Ühise põllumajanduspoliitika tulevik pärast 2013. aastat (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel George Lyoni koostatud raport ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat.
Meil on rõõm tervitada volinik Cioloşt. Komisjon määrab Strasbourgi istungitele ühe või teise voliniku üksteist esindama, kuid minu arvates on see, et käsitletava valdkonna eest vastutav volinik on kohal ja osaleb selles arutelus, märk tähelepanuväärsest kohusetundest. Minu meelest on see ülimalt rõõmustav.
George Lyon
raportöör. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin kõigepealt avaldada kaastunnet oma Saksa kolleegidele ja õnnitleda Hispaania kolleege pärast eileõhtust suurepärast mängu.
Ma soovin välja tuua kaks küsimust, mis on minu arvates põhilised ja millele me peame ühise põllumajanduspoliitika reformist kõneldes vastama. Milleks ühist põllumajanduspoliitikat vaja on? Miks on see 21. sajandil endiselt oluline? Praeguse majanduskriisi, võlgades sipleva riikide rahanduse ja rangete eelarvete ajal on ülitähtis, et ühine põllumajanduspoliitika annaks nendele küsimustele vastuse, kui soovime, et maksumaksjad jätkaksid meie põllumajandustootjate nii vajalikku toetamist ka tulevikus.
Üks põhiülesandeid, mille lahendamisega ühiskond peab hakkama saama, on see, kuidas rahuldada maailmas kasvavat nõudlust toiduainete järele, mis ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul 2050. aastaks kahekordistub. On mõistagi suur katsumus tulla toiduainete nõudluse kahekordistumisega toime olukorras, kus kliimamuutuse mõjul on vähem maad, vähem vett ja vähem energiat. Kuidas selle ülesandega hakkama saada ja hoida ära täiuslik torm, mida ennustas 2009. aastal Sir John Beddington, Ühendkuningriigi juhtiv nõuandja teadusküsimustes, kes ütles, et "2030. aastal sukeldume täiuslikku tormi, sest kõik need asjad hakkavad toimuma samal ajal”? Kui me sellega ei tegele, on oodata tõsist destabiliseerumist, ägedate meeleavalduste sagenemist ja tõenäoliselt oluliste probleemide lisandumist seoses rahvusvahelise rändega, sest inimesed hakkavad toidu- ja veepuuduse vältimiseks elukohta vahetama.
Selline on meie ülesande ulatus. Leian, et toimetulek kliimamuutusega ja põllumajandusliku tootmise muutmine säästlikumaks on eesmärgid, mis peavad olema tulevase reformi keskmes. Need on olulised sammud, kui tahame jätkuvalt tagada Euroopa kodanike toiduga kindlustatuse ja aidata endiselt kaasa toiduainete kasvava üleilmse nõudluse rahuldamisele.
Reform peaks julgustama ka keskkonnahoidlikku majanduskasvu, arendades selliseid väikesemahulisi taastuvaid energiaallikaid nagu tuuleenergia, biomass, biogaas ja teise põlvkonna biokütused. See aitaks luua uusi töökohti ning annaks põllumajandustootjatele võimalusi mitmekesistada tootmist ja teenida lisasissetulekut. Samuti peame vastama üleskutsele suurendada keskkonnakaitset, tagades põllumajandustootjatele võimaluse osaleda põllumajandus- ja keskkonnakavades nii, et järgmise reformi ajal saaks sellise kavaga hõlmatud suurem osa põllumajandusmaast. Kasutades präänikut, mitte piitsa - präänikuga meelitamise eelistamine eeskirjade ja määruste piitsaga vehkimisele on väga oluline põhimõte -, saame sellele tegevuskavale põllumajandustootjate toetuse.
Reformi oluliseks edasiviivaks jõuks peab olema ka õiglus: õiglus nii vanade kui ka uute liikmesriikide suhtes otsetoetuste jaotamisel kogu ELis, õiglane jaotus põllumajandustootjate ja liikmesriikide vahel, kusjuures aegunud andmete alusel toetuste maksmine tuleb 2020. aastaks lõpetada. Ei ole õige ega põhjendatud jätkata toetuste maksmist selle põhjal, kuidas põllumajandustootjad harisid maad kümmekond aastat tagasi. Vajame ka põllumajandustootjate õiglast kohtlemist toiduainete tarneahelas, mis võimaldaks neil saada endale kauplustekettide võimu. Niisiis peavad õiglus ja õigluse põhimõte olema tulevase reformi keskmes.
Peame käsitlema ka hindade kõikumist turul, kuid sel teemal kutsun ma üles mõningasele ettevaatlikkusele. Jah, vajame endiselt sekkumist ja eraladustusabi. Peame tõepoolest uurima muid vahendeid, näiteks saagiriski kindlustamist ja futuuriturge. Vajame tõesti spetsiaalset eelarverida, mida saaks kasutada tegevuse rahastamiseks kriisi korral. Kuid peaksime heitma kõrvale igasuguse mõtte pöörduda tagasi laiaulatusliku turgude korraldamise juurde, mida nägime minevikus. Seda on juba proovitud ja see ebaõnnestus. Pakun, et me ei soovi taas sama allakäigurada käia.
Lõpetuseks olen kindel, et Euroopa Parlament toetab meie reforme, ühise põllumajanduspoliitika ajakohastamist, sellele uue kursi andmist, et astuda vastu 21. sajandi uutele ülesannetele. Seda raportit toetades annab parlament sellele arutelule kuju ja paneb paika tegevuskava ning ma kutsun volinikku üles kasutama meie mõtteid, kui ta avaldab käesoleva aasta novembris oma ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta.
Dacian Cioloş
Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! On mõistagi suur au osaleda nendel aruteludel, mis pakuvad mulle erilist huvi, sest ma pean tegema ettepanekuid ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta. Nagu ma varem enda ärakuulamistel Euroopa Parlamendis ütlesin, pean ma suhet parlamendiga ülioluliseks vahendiks, mis aitab kujundada ühise põllumajanduspoliitika lõplikult ümber nii, et see vastaks paremini kodanike ootustele ja et Euroopa kodanikud saaksid sellest veel paremini aru.
Tahaksin siiralt tänada George Lyonit raporti eest, mille ta täna hääletusele paneb, samuti kogu tema meeskonda ning loomulikult kõiki põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni liikmeid, kes on esitanud seda dokumenti rikastavaid muudatusettepanekuid.
Mulle teeb heameelt ka selles raportis sisalduv üleskutse ja tahe parandada suhtlemist ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa Liidu põllumajanduse tuleviku teemal. Minu meelest on see raport lisaks oma väga olulisele tehnilisele sisule juba iseenesest väga hea vahend, et edastada teavet, mis käsitleb ühist põllumajanduspoliitikat, seda, millega on olnud tegemist seni, vajadust sellise poliitika järele tulevikus ja vajadust selle poliitika arenemiseks.
Märgin ära ka teie üleskutse ühise põllumajanduspoliitika uuesti sõnastamiseks nii kooskõlas Lissaboni lepinguga, milles on sätestatud ÜPP selged eesmärgid, kui ka Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Minu arvates on meil siin võimalus kohandada ühine põllumajanduspoliitika paremini kodanike praeguste ootustega, lisaks selle tavapärasele eesmärgile tagada turvaline turu varustamine.
Te soovitasite ka meetmeid, millega parandada toiduainete tarneahela toimimist ja selles osalevate eri ettevõtjate vahelist tasakaalu ning samuti suurendada põllumajandustootjate seisukohtade läbipaistvust ja nende võimalusi läbirääkimistel. Need punktid ei kajastu mitte üksnes ühise põllumajanduspoliitika reformis, vaid ka teistes komisjoni tulevastes algatustes.
Lugesin väga hoolikalt ka teie ettepanekuid tulevaste otsetoetuste kohta vahenditena, mis ei peaks mitte ainult tagama põllumajandustootjatele stabiilse sissetuleku, vaid kindlustama tulevikus ka vähima vajaliku avalike hüvede pakkumise. Leian, et siin peitub uus otsetoetuste mõiste ja uus õigustus põllumajandustootjatele minimaalse põhisissetuleku tagamiseks, kuid samuti stiimul pakkuda avalikke hüvesid.
Märkasin ka teie soovitust vaadata läbi nende otsetoetuste jaotamise kriteeriumid, alustades sellest uuest kriteeriumist, et tagada samas nende ühtlasem jaotus eri liikmesriikide, piirkondade ja põllumajandustootjate kategooriate vahel. Sealjuures tuleb arvesse võtta ka põllumajandusliku tootmise eripära vähem soodsates ja keerulistes piirkondades.
Nimetaksin ka - nagu ütles George Lyon - vajadust tagada ka edaspidi, et ühine põllumajanduspoliitika keskenduks turule, ning see tuleb saavutada läbimõeldult, et põllumajandustootjad ei peaks kokku puutuma väga korrapäratute turgudega. Sellest vaatevinklist on keskendumine turgudele minu arvates täielikult kooskõlas turu korraldamise mehhanismide parandamisega, mis aitab tagada konkreetsemalt nende turgude tõhusa toimimise, mõjutamata - nagu ma ütlesin - nende eesmärkide saavutamist, mis on seotud põllumajanduse alalhoidmisega terves Euroopas ja meie põllumajandusliku tootmise mitmekesisuse säilitamisega.
Mul on paar märkust esitatud muudatusettepanekute kohta, mida hakatakse arutama. Leian, et toiduainete tootmine on ühise põllumajanduspoliitika oluline eesmärk. Selle tootmise eest saadakse tasu otse turgudelt, kuid me peame võtma arvesse ka avalikke hüvesid, mida ei tasustata turgude kaudu ja mis tuleb katta avaliku sektori rahalise toetusega. Põllumajandusliku tootmise puhul võime võtta arvesse kaht aspekti: toiduainete tootmist ning avalike hüvede pakkumist. Sellega kaasnevad aspektid, mille puhul toimub tasustamine turgude kaudu, ja aspektid, mille puhul turgudelt tasu ei saada ja mida tuleb toetada riigi rahaga.
Kui rääkida ühise põllumajanduspoliitika ülesehitusest, siis olen korduvalt öelnud, et minu arvates peab ühine põllumajanduspoliitika koosnema kahest sambast, et lisaks ÜPP eesmärkide saavutamise selgemaks muutmisele oleks tagatud meie käsutuses olevate vahendite parem korraldamine. Meil on vahendid, mida tuleb kasutada igal aastal ja mille tulemusi saab mõõta igal aastal, kuid meil on ka mõned sellised meetmed, mida tuleb rakendada mitme aasta jooksul sellistes programmides, mille puhul kulub tulemuste saamiseks aastaid. Et tagada ühise põllumajanduspoliitika raames meie käsutuses olevate vahendite parem korraldamine, on meil minu arvates vaja neid kaht sammast, mis peavad mõistagi teineteist täiendama ja mille eesmärgid peavad olema selgemalt määratletud. Seejärel oleks asjakohane ja hea mõte selgitada, kuidas tuleb rakendada meetmeid, mida need sambad hõlmavad.
Mis puudutab nõuetele vastavust, siis leian, et sel on olnud otsetoetustele hea mõju. Sellega on ka selgelt määratletud lähtepunkt riigi rahaga tasustatavate avalike hüvede jaoks. Nõuetele vastavuse meetmeid saab loomulikult lihtsustada. Saame tagada, et nende sisu oleks selgem nii põllumajandustootjate kui ka riiklike või piirkondlike ametiasutuste jaoks, kes neid meetmeid rakendavad ja kontrollivad. Sealjuures arvan, et põhiliste otsetoetustega seotud keskkonnanõuetele vastavus on hea lähtepunkt ka selleks, et määratleda hiljem selgelt muud meetmed, mis ergutaksid avalike hüvede pakkumist.
Turumeetmetest rääkides usun - nagu ma teile ütlesin -, et keskendumine turgudele on vajalik, kuid peame kaitsma ka turvavõrke ja vaatlema põhjalikult uusi meetmeid, mis võivad aidata meil saavutada eesmärki stabiliseerida turuhinnad ja sissetulekud.
Mis puudutab väikeste, keskmise suurusega ja suurte põllumajandusettevõtete ülesehitust, siis olen nõus, et nad peaksid toimima paremini - ja see käib ka väikeste põllumajandusettevõtete kohta -, kuid peame olema võimelised tagama, et see muutus toimuks nende eriomases keskkonnas, rakendades ulatuslikumalt nende eriomaseid arenguvarusid. Seega saab nende põllumajandusettevõtete ümberkorraldamine olla tihedalt seotud lähenemisega turgudele, nihkumata sealjuures ühtse põllumajandusmudeli suunas, nii et me suudame säilitada põllumajanduse mitmekesisuse.
Pärast neid märkusi kuulan nüüd tähelepanelikult teie kommentaare ja tähelepanekuid ning ma kinnitan teile, härra Lyon, et tutvun väga põhjalikult parlamendi poolthääled saanud raporti sisuga ja tuginen sellele kindlasti, kui valmistan lähikuudel ette komisjoni õigusloomega seotud algatusi.
Giovanni La Via
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Minu meelest on Lyoni raporti tugev külg see, et selles on selgelt määratletud ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kogum, mis on varasemast tunduvalt avaram ja mis on kooskõlas ELi 2020. aasta strateegiaga.
Nagu raportist selgub, peab selle põllumajanduspoliitika kohaldamisalaks jääma Euroopa, ja me peame takistama kõiki neid, kes kavatsevad seda taasriigistada, kes soovivad sellele riiklikku toetust. On võetud jõuline seisukoht, et me vajame vahendeid, mis vastavad märksa avaramatele kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas selleks, et täita avalikud eesmärgid ja eesmärk pakkuda avalikke hüvesid ilma turuta. Raportis tehakse selgeks, et uue ühise põllumajanduspoliitika jaoks eraldatavad vahendid peavad olema vastavuses nende vahenditega, mida see poliitika kasutas senini.
Michel Dantin
Austatud juhataja! Alustuseks tahaksin tänada George Lyonit ja samuti variraportööride meeskonda, kes tegid minu arvates temaga selle raporti juures tõhusat koostööd.
See raport annab meie fraktsiooni jaoks edasi Euroopa põllumajanduse püüdlused. See on koostatud pärast 2007. ja 2008. aasta toorainekriise ning pärast 2009. aasta põllumajanduskriisi, mis õpetasid, et liberalism pole põllumajanduse jaoks lahendus.
Meie põllumajandus peab eelkõige võimaldama, tagama 450 miljoni eurooplase toiduga kindlustatuse, kuid me peame ka leidma endale koha maksejõulistel turgudel. On selge, et 20. sajandi keskpaigast alates valitsenud tingimused on arenenud, et meetodid on arenenud ja peavad veelgi arenema, et need peavad muutuma ning et põllumajanduspoliitika vahendid peavad samuti arenema. Põllumajandust tuleb selle arengu käigus toetada.
Kui esimene sammas, mida rahastatakse üksnes ELi eelarvest, peab toetama põllumajandusega seostatavaid ühiskonna nõudmisi, siis teine, kaasrahastatav sammas, peab jätkuvalt toetama põllumajanduse ja põllumajandusliku toiduainetööstuse ajakohastamist, et võtta arvesse uut olukorda. See poliitika peab olema ka õiglasem - jah, ütlesin just "õiglasem” - riikide ja ka põllumajandustootjate endi suhtes. Meie selge soov on anda 14 miljonile põllumajandustootjale ja nende perekondadele tagasi lootus ja tagada eelkõige asendajad 4,5 miljonile põllumajandustootjale, kes on praegu üle 60 aasta vanad ja peagi sellest ametist lahkuvad. Põlvkonnavahetuse küsimus on üks meie muredest.
Wojciech Michał Olejniczak
Lugupeetud juhataja! Viimastel kuudel Euroopa Parlamendis toimunud arutelud osutavad ühemõtteliselt vajadusele muuta ühist põllumajanduspoliitikat. Keegi meist ei kahtle, et ühine põllumajanduspoliitika peaks saabuvatel kümnenditel aitama tagada toiduga kindlustatuse, kandes hoolt hea ja tervisliku toidu eest, ning hoidma samas bioloogilist mitmekesisust ja kaitsma keskkonda.
Tulevikus peaks ühine põllumajanduspoliitika vastama rohkem sellistele sotsiaalsetele vajadustele nagu töökohtade loomine ning naiste ja noorte inimeste tähtsuse suurendamine põllumajanduses. Tahaksin rõhutada eriti seda, et põllumajandustootjatele tuleb kindlustada nende raske töö ja meie kvaliteetsete kaupadega varustamise eest püsiv ja piisav sissetulek.
Raport, mille me täna vastu võtame, sisaldab ettepanekuid, mille on esitanud fraktsioone ja üksikuid liikmesriike esindavad parlamendiliikmed. Meil tuleb teha suuri otsuseid, millega määratakse kindlaks valitav tee, nii et ühisele põllumajanduspoliitikale tulevikus kuluv raha tooks kasu nii põllumajandustootjatele kui ka tarbijatele.
Lõpetuseks tahaksin siiralt tänada George Lyonit, kes võimaldas meil teha nõnda head koostööd.
Marit Paulsen
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! George Lyon on astunud mõne võib-olla küll väikese, ent sellegipoolest üliolulise sammu põllumajanduspoliitika muutmise poole. Vajame ühist Euroopa põllumajanduspoliitikat. Unustagem kõik mõtted selle poliitika taasriigistamisest. Peame mõistma ka seda, et elame uuel ajastul, mil kerkivad esile väga keerulised ülesanded, ja nende lahendamine on meie kohus. Üks neist ülesannetest on mõistagi leida toitu üheksale miljardile inimesele. Samas seisame silmitsi tohutute katsumustega, mis on seotud kliimaga ja loodusliku ringluse toimimisega.
Ärgem nähkem põllumajanduses keskkonna jaoks tonti ega probleemi. Põllumajanduses ja metsanduses peituvad põhilahendused meie ülikeerulistele küsimustele.
Martin Häusling
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, lugupeetud George Lyon! Tahaksin esmalt tänada raporti eest. Oleme raportööridena tulemuslikku koostööd teinud ja ma usun, et oleme leidnud suurepärase kompromissi, mida saame igati toetada. On oluline, et Euroopa Parlament edastaks kindla sõnumi, mis väljendaks meie kavatsust jätkata tegelemist ühise põllumajanduspoliitikaga.
Kompromissi puhul on mõistagi nii, et me ei saa kõike, mida soovime. Mis on minu arvates siiski meie jaoks oluline ja mida tahaksin rõhutada, on see, et meil on väljavaade saada keskkonnahoidlikum ühine põllumajanduspoliitika - ja ma ei mõtle keskkonnahoidliku all pelgalt säästvat energiapoliitikat, vaid üleüldse säästvat põllumajanduspoliitikat - ning et me ei hakka käsitama konkurentsi mitte üksnes maailmaturu suhtes võetud positsioonina, vaid hakkame selle puhul pöörama rohkem tähelepanu Euroopa põllumajanduse olukorrale, keskenduma konkurentsitingimustele Euroopa põllumajanduses, ning seda tehes arendame Maailma Kaubandusorganisatsiooni tulevase põllumajanduspoliitika eeskirjade järgimise kõrval ka omaenda tugevat ja ühtset Euroopa põllumajanduspoliitikat.
On tähtis, et määraksime tulevikus esimese samba otsetoetusi kooskõlas säästva põllumajanduspoliitikaga ning et meil oleks tugev teine sammas maapiirkondade arenguks, rõhuasetusega töökohtadele.
Kuid me ei toeta - tegime selle selgeks ka parlamendikomisjoni tasandil - maailmaturu suhtes rakendatavat põllumajanduspoliitikat, mis põhineb eksporditoetustel. Me lükkame ka edaspidi selle strateegia tagasi ja erinevalt paljudest teistest oleme praeguse põllumajanduspoliitika mineviku hindamisel kriitilisemad. Teisisõnu tahame me põllumajanduspoliitikat, mis eemaldub industrialiseerimisest ja suuremast kontsentreerimisest ning vaid konkurentsil põhinevast turupoliitikast. Selle asemel tahame keskenduda tõsiasjale, et põllumajanduspoliitika on tõeline tulevikupoliitika, millega püütakse maapiirkondade jaoks ette näha strateegia toiduohutuse ning pinnase, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse edendamiseks. Meie arvates peaksime kasutama põllumajanduspoliitikat ka võitluseks kliimamuutusega ja lisaks sellele olulise mehhanismina töökohtade kindlustamiseks.
James Nicholson
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! See raport võimaldab parlamendil visandada oma vaated enne, kui komisjon teeb käesoleva aasta lõpuks ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta. Kuigi meie hääletame oma fraktsiooniga selle raporti poolt, tahaksin selgeks teha, et mõne osaga ei ole me nõus. Teise samba ülesehituse säilitamine on kindlasti ülioluline ja see osutub ühise põllumajanduspoliitika pikaajalise edu jaoks kahtlemata keskseks.
Järele kaaludes leian siiski, et see oleks hea lähtepunkt ulatuslikuks aruteluks sel teemal, ja see näitab, et parlamendikomisjonis suudetakse koostööd teha. Meil, Euroopa Parlamendil, on suur vastutus kanda hoolt selle eest, et igasugused tulevased reformid tagaksid põllumajanduse kui majandusvaldkonna konkurentsivõime ja ellujäämise ka tulevikus. Ühine põllumajanduspoliitika on läbinud tohutuid muutusi ja me peame tagama selle vastavuse 21. sajandi nõuetele. Peame meeles pidama, et ÜPP pole üksnes põllumajandustootjate jaoks, vaid see annab meile ohutud ja kindlad toiduvarud ja ulatuslikud avalikud hüved ning toob kasu keskkonnale. Leian, et nende eesmärkide saavutamiseks peab eelarve jääma vähemalt samale tasemele. Tahan tänada ka raportööri väga hea raporti ja koostöö eest.
João Ferreira
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Lugupeetud juhataja! Palun võtke vastu minu tunnustus.
Varasemad ühise põllumajanduspoliitika reformid on viinud põllumajandusturgude liberaliseerimiseni. Nad on põhjustanud sügavat ebaõiglust toetuse jaotamisel riikide, toodete ja tootjate vahel. Nad on hävitanud tootmise reguleerimise vahendid, näiteks kvoodid ja tootmisõigused, aga ka sekkumise ja turu reguleerimise meetmed. Nad sunnivad järgima põllumajanduses Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirju, kasutades põllumajandust muude huvide puhul vahetuskaubana.
Tulemust on lihtne näha: enneolematu tootmise hülgamine miljonites väikestes ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtetes, ebakindlus seoses sissetulekutega ja suurenev hindade kõikumine ning toidusõltuvuse teravnemine loendamatutes riikides ja piirkondades.
Kõik see nõuab ühise põllumajanduspoliitika põhjalikku muutmist, millega tagataks toiduga kindlustatus ja sõltumatus toiduga varustamisel, pidades esmatähtsaks riikide ja piirkondade tarvidust arendada tootmist vastavalt oma vajadustele, kuid samas edendades keskkonnasäästlikkust ja maaelu arengut; millega soodustataks mitmekesisemat tootmist ja hoitaks ära mitmekesisuse vähenemine, tunnistades samas eri sektorite ja piirkondade eripära; millega kaotataks toetuste ümberkujundamise ja neile ülempiiri kehtestamise teel praegune tasakaalu puudumine toodete, tootjate ja riikide vahel ning viimasena, millega nähtaks ette sekkumismehhanismid, et tagada toodete eest õiglased hinnad ja anda põllumajandustootjatele sissetulek, mis kindlustaks tootmise järjepidevuse ja püsiva toiduga varustamise.
Lorenzo Fontana
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Alustuseks tahaksin avaldada tunnustust George Lyonile tehtud töö eest ning samuti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni esimehele ja sekretariaadile. Olen tänulik ka volinik Cioloşele, sest ta on loonud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoniga vaieldamatult hea töösuhte, mis on väga tähtis. Loodan, et komisjon pöörab ka tulevikus õigusloomeprotsessi eelseisvate etappide käigus jätkuvalt erilist tähelepanu tootjatele ja tarbijatele, keda on turu ülesehituse ja hiljutise kriisi tõttu kahtlemata karmilt karistatud.
Minu piirkonnas Venetos on 150 000 põllumajandusettevõtet, mis oma ponnistuste tulemusel ei tooda mitte üksnes kvaliteetseid tooteid, vaid kaitsevad ka oma maakeskkonda, ja see on meie arvates väärtus, mida tuleks nii hoida kui ka edasi viia.
Ent selleks, et meie põllumajandustootjad oleksid endiselt võimelised tegevust jätkama, paluvad nad meil näha ette suuremad kaitseabinõud hindade kõikumise vastu ja jätkata otsetoetuste jaotamist. Samuti on oluline säilitada ühise põllumajanduspoliitika teine sammas. Maaelu arengu poliitikat tuleb kaitsta eelkõige sellepärast, et see aitab areneda Euroopa erinevatel kohaliku põllumajanduse vormidel, millelt nõutakse üha rangemate kvaliteedistandardite järgimist.
Meie põllumajandustootjad, kes on turukonkurentsis sageli ebasoodsas olukorras, paluvad esmatähtsate meetmete seas vähendada neile peale sunnitud bürokraatiakoormust, sest sellel on kahtlemata oma osa põllumajandustootjate konkurentsivõime vähenemises.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja! Tahaksin raportööri selle raporti eest tänada. On tõesti hea, et meil on raportöör, kes oskab kuulata - seda näitavad tema külaskäigud liikmesriikidesse ja seda näitavad ka raporti lõpptulemused.
Põllumajandusliku tootmise tulevik ja ühine põllumajanduspoliitika peavad andma põllumajandustootjatele piisava ja kindla sissetuleku. Esimese samba maksed peavad sisaldama ka edaspidi põllumajandustootjate otsetoetusi, mis annavad neile kindlustunde vähima vajaliku sissetulekuga. Selleks vajame ÜPP eelarvet, mis jääb vähemalt praegusele tasemele või mida oleks veelgi olulisem suurendada, et võtta arvesse liidu laienemist.
Hindade kõikumine turul on kahjustanud seda sektorit kogu Euroopas. Me peame hoidma alles turvavõrgud, et säilitada stabiilsus ja tagada tasuvus. Ühise põllumajanduspoliitika vahendite jaotamisel tuleb võtta arvesse liikmesriikide tootmiskulusid.
Komisjon peaks uurima üksikasjalikumalt õigluse määratlust. Pindalapõhised toetused, mis tooksid Põhja-Iirimaa põllumajandustootjatele kaasa väiksemad ühtsed otsetoetused, kahjustaksid seda sektorit, kus paljud põllumajandustootjad vaaguvad niigi hinge. Põhja-Iirimaal on palju põllumajandustootjaid, kellel on vähe maad, kuid kes harivad seda tõhusalt, ja selline toetus ei vastaks ei nende tööle ega ka finantskohustustele. Seetõttu tuleb 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas arvesse võtta piirkondlikke erinevusi.
Albert Deß
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud Dacian Cioloş, kallid kolleegid! Täna toimub meil oluline arutelu George Lyoni raporti teemal ja ma tahaksin kasutada võimalust, et tänada kolleeg Lyonit südamest kompromissivalmiduse eest, mida ta selles dokumendis üles on näidanud. Oleme suutnud saavutada hea kompromissi, mida võivad pooldada mitmed fraktsioonid, ja ma loodan, et seda kompromissi toetab lõunasel hääletusel suurem osa parlamendist.
Euroopa ühine põllumajanduspoliitika oli ja on üks Euroopa ühendamise protsessi tähtsamaid sambaid. Selles raportis kirjeldame ühise põllumajanduspoliitika mõju pärast 2013. aastat. Euroopa põllumajandussektor toodab kvaliteetseid toiduaineid, kaitseb olulisi maapiirkondi ja paljusid töökohti, säilitab ja arendab kultuurmaastikke ja bioloogilist mitmekesisust ning võib taastuvtooraine ja -energia tootmisega aidata fossiilkütuseid alles jätta. Selleks, et Euroopa põllumajandus saaks jätkata nende funktsioonide täitmist ka tulevikus, peame leidma 2013. aasta järgse perioodi jaoks käsituse, mis võimaldaks meil kõiki neid ülesandeid täide viia.
Mulle teeb heameelt, et volinik Cioloş on väljendanud oma selget soovi näha kahest sambast koosneva süsteemi edasikestmist. Minu fraktsioon toetab seda. Esimese sambaga tasakaalustatakse piiranguid, mille alusel Euroopa põllumajandus tegutseb võrrelduna maailma muude põllumajanduspiirkondadega, samas kui teise sambaga luuakse meetmete kogum, millega võimaldatakse 27 liikmesriigil tagada, et põllumajandusele antakse tema ülesannete täitmiseks lisatoetust. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni suur enamus hääletab selle raporti poolt.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Austatud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Sotsiaaldemokraatidel ja demokraatidel on eriti hea meel näha, et meie põhiettepanekud kajastuvad Lyoni raportis. 80-90% meie muudatusettepanekutest võeti arvesse ja me suutsime 50st põllumajanduskomisjonis hääletatud ettepanekust toetuse saada 49-le.
Oleme iseäranis rõõmsad selle üle, et Lyoni raport sisaldab selget valmisolekut säilitada ühise põllumajanduspoliitika tõeliselt ühendusemeelne olemus ja soovi, et selle jaoks nähtaks jätkuvalt ette piisav eelarve. Selles raportis mõistetakse hukka aegunud kriteeriumide kasutamine põllumajandustootjatele toetuste jaotamisel ning nähakse ette nende asendamine uute kriteeriumidega, mis põhinevad peamiselt keskkonnaküsimustel, kavatsusel liikuda põllumajandustootjatele ja liikmesriikidele eraldatavate toetuste õiglasema jaotamise poole, mida mitmed kolleegid on ikka ja jälle nimetanud, ning selles raportis tunnistatakse, et turu reguleerimise ning riskijuhtimise ja kriisiohje jaoks peavad olema asjakohased strateegilised vahendid. See hõlmab ka uut toetuste süsteemi, mis põhineb selliste teenuste ja avalike hüvede pakkumise hüvitamisel, mis toovad kasu tervele ühiskonnale, kuid mida ei tasustata turgude kaudu.
Komisjonil on niisiis oma novembris esitatava teatise jaoks mitu inspiratsiooniallikat ja mul on hea meel, et volinik on juba näidanud üles valmidust meie soovitusi arvesse võtta.
Loodetavasti saan kuue kuu pärast kiita volinik Cioloşt samasuguse rahuldustundega, nagu ma praegu tunnustan kolleeg George Lyonit, kes tegi suurepärast tööd, mis õilistab ja tugevdab Euroopa Parlamendi rolli, mille see sai siis, kui võtsime endale Lissaboni lepinguga kaasotsustuspädevuse.
Britta Reimers
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Tahaksin tänada meie raportööri edasiviiva koostöö ja oluliste tahkude eest, mida rõhutatakse selles raportis ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat. Raportis kutsutakse üles pigem arendama edasi senist ühist põllumajanduspoliitikat kui töötama välja uut. See on hea.
Põllumajanduse esmane ülesanne nii praegu kui ka tulevikus on toota meie kodanikele toitu. Pidevalt kasvav vajadus avalike hüvede järele, rahvaarvu suurenemine ja samaaegne loodusvarade nappus muudavad selle täitmise keerulisemaks. Põllumajandustootjatelt nõutakse üha suuremat toodangut üha väiksemate vahenditega. Jõudlust suurendamata ei ole see võimalik. Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu ülesanne on tagada selleks vajalikud raamtingimused. Kui tahame tulevikus säilitada Euroopas tugeva ja mitmekesise põllumajandussektori, peame võtma arvesse ka põllumajandustootjate vajadusi, sundima neile peale võimalikult vähe bürokraatiat ja lubama võimalikult suurt ettevõtlusvabadust, et põllumajandustootjad saaksid teenida mõistlikku sissetulekut.
Alyn Smith
Lugupeetud juhataja! Ma ei kavatse olla erandiks ja seetõttu kiidan ka mina oma Šoti kolleegi George Lyonit hea raporti eest. Selles raportis on paljugi, millega võib rahule jääda, ja ma kordan mitme kolleegi suust täna hommikul kõlanud tähelepanekuid. Iseäranis meeldib mulle raportis väljendatud väga selge suhtumine, et ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärk on toiduainete tootmine. Kõik muu on väga väärtuslik, väga soovitav, ent siiski teisejärguline.
Peame endale selgeks tegema, et toiduga kindlustatus on meie Euroopa julgeoleku lahutamatu osa ja ühise põllumajanduspoliitika esmane avalik hüve, mille eest tasub raha välja käia. Ma nopiksin eelkõige välja Giovanni La Via märkused eelarve kohta, millele on täna hommikul tähelepanu pööranud silmapaistvalt vähe parlamendiliikmeid. Vahest on selline tõsine keskendumine eelarvele pisut šotlaslik, kuid kui meile pole selle poliitika jaoks eraldatud piisavaid rahalisi vahendeid, on kõik mõttetu. Oleksin tänulik, kui meie volinik ütleks paari sõnaga, kuidas ta kavatseb kaitsta selle eelarve säilitamist, kui paljud liikmesriigid, sealhulgas Ühendkuningriik, tahavad lõpetada otsetoetuste maksmise põllumajandustootjatele.
Võite siiski kindlad olla, et Euroopa Parlament toetab toimiva ühise põllumajanduspoliitika ja toimiva eelarve säilitamist, ning see on hea alus jätkuvaks aruteluks.
Janusz Wojciechowski
(PL) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin avaldada tunnustust George Lyonile, kes on koostanud raporti, milles on visandatud Euroopa põllumajanduse kõige tähtsamad ülesanded.
Head kolleegid! Meil on probleem, kuidas kõrvaldada ebavõrdsus toetuste maksmisel eri liikmesriikides, ja see on väga tõsine probleem. Kui vaatleme praeguseid toetusi - ja kui me peaksime selle süsteemi säilitama -, näeme suuri erinevusi. On riike, kus toetus on pärast 2013. aastat üle 500 euro hektari kohta, ja on riike - peamiselt uued liikmesriigid -, kus see toetus on isegi alla 100 euro. Peame selle probleemi käsile võtma ja lahendama. Me ei saa pikas plaanis niisuguste suurte erinevustega jätkata. Selle küsimuse lahendamine saab olema keeruline.
Ma tänan Alyn Smithi, kes on märganud eelarveprobleemi. Ilma suurema eelarveta ei saa me seda probleemi lahendada, sest nendelt, kellel on rohkem, on väga raske ära võtta - pigem tuleks nendele, kellel on vähem, juurde anda. Tsiteeriksin Prantsuse revolutsiooni lipukirja: "Vabadus, võrdsus, vendlus!” Meil pole vabadusega muret, kuid võrdsust ja vendlust on rohkem vaja. Palun kolleege vanadest liikmesriikidest, et aitaksite selle keerdküsimuse lahendada võrdsuse ja vendluse vaimus.
Bairbre de Brún
(GA) Austatud juhataja! Minagi tunnen selle olulise raporti üle heameelt, kuigi olen pisut pettunud, et selles ei suudeta esitada arusaama ühisest põllumajanduspoliitikast, millega peatataks inimeste lahkumine maapiirkondadest ja antaks tegusatele põllumajandustootjatele võimalus pakkuda ühiskonna nõudlusele vastavaid kaupu ja teenuseid.
Me vajame ühist põllumajanduspoliitikat, millega tagataks rangete standardite alusel toodetud kvaliteetne toit, maa hooldamine ja majandamine ning vee, pinnase ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, ühist poliitikat, et kindlustada maapiirkondades töökohad ja tugevam majandus, poliitikat, millega tõhustataks võitlust kliimamuutuse vastu.
Ühist põllumajanduspoliitikat tuleb muuta, et aidata neid, kes seda hädasti vajavad. Praegu läheb suurem osa suuromanikele ja tootjatele. Ühise põllumajanduspoliitika jaoks on vaja ka korralikku eelarvet. Tänan George Lyonit.
Giancarlo Scottà
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, lugupeetud George Lyon, head kolleegid! Praeguses olukorras vajavad põllumajandusettevõtted uuenduste ja arengu jaoks tugevat toetust.
Põllumajandustootjate rolli tuleb põhjalikult muuta: põllumajandustootmise süstematiseerimise abil saavad talupidajatest põllumajandusettevõtjad ja sellega edendatakse majanduse arengut. See on minu arvates ülioluline, et võita loendamatud mahajäetud piirkonnad tagasi lühikeste, suletud põllumajandusharude loomiseks, teisisõnu süsteemide jaoks, millega tekitatakse otsene seos maaviljeluse ja müügi vahel. Need süsteemid saaksid toimida ja levida kogu Euroopa Liidus.
Leian, et komisjon peaks uue ühise põllumajanduspoliitika raames toetama põllumajandusühistute moodustamist, et vähendada tootmiskulusid ja suurendada põllumajandustootjate konkurentsivõimet. Komisjon peab võtma endale ülesande määratleda nende eesmärkide saavutamiseks piisav eelarve. Uue ühise põllumajanduspoliitika rahastamine peab olema seotud tulemustega, et vältida raiskamist ja kõikvõimalikke spekulatsioone.
Peale selle tahavad paljud noored praegusel kriisiajal põllumajandusliku tootmise juurde tagasi tulla. Paraku on nende teel mitmesuguseid takistusi. Maa on liiga kallis ja maaelu arengu poliitikaga on raske toime tulla. Tõsiasi, et maad tuleb kaua oodata ja et seda antakse pigem sissetulekute kui noorte ettevõtjate ideede põhjal, takistab seda rühma oma potentsiaali ära kasutamast. Minu arvates peab komisjon suhtuma noorte põllumajandustootjate aitamisse toetavalt ja paindlikult. Algust tuleb teha ka teavitamistööga, alustades koolidest ja ülikoolidest, et edendada...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Olen nõus kolleegidega, kes tõstsid esile selle raporti kvaliteeti ja laialdast üksmeelt, mis selle suhtes põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis leiti.
Ühelt poolt on tegemist edasipüüdliku raportiga, sest selles proovitakse anda vastuseid praegustele olulistele lahendamist vajavatele küsimustele. Teiselt poolt on tegemist tasakaalustatud raportiga, milles püütakse reageerida uute liikmesriikide õigustatud muredele selle pärast, kuidas ühisest põllumajanduspoliitikast õiglaselt kasu saada.
Tahaksin rõhutada eriti artikleid, milles viidatakse ühise põllumajanduspoliitika struktuurile. ÜPP peab ka edaspidi tuginema oma kahele sambale. Nende kaotamine hävitaks ühise põllumajanduspoliitika või muudaks selle niisuguseks, et tema abil ei oleks mingil juhul võimalik aidata põllumajandust ajakohastada ja selle konkurentsivõimet edendada. Maaelu arengu samba hävitamine oleks viga ja see aeglustaks põllumajanduse ajakohastamist kogu Euroopas, ent eelkõige uutes liikmesriikides.
Teine võtmeküsimus on ÜPP eelarve säilitamine vähemalt praegusel tasemel. Euroopa põllumajandustootjad on kohustatud järgima rangeimaid kvaliteedistandardeid. See kajastub eurooplaste söögilaual oleva toidu kvaliteedis ja meie üleilmses konkurentsivõimes. Põllumajandustootjad vajavad siiski toetusi, et olla võimelised neid standardeid järgima. Hästi üles ehitatud, korralikult rahastatud ühine põllumajanduspoliitika tähendab ohutut, kvaliteetset toitu eurooplastele.
Minu arvates võimaldab selle raporti hääletus parlamendil anda nõukogule ja komisjonile selgelt, ühemõtteliselt märku meie, Euroopa kodanike esindajate seisukohast.
Paolo De Castro
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Euroopa põllumajandussüsteemi arenguga kaasnevad ülesanded on lähiaastatel tohutud: kasvavat nõudlust toiduainete järele tuleb rahuldada loodusvarasid säästlikult kasutades ja samal ajal tuleb suurendada ka keskkonnasäästlikkust.
See väljavaade, mis tugevdab sidemeid põllumajandussektori ja avalike hüvede loomise vahel, annab põllumajandusele uue strateegilise tähtsuse: tulevase ühise põllumajanduspoliitika kujundamine on praegu lahendus meie ühiskonna suurtele ülesannetele ja see poliitika saab üliolulise kaalu reageerimisel olukorrale, mida võib juba pidada toidukriisiks. Sellepärast tuleb rohkem toota ja vähem saastata - see ongi see keeruline eesmärk, mille Euroopa põllumajandus peab lähiaastatel saavutama.
Nende oletuste põhjal on põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon, mille esimees mul on au olla, koostanud jõulise ja sisutiheda dokumendi, täna parlamendile esitatud raporti, mille George Lyon on koos kõikide fraktsioonidega eeskujulikult üle vaadanud. Oleme veendunud, et see raport aitab panna aluse tulevasele ühisele põllumajanduspoliitikale ning annab Euroopa Komisjonile mõned selged vihjed, mis võimaldavad tal valmistada ette aasta lõpus esitatavat teatist ühise põllumajanduspoliitika tuleviku kohta pärast 2013. aastat.
Liam Aylward
Lugupeetud juhataja! Ka mina tahaksin tänada kolleeg George Lyonit suurepärase töö eest selle raportiga. Ühine põllumajanduspoliitika seisab silmitsi paljude keeruliste ülesannetega ning laienenud Euroopas on oluline, et EL säilitaks tugeva ja piisavate vahenditega põllumajanduspoliitika, millega kantakse hoolt põllumajandustootjate, maakogukondade ja ühiskonna eest ning tagatakse toiduga kindlustatus. Oluline on ka see, et kaasrahastamise kaudu ei toimuks ÜPP taasriigistamist. Ühine põllumajanduspoliitika peab jääma ühiseks Euroopa poliitikavaldkonnaks.
Viimase viiekümne aasta jooksul on ÜPP suurendanud tootlikkust, aidanud kaasa põllumajanduskogukonnale õiglase elatustaseme kindlustamisele, taganud varude kättesaadavuse ning kandnud hoolt selle eest, et kvaliteetne toit jõuaks tarbijateni mõistlike hindadega. Euroopa kodanikud on saanud toiduga kindlustatuse, keskkonnakaitse, kliimamuutusega võitlemise, maakogukondade säilitamise ja põllumajandusega tegelevate perekondade toetamise näol põllumajandusest suurt kasu.
Et ühine põllumajanduspoliitika saaks jätkata Euroopa kodanike eest hoolitsemist ja nende nõudmiste täitmist, tuleb seda tugevalt toetada, ja see tähendab mõistagi kindlat eelarvet. Teiseks peaks tulevases ÜPPs olema kesksel kohal läbipaistvus ja proportsionaalsus. Euroopa põllumajanduspoliitika peaks toetama põllumajandustootjaid peamiselt selleks, et toota kvaliteetseid toiduaineid, ning ei tohiks takistada ega koormata neid ülemääraste haldusnõuete ja bürokraatiaga.
Euroopa põllumajandustootjad toodavad kvaliteetseid ja rangetele standarditele vastavaid toiduaineid. Tuleb tagada, et kogu Euroopa Liitu imporditav toodang oleks sama kvaliteetne ja valmistatud samade standardite alusel kui ELi tooted. Peame tagama ka võrdsed võimalused, õiglase konkurentsi ja selle, et Euroopa põllumajandus oleks elujõuline ka tulevikus.
Hynek Fajmon
(CS) Praeguse ühise põllumajanduspoliitika puhul seisneb suurim ülekohus selles, et vanadele ja uutele liikmesriikidele jaotatakse toetusi ebavõrdselt ja ebaõiglaselt. Tänavu saavad 2004. aastal ühinenud uute liikmesriikide põllumajandustootjad vaid 70% nendest toetustest, mis antakse põllumajandustootjatele vana Euroopa Liidu viieteistkümnes liikmesriigis. Bulgaarlased ja rumeenlased saavad vaid 40%. Samas tegutsevad kõik Euroopa Liidu ühisturul. Arvan kindlalt, et see ebaõiglus tuleb kaotada nii ruttu kui võimalik. Põllumajandustootjatel peab olema kogu liidus võrdne koht ja samad toetuste saamise tingimused. Seepärast toetan muudatusettepanekut 6, milles nõutakse selle eesmärgi võimalikult kiiret saavutamist, ja loodan, et ka kolleegid toetavad seda.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Austatud juhataja! Ühine põllumajanduspoliitika kavandati selleks, et kaitsta Euroopa sõltumatust toiduainete tootmisel. 1970ndatel kulus ligi 70% ELi eelarvest põllumajandusele. Kuid pärast mitmeid järjestikuseid reforme vähenesid eelarveperioodiks 2007-2013 kulutused põllumajandusele 35%ni.
Praeguse ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamist kavandatakse kahjuks samades konkurentsitingimustes kui eelmise poliitika oma. On solvav, et majanduskriisi kasutatakse ettekäändena põllumajandustootjate toetuste kärpimiseks. Lisaks tulevat just neile panna süüks praegust kriisiolukorda.
Uue ühise põllumajanduspoliitika põhieesmärk peaks olema edendada üldkehtivat mudelit, milles arvestataks toidu tervislikkust, keskkonnakaitset ja võitlust süsinikdioksiidiheite vastu. Me ei tohi unustada, et traditsioonilise põllumajanduse agrokeemiline mudel kannab tõsist vastutust kasvuhooneefekti ja kliimamuutuse eest ning et see peab muutuma just sellepärast, et see toimib põllumajandustootjate, rahva ja planeedi bioloogilise mitmekesisuse vastu.
John Stuart Agnew
Lugupeetud juhataja! Olen sellest teemast huvitatud kui tegev põllumajandustootja. Ühise põllumajanduspoliitika tulevikuplaanid peavad tooma praktilist kasu ja olema taskukohased. Sõjaväelastel on väljend "pole nimesid, pole karistust”. Kuid üks fraktsiooni PPE liige hääletas parlamendikomisjonis selle raporti vastu. Vahest seetõttu, et praeguse finantskliima juures põhjustavad kulud muret ja raportis väljendatud entusiasm seoses teise samba kohaste mittepõllumajanduslike eesmärkidega suunab vahendid põllumajandustootjate juurest eemale.
Raporti kinnisidee kliimamuutuse suhtes võib viia selleni, et võetakse kuulda nõuandeid, mis sunnivad põlluharijaid pumpama traktori heitmeid maa alla. Selle tagajärjel suureneb kütusetarbimine ja lõpptulemusena reostatakse merepõhja. Olen ise olnud tunnistajaks sellele, kuidas tööettevõtja püüab suunata reovett maa alla, et ELi eeskirju täita, ja see annab mulle aimu eesootavatest keerdküsimustest. Mäletsejate kasvatajatelt võidakse nõuda, et nad vähendaksid metaani heitkoguseid, asendades heina ja silo kallima teraviljasöödaga. Kui meil peab olema ühine põllumajanduspoliitika, siis olgu see põllumajandustootjatele abiks, mitte takistuseks.
Esther Herranz García
(ES) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Lähikuudel ootab meid ees põhjalik arutelu uue ühise põllumajanduspoliitika teemal. Oluline on jõuda rahuldava kokkuleppeni, seetõttu loodan, et eesistujariik Belgia suudab saavutada seda, mida eesistujariik Hispaania ei suutnud. Loodetavasti suudab eesistujariik Belgia suunata arutelusid nii, et liikmesriigid võtaksid endale ülesande säilitada tulevikus tõeliselt tugev ühine põllumajanduspoliitika, millel on piisav eelarve, et rahuldada 27 liikmesriigi - nii vanade kui ka uute - vajadusi. Ühtlasi loodan, et ei kordu 2005. aasta, mil raha jäi puudu ja asjad tuli kiiresti ümber korraldada.
Eelseisva ühise põllumajanduspoliitika reformiga paneme kaalule selle sektori elujõulisuse, mis peale selle, et pakub mittemateriaalseid kaupu ja teenuseid, näiteks hoolitseb keskkonna eest, peab tagama ka Euroopa rahvale toiduvarud. Oleme olnud minevikus tunnistajateks ahastamapanevale toiduainepuudusele - see on põhjus, miks Euroopa Parlament peaks tegema ELi toodangul põhinevast varustuskindlusest järgmise reformi põhieesmärgi, jätmata kõrvale muid ülesandeid, näiteks võitlust kliimamuutusega.
Stéphane Le Foll
(FR) Lugupeetud juhataja! Saan aru, et teil oli lühike ja õnnelik öö. Tänan volinikku, et ta kogu selle arutelu ära kuulas, ja tahaksin tunnustada George Lyonit töö eest raportiga, mida ta täna hommikul esitleb.
Mis on eesmärk? Panna inimesi mõistma, et tänapäeva maailmas on põllumajandus, toit ja keskkond proovikivi tervele Euroopale. See on eesmärk. Mida me selle raportiga saavutada tahame? Esiteks heita kõrvale ühise põllumajanduspoliitika taasriigistamise ja suurendada kaasrahastamist. Teiseks säilitada põllumajanduseelarve, mis oleks nende proovikivide ja toiduga kindlustatuse tähtsa küsimuse vääriline. Kolmandaks tagada, et põllumajandus suudaks pakkuda avalikke hüvesid, mida ühiskond nõuab. Neljandaks reguleerida ja takistada hindade kõikumist turul - minu arvates on see oluline. Peame selle teema juurde tagasi tulema ja veelgi sügavamale minema.
Minu viimane märkus puudutab esimest ja teist sammast. Hoiatan kõiki selle ülesehituse toetajaid - kes teevad seda vahest õigustatult - ohu eest, et eelarvearutelude raames vähendatakse lõppkokkuvõttes märkimisväärselt esimest sammast ja kõik kantakse üle teise, kaasrahastatavasse sambasse. See oleks vastuolus püstitatud eesmärgiga hoida ära ühise põllumajanduspoliitika taasriigistamine. Ütlen seda just täna hommikul seepärast, et nimelt sellele küsimusele keskendub meie arutelu.
Austatud volinik, tahaksin pakkuda lõpetuseks ühe lihtsa mõtte. Ühine põllumajanduspoliitika loodi samal ajal Euroopa Majandusühendusega. Praegu oleme Euroopa Liidus. Minu arvates peaks meil tõesti olema oluline poliitika...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Richard Ashworth
Lugupeetud juhataja! Selles muutlikus maailmas on eluliselt tähtis, et ühine põllumajanduspoliitika pidevalt muutuks, et see oleks kursis tulevikuülesannetega ega elaks minevikus.
Reformitud ühisel põllumajanduspoliitikal on tulevikus ülitähtis ülesanne tegelda selliste küsimustega nagu toiduga kindlustatus, hindade kõikumine turul ja kliimamuutus, kuid ma tahaksin nimetada veel kolme põhimõtet, mis on minu arvates sama olulised.
Esiteks peame tunnistama, et parim viis ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide saavutamiseks on luua elujõuline ja paindlik põllumajandussektor. Minu meelest ei tohiks me seda eesmärki silmist lasta.
Teiseks peab selle saavutamiseks olema ühises põllumajanduspoliitikas tootmine lihtsam, õiglasem ja läbipaistvam.
Kolmandaks peab see andma rahale väärtuse. Praegu on kõikidel rahvastel ja sektoritel majanduslikult raske aeg ja ma manitsen parlamendikomisjoni olema oma Euroopa eelarvega seotud ootustes lõpuni realistlik. Minu arvates tähendab see, et peaksime tagama vahendite tõhusa kasutamise. Raportöör on koostanud suurepärase raporti. Ma tunnustan teda tehtud töö eest ja toetan raportit hea meelega.
John Bufton
Austatud juhataja! Tulevikus pööratakse ühise põllumajanduspoliitika puhul järjest rohkem tähelepanu selle seosele kliimamuutusega. Minu valimisringkonnas Walesis asendatakse olemasolevad kavad ja teine sammas Glastiri kavaga, mis keskendub kliimamuutusega seotud eesmärkidele ja süsinikdioksiidi sidumisele. Põllumajandustootjatele makstakse hektari kohta veekaitse, metsa uuendamise ja muu sellise eest. Ühise põllumajanduspoliitika reformimisel pärast 2013. aastat on oluline mitte ohverdada esimest sammast selleks, et edendada teise samba uusi eesmärke.
Ühtsed otsetoetused on elutähtsad paljudele põllumajandustootjatele, kes sõltuvad neist toetustest, millest võib kergesti ilma jääda. Kui Walesi põllumajandustootjad pole Glastiri korraldusega rahul, kas neile pakutakse siis mõistlikke alternatiive või karistatakse neid selle eest, et nad kava tarvitusele ei võtnud? Valik, mille puhul puudub alternatiiv, pole mingi valik.
Walesi põllumajanduse juured ulatuvad väga sügavale ja paljud kogukonnad sõltuvad suuresti põllumajanduslikust tootmisest. Praegused põllumajanduspoliitika reformid, mis põhinevad üksnes kliimamuutuse ideoloogial, võivad seada Walesi põllumajandustraditsioonid ja Walesi majanduse tuleviku ohtu.
Iratxe García Pérez
(ES) Lugupeetud juhataja! Ühise põllumajanduspoliitika kohandamisega on nähtud vaeva aastaid ja praegu oleme jõudmas selle pideva reformi uude etappi.
Lugupeetud volinik, George Lyoni raportis tunnistatakse põllumajanduse kui strateegilise sektori võimalikku osatähtsust Euroopa 2020. aasta strateegia prioriteetide järgimisel. Tahame, et meil oleks pärast 2013. aastat tugev ühine põllumajanduspoliitika, mis säilitab oma ühtse olemuse, kahjustamata mõne valdkonna või piirkonna eripära. Selle orienteeritus turule jätkuks praegusel moel. Suurenev hindade kõikumine turul koos liidu rahvusvahelistest kohustustest tulenevate nõuetega võib mõjuda põllumajandustootjate sissetulekutele halvasti.
Vajame korralikku turvavõrku. Otsetoetusi tuleb rahastada täielikult liidu eelarvest ning ühisele põllumajanduspoliitikale tuleb teha eesootavate uute ülesannete ja eesmärkide täitmiseks piisav eelarveeraldis, mis peab jääma vähemalt 2013. aasta tasemele, sest lisakärped võivad ohustada selle tõhusust.
Lugupeetud volinik, meie põllumajandustootjad peavad taas pingutama, et kohaneda. Kõikide asetleidvate muudatustega peab kaasnema realistlik üleminekuperiood.
Tahaksin tänada George Lyonit ja kõiki variraportööre tehtud töö eest. Nad on koostanud raporti, mida me saame parlamendis toetada ja mis on hea märk soovist lõpetada Euroopa põllumajandustootjate ebakindlus.
Juhataja
Meil on nüüd probleem: eelnevalt registreerimata on soovinud sõna võtta 23 parlamendiliiget. Nagu teate, on kodukorra järgi sätestatud viis sellist sõnavõttu. Pealegi oli kogu arutelu jaoks ette nähtud 57 minutit, meil on aga nüüdseks kulunud 59, kusjuures sõna pole veel saanud volinik ega ka raportöör, et arutelu lõpetada.
Et see teema tundub mulle väga oluline - mida tõendab erakordselt suur hulk sõnasoovijaid -, anname sõna kümnele inimesele, seda on kaks korda rohkem, kui ette nähtud.
Jarosław Kalinowski
(PL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Eemaldumine vanast toetuse taseme kehtestamise meetodist ning ühise põllumajanduspoliitika vahendite uue ja õiglase jaotuse kasutuselevõtt kogu Euroopa Liidu põllumajandustootjate puhul, tegemata vahet "vanadel” ja "uutel” liikmesriikidel, on 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika üks olulisemaid ülesandeid.
Ma pooldan toetuste kahesambalist korraldust, mille järgi maksed tehakse põllumajandustootjatele ning need on määratud põllumajandusettevõtete arendamiseks ja ajakohastamiseks, mitte omanikele, kes võtavad raha, kuid ei investeeri seda põllumajandusse, takistades sel moel olulisi muudatusi. Uute ülesannete vastuvõtmisel peab ühine põllumajanduspoliitika jätkuvalt hoolitsema keskkonnaalaste väärtuste ja toiduga kindlustatuse eest. Lisaks teen ettepaneku jätta läbiproovitud ja end tõestanud turu reguleerimise vahendid puutumata. Näiteks piimakvoodid. Kui nende kohaldamine lõpetatakse, mida on siis meil asemele panna? On loomulikult mõned ideed, kuid meil puudub kindlus...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Avaldan tunnustust raportöörile, variraportööridele ja kõigile neile, kes on selle ühise põllumajanduspoliitika tuleviku jaoks nii olulise projektiga seotud.
Üleilmastunud maailmas peab Euroopa Liit koos ühenduse turuga astuma ühtseid samme, et tagada toiduga kindlustatus ja hoolitseda taastuvate loodusvarade eest. Samuti peab ta võitlema kliimamuutuse vastu ja hoogustama teadustööd, et saada selle pakutavatest võimalustest suurimat kasu.
Ühine põllumajanduspoliitika peab pakkuma väljavaateid ja stabiilset raamistikku, mis soosiks tootlikkust ja konkurentsivõimet suurendades põllumajandusliku tootmise arengut, ning samuti kandma hoolt selle eest, et turg toimiks nõuetekohaselt, tagades sellega strateegilise varustamise sõltumatuse kõigis olulisemates tootmisvaldkondades.
Minu arvates on meil ülioluline säilitada ühise põllumajanduspoliitika kaks sammast ja teha esimese samba puhul, mis on piisavalt tugev, et tagada põllumajandustootjatele õiglane elatustase kõikides liikmesriikides, selgelt vahet...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
José Bové
(FR) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin loomulikult tänada meie raportööri George Lyonit, kellega koos tegime me kõik minu arvates tööd ühises arusaamas, et tuleb edasi liikuda. Tahan öelda lühidalt, vaid paari sõnaga, et tõendus sellest on näha meile kõigile.
Tõenduseks on see, et Euroopa on praegu põllumajanduslike toorainete netoimportija. Meil peab olema edasipüüdlik põllumajandus- ja toidupoliitika, et saaksime oma kodanike toiduvajadused täita.
Lisaks tuleb meie praegust ühist põllumajanduspoliitikat reformida kolmel põhjusel. See ühine põllumajanduspoliitika on ebaõiglane nii majanduslikult, sotsiaalselt kui ka keskkonnaalaselt. Majanduslikult: tootjatele makstav summa on väiksem kui nende tootmiskulud. ÜPP peab võimaldama selle probleemi lahendada. Sotsiaalselt: toetused jaotatakse riikide, piirkondade ja põllumajandustootjate vahel ebaõiglaselt. Kaheksa protsenti toetustest eraldatakse kahekümnele protsendile põllumajandustootjatele. Keskkonnaalaselt: vajame ühist põllumajanduspoliitikat, millega hoolitaks pinnasest, hoolitaks...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Peter van Dalen
(NL) Lugupeetud juhataja! Lühidalt võib ühise põllumajanduspoliitika kohta öelda järgmist: meil on nüüd rohkem riike, rohkem esmatähtsaid küsimusi ja vähem raha. See tähendab, et ühist põllumajanduspoliitikat tuleb põhjalikult reformida ja selle reformiga tuleb alustada täiesti algusest. Et toit on põllumajandussektori kõige tähtsam ühisvara, tuleb saabuvatel kümnenditel tagada toiduainete tootmine, pidades eriti silmas toiduga kindlustatust.
Lisaks tahame, et Euroopa toit oleks kvaliteetne, ning peame tähtsaks loomade heaolu ja keskkonda. Turg ei korva siiski alati meie põllumajandustootjate pingutusi avalike hüvede pakkumisel. Nende üleilmsed konkurendid ei pea järgima selliseid nõudeid või kui nad seda siiski peavad, on neile kehtestatud nõuded tunduvalt leebemad. Seepärast vajame toetust seal, kus turg ei suuda seda pakkuda. On hea, et raportis kutsutakse üles andma toetust hektari kohta. See takistaks põllumajanduse edasist intensiivistumist ja muudaks keskkonnaalaste eesmärkide saavutamise väljavaate realistlikumaks. See on viis, kuidas saame oma põllumajandustootjate vaeva eest tasuda.
Jaroslav Paška
(SK) Me kõik teame, et Euroopa Liidu ühine põllumajanduspoliitika on väga keeruline ja tundlik teema. Niinimetatud aegunud põhimõtte jätkuv kohaldamine põllumajandustoetuste suhtes - isegi pärast ELi laienemist - on toonud Euroopa majanduspoliitikasse märkimisväärse ebaproportsionaalsuse.
Seetõttu on vaja võimalikult ruttu kehtestada põllumajandustootjatele rahalise toetuse jaotamise süsteemi erapooletult õiglased kriteeriumid, sest need looksid õiged tingimused põllumajandustootjate tõeliseks majanduslikuks konkurentsiks ühtsel Euroopa turul.
Raha tuleb jagada välja nõuetekohaselt ja tasakaalustatult, et kõikide ELi riikide põllumajandustootjatel oleks õigus võrdsele toetusele ja et nad saaksid üksteisega õiglaselt konkureerida.
Seepärast peaksime minu arvates toetama esitatud raporti muudatusettepanekut 6, mis aitaks tuua Euroopa põllumajandusliku tootmise toetusmehhanismidesse õiglust.
Angelika Werthmann
- (DE) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Põllumajanduspoliitika vajab ühtset raamistikku. See peab tugevdama Euroopa Liitu tervikuna, kuid peab võtma arvesse ka piirkondlikke erinevusi. Viimatinimetatu on eriti oluline minu kodumaa Austria jaoks, kui mõelda konkreetsetele keskkonna- ja investeerimisprogrammidele.
Põllumajanduspoliitika ees on tohutud ülesanded. Hinnangute kohaselt kasvab maailma rahvaarv üheksa miljardi inimeseni ja samas tuleb meil silm silma vastu seista selliste kliimamuutuse tagajärgedega nagu veepuudus ja põud. Nende probleemide lahendamiseks on ülioluline, et EL ei teeks tõhusamat koostööd üksnes liidu sees, vaid tegutseks ühtselt kogu maailmas.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Tänase arutelu käigus on meile põllumajanduslikust vaatepunktist sisendanud julgust kõik parlamendi fraktsioonid. Olen eriti rahul rõhuasetusega sellele, et noori tuleks julgustada põllumajandusse tulema - see on lausa eluliselt tähtis -, samuti olen rahul sellega, et ühist põllumajanduspoliitikat ei tohiks taasriigistada, et volinik pidas oluliseks kahe samba säilitamist, sest ilma esimese sambata puuduks vajadus teise samba järele, kuna põllumajandustootmine ei oleks sel juhul kasumlik ja avalikud hüved ei oleks tagatud, ning sellega - nagu ütles Diane Dodds -, et tuleb läbi mõelda, mida me peame silmas sõna "õiglane” all, võttes arvesse eelkõige mitmesuguseid kulusid ja ostujõudu kogu liidus.
George Lyon oli ainus, kes viitas aegunud põhimõtetele. Minu arvates on põllumajandustootjate jaoks väga tähtis saada kohe praegu selge sõnum sellest, mis võib toimuma hakata, et nad ei peaks arvama huupi, kas vanal mudelil põhinevat karja osta või müüa. Seepärast jään ootama voliniku võimalikult peatset selget sõnumit selle kohta.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja, austatud volinik! Minagi tahaksin tänada ja tunnustada meie kolleegi George Lyonit suurepärase raporti eest, mis on esimene kiiduväärt samm ühise põllumajanduspoliitika uuesti sõnastamise poole.
Uue ÜPP eesmärk on luua oluline Euroopa põllumajandus-, toidu-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika, mitte selline Euroopa, mis on vaid üks taltsutamatu vabaturg. Me tahame, et ühine põllumajanduspoliitika õigustaks rohkem avaliku sektori vahendeid, mille maksumaksja on panti pannud ja millega ta on nõustunud, et ta oleks õiglasem Euroopa raha jaotamisel 27 liikmesriigi ja põllumajandustootjate vahel ning tõhusam riigi raha nõuetekohasel kasutamisel.
Põllumajandusliku tootmise reguleerimiseks tuleb kehtestada uued avalikud mehhanismid, et tagada tarbijatele toiduga kindlustatus. Me pooldame tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, millel on oma eesmärkide saavutamiseks vajalik eelarve. Sellega seoses tuuakse Lyoni raportis täiesti õigustatult esile ühise põllumajanduspoliitika uued ülesanded, mis puudutavad eelkõige kliimamuutust, veemajandust, taastuvenergiat, bioloogilist mitmekesisust ja pinnase erosiooni.
Selles raportis nõutakse lihtsamat, vastutustundelisemat ühist põllumajanduspoliitikat, mis vastaks tõhusamalt Euroopa põllumajandustootjate vajadustele, pidades silmas järjepidevust ja säilitades...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Ühine põllumajanduspoliitika on oluline ja on seda veel kaua aega, vähemalt seoses tööhõivega. Euroopas on tööhõive põllumajanduses vähem kui kümne aastaga vähenenud 25%, kadunud on ligi neli miljonit töökohta. Kui tahame lahendada rõhuvat töötuseprobleemi, ei saa me lasta ühisel põllumajanduspoliitikal isevoolu minna, vaid peame sellesse investeerima ja tagama alalise kasvu saavutamiseks piisavad vahendid. Seepärast tuleb uue ÜPPga tagada vähemalt sama suured rahalised vahendid kui minevikus.
Lugupeetud volinik, Euroopa Parlamendi tänane palve teile ei olnud siiski mitte tagada sama suured rahalised vahendid, vaid nende kasv. Lõplik ja vaidlustamatu nõue on, et tuleb säilitada praegusega võrdne rahastamine, kuid palve on suurendada põllumajandusele eraldatavaid rahalisi vahendeid, suurendada neid märkimisväärselt. Lyoni raportis on mõned väga head punktid, meetmed hindade kõikumise vaoshoidmiseks, selle sektori toetamiseks, põllumajandustootjatele õiglase sissetuleku tagamiseks ja praeguse...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Luís Paulo Alves
(PT) Lugupeetud juhataja! Ka meie toetame tugevat ühist põllumajanduspoliitikat, mis ei oleks mõeldud üksnes põllumajandustootjatele, vaid ka üle 500 miljonile Euroopa kodanikule, millel oleks meile antud üha suurenevate ülesannete täitmiseks sobiv edasipüüdlik eelarve ning mis eelkõige toimiks kõikides Euroopa piirkondades. Selle tagamine on Assooridele, kus põllumajandus on säästva arengu mudeli asendamatu sammas, eluliselt tähtis.
Selles uues ühises põllumajanduspoliitikas tuleks loobuda raha jaotamise aegunud kriteeriumidest, sest see on toonud Portugalile ja Portugali põllumajandustootjatele suurt kahju. Uues ÜPPs tuleks võtta arvesse põllumajanduse eripära ning näha ette turu reguleerimise ja riskijuhtimise vahendite kogum, millega oleks võimalik tagada turu nõuetekohane toimimine ja põllumajandusliku tootmise stabiilsus.
2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitikaga tuleks suurendada Euroopa põllumajandusmudeli konkurentsivõimet, tagada toiduainete tarneahelas kujunenud suhetest tuleneva lisandväärtuse nõuetekohane jaotamine siseturul ning avada välisturud...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Juhataja
Mul on kaks sõnavõtutaotlust, mis on seotud kodukorra järgimisega. Esimesena on sõna Mairead McGuinnessil.
Mairead McGuinness
Lugupeetud juhataja! Vaid üks kodukorda puudutav märkus. Tean, et kolleegid jagavad minu muret seoses registreerimata sõnavõttudega. Teie olete selles küsimuses otsustaja, kuid põllumajanduskomisjoni kuuluvad parlamendiliikmed, kes on selle toimiku kallal kaua tööd teinud ja osalenud sellel arutelul päris algusest peale, väärivad minu arvates oma kaalutletud arvamuste ärakuulamist. Mina ei saanud sõna seetõttu, et te lihtsalt ei vaadanud minu poole, kuigi mu pilk kohtus kolme ülejäänud silmapaariga teie ümber, lugupeetud juhataja. Kas ma tohiksin - kuniks mul sõna on - paluda komisjonil kommenteerida võimalust, et vähem soodsad piirkonnad viidaks esimese samba alla? Esitan sel teemal ka kirjaliku avalduse. Head kolleegid, loodetavasti toetate te seda küsimust.
Juhataja
Proua McGuinness, kinnitan teile, et olen peaaegu kogu aeg teie poole vaadanud ja märkasin teie sõnasoovi.
Paraku on häda selles, et see menetlus pole niiviisi üles ehitatud, teisisõnu ei tule selle ülesehituse järgi eelistada asjaomase komisjoni liikmeid, vaid neid parlamendiliikmeid, kel õnnestub anda oma sõnavõtusoovist märku kõige esimesena. Selline on kodukord. Pealegi on ette nähtud, et sõna saab viis parlamendiliiget, meie aga oleme andnud sõna kümnele.
See on väga tähtis küsimus. Fraktsioonidele eraldatud aeg jagati parlamendiliikmete vahel nii, et kõik saaksid minuti, kuid peaaegu keegi pole rääkinud alla pooleteise minuti. Seetõttu pole kuidagi võimalik tulla vastu - kuigi me kõik seda soovime - nendele, kes tahavad sõna võtta väljaspool oma fraktsioonile eraldatud aega.
Nüüd on sõna Franz Obermayril, teemaks samuti kodukorrast kinnipidamine.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja, eeldan, et te pidasite silmas mind. Tahaksin jätkata eelmise kõneleja alustatud teemal. Ma tänan teid muidugi lahkuse eest, et lubasite viie kõneleja asemel kümmet. Me mõistame loomulikult teie ajalisi piiranguid, kuid loodetavasti mõistate teie ka meid. See on väga tähtis küsimus. Euroopas on kohti, mis ägavad väga suure koormuse all ja on ülimalt suures ohus. See on mõistagi tõsi ka ilma parlamendikomisjonide tööta.
Teiseks, te märkisite, et registreerimata sõnavõttude menetlusega seotud probleem ei ole lahenenud. Me palume lahendada selle küsimuse võimalikult ruttu, sest ma ei tea, kas me peaksime hakkama moodustama päev varem järjekorda või esitama kolm päeva varem sõnasoovi ja veetma seejärel öö istungisaalis, et saada lõpuks võimalus rääkida. Kui ära kuulatakse vaid kümme kõnelejat, on oluline, et meile öeldaks ka seda, kes need kümme on.
Kui asjakohased struktuurid pandaks paika võimalikult ruttu, oleks sellest suur abi ja see oleks ka õiglane. Sel moel tuleks teil taluda vähem stressi ja te oleksite märksa populaarsem, kui saaksite anda sõna rohkematele inimestele. Samuti teeks meile rõõmu, kui leitaks meie suhtes õiglane lahendus. Palun teilt järeleandlikkust ja tänan veel kord mõistva suhtumise eest.
Juhataja
Teil on täiesti õigus. See juhataja tähelepanu püüdmise põhimõte on kahtlemata täiesti subjektiivne, sest juhatajal on küll silmad, kuid need ei paikne mõlemal pea küljel nagu mõnel roomajal, mis tähendab, et kes tabab juhataja pilgu, see tabab. Sekretariaadi töötajad saavad selles suureks abiks olla. Sellegipoolest on teil õigus: see on küsimus, millega parlamendi juhatus pole arukalt tegelnud - mõistan seda.
Näiteks Mairead McGuinnessi märkus, et asjaomase komisjoni liikmetel peaks olema eesõigus, tundub mulle täiesti mõistlik, kuid seda pole sätestatud. Sätestatud on vaid see, et juhataja suunab arutelu vastavalt oma äranägemisele, mis paneb juhataja kahtlemata väga keerulisse olukorda.
Pealegi ei järgi parlamendiliikmed ise kodukorda: sinine kaart ei ole ette nähtud selleks, et registreerimata sõnavõttu soovida. Sinine kaart on mõeldud parajasti kõneleva sõnavõtja katkestamiseks, et esitada talle 30 sekundi küsimus. Ometi leidub parlamendiliikmeid, kes lasevad pidevalt oma sinise kaardi käiku.
Peame korraldama parlamendiliikmetele lühikese koolituse selle kohta, et sinisel kaardil on konkreetne otstarve ning et registreerimata sõnavõtu soovimiseks tuleb käega märku anda, tõsta valge kaart või kasutada mõnda muud vahendit, mitte sinist kaarti.
Ma ei tahaks siiski seda arutelu pikendada. Oleme graafikust üsna maas ja sellele teemale kulunud aja jooksul oleksime saanud kuulata kahte-kolme sõnavõttu.
Dacian Cioloş
Lugupeetud juhataja! Ma pole kindel, kas siin eriti küsimusi oli. Ma märkasin kahtlemata, et siin kinnitati mõnda põhimõtet, mis - nagu on näha olnud - kajastusid hästi ka raportis.
Igal juhul on põhiline, mida ma sellest arutelust olen välja lugenud, vajadus ühise põllumajanduspoliitika järele, sellise põllumajanduspoliitika järele, mis oleks ühenduse poliitika, ning samuti see, et me vajame eelarvet, mis peab olema põllumajandusele seatud eesmärkide täitmiseks piisav. Seetõttu tundub mulle, et vajame realistlikku eelarvet. Minu arvates on realistlik eelarve selline, mis peab sammu ühisele põllumajanduspoliitikale kehtestatud eesmärkidega.
Oleme märganud, et nõuame oma põllumajandustootjatelt üha enam ja enam. Nõuame mõistagi ka seda, et eraldatud vahendeid kasutataks tõhusamalt ja selle kohta antaks selgemalt aru. Ma märkasin muide, et istungisaalis viibib minu kolleeg, eelarvevolinik Janusz Lewandowski. Vahest on ta tulnud siia nimelt sooviga kinnitada meile, et ühine põllumajanduspoliitika saab endale eelarve, mis vastab sellele seatud eesmärkidele.
Olen välja lugenud ka seda, et kui põllumajandus - ühine põllumajanduspoliitika - peab saavutama sellele seatud eesmärgid, peame võtma arvesse kõiki erinevusi Euroopa Liidu kõikide põllumajanduse vormide vahel. Peame arvestama selle mitmekesisusega nii, et piirkondades, kus see avaldub, ei aitaks need erinevad põllumajanduse vormid saavutada mitte üksnes turu varustatuse, tootmise ja turu varustuskindlusega seotud eesmärke, vaid aitaksid liikuda ka selle poole, et keskkonda, loodusvarade majandamist ja maapiirkondade majanduse arengupotentsiaali tunnustataks rohkem. Peame mõtisklema selle üle, kuidas põllumajandus ja põllumajanduslik toiduainetööstus saaksid seda toetada.
Panin tähele sedagi, et kõik need mõtted ühise põllmajanduspoliitika tulevikust peavad aitama julgustada ka noori, peavad andma väljavaateid noortele, kes tahavad endale põllumajanduses kohta leida, kes tahavad sellesse investeerida. Nii oleks põllumajandustegevus ka tulevikutegevus ja me suudaksime saavutada oma eesmärgid.
Tahaksin veel anda selge sõnumi ja vastata Seán Kelly küsimusele otsetoetuste kohta. Usutavasti ei ole mingit kahtlust, et kui me tahame õiglasemat põllumajandust ning läbipaistvamat ja tõhusamat ühist põllumajanduspoliitikat, peame määratlema nende otsetoetuste jaotamise selged kriteeriumid kooskõlas püstitatavate eesmärkidega. Seepärast ei ole aegunud alused minu arvates õiglased, läbipaistvad ja objektiivsed kriteeriumid. Peame asendama need aegunud alused tunduvalt selgemate sihtidega, millega loodaks teatud määral õiglust ja võimaldataks võtta paremini arvesse Euroopa Liidu põllumajanduslikku mitmekesisust. See annaks liikmesriikidele ja piirkondadele abinõud, et saada nende käsutuses olevatest vahenditest rohkem tulu.
Lõpetuseks tahaksin uuesti kinnitada, et Euroopa vajab ühist põllumajanduspoliitikat. Vajame ühist põllumajanduspoliitikat kogu Euroopa Liidule ja loomulikult ühist põllumajanduspoliitikat, mis ei takistaks maailma muudel piirkondadel arendada oma põllumajandust.
George Lyon
raportöör. - Austatud juhataja! Lubage mul esmalt puudutada lühidalt mõnda põhiküsimust, mille kolleegid selle arutelu käigus tõstatasid. Toiduainete tootmisele ja ühisele põllumajanduspoliitikale uus strateegiline tähtsus - jah, muidugi. Kaks sammast - kahtlemata nõustun ma sellega. Toiduainete tootmine ühise põllumajanduspoliitika keskmesse - jah, sellest ÜPPs kahtlemata räägitaksegi. Kõik muu on lisand, mis aitab tagada kasumliku põllumajandussektori, millega oleks võimalik tuua keskkonnaalast kasu, tulla toime kliimamuutusega ja kõige muu raportis nimetatuga.
Tugev eelarve, mis oleks õiglane vanade ja uute liikmesriikide suhtes - jah, kahtlemata. Väga paljud parlamendiliikmed tõstatasid selle eraldi teemana ja sellega peame tõesti tegelema. Raha jagamine liikmesriikide vahel peab olema objektiivne ja läbipaistev. See peab vastama Euroopa 2020. aasta strateegia ülesannetele. On lausa eluliselt tähtis, et põllumajanduslikku tootmist ja ühist põllumajanduspoliitikat nähtaks nende eesmärkide täitmisel lahenduse, mitte probleemi osana.
Tahaksin avaldada tunnustust oma variraportööridele Michel Dantinile, Martin Häuslingile, Wojciech Michał Olejniczakile ja Jim Nicholsonile. Tegime koos tohutult palju tööd, et panna kokku minu arvates väga tugev raport, milles tuuakse ära siinse parlamendi selge arusaam sellest, millises suunas peaks ühine põllumajanduspoliitika liikuma pärast 2013. aastat. Võib öelda, et see annab Euroopa Parlamendile komisjoni ja põllumajandusnõukoguga suhtlemisel ja läbirääkimisel väga tugeva positsiooni. Lugupeetud volinik, ühinege meiega ja koos saame kindlasti need tõekspidamised ellu viia.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna, neljapäeval, 8. juulil 2010 kell 12.00.
Tahaksin veel kord vabandada nende parlamendiliikmete ees, kellele me sõna anda ei saanud. Nagu Mairead McGuinness ütles, võivad nad esitada oma sõnavõtud kirjalikult.
Edastan selle küsimuse juhatusele, sest see vajab selgitamist. Teen juhatusele ka ettepaneku - ja ma loodan, et te kõik toetate mind selles -, et registreerimata sõnavõttude raames ei tuleks sõna anda nendele parlamendiliikmetele, kes ei ole kohal arutelu alguses, kui raportöör oma raportit tutvustab või kui volinik sõna võtab. On olnud juhuseid, kus parlamendiliikmed on olnud nördinud, et neil ei võimaldatud rääkida, samas kui nad ise ei kuulanud ei voliniku ega raportööri selgitusi ega kokkuvõtteid. Peaksime olema karmimad, kuid selle nimel tuleb pingutada meil kõigil.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sergio Berlato  
Ühine põllumajanduspoliitika on üks Euroopa Liidu olulisemaid poliitikavaldkondi, kui võtta arvesse, et kulutused põllumajandusele moodustavad umbes 43% ELi eelarvest. Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 33 alusel peavad ÜPP eesmärgid tagama Euroopa tarbijatele mõistlikud hinnad ja põllumajandustootjatele õiglase elatustaseme.
Hiljutise majandus- ja finantskriisi tagajärjel vähenesid põllumajandustootjate sissetulekud 2008.-2009. aastal keskmiselt 12,2%, laenu saamiseks kehtestati karmimad tingimused ja maapiirkondades suurenes töötuse määr. Toodete hindade kõikumine põllumajandusturgudel on märgatavalt suurenenud ja on oodata selle jätkuvat suurenemist. Seetõttu leian, et tulevases ühises põllumajanduspoliitikas tuleks sätestada vähim vajalik turvavõrk, mis aitaks toime tulla turuhindade ebakindlusega, ning näha selle sektori majanduskriiside jaoks ette kiired ja tõhusad lahendused.
Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni hinnangul suureneb maailma rahvastik 2050. aastaks praeguselt kuuelt miljardilt üheksa miljardini ja toiduainete nõudluse kahekordistumine nõuab vastavat kasvu üleilmses toiduainetootmises. Seepärast on toiduga kindlustatus tulevikus põllumajanduse põhiülesanne ja liidu kohus on hoolitseda Euroopa kodanike huvides selle eest ka edaspidi.
Cristian Silviu Buşoi  
Ühise põllumajanduspoliitika kohandamine uue sotsiaalse ja majandusliku olukorraga on vajalik samm. Selle sammu astumiseks peame vastama mõnele võtmeküsimusele. Nõustun täielikult vajadusega tagada toiduga kindlustatus. Kuid mil määral soovime me olla sõltumatud ja kui meelsasti oleme me nõus selle eest juurde maksma?
Senini on ühise põllumajanduspoliitikaga hoitud kõrgel nende toiduainete hinnad, mis teistes riikides on odavamad. EL ei saa edendada vabakaubandust ja kaitsta samal ajal oma põllumajandusturgu. Põllumajandustoodete riikidevaheliste hinnaerinevuste vähendamiseks tuleb leida lahendused, mis võimaldaksid ELil rakendada sobivaid üleilmseid kvaliteedistandardeid.
Mulle valmistab siiski kõige rohkem muret ühise põllumajanduspoliitika reformide senine mõju põllumajandustootjatele. Toetuste lahutamisega tootmisest on suudetud üksnes suunata otsetoetused suurmaaomanikele, kes ei pruugi tingimata olla põllumajandustootjad. Toetuste lahutamine tootmisest on vajalik ületootmise vältimiseks. Kutsun komisjoni üles esitama mõned õiglasemad kriteeriumid, et ühisest põllumajanduspoliitikast saaksid kasu ikkagi põllumajandustootjad. Vajame põllumajandustootjate jaoks stiimuleid, eriti selleks, et julgustada noori maapiirkondadesse kolima. Praeguse naeruväärse otsetoetuste süsteemi säilitamise korral seda paraku ei toimu.
Nessa Childers  
kirjalikult. - Ühise põllumajanduspoliitika abil on võimalik pakkuda lahendusi paljudele probleemidele, mis mõjutavad praegu Euroopa põllumajandusettevõtteid. Üheski teises ELi liikmesriigis pole see nii ilmne kui Iirimaal, kus nähakse võrdselt vaeva nii ühise põllumajanduspoliitika kokkuleppe õiglase ja täieliku järgimise nimel kui ka selle nimel, et liikuda 21. sajandi põllumajandustootmise vajalike muudatuste rakendamisega edasi. Et tagada Euroopa põllumajanduskogukonna usaldus ja toetus, peaks uus ÜPP siiski pakkuma põllumajandustootjatele stabiilsust ja toodangu eest praegugi makstavat õiglast hinda. Euroopa kodanikud saaksid vastutasuks peale usaldusväärsete ja kvaliteetsete toodete, mille valmistamine vastavalt ELi rangetele tootmisstandarditele on tagatud, osa ka näiteks ÜPP teises sambas sisalduvast sotsiaalsest ja kultuurilisest mõjust. Eelkõige peab EL säilitama Euroopa põllumajandustootjate usalduse. Põllumajanduskogukond on teadlik, et selle uue kokkuleppega on saabumas muudatused, ja ta on praegu valmis neid vastu võtma. Et kasutada ära seda jaatavat suhtumist, peavad ELi institutsioonid tagama kokkuleppe, mis oleks ajakohane, ent samas terviklik ja kõigi suhtes õiglane.
Béla Glattfelder  
Euroopa vajab tõhusat ja ühist põllumajanduspoliitikat ka pärast 2013. aastat. Seepärast peaks ELi põllumajanduseelarve jääma vähemalt praegusele tasemele.
Euroopal on eriline vastutus tagada maailmas toiduohutus. Seda põhjusel, et just Euroopas on võimalik toota kõige rangemate keskkonnakaitsestandardite alusel kõige ohutumat toitu. Seepärast on ühise põllumajanduspoliitika põhiülesanne säilitada Euroopa Liidu põllumajandusliku tootmise võimsus.
Seetõttu on eluliselt tähtis kanda hoolt selle eest, et otseteotused ei väheneks.
Teise samba kohaste maaelu arengu toetuste puhul tuleb tagada nende kasutamine eelkõige põllumajanduslikel eesmärkidel.
Põllumajandustootjaid tuleks kaitsta sekkumishindade tohutu kõikumise eest, mis on viimastel aastatel tavaliseks muutunud. Vajame turusekkumise vahendeid ja teatud sektorites, näiteks veini- ja piimasektoris meetmeid varude piiramiseks. Need vähendaksid põllumajandustootjatele hinnakõikumiste tagajärjel tekkivat kahjumit.
Euroopa toidukaubandus on tunduvalt kontsentreeritum kui töötlev toiduainetööstus või põllumajanduslik tootmine. Sajad põllumajandustootjad peavad sageli võistlema suurte hüpermarketikettidega ja nende koht läbirääkimistel on tunduvalt nõrgem. Seetõttu peame aitama parandada põllumajandustootjate vahelist koostööd. See nõuab nende vabastamist rangetest ELi põllumajandusvaldkonna konkurentsieeskirjadest.
Kolmandatest riikidest importimisel tuleks kohaldada sama rangeid keskkonnakaitse, toiduohutuse, loomade heaolu ja muid eeskirju kui Euroopa põllumajandustootjate suhtes.
Elisabeth Jeggle  
George Lyoni algatusraportiga kaasatakse Euroopa Parlament varajases etapis arutellu ühise põllumajanduspoliitika tuleviku teemal. Tahaksin tänada kõiki asjaosalisi tehtud töö eest. Tulevikueesmärgid on sõnastatud kogu ühenduse jaoks.
Kui me tahame jätkuvalt tagada terves Euroopas põllumajanduse ulatusliku ja säästva arengu, tuleb minu arvates arvesse võtta kolme lihtsat punkti. 1. On oluline kanda hoolt selle eest, et ühine põllumajanduspoliitika oleks pärast 2013. aastat piisavalt rahastatud ja et me näeksime ette asjakohase eelarve.
2. Tuleb säilitada läbiproovitud ja end tõestanud kahesambaline ülesehitus, mis seisneb tugevas esimeses ja sama tugevas teises sambas. Ainus viis Euroopa põllumajandusmudeli säilitamiseks on tagada esimeses sambas oma toiduainete tootmine rangeimate standardite kohaselt ning näha teise sambaga ette head väljavaated maapiirkondade arenguks, luua sellega töökohti ja infrastruktuur põllumajandustootjatele ja mittepõllumajandustootjatele, meestele ja naistele ning eelkõige noortele.
3. Suured hinnakõikumised liberaliseeritud turgudel ja kliimamuutuse mõjud tingivad jätkuvalt vajaduse turvavõrgu järele. Meil on tekkinud uued eesmärgid seoses turule orienteerituse, tooteohutuse ja loomade kaitsega ning kliimamuutuse tagajärjel samuti vajaliku keskkonnakaitse ja bioloogilise mitmekesisusega. Nende ülesannetega toimetulemiseks on tulevikku silmas pidades parim poliitika hea põllumajanduspoliitika, mis on ka kõigi meie kodanike huvides.
Sandra Kalniete  
Käesoleva resolutsiooniga loobutakse järgmisel finantsplaneerimise perioodil aegunud põhimõttest määrata otsetoetusi pindalapõhiselt. Me näeme selleks ette võimaliku üleminekuperioodi. Selline periood on vajalik, kuid seitse pikka aastat oleks ülemineku jaoks liig. Uue meetodi rakendamisega venitades võime raskendada ühise põllumajanduspoliitika reformi olulise sihi - eesmärgipäraste, õiglaste, tasakaalustatud, lihtsate ja läbipaistvate toetuste - saavutamist. Üks pooltargument ühise põllumajanduspoliitika eelarve säilitamiseks 2013. aasta tasemel on uute liikmesriikide põhjendatud ootused, et neile määratavad ÜPP toetused oleksid võrreldavad vanadele liikmesriikidele antavate toetustega. Olen veendunud, et ÜPP saab olla tugev ja tõeliselt ühine üksnes siis, kui sellega tagatakse õiglane konkurents kõikide Euroopa põllumajandustootjate vahel. Moonutamata konkurents Euroopas on ühtlasi eeltingimus Euroopa põllumajandustootjate konkurentsivõimele maailmaturgudel. Tahaksin tuua esile resolutsioonis väljendatud poliitilist tahet tugevdada toormetootjate positsiooni toiduainete tarneahelas, et toormetootjaorganisatsioonid saaksid muutuda tõhusamaks ning saaksid suhelda suurte jaemüüjate ja töötlemisettevõtetega võrdsetel alustel. Loodetavasti tugevdatakse ühises põllumajanduspoliitikas maaelu arengu osatähtsust ning maaelu arengu strateegias keskendutakse maakogukondadele, keskkonna parandamisele, põllumajanduse ajakohastamisele ja ümberkujundamisele, sidususe tugevdamisele, toodete turustamise ja konkurentsivõime parandamisele, töökohtade säilitamisele ja loomisele maapiirkondades ning kliimamuutusele, taastuvenergiale ja bioloogilisele mitmekesisusele.
Filip Kaczmarek  
Ühise põllumajanduspoliitika tulevik pärast 2013. aastat on meie jaoks ülioluline. ÜPPst sõltub mitu tähtsat asja: Euroopa Liidu eelarve struktuur ning põllumajanduse, põllumajandustootjate ja maapiirkondade tulevik. Kogu Euroopa Parlament peab teadma, kui oluline on ühine põllumajanduspoliitika ELi tuleviku jaoks. Eluliselt tähtis on mõistagi otsetoetuste küsimus, nagu ka vajadus kaotada ebavõrdsus toetuste maksmisel eri liikmesriikides. Praegu on toetuste taseme erinevus eri liikmesriikides liiga suur. See õõnestab solidaarsus-, võrdsus- ja ühtsustunnet. Põllumajandustootjad vajavad nii praegu kui ka pikas plaanis kõige enam stabiilset sissetulekut. Ilma selleta on väga keeruline ajakohastada põllumajandusettevõtteid ja säilitada põllumajanduse soodne mõju loodus- ja kultuurikeskkonnale. Seepärast püüelgem selle poole, et aidata tulevaste ühise põllumajanduspoliitika muudatustega tagada Euroopa põllumajandustootjatele stabiilne sissetulek. Tänan teid väga.
Mairead McGuinness  
kirjalikult. - Mul on selle raporti üle hea meel - see on esimene samm 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitika sisu ja vormi uurimisel. See raport kinnitab taas, et meil on ÜPP ka pärast 2013. aastat, et see peaks jääma ühtseks poliitikavaldkonnaks ja et selle eelarve peaks jääma vähemalt praegusele tasemele. Raportis ollakse kindlad, et ÜPP peab olema jätkuvalt ELi poliitika, ja selles lükatakse tagasi kõik katsed seda poliitikat taasriigistada. Põllumajandustootjad peaksid julgust juurde saama sellest, et Euroopa Parlament mõistab nende muret. 2013. aasta järgse ühise põllumajanduspoliitikaga tuleks toetada aktiivseid põllumajandustootjaid ning tasuda neile selle eest, et nad toodavad toitu ja pakuvad ühiskonnale paljusid avalikke hüvesid, arvestades ka rangeid loomade heaolu ja keskkonnastandardeid. Et tagada piisavad turvavõrgud äärmusliku hindade kõikumise vastu turul, mis hakkab tõenäoliselt tulevikus turgu iseloomustama, on olulised turutoetusmeetmed. Vaid seitse protsenti ELi põllumajandustootjatest on alla 35aastased - see tuletab meile selgelt meelde, et meil on vaja luua tingimused noorte hoidmiseks põllumajandustootmise juures. 2013. aasta järgses ühises põllumajanduspoliitikas on oluline keskenduda põhjalikult noortele põlvkondadele, et kindlustada põllumajanduse uuenduslik ja tõhus areng.
Ivari Padar  
Head kolleegid! Alustuseks soovin tänada kolleeg George Lyonit väga tasakaalustatud raporti koostamise eest. Usun, et sellega on loodud hea alus arutelude jaoks juba lähitulevikus. Põllumajanduspoliitika muutmine on selle koosseisu vahest üks suuremaid ülesandeid. Tõsi, neid õigeid vilju hakkame maitsma alles märksa hiljem ehk kümne aasta pärast. Kuigi põllumajanduse kõige olulisem ülesanne on toiduga varustatus, on järjest rohkem aru saadud põllumajanduse kui avaliku hüve tähtsusest. Olgu selle kinnituseks nii sotsiaalpoliitika, keskkonna või kultuurilised aspektid. Suhteliselt väike osa elanikkonnast ju tegelikult toidab 100% elanikest, kasutab säästlikult maad ja hoiab maapiirkondades sotsiaalset tasakaalu kogu Euroopa Liidu ulatuses. Raport on hea start edasisteks aruteludeks. Tänan tähelepanu eest!
Ulrike Rodust  
Tänan raportööri. Meie ees olev raport sisaldab mitmeid minu fraktsiooni ideid. Meil on nüüd väga hea tulemus.
Meie esmane eesmärk peab olema tagada Euroopas kvaliteetsete toiduainete tootmine.
Arutelul põllumajandusreformi korraldamise üle räägiti pidevalt avalike hüvede eest tasumisest. Minu arvates on selle arutelu suund õige.
Ühine põllumajanduspoliitika saab teenitud tunnustuse üksnes siis, kui suudame veenda ELi kodanikke selles, et asjaga nähakse tõepoolest vaeva ja raha ei jagata lihtsalt kõigi vahel laiali.
Maapiirkondade arengul on veelgi suurem osatähtsus. Oma põllumajanduse hävimise ja kõrbestumise vältimiseks peame maapiirkondadest lahkumise peatamiseks välja töötama uued vahendid.
Tegusad maapiirkonnad ei ole ligitõmbav elukeskkond mitte üksnes põllumajandustootjatele, vaid ka inimestele, kes ei soovi elada linnas.
Peaksime raporti täiskogus suure häälteenamusega praegusel kujul heaks kiitma, et anda väljapoole selge sõnum.
Csaba Sógor  
Euroopa lõimumisprotsessi alguses ei taganud ühine põllumajanduspoliitika mitte üksnes rahvale toiduvarusid, vaid pani ka aluse kaasaegsele Euroopa põllumajandusele ja teistele konkreetsetele poliitikavaldkondadele. Euroopa Liit sai hiljuti kaksteist uut liikmesriiki. See tähendab, et ELi põllumajandustootmisega seotud elanikkond, mis koosnes enne 2004. aastat kuuest miljonist inimesest, kasvas veel seitsme miljoni inimese võrra. Lisaks suurenes pärast uute liikmesriikide ühinemist ELi põllumajandusmaa 40% - 130 miljonilt hektarilt 185 miljoni hektarini. Ühinemise ajal ootasid uued liikmesriigid, et peagi saavad nende põllumajandustootjad ühisest põllumajanduspoliitikast sama suurt toetust kui vanade liikmesriikide põllumajandustootjad. See on siiski võimalik üksnes juhul, kui pärast 2013. aastat ei vähendata põllumajanduspoliitikale eraldatavaid vahendeid. EL peab võtma arvesse liikmesriikide erinevaid olukordi ja vajadusi, sest Euroopa põllumajandus edendaks liikmesriikide, põllumajandustootjate ja kodanike huvisid võrdselt ainult siis, kui vahendeid ei jaotata ajakohastamise taseme erinevuse tõttu ebaõiglaselt.
Csaba Sándor Tabajdi  
Ühine põllumajanduspoliitika vajab põhjalikku ja julget reformimist, milles võetaks arvesse uute liikmesriikide erilist olukorda. ÜPP säilitamine oleks Euroopa maksumaksjate silmis mõistlik ja seda oleks võimalik kaitsta läbirääkimistel rahandusministritega üksnes juhul, kui oleme võimelised näitama, et põllumajandus suudab lisaks ohutule Euroopa toidule pakkuda ühiskonnale ka sotsiaalseid ja keskkonnaalaseid avalikke hüvesid. Usun, et suudame ühise põllumajanduspoliitika päästa vaid põhjaliku reformiga. Uute liikmesriikide põllumajanduslikke investeeringuid tuleks subsiidiumidega toetada. Vastasel korral areneks Euroopa põllumajandus kahel või - võttes arvesse olukorda Rumeenias ja Bulgaarias - kolmel eri kiirusel. See suurendaks veelgi 15 vana ja 12 uue liikmesriigi vahelist lõhet. Et saavutada Euroopas "roheline” põllumajandus ja pakkuda keskkonnahoidlikke avalikke hüvesid, on vaja uusi investeeringuid, eriti uutes liikmesriikides. Põllumajandustootjaid ei tuleks karistada, vaid neile tuleks anda rahalisi stiimuleid abiks selliste masinate ostmisel, mis võimaldavad keskkonna- ja pinnasehoidlikku maaharimist, kasvatatavate liikide genofondi asendamist ning investeeringuid keskkonna ja vee puhtuse kaitsmiseks.
Artur Zasada  
Ühise põllumajanduspoliitika reformimisel ei tohi me unustada lõimumis-, solidaarsus- ja ühtsuspõhimõtteid. Otsetoetused mõjutavad märkimisväärselt toiduga kindlustatust. Need mitte üksnes ei aita stabiliseerida põllumajandustootjate sissetulekuid, vaid hüvitavad ka kulutused, mis tulenevad üha suuremate põllumajandusele kehtestatavate nõuete järgimisest. Kui me ei kaota otsetoetuse suuruse erinevusi, jaotab see vahend - ühise põllumajanduspoliitika põhiline rahastamisvahend - ka edaspidi Euroopa Liidu vanadeks ja uuteks liikmesriikideks. Aegunud jaotuskriteeriumidest loobumine oleks nii sümboolne märguanne täielikumast lõimumisest kui ka aitaks kaasa võrdsete konkurentsitingimuste tagamisele ühtsel ühenduse turul. Lisaks on oluline, et maaelu arengu strateegia jääks üheks ühise põllumajanduspoliitika põhielemendiks, toetades majanduslikku ja sotsiaalset arengut laiemas mõttes. Siin on oluline osa põllumajandusettevõtete pideval ümberkujundamisel ja ajakohastamisel ning samuti mitmetel uuendustel, mille eesmärk on suurendada laienenud liidus tõhusust ja konkurentsivõimet. Tugev teine sammas on võimalus aidata noortel põllumajandustootjatel põllumajandustegevust alustada ning samuti võimalus parandada elukvaliteeti, kaasata ühiskonda ja edendada maapiirkondades naiste olukorda.
