EÜ ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline kalandusalane partnerlusleping (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Luis Manuel Capoulas Santose kalanduskomisjoni nimel koostatud raport, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu määrus Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta - C6-0391/2007 -.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, lubage mul alustada kalanduskomisjoni ja eelkõige raportööri, härra Capoulas Santose tänamisega raporti eest.
23. mail 2007 allkirjastasid Euroopa Ühendus ja Guinea-Bissau Vabariik kalanduslepingu neljaks aastaks. Kõnealune leping moodustab osa Euroopa Ühenduse tuunipüügilepingute seeriast Atlandi ookeanis.
Rahalise toetuse suuruseks on kehtestatud 7 miljonit eurot aastas. 35% ehk 2,45 miljonit eurot suunatakse Guinea-Bissau kalanduspoliitika toetamisele ja elluviimisele vastutustundlikuma ja säästlikuma püügi juurutamise eesmärgil. Lisaks sellele maksab Euroopa Liit täiendavat eritoetust summas 500 000 eurot aastas kalandussektoris tervishoiu- ja hügieenitingimuste parandamiseks ning kontrolli ja järelevalvetegevuse tugevdamiseks Guinea-Bissau kalastusvööndis.
Lisaks kogusummale 7,5 miljonit eurot on protokolliga ette nähtud rahastamiskava ülemmääraga 1 miljon eurot aastas, mille abil püütakse parandada kalapüügivõimaluste kasutamist laevaomanike poolt.
Kõnealune uus protokoll tagab võimaluse püüda krevette ning kalu, eelkõige peajalgseid kuni 4400 tonni aastas mõlema eespool toodud kategooria kohta. Lisaks sellele hõlmab leping 19 tuuniseineri, 14 ritvõngelaeva ja 4 triivõngejadaga laeva litsentse.
Leping tagab ühendusele tugeva õigusliku ja poliitilise raamistiku, kontrollimaks Euroopa Liidu laevade tegevust Guinea-Bissau kalastusvööndis. See annab ühendusele samuti võimaluse kõnealuses riigis kalandussektorit arendada, mis on kasulik mõlemale poolele.
Mis puudutab esitatud muudatusettepanekuid, siis lubage mul öelda, et paljudel juhtudel me küll jagame samu eesmärke, kuid ma ei saa neid siiski heaks kiita järgmistel põhjustel.
Olen täielikult nõus sellega, et Euroopa Parlamendile esitatud informatsioon peaks olema võimalikult täielik. Samas esitab komisjon juba kogu vajaliku informatsiooni kooskõlas praeguse institutsioonidevahelise lepinguga. Pealegi edastatakse viivitamatult kalanduskomisjonile iga hindamisaruanne ning samuti läbirääkimiste ja ühiskomitee kohtumiste tulemuste aruanded. Lisaks sellele teavitan ma isiklikult kalanduskomisjoni regulaarselt rahvusvaheliste läbirääkimiste olukorrast, eriti just piiratud ligipääsuga koosolekute kohta.
Samuti on käsitletud kalalaevade aruandluskohustuste küsimust, kuna oleme esitanud õigusliku aluse, mis võimaldab komisjonil keelduda litsentsi andmisest liikmesriigi poolt aruandluskohustuse puuduliku täitmise alusel. Kõnealune määruse eelnõu läbib praegu institutsioonides vastuvõtmismenetlust.
Ettepaneku kohta lükata kalanduslepingud üldiselt tagasi seetõttu, et nad ei ole jätkusuutlikud, tuleb meenutada, et oma 2004. aasta juuli järeldustes viitas nõukogu sellele, et uute kalandusalaste partnerluslepingute eesmärk on edendada kalavarude jätkusuutlikku majandamist. Tegelikult tagavad kalandusalased partnerluslepingud juurdepääsu üksnes kalavarudele, mida kõnealuse riigi enda kalalaevad täielikult ei kasuta. Komisjon arvab, et kalandusalased partnerluslepingud võivad tagada ja tagavadki poliitilise ja õigusliku raamistiku, et aidata partnerriikidel viia ellu jätkusuutlikku ja vastutustundlikku kalanduspoliitikat nende vööndis.
Käsitledes lõpetuseks ettepanekut, et kalalaevad peaksid tasuma lepingu kogusumma proportsionaalselt nende püügiga, lubage mul öelda vaid, et kehtestasime põhjendatud kulude jagamise korra laevaomanike osamaksu ja ühenduse poolt makstava hüvitise vahel. See lähenemisviis on kooskõlas nõukogu 2004. aasta juuli järeldustega, mis käsitlevad kalandusalaseid partnerluslepinguid ja mille kohta parlament arvamuse esitas. Meie süsteemis arvestatakse laevaomanike litsentsitasusid tõepoolest nende püügi põhjal.
Luis Manuel Capoulas Santos
raportöör. - (PT) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, minu raport käsitleb kalandusalast partnerluslepingut väikese Aafrika riigiga, mis, pärast kümneaastast relvastatud võitlust oma iseseisvuse eest, on viimastel aastatel kogenud tõsist poliitilist ebastabiilsust ja kodusõda. Kalandus on oluline majanduslik ressurss selle väikese riigi jaoks ning selle rahaline osa riigi eelarves on märkimisväärne.
Siiski ei ole kalandusalase partnerluslepingu eesmärk osta kala. Asjaomase partnerlusfilosoofia järgi ei ole see Euroopa Liidu seisukoht. Euroopa Liidu poliitika tugineb teistele väärtustele ning selle peamiseks põhimõtteks on kalavarude jätkusuutlikkus ning tõhusa partnerluse positsioon. See on seega kahepoolselt kasulik leping: Euroopa Liidule ilmselgelt sellepärast, et tagab tema kalalaevadele juurdepääsu olulisele kalastusvööndile, kuid Guinea-Bissaule sellepärast, et lisaks rahalisele toetusele, annab talle paremad võimalused tagada nende ehk kõige suurema majandusliku ressursi jätkusuutlikum majandamine teadusuuringute, kontrolli, järelevalve ning kalastussaaduste käitlemise tervishoiutingimuste edendamise toetamise kaudu.
See on seega tasakaalustatud ja vastastikku kasulik leping, mille tõttu soovitan parlamendil minu raport heaks kiita koos arengukomisjoni ja minu enda tehtud muudatusettepanekutega, mille eesmärk on tugevdada parlamendi positsiooni kõnealuste valdkondade järelevalves. Mina ise - kuigi volinik ütles, et ei saa tehtud ettepanekutega nõustuda - leian vastupidi, et kalanduspoliitika üksnes võidab parlamendi pooldavast ja kestvast osalusest.
Hélène Goudin
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Härra juhataja, kalanduslepingu ainus eesmärk on tagada ELi ühe valdkonna, mida rahvusvahelised sätted ei häiri, lühiajalised majandushuvid. On kolm põhjust, miks peaksime homme kalanduslepingu vastu hääletama. Esimene neist on keskkond. Lääne-Aafrika vete ära kurnamine saab peagi tegelikkuseks. Bioloogiline mitmekesisus on tõsises ohus ning sellise hullumeelse kalanduspoliitika jätkamisel on pikaajaline mõju keskkonnale nii kohalikul kui ka üleilmsel tasandil.
Teine põhjus on majanduslikku laadi. Euroopa maksumaksjad on kohustatud subsideerima ebatulusaid kalalaevu miljonite eurode väärtuses igal aastal. Kus on siin majanduslik kasu? Kus on siin jätkusuutlikkus? Kus on lisaväärtus Euroopa jaoks? Kui laevad oleksid kohustatud ise kulud kandma, oleks surve kalavarudele väiksem ning nii maksumaksjad kui ka keskkond võidaksid.
Kolmas põhjus seisneb kalanduse olulisuses partnerriikide kohalikule arengule. Kalandus on neile paljudele ainus sissetulekuallikas. Mere tühjaks imemine tekitab ebajätkusuutliku olukorra kohalikele inimestele, kes ei suuda konkureerida rohkelt subsideeritud Euroopa laevadega. Aeg on lõpetada kõnealused kalanduslepingud ja teha seda kohe.
Avril Doyle
Härra juhataja, pean küsima volinik Borgilt, kas ta tõepoolest usub seda, mida ta äsja ütles? Kas talle on see kõne ette kirjutatud? Kas ta püüab tõepoolest selgeks teha, et kalandusalased partnerluslepingud on jätkusuutlikud?
Üks väga huvitav New York Timesi 14. jaanuari 2008. aasta artikkel räägib sellest, et suured kalade populatsioonid Lääne-Aafrikas on kadumas, ning käsitleb asjaomaste riikide soovi saada välislaevadelt raha, jättes kõrvale kalavarude pikaajalise säilimise probleemid - soovi saada raha ELilt, jättes kõrvale mis tahes probleemid seoses kalavarude säilimisega.
Guinea-Bissau on 1,4 miljoni suuruse rahvaarvuga riik ning hea näide sellest, kuidas ei tohi kalandussektorit juhtida. Washingtoni Ülikooli mereteadlase Vladimir Kacyznski sõnade kohaselt ei ole keegi põhjalikult uurinud selle riigi rannikuvett vähemalt 20 aastat. Kaks aastat vastutas Sanji Fati Guinea-Bissau kalanduseeskirjade kehtestamise eest. Kui ta 2005. aastal oma ametikohale asus, ei olnud tal ühtegi töötavat patrull-laeva, et jälgida sadu piraate ning tosinat tööstuslikku traalerit, millest enamik olid pärit välismaalt. Hinnangute järgi püüti 40% kaladest ilma litsentsita või eeskirju rikkudes.
Päris ausalt, ma imestan, kas me ikka teame, mida me siin teeme. Meil on tohutu huvide konflikt. Need meeleheitele viidud majandused vajavad meie raha ning nad on valmis maha müüma oma kalavarud. Meie peaksime paremini teadma. Andkem neile raha, kuid ärgem kurnakem nende vett. Volinik Borg, palun mõelge järele!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, praegu parlamendis viibiva kalanduskomisjoni asendusliikmena soovin öelda mõne sõna raporti kohta, mida me arutame. See on konkreetne, üksikasjalik raport, kuid selline on ka asjaomane teema. Raske oleks esitada seda teemat teisiti.
Sellest hoolimata on leping tunduvalt ulatuslikum, kuna esindab väärtusi, mis on olulised mõlemale partnerluslepingu poolele. Soovin volinikku veel kord tänada.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt soovin öelda, et olen nõus raportööri härra Capoulas Santose märkustega, et kalandussektor ning kalandusalasest partnerluslepingust saadav tulu moodustavad väga olulise osa Guinea-Bissau Vabariigi eelarvest.
Me töötame praegu partnerluse nimel, vastupidiselt traditsioonilistele kalandusalastele lepingutele, mille eesmärk oli minna ja püüda kala, maksta selle kala eest ning lahkuda. Kõnealuste kalandusalaste partnerluslepingute alus on asjaomase riigi abistamine kalandusalase infrastruktuuri ehitamisel ja sektoriga seonduvate valdkondade arendamisel, et riigis, kus seni keskenduti pelgalt kalandusele, laiendataks tegevust ka teistele kalandusega seonduvatele valdkondadele, nagu akvakultuur, kui see on võimalik. Eesmärk on samuti tagada, et meie laevade partnerluslepingu alusel läbiviidav kalandustegevus oleks seotud üksnes varude ülejäägiga.
Näiteks sel puhul viis sõltumatu väliskonsultant 2005. aasta lõpus läbi meie poolt nõutud hindamisuuringu, mille andmeid varude majandamise ja säilitamise kohta on arvesse võetud koos Guinea-Bissau Teadusuuringute Instituudi poolt esitatud teaduslike nõuannetega, mis on saadud pärast 2006. aastal korraldatud traalpüügikampaaniat.
Lisaks sellele sisaldab protokoll oma III lisas mitmesuguseid siduvaid meetmeid, mille eesmärk on rakendada kalanduse haldamise kava üleilmseks püügikoormuseks Guinea-Bissau kalandusvööndis. Kalanduse haldamise kava kohaselt on Guinea-Bissau kohustatud vähendama krevettide ja peajalgsete püügikoormust, säilitama 2007. aastal kehtivad lepingud kolmandate riikide ja Euroopa Ühendusega; vältima nende kalapüügivõimaluste ülekandmist 2008. aastale ja järgmistele aastatele, mis määrati kolmandatele riikidele 1. jaanuaril 2007 ning mida ei ole ära kasutatud 2007. aastal sõlmitud lepingutega, mitte andma nende kalapüügiliikide puhul ühtegi võimalust prahtimiseks; ametlikult üles ütlema ja lõpetama kõik lepingud Euroopa äriühingute või ettevõtetega.
Lisaks on II lisas - kala- ja peajalgseid püüdvate traalerite ning krevetipüügitraalerite suhtes kohaldatavas 1. ja 2. teabelehes nähtud ette võimalus taotleda bioloogilise taastumise perioodi. Krevetipüügi osas võtab Guinea-Bissau samuti kohustuse kasutada 40-50 mm suurust võrgusilma, mis on vastavalt alampüügiregioonis kehtivatele õigusaktidele väikseim lubatud võrgusilma suurus.
Ma ütleksin, et hoolimata nendest kalandusalastest partnerluslepingutest toimub siiski palju ebaseaduslikku kalapüüki ning Euroopa Liitu mittekuuluvatele kolmandatele riikidele antakse palju eralitsentse. Tänu kõnealustele partnerluslepingutele saame me kontrollida ja juhtida oma kalalaevu, et nad teostaksid püüki Guinea-Bissau Vabariigi ja teistes kalandustsoonides jätkusuutlikul viisil.
Seega pean ütlema, jah, ma usun, et see on kasulik kolmandatele riikidele pidada läbirääkimisi Euroopa Liiduga, Euroopa Ühendusega ja sõlmida kalandusalased partnerluslepingud uue korra järgi.
Olen siiski teiega nõus, et eelnev kord kuritarvitas kalavarusid, kuid uue korra järgi oleme huvitatud vaid lepingute sõlmimisest ülejäägi kohta, seega kui kolmanda riigi kalavarud on täiesti ära kasutatud või liigkasutatud, siis me kalandusalast partnerluslepingut ei sõlmi. Kui need ei ole ära kasutatud, siis sõlmime me lepingu vaid ülejäägi suhtes ning teeme kõik endast oleneva, tagamaks, et vähemalt meie oma laevad peaksid kinni lepinguga võetud kohustustest.
Luis Manuel Capoulas Santos
raportöör. - (PT) Härra juhataja, soovin öelda eelkõige, et avaldan kahetsust mõnede liikmete moraalitseva hoiaku pärast arutelu suhtes, mis minu arvates näitab selgelt, et tahetakse eirata tegelikku probleemi.
Tunnen Guinea-Bissau Vabariigi olukorda üsna hästi ning tean tema poliitilist, majanduslikku ja sotsiaalset tegelikkust ja lähiajalugu. Olen samuti täiesti teadlik Guinea-Bissau kalavarude ulatuslikust kuritarvitamisest 70ndate lõpus Nõukogude Liidu kalalaevade poolt ning samuti osade meie konkurentide röövellikust suhtumisest üleilmsesse kalapüüki. Usun, et ELi kalanduspoliitika aluseks olev filosoofia on pigem uhkuse kui häbiasi ning minu arvates on kahetsusväärne, et teised kalandusalased suurjõud ei järgi meie eeskuju. Selle tõestuseks on asjaolu, et kõnealuse raporti kiitsid heaks kõik arengukomisjoni liikmed ning enamik kalanduskomisjoni liikmeid.
Arvan, et see on võimalik ja poliitiliselt teostatav viis edasi minna ning üks parimaid, mis ei teeni mitte ainult Euroopa Liidu, vaid ka Guinea-Bissau inimeste huve. Seetõttu, veel kord, härra juhataja, palun ma tungivalt parlamendil kõnealune raport heaks kiita, sest see on poliitiliselt tasakaalustatud ning see on partnerlusleping, mis on lepingu pooltele võrdselt kasulik.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 11. märtsil 2008.
