ENStāvoklis Baltkrievijā (debates) 
Priekšsēdētāja
- Nākamais jautājums ir Padomes un Komisijas paziņojumi par stāvokli Baltkrievijā.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es arī šeit, Parlamentā, vēlētos apsveikt savus draugus, ar kuriem jau iepriekš esmu ticies. Es zinu, ka jūs visi esat ārkārtīgi nobažījušies par stāvokli Baltkrievijā, kā norādīts rezolūcijā, kuru jūs pieņēmāt maijā, un mūsu nesenajā viedokļu apmaiņā 16. septembrī Ārlietu komitejā pēc Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes tikšanās.
Toreiz mēs paskaidrojām, ka Padome cieši uzraudzīs parlamenta vēlēšanas Baltkrievijā, kuras notika 28. septembrī. Rezultāti nav iepriecinoši. Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību birojs, protams, ir norādījis dažas pozitīvas tendences, bet vēlēšanu process neatbilda EDSO demokrātisku vēlēšanu prasībām. Mēs redzam, ka nevienam opozīcijas loceklim nebūs vieta parlamentā.
30. septembrī publicētajā prezidentūras deklarācijā mēs runājām par mūsu bažām par demokrātijas un cilvēktiesību tēmu. Mēs turpinām aicināt Baltkrievijas iestādes pilnībā sadarboties ar Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroju, lai ievērotu starptautiskos demokrātijas standartus.
Padome turpinās strādāt pie Baltkrievijas stratēģijas. Starp dalībvalstīm ir plaša vienprātība, ka veiktajiem pasākumiem ir jāatspoguļo administrācijas darbība vasarā un jo sevišķi pēdējo atlikušo politieslodzīto atbrīvošana. Mums ir arī jāņem vērā Gruzijas konflikta radītā ģeopolitiskā situācija. Mums ir jānodrošina, lai turpinās pēdējā laikā novērotie pozitīvie signāli, piemēram, opozīcijas miermīlīgās demonstrācijas pēc vēlēšanu rezultātu paziņošanas, kas notika bez drošības spēku iejaukšanās. Mums ir arī jāgarantē politisko disidentu drošība un pārvietošanās brīvība.
Padome pašlaik apspriež politisko kontaktu iespējamu atjaunošanu un iespējamu vīzu sankciju apturēšanu. Tā, protams, ir selektīva, un šīs diskusijas turpinās. Baltkrievijas ārlietu ministrs S. Martynov Padomes sanāksmes laikā tika ielūgts uz trijotnes tikšanos, kas plānota Luksemburgā 13. oktobrī. Mēs pārskatīsim situāciju kopā ar viņu. Tas mums dos iespēju atjaunot mūsu apņemšanos panākt progresu demokrātijas un cilvēktiesību jomā.
Dāmas un kungi, pirms beidzu uzstāšanos, es vēlētos vēlreiz apsveikt J. Protasiewicz, A. Milinkevich un A. Kozulin, kuri atrodas šeit, balkonā, un vēlreiz apliecināt viņiem, ka Eiropas Savienība ir atvērta pakāpeniskai atkārtotai kontaktu veidošanai ar Baltkrieviju, lai stiprinātu saiknes ar administrāciju un Baltkrievijas iedzīvotājiem, un ka tā ir apņēmusies turpināt sniegt palīdzību Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai.
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šajās debatēs es runāju savas kolēģes Benita Ferrero-Waldner vārdā.
Situācija Baltkrievijā ir pārmaiņu posmā, un tā prasa apdomīgu un stratēģisku reakciju no Eiropas Savienības. Pašlaik mēs saskaramies ar sarežģītu reālo situāciju.
Atradu pats savu kļūdiņu.
Jāsāk ar to, ka ir ļoti skaidrs, ka mēs bijām neapmierināti ar 28. septembra parlamenta vēlēšanām un veidu, kādā tās notika. Šīs vēlēšanas neatbilda starptautiskajiem standartiem un mūsu cerībām. Mēs visi tam piekrītam, un es vairs nepakavēšos pie šī temata.
Tomēr pirms vēlēšanām bija panākts zināms progress, kad tika atbrīvoti politieslodzītie, un arī saistībā ar vēlēšanām, kad Baltkrievija sadarbojās ar EDSO/DICB un tās novērotājiem pirms vēlēšanām. Atlikušo politieslodzīto atbrīvošanu par būtisku soli uzskatījām ne vien mēs, bet arī opozīcija - šī rīcība mazināja pilsoniskās sabiedrības bailes, kura ieslodzījumu politisku iemeslu dēļ vairs neuzskata par dzīves realitāti, kaut arī šie draudi joprojām pastāv.
Un tomēr, kaut arī vienlaikus mēs atzinīgi vērtējām politieslodzīto atbrīvošanu, mēs nepalīdzējām ar reāliem pozitīviem pasākumiem, kad teju bija klāt vēlēšanas. Bet tagad mēs vairs ilgāk nedrīkstam kavēties ar atbildi. Izšķirīgs panākums bija gan politieslodzīto atbrīvošana, gan Baltkrievijas iestāžu sadarbība ar EDSO novērotājiem, un nevar neievērot arī visu kandidātu, piekļuvi - kaut gan ierobežotu - plašsaziņas līdzekļiem. Tie ir būtiski soļi uz priekšu salīdzinājumā ar iepriekšējām prezidenta vēlēšanām 2006. gadā.
Kā mums tagad pārliecināties, ka šis progress tiek saglabāts un nostiprināts? Kā mums pārliecināties, ka arī turpmāk Baltkrievijā nebūs politieslodzīto? Kā mums pārliecināties, ka EDSO/DICB var turpināt sadarbību ar Baltkrievijas iestādēm līdz to nobeiguma ziņojuma par vēlēšanām publicēšanas pēc diviem mēnešiem un pēc tam veikt turpmākus pasākumus saistībā ar ziņojumu? Ko var darīt, lai novērstu stingro noteikumu pastiprināšanu, kas tiek piemēroti plašsaziņas līdzekļiem, un sniegtu lielāku tiesisko drošību NVO, kuras darbojas Baltkrievijā?
Es esmu šeit, lai uzklausītu Parlamenta viedokļus.
Mēs uzskatām, ka bezceremoniāla un lietišķa dialoga atsākšana ar iestādēm politiskā līmenī ir atbilde, kura mums šodien jāsniedz Baltkrievijai. Mums ir svarīgi iegūt kontaktus atbilstošā līmenī, lai varētu nodrošināt mūsu vēstījuma skaidru izklāstu.
Vienas pēdiņas par daudz
Es vēlētos piebilst, ka, vispārīgi runājot, lai kāda būtu mūsu konkrētā atbilde, mūsu pozīcijai ir jābūt "pakāpeniskai un proporcionālai”. Šie būs divi mūsu pamatprincipi, kad sniegsim atbildi Baltkrievijai, un tie ļaus veicināt demokrātisko attīstību, uz ko mēs visi ceram.
Pa to laiku Komisija liks lietā visu savu pieredzi, lai stiprinātu kontaktus ar Baltkrievijas administrāciju kopīgu interešu nozarēs, piemēram, enerģētikas, vides, muitas un transporta jomā. Šie kontakti ir pierādījuši savu vērtību, veicinot tīklu attīstīšanu starp cilvēkiem un administrācijām.
Līdztekus mēs neatlaidīgi turpināsim atbalstīt pilsonisko sabiedrību, palīdzot Baltkrievijas NVO, veicinot neatkarīgas preses izveidošanu un Eiropas Humanitāro zinātņu universitātes dibināšanu trimdā Viļņā. Es apsolu uzturēt mūsu centienus un stiprināt mūsu saikni ar pilsonisko sabiedrību.
Nobeigumā - Baltkrievija, valsts, kura atrodas Eiropas centrā un ir kaimiņvalsts trijām mūsu dalībvalstīm, saskaras ar vēsturisku izvēli: vai nu tā veic vajadzīgos pasākumus demokrātijas un īstas neatkarības virzienā, vai arī samierinās ar stagnāciju un arvien lielāku atkarību no vienas valsts.
Mūsu vēlme joprojām ir sveikt Baltkrieviju kā pilntiesīgu partneri mūsu Eiropas kaimiņattiecību politikā un turpmākajā Austrumeiropas partnerībā. Tādēļ es lūdzu jūsu atbalstu, lai mēs varam noteikt pareizo pieeju, kura šajā mūsu kontinenta stabilitātei izšķirīgajā laikā mudinās Baltkrieviju panākt reālu progresu virzībā uz demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu.
Charles Tannock
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, kad visas deputātu vietas ieguvuši kandidāti, kuri atbalsta pašreizējo prezidentu, iespējams, var ienākt prātā doma, ka kaut kas nav kārtībā. Pat Robert Mugabe Zimbabvē neizdevās tik pilnīga uzvara kā prezidentam Alexander Lukashenko pagājušajā nedēļā Baltkrievijā.
Es nestrīdos, ka A. Lukashenko ir ļoti populārs valstī, kura lielā mērā ir izolēta no postpadomju realitātes. Bet viņa dzelžainais varas tvēriens ir izstūmis viņa valsti no starptautiskās sabiedrības.
Nebūtu prātīgi, ja Eiropas Savienība sveiktu Eiropas pēdējo diktatoru pie savām namdurvīm. Tomēr mums vienmēr vajadzētu censties gan polemizēt, gan vienlaikus arī sadarboties ar Baltkrieviju. Nesenā politieslodzīto atbrīvošana sniedz mums šādu iespēju. Vēl nav skaidrs, vai A. Lukashenko rīcība ir uvertīra Rietumiem, bet mums ir jābūt gataviem atbildēt ar mūsu pašu iniciatīvām, vajadzības gadījumā atzīstot Baltkrieviju un izsakot tai atzinību.
Mēs nedrīkstam atmest varbūtību, ka A. Lukashenko šantažē Kremli, kurš līdz šim viņu ir ļoti atbalstījis viņa nežēlīgajā cīņā par politisko varu. Ja tā patiešām ir, ES nevajadzētu baidīties izmantot "burkāna un pātagas” pieeju, un tādēļ es atzinīgi vērtēju ārlietu ministra S. Martinov gaidāmo vizīti.
Baltkrievija var daudz iegūt no ciešākiem kontaktiem ar Eiropas Savienību, ne tikai attiecībā uz daļēju plaši izplatītās nabadzības mazināšanu, ko radījusi stagnējošā ekonomika. Tomēr Baltkrievija joprojām nav Eiropas Padomes locekle. Tās partnerības un sadarbības nolīgums ar Eiropas Savienību joprojām ir iesaldēts. Baltkrievija joprojām ir valsts, kurā regulāri neievēro cilvēktiesības, necieš politiskos disidentus un kur brīva prese ir tāls sapnis.
Kad mēs būsim sākuši kārdināt ar burkānu, mums arī jābūt drošiem, ka otrā rokā mums ir pātaga. Tomēr es personīgi ceru, ka Baltkrievija, ja tā neapvienosies ar Krieviju, kā to Kremlī daži vēlētos, kādu dienu ieņems savu pienācīgo vietu Eiropas brīvo nāciju saimē.
Jan Marinus Wiersma
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt, arī mēs esam neapmierināti ar vēlēšanu rezultātiem Baltkrievijā, un mēs piekrītam EDSO/DICB secinājumam, ka šīs vēlēšanas neatbilda mūsu Eiropas standartiem. Tāpēc pašlaik nav absolūti nekāda iemesla mainīt ES politiku attiecībā uz Baltkrieviju.
Mēs noteikti piekrītam, ka ir jāapsver, vai mēs nevaram sākt neoficiālu dialogu ar Baltkrievijas iestādēm par iespējamiem turpmākiem pasākumiem, kā to jau ir ierosinājusi Francijas prezidentūra. Turpmākiem pasākumiem ir jānāk galvenokārt no viņu puses. Ja Baltkrievija būs gatava sākt dialogu ar Eiropas Savienību par lielāku brīvību tās sabiedrībai un arī par brīvību opozīcijai, tad arī Eiropas Savienība būs gatava atbildēt. Līdz tam es neatbalstu pašreizējo sankciju atcelšanu virknei šīs valsts augsta ranga amatpersonu, kurām nav atļauts iebraukt Eiropas Savienībā. Pēdējos mēnešos tomēr ir manāmas vairākas iepriecinošas pazīmes - tās jau ir minējuši mani kolēģi deputāti šajā Parlamentā - kuras patiešām liek apsvērt, vai ar dialoga palīdzību nevarētu panākt progresu attiecībās ar šo valsti.
Otrkārt, ja uz sarunām Luksemburgā ir ielūgts ārlietu ministrs Sergei Martynov, es ierosinu, lai Padome sazinās arī ar opozīciju. Šeit ir divi ievērojami opozīcijas pārstāvji - A. Kazulin un A. Milinkevich. Kādēļ Padome nav uz sarunām ielūgusi arī viņus?
Nobeigumā jāuzsver, ka gadījumā, ja ar Baltkrieviju tiek atjaunots dialogs par iespējamām reformām, mēs domājam, ka ir svarīgi iesaistīt opozīciju. Ir precedents: aptuveni pirms septiņiem gadiem pašā Baltkrievijā tika organizēts sava veida neformāls dialogs, daļēji Eiropas Parlamenta aizbildnībā, ko dēvēja par parlamentāro trijotni par Baltkrieviju. Ja Baltkrievijas iestādes būtu gatavas tā rīkoties, būtu iespējams atsākt šo dialogu, piedaloties Eiropas Parlamenta, EDSO un Eiropas Padomes trijotnei. Galu galā, lai ko mēs darītu Eiropā, lai kādas diskusijas rīkotu, ir jābūt iesaistītai opozīcijai.
Janusz Onyszkiewicz
Priekšsēdētājas kundze, vēlēšanu gaita un arī rezultāti Baltkrievijā skaidri parāda, ka, lai gan Alexander Lukashenko demonstrē vēlmi attīstīt attiecības ar Eiropas Savienību, viņš iedomājas, ka dialogu var uzsākt un risināt pēc viņa noteikumiem un bez jebkādas piekāpšanās no viņa puses. Tomēr mums ir jāapzinās, ka attiecību uzlabošana ar Eiropas Savienību ir ne vien Baltkrievijas objektīvās interesēs, bet arī paša A. Lukashenko interesēs. Pastāvīgs spiediens no Krievijas, lai pārņemtu kontroli pār Baltkrievijas ekonomikas galvenajām nozarēm, var radīt tādu atkarību no Krievijas, ka A. Lukashenko vara pār valsti tiks nopietni mazināta. Tādā gadījumā viena iespējamā izeja ir iesaistīt Rietumu uzņēmumus privatizācijas programmā, kas ir kļuvusi vajadzīga Baltkrievijas ekonomikas stāvokļa dēļ. Tas ir vienīgais veids, kā Baltkrievija izbēgs no tā, ka to nopirks politiski kontrolēts Krievijas kapitāls.
Tādēļ ir jāsāk dialogs, kaut vai tikai tādēļ, lai Baltkrievijā radītu juridiskus un politiskus apstākļus, kas veicinās ES kapitāla ieguldīšanu šajā valstī. Tomēr šis dialogs nedrīkst dot iespēju šim režīmam gūt uzticību vai padarīt to likumīgu. Tādēļ tas ir jāpapildina ar pasākumiem no Baltkrievijas puses, kuri, lai gan ne ievērojami, bet vismaz redzami, skaidri norādītu uz politiskās sistēmas pārmaiņu virzienu. Tikmēr visas sarunas ar Baltkrievijas iestāžu pārstāvjiem, lai kur tās notiktu, ir jālīdzsvaro ar tāda paša līmeņa sanāksmēm starp ES politiķiem un opozīcijas ietekmīgākajiem pārstāvjiem.
Elisabeth Schroedter
Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes priekšsēdētāj, dāmas un kungi, Zaļo/Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā es sveicu labi zināmo politiķu Alexander Milinkevich un Alexander Kozulin delegāciju, kura šodien seko līdzi mūsu debatēm šeit, Eiropas Parlamentā, un pēc tam varēs par tām ziņot savai valstij.
Tā joprojām ir problēma, ka informācijai par mūsu darbu šeit ir jānonāk līdz Baltkrievijai šādā ceļā, jo nav citu iespēju. Tas parāda, ka vēl nav izveidoti pamatnosacījumi demokrātijas attīstībai Baltkrievijā. Viedokļa brīvība un informācijas brīvība ir ļoti svarīgas demokrātijai.
Šovasar prezidents A. Lukashenko publiski apsolīja savā valstī rīkot atklātas, demokrātiskas un godīgas vēlēšanas, tomēr viņš lauza šo solījumu. Tāda vēlēšanu kampaņa, kas liedz opozīcijai jebkādu iespēju iepazīstināt visu valsti ar saviem kandidātiem un kas izmaina nosacījumus tik būtiski, ka pat labi organizēta opozīcija nespēj panākt kaut viena kandidāta ievēlēšanu, nav savienojama ar godīgām un demokrātiskām vēlēšanām. Tādēļ mūsu rezolūcija šajā jautājumā ir skaidra.
Mums ir jāiekļauj priekšnosacījums par vīzu aizlieguma atcelšanu un šajā brīdī - priekšnosacījums par jaunu finanšu instrumentu, kuram jānodrošina līdzekļi opozīcijas un iedzīvotāju atbalstam viņu centienos izveidot demokrātiju.
Konrad Szymański
Priekšsēdētājas kundze, paātrinātas durvju atvēršanas politika Baltkrievijai ir slikti izstrādāta un neprofesionāli īstenota. Eiropas Savienībā un dažās dalībvalstīs ir sākušas parādīties deklarācijas par attiecību uzlabošanu, pirms A. Lukashenko režīms ir veicis jebkādus ilgstošus pasākumus, lai nodrošinātu brīvību. Mēs to esam darījuši, uzticoties šim režīmam. Šī ir mācība mums, ka turpmāk jābūt uzmanīgākiem.
Protams, mēs varam kļūt atvērti Baltkrievijai, bet tikai tad, ja valdība Minskā veiks konkrētus pasākumus brīvības labā: ļaus opozīcijai sākt politisko dialogu kādā televīzijas kanālā vai laikrakstā; akceptēs ES atbalstu vismaz daļēji brīvam parlamentam, kurā būs opozīcijas pārstāvji, ko izvirzījusi tauta, nevis A. Lukashenko. Tā ir vienīgā taktika - "kaut kas pret kaut ko” darījums -, un tā saglabās mūsu uzticību un radīs iespēju demokratizēt Baltkrieviju.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, ja visām partijām būtu vienlīdzīgas iespējas iegūt parlamenta vietas vēlēšanās Baltkrievijā, ir liela iespēja, ka pašreizējais prezidents Alexander Lukashenko iegūtu lielāko daļu. Viņu augstu vērtē tie, kuri lielāku nozīmi piešķir sociālajai drošībai, nevis personas brīvībai. Tie augstu vērtē arī to, ka apvērsums Baltkrievijā bija ļoti mierīgs salīdzinājumā ar virkni citu bijušo Padomju republiku. Tomēr viņš rada naidu cilvēkos, kuri nepiekrīt prezidenta centieniem apvienoties ar Krieviju. Šie cilvēki ir cieši piesaistīti baltkrievu valodai, kuras dēļ gandrīz pirms 90 gadiem tika izveidota valsts. Daudzi intelektuāļi, kuru skatiens vairāk ir vērsts Polijas, Lietuvas un Eiropas Savienības virzienā, ir pametuši valsti.
Ir jāizbeidz demonstrantu piekaušana, oponentu ieslodzīšana un visi citi mēģinājumi opozīcijas partiju izdzīvošanu padarīt par neiespējamu. Vēlēšanu likums, kas atvieglo visas opozīcijas izslēgšanu no parlamenta, ir slikts vēlēšanu likums. Mums nav jācenšas konfrontēt ar šo valsti, bet drīzāk jādara viss iespējamais, lai atbalstītu tās demokratizāciju.
Salīdzinot ar iepriekšējiem gadiem, Baltkrievijā nesen ir notikusi situācijas uzlabošanās. Ir atbrīvoti politieslodzītie, un valdība mēģina veidot kontaktus ar Eiropas Savienību. Valdība arī paziņoja, ka šajā reizē parlamenta vēlēšanas būs godīgas, bet tas, kas notika pēc tam, nepavisam to neapstiprināja. Baltkrievijā joprojām piemēro nāvessodu, un plašsaziņas līdzekļi, atkāpjoties no likuma, nav neatkarīgi. Nākamajā periodā ir jāveicina pārvietošanās brīvība starp ES un Baltkrieviju un ir jāveido dialogs gan ar valdību, gan organizācijām, kuras nav valdības kontrolē.
Bastiaan Belder
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, daudzi Baltkrievijas pilsoņi cer, ka uzlabosies attiecības ar Eiropas Savienību un viņu valstī radīsies pozitīva reformu dinamika. Es no visas sirds atbalstu šo vēlmi. Tieši tādēļ arī visām Eiropas iestādēm saskaņā ar stingriem noteikumiem (skatīt rezolūcijas 10. punktu) ir jāmēģina pakāpeniski veidot kontaktus ar Minsku tā, lai tie neietekmētu pašu iestāžu politisko uzticamību.
Es uzskatu, ka svarīgs, reāls solis šajā virzienā ir tas, ka mēs koriģējam - citiem vārdiem, samazinām (skatīt mūsu rezolūcijas 13. punktu) - ES vīzas cenu Baltkrievijas iedzīvotājiem: pašlaik tā ir EUR 60 ukraiņiem salīdzinājumā ar EUR 35 krieviem. Es vēlētos dzirdēt, ko par šo priekšlikumu domā Padome un Komisija.
Viena lieta, kas man šķita dīvaina rezolūcijā, kuru es citādi grasos atbalstīt, bija 7. un 8. punkts. Šajos punktos mēs aicinām rīkot patiesi demokrātiskas vēlēšanas un arī ievērot cilvēktiesības, bet mēs vēršamies tikai pie Baltkrievijas valdības. Mums ir arī jāvēršas pie parlamenta, jo tas ir mūsu vispiemērotākais apspriežu partneris.
Jacek Protasiewicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, par Baltkrievijā notikušajām vēlēšanām jau ir ziņojusi EDSO misija. Tās nebija ne pārredzamas, ne godīgas, ne demokrātiskas. Tomēr politieslodzītie, vismaz galvenie, patiešām tika atbrīvoti. Taču nav likvidēti iemesli, kādēļ viņi tika ieslodzīti. Mēs neesam pilnīgi droši, ka tuvā nākotnē netiks arestēti vai nu viņi (īslaicīgi atbrīvotie), vai citi ieslodzītie. Mums ir jānodrošina, lai tiktu likvidēti cēloņi un nevis tikai sekas. Izmantojot iespēju, ko sniedz šīs debates, ir arī jāatgādina, ka Baltkrievijā ir 14 citi cilvēki, kuru brīvība ir ierobežota, jo viņiem ir piespriests vai nu mājas arests, vai piespiedu darbs par darbībām saistībā ar atbalstu cilvēktiesībām un brīvībai.
Mūsu deklarācija ir ļoti līdzsvarota. No vienas puses, tajā ir pausts gandarījums par ieslodzīto atbrīvošanu, kamēr, no otras puses, tajā ar neapmierinātību ir uztverta vēlēšanu gaita un iznākums. Tikmēr 12. punktā Parlaments piekrīt pakāpenības politikai turpmākajās sarunās ar Baltkrieviju un norāda, ka mēs varam piekrist daļējai sankciju apturēšanai ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem ar nosacījumu, ka tiek veiktas dažas ļoti būtiskas pārmaiņas, kuras uzlabotu situāciju galvenokārt attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību Baltkrievijā. Tā ir laba rīcība, un es to noteikti atbalstu, bet vienlaikus es vēlos vērsties pie Francijas prezidentūras un Čehijas prezidentūras, kura pārņems vadību nākamā gada pirmajā pusē, lai tās nodrošinātu to, ka vienmēr, kad notiek oficiālas tikšanās ar Baltkrievijas iestāžu pārstāvjiem, ir jāatrod laiks arī sanāksmēm ar opozīcijas pārstāvjiem. Ir arī jārod vēlēšanās samazināt vīzu cenu baltkrieviem, jo citādi mēs nepietuvināsim šo nāciju tuvāk Eiropai.
Kā polis es vēlētos izteikt atzinību par to, ka Parlaments nolēma atzīmēt, ka Baltkrievijas iestādes ierobežo poļu minoritātes darbību Baltkrievijā un ka pastāv likumīgi vēlēta iestāde, kura pārstāv poļus un kuru vada Angelika Borys.
Justas Vincas Paleckis
Priekšsēdētājas kundze, rezolūcija par stāvokli Baltkrievijā atklāj, ko Brisele un Minska varētu darīt, lai nezaudētu impulsu savu attiecību uzlabošanai.
Es atbalstu Jan Marinus Wiersma pieeju, kas arī atspoguļo Baltkrievijas opozīcijas pārstāvju Alexander V. Kazulin un Alexander Milinkevich nostāju. Eiropas Savienības politika - sodīt Baltkrieviju un baltkrievus par viņu režīma rīcību - nedeva gaidītos rezultātus. Ir nepieciešams pavērt visus ceļus cilvēku personiskajiem kontaktiem un likvidēt šķēršļus vīzu iegūšanai, kuri ir pretrunā veselajam saprātam.
Ja vien Minska patiešām vēlas uzlabot sadarbību ar ES, tai būtu jārada labvēlīgāki apstākļi savstarpējo diskusiju uzsākšanai ne vien ārēji, bet arī vietējā līmenī. To var paveikt, uzsākot sarunas par politiskiem, ekonomiskiem, sociāliem un cilvēktiesību jautājumiem, iesaistot visas politiskās partijas, opozīcijas spēkus, NVO un arodbiedrības.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāj, tikai pirms dažām nedēļām jūs domājāt, ka ir pāragri ielūgt Baltkrievijas ārlietu ministru Sergei Martynov uz Parīzi. Acīmredzot tagad jūs uzskatāt, ka šis ir īstais brīdis. Atklāti runājot, pat pēc jūsu paziņojuma es joprojām esmu apmulsusi un nesaprotu šīs domu maiņas konkrēto pamatojumu. Galu galā, kā visi jau šeit ir atzīmējuši, 28. septembra vēlēšanas nekādā ziņā neatbilda standartiem, kas mums ir visiem zināmi un kam arī jūs piešķirat tik lielu nozīmi. Šķiet, ka sanāksme šādā līmenī un šādos apstākļos - neoficiālos vai citādos - ir atzinības izteikšana režīmam. Tomēr, par ko ir šāda atzinība?
Arī man šorīt bija tas gods vēlreiz apmainīties viedokļiem ar A. Milinkevich un A. Kazulin. Baltkrievijas opozīcija ir vienota un, iespējams, stiprāka, nekā jelkad iepriekš. Tādā gadījumā tai pašai opozīcijai ir jādod iespēja vērsties pie baltkrievu tautas, un baltkrievu tautai ir jādod iespēja tiešā veidā iepazīt Eiropas brīvības. Ir nepieņemami, ka ES vīza joprojām maksā EUR 60, kad vidējā mēnešalga Baltkrievijā ir niecīgie EUR 250. Cik vēl reižu mums tas ir jālūdz?
Es neapstrīdu zināma līmeņa dialoga lietderību un nepieciešamību. Tomēr ir skaidrs, ka A. Lukashenko jaukie vārdi bieži ir tukši vārdi, un tādēļ paredzētajam dialogam ir jābūt pamatotam un arī ļoti mērķtiecīgam. Mans jautājums ir šāds: kas tieši ir Padomes konkrētais ceļvedis? Es ļoti vēlētos saņemt papildu informāciju šajā jautājumā.
Nobeigumā es vēlos uzdot jautājumu, ko uzdeva arī J. M. Wiersma. Vai priekšsēdētājs ir gatavs nākamajā pirmdienā pirms vai pēc sarunas ar S. Martynov vai arī tās laikā uzņemt arī A. Milinkevich un A. Kazulin? Jāizlemj ir jums, bet ir jāsaprot, ka tas būs vienīgais piemērotais signāls, kas dodams pašreizējos apstākļos.
Diemžēl pēc dažām minūtēm man būs jādodas prom no Parlamenta. Es atvainojos par sagādātajām neērtībām, bet es vēlētos saņemt tiešu atbildi.
Wojciech Roszkowski
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šodien Baltkrievijas, 10 miljonu eiropiešu valsts, liktenis tiek likts svaru kausos. Mēs nevaram stāvēt malā un skatīties, kā tas notiek. Tādi diktatori kā A. Lukashenko padodas tikai tad, ja tiek izdarīts spiediens. Ir tikai viens jautājums: kādā virzienā notiks šī padošanās? Tā kā ekonomikas atslēga uz Baltkrievijas neatkarību ir Krievijas rokās, to ierobežojot, Baltkrievija beigās varētu zaudēt suverenitāti. ES spiediens varētu būt efektīvs, ja A. Lukashenko būtu ko zaudēt un ja ES būtu ko piedāvāt. Šķita, ka viņš piekritīs pārmaiņām, bet nesenās vēlēšanas nevar nosaukt citādi kā vien par farsu. Diktatora bailes un ietiepība var novest pie Baltkrievijas suverenitātes zaudēšanas.
A. Lukashenko nav ko zaudēt attiecībā uz Baltkrievijas demokratizāciju, ja liela daļa iedzīvotāju viņam uzticas. Tomēr soļiem ceļā uz demokrātiju jābūt reāliem, nevis tikai iestudētiem izskata pēc, par kuriem maksā Baltkrievijas opozīcija. Neraugoties uz sliktākā scenārija risku, ES nevar pieņemt šo cenu. Tomēr dialogu nepārtrauksim, ja uz spēles likta šīs valsts neatkarība. Kā šodien sacīja A. Milinkevich, šīs valsts demokrātijas nākotne ir atkarīga no tā, vai valsts varēs saglabāt savu neatkarību.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kundze! Pat ja Baltkrievijas parlamenta vēlēšanas, kuras novēroja EDSO, neatbilda godīgu un brīvu vēlēšanu prasībām, ļoti iespējams, ka nākamās nedēļas Ministru padomes sēdē tiks dota zaļā gaisma politiskajam dialogam. A. Lukashenko nav izdarījis neko īpašu. Pēc kara Gruzijā tika atbrīvoti trīs politieslodzītie. Tas apmierināja ES vienīgo nosacījumu dialoga uzsākšanai. Ir acīmredzams, ka pēc kara Gruzijā, Rietumiem bija nepieciešams katrs mazākais Gruzijas solis, lai mēģinātu dot pretspēku Maskavas augošajai ietekmei postpadomju teritorijā. A. Lukashenko izdevās noorganizēt dialogu pēc savas patikas, bet kādu dialogu mēs varam sagaidīt ar Maskavu?
Briselei ir jāuzsāk dialogs, pamatojoties uz iepriekš nolemto salīdzinošā novērtējuma sistēmu, citādi ES šajā dialogā var tikai zaudēt. A. Lukashenko to izmantos, lai nostiprinātu vietējo ietekmi un turētu Maskavu pavadā, nevis lai piedāvātu pakāpenisku politisko liberalizāciju. Pa to laiku ES varētu zaudēt savu lielāko ieroci austrumos - savu tēlu. Par to jālemj mums ...
Adrian Severin
Priekšsēdētājas kundze, es vēlos brīdināt pret tādu politiku, kas mēģina izteikt atzinību Baltkrievijas vadībai, tā atlīdzinot par mums netīkamiem Krievijas vadības lēmumiem.
Tā ir vienkārši fantāzija uzskatīt, ka šādā veidā mēs varam radīt plaisu starp Maskavu un Minsku vai mainīt prezidenta A. Lukashenko politisko orientāciju.
Mēs arī nevaram solīt to cietumnieku atbrīvošanu, kuri nebija jāarestē. Patiesi, Eiropas Savienībai ir jāpārtrauc Baltkrievijas izolācija un jāiesaistās dialogā ar šīs valsts vadību. Tādēļ tai ir jāievieš motivējoša pakete, ar kuru būtu jāpārliecina režīms un vienkāršie iedzīvotāji, kuri to naivi atbalsta, ka Eiropas Savienība varētu veicināt Baltkrievijas tautas dzīves uzlabošanu.
Tomēr jebkādam sākumam ir jābūt pakāpeniskam, pakārtotam nosacījumiem, savstarpējam un galvenokārt vērstam uz labuma sniegšanu sabiedrībai un nevis vadībai.
A. Lukashenko paziņoja, ka opozīcija ir noderīga jebkurā valstī, bet ne tāda opozīcija, kuru 100 % atbalsta no ārvalstīm. Problēma ir tā, ka opozīcija Baltkrievijā nevarētu izdzīvot, jo to grauj režīms. Tādēļ mēs nedrīkstam pamest demokrātisko opozīciju.
Marian Harkin
Priekšsēdētāj, vīzas jautājums ir ļoti svarīgs visiem baltkrieviem. Bet es vēlētos izcelt konkrēto situāciju saistībā ar ceļošanu.
Starptautiskais Černobiļas bērnu projekts, kuru finansē Adi Roche Īrijā, katru gadu aptuveni 1000 bērnu ved no Baltkrievijas uz Īriju, lai viņi dažas nedēļas atpūstos, atgūtu veselību un dažos gadījumos - turpinātu ārstēšanos. Kopš šī labdarības projekta sākuma kopumā ir ieradušies 17 000 bērnu.
Diemžēl ir atcelta atļauja bērniem doties uz Īriju, un tas ir ļoti satriecis visus iesaistītos cilvēkus: bērnus, viņu viesģimenes un daudzus citus. Tas bija tik labs projekts, un visi no tā guva labumu.
Pašlaik tiek izstrādāts starpvaldību nolīgums, un es ceru, ka tas drīz tiks pabeigts, bet es zinu, ka Īrija tikmēr cenšas panākt izņēmumu piemērotajam aizliegumam.
Es vēlētos lūgt Komisiju un Padomi, varbūt neoficiālā dialogā, darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu šī ļoti vērtīgā projekta turpināšanu. Es zinu, ka tā ir tikai maza daļa no kopējās situācijas, bet tā radīs ļoti pozitīvas izmaiņas tik daudzu cilvēku dzīvēs!
Jana Hybášková
(CS) Priekšsēdētāja kungs, mēs izklāstījām ārpolitiku, mēs strīdējāmies par Dienvidu dimensiju un Austrumu dimensiju. 21. augustā mēs, čehi un slovāki Ārlietu komitejā, debatējot par stāvokli Gruzijā, atzīmējām 40. gadadienu kopš Padomju armijas ienākšanas Čehoslovākijā. Austrumu dimensija ir kļuvusi par realitāti. Mēs nevaram no tās aizbēgt, un tādēļ mums ir jārīkojas. Politika nav koncerts. Politika ir konteksts, un mums tas ir. Šī iemesla dēļ mums ir pilnībā jāatbalsta Baltkrievija tās ceļā uz Eiropu. Tādēļ es pilnībā atbalstu rezolūcijas priekšlikumu pašreizējā formulējumā. Mēs nedrīkstam izolēt Baltkrieviju, bet mēs arī nedrīkstam to dēvēt par demokrātiju. Mums ir jāaicina Baltkrievija atcelt nāvessodu, ļaut studentiem atgriezties universitātēs, ļaut tiem, kuri ir atteikušies dienēt Baltkrievijas bruņotajos spēkos, atgriezties nesodītiem, kā arī ļaut reģistrēties nevalstiskām organizācijām. Un kā ar mums? Kas mums jādara? Mums ir jāparāda, ka mēs ievērojam Kopenhāgenas kritērijus. Mums ir jārīkojas kā Eiropai pienākas.
Józef Pinior
(PL) Priekšsēdētāja kungs, pirmām kārtām es vēlētos sveikt Baltkrievijas opozīcijas pārstāvjus Alexander Milinkevich un A. Kazulin šodien Eiropas Parlamentā. Pašlaik ir ļoti grūti precīzi noteikt ES politiku attiecībā uz Baltkrieviju. No vienas puses, mums ir pastāvīgi jāstrādā ar autoritāru valsti, bet, no otras puses, mēs redzam zināmas attīstības un zināmu pārmaiņu pazīmes šajā sistēmā, kas atrodas sarežģītā starptautiskā situācijā. Pašlaik ES politikai vajadzētu būt pilnībā vērstai uz baltkrievu tautu. Jājautā, kurš ir vislielākais zaudētājs, ja piemēro sankcijas? A. Lukashenko režīms vai baltkrievu tauta? Tas ir jautājumus, uz kuru mums sev jāatbild dažādās ES iestādēs. Nav šaubu, ka mums pašlaik ir jāizmēģina tāda politika, kura precizē mūsu mērķus, un tādi ES pasākumi, kas dod labumu Baltkrievijai.
Jas Gawronski
Priekšsēdētāja kungs, mēs pašlaik no Minskas saņemam pretrunīgus signālus, un tas jau ir zināms progress, salīdzinot ar iepriekšējo stāvokli. Tomēr nesenās parlamenta vēlēšanas pastiprināja Rietumos populāro priekšstatu par Baltkrieviju kā par sava veida banānu republiku. No otras puses, politisko disidentu nesenā atbrīvošana ir atzinīgi vērtējams notikums. Ja tas ir A. Lukashenko mēģinājums vērsties pie Rietumiem, izteiksim atzinību viņa pūliņiem, piesardzīgi viņu atbalstot. Bet nevajag lolot nekādas ilūzijas saistībā ar plaši izplatītajiem cilvēktiesību un politisko brīvību pārkāpumiem Baltkrievijā. Mums vislielākā uzmanība jāpievērš baltkrievu tautai un pilsoniskajai sabiedrībai - šī Parlamenta cēlā un svarīgā tradīcija ir atbalstīt tautu un sabiedrību, vēl jo vairāk pēc Ingrid Betancourt šīsdienas runas.
Baltkrievu tauta ilgojas ieņemt savu vietu jaunajā Eiropā. Tai ir jāzina, ka arī mums rūp tās liktenis un ka mēs to neaizmirsīsim.
Libor Rouček
(CS) Priekšsēdētāja kungs, pēdējo dažu nedēļu laikā Baltkrievijā ir notikušas vairākas svarīgas pārmaiņas. Pati nozīmīgākā no tām bija politieslodzīto atbrīvošana: klātesošā Alexander Kozulin, kā arī Syarhey Parsyukevich un Andrey Kim atbrīvošana. Tomēr parlamenta vēlēšanas diemžēl neatbilda starptautiskajiem demokrātijas standartiem. Ko tas mums nozīmē? Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir jāsniedz daudz lielāks atbalsts Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības, demokrātijas jēdziena, cilvēktiesību un pilsoņu tiesību attīstīšanai, nekā līdz šim. Es arī domāju, ka mums ir jāapsver mūsu finansiālā atbalsta palielināšana, piemēram, neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, nevalstiskajām organizācijām, neatkarīgām arodbiedrībām u.c. Vīzu maksas samazināšanai vai tās pilnīgai atcelšanai Baltkrievijas pilsoņiem, īpaši jauniešiem un studentiem, ir jābūt daļai no šī atbalsts Baltkrievijas pilsoniskajai sabiedrībai. Kā jau esam dzirdējuši, vīza maksā 60 eiro, kas ir līdzvērtība summa vienkārša Baltkrievijas iedzīvotāja nedēļas algai. Mums tas ir jāapsver.
Colm Burke
Priekšsēdētāja kungs, es aicinu Padomi un Komisiju pieprasīt, lai Baltkrievijas iestādes pārtrauc izdot izbraukšanas vīzas saviem pilsoņiem, it sevišķi bērniem un studentiem. Lai gan vairumā gadījumu vīza vajadzīga, lai ierastos valstī, Baltkrievijā vīza nepieciešama, lai izbrauktu no tās.
Šorīt PPE-DE grupas sanāksmē Baltkrievijas opozīcijas līderim Alexander Milinkevich jautāju par ceļošanas aizliegumu Baltkrievijas bērniem uz citām valstīm. Viņš mūsu grupai apgalvoja, ka Baltkrievijas valsts iekārta šo aizliegumu uzspiedusi, jo nevēlas, ka bērni redz, kā dzīvo cilvēki demokrātiskās valstīs.
Manā vēlēšanu apgabalā Īrijas dienvidos tika savākti un izdoti aptuveni 70 miljoni eiro, rūpējoties par bērniem un uzlabojot viņu dzīves apstākļus bērnu namos. Mana kolēģe Marian Harkin šo ceļošanas aizliegumu šovakar jau pieminēja. Tagad es saprotu, ka patiesībā divpusējais Īrijas un Baltkrievijas nolīgums nebūs spēkā līdz pat maijam vai jūnijam. Tādēļ es viņai pievienojos un aicinu Īrijai piešķirt nodokļu atbrīvojumu, lai Ziemassvētkos bērni varētu gan ceļot, gan saņemt nepieciešamo palīdzību un atbalstu.
Zita Pleštinská
(SK) Milinkevich kungs, Kozulin kungs, priecājos, ka šodien piedalāties debatēs par savu valsti Baltkrieviju. Manuprāt, jūs simbolizējat Baltkrievijas izredzes kādu dienu kļūt par demokrātisku valsti.
Negodīgās oktobra vēlēšanas Baltkrievijā vēlreiz nostiprināja Lukashenko kunga totalitāro režīmu. Opozīcijai netika neviena no 110 vietām Baltkrievijas parlamenta apakšpalātā. Lai gan augustā tika atbrīvoti politieslodzītie, viņus jebkurā laikā var atkal ieslodzīt cietumā.
Dāmas un kungi, nedaudz uzlabojot vēlēšanu procesu, Lukashenko kungs cenšas mūs pārliecināt, ka Eiropas Savienībai vairs nav iemeslu Baltkrieviju izolēt. Tomēr labas attiecības ar Minsku būtu abpusēji izdevīgas. ES jāpieprasa ne tikai virspusējas izmaiņas demokrātijas uzlabojumos. ES jāpieprasa, lai Baltkrievijā būtu plašsaziņas līdzekļu brīvība un lai visi demokrātiskie spēki varētu piedalīties Baltkrievijas pārvaldīšanas procesā.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, prezidējošā valsts Francija velta lielu uzmanību visām Eiropas Savienības austrumu kaimiņvalstīm: Gruzijai un Ukrainai, kurām 9. septembra augstākā līmeņa sanāksme bija nozīmīgs solis attiecību veidošanā ar ES; Moldovai, kur es biju pirms divām dienām, lai apspriestu tādas turpmākās attiecības ar Eiropas Savienību, kuras varētu regulēt ar nolīgumu, kas ir daudz mērķtiecīgāks par pašreizējo Partnerības un sadarbības nolīgumu. Šajā saistībā mēs cieši vērojam notikumus Baltkrievijā.
Mums tāpat kā jums ir žēl, ka Baltkrievija neizmantoja 28. septembra vēlēšanas, lai pierādītu, ka valstī vērojams progress attiecībā uz demokrātijas standartiem. Tomēr ES ir prieks redzēt arī dažas pozitīvas tendences, it sevišķi politieslodzīto atbrīvošanu. Pirmdien Luksemburgā jānotiek debatēm starp ārlietu ministriem par jautājumiem, kas līdzīgi šodienas debatēs apspriestajiem. Mēs paziņojam, ka Eiropas Savienība ir gatava rīkoties, ja Minskas iestādes izrāda pretimnākšanu. Kā teica Severin kungs, mums vajag izmantot progresīvu pieeju - citiem vārdiem sakot, sankcijas nevar atcelt vienas dienas laikā - un nosacītu pieeju attiecībā uz to, kā ES reaģēs uz valsts iekārtas pozitīviem signāliem, kā arī pieeju, kas vērsta uz pilsoniskās sabiedrības labklājību.
Es vēlos paskaidrot, ka bērni un studenti, protams, var iegūt vīzas. Tas atkarīgs no vēstniecības, taču tas atļauts saskaņā ar Šengenas sistēmu. Lai gan ES par to nav atbildīga, mums jāizdara spiediens uz Minskas iestādēm, lai tās nodrošina šo vīzu izdošanu. Es vēlos arī vērst uzmanību uz to, ka jauniešiem un bērniem, kas dzīvo tuvu Baltkrievijas robežai, ir savas priekšrocības.
ES turpinās atbalstīt opozīciju. Es pats nesen tikos ar A. Milinkevich, A. Kozulin un J. Protasiewicz kungiem, un Parlaments var lepoties ar to, ka A. Milinkevich kungam ir piešķīris Saharova balvu. Es uzskatu, ka šis žests dara godu Parlamentam. Kā jau minējām, ir svarīgi, lai dalībvalsts pārstāvis, dodoties uz Minsku, satiktos ar opozīcijas pārstāvjiem. Tādēļ mēs neesam zaudējuši cerību, ka šī valsts attīstīsies lielākas liberalizācijas virzienā, nevis paliks divvientulībā ar Krieviju.
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, atbildot uz jautājumu, vai mēs esam gatavi pirmdien uzņemt opozīciju, kad līdztekus notiek Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VLĀAP) sanāksme, jāsaka, ka tas ir interesants ierosinājums. Mēs tajā iedziļināsimies un locekļu viedokļus nodosim Benita Ferrero-Waldner. Tomēr uzaicinājums piedalīties ir jāizsaka prezidējošajai valstij. Ja notiks sanāksme ar opozīciju, komisāri, protams, ir gatavi piedalīties.
Atbildot uz jautājumu par ES atbalstu Baltkrievijai, jāsaka, ka atbalsts tiek koncentrēts uz iedzīvotāju vajadzībām un palīdzību pilsoniskajai sabiedrībai: apvienotie Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) resursi 20 miljonu eiro apmērā, lai 2007.-2010. gadā apmierinātu iedzīvotāju vajadzības un veiktu demokratizāciju plašā nozīmē; tematiska programma nevalstiskajām struktūrām un pašvaldībām, kā arī Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR), lai atbalstītu demokratizāciju un pilsonisko sabiedrību šaurākā nozīmē.
Mēs paredzam darbības, lai veicinātu nevalstisko organizāciju (NVO) kapacitātes apjomu, it īpaši cilvēktiesību un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu jomā. Tika uzdots jautājums par aizliegumu bāreņiem no Černobiļas ceļot un uzturēties dalībvalstīs. Komisija un misiju vadītāji Minskā iestādēm ir ierosinājuši diskusiju par bāreņiem no Černobiļas, un mēs vajadzības gadījumā tās turpināsim. Turklāt Komisija turpinās palīdzēt Černobiļas katastrofas radīto seku atvieglošanā.
Nobeigumā ļaujiet man pateikt, ka šīs spilgtās debates uzskatāmi parāda interesi par jautājumiem, kas šajā kritiskajā laikā saistīti ar Baltkrieviju. Neapšaubāmi, ir pienācis laiks stratēģiski izvēlēties, kādai šajos sarežģītajos apstākļos vajadzētu būt mūsu pieejai attiecībā uz Baltkrieviju. Ar interesi klausījos viedokļos, ko izteica deputāti, un sapratu, ka pēc dažu runātāju teiktā, ierobežota un samērīga sankciju atcelšana varētu būt pozitīvs faktors, kā panākt demokrātisku progresu.
Tagad mēs gaidām Parlamenta rezolūciju par Baltkrieviju, kas jāpieņem rīt, un, pieņemot drīzumā savu lēmumu, mēs ņemsim vērā jūsu viedokļus.
Priekšēdētājs
Esmu saņēmis sešus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Alessandro Battilocchio  
Vēlēšanu rezultāti Baltkrievijā runā paši par sevi. Šāds iznākums patiesībā bija gaidāms: opozīciju sakāva prezidenta Lukashenko iedarbīgā varas mašinērija, kas efektīvi traucēja vēlēšanu pareizu novadīšanu.
Man šķiet, ka Eiropa atkal izliekas par kurlu: neskatoties uz to, ka starptautiski novērotāji apstiprināja, ka vēlēšanās notika skaidri pārkāpumi, kas absolūti nav savienojami ar demokrātiskiem standartiem, pretenzijas par krāpšanos vēlēšanās, iebiedēšanu, vardarbību un tirdīšanu, līdz šim palikušas neievērotas.
Ceru, ka Eiropas Savienība izteiksies skaidrāk un vienkāršāk, kā arī veiks nepieciešamās politiskās un diplomātiskās darbības. Izvairīsimies no mūžīgajiem uzsaukumiem, uzskaistinātam rezolūcijām un nodomu deklarācijām. Tas būtu liekulīgi un raksturīgi Eiropai, kad tā nespēj paust autoritatīvu un izšķirošu nostāju.
Adam Bielan  
rakstiski. - (PL) Lukashenko atkal ir "apvedis ap stūri” Eiropas Savienību, kura savā naivumā nebija šim režīmam noteikusi nekādus sākotnējos nosacījumus. Lukashenko izrādījās spēcīgāks politiķis nekā Eiropa bija iedomājusies. Vēlēšanas un notikumi, kas norisinājās kampaņas laikā, parādīja, ka Eiropas Savienības stratēģija bija sagatavota vāji. ES beidzot būtu jāapzinās savs naivums tās piekoptajā austrumu politikā. Ja atvērtība Eiropas Savienības politikā pret Baltkrieviju turpināsies, tad vispirms Eiropa no Minskas pieprasīs konkrētu rīcību attiecībā uz pilsoņu brīvībām.
Neizmērojami svarīgi ir, lai rietumi atzīst, ka šīs vēlēšanas bija farss, jo tās nebija brīvas vēlēšanas. Ja šīs vēlēšanas tiks atzītas, mēs turpināsim Lukashenko iesākto spēli ar rietumiem, un ieguvējs turpmāk būs tikai viņš. Plašsaziņas līdzekļiem vēl joprojām nav garantēta izpausmes brīvība, un nav arī biedrošanās brīvības. Vēl aizvien nav noskaidroti pirms desmit gadiem notikušie politisko aktīvistu neizprotamie nāves gadījumi. Politieslodzīto atbrīvošana būtībā neko nemaina. Pēc vēlēšanām sāksies vēl lielāka vajāšana.
Līdz šim Donal Tusk valdība nav spējusi neko parādīt attiecībā uz austrumu politiku. Ar Krieviju nekas konkrēts nav apspriests, Gruzijā nodibināts miers, Ukraina pastāvīgi attālinās no Eiropas, un Baltkrievija izturas tā, it kā mūsu emisāra nemaz nebūtu. Es uzskatu, ka būtu vērts noskaidrot, kas ir šīs kompromisam pakļautās austrumu politikas autors.
Janusz Lewandowski  
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienība analizē un pielāgo savu politiku attiecībā uz Baltkrieviju. Sankciju un nošķirtības politika, kuru mēs līdz šim praktizējām, nav sniegusi gaidītos rezultātus. Tai nav izdevies mainīt iestāžu represīvo dabu. Jauns pavērsiens bija Krievijas uzbrukums Gruzijai, kas nozīmēja Kremļa imperiālistisko ambīciju atsākšanu. To noteikti pamanīja Minskā un citās valstīs, kuras Krievija uzskata par savu ietekmes sfēru. ES diplomātijai būs šķitis loģisks mēģinājums savā labā izmantot šo jauno situāciju, pilnībā apzinoties arī risku, ko ietver sarunas ar diktatoru. Šis mēģinājums tika arī veikts, vienojoties ar Baltkrievijas opozīciju. Papildu apstākļi bija parlamenta vēlēšanas, kas bija kā prezidenta Lukashenko labas gribas pārbaudījums.
Mūsu "burkāna un pātagas” diplomātija nebija veiksmīga, bet tā tomēr neizslēdza iespēju otrreiz pārskatīt politiku pret Baltkrieviju saistībā ar situācijas attīstību šajā valstī. Mērķis vēl joprojām ir tāds pats - iesaistīt šo Eiropas valsti demokrātiskā vidē, tirgus ekonomikā un cilvēktiesību īstenošanā. Esmu pārliecināts, ka Baltkrievijas neatkarības saglabāšana ir nepieciešams nosacījums, jo tikai neatkarīgā valstī ir iespējams īstenot demokratizāciju. Alternatīvais scenārijs par šīs valsts demokratizāciju Krievijas impērijas sastāvā ir vēsturiski maldi.
Marianne Mikko  
rakstiski. - (ET) Dāmas un kungi, Baltkrieviju uzskata par "Eiropas pēdējo diktatūru”, un tāda tā ir vēl joprojām. Parlamenta vēlēšanas 28. septembrī bija drošs pārbaudes veids. Politieslodzīto atbrīvošana pirms vēlēšanām bija smalks prezidenta Lukashenko žests. Tāpat ir kļuvis skaidrs, ka tuvākajā laikā opozīcijas parlamentā nebūs. Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO) šīs vēlēšanas bija pareizi novērtējusi.
Viens no svarīgākajiem aspektiem Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanā ir Eiropas Savienības vīzu politika. Pilsoniskā sabiedrība pēc iespējas vairāk jāiesaista Baltkrievijas demokratizācijas procesā. Lai cilvēki varētu kļūt par aktīviem pilsoņiem, viņiem jābūt plašākam skatījumam uz pasauli un jābūt iespējai izkļūt no totalitāras valsts.
Lai ceļotu, baltkrieviem vajadzīgas vīzas. Šengenas vīzas iegūšana ir sarežģīts un laikietilpīgs process. Šis process ir jāvienkāršo. Cilvēkus nedrīkst sodīt. Padarot cilvēku pārvietošanos par sarežģītu procesu, mēs liedzam baltkrieviem iespēju iedziļināties Eiropas Savienības vērtībās un iesaistīties tās kultūras procesos. Mūsu mērķis nav sodīt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību.
Ir pēdējais laiks pārmaiņām. Baltkrievijas ļaudis to ir pelnījuši. Un mums, eiropiešiem, ir uzdevums viņiem palīdzēt.
Athanasios Pafilis  
Ar nedzirdētu nekaunību un neatsaucoties uz nevienu pierādījumu kā ieganstu, politiskie spēki, kas atbalsta un kalpo ES, ir parakstījuši kopīgu rezolūciju, lai nosodītu Baltkrievijas valdību par 28. septembrī notikušajām vēlēšanām. Eiropas Kreiso spēku partijas, kā arī Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas ierosināto rezolūciju būtība ir līdzīga. Ir skaidrs, ka ES un Eiropas viena politiskā virziena partijas (Jaunā demokrātija (ND), Visgrieķijas Sociālistiskā kustība (PASOK), Kreiso radikāļu koalīcija (SYRIZA)/Grieķijas radikālie jaunie kreisie un nacionālistu kustības partija (LAOS)) pievienojas imperiālisma pārstāvjiem, kas saliedējas ap tā saukto opozīciju - Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) kalpu Milinkevich kungu. Iepriekšējās prezidenta vēlēšanās šī opozīcija kā par brīnumu ieguva 6 % vietu, bet nesenajās parlamenta vēlēšanās neieguva nevienu.
Šiem vēlēšanu rezultātiem vajadzētu apklusināt visus ES un ASV imperiālistu iebildumus, jo Baltkrievijas tauta atbalsta savas valdības politiku pret NATO un ES. Lūk, kas tik ļoti tracina un dezorganizē "Eiropas viena politiskā virziena spēkus”. Šoreiz viņiem nav ne iegansta runāt par "politieslodzīto” atbrīvošanu, ne atrunas par kandidātu nevienlīdzīgu reklamēšanu. Tagad, kad viņi atzīst vienlīdzības pastāvēšanu, viņi bezkaunīgi un patvaļīgi apgalvo, ka jaunā parlamenta "demokrātiskā leģitimitāte ir apšaubāma”.
Grieķijas komunistiskās partijas deputāti nosoda šīs nepieņemamās rezolūcijas un arī solidarizējas ar Baltkrievijas ļaudīm cīņā pret imperiālistu kundzību.
Toomas Savi  
rakstiski. - Nesenās Baltkrievijā notikušās vēlēšanas nevar raksturot kā brīvas un taisnīgas. Baltkrievijā vēl joprojām tiek ievērots bēdīgi slavenais Stalin princips, ka nav svarīgi, kurš saņem vēlētāju balsis, bet gan tas, kurš tās skaita. Vēlētāju balsis galvenokārt tika skaitītas ārpus novērotāju redzesloka, tomēr EDSO vēlēšanu novērošanas misija, piemēram, šīs vēlēšanas nevarēja atzīt.
Nepārprotama ir Lukashenko liekulība attiecībā uz to, kā viņš pēdējā laikā izdabā rietumiem. Viņš ir devis tādus solījumus attiecībā uz vēlēšanu norisi, kurus nav spējis pildīt; daudzu vēlēšanu novērotāju tiesības tika pārkāptas, liedzot viņiem iespēju pilnībā pārraudzīt vēlēšanu procesu. Mēs nedrīkstam ignorēt šo nopietno demokrātisku vēlēšanu ideālu pārkāpumu. Pirms nav iesākta šīs valsts iekārtas acīmredzama pāreja uz demokrātiju, nedrīkst atcelt nevienu Eiropas Savienības sankciju.
Andrzej Jan Szejna  
Padomes un Komisijas nostājai, kā arī Eiropas Parlamenta rezolūcijai par situāciju Baltkrievijā ir mērķis novērtēt parlamenta 28. septembra vēlēšanu rezultātus un to ietekmi uz ES attiecībām ar Baltkrieviju.
Eiropas Savienība ir nonākusi sarežģītā starptautiskā situācijā. No vienas puses, ir skaidrs, ka Baltkrievija nav pildījusi demokrātiskās saistības, bet, no otras puses, mēs vērojam, ka, kaut gan lēni, tomēr pakāpeniski autoritārisms "izkūst”.
Vēlēšanu laikā bija iespējams novērot konkrētas pozitīvas lietas, kas liecina par demokratizāciju. Tās bija: politieslodzīto atbrīvošana, neatkarīgu EDSO novērotāju pieprasījums un vēlēšanu novērošanas apstākļu uzlabojumi. Tomēr Baltkrievijas iestādes nepildīja visas saistības. Tām ir jāapstiprina vēlme uzlabot sadarbību ar ES un radīt labākus apstākļus sarunām ar to. Baltkrievijas iestādēm ir patiesi jārīkojas plašā mērogā, lai tuvotos demokrātijai, cilvēktiesību ievērošanai un tiesiskumam.
Es pilnībā atbalstu Komisijas un Padomes aicinājumu izskatīt un, iespējams, atcelt dažus ierobežojumus Baltkrievijā. Nedrīkst likt šķēršļus pilsoniskās sabiedrības attīstībai. Sankcijas, ko noteikusi ES - it īpaši tās, kas attiecas uz vīzu izsniegšanas procedūrām un to iegūšanas izmaksām - sagādā raizes pilsoņiem, nevis valsts iestādēm.
