Nemzetközi számviteli szabványok (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a nemzetközi számviteli szabványokról szóló állásfoglalási indítvány.
Pervenche Berès  
a Gazdasági és Monetáris Bizottság elnöke.. - (FR) Elnök úr, Biztos asszony! Van bizonyos logika a mai megbeszélések sorrendjében, hiszen ebben a vitában el kell döntenünk, elfogadjuk-e európai szinten az úgynevezett IFRS 8 szabványt.
2007. április 27-én egy korábbi vita során, amikor a Parlamentnek döntést kellett hoznia erről a szabványról, egyhangúlag kijelentettük, hogy úgy érezzük, a feltételek még nem adottak az elfogadáshoz. Ennek két oka volt.
Az első az, hogy nem sokkal azelőtt küldtünk egyértelmű üzenetet az Európai Bizottságnak és a Tanácsnak, hogy érzésünk szerint az Európai Unió által az EU-n kívüli országokkal azok számviteli szabványainak elismerése érdekében megkezdeni kívánt konvergenciafolyamat nem merülhet ki csupán ezen országok előírásainak a nemzetközi normákba történő beillesztésében. Emellett úgy gondoltuk, hogy a konvergenciafolyamatnak kölcsönösnek kell lennie.
Az IFRS 8 szabvánnyal kapcsolatban az volt a benyomásunk, hogy a nemzetközi szervezet nem ezt az utat követi, és erre fel kívántuk hívni a nyilvánosság figyelmét.
A döntés második oka az volt, hogy sokan figyelmeztettek bennünket, véleményem szerint igen helyesen, hogy ezt a számviteli szabványt előzetes hatástanulmány készítése nélkül ajánlották a felhasználóknak, vagyis a könyvvizsgálóknak, a befektetőknek és az ellenőröknek.
Ma már ismerjük, mennyire ragaszkodik a Barroso úr által vezetett Bizottság ahhoz, hogy a megfelelőbb szabályozás részeként rendszeresen szülessenek effajta hatástanulmányok, amelyek alapján azután a Bizottság tájékozódik. Az a véleményünk, hogy ami európai uniós szinten érvényes, annak az önszabályozó nemzetközi szabványügyi testületekre is érvényesnek kell lennie. Ezért arra kértük a Bizottságot, hogy a nemzetközi testülettől származó értékelés hiányában maga készítse el ezt a hatástanulmányt.
A Bizottság eleget tett hivatalos kötelességének azáltal, hogy a megállapodás szerint szeptember elején bemutatta a hatástanulmány eredményeit a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak. Mindazonáltal el kell ismernünk, hogy a tanulmány alkalmazási körét és az érintett felek megkérdezésének módját a jövőben kétségtelenül felül kell majd vizsgálni annak érdekében, hogy kibővítsük a megkérdezettek körét, és ne csak a beszámolók készítőit, vagyis a könyvelést végzőket hallgassuk meg.
Azon igyekezetében, hogy előbbre vigye a vitát, és talán hogy elősegítse, hogy a nemzetközi szabványok világszerte hivatkozási alapként szolgáljanak, a mai nap során a Parlament továbbra is el kívánja fogadni az IFRS 8 szabványt, ami egyaránt jelzi, hogy komolyan veszi a számviteli szabványok elfogadását célzó eljárást, és felelősséget is vállal érte.
Mivel komoly tárgyalások kezdődnek az Egyesült Államokkal a számviteli szabványok általuk történő elfogadásához szükséges feltételek megteremtéséről, fontos, hogy világos és felelős módon tudomásukra hozzuk, nekünk is határozott szándékunk ezt tenni.
Remélem, a Parlament holnap elfogadja az IFRS 8 szabványt, miközben hangsúlyozom, hogy felülvizsgálata során - amely már folyamatban van az IASB-nél, a Nemzetközi Számviteli Standardok Testületénél - figyelembe vesszük, hogy pontos pénzügyi információkra van szükség a csoportok valódi tevékenységéről. Különösen számos civil szervezetet érinti érzékenyen, hogy ezen információkból az egyes csoportok tevékenysége - például egy adott földrajzi területen, vagy ahol ez fontos, bizonyos országokban folytatott bányászat - sokkal átláthatóbb lesz azok számára, akiket érint ez a tevékenység.
Végül utolsó pontként ismét el szeretném mondani a Bizottságnak, hogy úgy érezzük, a folyamat eredménye fontos felhívás az európai szavazat egyenlőként való elismerésére, és elkészítésüket követően a hatástanulmányoknak köszönhetően az összes érintett fél kifejtheti majd saját nézőpontját.
Elnök
Fel szeretném hívni a figyelmét arra, hogy a szavazásra nem holnap, hanem szerdán kerül sor.
Charlie McCreevy
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Őszintén köszönöm a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak az IFRS 8 Működési szegmensek Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standard, vagyis a szegmensinformációkról szóló új standard elfogadásával kapcsolatban végzett kitűnő munkáját.
Miután 2006 novemberében a Nemzetközi Számviteli Standardok Testülete (IASB) kiadott egy szabványt, vita indult arról, vajon az IFRS alkalmazható-e európai kontextusban. A vita hasznos volt. Biztosítanunk kellett, hogy az Európai Unió nem csupán a megfelelő amerikai szabvánnyal való konvergencia érdekében fogad el egy újabb számviteli szabványt, hanem azért, mert az javítja a pénzügyi információk minőségét, és az európai közjót szolgálja.
A végső döntés meghozatala előtt a Bizottság és a Parlament 2007 májusában megegyezett, hogy a bizottsági szolgálatok elemzést végeznek az IFRS 8 elfogadásának lehetséges következményeiről. Júliusban és augusztusban nyilvános megbeszéléseket tartottak, és kikérték az érintettek véleményét az IFRS 8 elfogadásának költség/haszon vetületéről és általános hatásairól. A közel 200 vélemény alapján saját szolgálataim jelentést készítettek, amelyet 2007. szeptember 10-én adtunk át a Parlamentnek. A jelentés fő következtetése szerint az IFRS 8 elfogadásának előnyei messze felülmúlják a hátrányokat. Továbbá számos megkérdezett hangsúlyozta, hogy az IFRS 8 gyors jóváhagyása megszüntetné a 2007 decemberéig tartó időszakra vonatkozó pénzügyi kimutatások kezelését érintő bizonytalanságot.
Hangsúlyozni szeretném, hogy nem hagytuk figyelmen kívül annak az úgynevezett "irányítási megközelítés”-nek a bevezetésére vonatkozó aggodalmakat sem, amely a szegmensek szerinti jelentésről szóló jelenlegi szabványnál nagyobb mozgásteret hagy a vezetés számára. Néhányan attól tartottak, hogy az IFRS 8-nak a részletes földrajzi adatokra vonatkozó követelményei nem elég szigorúak, mivel állítólag nem kér országonként elegendő mennyiségű adatot. Az érintettekkel való megbeszélések során azonban kiderült, hogy az IFRS 8 valószínűleg javítani fog még ezen az adatszolgáltatási formán. Továbbá úgy tűnik, hogy egyes e területen felmerülő problémák véleményünk szerint - és a konzultáció során megkérdezettek többségének véleménye szerint is - nem oldhatók meg a szegmensinformációkról szóló pénzügyi beszámolási standard segítségével. Erre sokkal alkalmasabb lenne, ha kidolgoznánk egy, a vállalati felelősségvállalás szempontjaival kapcsolatos további keretet.
Egyetértettünk abban, hogy az IFRS 8-at nem lehet kizárólag a megfelelés érdekében elfogadni, ugyanakkor úgy gondoljuk, elengedhetetlen, hogy a kérdést átfogó kontextusban is megvizsgáljuk, amely szerint az Európai Unió valóban globális érvényű szabványokat fogad el. Néhány évvel ezelőtt megállapodtunk abban, hogy Európa nem saját szabványokat alkalmaz majd, hanem az IFRS-hez hasonló kiváló minőségű és globális szabványkészlet kidolgozását támogatja és segíti elő.
Jelenleg az IASB irányításának javításán dolgozunk. November 7-én az Európai Bizottság, az Amerikai Értékpapír- és Tőzsdefelügyelet és a Japán Pénzügyi Szolgáltatások Hivatala közös nyilatkozatot adott ki, amelyben bejelentették, hogy megállapodtak a Nemzetközi Számviteli Standard Bizottság (IASC) Alapítvány intézményi keretének erősítését célzó bizonyos változtatásokról. Ezeknek a változtatásoknak az a célja, hogy növeljék az Alapítvány kurátorainak elszámoltathatóságát, elsősorban úgy, hogy a kurátorok kinevezésének jelenlegi önkinevezési eljárását olyan rendszerrel helyettesítik, amelyben a kurátorok kinevezését a helyi hatóságok hagyják jóvá.
A közös nyilatkozat elismerte annak fontosságát is, hogy tovább kell erősíteni az IASB megfelelő eljárását is, amelynek részét képezi a hatástanulmányok készítése. Ez a megállapodás szilárd alapot teremt a Parlament által felvetett problémák kezeléséhez. Egyben tükrözi azokat a kérdéseket is, amelyeket a Bizottság az ECOFIN-nek benyújtott két megfigyelési jelentésében az IASB irányításával kapcsolatban megfogalmazott. Az elkövetkezendő hónapokban az IASC Alapítvánnyal és a nemzetközi partnerekkel együttműködve részletesebb javaslatokat fogunk kidolgozni. Természetesen a folyamat további részében is intenzív párbeszédet folytatunk majd az Európai Parlamenttel. Meggyőződésem, hogy a folyamat eredménye biztosítani fogja, hogy a szabványok megfelelnek az európai igényeknek, és az összes érintett által könnyen elfogadhatók és alkalmazhatók lesznek, mind az EU-ban, mind pedig világszerte.
A záró gondolattal folytatnám. Az IFRS 8 gyors elfogadása két okból fontos. Javítja a pénzügyi információk minőségét, és az összes piaci szereplő számára biztonságot nyújt. Az elmúlt havi megbeszélések azt mutatták, hogy a jóváhagyási eljárásban szükség van az Európai Parlament nagyobb mértékű részvételére. A Bizottság az IASB-vel, az IASC Alapítvánnyal és nemzetközi partnereivel is tovább folytatja a munkát annak érdekében, hogy biztosítsa, a nemzetközi számviteli szabványok kidolgozásának folyamata teljes mértékben elszámoltatható, átlátható, és megfelel az európai érintettek igényeinek.
Alexander Radwan
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, biztos asszony! Az IFRS 8 folyamat jelzi, milyen szinten állunk ma az IFRS európai szintű végrehajtását és jóváhagyását illetően. Azok számára, akik talán eleve a Parlament ellenkezését feltételezik, már az elején tisztázni szeretném, hogy az Európai Parlament többsége támogatja az IFRS-t, a világszabványt, illetve azt, hogy ebben az esetben is ugyanazt, a helyes utat válasszuk.
Meg kell vizsgálnunk az IFRS folyamatot, különösen abban a tekintetben, hogy jelenleg minden elfogadható-e vele kapcsolatban: a Bizottság rövid határidővel benyújt az Európai Parlamentnek egy szabványt, a Bizottságnak és az ágazatnak viszonylag gyorsan végre kell azt hajtania, az adott ágazat részéről egyre erősebb a nyomás, azok pedig, akiknek az a feladata, hogy a helyszínen indokolják meg e szabvány létjogosultságát a polgárok számára, nem kapnak lehetőséget a véleményalkotásra.
A Bizottság megfelelő időszakot határozott meg, nyíltan kell azonban beszélnünk arról, ami jelenleg történik, hiszen a végrehajtási fázist visszamenőleg folyamatosan elhalasztjuk. Annak érdekében, hogy a jövőben erre ne kerüljön sor, elengedhetetlen, hogy az olyan jogalkotási intézmények, mint az Európai Parlament, időben értesüljenek a folyamatban lévő munkáról. Üdvözlöm a Bizottságnak a múlt héten az SSI-vel, a japánokkal és az IOSCO-val közösen tett bejelentését. Az IFRS szervezet akkori - saját irányításának biztosításával kapcsolatos - fellépése helyes, ám régóta időszerű lépés volt a megfelelő legitimizálás és irányítás felé. Mi, az Európai Parlament kiemelt figyelmet szentelünk majd annak, érvényesülnek-e a demokrácia játékszabályai.
Ez nem azt jelenti, hogy az Európai Parlament közvetlen bevonása szükséges, de csak akkor tudjuk garantálni, hogy a folyamat optimálisan működik majd a jövőben, az egyes szabványok végrehajtásakor, ha eleve helyesen működik - ezek után pedig minden szabvány esetén kifejtjük majd a véleményünket.
Sharon Bowles
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az IFRS 8 szabvány elfogadása lehetővé teszi majd vállalataink számára, hogy a jelenlegi pénzügyi évre is alkalmazzák azt, és véget vessenek a bizonytalanságnak.
Az irányítási megközelítés lehetővé teszi vállalataink számára a belső használatú rendszerrel azonos szerkezetű nyilvános beszámolók készítését, csökkentve ezáltal a jelentéstételi terheket. A felhasználók hozzájutnak majd a korábban belső körökben tartott információkhoz. Így az IFRS 8-cal mind a vállalatok, mind pedig a befektetők nyernek.
Ugyanakkor fenntartásaim vannak azzal a hatástanulmánnyal kapcsolatban, amely az általam már említett felépítést követi. Úgy tűnik, ez alkalommal a válaszadók többsége a szolgáltatók, és nem a felhasználók közül került ki, és a felhasználókat illetően nem volt az összehasonlíthatóságról szóló kérdés. A hatástanulmányoknál általában proaktívabb megközelítésre van szükség, ebben az esetben pedig biztosan nem sokat ért, ha egyszer a válaszadók egyik fontos csoportjának nem teszünk fel kulcskérdéseket.
Továbbá a jelentés néhány igazoló állítása igen keveset igazol. Számomra valójában inkább olyan dokumentumnak tűnik, amilyenek a megállapodás reményében íródnak a találkozók előtt.
Ezzel kapcsolatban nagyon brit vagyok, és szeretem, ha a jegyzőkönyveim és a jelentéseim úgy néznek ki, mintha az események után készültek volna.
Sajnálom, hogy az európai vállalatoknak ennyit kellett várniuk a szabvány jóváhagyására, a Parlamenttől azonban nem várható el, hogy csak úgy bemondásra beleegyezését adja, anélkül, hogy elég idő és információ állna rendelkezésére az értékeléshez.
Ugyanakkor örömmel tölt el, hogy a közelmúltban javulás tapasztalható az együttműködésben, és számítok rá, hogy ez a jövőben is folytatódik.
Piia-Noora Kauppi
Elnök úr! A megfelelő számviteli szabványok fontosságát aligha lehet eltúlozni. Manapság a befektetők részéről, illetve a megfelelési költségek csökkentése által lehetővé tett élénkebb üzleti tevékenységhez is egyre nagyobb igény van a világos, összehasonlítható és elégséges információkra.
Ezért egyetértek kollégáimmal abban, mennyire fontos e kérdésben az óvatosság. Nem hozhatunk felelőtlen döntéseket, és valóban úgy gondolom, nagyon fontos azon kollégáim meglátása, akik említették, hogy a megfelelő időben készített hatástanulmány fontos eszköz a kiegyensúlyozott megoldások megtalálásához, illetve annak biztosításához, hogy az összes érintettet és véleményüket is figyelembe vegyük.
A Parlamentet természetesen megfelelően tájékoztatni kell. Ugyanilyen fontos gondoskodni arról is, hogy az EASB irányítási rendszerét felülvizsgáljuk és módosítsuk, hogy a szabályozó hatóságok támogathassák a szabvány létrehozásának folyamatát és annak eredményét. Végül is ez az egyetlen olyan testület, amely végrehajthatja a számviteli szabványok meghatározásának határokon átnyúló folyamatát.
Ugyanakkor, bár a folyamat még nem tökéletes, nem szabad hagynunk, hogy ez késleltesse a közöttünk és gazdasági partnereink között lévő szakadék áthidalásáért folyó munkát. A mai világban sokkal sűrűbb a kapcsolati háló, és saját érdekünk, hogy az a lehető legzökkenőmentesebben működjön, aminek eléréséhez az egymással összeegyeztethető szabványok elengedhetetlenek.
A Transzatlanti Gazdasági Tanácsban mindkét oldal lelkesen végzi ezt a munkát, az IFRS szabványok és a pénzügyi beszámolók pedig fontos eszközei a szabványok e kölcsönös elismerésének.
Jelenleg az IASB a rendelkezésünkre álló legjobb módszer. Az európai érintetteket be kell vonni, az IFRS működését pedig nyomon kell követni. Ezen is lehet, sőt kell is változtatni, hogy az esetleges hibákat, ha elkövetünk ilyeneket, kijavítsuk. Számos kollégám említette, milyen fontos, hogy a Parlament felvetett néhány problémát, és ezzel is hatékonyabbá tette a folyamatot.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra szerdán déli 12 órakor kerül sor.
