Zaļā grāmata par pilsētas transportu (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Komisijas paziņojums par Zaļo grāmatu par pilsētas transportu.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, mazliet agrāk es izklāstīju šos priekšlikumus par pilsētas transportu Komisāru kolēģijai, un es priecājos par iespēju ļaut tos pirmoreiz izbaudīt Eiropas Parlamentam.
Apvienoto Nāciju Organizācija gatavojas starptautiskajai klimata pārmaiņu konferencei , kas notiks Bali decembrī. Vakar notika valstu vai valdību galvu sagatavošanās sanāksme Ņujorkā, kuras laikā Eiropas Savienība atklāja savu īpaši iecerēto priekšlikumu: uz pusi samazināt siltumnīcefektu izsaucošo gāzu emisijas līdz 2050. gadam
Pilsētas transports ir viena no jomām, kur ir jāpieliek pūles. Privātā un sabiedriskā pasažieru un kravu transporta radītais piesārņojums dod 40 % CO2 un 70 % citu piesārņotāju, kas nāk no mūsu ceļiem.
Zaļā grāmata, ko es jums šodien piedāvāju, ir sākotnējas intensīvas apspriešanās rezultāts, kura sākās janvārī un ilga līdz jūnijam: tika aptaujātas iestādes, pilsētu pārstāvji, ieinteresētās personas un pilsoņi. Tas, ko mēs no šīm apspriedēm paņēmām, bija stingra ieinteresēto personu vēlēšanās iekļaut jautājumu par pilsētas mobilitāti Eiropas darba kārtībā. Nebūtu jāliek vietējām iestādēm un mazām un lielām pilsētām Eiropā vienām pašām tikt galā ar šo problemātisko situāciju.
Mans nolūks nav uzspiest centralizētus risinājumus, kas ir slikti piemēroti vietējiem apstākļiem. Savienības loma drīzāk ir partnerībā ar visām pusēm konstatēt pilsētas mobilitātes šķēršļus un atrast veidus, kā tos likvidēt. Eiropas Savienībai ir jāpaaugstina izpratne par šo jautājumu un jāiet pirmai, ja nepieciešams.
Kādā veidā mums būtu jādomā par pilsētas mobilitāti? Personiski es uzskatu, ka ir pieci pamatmērķi. Pirmkārt, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ātra transporta plūsma pilsētās. Visā Eiropā, lielāka satiksme pilsētās un pilsētu centros rada nepārtrauktus sastrēgumus. Pilsētas satiksmes sastrēgumu ekonomiskās sekas tiek vērtētas aptuveni 1 % no ES iekšzemes kopprodukta. Pieredze rāda, ka nav viena vienīga risinājuma, lai samazinātu sastrēgumus. Personīgas automašīnas alternatīva, piemēram, kolektīvs transports, kājāmiešana un braukšana ar velosipēdu ir jāpadara drošāka un pievilcīgāka. Kopīga automašīnas izmantošana un efektīvāka kravas pārvadāšanas sistēma varētu palīdzēt padarīt pilsētu satiksmi raitāku.
Otrkārt, zaļākas pilsētas, uzlabojot enerģijas efektivitāti un alternatīvu degvielu izmantošanu. Satiksmes ierobežojumi pilsētu centros, zaļo zonu radīšana un pilsētu nodevas var dot daļēju risinājumu, bet sabiedriskā transporta infrastruktūra ir jāattīsta un jāuzlabo.
Pilsētām arī ir jābūt viedām. Pilsētas Eiropā pašlaik saskaras ar pastāvīgu pieprasījuma pieaugumu pēc kravas un pasažieru pārvadājumiem. Viedas transporta sistēmas un satiksmes kontroles sistēmas, un satelīta navigācija piedāvā bagātīgs iespējas uzlabot mobilitāti ar nosacījumu, ka mēs tās izmantojam. Varētu uzlabot piegāžu racionalizāciju pilsētās, izmantojot satelīta navigācijas informāciju. Pašreiz tā ir GPS, bet nākotnē tas būs Galileo.
Ceturtkārt, pilsētām ir jābūt pieejamākām. Pieejamām, pirmkārt, invalīdiem, cilvēkiem ar ierobežotām kustības spējām, ģimenēm ar maziem bērniem. Ikvienam ir jāspēj piekļūt mūsu pilsētām. Ir dzīvībai svarīgi, lai pilsētas plānošana ir efektīva un rūpīgi pārdomāta. Protams, ka cilvēkiem, kuri dzīvo priekšpilsētās, arī ir vajadzīga piekļuve, kas nozīmē efektīvu
sasaisti starp pilsētas un priekšpilsētas transportu. Mums ir jāveicina augstas kvalitātes sabiedriskais transports, pat pasažieru tiesību harta.
Un nobeigumā, piektkārt, mums ir vajadzīgas drošākas pilsētas. Es gribu norādīt, ka divas trešdaļas ceļa negadījumu notiek pilsētu teritorijās. Viena trešdaļa nāves gadījumu - viens no trim nāves gadījumiem - notiek pilsētas teritorijā. Ja mēs gribam glābt dzīvības, mums ir jāveic pasākumi, lai padarītu izturēšanos, transporta līdzekļus un infrastruktūru drošāku. Mums ir jāņem vērā nepieciešamība veicināt braukšanas ekoloģisko aspektu, apmācot nākamos autovadītājus. Vispār mums ir jāpanāk, lai Eiropā automaģistrāļu kodekss tiek vairāk ievērots.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šī Zaļā grāmata ļaus mums uzsākt plašu konsultēšanos ar valdībām, uzņēmumiem un pilsoņiem līdz 2008. gada 15. martam. Dokumentā būs ietverti 25 skaidri formulēti un atklāti jautājumi.
2008. gada rudenī pēc piedalīšanās debatēs es gatavojos iesniegt rīcības plānu ar priekšlikumu par konkrētiem pasākumiem, kas sniegs skaidru redzējumu par mūsu uzdevumiem un atbildību, ņemot vērā subsidiaritātes principu. Es izveidošu arī rīcības laika grafiku.
Visā konsultēšanās procesa laikā Eiropas Parlamentam un Transporta un tūrisma komitejai, protams, ir jāpilda galvenie uzdevumi. Vispār es domāju, mēs visi labi apzināmies, pateicoties plašām debatēm par pilsētas mobilitāti, ka tā patiešām ir saistīta ar mūsu pilsoņu ikdienas dzīvi, un ka mums ir jāvirzās pretī drošākai pilsētas mobilitātei, kas vairāk atbilst vides standartiem, ja Eiropas pilsonība kaut ko nozīmē.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, paldies jums jau iepriekš par visiem jūsu vērtīgajiem izteikumiem. Es tagad lūdzu jūsu komentārus par šo tekstu. Izklāsts bija diezgan īss, bet es ticu, ka pietiekami detalizēts. Man jāpaskaidro, ka dokuments būs pieejams visiem deputātiem. Tas tikko ir pieņemts komisāru kolēģijā. Es esmu veicis visus nepieciešamos pasākumus, lai panāktu, ka jūs to uzzināt pēc iespējas ātri.
Priekšsēdētājs
Liels paldies jums, komisār.
Reti, kad debates it bijušas tik aktuālas, jo jūs esat tikko kā no sanāksmes. Paldies jums, ka tik ātri iedevāt man Zaļās grāmatas eksemplāru.
Jūs zināt noteikumu, dāmas un kungi: mēs izmantosim nepieteiktās uzstāšanās sistēmu.
Georg Jarzembowski
(DE) Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, liels paldies manas grupas vārdā! Tā ir fantastiska ideja - veicināt mobilitāti, veicot pasākumus, lai novērstu katastrofas un vides piesārņošanu. Bet jūs esat uzsvēruši to, ka gribat ievērot subsidiaritātes principu. Kad mēs lasām šo dokumentu, jūs tajā dodat ļoti praktiskus priekšlikumus, piemēram, par pilsētas ceļu nodevām un citām lietām. Kā jūs domājat panākt, lai jūsu labie priekšlikumi un debates, kuras mēs visi gaidām un kas mums būs veselu gadu, nebeidzas ar to, ka mēs teiksim pilsētām un reģioniem nevis, ko darīt, bet patiesībā tikai mudināsim pieņemt labas prakses paraugu? Mēs piekrītam, ka mums kaut kas ir jādara pilsētu labā un jāveido laba prakse. Mēs zinām statistiku par negadījumiem. Daudzās pilsētās ir augsts negadījumu līmenis, bet citās tas tāds nav. Tas ir atkarīgs no tā, kā lietas tiek kārtotas uz vietas.
Kā tādā gadījumā jūs vēlaties vadīt kolektīvu ideju attīstību, neradot pilsētās un reģionos sajūtu, ka Eiropa viņus tēvišķi māca?
Saïd El Khadraoui
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, mēs zinām, ka mēs vēl esam visa procesa sākumā, un tāpēc es ļoti gribu dzirdēt ieinteresēto personu atbildes un uzzināt par konkrētām darbībām, ko jūs plānojat nākamajam gadam. Man tomēr liekas, ka ir ļoti svarīgi, ka jūs to iekļaujat politiskajā darba kārtībā, lai parādītu, ka tā ir prioritāte Komisijai un Eiropas Savienībai kā vienam veselam, lai radītu gan ilgtspējīgu mobilitāti, gan panāktu mūsu nolīgumus sakarā ar klimata kontroli. Es domāju, ka viena no vissvarīgākajām lietām ir radīt instrumentus, kā apmainīties ar labiem piemēriem, kas daudzās pilsētās jau pastāv, lai tādējādi mēs no tiem varam mācīties. Katra pilsēta ir citāda, un katra problēma ir citāda, tomēr es uzskatu, ka viss kopā veido efektīvu mehānismu, un interesanti, ko jūs par to domājat. Kā mēs varam apmainīties ar visām labajām idejām, kas veido asociāciju pamatu lielās un mazās pilsētās, lai mēs no tām varam mācīties?
Jean Marie Beaupuy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, mani īpaši priecē, komisār, jūsu tikko nosauktie pieci mērķi, lai gan, kā jūs pēc tam minējāt, konkrēti pasākumi būs pēc konsultēšanās, kas beigsies martā.
Ar jūsu atļauju, komisār, es vēlos atkārtot to, ko ir norādījuši mūsu locekļi Apvienotajā pilsētas mājokļu lietu grupā: proti, vajadzību pieņemt integrētu pieeju ne tikai pilsētām, bet arī, jā, kā jūs iepriekš teicāt, priekšpilsētām.
Kā daļu no šīs integrētās pieejas turot prātā, ka Eiropas Savienība investē reģionālos fondus - ERDF, ESF un EAFRD, pēdējam iekļaujot gan lauku, gan priekšpilsētu teritorijas - mums liekas, ka jums un citiem komisāriem, jūsu kolēģiem, jāņem vērā šie dažādie aspekti, lai pilsētas un pašvaldības patiešām var īstenot integrēto pieeju. Tāpēc šodien es vēlreiz aicinu ņemt vērā integrēto pieeju jautājumā par pilsētas transportu.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) G. Jarzembowski kungs, šie ir priekšlikumi. Tie nav pilnīgi. Lodziņā, kas ir pēc katra jautājumu komplekta, mēs esam jautājuši, kādai jābūt Eiropas Savienības lomai. Tāpēc es negrasos prognozēt, kāds būs debašu iznākums. Jautājums ir atklāts, un patiesībā te ir jāparāda, ka pastāv reāla Eiropas pievienotā vērtība. Mēs negrasāmies veikt nekāda veida pārraudzību pār Eiropas pilsētām.
S. El Khadraoui kungs, es domāju, ka jūs trāpījāt naglai uz galvas: mēs vēlamies to padarīt par politisku prioritāti. Es uzskatu, ka jūs izteicāt manas domas par šo tematu. Es gribētu, lai vēlēti ierēdņi, atbalstot viens otru labā praksē un daloties ar vislabāko pieredzi, pārliecina savus līdzpilsoņus kaut kādā veidā iesaistīties šajā drosmīgākajā un videi draudzīgākā pilsētas politikā.
J.M. Beaupuy vispārināja to, ko jūs teicāt, norādot, ka mēs patiesi varam gūt panākumus tikai ar integrētu pieeju, kas patiešām nozīmē, ka pilsētu plānotājiem arī ir jāprojektē pilsētas noteiktā veidā, ņemot vērā nākotnes mobilitātes prasības, un konkrēti priekšpilsētu teritoriju apbūvi: tā nedrīkst notikt, kā pagadās. Es vēlos pateikties it īpaši J.M. Beaupuy, kā arī pilsētas mobilitātes grupai, kas, es esmu pārliecināts, dos vērtīgu ieguldījumu.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu izteikt pateicību par interesi, kas veltīta tematam par pilsētas transportu. Šis ir ārkārtīgi nopietns un grūts temats sevišķi tāpēc, ka ES ir saistīta ar pilsētvides politiku.
Pats fakts, ka šis ar pilsētām saistītais temats tiek pacelts Eiropas Komisijas līmenī, rāda, ka mums te ir darīšana ar neparasti interesantu subsidiaritātes principa skaidrojumu. Es ļoti atbalstu Komisijas darbības šajā jomā. Atbalstot Komisijas darbības šajā jomā, es gribētu jautāt komisāram, lai gan varbūt šis jautājums ir mazliet pāragrs, bet tomēr, kā lai mēs saprotam kārtību, kādā Komisija īstenos partnerības principu šajā lietā, citiem vārdiem sakot, kādi ir partnerības iespējamie instrumenti? Vai mēs runājam par pieredzes apmaiņu? Vai mēs runājam par partneri, kas zināmā mērā dara arī kaut ko vairāk nekā tikai ierosina, bet patiesībā pieprasa?
Pēc tā, ko ir teicis G. Jarzembowski, es vēlos prasīt atbalstu Reģionālās attīstības komitejai, kas ir pastiprinājusi sadarbību ar Transporta un tūrisma komiteju šajā lietā.
Ulrich Stockmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, liels paldies par jūsu runu un par Zaļo grāmatu, ar kuru sīkāk mēs vēl neesam iepazinušies. Taisnība, ka arvien vairāk un vairāk ļaužu dzīvo pilsētās un piepilsētās, bet ir arī, protams, īpašas problēmas, kas saistītas ar pilsētām, kuras sarūk, tās nedrīkstētu atstāt pilnībā bez ievērības. Mans pirmais jautājums ir: vai arī tās ir mūsu redzes laukā? Mums ir jaudu pārslodze iekšzemes pilsētās, kas galvenokārt saistās ar individuālo privāto transportu, kā rezultātā rodas ļoti lielas emisijas, cieto daļiņu masa, troksnis un arī drošības problēmas.
Otrkārt, ja mēs tagad gribam palielināt sabiedrisko transportu un tā tīkla saprātīgai veidošanai ir izšķirīga nozīme atrisinājumā, tad, protams, rodas jautājums, vai mēs vispār varēsim izmantot līdzekļus no struktūrfondiem šim nolūkam.
Treškārt, attiecībā uz daudzajiem atsevišķajiem priekšlikumiem par kravas transporta loģistiku un citiem: vai mums ir forums labākās prakses apmaiņai, kur šī apmaiņa var notikt organizētā veidā?
Michael Cramer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, paldies par ziņojumu. Jūs tajā rakstāt, ka jūs gribat veicināt alternatīvas automašīnai, proti, braukšanu ar autobusu, dzelzceļu, velosipēdu un iešanu kājām. Jūs tomēr arī zināt, ka 95 % no ES finansējuma, ko pieprasa pilsētas, aiziet tikai auto transportam. Jūs tādēļ apsverat, vai jums vajadzētu sacīt, ka vismaz 50 % nākotnē ir jānovirza tām alternatīvām, jo mana dzimtā Berlīne apgalvo, piemēram, ka ES līdzekļus nedrīkst tērēt vietējam sabiedriskajam transportam. Es domāju, ka tas ir vājprāts! Ja jūs nemainīsiet finansēšanu, jums nekad nebūs panākumu. Tāpēc, kā jūs domājat panākt, ka ES alternatīvas nākotnē var ņemt vērā?
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) J. Olbricht kungs, partnerība var izpausties, daloties labā praksē un pēc pilsētu pieprasījuma pamatnostādņu kopumā, piemēram, par pilsētas centrālās infrastruktūras izmantošanu vai ar saskaņotākas informācijas palīdzību: dažkārt ir zīmes, kas norāda autoceļu vienā pilsētā vai dalībvalstī vienā krāsā, bet citā krāsā citā pilsētā vai dalībvalstī. Mums ir jādomā, kā saskaņot informāciju. Tāpēc acīmredzot es uzskatu, ka šī partnerība pilnībā ņems vērā reģionu nodomus un ka mēs atradīsim sinerģijas, lai ģenerētu resursus.
U. Stockmann kungs, struktūrfondi ir pieejami dažām eksperimentālām iniciatīvām. Manā Eiropas tīklu budžetā un Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta budžetā vispār mums ir līdzekļi eksperimentālu shēmu pārraudzībai, it sevišķi Civitas, ko jūs jau zināt. Ir taisnība, ka mums ir arī turpmāk jāskaidro struktūrfondu izmantošana, kas liek man teikt, ka M. Cramer komentārs ir pamatots un ka dažos gadījumos mums ir rūpīgāk jāseko tam, kā tiek izmantoti struktūrfondi.
Ir taisnība, ka Eiropas Savienība nav norādījusi procentus fondu izmantošanai: tas ir jāizlemj pilsētām un reģioniem. Tāpēc šī iemesla dēļ es uzskatu, ka ar šo Zaļo grāmatu un debatēm mūsu uzdevums būs pārliecināt pilsētas un reģionus labāk izmantot fondus. Es uzskatu, ka jūsu dotais piemērs ir ļoti interesants.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāja vietnieka kungs, es ļoti piekrītu dažām lietām, ko jūs pieminējāt. Jūs esat apskatījis sabiedriskā transporta uzlabošanu, lielāku drošību uz ceļiem un vides aspektus autovadītāju apmācībā, un satelītu navigāciju. Tas viss ir saistīts ar noteiktām problēmām - tas maksā milzu naudu. M. Cramer tikko parādīja vienu kopīgas darbības veidu. Es gribu likt priekšā otru, kas vēl nav pieminēts. Mūsu rokās ir brīnumzāles. Mums priekšā stāv ārējo izmaksu internalizēšana. Mēs dzirdam, ka šī aprēķinu metode ir gatava, un pilsētas transporta aspekti, kas nekādā citādā veidā nav samaksājami, varētu tikt subsidēti un samaksāti ar vispārēju ārējo izmaksu internalizēšanu.
Divi jautājumi par šo: kad mēs reāli varam cerēt ieraudzīt sākotnēju modeli, ko mēs pēc tam varam izvērst un paplašināt? Vai jūs arī paredzat izmantot šo naudu līdzīgiem projektiem?
Gilles Savary
(FR) Priekšsēdētāja kungs, personīgi es tikpat stingri kā G. Jarzembowski iestājos par to, lai vietējām iestādēm ļauj noteikt, un es nedomāju, ka mēs varam uzspiest jebkāda veida transporta politiku neatkarīgai vietējai iestādei, kas ievēlēta vispārējās vēlēšanās. Mēs rīkotos nepareizi, ja darītu tā.
Kad tas ir pateikts, man šķiet, ka Kopienas pievienotā vērtība ir neapstrīdama, jo mēs mēģinām risināt siltumnīcas gāzu radīto efektu. Tas, ar ko mēs nodarbojamies, ir piesārņotāji, īpaši reģiona līmenī, ko rada transports, kas, kā mēs zinām, ir galvenais piesārņotāju un siltumnīcas efektu izraisošo gāzu avots. Tāpēc es nedomāju, ka Eiropas Savienības iesaistīšanās ir lieka, arī saglabāšanas iemeslu dēļ.
No otras puses, es patiešām uzskatu, ka nevar būt nekādas piespiešanas politikas. Varētu būt motivējoša politika, komisār. Man dažreiz patīk domāt, ka būtu milzīgi panākumi, ja būtu, piemēram, Kopienas URBAN programma transportam; citiem vārdiem sakot, programma, kas rosinātu vietējās iestādes iesaistīties ilgtspējīgā mobilitātē, pamatojoties uz ilgtspējīgu mobilitātes pamatnostādņu kopumu. Es nezinu, vai jūs to varat paredzēt.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apsveikt komisāru par viņa politisko drosmi, nodarbojoties ar šo jautājumu un ierosinot, ka subsidiaritāte ir izdevība. Lūgumrakstu komitejā mēs pastāvīgi lasām lūgumrakstus no pilsoņiem vietējā līmenī, kas lūdz Eiropas Savienības palīdzību un aizsardzību tieši, lai atrisinātu problēmas, kuras vairs nevar atrisināt vietējā līmenī, jo tās ir lietas, kas jārisina globāli, piemēram, vides un drošības jautājumi, utt.
Es vēlos prasīt komisāram, vai informācija pilsoņiem viedās sistēmās ir temats, kas tiek ņemts vērā, jo tas varētu ievērojami samazināt stresu sakarā ar dezinformāciju. Tāpat arī, vai ceļu drošības problēmas, dodoties ik dienas uz darbu, tiks ņemtas vērā, jo tā ir viena no jomām, kur mums ir visvairāk problēmu. Kā arī, kādas būs idejas par šo preču sadales racionalizēšanu, kas bieži rada minētās sastrēgumu problēmas.
Silvia-Adriana Ţicǎu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Eiropas Savienības attīstība pamatojas uz mobilitāti un personu un preču brīvu kustību. 80 % Eiropas pilsoņu dzīvo mazpilsētās un 40 % dzīvo lielpilsētās. No viņiem 60 % uzskata, ka sastrēgumi un piesārņojums patiesībā ir pilsētu līmenī, un vairāk nekā 70 % no viņiem gaida uz Eiropas rīcību. Es uzskatu, ka Zaļā grāmata par sabiedrisko transportu arī atrisinās, tai ir jāatrisina jautājums par tiem 40 % pilsoņu, kuriem nepieder automašīna un kas dzīvo pilsētās, un it īpaši par cilvēku ar invaliditāti integrāciju ekonomiskā un sociālā dzīvē.
Pilsētplānošana ir ārkārtīgi svarīga, un es arī pieprasu noteiktu līdzekļu izmantošanu - struktūrfondu, JESSICA, reģionālo fondu - pilsētas transporta attīstībai. Es atbalstu projekta izmantošanu un CIVITAS projekta un CIVITAS+ projekta paplašināšanu, īpaši rosinot un atbalstot jaunas dalībvalstis, lai tās gūst labumu no šiem fondiem pilsētas transporta attīstībai.
Brigitte Douay
(FR) Komisār, jūs uzsākat progresīvu projektu, kas attiecas uz mums visiem.
Es patiešām ceru, ka šajās debatēs par transportu mēs neaizmirstam lielo nozīmi, kāda ir transportam teritoriālajā kohēzijā. Jūs runājāt par piekļuvi lielām un mazām pilsētām ar pilsētas transportu. Es patiesi ceru, ka šajās lielajās debatēs mēs neaizmirsīsim runāt par lauku teritorijām un, kā jūs teicāt, stimuliem vietējām iestādēm attiecībā uz lauku transportu, kuru bieži atstāj bez ievērības.
Jacques Barrot
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es vispirms gribu pateikties tiem Parlamenta deputātiem, kuri ir pauduši savas sākotnējās reakcijas. Bija ārkārtīgi interesanti dzirdēt, kas viņiem ir sakāms.
J. Leichtfried kungs, mums patiesībā nav problēmas ar reģionālā diska shēmu jeb Eurovignette, kas tiek pārbaudīta kā daļa no pētījuma, kas plānots 2008. gadam sakarā ar Eurovignette direktīvu. Datums ir noteikts direktīvā, un darbs jau tiek veikts. Es domāju, mums ir jāapsver jautājums par pilsētas nodevu, kā arī tas, kā radītais ienākums tiek lietots. Es domāju, ka tas ir ļoti svarīgs jautājums, jo tas, ka mums būtu tiesisks pamats, varētu palīdzēt mēriem izmantot šo rīku dažos gadījumos, tai pašā laikā pārraugot iegūto līdzekļu piešķīrumus.
Zināmā mērā beidzamais jautājums mūsu jautājumu sarakstā sniedz atbildi tam, par ko runāja G. Savary. Es citēju: "Kādu pievienoto vērtību ilgākā laika posmā varētu dot mērķtiecīgs Eiropas atbalsts tīram un energoefektīvam pilsētas transportam?” Jautājums gandrīz atbalso to, ko G. Savary prasīja, proti, vai varētu būt iespējama Kopienas programma? Ir pāragri teikt, bet tam ir būtiska nozīme, ka mēs izvirzām šo jautājumu. Es gribu pateikties G. Savary par to, ka viņš teica, ka ir zināms daudzums Kopienas pievienotās vērtības nākotnei tik svarīgā politikā.
I. Ayala Sender kundze, protams, publiska informācija ir nozīmīgs faktors viedā mobilitātē, un mēs zinām, ka šajā ziņā satelīta navigācijai savienojumā ar progresu jaunajās informācijas un komunikāciju tehnoloģijās ir jānodrošina tas, ka katra autobusa pietura, teiksim, var būt arī pasažieru informācijas punkts. Darāmā te ir ļoti daudz, un ir svarīgi, lai visefektīvākā tehnoloģija kļūst pieejama mazām un lielām pilsētām. Jūs arī pieminējāt preču sadales racionalizāciju lielu un mazu pilsētu centros: arī te ir milzīgs darāmā darba apjoms.
S. Ţicǎu, paldies jums par to, ka izvirzījāt jautājumu par piekļuves nodrošināšanu invalīdiem un cilvēkiem ar samazinātu mobilitāti vispār. Es uzskatu, ka tas ir vēl viens šī jautājuma svarīgs aspekts. Mums jāpiepilda "Eiropas pilsonība” ar saturu, un es varu saskatīt tikai priekšrocības, ja ir reāla harta par pasažieru tiesībām un pienākumiem, kas arī dotu labumu šiem pilsoņiem.
B. Douay darīja pareizi, atgādinot mums, ka, protams, mobilitāte ir jāskata kopumā. Ir cilvēki, kas dzīvo pilsētās, ir cilvēki, kas dodas uz pilsētām strādāt, un arī tur ir jābūt integrētākai pieejai. Tomēr es nobeigšu, sakot gan jums, B. Douay kundze, gan visiem parlamenta deputātiem: mēs esam izveidojuši melnraksta uzmetumu, ja jums tā tīk, jo mēs negribējām šajā stadijā ierobežot atbildes ar noteiktiem sašaurinātiem noteikumiem. Jautājumi ir ar nodomu atstāti atvērti. Līdz ar to es arī ņemu vērā visu piepūli, kas ir nepieciešama, lai sasniegtu saskanīgu un lietderīgu rīcības plānu, pretējā gadījumā nebūs nekādas Eiropas pievienotās vērtības.
Paldies jums, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, un es patiesi ceru uz turpinājumu šīm aizraujošajām debatēm par pilsētas mobilitāti nākamajos mēnešos.
