A 2011. évi bizottsági munkaprogram ismertetése (vita) 
Elnök
Szeretném emlékeztetni Önöket arra a szörnyű, több ezer ember halálát követelő földrengésre, amely 30 évvel ezelőtt történt az olaszországi Iripina és Basilicata régióban. Azt gondolom mindannyiunknak ki kell fejeznünk együttérzésünket, részvétünket és szolidaritásunkat a földrengés áldozatául esett családok és területek iránt.
A következő napirendi pont José Manuel Barroso az Európai Bizottság elnökének a Bizottság 2011. évi munkaprogramjának bemutatásáról szóló nyilatkozata lesz.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Tisztelt elnök úr! Nagy örömömre szolgál, hogy a mai napon ismertethetem Önökkel a Bizottság 2011. évi munkaprogramját. A munkaprogram ismertetése valaminek a kezdetét és egyben a végét is jelenti. Egyrészről a munkaprogram egy rendkívül lényeges politikai munka új fázisát indítja újra, illetve vezeti be. Másrészről a program elfogadása annak a fokozott, szervezett párbeszédnek a végeredménye, amelyet e Parlament kezdeményezett az Unió helyzetéről szóló, szeptemberben megtartott vitája révén.
A Bizottság ez évi munkaprogramjának előkészületei valóban "premiernek”, méghozzá sikeres premiernek mondhatók. A felülvizsgált keretmegállapodás végrehajtásának előmozdításával mélyreható vitákba tudtunk bocsátkozni az elkövetkező évek politikai prioritásaival kapcsolatban.
Ezen eredményes folyamat során az átfogó közös irányok és konkrét kezdeményezések felé történő nagymértékű elmozdulást pozitív fejleményként értékeltem. Ezzel a folyamattal képesek voltunk konszolidálni az általam "egyedi partnerségnek” elnevezett együttműködést.
Az európai fellépésnek azokra a kihívásokra kell összpontosítania, amelyekkel az EU kézzel fogható hozzáadott értéket tud teremteni. A Bizottság 2011-re vállalt 40 stratégiai kezdeményezése azokat a politikai prioritásokat tükrözik, amelyeket közösen határoztunk meg. Az átláthatóság érdekében a program ezen felül 150 olyan egyéb javaslatot is tartalmaz, amelyeken a Bizottság jelen pillanatban is dolgozik.
A gazdasági fellendülés további fenntartása és társadalmaink jövőjének biztosítása 2011-ben is az év átfogó prioritása marad. Erőfeszítéseink három fő nyomvonalon folytatódnak: a kormányzás megerősítése, a pénzügyi szektor reformjának befejezése, valamint az okos, fenntartható és befogadó növekedést megcélzó Európa 2020 stratégia végrehajtásának felgyorsítása.
A hosszú távú növekedést szilárd makrogazdasági alapra kell építeni. Az úgy nevezett "európai szemeszter” bevezetésével és a szeptember 29-i javaslataink nyomon követésével meg fogjuk erősíteni az európai költségvetési keretrendszert, illetve az egyensúlytalanságok megelőzésének érdekében kiterjesztjük a makrogazdasági felügyelet rendszerét.
A pénzügyi szektor ambiciózusnak mondható reformja már jó ideje elkezdődött, és számos lényeges jogszabály elfogadásra került. 2011-ben a Bizottság a fennmaradó szabályozásokat is elő fogja terjeszteni. Továbbra is hangsúlyosak maradnak a kulcsfontosságú prioritások, mint pl. az átláthatóság és a fogyasztóvédelem, míg a bankválság keretrendszer célja a jövőbeni válságok megelőzése és kezelése lesz. A Bizottság támogatni fogja a Parlamentet és a Tanácsot a teljes reformkezdeményezésről szóló megegyezés 2011 vége előtti elérésében.
Európának a komparatív előnyökre összpontosítva kell lépést tartania ezzel a globalizációról szóló XXI. századdal. Ha versenytársaink olcsóbbak, nekünk okosabbaknak kell lennünk. Az európai szintű fellépés példájaként és vállalataink - különösképpen a kkv-k - versenyelőnye fokozásának fontos platformjaként integráltabb európai szabványrendszert fogunk kialakítani.
Európa versenyképességének megőrzése, valamint a több és jobb munkahely megteremtése érdekében körültekintően meg kell tervezni az erőforrás-hatékony és alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérést. Ezért prioritásként fogjuk kezelni a klímaváltozási, energiaügyi, fuvarozási és környezetvédelmi politikák összehangolását. 2011-ben különösen nagy figyelmet fogunk fordítani az energiahatékonyságra.
A dinamikus gazdasági valósághoz történő alkalmazkodás a szociális partnerekkel való szoros együttműködés révén egyúttal a munkavállalók jogainak magas szintű védelmét is jelenti. 2011-ben kulcsfontosságú javaslatokat fogunk kidolgozni és előterjeszteni a munkavállalók kiküldetésével és a munkaidővel kapcsolatosan. Mindeközben az általános érdekű szolgáltatásokra alkalmazott állami támogatási szabályok felülvizsgálata egy olyan minőségi keretrendszer létrehozása felé tett kézzel fogható lépés lesz, amely figyelembe veszi ezen szolgáltatások különleges jellegét.
Az egységes piacról szóló jogszabály elfogadásával a Bizottság az egységes piac nyújtotta lehetőségek maximális kiaknázása céljából ambiciózus folyamatot indított útjára. Vállalatainknak az üzletre kell összpontosítaniuk és nem a bürokráciára. Sőt, gyakran előfordul, hogy elveszik a kkv-k kedvét az amúgy jó lehetőségekkel kecsegtető határokon átnyúló projektektől. Konkrét példaként megemlíteném, hogy az együttesen kezelt szerzői jogokra vonatkozó szabályok pontosításával egyszerűsíthetjük a jelenlegi keretrendszeri feltételeket, ösztönözhetjük a további határokon átnyúló tevékenységeket és jelentős munkahelyteremtő potenciált szabadíthatunk fel, például az ígéretesnek tűnő digitális szektorban.
A keresleti oldalon az alternatív jogvita-rendezésről szóló javaslatunk révén prioritás lesz a fogyasztói bizalom erősítése, amely a jelenleg túlzottan lassú fogyasztói problémakezelési eljárás felgyorsításának egyik legfontosabb eszköze lehet.
Akár fogyasztóként, akár munkavállalóként, akár diákként vagy utazóként, illetve modern mindennapjaink során betöltött bármelyik másik szerepünkbe bújva nézzük is, az Európai Uniónak csak akkor van értelme, ha új lehetőségeket látunk, ha a kockázatok csökkenését vagy életminőségünk javulását észleljük. Ezt nevezzük a polgárok szolgálatában álló Európai Uniónak.
Azon ambíciónknak, hogy az EU-t a polgárok kézzel fogható valóságává alakítsuk át, túl kell mutatnia az egységes piac koncepcióján. A biztonság megerősítésének mindig azt a célt kell szolgálnia, hogy a polgárok jobban ki tudják használni az Európai Unió által nyújtott lehetőségeket; a biztonság megerősítése önmagában sohasem lehet cél. Az "okos határokról” szóló javaslatunk meg fogja könnyíteni az EU-ba irányuló, illetve az onnan kiinduló utazást, és egyidejűleg az illegális bevándorlást is visszaszorítja. Európa nyitottságának megőrzése érdekében fel fogunk lépni azok ellen, akik illegális célokra akarják felhasználni gazdasági rendszerünket, ugyanakkor az adatvédelemről szóló keretrendszer választ fog adni a polgárok nagyon is valóságos aggodalmaira ebben az internet által átszőtt korban. Az Uniónak gazdasági súlyának megfelelő szerepet kell elfoglalnia a világban, ezért garantálnunk kell külpolitikai lépéseink koherenciáját.
Ennek megfelelően a munkaprogram konkrét lépéseket jelent be 2020-as célkitűzéseink munkahelyekre és növekedésre történő nemzetközi kiterjesztésére vonatkozóan. Továbbá modernizálni fogjuk fejlesztési politikánkat és humanitárius segítségnyújtásunkat. A világ segítségre szoruló csoportjainak világszinten is erős Európára van szüksége.
Mielőtt befejezném, engedjék meg, hogy elmondjam mi az, ami nem szerepel a Bizottság munkaprogramjában és mi ennek az oka.
Bejelentésünknek megfelelően a következő többéves pénzügyi keretjavaslatot 2011 közepéig elő fogjuk terjeszteni. A konkrét pénzügyi eszközöket és programokat 2011 második felében, az átfogó kerettel egy időben fogjuk ismertetni. A munkaprogram politikai jellegét fenntartandó általában nem tértünk ki ebben a dokumentumban a végrehajtási munkára. Ugyanez vonatkozik a nemzetközi tárgyalásokra is, hiszen ezek végeredménye harmadik felektől függ. Ugyanakkor ezek a tevékenységek alaptevékenységünk fontos részét képezik. Folytatni fogjuk Önökkel a párbeszédet ezekről a fontos tevékenységekről.
Bevezetőmben megjegyeztem, hogy a munkaprogram nemcsak egy eredményes párbeszéd összegzése, hanem az Európai Unió válságból való kivezetésének és a pozitív növekedés felé irányuló első lépésnek a kezdete is. Most kell lendületben maradnunk és meg kell találnunk annak a módját, hogy együtt miként gyorsíthatjuk fel munkánkat.
Ezért szeretném megragadni az alkalmat, hogy arra bíztassam a Parlamentet és Tanácsot, hogy tartsanak háromoldalú tárgyalásokat az EK-Szerződés uniós programozásról szóló rendelkezéseinek végrehajtásáról. A Bizottság véleménye szerint ennek nyomán olyan megállapodások születhetnek, amelyek a politikai célkitűzéseink elérése szempontjából különösen fontos kezdeményezésekkel kapcsolatos tárgyalásokat jelentős mértékben felgyorsítanák. Egy ilyen összehangolt erőfeszítés alátámasztaná elhatározásunkat, hogy konkrét és gyors válaszokat kívánunk adni a mindannyiunkat megrendítő válságra. Európa polgárai is ezt várják tőlünk. Azt gondolom, hogy az Európai Unió intézményeinek reagálniuk kell az európai polgárok aggodalmaira.
Köszönöm a figyelmüket!
József Szájer
Tisztelt Pittella elnök úr, tisztelt Barroso elnök úr, tisztelt Ház! Európának le kell győznie a válságot! Európa gazdaságának a munkára kell alapozódnia. A mostani súlyos válságból úgy kell kivezetni az Európai Unió országait, hogy azt tekintjük legfontosabbnak, hogy minél több európai polgárnak biztosíthatunk esélyt a munkára. Ezért az Európai Néppárt teljes mellszélességgel támogatja, hogy az Európai Bizottság jövő évi munkaprogramjában legfontosabb cél a munkahelyteremtés.
Európa sokat tanult a válságból. Idén gyorsított eljárásban elkezdtük a gazdasági kormányzás új rendszerének kialakítását, és reméljük, hogy a jövő évben pénzügyi szabályozással és a gazdasági kormányzással kapcsolatos új javaslatokat is úgy tárgyalhatja meg a Parlament, hogy ezek minél előbb elfogadásra kerülhessenek.
Néppárti kollégáim ismertetni fogják az egyes területek számára fontos kérdéseket, én csak néhányat szeretnék kiemelni: a versenyképességet innovációra és kutatásra kell alapozni. A Bizottság munkaprogramjában keveselljük az ezen a területen megjelenő kezdeményezéseket. Szükség van a szellemi tulajdonjog fokozott védelmére és egy működőképes, versenyképes európai szabadalmi rendszerre is. Fontosnak tartjuk az európai élelmiszer-behozatal fokozott ellenőrzését, legalább olyan minőségi követelményt kell ezzel szemben támasztani, mint azt az Unió a saját termelőinél elvár. A magyar elnökség által egyik fő célként kitűzött vízkérdéssel kapcsolatban is szerettünk volna több javaslatot látni.
Tisztelt Ház! A Lisszaboni Szerződés alapján az Unió jogalkotási és munkaprogramjának egy új rendje kezdődött el idén szeptemberben Barroso úrnak az Unió helyzetéről elmondott beszédével. Mivel az új Szerződés biztosítja a Parlament erős jogát arra, hogy beleszóljon az Unió programjába, éppen ezért fontosnak tartunk további intézkedéseket. Sajnos a korábbi tapasztalatok nem jók. A Bizottság korábbi munkaprogramjai csak részben teljesültek a tervek szerint, több képviselőtársammal - és ezt már többször szóvá is tettem - azt gondoljuk, hogy minek rengeteg energiát, időt elpocsékolni évente több alkalommal egy olyan dokumentum elemzésére és elfogadására, amely úgyis csak részben fedi a valóságot. Ezért azt javaslom, hogy a Parlament illetékes bizottsága rendszeresen év közben is vizsgálja a Bizottság munkaprogramjának a végrehajtását, így jobban érvényesülhet az általunk képviselt polgárok befolyása az Unió közös ügyeire.
Hannes Swoboda
Tisztelt elnök úr, tisztelt Barroso úr, tisztelt Šefčovič úr! Véleményem szerint a program tartalmának nagy részét támogatni tudjuk. Ugyanakkor biztos vagyok benne, hogy Barroso úr meg fogja érteni, ha ma azokra a kritikus pontokra összpontosítunk, amelyek esetében több cselekvést várunk el. Ma egy olyan Európában élünk, ahol egyre nagyobb szerephez jutnak az Európai Unió intézményei ellen munkálkodó Európa-ellenes erők. Alaposan át kell gondolnunk, hogy milyen eszközökkel és módszerekkel léphetünk fel ellenük. Erre később még visszatérek.
Az első kérdés a növekedési politika. Barroso úrnak igaza van abban, hogy szabályozni kell a pénzügyi piacokat, és biztonsági hálókat kell létrehozni. Ugyanakkor valahogyan vissza kell térnünk ahhoz a helyzethez, amelyet Ön gyakran olyan lényegre törően írt le. Más szavakkal: vissza kell térnünk annak meghatározására, hogy mit értünk zöld növekedés vagy zöld munkahelyek alatt, és vissza kell kanyarodnunk a gazdaság szerkezetátalakításának kérdéséhez. Oettinger úr nemrégiben kiadott egy sor az energia politikáról szóló dokumentumot, amelyben hatalmas beruházásokról esett szó. Sajnálatos módon e dokumentumok nem részletezik, hogy hogyan is kellene finanszírozni ezeket a beruházásokat. Ebből a válságból aktív növekedési politikával kell kiemelkednünk. Kíváncsi vagyok arra, hogy hol van lehetőség zöld növekedést és zöld munkahelyeket teremtő beruházások megvalósítására, például az energia szektorban vagy a szállítási szektorban. Egyszerűen nincs miből kihozni mindezt.
A második gondolatom a belső piaccal kapcsolatos. Igaza van, Barroso úr, meg kell ismertetnünk a közvéleménnyel a belső piac fogalmát. Ön is számos javaslatot tett már Monti professzor jelentései alapján. Ő kifejezetten bírálta a belső piac társadalmi dimenzióját. Valójában sokkal több cselekvésre van szükség ezen a területen. Legfőképpen azonban konkrét javaslatokat várunk Öntől a kiküldetésben lévő munkavállalókról szóló irányelv tekintetében. A munkavállalók érdekében egyértelművé kell tennünk, hogy ez az irányelv nem az olcsó munkaerő megtalálása céljából készült. Az irányelv célja a társadalmi jólét javítása.
A harmadik téma, amiről beszélni szeretnék, az az adópolitika. Véleményünk szerint ebben a témában csak gyenge javaslatok születtek. Például, amint az az imént is elhangzott, az Írországról szóló vita is alátámasztja, hogy nem szabad hagyni, hogy bizonyos országok a vállalkozások magukhoz vonzása érdekében alacsonyabb adókulcsokat határozzanak meg, majd amikor pénzügyi nehézségekbe ütköznek, akkor más országokat szólítsanak fel adósságuk finanszírozására, már ha megengedik nekem, hogy ilyen egyszerűen fogalmazzak. Bizonyos szintű adóharmonizáció elkerülhetetlen, például a társasági adó minimum kulcsának tekintetében. Véleményem szerint muszáj volna előrehaladást elérni ezen a területen. Tudom, hogy számos tagállammal meggyűlt már a bajuk, de véleményem szerint ez elkerülhetetlen, különösen, ha a társadalmi kérdéseket nézzük. A gazdagok és a szegények közötti szakadék elfogadhatatlan, és új javaslatokat kell tennünk főként a nők érdekeit szem előtt tartva, hiszen őket érinti leghátrányosabban a szegénység.
Végezetül pedig hadd beszéljek arról, amiről Barroso úr is szólt, mégpedig a polgárok aggodalmairól. Ez egy nagyon fontos kérdés. Ugyanakkor hadd említsem meg, hogy az is rendkívül fontos, hogy miként jelenítjük meg mindazt a munkát, amit elvégzünk, és ennek kapcsán hadd utaljak Önre és a Parlamentre is. Nagyon sokan nem veszik észre, hogy sok kérdés tekintetében pusztán annyit teszünk, hogy értelmezhetetlen sajtóközleményeket adunk ki. Együtt kell működnünk annak érdekében, hogy hatékonyabban tudjuk elmondani, hogy mit csinálnunk. A polgári kezdeményezés nemsokára kezdetét veszi. Ellenzői ki fogják használni, és Európa ellen fogják fordítani ezt a kezdeményezést. Gondoskodnunk kell róla, hogy a polgári kezdeményezés Európa támogatását és fejlesztését szolgálja.
Adina-Ioana Vălean
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Kemény időket él meg az európai gazdaság és a közös Európa projekt is. Hatalmas stratégiákat dolgozunk ki, mint például az éghajlat-változási projekt, az energetikai projekt és a 2020 stratégia: stratégia stratégia hátán. Még mindig nem tudjuk igazán, merre is akarunk menni, és mivé akarunk válni.
De miért is mondom mindezt? Azért, mert pusztán attól, hogy a legjobbak akarunk lenni, még nem leszünk azok. A valóság azonban az, hogy olyan stratégiákat fogadunk el, amelyekben nem hiszünk osztatlan egységgel. Senki sem - vagy legalábbis nagyon kevesen - hajtják végre, vagy kívánják finanszírozni ezeket a stratégiákat.
Úgy tűnik, túl sok a stratégia és ehhez képeset nagyon kevesen mutatnak bármi érdeklődést is ezek megvalósítása iránt. Véleményem szerint ezért kellene visszatérnünk ahhoz az alaptételhez, ami lehetővé tette az európai projektet és összehozott bennünket is: egyszerű, természetes dolgok voltak ezek. Az egységes piacnak kellene a legnagyobb stratégiánknak lennie, és minden erőfeszítésünket ennek érvényesítésére kellene fordítanunk, mert hiszen ha versenyképesek akarunk maradni a világban, akkor ehhez nagyobb gazdasági integrációra van szükség. Ennek egyetlen ésszerű módja van, ez pedig az egységes piac.
Üdvözlöm a Bizottság munkaprogramját, különösen az Egységes piacról szóló jogszabályjavaslatot. De ez korántsem elég. A kezükben van a monetáris jelentés. Önök tisztában vannak azzal, hogy mire van szükség a befektetések ösztönzéséhez, a tőkebeáramlás elősegítéséhez és a bürokrácia költségeinek drasztikus csökkentéséhez. Azokra az egyszerű dolgokra kellene összpontosítanunk, amelyek egyértelműen javíthatják Európa versenyképességét, mint például az erőforrás-hatékonyság, az energiaköltségek csökkentése, a mezőgazdasági politika reformja és a szállítási ágazat jövője.
A Bizottságnak és a Parlamentnek együtt kell működnie annak biztosítása érdekében, hogy ezek az eszközök megfeleljenek a közös akaratunknak. Ezért 2011-ben egy ambiciózus többéves pénzügyi keretjavaslatot várunk.
Szükség van további szabályozásra annak érdekében, hogy szembe tudjunk szállni a pénzügyi válsággal? Igen, de csak akkor, ha ezek célja az európai versenyképesség javítása. Mindesetre el kellene kerülni, hogy a valóságtól elrugaszkodott válaszokat adjunk a válságra abban a reményben, hogy a világ többi része majd követ bennünket.
Ha nem azt az üzenetet küldjük polgáraink és a világ felé, hogy az EU a pragmatikus ideák, a tőke és az értékek közössége, akkor nem tudunk azzá a globális hatású szereplővé válni, amivé szeretnénk. A világpolitika formálói helyett, csupán hatásainak elszenvedői leszünk.
És most engedjék meg, hogy néhány szót ejtsek az európai szemeszterről. A Bizottság van a legjobb pozícióban ahhoz, hogy a munka tervezése során megítélje erős és gyenge pontjainkat. Ugyanakkor legyenek óvatosak, hiszen ezzel azt mondják az EU polgárainak és a tagállamoknak, hogy higgyék el, Brüsszelben mindezt jobban tudják, illetve, hogy a brüsszeli politikusok közelebb állnak a polgárok érdekeihez, mint a saját választókerületük parlamenti képviselői. Nehéz feladat ez, a szakpolitikai koordináció révén pedig e mellet fognak elköteleződni 2011-ben.
Remélem, sikeresen be fogják bizonyítani ezt, és képesek lesznek elősegíteni a növekedést és a munkahelyteremtést - és nemcsak bizonyos rétegek, hanem mindenki számára. Máskülönben a valódi Európa-ellenesség térnyerésének lehetünk majd szemtanúi.
Sok sikert kívánok Önöknek!
Rebecca Harms
Tisztelt elnök úr! Tisztelt Barroso úr! Fontos kiemelni, hogy nem beszélhetünk erről a munkaprogramról anélkül, hogy ne tennénk említést a jelenlegi költségvetési vitáról, illetve hogy ne térnénk ki Görögországra, Írországra és más országokra, amelyek talán a jövőben fogják hasonló nehézségekkel szemben találni magukat.
Először is, hadd mondjam el, úgy hallottam, hogy Ön meglehetősen nyitottan állt a Parlament álláspontjához a költségvetési vita végén. Azt gondolom rendkívül fontos őszintének lennünk akkor, amikor egy ilyen munkaprogram elfogadásáról döntünk, és nem szabad úgy tennünk, mintha egy megbízható, de mindazonáltal folyamatos kiigazításokra és új egyeztetésekre szoruló költségvetés nélkül is meg tudnánk valósítani ezeket a csodálatos célkitűzéseket.
Másodsorban pedig hadd tegyem hozzá, hogy az Írországról folytatott eszmecseréink rávilágítottak arra, hogy milyen messze is vagyunk a valódi megoldástól és attól, hogy kilábaljunk abból a pénzügyi válságból, amelyet magunknak okoztunk azzal, hogy túlzott szabadságot adtunk a pénzügyi piacoknak. Képviselőcsoportom nevében szeretném elmondani, hogy látunk néhány jó kiindulási pontot a pénzügyi válságból való kilábalásra, illetve a menekülési útvonalak megkeresésére vonatkozó javaslataikban, de azt gondoljuk, hogy a saját maguk számára kitűzött célkitűzés nem elég ambiciózus.
Ha megnézzük, hogy mennyi időt szenteltünk eddig is az Európai Unión belüli sikeres, működőképes monetáris unió megvitatására, és ha valóban garantálni akarjuk, hogy valós lépést teszünk Európa gazdasági kormányzása felé, akkor egyértelműen kiderül, hogy nem adhatjuk fel éppen most.
Úgy érezzük, hogy az Önök javaslatából hiányzik a válság vége utáni közös gazdaságpolitikára irányuló pozitív fókusz, és e helyett csak a tünetek kezelésére összpontosítanak. Ezért mi folytatni fogjuk a munkát ezen a területen.
Swoboda úr már említette a zöld kérdéseket. Nem vagyok elégedett azzal a szereppel, amelyet az Európa 2020 stratégiában szereplő fenntartható, méltányos és zöld növekedés ebben a munkaprogramban kapott. Megbeszéléseink során nem erről volt szó az Európa 2020 összefüggésében, és fontosnak tartom kiemelni, hogy Oettinger úr egyike azoknak a biztosoknak, akik egyre távolabb kerülnek attól az elképzeléstől, hogy Európát fenntartható módon építsük újjá.
Oldřich Vlasák
Tisztelt elnök úr! A jövő év próba lesz az európai intézmények számára abból a szempontból, hogy mennyire lesznek képesek támogatni a gazdasági fellendülést, politikáik segítségével pedig megalapozni a hosszú távú növekedést. Az Európai Bizottság munkaprogramja ebből a szempontból kulcsfontosságú dokumentum.
Ugyanakkor, szeretném ezen a ponton megjegyezni, hogy a kevesebb jogszabály néha jobb. Éppen ezért figyelem aggodalommal a Bizottság tervezett szabályozási tevékenységét a szolgáltatási koncessziók területén. Ennek kapcsán meg kell jegyezni, hogy a koncessziókat mint területet kifejezetten kizárták a közbeszerzésekből, és ezt az Európai Bíróság számos ítélete is megerősítette. A radikális változások egészen biztosan nem szolgálnák a terület érdekeit. A gazdaságban részt vevő személyeket - beleértve a közigazgatásban dolgozókat is - az érinti a legrosszabbul, ha a munkavégzésük feltételei állandóan változnak, és ennek következtében nem tudnak megalapozott döntéseket hozni. Éppen ezért minden politikát olyan időközökkel kell elfogadni, amely lehetővé teszi, hogy a végrehajtási fázisban mindenkinek legyen ideje felkészülni a változásokra.
Patrick Le Hyaric
Tisztelt elnök úr! Tisztelt Barroso úr! A Bizottság érvelése nem vesz tudomást az Európában dúló rendkívüli válságról. Az egyik dokumentumban ezt írják, és most idézem: "a fellendülés jelei tisztán láthatók”. Hol vannak a fellendülés jelei azok számára, akiknek nincs munkája, akik szegénységben élnek, vagy netán hajléktalanok?
Tisztában vannak azzal, hogy több mint 400 millió euró közpénzzel segítettük meg a bankokat, és hogy pontosan ugyanekkora összeget kell majd megtakarítaniuk a takarékossági tervben részt vevő nyolc ország lakosainak? Az Önök döntései egyértelműen hatástalanok.
Javaslom, hogy a Bizottság programjában vizsgálja meg, hogy milyen hatással volt a Maastrichti és Lisszaboni Szerződés végrehajtása az európai munkavállalókra és polgárokra. Véleményem szerint nem a bér- és költségvetési takarékosság a megoldás. Ehelyett az elvégzett munka javadalmazásának növelésére, a jobb szociális védelemre, a szolidaritáson alapuló újraelosztó nyugdíjrendszerre, illetve a tőkejövedelmek államháztartási finanszírozáshoz való hozzájárulására és ezzel egy új költségvetési igazságosság megteremetésére kellene összpontosítani. Sőt, az lenne a legjobb, ha már most tanulmányokat kezdeményeznének a tőkemozgásokra kivethető adók, az Európai Központi Bank egy új hitel létrehozásával kapcsolatos új szerepvállalásának témáiban, amely a pénzteremtésen és egy újabb hitelen keresztül segítséget nyújthat a tagállamok számára a bankoknak az új kutatás és innovációs közszolgáltatásokkal rendelkező közös közjavakkal összefüggő, munkahely-megőrzési, oktatási, illetve képzési célú refinanszírozásában.
Ma a takarékosság és a munkanélküliség kényszerzubbonya helyett a javak másféleképpen való elosztása teheti Európát hitelessé.
Niki Tzavela
az EFD képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Tekintve, hogy a munkahelyteremtés a program egyik prioritása, fel szeretném hívni a Bizottság figyelmét, hogy új korszakhoz érkeztünk, amelyet a Dél-Európából való kivándorlás jellemez. De attól tartok senki sem figyel rám a Bizottságban. Görögországban már most is látszik, hogy rendkívül sok fiatal képzett, illetve magasan képzett munkavállaló vándorol ki Ausztráliába, Kanadába és az Egyesült Arab Emirátusokba. Ugyanez a helyzet Írországban is.
Egyik oldalról Németország bejelentette, hogy szakképzett munkaerőhiánnyal küzd. Szeretném megjegyezni, hogy Németországnak nem kell harmadik országokból importálnia a szakképzett munkaerőt. A gazdasági problémákkal küzdő tagállamok biztosíthatják Németország számára a szakképzett munkaerőt. Szeretnék javaslatot tenni egy kezdeményezésre, amelyet a Bizottsággal is megvitatnánk, és amely a hozzáadott érték koncepciójának továbbfejlesztéséről szól. Miért ne alakíthatnánk ki egy európai hozzáadott értékkel rendelkező munkaerőpiacot? A tagállamokon belül szembe kell néznünk a kereslet és kínálat aktuális ingadozásával. Európai szakképzett munkaerővel kell megerősítenünk Európát. Ez hiányzik a programból, és javaslom Önöknek, hogy ezt a kérdést is vegyék be programjukba.
Richard Seeber
(DE) Tisztelt elnök úr! Szeretnék gratulálni a Bizottságnak az ambiciózus munkaprogramjához, de meg kell próbálnunk ezt közelebb hozni Európa stratégiai célkitűzéseihez és a hosszú távú stratégiánkhoz. Szeretném megkérni a Bizottságot, hogy tekintsen bátrabban és kevésbé szorongva a jövőbe! Megkapják a szükséges támogatást a Parlamenttől, ám a Tanács inkább fékezi az Önök munkáját. Jelen esetben a progresszív erőknek össze kell tartaniuk. A versenyképesség az egyik központi téma, amellyel mindenféleképpen foglalkoznunk kell, ha azt akarjuk, hogy Európa versenyképes maradjon, és el tudjuk érni célkitűzéseinket: többek között a fenntartható növekedést és a társadalmi növekedést. Emellett az is fontos, hogy megfelelően adjuk át ezt az üzenetet. Sajnálatos módon ma az Európa-párti erőkkel szemben sokkal nagyobb befolyással rendelkeznek az Európa-ellenes erők. Ugyanakkor mindenki tisztában van azzal, hogy Európa csak egyesülten haladhat előre a jó irányba.
Fel kell kérnünk a Bizottságot, hogy a következő néhány év átfogó programjában összpontosítson az energetikai szektor, az erőforrás- és nyersanyag-felhasználás, illetve az oktatás hatékonyságának növelésére. Az egyetemeknek és az iskoláknak is hozzá kell járulniuk az okos Európa megteremtéséhez. A kutatás-fejlesztésnek pedig e terén különös kihívásokkal kell majd szembe néznie. Tisztában kell lennünk azzal, hogy a világ többi része nem alszik. Nem szabad szorongva gondolnunk a jövőre, és ne folytassuk az eddig alkalmazott provinciális megközelítést, amire bizonyos szempontból jó példa a Tanács. A Parlamentnek és a Bizottságnak együtt kell a jövőbe tekintetnie.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Tisztelt elnök úr! Azt gondolom, hogy ezekben a mostani nyugtalansággal teli időkben nem lehetett könnyű feladat a Bizottság számára egy ilyen ambiciózus tervet kidolgozni, ezért mindenekelőtt engedjék meg, hogy gratuláljak ehhez! Emellett azonban tennénk néhány megjegyzést is.
A program kulcsszava a válság utáni fellendülés, amely intelligens, fenntartható és befogadó. Tisztelt elnökhelyettes úr! Én meglehetősen szkeptikus vagyok e tekintetben. Először is azt hiszem, korai lenne fellendülésről beszélni, mert bár vannak bizonyos erre utaló előjelek, korántsem biztos, hogy bekövetkezik a fellendülés, és azt gondolom, hogy nem engedhetünk meg magunknak további kétségeket e téren.
Továbbá úgy hiszem, több államban is olyan politikákat támogat a Bizottság, amelyek meglehetősen valószínűtlenné teszik a fellendülést. Erre jó példa lehet Lettország, Görögország és legutóbb Írország. Bár valóban igaz, hogy az adósságteher gyakran túlzott méreteket ölt, hamar rá fogunk jönni, hogy a korlátozó gazdaságpolitikák nem vezetnek növekedéshez, ugyanakkor az adósságteher további növekedésével járnak.
Hasonlóképpen vélekedem a szigorúbb európai rendeletek bevezetésén keresztül megteremteni kívánt költségvetési fegyelemről is. Az ilyen intézkedések ellentétes hatást váltanak ki egy válságban. Ezenfelül a költségvetési fegyelem nem fogja megoldani az EU gazdaságaiban tapasztalható szerkezeti egyensúlytalanságokat, mint amilyen például a külkereskedelmi többlet és hiány. Ugyanakkor szerintem ezt egy ennél hosszabb vita keretében kellene megvitatni.
Egy területen viszont valóban támogatom az Európai Bizottság erőfeszítéseit, ez pedig a pénzügyi szektor szabályozása. Nem vagyok biztos benne, hogy a javasolt és elfogadott intézkedések elégségesek lesznek, de elvben valóban a jó irányba tett lépésnek számítanak. Az intelligens és fenntartható növekedés irányába tett erőfeszítéseket is dicsérendőnek tartom, és megértem, hogy a program nem terjedhet ki minden részletre, ám sokkal ambiciózusabb kinyilatkoztatásokra és intézkedésekre lenne szükség a szegénység elleni küzdelem és a társadalmi befogadásért folytatott harc terén.
Ian Hudghton
Tisztelt elnök úr! A Bizottság programja tartalmaz néhány említésre méltó prioritást: a gazdasági növekedés fenntartása, a munkahelyek megőrzése és a munkahelyteremtés, az energetikai hatékonyság javítása és a megújuló energiaforrások fejlesztése.
Az SNP skót kormánya, Európa-párti nemzeti kormányunk egyetért ezekkel a célkitűzésekkel, és maximálisan kihasználja a rá ruházott korlátozott hatalmat ezek és más kihívások megválaszolása érdekében.
Az Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportja, amely magában foglalja az SNP-t és más Európa-párti nemzeti erőket Walesből, Katalóniából és Flandriából, saját országaikban a jó kormányzást támogatja. Ám célunk az is, hogy nagyobb szerepet játsszunk az EU döntéseiben, megtalálva független tagállamokként betöltött helyünket annak érdekében, hogy hazáinkban a kormányzati hatalom teljes tárházát érvényesíteni tudjuk, és hogy építő jelleggel tudjunk együttműködni kollégáinkkal itt is egy jobb Európa megteremtése érdekében.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Tisztelt elnök úr! A mostani válsággal átitatott időkben két főbb politikai irányzat és cselekvés látszik kirajzolódni: megelőző politikák és cselekvések, illetve élénkítő célú politikák és cselekvések.
A megelőző politikák azok, amelyek jelenleg a pénzügyi szolgáltatásokat, a kormányzást és a kormányzás megerősítését érintik. Más szavakkal bármi, ami felhívhatja a figyelmünket a problémákra, még mielőtt azok elárasztanák az európai gazdaságokat.
A második típusú politikák azonban - az élénkítő politikák - létfontosságúak. Barroso úr, Wathelet úr! Ezeknek a politikáknak három alapvető jellemzője van. Természetesen ennél jóval több jellemzője létezik, de most csak ezt a hármat szeretném kiemelni: kutatás, innováció, a digitális társadalom fejlesztése - más szavakkal az európai digitális menetrend - és a belső piac.
Az első területen, a kutatás és az innováció területén találom a Bizottság munkaprogramját hiányosnak.
Barroso elnök úr korábban azt mondta, hogy a konkrét programok 2011 közepére várhatók, de véleményem szerint ez nem elégséges. Biztosíthatom Önöket, hogy a képviselőcsoportom és én is szerettem volna azt látni, hogy programjukban hivatkoznak az EU nyolcadik kutatási és technológiafejlesztési keretprogramjára, erre azonban utalást sem tesznek javaslatukban.
Kristian Vigenin
(BG) Tisztelt elnök úr! Tisztelt Šefčovič úr, hölgyeim és uraim! Az Európai Bizottság munkaprogramjának megvitatása nem puszta formaság. Ez az európai polgárok figyelme felkeltésének egyik módja, illetve annak jelzésére is szolgál, hogy mely területeken tudják támogatásukról biztosítani e Parlament képviselői az Európai Bizottságot.
Néhány konkrét témát szeretnék kiemelni. A következő év különösen fontos lesz az EU nemzetközi porondon betöltött szerepét illetően. Külpolitikai téren hatékonyabb Európai Külügyi Szolgálatot várunk, amely nem erősödhet meg a teljes Európai Bizottság támogatása nélkül.
A bővítési politikával összefüggésben szeretnénk, ha a Bizottság felhasználná a 2010-ben keletkezett új energiákat. Felkérjük a Bizottságot, hogy segítsen Horvátországnak, hogy meg tudjon felelni a fennmaradó követelményeknek, és hogy a csatlakozási tárgyalások 2011-ben minél előbb sikeresen befejeződhessenek. Tekintve, hogy a 23. fejezet tekintetében elért előrehaladás különösen fontos a számunkra, várjuk a Bizottság jelentését a Parlament irányában a tárgyalások során 2011 első negyedévében elért előrehaladásról.
A másik tagjelölt ország, amelyet a Bizottságnak különös figyelemmel kell kísérnie, Törökország. A 2011-es választások után azt várjuk, hogy Törökország újult erővel fogja felgyorsítani a tárgyalások során tett vállalásainak teljesítését, és elkezdi kidolgozni új alkotmányát, különös hangsúlyt fektetve az alapvető emberi és polgári jogokra és szabadságokra.
Továbbá szintén felszólítjuk a Bizottságot, hogy rendszeres időközönként tájékoztassa az Európai Parlamentet Szerbia uniós csatlakozási kérelmének aktuális helyzetéről.
Reméljük, hogy az európai szomszédsági politika felülvizsgálata megfelelő kiigazítási javaslatokkal zárul, amelyek biztosítják a politika céljainak és az ezen célokat garantáló pénzügyi eszközöknek az összhangját. Ebben a Bizottság egészen biztosan számíthat az Európai Parlament támogatására. A 2020 Európa stratégiában megfogalmazott célkitűzéseinknek tükrözniük kell a szomszédos földközi-tengeri és keleti országokkal szembeni külpolitikánkat. Köszönöm, és sok sikert kívánok munkájukhoz a következő évben!
Andreas Schwab
(DE) Tisztelt elnök úr! Tisztelt Barroso úr, hölgyeim és uraim! Azt szeretnénk, hogy az Európai Bizottság jogalkotási programja összhangban legyen Európa hosszú távú célkitűzéseivel, és bár véleményünk szerint sok területen lehetne javítani, mégis üdvözöljük e jogalkotási program alapvető megközelítését.
A belső piac tekintetében - amely területért én is felelek - szeretném külön kiemelni, hogy Monti professzor tanulmánya alapján szeretnénk biztosítani, hogy Európa minden polgára egyre több előnyét láthassa a belső piacnak. A Bizottság munkaprogramjának megvitatásakor, és főként, ha a Monti-jelentést vesszük alapul, akkor ez azt jelenti, hogy a Bizottságnak szembe kell néznie e dokumentum követelményeivel, azaz biztosítania kell, hogy a Bizottság által a tagállamok ellen indított jogsértési eljárásokat megerősítsük a jogszabály-átültetési hátralék 1%-ról 0,5%-ra való csökkentése érdekében. Sajnálatos módon azonban erről egy szó sem esik a munkaprogramban. A jelentésben megnevezett egyes intézkedések mellett, mint például az európai digitális menetrend, a jelzáloghitelek, a koncessziók és sok más olyan intézkedéssel kapcsolatban, amelyekre most nem fogok egyenként kitérni, is fontos megjegyezni, hogy minden olyan intézkedés, amelyet 2011-re jelentettek be, 2011-ben ténylegesen bemutatásra kell, hogy kerüljön. Az a plusz információ, amely szerint a Bizottság bizonyos jogalkotási terveket vizsgál, nem kifejezetten előnyös ebben a tekintetben.
Végezetül pedig véleményem szerint fel kell kérnünk az Európai Bizottságot, hogy készítsen hatástanulmányt minden jogalkotási javaslatáról annak érdekében, hogy mindenki megérthesse, miért van rájuk szükség.
Evelyne Gebhardt
(DE) Tisztelt elnök úr! Tisztelt Barroso úr, hölgyeim és uraim! Azt hiszem, hogy a Lisszaboni Szerződéssel jelentős előrelépést tettünk az európai polgárok nevében, mert a szociális piacgazdaság elvét bevettük az európai politika alapelvei közé. Egyértelmű, hogy európaiként és parlamenti képviselőként elvárjuk, hogy egyszer valósággá váljon a szociális piacgazdaság. Ha megnézzük magát a belső piacot és a belső piac egészével összefüggő kérdéseket, akkor megállapíthatjuk, hogy számos olyan dolog kimaradt ezekből, amelynek szerepelnie kellett volna a programban.
Nem elég csupán az európai jogszabályok társadalmi hatásvizsgálatát elvégezni. A gyakorlatba is át kell ültetni a szociális záradékot abból a célból, hogy biztosíthassuk, hogy azok az ígéretek, amelyek szerint a polgárok élvezhetik az Európa nyújtotta előnyöket, ne csak papíron létezzenek. Ez nemcsak a szociális záradékról szól, hanem a speciális védelmet igénylő általános gazdasági érdekű szolgáltatásokról is. Nagyon fontosnak tartom, hogy az Európai Bizottság végre foglalkozik ezzel a kérdéssel, és hogy a szükségesnél részletesebben is megvizsgálja a munkavállalókat érintő kérdéseket, például a kiküldetésben lévő munkavállalókról szóló irányelvvel összefüggésben, amelynek tekintetében még mindig nem tudjuk, mi lesz a következő lépés.
Végezetül pedig - és lassan tényleg kezdek kijönni a béketűrésemből ezzel kapcsolatban - hosszú ideje kérjük az Európai Bizottságot a csoportos perek európai szintű rendszerének bevezetésére. A Bizottság eleddig hat vagy hét különböző tanulmányt végeztetett el. És mit látunk ebben a munkaprogramban? Egy újabb tanulmány elvégzésére szóló megbízást. Ez nem mehet így tovább! Követeljük, hogy a Bizottság tegyen végre javaslatokat és hozzon döntéseket e téren.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Tisztelt elnök úr! Tisztelt biztos úr! Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoportjának a Gazdasági és Monetáris Bizottságban dolgozó koordinátoraként két pontot szeretnék kiemelni a programjukból.
A gazdasági kormányzás megerősítésével és az európai szemeszter kezdeményezéssel kezdeném. Üdvözöljük a gazdasági kormányzásról szóló csomagot. E cél elérése rendkívüli fontosságú. Ebben a tekintetben képviselőcsoportunk a javasoltaknál jóval hatékonyabb és kötelező érvényűbb intézkedéseket szeretne látni. Szintén szükséges lenne arra, hogy a Parlament valóban részt vegyen az előirányzott folyamatok véglegesítésében és végrehajtásában. Meg kell találni a szerződések jelentős módosításának megelőzését szolgáló jogalapokat, hiszen ezek a módosítások csak nagyon lelassítanák a meghozandó intézkedések végrehajtását.
A második pont a pénzügyi szabályozással összefüggő munka folytatásához kapcsolódik. A projekteket már előterjesztették, vagy hamarosan elő fogják terjeszteni őket. 2011 döntő fontosságú év lesz. Méltányoljuk Barnier biztos úr proaktív hozzáállását. 2010-ben a felügyeleti csomag és az alternatív befektetési alapkezelőkről szóló irányelv elfogadásával, valamint - reményeink szerint - az év végéig a hitelminősítő intézetek európai felügyeletéről szóló rendelet elfogadásával a Parlament megmutatta elkötelezettségét. A pragmatikus, intelligens és hatékony szabályozás útján kívánunk tovább haladni. És ma a Bizottságtól is ezt várjuk el.
Proinsias De Rossa
Elnök úr, először is, Barroso elnök úr a bevezetőjében a munkavállalók kiküldetésével kapcsolatos intézkedések bevezetéséről beszélt. Ezzel kapcsolatban nem fogalmazott pontosan, de szeretném emlékeztetni arra, hogy elnökké történő újraválasztása előtti meghallgatásán egyértelmű kötelezettséget vállalt a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv felülvizsgálatára oly módon, hogy az megakadályozza a szociális dömpinget és az abból eredő bírósági ügyeket. Szeretném őt erre emlékeztetni.
Szeretném azt is megemlíteni, hogy rendkívül fontos lenne olyan jogszabályok életbe léptetése, amelyek jogbiztonságot nyújtanak a tagállamokban azok számára, akik általános érdekű szociális szolgáltatásokat nyújtanak. A Bizottság részéről teljes érdektelenség mutatkozik az említett területen jelentkező problémák iránt. Jelenleg egy ezzel a témával foglalkozó jelentésen dolgozom, és a jövő év elején vissza fogok térni rá. Örömmel fogadtam a szegénység elleni platform hírét is, de semmilyen bizonyítékát nem látom annak, hogy a Bizottság használná a platform alapját képező 2020-as stratégiát, például az ír kormánnyal folytatott, az ottani problémák megoldását célzó jelenlegi tárgyalások során.
Ha a 2020-as stratégia nem képezi a fenti tárgyalások alapját, akkor azok milyen keretek között folynak? Mivel járul hozzá Európa az írországi problémák megoldásához azon kívül, hogy a bankok problémáit igyekszik megoldani?
Beszélhetnék még egy utolsó témáról? Véleményem szerint a Parlament képviselői a szekeret fogják a ló elé, amikor arról beszélnek, hogy az egész Európai Unióban be kellene vezetni a minimális társasági adót anélkül, hogy szó esne a közös fiskális politikáról is, és anélkül, hogy elég erős költségvetést teremtenénk ahhoz, hogy biztosítsa a gyenge és a periférikus államok kohézióját, és sorolhatnám még tovább azokat az európai politikákat, amelyeket meg kellene alkotni ahhoz, hogy komolyan beszélhessünk az egységes európai társasági adóról.
Csaba Őry
(HU) A Néppárt foglalkoztatási, szociális bizottsági koordinátoraként biztatónak tartom a munkaprogramot, amely előttünk van, és külön üdvözlöm, hogy hamarosan vitát kezdhetünk a "new skill, new job” fedőnevet viselő zászlóhajó kezdeményezésről.
Lenne néhány politikai és néhány szakmai megjegyzésem. Fontosnak tartom, hogy időben kezdjünk egyeztetni, és a Bizottság ne csak a Tanács által javasolt menetrendet, hanem a Parlament igényeihez igazodó menetrendeket is vegye figyelembe. Fontosnak tartom - többen szóltak erről -, hogy létező pénzügyi források legyenek a projektek, a prioritások mögött, és fontosnak tartom ugyanakkor azt is, hogy az elhatározott programokat nyomon követés, monitorozás kövesse.
Néhány probléma: az oktatás. Egyetértünk az oktatás és képzés szintjének a növelésével, de sajnáljuk, hogy hiányoznak a munkahelyi megbetegedésekre vonatkozó jogalkotási kedvezményezések. Szeretném hangsúlyozni és emlékeztetni a Bizottságot, hogy a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelvben mi támogatjuk a hatékonyabb végrehajtást, de ellenzünk mindenfajta új irányelvet.
Azt gondoljuk, hogy a Szociális Alapot, a Globalizációs Alapot és a Európai Regionális Alapot szinergikusan kell fölhasználni, különös tekintettel, ami össze kell, hogy kösse ezeket a programokat az a fő prioritás: a munkahelyek létrehozása, foglalkoztatás bővítése, és még egy utolsó szó: ki kell iktatni a gazdasági szereplőkre, főként a kis-és közepes vállalkozásokra nehezedő adminisztratív terheket, és ennek vonatkoznia kell az európai programokra, az európai finanszírozási kezdeményezésekre is.
Edit Herczog
(HU) Megpróbálok nagyon rövid lenni. Köszönjük a Bizottságnak ezt a munkaprogramot, amit nagyon nehéz lehetett megalkotni, hiszen a költségvetés nem áll rendelkezésünkre. Én is azokat a pontokat emelném ki, amelyeknek örültünk volna, de nem kerültek bele. Szerettük volna, hogyha az oly régen várt iparpolitika tekintetében sikerül törvényalkotási javaslatot letenni az asztalra, de ugyanígy a nyersanyag politika tekintetében is előrébb kellett volna lépni.
Örültünk volna, hogyha energiahatékonyság és az energia beruházások terén a mostaninál konkrétabb javaslatok kerültek volna a Bizottság munkaprogramjába. Nagyon sajnáljuk, hogy a kutatásfejlesztési keretprogramnak a féléves értékelésére nem kerül sor, és nagyon szeretnénk hangsúlyozni, hogy amennyiben sikerül megállapodni a költségvetésben a Galileo és ITER programokról, akkor erre a kérdésre vissza tudunk térni.
Nagyon üdvözölnénk, hogyha a kisvállalkozás-politika, amely a második születésnapját ünnepli hamarosan, a mostaninál hatékonyabban kerülne megvalósulásra. És annak is örülnénk, hogyha ebben az évben, amikor két egymást követő félévben új tagállami elnökség lesz, magyar és lengyel elnökség lesz, hogyha az Unión belüli kohézió, az Unión belüli integráció tovább folytatódna.
Elfogadhatatlan a szakadék az Európai Unió keleti és nyugati fele között, ami megvan például munkabérek és egyéb tekintetekben. Mindenképpen érdemes lenne itt előrelépni. És végül nagyon örülnénk, ez az energiabiztonság szempontjából is nagyon fontos, hogyha a keleti partnerség tekintetében előre tudnánk lépni. Ez még akkor is igaz, hogyha a Parlamentben is van, aki ezt hátráltatni próbálja, mondjuk a Euronest vonatkozásában.
Catherine Trautmann
(FR) Elnök úr, Biztos úr, ez a munkaprogram a növekedés és a munkahelyek, továbbá a gazdasági szabályozások megélénkülését a bizalom helyreállításának kulcsfontosságú tényezőjeként mutatja be. Ez igaz is. Gazdasági növekedési modellünk többé már nem működtethető a Stabilitási Paktum végrehajtási aspektusainak erősítésével, aminek már eddig is folytonosan megmutatkoztak a korlátai. A növekedés megélénkítésének a középpontjában az egész Európára kiterjedő munkahelyteremtésnek kell állni. A foglalkoztatást és a szociális normákat a gazdasági hatalom jelzőszámainak kell tekintenünk, és ebből a kiindulási pontból kell hangsúlyoznunk annak szükségességét, hogy nagyobb figyelmet kell szentelni a pénzügyi tranzakciók európai szintű megadóztatásának és az Európai Unió és a munkaügyekért felelős európai miniszterek között megvalósuló jobb koordinációnak, valamint az Unió gazdasági jellegű javaslatainak. Támogatom a Parlament azon képviselőit, akik felszólalásaikban hangsúlyozták a munkavállalók kiküldetéséről és az általános érdekű szolgáltatásokról szóló irányelv fontosságát.
Úgy vélem, hogy az Európai Unió digitális stratégiája az új gazdaság kulcsfontosságú tényezője. Nagyobb elismerést kellene biztosítanunk az Unió ezzel a ponttal kapcsolatos célkitűzéseinek.
Ami az állampolgárságot illeti, az Uniónak vissza kellene helyeznie az állampolgárokat az európai projekt középpontjába, és a pénzügyi előirányzatok növekedésének nemcsak a biztonsági szempontokra, hanem elsősorban a migrációs áramlatok kezelésére kellene összpontosítania.
Végezetül, Elnök úr, azzal szeretném befejezni, hogy ennek a 2011-es munkaprogramnak alapvetően egy olyan politika legjobb példájának kellene lennie, amely pozitív módon foglalkozik a nemzetek meghátrálás iránt érzett kísértésével, amit minden tagállamban megtapasztalhatunk. Úgy hiszem, hogy az Európai Bizottság rendelkezik a dolgok megváltoztatásához szükséges hatalommal. Számíthat egy olyan Parlamentre, amelyik pro-aktív erő lesz, és, ha nagyobb ambíciót mutat fel, támogatást nyújt számára.
Elmar Brok
(DE) Elnök úr, Barroso úr, három dolgot szeretnék röviden megemlíteni. Először, úgy gondolom, hogy ami a külkapcsolatokat illeti, a Bizottságnak, amely különleges felelősséggel bír ezen a területen, sokkal konceptuálisabb megközelítést kellene alkalmaznia a keleti partnerség terén, mint amilyet a múltban tanúsított, és a partnerség tagjait a többoldalú kapcsolat megteremtésére kellene felszólítania. Mindenekelőtt - a saját jól felfogott érdekünkben - sokkal hatékonyabb, nemcsak energetikai szempontú értékelést kellene végeznünk a keleti partnerség vonatkozásában, és ennek kellene képeznie az egyik prioritásunkat.
Másodszor, nem tudom, hogy más területeken mi a helyzet a strukturális alapokkal, de a külkapcsolati programok pénzügyi irányításának a folyamata elviselhetetlenül lassú. Mire rendelkezésre áll a pénz, a politikai célkitűzés már egy éve elavult. Megtapasztaltuk ezt a közel-keleti programok, a keleti partnerség, és sok más terület esetében. Tudom, hogy mindez a Parlament, és az Európai Unió pénzügyi rendeletei miatt van így, és hogy mindez rengeteg problémát okoz a 10 évvel ezelőtti Santer Bizottság alatt érvényes eljárások miatt. Ugyanakkor azonban, ha tényleg jó célokra akarjuk ezeket a pénzeket felhasználni, és biztosítani akarjuk, hogy ne csak holtsúly hatásuk legyen, illetve ne minden esetben túl későn érkezzenek, mivel a vonat addigra már elindult az ellenkező irányba, és ha a saját politikai célkitűzéseink megvalósulását kívánjuk elősegíteni, akkor jó ötletekre van szükség a Bizottság részéről azzal kapcsolatban, hogy a programok létrehozása és megvalósítása, illetve a pénzek kifizetése a fenti területeken hogyan történhetne az eddigieknél sokkal gyorsabban.
Barroso úr, a harmadik témám az, hogy a Transzatlanti Gazdasági Tanáccsal és az Amerikai Egyesült Államokkal fennálló gazdasági kapcsolatok kérdésével - és itt nemcsak a gazdasági jelentőségre, hanem a stratégiai fontosságra is gondolok - véleményem szerint nem foglalkozik kellő részletességgel a Bizottság anyaga.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, Európa állampolgárai elvárják, hogy 2011-ben az európai intézmények az új munkahelyek teremtésére és a szociális Európa létrehozására koncentráljanak.
A Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság alelnökeként megdöbbenésemnek kívánok hangot adni amiatt, hogy 2011-ig elhalasztották a Fehér Könyv Európa közlekedéspolitikájának jövőjéről szóló dokumentumot. Ez a dokumentum létfontosságú mind a jövőbeni pénzügyi kitekintés, mind a kohéziós politika jövője szempontjából, amiről már megkezdtük a vitát.
A 2011-es munkaprogramból ki szeretném emelni a jogalkotással kapcsolatos kezdeményezéseket az alábbi területeken: személyes adatok védelme, az információk és a hálózatok biztonságának javítása a közbeszerzési szabványok és javaslatok alapján, elektronikus aláírások és az elektronikus azonosítás kölcsönös elismerési és hitelesítési mechanizmusai. A fenti kezdeményezések teljes mértékben kötelezőek a digitális napirend megvalósításához és a belső piac eléréséhez, beleértve a szolgáltatási szektort is.
Érdeklődéssel várjuk az intelligens energiahálózatokkal kapcsolatos jogalkotási kezdeményezéseket is. Szükség van a fenti hálózatokra egyrészt a megújuló energiaforrásokból nyerhető elektromos energia biztosítása érdekében, amely területen a tagállamok az elmúlt években komoly befektetéseket hajtottak végre, másrészt az elektromos járművekhez szükséges infrastruktúra kiépítése érdekében.
Végkövetkeztetésként azt szeretném elmondani, hogy a digitális napirendnek és az energiahatékonyságnak mint a munkahelyteremtéshez és az Európai Unió versenyképességéhez hozzájáruló területeknek - a szociális Európával együtt - 2011-ben a legfontosabb prioritásoknak kell lenniük számunkra.
Daniel Caspary
(DE) Elnök úr, Barroso úr, a Bizottság 2011-re hihetetlenül széleskörű programot terjesztett elő, és egyértelművé szeretném tenni, hogy szerintem jó lenne a fontossági sorrenden javítani.
Jelenleg közel 30 főigazgatóságunk és 26 biztosunk van. Nem hiszem, hogy minden egyes főigazgatóságnak és biztosnak azzal kellene bizonyítania a létjogosultságát, hogy nagyszámú jogalkotási javaslattal áll elő. Meg vagyok győződve arról, hogy időnként jót tenne Európának, ha valóságos prioritásokat állapítanánk meg, és a lényegre koncentrálnánk. Európa erőssége nem abban áll, hogy a lehető legtöbb témával foglalkozik, hanem abban, hogy több időt szentel a fontos kérdéseknek.
Szeretnék néhány megjegyzést tenni elsősorban a külkereskedelemmel kapcsolatban, mivel a csoportomon belül én vagyok ennek a területnek a koordinátora. Örülnék, ha végre előre tudnánk lépni a transzatlanti kapcsolatok területén, amint Elmar Brok úr már elmondta. A Transzatlanti Gazdasági Tanács kérdése már évek óta napirenden szerepel, de még semmilyen valós sikert nem ért el. Ha megnézzük, hogy ez alatt az idő alatt mennyit változott a világ, és hogyan tolódott el a világban a különböző régiók gazdasági hatalma, beláthatjuk, hogy sürgős szükség van az amerikaiakkal való szorosabb együttműködésre.
Jó lenne, ha a Bizottság a munkája során emlékezne arra, hogy a Lisszaboni Szerződés életbe lépése óta az Európai Parlament társjogalkotó a külkereskedelem terén. Mind a két félnek, vagyis a Parlamentnek és a Bizottságnak, meg kell tanulnia, hogyan kell a másikkal együttműködni, és hogy kell közösen végezni a jogalkotást, különösen a külkereskedelem területén. Nagyon örülnék annak, ha a Bizottság különös figyelmet szentelne ennek a területnek, és, ami még fontosabb, sok időt hagyna a párbeszédre és az átlátható, közös tevékenységre.
Gay Mitchell
(GA) Elnök úr, először is örömmel üdvözlöm a Bizottság által a jelen napirend előmozdítása érdekében végzett munkát. Az Európai Unió mindent megtesz a jelenlegi gazdasági válság megszüntetése érdekében. Ugyanakkor, a már elvégzett és a még elvégzésre váró munka mennyisége ellenére nem feledkezhetünk meg a fejlődő világban élő emberekről sem.
Elnök úr, a Fejlesztési Bizottság európai néppárti képviselőcsoportjának közös koordinátoraként azt szeretném elmondani, hogy megrázó tudomásul venni azt, hogy miután megállapodtunk abban, hogy a bruttó nemzeti termék 0,7 %-a erejéig kötelezettséget vállalunk a fejlődő világ megsegítésére, legelőször - vagy legalábbis az elsők között - ezt a költségvetést nyirbáljuk meg minden olyan esetben, amikor a tagállamaink pénzügyi megszorító intézkedéseket vezetnek be. Értem én - mindannyian értjük -, hogy ha csökken a bruttó nemzeti jövedelem, akkor csökken a hozzájárulás mértéke is, de nem kellene a bruttó nemzeti jövedelem százalékában csökkennie, majd ismét csökkennie.
Arra kérem a Bizottságot, hogy tegyen meg minden tőle telhetőt - már a millenniumi fejlesztési célok New Yorkban történő felülvizsgálatát követően - annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok teljesítsék az általuk vállalt kötelezettségeket. Nem azt kérjük tőlük, hogy ne csökkentsék a hozzájárulásaikat. Azt kérjük, hogy ne a csökkentett bruttó nemzeti jövedelmük százalékában csökkentsék a hozzájárulásukat.
Simon Busuttil
(MT) Elnök úr, röviden csak azt szerettem volna elmondani, hogy a jelenlegi gazdasági helyzet következtében egyszerű és természetes dolog, hogy csak és kizárólag a gazdasági szempontokra koncentrálunk. Európa azonban nem csak az európai piacokból áll, hanem az európai állampolgárokból is. Ezért tovább kell folytatnunk a Stockholmi Program megvalósítását, mert a Stockholmi Program, amivel kapcsolatban éppen most jutottunk megállapodásra, vezet el bennünket ahhoz, hogy megteremtsük az állampolgáraink Európáját.
Konkrétabban, a következő évben további fejlődésre van szükség a terrorizmus elleni küzdelem folytatásához és állampolgáraink általános biztonságának megteremtéséhez, mivel állampolgáraink nagyobb biztonságot követelnek az Európai Uniótól. Fokoznunk kell a szervezett bűnözés elleni küzdelmet is, különösen a korrupció területén. Meg kell továbbá erősítenünk az állampolgári jogokat, például a bűncselekmények áldozatai esetében. Végezetül, létre kell hoznunk a szolidaritás elvén alapuló egységes, közös menekültügyi és bevándorlási politikát. Nagyon köszönöm.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr, az Európai Bizottság által bemutatott 2011. évi munkaprogram valóban meglehetősen ambiciózusnak tűnik. Remélem, hogy ez a dokumentum a jövőt - egy versenyképesebb, egységesebb, és virágzóbb európai jövőt - megalapozó dokumentummá válik.
Ugyanakkor azonban a múltban volt már sok nagyra törő dokumentum és terv, amelyek közül nem mindegyik került megvalósításra. Világosan emlékszem arra, hogy azok az országok, amelyek most súlyos pénzügyi válságot élnek meg, néhány évvel ezelőtt hogyan szolgáltak jó például a pénzügy- és a gazdaságpolitika irányításának. Napjainkra azonban az élet komoly változásokat hozott.
Éppen ezért teljes mértékben támogatom a pénzpiacok szigorúbb szemmel tartását, a közös energetikai piac létrehozását és olyan elvek kidolgozását, amelyek az eddiginél jobban integrálják az országainkat a gazdaságba. Csak ezt követően tudjuk majd a jövőben biztosítani azt, hogy az Európai Unió versenyképesebb legyen, és a lakosság több munkahelyhez és nagyobb jövedelemhez jusson.
Andrew Henry William Brons
Elnök úr, a Bizottság 2011-es munkaprogramját olvasva szembeötlik egy fontos dolog: a válság felhasználása arra, hogy a Bizottság több hatalomhoz jusson. A gazdasági és fiskális politika koordinálása, a fiskális politikák szélesebb körű és erőteljesebb felügyelete, a makro-gazdasági politika jobb koordinációja, és ami még ennél is vérfagyasztóbb, új végrehajtási mechanizmusok. Azt hallottuk, hogy mindez értelmes, fenntartható és befogadó növekedést eredményez, de ha megnézzük a Bizottság Európa 2020 elnevezésű dokumentumát, akkor ez lefegyverzően őszinte: 23 millió munkanélküli, 4%-os GDP-csökkenés 2009-ben. Amíg a globalizálódás ügyét magunkénak érezzük, addig nem tudunk kilábalni a válságból.
A 2020-as dokumentum a világ leginnovatívabb országaiként utal a tagállamokra, de ha a feltörekvő, alacsony bérezésű gazdaságok büntetlenül ellophatják a találmányokat, akkor az innováció nem segít rajtunk. Meg kell védeni a gazdaságainkat a kalózkodó és rabszolgamunkát alkalmazó gazdaságoktól. A 2020-as dokumentum Európa népeit tehetséges és kreatív emberekként említi; talán azokat a demográfiai politikákat kellene követnünk, amelyek támogatják ezeket a tehetségeket, továbbá megvédik és megőrzik ezt a kreativitást.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Elnök úr, a Bizottság munkaprogramja ambiciózus, de én úgy vélem, hogy egy dolog hiányzik belőle - azt szeretném, ha a Bizottság nagyobb hangsúlyt fektetne a már meglévő szabályoknak, törvényeknek, stratégiáknak és politikáknak a megvalósítására. Újabb stratégiákat készítünk, és új dokumentumokat fogalmazunk meg, de nagyon sok dolognak egyszerűen nem szerzünk érvényt, különösen az energia területén. Ezért úgy vélem, hogy ennek különálló és különleges témának kellene lenni a Bizottság munkájában. Ha a Bizottság nem gondoskodik arról, hogy a már elfogadott törvények érvénybe lépjenek, akkor nem lesz hiteles, és elveszíti a legitimitását. Így tettük lehetővé a súlyos pénzügyi problémák megjelenését is Európában - amikor nem tartottuk szem előtt a maastrichti kritériumokat. Több ország lassacskán figyelmen kívül hagyta vagy megszegte azokat, és most nagyon súlyos problémákkal küzdünk. Igen, lehet, hogy ez nem tesz jó benyomást, nem jól néz ki papírra vetve, de úgy vélem, hogy kulcsfontosságú a Bizottság munkája szempontjából.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Elnök úr, habár a Bizottság tervei között szerepelt a munkahelyteremtés mihamarabbi felélénkítése, a foglalkoztatás és a szociális ügyek területén a Bizottság 2011-es munkaprogramja, sajnálatos módon, nem tartalmaz határozott javaslatokat az új és jó minőségű munkahelyek megteremtésére. A Bizottság ismét ugyanazokat a jogszabályi kezdeményezéseket teszi a munkavállalók kiküldése és a munkaidő terén, mint az előző évi munkaprogramban tette, és ígéretet tesz a bevándorló munkaerő jogainak jobbítására az egész Európai Unió területén.
Ez azonban nem elegendő. Átfogó vitát folytatunk a nyugdíjak jövőjéről az Európai Unióban, és az egyik javaslat a nyugdíjkorhatár emeléséről szól, miközben a Bizottság nem készített határozott javaslatot az időskorúak foglalkoztatására. Másodszor, a gazdasági és pénzügyi válság körülményei között erőteljesen nőtt az illegális munkavállalás és az árnyékgazdaság. Ténylegesen hiányoznak a konkrét javaslatok ennek a betegségnek az együttes leküzdésére.
Harmadszor, annak érdekében, hogy az Európai Unióban legyőzzük a szegénységet, és ténylegesen csökkentsük a szegénységben élők számát, őszintén remélem, hogy a Bizottság a lehető leghamarabb életbe léptet egy irányelvet a minimális jövedelemről.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, a munkaprogram megszövegezése során egyrészről minden esetben feltételezzük a folytonosságot, másrészről pedig a változásokat. Milyen lesz az arányuk, és milyen lesz közöttük a kapcsolat 2011-ben? Kétségtelen, hogy a válságból való kilábalással, a gazdasági növekedés fellendítésével és a munkahelyteremtéssel kapcsolatos munkát tovább kell folytatni. Ezáltal a 2011-re vonatkozó célkitűzéseink meghatározásra kerültek. Az elfogadott stratégiák száma kielégítő.
Ugyanakkor azonban meg kell változtatnunk a gazdaságirányítással kapcsolatos reformok mélységét. Ez látható a Monti-jelentésben az egységes piac megteremtésével kapcsolatos legfontosabb reformintézkedések területén. Hasonlóképpen kell eljárnunk a pénzintézetekre és azok felügyeletére vonatkozó reformok területén is. 2011-nek olyan évnek kell lennie, amikor az elfogadott intézkedések megvalósításra kerülnek, és az új hivatalok megkezdik a működésüket.
A versenyképesség javulása elsősorban akkor következhet be, ha az innovatív és modern módszerek alkalmazása révén nő a hatékonyság. Végezetül, egy további fontos feladat a célkitűzésekkel és a 2014-2020 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keretekkel kapcsolatos munka. Ebben az esetben nagyon fontos, hogy a jövőben a jobb gazdasági integrációra koncentráljunk.
Monika Smolková
(SK) Elnök úr, a benyújtott munkaprogram ambiciózus. Olyan területeket foglal magában, amelyek hozzájárulnak a 2020-as stratégia megvalósításához. Eddig már sok mindent elmondtak, de én inkább az iránt érdeklődnék, amiről még nem hallottunk, vagy nem kielégítő mértékben hallottunk. Nevezetesen, hogyan akarja a Bizottság megállapítani a sürgős javaslatok felgyorsított elfogadásának a fontossági sorrendjét? A hangsúlyt a felgyorsított elfogadásra helyezem. Mindannyian tisztában vagyunk azzal, hogy milyen hosszadalmas eljárás az európai jogalkotás.
Szeretném megkérdezni a következőt is: a program a Bizottság, az Európai Parlament, és a Tanács közötti együttműködés hangsúlyozásával zárul. A kérdésem a következő: Úgy gondolják, hogy van lehetőség az építő jellegű együttműködésre a Tanáccsal akkor, amikor Merkel asszony és Sarkozy úr nem adták jelét az együttműködésnek?
Maroš Šefčovič
a Bizottság alelnöke. - Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani a tisztelt képviselőknek a Bizottság munkaprogramjával kapcsolatos pozitív és kedves szavaikért.
Ha átnézik a hozzászólásaikat, láthatják, hogy erőteljes konvergencia mutatkozik az általunk közösen elérendő célkitűzések terén. Véleményem szerint ennek az a magyarázata, hogy a Bizottság munkaprogramja nagyrészt a közös erőfeszítésünk eredménye. Az idén bevezetett strukturális párbeszéd, a bizottságok és a biztosok közötti intenzív kommunikáció meghozta gyümölcsét. Olyan bizottsági munkaprogram készült, ami tartalmazza a Parlament és a Bizottság egymáshoz közelítő célkitűzéseit.
Önök közül többen hangsúlyozták a megfelelő megvalósításra való összpontosítás fontosságát, annak érdekében, hogy a programjaink és a javaslataink ne csak papíron jelenjenek meg. Teljes mértékben megértem ezt a kérést, ezért a Bizottság munkaprogramja tartalmazza a folyó munkálatok monitorozását is. Szívesen jönnék el rendszeresen a Parlamentbe, és számolnék be a Bizottság munkaprogramjának előrehaladásáról és megvalósításáról annak érdekében, hogy ne csak évente egyszer, hanem rendszeresen megvitathassuk azt, hogyan haladunk előre a Bizottság munkaprogramjának megvalósítása terén.
Idén eddig az erre az évre beígért 34 kezdeményezés közül 30-at biztosan teljesítünk. Ez viszonylag jó előrelépés, de természetesen készen állunk arra, hogy ezt a kérdést a továbbiakban is megvitassuk önökkel, és erről a témáról rendszeresen tájékoztassuk önöket.
Nagyon örülök annak a kérésnek is, hogy - néhány kivételtől eltekintve - többet, és ne kevesebbet tegyünk. Ezt a tendenciát, természetesen, a Bizottság nagyon jó néven veszi a Parlament részéről. Egyetértek mindazokkal, akik azt mondják, hogy jobban kell végezni a dolgunkat. Nem csak jobban kell teljesítenünk a célkitűzések elérése érdekében, hanem meg is kell mutatnunk azt a jó minőségű munkával, hisz az eredményeket tudjuk a leginkább felhasználni az európai euroszkepticizmust és a múlt szellemét kezelő ellenérvként és eszközként, amelyek - így a protekcionizmus, a rasszizmus, az idegengyűlölet, és sok más olyan jelenség, amelyekről önök is beszámoltak - minden olyan esetben megjelennek, amikor nehéz időket élünk. Jó munkával, és jó együttműködéssel tudjuk kezelni a múlt fenti örökségeit.
Való igaz, hogy sok beruházásra van szükség az infrastruktúra területén, de abban is teljesen biztosak vagyunk, hogy modern infrastruktúrára van szükségünk. Ha globális szinten akarunk versenyezni, és ha meg akarjuk őrizni a versenyelőnyünket, akkor nyilvánvalóan javítani kell az infrastruktúránkat. Erre nemcsak a gazdasági célkitűzések elérése érdekében van szükség, hanem a gazdaság zöldebbé tétele és erőforrás-hatékony gazdaságok kifejlesztése érdekében is. Mindehhez a korábbinál sokkal nagyobb mértékben kell felhasználnunk a projekt-orientált uniós biztosítékokat, szorosabban együtt kell működnünk az Európai Beruházási Bankkal, és meg kell találnunk a módját a köz- és magánszféra közötti partnerség (PPP) erőteljesebb jövőbeni kihasználásának. Mindezeket megtalálják a programunkban is.
Ami az egységes piacot illeti, örömmel veszem a megjegyzéseket, és az egységes piac középpontba állítását, mivel ez valóban az EU koronaékszere. Az egységes piac területén sok mindent elértünk, és tudjuk, hogy még többet el tudunk érni akkor, ha szabadjára engedjük az egységes piac által nyújtott lehetőségeket. Meg kell szabadulnunk az egységes piac összes, még meglévő korlátjától, meg kell szabadulnunk a szűk keresztmetszetektől, és ki kell használnunk a gazdaság új területeit. Önök közül néhányan említették a digitális gazdaságot, és azt, hogy mennyire meg lehetne javítani az életet Európában akkor, ha nagyobb mértékben használnánk az elektronikus szolgáltatásokat, az e-kormányzást, illetve az e-kereskedelmet, és ezek olyan új területek, amelyeket jobban ki kellene használnunk.
Mario Monti kiváló jelentést mutatott be, és Michel Barnier ezt a jelentést a javaslataink alapjául használta fel. A vitát azzal indítottuk, hogyan lehetne jobbítani, nyitottabbá és versenyképesebbé tenni az európai egységes piacot, ahhoz, hogy még a mostaninál is jobb eredményeket hozzon. Tehát vegyünk részt benne, és nézzük meg, hogy a Michel Barnier által bemutatott javaslatok közül melyek a legfontosabbak, és melyeket kellene előtérbe helyezni. Úgy vélem, hogy együttesen jobb és erőteljesebb egységes piacot tudunk létrehozni.
Ami az adminisztratív terheket illeti, amint tudják, Günter Verheugen a programban szerepelteti az adminisztratív terhek 25%-os csökkentését 2012-ig. Örömmel tájékoztatom önöket arról, hogy a Bizottság nagyon keményen dolgozik azon, hogy meghaladjuk a fenti értéket. Jelenleg a 30%-os csökkentés elérését céloztuk meg, de világossá kell tenni azt is, hogy nemcsak a Bizottság tud eredményeket elérni ezen a téren. Gyakori, hogy az adminisztratív terhek hazai szinten növekednek az európai jogszabályok különböző megkötésekkel való végrehajtása során. Mindkét oldalnak, az európai szintnek és a hazai szintnek egyaránt dolgoznia kell a fenti kérdés megoldásán.
Ami az európai egységes piac szociális dimenziójának a fontosságát illeti, teljesen egyetértek önökkel. A múltból megtanultuk a leckét, és olyan javaslatokkal fogunk előállni a kiküldetésben levő munkavállalókkal, a munkaidőről szóló irányelvvel, és az általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatban is, amelyek ezt a rendkívül fontos szociális dimenziót is tükrözni fogják, mivel tisztában vagyunk azzal, hogy az egységes piac csak akkor fog működni, ha az állampolgárok magukénak érzik. Éppen ezért az általunk tett javaslatba bele kell foglalni ezt a jól megalapozott hatástanulmányt, hogy biztosak lehessünk abban, hogy az általunk az állampolgároknak tett javaslatokat elfogadják és támogatják.
Tzavela asszony nagyon szenvedélyes védőbeszédet adott elő a potenciális agyelszívással kapcsolatban, melyben elmondta, hogy elveszítjük a fiatal és jól képzett európaiakat, mivel azok más, az Európai Unión kívüli országokba mennek dolgozni. Egyes esetekben ennek oka az európai munkaerőpiacon még fellelhető korlátozásokban keresendő, más esetekben az információhiány okozza, de legtöbbször azért következik be, mert az oktatásunk nincs összhangban az európai üzleti vállalkozások igényeivel. Éppen ezért nagyon örülök annak, hogy néhány percen belül megkezdődik a vita az új kiemelt kezdeményezésről.
Látom, hogy a kollégáim, Vassiliou biztos úr és Andor biztos úr, már itt vannak. Ők majd elmondják, hogyan akarunk jobb munkát végezni, hogyan lehet összhangba hozni a képzettségeket az igényekkel oly módon, hogy a fiatalok ne legyenek munkanélküliek, hanem az európai gazdaságban kamatoztassák a lehetőségeiket, és ez mindannyiunk előnyére váljon.
Önök közül többen hangsúlyozták a pénzpiacok szabályozásának a fontosságát és a gyors döntéshozatal jelentőségét, valamint ennek megvalósíthatóságát. Már hangsúlyoztuk, hogy a jövőben előrelépést kell tennünk a Parlament, a Bizottság és a Tanács közötti koordináció javítása terén. Az uniós programozás új formája segítségével szeretnénk ezt megvalósítani, melynek keretében döntünk prioritásokról, az időzítésről és a határidőkről, azért, hogy az eredmények még gyorsabban megmutatkozzanak, és a jogalkotási folyamat még a mostaninál is gyorsabb legyen.
Biztosíthatom önöket arról, hogy ami a többéves pénzügyi keretet illeti, mindent meg fogunk tenni annak érdekében, hogy ambiciózus tervvel álljunk elő. A segítségükre van szükségünk ahhoz, hogy minden szinten - a médiának, a hazai hallgatóságnak - el tudjuk magyarázni a vonatkozó vita arányszámait, hogy Európában mennyi mindent lehet elérni a GDP-nek mindössze 1%-ával; az európai költségvetés szerkezetével, amelynek közel 95%-a az Európai Unió magas hozzáadott értékével visszakerül a hazai gazdaságokba. Ezt a vitát le kell folytatni az egyes tagállamok fővárosaiban is, és beszélnünk kell az állampolgárokkal, ismertetni kell velük a költségvetés szerkezetét ahhoz, hogy nagyra törő javaslatainkhoz megszerezzük a támogatást.
Elmar Brok a külkapcsolatok olyan fontos területeire utalt - a keleti partnerségre, a bővítési folyamatra -, ahol szintén munkálkodnunk kell a hitelesség megteremtése érdekében mindkét oldalon. Rendkívül hitelesnek kell lennünk a tagjelölt országok által teljesítendő kritériumok megtárgyalása és figyelemmel kísérése során, de hitelesnek kell lennünk a tagjelölt országoknak tett ígéreteink terén is annak érdekében, hogy mindkét oldalon kialakuljon a bizalom.
Az Egyesült Államok nagyon fontos partnerünk, és ha sikerül megszabadulnunk a kölcsönös kereskedés előtt tornyosuló korlátok egy részétől, az rendkívül hasznos lesz, és egyetértek azzal, hogy nagyobb erőfeszítésre van szükség ezen a területen.
Ami a kereskedelmet illeti, tudják, hogy Európa készen áll a tárgyalásra és az elmozdulásra, de ehhez partnerekre van szükségünk. Nem találhatunk ki megállapodásokat, hiszen nem vagyunk biztosak abban, hogy ezek harmonizálnak a másik oldal elképzeléseivel. De azzal egyetértek, hogy állandóan foglalkoznunk kell ezzel a kérdéssel, javaslatokkal kell előállnunk, és új lehetőségeket kell keresnünk, hisz a globális kereskedelem biztosan hasznára válik a globális gazdaságnak, és a világgazdaság zömének jelenleg erre van szüksége.
Végezetül a szabadságról, biztonságról és igazságosságról: mindannyian tudatában vagyunk annak, hogy állampolgáraink számára ez az egyik legnagyobb érdeklődésre számot tartó és a legnagyobb aggodalmat jelentő terület, és ezért szenteltünk a programunkban ekkora teret ennek a témának. Biztos vagyok abban, hogy a kollégáim, Malmström asszony, és Reding asszony, figyelmet szentelnek azon aggodalmak kezelésének, amelyeket mind a jelen vita, mind pedig a vonatkozó bizottságaikban folytatott strukturális viták során felvetettek.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra a decemberi részleges ülésen kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
João Ferreira
A Bizottság 2011-es munkaprogramja egyértelműen a folytonosságon alapul. Az "intelligens, fenntartható és inkluzív növekedéssel” kapcsolatos nyilatkozatok között szerepelnek azok az iránymutatások, amelyek túlsúlyban vannak, és amelyek komoly egyensúlytalansághoz vezettek az Európai Unión belül, az Unió gazdaságainak valós divergenciája, a súlyos válság, és a recessziós távlatok, amelyekkel egyes tagállamok szembenéznek, a munkanélküliséggel és a súlyos társadalmi igazságtalansággal kiegészítve. Tartalmaz olyan útmutatásokat is, mint a Stabilitási és Növekedési Paktum irracionális kritériumainak a fenntartása, a liberalizáció és a munkaerő elértéktelenedése, és hangsúlyozni szeretném a ragaszkodását egy olyan új javaslatnak a beterjesztéséhez, ami szerint módosítani kell a munkaidő megszervezésére vonatkozó irányelvet. Érdemes megemlíteni a programban a pénzügyi rendeletekre vonatkozó kijelentéssel kapcsolatban azt is, hogy a válság által létrehozott hiányosságok áthidalását szolgáló intézkedések legtöbbje már előterjesztésre került. Ez azt mutatja, hogy az adóparadicsomok és a származékos pénzügyi termékek megszüntetésére tett ígéretek vereséget szenvedtek. Ez azt mutatja, hogy a pénzügyi spekuláció ellenőrizetlenül tovább folytatódik. Új támadások vannak készülőben az állampolgári jogok, a szabadság és a garanciák ellen, beleértve az utazók regisztrálására vonatkozó programot, és ez nagy figyelmet érdemlő és komoly aggodalmat kiváltó téma.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
A Bizottság 2011-es munkaprogramját ismertető közlemény hangsúlyozza a válságból való kilábalást és a gazdasági növekedés ösztönzését. Az egyik jelentőségteljes elem a virtuális piac, ami még jelentős növekedési potenciállal rendelkezik - azzal a feltétellel, hogy az interneten megvalósul a tényleges egységes piac. Ezzel kapcsolatban bátorítom a Bizottságot arra, hogy hajtsa végre az európai digitális menetrend alapos megvalósítását, amire a közlemény utal. Véleményem szerint az információtechnológia által számunkra biztosított lehetőségek kihasználására a gazdasági válságból kivezető útként is tekinthetünk. Az internetes kereskedelem fejlődése, a szellemi tulajdonjogok területén hozott intézkedések, és Európa kulturális örökségének online módon történő rendelkezésre bocsátása tesztelheti is az Európai Unió hatékonyságát.
Mint a Jogi Bizottság a szabályozás javításáért felelős előadója (2008. évi jelentés), elégedettségemnek szeretnék hangot adni azzal a ténnyel kapcsolatban, hogy a Bizottság amellett döntött, hogy a jelentésemben szereplő javaslatokat is beépíti éves munkatervébe. Az európai jogszabályok utólagos ellenőrzésének nagyobb jelentőségére és a nyilvános konzultációs időszak 8 hétről 12 hétre való meghosszabbítására gondolok az új javaslatok esetében.
Kinga Göncz
Üdvözlöm, hogy az Európai Bizottság tartalmas munkaprogrammal vág neki a következő évnek. Manapság tanúi vagyunk annak, hogy a gyorsan változó gazdasági, pénzügyi és nemzetközi politikai körülmények szinte hétről hétre felülírják a terveinket. Ezért is tartanám fontosnak, hogy a bizottsági munkaprogramot többször is tekintsük át, és frissítsük a jövő évben.
Örülök, hogy a dokumentum a munkahelyteremtést nevezi 2011 egyik legfontosabb feladatának, ugyanakkor hiányolom belőle a foglalkoztatási és szociális célú jogszabályi kezdeményezéseket. A Bizottság végre rászánta magát arra, hogy kidolgozza az európai roma keretstratégiát, szükségesnek tartom azonban, hogy ezt kísérjék a befogadást és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát célzó jogszabályi előterjesztések. A Barroso-bizottság megalakulásakor ígéretet tett arra, hogy javaslatainak benyújtását minden esetben a szociális hatásokat felmérő vizsgálat fogja megelőzni, ennek nyomát azonban nem láttam az elkészült munkatervben.
Azt várom a Bizottságtól, hogy 2011 elejétől készen fog állni az egymillió uniós polgár aláírásával ellátott állampolgári kezdeményezések befogadására és kezelésére. Az egyes tagállamokban tapasztalható, a média szabadságát, a demokratikus alapjogokat sértő nyílt és rejtett támadások idején különösen fontosnak tartom, hogy az uniós testület, mint a szerződések őre, az eddiginél nagyobb figyelmet fordítson a tájékoztatás függetlenségét, a demokratikus fékek és ellensúlyok rendszerét, a jogállamiságot veszélybe sodró kormányzati döntésekre, és ha kell, tegyen intézkedéseket a demokratikus alapértékek védelmében.
Zita Gurmai
írásban. - A társadalmi nemekkel foglalkozó nőként és politikusként csalódást okozott a Bizottság 2011-es munkaprogramja. A programban teljesen megfeledkeztek a nőkről, és teljes mértékben kihagyták őket belőle. Nagyon sokat kellett dolgoznom ahhoz, hogy legalább egyszer rátaláljak a "nő” szóra - a mellékletben. És még ott is, idézem: "A konzultáció eredményétől függően a Bizottság 2012-ben elfogadhat egy jogszabályi javaslatot az összehangolással kapcsolatban, beleértve az apasági szabadságot és a hozzátartozó-ápolási szabadságot.” "Függően.” "Elfogadhat.” "2012-ben.” Ez a mondat egy olyan Bizottságtól származik, amelyik márciusban sietve készített el egy semmitmondó, úgynevezett Női Chartát, és amelyik az új társadalmi nemek közötti egyenlőségről szóló stratégia tárgyalásakor figyelmen kívül hagyta a Parlamentet, habár, hozzá kell tennem, az sem sokkal konkrétabb, mint a Bizottság előttünk levő munkaprogramja. Márciusban tudtuk, hogy Reding Chartája csak lényegi mondanivaló nélküli felszínes anyag. Többször is kértük az erős jogszabályi szövegezést, de Reding erről hallani sem akart. Miért történik meg, hogy el tudunk fogadni egy olyan Európát, amelyik szankcionálja a tagállamokat, ha pénzügyileg nincsenek összhangban az EU szabályaival és megállapodásaival, de nem tudunk elfogadni egy olyan Európát, amelyik szankcionálja a társadalmi nemek közötti egyenlőséget figyelmen kívül hagyó, és kevés számú, vagy női minisztereket egyáltalán nem tartalmazó kormányokkal rendelkező tagállamokat?
Jiří Havel
Nem meglepő, hogy a költségvetési tárgyalások kudarcát előidéző három ország nettó befizető, és, ráadásul, a visszafizetések élvezője. Semmi kétségünk nem lehet afelől, hogy az Egyesült Királyság megkezdte a visszafizetésért folytatott kötelező küzdelmét. A költségvetés-rombolók által választott kifogások elég gyengék. Válság idején felelőtlen dolog a költségvetési rugalmasság korlátozása. Épp ellenkezőleg, válság idején növelni kell a rugalmasságot. A korábban magasztalt brit humorérzék szomorú karikatúrája az, hogy nem hajlandók - a Lisszaboni Szerződéssel összhangban - tárgyalni a Parlamenttel az uniós költségvetés új pénzügyi forrásairól, és nem hajlandók párbeszédet folytatni a többéves pénzügyi keretről.
Joanna Senyszyn
A Bizottság 2011-es munkaprogramjának tartalmaznia kell a nőkkel szembeni erőszak leküzdéséről szóló irányelvre vonatkozó javaslatot, és a sport finanszírozásáról szóló uniós programot. A Bizottság elkötelezte magát a fentiek mellett. Ideje lenne ezeket megvalósítani. A nőkkel szembeni erőszak napjainkban a nőkkel szembeni diszkrimináció egyik legsúlyosabb megnyilvánulási formája, és az emberi jogok megsértése. Európában a nők 45%-a - vagyis 100 millió nő - volt már erőszak áldozata. Minden nap 1-2 millió európai nő szenved el erőszakos cselekményeket. Semmi nem indokolhatja a témával kapcsolatos irányelv megszövegezése terén mutatkozó késedelmet.
Fel szeretném hívni a figyelmet a sport kérdésére is, ami a Lisszaboni Szerződés életbe lépését követően szerepel az Európai Unió kompetenciái között. Ismétlem, a Bizottság, azáltal, hogy hazai és európai szinten költségvetési korlátozásokat kért, elvetette a fenti területtel kapcsolatos uniós program bemutatását. Attól tartok, ha elfogadjuk ezt a megközelítést, akkor soha nem lesz program, mert mindig lesznek a sportnál fontosabb témák. Ugyanakkor a fizikai tevékenység támogatása vitathatatlan előnyökkel jár az európaiak egészségi állapotának és jóllétének javulása terén, továbbá jó hatással van munkahelyi hatékonyságukra és eredményességükre. Ez segít a megbetegedések csökkentésében, és csökkenti az egészségügyi költségeket is, ami szintén hozzájárul a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemhez. Nagyon fontos az is, hogy kihasználjuk az időskorúak által nyújtott lehetőségeket a munkaerőpiacon. Remélem, hogy a Bizottság figyelembe veszi ezt a témát, amit már több alkalommal felvetettek, a foglalkoztatásra és az új munkahelyek teremtésére vonatkozó jövőbeni javaslatai során.
