Vienotās valūtas pieņemšana Slovākijā 2009. gada 1. janvārī(debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir ziņojums, ko D. Casa Ekonomikas un monetārās komitejas vārdā sagatavoja par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas pieņemšanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī - C6-0198/2008 -.
Dāmas un kungi, ļaujiet man apsveikt Slovākiju un mūsu Slovākijas kolēģus deputātus par šo viņu valsts un eiro zonas panākumu.
Vladimír Špidla
Priekšsēdētājas kundze, Komisijas vārdā es vispirms gribētu pateikties Ekonomikas un monetārajai komitejai un referentam D. Casa par lielisko darbu, kas ir veikts, novērtējot, kā Slovākija ir izpildījusi konverģences kritērijus vienotas valūtas pieņemšanai.
Līdz ar Slovākijas pievienošanos eiro zonai, šajā zonā būs sešpadsmit locekles, četras no tām ir starp tām valstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā.
Šī ir eiro zonas piektā paplašināšanās kopš 1999. gada, kad tika ieviesta vienotā valūta. Tas ir skaidrs pierādījums tam, ka eiro zona ir atvērta visām dalībvalstīm, kas atbilst Līgumā noteiktajiem nosacījumiem.
Slovākijas pievienošanās eiro zonai ir tā nozīmīgā progresa galvenais sasniegums, ko veikusi Slovākijas ekonomika pēdējā desmitgadē. Tas dos iespēju valstij gūt labumu no svarīgajām priekšrocībām, ko piedāvā Ekonomikas un monetārā savienība, kā tas noteikts ziņojumā, kuru ir pieņēmusi Komisija pagājušā gada maijā par EMS 10 gadiem.
Šis ziņojums arī parāda, ka, lai pilnībā iegūtu labumu no eiro priekšrocībām, ir nepieciešams īstenot stabilu makroekonomikas politiku, lai aizsargātu valsts konkurētspēju, ja maiņas kurss ir neatgriezeniski noteikts. Tas ietver fiskālo disciplīnu, atbildīgu algu politiku un strukturālās reformas, jo sevišķi attiecībā uz darba tirgus funkcionēšanu.
Ja nav skaidru saistību attiecībā uz to, pastāv briesmas, ka inflācija var kļūt par patiesu un nozīmīgu problēmu. Šis jautājums ir skaidri pieminēts D. Casa ziņojumā, kam Komisija pilnībā piekrīt.
Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN) 3. jūnijā apstiprināja Komisijas ziņojumu par konverģences kritēriju izpildi no Slovākijas puses. Eiropadomei sanāksmē Briselē ceturtdien un piektdien vajadzētu, jo Parlamenta atzinums ir saņemts, apstiprināt politisko atbalstu vienotās valūtas pieņemšanai Slovākijā, ko jūlijā izvērtēs ECOFIN padome.
Nākamnedēļ Komisija ierosinās galīgo maiņas kursu Slovākijas kronai pret eiro, ko arī jūlijā oficiāli apstiprinās ECOFIN padome.
Šajā saistībā es gribētu pateikties Ekonomikas un monetārajai komitejai un D. Casa par darbu, kas sākts pirms dažiem mēnešiem, lai dotu iespēju Parlamentam sniegt savu atzinumu īsajā termiņā, kas ir dots mūsu trim iestādēm, lai izstrādātu pamatotu novērtējumu par kritēriju izpildi attiecīgajā dalībvalstī un dotu tai pietiekami daudz laika, lai pabeigtu praktiskos pasākumus eiro valūtas pieņemšanai 2009. gada janvārī.
David Casa
Mums priekšā ir svarīgs brīdis, jo šajā Parlamentā mēs vēlreiz apspriežam eiro zonas paplašināšanos, lai iekļautu bijušo komunistisko valsti, tādu valsti, kas tāpat kā mana valsts Malta pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, valsti, kurai vajadzēja mainīt savu ekonomiku, lai spētu atbilst tiem kritērijiem, kas noteikti Līgumā. To nebija viegli sasniegt. Mēs mēnešiem esam diskutējuši ar Komisiju, ar Eiropas Centrālo banku, ar Slovākijas valdību, kā arī ar visu Slovākijas pilsonisko sabiedrību, lai nodrošinātu, ka šis process var patiešām palīdzēt Slovākijai izpildīt visus kritērijus, kas noteikti Līgumā.
Pēc tam, kad Komisija iesniedza savu ziņojumu, mēs kā Parlaments īstenojām diskusiju un konsultāciju procesu, kas patiesi bija ļoti nozīmīgs jautājums pat man, jo es varēju uzklausīt to, ko sacīja Komisija, nevis tikai to, ko sacīja Eiropas Centrālā banka vai Slovākijas valdība, bet es varēju saprast no Slovākijas tautas, kā tā uztver šo vēsturisko soli, ko tā veiks, ja Dievs dos, nākamā gada janvārī.
Kā komisārs jau pirms manis paziņoja, šodien Slovākijai ir pienākums, jo aiz tās ir valstu rinda, no kurām vairums tāpat kā Slovākija nāk no komunisma laikmeta un vēlas pievienoties šai zonai, kas ir tik nozīmīga Eiropas Savienībai. Tādēļ valstij, par kuru mēs šodien runājam, ir pienākums saglabāt ilgtspējību attiecībā uz konverģenci un it īpaši attiecībā uz inflācijas līmeni, ar ko bija saistītas daudzas diskusijas pat manā ziņojumā. Tomēr no statistikas rādītājiem, kas šodien ir mūsu rīcībā, ir skaidrs, ka mums ir problēma visā zonā un mēs nevaram izdalīt Slovākiju, jo šodien mēs runājam par inflācijas līmeni, kurš patiesībā ir palielinājies Eiropas Savienības 21 valstī. Tādēļ mums ir ne vien jānodrošina, ka Slovākija saglabā ilgtspējīgus inflācijas rādītājus, bet arī jāsaskata, kā inflācijas līmenis var tikt pēc iespējas samazināts visās valstīs, kas jau ir eiro zonā. Mēs zinām par problēmām, ar ko mēs pašreiz saskaramies, par naftas problēmu, kura mūs neietekmē pozitīvi, un mums tādēļ ir jāapsver, kā mēs risināsim šo ļoti nozīmīgo jautājumu.
Kā es teicu, Parlaments pirmoreiz ir apmeklējis Slovākiju, un es aicinātu, lai šī Parlamenta delegācijas tiek sūtītas uz katru valsti, kas gatavojas pievienoties eiro zonai, jo tas nodrošina iespēju dzirdēt un uzzināt vairāk par to, kā patiesībā darbojas ekonomika katrā konkrētajā valstī.
Attiecībā uz Komisiju es esmu nedaudz vīlies par atkārtoto novērtējumu, ko tā veica pēc tam, kad tika oficiāli publicēts konverģences ziņojums. Es nedomāju, ka pret šo Parlamentu vajadzētu izturēties tā, kā to darīja Komisija, jo ar mums vajadzēja vismaz konsultēties. Es saprotu, ka atkārtoto novērtējumu nevar publicēt priekšlaikus spekulāciju iespējas dēļ, bet šis Parlaments prasa, lai tad, kad līdzīgi pasākumi tiek veikti pēc konverģences ziņojuma izstrādāšanas, notiktu konsultācijas ar mums kā ar Parlamentu kaut vai neilgi pirms pēdējā šī lēmuma pieņemšanas brīža.
Nobeigumā es vēlētos pateikties visiem tiem, kuri palīdzēja man šī ziņojuma sagatavošanā, arī visu politisko grupu "ēnu” referentiem, savam koordinatoram un komiteju priekšsēdētājiem, kas vienmēr bija gatavi sadarboties attiecībā uz šo ziņojumu. Visbeidzot es pateicos Slovākijas tautai un novēlu tai visu to labāko saistībā ar šo vēsturisko soli, ko tā tagad gatavojas veikt. Mums būtu jābalso par šo nozīmīgo soli ne vien tās dēļ, bet arī visas Eiropas Savienības dēļ.
Alexander Radwan
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es arī vēlētos pateikties referentam. Man dažās pēdējās dienās ir bijušas vēl dažas domas par Slovākijas pievienošanos eiro zonai.
Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa balsos par šo ziņojumu. Pamatojoties uz notikumiem saistībā ar kronas maiņu pret eiro, mēs vēlreiz iesniedzām attiecīgus grozījumus un kompromisa priekšlikumus, jo šī maiņa, kas bija vairāk nekā pieļaujamie 15 % svārstību, noveda pie strīdiem arī Parlamentā. Mēs varam vienīgi prasīt Komisijai, nevis tikai prasīt, bet patiesībā uzstāt, lai tā palīdz izkļūt no šīs situācijas tā, lai turpmāk, pieņemot vienoto valūtu, kritēriji, kas jau ir noteikti Līgumā, tiktu konkretizēti.
Kopš kļuvu par Eiropas Parlamenta deputātu, esmu piedalījies katru reizi, kad jauna valsts ir pieņēmusi vienoto valūtu. Katru reizi mēs esam saskārušies ar jauniem argumentiem, arī ar argumentu, ka "galu galā iepriekšējās valstis arī varēja darīt šādi”, un tas kļūs par nebeidzamu stāstu. Es uzskatu to par svarīgu, ka mēs uztveram pievienošanos eiro zonai ne tik daudz kā valsts goda lietu, bet vairāk kā mērķi, lai padarītu kritērijus objektīvākus, kas ir labi tai valstij, kura pievienojas.
Kronas augšupejoša pārvērtēšana vairāk nekā par 17 % noteikti ir ekonomiski pamatota. Tas, vai bija pareizi apvienot pārvērtēšanas laiku ar pievienošanos eiro zonai, ir cits jautājums. Tādēļ mums būtu jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka eiro un vispārējā ekonomika sasniedz kaut ko labu, nevis jāaprobežojas ar īslaicīgas politiskās situācijas radītu viedokli Eiropas vai valsts līmenī.
Ļaujiet man īsumā pieminēt to, kas notika ceturtdien. Es domāju, ka tas nav pareizi, ka Eiropas Parlaments to atkārtoti ignorē, un mums rīt par to notiks svarīgas debates. Mēs šodien balsosim par to, vai Slovākijai ir jāpievienojas eiro zonai, un ECOFIN to darīs jūlijā. Mēs ceturtdien redzējām, kā viens eiro zonas dalībnieks teica, ka tā nevēlējās, lai Eiropas Savienība būtu tāda, kāda tā ir. Komisār, jūsu izcelsmes valsts augsto pārstāvju pēc tam paustās domas saskanēja ar šo viedokli.
Eiro pats par sevi nekad nav bijis galamērķis. Eiro vienmēr ir bijis tikai kā ceļa zīme turpmākai Eiropas Savienības attīstībai. Tagad - lai gan Padomes šeit diemžēl nav klāt - ikviens uzdod to pašu jautājumu: kurp tagad Eiropa ies? Kādi ir nākamie konkrētie soļi? Daži runā par Eiropas būtību, citi - par alternatīvām, vēl citi saka, ka mums ir jāpārtrauc paplašināšanās, bet daži izturas tā, it kā nekas nemainīsies. Tādēļ mēs mēģināsim atkal ar eiro, un mēģināsim atkal pēc tam.
Tomēr, kad mēs pieņemam šos lēmumus, mums ir jāpatur prātā politiskās realitātes Eiropas Savienībā, tāpēc, kad mēs šodien balsosim, man būs ļoti dažādas izjūtas par to, vai balsojuma vienkārša ignorēšana - Eiropas realitāte - patiešām ir pareizā izvēle.
Dariusz Rosati
Priekšsēdētāja kungs, es sākumā gribētu pateikties Casa kungam par lieliska ziņojuma sagatavošanu. Es vēlētos teikt, ka PSE grupa atbalstīs šo ziņojumu.
Es tāpat gribētu uzsvērt, ka mēs pirmoreiz nodarbojamies ar Centrāleiropas valsts, bijušās padomju bloka komunistiskās valsts, pievienošanos eiro zonai. Es uzskatu, ka tas ir ne vien simbolisks notikums, bet arī nozīmīgs solis ceļā uz Eiropas integrāciju. Tas ir panākums Eiropas Monetārajai savienībai, jo tai ir pievienojusies dinamiska un konkurētspējīga ekonomika bez valsts parāda sloga, un tas noteikti nāks par labu eiro zonas stiprināšanai. Otrkārt, tas ir arī panākums Slovākijai, kas ir veiksmīgi izpildījusi visus dalības kritērijus un varēs gūt labumu no tām priekšrocībām, ko dod vienotā valūta. Šis panākums ir īpaši svarīgs un vajadzīgs šodien, kad neveiksmīgā referenduma Īrijā rezultāti ir iedragājuši ticību turpmākai Eiropas integrācijai. Slovākijas pievienošanās eiro zonai parāda, ka Eiropas integrācijas padziļināšanas process virzās uz priekšu, un es domāju, ka pat lielākie eiroskeptiķi nespēs to aizturēt.
Slovākijas pieņemšana to valstu klubā, kuras izmanto kopējo valūtu, ir apstiprinājums tam, ka konsekventu ekonomisko un strukturālo reformu ieviešana atmaksājas un dod pozitīvus rezultātus. Šodien Slovākija ir viena no tām Eiropas Savienības valstīm, kas attīstās visstraujāk. Komisārs V. Špidla par to jau runāja. Patiesībā viens šo panākumu avots ir reformas, un šeit pienākas pateicība un atzinība gan Mikulįš Dzurinda valdībai, kas ieviesa šīs sarežģītās reformas, gan Robert Fico pašreizējai valdībai, kas turpina šo reformu procesu.
Eiro pieņemšana Slovākijā ir arī nozīmīgs izaicinājums. Sevišķi Slovākijas valdībai ir jānodrošina, ka valūtas nomaiņa notiek organizētā veidā, lai tādējādi nenotiek cenu celšanās un tiek saglabāts arī turpmāk Slovākijas sabiedrības atbalsts jaunajai valūtai.
Apsveicot par šo panākumu savus kolēģus deputātus no Slovākijas, es kā EP deputāts no Polijas vēlētos arī izteikt cerību, ka mana valsts drīz pievienosies eiro zonas loceklēm.
Wolf Klinz
Priekšsēdētāja kungs, Slovākija patiešām ir sasniegusi apbrīnojamas lietas dažos īsos gados. Kurš būtu varējis iedomāties, ka Slovākija būs viena no pirmajām jaunajām dalībvalstīm, kas spēs pievienoties eiro zonai? Tomēr smagais darbs nav beidzies, patiesībā tas tikai tagad ir sācies. Savā novērtējumā un analīzē Komisija un Eiropas Centrālā banka skaidri norādīja, ka jautājums par to, vai inflāciju var saglabāt vēlamajā līmenī ilgtermiņā, paliek atklāts. Patiešām, Slovākija apzinās šo problēmu. Citādi nav jēgas šim nepārspējamajam solim, kad valsts valūta krona tika revalvēta vairāk nekā par 17 %, lai atbilstu eiro. Es tikai varu aicināt Slovākiju nedot mums iemeslu piedzīvot otro Slovēniju, kur gandrīz tūlīt pēc tam, kad valsts pievienojās eiro zonai, inflācija kļuva nekontrolējama.
Veiktais kronas revalvācijas pasākums rāda, ka jūsu attieksme pret nodarbošanos ar inflāciju ir nopietna. Ir taisnība, ka importa inflāciju, sevišķi attiecībā uz energoproduktiem, var zināmā mērā kontrolēt ar šādiem līdzekļiem. Tomēr tas nenozīmē, ka pasākumi citās jomās vairs nav ļoti svarīgi; tie vienmēr tādi būs. Kā minēja komisārs V. Špidla, ierobežojošas fiskālās politikas, algu pieaugums, kas turpina koncentrēties uz produktivitātes celšanos, nevis uz darba ņēmēju vēlmēm, un darba tirgus mobilizācija, šie visi pasākumi ir daļa no tā. Mēs zinām, ka apstākļi ļoti atšķiras starp Slovākijas neviendabīgajiem reģioniem. Dažos reģionos bezdarba līmenis ir virs vidējā, kamēr citos ir par maz kvalificētu strādnieku.
A. Radwan ir pilnīga taisnība. Pievienošanās eiro zonai ir ne tikai ekonomisks, bet arī politisks solis. Toreiz tas tika plānots kā iekļūšana tādā pakāpē, kas tiktu pabeigta ar daudz plašāku integrāciju. Es ceru, ka Slovākija, izmantojot mērenu, pareizu, uz struktūru orientētu politiku, dos savu ieguldījumu, lai spētu galu galā šo pievienošanos atzīmēt kā panākumu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Priekšsēdētāja kungs, šajās debatēs uzstājoties UEN grupas vārdā, es vēlos pievērst uzmanību šādiem jautājumiem. Eiropas Komisija vēlreiz mums atgādina, ka pirms pievienošanās eiro zonai ir jābūt izpildītiem visiem Māstrihtas kritērijiem, atsaucoties uz jaunajām dalībvalstīm. Tikmēr tā izvēlas klusēt par to, ka tajā laikā, kad eiro tika ieviests, daudzas no vecajām dalībvalstīm neatbilda šiem kritērijiem.
Otrkārt, neskatoties uz izmaiņām Stabilitātes un izaugsmes paktā, kas dod labumu tādām valstīm kā Vācija un Francija, Komisijas raksturīgā iecietīgā nostāja attiecībā uz lielākajām eiro zonas valstīm saistībā ar Māstrihtas kritēriju ievērošanu nav mainījusies. Komisija iepriekš ir pieļāvusi gan nozīmīgus budžeta deficītus, gan sevišķi to, ka valsts parāds ir sasniedzis 60 % no iekšzemes kopprodukta, un šķiet, ka tā pieļauj to vēl arvien. 2006. gadā valsts parāds piecpadsmit valstīs bija vidēji 63 % no iekšzemes kopprodukta un ne mazāk kā pusei no eiro zonas valstīm valsts parāds pārsniedza 60 %. Šajā situācijā Slovākijas sasniegumus, kas izpaužas kā 2,2 % deficīts vai kā valsts parāds tikai 29 % ar inflāciju pie 2,2 %, ir vērts īpaši pieminēt.
Slovākijas pievienošanās eiro zonai būs svarīga pieredze jaunajām dalībvalstīm. Tajās visās iekšzemes kopprodukts uz vienu iedzīvotāju ir salīdzinoši zemā līmenī, liela iedzīvotāju ienākumu diferenciācija, zems pārticības līmenis vai salīdzinoši zems vispārējais cenu līmenis. Sekas eiro ieviešanai Slovākijā, jo sevišķi...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Hanne Dahl
IND/DEM grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētāja kungs, Slovākija vēlas būt eiro zonas dalībniece, un es tādēļ to nevainoju, tomēr es vēlētos izmantot šo iespēju, lai aicinātu būt saprātīgiem. Galu galā varētu teikt, ka eiro gatavojas iziet savu pirmo pārbaudi. Dažādu iemeslu dēļ mēs redzam cenu celšanos ne vien Eiropā, bet visā pasaulē. Inflācija pieaug, un ir radītas inflācijas gaidas. Eiro kā valūta agrāk nav saskārusies ar šādu pārbaudi. Eiropas Centrālā banka darbojas, pamatojoties uz maksimālo 2 % inflācijas līmeni. Tai nav citu līdzekļu šo griestu īstenošanā kā pacelt procentu likmes, lai samazinātu aktivitātes līmeni mēģinājumā samazināt inflāciju. Ja tā rīkojas šādi, ir pamats bažām par lejupslīdi. Stabilitātes un izaugsmes pakts koncentrējas tikai uz to, lai nodrošinātu, ka valsts deficīts nepārsniedz 3 % no iekšzemes kopprodukta. Šī ekonomiskās stimulācijas apvaldīšana dod mums pamatu bažām par turpmāku lejupslīdi Eiropā. Ja es būtu Slovākija, es katrā ziņā novilcinātu savas valūtas likvidēšanu par labu eiro, līdz tas būs izturējis savu pirmo pārbaudi ekonomiskajās krīzēs.
Sergej Kozlík
(SK) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, komisār, mēs varam daudz mācīties no pagātnes. Pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados lielākā daļa toreizējo eiro zonas dalībnieču nebija spējīgas izpildīt konverģences kritērijus. Lielākajai daļai šo valstu bija problēmas ar pārmērīgiem deficītiem, valsts finansēm un inflāciju.
1997. gadā, kad notika referendums, Vācijai bija problēmas ar atbilstību kritērijam saistībā ar valsts aizņēmuma līmeni, un tādēļ tika pieļauta pat tādu valstu līdzdalība, piemēram, Beļģijas un Itālijas, kurās bija nozīmīgi pārsniegtas kritēriju vērtības. Dažas valstis topošajā eiro zonā ķērās pie tā sauktās "radošās grāmatvedības”, tas ir, pie procedūrām, kas ļāva to ekonomiskajiem rezultātiem izskatīties labāk, nekā tie bija. Pēc tam, lai gan bija dažas nelielas izmaiņas konjunktūrā, lielākā daļa eiro zonas dalībnieču atrisināja un turpina risināt šīs problēmas, atrodoties zem eiro, spēcīgas vienotās valūtas, lietussarga. Man ir jānorāda, ka šīs valstis nav izpildījušas visus kritērijus attiecībā uz deficītu. Tādēļ tiem, kas rāda ar pirkstu uz eiro zonas pievienošanās kandidātēm, būtu jārūpējas par to, lai nemestu pirmo akmeni.
Slovākijas Republika ne tikai izpildīja konverģences kritērijus, bet arī krietni tos pārsniedza. Slovākijas parametru attīstība ir tikusi uzraudzīta ilgu laiku, un tā bija pilnībā pārredzama. Bažas par turpmāku inflāciju, kuras ir paudusi Eiropas Centrālā banka, var vispārēji piemērot visām eiro zonas dalībniecēm, jo Eiropas ekonomika neattīstās vakuumā. Pašreizējā globālā cenu eksplozija to pierāda.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta pozitīvo nostāju, kas ir uzsvērta referenta D. Casa ziņojumā par vienotās valūtas pieņemšanu Slovākijā 2009. gada 1. janvārī. Šī nostāja ir ne vien tehnisks, bet arī nozīmīgs politisks žests, kas dod signālu citām eiro zonas pievienošanās kandidātēm, ka to centieniem var būt reāls rezultāts.
Ján Hudacký
(SK) Es vēlētos sākumā pateikties referentam Casa kungam par viņa lielisko un līdzsvaroto ziņojumu un par viņa pragmatisko pieeju, novērtējot atsevišķos grozījumus.
Slovākijas pievienošanās eiro zonai nav notikusi nejauši. Tā ir dabiska kulminācija Slovākijas valdību milzīgajām pūlēm, kas izveidoja, jo sevišķi starp 1998. un 2006. gadu, stabilu ekonomisko pamatu, izmantojot radikālas ekonomiskās reformas finanšu, nodokļu un sociālo lietu jomā.
Šīs reformas kopā ar tiešajām ārvalstu investīcijām deva iespēju Slovākijai piedzīvot pastāvīgu un augstu ekonomisko izaugsmi. Nepārtraukti centieni sasniegt mērķi, kā arī Slovākijas valdību un Valsts bankas atbildīgi veiktā vadība deva iespēju izpildīt visus Māstrihtas kritērijus, kas vajadzīgi, lai pievienotos eiro zonai, bez papildu ietekmēm, piemēram, slēptās inflācijas vai Slovākijas valūtas, kronas, mākslīgas stiprināšanas.
Daži ECON komitejas locekļi ir pauduši bažas par šo kritēriju ilgtermiņa ilgtspējību, īpaši tas attiecas uz zemu inflāciju. Tomēr es esmu pārliecināts, ka Slovākijai ir viss nepieciešamais, lai atbilstu šiem kritērijiem ilgtermiņā, ja darbojas vismaz standarta fiskālā politika un tiek veiktas turpmākas strukturālās reformas. Attīstības pasākumi enerģētikas un pārtikas cenu jomā ir un būs globāla problēma. Slovākija noteikti nebūs tāda valsts, kas izies ārpus sistēmas, par ko ir bijusi vienošanās.
Nobeigumā es gribētu īpaši apsveikt Slovākijas tautu, kas pieņēma šīs fundamentālās un radikālās reformas un tādēļ pelna vislielākās uzslavas šī pozitīvā rezultāta sasniegšanā.
Pervenche Berès
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es uzskatu, ka, pateicoties mūsu referentam D. Casa, mums ir līdzsvarots ziņojums, lai atzinīgi novērtētu to politisko lēmumu, ko mēs gatavojamies pieņemt: Slovākijas pievienošanos eiro zonai. Tā ir pirmā no Višegradas valstīm, kas pievienojas šai zonai, un es uzskatu, ka no politiskā viedokļa tam ir būtiska nozīme, kas ir jāuzsver.
Slovākiem tas nozīmē viena piedzīvojuma beigas un cita piedzīvojuma sākumu. Tās ir sagatavošanās beigas un noslēgums tādas situācijas sasniegšanai, kas atbilst Māstrihtas kritērijiem. Pieredze mums ir parādījusi, ka tad, kad valsts pievienojas eiro zonai, grūtākais bieži vēl ir tikai priekšā. Slovākijas gadījumā mēs varam redzēt, ka no inflācijas kontroles un līdzsvara panākšanas viedokļa un no sociālās kohēzijas un strukturālo reformu īstenošanas viedokļa vēl ir daudz darāmā. Lai to sasniegtu, es uzskatu, ka tie mehānismi, kurus mēs apspriežam, lai turpmāk Ekonomikas un monetārā savienība varētu sniegt labāku atbalstu un labāk sadarboties jautājumā par to, kā dalībvalstis izmanto savu valūtu, būs noderīgi.
Mēs nemainīsim daudz apspriestos Māstrihtas kritērijus. Neviens nav prasījis, lai tie tiktu mainīti, un tomēr tie ir jāinterpretē, tie ir jāpārbauda šajā kontekstā, kas ir mainījies. Ekonomikas un monetārajai savienībai tagad ir 10 gadi, un mēs zinām, kas tajā vēl arvien ir nepareizs attiecībā uz līdzsvaru starp ekonomisko politiku, monetāro politiku un pat tās ārējo reprezentativitāti. Tā ir šī Ekonomikas un monetārā savienība, kam Slovākija pievienojas; tā nav tāda pati situācija kā pirms 10 gadiem, un mums visiem tas ir jāņem vērā.
Olle Schmidt
(SV) Kurš būtu domājis, kad Slovākijas vadītājs bija Vladimir Mečiar, ka šī valsts ne vien kļūs par ES dalībvalsti, bet arī pēc kādiem 10 gadiem ieviesīs eiro. Tas patiešām ir Slovākijas brīnums. Referents norāda tās priekšrocības, ko sniedz eiro ieviešana, bet arī tos riskus un problēmas, kuri var rasties. Ir labi, ka Slovākija ir ņēmusi vērā Eiropas Centrālās bankas viedokli par inflācijas palielināšanās risku saistībā ar eiro pieņemšanu, un es domāju, ka tādēļ bija nepieciešams pēc konsultācijām pārvērtēt kronu. Tas parāda Slovākijas kā eiro zonas locekles intuīciju un pārliecību attiecībā uz labu turpmāko ekonomisko politiku.
Priekšsēdētāja kungs, es ceru, ka tuvākajā nākotnē mana valsts arī sapratīs to ekonomisko un politisko nozīmību, kāda ir pilnvērtīgai dalībai ES sadarbībā. Kaut arī referendumi nav pašreiz ļoti populāri, es ceru, ka laikā no 2010. līdz 2011. gadam mēs varēsim sarīkot referendumu, kurā tiks balsots par eiro ieviešanu Zviedrijā.
Finanšu krīze parāda, kāda nozīme ir stiprai Eiropas valūtai un efektīvai centrālai bankai attiecībā uz ES izaugsmes un ekonomikas aizsardzību. Turpinot piemērot stingrus pievienošanās kritērijus un izmantojot konstruktīvu palīdzību, kas ir pieejama visām valstīm, kuras kļūst par eiro zonas dalībniecēm, ES ekonomika kļūs pat vēl stiprāka.
Zsolt László Becsey
(HU) Pateicos jums par izdevību runāt. Ir pienācis lielisks brīdis, jo Parlaments un pēc tam arī Padome oficiālā juridiskā nozīmē gatavojas lemt par to, vai pirmā no bijušās Savstarpējās ekonomiskās palīdzības padomes (CMEA) un no bijušā Varšavas pakta valstīm tiks pieņemta vienotās valūtas zonā. Es apsveicu referentu D. Casa par viņa veikto lielisko, ievērojamo darbu.
Es priecājos, ka Slovākija ir izpildījusi visus kritērijus, kas ir kvantitatīvā izteiksmē noteikti EK līgumā kā nosacījumi pieņemšanai eiro zonā. Šis sasniegums ir desmit gadu darba rezultāts. Es uzskatu, ka ir svarīgi tikai izteikt atzinumu par to, vai kandidātvalsts ir izpildījusi kritērijus, jo citādi mēs diskriminējam dalībvalstis, pamatojoties uz to, vai tās ir pievienojušās eiro zonai iepriekš vai tās pievienosies turpmāk. Brīvi noteikti ilgtspējības kritēriji, īpaši attiecībā uz inflāciju vai parādu, vai patiesa konverģence nevar būt temats atsevišķai kvantitatīvai analīzei ziņojumā, jo visas eiro zonas dalībvalstis ir jāpilnvaro vienlīdzīgi no brīža, kad tās pievienojas, lai īstenotu ilgtspējību. Tas īpaši attiecas uz gadījumu, ja attiecīgajai dalībvalstij ir zems vai krītošs parāda līmenis salīdzinājumā ar pārējām eiro kluba loceklēm. Tas ir būtisks jautājums attiecībā uz turpmāko paplašināšanās procesu.
Slovākijas valdība uzņemas lielu atbildību. Kopš maiņas kurss ir iesaldēts, citiem vārdiem sakot, kopš jūlija, tai ir jāparāda, ka tā ne tikai rūpējas par savu dalību eiro zonā, bet arī ir atbildīga par citām šī reģiona valstīm. Ņemot to vērā, Slovākijai ir jāizmanto visi tās rīcībā esošie līdzekļi, lai saglabātu kontroli pār inflāciju, citiem vārdiem, lai tiktu saglabāts norādītais ierobežojums. Šādi rīkodamās, tā uzskatāmi parādīs, ka saprotamās un attaisnojamās bažas, ko ir pauduši vairāki šī Parlamenta deputāti un Eiropas Centrālā banka (ECB), proti, ka pēc milzīgajām izmaiņām centralizētajā maiņas kursā Bratislava varētu nespēt vai negribēt bremzēt inflācijas spiedienu, kurš rastos no importa cenām un cenu starpības likvidēšanas, ir saistītas ar atbildīgu attieksmi.
Turklāt šis nav tas laiks un šī nav tā vieta, lai pievērstos citiem neatrisinātiem jautājumiem attiecībā uz eiro zonas paplašināšanos. Tādiem jautājumiem kā kandidātvalstu pieprasījumu laicīgas iesniegšanas nodrošināšana, nosakot, ko mēs domājam ar disciplīnu attiecībā uz laika posmu starp Komisijas atzinuma veidošanu un lēmuma panākšanu, vai patiesas konverģences jēdziena definēšana, vai - kādas var būt mūsu reālās cerības par to, cik ilgi tiks saglabāta maiņas kursa stabilitāte atzinīga sprieduma gadījumā, ir jāpievēršas atsevišķi. Šiem jautājumiem nevajadzētu pievērsties šeit selektīvā un diskriminējošā veidā, un tādēļ es atturos šodien no balsošanas par šiem jautājumiem. Pateicos jums, priekšsēdētāja kungs, par iespēju runāt!
Monika Beňová
(SK) Pēdējos gados Slovākijas Republika pārcieta daudzas sarežģītas reformas, un pašreizējā valdība ir veiksmīgi veikusi kompensācijas sabiedrības nabadzīgākajiem slāņiem, kurus ir ietekmējušas šīs reformas. Tā kā valdībai bija atbildīga un apzinīga pieeja ne vien kompensācijām attiecībā uz reformām, bet arī uzdevumam izpildīt obligātos kritērijus un nodrošināt līdzenu vispārējo procesu, kura kulminācija ir eiro pieņemšana 2009. gada 1. janvārī, Slovākijas ekonomika šodien ir viena no veiksmīgākajām (ne tikai Eiropas Savienībā) un mēs arī esam guvuši panākumus nodarbinātības līmeņa paaugstināšanā. Visi šie fakti norāda, ka jaunais kritērijs par pastāvīgi ilgtspējīgu inflāciju nebūs nepārvarama problēma Slovākijai arī turpmāk.
Slovākijas Republikas valdība patiesi vēlas, lai eiro pieņemšana 2009. gada 1. janvārī neradītu nopietnu ietekmi uz sabiedrības nabadzīgākajiem slāņiem. Tādēļ valdība jau veic pasākumus, lai aizsargātu šos cilvēkus un radītu viņiem ērtu sistēmu laika posmam, kad notiek sagatavošanās jaunajai valūtai un pēc tam tās lietošana.
Piemēram, Slovākijas valdība drīz rīkos debates par moratoriju attiecībā uz dažu galveno pārtikas produktu cenām. Vēl viens līdzīgs pasākums ir Slovākijas valdības mēģinājums panākt visas sabiedrības vienprātību jautājumā par pāreju uz eiro. Valdība šajā programmā ir iesaistījusi reģionu un vietējās pašvaldības, profesionāļu aprindas un pilsonisko sabiedrību, kā arī baznīcas.
Dāmas un kungi, ļaujiet man nobeigumā teikt, ka drīzāk sadarbība un savstarpēja cieņa, nevis nepamatota un bieži populistiska kritika ir Savienības vienīgais veiksmīgais ceļš uz priekšu visādā ziņā.
Ivo Strejček
Priekšsēdētāja kungs, šī mums ir diezgan īpaša diena. Mēs dzīvojām vienā valstī, Čehoslovākijā, un tagad, šodien, mēs - čehi - varam novēlēt visu to labāko slovākiem, pievienojoties eiro zonai.
Slovākijai pirms dažām nedēļām tika dota zaļā gaisma, lai pievienotos eiro zonai. Slovākijas valdība, kā arī Slovākijas Centrālā banka labi apzinās, ka būtisko kritēriju izpilde - nevis īstermiņā, bet vidējā un ilgtermiņā - būs sarežģīts uzdevums.
Slovākijas ekonomika ir procesā, kas samazina atpalicību no pārējām Eiropas Monetārās savienības valstīm. Tas var novest pie spiediena uz cenām un inflāciju, un es esmu pārliecināts, ka slovāki tiks galā ar to. Bet tas nav tas, par ko es tagad gribu runāt.
Šodien es gribētu uzsvērt kaut ko citu, kaut ko, ko es personīgi nosauktu par Slovākijas stāstu, ceļu uz eiro. Realitāte, ka Slovākija pievienosies eiro zonai, balstās uz stabiliem pamatiem un Slovākijas ekonomikas ievērojamajiem rezultātiem. Ir godīgi uzsvērt to pozitīvo nozīmi, kāda bija Slovākijas bijušajai labēji centriskajai koalīcijas valdībai, ko vadīja prasmīgais premjerministrs Mikulįš Dzurinda. Veicot visas svarīgās strukturālās reformas, Slovākijas ekonomika ir izpildījusi visus nozīmīgos kritērijus par valsts parāda samazināšanu un kontroles saglabāšanu pār inflāciju; šo reformu autors bija valdība un kabinets, ko vadīja M. Dzurinda. Es novēlu slovākiem visu to labāko eiro zonā.
Vladimír Maňka
(SK) Pēdējo sešu gadu laikā Slovākijas ekonomikas izaugsmes vidējais rādītājs ir bijis lielāks par 6,5 % gadā. Pagājušajā gadā izaugsme pārsniedza pat 10 %. Saskaņā ar visiem rādītājiem Slovākija atbilst kritērijiem ar uzviju.
Slovākijas iestādes apzinās situāciju attiecībā uz Slovākijas ekonomikas patieso un nominālo konverģenci un tās iespējamo ietekmi uz turpmāko ekonomikas un inflācijas attīstību. Tās uzskata, ka Slovākijas konsolidācija ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Saskaņā ar apstiprināto triju gadu budžetu galvenais fiskālais mērķis ir panākt 0,8 % deficītu līdz 2010. gadam, tātad tas nozīmē fiskālā mērķa sasniegšanu. Saskaņā ar tiem datiem, par kuriem ir panākta vienošanās, mērķis ir izveidot līdzsvarotu budžetu līdz 2011. gadam. Tas nozīmē budžetu ar 1,3 % pārpalikumu, neietverot otro pīlāru.
Slovākijas valdība ir pieņēmusi pasākumus, lai saglabātu kontroli pār inflāciju. Jūnijā tā apstiprināja modernizācijas programmu, kas iezīmē darba tirgus strukturālās reformas, valsts finanšu konsolidāciju un atbalstu izglītībai, zinātnei un pētniecībai. Ļaujiet man uzsvērt, ka uzņēmēju kopienas, uzņēmēju, darba devēju, arodbiedrību, pensionāru, Slovākijas pilsētu un ciemu, kā arī banku pārstāvji - visi atbalsta eiro pieņemšanu Slovākijā. Valdības sociālie partneri parakstīja deklarāciju, kurā tie uzņemas saglabāt algu palielinājumu atbilstīgi produktivitātes izaugsmei. Tas dos nozīmīgu ieguldījumu attiecībā uz inflācijas ilgtspējību Slovākijā.
Es gribētu pateikties referentam un "ēnu” referentiem par viņu pareizo pieeju, kas pamatojas uz skaitļiem, faktiem un analīzēm. Slovākijas amatpersonas un Slovākijas tauta vēlas dot ieguldījumu Eiropas ekonomikas attīstībā un tādējādi arī eiro stabilitātē un uzticamībā.
Zita Pleštinská
(SK) Tā kā eiro ir svarīgs simbols tam, lai likvidētu šķēršļus un apvienotu Eiropas Savienības iedzīvotājus, eiro pieņemšana Slovākijā ir vēl viens vēsturisks solis Eiropas integrācijas procesā.
Sagatavošanās pasākumi, lai pieņemtu eiro Slovākijā, bija sākušies pat pirms tam, kad Slovākijas Republika pievienojās Eiropas Savienībai. Iepriekšējā Slovākijas valdība, ko vadīja Mikulįš Dzurinda, apstiprināja eiro pieņemšanas stratēģiju vēl 2003. gadā. Tā īstenoja nozīmīgas reformas, kas padarīja Slovākiju par valsti, kura gūst gan ekonomiskus, gan politiskus panākumus.
Tā kā inflācija ir palielinājusies Slovēnijā, kopš šajā valstī tika pieņemts eiro, jautājums par inflācijas ilgtspējību un valsts parādu rada nemieru Slovākijā. Tomēr es nepiekrītu dažu savu kolēģu viedoklim, ka ir vajadzīgi papildu kritēriji, lai uzraudzītu Slovākijas ekonomisko stabilitāti.
Slovākija atbilst visiem tiem Māstrihtas kritērijiem, kas veido nosacījumus, lai pieņemtu eiro. Tagad ir par vēlu rīkot debates par Māstrihtas kritēriju noteikšanu valstīm ar strauji augošu ekonomiku. Tā vietā es gribētu pieminēt iemeslu izmaiņām centrālajā paritātē, ko Vācijas deputāti uzskatīja par negatīvu parādību. Centrālās paritātes maiņa parādīja divos gadījumos valsts ekonomisko attīstību, ko galvenokārt bija atbalstījusi produktivitātes izaugsme.
Es aicinu Slovākijas Republikas valdību paplašināt pilsoņiem domāto kampaņu, sevišķi attiecībā uz vismazāk aizsargāto grupu nodrošināšanu ar informāciju. Es domāju, ka dubultajai cenu norādīšanai ir jābūt obligātai ne vien sešus mēnešus pirms pievienošanās eiro zonai, bet arī vismaz vienu gadu pēc eiro pieņemšanas. Tas palīdzēs patērētājiem pierast pie cenām eiro valūtā.
Es esmu pārliecināts, ka laba, konkurētspējīga uzņēmējdarbības vide nodrošinās lielāku izvēli patērētājiem, un tas ir labākais līdzeklis pret cenu celšanos. Es uzskatu, ka Slovākija arī mācīsies no to valstu pieredzes, kurās jau ir pieņemts eiro.
Nobeigumā es vēlētos apsveikt savu kolēģi David Casa par viņa atbalstu tam, lai Slovākija pievienotos eiro zonai. Es uzskatu, ka viņa vārds ieies Slovākijas Republikas vēsturē.
Elisa Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, 10 gadus pēc dzimšanas eiro ir nenoliedzams panākums, un šodien eiro ir viens no pīlāriem pilsoņu uzticībai Eiropas projektam. Es tādēļ atzinīgi vērtēju eiro zonas paplašināšanos. Tā turpinās, pateicoties identiskiem lēmumiem attiecībā uz citām valstīm, un tagad šī paplašināšanās ietvers Slovākiju.
Tomēr, pieminot eiro 10. gadadienu, mums ir jāietver šajā laikā iegūtās mācības, tās mācības par procesa ilgtspējību un par ietekmi uz patiesu konverģenci, kas ir saistītas ar vienoto valūtu. Iespējams, ka būtu jāveic kādi uzlabojumi pievienošanās kritēriju piemērošanā un varbūt būtu jāpadomā par procesa ilgtspējību un izturību attiecībā uz vecajām un jaunajām loceklēm. Slovākijas gadījumā tas, ka par 17 % tika pārvērtēta tās valūta, kaut arī plānoti un saskaņā ar Līgumā noteiktajiem kritērijiem, dod vielu pārdomām.
Kā jau es teicu, šie jautājumi ir pelnījuši nopietnas debates, kurās Eiropas Parlamentam ir jābūt aktīvai balsij, un sociāldemokrātu grupas vēlējums ir, lai eiro dotu ieguldījumu kaut kam vairāk nekā tikai finanšu stabilitātei. Tam arī ir jābūt instrumentam, kas noder, lai atbalstītu Savienības patieso konverģenci, nodarbinātību un progresu. Mēs ierosināsim padziļināti turpināt šo diskusiju "EMU@10” debašu laikā, tā sakot - eiro desmit gadu pastāvēšanas svinībās.
Pašlaik es tikai gribētu apsveikt referentu un "ēnu” referentus un atzīt un uzslavēt tos ārkārtējos pasākumus, ko ir veikusi Slovākija, tās valdība un sociālie partneri, un panākumus, ko tie jau ir guvuši. Es ceru, ka tiem būs panākumi, turpmāk piedaloties vienotās valūtas projektā, un es tiem novēlu visu to labāko tieši šajā ziņā.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, tā ir laba lieta, ka Slovākijai ir iespēja pievienoties eiro zonai. Jums tikai ir jāiedomājas, kā būtu bijis Eiropā pagājušajā gadā bez eiro. Atsevišķu valstu valūtas būtu bijušas mērķis gluži kā Sorosa laikā. Tomēr, kā parādījusi Itālija, dažreiz tik cieša piesaiste eiro nav nemaz tik laba lieta. Ja būtu iespējams dot padomu Slovākijai, kurai, protams, būtu pašai jāpieņem savs lēmums, es padomātu par atteikšanās tiesību klauzulu, it sevišķi ņemot vērā to, kas pašlaik notiek Eiropas līmenī. Mēs riskējam, ka ES augstākā līmeņa sanāksme neievēros laikmeta zīmes, ka tā turpinās tā, it kā viss notiktu kā parasti. Plaisa starp pilsoņiem un Eiropas eliti palielinās tik strauji, ka viss Eiropas projekts kopumā tiek pakļauts riskam, lai gan katram vajadzētu strādāt virzībā uz patiesu demokrātiju.
Milan Gaľa
(SK) Es vēlētos pateikties referentam David Casa par viņa darbu pie šī ziņojuma. Iepriekšējā desmitgadē, jo sevišķi Mikuláš Dzurinda valdības gados, postkomunistiskā Slovākija īstenoja grūtas sociāli ekonomiskas reformas, kas deva iespēju tās ekonomikai izpildīt Māstrihtas kritērijus.
Eiro pieņemšana Slovākijā radīs pārmaiņas. Pilsoņi ir jāsagatavo šīm pārmaiņām un jāpārliecina, ka pievienošanās eiro zonai būs tiem labvēlīga. Ir nepieciešams radīt uzticību jaunajai valūtai un sniegt pietiekamu informāciju. Vairāki Slovākijas uzņēmumi ir brīvprātīgi apņēmušies ievērot tā saukto Uzņēmējdarbības ētikas kodeksu pārejas laikā uz eiro. Tie ir vienojušies piedāvāt saviem klientiem, partneriem un pilsoņiem pietiekami daudz informācijas un ir apņēmušies nekādā veidā neizmantot ļaunprātīgi valūtas maiņu, lai saņemtu personīgu finansiālu ieguvumu.
Es domāju, ka šie pasākumi palīdzēs mums uzticēties kopējam Eiropas projektam. Es arī uzskatu, ka Eiropas Parlaments šodien balsos par Eiropas valūtas pieņemšanu Slovākijā.
Miloš Koterec
(SK) Jaunā valūta ir pagrieziena punkts sabiedrībai un tās pilsoņiem. Kā vienmēr, kad ir pārmaiņas, ir dažas bažas par šo pārmaiņu iznākumu. Zinādams situāciju Slovākijā, es esmu pārliecināts, ka viss izdosies labi un visi uztraukumi izzudīs pēc dažiem 2009. gada mēnešiem.
Mana pārliecība pamatojas uz diviem galvenajiem faktoriem. Pirmkārt, ir vispārēji zināms, ka Slovākija ir pilnībā izpildījusi Māstrihtas kritērijus makroekonomikas jomā, kas ir pierādījums Slovākijas oficiālajai gatavībai pieņemt eiro. Slovākija arī nodrošinās šo kritēriju ilgtspējību. Turklāt valdība, parlaments, sociālie partneri un visa sabiedrība izstrādā nopietnus plānus, lai risinātu tās praktiskās problēmas, kas varētu rasties saistībā ar valūtas nomaiņu.
Dubultās cenas tiks ieviestas visur, un regulāras uzraudzības mehānisms ir gatavībā, tādējādi pāreja uz eiro nevar tikt ļaunprātīgi izmantota. Ir ieviesti arī vairāki citi pasākumi, lai sniegtu pilsoņiem informāciju un palīdzētu tikt galā ar ikdienas grūtībām, kas saistītas ar eiro izmantošanu. Es domāju, ka, sākot ar nākamo gadu, Slovākija būs priekšzīmīgi stabila eiro zonas locekle; bezproblēmu paraugs Eiropas Savienībai.
DanutBudreikait
(LT) Es gribētu apsveikt Komisiju par "zaļās gaismas” došanu Slovākijai, lai tā no nākamā gada 1. janvāra pievienotos eiro zonai. Eiro pieņemšana Slovākijā ir lielisks piemērs citām valstīm un pamudinājums, lai tās palielinātu savus centienus un pieņemtu papildu pasākumus, lai izpildītu konverģences kritērijus.
Slovākijai ir jāpievienojas eiro zonai laikā, kad ES un visa pasaule kopumā piedzīvo ļoti sarežģītu ekonomisko situāciju ar kāpjošām degvielas cenām un augošu inflāciju. Tādēļ ikvienai valstij, kas tiecas kļūt par eiro zonas locekli vai jau ir tās locekle, ir jāmācās no Slovākijas piemēra.
Es arī gribētu uzsvērt to, ka attiecībā uz Slovākijas kļūšanu par eiro zonas 16. locekli ir būtiski nodrošināt, lai Eiropas Centrālās bankas Pārvaldes padomei tiek ieviesta efektīva lēmumu pieņemšanas procedūra. Diemžēl galīgais lēmums par rotācijas sistēmu vēl nav pieņemts. Es gribētu uzsvērt to, cik svarīgi ir neatlikt rotācijas sistēmas ieviešanu līdz tam, kad vadības padomes locekļu skaits sasniegs 18, un nodrošināt, ka tā tiek īstenota pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā gan tos sagatavošanas pasākumus, kas Slovākijai ir jāveic, lai pievienotos eiro zonai, gan šīs zonas turpmāku paplašināšanos.
Simon Busuttil
(MT) Es vēlētos apsveikt savu kolēģi D. Casa, kurš, kā es zinu, ir ieguldījis ļoti daudz darba, lai sagatavotu šo ziņojumu, un es viņam novēlu panākumus. Es arī vēlētos apsveikt Slovākiju, kas gatavojas pieņemt eiro. Es esmu no valsts, kas šogad ieviesa eiro, un es varu ikvienam apliecināt, ka, neskatoties uz to, ka valstij ir jāpārvar grūtības un daudz kas jāupurē, lai iestātos eiro zonā, tas noteikti ir apmierinājuma un lepnuma avots šādām valstīm.
Es gribētu teikt, ka šajā diskusijā kļūst skaidrs, ka "divu ātrumu” Eiropa ir iespējama. Es to saku tādēļ, ka pagājušajā nedēļā bija referendums Īrijā. Visi zina tā iznākumu. Es domāju, ka ir svarīgi parādīt, ka Eiropa var virzīties uz priekšu ar citu ātrumu, un ir arī svarīgi, ka mēs sākam apsvērt šo iespēju Eiropas integrācijas turpmākai attīstībai.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Lietuva ir valsts, kas savā Pievienošanās līgumā apņēmās pieņemt eiro. Katru reizi, tas ir, četras reizes mūsu sasaukuma laikā, kad mēs pieņemam lēmumu par to, vai dot "zaļo gaismu” vienai vai citai valstij, lai pieņemtu eiro, mēs turpinām centienus atjaunināt Māstrihtas kritērijus vai skaidrot tos savādāk.
Tas apstiprina to, ka mums joprojām ir šaubas attiecībā uz šo kritēriju īstenošanu. Pašā sākumā mēs kā Lietuvas pārstāvji kopā ar citu valstu pārstāvjiem ierosinājām, ka ar šiem jautājumiem ir jānodarbojas Parlamenta un Padomes vārdā un Parlamenta un Padomes līmenī. Tomēr visu šo laiku šie ierosinājumi ir tikuši noraidīti. Tā vietā, lai ķertos pie to nianšu un tehnisko jautājumu noskaidrošanas, kas kavē eiro zonas veiksmīgu paplašināšanos, mēs drīzāk tērējam laiku, pieņemot atsevišķus, vairāk vai mazāk nejaušus lēmumus par katru valsti.
Es vēlētos norādīt, ka ir pilnīgi skaidrs, ka mums jāīsteno stingra fiskālā politika, un ka nav iespējams, ka mēs varētu mainīt savu...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, iemesls aizkavējumiem ar Eiropas vienotības projektu, kam seko jaunā Līguma ratifikācija, varbūt ir tas, ka uzplaukumu, ko eiropiešiem ir atnesis kopējais iekšējais tirgus, jau uzskata par pašsaprotamu. Žēl, ka mūsu uzslava par panākumiem Muitas savienībai, kas tagad svin savu 40. gadadienu, ir pārāk klusa. Kopējās valūtas panākumu un sasniegumu 10 gadi arī ir iemesls, lai svinētu. Piespiežot valdības saglabāt budžeta disciplīnu, eiro zona ir izveidojusi apbrīnojami stabilu makroekonomiku, kas ir imūna pret visiem triecieniem par spīti globalizācijai. Kā Čehijas deputāts šajā Parlamentā es gribu apsveikt Slovākiju par pievienošanos eiro zonai. Šī panākuma lauvas tiesu ir veicis M. Dzurinda un tās reformas, ko viņš īstenoja pirms pieciem gadiem. Kreisie politiķi var tagad svinēt savu panākumu, jo kad tie iekļuva valdībā, tā noteica valstisko interešu statusu dalībai eiro zonā. Cerams, ka tā būs mācība Čehijas eiroskeptiķiem, un kādu dienu tie būs slovāki, kas apsveiks mūs. Žēl, ka būs vajadzīgi vismaz vēl pieci gadi, un, iespējams, pat vairāk.
Werner Langen
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Slovākija ir piedzīvojusi ekonomikas augšupeju, un pēc šīm ļoti pretrunīgajām debatēm par tās atbilstību kritērijiem mēs balsosim par to, vai tai ir jāpievienojas eiro zonai.
Es gribētu pateikties referentam D. Casa tādēļ, ka savā ziņojumā viņš ņēma vērā izteiktos iebildumus. Reformu process un apsvērumi par to nebeidzas tad, kad valsts pievienojas eiro zonai, šajā brīdī drīzāk īstais izaicinājums tikai sākas. Inflācija ir un arī turpmāk būs problēma Slovākijā. Ne bez iemesla ir jau bijušas divas pārvērtēšanas, no kurām pēdējā - par 17,65 %, un es paredzu, ka, pirms tiks noteikts galīgais maiņas kurss, vēl notiks Slovākijas kronas papildu pārvērtēšana. Tādēļ mums visiem ir jāpiedalās, lai nodrošinātu patiesu konverģenci. Es ceru, ka Padome un finanšu ministri nopietni ņem vērā Parlamenta bažas un ka Komisija turpmāk veiks atklātu diskusiju par šo procesu.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, Slovākijai tagad ir iespēja pievienoties eiro zonai. Tas ir iespējams pateicoties Slovākijas Republikas sociāli ekonomiskajiem rezultātiem. Atzinība par šo sasniegumu ir arī visu Slovākijas veiksmīgo valdību un šo valdību stingras koncentrēšanās uz šiem jautājumiem nopelns. Es domāju, ka Slovākijas vadība ir vispārēji parādījusi savu vēlmi un spēju reaģēt uz nepieciešamajām izmaiņām. Šī iespēja ir arī pateicoties Eiropas Savienības politiku konsekvencei un Eiropas projekta uzsākšanai, jo Slovākija ir pieņēmusi un izpildījusi visus vajadzīgos kritērijus. Tas ir pavēris ceļu eiro pieņemšanai, un papildu šaubas netika izteiktas. Pēc manām domām tas ir ļoti nozīmīgs aspekts. Eiro zonas paplašināšana, ietverot vēl vienu valsti, Slovākiju, noteikti novedīs pie dziļākas Eiropas integrācijas. Tā nebūs tikai Slovākijas Republika, bet arī Eiropas Savienība kopumā, kas gūs labumu no šīs padziļinātās integrācijas, kad pievienosies šī ļoti veiksmīgā un straujas attīstības ekonomika.
Bažas par inflāciju tika pieminētas debatēs. Protams, savā ziņā šīs bažas ir pamatotas. No otras puses, ir vienlīdz spēcīgi argumenti, kas pierāda, ka Slovākijas valdības atbildes pasākumi ir konsekventi un, katrā ziņā, nevienas valdības interesēs nav ierosināt inflāciju. Protams, inflācijas risks pastāv, un šim jautājumam tika pievērsta Slovākijas valdības uzmanība visos dokumentos un visās debatēs. Attiecībā uz jautājumu par Slovākijas valūtas pārvērtēšanu man ir jāsaka, ka tā vienmēr notika atbilstīgi paredzētajiem ierobežojumiem, tādas elastības ietvaros, kas katrai valdībai, katrai valstij ir atļauta šajā procesā tādēļ, lai spētu vislabākajā veidā reaģēt šajā ārkārtas brīdī, kad tiek pieņemts eiro. Tā nav ikdienišķa situācija, ikdienišķa lieta. Tā patiešām ir neparasta situācija, un dalībvalstīm ir jādod zināma manevrēšanas brīvība. Kaut arī vērtības galīgā noteikšana būs ļoti nopietns mērķis un uzdevums, un kaut arī tas būs ārkārtējs pasākums, tas nenotiks pirmoreiz. Eiro zona ir paplašināta jau iepriekš, un šis sarežģītais ekspertu pasākums ir ticis veikts daudzas reizes ar attiecīgiem panākumiem.
Dāmas un kungi, ļaujiet man apsveikt Slovākiju ar šī lielā soļa veikšanu un ar šī milzīgā panākuma sasniegšanu. Es arī gribētu uzsvērt, ka tas noteikti ir veiksmīgo Slovākijas valdību darba rezultāts un Slovākijas tautas sapratnes un gribas rezultāts.
David Casa
Es gribētu pateikties visiem saviem kolēģiem deputātiem par šo diskusiju. Es piekrītu, ka šajā Parlamentā vairākums ir par to, ka mēs visi piekrītam tam, ka Slovākija ir gatava iestāties eiro zonā. Faktiski ir daži grozījumi, kas ir nodrošinājuši vairāku politisko grupu vienošanos.
Mums kā runātājiem, precīzāk, man kā runātājam, priekšā ir vēsturisks brīdis. Kā vairāki deputāti ir teikuši, mums ir arī klubs, kas ne vien pieņem lielākās un attīstītākās valstis, bet arī sveic ikvienu valsti, kas ir sagatavota un gatava pieņemt Eiropas Savienības noteikumus. Tādēļ šodien mums ir zona, kas pieņem ikvienu valsti, kas atbilst visiem Līgumā noteiktajiem kritērijiem. Nav šaubu, kā jau pareizi ir norādījuši mani kolēģi deputāti, ka Slovākijai nebija viegli, un šai valstij nebūs viegli nākamajos mēnešos.
Savas runas nobeigumā es vēlreiz pateicos visiem tiem, kuri ir palīdzējuši man tikt līdz šim punktam, un es patiesi ceru, ka Slovākijas tauta spēs attīstīt tālāk tos panākumus, ko tā ir sasniegusi līdz šim. Es ceru, ka turpmākajos mēnešos un gados tādus pašus panākumus, kādus viņu valsts sasniedz vairākās jomās, sasniegs arī tie cilvēki, kas ir tik smagi strādājuši, lai sasniegtu šo ļoti nozīmīgo līmeni.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Tagad mēs turpinām ar balsojumu.
