A polgárokkal folytatott aktív párbeszéd Európáról (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont Hegyi úr jelentése a Kulturális és Oktatási Bizottság nevében, a polgárokkal Európáról folytatott aktív párbeszédről.
Gyula Hegyi
Európa az ígéret földje azok számára, akik messzi kontinensekről vagy a Balkánról akarnak Európához csatlakozni. Európa ugyanakkor sok tekintetben a csalódás, vagy az unalom vagy a bürokrácia jelképe azoknak, akik már a kapun belül vannak, az Európai Unió állampolgárai, véleményformáló értelmiségei vagy egyszerűen csak polgárai.
A jelentésbe, amikor megkaptam, nagy lelkesedéssel fogtam bele. Meg kell mondanom, bizonyos értelemben csökkent ez a lelkesedés a végére, hiszen magam is rájöttem, hogy mennyi akadálya van annak, hogy aktív párbeszédet kezdjünk a polgárokkal, mennyire távol áll az Európai Unió bürokratikus gépezete a polgárok mindennapjaitól és vágyaitól. Arra mindenképpen rájöttem egyébként a jelentés kapcsán - ami talán nem is meglepő -, hogy polgáraink minél kevésbé iskolázottak, minél alacsonyabb státuszúak, annál kevésbé értik az integrációt, és annál inkább euroszkeptikusak.
Azt gondolom tehát, és a jelentésemnek ez a legfontosabb része, hogy túl a fiatalokon - akiket talán könnyű megnyerni iskolai kereteken keresztül az európai integráció ügyének -, elsősorban azokat próbáljuk megcélozni, akiket eddig nem sikerült elérnünk. Ilyenek a kistelepüléseken élők, a munkásosztályhoz tartozók, a nyugdíjasok, általában a szerényebb és szegényebb körülmények között élők. Hozzájuk kellene valamilyen módon eljuttatni az európai gondolatnak, az európai egységnek az értékeit.
A jelentésemben azt javaslom - és erre a Magyar Szocialista Párt ifjúsági szervezete külön is tervezetet készített -, hogy az Erasmus-ösztöndíjjal sokkal több diák élhessen, mint jelenleg. Magyarországon néhány százaléka az egyetemistáknak veheti igénybe ezt a diákcserét, márpedig kívánatos lenne, hogy mindenki, aki diplomát kap, legalább fél évet külföldön tanulhasson.
Saját ötletem volt, hogy legyen egy egységes, egyéves közös európai tanterv a történelem oktatásáról. Ugyanazt az európai történelmet tanulhassák mind a 23 hivatalos nyelven, mind a 27 országban legalább egy évig. A Bizottság nem nagyon támogatta ezt a javaslatot, felpuhított változatban került a szövegbe.
Javasoltam, magyarországi egyetemi oktatók javaslata alapján, hogy európai szabadegyetemet vagy más szóval "Volkshochschule”-t, népfőiskolát hozzunk létre. Egész Európában beiratkozhassanak diplomától, iskolai végzettségtől függetlenül az európai polgárok egy olyan képzési formába, amely viszonylag kötetlen módon tájékoztatást ad az Európai Unió történelméről, annak felépítéséről, működéséről.
Régi vágya az európai parlamenti képviselőknek, régi óhaja, de mondhatnám követelése is, hogy az Euronews, amely - részben legalábbis - a mi pénzünkön működik, minden tagállam nyelvén sugározzon műsorokat. Van valami abszurd abban, hogy arabul vagy oroszul sugároz az Euronews, magyarul és más uniós tagállamok nyelvein nem. Szomorúan kell megmondani egyébként, biztos úr - feltehetően tőlem hallja először -, hogy Budapesten a kábeltelevíziók csomagjából kivették az angol nyelvű Euronews-t és helyette egy kínai nyelvű, kínai programot tettek be, mert sajnos nagyobb az érdeklődés egy kínai televízió iránt, mint az Euronews iránt, mivel az nem sugároz magyarul, kínaiak viszont elég sokan élnek már nálunk is.
Nagy vita volt, és itt megemlítem biztos úrnak, ha itt van, én is azt szerettem volna javasolni, hogy az Európai Unió tisztviselői az eddiginél szabadabban nyilatkozhassanak a médiának. Hiszen a probléma az sokszor, hogy nincs, aki kompetens módon megmagyarázza a Bizottság álláspontját, és emiatt aztán csak az ellenzőknek a véleménye érvényesül.
Végül pedig az idő elfogyott, úgyhogy az utolsó mondatom az legyen, javasoltam, hogy az uniós kampányokba vonják be a helyi civil szervezeteket, akik sokkal jobban ismerik a helyi társadalmat, sokkal inkább ismerik azt a nyelvet, amelyen keresztül el lehet érni az ott élőket.
Louis Michel
Tisztelt elnök úr! Engedje meg, hogy rövid és teljesen személyes kitérőt tegyek, aminek semmi köze a kollégám által feltett kérdéshez. Nem értem teljesen, miért szeretné, hogy a civil szervezetek részt vegyenek a választási kampányban. Nem értem, de átadom ezt a kérést a kollégámnak.
A jelenlegi politikai és gazdasági helyzet nyilvánvalóan fokozza a polgárokkal folytatott, aktív párbeszéd iránti igényt. A polgárokat tájékoztatni kell az Európai Unió azon fejleményeiről, amelyek közvetlen vagy közvetett hatást gyakorolnak mindennapi életükre, és a változásokban részt kell tudni venniük.
Az elmúlt négy év során ez képezte a Bizottság munkájának alapját. Nagyon nagy örömmel üdvözlöm Hegyi úr jelentését, aminek címe: "Aktív párbeszéd a polgárokkal Európáról”. Arra törekszünk, hogy az Európai Unió 27 tagállamának polgárai számára széles körű tájékoztatást nyújtsunk az Európai Unióra vonatkozó, alapvető tudnivalókról, hogy megértsék, hogyan segít az Európai Unió az Európa és a világ előtt álló, fontosabb kihívásokra reagálni, valamint hogy véleményt cserélhessenek a témában.
Számos további, hozzáférhető fórumot is biztosítani kívánunk, amelyeken ilyen vitát folytathatnának, felhasználva az erőforrásokat és a ma rendelkezésre álló technológiát: online fórumokra, a médiára és helyi szintű fórumokra gondolok.
A kollégám jóllehet egyetért a jelentésben előterjesztett ajánlások egy részével, nem támogatja azt a gondolatot, hogy a kommunikáció ez idáig nem működött. Azt is hozzáteszi, hogy habár az elmúlt évek során bizonyára javult a kommunikációnk, realistán kell látnunk, hogy mit valósítható meg a 27 tagállam, 23 nyelv és közel 500 millió ember számára rendelkezésre álló, mindössze 100 millió költségvetésből.
Ezenkívül a Bizottság bizonyára nem áll egyedül abban, hogy európai ügyekről kommunikáljon a polgárokkal. Valamennyi intézmény és valamennyi tagállam együttes erőfeszítésére van szükség. Ezért tárgyaltunk a tagállamokkal és a Parlamenttel egy, az Európáról szóló közös kommunikációt érintő megállapodásról. Az "Európáról folytatott közös kommunikáció” című politikai megállapodást 2008. október 22-én írtuk alá. Az Európai Unió intézményei és tagállamai most először vállaltak együttes kötelezettséget arra nézve, hogy az Európát érintő kérdésekben kommunikálnak az Európai Unió polgáraival. Most az a fontos, hogy végrehajtsuk ezt a megállapodást. Teljes mértékben egyetértek a polgárokkal való konzultáció fontosságával, valamint azzal, hogy a párbeszédet ki kell terjeszteni a társadalom minden szintjére.
A Bizottság és a civil társadalom képviselői közötti, rendszeres párbeszéd több mint harminc évvel ezelőtt kezdődött. A Bizottság által sok éve alkalmazott nyitottság és a befogadás politikája szerint működik, és a cselekvési területek sokféleségét és a bevont partnerek sokszínűségét szemlélteti.
Hangsúlyozni szeretném, hogy a Bizottság küldöttségei és a Parlament tagállamokban működő tájékoztató hivatalai közötti együttműködés mindent összevetve nagyon jól működik.
Az előttünk álló európai választások nagyon jól példázzák e két intézmény politikai akaratát, miszerint együttműködnek a közös kommunikációs prioritások felállítása érdekében.
Ami a helyi és regionális szintű - elsősorban a fiatalok, első szavazók és nők - tájékoztatás iránti igényt illeti, elégedettséggel nyugtázom a Bizottság által fogadott gratulációkat, a D-tervhez kapcsolódó projektek választásáért.
Megragadom az alkalmat, hogy bejelentsem, hogy a Bizottság az európai választások kapcsán külön tevékenységeket kíván folytatni, a "Debate Europe” kezdeményezésről szóló D-terv keretében. Az új webhely létrehozására és a helyi televíziókkal való kapcsolatok kialakítására vonatkozóan el szeretném mondani, hogy a Bizottság most alakítja ki azon rádió- és televíziós szolgáltatók hálózatát, amelyek európai kérdésekről szóló műsorokat fognak sugározni. Ha mindezek a hálózatok működésbe lépnek, az Euronews-zal együtt hetente 60-90 millió polgárt fognak elérni, az Európai Unió valamennyi nyelvén.
Ami az európai jog és az európai történet iskolai tantervbe való beépítésének fontosságát illeti, a Bizottság osztja azt a véleményt, miszerint a fiataloknak az iskolában kellene tanítani az Európai Unióval kapcsolatos alapvető tényeket. Reméljük, hogy a tagállamok e fontos kérdésről szóló javaslat szerint fognak eljárni.
Sok más érdekes ajánlás is van, ami figyelmünkre érdemes, de az időnk sajnos korlátozott.
Engedjék meg, hogy befejezésképpen visszatérjek a közösségi intézmények erőfeszítéseinek egyik fontos szempontjára: a hatékony kommunikáció csak akkor lehetséges, ha valamennyi érdekelt fél szorosan együttműködik. A Bizottság nagyra értékeli a Parlamenttől kapott rendületlen támogatást. Minden tiszteletem az Önöké, európai parlamenti képviselőkként való, személyes elkötelezettségükért.
Elnök
Az ismertetést lezárom.
A szavazásra 2009. március 24-én, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
John Attard-Montalto  
írásban. - Ez az egyik legfontosabb kérdés, amivel foglalkozni kell. Európa lakossága nem érzi, hogy európai polgárok lennének. Az uniós polgárság fogalma még mindig nem világos, ugyanakkor továbbra is a nemzeti polgárság a meghatározó.
A polgárok többsége nem érzi, hogy részese lenne a folyamatnak, és az Európai Unióra mint különálló intézményre tekintenek. A pozitív újraegyesítés a következőket jelenti: fokozott párbeszéd a polgárok és az európai intézmények között, ratifikálni kell a Lisszaboni Szerződést, a konzultációs folyamat és közös nyílt viták fontossága.
Egy évvel ezelőtt, 2008 áprilisában vetettük fel a "Debate Europe” ötletét, ami lehetőséget nyújt arra, hogy megszüntesse a nemzeti és európai kérdések gyakran mesterséges szétválasztását.
Végül azonban Európa polgárainak világos képet kell alkotniuk arról, milyen irányt vegyen az európai folyamat. Két megközelítés van, amelyek nem létezhetnek tovább egymás mellett. Választani kell. Teljesen integrált Unió mellett vagyunk, vagy a jelenlegi állapot jó működését támogatjuk? Amikor a polgárok azt látják, hogy kormányaik a két irány között ingadoznak, senki nem róhatja fel nekik, ha magától a folyamattól idegenkednek.
Kósáné Kovács Magda  
Hegyi Gyula jelentése napjaink egy nagyon fontos problémájára világít rá. A Lisszaboni Szerződés ratifikálását, amely záloga az Unió hatékonyabb, demokratikusabb működésének, az írországi népszavazáson elutasították. Ez azóta a bizalmatlanság és tájékozatlanság mértéke és mércéje Európában.
Lehetővé kell tennünk, hogy az európai polgárok hatékonyabban tudjanak beleszólni az uniós politikák alakításába. Ehhez szükséges a megfelelő oktatás, ugyanis az iskolázatlanok körében erőteljesebb az integrációellenesség. Szükséges például az általános uniós és állampolgársági ismeretek oktatása, nyitott egyetem vagy középiskolai tantervi program keretében. Fontos, hogy az emberek ismerjék jogaikat, tudják, hogy az Unió nem fölöttük működik, hanem velük együtt. Az elmaradott térségek számára is biztosítanunk kell a megfelelő információáramlást. A demokrácia működésének nem a bürokrácia a letéteményese, hanem maguk a polgárok, ez a demokrácia kultúrája. Elengedhetetlen az intézmények és polgárok, valamint a polgárok egymás közötti kommunikációjának fejlesztése a média segítségével.
Nem várhatunk felelős döntést, egyáltalán döntést az állampolgároktól, ha mi nem informáljuk őket megfelelően. A tájékoztatás a mi felelősségünk és kötelességünk, a döntés pedig az ő joguk. Idén májusban lesz 5 éve, hogy Magyarország csatlakozott az Európai Unióhoz, így már láthatjuk, hogy az EU nem arctalan, hanem mi vagyunk, az egyes állampolgárok összessége. Tudnunk kell, hogy a döntés a mi kezünkben van. Éljünk hát ezzel a lehetősséggel!
Sirpa Pietikäinen  
írásban. - (FI) Megköszönöm az előadó kiváló munkáját. A becsületére válik, hogy az EU és polgárai közötti interakcióval kapcsolatban ilyen sok fontos szempontot és problémát vet fel.
Az EU az Unió egyetlen tagállamában sem az emberek első számú kedvence. A tavaly júliusi írországi népszavazás mintha azt mutatta volna, hogy - legalábbis - az írek nem kérnek többet az Unióból. Valamilyen oknál fogva sokkal jobban célt érnek a negatív üzenetek és az attól való félelmek, hogy az államot eltünteti egy arctalan Brüsszel, mint az Unió által elért jó dolgokról szóló hírek. Mindig nagyon könnyű a nagy ismeretlennel fenyegetni, és az ember könnyen csatlakozik az ezt hirdető karhoz.
A dolgokat elfogadhatóbbá tenné, ha az egyének és a civil szervezetek határozottabban elköteleznék magukat az Unió valamennyi tevékenysége mellett. Elsősorban a jogi kérdések tekintetében kellene több mozgásteret adni az egyéneknek és a szervezeteknek, hogy a jogalkotás folyamatának minden szakaszában hatást tudjanak gyakorolni, és ki tudják fejezni véleményüket.
Az előadó egy érdekes tényt is megemlít az EU-ra vonatkozó, legutóbbi népszavazásokkal kapcsolatosan: a nők gyakrabban szavaztak az EU ellen, mint a férfiak. Nyilvánvaló, hogy valamilyen oknál fogva különösen a nők érzik úgy, hogy az EU valahogyan idegen a számukra.
Az egyik ok nyilvánvaló: az Uniónak nagyon is férfias arca van. A Bizottság elnöke férfi, a biztosok közel 70%-a szintén. Hasonlóképpen férfi koppant az Európai Parlament elnöki kalapácsával, és a legtöbb parlamenti bizottság elnöke is férfi. Fontos, hogy az elkövetkezendő időszakban, amikor az EU legmagasabb posztjainak betöltésére kerül sor, a lehető legjobban kifejeződjön a nemek egyenlősége. A posztokra legalább egy nőt kellene jelölni.
A civil társadalommal folytatott aktív párbeszéd az Unió legitimitását alátámasztó, legfontosabb eszköz.
Daciana Octavia Sârbu  
Az európai parlamenti választások közeledtével szokás szerint aktuálissá válik a polgárok tájékoztatásának mértéke és hiányosságai, különösen európai szinten.
Ebben a környezetben örömmel üdvözlöm a polgárokkal való aktív párbeszédről szóló állásfoglalásra vonatkozó előterjesztést, amely hangsúlyozza az európai intézmények a transzeurópai oktatási rendszer és a tömegmédia bevonásának fontosságát. Az, hogy a franciák és a hollandok elvetették az Alkotmányos Szerződést, és hogy Írország népszavazáson fejezte ki a Lisszaboni Szerződés ellenzését, rávilágított, hogy a kevésbé iskolázott polgároknak szóló kampány kezdeményezése az életképes és szükséges stratégia, amelyet teljes mértékben támogatok.
Mivel az Európai Unió tagállamaiban megnövekedett az internet-hozzáférés, ezt az eszközt kellene bevetnünk a polgárokkal folytatott hatékonyabb párbeszéd érdekében. Ily módon rögzíteni tudnánk az emberek véleményét, amelyet később értékelnénk, és beépítenénk a döntéshozatali folyamatunkba. Úgy vélem továbbá, hogy az EU történetét, működését és polgárainak jogait európai szinten bele kellene foglalni a tantervekbe, azok alapvető részeként.
Következésképpen határozott meggyőződésem, hogy biztosíthatók a polgárokkal folytatott következetes párbeszéd feltételei, akik pontos információk és ismeretek birtokában, eltérő szemszögből fogják látni Európát és az Európai Uniót.
Dushana Zdravkova  
Tisztelt hölgyeim és uraim! Hadd gratuláljak Hegyi úrnak a nagyszerű jelentéséhez, ami bizonyára rendkívüli mértékben hozzá fog járulni az Európai Unión belüli civil párbeszéd kezdeményezéséhez.
Az, hogy az európai intézmények a tagállamokkal partnerségben sikeresen meghatározták az általános kommunikációs prioritásokat, fontos előrelépést jelent az Európai Unió polgárainak jobb tájékoztatása felé. Csak jól tájékozott európaiak tudják kihasználni a nekik felkínált lehetőségeket, és tudnak részt venni az Európáról szóló, aktív párbeszédben. Mindannyian tanúsíthatjuk, milyen következményekkel jár, ha probléma merül fel az emberek tájékoztatása során: a népszavazásokon nemmel szavaznak, és akadályozzák az európai fejlődést.
Egy bolgár polgári szervezet elnökeként határozott meggyőződésem, hogy az emberek döntéshozatalba való bevonása lehetőséget ad számukra, hogy közvetlen módon járuljanak hozzá az uniós szintű politikai folyamathoz. Véleményem szerint ez az egyik olyan fontos terület, amely sürgős reformra és fejlesztésre szorul.
Úgy vélem, hogy ez a jelentés lehetőséget ad az Európai Parlament számára, hogy megszabja a szükséges irányvonalakat, és ajánlásokat adjon a többi intézmény számára, de a civil szervezetek számára is, mivel a polgárok kulcsszerepet töltenek be Európa jövőbeli fejlődésében. Az ő együttműködésük és bevonásuk nélkül nem fogjuk tudni elérni a magunk elé kitűzött célokat.
