Gripas epidēmija (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Komisijas paziņojums par gripas epidēmiju.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, paldies par iespēju uzrunāt Parlamentu tā pēdējā pilnvaru termiņa nedēļā par gripas A(H1N1) vīrusa izplatību pasaules mērogā. Vispirms es vēlētos īsumā izklāstīt pašreizējo situāciju un pēc tam to, ko ES ir darījusi, lai pārvaldītu šo krīzi.
Pēdējā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) ziņojumā ir minēts, ka ES un EBTA valstīs šobrīd ir apstiprināti 94 A(H1N1) gripas gadījumi un 20 iespējami gadījumi. Vairums šo cilvēku ir bijuši skartajos reģionos ārpus Eiropas, bet ne visi. Tiek ziņots par astoņiem pārnešanas gadījumiem starp cilvēkiem, vienā no kuriem ir iesaistīts pat veselības aprūpes darbinieks.
Tomēr mēs varam priecāties, ka ES nav nomiris vēl neviens pacients, kas ir inficēts ar šo vīrusu. Vairāk nekā nedēļu mēs esam novērojuši infekcijas izplatību Meksikā, ASV, Kanādā, ES dalībvalstīs un citās valstīs.
Meksikā ietekme uz sabiedrisko un ekonomisko dzīvi ir izaugusi līdz nopietnam mērogam. Mēs novērtējam un apzināmies milzīgos centienus, ko Meksikas iestādes ir izdarījušas, lai apturētu vīrusa izplatību un palīdzētu tiem, kas cieš no infekcijas.
ES tiesību akti par infekciozām slimībām uzliek dalībvalstīm pienākumu ziņot par šādiem uzliesmojumiem un pasākumiem, ko tās ierosina, lai tos mazinātu. ECDC vada uzraudzības tīklus, kas seko līdzi paziņoto gadījumu skaitam. Tādēļ mums ir visnotaļ precīzs priekšstats visā Eiropā par situācijas attīstību, un tas nodrošina pamatu atbildīgai piemērotu un efektīvu lēmumu pieņemšanai par to, kā vislabāk izmantot mūsu ierobežotos resursus.
Infekcijas izplatība pasaulē bija pietiekami nopietna, lai liktu PVO 29. aprīlī pieņemt lēmumu nomainīt tās pandēmijas trauksmi uz 5. fāzi, atzīstot, ka pārnešana starp cilvēkiem ir notikusi vismaz divos reģionos. Komisija visu laiku ir strādājusi ciešā kontaktā un sadarbībā ar PVO.
Mani dienesti smagi strādā, lai īstenotu veicamos pasākumus, kā tas noteikts plānā par Kopienas sagatavotību gripas pandēmijai, lai risinātu izaicinājumus, ko rada pašreizējais uzliesmojums. Komisija 24. aprīlī atvēra savu sabiedrības veselības darbu centru, un kopš tā laika mani dienesti pastāvīgi atrodas darbības gatavībā.
Komisija kopš sestdienas, 25. aprīļa ir katru dienu rīkojusi dalībvalstu infekcijas slimību kontroles tīkla un ES Veselības drošības komitejas sanāksmes. Šajās sanāksmēs tiek pārskatīta epidemioloģiskā situācija, pārrunāti un izlemti pasākumi un piemērotie tiesību akti.
Ir tikusi pārrunāta sabiedrībai paredzētā informācija par to, kā novērst infekciju un izdarīt informētas izvēles par ceļošanu, lai nodrošinātu visu dalībvalstu saskaņotu vēstījumu, pamatojoties uz ECDC zinātnisko ieteikumu un koordinējot to ar PVO. Mēs nolēmām pagarināt sezonālās gripas uzraudzību, kurai parasti būtu jābeidzas 20. nedēļā, lai noteiktu infekcijas ar šo jauno gripas vīrusu.
Komisija 30. aprīlī pieņēma juridiski saistošu situācijas definīciju, pamatojoties uz ES tiesību aktiem par infekciozām slimībām, un šis lēmums tika publicēts Oficiālajā Vēstnesī 1. maijā.
Tā kā medicīniskie pretlīdzekļi, piemēram, pretvīrusu preparāti un vakcīnas ir pamatā mūsu sabiedrības veselības aizsardzības reakcijai uz šiem draudiem, trešdien, 29. aprīlī es tikos ar Eiropas ražotājiem, lai uzzinātu jaunāko informāciju par to, kādi produkti tiek izstrādāti, par jaunu vakcīnu termiņiem un lai redzētu, vai ES iejaukšanās var paātrināt piegādes. Kopā ar dalībvalstīm mēs pārbaudām, kā vislabāk optimizēt esošos pretvīrusu preparātu krājumus, izmantojot ES Veselības drošības komitejas koordinēto mehānismu.
Tāpat es varu informēt Parlamentu, ka pēc mana lūgumu Čehijas prezidentūrai Veselības padome tikās 30. aprīlī un pieņēma virkni stingru secinājumu, uzsverot vajadzību pēc koordinētas reakcijas uz jaunajiem gribas draudiem.
Padome atgādināja par dalībvalstu juridisko pienākumu koordinēt uzraudzību un reakciju uz veselības draudiem, kā arī piekrita, ka ceļojumu ierobežošana uz skartajiem reģioniem nav pamatota reakcija sabiedrības veselības aizsardzības nodrošināšanai. Tomēr Padome arī piekrita, ka ir būtiski pienācīgi informēt sabiedrību un ka ceļotājiem ir jāspēj pieņemt informētus lēmumus.
Komisija šobrīd pārbauda rīcības plānu to punktu ātrai īstenošanai, kas iekļauti Padomes 30. aprīļa secinājumos. To skaitā būs vakcīnu izstrāde, vakcinācijas stratēģija, ieteikumi vakcīnu un pretvīrusu preparātu vislabākajai izmantošanai, aizsardzības un preventīvie pasākumi, kā arī sabiedriskā komunikācija un informācija.
Ir skaidrs, ka mēs visi gūstam labumu no mūsu integrētās Eiropas ekonomikas un sabiedrības. Tomēr šie ieguvumi arī uzliek atbildību. Proti, mums ir jāstrādā kopā, lai īstenotu tikai tos pasākumus, kas ir pamatoti ar pierādījumiem. Tas ir būtiski, lai izvairītos no tā, ka krīze veselības jomā kļūst arī par ekonomisku krīzi. Bet mēs nedrīkstam pārmērīgi koncentrēties uz šo notikumu negatīvajiem aspektiem. Pateicoties Komisijas vadītajiem sagatavošanās darbiem pēc putnu gripas, kas izplatījās pirms dažiem gadiem, ES ir ieviestas sistēmas, lai kopīgi un efektīvi reaģētu uz šiem draudiem.
Es zinu, ka pēdējā laikā, tuvojoties Eiropas vēlēšanām, Parlaments ir diskutējis par to, ko iedzīvotājiem patiesībā nozīmē Eiropa. Šajos grūtajos laikos, manuprāt, dažas lietas var redzēt skaidrāk. Eiropa nozīmē solidaritāti, kopā cīnoties pret šiem draudiem. Tā nozīmē sadarbību, informācijas apmaiņu, kompetenci un iespējas, lai mēs varētu rīkoties kopīgi, pamatojoties uz vislabākajām pieejamajām zināšanām. Tā nozīmē jauninājumus, kad Eiropas finansēta pētniecība palīdz pēc iespējas ātrāk novest vakcīnu līdz ražošanai. Tā nozīmē spēju rīkoties, kad Eiropas iestādes ļauj visām dalībvalstīm nekavējoties un efektīvi reaģēt uz kopēju krīzi. To visu Eiropa dod iedzīvotājiem.
Tādēļ, jā, situācija ir nopietna, bet mēs esam sagatavoti reaģēt uz šiem draudiem labāk nekā jebkad agrāk. Un, tā kā es pagājušajā nedēļā redzēju visu 27 Eiropas veselības ministru apņēmību, es esmu pārliecināta par mūsu spēju reaģēt tuvāko nedēļu laikā.
Antonios Trakatellis
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, vispirms es jums pateicos par vispusīgo informāciju, ko jūs mums esat snieguši, un es atzinīgi vērtēju jūsu veiktos pasākumus. Es vēlētos pievērst jūsu uzmanību trim pamatjautājumiem, kurus pieminējāt arī jūs un kurus es uzskatu par vajadzīgiem, lai mēs cīnītos pret iespējamu pandēmiju.
Pirmais ir mūsu plāni, ko Padome, Eiropas Komisija un Parlaments jau ir izskatījuši saistībā ar putnu gripu. Tādējādi mums ir plāni, kas faktiski ir gluži labi par spīti tam, ka zinātniskie speciālisti ir kritizējuši zināmu nolaidību. Tādēļ es vēlētos jautāt, vai šie plāni ir pabeigti, vai dalībvalstis tos ir pieņēmušas un vai tie ir gatavi piemērošanai, jo vājākais posms šeit ir ļoti svarīgs, un, visbeidzot, jūsu pieminētā koordinēšana; es priecājos dzirdēt, ka jūs esat gatavi to darīt kopīgi ar Slimību profilakses un kontroles centru attiecībā uz šo gripas gadījumu.
Otrais jautājums, ko es vēlos pieminēt, ir saistīts ar pretvīrusu preparātiem. Dalībvalstīm tika ieviests pienākums noteikt piemērotas kvotas. Pretvīrusu preparāti arī tiek izmantoti ārstniecībā, bet, protams, tie ir domāti profilaksei, un šajā jomā ir vajadzīgas pamatnostādnes, jo tos nedrīkst lietot nejauši; tie ir jālieto pareizi.
Trešais jautājums, ko es vēlētos izskatīt, ir saistīts ar to, ka būtu lietderīgi, ja mēs varētu atrast jaunās gripas vakcīnu. Šī vakcīna būs ļoti svarīga, un es uzskatu, ka šobrīd, ņemot vērā mūsu rīcībā esošās metodes, uzņēmumi to varētu sagatavot trīs līdz četru mēnešu laikā. Tādēļ es vēlētos izdarīt spiedienu šajā virzienā, lai nodrošinātu, ka centieni patiešām tiek izdarīti, lai nodrošinātu, ka mums ir jauna vakcīna, kas kopā ar sezonālās gripas vakcīnu, ko jūs esat pamatoti paplašinājuši, lai cīnītos pret šo gripu visu zināmo zinātnisko iemeslu dēļ, būtu vislabākais šķērslis iespējamai gripas pandēmijai.
Jules Maaten
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, izskatās, ka gripas pandēmija nav tik ļauna, kā bija gaidīts. Mums atkal ir paveicies līdzīgi kā SARS gadījumā, tomēr tas nav lēmumu pieņēmēju nopelns, priekšsēdētāja kungs. Kad gripas draudi kļuva zināmi nedēļas nogalē, lēmumu pieņēmēji vienojās tikties steidzamu sarunu risināšanai ceturtdien, kas man šķiet kā vārda "steidzams” pārdefinēšana. Rezultātā nekas daudz netika nolemts. Kas notiktu, ja iestātos īsta krīze?
Kas notiks "lielās krīzes” gadījumā, par kuras tuvošanos Pasaules Veselības organizācija ir pārliecināta un kas var prasīt 810 miljonus dzīvību? Ministri tikās, lai apmainītos ar informāciju, un tika sagatavoti plāni. Tomēr, kāda bija plānu un informācijas apmaiņas kvalitāte? Kādi pasākumi ir veikti un vai tie patiešām ir koordinēti? Vai Komisija saņem visu vajadzīgo informāciju? Es par to šaubos. Ņemot par piemēru pretvīrusu preparātus: kam tie ir un kam to nav? Un, vai ministri šobrīd ir gatavi ilgtermiņā izveidot Eiropas ārkārtas krājumus?
Lai gan es neesmu pārliecināts, ka Francijas priekšlikums aizliegt visus lidojumus uz Meksiku bija labs, Padomes lēmums, ka katrai valstij pašai ir jāizlemj, vai to darīt, protams, ir neprāts. Ņemot vērā mūsu atvērtās robežas, kāda jēga to darīt vienai valstij, ja cita to nedara? Valstīm šis lēmums bija jāpieņem kopīgi. Vienīgais šī jautājuma risinājums ir pilnvarot Komisiju īstenot šāda veida ārkārtas pasākumus. Jums, komisāre, pēc Padomes rīkojuma ir jāspēj veikt ārkārtas rīcības pasākumus 24 stundu laikā tādos jautājumos kā karantīna, dezinfekcijas pasākumi lidostās un ceļošanas ierobežojumi.
Tādā gadījumā es nevainoju Komisiju. Komisāre, jūs un jūsu ierēdņi rīkojāties pareizi. Tomēr, kur bija Padome? Mēs meklējam vispārzināmo putekļaino Meksikas laukumu, un tur saulē pie mazās stacijas sēž Padome. Mēs skrienam tās virzienā un saucam "gripa, gripa”, sombrero lēnām paceļas un Padome atbild "mańana mańana” un turpina savu pēcpusdienas atpūtu. Ar šo Padomi nekas nav viegli.
Bart Staes
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pievienoties tiem, kas jums pateicās, komisāre, par jūsu sniegto vispusīgo informāciju. Tomēr es piekrītu Trakatellis kungam un Maaten kungam. 2006. gada jūnijā mēs šeit Parlamentā rīkojām plašas debates. Mēs pieņēmām rezolūciju, pie kuras mēs tolaik smagi strādājām Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā. Es vēlreiz izskatīju šo rezolūciju, un man ir jāsaka, ka tāpat kā Trakatellis kungs es baidos, ka pašreizējā pieejā ir daudzi trūkumi un daudzas vājās vietas.
Toreiz mēs stingri ieteicām nodrošināt informācijas apmaiņu un arī konstruktīvu sadarbību starp dalībvalstīm, paredzot koordinēšanas lomu Komisijai un konstruktīvi sadarbojoties ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru. Ikviens, kas šobrīd pienācīgi iepazīstas ar situāciju - un Maaten kungs to uzsvērti pieminēja - redz, ka pastāv daudz trūkumu, ka process notiek neticami lēni.
Attiecībā uz pretvīrusu preparātu krājumiem; jūs pats mums pirms pāris dienām teicāt, ka krājumi ir pietiekami, lai apkalpotu 16 % iedzīvotāju, kad mēs teicām, ka šim skaitlim ir jābūt 30 %. Tādējādi situācija nav normāla, nemaz nerunājot par informācijas apmaiņu par vīrusa būtību. Šī informācijas apmaiņa ir svarīga, jo vakcīnas nevar izstrādāt, ja nav zināma vīrusa būtība.
Zinātnieki, ar kuriem es esmu sazinājies pēdējo dienu laikā, saka, ka viņiem nav informācijas, ka viņi nevar to iegūt. Informācijas par vīrusa būtību tiek aizsargāta, tā tiek turēta noslēpumā. Mums ir visi šie pētniecības institūti, bet mēs nevaram darīt to, kas mums ir jādara. Šī situācija ir jāmaina. Mēs to nevaram pieļaut; draudi patiešām ir pārāk lieli.
Urszula Krupa
Priekšsēdētāja kungs, runājot par draudiem, ko rada gripas vīruss, es vēlētos citēt dažus interneta lietotāju viedokļus, kas ir parādījušies kā atbilde uz paniku plašsaziņas līdzekļos, un šo paniku papildus stimulē Pasaules Veselības organizācijas komentāri. Tiek apgalvots, ka plašsaziņas līdzekļu histērijas iemesls ir vēlme atbrīvoties no vakcīnu krājumiem un neefektīvā medikamenta Tamiflu, kas aizņem vietu farmācijas noliktavās, un mēģinājums novērst uzmanību no pasaules krīzes.
Šī sabiedrības reakcija ne tikai liecina par neuzticību valsts varai, bet tā arī var likt cilvēkiem neievērot īstus pandēmijas draudus nākotnē. Manuprāt, būtu prātīgāk publiskot informāciju par iespējamās gripas pandēmijas vai citas slimības draudiem pēc tam, kad slimības gadījumi būs novēroti mazliet ilgāk un rūpīgi pārbaudīts vīruss un tā virulence. Tas aizkavētu nepilnīgas informācijas publiskošanu, paniku un, piemēram, šobrīd notiekošo cūku izkaušanu.
Irena Belohorská
- (SK) Komisāre, es arī vēlētos jums pateikties par jūsu aktīvo un tūlītējo atbildi uz minēto gadījumu. Ņemot vērā globalizāciju un tūristu, ceļotāju un parasto cilvēku aktīvo pārvietošanos, šobrīd nav tādas vietas uz zemes, kur šī slimība nevarētu parādīties. Mēs to jau varam redzēt no gadījumiem, kas ir parādījušies no Meksikas tik attālās vietās kā Jaunzēlande, Austrālija, Eiropa un Āfrika.
Par spīti veselības aprūpes subsidiaritātei infekciozām slimībām nav robežu, tādēļ mums ir pienākums rīkoties kopīgi. Risinājums nav rodams vienas valsts sistēmā. Ir pienācis laiks solidaritātei. Slovākija ir pietiekami sagatavota pat gripas infekcijas izplatībai lielākā epidēmijā, iespējams, agrākās putnu gripas dēļ. Mums valsts rezervē ir 700 000 Tamiflu devas 5 miljoniem iedzīvotāju, un man jāsaka, ka tam par iemeslu, iespējams, ir agrākie putnu gripas draudi, tādēļ iedzīvotāji noteikti ir labi sagatavoti.
Epidēmijas gadījumā ir ļoti svarīgi informēt sabiedrību, jo tur, kur nav informācijas, būs ļoti daudz dezinformācijas. Mēs to varam redzēt vairāku Āfrikas valstu gadījumā, piemēram, Ēģiptē pašreizējie gripas epidēmijas draudi apvienojumā ar ideju, ka slimība izplatās ar starp cūkām, radīja situāciju, kad tika izkauti 300 000400 000 cūku. Tomēr mums šajā gadījumā, iespējams, ir jāizrāda solidaritāte citos veidos, jo ceļojumu aģentūras tirgoja brīvdienu braucienus uz šiem galamērķiem, bet tagad cilvēki uz turieni ceļo tikai vajadzības gadījumā. Tā kā mums ir Eurolat, mums arī jādomā par atbalstu Meksikai, kur, kā tiek uzskatīts, šīs infekcijas rezultātā IKP samazināsies par līdz pat 45 % salīdzinājumā ar pašreizējo līmeni.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos teikt, ka mums ir jāsniedz iedzīvotājiem reālistiski vēstījumi, kā to ir mēģinājusi darīt komisāre.
Zinātne ir daudz labāk sagatavota cīņai ar šo pandēmiju nekā pirms četriem gadiem, un to var redzēt no mazā nāves gadījumu skaita. Daudz vairāk ir zināms par gadījumiem, kuros ir iesaistīti putni un cilvēki, un par šīs cūku gripas pārnešanas vēsturi. Daudz vairāk ir zināms par risinājumiem, tādēļ es uzskatu, ka mums ir jāuzticas pētniecībai, jāveicina pētniecība un jāpieprasa daudz aktīvāka vakcīnu pētniecība, kā to teica arī Trakatellis kungs.
Mēs arī zinām, ka sabiedrība ir daudz labāk sagatavota nekā iepriekš pateicoties bagātajai pieredzei un organizatoriskajiem centieniem visās valstīs, jo īpaši Eiropas valstīs, mēģinot novērst turpmāko izplatību, uzkrājot medikamentus un sniedzot iedzīvotājiem vispusīgus pakalpojumus.
Tomēr es esmu noraizējusies, ka šie iedzīvotāji, iespējams, nesaņem pietiekamu informāciju. Ja mēs paraugāmies uz presi, tad 90 % vai pat vairāk publicētā materiāla koncentrējas uz arvien mazākiem infekcijas rādītājiem, bet ļoti maz tiek runāts par ārstēšanu vai to, kā iedzīvotājiem ir jārīkojas.
Manuprāt, ir vajadzīgs daudz vairāk informācijas. Tāpat es uzskatu, ka ir vajadzīgi lielāki politiskie centieni attiecībā uz mūsu iedzīvotājiem. Piemēram, mani pārsteidz tas, ka neviens Eiropas Parlamenta Sociāldemokrātu grupas biedrs nav ieradies uz šīm debatēm, ka visas viņu sēdvietas ir tukšas un neviens nav lūdzis iespēju uzstāties, lai pamatotu šo situāciju, kad šis jautājums ir vairāk nekā individuālu partiju interesēs un kad tas nodarbina visas valdības.
Tāpat es vēlos uzsvērt to, ka mēs varam palīdzēt trešām valstīm, kā to pieminēja runātājs pirms manis. Mums ir jāsniedz atbalsts visām tām valstīm, kuru rīcībā nav nosacījumi, līdzekļi vai iespējas palīdzēt visiem saviem iedzīvotājiem.
Tādēļ solidaritātes Eiropai ir jārīkojas tāpat, kā ir jārīkojas komunikācijas Eiropai.
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērsties pie komisāres, lai paustu savas bažas. Vīrusa izplatība, šķiet, nostabilizējas Meksikā, Eiropā un citās valstīs, un vēl šodien es pa radio dzirdēju komentārus par to, ka mēs, iespējams, esam aizgājuši par tālu, ka mūsu iedzīvotāji, iespējams, ir tikuši nevajadzīgi satraukti.
Tiešām, komisāre, mani satrauc nevis tas, kas notiek šobrīd, bet tas, kas notiks oktobrī, kad tuvosies ziema. Ir labi zināms, ka vīrusiem nepatīk augsta temperatūra. Tādēļ briesmas šobrīd nedraud, bet tās atkal parādīsies ziemā - oktobrī vai novembrī.
Tādēļ mēs vēlētos zināt, komisāre, ko tieši jūs darāt, lai nodrošinātu, ka mēs esam pilnībā gatavi bloķēt šo vīrusu, kas, iespējams, izplatīsies un kas dažkārt var mutēt. Mums tiek apgalvots, ka vakcīnas ir jāsagatavo, bet, vai ir droši, ka vakcīnas, kas tiks izstrādātas, derēs visiem gadījumiem?
Visi šie jautājumi mani nodarbina. Bažas rada nākamā ziema. Tādēļ ir vajadzīga komunikācija; mūsu iedzīvotājiem ir jāpaskaidro, ka, lai kas arī notiktu, viņi nedrīkst zaudēt modrību un ka viņiem ir jāturpina būt uzmanīgiem. Komisāre, vai būtu iespējams, ka jūs izplatītu kaut kāda veida nelielu ceļvedi, lai palīdzētu mūsu iedzīvotājiem pārņemt labus ieradumus?
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, mani interesētu, vai ir pieejami kaut kādi statistikas dati par sejas maskām. Cik daudz sejas masku ir pieejams Eiropā un kādu apjomu varētu saražot šāda veida slimības uzliesmojuma gadījumā? Tas pats, protams, attiecas uz pieejamajiem medikamentiem. Vai pastāv pārskats par to, cik daudz medikamentu pašlaik glabājas noliktavās Eiropā un cik daudz varētu saražot uzliesmojuma gadījumā? Vai, jūsuprāt, būtu iespējams arī sniegt informāciju ārstiem 23 Eiropas Savienības valodās, lai informāciju varētu sniegt ātri un efektīvi?
Adamos Adamou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, vispirms paldies jums par jūsu integrēto un detalizēto uzstāšanos. Es biju Eiropas Parlamenta referents, 27 dalībvalstīm gatavojoties cīņai pret putnu gripu. Tolaik mēs ar komisāres biroju konstatējām, ka zināmas valstis atpaliek galvenokārt attiecībā uz pretvīrusu preparātu krājumiem. Es vēlētos jums jautāt, vai tas tā joprojām ir šodien vai arī nav, kas nozīmētu, ka dalībvalstis ir labāk sagatavotas.
Es vēlētos jums lūgt kaut ko darīt attiecībā uz populārās preses un neoficiālajām baumām, kas izplatās visā Eiropas Savienībā un rada iedzīvotājos paniku. Manuprāt, tā ir arī dalībvalstu atbildība un, iespējams, jūsu birojam ir jāpublicē ieteikums šajā sakarā.
Horst Schnellhardt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, paldies, ka jūs šeit esat un ka ieradāties tik ātri. Ja mēs salīdzinām šo situāciju ar putnu gripas gadījumu, tad - pat kā nepacietīgs EP deputāts - es esmu ļoti apmierināts ar veidu, kādā ir reaģējusi Eiropas Savienība, PVO un arī pašas dalībvalstis.
Noteikti deputāti ir teikuši, ka trūkst informācijas. Vācijā man ir sajūta, ka man ir sniegta pietiekama informācija par to, kā rīkoties. Tāpat es nevēlos vienmēr visā vainot Eiropu. Par šīs informācijas sniegšanu ir atbildīgas dalībvalstis. Mums arī jāizmanto šī iespēja, lai atgādinātu dalībvalstīm, ka tām ir jāpilda savs pienākums sniegt informāciju. Tāpat es vairākas reizes esmu dzirdējis, ka joprojām pastāv trūkumi, jo īpaši attiecībā uz vakcīnu krājumu veidošanu. Man būtu interesanti uzzināt, vai tā tiešām ir, vai dalībvalstis tiešām nevēlas dalīties ar vakcīnām un vai tās veido vakcīnu krājumus tikai izmantošanai savā teritorijā vai arī tās ir piekritušas dalīties ar vakcīnām. Tad mēs būtu tajā pašā stadijā, kurā Komisija ir šobrīd. Es vēlētos pateikties par šo ātro un izcilo darbu. Apsveicu!
Priekšsēdētājs
Tas noslēdz nepieteiktās uzstāšanās periodu.
Pirms dot vārdu komisārei, es arī vēlētos viņai pateikties par viņas sākotnējo uzrunu. Tāpat es viņai jau iepriekš vēlētos pateikties par visu informāciju, ko viņa pēc brīža mums sniegs par ārkārtīgi svarīgu un aktuālu jautājumu. Tas parāda, ka gan Eiropas Savienība, gan dalībvalstis risina šo situāciju ļoti pozitīvā veidā un pēc iespējas tuvāk iedzīvotājiem.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, es pateicos deputātiem par viņu ieguldījumu. Man ir ļoti svarīgi dzirdēt jūsu viedokļus par šo ļoti svarīgo jautājumu.
Vispirms es vēlētos jums apliecināt, ka visas struktūras, ko mēs esam izveidojuši, lai cīnītos ar jebkādiem šāda apmēra veselības draudiem, strādā labi un ka mēs esam izmantojuši visus mūsu rīcībā esošos instrumentus.
Kā jau es teicu savā ievada paziņojumā, kopš 2009. gada 25. aprīļa mēs katru dienu esam uzturējuši ciešus kontaktus ar visām dalībvalstīm, un mums tika apliecināts, ka direktīvas, ko mēs tām esam snieguši, ir īstenotas un darbojas. Tomēr, ņemot vērā pašreizējās krīzes pieredzi, mēs pastāvīgi atjauninām mūsu struktūras un instrumentus, kas ir loģiski, jo tikai īstas krīzes laikā mēs varam redzēt jebkuras struktūras trūkumus.
Daudzi runātāji pieminēja pretvīrusu preparātus un krājumu pietiekamību. Diemžēl, kā jau jūs zināt, mans priekštecis šo krājumu veidošanas problēmu pārrunāja ES mērogā ar veselības ministriem, bet diemžēl šie ministri nevēlējās, lai Eiropa pārņemtu šo koordinēšanu. Šo pašu problēmu mēs pārrunājām pagājušajā gadā Anžērā Francijas prezidentūras laikā, un arī šoreiz veselības ministri uzstāja, ka katrai dalībvalstij pašai ir jālemj, cik lielus krājumus tā vēlas. Mēs zinām, ka krājumu apjoms krasi atšķiras dažādās valstīs, un mēs esam par to noraizējušies.
Tomēr, ņemot vērā secinājumus, ko 2009. gada 30. aprīlī izdarīja veselības ministri, mēs nolēmām, ka Komisija strādās cieši kopā ar dalībvalstīm un ka gadījumā, ja dalībvalstīm būs vajadzīga palīdzība, tad solidaritātes garā mēs aicināsim sniegt palīdzību un centīsimies koordinēt dalībvalstu vajadzības.
Attiecībā uz jauno vakcīnu, kā jau es teicu, es tikos ar rūpniecības pārstāvjiem un mēs plaši pārrunājām vajadzību pēc pretvīrusu preparātiem un pēc jaunas vakcīnas. Mēs ceram, ka 2009. gada 11. maijā mums būs izejas materiāls, ko nodot rūpniecībai, lai tā sāktu jaunās vakcīnas ražošanu. Es nevaru pateikt, kad tā būs gatava, jo tas būs atkarīgs no izejas materiāla efektivitātes, bet mēs prognozējam, ka šis process aizņems 812 nedēļas.
Atbildot uz Grossetźte kundzes jautājumu, es viņai pilnībā piekrītu, ka mums jābūt uzmanīgiem, lai apmierinātu vajadzības, kas noteikti var rasties pēc vasaras, un līdz ar jaunas vakcīnas radīšanu es ceru, ka mēs spēsim apmierināt savu iedzīvotāju vajadzības.
Tomēr es vēlos atkārtot to, ka situācija ir nopietna, bet mēs nedrīkstam krist panikā. Es piekrītu Adamou kungam, ka visiem ir jābūt pēc iespējas saprātīgiem un reālistiskiem šajā situācijā, jo panika nevienam nepalīdz.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
