Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
(EN)- Nästa punkt är frågestunden (B6-0009/2009). Följande frågor har ställts till rådet.

Angående: Förbättrad kvalitet, tillgänglighet och finansiering av långtidsvård
Europa står inför stora utmaningar på grund av den åldrande befolkningen, vilket innebär att allt fler personer behöver vård, och detta i kombination med familjernas storlek och sammansättning, förändringar på arbetsmarknaderna och ökad rörlighet kommer att påverka tillgången på vårdnadsgivare. I kommissionens demografirapport (SEK(2008)2911) erkänns att sådana utmaningar kommer att kräva ett antal åtgärder, bland annat för att stärka solidariteten mellan generationerna vad avser långtidsvård, större erkännande av yrkesmässig vårdpersonal och framför allt större stöd till anhörigvårdare.
Ordförandeskapet har redan sagt att man kommer att prioritera förbättrad kvalitet, tillgänglighet och finansiering vad avser långtidsvård. Vilka åtgärder föreslår rådet för att under detta ordförandeskap stödja informella vårdgivare inom EU, där många redan ger långtidsvård och faktiskt sparar miljontals euro för våra sjukvårdssystem?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Jag vill gärna svara på Marian Harkins fråga.
Ordförandeskapet är fullt medvetet om betydelsen av långtidsvården i samband med den åldrande befolkningen. Enligt Eurostat kommer befolkningen på över 65 år i EU att fördubblas mellan 1995 och 2050. I sin slutsats av den 16 december 2008 om folkhälsostrategier för att bekämpa neurodegenerativa sjukdomar som förknippas med åldrande välkomnade rådet det arbete som redan utförs av föreningar som värnar om och stöder patienter och deras anhörigvårdare och uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att tillsammans överväga stöd för anhörigvårdare och hur man ytterligare kan utveckla detta.
Dessutom har rådet också uppmanat medlemsstaterna att i samarbete med berörda intressenter upprätta en nationell strategisk handlingsplan eller andra åtgärder för att såväl förbättra livskvaliteten för patienterna och deras vårdare som sprida mer nyttig information till patienterna, deras familjer och deras vårdare för att göra dem medvetna om den vårdprincip och de bästa metoder som man har fastställt.
Rådet rekommenderade också medlemsstaterna att de skulle utvärdera de komplexa och alltför många administrativa förfaranden som möter patienter och deras vårdare och överväga åtgärder för att förenkla dem.
Dessutom förband sig medlemsstaterna i 2008 års gemensamma rapport om socialt skydd och social integration, som överlämnades av rådet till Europeiska rådet, att öka tillgången på tjänster av hög kvalitet. I detta syfte fastslog de på nytt att man måste göra en lämplig avvägning mellan offentliga och privata förpliktelser och mellan formell och informell vård och att privat vård i hemmet eller av kommunens hemtjänst är att föredra framför en institutionsmiljö.
Rådet uppmanade också kommittén för socialt skydd att fortsätta att verka för kostnadsdelning, utbyte av bästa praxis om kvaliteten i långtidsvården, hjälp till anhörigvårdare, organisationen av långtidsvården och vikten av en integrerad vård.
Ordförandeskapet kommer att fullfölja målet för rådets 18-månadersprogram på folkhälsoområdet och koncentrera insatserna på EU-nivå på att öka utbytet av erfarenheter om hälsovård och solidaritet med anhörigvårdare med hänsyn till de hälsoproblem som uppstår genom våra åldrande samhällen.
Det tjeckiska ordförandeskapet kommer att ägna särskild uppmärksamhet åt frågor om långtidsvård med kommunal hemtjänst, informell familjevård och äldre personers värdighet och rättigheter. Ordförandeskapet kommer att anordna en europeisk konferens om värdighet och hälsorisker för äldre som kommer att äga rum i Prag den 25 maj 2009.
Konferensen kommer att inriktas på reformen av hälsovården och sociala tjänster för att bättre svara mot äldres och deras familjers behov och preferenser och man kommer bland annat att behandla frågor som långtidsvård med kommunal hemtjänst, familjevård, ålderdomssvaghet, skydd mot övergrepp och vanvårdnad av äldre och kommunernas roll.
Ordförandeskapet kommer också att anordna den europeiska konferensen ”Sociala tjänster - ett verktyg för att mobilisera arbetskraften och stärka den sociala sammanhållningen” som ska äga rum i Prag den 22 och 23 april. Konferensen kommer att inriktas särskilt på ökande anställningsmöjligheter i sociala tjänster i samband med den åldrande befolkningen, stöd för informella vårdgivare och sociala tjänsters roll i aktiv social integrering och förenandet av vård och sysselsättning.
Allra största uppmärksamhet kommer också att ägnas åt självständigt boende i kommunerna. Konferensen ska bidra till ett utbyte av bästa praxis.
Jag avslutar med den senaste utvecklingen på skatteområdet. Ekofinrådet slöt just i går ett avtal i Bryssel om att alla medlemsstater ska ha möjlighet att varaktigt tillämpa reducerade momstaxor för hemtjänster som hushållshjälp och vård av unga, äldre, sjuka eller funktionshindrade.
Kathy Sinnott
(EN) - Min optimism har stärkts av det tjeckiska ordförandeskapet, särskilt av den vikt det tillmäter familjen. Kommissionens demografirapport, vilken visar att vi har en åldrande befolkning i Europa, har underrubriken ”solidaritet mellan generationerna”, men det är i realiteten inom familjen som vi lär oss solidaritet och att den baseras på kärlek och omvårdnad.
Jag gläder mig också mycket åt att det tjeckiska ordförandeskapet har lyft fram respekten för mänsklig värdighet, eftersom den principen är själva kärnan i vården. Jag skulle vilja att ni kommenterade det eftersom vi inte får glömma den principen om vi ska kunna ge vård till dem som är beroende av den på ett sätt som respekterar mänsklig värdighet.
Hubert Pirker
(DE) Fru talman! Jag anser att det är mycket bra att insatser görs för att stödja släktingar så att de kan ta över långtidsvård. Tyvärr finns det i verkligheten inte tillräckligt många släktingar som kan göra det. Tvärtom behöver vi ett ökat antal välutbildade personer inom personalen. Jag ställer därför följande fråga: Vilka initiativ kommer rådsordföranden att ta för att se till att det finns ett tillräckligt antal yrkesutbildade vårdare? Har man övervägt att harmonisera utbildningen, eftersom dessa initiativ är nya?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Fru talman! Jag tackar ledamöterna för deras synpunkter på ordförandeskapets insatser för att förbättra levnadsvillkoren för de äldre. Problemet med att åldras är något som vi alla delar och som vi bör närma oss med viss värdighet.
Det är naturligtvis sant att många av dessa utmaningar faller inom medlemsstaternas behörighetsområden, men i början av debatten nämnde jag de båda konferenserna. Jag menar att medlemsstaterna skulle kunna ge utbildnings- och rådgivningsmöjligheter till anhörigvårdare. Utveckling av högkvalitativ utbildning är en central faktor för att förbättra vårdens kvalitet, liksom tillfällig avlösning i vården och särskild ledighet för arbetstagare som vårdar familjemedlemmar. Här är flexibla arbetstider, deltidsanställningar och andra vårdvänliga anställningsavtal viktiga.
Avslutningsvis är socialt skydd för anhörigvårdare också viktigt. Den vård som ges av både informella och professionella vårdgivare måste uppskattas och organiseras av samhället. Ekonomisk trygghet är därför en förutsättning för att garantera vårdens kvalitet.
Angående: Arbetslöshet i Europa
Vilka initiativ arbetar Europeiska rådet för närvarande med för att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslöshet i Europa?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Jag vill tacka Brian Crowley för att ha tagit upp frågan. Ni vet självklart att det är medlemsstaterna som i första hand har ansvaret för att utarbeta och genomföra sin sysselsättningspolitik. Rådet har emellertid några förpliktelser på sysselsättningsområdet, däribland att varje år anta riktlinjer för sysselsättningen i enlighet med artikel 128 i fördraget. När EU nu står inför en finansiell och ekonomisk kris ägnar rådet särskild uppmärksamhet åt medlemsstaternas sysselsättningspolitik.
I er fråga ville ni speciellt veta vilka initiativ som för närvarande tas av Europeiska rådet för att bidra till att bekämpa ungdoms- och långtidsarbetslösheten i EU. I december 2008 samtyckte Europeiska rådet till en ekonomisk återhämtningsplan för Europa för att få en sammanhängande ram för såväl de åtgärder som ska vidtas på unionsnivå som de åtgärder som varje medlemsstat vidtar med hänsyn till sina enskilda omständigheter. I sina slutsatser betonade Europeiska rådet särskilt snabba extrainsatser av Europeiska socialfonden för att stödja sysselsättningen speciellt till förmån för de mest utsatta grupperna i befolkningen. Europeiska rådet åtog sig att utvärdera genomförandet av planen vid sitt kommande vårmöte i mars och förklarade att tillägg eller ändringsförslag till planen kunde göras om man ansåg det nödvändigt.
Under första halvåret 2009 ägnar det tjeckiska ordförandeskapet särskild uppmärksamhet åt sysselsättningsåtgärder inom ramen för Europeiska rådets vårmöte. Europeiska rådets vårmöte kommer att överväga sysselsättningssituationen i gemenskapen och anta slutsatser på grundval av den gemensamma rapporten om sysselsättningssituationen som kommissionen och rådet antagit.
Europaparlamentets åsikt i frågan kommer mycket väl till pass med tanke på Europeiska rådets vårmöte i mars. Med Europeiska rådets bedömning som underlag kan rådet anta riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Såväl i de nuvarande riktlinjerna som antogs i fjol som i tidigare versioner har man konsekvent framhållit hur viktigt det är att ta itu med ungdoms- och långtidsarbetslösheten i medlemsstaterna.
Sedan hösten 2008, när effekterna av den nuvarande krisen på sysselsättningen började bli tydliga, har sysselsättningskommittén, som upprättades av rådet i enlighet med artikel 130 i fördraget, åtagit sig den nya uppgiften att ständigt övervaka medlemsstaternas sysselsättningssituation. Kommitténs resultat förs vidare till rådet.
Dessutom har ordförandeskapet beslutat att anordna ett toppmöte om sysselsättning så att man får en plattform för debatt och slutgiltiga beslut, och det ska hållas den 7 maj. De slutgiltiga diskussionsämnena kommer att fastställas efter Europeiska rådets vårmöte. Därför tänker vi ha orienteringsdebatten om detta nästa vecka. Det bör också nämnas i detta sammanhang att under året utvärderar och överväger parlamentet och rådet som medlagstiftare ändringsförslag till Europeiska globaliseringsfonden, ett instrument för att både eliminera negativa globaliseringseffekter, dit arbetslöshet självklart hör, och minska risken att övertaliga arbetstagare blir långtidsarbetslösa. Syftet är att undvika långtidsarbetslöshet genom tidig hjälp till de arbetstagare som drabbats genom aktiveringsprogram, som utbildning, vilket skulle leda till förbättrad kompetens.
Att främja sysselsättningen, vilket innefattar att bekämpa långtidsarbetslöshet och ungdomsarbetslöshet, har på det hela taget alltid stått högt på rådets och Europeiska rådets dagordningar. Ordförandeskapet stöder tillämpningen av flexicurity-principen. Att tillämpa den på nationell politik tillsammans med fortsatta strukturreformer kommer att bidra till att förbättra situationen för utsatta grupper på arbetsmarknaden, däribland ungdomar, äldre, långtidsarbetslösa och personer med låg kompetens.
Ledamoten kan vara förvissad om att detta arbete fortsätter under våren 2009, mitt i den globala finansiella och ekonomiska krisen och stigande arbetslöshet.
Brian Crowley
(EN) - Jag tackar ordföranden för hans svar. Jag tycker att man måste ge ordförandeskapet ett erkännande för att ha planerat en sysselsättningskonferens innan vi själva medgav eller insåg allvaret i arbetslösheten som följde i spåren av den ekonomiska krisen.
Med tanke på det toppmöte om sysselsättning som kommer att äga rum är det emellertid tre centrala frågor som vi måste fokusera på och gripa oss an: för det första att inte bara använda Europeiska socialfonden enbart för utbildning utan också för att garantera att utbildningen leder till riktiga jobb och inte bara är utbildning för utbildnings skull, för det andra att garantera att globaliseringsfonden omedelbart aktiveras mer eftersom det är nu folk förlorar sina arbeten, och för det tredje och viktigast av allt att uppmana våra kolleger i rådet att inte inlåta sig på nationell protektionism för att skydda sysselsättningen i det egna landet till nackdel för sysselsättningen i andra länder, eftersom vi har en större chans att lyckas om vi samordnar och samarbetar.
Gay Mitchell
(EN) - Håller ordföranden med mig om att den situation vi befinner oss i inte liknar 1930-talet utan mer situationen vid slutet av andra världskriget, och att vad vi verkligen behöver snarare är en ny insats, liknande Marshallplanen, för att EU ska återhämta sig?
Håller rådsordföranden därför med om att det finns en möjlighet att Europeiska investeringsbanken (EIB) kan få en investerare, som Kina, att låna pengar till EIB för att investera i EU, pengar som sedan skulle kunna återbetalas genom de extra handelstullar och mervärdesskatter som unionen uppbär till den som lånade de pengarna till EIB? Håller han med om att även om sysselsättningskonferensen är välkommen behöver vi lite nytänkande och något lika dramatiskt som det som inträffade vid slutet av andra världskriget?
Hubert Pirker
(DE) Fru talman! De befintliga hindren för rörligheten har utan tvekan delvis orsakat ungdomsarbetslösheten. Vi har utmärkta gränsöverskridande utbildningsprogram, däribland för lärlingar, men hindren på området för sociala rättigheter och sjukvårdsförsäkringar innebär att all denna potential för rörlighet och ytterligare utbildning utomlands inte kan utnyttjas. Vad gör rådets ordförandeskap för att motverka detta?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Fru talman! Jag menar att vi har två separata frågor, en från Brian Crowley och en från Gay Mitchell. Jag anser att vi nu måste undvika de olika protektionistiska frestelser som till och med skulle kunna leda till en stigande arbetslöshet i flera medlemsstater. De nationella lösningarna får inte vara till nackdel för grannarna och priset för detta får inte betalas av kommande generationer.
Vi måste vidta åtgärder och reagera på den aktuella situationen och vi försöker göra det. Jag håller med Gay Mitchell om att vi behöver en plan, ja, och vi har planer. Vi har den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa och vi måste genomföra den. Självklart diskuterar vi och arbetar vi med Europeiska investeringsbanken. Dess ordförande Philippe Maystadt höll en konferens för två dagar sedan där han visade hur mycket EIB hade gett ut sedan krisen började - omkring 10 miljarder euro mer än förra året. Det finns ytterligare ett initiativ från Europeiska investeringsbanken tillsammans med Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken för att fördela resurser på mer än 24 miljarder euro för att täcka behoven för flera små och medelstora företag till exempel. Detta är viktigt för att bevara arbetstillfällena.
När det gäller översynen av förordningarna om Europeiska socialfonden och Europeiska globaliseringsfonden har man nått en överenskommelse om förslaget till översyn av förordningen om Europeiska socialfonden i rådet. Detta bidrar till att förenkla registreringen av utgiften och ökar avbetalningarna till medlemsstaterna. För närvarande avvaktar man parlamentets synpunkt och den reviderade förordningen skulle kunna träda i kraft i maj 2009.
Angående: Skillnader i världens produktionsstandarder
Europa har infört höga standarder, som vi alla uppskattar, för livsmedelsproduktion och tillverkning inom sina egna gränser men kräver inte att dessa standarder ska uppfyllas för import. Europeiska standarder särskilt för livsmedelsproduktion och tillverkning av kläder och leksaker, är bäst i världen, men dessa höga standarder medför extrakostnader och gör produktion inom EU:s gränser dyrare. Importerade produkter, som inte är föremål för samma höga miljöstandarder och andra standarder, hamnar på våra butikshyllor, ofta till mycket lägre priser.
Vad gör rådet inom WTO och andra globala fora för att öka medvetenheten om detta och uppmuntra till högre produktionsstandarder runt om i världen, vilket skulle öka skyddet för arbetare och konsumenter?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Jag gläder mig åt ytterligare en fråga från de irländska Europaparlamentsledamöterna - det förefaller som om irländarna är högst aktiva under frågestunden här.
När det gäller WTO:s initiativ att öka medvetenheten och uppmana till högre produktionsstandarder runtom i världen vill jag allra först påminna ledamoten om att kommissionen är Europeiska gemenskapens ledande handelsförhandlare vid WTO och agerar på grundval av det mandat som den fått av rådet. Därför skulle vi behöva ha kommissionsledamot Catherine Ashton här.
När det gäller produktionsstandarder får regeringarna enligt artikel 20 i Gatt-avtalet agera på handelsområdet för att skydda liv och hälsa för människor, djur eller växter, förutsatt att de inte diskriminerar eller använder detta som förtäckt protektionism.
Dessutom finns det två speciella WTO-överenskommelser som handlar om dessa frågor: avtalen om sanitära och fytosanitära åtgärder (SPS) och tekniska handelshinder (TBT).
Avtalet om sanitära och fytosanitära åtgärder är ett separat avtal som innehåller grundläggande regler för livsmedelssäkerhet och normer för djurhälsa och växtskydd. Enligt avtalet får änderna fastställa sina egna normer, förutsatt att de är vetenskapligt grundade. Avtalen om tekniska handelshinder förpliktigar medlemmarna i WTO att garantera att tekniska föreskrifter, frivilliga normer och förfaranden för bedömning av överensstämmelse inte skapar onödiga handelshinder.
Medlemmarna i WTO uppmanas därför att tillämpa internationella normer, riktlinjer och rekommendationer där sådana finns. De kan endast vidta åtgärder som resulterar i högre normer om det är vetenskapligt motiverat.
Gemenskapen har infört normer av hög nivå för att skydda våra konsumenter. Vi måste emellertid se till att de erforderliga normerna inte strider mot de avtal som nämnts ovan.
Vi vet alla att det finns olika synpunkter på dessa frågor och att gemenskapen många gånger har hållit sig på defensiven i en tvist om sådana åtgärder.
Enligt gemenskapens åsikt kan god regleringspraktik bland annat bidra till att undvika onödiga hinder för den internationella handeln och garantera att lagstiftningen inte är mer handelsbegränsande än nödvändigt. Samtidigt kan man försvara rätten att upprätta mål för den offentliga politiken, till exempel när det gäller människors, djurs och växters liv och livsvillkor på nivåer som man anser vara lämpliga, om de inte tillämpas på ett sätt som skulle leda till godtycklig eller oförsvarlig diskriminering.
I den nuvarande situationen med finansiell turbulens och ekonomisk härdsmälta kan betydelsen av full överensstämmelse med och effektiv tillämpning av WTO:s föreskrifter och avtal inte betonas nog starkt.
Gemenskapen har strävat efter att stärka internationella normer inom relevanta WTO-kommittéer, särskilt kommittéerna för tekniska handelshinder, sanitära och fytosanitära åtgärder, handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, handel och miljö. Ett fall helt nyligen som kan nämnas är gemenskapens hårda hållning i kommittén för sanitära och fytosanitära åtgärder i slutet av februari i frågan om några länders åsidosättande av Världsorganisationen för djurhälsas standard.
Mairead McGuinness
(EN) - Jag tackar ordföranden för det detaljerade och tekniska svaret, men får jag ge ett praktiskt exempel som kanske kan skärpa er tankeverksamhet. Om några år kommer EU att förbjuda äggproduktion från system med burar. Men systemet kommer fortfarande att användas utanför våra gränser och vi kommer att importera flytande ägg eller äggpulver från de burar som är förbjudna i EU, och producenter förundrar sig över logiken i allt detta.
Ni är ju mycket logisk och detaljerad i era svar, och därför frågar jag er hur ni kan argumentera för ett sådant system om vi inte samtidigt säger att man inte får importera flytande ägg eller pulverprodukter som kommer från bursystem? Det är absurt att förbjuda detta på den inre marknaden.
Jim Allister
(EN) - Herr minister! Jag anser att kärnpunkten i den frågan gällde konkurrenskraften och hur vi bevarar den för producenterna i EU. Med hänsyn till att EU-producenter, särskilt livsmedelsproducenterna, har extrakostnader för att uppfylla EU:s normer och samtidigt konkurrerar med import från länder som inte gör det, skulle jag då kunna fråga er om ni under dessa omständigheter är övertygad om att den gemensamma jordbrukspolitiken borde användas för att finansiera bevarandet av EU-producenternas konkurrenskraft? Utan de medlen kommer vi att drabbas av just det öde som Mairead McGuinness beskriver.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Jag tillhör inte den gemensamma jordbrukspolitikens största försvarare. Jag är generellt för en fortsatt reform av jordbrukspolitiken, men jag hoppas att vi inte hamnar i en situation där vi importerar flytande eller torkade ägg. Jag anser också att de flesta av gemenskapens normer om placering av produkter på marknaden är baserade inte bara på vad vi har kommit överens om här i EU utan på Codex Alimentarius och FN:s ekonomiska kommission för Europas normer. Det är viktigt att alla följer vissa normer och att vi inte skapar förhållanden som allvarligt skulle undergräva detta.
Enligt avtalen om tekniska handelshinder är WTO och dess medlemmar skyldiga att garantera att de som lägger fram tekniska föreskrifter, frivilliga normer och bedömningar av överensstämmelse inte skapar onödiga handelshinder.
Angående: Klimatförändringar
Vilka förberedelser gör rådet inför G8-mötet i juli och konferensen om klimatförändringar i Köpenhamn i slutet av 2009 för att föra de internationella förhandlingarna om klimatförändringar framåt? Kan rådet rapportera om något förbättrat samarbete mellan EU och den nya amerikanska regeringen på detta område?
Vilka ytterligare åtgärder i kampen mot klimatförändringar planerar rådet att vidta för att kunna konsolidera det åtgärdspaket som man enades om i december?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - I december 2008 kom man vid Poznań-konferensen överens om ett arbetsprogram för 2009 med tydliga åtgärder inför klimatkonferensen i Köpenhamn som ska hållas i december 2009. Poznań har också skickat ett budskap om att den nuvarande finanskrisen inte ska ses som ett hinder för ytterligare åtgärder mot klimatförändringen utan i stället som ytterligare ett tillfälle för att på djupet förändra vårt ekonomiska system och verka för en ekonomi med låga koldioxidutsläpp.
Vi måste emellertid vara medvetna om att vi inte kommer att få det lätt när vi ställer om. Konjunkturnedgången kommer att påverka berörda investerares vilja att dra på sig ytterligare kostnader för såväl åtaganden om minskningar som åtgärder för begränsningar och anpassningar.
Det tjeckiska ordförandeskapet ämnar fullfölja satsningarna på internationell nivå för ett framgångsrikt avtal i Köpenhamn i december. Som ni vet antog rådet, som en uppföljning av kommissionens uttalande ”På väg mot ett övergripande klimatförändringsavtal i Köpenhamn” och på grundval av bidraget från det tillfälliga utskottet för klimatförändringar, som inrättats av parlamentet, slutsatser om denna fråga i förra veckan och utvecklade därmed ytterligare EU:s synpunkter på ett övergripande avtal efter 2012.
Vid det kommande mötet förväntas Europeiska rådet även samtycka till viktiga politiska budskap. Förutom den gemensamma visionen om långsiktiga åtgärder för såväl begränsning och anpassning som teknik, är fastställandet av lämpliga medel för att finansiera en effektiv och långsiktig klimatpolitik mycket viktigt enligt EU:s åsikt och kommer att i stor utsträckning avgöra framgången för Köpenhamnskonferensen.
EU har redan börjat att ägna sig åt uppsökande arbete, inte bara med viktiga förhandlingspartner och de största tillväxtekonomierna, utan också med den nya amerikanska administrationen som redan har gett signaler om att den är beredd att samtala på ett meningsfullt sätt.
Ordförandeskapet har haft sitt första möte med den nya amerikanska administrationen och planerar att ha ytterligare utbyten så snart som möjligt. Klimatförändringen blir ett av de ämnen som ska diskuteras under det informella toppmötet mellan EU och Förenta staterna i Prag den 5 april. De första signalerna som kommer från Washington är i varje fall uppmuntrande så det kommer att vara ytterst viktigt att sörja för ett gott samarbete mellan EU och Förenta staterna så att våra ställningstaganden blir så ambitiösa som möjligt och se till att de stora tillväxtekonomierna följer exemplet.
För att EU:s insatser för att bekämpa klimatförändringen ska ge resultat är det absolut avgörande att vi får med oss andra stora koldioxidproducerande världsekonomier. Det är skälet till att flera av dessa länder också har inbjudits till G8-mötet - Sydafrika, Egypten, Kina, Indien, Australien, Mexiko, Brasilien, Indonesien och Sydkorea.
När det gäller klimat- och energipaketet skickade EU en mycket stark signal till alla sina förhandlingspartner i världen genom att sluta ett avtal om detta paket i december 2008. Nu ska vi börja tillämpa det, vilket innebär mycket tekniskt arbete.
Rådet är medvetet om behovet av att mer ingående fastställa de kriterier som EU skulle vilja tillämpa när man beslutar att öka minskningen från 20 till 30 procent. Därför överväger man för närvarande frågorna om att komplettera försöken och utöka eventuella åtgärder från utvecklingsländernas sida på grundval av kommissionens meddelande. Den relevanta texten finns med i miljörådets slutsatser av den 2 mars 2009.
Claude Moraes
- (EN) Vad vore frågestunden utan våra irländska kolleger och deras effektiva och tydliga bidrag? Jag tar till orda först nu, men egentligen för att ta upp en fråga med ordförandeskapet.
Anledningen till min fråga är att vi måste vara medvetna om att framför allt våra unga väljare - och jag är säker på att jag inte är den enda som befinner mig i denna situation - vill uppmana både detta ordförandeskap, som befinner sig halvvägs, och även det svenska ordförandeskapet, att noga analysera vad amerikanerna försöker göra för att se till att det inte föreligger någon konflikt - Alexandr Vondra berörde detta - mellan att bland annat ta itu med den omedelbara prioriteringen av den ekonomiska krisen och arbetslösheten och att uppmuntra åtgärder mot klimatförändringarna, främja klimatförändringspaketet och uppmuntra industrierna att engagera sig för den koldioxidsnåla ekonomin.
Jag begär inte allt, men jag vill säga följande: Var alltid medveten om att dessa mål inte utesluter varandra. Många av våra yngre väljare i hela EU säger just detta till våra ordförandeländer.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mot bakgrund av klimatförändringens effekter, som t.ex. de långa perioderna av torka, minskade dricksvattenresurser och ökenutbredningen i stora områden i Europa, vill jag fråga rådet huruvida man överväger att utveckla ett europeiskt system för konstbevattning.
Jag anser att investeringar i jordbruket måste prioriteras under denna finanskris. När det dessutom gäller EU:s handelsbalans är jordbruket ett ytterst viktigt område, och vi måste garantera att EU:s medborgare har tillräcklig tillgång till hälsosamma livsmedel.
Avril Doyle
(EN) Jag vill påminna ordförandeskapet om att alla stats- eller regeringschefer vid toppmötet i december förra året samtyckte till en förklaring med olika punkter. När det gäller en internationell överenskommelse om klimatförändringar i Köpenhamn 2009 skulle bland annat de som så önskade kunna använda en del av auktionskostnaderna för att möjliggöra och finansiera åtgärder som syftar till begränsning av och anpassning till klimatförändringarna i de utvecklingsländer som har undertecknat avtalet, framför allt de minst utvecklade länderna.
Min fråga är mycket enkel: Kan ni, herr minister, eftersom förklaringarna från toppmötet inte har offentliggjorts i någon utgåva av Europeiska unionens tidning eller i protokollet, innan ert ordförandeskap löper ut föra upp hela innehållet i förklaringen från toppmötet i december i parlamentets protokoll? Det är mycket viktigt att vi tar så viktiga förklaringar till protokollet.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag tror att förklaringen finns med i slutsatserna från miljörådet i början av mars. Jag har inte dokumenten med mig men jag ska titta efter noga igen. Min uppfattning är att jag har läst detta. Vi har rådets vårmöte framför oss och jag väntar mig en bekräftelse på alla dessa ambitiösa målsättningar.
Jag vet inte - och detta ger upphov till andra frågor - om vi kommer att kunna bidra med en lämplig penningsumma till fonder för att hjälpa utvecklingsländerna med begränsningar av och anpassning till klimatförändringarna, eftersom vi alldeles nyligen har inlett våra samtal med Förenta staterna och andra partner och eftersom det inte skulle vara meningsfullt att lägga korten på bordet för närvarande.
Diskussionen med amerikanerna pågår. Vice miljöministern träffade Carol Browner i början av denna månad och Marin Bursik, den tjeckiske miljöministern, ska träffa sina partner i Washington - senare denna vecka eller i början av nästa månad, förmodar jag - så en dialog pågår redan.
Vi måste naturligtvis finna en gemensam grund. Vi har den ekonomiska krisen och de ambitiösa miljömålen. Ni har rätt i att vi kan hitta många synergier och att vi inte behöver vara oense. Om ni läser EU:s ekonomiska återhämtningsplaner ser ni att det finns många program som har ett grönt omslag eller grön färg. Samtidigt har vi en mängd offentliga förklaringar framför oss. Förhållandena i EU:s medlemsstater är inte nödvändigtvis desamma och därför anar jag att en mängd offentligt arbete och offentlig diplomati väntar oss inom detta område.
Angående: Trafiksäkerhet
I enlighet med det tjeckiska ordförandeskapets prioriteringar kräver man p.g.a. det höga antalet döda i trafiken på Europas vägar, att man stärker insatserna för att förbättra trafiksäkerheten i hela EU.
Hur planerar ordförandeskapet att hantera denna fråga?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Som ledamoten just har påpekat tillhör förbättringen av trafiksäkerheten och minskandet att det höga antalet dödsolyckor på gemenskapens vägar det tjeckiska ordförandeskapets prioriteringar för transportsektorn. Detta är inte förvånande, eftersom vi är det land som ligger i centrum av kontinenten. Trafikintensiteten och de faror som hör samman med den är en topprioritering för oss.
Eftersom ordförandeskapet delar er oro och avser att på kort sikt förbättra den nuvarande situationen hade ordförandeskapet planerat att våren 2009 vid ett av Europeiska rådets möten ha en debatt på ministernivå om den framtida utvecklingen inom området för trafiksäkerhet i samband med förberedelserna för en ny handlingsplan om trafiksäkerhet. Men på grund av att kommissionen har meddelat ordförandeskapet sin avsikt att uppskjuta datumet för antagandet av denna nya handlingsplan anser det tjeckiska ordförandeskapet att denna debatt är förhastad.
Ett exempel på en konkret åtgärd inom trafiksäkerhetsområdet under vårt ordförandeskap är slutförhandlingen mellan rådet och parlamentet om förslaget till förordning om krav för typgodkännande av den allmänna säkerheten för motorfordon. Som ni vet lyckades ordförandeskapet och parlamentets företrädare nå en överenskommelse om detta förslag och Europaparlamentet antog förordningen i går. I den allmänna säkerhetsförordningen kräver man obligatorisk installering av stabilitetskontrollsystem i alla fordon och ett avancerat nödbromssystem samt ett varningssystem för avvikelse ur fil för tunga nyttofordon. Dessa nya tekniker kan avsevärt bidra till att förbättra fordonssäkerheten och det är helt klart att trafiksäkerheten kommer att öka när de införs som standardsystem i nya fordon.
Genom en överenskommelse i första behandlingen kommer det att bli möjligt med obligatoriskt införande av elektroniska stabilitetssystem i nya fordon från och med 2011, ett år tidigare än kommissionen hade räknat med i sitt ursprungliga förslag. Dessutom har rådet just inlett översynen av kommissionens handlingsplan för utbyggnaden av intelligenta transportsystem (ITS) i Europa och det tillhörande förslaget till direktiv om en ram för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportsätt. En av målsättningarna för båda dessa dokument är att förbättra trafiksäkerheten genom tillämpning av informations- och kommunikationstekniker inom vägtransportsektorn.
Ordförandeskapet har för avsikt att uppmana ministrarna att anta rådets slutsatser om handlingsplanen vid rådets möte i mars 2009 och en allmän strategi eller politisk överenskommelse om ovan nämnda förslag vid rådets möte i juni 2009. Rollen för ITS inom trafiksäkerhetsområdet kommer också att diskuteras under transportministrarnas informella möte som ska äga rum i Litoměřice i mitt hemland i slutet av april.
Intelligenta transportsystem och tillämpningar som nödanrop och system för effektiv övervakning av bilförare, fartkontroller och alkolås skulle avsevärt kunna bidra till att öka vår trafiksäkerhet. Enbart elektroniska stabilitetssystem och eCall (system för larmsamtal) skulle kunna rädda minst 6 500 liv om året i Europa, om de byggs ut fullständigt. Med tanke på hur stor vikt ordförandeskapet lägger vid trafiksäkerheten kommer det att undersöka alla andra förslag om dessa frågor som kommissionen inom kort kan lägga fram, förutsatt att det är möjligt på grund av den begränsade tid som står till vårt förfogande till slutet av juni.
Seán Ó Neachtain
(GA) Det finns ytterligare en fråga från Irland, men den här gången ställs den på vårt eget språk. Vilka är, enligt er uppfattning, de största orsakerna till det höga antalet dödsfall i trafiken? Tänker det tjeckiska ordförandeskapet utveckla någon ny samordning mellan de olika standarder som finns i olika EU-länder när det gäller bilar och huruvida de är i gott skick eller inte. Förutom detta, anser ni att fler tekniker än en bör användas för att minska antalet dödsfall i trafiken?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) EU har inte gjort tillräckligt för att minska trafikolyckorna. Trafiksäkerheten kan förbättras genom investeringar i infrastruktur och genom att man främjar ett bättre uppförande hos dem som rör sig i trafiken, samt genom att trafiklagstiftningen efterlevs.
Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till direktiv om gränsöverskridande tillämpning av böter som utfärdas för brott mot trafikreglerna. Europaparlamentet har röstat igenom detta förslag. I vilket skede befinner man sig just nu, och vilka är utsikterna till att denna rättsakt kommer att godkännas av rådet?
Jim Higgins
(EN) Först vill jag fråga rådet om det accepterar att vi verkligen behöver specifika mål för varje medlemsstat för att minska antalet döda och olyckor på våra vägar.
Kommer rådet för det andra att acceptera att vi behöver en förstärkning av ett system som innebär att lagbrytare, om ett brott begås inom en jurisdiktion, kan åtalas av domstolarna i denna jurisdiktion även om lagbrytaren har återvänt till sitt hemland?
Sist men inte minst välkomnar jag rådets information om eCallsystemet men undrar när det kommer att bli obligatoriskt i alla medlemsstater? Detta är viktigt ur olyckssynpunkt och framför allt med tanke på singelolyckor.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Först och främst förstår jag att dessa frågor är mycket viktiga under valkampanjen eftersom alla intresserar sig för trafiksäkerhetsproblemen. Jag anser att vi måste vara medvetna om en sak, nämligen att regeringarna och framför allt Europeiska rådet inte kan bära ansvaret för varje liv på våra vägar. Det är också och i första hand förarnas ansvar.
Men vi måste naturligtvis inrikta oss på denna fråga. Den tillhör dessutom våra prioriteringar och därför måste vi gå vidare med diskussionen. Därför har vi valt denna fråga som en av de viktiga punkterna på dagordningen för transportministrarnas informella möte i slutet av april och jag kommer definitivt att meddela min regeringskollega, vår transportminister, hur viktig denna fråga är även för er.
Huvudfrågan vid detta informella möte är utbyggnaden i EU av det intelligenta transportsystemet (ITS). Trafik- och fordonssäkerhet är förvisso ett av de sex prioriterade åtgärdsområden som identifierades av kommissionen i handlingsplanen för ITS. Vi vill gå vidare med debatten.
Talmannen
De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan).
