Controlul execuţiei bugetare a instrumentului de asistenţă pentru preaderare (prezentare succintă)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este o prezentare succintă a raportului elaborat de doamna Kratsa-Tsagaropoulou, în numele Comisiei pentru control bugetar, referitor la controlul execuţiei bugetare a instrumentului de asistenţă pentru preaderare (IPA) în 2007.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, permiteţi-mi în primul rând să repet că instrumentul de asistenţă pentru preaderare este noul instrument de finanţare al Uniunii pentru acordarea de asistenţă pentru preaderare pentru perioada 2007-2013 şi înlocuieşte programele anterioare pentru ţările candidate şi potenţial candidate, adică programele PHARE, CARDS, ISPA şi altele.
Noul instrument include cinci componente care acoperă priorităţile definite în conformitate cu necesităţile ţării beneficiare, adică asistenţă de tranziţie şi înfiinţare de instituţii, cooperare transfrontalieră, dezvoltare regională, dezvoltare de resurse umane şi dezvoltare rurală.
Acest raport al Parlamentului este prima examinare a aplicării acestui instrument nou şi are un obiectiv dublu:
în primul rând, să aducă proiectul finanţat mai aproape de priorităţile de preaderare, în special pentru mediu, egalitatea de gen, securitate nucleară şi creşterea numărului de locuri de muncă;
în al doilea rând, pentru a evita greşelile trecutului, precum cele identificate tardiv în aplicarea programelor PHARE, SAPARD şi ISPA în Bulgaria şi România.
Credem că acest lucru poate fi realizat cu mai mult succes dacă Parlamentul monitorizează îndeaproape aplicarea instrumentului nou de la început, tocmai de aceea am solicitat acest raport din proprie iniţiativă.
Parlamentul îşi exprimă satisfacţia în această propunere de rezoluţie faţă de rata mare de execuţie a angajamentelor IPA în 2007 şi regretul faţă de întârzierile considerabile atât la aprobarea regulamentelor relevante cât şi la implementarea programelor care au început în 2008. Precizăm, de asemenea, că obiectivul controlului parlamentar al asistenţei pentru preaderare nu este doar de a examina dacă fondurile disponibile au fost utilizate legitim, ci şi pentru a evalua dacă au fost într-adevăr alocate pentru priorităţile de aderare şi dacă rezultatele dorite au fost obţinute.
În raportul nostru solicităm un echilibru mai bun între proiectele desemnate pentru îndeplinirea criteriilor politice şi proiectele desemnate pentru aducerea ţării la acelaşi nivel cu acquis-ul comunitar şi solicităm consolidarea programelor orizontale şi regionale. De asemenea, solicităm să se pună accentul în mod special asupra combaterii corupţiei, crimei organizate şi şomajului, în special şomajului din rândul tinerilor. Solicităm mai multe fonduri pentru a consolida drepturile femeilor şi egalitatea de şanse în general. De asemenea, solicităm consolidarea cooperării transfrontaliere, pentru a promova şi mai mult reconcilierea şi relaţiile de bună vecinătate între ţările beneficiare şi între acestea şi statele membre ale Uniunii Europene.
În încheiere, considerăm că instrumentul de asistenţă pentru preaderare este un mecanism raţional şi flexibil pentru optimizarea asistenţei financiare pentru ţările candidate şi potenţial candidate. Totuşi, pentru a avea randament maxim, trebuie să rămână cu fermitate în conformitate cu priorităţile de aderare şi condiţiile sociale şi politice specifice fiecărei ţări. Din acest motiv, Parlamentul speră să joace un rol fundamental în aplicarea şi adaptarea acestui instrument.
Joe Borg
membru al Comisiei - Domnule preşedinte, în numele Comisiei, aş dori să mulţumesc Parlamentului pentru că ne-a oferit oportunitatea să comentăm raportul referitor la controlul execuţiei bugetare a instrumentului de asistenţă pentru preaderare (IPA) în 2007 şi să mulţumesc, de asemenea, raportoarei, doamnei Kratsa Tsagaropoulou, pentru raportul foarte valoros pe care l-a iniţiat şi l-a pregătit.
Suntem, în general, de acord cu constatările şi recomandările raportului, care sunt conforme în totalitate cu punctele de vedere ale Comisiei asupra acelui mod de utilizare a asistenţei financiare pentru Balcanii de Vest şi pentru Turcia.
Comisia recunoaşte lansarea târzie a programelor IPA 2007, din cauza adoptării cu întârziere a cadrului juridic pentru IPA. Vă pot asigura, totuşi, că Comisia a depus toate eforturile pentru a limita întârzierea punerii sale în aplicare pe teren şi că pregătirea structurilor de gestionare şi designul detaliat al proiectului au continuat pe toată durata anului 2008.
În acest cadru, Comisia va asigura ca impactul IPA să fie vizibil în ţările beneficiare.
Permiteţi-mi să ofer mai multe explicaţii asupra unor chestiuni prezentate în acest raport. În ce priveşte echilibrul între criteriile politice şi transpunerea acquis-ului comunitar, Comisia a mărit deja alocările pentru proiecte în domeniul criteriilor politice din IPA 2008 în toate ţările şi va continua să facă acest lucru în mod treptat.
Totuşi, în situaţia crizei financiare actuale, va trebui, de asemenea, să atingem un echilibru adecvat în programele 2009 şi 2010 între continuarea sprijinului pentru reforme politice şi asistenţă financiară pentru a ajuta ţările să atenueze consecinţele scăderii activităţii economice.
În această privinţă raportul identifică cu precizie provocările generate de criza financiară şi de necesitatea primirii unui răspuns din partea CE. În acest scop, Comisia a pregătit un pachet de răspuns la criza IPA de aproximativ 250 de milioane de EUR la sfârşitul anului 2008 cu scopul de împrumuta aproximativ 600 de milioane de EUR de la instituţiile financiare internaţionale.
Măsurile se vor concentra pe sprijinirea IMM-urilor din sectorul privat, investiţiile pentru eficienţă energetică şi sprijinul acordat pentru investiţii şi infrastructură în programele IPA naţionale în strânsă coordonare cu instituţiile financiare internaţionale.
Comisia este, de asemenea, pe deplin de acord cu necesitatea de a stabili sistemul de gestionare descentralizată ca un pas pentru promovarea proprietăţii şi responsabilităţii ţărilor candidate şi potenţial candidate. Acestor ţări li se oferă îndrumare şi asistenţă pentru a înfiinţa structurile de gestionare publică şi sistemele de control financiar public necesare.
Conform principiilor IPA, protecţia mediului, buna guvernare, dezvoltarea societăţii civile, egalitatea de gen şi nediscriminarea sunt toate chestiuni comune şi fac parte integrantă din designul proiectului.
Organizaţiile societăţii civile sunt acum implicate mai activ în dezvoltarea şi iniţierea proiectelor. În 2008, Comisia a lansat facilitatea pentru societatea civilă ca instrument de promovare a dezvoltării societăţii civile şi progres al cooperării regionale, pentru care este destinat un buget indicativ de 130 de milioane de EUR în perioada 2008-2010.
Comisia împărtăşeşte punctele de vedere ale raportoarei cu privire la importanţa educaţiei, cooperării regional şi transfrontaliere şi egalitatea de gen, acestea fiind doar câteva dintre respectivele chestiuni.
Serviciile Comisiei au adoptat în totalitate recomandările Parlamentului şi aşteptăm cu interes să analizăm împreună cu dumneavoastră progresele obţinute, în timpul întâlnirilor noastre obişnuite, unde avem oportunitatea să discutăm strategiile de asistenţă financiară şi punerea lor în aplicare.
Aceasta va permite îmbunătăţirea ulterioară a dialogului continuu dintre instituţiile noastre respective.
Preşedintele
Declar închis acest punct de pe ordinea de zi.
Votarea va avea loc miercuri, 22 aprilie 2009.
