ES banku darbības nozares stresa pārbaudes (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par
darba kārtības punktu par mutisko jautājumu Komisijai par 2011. gada ES banku sektora stresa testiem, ko uzdeva Wortmann-Kool kundze, Gauzès kungs un García-Margallo y Marfil kungs Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) vārdā - B7-0216/2011),
darba kārtības punktu par mutisko jautājumu Komisijai par ES banku sektora stresa testiem, ko uzdeva Bowles kundze, Goulard kundze, Sterckx kungs, Haglund kungs un Schmidt kungs Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā (B7-0219/2011) un
darba kārtības punktu par mutisko jautājumu Komisijai par 2011. gada ES banku sektora stresa testiem, ko uzdeva Bullmann kungs Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) pauž bažas par ES banku darbības nozares stresa pārbaudēm, kurām jānotiek jūnijā, jo pagājušā gada pārbaudes nebija uzticamas, un to sekas bija acīmredzami sāpīgas, kad Īrijas bankas, kas bija izgājušas pārbaudi, īsi pēc tam piemeklēja nopietnas grūtības. Mums jānodrošina, lai tas pats nenotiktu šogad. Jautājums ir, vai mūsu finanšu sektors ir pietiekami gatavs pārdzīvot bargu klimatu. Šīs zināšanas ir svarīgas, ja mēs gribam atjaunot pārliecību finanšu sektorā.
No tā izriet mans jautājums komisāram: kādas ir vissvarīgākās pārmaiņas, kas veiktas, lai nodrošinātu, ka šogad neatkārtosies pagājušā gada stresa pārbaudes neveiksmes?
Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā gadā atsevišķas valstis varēja izlemt, kurās bankās tiks veiktas stresa pārbaudes, bet šogad jaunizveidotajai Eiropas Banku iestādei ir uzdots nodrošināt vienlīdzīgus kritērijus visām bankām visās dalībvalstīs. Šī būs ne tikai banku pārbaude, bet arī jaunās pārraudzības struktūras uzticamības pārbaude. Vai Komisiju apmierina tas, ka dažās valstīs stresa pārbaudes aptvers 85 % no banku sektora, bet citās tikai mazliet vairāk kā 50 %? Pašlaik tā ir diezgan iespaidīga statistika, un gribētu dzirdēt jūsu skaidrojumu šajā jautājumā.
Priekšsēdētāja kungs, mums ir vajadzīgs stingrs Eiropas krīzes risināšanas mehānisms pārrobežu bankām un, ja stresa pārbaudes rezultātus mēs varam iegūt jau jūnijā, tā palīdzot grūtībās nonākušajām bankām, mēs palaidīsim garām izdevību, ja tad vēl nebūs spēkā Eiropas krīzes risināšanas mehānisms. PPE grupa mudina jūs nākt klajā ar vērienīgiem priekšlikumiem, un jūs varēsiet paļauties uz mūsu atbalstu šeit Parlamentā.
Sharon Bowles
autore. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikt komisāram: banku krīzes risinājums tiek izstrādāts starptautiskā līmenī, un ir jārisina arī svarīgi konkurences jautājumi, bet tas nenozīmē, ka uz visu jāgaida, jo īpaši tāpēc, ka mums ir apvienotā valstu parādu un banku krīze.
Pagājušā gada pārbaudes bija vājas. Mēs to teicām tad un esam atkārtoti teikuši, ka banku pārbaudēm jābūt uzticamām, stingrām un pārredzamām. Mums patiešām ir nepieciešama daudz pārredzamāka banku kontrole vispār. Tāpēc es ierosinu mācīties no ASV, kur likums "Dodd Frank Act” pieprasa atklāt ar divu mēnešu nokavēšanos ASV federālās likviditātes noteikumus. Šajos ASV paziņojumos ir atklāti Eiropas vārdi, un kopumā ES centrālajām bankām būtu veselīgi sekot ar līdzīgu atklājumu veikšanu par atbalstu, kas sniegts 2008. un 2009. gadā, kā papildinājumu jaunajām stresa pārbaudēm.
Tagad šīs jaunās stresa pārbaudes pilnveido EBI, bet joprojām ir jautājumi, kas tiek apieti dalībvalstu piesardzības un izvairīšanās dēļ. Runa ir par laiku, kad vēstījums, ko slāpē šī vājā politiskā griba, nav atbilde krīzei un sadārdzina tās risinājumus vēl vairāk. Kāpēc censties un slēpt pilnīgu ainu par banku saistību ar valsts parādu, jo īpaši tāpēc, ka mēs visi zinām aptuveno realitāti?
Patiešām, nav nekāda attaisnojuma neveikt stresa pārbaudes banku grāmatvedībā. Tajā ir iekļauti dažādi aktīvi kategorijā "Turēt līdz termiņa beigām”, kuri būtu pārvietoti, ja būtu zaudējuši vērtību. Tirgus analītiķi, protams, labi izprot stresa pārbaužu rezultātus un citu informāciju un var novērtēt, kas īsti notiek banku grāmatvedībā. Bet lielāku neskaidrību, domājot par dažām dalībvalstīm pašām, ienesīs tas, ka nav skaidri tiešie ienākumi, - un daudzos gadījumos pie vainas ir uzraugi.
Pašlaik stresa pārbaudes rosina darbību; bankas meklē kapitālu; dažas dalībvalstis aktīvi pieprasa bankām palielināt kapitālu. Bet nav vienota plāna, kā risināt jautājumu par kapitāla deficītu. To vienkārši neizdodas radīt; protams, vienu mums krīze ir iemācījusi - ka mēs esam savstarpēji ļoti saistīti. Ja bankas viena otrai neuzticas un banku savstarpējā aizdošanas sistēma ir iesaldēta, mums ir liela problēma. Tātad, vai mēs, lūdzu, varētu saņemt pienācīgu, atklātu rīcības koordināciju?
Bet neizvairīsimies skatīt patiesību: runa nav tikai par bankām, tā ir par valstu parādiem un eiro stabilitāti: tas ir neizbēgami saistīts un ir bezgalīgi svarīgi.
Antolín Sánchez Presedo
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, ir laiks veikt Eiropas stresa pārbaudes, kas ir pārredzamas, elastīgas, uzticamas un efektīvas: to kvalitāte un uzticamība ir vajadzīgs ieguldījums finanšu stabilitātē un tirgus uzticamības atjaunošanā.
Stresa pārbaudes ir būtisks uzraudzības instruments, lai novērtētu atsevišķu banku konkrēto maksātspēju un sistēmas spēju kopumā izturēt stresu. Šo pārbaužu izstrādāšana un ieviešana ir paredzēta, lai aprēķinātu, kā bankas varētu izturēt stresu noteiktos nelabvēlīgos apstākļos, un lai noteiktu kaitīgas ietekmes riskus domino efekta nepieļaušanā, kas varētu novest pie sabrukuma.
Eiropas Savienībai ir iepriekšēja pieredze ar stresa pārbaudēm, ko veica Eiropas banku uzraugu komiteja (CEBS). Tas notika 2009. gada maijā, kad ES Ekonomisko un finanšu jautājumu padome iecēla CEBS finanšu sistēmas stresa pārbaužu organizēšanai sadarbībā ar Eiropas Komisiju un Eiropas Centrālo banku. Mērķis bija panākt apkopotas informācijas līmeni par Eiropas finanšu sistēmas kopumā spēju izturēt stresu, un tās centrējās uz 22 lielākajām bankām. Rezultātus nepublicēja, jo tirgus, kā toreiz to pamatoja, bija ļoti nestabils. Viss, par ko ziņoja, bija metodoloģija, kas nodrošināja trīs veidu rezultātus - labāko, vidējo un sliktāko -, un pārbaužu iemesls nebija tirgus pārredzamība.
Pārbaužu laikā 2009. gada jūlijā tika pieņemtas Komisijas ierosinātās pamatnostādnes par valsts atbalstu, kas noteica, ka bankām, kam nepieciešama finansiālā palīdzība, lai pārvarētu krīzi, jāveic stresa pārbaudes. 2009. gada 1. oktobrī apkopotie rezultāti tika nosūtīti ES Ekonomisko un finanšu jautājumu padomei, kura tā paša gada 2. decembrī pieprasīja CEBS nodrošināt informāciju par banku sistēmu stabilitāti; šai nolūkā bija jāveic jaunas stresa pārbaudes.
Šo CEBS veikto stresa pārbaužu rezultāti tika publicēti saskaņā ar Eiropas Padomes 2010. gada jūnija pamatnostādnēm. Tās attiecās uz 91 Eiropas Savienības banku, bet tika kritizētas, jo tām nebija vienota Eiropas virziena, katra valsts nolēma, kurām bankām pārbaudes jāveic, jo katrā valstī bija atšķirīgs scenārijs un piegādātā informācija bieži bija nepareiza; mēs visi atceramies Īrijas gadījumu un to, ka trūka informācijas dažos aspektos par dažu valsts banku saistību ar valsts parādu. Lai arī uzlabojās uztvere par dažām dalībvalstīm, Eiropas Savienībā tomēr neizdevās atjaunot uzticību.
Tādi ir apstākļi, kādos ir pienācis laiks ierosināt jaunas stresa pārbaudes, bet pilnīgi atšķirīgā situācijā, sadarbojoties ar jaunajām Eiropas uzraudzības iestādēm. Pirmo reizi ir jauna Eiropas uzraudzības sistēma, kurai ir pieredze divos iepriekšējos testos, kas ļauj veicināt pārredzamību, uzticamību un pilnīgi noteikti arī efektivitāti, kas ir šo triju pārbaužu galvenais aspekts.
Pirmais, ko mēs acīmredzami gribam zināt, ir - kas tiks darīts, lai nepieļautu kļūdas, kādas bija pirmajās divās pārbaudēs. Otrkārt, mēs gribam zināt, kas tiks darīts, lai ietvertu un apzinātu nozīmīga riska potenciālu visās dalībvalstīs. Ir nepieciešama piemērota diagnoze. Metode arī jāizstrādā saskaņā ar banku dažādajiem uzņēmējdarbības modeļiem un struktūrām, tāpēc stresa pārbaudēm jāspēj nodrošināt informāciju, kāda nepieciešama, lai veiktu atbilstošu darbību.
Šis ir ļoti svarīgs laiks, jo savu darbību sāk jaunās finanšu uzraudzības iestādes. 18. martā Eiropas banku iestāde publicēja analītisku kopsavilkumu, iekļaujot metodoloģiju, un mēs vēlētos zināt, kad Eiropas Padome domā šo informāciju publicēt, kādi pasākumi...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, es pateicos Wortmann-Kool kundzei, Bowles kundzei un Sánchez Presedo kungam, kurš tikko runāja, par viņu trim jautājumiem saistībā ar ļoti svarīgu tematu, proti, banku darbības stresa pārbaužu uzticamību.
Godātie deputāti, mēs esam situācijā, kad finanšu industrija lēnām atgūstas no krīzes, tā ir nepieredzēta cīņa, lai gan dažām bankām krīze, šķiet, jau ir beigusies. Mēs vēl neesam apguvuši visas mācības no tās, un mēs visi esam iesaistīti svarīga tiesiska uzdevuma veikšanā.
Lai nopietni novērtētu krīzi un tās mācības, mums ir vajadzīga uzraudzības sistēma, un, jo īpaši pateicoties jums, mums tāda ir kopš 1. janvāra. Mums ir vajadzīgi instrumenti, lai paredzētu problēmas, kā arī labāka pārvaldība katrā no šīm iestādēm. Mums ir vajadzīga arī labāka kapitāla uzkrāšana, un mēs pie tā atgriezīsimies. Tāpat arī mums regulāri jāmēra temperatūra, jāpārbauda pulss. Tāpēc mums ir vajadzīgi, kā daži no jums tikko teica, uzticami mērinstrumenti. Te stresa pārbaude ir galvenais pasākums un galvenais instruments, un to mēs esam apsprieduši ne tikai šeit, mēs to esam apsprieduši daudzos gadījumos un patiesībā pavisam nesen, aprīlī ar finanšu ministriem Padomē.
Kā jūs teicāt, pagājušā gada stresa pārbaude noteikti bija nepietiekama, un Komisija pati to ir daudzreiz teikusi jaunajai uzraudzības iestādei - Eiropas banku iestādei (EBI), kura sadarbībā ar nacionālajām uzraudzības struktūrām koordinē pārbaudi. Tāpēc jums ir tiesības pieprasīt kvalitāti, un - es vēlētos vēlreiz uzsvērt - 2011. gada jauno pārbaužu uzticamību, kuras sākās pirms dažām nedēļām aprīlī, un es vēlētos atbildēt uz jūsu jautājumiem un sniegt jums analīzi piecos punktos.
Pirmkārt, kā jūs vēlējāties, stresa pārbaudes 2011. gadam ir ievērojami uzlabotas, jo īpaši sešās jomās, par kurām es jūs gribētu īsi informēt.
1. Piemērotajā makroekonomiskajā scenārijā tiek simulēti daudz bargāki apstākļi, nekā bija 2010. gada scenārijā. Cita starpā ir pievienoti nopietni nekustamā īpašuma šoka momenti, kā arī skaidra ietekme uz finanšu izmaksām.
2. Ļoti nopietni ir uzlabota šī vingrinājuma saskaņotība, pateicoties konsolidētai metodoloģiskai augšupejai un stingram vērtējumam, kas pakļauts vēlāk iekļautam sacīkstes principam, citiem vārdiem sakot, profesionālapskatei.
3. Saskaņā ar pastiprinātas pārredzamības principu rezultātu izplatīšana jūnijā tiks uzlabota un tiks pievienota atsevišķa, sīki izstrādāta publikācija par banku kontu bilanci. Tajā tiks iekļauta arī valstu parādu uzturēšanas, kā arī kapitāla struktūras izplatīšana.
4. Bankas tiks arī pārbaudītas, pamatojoties uz augšējā kapitāla sliekšņa, pirmā līmeņa pamatkapitālu.
5. Metodoloģijas izplatīšana pirms stresa pārbaudes rezultātu publicēšanas uzlabos vingrinājuma vispārējo uzticamību.
6. Visbeidzot, koordinācija starp nacionālajām iestādēm, kas ir atbildīgas par, kā mēs saucam, "atbalsta risinājumu”, kuri jāpiemēro bankām, kas šo pārbaudi neiztur, piemērošanu ir ievērojami sekmēta un uzlabota.
Tāds ir panāktais progress, pagājušā gada pārbaužu uzlabojumi, uz kuriem jūs pilnīgi pamatoti cerējāt un kuri tika panākti šogad.
Otrs jautājums, par kuru es, godātie deputāti, gribētu runāt, ir tāds, ka mums ir vajadzīga lielāka skaidrība attiecībā uz atklātību par valsts parādiem. Vairāki no jums, jo īpaši Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa, jautāja man par šajā sakarībā izmantoto metodoloģiju, kā to tikko darīja Wortmann-Kool kundze. Banku iestādes EBI ierosinātais pretējais scenārijs paredz izsaukt ievērojamu šoku valsts parāda cenu un atmaksas finansēšanas svārstību veidā.
Tomēr, kā jūs atzīmējāt, šis scenārijs neiekļauj gadījumus, kuros valsts parāda atmaksa netiek veikta. Tas ir tāpēc, ka EBI ierosinātajam šokam būtu ietekme tikai uz tiem valsts parādiem, kas tiek turēti banku tirdzniecības portfelī.
Neskatoties uz to, līdztekus šai iespējai, kas tika ieviesta šogad, ir izskaidrojums. Es vēlētos atkārtot, ka stresa pārbaudes simulē ārkārtas scenārijus, bet tādus, kuri vienalga jāuzskata par ticamiem. Pašlaik jaunā Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisma un Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta, kurš paredz vairākus pārvaldības instrumentus eiro zonā, nesenās ieviešanas sakarībā mēs pilnīgi pamatoti domājam, un Eiropas banku iestāde arī tā domā, ka pašlaik ir daudz lietderīgāk nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz valsts parāda uzrādīšanu, tā kā tie parādās bankas grāmatvedībā un tirdzniecības portfelī. Tāpēc to izplatīšana būs daudz sīkāk izstrādāta nekā pagājušajā gadā.
Treškārt, jūs arī pievērsāt mūsu uzmanību vajadzībai pēc konsekventākas stresa pārbaužu scenāriju ieviešanas visā Savienībā. Tas patiesi ir būtiski vingrinājuma uzticamībai. Banku iestāde iegulda ievērojamus centienus, stingri vērtējot šī vingrinājuma rezultātus. Tas nodrošinās konsekvenci starp banku piemērotajām metodoloģijām, kā arī konverģenci - kas, pēc manām domām, ir atbilstoši - tiem veidiem, kādos makroekonomiskie scenāriji tiek pārrakstīti attiecīgo risku parametros. Šī pieeja neattur bankas no to tirdzniecības portfeļa noteiktu aspektu vai konkrēta pārvaldības modeļa atspoguļošanas.
Ir vēl viens elements, kas ir būtisks vingrinājuma konsekvencei: kopējo definīciju izmantošana kapitāla sliekšņiem, saskaņā ar kuriem bankas, kuras piedalās, tiks vērtētas. Atsauce uz kapitālu, ko paziņojusi EBI, balstās lielākoties uz kapitāla prasību direktīvas nosacījumiem, kurā jau ņemtas vērā dažādās banku struktūras un vadības modeļi, kādi ir Eiropā.
Ceturtkārt, Bowles kundze un citi runātāji prasīja mums par atšķirībām banku sektora pārklājumā Savienībā. Banku iestāde ir ļoti centusies izstrādāt pietiekami reprezentatīvu piemēru gan nacionālā līmenī, gan visā Eiropas Savienībā, tajā pašā laikā nodrošinot, ka vingrinājumu var izpildīt. Godātie deputāti, 2011. gadā pārbaudītās bankas ietver 65% no Eiropas banku sektora, ņemot vērā kopējos aktīvus. Katrā dalībvalstī piemēru noteica tā, lai tiktu iekļauti vismaz 50% no nacionālā banku sektora kopējiem aktīviem.
Ar to es nonāku pie mana piektā komentāra, ko jo īpaši minēja Sánchez Presedo kungs, par jautājumu par korektīvajiem pasākumiem - atbalstu, ko bankas varētu sagaidīt, ja tās izrādītos neaizsargātas vai potenciāli ar nepietiekamu kapitālu. Šīm bankām būs jāievieš atbilstoši pasākumi, lai stiprinātu savu darbību un, pats svarīgākais, pievērstos privātajam sektoram, tieši finansējot sevi no tirgiem vai pārdodot aktīvus. Ja, un tikai tad, ja šie pasākumi izrādīsies nepietiekami, varētu sekmēt valsts atbalstu, protams, ar nosacījumu, ka tas ir saskaņā ar Eiropas valsts atbalsta noteikumiem. Mans kolēģis Almunia kungs un visa viņa komanda cīnās ar dalībvalstīm tieši šajā jautājumā.
Ja ir nepieciešams valsts atbalsts, bankām, kuras to iegūst, saskaņā ar 2010. gada decembra Paziņojumu par valsts atbalsta noteikumiem jāatbalsta pasākumi banku labā, jānodrošina Komisija ar restrukturizācijas plānu, kāds ir piemērots problēmas risināšanai, lai jo īpaši konsolidētu un atjaunotu to ilgtermiņa dzīvotspēju.
Visbeidzot, jūs pilnīgi pamatoti cerējāt uz stratēģiju, kas rekapitalizētu un restrukturētu neveiksmīgās bankas, kā to ierosināja Ferreira kundze savā ziņojumā par krīzes vadību. Kā jūs zināt, mēs, godātie deputāti, strādājam pie tiesiskas sistēmas krīzes vadībai, banku regulējuma, kuru mums bija izdevība apspriest vairākas reizes. Mans mērķis ir pārvaldības struktūrām un šo pārrobežu iestāžu nākamā regulējuma komitejai nodot instrumentu kopumu, lai veiktu profilaktiskus pasākumus un nepieļautu risku, kuri tiek konstatēti pietiekami savlaicīgi, pāreju krīzēs, un nepieļaut pašu krīžu pārvēršanos katastrofās.
Tāpēc mūsu izpratnē kārtīga rezolūcija ir tāda, lai tiktu nodrošināta un, ja vajadzīgs, finansēta agrīnā iejaukšanās, un lai tiktu nodrošināts, ka bankas maksā bankām; un es paredzu iesniegt šo priekšlikumu gan Ministru padomei, gan jums līdz vasaras beigām.
Tās ir tās tehniskās atbildes, kuras es gribēju izklāstīt tik precīzi, cik vien iespējams, uz tiem ļoti svarīgajiem jautājumiem, kas tika uzdoti šo debašu sākumā.
Jean-Paul Gauzès
Priekšsēdētāja kungs, komisār, kā jūs tikko atzināt, pagājušā gada pārbaudes nav panākušas gaidīto efektu. Mums jāizvairās pielaist tās pašas koncepcijas un īstenošanas kļūdas. Izpētes jomām jābūt konsekventām un līdzīgām. Stabilizācijas nebūs, ja diagnoze nav pareiza. Valdībām tas jāapzinās.
Līdz ar to pārbaudēm jābūt skaidri reālām. Risinājumi, kurus jūs mums tikko izklāstījāt īpaši sīki, ir tādi, ka var dot atbildi uz mūsu jautājumiem. Tagad darbs ir Eiropas Banku iestādei, lai uzraudzītu un pārbaudītu šo pārbaužu slēdzienus, veiktu pirmo pārbaudi to efektivitātei.
Pārbaudēm jāļauj mums labāk noteikt banku potenciālās pārkapitalizācijas vajadzības un veikt pasākumus, kurus jūs tikko nosaucāt. Tomēr uzticamu pārbaužu veikšana ir labākais ceļš, lai nomierinātu finanšu tirgus un ierobežotu kredītreitingu aģentūru ietekmi un to lēmumu negatīvo ietekmi uz visu mūsu ekonomiku.
Šo pārbaužu rezultātu ticamība var darīt galu atkarībai no šīm aģentūrām vai vismaz samazināt to. Uzraudzības iestādēm nav citas izvēles, kā nodrošināt, lai pārbaudes būtu sekmīgas, tas ir, lai tās sniegtu pārliecinošus pierādījumus.
Atļaujiet man izmantot man atvēlēto laiku, komisār, lai vērstu jūsu uzmanību uz faktu, manā uztverē nopietnu, ka tiesību akti, kuri pašlaik ir stājušies spēkā attiecībā uz kredītreitingu aģentūrām, netiek piemēroti, un ka iestādes, kurās šīs aģentūras iesniedza dokumentus, neveica pasākumus, lai informētu tās par vienošanās prasībām. Mēs plānojām pārejas periodu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes dibināšanas procesa laikā, tomēr pašlaik mēs turpinām darboties, it kā nekas nebūtu noticis.
Anni Podimata
Priekšsēdētāja kungs, komisār, ja mēs kaut ko Eiropā esam mācījušies no nesenās finanšu krīzes, tad tas ir tas, ka mūsu kredītiestāžu pilna kapitāla pietiekamība un efektīva uzraudzība riska līmenim, ko tās uzņemas, ir galvenie momenti vispārējā ekonomiskajā, ne tikai finanšu, pārvaldībā. Ilgstoša un saskaņota izaugsmes atjaunošana Eiropas ekonomikā noteikti ir atkarīga no paļāvības atjaunošanas banku sektoram un vispārējās finanšu sistēmas atjaunošanas, kas darbotos raiti un pārredzami un atjaunotu tās pamatnozīmi kā finanšu avots reālajai ekonomikai.
Kā mēs esam redzējuši praksē, un, kā vairāki runātāji to uzsvēra, pagājušā gada stresa pārbaudes nesasniedza mērķi noteikt, kuras bankas bauda savu patērētāju, kreditoru un valsts reglamentējošo iestāžu vajadzīgo uzticību.
Šogad mēs esam atšķirīgā situācijā. Stresa pārbaudes veiks jauna uzraudzības iestāde - Eiropas Banku iestāde, un mēs nekādā gadījumā nedrīkstam pieļaut pagājušā gada neveiksmi. Tas, pamatā, būs atkarīgs no kopējo stresa kritēriju ieviešanu bankām, kuri ir vienoti un plaši skaidroti un piemēroti, lai iekļautu dažādos riskus katras valsts tirgum.
Komisār, tā, bez šaubām, ir galvenā prioritāte stresa pārbaužu posmā, tomēr es vēlētos arī atzīmēt, ka otrajā posmā būs nepieciešama pilnīga un pamatīga profilaktiska uzraudzība, lai tiktu iekļauti piemēroti mehānismi tā, kas šodien ir īpaši neskaidrs banku sektorā, risināšanā.
Sylvie Goulard
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, daudz tika runāts par metodoloģiju. Jūs atbildējāt detalizēti. Es tikai vēlētos īsi komentēt, kas notiks pēc stresa pārbaudēm, mazliet sasaucoties ar Gauzès kunga teikto, proti, ka nevar nodarboties ar likumu pieņemšanu, tie ir vienkārši jāievēro.
Es no savas puses šīs pārbaudes uztveru kā ekonomikas pārvaldības paketes papildināšanu. Mēs varam darīt visu, kas patīk, attiecībā uz valsts parādu, bet, ja mēs neiztīrīsim banku sektoru, mēs neko nepanāksim. Es vienkārši gribēju pievērst jūsu uzmanību tam, kas notiks, kā šie slavenie atbalsta pasākumi ļaus darboties stresa pārbaudēm beidzoties.
Es gribēju pievērst jūsu uzmanību arī tam, kas notika lasījuma laikā ar Mervyn King un Andrea Enria, kuru ļoti mērķtiecīgā rīcība saņēma aplausus. Viņas ieradās šeit kā Eiropas Sistēmisko risku padomes priekšsēdētāja vietnieces, un mums bija tas gods dzirdēt, jo īpaši no Mervyn King - tas bija diezgan uzjautrinoši, ja jūs atceraties pagājušā gada sarunas, komisār - ka pašaizsardzības klauzulas, kuras dalībvalstis ļoti vēlējās pievienot Komisijas izstrādātajai paketei, neatturēs viņas no Eiropas banku iestādes (EBI) sniegto rekapitalizācijas pamatnostādņu ievērošanas.
Es tikai vēlējos pievērst jūsu uzmanību šim nelielajam faktam. No sistēmiskā viedokļa Sistēmiskā riska padome pati uzskata, ka tas ir svarīgi, un es uzskatu, ka, ja EBI veiktā darba kvalitāte ar jūsu atbalstu un Sistēmiskā riska padomes vadībā nozīmē, ka mēs varam laimīgi nolikt malā šīs absolūti smieklīgās pašaizsardzības klauzulas, ko dalībvalstis centās iekļaut uzraudzības paketē, tad mēs būsim spēruši soli uz priekšu. Tāpēc es ceru, ka Komisija un padome ļoti centīsies nodrošināt, lai dalībvalstis, lielas vai mazas, veiktu konkrētus pasākumus. Spānija ir rādījusi piemēru, paveicot zināmu darbu; mēs ceram, ka pārējie sekos tās piemēram.
Vicky Ford
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, pagājušās vasaras pārbaudes bija paredzētas, lai atjaunotu uzticību bankām. Tas bija Eiropas mēģinājums pateikt pasaules tirgiem: "Nomierinies, dārgais.” Tas cieta sakāvi. Pēc deviņpadsmit nedēļām Īrijas bankas sabruka un nodokļu maksātāji no visas Eiropas bija spiesti sniegt finansiālu palīdzību, un tikai pagājušajā nedēļā mēs uzzinājām, ka EUR 12 miljardi no portugāļu ierosinātās finansiālās palīdzības ir paredzēti viņu bankām. Valsts parādu krīzes netiks atrisinātas, pirms netiks atrisināta banku krīze, un banku krīze netiks atrisināta, kamēr tirgi nebūs pārliecināti par kapitāla nodrošināšanu un banku likviditāti.
Stresa pārbaudes ir paredzētas, lai atklātu riskus. Lai remdētu tirgus bažas, tām jāuzsver tie riski, par kuriem pastāv tirgus bažas, un tieši tagad tirgi pauž bažas par valsts parādu līmeni. Atteikšanās veikt pārbaudi valsts parādam, kas uzskaitīts kopējā bankas bilancē, neatjaunos uzticību. Eiropas banku iestāde savā izvēlē, protams, ir sprukās starp sliktu un ļoti sliktu risinājumu: publiska atzīšana, ka norakstīšanas risks pastāv, var šo risku pastiprināt, bet šāda riska pastāvēšanas pilnīga noliegšana būtu regulatora pilnīga bezatbildība.
Un tad vēl pastāv tie jautājumi attiecībā uz triljons dolāriem. Aiz slēgtām durvīm argumenti koncentrējās uz skaitītāju. Kādu kapitāla veidu bankas uztur? Jo ilgāk atsevišķas valstis cīnās par pašu individuālo atteikumu, jo skaidrāk visi saprot, ka ne visas bankas ir vienlīdzīgas, un tirgus bažas palielinās. Bet mums jāuztraucas arī par saucēju. Kāds ir aktīvu risks bilancēs, un vai jūs varat uzticēties riska svērumiem, kas piemēroti šiem aktīviem? Ja ASV bankām riska svērumi ir par 50% augstāki nekā Eiropas kolēģiem, vai Eiropas bankām tiek atļauts pamatos nepareizi atspoguļot riskus savās bilancēs?
Finanšu krīzei vajadzēja mums iemācīt novērtēt pārredzamību. Noguldītājiem, investoriem, kredītņēmējiem un nodokļu maksātājiem stresa pārbaudes pārredzamību nepiedāvā, un tas ir farss.
Sven Giegold
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Barnier kungs, dāmas un kungi, iemesls, kāpēc jautājums par banku darbības stresa pārbaudēm ir tik izšķiroši svarīgs un mūsu pilsoņu attieksme pret to ir tik kritiska, ir tāpēc, ka bankas ir šīs krīzes centrā. Tās bija bankas, kas ieguldīja milzīgas naudas summas, neapsverot riskus, radot nekustamā īpašuma burbuļus vairākās dalībvalstīs, kuras tagad skārusi šī krīze. Tas, ko mēs vienmēr uzskatījām par neiespējamu, proti, ka tirgi varētu būt sliktāk informēti nekā daudzi ārējie novērotāji, reāli ir noticis, un tirgus procesi smagi cieta no kļūdām. Ir acīmredzami, ka bankas, kuras radīja šo krīzi, nebija spējīgas pieņemt pareizos lēmumus krīzē.
Tagad ir arī acīmredzami, ka lejupslīdes laikā ir ievērojami pieaudzis nacionālais parāds, pirmkārt, banku glābšanas izdevumu un ar tiem saistīto garantiju dēļ un otrkārt, kas ir vēl svarīgāk, pašas lejupslīdes izdevumu dēļ. Tātad centrālais jautājums ir: vai no banku krīzes ir gūta kāda nopietna mācība? Tas vienkārši nav tā, ka bankas ir atbildīgas par to, kas ir noticis pagātnē, bet arī par pašreizējām grūtībām, jo tirgi joprojām nedarbojas pareizi.
Pavisam EUR 427 miljardi nenokārtoto prasību ir uzkrājies starp centrālajām bankām Eiropas Centrālās bankas kontos un TARGET2 maksājumu darījumu sistēmu; tas ir tāpēc, ka sistēma ir iejaukusies starp centrālajām bankām nefunkcionējošu tirgu vietā.
Tā kā banku sistēma ir vāja, mēs šaubāmies par parādu restrukturizācijas pasākumu, kas būtu steidzami vajadzīgi vājākajās valstīs, ieviešanu. Īsi sakot, cilvēkiem Grieķijā, Īrijā un Portugālē šķiet, ka viņi cieš, jo mūsu banku sistēmas struktūra ir vāja. Eiropas stresa pārbaudes tiek veiktas pēdējos divus gadus. Mēs uzskatījām, ka visbeidzot noskaidrosim patiesību. Kā jau vairākas reizes tika teikts, 2010. gadā veiktās pārbaudes bija vājas, jo īpaši attiecībā uz valdības riskiem, kuri gandrīz pilnībā tika ignorēti. Šīs banku darbības stresa pārbaudes neatspoguļoja realitāti.
2011. gadā ir ļoti līdzīga aina. Lai gan mēs esam pateicīgi par jūsu ieguldījumu, Barnier kungs, jūs nepaskaidrojāt, kāpēc ar valdības obligācijām saistītie riski tiek reģistrēti tirdzniecības portfelī, bet nevis banku grāmatvedībā. Izskaidrojums ir vienmēr viens un tas pats: mums vienmēr ir glābšanas paketes, uz kurām paļauties. Tomēr tas ir pārgalvīgs veids, kā piesavināties politisku lēmumu. Galu galā, glābšanas paketes nevar vienkārši uzskatīt par pašu par sevi saprotamu lietu, bet tās vispirms jāapstiprina nacionālajiem parlamentiem. Ja šīs glābšanas paketes tiek uzskatītas par iemeslu, kāpēc riski netiek pareizi novērtēti, tad, praktiski runājot, tas ir tas pats, kā nacionalizējot personisku risku kā notikušu faktu.
Tad vēl, mums joprojām nav pienācīgas stresa pārbaudes apdrošināšanas tirgum. Es aicinu jūs, Barnier kungs, nopietni izpētīt arī šo jomu. Es esmu vīlies, ka Eiropas Banku iestāde, ko mēs dibinājām un kura ir atbildīga par stresa pārbaudēm, patiesībā pati nav izturējusi stresa pārbaudi.
Barnier kungs, turpiniet iesākto un straujāk virziet šo jautājumu. Viss šis jautājums, šķiet, ilustrē Bertolda Brehta vārdus, kad viņš teica: bankas dibināšana ir lielāks noziegums, nekā bankas aplaupīšana. Tomēr viņš kļūdījās. Mums tagad jāsaprot, ka daudz sliktāk ir nest banku parādus.
Paul Murphy
GUE/NGL grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ierosināto stresa pārbaužu vislielākais trūkums nu ir iztirzāts. Tā ir plaši izplatītu neatkarīgu kļūdu iespēja. Tā, protams, ir ļoti iespējama attīstība, ņemot vērā neticamo parādu līmeni, kas gulstas uz mūsu ekonomikām un kurus vienkārši nav iespējams samaksāt. Piemēram, Īrijas valsts parādi līdz 2014. gadam sasniegs EUR 750 miljardi, un mums ir valdības parāds, kas ir vairāk nekā EUR 120 000 uz vienu strādājošo.
Neatkarīgi no potenciālā procentu samazinājuma un mūsu tā saukto finansiālo palīdzību, tas nav ilgtspējīgi, un Īrijas valsts saistības neizpildīs. Es saprotu, ka Vācijas bankas ir pakļautas Grieķijas, Īrijas, Portugāles un Spānijas banku, tā saukto PIGS, iedarbībai EUR 400 miljardu apmērā. Francijas bankas ir pakļautas iedarbībai EUR 260 miljardu apmērā un Lielbritānijas bankas EUR 300 miljardu apmērā. Šī plašā atkarība izskaidro nežēlīgo stingrību, ko Komisija un Eiropas Centrālā banka piemēro darbaļaudīm perifērijas ekonomikās.
Es to saprotu tā, ka stresa pārbaudēs tiks pieņemts, ka banku finansējuma vajadzības paliek stabilas. Ņemot vērā krīzes padziļināšanās iespēju, diez vai tas tā būs. Piemēram, no Īrijas sešām iekšējām bankām 2010. gada pēdējos trijos mēnešos izplūda EUR 34 miljardi, liekot tām paļauties uz, domājams, īstermiņa ECB finansējumu EUR 160 miljardu apmērā.
Banku sektora restrukturizācijā vispamatīgākā mācība, kas jāgūst no pēdējo gadu pieredzes un smagās krīzes, protams, ir, ka galvenās finanšu iestādes un bankas nedrīkst atstāt privātpersonu rokās. Šo privāto iestāžu dzīšanās pēc peļņas ir nozīmīgi ietekmējusi mūsu ekonomiku sabrukumu, par ko darbaļaudis ir samaksājuši briesmīgu cenu. Galvenajām finanšu iestādēm, galvenajām bankām jāpāriet demokrātiskās sabiedrības īpašumā. Jāizbeidz finanšu tirgu diktatūra un to plašie līdzekļi jāizlieto, lai vienkāršie iedzīvotāji gūtu labumu, ņemot aizņēmumu nelielai uzņēmējdarbībai, atļaujoties hipotēkas mājokļa iegādei un tā tālāk.
Jaroslav Paška
EFD grupas vārdā. - (SK) Priekšsēdētāja kungs, 18. martā jaunā Eiropas Banku iestāde paziņoja par scenāriju un stresa pārbaudēm, ar kuru palīdzību tā vēlas kontrolēt Eiropas bankas.
Ja mēs gribam, lai eksperti apstiprinātu šo pārbaužu rezultātus, mēs nedrīkstam pieļaut paviršību un nekonsekvenci, kas raksturoja banku sektora pārbaudes 2010. gada jūlijā. Tā kā visa Eiropas finanšu sektora uzticamība, iespējams, tiks vērtēta, ņemot vērā šo pārbaužu stingrību, būtu labi, ja šīs pārbaudes būtu tik visaptverošas, cik vien iespējams, un stingri atspoguļotu reālos riskus, kādi var piemeklēt finanšu sektoru pašreizējā periodā. Es uzskatu, ka šīm pārbaudēm tāpēc nevajadzētu izvairīties no atbilstoša vērtējuma banku izpausmēm uz konkrētiem valsts parādiem vai citu banku parādiem, lai pārbaudēs ņemtu vērā vissliktākos iespējamos scenārijus, piemēram, valsts nonākšanu līdz bankrotam. Mums jānodrošina arī līdzsvarota un taisnīga pieeja, vērtējot dažādas banku struktūras un uzņēmējdarbības modeļus atsevišķās dalībvalstīs un jācenšas nodrošināt, lai jaunās stresa pārbaudes attiektos, cik iespējams, uz visu banku sektoru katrā dalībvalstī. Tikai tā mēs atgūsim finanšu ekspertu uzticību.
Elisa Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, 2010. gadā veiktajā banku analīzē tika viennozīmīgi atzīts, ka viena no šo pārbaužu problēmām ir bijusi valdošā nacionālā loģika, vai tas attiecas uz metodoloģiju, diagnostiku vai kritēriju izvēli. Vēlāk šajā ziņojumā, kuru jūs laipni pieminējāt un kuram es biju referente, šis Parlaments prasīja stiprināt Eiropas dimensiju banku krīzes pārvaldībai.
Pašlaik ir izveidotas Sistēmisko risku padome un Eiropas Banku iestāde (EBA), kas norāda, ka mēs visbeidzot piešķirsim banku sektoram Eiropas dimensiju.
Tomēr stresa pārbaudes, ko mēs apspriežam, tika izvērstas, kā to nosaka Eiropas Padome 24. un 25. martā. Es to nolasīšu angļu valodā, jo man ir šāds dokuments.
stratēģijas neaizsargāto iestāžu, tostarp privātā sektora restrukturizācijas risinājumiem, kā arī nopietnu plānu saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem valdības atbalsta nodrošināšanai vajadzības gadījumā.
(PT) Tāpēc, kas attiecas uz stresa pārbaudēm, ko mēs patlaban izstrādājam - bez jebkāda skaidra, visaptveroša plāna, kas saskaņotu dažādas nacionālas prakses - atkal ir ieteicams to atstāt dalībvalstu ziņā: mēs atkal pastiprinām nacionālo dimensiju risinājuma meklēšanā un stresa pārbaužu labošanā banku sektorā.
Tas man liek uzdot pamatjautājumu. Vai mēs ar šādu metodoloģiju nezaudēsim zelta iespēju visbeidzot izveidot eiropeisku, nevis nacionālu sistēmu regulējuma problēmas risināšanai?
Olle Schmidt
(SV) Priekšsēdētāja kungs, mēs dzīvojam grūtā laikā. Finanšu krīze mums parādīja, cik svarīgi ir, lai pilsoņi uzticētos bankām un maksājumu sistēmām. Tāpēc stresa pārbaudes ir svarīgs instruments, lai pārbaudītu banku dzīvotspēju negaidītu triecienu situācijās. Finanšu stabilitāte ir atkarīga no tā, cik bankas ir nodrošinātas ar kapitāla uzkrājumiem un cik dzīvotspējīgas tās ir. Mūsu pieredze rāda, ka stingras pārbaudes palielina uzticību banku sistēmām, un pārbaudēm jābūt stingrām, uzticamām, visaptverošām un ar skaidrām prasībām. Diemžēl Īrijas piemērs liecina par pretējo.
Es vēlētos uzsvērt, cik svarīga ir atklātība un pārredzamība attiecībā uz stresa pārbaužu rezultātu publicēšanu. Individuālo pārbaužu publicēšana ir ļoti svarīga, lai palīdzētu stiprināt pilsoņu un tirgu uzticību bankām. Tieši tā, kā to teica Barnier kungs, galvenais ir uzticība.
Turpmākās stresa pārbaudes ir jāturpina attīstīt, lai iekļautu reālos tirgus apstākļus un riskus. Ziņojot par izpausmes līmeni attiecībā uz valsts parādu, tirgus spēlētāji var veikt paši savu risku vērtējumus. Tas ir svarīgi, lai stiprinātu tirgus paļāvību uz pārbaužu formu un uzticamību. Komisijai, Eiropas sistēmiskā riska padomei (ESRB) un Eiropas banku iestādei (EBA) būtu jābūt skaidram, kas stresa pārbaudēm būtu jāparāda, un vajadzētu kontrolēt un nodrošināt, lai stresa pārbaužu pieņēmumi atspoguļotu riskus.
Ja stresa pārbaudes atklāj, ka jebkādas konkrētas bankas neatbilst prasībām, dalībvalstīm nekavējoties jārīkojas. Zviedrijas pieredze ar plašu banku tīklu Baltijas valstīs parāda, ka riski var strauji pieaugt pieaugošas nelīdzsvarotības rezultātā. Vēsture ir mums mācījusi, ka ir nepieciešama piesardzība, bet atlikšana vai vilcināšanās, konstatējot neapmierinošus rezultātus, var būt postoša. Paldies.
Philippe Lamberts
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, stresa pārbaudes ir pēdējā mode. Mums ir dziļa ekonomiskā un finanšu krīze, tāpēc liksim mūsu bankām veikt stresa pārbaudes! Mums ir kodolkrīze, tāpēc liksim savām atomstacijām veikt stresa pārbaudi! It kā pati ideja par stresa pārbaudēm pārliecinātu mūsu līdzpilsoņus vai finansu tirgu! Jo tas ir skaidrs, ka viss ir atkarīgs no iespējām, kādas viņi sev sagādā, un, kā jūs teicāt, komisār, mēs nevaram apgalvot, ka pagājušā gada stresa finanšu pārbaudes bija ļoti uzticamas, skatoties no šī viedokļa.
Turklāt kodolražošanas stresa pārbaudes, kā jūsu kolēģis Oettinger kungs šo pēcpusdien atzina, arī ir viens liels joks - jebkurā gadījumā viņi jau ir tik tālu - tā kā nav ņemta vērā iespēja, ka atomstacijā var ietriekties lidmašīna. Tāpēc es vēlētos teikt, ka šādā gadījumā kā šis, kad lidmašīna ietriecas atomstacijā, ir skaidrs neizpildes risks.
Komisār, jūs sakāt, ka jāņem vērā ticamas iespējas, un tātad mēs neņemam vērā iespēju, ka suverēna valsts Eiropā varētu neizpildīt saistības. Tāpēc es gribētu izvirzīt šādu jautājumu: vai nu jūs uzskatāt to par iespēju, kas jānoraida, un ja tā, es jums teiktu, ka jums nav taisnība, jo šī Grieķijas un Īrijas parāda skaitļi skaidri parāda, ka agrāk vai vēlāk šīm valstīm būs jāpārstrukturē savs parāds, vai jūs spēlējaties ar laiku, un ja tā, es jums teiktu, ka tas ir tikpat bezatbildīgi, tāpēc, ka - jo ilgāks laiks paiet jautājuma risināšanai, jo vairāk tas izmaksās sabiedrībai kopumā. Tāpēc es apelēju pie jūsu realitātes izjūtas un atbildības šajā jautājumā, komisār.
Jūs esat mērķtiecīgs eiropietis; jūs zināt, ka tie ļaudis, kuru stresa līmenis tiek pārbaudīts katru dienu, ir mūsu līdzcilvēki, kuri tikai pārāk labi zina, ka, kamēr mēs neķersimies vērsim pie ragiem, mēs nespēsim garantēt viņu drošību vai finanšu tirgus drošību. Ķerties vērsim pie ragiem šodien nozīmē radikālu finanšu industrijas restrukturizāciju Eiropā. Es zinu, ka jūs to esat uzsācis, bet tas ietver arī vajadzību pēc Eiropas budžeta federācijas. Tomēr mēs šo jautājumu apspriedīsim vēl rīt.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barnier kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlētos paust savu pateicību par izsmeļošo atbildi uz manu jautājumu parlamentā 8. februārī par stresa pārbaudēm, tā kā tās ir saistītas ar Īrijas bankām.
Mēs šodien esam kaut ko sapratuši: uzticamība izraisa uzticību. Tāpat nopietna, taisnīga un mērķtiecīga pieeja palīdzēs mums pārvarēt uzticamības krīzi. Šā iemesla dēļ esmu spiests teikt, ka neticu, ka pēdējā stresa pārbaude tika atbilstoši izvērtēta. Sekas nav zināmas. Neskatoties uz loģiskajiem secinājumiem, ko jūs šodien ieskicējāt, man joprojām nav skaidrības par nākamās pārbaudes sekām. Šī iemesla dēļ man ir trīs jautājumi.
Mans pirmais jautājums ir šāds: komisār, kā jūs šoreiz varat garantēt, ka tiks pieņemts ilgtermiņa viedoklis, nevis tiks īslaicīgi pievērsta uzmanība, kā tas bija iepriekšējo reizi ar Īrijas bankām?
Otrkārt, vai Eiropas valsts parāda krīze padziļinās mūsu acu priekšā, kā to raksturo Giegold kungs? Šo padziļināšanos varēs pārbaudīt tikai banku tirdzniecības portfeļu pašreizējās stresa pārbaudēs. Tomēr banku grāmatvedībā tiek iekļauts ieraksts kategorijā "Turēt līdz termiņa beigām”, bet banku grāmatvedība netiks iekļauta stresa pārbaudē. Kā jūs varat attaisnot šādu atšķirību?
Treškārt, vai tas atkal neradīs sajūtu, ka banku ilgtermiņa izdzīvošana ir garantēta, jo mūsu galvenā problēma - valsts parāda krīze - nav pietiekami novērtēta?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikties jums par atbildi.
Svarīgi ir ne tikai noteikt pareizu diagnozi, bet pēc tās noteikšanas spēt arī piemērot pareizu ārstēšanu. Tāpēc mums stresa pārbaudes jāpadara pārredzamākas un uzticamākas - un mēs tiekam vadīti pareizā virzienā - bet mums arī jāreaģē efektīvāk.
Mums ir vajadzīgas maksātspējīgas finanšu iestādes, stabila finanšu sistēma un, pats svarīgākais, kredītu plūsmas atjaunošana reālajā ekonomikā.
Bankām, kuras izturēs stresa pārbaudes, tāpat būs jāpieliek visas pūles, lai pārvarētu nelabvēlīgus scenārijus, un tām būs jābūt gatavām aizvien prasīgākām situācijām regulējuma jomā. Bankām, kuras neizturēs pārbaudes, nekavējoties būs jāmeklē risinājumi, lai tiktu galā ar situāciju, un dalībvalstīm - kuras to vēl nav izdarījušas - vajadzētu pieņemt iniciatīvas, lai tām palīdzētu un dotu ieguldījumu to rekapitalizācijā vai meklētu līdzekļus risinājumam.
Eiropas Banku iestāde var dot rekomendācijas, lai koriģētu konstatētos riskus, tā, lai tiktu atklātas jebkādas iestādes, kas rada sistēmisko risku, kurš tiks pakļauts augstākam uzraudzības līmenim, un tā, lai tālāk varētu sekot glābšanas, atveseļošanas un risinājuma procedūras.
Jūs saņemsiet šīm procedūrām mūsu atbalstu, komisār, lai varētu tikt izveidots vērienīgs Eiropas plāns, lai ietu tālāk, jo monetārajai savienībai ir nepieciešama lielāka finansiāla integrācija, bet tai ir nepieciešama arī lielāka fiskālā un politiskā integrācija.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Priekšsēdētāja kungs, stresa pārbaudes ir svarīgas, lai novērtētu banku sistēmas veselīgumu. Tomēr absolūti būtiski ir divi apstākļi. Pirmkārt, šo pārbaužu kvalitāte un reālā vērtēšanas procesa precizitāte. Es vēlētos minēt, ka bankām dažādās valstīs ir bijuši dažādi modeļi. Rumānijā, tāpat kā citās valstīs, bankas nebija iesaistītas darījumos ar kaitīgiem aktīviem. Tomēr, no otras puses, tās īstenoja ekstensīvu aizņemšanās politiku, kas balstījās uz ārējiem resursiem, kas īsā laikā tika piešķirti, un nodrošināja finansējumu ilgtermiņu. Tomēr rezultāti bija tie paši: zaudējumi, īpaša neaizsargātība, ko radīja galvenās valstis un acīmredzami atbildības trūkums riska pārvaldībai. Otrs apstāklis ir banku sistēmām piemēroto pārbaužu testa rezultātu pārredzamība. Šo pārredzamību prasa gan finanšu tirgi, gan pilsoņi.
Olle Ludvigsson
(SV) Priekšsēdētāja kungs, trauksmainajā periodā, ko mēs esam pārdzīvojuši attiecībā uz mūsu valsts finansēm pēdējo dažu gadu laikā, mēs esam zaudējuši savu koncentrēšanos uz problēmas sakni. Strādājot, lai glābtu vājāko valstu finanses, mēs esam aizmirsuši, ka mūsu lielākā problēma ir pašas bankas.
Tas ir daļēji tāpēc, ka garā nelaimju virkne banku sektorā ir galvenais cēlonis, kāpēc tik daudzu valstu publiskās finanses tagad ir tik trauslas, un daļēji tāpēc, ka joprojām saglabājas daudzas no galvenajām vājajām vietām banku sistēmā. Mums jāatrod dzīvotspējīgs risinājums Atēnu, Dublinas un Lisabonas publiskajām finansēm. Tomēr šie risinājumi nebūs ļoti vērtīgi, ja mēs tajā pašā laikā neatbalstīsim tās Eiropas bankas, kuras joprojām nevar nostāties pašas uz savām kājām. Ja mēs neīstenosim šajā posmā vajadzīgos centienus, lai radītu ilgtspējīgu banku sektoru, tad rezultātā agrāk vai vēlāk tiks apgrūtinātas publiskās finanses, ar ko pat spēcīgākajām valstīm būs grūti tikt galā.
Jo īpaši nomācoši šajā sakarībā ir tas, ka vairākas valstis, kurām pašlaik ir stabilas finanses, dara tik maz, lai strādātu ar vājajām vietām paši savās banku sistēmās. Tās skaļi pieprasa, lai Grieķija, Īrija un Portugāle uzlabo savu situāciju, bet neveic pašas savu mājasdarbu, neskatoties uz to, ka viņām ir tam līdzekļi. Tas nav pieņemami.
Ir skaidrs, ka pašreizējās stresa pārbaudes jāveic stingri un pārredzami, kas iedveš pārliecību. Tāpat ir skaidrs, ka pēc stresa pārbaudēm ir jāseko atbilstošām iniciatīvām, lai novērstu atklātās vājās vietas. Ļoti vērtīga tam būtu kopīga Eiropas stratēģija. Es sagaidu, ka Komisija drīzumā uzņemsies šādu iniciatīvu, pamatojoties uz Parlamenta ierosinātajām pamatnostādnēm Ferreira kundzes ziņojumā par krīzes vadību banku sektorā. Dienas beigās tomēr galvenā atbildība paliek nacionālā līmenī. Visām valstīm, un jo īpaši spēcīgākajām ir jānodrošina, lai tiktu novērsti trūkumi, kādi joprojām ir banku sistēmā. Paldies.
Thomas Mann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Barnier kungs, pagājušajā vasarā veiktajām ES stresa pārbaudēm ir nepieciešams veikt radikāli rūpīgu pārbaudi. Ir nepārprotami skaidrs, ka nepietiek tikai koncentrēties uz banku pamatkapitālu. Jāpārbauda arī krīzes ietekme uz banku likviditāti. Atgādināšu: tādas bankas kā "Lehman Brothers” sabruka, jo tās piemeklēja nopietnas likviditātes problēmas. Es nesaprotu debates par to, vai būtu jāpublicē likviditātes pārbaudes rezultāti vai ne.
Jebkurš, kas pieprasa, lai dati tiktu turēti slepenībā, grauj pārbaudes mērķi. Gandrīz nav šaubu, kas ir paredzēts: mērķis ir apturēt to, ka tirgi zaudē uzticību tām bankām, kuras neiztur pārbaudes. Tomēr, ja sabiedrību turēs neziņā par pārbaužu rezultātiem, tā rezultātā vienkārši pastiprināsies nedrošība. Šādā vidē plaukst tenkas un puspatiesības.
Pat, ja cilvēki kritizēs jauno metodoloģiju un dažādus parametrus, kopējam mērķim jābūt skaidram. Lai noteiktu Eiropas banku noturību pret krīzēm, pārredzamība ir būtiska. Steidzami ir jāpanāk vispārēja paļāvība, un bankām tur ir liela nozīme viņu pašu interesēs.
Antonio Cancian
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikties Barnier kungam par izcilo darbu, ko viņš dara. Mums jāatjauno stabilitāte un pārliecība, un es domāju, ka šinī nolūkā ir ieguldīti milzīgi centieni. Tiesiskā sistēma krīzes pārvaldībai nodrošina Barnier kungam līdzekļus, lai veiktu virkni profilaktisku pasākumu, kā arī pārvaldītu pašreizējo situāciju. Mums jābūt uzmanīgiem un jāiestājas pret birokrātiskiem kārdinājumiem izveidot struktūras, aģentūras un citus instrumentus, kas varētu sarežģīt dzīvi nākotnē.
Lai izvairītos no problēmām un turpmākām finanšu krīzēm un ļautu bankām darboties mierīgāk un vienādos apstākļos visā Eiropā, būtiska ir koordinēta pieeja vispārējā Eiropas Savienības tiesiskajā sistēmā. Mans uzskats ir, ka, lai nodrošinātu pārredzamību, regulatoriem būtu jāturpina attīstīt standarta noteikumi un procedūras.
Tomēr es vēlētos uzsvērt, ka, publicējot rezultātus, jābūt uzmanīgiem. 2010. finanšu gads skaidri parādīja, cik jutīga un svarīga ir rezultātu publicēšana attiecībā uz konsekvenci. Tie var arī izraisīt pretējas reakcijas tirgos un radīt sagrāvi. Tāpēc šim jautājumam jāvelta uzmanība, un tas nopietni jāņem vērā.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, kādreiz bankas Īrijā cienīja. Tagad tās zākā, un nav jāmeklē iemesli, kāpēc. Es esmu šeit, lai drīzāk uzdotu jautājumus, nekā dotu ieskatu, un man ir vairāki jautājumi.
Pirmkārt, vai visām bankām ir jāpiemēro stresa pārbaudes? Otrkārt, vai mēs varam būt pārliecināti, ka turpmākās stresa pārbaudes atspoguļos banku patieso stāvokli? Un treškārt, kādu iestādi Eiropas Banku iestādei jāiesaka kļūdainajām bankām, pārāk pakļautām bankām, tādām, kuras šķiežas uz nebēdu, un tā tālāk?
Visbeidzot, Gauzès kungs atsaucās uz vajadzību atbrīvoties no atkarības no reitingu aģentūrām. Kā gan šo idillisko stāvokli var sasniegt pēc iespējas ātrāk?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Liels paldies par iespēju uzdot jautājumu. Es vēlētos, lai kļūtu pilnīgi skaidrs, ka, ja Eiropas Komisija un jūs, komisār, nebūtu veikuši pasākumus, nevarētu būt šaubu, ka šodien situācija Eiropas banku sistēmā varētu būt sliktāka. Tomēr situācija ir ļoti dinamiska. Mēs esam veiksmīgi atrisinājuši dažas problēmas saistībā ar banku likviditāti, bet parādās jaunas problēmas un draudi. Saistībā ar to es vēlētos zināt, komisār, jūsu pašreizējo viedokli attiecībā uz draudiem, kas parādās pašlaik, un draudiem, ar kuriem mums būs jārēķinās tuvākā nākotnē. Es visnepārprotamākā veidā vēlos uzsvērt, ka dažas no problēmām ir sekmīgi aiz muguras, bet pastāvīgi parādās citas problēmas.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, lai mēs neaizmirstu, ka šīs problēmas ir skārušas iedzīvotājus, es, šodien lidojot uz Frankfurti satiku jaunu īru vīrieti, kurš devās uz Austrāliju ar biļeti vienā virzienā, un viņš ir tikai viens no tūkstošiem, kas tā rīkojas mūsu ekonomisko un banku problēmu dēļ.
Vai Komisija piekrīt, ka kaitējums, ko Eiropas uzticamībai nodarīja blēdīšanās ar pirmajām banku nozares stresa pārbaudēm - un es to saku ar lielu nožēlu - ir gandrīz nelabojams? Eiropas Savienības pilsoņi ar ciešanām lūkojas uz to, kas ir noticis saistībā ar bankām. Mēs esam sagrāvuši paļāvību uz Eiropas Savienību un eiro zonu.
Kā jūs zināt, Īrijas banku nozarē jau otrreiz tiek veiktas stresa pārbaudes, un jaunā valdība ir laidusi klajā restrukturizācijas plānu. Nepieciešamais papildu kapitāls bija EUR 24 miljardi. Ietekme uz Īrijas ekonomiku tagad ir tāda, ka labiem uzņēmumiem trūkst kapitāla, jo bankas cīnās, lai izpildītu dažādas prasības. Tas ir neiespējams scenārijs, un es vēlētos lūgt komisāru to risināt.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, tas, ka iepriekšējās stresa pārbaudes nebija ticamas, sarežģī nākamo pārbaužu veikšanu. Krīze Īrijā ir ievērojami izmainījusi jaunos datus Eiropas banku sistēmā. Šajā sakarībā nākamajām pārbaudēm jābūt daudz precīzākām attiecībā uz informācijas sniegšanu. Nacionālajām iestādēm jau jāpiemēro rīcības plāni. Tādā veidā tiks atrisinātas problēmas ar stresa pārbaudēm vispār. Mums nevajadzētu gatavoties tam, ka bankas neizturēs pārbaudes. Jaunajām pārbaudēm jāatklāj banku sistēmas vājās puses, tajā pat laikā nosakot, kur nepieciešama kapitāla konsolidācija. Es gribētu uzsvērt, cik svarīgi ir, ka Komisija ir apstiprinājusi taisnīgu pieeju - piemērot stresa pārbaudes absolūti visās dalībvalstīs.
Visbeidzot, es arī uzskatu, ka noderīga ir Komisijas ierosinātā informācija par galvenajām modifikācijām.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Priekšsēdētāja kungs, šī temata nozīmību vislabāk norāda tas, ka trīs EP deputāti ir uzdevuši līdzīgus jautājumus Komisijai. Tas nav nejauši, jo, ja mēs stresa pārbaudes veiksim līdzīgi kā pagājušajā gadā, kad tās nespēja atjaunot paļāvību Eiropas banku nozarei, tas varētu kaitēt Eiropas Savienības uzticamībai. ESRB un EBI veiktais darbs, sagatavojot pārbaudes, šķiet, ir nopietns, gan attiecībā uz vienotu metodoloģiju un izmantoto metodi tās īstenošanā.
Tomēr daži jautājumi man vēl ir neskaidri, pat pēc komisāra atbildes. Piemēram, vai atlases process skars pārrobežu uzņēmumus un akcionāru attiecības, kā arī dažādus uzņēmējdarbības modeļus? Cits jautājums ir, vai absolūti skaidri var teikt, ka šādas stresa pārbaužu sērijas neizlaidīs nevienu banku, kuras darbība varētu radīt risku Eiropas ekonomikai?
Michel Barnier
Priekšsēdētāja kungs, es pateicos visiem, kas runāja šajā vēlajā stundā, lai demonstrētu Eiropas Parlamenta modrību, un es pat teiktu, inteliģenci šajā sarežģītajā jautājumā.
Pirmkārt, lai nekavējoties atgrieztos pie jautājuma, ko tikko izvirzīja Gáll-Pelcz kundze, kura runāja par Komisijas atbildību - es esmu radis apzināties savu atbildību - es vēlētos uzsvērt, ka šīs stresa pārbaudes, kas pašlaik tiek veiktas, ir izstrādājusi un par tām atbild jauna iestāde, ko mēs kopīgi esam radījuši - Eiropas Banku iestāde. Mēs, protams, cieši sadarbojamies ar šo iestādi un, tāpat kā Eiropas Centrālā banka, esam palīdzējuši EBI sagatavot jauno šo pārbaužu posmu, bet galvenā atbildība par to gulstas uz EBI.
Zemke kungs uzdeva diezgan plašu jautājumu par nākotnes draudiem un riskiem. Pirmkārt, es uzskatu, ka nav tāda nulles riska ne šajā jomā, ne vides jomā. Es domāju, ka ir ļoti grūti pareģot nākotni, un mēs, Zemke kungs, galu galā zinām, ka tirgi attīstās daudz ātrāk nekā demokrātijas laikmets, nekā mūsu vecums, neatkarīgi no tā, cik ātri mēs virzāmies uz priekšu, vai cik ātri un efektīvi mēs vēlētos virzīties.
Kā mēs tomēr varētu labāk sagatavoties nekā pirms četriem gadiem, kad piedzīvojām krīzi, kas sākās Amerikas Savienotajās Valstīs un gandrīz noslaucīja visu savā ceļā? Radot instrumentus, pārvaldības sistēmas, uzraudzību, atbildību, pārredzamību, visu, kas trūka, visu, kas ir bijusi daļa no ļoti plaša ultraliberālisma viļņa, kas vēlās pāri pasaulei 1990-tajos, visu, kas daļēji tika nojaukts ar muļķīgo ideju, ka tirgi var paši sevi regulēt.
Pamatojoties uz G20 un, iespējams, iekļaujot dažas jomas, ko pieprasīja G20, mēs pašlaik pacietīgi no jauna veidojam pārvaldību, regulējumu, pārredzamību, es gribēju gluži vienkārši teikt "morāli”, ja es drīkstu lietot šo vārdu, vai ētiskas sistēmas un instrumentus, kuras sevišķi trūkst finanšu tirgū, kas izveidots apmēram 15 gadu laikā.
Tāpēc mums ir svarīgi izprast šo situāciju un to, kāpēc jūsu loma pienācīgu Eiropas uzraudzības iestāžu - Goulard kundze minēja Eiropas Sistēmisko risku padomi - izveidošanā ir ļoti svarīga.
Tāpēc mēs - un tas attiecas arī uz Gauzès kungu, kurš minēja reitingu aģentūras - iekļaujam šo pasākumu, šī vakara sēdes īpašo tematu, visu, ko mēs darām pacietīgi, nedēļu pēc nedēļas, galvenajā Eiropas finanšu un ekonomikas pārvaldības projektā, un mums vēl ir daudz darāmā. Man nav problēmu lietot vārdu "federācija” šī vērienīgā projekta kontekstā, es domāju, ka tas bija Giegold kungs, kas lietoja šo vārdu agrāk. Mums ciešāk jāapvieno sava enerģija un politika, un dažreiz mums ir vajadzīgs vairāk kā tikai koordinācija.
Es piekrītu Gauzès kungam par to, ka ir svarīgi turpināt reformas reitingu aģentūru jomā. Mēs strādājam pie trešās reformas, kas papildinās abas iepriekšējās. Kas attiecas uz jūsu jautājumu, Gauzès kungs, saistībā ar pārlieku atkarību no reitingiem, mēs visdrīzākajā laikā - jūlija sākumā paredzam atbrīvoties no vairākiem reitingiem. Mēs paredzam atbrīvoties no vairākām atsaucēm uz reitingiem, lai nepieļautu šo pārmērīgo banku atkarību no reitingiem, un, patiesībā, ne tikai banku. Tāpēc mēs gatavojamies strādāt pie šī jautājuma.
Goulard kundze atsaucās uz komentāriem, ko sniedza King kungs un Enria kungs, un es esmu tos pierakstījis. Es pateicos, ka viņa pievērsa manu uzmanību šiem komentāriem, kas turklāt parāda vispāraktīvu un mainīgu pieeju, par ko es esmu ļoti gandarīts. Es vēlētos pateikties viņai arī par to, ka viņa pieminēja Sistēmisko risku padomes ļoti svarīgo lomu, un mēs zinām, cik pateicīgi mēs esam jums, Goulard kundze. Mums jāstrādā kopā ar visām šīm ieinteresētajām pusēm un EBI, un, dabiski, jāņem vērā Sistēmisko risku padomes loma, lai mēs varētu konsekventi veikt stresa pārbaudes un gūt mācību no tām.
Galu galā, tas drīzāk ir dalībvalstu nevis EBI ziņā gūt mācību, izmantojot apstākļus un finansiālu atbalstu, kuru mēs stingri uzraudzīsim periodā, kas sekos tūlīt pēc stresa pārbaudēm.
Kad tika izveidotas Eiropas uzraudzības iestādes un Sistēmisko risku padome, es teicu, ka mēs gatavojamies pārbaudīt pamatu zem kājām, uzkāpjot uz tā. To mēs arī darām. Es uzskatu, ka EBI veic labu darbu Enria kunga vadībā; tas pats attiecas uz pārējām iestādēm - Sistēmisko risku padomi un, Giegold kungs, Eiropas Apdrošināšanas un aroda pensiju iestādi (EIOPA). Pirms tam jūs minējāt pārbaudes apdrošināšanas nozarē, EIOPA pašlaik gatavo pārbaužu kompleksu šajā nozarē, kā to EBI veica bankām.
Jūs izvirzījāt jutīgu un ļoti svarīgu jautājumu, Giegold kungs, tāpat kā Karas kungs un Schmidt kungs pirms tam, proti, valsts parāda šoks. Kā jau es esmu teicis, un šovakar es vairāk neko neteikšu šajā jautājumā, EBI pieprasīja izveidot un izstrādāt pārbaudes. Tā saprata, ka banku grāmatvedības šoks ir nereāls, tāpēc nebija pamata veikt banku grāmatvedības pārbaudes šajā posmā. Viss, ko es varu pateikt, ir, ka mums ir dialogs ar EBI, mēs esam nolēmuši - Giegold kungs ir guvis visas mācības no šī jaunā pārbaužu posma, tāpat kā mēs guvām no iepriekšējā, kurš bija neapmierinošs - un mums jāveic uzdevums - S. Presedo kungs lūdza man definēt uzdevumu - kam jābūt prasīgam un stingram, uzturot šo dialogu, tajā pat laikā ievērojot EBI pilnvaras un neatkarību, gluži tāpat kā mēs Komisijā pieprasām ievērot mūsu neatkarību. Mans uzdevums, Giegold kungs, ir racionāli pārdomāt, ko mēs esam mācījušies no šī pārbaužu posma, kurš beigsies jūnijā, un, cik iespējams, mācīties no mūsu dialoga ar EBI, lai uzlabotu nākamo posmu.
Mann kungs, tāpat kā jūs, Giegold kungs, minēja likviditātes riska novērtēšanu. Kā jūs zināt, šī likviditātes riska novērtēšana nav daļa no paša stresa pārbaudes, kuras rezultāti tiks publicēti. Gada sākumā Eiropas banku iestāde paziņoja, ka tā 2011. gada pirmajā ceturksnī veiks atsevišķu tematisku likviditātes risku pārskatu ES banku sektorā kā daļu no tās regulārā vērtēšanas cikla. Tāpēc tā risinās šo jautājumu šajā, tā teikt, paralēlajā kontekstā.
Karas kungs aicināja savus kolēģus deputātus un Komisiju apvienot visu, ko mēs darām, ilgtermiņa stratēģijās, un es vēlētos teikt Karas kungam, ka tas ir galvenais princips, uz kuru es parakstos, un tādā garā es ar savām komandām arī strādāju, lai ierosinātu visus jaunos tiesību aktus, kas ir daļa no šīs finanšu un ekonomikas pārvaldības, kāda mums ir vajadzīga. Tas īpaši attiecas uz jautājumu par pārvaldību, uz to, ko mēs paredzam darīt attiecībā uz akcionāru saistībām - mēs strādājam no ilgtermiņa perspektīvas - un ko mēs gribam darīt, kā es pirms tam teicu Ferreira kundzei, attiecībā uz banku regulējumu. Tā attiecas arī uz vēl vienu punktu, par ko es domāju, lai gan jūs to neminējāt, tas ir viens no krīzes iemesliem vai cēloņiem: negodīgā samaksa un prēmijas, kuras bija pat augstākas pie lielākiem riskiem, tā kā tie, kas riskēja, zināja, ka visi citi par viņiem maksās.
Kad mēs izskatām pieteikumu pašreizējām pamatnostādnēm par samaksu un prēmijām un redzam, kur tajās ir trūkumi, es noteikti nodrošināšu, tā kā daudzi no jums to ir prasījuši, ka tās tiek transponētas un piemērotas visās dalībvalstīs tuvāko nedēļu laikā. Kad es saku, ka apsveru jaunās pamatnostādnes šajā jautājumā, tas ir tieši tāpēc, lai novērstu vienu no krīzes cēloņiem - šo trako risku uzņemšanos - un banku nozarē iesaistītie atkal kļūtu piesardzīgāki un atbildīgāki.
Ferreira kundze un Lamberts kungs atzīmēja, ka stresa pārbaudes nebija konsekventas. Es jau teicu, ko es domāju par iepriekšējo pārbaužu trūkumiem. Mums ir vajadzīga lielāka konsekvence, ir nepieciešams, lai Eiropa vairāk iesaistītos šo pārbaužu piemērošanā, un tāpēc līdzīga pārskatīšana ar EBI arī būs ļoti noderīga.
Kas attiecas uz jautājumu par saskaņotu banku noregulējuma sistēmu, tas ir tieši tas, pie kā mēs strādājam, Ferreira kundze. Es varu jums apliecināt, ka mēs iesniegsim savu priekšlikumu līdz vasaras beigām un ka mēs ļoti reāli un patiesi paļausimies uz daudziem jūsu priekšlikumiem, ko jūs iesniedzāt.
Vairāki no jums, tostarp Ludvigsson kungs, Ford kundze, Cancian kungs un Băsescu kundze tik tikko aicināja, lai pārbaudes būtu - es atkārtošu to, ko dzirdēju - stingras, uzticamas un pārredzamas. Es vēlreiz atkārtoju, ka šajā finanšu un ekonomiskās pārvaldības, ko mēs visi kopīgi veidojam, kopējā kontekstā 2011. gada pārbaudes būs stingrākas, uzticamākas un pārredzamākas nekā iepriekšējā posmā, un mēs paļausimies uz šī 2011. gada posma mācībām un pārskatu, lai nodrošinātu, kā jūs pieprasāt, ka banku nozares stresa kontroles nākamie posmi ir efektīvāki, stingrāki, uzticamāki un pārredzamāki.
Priekšsēdētājs
Liels paldies, Barnier kungs. Mūsu diskusijas ir norisinājušās mazliet par ilgu. Jums atzinība par to, ka atbildējāt visiem runātājiem. Tomēr varbūt turpmāk, lai mācītos, mums vajadzētu vienoties, ka komisāra gala paziņojumā tiks atbildēts tikai tiem runātājiem, kuri reāli ir palātā. Tā mēs varētu ietaupīt mazliet laika. Pēdējās debates reāli norisinājās laika posmā, kāds mums bija atvēlēts.
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Zigmantas Balčytis
rakstiski. - (LT) Kā mēs šodien varam redzēt, banku, kuras darbojas Eiropas Savienības dalībvalstīs, stresa pārbaude, kas tika veikta pagājušajā gadā, neatklāja patieso situāciju šajā nozarē. Īrijas piemērs parādīja, ka šī pārbaude pašā pamatā bija neuzticama. Šogad tika arī veikta mazliet uzlabota pārbaude, un mēs visi gaidām tās rezultātus. Man šķiet, ka, lai atjaunotu ES pilsoņu uzticību banku un finanšu sistēmai vispār un nodrošinātu uzticību visai Eiropas finanšu iestāžu sistēmai, jaunizveidotajai Eiropas banku iestādei būtu jādod daudz lielākas pilnvaras un jāpiešķir svarīgāka loma. Es uzskatu, ka pārbaudes jāveic sistemātiski un tām jāietver tik plašs riska elementu spektrs, cik vien iespējams, tie ir dažādi dažādās dalībvalstīs. Eiropas banku iestādei arī jānosaka skaidras procedūras un tai jābūt iespējai iesniegt lēmumus, kuri ir obligāti bankām, ja veiktās pārbaudes ir atklājušas banku finansiālo nestabilitāti un neuzticamību.
Csanád Szegedi
Interesanti, ka pēc neveiksmīgās stresa pārbaudes presi pat pagājušajā gadā pārpludināja melīgi ziņojumi par panākumiem - tas acīmredzami bija arī saistīts ar Eiropas Komisijas mahinācijām. Un tagad ne tikai mēs, bet visi, sākot no liberāļiem līdz pat PPE, pieprasa paskaidrot šo neveiksmi. Tomēr viņi meklē risinājumus nepareizās atbildēs, piemēram, papildu valsts kapitāla devu iesūknēšanā bankās vai Briseles turpmākā centralizācijā. Bet patiesais neveiksmes iemesls ir tieši tāds, ka Briseles birokrātija vienkārši nespēj mums efektīvi palīdzēt lielākajā daļā mūsu dzīves jomu. Pēc sakāves viņiem nevajadzētu censties atņemt turpmākās licences dalībvalstīm un tērēt miljoniem eiro, lai atkal dibinātu gigantiskas iestādes; tā vietā viņiem vajadzētu atzīt, ka Eiropa nevar pastāvēt kā Eiropas Savienotās Valstis, un, jo lielāka vara tiks dota Briselei, jo vairāk samazināsies efektivitāte.
