Euroopa ombudsmani põhikiri (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on põhiseaduskomisjoni nimel Anneli Jäätteenmäki esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi otsus, millega muudetakse Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsust 94/262/ESTÜ, EÜ, Euratom ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta.
Anneli Jäätteenmäki
raportöör. - - (FI) Hr juhataja, volinik, hr Diamandouros, daamid ja härrad, esiteks soovin tänada kõiki kaasaaitajaid suurepärase koostöötaseme eest, kui seda raportit koostati. Ei olnud lihtne leida lahendust, mis rahuldaks kõiki ja ma mõistan, et mõned inimesed loodavad ikka veel paarile muudatusele, kuid me oleme saavutanud parlamendikomisjonis üksmeelse tulemuse. Tundub asjakohane siit edasi minna.
Ombudsmani rolliga on seotud neli probleemi. Need on juurdepääs dokumentidele, ametnike tunnistused, teave kuriteoasjade kohta ja koostöö inimõiguste valdkonnas. Euroopa ombudsmani algses ettepanekus oli ka viies probleem - tema volitused sekkumiseks -, kuid see tekitas vaidlusi ja just arutelu lõpus ütles ombudsman, et ta tahab selle tagasi võtta.
Kõige tähtsam muudatusettepanek puudutab ka ELi institutsioonide ja organite kohustust anda ombudsmanile juurdepääs dokumentidele, kui seda ombudsmanile tema töö tegemiseks vajalikuks peetakse. Senini on institutsioonidel olnud õigus teabe avalikustamisest keelduda. Seda kaalutakse nüüd objektiivselt, mitte enam subjektiivselt või meelevaldselt. See on oluline, kuigi väike samm õiges suunas.
Institutsioonid, kes annavad ombudsmanile salastatud teavet või dokumente, peavad ombudsmani nende konfidentsiaalsest staatusest teavitama. Lisaks sellele peab ombudsman rakendatavate eeskirjade puhul kooskõlastama asjaomaste institutsioonidega tegutsemistingimused juurdepääsuks salastatud teabele või teabele, mille suhtes on kohaldatav ametisaladuse hoidmise kohustus.
Euroopa ombudsmani roll on muutunud aastate jooksul Euroopa Liidu institutsioonide ja Euroopa kodanike jaoks üha olulisemaks. Lissaboni lepinguga muutub Euroopa Liidu põhiõiguste harta õiguslikult siduvaks, mis teeb ombudsmani töö isegi veel olulisemaks. Tulevikus peame me tegema rohkem ära tagamaks, et ombudsmanil on piisavalt vahendeid, et tema põhikiri on ajakohane, et ta saab vajaliku teabe ja et ametnikud annavad talle õiget teavet.
Põhiõiguste harta kohaselt on igaühel õigus sellele, et liidu institutsioonid ja organid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ning mõistliku aja jooksul. Seega peavad olema paigas vahendid, et kodanikud ei peaks otsuseid aastaid ootama ja et neil oleks ka usaldus asjaolusse, et ombudsmanil on kogu vajalik teave ja et ametnikud räägivad talle, mida nad teavad, mitte seda, mida nad öelda tahavad. Vastasel juhul ei ole õigusriiki, midagi, millest meile nii väga rääkida meeldib, isegi kui EL ei ole riik. Me ise peaksime samuti õigusriigi põhimõtetest kinni pidama - vaid siis saame eeldada, et teised seda teevad.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Hr juhataja, 14 aastat on möödunud sellest, kui parlament võttis esmakordselt vastu Euroopa ombudsmani põhikirja. Sellest ajast saadik on juhtunud palju. Seepärast on normaalne ja asjakohane, et ombudsman on algatanud põhikirja muutmise, ja komisjon tervitab seda.
Oluline on see: kodanikel peab olema usku ombudsmani suutlikkusse viia läbi väidetavate haldusliku omavoli juhtumite põhjalikke ja erapooletuid uurimisi. Seega on ombudsmanil tema olulise töö jaoks vaja selgeid, sisutihedaid ja tõhusaid eeskirju.
Komisjon on jälginud seda algatust algusest peale väga tähelepanelikult ja meil on olnud viljakaid arutelusid ombudsmani ja parlamendi raportööri pr Jäätteenmäkiga. Meie vastavad talitused on samuti palju ühenduses olnud ja koostööd teinud.
Komisjon tervitab kõnealuse raporti üldist suunitlust ja ma tahan töö eest tänada esimees hr Leinenit ja kõiki komisjoni liikmeid, eriti pr Jäätteenmäkit.
Euroopa Komisjoni poolt esitame me oma ametliku arvamuse varsti pärast seda, kui parlament meilt seda nõuab. Täna tahaksin meie peamised mõtted lühidalt kokku võtta. Need puudutavad nelja konkreetset küsimust.
Esiteks tunnistajate kuulamine, teiseks juurdepääs toimikutele, kolmandaks OLAF, ja neljandaks koostöö inimõiguste valdkonnas. Ma ütlen varsti iga nimetatud küsimuse kohta paar sõna.
Esiteks tunnistajate kuulamise kohta. Komisjon nõustub parlamendi muudatusettepanekuga tunnistajate kuulamise kohta, ja kõnealuse sätte eesmärk oli tuletada meelde, et ametnikud ei anna tunnistusi mitte ainult isiklikul alusel, vaid oma ametliku pädevuse piires.
Oleme teadlikud sellest, et praegune sõnastus võiks jätta mulje, et ametnikud võiksid tegutseda juhiste kohaselt ja mitte anda autentseid ja täielikke tõendeid. Seda ei ole kunagi juhtunud, kuid ma nõustun sellega, et oluline on muuta sõnastust ja vältida arusaamatusi.
Teiseks, toimikutele juurdepääsu osas pooldab komisjon seda, et ombudsmanil lubataks tutvuda dokumentidega, mida tal uurimiste käigus vaja läheb. Ombudsman on teinud ettepaneku kaotada toimikule juurdepääsuga seotud salastatuse erand. Komisjon ei ole seda erandit kunagi kasutanud, kuid on oluline, et me väljendaksime end väga selgelt.
Salastatud teabe käsitlemist tuleb hoolega kaaluda. Sama kehtib üksikisikute eraelu puutumatuse, menetluste kaitse ja ärisaladuste konfidentsiaalsuse puhul. Seepärast tervitab komisjon parlamendi muudatusettepanekut, et kui tegemist on seda liiki dokumentidega, peaks ombudsman kasutama eeskirju, mis vastavad rangelt asjaomases institutsioonis kehtivatele eeskirjadele.
Seoses tundliku teabega, nagu andmekaitse ja ärisaladused, jagab komisjon täielikult parlamendi seisukohti. See kehtib ka kohtuvaidluste menetlustega seotud dokumentide puhul.
See tähendab, et kui ombudsman tegeleb kolmandate isikute taotlustega juurdepääsuks dokumentidele, mille ombudsman on uurimiste käigus saanud, peaks ta kohaldama asjaomast ühenduse õigust.
Nagu te teate, siis asjaomast ühenduse õigusakti - määrus (EÜ) nr 1049/2001 - ajakohastatakse parajasti ja komisjon võtab otsuse vastu vaid mõne nädala pärast.
Nimetatud põhjustel nõustub komisjon dokumentidele juurdepääsu käsitlevate muudatusettepanekute eesmärgiga, kuid me arvame, et võibolla parandaks täpne sõnastus teksti isegi rohkem ja me tuleme selle juurde tagasi siis, kui me esitame oma ametliku arvamuse.
Kolmas mõte OLAFi kohta: kui tegemist on teabe edastamisega võimaliku kuritegeliku tegevuse kohta, nõustub komisjon täielikult parlamendiga selles, et ombudsman peaks suutma teavitada Euroopa Pettusevastast Ametit mis tahes teabest tema pädevusse kuuluvate küsimuste kohta, ja ei ole täiesti selge, et kavandatud mõiste "pädev institutsiooniline organ" hõlmaks OLAFit. Vähesel määral ümbersõnastamine võiks teksti isegi rohkem paremaks muuta.
Lõpetuseks, seoses koostööga inimõiguste valdkonnas - praegune olukord on osutunud heaks aluseks Euroopa ombudsmanile koostööks riikide ombudsmanide ja muude sarnaste organitega.
Komisjon toetab täielikult seda koostööd. See toob Euroopa institutsioonid tema kodanikele lähemale. Esitatud muudatusettepanekuga tahaks parlament laiendada koostöö ulatust teistele institutsioonidele, et edendada ja kaitsta inim- ja põhiõigusi.
Vastavalt asutamislepingu artiklitele 302 ja 303 on komisjon kui ühenduse esindusorgan see, kes kehtestab asjakohased koostöövormid rahvusvaheliste organisatsioonidega üldiselt ja eelkõige Euroopa Nõukoguga. Seepärast on komisjon arvamusel, et kõnealune ettepanek läheb kaugemale ombudsmanile asutamislepinguga antud volitustest.
Seepärast on komisjon avatud alternatiivsele sõnastusele ja ma loodan, et me suudame tekitada õige tasakaalu ombudsmani oluliste töösuhete ja aluslepingute vahel, mis ei avalda mõju komisjoni institutsioonilistele eesõigustele.
Niisiis on need komisjoni mõtted parlamendi muudatusettepanekutes tõstatatud küsimuste kohta ning pärast homset hääletust koostame me arvamuse ja alustame nõukoguga arutelusid. Seda tuleks teha ruttu, kuna me tahame hõlbustada selles asjas kokkuleppe saavutamist Sloveenia eesistumise ajal.
Maria Matsouka
petitsioonikomisjoni arvamuse koostaja. - - (EL) Hr juhataja, daamid ja härrad, ELis on praegu kahtlemata eriti raske usalduskriisi periood. Huvitav, kas EL on demokraatlikus mõttes usaldusväärne? Et see nii oleks, on ELil vaja oma kodanike seadustamist ja kuna Euroopa on laienenud, on see muutumas üha keerulisemaks. Alati on olemas ühine põhialus, millele me Euroopat ehitame ja millele meie kaaskodanikud loota võivad. See on nende põhiõiguste kaitsmise väärtuste süsteem.
Vajadus suhelda Euroopa kodanikega on tungivam kui kunagi varem. See on mõttekas vaid siis, kui EL saab kätte nende muresõnumid ja suudab neid veenda selles, et institutsioonid püüavad nende ootustele vastata. Kodanikud ei usalda meid, sest nad ei tunne, et me edendame või isegi laiendame nende õigusi. Meie püüdel peab olema kestev mõju, daamid ja härrad. Me peame jälgima ajaloolisi arenguid ja uusi nõudeid, mida need kaasa toovad. Euroopa ombudsmani esmane mure on tagada ELi institutsiooniliste organite ja organisatsioonide nõuetekohane toimimine, parandades usaldust, mida kodanikel nende suhtes vaja on.
Kavandatud muudatused kodukorras, milles vaadatakse läbi ombudsmani põhikiri, annab talle selleks tõhusad vahendid. Toetame petitsioonikomisjoni nimel neid täielikult.
Lõpuks, lubage mul õnnitleda selle küsimuse puhul eelkõige raportööri pr Jäätteenmäkit tema väsimatute jõupingutuste eest üldiselt aktsepteeritava raporti saavutamise nimel.
Maria da Assunção Esteves
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PT) Arutelu muudatuste üle kõnealuses ombudsmani põhikirjas põhiseaduskomisjonis ei olnud kerge. See oli pikk ja vastuoluline arutelu ja vaetav probleem seisnes põhiliselt otsustamises, kas ombudsmani volituste laiendamine oli mõistlik samm. Me alustasime selgest eeltingimusest, et iga institutsiooni roll demokratlikus kultuuris peab olema määratletud ja seoses rollidega ei tohi olla mingit segadust. Rollide selge määratlemine ja mõistlik jaotamine on ainus viis institutsioonide seaduslikkuse, tõhususe ja aruandluse edendamiseks.
Just sellepärast võttis ombudsman tagasi oma ettepaneku juurdepääsu võimaldamiseks Euroopa Kohtule. Kompromiss saavutati siiski andmekaitse küsimuses, juurdepääsu osas salajastele toimikutele ja koostöö osas teiste institutsioonidega põhiõiguste valdkonnas. Ombudsmanil on nüüd juurdepääs salajastele toimikutele, kuid tal ei ole lubatud avaldada sellist teavet kolmandatele isikutele. Andmekaitse järgib Euroopa Liidu andmekaitse-eeskirju.
On selge, et ombudsman saab töötada teiste institutsioonidega põhiõiguste küsimusega ja mulle tundub, et muud toimimisviisi ei saagi olla. Koostöö institutsioonidega põhiõiguste teemal kujutab endast selgesõnalist ja kirjutamata põhimõtet, arvestades, et põhiõigused moodustavad Euroopa Liidu alustalad ja eesmärgi. Siiski selgitab mitte just kergete killast arutelul saavutatud kompromiss seda, mida ma pean kõnealuse küsimuse vältimatuks lõpptulemuseks: ombudsman kui institutsioon peab olema alati teadlik sellest, et oma volituste teostamisel peab ta tegema seda vastavalt vajaduse, asjakohasuse ja proportsionaalsuse kriteeriumidele, sest need on õigluse kriteeriumid.
Costas Botopoulos
fraktsiooni PSE nimel. - (EL) Hr juhataja, Euroopa ombudsman, daamid ja härrad - kallid öised kolleegid, võibolla oleme me aruteluga Euroopa ombudsmani põhikirja täiustamise üle veidi viivitanud. Arvan siiski, et lõppude lõpuks teeme seda asjakohasel ajal, kuna praegu, kui Euroopa Parlament vaidleb kodanike õiguste üle üldiselt, seisab ta silmitsi uue, ELi toimimise lepinguga, ja põhiõiguste hartaga, mis sisaldab artiklit, milleks käsitletakse konkreetselt kodanike õigust esitada küsimusi Euroopa kodanike advokaadile. Ma arvan, et seepärast on õige aeg arutleda teemal "kodanike usaldus ELi organite suhtes”. Lubage teile meelde tuletada, et Euroopa ombudsman on Euroopa kodanike teenistuses, et aidata neil võidelda haldusliku omavoli vastu. Tahaksin lisada, et Euroopa Parlamendil endal on viimane aeg näidata usku nii oma institutsioonidesse kui Euroopa ombudsmani.
Arvan, et meie arutelu muudatuste üle, mis said alguse praeguse ombudsmani algatusel, sisaldasid kahte arusaamatust, mille arvan et suutsime komisjonis lahendada. Esimene, mis on seotud pädevuste teemaga. Mõned inimesed on öelnud, et me anname Euroopa ombudsmanile liiga suure pädevuse, kuid see pole tõsi. Kõnealuses raportis püütakse täiendada Euroopa ombudsmani olemasolevat institutsioonilist pädevust, et ta saaks seda kõikides valdkondades, millest raportöör kõnelnud on, asjakohaselt kasutada.
Teine arusaamatus puudutas dokumentide konfidentsiaalsust. Selles konkreetses raportis ei ole märgitud, millistele dokumentidele peab avalikkusel juurdepääs olema. Selles viidatakse dokumentidele, mida ombudsman võib näha ja sätestatakse kaks selget reeglit: dokumente, mis on tundliku sisuga, ei tohi vastavalt määrusele näha mitte keegi; dokumente, mida reguleerib konfidentsiaalsuskord, peab see ka edaspidi reguleerima. Kokkuvõtteks lubage mul öelda, et praeguses olukorras on väga oluline, et me kõnealust raportit edendaksime.
Andrew Duff
fraktsiooni ALDE nimel. - Hr juhataja, kõnealune algatus kujutab endast ombudsmani põhikirja õigeaegset tugevdamist ja on usalduse signaal viisil, mida hr Diamandouros ja tema eelkäija hr Söderman on oma ülesannetes teostanud. Samuti peegeldab see muutust poliitilises kliimas alates ombudsmani büroo loomisest, eriti seoses suurema läbipaistvusega.
Meie kui parlamendi jaoks oleks praktiliselt absurdne võimaldada ombudsmanil konfidentsiaalsuse alusel täielikku juurdepääsu dokumentidele. Avalik arvamus peaks käsitlema sellist avaldust väga küüniliselt.
Nõustun volinik Wallströmiga, et oleks suurepärane, kui me saaksime lõpetada need kauaaegsed läbirääkimised Sloveenia eesistumise ajal, et oleksime nõuetekohaselt valmistunud kohtumiseks valijatega 2009. aasta kevadel. Me peaksime olema uhked nende reformide üle, mida minu arvates kogu parlament toetada suudab.
David Hammerstein
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Hr juhataja, hr Diamandouros, rohelised tahavad tugevdada ombudsmani institutsiooni, et suurendada avalikkuse usaldust Euroopa institutsioonide suhtes. Kuidas me saame seda teha? Leppides kokku, et ombudsmanil ei tohiks olla täielikku juurdepääsu igat liiki dokumentidele, sealhulgas salastatud dokumentidele.
Lisaks sellele on meil hea meel selle üle, et ombudsman peab saama kuulata Euroopa institutsioonide selliste ametnike tunnistusi, kes peavad olema vabad piirangust, mille kohaselt peavad nad alati rääkima vastavalt oma administratsiooni ülemuste juhistele. See on oluline.
Samuti on oluline, nagu on mainitud Lissaboni lepingus ja kõnealuses raportis, et ombudsmanil oleksid volitused sekkumiseks Euroopa Kohtu kohtuasjadesse, ja me toetame ombudsmani üleskutset suuremaks läbipaistvuseks üldiselt, sealhulgas siinsel täiskogul, seoses parlamendiliikmete tuludega.
See on teine kord, mil Euroopa Parlament on teinud ettepaneku parenduste tegemiseks ombudsmani põhikirja. Viimasel korral blokeeris nõukogu need parendused. Olen kindel, et seekord on ombudsmani tegelikud volitused lõpuks selgeks tehtud ja et me oleme tõesti loonud vahendi, mille abil suurendada tavainimese usaldust Euroopa institutsioonide suhtes.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Hr juhataja, mõni mu parlamendiliikmest kolleeg siin kavatseb öelda: mis nüüd lahti on? Kas me oleme mõistuse kaotanud? Põhiseaduskomisjoni päevakorrapunkti arutatakse kella kümnest üheteistkümneni õhtul? Mis on juhtunud? Kas hr Duff andis löögi ja saatis hr Watsoni liberaalide liidu fraktsiooni teise ritta? Mida me Euroopa Rahvaparteis tegime? Ei, me üksnes järgisime parlamentaarse reformiga tegeleva töörühma soovitust, milles öeldakse, et meid on väga vähe, me peaksime püüdma kokku saada kasvõi ainult selleks, et oleks soe ja et me end üksikuna ei tunneks.
Hr juhataja, ilma naljata, ma usun, et tänaõhtusel kohtumisel tegeldakse olulise teemaga. Mul on väga hea meel, et ombudsman siin meiega on. Seda seepärast, nagu komisjoni asepresident pr Wallström nii õigesti ütles, et pärast aastakümneid tegutsemist on normaalne ja õige tõmbuda eemale ja vaadata, mis toimib ja mida saaks parandada.
See ongi täpselt pr Jäätteenmäki raporti eesmärk ja ma tahaksin teda tänada meie kõigiga nii tõhusa koostöö eest ja konsensuse poole püüdlemise eest, mis näitab, et siin, Euroopa institutsioonides, elame me konsensusdemokraatias ja mitte konfliktidemokraatias. Seega palju õnne, pr Jäätteenmäki.
See, mida me oleme tahtnud saavutada, on midagi väga lihtsat, hr juhataja. Kui Maastrichti lepinguga loodi ombudsmani ametikoht, olime me olulisel teelahkmel põhiliselt majandusliku liidu ja julgustavalt poliitilise liidu vahel. Ombudsman oli selles üleminekus keskne element.
Täna tahame me jätkata ombudsmani toetamist tema töös, et ta saaks olla jätkuvalt oluline osaleja institutsioonide ja Euroopa kodanike vahelises lähenemises.
Seepärast olen veendunud, et reformid, mille on põhiseaduskomisjon kavandanud - kordan: konsensusega - liiguvad selles suunas. Järgmisel täiskogu miniistungil arutame me raportit, mille on koostanud hr Stubbs, kes tegeleb teise olulise aspekti - läbipaistvusega Euroopa institutsioonides. Mõlemad raportid liiguvad samas suunas, hr juhataja, ja näitavad, et siin, isegi kella viiest üheteistkümneni õhtul tunneme me muret oma kodanike pärast.
Richard Corbett
Hr juhataja, Euroopa institutsioonid on paratamatult kodanikest kaugemal kui riiklikud või kohalikud institutsioonid. Seepärast ongi meil subsidiaarsuse põhimõte, milles deklareeritakse, et me ei tohiks tegutseda Euroopa tasandil, kui riiklikud või kohalikud meetmed on täiesti piisavad.
Sellepärast ongi meil selline institutsiooniline süsteem, et kui me tegutseme Euroopa tasandil, saame me pakkuda kodanikele tagatist, et institutsioonid toimivad võimalikult avatult, demokraatlikult ja õigustatult. Seepärast ongi meil Euroopa Parlament - et Euroopat ei jäetaks vaid valitsuse ministritele ja tehnokraatidele, diplomaatidele ja bürokraatidele. Seepärast ongi meil Euroopa Kohus - et tagada õigusriigi põhimõtted.
Seepärast on meil ka ombudsman - et isegi need kodanikud, kes meie arutelusid nädalast nädalasse ei jälgi - ja neid on palju - võivad jääda kindlaks, et me tegutseme vastavalt nendele kõrgetele standarditele, ja et väidetava haldusliku omavoli juhtumite korral uuritakse neid nõuetekohaselt ja erapooletult.
Ent nagu ütles volinik Wallström, peab kodanikel olema usaldus ombudsmani suutlikkuse vastu seda teha. Isegi kui veel ei ole olnud juhtumeid, kus ametnikele on sellel ajal, kui ombudsman neid küsitleb, antud kõrgemalt poolt juhiseid, mis on samaväärne tsensuuriga, ja isegi kui senini ei ole olnud probleeme juurdepääsuga konfidentsiaalsetele dokumentidele, on oluline, et meie kodanikud näeksid, et need asjad ei saa muutuda takistusteks ja neid ei saa kasutada ettekäänetena asjaolude varjamiseks ombudsmani eest.
Seepärast tervitan ma ombudsmani algatust muudatuste kavandamisel oma põhikirja. Minu fraktsioon toetab põhiseaduskomisjonilt heakskiidu saanud muudatusi ja ma olen kindel, et parlament tervikuna toetab neid kogu südamest.
Dushana Zdravkova
(BG) Tahaksin õnnitleda raportöör pr Jäätteenmäkit asjaolu puhul, et alates Lissaboni lepingu ja põhiõiguste harta allkirjastamisest on pakutud välja uus raamistik ombudsmani rollile kaasaegsetes sotsiaalsetes suhetes. Olen kindel, et kõnealune dokument aitab kaasa tema töökohustuse tõhusamale täideviimisele ja teeb temast Euroopa kodanike jaoks Euroopa institutsioonidepoolse halva valitsemistava juhtumite vastase tõhusa kaitse tegeliku garandi.
Mõlemad meie arutelud ja raport keskenduvad tundlikule teemale ombudsmani juurdepääsu kohta teabele, sealhulgas salastatud teabele. Arvan, et kui ombudsmani tööd tuleb teha tõhusalt ja kui me peame tagama parima võimaliku tulemuse objektiivse tõe väljauurimisel, mis on eelkõige avalik huvi, peaks Euroopa institutsioonidel olema kohustus võimaldada juurdepääs mis tahes liiki teabele. Ent samal ajal tuleb ombudsmani teavitada sellise teabe liigist, eriti juhtumite puhul, kus see on konfidentsiaalne. Tõepoolest on väga oluline austada kodanike eraelu puutumatust, eelkõige salastatud teabe kasutamisel. Arvan, et raportööril on õnnestunud luua tasakaal isiklike õiguste ja avaliku huvi vahel. See annab ombudsmanile juurdepääsu kogu teabele asjaomase juhtumi kohta, et ta saaks selle kohta otsuse vastu võtta, samal ajal, kui on olemas vastavus ka kõikidele eeskirjadele, mida järgitavad ka sellist teavet andvad institutsioonid, ning see tagab nii asjaomase teabe kaitse kui ka Euroopa kodanike kaitse.
Ombudsmani kui Euroopa institutsioonide ja kodanike vahelise lepitaja rolli tugevdamine aitab kaasa demokraatia arengule ja tugevdab õigusriigi põhimõtteid. Seepärast on väga oluline, et ta oleks kohal mitte üksnes Euroopa, vaid ka riigisisesel tasandil, eriti riikides, kus demokraatlikud põhimõtted ja järelevalve on alles ülesehitamisprotsessis ja kus valitsusstruktuurid ei suuda oma kodanikele riigisisesel tasandil tõhusaid õiguskaitsevahendeid pakkuda, kuid siiski on need kodanikud ka Euroopa Liidu kodanikud. Seepärast tahaksin rõhutada vajadust koostöö parandamise järele ELi institutsioonide ja ombudsmani vahel. Eriti olulised on suhtlus ombudsmani ja Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni vahel; neil tuleb Euroopa kodanike huvides koostööd teha. Samuti on oluline arendada välja koostöö praktiliste mehhanismide tõhusam süsteem ja seda rakendada.
Metin Kazak
- (FR) Hr juhataja, daamid ja härrad, pr Jäätteenmäki raport tuleb väga olulisel ajal Euroopa integratsiooniprotsessis: Lissaboni lepingu ja Euroopa põhiõiguste harta vastuvõtmine. Kodanike õiguse usaldusväärsele haldustavale esmakordne tunnustamine kujutab endast märkimisväärseid edusamme suurema läbipaistvuse suunas ja vastab vajadusele meetmete järele ning ühenduse organite sellise käitumise järele, mis oleks kooskõlas mitte üksnes kehtivate eeskirjadega, vaid Euroopa maksumaksja ootustega seoses vastutustundliku, erapooletu ja tõhusa haldusega.
Kavandatud muudatused võimaldaksid uurimise ajal saada üle ühenduse institutsioonidepoolsest mis tahes soovimatusest teha asjaolude selgitamisel täielikku koostööd. Ühtegi võimalikku soovi ilustada tõe teatavaid aspekte ebaselgete tekstide vastuvõtmise teel, mille sõnastus võimaldab kahemõttelist tõlgendamist, ei saa lubada. See võimaldab haldusele liiga palju vabadust ja suurendab ebaproportsionaalsel ja vastuvõetamatul viisil selle kaalutlusõigust.
Ombudsman vajab kodanike usaldust, kes eeldavad temalt kaalutletud sekkumist õiguste kaitsmisel. Ent teda seob ka kohustus austada talle laekuva teabe konfidentsiaalsust. Seepärast õnnitlen pr Jäättteenmäkit nende kahe nõude vahele sobiva tasakaalu loomise puhul ja tasakaalustatud lahenduste pakkumise puhul, mis tugevdavad ombudsmani kui moraalse autoriteedi rolli tõhusust ja parandavad ühenduse institutsioonide läbipaistvust, iga Euroopa kodaniku õigust usaldusväärsele valitsemisele ja heale haldusele.
Margot Wallström
Euroopa Komisjoni asepresident. - Hr juhataja, soovin tänada austatud parlamendiliikmeid selle arutelu ja märkuste eest. Paljud parlamendiliikmed on maininud, et see on pädevuste ja usalduslikkuse küsimus. Need küsimused on seotud ja ma olen kindel, et kõnealused reformid kõrvaldavad mitmetähenduslikkuse, mida institutsioonid on ehk varjumiseks kasutanud. Reformid kaasajastavad menetlusi ja muudavad need avatuks ning tagavad suurema selguse ja läbipaistvuse, mida on praegu vaja, ja selleks, et kodanike ootustele vastata.
Tahaksin kasutada võimalust ja tänada pr Jäätteenmäkit veel kord meiega avatul ja konstruktiivsel viisil töötamise eest ja meile oma töö kohta teabe andmise eest. Tahaksin samuti tänada ombudsmani ennast, sest mul on olnud võimalus tema tööd jälgida ja ma olen teadlik korrektsuse, tõsiduse ja pühendumuse tasemest, millega ta oma ülesandeid täidab. See on mulle tõesti muljet avaldanud ja ma usaldan teda väga.
Kõnealuse algatusega aitame me ka ombudsmanil viia oma põhikirja kooskõlla sellega, mida me ombudsmanilt meie institutsioonides haldusliku omavoli juhtumite uurimisel eeldaksime.
Anneli Jäätteenmäki
raportöör. - (FI) Hr juhataja, tahan vaid tänada kõiki suurepärase koostöö eest ja käesolevas viimases läbivaatamisetapis loodan, et me leiame õige sõnastuse, et ELi õigusaktide toimivuse suhtes esineks suuremat usalduslikkust, et oleks olemas piisavad vahendid ja et ombudsmanile oleks võimalik anda kogu vajalikku teavet. Kui ei, nagu ma ütlesin, on see halb päev õigusriigi ja läbipaistvuse jaoks, kuigi ma usun, et leitakse ühine seisukoht, sest nüüd on vaja teha vaid paar väikest muudatust.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 22. aprillil 2008.
