjėje nepritaria ministro pirmininko nacionalistiniam požiūriui. Jie nusprendgeriau patylėti, o ne prieštarauti labai madingai frazei, kuri, kaip nurodyta Z. Thalerio pranešime, gali tik padidinti įtampą.
Norėčiau, kad Parlamentas ir naujosios sudėties Komisija padėtų išspręsti pavadinimo klausimą ne skatindami BJRM vyriausybės nacionalistines nuotaikas, o paremdami Graikijos poziciją, kuria siekiama nedidelio kompromiso, kuris galiausiai turbūt labiau patenkintų BJRM gyventojus, o ne graikus.
Zigmantas Balčytis
Šiandieniniai debatai parodė, kad nors Europos Parlamento nariai turi skirtingas nuomones dėl Turkijos pažangos, tačiau visi sutarėme turbūt dėl vieno, kad pagrindinnarystEuropos Sąjungoje yra esminių reformų tinkamas ir kokybiškas įgyvendinimas. Per anksti, manau, šiandieną nustatinėti konkrečias datas, tačiau būtina stebėti ir reikalauti progreso iš Turkijos, nes pastarieji įvykiai, kai uždraudžiama politinių partijų veikla, kelia nerimą ir tai nerodo Turkijos įsipareigojimo gerbti pilietines bei politines laisves ir teises. Tačiau turime suteikti galimybę jai peržiūrėti savo veiksmus ir tikėtis Turkiją matyti demokratišką ir laisvą šalį ateityje.
Petru Constantin Luhan
(RO) Kroatija išlieka Vakarų Balkanų regiono lydere kelyje į Europos Sąjungą. Narystės siekiančioms regiono valstybėms ji gali būti pavyzdys, kaip reikia patenkinti stojimo kriterijus ir sąlygas.
Palankiai vertinu vidaus reformų pažangą, kuri buvo minima ir 2009 m. pažangos ataskaitoje. Būtinųjų stojimo kriterijų, ypač patenkančių į 23 skyrių "Teismų sistema ir pagrindinės teisės", patenkinimas yra labai svarbus etapas šiai šaliai bandant įgyvendinti europinius standartus.
Mes remiame Kroatijos stojimą į Europos Sąjungą, jeigu bus griežtai laikomasi visų stojimo kriterijų, įskaitant visapusišką bendradarbiavimą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai.
Kroatija savo stojimo derybas užbaigs dar šiais metais. Juk pranešimas, apie kurį šiandien diskutuojame, yra paskutinis Europos Parlamento pranešimas dėl pažangos ataskaitos. Esame tikri, kad kitais metais galėsime balsuoti už sutartį dėl Kroatijos stojimo į Europos Sąjungą, ir tai bus teigiamas signalas visam regionui.
Milan Zver
(SL) Pone Komisijos nary, norėčiau pasveikinti jus užėmus šį naują postą ir, tikiuosi, jus lydės sėkmšiame darbe.
Labai džiaugiuosi, kad nagrinėjami trys pranešimai yra pozityvūs ir kad pranešėjai konstatavo, jog šios šalys padarpažangą siekdamos modernizacijos, kaip mes ją suvokiame Europoje. Svarbiausia, kad visos trys šalys laikytųsi aukštų standartų žmogaus teisių srityje. Europos Sąjunga turi tai vertinti griežtai, taip pat griežtai paraginti šias šalis sureguliuoti santykius su savo kaimynėmis.
Be to, norėčiau pažymėti, kad nepritarsiu pranešimui dėl Kroatijos, visų pirma dėl jos nesąžiningo elgesio su Slovėnija.
Iuliu Winkler
(RO) Pati veiksmingiausia Europos Sąjungos išorinės plėtros politika Vakarų Balkanų atžvilgiu būtų ES išplėtimo šiame regione politika. Tai užtikrins taiką ir atneš demokratiją į regioną, kuris, deja, dėl nesenų įvykių tik sustiprino savo, kaip "Europos Sąjungos parako statinės", reputaciją.
Nepaisant to, veiksmingiausia naujųjų Vakarų Balkanų regiono valstybių užsienio politika būtų politika, kuria siekiama patekti į Europos Sąjungos stabilumo ir gerovės erdvę. Šiam procesui būtinos priemonės. Todėl palankiai vertinu Kroatijos ir Makedonijos pažangos ataskaitas, kurios yra vertingos priemonės.
Be to, manau, kad reikia ekonominių priemonių, taip pat regioninio, ekonominio ir komercinio bendradarbiavimo priemonių, įskaitant investicijų skatinimo priemones, kurių veiksmingumas jau žinomas. Manau, kad šias priemones turi apsvarstyti Europos Komisija ir Kroatijos bei Makedonijos vyriausybės.
Barry Madlener
(NL) Tiesa sakant, norėjau užduoti klausimą delegacijos Turkijoje vadovei H. Flautre. Nežinau, ar tai galima padaryti dabar, - todėl ir pakėliau savo mėlynąją kortelę. Ar aš galiu užduoti klausimą H. Flautre?
Ponia H. Flautre, norėčiau jūsų paklausti, turėdamas omenyje siaubingą nužudymą Turkijoje, ar jūs sutinkate, kad mums reikėtų pateikti prašymą atlikti išsamų tyrimą žudymų dėl garbės Turkijoje klausimu? Mano šalyje, Nyderlanduose, kaip ir Vokietijoje, žudymai dėl garbės yra neįtikėtinai paplitę tarp turkų, ir manau, kad tai tik ledkalnio viršūnir kad Turkijoje tokie žudymai yra labai dažnas reiškinys. Ar galėtume paprašyti Š. Füle atlikti žudymų dėl garbės Turkijoje tyrimą?
Hélène Flautre
(FR) Ponia pirmininke, taip, tai klausimas, bet koks klausimas? Kam skirtas ir kokiu tikslu? Manau, kad mūsų delegacija, kurios narys, pone H. Madleneri, jūs esate, įsipareigojo ir yra tvirtai pasiryžusi ginti žmogaus teises bei lyčių lygybę ir remti visas iniciatyvas, skirtas kovai su smurtu prieš moteris.
Aš ką tik paminėjau tai savo kalboje. Manau, kad vadinamieji nusikaltimai dėl garbės, vykdomi šeimoje ar giminėje, yra absoliučiai nepateisinami ir kad šiandien galime džiaugtis tuo, kad Turkijoje niekas nebetoleruoja tokio atgyvenusio nusikalstamo elgesio.
Diego López Garrido
Ponia pirmininke, ponai ir ponios, dėkoju jums už šias išsamias diskusijas dėl puikiai parengtų rezoliucijų, kurios pateiktos Europos Parlamentui, ir norėčiau pasveikinti jų autorius H. Swobodą, Z. Thalerį ir R. Oomen-Ruijten.
Manau, galime sakyti, kad dauguma kalbėtojų išreiškparamą plėtros procesui, kaip esminiam Europos integracijos elementui. Kaip teigia E. Brok, plėtra Europos Sąjungai buvo sėkminga, kiti nariai minėjo konkrečius sėkmingo plėtros proceso pavyzdžius. Plėtra yra taip pat labai svarbi demokratinių reformų pažangai ir demokratijos įsitvirtinimui tose šalyse, kurios vis labiau suartėja su Europos Sąjunga, kurios pradėjo savo stojimo į Europos Sąjungą procesą, taip pat tose, kurios turi tokią galimybę. Kaip pažymėjo M. Mauro, tai visada reiškia įsipareigojimą atitikti Kopenhagos kriterijus, o tai - dar vienas didelio sutarimo elementas, reiškiantis ir visapusišką pagarbą žmogaus teisėms.
Visiškai sutinku su M. Cashmanu, kuris teigia, kad šalį geriausiai apibūdina elgesys su mažumomis, o ne su dauguma, nors tai taip pat svarbu. Todėl būtent taip mes turime vertinti pagarbą žmogaus teisėms, taigi ir atitiktį Kopenhagos kriterijams.
Visi pripažįsta ir tai, kad, kaip teigia M. Giannakou ir I. Winkler, Vakarų Balkanams europinperspektyva yra esminis jų pažangos elementas, ir tai atitinka ne tik šių šalių bet ir, kaip tvirtina K. Göncz, Europos Sąjungos interesus
Kalbant apie Kroatiją, taip pat bendrai sutariama dėl poreikio kuo greičiau atidaryti naujus skyrius, tačiau reikia pasakyti, kad šiuo metu atidaryti 28 iš 35 skyrių ir 17 iš jų jau preliminariai uždaryti. Tarybai pirmininkaujanti Ispanija ir toliau stengsis pasiekti daugiau pažangos derybose, bendradarbiaudama su Europos Vadovų Taryba ir Taryba, kad derybos netrukus priartėtų prie pabaigos. Štai kodėl anksčiau minėjau, kad susitikimai stojimo klausimais su Kroatija prasidės tuoj pat.
Tikimės, kad narystės derybų planas bus parengtas šiais metais, kaip siūlo pranešimo autorius H. Swoboda ir reikalauja kai kurie nariai, įskaitant G. Hökmarką, L. Berlinguerį ir K. Liseką, kuris išreiškviltį, kad Kroatija įstos į ES Lenkijos pirmininkavimo laikotarpiu.
Taigi, kaip pabrėžT. P. Poręba, Kroatijos atveju pažanga padaryta. Tačiau dar lieka neatliktų darbų; dar yra trūkumų, pvz., teisės srityje, kaip nurodo D. Serracchiani.
Todėl mes manome, kad Kroatijos stojimo procese pasiekėme svarbų galutinį etapą, ir tikimės, kad derybos bus užbaigtos ir Kroatija įstos į Europos Sąjungą kuo greičiau, kai bus ratifikuotos atitinkamos Europos Sąjungos sutartys.
Pereinant prie Makedonijos, čia pagrindinis diskusijų klausimas buvo jos pavadinimo problema. Žinoma, pavadinimas nėra vienas iš Kopenhagos kriterijų, tačiau akivaizdu, kad geri santykiai su kaimynais yra labai svarbūs formuojant nacionalinę politiką visose šalyse kandidatėse.
Todėl šalys kandidatės, kaip ir valstybės narės, turi būti labai atsargios, spręsdamos tokios klausimus. Taip pat turime prisiminti, kad deryboms pradėti būtinas valstybių narių vieningumas, kitaip tariant, vienbalsis jų sprendimas.
Sprendimas, kurį anksčiau parėmB. Posselt, I. Kasoulides, M. Cornelissen, I. Chatzimarkakis, K. Göncz ir C. Paliadeli, remiasi ir Jungtinių Tautų globojamomis derybomis, ir dvišaliais Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Graikijos santykiais. Nors tai, žinoma, yra labai svarbus klausimas, pati Europos Sąjunga nedalyvauja tokiose diskusijose Jungtinėse Tautose.
Todėl šiuo metu nemanau, kad mes galime tiksliai pasakyti, kada šis konfliktas bus išspręstas; vis dėlto tikrai galiu pasakyti, kad Tarybai pirmininkaujanti Ispanija taip pat sveikina Ministrą Pirmininką N. Gruevski ir Ministrą Pirmininką G. Papandreou atnaujinus tiesioginį dialogą. Tai atspindi jų abiejų gebėjimus vadovauti ir neabejotinai prisidės prie M. Tremopoulo kalboje minėtos atvirumo atmosferos bei atviro požiūrio formavimo.
Mes tikime, kad Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos vyriausybei pavyks paspartinti šias derybas. ES narystės perspektyva visada buvo svarbi visai šaliai, t. y. taip pat ir etninėms grupėms, didelėms ar mažoms.
Galiausiai dėl Turkijos buvo labai daug kalbų, ir norėčiau pirmiausia pasakyti, kad derybos tęsiamos tinkamu tempu, jos nėra sustabdytos, - tai pareiškiu atsakydamas į G. Van Ordeno pastabą dėl šių derybų spartos.
Kitus derybų skyrius planuojame atidaryti per Ispanijos pirmininkavimo laikotarpį. Kai kuriuos iš jų jau paminėjau, tačiau, žinoma, negalime spėti, koks bus šių derybų tempas, kadangi tai priklausys nuo Turkijos reformų pažangos ir nuo to, ar ji patenkins kriterijus. Be to, kaip visi žinote, kiekvienu atveju, kiekviename proceso etape ir dėl kiekvieno skyriaus privalomas vienbalsis sprendimas.
Žmogaus teisių apsauga ir Kopenhagos kriterijų tenkinimas yra daugelyje kalbų minėtas klausimas, apie kurį aiškiai kalbama R. Oomen-Ruijten pranešime; reikia pasakyti, kad Turkija privalo labiau pasistengti šioje srityje. Ji turi dėti daugiau pastangų, ir tai pareiškiu atsakydamas B. Benderiui, J. I. Salafrancai ir kitiems, taip pat C. Angourakiui bei J. Klute, kurie kalbėjo apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą.
Jie teisūs, tačiau taip pat tiesa yra tai, kad derybų procesas išlieka pagrindine Europos Sąjungos priemone, leidžiančia jai daryti įtaką pažangai, ir kad, nors pažanga išties padaryta, ji vis dar nepakankama. Tai buvo minėta ir kitų narių, pvz., R. Obiolso, H. Flautre, U. Lunaceko, C. D. Predos ir Z. Balčyčio, kalbose. Manau, turime to nepamiršti, kad galėtume ramiai vertinti derybas su Turkija.
Kipras taip pat buvo daugelio kalbų objektas. Žinoma, Kipras bus labai svarbus klausimas per ateinančius keletą mėnesių. Reikia pasakyti, kad šiuo metu vykstančios derybos tarp abiejų salos bendruomenių lyderių yra pozityvios, pavyko sukurti geresnę, pasitikėjimu grįstą atmosferą.
Nereikia ir sakyti, kad Kipro klausimo išsprendimas pašalintų šią kliūtį, galbūt ir visas kliūtis arba bent jau kai kurias kliūtis, stabdančias Turkijos stojimo procesą, ir kad bet kokiu atveju tai būtų svarbus pozityvus signalas visam regionui, kurio pagrindinis tikslas yra susitaikymas, kaip teisingai pažymėjo R. Howitt.
Žinoma, mes visi sutariame, kad Turkija privalo įgyvendinti papildomą protokolą. To iš jos buvo pareikalauta daugybę kartų, ir kiekvieną kartą, kai kalbamės su Turkija, Taryba primena jai apie šį įsipareigojimą, kuris turi būti įvykdytas. 2009 m. gruodžio 8 d. Taryba patvirtino išvadas, kuriose ji pareiškė, kad jei pažangos šioje srityje nebus, Taryba paliks galioti 2006 m. patvirtintas priemones, kurios turės ilgalaikį poveikį bendriems derybų rezultatams.
M. E. Koppa ir N. Salavrakos paminėjo ir kitus incidentus: oro erdvės pažeidimus, taip pat incidentus Egėjo jūroje. Todėl pakartosiu, kad kaimyniški santykiai yra būtinas reikalavimas vertinant Turkijos pažangą derybose. Gruodžio 8 d. Tarybos išvadomis, kurias daug kartų minėjau, Turkijai pasiųsta žinia šiuo klausimu. Užtikrinu jus, kad Tarybai pirmininkaujanti valstyblabai atidžiai domėsis šia problema ir prireikus spręs ją visais lygmenimis.
Šiaip ar taip, ponia pirmininke, Tarybai pirmininkaujančios valstybės pozicija dėl derybų su Turkija yra absoliučiai aiški. Mes pritariame naujajam bendram sutarimui dėl plėtros, pasiektam Taryboje 2006 m. gruodžio mėn., o tai reiškia, kad derybų tikslas, be abejo, yra būsima Turkijos narystEuropos Sąjungoje.
Štefan Füle
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, aš labai dėkingas už taip anksti man suteiktą galimybę apsikeisti nuomonėmis su jumis apie narystės siekiančias šalis. Per mano klausymą žadėjau, kad ateisiu jūsų paklausyti ir pasinaudosiu jūsų patarimais, ir šios dienos diskusijos buvo akivaizdus Parlamento narių gausos, išminties ir įžvalgumo įrodymas.
Norėčiau pareikšti dvi bendro pobūdžio pastabas. Visų pirma į per klausymus duotus savo pažadus žiūriu labai rimtai. Norėčiau, kad vyktų ne du monologai, o dialogas su Parlamentu, atspindintis tikrąją Lisabonos sutarties dvasią.
Leiskite pareikšti dar vieną bendrą pastabą apie tai, ką porą kartų minėjau per mano klausymą. Kalbėdamas su šalimis kandidatėmis ir su galimomis šalimis kandidatėmis visada pabrėžiau šiuos keturis principus. Pirmasis yra griežtas Kopenhagos kriterijų laikymasis; jie nėra derybų klausimas. Antrasis yra griežtas įsipareigojimas saugoti pagrindines laisves ir teises, įskaitant religines, mažumų, ir, be abejo, moterų teises. Trečia, procesas turi būti sąžiningas ir atspindėti abiejų pusių patikimumą visais lygmenimis. Ketvirta, aš niekada nemenkinsiu integracijos pajėgumų klausimo.
Kalbant apie Kroatiją, ir Parlamento rezoliucijoje, ir Komisijos pozicijoje pabrėžiama, jog Kroatija gali tikėtis, kad Parlamentas ir Komisija bus patikimi sąjungininkai. Jei ši šalis įvykdys visas likusias sąlygas, esu tikras, kad stojimo derybos gali būti užbaigtos šiemet. Komisija ir aš tikime, kad dabartinTarybai pirmininkaujanti valstybir pirmininkausiančios ateityje, taip pat Europos Parlamentas rems Kroatijos pastangas pasiekti šį tikslą.
Dėl Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos norėčiau dar kartą pabrėžti, kad ji užsitarnavo Komisijos rekomendaciją pradėti derybas atsižvelgiant į jos pasiekimus. Vis dėlto ši šalis dar susiduria su daugeliu sunkumų, įskaitant politinius kriterijus. Kaip buvo pažymėta per diskusijas, šiuo metu atsirado galimybišspręsti pavadinimo problemą, ir aš tikrai pasiryžęs remti vykstančias derybas.
Kalbant apie Turkiją, mes visi žinome, kad ir Turkijos, ir Europos Sąjungos laukia nelengvas kelias, ir tai patvirtino daugelis kalbėjusiųjų per diskusijas. Tačiau žinau, kad Turkijos vyriausybpasiryžusi tęsti demokratinį atsivėrimą. Kas prieš penkerius metus būtų galėjęs įsivaizduoti Turkijos visuomenę ir politikus atvirai ir aktyviai diskutuojančius kurdų klausimu, apie civilių ir kariuomenės santykius, uždarytos Chalkio (Halki) seminarijos atidarymą ar santykius su Rumunija?
Nepaisant to, man vis dar kelia rūpestį spaudos laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo apribojimai. Papildomi teisės aktų pakeitimai reikalingi siekiant apginti žurnalistus, žmogaus teisių aktyvistus ir politikus nuo baudžiamojo persekiojimo ir nuteisimo už taikios nuomonės reiškimą.
Kalbant apie stojimo derybas, svarbaus aplinkos skyriaus atidarymas praėjusį gruodį yra vilties teikiantis pokytis, po kurio atidarytų skyrių skaičius padidėjo iki 12. Tikiuosi, kad šiemet galėsime atidaryti daugiau skyrių. Tačiau Turkijai prireiks papildomų pastangų, kad galėtų patenkinti griežtus reikalavimus. Todėl reikia labai kruopščiai tęsti būtiną pasirengimą.
Komisija taip pat palankiai vertina dialogą su Turkija dėl migracijos, kuris turėtų duoti konkrečių rezultatų, ypač readmisijos ir sienos kontrolės srityse. Atsakydamas į konkretų vieno jūsų kolegos užduotą klausimą, norėčiau pasakyti, jog Komisija žino, kad neseniai Turkija panaikino vizų reikalavimą Libanui ir Sirijai. Už šią sritį atsakingas Komisijos generalinis direktorius kitą savaitę vyksta į Ankarą vesti derybų. Ta proga jis aptars ir šį klausimą, ir aš jums pranešiu apie šias diskusijas.
Leiskite man taip pat išdėstyti Komisijos poziciją, nes buvau paprašytas tai padaryti. Visomis priemonėmis, kurias Komisija pasiūlir įgyvendino, visada buvo siekiama nutraukti Kipro turkų bendruomenės izoliaciją, taip bandant palengvinti Kipro susijungimą pagal 2004 m. balandžio mėn. Tarybos išvadas. Mes šiuo metu įgyvendiname 259 mln. EUR vertės pagalbos priemonių paketą, skirtą tvariam Kipro turkų bendruomenės socialiniam ir ekonominiam vystymuisi ir visapusiškam dalyvavimui Europos Sąjungoje po santykių sureguliavimo ir susijungimo. Reglamentu dėl žaliosios linijos skatinami Kipro turkų ir Kipro graikų ekonominiai ir asmeniniai kontaktai. Prekybos reglamentas dėl specialių prekybos sąlygų, skirtų Kipro turkų bendruomenei, dar svarstomas Taryboje.
Grįžtant prie Turkijos, reformų procesas turi tęstis, o Europos Sąjunga turi ir toliau skatinti procesą ir pažangą. Komisija išlieka pasiryžusi tęsti Turkijos stojimo procesą. Mūsų svertai ir įtaka Turkijoje bus tik labiau įtikinami ir stipresni, jei mūsų įsipareigojimai išliks vienareikšmiai.
Tikiuosi labai vaisingo ir artimo bendradarbiavimo per ateinančius penkerius metus.
(Plojimai)
Pirmininkė
Gavau tris pasiūlymus iš Užsienio reikalų komiteto užbaigti diskusijas pagal Darbo tvarkos taisyklų 100 straipsnio 2 dalį.
Diskusijos užbaigtos.
Balsuojama bus per šios dienos balsavimą.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Luís Paulo Alves  
raštu. - (PT) Šiame pranešime pripažįstami tam tikri teigiami Turkijos, šalies kandidatės nuo 2005 m., veiksmai siekiant narystės ES, tačiau ji raginama paspartinti reformas. Prisimenu, kad 2006 m. gruodžio mėn. derybos buvo iš dalies sustabdytos šiai šaliai atsisakius Kiprui taikyti muitų sąjungos su ES sąlygas. Konfliktas su Kipru turi būti išspręstas, ir Turkija privalo tęsti pažangą demokratijos, žmogaus teisių apsaugos srityse, kovodama su korupcija, didindama spaudos laisvę ir politinį skaidrumą, užtikrindama greičiau pasiekiamą ir veiksmingesnį teisingumą, tobulindama prieš diskriminaciją nukreiptų įstatymų nuostatas, susijusias su lytimi, seksualine orientacija ir etninėmis bei religinėmis mažumomis, ir pertvarkydama valstybės tarnybą. Turkijos vyriausybir toliau demonstruoja politinę valią tęsti reformas, gerokai sustiprino pagrindines laisves ir demokratinius pokyčius šalyje. Todėl turime ir toliau siekti pažangos derybose dėl Turkijos narystės, nes ji atlieka ypatingą vaidmenį kaip tarpininksprendžiant Izraelio ir Palestinos konfliktus, padeda suartėti Irakui ir Iranui.
Mara Bizzotto  
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pranešime išties yra įdomių minčių, netgi tokiems kaip aš ir daugelis jūsų, prieštaraujančių Turkijos narystei ES. Pranešimo turinys atskleidžia kai kurias rimtas Turkijos nesėkmes bandant patenkinti pagrindines narystės ES sąlygas. Kai kurios Užsienio reikalų komiteto pasiūlytos rezoliucijos dalys yra gana griežtos. Šiuose dokumentuose neprieštaraujama teorinėms Turkijos galimybėms įstoti į ES; tačiau aš labai palankiai vertinu išvadas, kurias Parlamentas ketina paskelbti, dėl tariamai nepakankamos Turkijos pažangos. Tiems, kurie, kaip ir aš, nepritaria Turkijos narystei ES, šios išvados yra tradicinių jų pačių argumentų prieš jos narystę patvirtinimas: Turkija vis dar varžo pagrindines laisves, pažeidinėja žmogaus teises, yra agresyviai nusiteikusi Kipro ir Graikijos atžvilgiu, diskriminuoja etnines ir religines mažumas, ir Europa tikrai negali ignoruoti visų šių problemų. Visa tai padidina įprastinį susirūpinimą dėl kultūrinių ir geografinių Turkijos ir Europos skirtumų bei dėl problemų, kurių kiltų dėl valstybės, kurioje gyvena per 80 mln. gyventojų, priėmimo: tai yra veiksniai, kurie tik sustiprina mano tvirtą įsitikinimą, kad Turkija negali ateiti į Europą, kurios vienybpriklauso visų pirma nuo krikščionybės dvasios.
Robert Dušek  
Viena vertus, Turkijos demokratizacijos metodas bei mastas ir suartėjimo su ES procesas turi lemiamą reikšmę. Kita vertus, diskusija dėl Turkijos būsimos narystės ES negali būti vienpusiška. Kiekvienas plėtros etapas turi įtakos biudžetui - konkrečios šalies įstojimas į ES gali reikšti papildomą įnašą arba finansinius nuostolius. Deja, atsižvelgdami į dabartinę bendros žemės ūkio politikos, taigi ir ES biudžeto, krizę, negalime priimti šalies, kurioje 7 mln. gyventojų pragyvena iš darbo žemės ūkio sektoriuje (ES rodiklis - 10,4 mln.). Galime palyginti: dabartinėmis sąlygomis išlaidos, susijusios su Turkija, iki 2025 m. būtų 10 mlrd. EUR, o išlaidos, susijusios su visomis 10 naujųjų valstybių narių, priimtų vykdant "plėtrą į rytus", būtų tik 8 mlrd. EUR. Tiesioginės išmokos Turkijos ūkininkams ir išmokos, skirtos kaimo plėtros ir rinkos rėmimo priemonėms dabartine teisės aktų nustatyta tvarka, sužlugdytų Europos žemės ūkį ir jos ūkininkus. Atsižvelgiant į įspūdingą šios šalies kandidatės dydį, gyventojų skaičių ir ekonominę padėtį, jos įstojimas į ES būtų didžiulnašta biudžetui, o ES BVP vienam gyventojui sumažėtų 9 proc. Dėl šių priežasčių turime dar kartą išsamiau apsvarstyti Turkijos stojimo į ES klausimą, taip pat susijusias BŽŪP reformas.
Martin Kastler  
Pagirtina, kad nauja demokratinvalstybMakedonija ir toliau daro pažangą visose visuomeninėse ir verslo srityse. Labai džiaugiuosi tuo, kad prezidento ir vietos rinkimai 2009 m. kovo mėn. vyko sklandžiai. Makedonija atspindi viso regiono spartėjančio demokratėjimo procesus. Ji dar patenkino visus vizų režimo liberalizavimui būtinus kriterijus, taigi nuo 2009 m. gruodžio 19 d. jos piliečiams taikomas bevizis režimas. Tai svarbus žingsnis pirmyn. Tačiau Makedonijai dar reikia įgyvendinti nemažai reformų. Labai tikiuosi, kad mums šiame procese pavyks pasinaudoti per pirmąjį ES plėtros į rytus etapą sukaupta patirtimi. Šiuo atžvilgiu galvoju apie institucinių reformų įgyvendinimą - sritį, kurioje politiniai fondai ir įvairiausios NVO tiek daug pasiekė. Yra dvi sritys, kuriose turėtume sustiprinti bendradarbiavimą siekdami pokyčių ir įdiegti ES standartus. Tai yra viešojo administravimo, teismų sistemos ir policijos reformos. Aš asmeniškai norėčiau, kad Makedonijos ir Graikijos ginčas dėl pavadinimo būtų atidėtas netolimai ateičiai. Svarbu, kad dėl dvišalių nesutarimų nesustotų pažanga siekiant Europos susivienijimo.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Kroatija dėl savo geografinės padėties ir nuo seno susiklosčiusių santykių, be jokios abejonės, turėtų įstoti į Europos Sąjungą kaip galima greičiau. Nepaisant įvairių nesutarimų su kaimynėmis bei per pilietinį karą kilusių etninių konfliktų, neįsivaizduoju visapusiškai integruotos ir suvienytos Europos be Kroatijos. 2004 m. prasidėjusios derybos buvo daug žadantis įvykis, ir, jei nebus trukdžių, jos turėtų baigtis šiais metais, atsižvelgiant į tai, kad užbaigti derybas reikia 28 srityse. Kroatijos įstojimas į NATO 2009 m. balandžio mėn. neabejotinai padidino jos galimybes įstoti į ES. Stabilizacija regione, nuo seno vadinamame "Balkanų katilu", bus užtikrinta tik Kroatijos įstojimu į ES. Tikiuosi, kad 2012 m. pradžioje, sėsdamas į savo vietą Europos Parlamente, galėsiu paspausti rankas kolegoms iš Kroatijos.
Franz Obermayr  
Džiaugiuosi Kroatijos padaryta pažanga, ypač kovojant su korupcija. Kovos su korupcija priemonių būtina imtis institucijose. Be to, būtina iš esmės keisti požiūrį ir geriau informuoti visuomenę apie korupciją, kuri, deja, vis dar yra kroatų kasdienybės dalis. Kalbant apie Kroatijos santykius su kaimynėmis, džiugu matyti, kad atsirado viltis pasiekti kompromisą dėl sienos su Slovėnija. Taip pat tikiuosi, jog tai, kad Kroatija pripažino Kosovą, nesustiprins įtampos Vakarų Balkanų regione, ypač su Serbija, kuri, kaip ir galima tikėtis, yra susirūpinusi. Atsižvelgdamas į akivaizdžią Kroatijos padarytą pažangą ir būdamas įsitikinęs, kad Kroatija kultūriškai, politiškai ir istoriškai yra Europos dalis, aš balsuosiu už pasiūlymą dėl rezoliucijos. Jei Kroatija įvykdys visas sąlygas, aš manau, kad netrukus ji galės įstoti į Europos Sąjungą.
Kristiina Ojuland  
Ponia pirmininke, kaip minėjau savo sausio 20 d. kalboje, norėčiau sužinoti, kokias priemones, Tarybos ir Komisijos duomenimis, Turkijos vyriausybyra įgyvendinusi siekdama įtraukti gyventojus į demokratizacijos proceso įgyvendinimą ir reformas, būtinas integravimuisi į Europos Sąjungą. 2009 m. pranešime dėl Turkijos nurodyti Kopenhagos kriterijų įgyvendinimo trūkumai, ypač pabrėžiami politiniai kriterijai, kurie apima demokratijos ir teisinės valstybės įgyvendinimą, žmogaus teisių ir mažumų teisių apsaugą. Šiame pranešime pažymima, kad per paramos vystymuisi priemonę pernai Turkijai skirta 567 mln. EUR. Didžiausios sumos buvo skirtos reikalingoms politinės ir teisingumo sistemų reformoms įgyvendinti, taip pat pilietinės visuomenės plėtrai. Be to, aiškiai nurodyta, kad šių priemonių naudojimas buvo decentralizuotas, tai reiškia, kad skirtas paramos lėšas administravo Komisijos įgaliotos Turkijos valdžios institucijos. Kadangi Taryba ir Komisija suinteresuotos kuo greičiau vykdyti narystės derybas su Turkija, o tai reiškia, kad esami trūkumai turi būti pašalinti, jos turėtų tiksliai žinoti konkrečių veiksmų, kurių imsis Turkijos vyriausybšiam tikslui pasiekti, planą. Komisija savo interneto svetainėje pateikvaizdinės medžiagos apie projektus, susijusius su vaikų darbo panaikinimu, pagrindinio išsilavinimo įgijimu, neįgaliųjų įtraukimu į visuomenę ir konfidencialios pagalbos linijos moterims, patiriančiomis smurtą šeimoje, įsteigimu. Tačiau ar šių veiksmų užteks siekiant užtikrinti būtiną eilinių žmonių paramą greitam ir sėkmingam reikalingų reformų įgyvendinimui? Atsižvelgiant į pranešimo dėl vystymosi turinį, kokios papildomos skubios priemonės ar projektai yra suplanuoti, kad būtų pašalintos probleminėse srityse atsiradusios kliūtys?
Wojciech Michał Olejniczak  
Kai didžiosios plėtros dieną, 2004 m. gegužės 1 d., nemažai Vidurio ir Rytų Europos šalių įstojo į Europos Sąjungą, pagaliau buvo užbaigtas Europos padalijimas geležine uždanga. Ne visos Vidurio ir Rytų Europos valstybės tuomet įsiliejo į Europos šeimą. Tada taip pat paaiškėjo, kad "didžioji plėtra" turės tęstis priimant dar keletą regiono valstybių. 2007 m. Europos Sąjungos narėmis tapo Rumunija ir Bulgarija. Tačiau šių šalių įstojimas negali būti laikomas Europos Sąjungos plėtros pabaiga.
Šiuo metu arčiausiai narystės ES esanti šalis yra Kroatija. Visiškai pritariu, kad derybas su Kroatija reikia užbaigti kaip galima greičiau, taip užbaigiant patį trumpiausią galimą stojimo į Europos Sąjungą procesą. Raginu abi derybų šalis būti kuo lankstesnes ir pasiekti susitarimą. Be to, raginu kroatus dėti daugiau pastangų siekiant patenkinti Bendrijos reikalavimus tokiose srityse, kaip viešojo administravimo organizavimas, teismų sistema, taip pat tobulinti veiksmingos kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija mechanizmus. Bet to, norėčiau prisidėti prie Kroatijai skirtų raginimų kuo geranoriškiau bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu Buvusiajai Jugoslavijai.
Siiri Oviir  
Kad užbaigtų derybų, pradėtų 2005 m., procesą, Turkija privalo įgyvendinti Kopenhagos kriterijus ir visais požiūriais atitikti ES integracijos pajėgumus. Išties, Turkija pradėjo įgyvendinti šiuo pagrindu laukiamas reformas, gerinti santykius su kaimynėmis ir laipsniškai artėti prie atitikties ES narystės kriterijams. Aš remiu šiuos veiksmus ir remiu Turkijos narystę ES, žinoma, jeigu bus įgyvendintos visos narystės sąlygos. Tačiau šiandien man nerimą kelia tai, kad pastaruoju metu teigiamų žinių apie įgyvendintas reformas vis labiau trūksta, o Turkija vis dar susiduria su didžiuliais sunkumais įgyvendindama teisės normas, ypač susijusias su moterų teisėmis, diskriminacijos draudimu, žodžio ir įsitikinimų laisve, absoliučiu kankinimų uždraudimu ir prieš korupciją nukreiptomis priemonėmis. Raginu Turkiją toliau dėti ir stiprinti pastangas patenkinti visus Kopenhagos kriterijus ir telkti Turkijos visuomenėje paramą reikalingoms reformoms, vienodai rūpinantis visais žmonėmis, nepaisant jų lyties, rasės ar etninės kilmės, tikėjimo ar pažiūrų, neįgalumo, amžiaus ir seksualinės orientacijos.
Rovana Plumb  
Manau, kad abi šalys, ES ir Turkija, yra suinteresuotos, kad plėtros procesas tęstųsi. Būtent todėl Turkija turi spartinti reformų procesą, kad įvykdytų prisiimtus įsipareigojimus.
Norėčiau pateikti keletą pavyzdžių šiuo klausimu. Lyčių lygybę reglamentuojantys teisės aktai suderinti, tačiau daugiau pastangų reikia jiems įgyvendinti, kad sumažėtų vyrų ir moterų skirtumai dalyvaujant darbo rinkoje, politikoje ir sprendimų priėmimo procese, taip pat sumažėtų galimybių įgyti išsilavinimą skirtumai. Pažanga padaryta aplinkos apsaugos srityje, ypač pasirašius Kioto protokolą šiuo "prisitaikymo prie klimato kaitos poveikio laikotarpiu". Tačiau reikia dar daug nuveikti vandens kokybės, gamtos apsaugos ir GMO (genetiškai modifikuotų organizmų) srityse.
Džiaugiuosi Turkijos padaryta pažanga, tačiau kartu pritariu ir Ankarai skirtam reikalavimui reformų procese dėti daugiau pastangų, kad ji galėtų įstoti į ES.
Bogusław Sonik  
Vienas svarbiausių Kopenhagos kriterijų, kurį neabejotinai turi patenkinti šalys, norinčios tapti Europos Sąjungos narėmis, yra pagarba žmogaus teisėms. Norėčiau atkreipti dėmesį į nuskambėjusius moterų teisių pažeidimų atvejus.
Beveik kas dieną iš spaudos sužinome apie naujus moterų nužudymus, vadinamuosius nužudymus dėl garbės. Spaudoje šiuo metu rašoma apie 16 metų amžiaus mergaitę Medine Memi, kurią žiauriai nužudtėvas ir senelis. Šokiruoja tai, kad šie asmenys atėmiš mergaitės gyvybę dėl to, kad ji šnekėjosi su berniukais, tačiau dar baisesnis šio žiauraus akto įgyvendinimo būdas. Skrodimo rezultatai rodo, kad Medine, kuri buvo palaidota vištidėje, laidojama dar buvo gyva ir sąmoninga iki pabaigos. Neįsivaizduojamos kančios mirštančiai paauglei buvo sukeltos už tai, kad ji "suterššeimos garbę". Siaubinga, kad Medine atvejis yra ne pavienis incidentas, o paplitęs barbariškas reiškinys. Mergaitė, nuogąstaudama dėl savo gyvybės, keletą kartų kreipėsi į policiją, bet nesėkmingai - kiekvieną kartą jai buvo liepta eiti namo.
Turkijoje nuo seno įsišaknijusi žudymo tradicija dažnai pateisinama, esą vyrai taip elgiasi, kad nuplautų šeimai užtrauktą gėdą. Šalis, kuri iki šiol nesugebėjo išspręsti šios problemos, yra labai nutolusi nuo Europos, nes Europa gina pagrindines vertybes. Šis skirtumas yra rimta kliūtis kuriant bendrą tapatybę.
Traian Ungureanu  
Tikiuosi, kad šių metų vertinimo pranešime Turkija bus paraginta labiau suderinti savo užsienio politiką su ES užsienio politika. Juodosios jūros regionas turėtų tapti prioritetine zona, kur Turkija, kaip svarbi ES partnerė, padėtų siekti europinių tikslų, numatytų Juodosios jūros sinergijos programoje.
Turkijos dalyvavimas užtikrinant ES energijos saugumą yra ne mažiau svarbus. Pernai palankiai įvertinau Turkijos dalyvavimą Nabucco projekte pasirašant tarpvyriausybinį susitarimą. Tačiau taip pat išreiškiau didelį susirūpinimą dėl Turkijos ketinimų bendradarbiauti su Rusija projekte "Pietų srautas". Todėl raginu Turkiją aiškiai įsipareigoti įgyvendinti Nabucco projektą.
Pritariu pranešėjos raginimui suderinti Turkijos ir ES energetikos politiką, visų pirma pradedant stojimo derybas dėl energetikos skyriaus ir įtraukiant Turkiją į Europos energijos bendriją.
