ES sasniegtais progress vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, kuru Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā ir sagatavojusi Lynne kundze, par ES sasniegto progresu vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas nodrošināšanā (Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšana),.
Elizabeth Lynne
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties pārējām grupām par sadarbību, it īpaši dažiem ēnu referentiem. Manuprāt, ka, strādājot kopā, mēs esam panākuši labu ziņojumu.
Šajā ziņojumā es aplūkoju pašreizējo direktīvu, citiem vārdiem sakot, Nodarbinātības direktīvas un Rasu direktīvas, transponēšanu un īstenošanu. Es vairāk pievērsos Nodarbinātības direktīvai, jo pērn Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja izskatīja rasu jautājumu ļoti labā ziņojumā. Eiropas Savienībā transponēšana un īstenošana ir juceklīga, īpaši attiecībā uz Nodarbinātības direktīvu, kaut gan ir problēmas arī ar Rasu direktīvu. Arī iedzīvotāji nav informēti par iespējamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem diskriminācijas gadījumā.
Komisijai, dalībvalstīm, arodbiedrībām, valstiskām un nevalstiskām organizācijām ir jādara viss iespējamais, lai uzlabotu zināšanas par tiesībām, ko dod šīs direktīvas, un dalībvalstīm ir pietiekami jāatbalsta neatkarīgas organizācijas, lai atbalstītu līdztiesību un mudinātu dalībvalstis nodrošināt, lai šo organizāciju kompetencē būtu visi diskriminācijas veidi.
Pārāk bieži atsevišķie diskriminācijas upuri ir tie, kurus pamet vienus cīņā pret diskrimināciju, bez advokāta atbalsta vai arī bez nepieciešamajiem līdzekļiem tiesas procesa uzsākšanai, un tas ir jāmaina. Dalībvalstīm ir jānodrošina, lai diskriminācijas upuriem automātiski tiktu sniegts nodrošinājums un palīdzība tiesas procesā. Kaut gan es atzinīgi vērtēju statistiku, ko Komisija jau ir apkopojusi par diskrimināciju, es uzskatu, ka mums vajag vairāk datu un vienotu standartu šo datu vākšanai.
Es atzinīgi vērtēju Komisijas interesi par daudzējādo diskrimināciju, un tas ir viens no iemesliem, kādēļ es ziņojumā aicinu izveidot vispusīgus tiesību aktus, kas vērsti pret diskrimināciju. Mums ir jāpārtrauc pieeja pa daļām. Diskriminācijai nevar būt hierarhijas. Jaunajai direktīvai ir jāattiecas uz diskrimināciju un piekļuvi precēm un pakalpojumiem visu iemeslu dēļ, uz kuriem līdz šim vēl neattiecās 13. panta noteikumi. Tam jāattiecas uz invaliditāti, vecumu, reliģiju vai ticību un seksuālo orientāciju. Tas jau attiecas uz rasi, dzimumu un nodarbinātību.
Man žēl, ka, neraugoties uz komisāra V. Špidla apņemšanos - un es par to izsaku īpašu atzinību komisāram V. Špidla - un Komisijas ieguldījumu horizontālajā direktīvā, 2008. gada rīcības programmā, šķiet, ka Komisija šajā jautājumā zināmā mērā ir atkāpusies. Vai Komisija var mums pateikt, cik tālu ir nonākuši ietekmes novērtējumi, uz ko tie attiecas un kad tos publiskos? Kā es saprotu, Komisija tagad saka, ka tā var vienīgi izvirzīt tiesību aktus par invaliditāti un neko citu. Tas ir nepieņemami, un tādēļ arī iesniegts mūsu grozījums.
Es jau gadiem ilgi aģitēju par 13. panta tiesību aktiem par diskrimināciju invaliditātes un vecuma dēļ, taču tagad esmu pārliecināts, ka mēs nedrīkstam nevienu atstāt aizmugurē. Diskriminācijas aizliegums un cilvēktiesības ir Eiropas Savienības pamats, un pret katru ES iedzīvotāju ir jāizturas vienādi.
Es aicinu jūs balsot par manu ziņojumu un, vēl svarīgāk, par visaptverošu direktīvu par nediskrimināciju, jo tā mēs varam dot zīmi tiem Komisijas locekļiem, kuri tam nepiekrīt, un dalībvalstīm, ka mēs kā Parlaments esam nolēmuši uz visiem laikiem darīt galu diskriminācijai un smieklīgajai idejai, ka ir pieļaujama kādas mūsu sabiedrības daļas diskriminācija.
(Aplausi)
Vladimķr Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Sākumā es vēlētos pateikties Lynne kundzei par detalizēto un aktuālo ziņojumu. Komisija pilnībā piekrīt tā saturam. Komisija vienprātīgi atbalsta aicinājumus pilnībā transponēt Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK. Kā jūs zināt, Komisija ir uzsākusi vairākus tiesas procesus pret dažām dalībvalstīm par neatbilstību tiesību aktiem, un tā nevilcināsies lietot piešķirtās pilnvaras, lai nākotnē nodrošinātu stingru atbilstību ES tiesību aktiem un panāktu straujus un sistemātiskus uzlabojumus gadījumos, kad šie tiesību akti vēl nav īstenoti.
Komisija apzinās, ka ir jāuzlabo arī abu direktīvu īstenošanas pārraudzība. Tādēļ Komisija pašlaik strādā pie programmām diskriminācijas gadījumu reģistrācijas uzlabošanai. Patiesi svarīgais jautājums ir reālā ietekme uz cilvēkiem nevis tikai abstrakts tēlojums, kā varētu risināties lietas.
Ziņojumā pareizi uzsvērta arī iestāžu svarīgā nozīme, atbalstot vienlīdzīgu attieksmi: iestādēm ir galvenā loma pārraudzībā, atbalsta sniegšanā upuriem un informētības uzlabošanā par tiesībām. Es vēlētos uzsvērt nevalstiskā sektora izcilo nozīmi šajā jomā. Komisija atbalsta iestāžu un nevalstiskā sektora nozīmes paplašināšanu tādā veidā, kas attieksies ne tikai uz diskrimināciju etniskās izcelsmes vai dzimuma dēļ.
Kā noteikts Komisijas darba programmā 2008. gadam, es gatavojos iesniegt grozījumu, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, kas paplašinātu pašreizējo aizsardzību pret diskrimināciju līdz ārpus darba tirgus esošām jomām. Tas tiks iekļauts plašākā programmā iespējām, attieksmei un solidaritātei, kura jāpieņem jūnija beigās.
Rit spraigas politiskās diskusijas par nepieciešamību pēc papildu pretdiskriminācijas tiesību aktiem ES līmenī. Runāsim skaidru valodu: Šajās diskusijās runā nevis par to, vai apkarot, vai neapkarot diskrimināciju, bet gan drīzāk par to, kā to darīt visefektīvākajā veidā. Ņemot vēro šā jautājuma politisko jutīgumu un dažu dalībvalstu ne tuvu pretimnākošo attieksmi, pamats ir jāsagatavo ļoti rūpīgi.
Seminārā, ko rīkoja 29. aprīlī pirms atjaunotās sociālās programmas uzsākšanas, mēs vienojāmies, ka pirms lēmuma pieņemšanas par rīcības virzienu mums ir vajadzīga padziļināta analīze. Neatkarīgi no tā, ko Komisija lems tuvākajās nedēļās, tas būs lēmums, pamatojoties uz detalizētu analīzi. Tajā būs ņemti vērā visi daudzējādās diskriminācijas aspekti un subsidiaritātes un proporcionalitātes principi. Vissvarīgākais, ka tas būs veidots tā, lai dotu patiesu labumu tiem, kuriem tas vajadzīgs.
Nobeigumā es vēlos minēt, ka pēc Eiropas Vienādu iespēju gada Komisija plāno iepazīstināt ar paziņojumu par konkrētu pasākumu pieņemšanu, lai uzlabotu aizsardzību pret diskrimināciju Eiropas Savienībā. Reizē ar šo paziņojumu Komisija publicēs ziņojumu par ES politikas ieguldījumu romu tautības cilvēku stāvokļa uzlabošanā.
Tatjana Ždanoka
Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es vēlētos Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, kā arī mūsu politiskās grupas vārdā pateikties referentei Lynn kundzei no Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas par lielisko darbu pie šā lieliskā ziņojuma.
Diemžēl diskriminācija joprojām ir viena no nozīmīgākajām un izplatītākajām cilvēktiesību problēmām Eiropas Savienībā. Runājot par jau spēkā esošajām pretdiskriminācijas direktīvām, es vēlētos uzsvērt, ka tās nodrošina tikai obligātās normas. Tas ir kauns, ka daudzas dalībvalstis nav transponējušas un īstenojušās pat šīs obligātās normas. Mēs domājam, ka Eiropas Komisijai ir jālieto pārkāpuma procedūra pret šīm dalībvalstīm.
Eiropas Savienībā katram cilvēkam ir jābūt pārliecinātam, ka pret viņu netiks vērsta diskriminācija un ka viņam vai viņam ir tiesiski līdzekļi cīņai pret diskrimināciju. Arī dalībvalstīm un Komisijai ir aktīvi jāatbalsta zināšanu palielināšana un apmācība diskriminācijas apkarošanā.
Vēl viena problēma, kā mēs nupat dzirdējām, man rada pat vēl lielākas bažas. Mums ir vajadzīga visaptveroša tiesiskā sistēma diskriminācijas apkarošanai. Kā sapratu no komisāra paziņojuma, mēs tieši pašlaik nevaram būt pārliecināti, ka to nodrošinās Komisijas paziņotā darba programma 2008. gadam, kuru mēs novērtējām ļoti atzinīgi, ar priekšlikumu direktīvai par vienādas attieksmes principa īstenošanu visu iemeslu dēļ ārpus nodarbinātības.
Es būtu tiešām satriekta, ja Komisija izslēgtu dažus iemeslus no aizsardzības jomas. Tas nozīmētu, ka mēs vienkārši varam atteikties no savām vērtībām, un tiklīdz būs pagājis Vienādu iespēju gads, mēs atkal bez kautrēšanās varēsim attiekties pret eiropiešiem atšķirīgi . Mēs to nevaram pieļaut.
Edit Bauer
PPE-DE grupas vārdā. - (HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pretošanās diskriminācijai ir fundamentāla cilvēciska vērtība; šajā jautājumā mums nav domstarpību. Eiropas Tautas partija piešķir īpašu nozīmi diskriminācijas novēršanas politikai. Mēs esam pārliecināti, ka dalībvalstīm ir neapstrīdams un nenovēršams pienākums nodrošināt, lai neviens Eiropas Savienības iedzīvotājs nesastopas ar diskrimināciju.
Grupa zina arī to, ka diemžēl ne visas problēmas iespējams atrisināt ar tiesību aktu palīdzību. Lai pakāpeniski likvidētu diskrimināciju, mums ir vajadzīga atbilstīga politiskā kultūra, iecietība ikdienā, darbavietā, sabiedriskajā dzīvē, saziņā no valsts līdz vietējam līmenim, un mums ir jāapvieno visa pilsoniskā sabiedrība.
Kā liecina prakse, nav viegls uzdevums īstenot Eiropas direktīvas par diskrimināciju. Pusei dalībvalstu nav izdevies atbilstīgi transponēt šīs direktīvas valsts tiesību aktos vai tās pienācīgi piemērot. Tas ir fakts, ka Eiropas tiesību aktos ir īsta plaisa starp EK līguma 13. pantu un pašreizējām direktīvām. Tas nozīmē, ka Eiropas likums nenodrošina visām "aizsargātajām” grupām, citiem vārdiem sakot, visiem 13. pantā minētajiem, vienādas tiesības attiecībā uz piekļuvi precēm un pakalpojumiem.
Tomēr Eiropas Tautas partija neuzskata, ka šīs plaisas likvidēšanas risinājums ir pieņemt visaptverošu direktīvu, kura būtu grūti īstenojama un neefektīva. Tieši pretēji, Tautas partija domā, ka nekavējoties ir vajadzīga Eiropas direktīva, lai no hierarhijas atbrīvotā veidā likvidētu diskrimināciju pret Eiropā dzīvojošajiem 84 miljoniem invalīdu, lai cilvēkiem ar īpašām vajadzībām būtu vienādas tiesības visā ES.
Ņemot vērā cilvēka dzīves vidējā ilguma pieaugumu un to, ka ar vecumu saistītās hroniskās slimības nereti rada kaitējumu cilvēka veselībai, nākotnē paredzama invalīdu skaita palielināšanās. Mēs esam pārliecināti, ka šāda pieeja nodrošinās efektīvāku, praktiskāku palīdzību invalīdiem. Tādēļ grupa atbalstīs Eiropas Komisijas ierosmi ar šādu mērķi. Paldies!
Magda Kósáné Kovács
PSE grupas vārdā. - (HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Lynne kundzes lieliskā ziņojuma pamatā ir atbildība, kas izriet no negatīvas diskriminācijas parādības mūsu vidū. Tā nav ne tikai pazudusi no izcilības Eiropas; Eurobarometer pārskats liecina, ka tā palielinās, un Eiropas iedzīvotāji to var sajust. Es vēlētos piebilst, ka arī paplašināšanās ir veicinājusi jauna veida diskriminācijas draudu palielināšanos, piemēram, diskrimināciju, ar kuru sastopas cilvēki ar daudzējādu invaliditāti; mūsdienās arvien spēcīgāka kļūst diskriminācija pret romiem.
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā vairākums balsoja par horizontālas direktīvas pieņemšanu. Mēs visi atceramies Parlamenta neuzticēšanos jaunizveidotajai Komisijai, neuzticēšanos, kas kļuva par vairākuma viedokli, pateicoties viena kandidāta atklāti paustajiem uzskatiem par diskrimināciju. Toreiz Komisija apsolīja rīkoties, pamatojoties uz EK līguma 13. pantā piešķirtajām pilnvarām, lai īstenotu tiesību aktus, kas vērsti pret visiem diskriminācijas veidiem un izveidotu tiesisku pamatu pārkāpumu likvidēšanai.
Komisijai nekavējoties ir jānovērtē arī pašreizējo Eiropas Savienības tiesību aktu transponēšana dalībvalstīs un jāierosina pārkāpuma procedūras par šo direktīvu netransponēšanu. Kas attiecas uz Sociāldemokrātu grupu Eiropas Parlamentā, nav pieļaujama nekādas hierarhijas izveide ne ES līgumā, ne Lisabonas līguma grozījumā minētajos diskriminācijas aizliegumos. Jautājums par to, kurš cieš visvairāk - invalīdi, geji vai vecāki cilvēki, nav tas jautājums, kuru mēs esam gatavi risināt.
Kas attiecas uz mums, Lynn kundzes ziņojumā izteiktais priekšlikums ir iespējams tiesisks risinājums; citiem vārdiem sakot, mēs gaidām no Komisijas vispārēju, horizontālu direktīvu, kaut gan tas, protams, ne tikai neizslēdz, bet pat padara nepieciešamu īpašu noteikumu izveidi dažādām jomām un citiem gadījumiem.
Esmu pārliecināta, ka tas atbilst arī Eiropas iedzīvotāju viedoklim, kuri ir diskriminācijas upuri vai var par tādiem kļūt. Liels paldies!
Bernard Lehideux
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Lynne kundze, jūsu darbs un ieguldījums šajā svarīgajā lietā ir ievērojams. Es biju viens no pirmajiem mūsu grupas pārstāvjiem, kuri to redzēja Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā, un es jums sirsnīgi pateicos.
Aizsargājošs likums darbojas tikai tad, ja to efektīvi piemēro. Tādēļ, Lynne kundze, es pievienojos jūsu bažām par diskriminācijas aizlieguma direktīvu sliktu īstenošanu dažās dalībvalstīs. Šādas situācijas ir nepieļaujamas, un Komisijai jāvērš pret tām spēcīga, pārdomāta rīcība. Šajā jomā nav pieļaujama nekāda iecietība.
Aizsargājošam likumam nav vērtības, ja to nevar faktiski izmantot tie, kuru aizsardzībai tas paredzēts. Tādēļ es tāpat kā jūs uzskatu, ka mums ir jānodrošina, lai diskriminācijas upuriem tiešām būtu pieejama informācija un līdzekļi aizsardzībai. Par to atbild dalībvalstis, un arī šeit nav pieļaujama nolaidība.
Tomēr, kaut gan jūsu ziņojums ir izšķirošs solis, lielākoties par to jāpateicas vispārējai pieejai diskriminācijai, par kuru jūs iestājaties. Es bez šaubīšanās atbalstu jūsu prasību pēc visaptverošas direktīvas, lai apkarotu visa veida diskrimināciju. Tāpat kā jūs es esmu pārliecināts, ka vienota pieeja ir ārkārtīti svarīga, ņemot vērā visus diskriminācijas iemeslus. 13. pants nav aicinājums nerīkoties vai rīkoties nesaskaņoti, tas ir aicinājums rīkoties.
Komisāra kungs, dāmas un kungi! Atmetiet bailes un teorētiskas debates! Visaptverošas direktīvas ierosinājums ir nepieciešamība un vienkārši veselais saprāts. Lielākais vairākums no mums ir par to pārliecināti un lūdz jūs, komisāra kungs, ieklausīties.
Jean Lambert
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Arī mēs atzinīgi vērtējam E. Lynne ziņojumu un pilnībā atbalstām visaptverošu direktīvu, un uzskatām to par Bauer kundzes minētās kultūras maiņas daļu. Bet mēs sastopamies ar klusēšanu, kad Komisija cenšas to izvirzīt, un mēs aicinām Komisiju būt patiesi drosmīgai un patiesi nonākt līdz šim jautājumam.
Jo mēs domājam, ka visaptveroši tiesību akti ir svarīgi. Tas, piemēram, novērstu dažas nepilnības, ar kurām rasisti un ksenofobi izmēģina un izmanto reliģisku diskrimināciju rasistiskas attieksmes aizsegam.
Ir svarīgi atbrīvoties no dažiem patvaļīgi liekulīgiem punktiem, piemēram, attiecībā uz pārbaudēm un veselības parūpi, kas pamatojas uz vecumu nevis uz pierādījumiem.
Un mēs varam pilnībā atbalstīt referentes vēlmi pēc aktīvas pieejas cilvēku informētībai par viņu tiesībām un iespēju tās izmantot. Taču mums ir vajadzīga efektīva tiesiskā palīdzība un spēcīgas neatkarīgās organizācijas.
Tādēļ mēs atzinīgi vērtējam šo ziņojumu un atbalstām to pašreizējā veidā.
Jan Tadeusz Masiel
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Es apsveicu Lynne kundzi ar ļoti praktisku ziņojumu par šo svarīgo tematu. Taču mani mazliet pārsteidz šā ziņojuma valoda, kas nedaudz atgādina totalitārisma valodu. Ja es nezinātu, ka referente ir Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība grupas dalībniece, es domātu, ka šo ziņojumu rakstījis kāds no komunistu puses. Manuprāt, ir bīstami iedziļināties detaļās, ka tas šeit tika darīts, un skaidri pateikt, kādi diskriminācijas veidi nav pieļaujami, un kā mums jāuzvedas; diskriminācija vienkārši nedrīkst pastāvēt. Cilvēce ir noteikusi visas pavēles un aizliegumus desmit baušļos, un tur tie ir izklāstīti kodolīgā veidā: tev nebūs nogalināt, tev nebūs pārkāpt laulību. Mums vienkārši jāpasaka ,,tev nebūs diskriminēt” un jāatstāj pārējais cilvēku grupu un dalībvalstu jutīguma un kompetences ziņā. Tomēr es uzskatu, ka šis ziņojums ir pieņemams, apzinoties, ka ir pieņemts Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu iesniegtais 7. grozījums.
Bairbre de Brún
GUE/NGL grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Liz Lynne ziņojums parāda vajadzību pēc visaptverošas tiesiskas sistēmas, kas novērstu diskrimināciju ārpus darbavietas un kurā būtu iekļauts plašs jautājumu loks.
Eiropas Savienībā katru dienu miljoniem cilvēku - veci cilvēki un arī citas grupas - cieš diskrimināciju piekļuvē veselības, izglītības un transporta pakalpojumiem vai cenšoties nopirkt apdrošināšanu vai pieprasīt algu.
Šīm pašām grupām ir grūtības nodarbinātības jomā, kamēr Eiropas līmenī nav īstenoti stingrāki tiesību akti. Efektīvi tiesību akti Eiropas Savienības līmenī mainīja darba devēju attieksmi. Eiropas direktīva piespieda dalībvalstis mēģināt likvidēt diskrimināciju nodarbinātībā, kaut gan tur vēl ir daudz darba. Eiropas līmenī ir jāpieņem visaptveroši tiesību akti, lai nostiprinātu cilvēku tiesības preču un pakalpojumu jomā.
Es vēlētos uzslavēt referenti par šo ziņojumu un lūgt kolēģus deputātus balsot pret grozījumiem, kas vājina cilvēktiesību aizsardzību.
Philip Bushill-Matthews
Priekšsēdētāja kungs! Iepriekšējos deviņus gadus es esmu sēdējis Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā kopā ar izcilo kolēģi no AK Rietummidlendas, šodienas referenti Elizabeth Lynne.
Gandrīz bez izņēmuma mēs esam bijuši tikpat kā vienisprātis katrā jautājumā, un nav bijis nekādas vajadzības apspriest kompromisa grozījumus, jo mums jau bija domu līdzība.
Es pieņemu, ka katram likumam ir vajadzīgi izņēmumi, un man par lielu pārsteigumu tieši tāds ir šis ziņojums. Atklāti sakot, tā ir ļoti liela vilšanās, ka mūsuprāt politiskā nostādne, šķiet, ir aizgājusi par reālas problēmas risināšanas ceļu.
Atļaujiet man pateikt uzreiz, pirms daži no kreisajiem nav ķērušies pie parastajiem kropļojumiem, ka mēs visi labējie centristi jūtam riebumu pret visa veida diskrimināciju. Mēs visi labējie centristi gribam atrast praktiskus paņēmienus, kā to iznīcināt, un mēs tiešām principā atbalstītu īpašu direktīvu, lai palīdzētu cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, kā pašlaik uzskata Komisija.
Taču mums ir pilnīgi skaidrs, ka ,,visaptveroša un plaša” ES direktīva pret diskrimināciju, kas būtībā ir aicinājums Komisijai izveidot vēl vienu ,,visiem izmēriem derīgu” ES tiesību aktu tik delikātā jomā, maz palīdzēs pašreizējo sarežģījumu risināšanā, un tā varētu pat kavēt mērķa sasniegšanu. Mēs esam iesnieguši paši savus grozījumus, lai pastiprinātu šo punktu.
Kaut gan daži pašreizējās diskriminācijas aspekti joprojām var būt īsta problēma, ieteikums izveidot vēl vispārējāku ES tiesību aktu kā sava veida risinājumu, mūsuprāt, ir tālu no mērķa. Pašreizējie ES tiesību akti par diskrimināciju joprojām izrādās grūti īstenojami praksē. Ir vajadzīga pašreizējo tiesību aktu labāka īstenošana un labāka īstenošanas problēmu izpratne, pirms mēs dodamies lejup pa vēl lielāka skaita ES direktīvu ceļu.
Kā pagājušajā nedēļā kodolīgi paziņoja kāda AK organizācija, lielāko daļu diskrimināciju nevar atrisināt ar papildu likumiem. Labāk būtu tērēt laiku dažādu kultūru un dažādu ticību pasākumiem, kuri maina uztveri. Mēs tam piekrītam.
Atļaujiet pateikties Komisijai par saturīgajām sākuma piezīmēm un pateikt, cik ļoti mēs gaidām Komisijas atbildi noteiktajā laikā.
Stephen Hughes
Priekšsēdētāja kungs! Man šķiet, ka Philip Bushill-Matthews kritika norāda, cik labs ir Elizabeth Lynne ziņojums! Es domāju, viņa ir jāapsveic. Viņa ir paveikusi ļoti labu darbu, norādot uz divu 2000. gadā pieņemto direktīvu par diskriminācijas draudiem nodarbinātībā slikto īstenošanas un transponēšanas līmeni.
Taču tad jūs, komisāra kungs, un Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja atzināt, ka diskriminācija neapstājas pie biroja vai rūpnīcas sienas. Toreiz mēs atzinām nepieciešamību rīkoties plašāk, lai izveidotu horizontālu direktīvu visa veida diskriminācijas apkarošanai visā sabiedrībā. Jūs publiski paziņojāt par šo ideju; jūsu priekšsēdētājs, priekšsēdētājs J. M. Barroso, publiski apsolīja šādu horizontālu direktīvu.
Tādēļ mēs esam ļoti satraukti, dzirdot, ka Komisijā notiek atkāpšanās, iespējams, pievēršoties tikai invaliditātei. Esmu dzirdējis, ka Komisija pašlaik izskata trīs iespējamos variantus: horizontālā direktīva, kas joprojām ir dzīva; otrkārt, īpaša direktīva par invaliditāti, un trešā iespēja - direktīva par invaliditāti un vēl vienu diskriminācijas veidu.
Es vienkārši nezinu, kur slēpjas šīs pēdējā varianta loģika. Tieši tagad, komisāra kungs, mums ir vajadzīgs spēcīgs aizstāvis šai horizontālajai direktīvai, kurā jūs pats iesaistījāties. Kā teica Elizabeth Lynne, Eiropas Savienībā nevar būt diskriminācijas hierarhijas. Visi Eiropas Savienības iedzīvotāji ir vienlīdzīgi, un tādai ir jābūt attieksmei pret viņiem. Mēs nevaram pieļaut nekādu diskrimināciju pret kādu mūsu Kopienas daļu jebkādu iemeslu dēļ.
Es dzirdēju iepriekšējās nedēļas sanāksmē Briselē, un jūs pats, komisāra kungs, šodien devāt mājienu, un nupat to izdarīja Philip Bushill-Matthews, ka mums nav jārīkojas, jo pret daudzām dalībvalstīm ir ierosinātas pārkāpuma procedūras par iepriekšējo direktīvu neīstenošanu. Mēs nevaram pieņemt tāda veida argumentus. Mēs nevaram ļaut dalībvalstīm piespiest mūs rīkoties ar vismazāko ātrumu attiecībā uz īstenošanu un izpildi. Jums, komisāra kungs, ir iniciatīvas tiesības. Jums šīs tiesības ir jāizmanto. Mums ir jārīkojas izlēmīgi. Jums ir jārīkojas izlēmīgi, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību un neļautu dalībvalstīm noslēgt sazvērestību, kas liktu mums virzīties ar vismazāko ātrumu.
Mums ir jākoncentrē skaidra uzmanība uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem un īstenošanu, spēcīgiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis tiešām pilnībā īsteno šīs 2000. gadā pieņemtās direktīvas. Es pavisam noteikti cildinu Elizabeth Lynne ziņojumu.
Priekšsēdētājs
Es gribētu uz brīdi pārtraukt sēdi, lai mūsu visu parlamentāriešu vārdā apsveiktu dažādās apmeklētāju grupas galerijā. Turpināsim debates!
Sophia in 't Veld Veld
Priekšsēdētāja kungs! 2004. gadā šī Eiropas Komisija saņēma Eiropas Parlamenta zaļo gaismu, tikai pateicoties svinīgam solījumam kļūt par pamattiesību aizstāvi. Bet nepietiek ar līdztiesības atzīšanu tikai vārdos. ES iedzīvotājiem ir jāsaņem juridiski instrumenti tiesību aizstāvēšanai tiesā. Tagad Eiropas Komisija izmisīgi meklē attaisnojumus, lai izvairītos no vispārēja diskriminācijas aizlieguma, piemēram, ka vēl ir vajadzīgi pētījumi - it kā mēs visi neredzētu, ka diskriminācija ir visapkārt - vai ka Padomē nav vienprātības - tiešām, tas nekad nav kavējis Eiropas Komisiju virzīt priekšlikumus citās jomās, piemēram, enerģētikas politikā. Un neaizmirsīsim, ka diskriminācija jau ir aizliegta, pamatojoties uz Līgumiem, bet ja mēs neizdosim likumus, tiesas to darīs mūsu vietā. Tātad es gaidu, ka Eiropas Komisija uzņemsies atbildību un aizstāvēs Eiropas iedzīvotāju tiesības, jo ja horizontālajai direktīvai ir jāizkrīt, tad lai tā izkrīt Padomē un nevis Komisijā.
(Aplausi)
Elisabeth Schroedter
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! In 't Veld kundze visu skaidri pateica, un es varu tikai norādīt vēlreiz: mums ir vajadzīga pamatdirektīva, lai nodrošinātu visiem vienādu aizsardzību pret diskrimināciju. Nedrīkst pieļaut, ka, piemēram, homoseksuāliem vai veciem cilvēkiem ir piešķirtas mazākas cilvēktiesības nekā migrantu izcelsmes ļaudīm. Mums tiešām nekavējoties ir jāpārtrauc šāds stāvoklis.
Turklāt es varu tikai jums vēlreiz atgādināt, ka Barroso kungs pats - tad, kad viņš centās iegūt Parlamenta piekrišanu Komisijai - šeit apsolīja ieviest šo pamatdirektīvu. Man kā vācietei jāsaka, ka es uzskatu Vācijas valdības uzvedību par cinisku. Vācijā ir likums, kas vienādi aizstāv visus subjektus, bet šeit, Eiropas līmenī, valdība bez jebkāda ticama iemesla īsteno kampaņu pret pamatdirektīvu. Manuprāt, tas ir tīrs populisms uz cilvēktiesību rēķina.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Cīņa pret diskrimināciju reliģijas, dzimuma vai invaliditātes dēļ ir viens no pīlāriem, uz kuriem balstās eiropieši. Šāda politika ir noteikta visos mūsu Līgumos un tiesību aktos.
Eiropas Savienībā šī politika ir izrādījusies ļoti sekmīga attiecībā uz cīņu pret tiešu vai netiešu diskrimināciju dzimuma dēļ. Tagad mēs varam pārbaudīt situāciju attiecībā uz direktīvām un līgumiem un pēc tam secināt, ka, neraugoties uz vissarežģītāko likumdošanas procesu pasaulē, politika nedarbojas labi.
Tātad jums ir izvēle starp diviem virzieniem. Opozīcijas virziens mums prasa īstenot jaunu, plaši pamatotu stratēģiju un atrisināt problēmas šādā veidā. Nedomāju, ka to var paveikt šādi. To pierādīja 2000. gada tiesību akti, saskaņā ar kuriem ir uzsāktas 10 pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, arī pret Nīderlandi, un tā cēlonis ir neskaidrības dažu noteikumu darbībā tiesību aktos par vienlīdzīgu attieksmi. Tādēļ nelīdzēs arī jauni, plaši pamatoti tiesību akti, kas nozīmēs, ka viss joprojām ir tikai vārdi.
Tādēļ mums arvien vairāk jāpievēršas mentalitātei un rīcības programmām un jānodrošina, lai vairs nebūtu pat netiešas diskriminācijas. Mums ir jānodrošina īstenošanas uzlabošanās, un pēc tam mums būs jārod risinājums tām problēmām, kuras iespējams skaidri formulēt, proti, invalīdu problēmām.
Tādēļ es no visas sirds pievienojos Bauer kundzes un daudzu mūsu grupas deputātu lūgumam un ceru, ka mūsu lieliskā tiesiskā sistēma tagad tiešām tiks īstenota dzīvē. Liels paldies!
Lissy Gröner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlētos pateikties Lynne kundzei par šo ziņojumu; tas nāk tieši īstajā laikā. Daži vārdi visiem Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas deputātiem: algu diskriminācija attiecībā pret sievietēm ir bijusi iekļauta Līgumā visus iepriekšējos 40 gadus, taču nekas nav būtiski mainījies. Ja jūs PPE-DE grupā gribat turēties pie horizontālas direktīvas nolieguma, tad man ir pilnīgi skaidrs, ka jūsu vērtības un principi attiecas uz skaistiem vārdiem un svinībām Eiropas Savienībā. Jūs nemaz negribat vienlīdzīgu attieksmi! Jūs atzīstat diskrimināciju, piemēram, pret gejiem un lesbietēm. Jūs gribat, lai tā ir politiska kultūra. Nē, man tas neder!
Vienādas iespējas attiecas uz visiem 13. panta kritērijiem, un ir noteikti jāietver arī daudzējāda diskriminācija. Diskriminācijas aizlieguma politika var izraisīt uzticību tikai tad, ja tā pati neturpina diskrimināciju. Eiropas Savienību ir pārpludinājušas procedūras un pasākumi. Tā bija tikai propaganda, kuras mērķis bija izvairīties no noteiktām obligātām normām. Dalībvalstīm, kuras ir to pārtraukušas, ir tikai jāpasteidzas. Pārkāpuma procedūra ir uzsākta pat pret manu valsti Vāciju.
Tagad es aicinu Komisiju un katru komisāru skaidri paziņot, ka viņi atbalsta skaidru, horizontālu direktīvu un likvidē cilvēktiesību hierarhiju Eiropas Savienībā. Mums ir jāīsteno ES politika saskaņā ar Līgumu. 13. pants ir Līguma daļa, un tādēļ mums ir jāaptver tas viss, kā noteikts E. Lynne ziņojumā.
Marco Cappato
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties Lynne kundzei par šo darbu. Parlaments atkal gatavojas pieprasīt horizontālu direktīvu. Komisār Špidla kungs, tā būs devītā reize, kad Parlaments to dara. Tā kā Parlaments devīto reizi pieprasa tieši šādu soli, mēs šodien plenārsēžu zālē gaidījām no Komisija lielāku skaidrību pa daļai tādēļ, ka tas ir priekšsēdētāja J. M. Barroso solījums, un pa daļai tādēļ, ka mēs paļaujamies uz gaidāmo ietekmes novērtējuma procesu.
Atklāti sakot, dažu Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas deputātu doma par iebildumiem pret horizontālu direktīvu ir neizprotama. Agrāk kreisie saņēma taisnīgu kritiku par vēlēšanos sadalīt sabiedrību korporācijās un par korporatīvu pārstāvniecību. Tomēr tagad šķiet, ka tieši to jūs mēģināt darīt - invalīdi - jā, jo tas ir politiski korektāk; citi diskriminācijas veidi - nē, gaidīsim.
Oomen-Ruijten kundzes šeit nav, bet arī kreisajiem dažreiz patīk teikt, ka attieksmes maiņai vajag vairāk nekā tikai likumus. Šoreiz mēs to savukārt dzirdam no PPE-DE grupas deputātiem. Runāsim par atsevišķām tiesībām un par to, ka mēs nedrīkstam izspēlēt vienu sabiedrības daļu, vienu minoritāti, pret citu, bet mums ir jānodrošina diskriminācijas aizliegums attiecībā pret visiem iedzīvotājiem. Tam ir jēga, un to mēs jums lūdzam darīt. Pilnīgi atklāti sakot, mums nav vajadzīgi pasākumi, kas vērsti uz vienu kategoriju vairāk nekā uz citu. ES iedzīvotājiem tas nav vajadzīgs.
Anja Weisgerber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs visi esam vienisprātis par vienu lietu - mēs esam pret jebkāda veida diskrimināciju. Es gribētu to noskaidrot jau sākumā. Taču ir dažādas pieejas šā mērķa sasniegšanai. Es uzskatu, ka aizsardzību pret diskrimināciju nevar pārliecinoši labāk reglamentēt Eiropas nekā dalībvalstu līmenī. Arī šeit mums ir paredzēts ievērot subsidiaritātes principu. Daudzas dzīves jomas pašlaik reglamentē ES noteikumi par diskriminācijas aizliegumu. Iepriekšējos gados ir pieņemtas četras direktīvas par diskriminācijas aizliegumu: Rasu direktīva, Nodarbinātības direktīva, Vienlīdzīgas attieksmes direktīva un Dzimumu direktīva.
Pašlaik notiek daudzas pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm sakarā ar sarežģījumiem Līguma transponēšanā. Precīzāk sakot, pat tagad risinās procedūras pret 20 valstīm, tas ir, pret trim ceturtdaļām ES dalībvalstu. Šķiet, ka šeit ir ievērojama tiesiskā nenoteiktība. Jauna, plaša un pārmērīgi vienkāršota pieeja pamatdirektīvas veidā ir nepareiza reakcija uz šeit esošo tiesisko nenoteiktību. Pašreizējās problēmas ir jāpārbauda, pirms Komisija ierosina jaunas direktīvas.
Pretējā gadījumā rezultāts būs lielāka birokrātija, lielāki izdevumi iedzīvotājiem un mazāka tiesiskā noteiktība, kas nenāk par labu nevienam, it īpaši cīņai pret diskrimināciju. Tādēļ es un mūsu grupa iebilstam pret tiem E. Lynne ziņojuma pantiem, kuros pieprasīta pamatdirektīva - horizontāla direktīva. Ja tomēr citas grupas aizstāav savs tiesības un joprojām pieprasa pamatdirektīvu, es jūtos spiesta balsot pret šo ziņojumu - ne tādēļ, ka man ir iebildumi pret aizsardzību pret diskrimināciju, bet gan tādēļ, ka, manuprāt, Eiropas līmeņa pamatdirektīva ir nepareizs ceļš. Invaliditātes jomā visas dalībvalstis un arī Eiropas Kopiena ir parakstījušas ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām. Šeit mums ir jāpilda saistības, un mēs tās pildīsim. Taču mēs nepalīdzēsim nevienam pieņemt vēl vienu neskaidru un neizteiksmīgu direktīvu.
Richard Howitt
Priekšsēdētāja kungs! Kad 2000. gadā es biju šā Parlamenta līdzreferents par Rasu direktīvu, Portugāles prezidentūra mums apsolīja, ka nebūs nekādas diskriminācijas hierarhijas un ka sekos papildu tiesību akti.
2004. gada 26. oktobrī priekšsēdētājs J. M. Barroso šajā Parlamentā un šīs Komisijas pilnvaru laikā apsolīja - es citēju - pamatdirektīvu ,,par visa veida diskrimināciju”. Šis solījums tika atkārtots Komisijas ikgadējā politiskajā stratēģijā 2008. gadam. Tagad pienācis laiks to izpildīt.
Es gribētu teikt, ka tas, ka atsevišķos gadījumos dalībvalstis tīši velk garumā diskriminācijas aizlieguma īstenošanu nodarbinātībā, nav attaisnojams, bet tas ir attaisnojums, un Komisija nedrīkst ļaut lēnākajiem noteikt ātrumu pārējiem.
Pirms divām nedēļām es Vācijā tikos ar federālo ministri B. Zypries un Lielbritānijā ar ministru Follet. Viņi ir gatavi runāt. Dodiet viņiem kaut ko, par ko runāt!
Esmu lepns, ka mēs savācām 1.3 miljonus parakstu par invaliditātes tiesību aktiem. Bet kā šā Parlamenta apvienotās grupas invaliditātes jautājumos priekšsēdētājs es izsaku atbalstu horizontālai direktīvai. Mēs neskaldīsim un nevaldīsim.
Nobeigumā, no konservatīvo puses nav labi teikt, ka viņi jūt riebumu pret diskirimināciju reliģijas, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, bet pēc tam balsot pret tiesību aktiem attiecībā uz šiem iemesliem, liedzot vienādas tiesības Eiropas gejiem, jauniešiem un veciem cilvēkiem, un reliģiskajām minoritātēm. Un Business Europe vajadzētu kaunēties par izteikumu 2007. gada 12. oktobra iesniegumā Komisijas apspriešanai; es citēju: ,,Business Europe uzskata, ka nav nekādu pierādījumu par diskrimināciju 13. pantā minēto iemeslu dēļ.” Pašas Komisijas uzņēmējdarbības pārbaudes grupa liecina, ka 89 % no 293 apskatītajiem uzņēmumiem saka, ka viņi grib ES tiesību aktus vienlīdzīgai aizsardzībai. Viņi to grib, Parlaments par to balsos; Eiropai tas ir vajadzīgs.
(Centristu un kreiso aplausi)
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es pateicos Lynne kundzei par diskriminācijas jautājumam veltīto laiku, un es esmu pilnīgi viņas pusē līdz zināmai pakāpei. Kaut gan jums, dārgā Lynne kundze, Schroedter kundze, Gröner kundze un in 't Veld kundze, ir labi nodomi, jūs galu galā nedarāt neko labu, ja tagad prasāt vēl vienu direktīvu pret diskrimināciju, kas pārsniedz tās, kuras mums jau Eiropā ir.
Es, būdams homoseksuāls, ar nodomu un pilnīgi atklāti saku: ,,Jūs neizdarāt nekādu pakalpojumu cilvēkiem, kurus gribat aizsargāt.” Iznākums būs tālejošā pretdiskriminācijas direktīva, kas vērsta pret cilvēkiem, kurus jūs šeit gribat aizstāvēt. Kā tas var būt? Ja mēs paplašinām diskriminācijas aizliegumu līdz piekļuvei precēm un pakalpojumiem un pierādījuma pienākuma maiņai, mēs radīsim slēptas diskriminācijas klimatu. Būs ļoti maz darba devēju, kuri piekritīs atklāti apspriest diskrimināciju. Šaubu gadījumā darba devējs vairs nesazināsies ar darba meklētājiem, kuri, iespējams, rada risku, piemēram, viņu pases fotogrāfijas dēļ.
Galu galā mēs neizdarām cilvēkiem nekādu pakalpojumu. Gluži pretēji, mums vajadzētu raizēties par to, ka mūsu pašreizējā diskriminācijas aizlieguma direktīva tiek mainīta, un mēs vērojam, kā tā izšķīst. Ja mēs radīsim sarežģītu birokrātiju, tiesas procesus un tiesisko nenoteiktību, Eiropas Savienības iedzīvotāju vidū samazināsies atbalsts pret diskrimināciju vērstiem likumiem.
Carlo Fatuzzo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Man ir tik daudz laika, ka es, jācer, spēšu to pienācīgi izmantot, jo esmu pieradis runāt tikai minūti. Dzirdēju, ka kolēģis Bushill-Matthews kungs teica, ka viņš vienmēr ir vienisprātis ar Lynne kundzi, un ka katram likumam ir jābūt izņēmumam, un ka šoreiz viņa nostāja pilnīgi atšķiras.
Man jāsaka dārgajam draugam Bushill-Matthews kungam, ka arī mēs vienmēr esam izrādījušies vienisprātis, taču šoreiz, nevēloties nodot mūsu tradicionālo konverģenci visos lēmumos, man jāsaka, ka jūs esat sastapies ar izņēmumu, jo es pilnīgi atbalstu horizontālu direktīvu, par kuru Komisijai minēja Lynne kundze. Kā es varu to neatbalstīt, ja iepriekšējos 40 gadus esmu redzējis, kā Itālijā, kur es dzīvoju, iedzīvotājus diskriminē vecuma dēļ, veciem cilvēkiem atņem tiesības tikai tāpēc, ka viņi ir veci?
Es runāju konkrēti par to, ka Itālijā ir likums, kas nosaka, ka invalīdiem, ja viņi ir jauni, pienākas priekšrocības, bet ja viņi ir veci un viņiem ir tāda pati invaliditāte, viņiem nav tiesību uz šīm priekšrocībām. Es nesaprotu, kā mēs varam gaidīt gadiem ilgi, kamēr mums, kā paskaidroja in't Veld kundze, būs likumīgaa iespēja izmantot tiesas, lai piespiestu ievērot tiesības, kuras Amsterdamas Līguma 13. pants piešķir visiem Eiropas Savienības iedzīvotājiem.
Zita Gurmai
(HU) Dāmas un kungi! Eiropas vienotības pamatā ir ne tikai ekonomika, bet arī daudzas nozīmīgas vērtības. Šīs vērtības ir cilvēka cieņas neaizskaramība, atbildība, solidaritāte, daudzveidība un diskriminācijas aizlieguma principa ievērošana. Tās ir arī iecietība un savstarpēja cieņa.
Vienlaikus ar paziņojumiem par politiku ir svarīga arī šo principu iekļaušana tiesību aktos tādā veidā, kas nodrošina, lai turpmāk vairs nebūtu iespējama diskriminējoša šķirošana un lai cilvēki būtu vispārēji aizsargāti. Eiropas projekts būs dzīvotspējīgs tikai tad, ja mēs spēsim nodrošināt, lai nelabvēlīgā situācijā esošās sabiedrības grupas varētu īstenot savas tiesības. Mūsu kopējās interesēs ir šo grupu vispārēja integrācija, un mums ir atbilstīgi jārīkojas, lai to panāktu.
Tādējādi katras dalībvalsts interesēs ir nodrošināt visu EK Direktīvu 2000/43 un 2000/78 noteikumu precīzu un efektīvu transponēšanu un atbilstīgu īstenošanu praksē tā, lai šo direktīvu transponēšana valsts tiesību aktos dotu patiesu labumu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām.
Likumiem ir vērtība tikai tad, ja tos īsteno arī dzīvē. Īpaši svarīgs uzdevums ir šo tiesību aktu īstenošanas pārraudzība, un tai ir jāpievērš īpaša uzmanība gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī. Mums ir jāizstrādā pārbaudes sistēmas, kas dos mums iespēju veikt ietekmes pētījumus. Mums ir jāiesaista nevalstiskās organizācijas, kuras var sniegt konkrētas atbildes, un jāiesaistās sociālā dialogā ar šīm organizācijām. Esmu pārliecināta, ka Barroso kungs ticēja tam, ko teica, stājoties amatā 2004. gadā. Lai viņš turpina tā rīkoties!
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos komentēt divus aspektus šajā lieliskajā Elizabeth Lynne ziņojumā. Es pilnībā atbalstu aicinājumu dalībvalstīm un citiem iesaistītajiem savākt, apkopot un publicēt plašu, precīzu, salīdzināmu, uzticamu un neatkarīgu statistiku par diskrimināciju un pēc tam publicēt šo statistiku sabiedrībai viegli saprotamā veidā. Esmu pārliecināts, ka tā iedzīvotāji var paši saprast nepieciešamību pēc pārmaiņām. Es pilnīgi atbalstu prasību pēc plašas, tālejošas direktīvas. Tā ir joma, kurā ES var panākt stratēģiskas pārmaiņas, kad būs īstenoti tiesību akti.
Nobeigumā, runājot par Lisabonas līgumu, es jutos ļoti iepriecināts, pagājušajā nedēļā dzirdot Slovēnijas prezidentūras komentārus par 2008. gada darba programmu attiecībā uz prezidentūras atbildi uz kampaņu ,,Miljons parakstu invaliditātei”. Tas norāda, ka preidentūra, un, jācer, Komisija, ieklausās iedzīvotājos un ievēro viņu problēmas. Tā ir ļoti cerīga zīme Lisabonas līgumā iekļautajai pilsoņu iniciatīvai, taču es vēlreiz vēlos izteikt stingru atbalstu visaptverošai direktīvai. Diskriminācijai nevar būt hierarhijas.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es atbalstu Lynne kundzes veikto darbu. Jāsaka, ka šīs debates notiek Eiropai interesantā laikā. Man gribētos, lai Komisijai un jums, komisāra kungs, būtu pilnīga informācija, kuras jums, šķiet, pašlaik trūkst.
Šis jautājums neattiecas tikai uz progresu, kas panākts vienādu iespēju un nediskriminēšanas jomā attiecībā uz nodarbinātību un darba apstākļiem; galvenais jautājums ir nepieciešamība pēc horizontālas direktīvas par vienlīdzīgu attieksmi, kurā būtu iekļauti visi diskriminācijas iemesli. Eiropā veidojas neiecietības un naidīguma gaisotne. Tā jau izraisa etnisko diskrimināciju - paskatieties tikai uz imigrāciju un romiem. Lai Dievs mums žēlīgs, ja mēs izliekamies to neredzam!
Tādēļ nekavējoties ir vajadzīga visaptveroša direktīva, kas attiecas uz visa veida diskrimināciju, lai pabeigtu pretdiskriminācijas paketi saskaņā ar Līguma 13. pantu. Tas palīdzēs uzlabot arī kultūru saskares līmeni Eiropā; šāda saskare uzlabo kultūras kvalitāti un pārliecina, un tagad tā ir steidzami vajadzīga.
Tādēļ es saku, lai jūs, komisāra kungs, un Komisija parāda mazliet lielāku politisko drosmi, jo līdz šim tādas vispār nav bijis!
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Nodarbinātība ir viens no galvenajiem sociālās integrācijas faktoriem. Neraugoties uz to, bezdarba līmenis joprojām ir nepieļaujami augsts daudzās iedzīvotāju grupās, īpaši attiecībā uz sievietēm, invalīdiem etniskajām minoritātēm, veciem cilvēkiem un jauniešiem, kuri ienāk darba tirgū.
Bažas rada tas, ka dažās dalībvalstīs var novērot lielus trūkumus Direktīvu 2000/43/EK un 2000/78/EK transponēšanā un trūkst ES iedzīvotājiem paredzētas informācijas par tiesisku pasākumu iespējām diskriminācijas gadījumā. Dalībvalstu valdībām ir svarīgi pēc iespējas ātrāk likvidēt diskriminācijas barjeras iesaistīšanās procesos darba tirgū.
Sabiedriskajām aģentūrām ir galvenā nozīme vienlīdzības un nediskriminācijas veicināšanā, jo saskaņā ar ES līguma 13. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina šo direktīvu pilnīga, pareiza un efektīva transponēšana un atbilstīga īstenošana, lai cīņa pret diskrimināciju Eiropas Savienībā noritētu kā saskaņotas darbības, kas atbilst vietotai pieejai diskriminācijas apkarošanai.
Metin Kazak
(BG) Priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Pret diskrimināciju vērstu, visaptverošu tiesību aktu pieņemšana un īstenošana Eiropas Savienības dalībvalstīs ir taustāms sasniegums, un tas liecina, cik jutīga ir sabiedrība, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu pret visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu etniskās izcelsmes, ticības, dzimuma, vecuma, veselības vai finansiālā stāvokļa.
Es atbalstu Lynne kundzes ziņojumā pausto aicinājumu pieņemt visaptverošu direktīvu, kurā nebūtu nekādas nediskriminēšanas principu hierarhijas. Taču mums ir jāņem vērā, ka diskriminācija pret etniskas vai reliģiskas minoritātes pārstāvjiem joprojām ir Eiropā visizplatītākais pārkāpums pret cilvēku pamattiesībām uz tādu pašu attieksmi kā pret pārējiem iedzīvotājiem no vairākuma grupām.
Dažās dalībvalstīs naidīgas runas, islamofobija un citi ksenofobijas veidi, ko baro pagātnes baro stereotipi, aizspriedumi un klišejas, veicina slēptas diskriminācijas attieksmi pret etniskām vai reliģiskām minoritātēm. Tāpēc Eiropas Parlaments šķietami uzsver Komisijas un dalībvalstu uzmanības pievēršanu...
(Priekšsēdētājs pārtrauca Metin Kazak)
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu vidū valda liela vienprātība, ka pret diskrimināciju ir jāvēršas ar visiem iespējamiem līdzekļiem. Tādēļ Eiropas Parlaments ir vēlreiz paziņojis par atbalstu jaunas direktīvas pieņemšanai. Ir jau četras šādas direktīvas, un vienas projekts faktiski ir gatavs. Tas nozīmē, ka mēs aptveram ļoti plašu pret diskrimināciju vērstu pasākumu spektru.
Tagad šie pasākumi beidzot tiks īstenoti. Notiek 28 pārkāpuma procedūras, un tas nozīmē, ka dalībvalstis tiek aicinātas beidzot īstenot to, kas bija nolemts šajā Parlamentā. Es esmu pret nākamo soli tieši pirms tam, kad tiek sperts pirmais solis, proti, pret jaunas direktīvas pieņemšanu, kas ir pārpilna ar jauniem šķēršļiem, kur ir vajadzīgas līdztiesības iestādes. Tas atkal nozīmē birokrātiju. Tas, ka NVO ar likumu jāiekļauj visā likumdošanā, nevirza mūs uz priekšu ar apspriešanām utt. Ja mēs atbalstām nediskrimināciju, tad mums ir jāpārliecina par pašreizējā likuma īstenošanu reizi par visām reizēm un visās dalībvalstīs.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu izteikties par grūtnieču nepieļaujamo diskrimināciju, īpaši ņemot vērā demogrāfisko sabrukumu Eiropā. Neraugoties uz tiesiskiem aizliegumiem, darba devēji pieprasa, lai jaunas sievietes, kuras kandidē uz darbavietu, iesniedz medicīnisku izziņu, ka viņas nav grūtniecības stāvoklī. Ja viņas šādu izziņu nesniedz, zūd viņu izredzes uz darbu. Tā ir grūta, taču vajadzīga darbības joma darba inspekcijām. Arī daudzbērnu ģimenes piedzīvo diskrimināciju. Šādās ģimenēs vidējie ienākumi uz vienu cilvēku parasti ir ievērojami zemāki nekā vientuļo māšu ģimenēs. No otras puses, viņu saņemtie ģimenes pabalsti un sociālā palīdzība parasti ir mazāka, un nodokļi ir augstāki. Runājot par diskrimināciju, cilvēki parasti nepievērš uzmanību šīm problēmām.
Gabriela Creţu
(RO) Gaidot horizontālu direktīvu, mēs redzam, ka mums ir Eiropas un dalībvalstu tiesību akti diskriminācijas novēršanai, daudzas politiskas saistības un īpašas institucionālās sistēmas. Neraugoties uz šo optimistisko ainu, daudzās dalībvalstīs joprojām ir ļoti zema transponēšanas un īstenošanas pakāpe un pieņemto pasākumu efektivitāte. Lai panāktu sieviešu un vīriešu līdztiesību, ārkārtīgi liela nozīme ir taisnīgi apmaksātam darbam.
Tādējādi mēs ierosinām Komisijai uzsākt integrētu plānu pozitīvai rīcībai darba tirgū, lai mazinātu dzimumu mākslīgo sadalījumu darba tirgū un samaksas strukturālās atšķirības, kas joprojām pastāv starp nozarēm, kuras uzskata par sieviešu un vīriešu nozarēm. Dzimumu dimensijas ieviešana Eiropas, valsts un vietējā budžeta veidošanā būs nozīmīgs līdzeklis šajā plānā, lai samazinātu strukturālās atšķirības un īstenotu principu ,,vienāda maksa par vienādu darbu”.
Jim Allister
Priekšsēdētāja kungs! Kad uzstājās referente, viņa teica, ka pret visiem ES iedzīvotājiem ir jābūt vienlīdzīgai attieksmei. Skumji, ka referente pati, šķiet, nav par to pārliecināta. Ja tā būtu, tad šis ziņojums brēktu pret to, ka šī ES ar noniecināšanas palīdzību pieļauj diskrimināciju reliģisku iemeslu dēļ manā vēlēšanu apgabalā Ziemeļīrijā; it īpaši diskrimināciju pret protestantiem, kuri vēlas iestāties Ziemeļīrijas policijas dienestā.
Jā, šajā ES pastāv šādi sankcionēta skaidri redzama reliģiska diskriminācija. Tādēļ, klausoties cēli skanošus apgalvojumus pret diskrimināciju, es domāju par daudziem jauniem protestantu vēlētājiem, kuri gribēja iestāties policijā un kuriem bija labākas sekmes nekā Romas katoļu pretendentiem, bet kuri redzēja, kā šos cilvēkus paceļ viņiem pāri, jo diskriminācija ir likumīga, tiesību aktos noteikta. Tātad, kamēr mēs dabūsim horizontālu pieprasījumu pret diskrimināciju...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Siiri Oviir
(ET) Komisāra kungs, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vienlīdzība likuma priekšā un aizsardzība pret diskrimināciju ir katra cilvēka tiesības - tās ir aizstāvētas mūsu dalībvalstu, visu dalībvalstu, konstitūcijās. Neraugoties uz to, mūsu iedzīvotāji nav pasargāti no diskriminācijas. Piemēram, dzimumu līdztiesību nodarbinātībā nosaka Kopienas tiesību akti; taču mēs esam mazāk uzsvēruši atbilstību šo aktu īstenošanai. Kā citādi iespējams izskaidrot Eurostat ikgadējos sabiedrības pētījumus, kas liecina par lielām atšķirībām starp vīriešu un sieviešu darba samaksu dalībvalstīs? Manā valstī Igaunijā šī atšķirība ir 27 % sievietēm par sliktu. Tāds bija stāvoklis pirms 10 gadiem, tāds tas ir tagad.
Šo tiesību aizsardzības nodrošināšana ir tieši tikpat svarīga kā šī jautājuma tiesisks regulējums. Mums ir jānodarbojas ar šo jautājumus un, ja vajag, jāuzsāk tiesas procesi par pārkāpumiem. Mūsu iedzīvotājiem ir vajadzīga tiesiska noteiktība.
Neena Gill
Priekšsēdētāja kungs! Apsveicu Lynne kundzi ar šo direktīvu, jo Eiropas kultūru dialoga gadā, kura mērķis ir veicināt savstarpēju sapratni un godināt Eiropas daudzveidību, es esmu satriekta un izbiedēta par diskriminācijas pašreizējo līmeni - ne tikai rases, bet arī invaliditātes, dzimumu, seksuālās orientācijas un vecuma jomā. Diskriminācija ir problēma ne tikai darba tirgū, bet arī sadzīvē, izglītībā, valsts un privātajos pakalpojumos un pat reliģijas lietās.
Esmu īpaši nobažījusies par minoritāšu integrācijas līmeņa atšķirībām dažādās dalībvalstīs, kā liecina migrācijas politikas rādītāji. Tas liecina, ka nav īstenotas un izpildītas pretdiskriminācijas obligātās normas, kuras mēs cenšamies ieviest visā Eiropā. Es aicinu Komisiju ķerties pie šīs lietas ne tikai dalībvalstīs, bet arī īstenot stingrākus pasākumus ES iestādēs.
Nobeigumā, pirms Eiropas vēlēšanām es gribētu jautāt, kā šis Parlaments cenšas rādīt nediskriminēšanas piemēru pārējai Eiropai. Joprojām tikai 30 % deputātu ir sievietes, un tikai 9 deputāti nav baltie.
Thomas Mann
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Kas efektīvi darbojas pret diskrimināciju un atbalsta invalīdus? Informētības palielināšanas kampaņas, informācija, rīcība, bet ne tiesisku problēmu centralizācija ar jaunu ES tiesību aktu palīdzību. Varbūt papīra tīģeris visaptverošas direktīvas vietā? Ir svarīgi īstenot četras esošās direktīvas. Tikai Vācijā vien mācību kursi, kas bija vajadzīgi kā daļa no vispārējā vienlīdzības likuma, izmaksā vairāk nekā EUR 1.7 miljardus gadā.
Es uzskatu, ka pilsoņtiesību likums ir pareizs. Tajā ir noteikumi uzņēmumiem, kuros strādā 15 vai vairāk darbinieku, un ir novērstas augstas pārvaldes un finanšu izmaksas - MVU aizsardzības klauzula ir piemērota. Turklāt man šķiet, ka kļūst skaidras mūsu šaubas, kuras Lynne kundze diemžēl nespēja kliedēt, jo viņa neņēma vērā mūsu grozījumus - mēs nevaram balsot par šo ziņojumu, kurā noteikts, ka sabiedrības nauda ir jāizmanto diskriminācijas upuru atbalstam. Lynne kundzei vajadzēja klausīties mūsos, bet viņa diemžēl to nedarīja.
Miloslav Ransdorf
(CS) Vēlos nosaukt divas problēmas. Pirmā ir transports. Aptuveni trešdaļa ES iedzīvotāju cieš no mobilitātes problēmām. Lai dotu cilvēkiem vienlīdzīgas iespējas attiecībā uz piekļuvi informācijai, darbam un tā tālāk, ir vajadzīgas ievērojamas pūles, lai īstenotu netraucētu transporta normu. Otra problēma skar cilvēkus ar garīgo spēju traucējumiem. Man šķiet, ka būtu lietderīgi pārskatīt Balto grāmatu par garīgās veselības aizsardzību, jo ļoti daudzi cilvēki Eiropas Savienībā cieš no stresa, kas arī ir traucējums cilvēkiem, kuri pielāgojas situācijām darba tirgū.
Gay Mitchell
Attiecībā uz procedūras jautājumu, priekšsēdētāja kungs, es apzinos, ka neesmu aicināts runāt, bet tas, ko Allister kungs teica par protestantu diskrimināciju Ziemeļīrijas policijas spēkos, ir pilnīgā nepatiesība. Šie spēki ir 90 % protestantu organizācija...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju.)
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi! Debates parādīja diskriminācijas apkarošanas nozīmīgumu. Pirmais jautājums, par kuru praktiski visi bija vienisprātis, ir nepieciešamība efektīvāk īstenot tiesību aktus dalībvalstīs. Kā liecina debates, Komisija šajā jomā ir ļoti barga un nevilcinās ierosināt pārkāpuma procedūras pret tām valstīm, kuras nav pilnībā īstenojušas šos tiesību aktus. Taču vienkārša skaitļu statistika neparāda pilnu ainu, jo šajos skaitļos iekļautas dažāda veida procedūras - sākot no tehniskām un organizatoriskām procedūrām līdz procedūrām, kas saistītas ar aizsardzības jomu. Jebkurā gadījumā es varu droši teikt, ka visas valstis, ar kurām mēs esam iesaistījušies sarunās, ir gatavas un ka nevar būt šaubu par šo valstu vēlēšanos pilnīgi īstenot pretdiskriminācijas direktīvas.
Nākamā problēma ir jautājums par turpmāko attīstību attiecībā uz likumdošanu. Es skaidri paziņoju, ka Komisija ir nonākusi tuvu lēmuma pieņemšanai par to, kādus izšķirīgus pasākumus īstenot. Šis posms beigsies šā gada jūnijā, un mēs iepazīstināsim ar attiecīgajiem priekšlikumiem. Pašlaik Parlamentā notiekošās debates, bez šaubām, ir ļoti svarīgas lēmuma pieņemšanas procesā.
Atļaujiet man pieskarties arī divām runām, kuras kontrastēja ar vispārējām debatēm, izmantojot nedaudz neparastus argumentus. Viens no tiem bija informācija, ka Vācijas Federatīvajā Republikā pretdiskriminācijas kurss izmaksā EUR 1.7 miljardus. Es neapstrīdu šo skaitli. Man šķiet, ka būtu ļoti interesanti salīdzināt to, piemēram, ar nodokļu likumdošanas kursiem. Mēs varētu konstatēt, ka izmaiņām likumdošanā parasti pievienojas līdzīgas pārejas izmaksas. Citiem vārdiem sakot, tīri finansiāli argumenti nevar parādīt stāvokli pilnībā.
Otrajā runā bija skarts jautājums par policijas kontroli Ziemeļīrijā. Varu tikai pateikt, ka saskaņā ar man pieejamo informāciju Ziemeļīrijas policijas dienests ir uzsācis pozitīvus pasākumus, lai tiktu galā ar Allister kunga minēto problēmu.
Dāmas un kungi! Mums atvēlētais laiks neļauj turpināt šīs izsmeļošās un ļoti interesantās debates. Pietiks, ja teikšu, ka mēs esam nonākuši svarīgā lēmumu pieņemšanas fāzē un ka jūsu debates ir daļa no šī lēmuma pieņemšanas procesa.
Elizabeth Lynne
referente. - Priekšsēdētājas kundze! Es gribētu pateikt kolēģiem lielu paldies par viņu piezīmēm. Priecājos, ka Parlamenta vairākums, šķiet, atbalsta visaptverošu direktīvu. Es ceru, ka šodienas balsojums to vēlāk pierādīs.
Es vēlētos vēlreiz izteikt cieņu komisāram Špidla kungam, jo es zinu, ka patiesībā tā bija viņa ierosme - izvirzīt visaptverošu direktīvu un aicināt izveidot visaptverošu direktīvu darba programmā. Vienīgi man žēl, ka šis viedoklis, šķiet, neuzvar strīdā ar pārējo Komisiju. Un cerēsim, ka, aicinot izveidot visaptverošu direktīvu, mēs dosim viņam lielāku spēku patiesi pierādīt šo lietu.
Es lūdzu komisāru Špidla kungu izdot ietekmes novērtējumus. Zinu, ka tie jau ir gatavi. Esmu mazliet nobažījusies, jo esmu dzirdējusi ziņojumus, ka ir dažādi ietekmes novērtējumi, un tie tiek nedaudz mainīti, kad mēs izsakāmies par labu vienam Komisijas viedoklim un nevis otram. Es vēlētos zināmu skaidrību šajā jautājumā, lai redzētu, vai manis dzirdētās baumas ir patiesas.
Jūtos ļoti iepriecināta, ka citi deputāti atbalsta jūsu aicinājumu pēc šādas visaptverošas direktīvas darba programmā. Manuprāt, vienā visaptverošā direktīvā var iekļaut īpašus jautājumus, kas skar visas jomas - invaliditāti, vecumu, reliģiju vai ticību un seksuālo orientāciju. Izglītība nav virzība uz priekšu. Mēs to esam mēģinājuši. Tiem deputātiem, kuri runāja par izglītību - tas nedarbojas.
Mēs runājam arī par piekļuvi precēm un pakalpojumiem nevis par nodarbinātību. Es zinu, ka visai Vācijas delegācijai ar to ir sarežģījumi, jo Vācijas valdība ir apzeltījusi nodarbinātības direktīvu. Tādēļ atstāsim to malā. Ir dažādas dalībvalstis, kurām ir dažādas problēmas: Invaliditāte, vecums, seksuālā orientācija, reliģija vai ticība. Dažas dalībvalstis nodarbojas ar vienām problēmām, citas - ar citām, un tādēļ ir svarīgi to sakārtot un iegūt visaptverošu direktīvu, un neatstāt nevienu aizmugurē.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Iles Braghetto  
rakstiski. - (IT) Es gribētu izteikt atzinību par referentes veikto darbu, kas skar tematu, kuru es uzskatu par ārkārtīgi svarīgu taisnīgākas un efektīvākas Eiropas pretdiskriminācijas politikas izveidei.
Nediskriminēšanas princips patiesībā ir viena no pamatvērtībām, kas vienmēr bijusi pamats Eiropas integrācijai, un tādēļ tā ir pienācīgi jāaizsargā, lai Eiropas iedzīvotāji, īpaši visnelabvēlīgākajā situācijā esošie iedzīvotāji, būtu efektīvi aizsargāti pret visa veida diskrimināciju.
Nediskriminēšana ir ārkārtīgi svarīga nodarbinātībā, taču tā ir vajadzīga un vēlama visās sabiedrības dzīves jomās (piemēram, izglītībā vai sociālajos pakalpojumos), jo tā var ievērojami palīdzēt sociālajā iekļaušanā un visu Eiropas iedzīvotāju potenciāla attīstībā.
Nobeigumā es vēlētos paust atbalstu pilnīgas un efektīvas pretdiskriminācijas pamatdirektīvas ātrai pieņemšanai, kas dos iespēju dalībvalstīm apvienot spēkus šajā jomā un pieņemt saskaņotu un efektīvu politiku, kuras mērķis ir ļaut iedzīvotājiem sajust, ka viņus pilnīgi aizsargā skaidri un visaptveroši Eiropas un valsts līmeņa tiesību akti.
Genowefa Grabowska  
rakstiski. - (PL) Kā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas dalībniece es pilnībā atbalstu Lynne kundzes ziņojumu. Man nav šaubu, ka spēkā esošie starptautiskie tiesību akti un mūsu pašu ES nolēmumi ir vēlams un labs risinājums no oficiālā viedokļa. Tādēļ man žēl, ka to stāšanās spēkā pastāvīgi atduras pret daudziem šķēršļiem pat mūsu Eiropā, kura šķiet demokrātiskāka un mazāk diskriminējoša.
Pārsteidzoši, ka mums vajadzēja aicināt ES dalībvalstis pilnīgi ievērot Direktīvas 2000/78/EK noteikumus un īstenot pastāvīgu un sistemātisku attīstības pārraudzību visa veida diskriminācijas likvidēšanā politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē.
Tas ir īpaši svarīgi manas valsts Polijas iedzīvotājiem, kuri, izmantojot vienotā tirgus un personu pārvietošanās brīvības priekšrocības, strādā daudzās ES valstīs. Man ļoti žēl, bet ir jāsaka, ka ir arvien vairāk pierādījumu par manu novadnieku diskrimināciju tikai viņu tautības dēļ. Šāda satraucoša informācija arvien vairāk atklājas Vācijā, Lielbritānijā un Īrijā. Būtu paradoksāli, ja Eiropas Parlaments tik spēcīgi un efektīvi iesaistītos diskriminācijas parādību apkarošanā pasaulē, be nespētu tikt galā ar cilvēktiesību ievērošanu mājās - tas ir, ES dalībvalstīs. Visi ES iedzīvotāji noteikti ir pelnījuši vienlīdzīgu un nediskriminējošu attieksmi.
Anneli Jäätteenmäki
, rakstiski. - (FI) Jautājums ir par vienlīdzīgām iespējām un nediskriminēšanu Eiropas Savienībā.
Vienādas iespējas un nediskriminēšana darbā ir nodarbinātības pamatprincipi, un dalībvalstīm nevajadzētu būt problēmām ar to ievērošanu. Taču Lynne kundzes ziņojumā teikts, ka direktīvas netiek efektīvi vai pareizi īstenotas.
Tā ir nopietna problēma, jo, kā norādīts Lynne kundzes ziņojumā, diskriminācijas apkarošana un cilvēktiesības ir ES prioritātes saskaņā ar EK līguma 13. pantu.
Piemērs ir gadījums Somijā ar kādu sievieti, kurai nebija tiesību saņemt bezdarba nodrošinājumu pēc tam, kad viņa beidza rūpēties par dēlu - invalīdu. Nav pareizi tas, ka netiek pienācīgi novērtēts mājās veiktais aprūpes darbs un ka noteikumi pieļauj šādu diskrimināciju. Domājot par šo gadījumu, es atbalstu Lynne kundzes ziņojuma 36. punktu, kurā noteikts, ka vienlīdzības un nediskriminēšanas principu darbības jomai ir jābūt plašai un jāaptver arī sociālā drošība.
Es atbalstu arī Lynne kundzes aicinājumu Eiropas Parlamentam ietek dalībvalstīm ieguldīt lielākus līdzekļus un atbalstīt organizācijas, kuras darbojas šo principu veicināšanā. Es atbalstu arī viņas aicinājumu nostiprināt NVO statusu, lai arī tās varētu efektīvāk risināt pašreizējās problēmas dalībvalstīs.
Katalin Lévai  
rakstiski. - (HU) Tas, ka Lynne kundzes ziņojums par vienlīdzīgām iespējām ir šodienas debašu darba kārtībā, ir tiešām atbilstīgi. Pavisam nesen, 17. maijā, mēs paudām solidaritāti ar transseksuāļiem, biseksuāļiem un gejiem.
Īpašās dienās vai gadījumos cilvēki nereti atskatās uz bijušo. Diemžēl, kā liecina ziņojums, mums joprojām ir daudz darāmā vienlīdzīgu iespēju jomā. Joprojām nepieņemami augsts bezdarba līmenis ir tādās iedzīvotāju grupās kā sievietes, invalīdi, etniskās minoritātes un cilvēki ar ļoti specifiskām un neatzītām prasmēm. Tādēļ es ierosinu izveidot vienlīdzīgu iespēju pārraudzības sistēmu nodarbinātības jomā, kas sniegtu atbalstu nodokļu atvieglojumu un vai sabiedrisko attiecību iespēju veidā tiem darba devējiem, kuri piešķir nozīmi vienlīdzīgu iespēju izveidei.
Šī sistēma varētu izveidot arī to uzņēmēju ,,melno sarakstu”, kuri vispār nepilda kritērijus. Tas motivējoši ietekmētu uzņēmumus, vienlaikus dodot darba meklētājiem jaunas izredzes un skaidrību. Diemžēl Centrāleiropā un Austrumeiropā joprojām ir izplatīta ekstrēmistiska un populistiska politika, taču dažkārt arī Rietumeiropā mēs varam vērot skumju ainu. Palielinās nelabvēlīga diskriminācija attiecībā pret romiem, un ekstrēmistu spēki demolē romu apmetnes. Tāpēc ir ļoti vajadzīga Eiropas romu stratēģija, ko ierosina sociāldemokrāti, un ir acīmredzama nepieciešamība pēc tūlītējas rīcības Eiropas līmenī. Dalībvalstu tiesību akti sniedz atšķirīga līmeņa aizsardzību pret diskrimināciju.
Nereti nav vienotas metodes tiesību aktu īstenošanai, un tā rezultātā īstenošana ir neapmierinoša. Tiesību aktu īstenošanas centieni ir jāsaskaņo, ņemt vērā Eiropas Savienības horizontālo perspektīvu, valsts un vietējās iestādes, un nodrošinot vispārēju atbilstību. Pirms tiesību aktu pieņemšanas būtu svarīgi veikt arī sociālās ietekmes pētījumu un īstenošanas gada novērtējumu dalībvalstīs.
Marianne Mikko
rakstiski. - (ET) Nediskriminēšana un cilvēktiesības ir Eiropas Savienības pamatvērtības. Tās veido pamatu, uz kura mēs cenšamies būvēt kopēju nākotni, un attiecībā uz tām nevar būt kompromisu. Tik daudz ir skaidri pateikts 13. pantā, kuram ir jābūt par norādi jebkurā jautājumā, kas skar Eiropas iedzīvotājus.
Pašlaik tādās jomās kā sociālā labklājība, preces un pakalpojumi, veselības aprūpe un izglītība nav aizsardzības pret diskrimināciju vecuma, seksuālās orientācijas, reliģiskās pārliecības vai invaliditātes dēļ. Diemžēl šajās jomās nav ES tiesību aktu. Ja diskriminācijas aizliegums un cilvēktiesības mums ir primāri svarīgas, tad nevar būt šaubu, ka mums ir vajadzīga vienota, horizontāla direktīva, kas pieliek punktu tiesību hierarhijai. Attiecībā uz situāciju, kad diskriminācija ir ar likumu aizliegta vienā jomā, bet atļauta citā. Attiecībā uz situāciju, kad rase un invaliditāte ir ievērojami vairāk aizsargātas nekā citas 13. pantā noteiktās jomas. Ņemot vērā šo ziņojumu, es aicinu Komisiju neatkāpties no solījuma un sagatavot visaptverošas direktīvas projektu diskriminācijas apkarošanai saskaņā ar EK līguma 13. pantu.
Tas ir nebijis progress, ka daudzas Eiropas bezpeļņas organizācijas ir izteikušās par labu horizontālai direktīvai, kas sniegtu šo aizsardzību; tāpat ir vairākas jumta organizācijas, kuras darbojas dažādās jomās Briselē, piemēram, Eiropas Sieviešu lobijs, AGE un citas organizācijas. Horizontāla direktīva par diskriminācijas aizliegumu, kas attiecas uz tādām jomām kā sociālā labklājība, veselības aprūpe un izglītība, ir vienīgais veids cilvēktiesību aizsardzības veicināšanai Eiropas Savienībā. Ir vairāk nekā pietiekami daudz pierādījumu par diskrimināciju visās jomās. Komisija nedrīkst pievērt acis un atjaunot tiesību hierarhiju Eiropas Savienībā.
Csaba Sándor Tabajdi
rakstiski. - (HU) Kā apvienotās grupas nacionālo minoritāšu jautājumos priekšsēdētājs es atzinīgi vērtēju Lynne kundzes ziņojumu, kurā uzskaitīts, kas jau ir panākts attiecībā uz diskriminācijas izbeigšanu, un norādīts, kas vēl ir jādara.
Kopienas tiesību akti par nediskriminēšanu ir īpaši nozīmīgi, jo nepietiek tikai ar personas aizsardzību. Cilvēki cieš no diskriminācijas nevis kā atsevišķas personas, bet gan kā grupas piederīgie. Piemēram, tāpēc, ka viņi pieder etniskai minoritātei, ir veci, ir sievietes, invalīdi; tāpēc, ka viņi pieder seksuālai minoritātei vai ir romi. Tādēļ vienīgais veids, kā efektīvi aizsargāt dažādu minoritāšu grupu piederīgos, ir visas grupas aizsardzība. Ziņojumā pareizi norādīts, ka divas pašreizējās direktīvas nosaka vienīgi obligātās prasības, un tādēļ mums jāturpina izstrādāt Kopienas līmeņa politika, kas vērstaa pret negatīvo diskrimināciju, un horizontāla pretdiskriminācijas direktīva. Tikpat svarīgs ir arī ziņojuma punkts, kas aicina Komisiju strādāt, lai izveidotu jēdziena ,,pozitīva rīcība” vispārēju definīciju. Īpaša uzmanība ziņojumā ir pievērsta nepieciešamībai pēc minoritāšu kopienu, sevišķi romu kopienas, īpašas sociālas aizsardzības. Attiecībā uz to es vēlētos jums atgādināt T. Ždanokas ziņojuma 25. pantu, kur ir arī runa par šo jautājumu un ir uzsvērta tradicionālo minoritāšu līdzdalības nozīme politikas veidošanā.
Šajā pantā teikts, ka nacionālajām minoritātēm ir vajadzīga politikas norma, kas ar dažāda veida pašpārvaldes vai autonomijas palīdzību dod tām iespēju efektīvi piedalīties lēmumu pieņemšanas procesos, kas skar viņu identitāti.
