Доклад за напредъка на Хърватия през 2009 г. - Доклад за напредъка на БЮРМ през 2009 г. - Доклад за напредъка на Турция през 2009 г. (разискване) 
Председател
Следващата точка е общото разискване по изявленията на Съвета и на Комисията относно:
Доклад за напредъка на Хърватия през 2009 г.
Доклад за напредъка на БЮРМ през 2009 г.
Доклад за напредъка на Турция през 2009 г.
Диего Лопес Гаридо
Г-н председател, първо искам да заявя отново твърдия ангажимент на действащото председателство на Съвета към разширяването на Европейския съюз. Работата ни в това отношение ще следва линията на подновения консенсус по разширяването, одобрен от Европейския съвет от декември 2006 г. и в заключенията на Съвета от декември 2009 г., също утвърдени от Европейския съвет.
Както се подчертава в предложението за резолюция на Парламента, което сега предстои да разискваме, първата половина от годината ще бъде ключова за преговорите с Хърватия. Те навлязоха във финалния си етап, но все още предстои много работа, преди да стигнат до успешен завършек. Ще трябва да разгледаме трудни глави, като конкуренция, рибарство, съдебна система и основни права, околна среда, външна политика, политика на сигурност и отбрана. Също така ще трябва да затворим условно някои глави с финансово отражение.
Ето защо ни предстои много работа. Новият член на Комисията, г-н Фюле - мой бивш колега в качеството ми на министър по европейските въпроси, когото приветствам сега и го поздравявам за назначаването му - ще бъде изключително зает по въпроса за разширяването, що се отнася до Хърватия, тъй като планираме още през следващата седмица да проведем първата междуправителствена конференция на министерско равнище, на която да отворим главите рибарство и околна среда - две много важни глави, които, както знаете, изискват огромен труд и ангажираност.
Позволете да ви припомня заключенията относно Хърватия, приети от Съвета през декември. Наясно сте с тях, но искам да подчертая някои неща. Съветът поздравява Хърватия за значителните усилия, положени от нея през последната година, и за постигнатия цялостен напредък. Позовава се и на редица финансови мерки относно преговорите за присъединяване на Хърватия и отбелязва, че преговорите навлизат във финалния си етап.
Съветът подчертава, че въз основа на вече постигнатия напредък Хърватия все още трябва да направи значителни подобрения в основни области, като съдебната система, публичната администрация и борбата с корупцията и организираната престъпност. Също така трябва да гарантира правата на лицата с малцинствена принадлежност, включително завръщането на бежанците, и съдебното преследване на военни престъпления, с цел да постигне убедителни резултати в изброените области.
Съветът отбелязва и сътрудничеството на Хърватия с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия, макар да счита, че са необходими допълнителни усилия. Смятаме, че в тази област можем да постигнем нови цели.
Разбира се, приветстваме и споразумението за арбитраж за решаване на граничния спор между Хърватия и Словения. То беше подписано на 4 ноември в Стокхолм и ратифицирано от хърватския парламент на 20 ноември. Съветът насърчава Хърватия да продължи с усилията за разрешаване на всички нерешени двустранни въпроси, и особено граничните спорове.
Съветът също така приветства създадената само преди малко повече от месец, през декември, работна група, която да изготви проекта на Договора за присъединяване на Хърватия. И накрая, преразглеждането на Партньорството за присъединяване ще има ключова роля в подготовката за окончателното присъединяване на държавата към ЕС. Както казах, предстои ни много работа.
Тъй като разискването е общо за Хърватия, бивша югославска република Македония и Турция, искам да кажа, че Западните Балкани са един от основните приоритети на Европейския съюз. Стабилността в региона е жизненоважна за нас и през 2010 г. ще станем свидетели на няколко значими събития в прехода на този регион: напредък по отношение на молбите за присъединяване - както вече посочихме - нов тласък за мрежата от споразумения за стабилизиране и асоцииране, по-тясно регионално сътрудничество и по-либерален визов режим.
Знаем, че перспективата за присъединяване към Съюза - това, което наричаме европейската перспектива на Западните Балкани - е най-важният катализатор за стабилност и реформи в държавите от региона. Това безспорно е перспектива, реална перспектива, но не е автоматично право.
Преминавайки към бивша югославска република Македония, ще започна с кратко описание на положението в държавата като цяло и ще се позова на предложението за резолюция на Европейския парламент, по което докладчик е г-н Zoran Thaler. Резолюцията представя много добре динамичното положение и многото възможности за бивша югославска република Македония. Посочва много от предизвикателствата пред държавата: повсеместното неспазване на законите, корупцията, прилагането на препоръките на Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) и Офиса за демократични институции и човешки права, отпускането на средства за ефективна децентрализация, достъпа до правосъдие, по-голямото участие на жените в политическия живот, подкрепата за организациите на гражданското общество, постоянно високото равнище на безработицата, екологичните проблеми и т.н.
Резолюцията подчертава значението на графика за започване на преговори, както и общото желание да се намери възможно най-скоро приемливо решение на въпроса относно името на държавата, което, както знаете, понастоящем е обект на спор с Гърция.
Искам накратко да коментирам някои събития, отразени в резолюцията, като например местните избори през март и април - които според ОССЕ отговарят на установените стандарти - и шестото заседание на Съвета за стабилизиране и асоцииране от юли 2009 г., заключенията от което показаха, че държавата действително изпълнява поетите със споразумението ангажименти. Бивша югославска република Македония продължи да развива отношенията си с Европейския съюз, поради което Европейската комисия заяви, че има реален напредък, и препоръча започване на преговорите за присъединяване.
В заключенията си от декември миналата година Съветът призна напредъка, посочен от Комисията, и се съгласи да разгледа отново въпроса през следващите няколко месеца. Европейският парламент, както знаете, взе под внимание заключенията на Съвета от 8 декември 2009 г.
Освен това на 19 декември се установи безвизов режим за гражданите на бивша югославска република Македония съгласно Шенгенската система.
Трябва да споменем и някои специфични за бивша югославска република Македония въпроси: междуетническите отношения, различията в мненията на македонските славяни за "древността" на държавата и за отношенията й със съседните държави. Всички тези въпроси са отразени в отделните части от резолюцията на Парламента.
В обобщение ще кажа, че някои аспекти изискват по-голямо внимание, отвъд простото приемане и прилагане на законите; някои въпроси попадат под егидата на Охридското рамково споразумение, някои са чисто национални, а други засягат съседни държави.
Европейските институции считат, че бъдещето на бивша югославска република Македония включва членство в Европейския съюз и че стремежът към него трябва да е под формата на пълно национално обединение в съответствие с Охридското рамково споразумение. Европейският съюз вярва и ще продължи да вярва в това.
И накрая, искам да използвам възможността да разгледам по-подробно състоянието на преговорите с Турция и да представя намеренията на испанското председателство по този важен въпрос, свързан с разширяването.
Важно е - искам да го кажа в самото начало - да продължим преговорите с Турция, да не прекъсваме процеса. Продължавайки работата на предишните председателства, се надяваме да убедим всички, че е необходимо, според възможностите, да придвижим нещата напред.
Преговорите навлязоха в етап, който може да се определи като донякъде по-сложен или проблематичен и в който от Турция се изисква да удвои усилията си, за да изпълни поставените условия. Предстои ни да разгледаме някои технически трудни преговорни глави. Но е важно - също искам да го кажа в началото - Турция да постигне напредък в реформите, свързани с Европейския съюз.
Към момента, както е добре известно на новия член на Комисията, техническата работа е съсредоточена върху четири преговорни глави: обществени поръчки; конкуренция; безопасност на храните, ветеринарна и фитосанитарна политика, социална политика и заетост. Трябва да подчертаем и глава "Енергетика", която придоби специално значение, особено след подписването на споразумението "Набуко".
По време на предишната месечна сесия Парламентът обсъди Турция, и по-специално демократизацията на държавата. Има разлика между процеса на демократична инициатива, както турското правителство го нарича, от една страна, и от друга, някои тревожни решения, като например неотдавнашното решение на конституционния съд за забрана на политическа партия - въпрос, който също се споменава тук и който е много чувствителен.
Затова въпреки постигнатия напредък, в редица области са необходими допълнителни усилия, за да се гарантира, че Турция отговаря изцяло на критериите от Копенхаген, включително по отношение на свободата на изразяване, свободата на печата, свободата на вероизповеданията по закон и на практика за всички религиозни общности, зачитане на правото на собственост, на правата на професионалните съюзи, правата на лицата с малцинствена принадлежност, граждански контрол над военните, правата на жените и децата, мерките за борба с дискриминацията и за равенство между половете. Това е ясно отразено и в резолюцията на Парламента, и в заключенията на Съвета от 8 декември.
Искам да посоча и някои други аспекти от заключенията на Съвета. Например Съветът подчерта, че Турция трябва недвусмислено да се ангажира с отношения на добросъседство, както и с мирно уреждане на споровете в съответствие с Устава на Организацията на обединените нации, прибягвайки, ако се налага, към компетентността на Международния съд. Във връзка с това Съюзът настойчиво прикани Турция - както и в двустранните срещи с Турция - да се избягват всякакъв вид заплахи, източници на напрежение или действия, които могат да навредят на добросъседските отношения и мирното уреждане на спорове.
Съветът също така отбеляза с дълбоко съжаление, че Турция все още не е приложила Допълнителния протокол към Споразумението за асоцииране, така наречения Протокол от Анкара, и не е постигнала необходимия напредък към нормализиране на отношенията си с Република Кипър.
През първата половина на 2010 г. в Съвета за асоцииране и в Комитета за асоцииране с Турция ще имаме възможност да оценим развитието на нашите отношения; това ще е добра възможност да разгледаме значими проблеми, като например политическите критерии, постигнатия напредък в реформите на националното законодателство и прилагането на достиженията на правото на ЕС.
Планирали сме и редица срещи за политически диалог на равнище министри, между политически лидери, които ще ни позволят да погледнем на нашите отношения в по-широк, международен контекст. Във връзка с това Съветът очаква от Турция да подкрепи настоящите преговори в рамките на ООН по въпроса, който споменах, а именно кипърския проблем, в съответствие със съответните резолюции на Съвета за сигурност на ООН и с принципите, на които се основава Европейският съюз.
Г-н председател, госпожи и господа, очаквам с нетърпение да чуя вашите мнения и да отговоря на коментарите и въпросите ви.
Председател
Сега предоставям думата на г-н Фюле. Искам да го поздравя по случай първия му работен ден като член на Комисията.
Щефан Фюле
Г-н председател, преди всичко се радвам, че първият ми служебен ангажимент след назначаването ми едва преди няколко часа, е тук, в Европейския парламент. Също така считам, че е отлично стечение на обстоятелствата, че първото обсъждане между тази уважавана институция и новата Комисия засяга разширяването. Трето, доволен съм, че Европейският парламент изрази своята твърда подкрепа за разширяването в три доклада.
Резолюциите са доказателство за ангажимента на Европейския парламент към перспективите за присъединяване на Хърватия, бивша югославска република Македония и Турция. Това е ясен сигнал, че разширяването ще продължи да бъде основен приоритет на Европейския парламент, и заедно с колегите ми ще направя всичко възможно да продължа този успешен процес. Много се радвам, че моят приятел, държавният секретар Лопес Гаридо, току-що потвърди пълната подкрепа за процеса от името на Съвета и председателството му.
Относно Хърватия, оценявам справедливия и балансиран доклад на Парламента и искам да поздравя докладчика, г-н Hannes Swoboda. Докладът подчертава напредъка, постигнат от Хърватия при изпълнението на критериите за присъединяване, но в същото време посочва и усилията, които все още са необходими за приключване на преговорите. Така докладът ви затвърждава посланията и подкрепя работата на Комисията. Позволете да подчертая, че приключването на преговорите през 2010 г. все още е възможно, при условие че Хърватия постигне напредък по отношение на всички неизпълнени критерии. Топката очевидно е в нейното поле.
Хърватия измина дълъг път през последните години, но все още й предстои да се справи с важни предизвикателства. Тук оценката ни е една и съща. Хърватия трябва да насочи вниманието си по-специално към по-нататъшното реформиране на съдебната система и публичната администрация, борбата с корупцията и организираната престъпност, зачитането на правата на малцинствата, включително завръщането на бежанците, процесите срещу военните престъпления и пълното сътрудничество с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МТБЮ).
Обнадеждени сме от развитието на борбата с корупцията напоследък. Надяваме се, че разследването на злоупотребите ще доведе до конкретни резултати. Що се отнася до сътрудничеството с МТБЮ, което е основно изискване, главният прокурор Брамерц потвърди, че то все още не е пълно. Въпреки това той призна някои скорошни положителни стъпки, като създаването на работна група за активизиране на усилията по разследването. Надявам се, че работата й скоро ще има конкретни резултати. И накрая, споразумението за арбитраж от ноември 2009 г. между Словения и Хърватия за разрешаване на граничния спор даде нов тласък на преговорния процес, от който, вярвам, Хърватия ще бъде в състояние да се възползва, като положи по-големи усилия да се справи с нерешените въпроси.
По отношение на бивша югославска република Македония, 2009 г. беше добра година за процеса на реформи. Благодарение на политически консенсус между основните политически сили, държавата успя да постигне значителен напредък в ключови области. Постигна либерализиране на визовия режим и Комисията препоръча започване на преговорите за присъединяване. С удовлетворение отбелязвам категоричния консенсус между Парламента и Комисията, че преговорите за присъединяване трябва да започнат, както се посочва в конструктивния и далновиден доклад на г-н Thaler. Сега предизвикателството пред държавата е да запази темпа на реформите.
Макар държавата да отговаря на политическите критерии, все още предстои много работа. Обща визия за бъдещето и ефективен политически диалог между политическите сили ще бъдат от решаващо значение да се гарантира напредък. Необходими са непрекъснати усилия, по-специално за пълно прилагане на Охридското рамково споразумение, за подобряване на междуетническите отношения, за гарантиране на спазването на правовия ред и за независима съдебна система и успешно съдебно преследване на случаи на корупция по високите етажи на властта.
Икономическата криза не остави държавата незасегната. За съжаление, равнището на безработицата там вече беше едно от най-високите в Европа. Сега повече от всякога са необходими разумно макроикономическо управление и активни мерки на пазара на труда за задържане, а след това и за намаляване на равнището на безработицата.
Убеден съм, също като вас, че началото на преговорите за присъединяване има ключово значение за поддържане на темпа на реформите в държавата. Същото значение има и за европейската перспектива на целия регион. Следователно това е от стратегически интерес за Европейския съюз. Това е посланието, което бих отправил към държавите-членки и бивша югославска република Македония - да придвижим процеса напред.
Относно Турция, искам да благодаря на докладчика ви, г-жа Oomen-Ruijten, за усилията й за справедлив и балансиран подход в доклада за Турция. Комисията продължава да е ангажирана с процеса на присъединяване на Турция, тъй като той дава силен тласък на политическите и икономическите реформи.
Работата по изпълнението на политическите критерии остава с най-голямо значение, особено по отношение на основните свободи. Редица повратни реформи бяха проведени през изминалата година. Някои от тях изглеждаха невъзможни едва преди няколко години. Миналата седмица беше отменен протоколът за сигурност, който позволяваше на армията да се намесва без разрешение в случай на заплаха за сигурността. Това е повратно постижение в отношенията между цивилни и военни. Ще следим отблизо последиците от помирението. Внасянето на проектозакон за учредяване на независима институция за правата на човека и дългоочакваната стратегия за борба с корупцията, приети по принцип от турското правителство на 21 януари, също са обещаващи.
Продължаваме да подкрепяме демократичната инициатива, подета от правителството. Успехът на тази инициатива изисква участието и подкрепата на всички политически партии и на цялото общество. Комисията обаче е обезпокоена от решението на конституционния съд за закриване на прокюрдската Партия за демократично общество, представена в парламента. Съжаляваме и за задържането на лица в югоизточните части на страната в края на декември. Осъждаме терористичните атаки, проведени по същото време. Нито едно от изброените не допринася за успешното реализиране на демократичната инициатива.
Hannes Swoboda
Г-н председател, първо искам да благодаря на Съвета и на г-н Фюле за изявленията им, особено относно Хърватия. От изявленията става ясно, че Съветът и Комисията са решени да довършат процеса възможно най-бързо. Съгласен съм с г-н Фюле, че е възможно преговорите с Хърватия да приключат тази година при наличието на добра воля и подходящи политики. Разбира се, отговорност на Хърватия е да предприеме решителните стъпки.
Искам да кажа, че Хърватия постигна значителен напредък, особено в последните месеци и най-вече по отношение на борбата с корупцията. Хърватия показа, че никой не е над закона и не може да избегне мерките за борба с корупцията. Това изпраща важен сигнал. Хърватия също така постигна споразумение със Словения, ратифицирано от парламента сравнително бързо, което показва твърдата решимост да изпълни изискванията. Надявам се, че същото ще се случи скоро и в Словения. Убеден съм, че словенското правителство напълно подкрепя споразумението и се надявам, че вътрешните политически проблеми ще бъдат решени бързо и споразумението ще бъде ратифицирано.
Все пак предстои още работа. Вече беше посочено, че борбата с корупцията е съществен елемент. Но положението не може да се промени за ден. В тази област има много нерешени въпроси, но съм сигурен, че правителството и съответните публични органи притежават волята да продължат борбата, без да упражняват политическо влияние.
Що се отнася до реформата в съдебната система, освен борбата с корупцията, има и редица други въпроси, например обучението на съдиите. Хърватия трябва да предприеме някои стъпки към установяване на модерна съдебна система и се надявам, че това ще се случи скоро.
По отношение на сътрудничеството с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия (МТБЮ) г-н Фюле ни предостави точно и пълно описание на положението. Г-н Брамерц увери комисията по външни работи, че се работи усилено. Става въпрос за намиране на някои документи във връзка с делото срещу генерал Готовина, но г-н Брамерц сам каза, че не знае дали те все още съществуват или вече са унищожени. Някои от тях може никога да не са съществували. Въпреки всичко се надявам, че Хърватия ще направи всичко възможно във връзка с това. Според мен споменатата от г-н Фюле работна група трябва да получи широка подкрепа от експерти от други държави, без автоматично предварително одобрение за усилията на Хърватия. Считам обаче, че в тази област е постигнат голям напредък. Надявам се, че малкото нерешени въпроси ще бъдат приключени през идните седмици или месеци, за да се убеди г-н Брамерц, че му се оказва пълно съдействие.
Много е постигнато и по отношение на завръщането на бежанците и вътрешно разселените лица. Все още има някои проблеми, които са сравнително трудни за преодоляване. В случаите, когато хората са избягали от къщи, които не им принадлежат, където са били наематели, като например социалните жилища, съществували в бивша Югославия, е трудно да се организира тяхното завръщане и да се гарантира, че отново ще имат дом. Макар че по принцип много лица искат да се завърнат, в резултат от икономическата криза и високото равнище на безработицата, може да не е практично връщането на голям брой хора.
Вярно е, че в тази област е постигнат голям напредък. Убеден съм, че сегашното правителство и опозицията - надявам се - ще работят заедно, за да извървят финалните стъпки. В Хърватия през последните месеци многократно става ясно, че решаващият фактор е единен подход към европейските въпроси. Необходима е споделена решимост за справяне с нерешените проблеми и за доказване, въпреки вътрешните различия, че пътят води към Европа и че Хърватия трябва да го извърви възможно най-бързо.
(Ръкопляскания)
Zoran Thaler
2009 г. беше добра година за бивша югославска република Македония, която е страна кандидатка за членство. Това беше потвърдено от Комисията и от двете действащи председателства - шведското и испанското. Същото се посочва и в моя проектодоклад.
Органите в Скопие се заеха и изпълниха ключовите приоритети от партньорството за присъединяване, известни като критерии. Второ, бивша югославска република Македония беше първата държава в региона, която отговори на всички изисквания за либерализиране на визовия режим. Постигна го още преди юли миналата година и безвизовият режим стана факт на 19 декември. Реши граничния спор с Косово и сътрудничи успешно в регионалните инициативи, като Централноевропейското споразумение за свободна търговия (ЦЕФТА) и Процеса за сътрудничество в Югоизточна Европа. Сътрудничи успешно и с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия в Хага. Миналата седмица парламентът на бивша югославска република Македония прие резолюция относно Сребреница.
Какво се опитваме да постигнем в Парламента с резолюцията и с доклада ми относно напредъка на бивша югославска република Македония? Преди всичко искаме да помогнем. Искаме да помогнем на бивша югославска република Македония по пътя на стабилност към Европейския съюз. Да не забравяме, че бивша югославска република Македония беше единствената бивша югославска република, която избегна войните на Милошевич.
Второ, искаме да помогнем на държавата-членка Гърция, и оттук на Европейския съюз като цяло, защото трябва да имаме предвид, че една държава процъфтява единствено ако и съседните на нея процъфтяват. Това е емпиричен факт, който може да бъде доказан. Затова приканвам приятелите ни в Гърция да се опитат да решат проблема заедно с правителството в Скопие и да смекчат подхода си към териториите на север от границите си. Приканвам Гърция да бъде истински, справедлив и толерантен лидер, ментор и спонсор на Балканите. Днешните Балкани се нуждаят от това.
Във връзка с това искам да приветствам по-специално "Програма 2014" - инициатива на новото гръцко правителство на г-н Папандреу. Браво! Подкрепям Гърция. Нека направим всичко възможно за постигането на целта. Нека покажем солидарност и с Гърция, и с бивша югославска република Македония. Солидарността трябва да е взаимна.
Трябва да имаме предвид, че процесът на Балканите е като каране на колело. Докато се движи, докато се въртят педалите, всичко върви добре повече или по-малко, но ако спре, ако има препятствие, ако стигне до задънена улица, падаме, всички ние падаме. Ако сега спрем, мирът, стабилността, сигурността и социалното сближаване ще рухнат.
В заключение, позволете да подчертая още един факт: бивша югославска република Македония е страна кандидатка от 2005 г. Всички трябва да сме наясно с последствията от нашите решения или липсата на такива. Когато посещавам Скопие, винаги им посочвам, че са отговорни за намирането на решение с тяхната съседка Гърция.
Затова нека тук се обърнем към органите в Скопие, Атина и София, както и към испанското председателство, члена на Комисията Фюле, върховния представител по въпросите на външните работи Аштън и Парламента: нека направим всичко възможно, всеки в рамките на своята компетентност, да помогнем за решаването на проблема. Така можем да направим ситуацията на Балканите различна и по-добра в сравнение с последните 20 години.
Ria Oomen-Ruijten
Първо искам да приветствам г-н Фюле: поздравления за назначаването Ви и очаквам с нетърпение да си сътрудничим добре с Вас.
Г-н председател, искам да благодаря на всички колеги, чийто конструктивен принос за изготвянето на доклада позволи да постигнем консенсус в повечето области. Искам да повторя, че целта ми като докладчик на Парламента е да изпратим ясно, балансирано и съгласувано послание. Считам, че можем да го направим единствено с широко мнозинство.
Имам всъщност три съобщения за Турция. Първо, и така започва докладът, имаме открит дебат, после е конституцията и прилагането на законодателството. Започвам с открития дебат, демократичната инициатива. От напълно обективна гледна точка приветстваме широкия дебат, иницииран от турското правителство миналата година относно правата на кюрдите, на алевитите, ролята на армията и т.н.
Но, г-н председател, решението на конституционния съд от миналия декември гарантира, че отново ще има терористични атаки. Имаше вълна от арести на членове на Партията за демократично общество и заплахата от задържане все още виси над членове на турския парламент. В резултат откритият и положителен дебат от лятото насам изглежда ще стигне до преждевременен край. Разбира се, г-н председател, като представител на народа зачитам законните присъди, но разбирам също така, че конституционният съд е потвърдил препоръките на Съвета на Европа и Комисията от Венеция относно забраната на политически партии, с които Турция сега трябва са се ангажира сериозно. Затова призовавам Турция да го направи, да гарантира, че подобно жалко положение повече няма да възниква.
Г-н председател, така стигам до друго съдебно решение, а именно отмяната на закона, ограничаващ компетентността на военния съд. Като членове на Парламента нямаме право да критикуваме решението, но то отново показва, че базата за вземане на тези решения, конституцията, е неподходяща, в смисъл че - тук трябва да подбирам думите си - позволява подобни решения. Затова всички отново призоваваме Турция да преразгледа конституцията си незабавно, защото само това може да доведе до действителни реформи, толкова необходими за модернизиране на турското общество.
Г-н председател, третият основен момент според мен е прилагането на приетото законодателство. По отношение на правата на жените, свободата на вероизповедание и третирането на заподозрени в престъпления, заложените стандарти също трябва да се спазват в цяла Турция. Затова, г-н председател, призовавам да се обръща по-голямо внимание при прилагането.
А сега за измененията. Относно Кипър, опитах да постигна ясен и широкообхватен компромис с докладчиците в сянка. Турция трябва да знае, че договореният допълнителен протокол трябва да бъде приет незабавно. В параграф 34 призовавам всички заинтересовани страни да гарантират намирането на решение по отношение на разделението на Кипър. С този параграф призовавам в частност Турция да изпрати положителен сигнал.
Г-н председател, подчертаваме в новия параграф 48, че и двамата лидери трябва да бъдат насърчени да покажат смелост, за да намерят решение за острова скоро. Това е абсолютно необходимо. На г-жа Cornelissen ще кажа, че макар изменението относно насилието срещу жените да е вероятно малко излишно, групата на Европейската народна партия (Християндемократи), както може да се очаква, ще го подкрепи.
Г-н председател, накрая искам да повторя, че целта ми през тази година е отново да изготвя доклад, който съдържа ясно послание, критично, но и балансирано. Считам, че ако приемем доклада с широко мнозинство, ще имаме добро решение за модернизирането на Турция и за процъфтяването й в полза на всички нейни граждани.
Bernd Posselt
Г-н председател, имаме ясни очаквания към Съвета и Комисията. Очакваме тази година преговорите с Хърватия да приключат, а с Македония - да започнат. Това включва и признаване, че политиките на двете държави относно малцинствата са по-добри, отколкото в много държави-членки на Европейския съюз и че всички малцинства и етнически групи в двете държави са представени в техните парламенти. Г-н Фюле, въпросът за завръщането на бежанците, ако позволите, е решен от Хърватия по начин, който може да служи за образец за останалите държави. Затова искам ясно да заявя, че трябва, разбира се, да обясним на държавите, че са необходими допълнителни усилия. Но твърдението, че топката е изцяло в полето на Хърватия, е напълно неприемливо. Хърватия ратифицира граничното споразумение и искам да се присъединя към призива на г-н Swoboda парламентът на Словения да направи същото. Три преговорни глави остава да бъдат отворени от Съвета. Искам да призова испанския представител на Съвета на министрите да гарантира, че те ще бъдат отворени по време на испанското председателство. Това ще позволи на Хърватия, ако отношението към нея е справедливо, да завърши преговорите тази година.
Що се отнася до ужасното блокиране на Македония заради името й, и тук топката не е изцяло в нейното поле. Обратно, отговорността е на държава-членка на ЕС, която наложи такова блокиране в противоречие с международното право. Тук искам ясно да заявя, че ЕС трябва да вдъхва доверие, т.е. трябва да изискваме от другите, но трябва да отговаряме и на нашите стандарти, ако искаме да запазим доверието в нас. Считам, че е важно да се стремим към гласуване на Хърватия в залата през тази година след дългия и тежък път. Тогава наблюдателите могат да дойдат тук по същия начин, по който чешките, словенските и унгарските наблюдатели дойдоха и бяха посрещнати от нас. Надявам се, че в Хърватия могат да се проведат европейски избори следващата или по-следващата година и че към нас ще се присъединят хърватски членове на Парламента, които да ни помогнат да се подготвим за присъединяването на други южни европейски държави, първата от които Македония.
Кристиан Вигенин
от името на групата S&D. - Уважаеми г-н Председател, уважаеми г-н Füle, искам да се присъединя към поздравленията към Вас като нов член на Европейската комисия и да отбележа, че може би е наистина важен сигнал това, че точно днес първият дебат в този Парламент на новата Комисия е именно по разширяването.
Всъщност няма нужда да повтаряме, че разширяването се оказа и се доказа като една от най-успешните политики на Европейския съюз. Пожелавам Ви успех. Нашият парламент ще направи всичко необходимо да Ви подкрепя в тези усилия, защото всъщност ние тук в Европейския парламент сме най-големите привърженици на разширяването на тази зона на сигурност, на просперитет, на права на гражданите, която представлява Европейският съюз.
В този смисъл мисля, че изказванията на тримата докладчици доказаха сериозната работа, която беше извършена от Комисията по външна политика и от тях персонално. Искам да ги поздравя за това и да кажа, че тези три доклада, които днес обсъждаме, бяха приети с едно огромно мнозинство в Комисията по външна политика. Вярвам, че това ще стане и днес.
Искам да подчертая, че с нашите доклади ние искаме да дадем един много ясен сигнал и към трите страни, макар че общият дебат вероятно донякъде ще размие нашите послания, че ние оставаме ангажирани с процеса, но има въпроси, които няма как да бъдат заобиколени и трите страни трябва да изпълнят. Те са свързани преди всичко с това, че Европейският парламент не може да си затвори очите, няма да го направи по целия кръг от въпроси, свързани с изпълнението на критериите от Копенхаген, за спазването на основните права, свободата на медиите, свободата на сдружаване, защитата на правата на малцинствата, добросъседските отношения и т.н.
Бих искал да се спра кратко на три въпроса, които според мен имат съществено значение за напредъка по присъединяването на трите страни. Първо, по отношение на Хърватска ясно е, че пътят към членството на тази страна вече е открит. Много е важно постигнатото споразумение със Словения, но ние призоваваме то да бъде максимално бързо ратифицирано, така че да даде възможност преговорите с Хърватска да приключат още през тази година.
По отношение на Македония ние се надяваме бивша югославска република Македония да прояви необходимата гъвкавост и се надяваме новото гръцко правителство да намери решение на въпроса за името, така че Македония още тази година да получи дата за начало на преговорите.
А що се отнася до Турция, въпросът за Кипър не може да бъде заобиколен, няма как той да не получи развитие първо, и едва тогава Турция да се надява на съществен напредък в процеса на своята интеграция.
Ivo Vajgl
С резолюцията относно Хърватия, която Парламентът ще приеме днес, ще признаем, че държавата е постигнала напредък при изпълнението на критериите за присъединяване към Европейския съюз, провеждайки демократични реформи и хармонизирайки законодателството си с изискванията на достиженията на правото на ЕС. Това поставя Хърватия на първо място сред държавите с перспектива да станат пълноправни членки на Европейския съюз. Също така предоставя възможност на Хърватия да приключи преговорите още тази година, както сме посочили в доклада си.
Доволни сме да отбележим, че г-жа Косор, новият министър-председател на Хърватия, бързо и успешно предприе стъпки в областите, в които досега срещнахме най-големите трудности: борбата с корупцията и организираната престъпност, прилагането на програма за административна реформа, разследването на военните престъпления и гарантирането на правна или конституционна защита за етническите и други малцинства.
Подписвайки гранично споразумение за арбитраж със съседна Словения, новото хърватско правителство не само премахна пречка пред процеса на преговори, но проправи път и за решаването на други въпроси. Важно е, че Хърватия продължава да решава граничните спорове с останалите съседни страни и гарантира, че преговорите се водят добросъвестно и съгласно принципа pacta sunt servanda.
Искам да отбележа също така, че резолюцията, изготвена под отличното ръководство на докладчика - моят колега Hannes Swoboda, по обективен и положителен начин подчертава проблемните области, в които на Хърватия все още й предстои много работа. Някои от тях са сътрудничеството с трибунала в Хага, досегашните усилия в борбата с корупцията, преструктурирането на икономиката и финансите, по-голям ангажимент и искреност в премахването на пречките пред завръщането на сръбското население. Хърватия е и тяхна родина.
Положителните доклади за напредъка на Хърватия и бивша югославска република Македония следва да се разглеждат също така като ясен сигнал за готовността на ЕС за разширяване към всички държави от Западните Балкани и потвърждение на поетите от нас ангажименти спрямо тях, включително и спрямо Турция, при положение че изпълнят необходимите критерии. Това обаче зависи главно от тях. В заключение пожелавам на новия член на Комисията, г-н Фюле, успех. Знам, че ще се справи отлично с работата си.
Franziska Katharina Brantner
Г-н председател, от името на групата Verts/ALE първо искам да приветствам в залата г-н Фюле като член на Комисията. Щастливи сме да работим с Вас и очакваме с нетърпение бъдещото ни сътрудничество. Искам също да благодаря на г-н Swoboda за доброто сътрудничество по доклада относно Хърватия. Считам, че си сътрудничихме добре в процеса и благодаря на моите колеги.
Само искам да кажа, че предпочитахме сутринта да обсъдим трите държави едновременно, защото те са три, но имаме отделни раздели. Считаме, че щеше да има по-голям смисъл, отколкото да смесваме всичко заедно, но това е просто вметка.
(DE) Групата на Зелените/Европейски свободен алианс подкрепя скорошното присъединяване на Хърватия към Европейския съюз и приветстваме горещо бързия напредък, постигнат от държавата. Скорошното присъединяване на Хърватия ще изпрати важно послание на целите Западни Балкани относно политиката на сигурност. Това означава, че обещанието за членство, дадено в Солун от европейските държавни и правителствени ръководители на всички държави от Западните Балкани, не е забравено. Надеждността и валидността му представляват огромен стимул за всички държави в региона да прилагат широкообхватни реформи, които ще ги направят по-сигурни, по-стабилни и по-проспериращи.
По отношение на Хърватия е важно да кажем, че публичната администрация трябва да бъде укрепена и да стане по-прозрачна. Решаващият фактор тук е не само приемането на ново законодателство, но преди всичко административното прилагане на законите. Ние в групата на Зелените/Европейски свободен алианс искаме да видим по-добри резултати в тази област. Считаме, че единственото решение на проблемите, свързани с корупцията и организираната престъпност, е последователното прилагане на новите закони и разпоредби. Същото важи и за съдебната система, по която още не сме преговаряли. Обявените намерения на хърватското правителство са добри, но те трябва да бъдат последвани от действия, които водят до подобрения в съдебната система на практика. И в тази област искаме да видим по-голяма прозрачност и по-малко политическо влияние.
Поради това предлагаме четири изменения, които ви призовавам да подкрепите. Първото засяга борбата с корупцията. Искаме да бъде включен секторът на строителството и градското планиране, тъй като там се възлагат най-големите обществени поръчки.
Второ, искаме в параграф 19 да се включи фактът, че положението на гейовете и лесбийките е незадоволително. Нападанията над тези малцинствени групи са многобройни. Получихме уверение от хърватското правителство, че е в ход разследване по някои от случаите. Считаме го за положителен знак и насърчаваме хърватските органи да ускорят прилагането на закона за защита от дискриминация.
И накрая, нямаме визия за нова енергийна политика за Хърватия. Затова ви призоваваме да подкрепите нашето изменение 7. Очакваме с нетърпение Хърватия да се присъедини към Европейския съюз скоро.
Charles Tannock
Г-н председател, групата на Европейските консерватори и реформисти подкрепя разширяването на Европейския съюз. Ние не само виждаме значителни ползи от по-големия единен пазар, но също така се стремим - за разлика от някои членове на Парламента - към намаляване на федералистките амбиции в сърцето на Европейския съюз. Въпреки това кандидатите трябва да отговарят на щателните и взискателни стандарти, заложени в Копенхагенските критерии.
Затова изцяло подкрепяме задълбочения подход на Комисията да подготви кандидатите за членство и готовността й да извлече поуки от предишните разширявания, по-конкретно при последно присъединилите се България и Румъния, в които имаше нерешени проблеми, свързани с организираната престъпност и корупцията. Хърватия, заедно с Исландия - ако бъде одобрена за кандидат - е несъмнено държавата, готова в най-голяма степен да се присъедини към Европейския съюз, и присъединяването й ще спомогне за стабилизиране на Западните Балкани. Признаваме, че все още не е решен граничният спор със Словения, но не считаме, че трябва да се позволи на двустранни спорове да бавят членството на Хърватия. Италия, в крайна сметка, не попречи на Словения да се присъедини, въпреки тогавашните гранични и малцинствени проблеми.
Както става ясно от доклада на Комисията, Хърватия е постигнала значителен напредък спрямо преговорните критерии и отстоява ангажимента си по отношение на очакваните от ЕС резултати. Македония също се върна на пътя към членство. Приветстваме либерализирането на визовия режим там, както и в Сърбия и Черна гора, и подкрепяме призива към Съвета да открие преговорите за членство на Македония.
Групата на Европейските консерватори и реформисти счита, че почти комичният спор за името с Гърция трябва да бъде решен разумно и бързо. Президентът Иванов допринесе за засилване на амбициите на Македония за членство в ЕС и се надяваме, че на искането му за среща с новоизбрания президент на Гърция ще бъде отговорено в дух на приятелство и добросъседски отношения. В същото време молбата за членство на Турция остава проблемна, не на последно място по отношение на правата на човека. Скорошният ужасяващ случай на момиче, погребано живо заради разговор с момчета, е оръжие в ръцете на онези, които твърдят, че Турция няма място в Европейския съюз. Разочароващи са отказът на държавата да признае Кипър, да приложи протоколите от Анкара, както и забавянето й във връзка с ратифицирането на договора за възстановяване на отношенията с Армения.
И накрая, като постоянен докладчик на Парламента за Черна гора искам само да добавя, че след скорошното ми посещение в държавата съм на мнение, че тя върви към статут на страна кандидатка и се надявам това да стане факт възможно най-скоро.
В заключение искам също да използвам възможността от името на групата на Европейските консерватори и реформисти да поздравя г-н Фюле за назначаването му в Комисията вчера. Моята група ще си сътрудничи с него в предстоящите интересни задачи.
Takis Hadjigeorgiou
Искаме да подчертаем в началото, че подкрепяме интеграцията на Турция. Вярваме в нея. Интеграцията е необходима най-вече на самата Турция за защита на правата на малцинствата, за намаляване на изборния праг за местата в парламента и за защита на трудовите права, като правото на стачка и колективно договаряне.
Намирането на реално политическо решение на кюрдския проблем, признаването на арменския геноцид, нормализирането на отношенията със съседните страни и прекратяването на окупацията на Кипър са някои от въпросите, които Турция е длъжна да реши. Както беше подчертано от Съвета, тя трябва незабавно да приложи изцяло и без изключения Допълнителния протокол към Споразумението от Анкара.
Пренебрегвайки международното право, Турция пречи на Република Кипър да упражнява суверенните си права в своята изключителна икономическа зона. При това положение заявяваме, че не сме съгласни с отварянето на глава "Енергетика".
В заключение, искам да спомена намерението на някои от членовете на ЕП да подкрепят изменение, призоваващо всички заинтересовани страни да помогнат за решаване на кипърския въпрос. Сигурен съм, че всеки ще помогне. Но не считате ли за неприемливо всички да са еднакво отговорни - и жертвата, и окупаторът? Ако искаме решение на кипърския въпрос, трябва да подчертаем отговорностите на Турция. Трябва да говорим открито с държавата, чиято интеграция, пак повтарям, подкрепяме. Но интеграцията на Турция в Европейския съюз, а не на Европейския съюз в Турция.
Bastiaan Belder
С риск да разтревожа турските дипломати отново - отбележете реакцията им на многобройните изменения на Европейския парламент - призовавам Съвета и Комисията да включат следните пет точки в дневния ред на предстоящите преговори с турските органи:
1. Предоставяне на статут на юридическо лице на всички религиозни общности в Турция - основна предпоставка за реализиране на свободата на вероизповедание в Турция.
2. Незабавно прекратяване на кампанията за всяване на омраза към турските християни, която се прикрива зад позволената употреба в учебниците и местните медии на понятия, съдържащи негативни внушения, като "мисионерска дейност", като че ли турските християни по дефиниция са подривни елементи, целящи да подкопаят държавата.
3. Незабавно прекратяване на явната дискриминация спрямо лицата от неислямските малцинства при назначаването на важни граждански и военни постове в турския държавен апарат.
4. Ефективни мерки от страна на правителството срещу нарастващия антисемитизъм в обществения живот в Турция. Турски професор неотдавна говори за една отровена атмосфера. Радвам се, че атмосферата все още позволява един професор открито да излезе и да каже подобно нещо. Затова са необходими ефективни мерки от страна на правителството срещу нарастващия антисемитизъм в обществения живот в Турция, като специално министър-председателят Ердоган следва да поеме водещата роля.
5. И накрая, стриктно съгласуване на отношенията с Ислямска република Иран по трансатлантическата политика относно Техеран и противоречивата й ядрена програма. Турция трябва да заяви становището си по все по-неотложния въпрос за ядрената програма на Техеран. Като член на НАТО и страна кандидатка за членство в ЕС, Турция трябва да разкрие картите си. Трябва да направи ясен избор.
Призовавам Съвета и Комисията да подчертаят Копенхагенските критерии и критиките към Турция, за които говорих сериозно, и, г-н Фюле, още веднъж, пожелавам Ви всичко най-добро в новата Ви роля. Очаквам с нетърпение конструктивните консултации и вярвам, че ще обърнете сериозно внимание на Копенхагенските критерии и по този начин ще можем да работим за модернизирането на Турция, държава, която аз също искам да уважавам.
Barry Madlener
(NL) Г-н Фюле, добре дошли в залата! Г-н председател, нидерландската Партия на свободата, моята партия, избра да работи независимо в Парламента. Радваме се на отлично сътрудничество с групата "Европа на свободата и демокрацията" и с г-н Messerschmidt, на когото сърдечно благодаря.
Г-н председател, преди всичко искам да заявя, че не подкрепяме разширяването - нито по отношение на Хърватия, нито на Македония и определено не и на Турция. Турската окупация на Кипър е незаконна. Всички в залата го мислим, но продължаваме да се занимаваме с Турция, без да я порицаваме за това. Не налагаме никакви - или почти никакви - санкции на Турция. За мен това е безхарактерно поведение и затова внесох предложение за изменение, което осъжда окупацията и нарежда на Турция да изведе войските си от Кипър, и то незабавно. Надявам се всички да го подкрепите.
Нещо повече, свободата на печата в Турция е под силен натиск. При моето посещение там медиите дори бяха отпратени. Твърдо трябва да осъдим това и поради тази причина внесох предложение за изменение 16.
А сега, госпожи и господа, стигаме до Иран, една престъпна държава. Г-н Ахмадинеджад, ислямски диктатор, тероризира собственото си население, иска да изтрие Израел от картата и го казва открито, разработва ракети с далечен обсег на действие, редовно провежда тестове с ракети, а вчера започна обогатяване на уран за ядрени оръжия. Госпожи и господа, единствено можем да изразим отвращението си. Турция, която иска да влезе в ЕС, счита иранското правителство за свой голям приятел и трябва да бъде сериозно порицана за това, поради което внесох предложение за изменение 17. Разчитам на подкрепата ви.
А сега - преговорите с Турция. Турция, която счита Иран за свой приятел, окупира Кипър, потиска християните, нарушава правата на жените, членува в Организацията Ислямска конференция (ОИК), подчинява се на законите на шериата, ограничаващи правата на човека, и е ислямска държава, която никога не може да се присъедини към Съюза. Не трябва да го позволяваме, поради което внесох предложения за изменения 18 и 19, които целят прекратяване на преговорите за членство. Надявам се, че всички ще подкрепите въпросните изменения.
Eduard Kukan
(EN) Г-н председател, първо искам да поздравя Zoran Thaler за доклада и да благодаря на него и на всички останали колеги за конструктивната работа по изготвянето на проекта на резолюция. Приветствам искрено члена на Комисията, г-н Фюле, и му пожелавам успешна работа.
Европейската народна партия счита, че бивша югославска република Македония постигна положителен напредък през изминалата година. Изпълнението на по-голяма част от критериите за започване на преговорите за членство в ЕС е наистина важно и забележително. Фактът, че Комисията препоръча откриването на преговорите с бивша югославска република Македония, ясно показва, че държавата се движи в правилната посока.
Затова Парламентът следва да стои твърдо зад препоръката и, приемайки резолюцията, да изпрати положителен сигнал към държавата и на практика към целия регион. Надявам се, че Европейският съвет ще потвърди решението на Комисията и призива, който се съдържа в резолюцията, и ще даде зелена светлина за започване на преговорите с бивша югославска република Македония в близко бъдеще, без повече отлагания. Считам, че дотогава ще бъде постигнат напредък по въпроса с името и в отношенията със съседните държави.
Бивша югославска република Македония трябва да се изправи пред предизвикателството и да покаже, че е готова да отговори на всички Копенхагенски критерии, на основата на което ще се оценяват амбициите й да стане членка на ЕС.
Raimon Obiols
(ES) Считам доклада за напредъка на Турция по пътя към присъединяване към ЕС, който предстои да гласуваме днес, за положителен. Той е откровен; търпи някои критики, но е балансиран, за което поздравявам докладчика, г-жа Oomen-Ruijten.
Разбира се, нашата политическа група би поставила по-голям акцент върху някои аспекти. Но постигнахме широк консенсус, защото считаме, че докладът трябва да получи възможно най-голяма подкрепа в залата.
Трябва да изпратим ясно послание. Положително послание, доброжелателно, но и строго, за да ускорим процеса на преговорите и да насърчим модернизирането, демократичните реформи в Турция. Едно трябва да е ясно: нужно е да преодолеем етапа на мудност и нерешителност в процеса на преговорите.
Според проучвания на общественото мнение, подкрепата за присъединяването на Турция е намаляла и това трябва да се промени. Единственият начин да го постигнем е да гарантираме, че преговорите и реформите продължават да вървят напред, че Европейският съюз спазва поетите ангажименти и че избягва да изпраща противоречиви сигнали, които създават несигурност. Разбира се, Турция също трябва да предприеме решителни стъпки по пътя към реформи.
Вариантите са два: порочен кръг на разделение, сблъсъци и недоверие или ефективен кръг от сериозни, строги и ясни преговори.
Ако докладът има дори и скромен принос за напредъка, считам, че можем да сме доволни.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Г-н председател, като ръководител на делегацията искам първо да поздравя г-н Thaler за наистина балансирания доклад. Скопие проведе реформи и е на път да се присъедини към Европейския съюз. Приветстваме това и се радваме. Либерализирането на визовия режим беше вероятно най-ясният и видим знак. Това беше крайъгълен камък в нашето сътрудничество. Целта беше постигната единствено в резултат от близкото сътрудничество с държавите-членки на ЕС. В резултат на откритост, взаимодействие и сътрудничество.
Но не трябва да забравяме, че Македония получи статут на страна кандидатка преди четири години и оттогава непрекъснато се питаме кога най-сетне ще се присъедини към Европейския съюз. Искам да призова всички заинтересовани страни да гарантират, че конфликтът относно името, който е в центъра на вниманието понастоящем, ще бъде решен. Трябва да се възползваме от инерцията в резултат на решението на Съвета от декември и действията на новото гръцко правителство. Тази инерция намалява с всеки ден. Искам да кажа на страните, че ако сега насочим вниманието си към други теми, като финансовата криза например, присъединяването на Македония ще бъде изместено на още по-заден план. Със сигурност не искаме това да се случи, поради което трябва да положим всички усилия в това отношение.
Marije Cornelissen
(NL) През последните шест месеца използвах всяка възможност да посещавам Балканите и Турция и да говоря с хората там. Впечатляващо е наистина да се види случващото се във връзка с присъединяването: сериозен политически напредък, но най-вече напълно практически промени, които са от полза за цялото население.
В Черна гора най-накрая е призната хомосексуалността. В Турция приютите за жени най-после взаимодействат добре с полицията. Това са само два от примерите. Трябва да сме ентусиазирани от постигнатото в тези държави, но в същото време трябва ясно да посочим какво все още е необходимо да се направи.
Европейският парламент и държавите-членки трябва да продължат да отстояват заложените в началото на процеса критерии. Но също така е необходимо да не се отслабва процесът на присъединяване чрез допълнителни пречки.
По отношение на Македония всички сме съгласни, че двустранният проблем, свързан с името, трябва да бъде решен. Всички сме съгласни и че ЕС трябва да предостави цялата си подкрепа в процеса. Двустранните проблеми сами по себе си не следва да представляват пречка пред процеса на присъединяване. Това важи за Македония, но в същата степен за Хърватия, Сърбия, Турция, Косово и Исландия. За гражданите на тези държави перспективата за членство е твърде важна, за да бъде зависима от решаването на двустранен спор.
Затова призовавам всички ви да гласувате в полза на нашето изменение, номер 4, чиято цел е включването на нова точка 2 в параграф 30 от доклада относно Македония. Също така ви призовавам да не забравяте, предвид трите доклада, колко важен е процесът на присъединяване.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Г-н председател, г-н Фюле, първо искам да Ви поздравя за назначаването Ви в Комисията. Сигурен съм, че заедно ще работим плодотворно и ефективно за по-нататъшното разширяване на Европейския съюз. Сигурен съм, че ще завършите процеса на преговори с Хърватия преди края на годината. Сигурен съм и че ще започнете преговорите с Македония скоро. Надявам се, също през тази година.
В изказването си искам да подчертая изключителната роля на Хърватия като бъдеща държава-членка на Европейския съюз, особено по отношение на защитата на общите ни ценности и сигурността на нашия континент. Оценяваме присъствието на хърватски подразделения, като част от НАТО, в Косово и Афганистан. Около 300 хърватски войници, дипломати и полицаи също участват в операции на Международните сили за поддържане на сигурността (ИСАФ) в три региона на Афганистан. Новият ни съюзник смело подкрепя борбата ни с тероризма в няколко мисии на НАТО. Сигурен съм, че членството на Хърватия в Европейския съюз ще допринесе за по-голяма стабилност в една част от Европа, която само до преди няколко години беше арена на жесток конфликт и етническо прочистване.
Ако Хърватия завърши всички реформи, може да завърши преговорите с Европейския съюз преди края на годината. Това е добра цел и призовавам всички да подкрепим тези усилия. Трябва да оценим факта, че Загреб въведе редица реформи, особено в областта на съдебната система и държавната администрация, както и в борбата с корупцията и организираната престъпност. Включването на Хърватия в семейството на държавите-членки на Европейския съюз е част от стратегията ни да изградим континент на демокрация и просперитет. Примерът с тази балканска държава е потвърждение, че процесът на разширяване на Европейския съюз е силен стимул за провеждане на политически и икономически реформи в страните, които се стремят към членство. Нека не го забравяме и когато става въпрос за източната ни съседка Украйна.
Niki Tzavela
(EL) Г-н председател, през последната година сложната външна политика на Турция предизвика объркване сред международната общност и светската част от турското общество. Накъде върви Турция? Към мултикултурна Европа или към панислямска държава?
Искам накратко да напомня на залата политическото поведение към Иран, неприемливия дипломатически тон към Израел, спора с Египет относно границите на ивицата Газа и неотдавнашното решение на турското правителство да отмени визите за 7 арабски държави. Както знаем, много от тях приютяват екстремистки ислямски организации, чиито членове вече могат лесно да влизат в Европа и Запада. По-конкретно, отмяната на визите в Турция е престъпление срещу светската държава.
Ако въведем нови санкции срещу Иран, мястото на Турция в Съвета за сигурност на ООН ще бъде отправна точка за изясняване на бъдещето на модерна Турция и тогава тук ще говорим по различен начин за нея.
Philip Claeys
(NL) По обясними причини общественото мнение в Европа е категорично против присъединяването на Турция, която е неевропейска и ислямска държава. Предишната Комисия обеща да прекрати преговорите, ако стане ясно, че Турция не спазва демократичните си задължения или преговорите не са в крачка с реформите в държавата. Обещанията не бяха спазени.
Точно обратно, преговорните глави се отварят една след друга, макар Турция да върви по-скоро назад, отколкото напред. Забраняват се политически партии, задържат се кюрдски кметове, а християните са подложени на заплахи, насилие и административни нарушения. Християнски писатели и университетски преподаватели са принудени да се укриват. Дори няма да споменавам явления като бракове по принуда и т.нар. "убийства на честта".
Какъв срок ще даде Комисията на Турция да признае всички държави-членки на Европейския съюз? Кога Турция ще започне да съблюдава Протокола от Анкара? Кога ще се сложи край на незаконната военна окупация на Кипър?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Г-н председател, и аз като моите колеги искам да поздравя г-н Фюле по случай встъпването му в длъжност и се надявам, че отличното впечатление, което направи по време на изслушването пред комисията по външни работи, ще бъде потвърдено по време на мандата му, особено по чувствителния въпрос за разширяването.
Искам да кажа няколко думи относно Турция, като първо поздравя нашия докладчик, г-жа Oomen-Ruijten, за отличните резултати, постигнати в комисията.
Нейният доклад, който обхваща 2008 г. и 2009 г., нито преувеличава, нито омаловажава нещата; той подчертава усилията на Турция да отговори на Копенхагенските условия и критерии.
Според мен обаче усилията трябва да се разглеждат в настоящия контекст и политическо положение в Турция: седемгодишно управление на умереното ислямско правителство на г-н Ердоган, с предстоящи избори през юли 2011 г.; държава, която кипи от плана "Чук"; от отмяната на Протокола за сътрудничество по въпросите на сигурността и обществения ред (Emasya), който предоставя големи правомощия на военните; и особено от решението за забрана на Партията за демократично общество в Турция.
Това, г-н Фюле, показва, че случаят с Турция трябва да се разглежда с голямо внимание. Турция трябва да отговори на условията и изискванията на Копенхагенските критерии и, естествено, да се съобрази с Протокола от Анкара. Предвид конкретния контекст и конкретното положение се подразбира, г-н член на Комисията, че ако бъде изпратен погрешен сигнал, той може да има много сериозни последици за сигурността на Европейския съюз, особено когато управляващата партия не разполага с мнозинство от три пети в парламента, необходимо за изменение на конституцията; подобен сигнал може сериозно да доведе до тревожни сътресения във вече нестабилната държава, която е стратегически партньор на Запада в рамките на Атлантическия алианс.
Нужно е да подходим към процеса на преговорите с най-голямо внимание, за да не направим грешки.
Richard Howitt
(EN) Г-н председател, първо ще повторя пред всички поздравленията си към г-н Фюле. Вдигнахме Ви рано тази сутрин, в първия Ви работен ден като член на Комисията, и мисля, че няма да е за последен път.
В Турция има значителен обществен скептицизъм, че ЕС ще спази обещанието си, и точно както се борите със скептицизма сред части от нашето общество в ЕС, предизвикателството пред Вас, г-н член на Комисията, е да сте справедлив и обективен - и, да, това печели общественото доверие. Но също и да работите за разширяването, да надделеете над скептиците - нашата група ще Ви подкрепи в това.
Относно Турция, групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент подкрепя присъединяването и реформите. Докладът на Комисията за напредъка посочва, че усилията към реформи са подновени, но трябва да бъдат засилени. Съгласни сме. Така че относно първия доклад за петгодишния мандат на Парламента позволете да кажа как ние, като Парламент, следва да разглеждаме въпроса за Турция. Към докладчика - уважавам искрения Ви ангажимент за постигане на консенсус в залата и Ви благодаря за сътрудничеството. Надявам се в бъдеще да търсите съгласие между политическите групи, преди да внасяте предложения за изменения на договорени компромиси в комисия, тъй като различията ни са малки.
Но истинското изпитание за Вас като докладчик и за Парламента е да гарантираме, че използваме влиянието си да водим стабилно Турция към членство година след година, а това изисква ръководни умения и тук, и в държавата.
Към кипърските ни колеги - разбираме болката от несправедливостта, която изпитвате. Нашата група я отчита напълно, но в този ключов момент сме решени да подкрепим усилията за помиряване, за да осигурим справедливост и за двете общности, без да предрешаваме изхода им за която и да е от страните.
Към останалите в залата - необходима е конструктивна критика към Турция; самите ние сме добронамерено критични. Но вие, които се изказвате против Турция, сте малцинство; много от вас са мотивирани от религиозна нетърпимост към исляма и търсят политическа изгода, умишлено всявайки неоправдани страхове относно имиграцията. Твърденията ви са отвратителни и противни, такива сте и вие.
И накрая към мнозинството в залата, които желаят присъединяването на Турция - трябва да го повтаряме отново и отново. Не можем да позволим гласът ни да бъде заглушен от онези, които са против. Очакваме от турските ни колеги да продължат с болезнените промени в своето общество, които да повлияят сериозно на вътрешната им политика.
Реформите са добри сами по себе си, но ние, които казваме в Парламента, че искаме присъединяването, трябва да оправдаем болката им, като правим това, което казваме, като разглеждаме преговорните глави по същество, като спазваме обещанията на Съвета, като действаме добросъвестно.
Norica Nicolai
(RO) Ще обърна внимание само на Македония, тъй като искам да подчертая, че докладът отчита напредък в състоянието на Македония и подкрепя политическо решение за започване на преговорите с тази държава.
Няма да говоря за баланса, постигнат в доклада, и за начина, по който описва подробно положителните и отрицателните фактори в държавата.
Искам да наблегна на две неща. Анкетите и проучванията на общественото мнение в Македония подчертават, че тя е най-оптимистично настроената към ЕС държава в региона. Считам, че подкрепата на обществото е едно от условията за успех в процеса на преговори. Второ, смятам, че като държава-членка на Европейския съюз Гърция трябва да разбере европейските модели за помиряване с историята и да положи всички усилия да гарантира, че спорът за името на Македония не представлява пречка пред напредъка на държавата, тъй като всяка друга нагласа е в противоречие с духа и съдбата на Европа.
Hélène Flautre
(FR) Г-н председател, първо искам да приветствам и поздравя уважаемия член на Комисията, г-н Фюле.
В понеделник в Истанбул се проведе 12-ото изслушване по делото срещу предполагаемите убийци на Хрант Динк. За пръв път официалните наблюдатели по делото счетоха, че съдът искрено се опитва да установи истината и че връзките между това дело - срещу предполагаемите убийци на Хрант Динк - и други текущи дела, като например срещу мрежата "Ергенекон", са посочени от прокурора.
Това е изключително важен факт, защото поставя на дневен ред политическите убийства, нетърпимостта в обществото и все още преобладаващата безнаказаност. Това е и мнението на семействата на жертвите на политическите убийства, които красноречиво се наричат "паралелното семейство" на Хрант Динк, перифразирайки популярната концепция за турската "паралелна държава". Казвам ви го, защото нещата вървят напред и защото сред гражданското общество в Турция има желание и готовност за реформи, насочени към укрепване на демокрацията и правата, и те са изключително мощни.
Искам да спомена и друг пример от заглавията в пресата - вече споменахме семейните "убийства на честта" - младото 16-годишно момиче, погребано живо в кокошарник след присъда от семейния съвет заради разговор с момчета. Това е страшно и е престъпление. Членовете на това семейство трябва да бъдат вкарани в затвора.
Факт е, че преди няколко години подобни престъпления не влизаха в новините. Затова е радостно да видим днес, че т.нар. "убийства на честта", които са чисто и просто варварски престъпления, вече не са толерирани от турското общество. В това общество има промени, дори вълнения, така че когато обсъждаме Турция, трябва да сме напълно наясно, че всяка реформа в държавата дълбоко засяга отношенията между гражданите, управляващите, турската история и демокрацията. Това са категорично ключови елементи.
Считам, че нашият процес трябва да е напълно искрен. Днес искреността на процеса ни е призната и отговаря на способността ни да подкрепим сложния, критичен и исторически процес в Кипър. Днес ЕС трябва ясно да покаже на Кипър, че сме готови да подкрепим и да гарантираме с всички налични средства, включително с икономически и финансови мерки, споразумението между севера и юга, както и че сме решени да гарантираме, че нищо в правото на ЕС няма да попречи да се постигне консенсус в Кипър. Трябва да вървим напред, а това засяга и бъдещето на членството на Турция в ЕС.
Geoffrey Van Orden
(EN) Г-н председател, не се съгласявам често с г-жа Flautre, но сега съм съгласен с голяма част от думите й. Преди всичко призовавам за по-голяма прямота в подхода ни към Турция. Сигурен съм, че всички искаме добри отношения с тази държава и много от нас, вероятно мнозинството, искаме да видим един ден Турция като член на Европейския съюз, на един различен от сегашния Европейски съюз. Причината някои да се противопоставят толкова ожесточено е, че според тях турското членство неизбежно ще промени характера на проекта ЕС в посока към една нежелана политическа интеграция.
Имам един-два въпроса към Комисията. Какво стана с преговорите с Турция? Защо толкова малко глави са отворени? Защо не е отворена глава "Енергетика", при положение че във всички държави изпитваме сериозно безпокойство във връзка с енергийната сигурност, а Турция има ключово географско положение, което осигурява маршрути за газопроводи от Каспийско море? Постоянно мислим и за Кипър, с предстоящите президентски избори и течащите преговори за обединение. Разбира се, едва ли може да мине обсъждане за Турция в тази зала, без да се спомене Кипър, но вероятно би било по-полезно, вместо винаги да критикуваме Турция, ЕС да положи усилия да й предостави по-голяма подкрепа по въпроса. Защо призоваваме само Турция да използва влиянието си, когато Гърция и Република Кипър - и двете държави-членки на ЕС, имат ключова роля?
Съгласен съм, че турският гарнизон в Северен Кипър трябва да бъде силно намален. Всъщност редовно обяснявам на турските пратеници, че едностранното намаляване на войските би било смела мярка за изграждане на доверие, но всички знаем, че ако планът Анан беше влязъл в сила, турските войски щяха да бъдат намалени на едва 650, а гръцките - на 950. Възмутително е, че не е постигнат реален напредък по отношение на отварянето на международната търговия със Северен Кипър. Защо Европейският съюз не спази обещанието си от май 2004 г. да прекрати изолацията на Северен Кипър?
От всички места в света, където ЕС може в действителност да играе важна роля и да окаже благоприятно влияние, Кипър се откроява - а ние не го правим. Нека не обвиняваме Турция за вътрешните трудности на ЕС.
Charalampos Angourakis
(EL) Г-н председател, позицията ни срещу разширяването на Европейския съюз последователно подкрепя противопоставянето ни на интеграцията на Гърция, моята страна, в Европейския съюз и борбата ни да се освободим от империалистическата машина.
Целият процес е в съответствие с по-нататъшното укрепване на НАТО и окупацията на държавите от Западните Балкани от страна на НАТО, с отделянето на Косово и дестабилизацията на Босна и Херцеговина, с оспорването на границите и стабилността в региона от страна на Европейския съюз, с принудата срещу народа на Сърбия, с новите разногласия и вражди на Балканите.
Защото така наречените двустранни въпроси изобщо не са двустранни; те са международни и затова се разглеждат от ООН. В същото време има невероятна криза на Балканите, очевидно причинена от реформите, на които са подложени хората в тези държави, за да се присъединят към Европейския съюз.
Процесът е в съответствие с непреклонността на Анкара относно кипърския въпрос, с casus belli в Егейско море, подкрепен от агенция Frontex, която оспорва границите в региона, от ефективната забрана на синдикализма, както и от други недемократични мерки в Турция.
Това е още една причина да подкрепим работниците в тези държави срещу интеграцията, за да могат да се борят за правата си.
Lorenzo Fontana
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, шведското и испанското председателство поставиха приоритет на членството на Турция в Европейския съюз, сякаш въпросът е предрешен.
Не считаме, че членството на Турция е реалистично или подходящо поради много причини. Първо, защото географски не е разположена в Европа; второ, защото се ориентира все повече към исляма и Анкара всъщност е сред главните членове на най-голямата международна панислямска организация, Организацията Ислямска конференция (ОИК); трето, защото религиозните малцинства са преследвани и считани за по-низши; четвърто, защото Турция продължава да отрича официално геноцида срещу милион и половина арменски християни и окупира Кипър във военно и политическо отношение в нарушение на международното право.
Не трябва да забравяме, че с Турция в Европейския съюз наши съседи ще бъдат държави като Ирак, Иран и Сирия. И накрая, трябва да имаме предвид, че Турция, със своите 90 милиона граждани, ще бъде страната с най-голямо население в Европейския съюз до 2030 г. Това означава, че ще има най-голям брой представители в Парламента и най-голям глас в Европейския съвет; балансът в Европа със сигурност ще бъде нарушен.
Diane Dodds
(EN) Г-н председател, като много от моите колеги в залата тази сутрин, призовавам за честност и реализъм в разискванията, особено по отношение на Турция. Приветствам колегите, които настояват за подкрепа на Кипър в намирането на решение с Турция.
Искам да насоча вниманието към един аспект от въпроса, с който бях запознат, а именно положението на много представлявани от мен граждани, които търпят тежки финансови загуби в резултат от имотни измами в Турция. Откакто станах член на ЕП през юли, с мен се свързаха много избиратели, инвестирали в имоти значителни суми, вариращи от 50 000 евро до 150 000 евро, които впоследствие са загубили в много от случаите заради очевидно мошеническа дейност. Призовавам Комисията да проучи въпроса и да предприеме активни действия във връзка с него.
Elmar Brok
(DE) Г-н председател, г-н Лопес Гаридо, г-н Фюле, до момента политиката на разширяване имаше успех, макар че, както видяхме при последното разширяване, трябва да акцентираме специално върху вътрешното развитие на държавите по отношение на спазването на правовия ред, борбата с корупцията и други подобни. Считам, че това се случва в сегашните преговори. Според мен постигнахме голям напредък с Хърватия и можем да приключим процеса бързо. Разбира се, важно е във всички случаи да има съответствие с Копенхагенските критерии, включително по отношение на способността за интеграция на Европейския съюз, защото трябва да сме наясно с опасността от прекалено голямо разширяване.
Ще спазим задълженията си към Западните Балкани, но в някои от случаите пътят може да е дълъг. Трябва да сме наясно с това, за да не будим фалшиви надежди. От друга страна, няма съмнение, че европейската перспектива е ценен инструмент и вероятно единственият, който може да гарантира, че процесът на вътрешни реформи в държавите ще продължи по отношение на развитието на пазара и на политическата система.
Обезпокоен съм във връзка с Турция, имайки предвид поведението й към Берлин, въпроса с Кипър, положението със свободата на вероизповедание, свободата на изразяване на мнение, забраната на политически партии и подобни въпроси. Питам се дали нужните последни стъпки - от гледна точка на начина на мислене, а не на формата - ще бъдат предприети, за да се гарантира, че Турция може да стане членка, и дали можем да бъдем сигурни, че Европейският съюз има способността да интегрира Турция.
Г-н Фюле, разполагате с голяма възможност, защото в отговорностите Ви се включват политиката на разширяване и политиката на съседство. И двете са свързани с европейската перспектива, но използват различни инструменти. Поради това работата Ви е интересна и се надявам силно, че ще Ви хареса.
Michael Cashman
(EN) Г-н председател, приветствам докладите за напредъка. Първо ще коментирам Македония и Хърватия, а след това и Турция. Радвам се, че вземам думата след моя виден колега, г-н Brok, който говори за Копенхагенските критерии. Ще допълня, че те не подлежат на преговори, особено що се отнася до правата на малцинствата и правата на човека, и следователно Македония и Хърватия не отговарят на достиженията на правото на Общността, особено по отношение на борбата с дискриминацията, основана на сексуална ориентация.
И на двете държави ще кажа, че процедурата по присъединяване е възможност да приведат законодателството си в съответствие с изискванията и да обяснят на гражданите си защо това е необходимо, и че клубът, в който влизат, не е с меню по избор. Ние ще приложим стриктно достиженията на правото на ЕС, и по-специално член 19, който предоставя на Съюза правото да се бори с дискриминацията, основана на - списъкът е много важен - раса, етническа принадлежност, религия, убеждения, възраст, увреждане и сексуална ориентация. Защо е важно това? Защото дадено лице може да е подложено на дискриминация на основата на всяко от изброените поотделно и ако не се направи нищо по отношение на едно от тях, става безполезно и всичко, направено по отношение на останалите. Затова казвам, че правата на лесбийките, гейовете и бисексуалните не подлежат на преговори. Законодателството срещу дискриминацията трябва да се въведе сега. Лакмусовият тест за всяка цивилизация е не начинът, по който третира своето мнозинство, а как третира малцинствата, които съставляват това мнозинство.
Относно Турция - има напредък и мога със задоволство да цитирам Бан Ки Мун, който казва, че е налице напредък по отношение на Кипър. Ние в Парламента трябва да го приветстваме. Г-жа Dodds е права: ако ще участваме в решението, трябва да сме абсолютно честни и да обединим страните. Но по отношение на борбата с дискриминацията - отново се връщам към това - бих искал да постигнат повече.
Борбата с дискриминацията е заложена в конституцията, но трябва да бъде отразена и в законите, по-конкретно отново по отношение на лесбийките, гейовете, бисексуалните и транссексуалните лица, които стават жертва на убийства само заради своята сексуална ориентация. Така че да позволим на Турция да продължи по пътя при същите условия. Ако подкопаем принципите на присъединяването, оставаме без никакви принципи.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Г-н председател, първо искам да кажа, че съм изненадан, че тъкмо г-н Cashman от Обединеното кралство, когото уважавам много, ни напомня, че държава, която се присъединява към Европейския съюз, трябва да се ангажира със Съюза във всяко отношение, а не да възприеме подход на свободен избор. Струва ми се доста странно.
Искам да коментирам Турция. Някои от ораторите казаха, че турското общество се движи към промяна и това е така. Но в интерес на истината, трябва да обясним, че това не е линейно движение напред към европейските ценности. Турция се движи напред и назад. Да вземем например въоръжените сили. Радваме се, разбира се, за указа, който забранява намесата на въоръжените сили без политическо разрешение. Това е положителна стъпка. Решението на конституционния съд обаче също е част от общата картина, а то не позволява граждански съдилища да съдят военнослужещи. Това очевидно не може да се оцени положително.
Ако погледнем свободата на словото и свободата на изразяване на мнение, вярно е, че тече оживено обсъждане по някои теми, които бяха досега табу, в това число правата на малцинствата и сексуалните малцинства, г-н Cashman. Считаме това за много положително. В същото време обаче YouTube е забранен, а определени правни разпоредби създават рамка, която поражда правна несигурност по въпроса за свободата на словото и свободата на изразяване на мнение, който е особено важен за групата на Алианса на либералите и демократите за Европа. Налице е и "личната война" срещу "Doğan group". Всичко това е много жалко.
Друг пример е ролята на жените. Разбира се, хубаво е, че така наречените "убийства на честта", които са варварски престъпления, се обсъждат в медиите, но вярваме ли наистина, че турското общество се движи линейно към приемане на европейските ценности, свързани с равенството? Не смятам, че е така.
Искам също да коментирам казаното от г-н Howitt. Вярно е, че имаме процес - преговорите за присъединяване - който трябва да следваме добросъвестно. Но той не е автоматичен. По време на процеса не сме отговорни само за страната кандидатка. Главната ни отговорност е към Европейския съюз. Нашата политика на разширяване трябва да бъде надеждна и да имаме честен и надежден подход към страните кандидатки за членство. Трябва да кажа, че понякога ме тревожи съюзът между Зелените, които искат силна Европа и разширяване възможно най-скоро, и колеги като г-н Van Orden, които искат присъединяване на нови страни колкото може по-бързо с цел да се отслаби ЕС. Струва ми се много странно.
Налице е перспектива за присъединяване, но присъединяване ще има само тогава, когато всички критерии са изпълнени.
(Ораторът се съгласява да отговори на въпрос, зададен чрез вдигане на синя карта съгласно член 149, параграф 8)
Michael Cashman
(EN) Г-н председател, г-н Lambsdorff отправи обвинение срещу Обединеното кралство. Бих искал да посочи пред залата с какво Обединеното кралство нарушава договорните си задължения.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Г-н председател, не съм казал, че Обединеното кралство нарушава договорните си задължения. Имах предвид факта, че Обединеното кралство не участва в определени важни области на политиката, свързани с европейската интеграция, като Шенген, еврото, Социалната харта и - ако съм разбрал правилно - Хартата на основните права. Все области, които съвсем не са маловажни.
Ulrike Lunacek
(DE) Г-н председател, първо искам да кажа на г-н Lambsdorff: не съм съгласна с обвинението Ви. Казахте, че групата на Зелените/Европейски свободен алианс иска разширяване на всяка цена. Съвсем ясно е, че подкрепяме разширяването, включително по отношение на Турция и Балканите, разбира се, но само ако отговорят на всички критерии. Относно Турция искам да кажа, че въпреки всички посочени днес проблеми считам, че турското правителство има волята да продължи. Например, министерството на вътрешните работи отмени протокола, който досега позволяваше на въоръжените сили да се намесват свободно по въпросите, свързани със сигурността. Това е много важно. Надявам се, че мнозинството в залата ще подкрепи нашето изменение 10, което се отнася към следването на целта на присъединяването. Само по този начин ЕС може да запази доверието по отношение на поетите обещания - целта на присъединяването, при отговаряне на всички критерии.
По въпроса за Македония - постигнат е голям напредък в много области. Признавам го и се радвам. Но както каза и г-н Cashman, не е редно правителството да въвежда законодателство срещу дискриминацията, без да включи сексуалната ориентация. Такова е европейското право. Правата на човека не подлежат на преговори и се надявам, че мнозинството в залата ще подкрепи нашето изменение и по този начин общите европейски права на човека.
Ryszard Czarnecki
(PL) Г-н председател, искам да Ви поздравя, г-н Фюле, и да Ви кажа, че се надявам да сте толкова добър като член на Комисията, колкото бяхте и като кандидат за поста. Представихте се наистина блестящо на изслушването. Искам да уверя г-н Lambsdorff, че г-н Van Orden обича Европа много. Но не иска евробюрокрацията да застане между Европа и гражданите й.
Днес говорим за разширяването и това е хубаво, защото - нека не го крием - Европейският съюз се намира в институционална криза и един от начините за преодоляването й е разширяването на Съюза. То би могло да ни даде енергия, жизненост, така че си струва да поемем по този път. Европа без Балканите не е Европа. Присъединяването на Хърватия - европейска държава с европейска култура и европейска история, трябва да се осъществи възможно най-бързо. Но нека гледаме реалистично и на скорошното присъединяване на държави като Сърбия, Черна гора, Македония и Босна и Херцеговина. Това действително е много важно. Членството на Турция е много по-далечно и със сигурност няма да стане факт през следващите 10 години.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, фактът, че ние от Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица подкрепяме разширяването на Европейския съюз, особено по отношение на Западните Балкани, не означава, че не сме загрижени за две неща.
Първо, това, което в крайна сметка създаваме, не е Европа на социално сближаване и солидарност, а пазарът Европа. И второ, в някои случаи отношенията между политиката на разширяване и международното право са проблематични. Имам предвид доклада относно бившата югославска република Македония, в който ако докладчикът не решава едностранно въпроса за името, както в параграф 17, то системно избягва да посочи, че се търси и трябва да се търси решение в рамките на ООН. Това превръща проблема в международен, какъвто всъщност е, а не двустранен, и изпраща по-точно послание от надеждата проблемът да се реши от само себе си.
Също така - бихте казали: "o tempora o mores" - фактът, че бивша югославска република Македония участва - повтарям, участва - във военни мисии на ЕС в Афганистан, се счита за голям неин плюс като държава с ограничени икономически и военни ресурси, също както и фактът, че едностранно призна Косово, в противоречие с Резолюция 1244/1999 на ООН.
Политическото разширяване с проблематични отношения с международното право, бих казал, е проблематично само по себе си.
Jaroslav Paška
(SK) Първо, считам, че докладите относно Хърватия и Македония са добре изготвени, трябва да поздравим докладчиците з работата им и да подкрепим приемането на докладите.
По отношение на Турция имам чувството, че играем на криеница. Турските органи говорят за предприети усилия към промяна, но в действителност няма промяна в обществото. Бащите все още продават дъщерите си или ги разменят за добитък. Мъжете си купуват жени и ги третират като роби.
Твърдо съм убеден, че процесът на сближаване на цивилизациите ще бъде сложен и продължителен и че няма да ни е лесно нито на нас, нито на турското общество. Затова считам, че в конкретния случай трябва да се въоръжим с търпение и да се подготвим за дълги преговори, но по време на тях трябва да сме коректни и честни и да говорим открито за всички проблеми. В наш интерес е, както и в интерес на турския народ, а когато проблемът бъде решен и доведен до успешен край, това ще е постижение и за Европа, и за Турция.
Ioannis Kasoulides
(EN) Г-н председател, всички в групата на Европейската народна партия (Християндемократи) подкрепяме препоръката на Комисията за започване на преговорите за членство с бивша югославска република Македония. Също така знаем, че е необходимо бивша югославска република Македония и Гърция да се споразумеят по въпроса за името, за да могат преговорите да започнат.
Въпросът за името е голям политически проблем в Гърция. Никое гръцко правителство не може да просъществува, ако преговорите започнат, без той да е решен. Такава е политическата реалност. Независимо от мнението на колегите, ако искаме да сме добри съветници, трябва да дадем на бивша югославска република Македония приятелски, подходящ съвет. Ако пренебрегваме въпроса, наричайки го "комичен" например, ставаме лоши съветници на бивша югославска република Македония и не й помагаме.
Турция трябва да е наясно колко голямо е досието й при такъв брой на населението. То включва капацитета на ЕС да поеме такова разширяване, бюджетните ограничения и т.н., така че Турция трябва да разбере колко по-лесен - без пречки и замразени преговорни глави - би бил пътят й към членство без бремето на кипърския проблем. Необходимо е да окаже сътрудничество по въпроса за гаранциите, военното присъствие и правото на едностранна военна намеса, от което Кипър не се нуждае.
Victor Boştinaru
(EN) Г-н председател, приветствам всички усилия и постигнатия напредък от страна на Хърватия по пътя към присъединяването й към Европейския съюз. То със сигурност ще представлява голяма крачка към европейската интеграция за целия регион на Западните Балкани. Надявам се 2010 г. да бъде много добра година за Хърватия, както и за Западните Балкани, но искам да подчертая също и необходимостта да се обмисли и да се подходи адекватно към въпроса за бежанците и вътрешно разселените лица.
Вижте последния доклад на Върховния комисариат на ООН за бежанците. Както знаете, през 2005 г. в Сараево беше подписано споразумение между Хърватия, Босна и Херцеговина, Сърбия и Черна гора - т.нар. Декларация от Сараево. Целта на споразумението беше решаване на проблема с твърде големия брой бежанци и вътрешно разселени лица в резултат от конфликта в региона. Обаче въпросът все още не е решен. Много бих искал най-накрая Хърватия да потвърди готовността си да поднови Декларацията от Сараево и да доведе докрай въпроса, който считам за много чувствителен, и то преди присъединяването й.
Приветствам горещо решението на Комисията да открие отново преговорите през пролетта и пак повтарям пред вас, че проблемът трябва да бъде решен веднъж завинаги, преди Хърватия да се присъедини към ЕС.
И накрая относно Турция: когато й поставяте оценка, ви приканвам да не се водите от предубеждения на основата на религия, етническа принадлежност и подобни стереотипи.
Lena Ek
(SV) Г-н председател, като заместник-председател на делегацията на Парламента за Хърватия очаквам с нетърпение деня, в който тук ще седят и хърватски колеги. Хърватия измина дълъг път в усилията си за членство и взе много трудни решения във връзка с европейската си ориентация. Все още предстои важни части от пъзела да намерят мястото си, преди членството й да стане факт.
Един въпрос, който е много важен за мен, е децентрализацията, с други думи политическите решения да се вземат възможно най-близо до хората. Когато имаме четвърто ниво в процеса на вземане на решение, както в случая с членството в ЕС, е изключително важно хората да знаят кои решения се вземат на местно, регионално, национално и европейско равнище. В това отношение докладът за напредъка показва, че все още предстои много работа.
Другите явни слаби места са правната сигурност, борбата с корупцията и положението на жените на пазара на труда - области, в които Хърватия трябва да положи по-големи усилия. Но виждам, че е постигнат огромен напредък и че новото хърватско правителство отдава голямо значение на тези въпроси. Наистина се надявам не след дълго хърватските ни колеги да се присъединят към нас в Парламента.
Michail Tremopoulos
(EL) Г-н председател, искам да посоча, че Балканите се опитват днес, както и през целия XX век, да постигнат равновесие между тежкото наследство на национализма и нуждата от общи европейски перспективи в непосредствено бъдеще.
Днешното предложение за резолюция относно бивша югославска република Македония се опитва да отрази този деликатен баланс. Обаче не успява да го направи адекватно. Натискът за незабавно започване на преговори поражда страх от изпращане на погрешен сигнал. Безкрайното отлагане, от друга страна, може за пореден път да насърчи също толкова безрезултатно поведение.
Някои от измененията са положителни. Но искам да посоча, че национализмът в каквато и да е форма вреди първо на собствената си държава. Гърция трябва да намери своя баланс. Като жител на Гръцка Македония призовавам за по-голямо спокойствие; за да се реши спорът, свързан с името, е необходимо и двете отделни области да използват името Македония. Подобен компромис ще е катализатор за изграждане на взаимно доверие, което е жизненоважно в екологичната криза, когато преките съседи трябва да си сътрудничат за борба с нея.
Edvard Kožušník
(CS) Първо искам да благодаря на всички колеги за изготвянето на доклада. Също така искам да приветствам новия член на Комисията и да му пожелая успех с изключително интересния портфейл. Имам само три забележки, тъй като вече много се каза в разискването. Според мен следва да подчертаем и факта, че самото разширяване трябва да се разбира като един от възможните начини за възстановяване на икономическия растеж в Европейския съюз и не трябва да го забравяме. Втората ми забележка засяга термина "всеобхватност". Според мен ни е нужен цялостен поглед над въпроса за Балканите и не можем да насочваме вниманието си към отделна държава, независимо дали Хърватия или Македония, а да имаме цялостен подход, който включва и държави като Сърбия например. В случая с Турция също трябва да кажем ясно "да" или "не", защото не можем да ги заблуждаваме, обещавайки евентуално бъдещо членство. Трябва да кажем ясно да" или "не".
Willy Meyer
(ES) Г-н председател, г-н член на Комисията, г-н действащ председател на Съвета, в момента Европейският съюз би следвало да следи отблизо течащите преговори на най-високо равнище с лидерите на двете основни общности в Кипър.
Турция има много негативна роля в преговорите. Тя не подкрепя разумно решение и затова Европейският съюз трябва да изпрати ясно, недвусмислено послание: Турция не може да запази своите 40 000 войници, които окупират северната част на Кипър в нарушение на международното право. Не може да продължава да окупира град Фамагуста, нарушавайки резолюцията на Съвета за сигурност на ООН. Не може да продължава да изпраща заселници в северната част на острова, които задушават кипърската турска общност. Това е сегашното поведение на Турция.
Европейският съюз, Комисията, Съветът и Парламентът трябва да изпратят недвусмислено послание на Турция: ако продължава по този начин, никога няма да се присъедини към ЕС. Такова е нужното послание в този ключов момент от преговорите за обединяването на Кипър, която е държава-членка на Европейския съюз.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Г-н председател, не мога да не отбележа факта, че Турция е голяма държава, която обаче, освен посочените в доклада вътрешни социални проблеми, води според мен противоречива външна политика.
Докато турското правителство се опитва да се представи за умерено, въоръжените сили на държавата показват агресия към Гърция, постоянно нарушавайки гръцкото въздушно пространство в Егейско море, и непрекъснато тормозят Frontex. Следва да се отбележи, че макар Гърция и Турция да са страни от НАТО - и следователно съюзници, Турция заплашва Гърция с casus belli, като разширява териториалните си води и отказва да признае Кипър, която е държава-членка на Европейския съюз.
И накрая, турското правителство изглежда не е в състояние към момента да запази народния суверенитет в държавата и планира нов тип отоманска общност, както стана ясно от срещата в Сараево от началото на ноември, на която присъства министър Давутоглу. Също така намирам за странни действията на турското правителство по отношение на Иран, които противоречат на общоизвестното становище на международната общност и Европейския съюз.
Освен това не можем да пренебрегнем факта, че в нарушение на пътната карта Турция позволява, а вероятно и насърчава, преминаването на незаконни имигранти през територията й към държавите от Европейския съюз и не спазва задълженията си за предоставяне на право на кипърските кораби и самолети да използват пристанищата и летищата й.
Gunnar Hökmark
(EN) Г-н председател, искам да благодаря на г-н Swoboda за доклада му относно Хърватия, който признава усилията и постиженията на хърватското правителство. Считам за важно да отбележим, че държавата вече се приближава към членството, което подчертава - обръщам се към председателството на Съвета - необходимостта да приключим преговорите с Хърватия през 2010 г.
Според мен трябва обаче да подчертаем също, че усилията, положени от Хърватия, не са за нас. С тях Хърватия става по-добра държава,с по-добро общество за своите граждани и по този начин се превръща в по-добър съсед и допринася за Европа, защото борбата с организираната престъпност и корупцията трябва да се води на международно ниво, така и ние имаме полза от постиженията на Хърватия.
Същото важи и за другите страни кандидатки. Всички постижения са от полза за Европа и трябва да кажа, предвид опита ни от процеса на разширяване, че рядко констатираме разочарования в този процес; по същия начин трябва да гледаме и на Турция, Македония и останалите държави от Западните Балкани. Когато се реформират, те стават съседки. Когато затворим вратата пред тях, излагаме европейските ценности на нови проблеми и заплахи. Трябва да подчертаем необходимостта да вървим заедно напред, за да постигнем по-добро европейско разширяване на основата на критериите, които изцяло подкрепяме.
Luigi Berlinguer
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, приключването на преговорите с Хърватия през 2010 г. е постижима цел и докладът на г-н Swoboda представлява балансиран преглед на нашия напредък и стъпките, които все още ни предстои да направим.
Правосъдието сега е областта, в която се изискват сериозни реформи. Не е достатъчно само да се направят нужните реформи в системата, да се приемат нови закони и да се сътрудничи с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия.
Подчертавам необходимостта да се изгради истинска правна култура и манталитет в съответствие с европейските стандарти. Тук ключова е независимата съдебна система, което е основен въпрос, но също и обучението, назначаването и професионалното развитие на магистратите, с други думи фактът, че правителството не трябва да поставя каквито и да е условия на съдиите. Призовавам Комисията да отчете необходимостта от строги мерки за справяне с изброените въпроси по време на финалния етап от преговорите.
Andrew Duff
(EN) Г-н председател, поздрави на г-н Фюле. Преговорите между г-н Христофиас и г-н Талат се намират, както знаем, в критичен етап. За да имат успех, трябва да разполагат с подкрепата на общественото мнение. Крайно необходимо е да се изгради доверие. Турция трябва да изпрати сигнали. За съжаление, търговското досие изглежда изцяло блокирано, така че изтеглянето на войските е труден, но умен жест за спечелване на обществената подкрепа на юг и на север, за да се покаже, че перспективата от трайно уреждане е реална.
Съзнаваме, че ако кипърският проблем не бъде решен сега, изгледите за напредък на Турция по отношение на членството й са наистина малки. Сега е времето за действия. Надявам се, че Комисията ще отговори на ораторите, които повдигнаха кипърския въпрос.
Mario Mauro
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, искаме да подкрепим членството на Хърватия и затова призоваваме хърватските органи да гарантират, че национализираната собственост на италиански граждани след края на Втората световна война, която все още е в притежание на държавни или общински институции въпреки изискванията на европейското право, ще бъде върната на законните собственици.
Искаме да подкрепим членството на бивша югославска република Македония и затова призоваваме за спазване на метода на консенсус, част от историята на Европейския съюз, и призоваваме европейските институции да окажат подкрепа на становищата на всички държави-членки по отношение на причините, които все още възпрепятстват процеса.
Искаме да говорим откровено с Турция. Хубавото на доклада Oomen-Ruijten е, че не отрича, че пътят е осеян с трудности, и че е безпристрастен, приемайки за отправна точка Копенхагенските критерии. Така Парламентът категорично осъжда нарушенията на правата на човека и липсата на демокрация.
Но онези, които правят пътя към членство почти парадоксален, не сме ние в залата. Те могат да бъдат открити сред представителите на много правителства, които на всяка официална среща дават обещания, които после отричат в коридорите. На основата на доклада Oomen-Ruijten е полезно да продължим да укрепваме инструментите на привилегированото партньорство, докато изчакваме развитието, определено не от предубеждения, а от пълно и отговорно съгласуване с достиженията на правото на Общността.
Kinga Göncz
(HU) Бих искала да коментирам докладите относно Хърватия и Македония. Считам за важно да посочим, че напредъкът на процеса на присъединяване на държавите от Югоизточна Европа е очевидно в интерес на Европейския съюз, тъй като стабилността, просперитетът и реформите в региона са важни не само за страните кандидатки, но и за целия ЕС. При конкретните две държави въпроси, свързани със съседските отношения, забавят напредъка. Смятам, че е изключително важно да се използват политическа мъдрост, кураж и добра воля за решаване на въпросите не само от страна на страните кандидатки, но и от страна на държавите-членки на Европейския съюз. Това се случи с Хърватия и наистина се надявам, че испанското председателство ще ускори решаването на въпроса с името, засягащ Македония и Гърция. Като трети член на тройното председателство, Унгария желае да продължи и да подпомогне процеса.
Nadja Hirsch
(DE) Г-жо председател, първо, поздравления към г-н Фюле за назначаването му за член на Комисията. Искам да поздравя също и г-н Swoboda. Докладът му представя балансирано постигнатия в Хърватия напредък. В същото време ясно посочва областите, в които все още предстои работа, преди Хърватия да довърши присъединителния процес.
Също така е важно, че по статистически данни на Евробарометър от есента на миналата година 84% от хърватите не са доволни от демокрацията в страната си. Това означава, че са необходими не само реформи в съдебната система, но и подобрение на положението на малцинствата. Важно е и да се гарантира свободата на печата. Реформите трябва да бъдат предприети и приложени, но преди всичко и подкрепени от населението. Формално погледнато, критериите със сигурност могат да бъдат изпълнени много бързо, но цялото население трябва да стои зад процеса и да приветства присъединяването на Хърватия към ЕС.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Г-жо председател, присъединяването на Турция към Европейския съюз е причина за много противоречия в някои среди. За да се осъществи процесът при взаимно разбиране, трябва да се гарантира високото му качество. Изпълнението на стриктни, но ясни условия, които са разбираеми и приети от двете страни, е основата за приемане на нови членове, а това се отнася и за Турция.
Искам да благодаря на докладчика, г-жа Oomen-Ruijten, за изчерпателния доклад за напредъка на Турция през 2009 г. Тази година докладът е по-критичен и, за съжаление, с право обръща внимание на незначителния напредък на Турция, особено по отношение на въпросите, свързани със свободите на гражданите и съдебната система. Но застоят в процеса на демократизация не е всичко, случило се през изминалата година, така че е необходимо да бъдем критични, където няма напредък или положението се е влошило, но и да покажем, че оценяваме промените към по-добро. Защото, от една страна, се пренебрегва необходимостта от укрепване на принципите на правовата държава, а конституцията се основава на тях, така че това трябва да стане приоритет. От друга страна, Турция полага големи усилия в започнатите преговори и аз приветствам промените и желанието й да продължи с реформите, за да отговори на Копенхагенските критерии.
Обаче добрите намерения не са всичко. На Анкара й предстоят много предизвикателства по пътя към членство в Европейския съюз и те не са леки. Вярвам, че Турция ще съумее да преодолее всички препятствия и й пожелавам успех в реформите.
Debora Serracchiani
(IT) Г-жо председател, госпожи и господа, членството на Хърватия в Европейския съюз подчертава формирането на европейска идентичност, способна да изрази общите ценности на нашата нова Европа, която включва, вместо да отмива, индивидуалността на многобройните си жители.
Република Хърватия полага значителни усилия да отговори на изискваните стандарти, по-специално по отношение на организираната престъпност чрез нови мерки за борба с мафията, но трябва да положи допълнителни усилия, в частност в съдебната област, преди преговорите да приключат през 2010 г.
Институциите на Република Хърватия могат да предприемат следващите стъпки за постигане на съответствие с изискванията на Първия протокол към Европейската конвенция за правата на човека, подписан в Париж през 1952 г., като обмислят връщането на национализираното имущество на законните собственици.
Sophia in 't Veld
(EN) Г-жо председател, аз също първо искам да приветствам г-н Фюле.
Докладчикът внесе балансирано предложение за резолюция. Турция наистина е постигнала голям напредък, но спешно трябва да се обърне внимание на много тревожни въпроси. Ужасните "убийства на честта" трябва да бъдат спрени, както и убийствата на транссексуални лица. Ето вчера чухме за поредното убийство на транссексуална жена в Анталия. Турското правителство трябва да гарантира спешно, че убийствата на транссексуални вече няма да остават ненаказани.
Освен това отново призовавам турското правителство да гарантира свободата на сдружаване и да прекрати постоянните опити за закриване на организациите на лесбийките, гейовете, бисексуалните и транссексуалните. Резолюцията с право настоятелно призовава за свобода на вероизповедание и свобода на изразяване. За един либерал тези свободи са в основата на нашата демокрация и са неподлежащи на договаряне предпоставки за членство в ЕС.
Но ако искаме Турция да отговори на стандартите на ЕС, трябва да се уверим, че самите ние отговаряме на тях. Това е въпрос на доверие и морален авторитет. По същия начин трябва да се борим с хомофобията, задължителното религиозно образование и ограниченията пред свободата на печата и в настоящите държави-членки.
Cristian Dan Preda
(RO) Както се подчертава и в доклада Oomen-Ruijten, през 2009 г. Турция пое категоричен ангажимент да върви към реформи и добросъседски отношения. Освен това властта насърчи обществен дебат относно определени области от ключово значение за процеса на реформиране, като ролята на съдебната система, правата на етническите малцинства и ролята на армията в политическия живот на държавата.
От друга страна, подписването на споразумението Набуко доказа съпричастността на Турция към обезпечаването на сигурни доставки на газ в Европа, както личи и от преговорите за присъединяването й към Европейската енергийна общност.
Турция доказа ключовата си роля за региона, като установи нормални отношения с Армения и като подобрява отношенията си с Ирак и регионалното кюрдско правителство. Със сигурност не трябва да забравяме и сътрудничеството й в рамките на инициативата "Черноморско взаимодействие", стартирала преди три години с цел насърчаване на стабилността и реформите в страните в региона на Черно море.
И накрая, да не забравяме някои от основните доводи в полза на присъединяването на държавата към Европейския съюз. Турция очевидно е член на европейското семейство и важен партньор в диалога между цивилизациите. Доближаването на светска, демократична и съвременна Турция до Европейския съюз със сигурност е плюс за нашата Общност.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Много се радвам, че портфейлът на разширяването е предоставен на г-н Фюле, който, като политик от Централна Европа, е в най-добра позиция да разбере тежкото бреме на Югоизточна Европа и Западните Балкани по отношение на етническите и междуетническите конфликти и двустранните съседски спорове. Държавите от Балканите никога не са били стабилни, освен по време на кратката ера на Титова Югославия. Присъединяването към Съюза е единственият начин за стабилизиране на региона. Това беше доказано от разширяването през 2004 г. и 2007 г., например с положителните последици за отношенията между Унгария и Румъния.
В същото време искам да посоча на вниманието на г-н Фюле и на Парламента към факта, че всички междуетнически проблеми, всички важни въпроси и добросъседски отношения трябва да бъдат решени преди присъединяването, тъй като Европейският съюз ще бъде безсилен по отношение на тях след това. Само погледнете нерешените проблеми с руснаците в Латвия или в Словакия, където политиките на правителството на Фико доведоха до изостряне на отношенията между словашкото мнозинство и унгарското малцинство.
Затова в случая със Западните Балкани, където подобни проблеми са дори още по-сложни, е особено важно те да бъдат решени по отношение на всяка държава. Хърватия е съседка на Унгария, затова е изключително важно да стане членка на Европейския съюз възможно най-скоро. Много важно е Хърватия да поеме своите отговорности във връзка с войната и да позволи на бежанците да се завърнат. Това е много важен въпрос. Преговорите с Македония трябва да започнат възможно най-скоро, както посочва и г-н Thaler в отличния си доклад. И накрая, по отношение на Турция, докато не предостави на кюрдите автономия в най-широкия възможен смисъл на думата, докато не се гарантират правата на жените и сексуалните малцинства и докато не се извини за арменския геноцид, Турция не може да стане член на Европейския съюз.
Метин Казак
(FR) Г-жо председател, госпожи и господа, искам да поздравя г-жа Oomen-Ruijten за усърдния й труд. Но ми се струва, че има разлика между текста, приет миналата година, и този, който сега ни се представя, относно Турция.
В резолюцията си от 2009 г. Парламентът подчерта значението на преговорите в Кипър, но не постави предварителни условия, свързани с колониите или положението във Фамагуста. Тези въпроси се разглеждат в шестте преговорни глави под егидата на ООН. Затова считам, че подобна драстична, едностранчива позиция може да навреди на преговорите и да ни покаже като пристрастни.
Както предишният член на Комисията подчерта на 16 ноември 2006 г., връщането на Фамагуста на законните й жители е въпрос, който трябва да се разглежда под егидата на ООН като част от цялостното уреждане на кипърския въпрос.
Ще цитирам друго заключение на Съвета. През 2004 г. кипърската турска общност ясно изрази желанието си за бъдеще в ЕС. Съветът реши да прекрати изолацията на общността и да улесни обединението на Кипър, като насърчи икономическото развитие на кипърската турска общност.
(Ръкопляскания)
György Schöpflin
(EN) Г-жо председател, приветствам г-н Фюле и г-н Лопес Гаридо. Всички сме доволни от напредъка на Хърватия към завършване на процеса на присъединяване. Ключови области от управлението трябва да се адаптират към изискванията на достиженията на правото на ЕС и някои от промените - трябва да сме наясно - е възможно да противоречат на традициите и очакванията. Така че договарянето на преобразяването изисква сериозна политическа воля.
Ще добавя, че усилията си заслужават, особено за сравнително малка държава като Хърватия, както и за останалите държави от Западните Балкани. Членството в ЕС - считам, че това се подразбира - предоставя редица предимства по отношение на политика, икономика, култура и сигурност.
Най-големият проблем пред адаптирането е друг. Едно е да се промени структурата на управление, а съвсем друго - да се промени отношението на обществото към нещо коренно различно от формите и съдържанието, разработени в ЕС. Двете са често далеч едно от друго и със сигурност ще има елементи в обществото, при това доста влиятелни, които ще виждат само недостатъците за тях в новата система.
Нека не се заблуждаваме. Хърватските органи не само трябва да завършат преговорите си с Европейския съюз, но междувременно трябва и да направят всичко възможно да променят социалната нагласа. Това може да се окаже по-трудната задача.
Maria Eleni Koppa
(EL) Г-жо председател, трите доклада, които разискваме днес, отразяват твърдата позиция на Европейския парламент за продължаване на процеса на разширяване. Но има съществени различия.
Първо искам да поздравя Hannes Swoboda за доклада му относно Хърватия. Всички се радваме, че тя скоро ще се присъедини към Европейския съюз.
По отношение на Турция изводът от изключително балансирания доклад на г-жа Oomen-Ruijten остава същият като предните години. Необходимо е Турция да спазва всичките си договорни задължения, както ги спазват всички досегашни страни кандидатки. Присъединяването е и трябва да бъде крайната цел. Но не можем да позволим присъединяването на Турция да става по индивидуален модел. Тя е голяма държава, която е нужно да приеме, че продължаването на реформите, зачитането на правата на човека, необходимата подкрепа за решаването на кипърския въпрос, добросъседските отношения и отмяната на casus belli срещу държава-членка са стъпките, които ще я приближат до Съюза.
По отношение на докладът на г-н Zoran Thaler изпраща положително послание на държавата. Гърция, от своя страна, призовава управляващите в бивша югославска република Македония да седнат на масата на преговорите на добра воля, за да може да се намери приемливо и за двете страни решение в рамките на ООН. Гръцкото правителство е наясно, че процесът изисква нов тласък, и наистина желае решаването на въпроса. Очакваме също толкова искрено отношение и от другата заинтересована страна.
Андрей Ковачев
Г-жо Председател, уважаеми г-н Füle , добре дошли при нас. Желая Ви успех във Вашата работа. Искам да благодаря на господата Swoboda и Thaler и г-жа Oomen-Ruijten за балансираните обективни доклади.
Европейският парламент многократно е заявявал своята политическа воля за присъединяването на страните от т.н. Западни Балкани към Европейския съюз и е изразявал готовност за оказване на помощ на тези държави, за да могат да покрият бързо критериите за членство. Хърватска е на финалната права и аз силно се надявам Договорът за присъединяване на тази страна да бъде подписан още тази година. Бивша югославска република Македония постигна напредък по изпълнението на критериите за започване на предприсъединителния процес. Очаква се Европейският съвет да препотвърди решението на Европейската комисия от края на миналата година и да започне процес за присъединяване. За да се случи това, според мен бивша югославска република Македония трябва да положи допълнителни усилия за решаване в европейски дух на междусъседските проблеми. При наличието на политическа воля от страна на властите в Скопие, за неизползване на историята - независимо антична или по-нова - за аргументиране на актуални политически или национални тези, компромис може да бъде постигнат. Историята трябва да ни обединява, а не да ни разединява. Нека историците направят своите академични изводи, но те не трябва да пречат за европейското бъдеще на която и да била страна-кандидат. Така нареченият говор на омразата не трябва да бъде толериран. Искам да се спра специално на учебниците, по които се учат децата. Те не трябва да съдържат квалификации, които да провокират враждебно спрямо другите държави-членки отношение.
Инструмент за повишаване на доверието на Балканите е не само визовата либерализация, която е факт и за която аз съм много доволен, но и според мен съвместното честване на исторически дати и герои, които са общи за някои Балкански държави. Надявам се препоръките от докладите да бъдат взети под внимание от съответните институции в страните-членки. Желая успех в европейския път на Хърватия, Македония и Турция.
Евгени Кирилов
(EN) Г-жо председател, трябва да продължим да подкрепяме перспективата за членство в ЕС за държавите от Западните Балкани. Целият процес е в полза на стабилността и не трябва да губим скорост.
Като докладчик по облекчаването на визовия режим на Делегацията в Съвместния парламентарен комитет Европейски съюз-бивша югославска република Македония, считам, че въвеждането на безвизов режим в държавата е много важно за насърчаване на населението й. Последният доклад на Комисията посочва, че бивша югославска република Македония е постигнала напредък в много области, което е похвално.
Аз съм от съседна държава, България, и като съседи виждаме някои обезпокоителни тенденции. Според мен въпросът с името не е най-важен. Изграждането на македонската нация започна след Втората световна война и сега голяма част от населението се самоопределят като македонци. Ние обаче трябва да се придържаме към нашите ценности: не можем да допуснем изграждането на нацията да се бърка с националистическа риторика или с груба манипулация на историята, назад в древността. Второ, утвърждаването на националната идентичност не трябва да води до ксенофобия спрямо гражданите, които заявяват, че са от български произход. Тези хора са подложени на словесен и физически тормоз и биват дори правно преследвани по изфабрикувани причини.
Marietta Giannakou
(EL) Г-жо председател, искам да поздравя члена на Комисията и да му пожелая успех във важната област, която поема.
Факт е, че Европа може и има правото да продължи да се разширява. Що се отнася по-специално до Западните Балкани, хората там имат право на по-добра съдба и споделяне на истинските европейски ценности.
Трябва да отбележим обаче, конкретно в случая с бивша югославска република Македония, че би било по-добре, ако за да стане членка на Европейския съюз, държавата не използва като инструмент историята на произволен принцип; тя трябва да свикне да допринася за процедурите на Организацията на обединените нации и да решава проблемите с дипломация, а не с пропаганда. Следователно бивша югославска република Македония трябва да бъде призована да действа, ако иска да постигне бъдеще скоро.
Искам да поздравя г-жа Oomen-Ruijten за отличния й доклад относно Турция, г-н Swoboda и, разбира се, г-н Thaler, макар че не съм съгласна с някои аспекти от подхода и доклада му.
Категорично трябва да разберем, че с компромиси, които не отразяват истината и фактите, проблемите отново ще се появят в бъдеще. От друга страна, по отношение на Турция искам да кажа, че са положени усилия, но не е предприет сериозен ход, който да ни позволи да заявим, че Турция решава проблемите си по дипломатичен път, а именно като оттегли войските си от европейската държава Кипър.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Г-жо председател, госпожи и господа, аз също искам да Ви поздравя, г-н Фюле, за назначаването и да Ви пожелая късмет с важната Ви задача.
Вече изяснихте пред комисията, че преговорите с Турция засягат присъединяването й, а не налудничавата идея за привилегировано партньорство, което не е получило нужната гласност от поддръжниците му. Също така заявихте - нещо, което ние приветстваме - че и двете страни, Турция и Европейският съюз, трябва да изпълняват задълженията и обещанията си. В такъв случай, г-н Posselt, важи принципът pacta sunt servanda. Трябва да сте запознат с тази фраза, използвана от Вашия бивш многоуважаван лидер.
Още един въпрос е много важен за мен. Естествено Турция трябва да направи още много, но това се отнася и за Европейския съюз, независимо дали по отношение на кипърския въпрос, гарантирането на правата на малцинствата в Турция или политическите и военните въпроси. Едно нещо обаче е ясно. Процесът никога няма да се движи линейно. Знаем го от историята на Европейския съюз. Достатъчно е да погледнем процесите и процедурите, свързани с Договора от Лисабон. Винаги ще има и напредък, и неуспехи в процеса в Турция.
Друг очевиден факт е, че когато Турция изпълни всички изисквания, когато може да приеме достиженията на правото на ЕС, тя ще бъде различна държава. Но и Договорът от Лисабон също ще е довел до трайни промени в Европейския съюз. Трябва да сме наясно с това. Както казах, и двете страни трябва да спазят обещанията си.
Alojz Peterle
(SL) Ако Европейският съюз наистина иска да играе по-голяма роля на световната сцена, трябва да укрепи ролята си и в Европа. Това означава да завърши процеса на обединение на югоизток. Нуждаем се не само от европейска перспектива, но и от динамика и стимулиране.
Радвам се, че можем да приветстваме напредъка и на трите държави, които обсъждаме тук, и поздравявам докладчиците Ria Oomen-Ruijten, Zoran Thaler и Hannes Swoboda за добре свършената работа. Особено доволен съм, че и трите държави обърнаха специално внимание на отношенията със съседите си.
Споменато беше споразумението за арбитраж между Словения и Хърватия. Факт е, че хърватското и словенското правителства разглеждат ключовия въпрос от споразумението в съвсем различна светлина, което не поражда взаимно доверие. Призовавам двете правителства да използват двустранните възможности да се споразумеят за единно тълкуване на споразумението и да насърчат атмосфера на добросъседство, което може да доведе процеса на присъединяване до успешен край.
Поздравявам г-н Фюле за поемането на отговорната роля и му пожелавам успех в постигането на амбициозните цели. Късмет и мъдрост желая и на испанското председателство.
Emine Bozkurt
(NL) Съседите се грижат един за друг, подкрепят се взаимно. Когато кварталът е добре, добре са и хората, които живеят в него. Турция и Кипър са съседи. Когато погледнат през оградите си, те не се виждат една друга, а кипърските турци, които са заклещени между двете.
За да се гарантира, че всички хора, които живеят в Кипър, отново наистина могат да живеят заедно, е необходимо всички съседи да изиграят своята роля. Генералният секретар на ООН Бан Ки Мун миналата седмица изрази увереност, че може да се намери решение по отношение на Кипър. Парламентът има важната задача да допринесе за това, като потърси решения и отстранява пречките, вместо да издига нови. Да, Турция трябва да бъде накарана да положи усилия за постигане на решение. За това призоваваме с доклада, който предстои да гласуваме. Но не само Турция трябва да положи усилия. Всички заинтересовани страни трябва да изиграят своята роля за създаване на положителна атмосфера, в която може да се намери надеждно решение. В крайна сметка това е, което всички искаме - решение.
Трябва да подкрепим и страната кандидатка Македония по отношение на въпроса с името й, за да можем да започнем преговорите. Като държави-членки внимателно трябва да гарантираме, че не сме част от проблема, а вместо това допринасяме за намирането на решение.
Бивша югославска република Македония постигна голям напредък и може да послужи за пример за останалите държави на Балканите, като в същото време предоставя възможност за повишаване на стабилността в региона. Трябва да положим усилия, за да процъфтяват най-важните "експортни продукти" на ЕС: демокрацията, правата на човека, мирът и сигурността.
Miroslav Mikolášik
(SK) Хърватия демонстрира решимостта си да се присъедини към ЕС, като предприема ясни стъпки към изпълнение на критериите. Политическата воля е отразена в реформата на държавната администрация и съдебната система и в борбата с корупцията и организираната престъпност. В съдебната система са налице по-голяма прозрачност и намаляване на броя на висящите или прекалено дълги съдебни производства. Важен фактор е продължаващото изобличаване на военните престъпления, в което Хърватия сътрудничи изцяло с Международния наказателен трибунал. Държавата показва добра степен на хармонизация с достиженията на правото на ЕС. Прилага съществени законодателни и институционални промени с цел борба с организираната престъпност и мафията и задълбочаване на трансграничното сътрудничество с правоохранителните органи в съседните страни.
Банковият сектор в Хърватия е надежден, инвеститорите имат доверие в икономиката, а макроикономическата стабилност е запазена. Все още е необходимо да се завърши програмата за дребни приватизационни сделки и да се ограничи намесата на държавата в икономиката. Според мен помирението между етническите хървати и етническите сърби, по-голямата защита на правата на малцинствата и интеграцията на бежанците, включително възстановяването на жилища, определено заслужават похвала. Затова настоятелно призовавам Хърватия да продължи да развива култура на политическа отговорност и да организира обществен дебат относно членството и последиците от него, тъй като едва една трета от населението понастоящем счита присъединяването към ЕС за полезно. Искам също да поздравя новия член на Комисията, г-н Фюле, и да го приветствам в тази му роля.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Г-жо председател, приветствам г-н Фюле и поздравявам авторите на трите добре балансирани доклада. Няма съмнение, че перспективата за членство в ЕС подтикна Турция да се промени към добро. В края на краищата тази мюсюлманска държава е уникална с това, че предприе първите стъпки за адаптиране на европейските ценности преди почти 100 години и въпреки различните исторически превратности не се отклони от пътя. Турция е най-западната от източните държави и най-източната от западните, така че уникалната й роля е не само европейска, но и световна.
Анкара трябва да ускори реформите, да търси по-решително компромис по кипърския проблем и да предприеме допълнителни стъпки за помирение с Армения. При все това категорично подкрепям становището на групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, че перспективата за членство на Турция в ЕС не трябва да се изменя с Ersatzlösung, или алтернативни варианти.
Francisco José Millán Mon
(ES) Г-жо председател, искам да приветствам члена на Комисията. В последното десетилетие политиката на разширяване беше най-големият успех на Европейския съюз, заедно с еврото. Тази политика не трябва да бъде възпрепятствана. Освен това не можем да нарушим ангажиментите, поети към страните кандидатки, въпреки че трябва да спазваме добре познатите принципи на консолидация и изпълнение на определени условия.
Също така не трябва да забравяме способността на Европейския съюз за интеграция и нуждата да говорим с гражданите по темата за разширяването и неговите предимства и последствия.
Предвид ограниченото време ще направя няколко кратки коментара. По принцип страните кандидатки трябва да решат предварително всички териториални и други подобни спорове помежду си и с държавите-членки, за да не забавят по-късно дейността на Съюза.
В случая с Турция искам специално да подчертая колко важно е темпото на промени - необходими и за самата Турция - да се запази и дори да се ускори.
Приветствам скорошния ангажимент на Турция по отношение на Набуко, който е много важен за енергийната диверсификация на Европа. Трябва обаче да призная, че останах изненадан от жеста на турското правителство от миналата есен в подкрепа на иранските органи. Считам, че външната политика на страните кандидатки трябва да отговаря на външната политика на Съюза.
И накрая, миналата седмица прочетох интервю с турския министър по европейските въпроси, от което ставаше ясно, че Турция е отменила визите за държави като Сирия, Ливан и Либия. Това също ме изненада, защото страните кандидатки трябва да доближават политиката си по отношение на визовия режим до тази на Европейския съюз, вместо да я отдалечават.
Искам потвърждение на тази информация.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Г-жо председател, г-жа Oomen-Ruijten е положила огромни усилия да представи балансиран доклад и ние й благодарим. Изменения 13 и 14 на групата на Зелените/Европейски свободен алианс нарушават баланса и затова ви призовавам да гласувате против тях.
В преговорите по кипърския въпрос Турция, чрез г-н Талат, внася неприемливи предложения и продължава да бъде непреклонна и максималистка. Ето защо е погрешно да призоваваме всички заинтересовани страни да подкрепят преговорите. Страната, на която трябва да се окаже натиск, е Турция, тъй като тя е окупаторът. Тя трябва незабавно да изтегли всичките си войски, да прекрати окупацията и повече да не държи кипърската турска общност като заложник, защото тя, а не кипърските гърци, е отговорна за т.нар. изолация на кипърските турци. Турция трябва да върне обсадения град Вароша и да спре незаконните заселвания и посегателствата върху собствеността на кипърските гърци.
От Турция зависи решаването на кипърския проблем и приближаването й към членство. Малката държава Кипър не иска нищо повече от решение, съобразено с достиженията на правото на ЕС, без изключения, и с резолюциите на ООН. Кипърците не са втора класа граждани на някаква отоманска или друга подобна колония. Ние сме европейски граждани с европейски права.
Doris Pack
(DE) Г-жо председател, госпожи и господа, крайно време е ЕС да започне преговори с Македония най-накрая. Македония изпълни условията и очаква началото на преговорите от 2005 г. Останалите 26 държави-членки показаха толкова голяма солидарност с Гърция, че сега тя не трябва да поставя вето на началото на преговорите със съседната й Македония. Въпросът с името е чисто двустранен, макар да получава подкрепата на ООН.
Относно Хърватия искам да кажа, че държавата се бори с корупцията до такава степен, че други държави, включително и някои в рамките на ЕС, трябва да се поучат от нея. Второ, връщането на бежанците, за което говори г-н Boştinaru, според мен се осъществява по образцов начин. Както каза г-н Swoboda, много от въпросите не могат да се решат както ние си мислим.
Третата ми забележка е по отношение на сътрудничеството с Международния наказателен трибунал в Хага. Хърватия предаде всички свои издирвани военнопрестъпници преди година. Търсените документи от войната в Хърватия или не са налични, или никога не са съществували. Затова при тези въпроси трябва да се подходи със здрав разум. Правителството търси документите и е създало работна група, но не може да направи повече. Ако не открие нищо, тогава е важно да направим крачка напред с оглед на факта, че Хърватия сътрудничи на трибунала от години и следователно до голяма степен е отговорила на условията. Надявам се силно главата скоро да бъде отворена, за да могат преговорите да приключат до края на годината.
Ismail Ertug
(DE) Г-жо председател, г-н действащ председател на Съвета, г-н Фюле, искам да ви пожелая успех в бъдещата работа. Трудно е да се пренебрегне двойнственото отношение към кипърския въпрос. Ние в Европейския съюз не трябва да отхвърляме неприятните въпроси или да се преструваме, че не съществуват. Не спазихме обещанието си. Това е факт и трябва да премахнем двойните стандарти.
Знаем, че Протоколът от Анкара определено трябва да бъде приложен по отношение на кипърския въпрос. Ясно е също, както Съветът заяви през 2004 г., че изолацията на Северен Кипър трябва да бъде прекратена. Радвам се, че Южен Кипър предоставя подкрепа на Северен Кипър, но не това беше намерението на Европейския съюз. Намерението му беше всички, целият ЕС да прекрати изолацията. За да преодолеем последното препятствие в това отношение, трябва да направим крачка напред и да прекратим изолацията.
Tunne Kelam
(EN) Г-жо председател, за новата Комисия - приветствам горещо г-н Фюле - сега е време да поднови ангажимента на ЕС относно разширяването, като довърши преговорите за присъединяване на Хърватия до края на годината и започне преговори с Македония.
Македония постигна внушителен напредък въпреки многобройните трудности и трябва да бъде насърчена да продължи. Приканвам двете страни да решат въпроса с името в открит и великодушен европейски стил, за което председателят Барозу се застъпи вчера.
Турция също е постигнала значителен напредък. Ако погледнем Украйна, можем да разберем значението на самата перспектива за присъединяване. Турция е добре дошла като членка, ако отговори на Копенхагенските критерии. С новия член на Комисията трябва да накараме Турция да започне да изтегля войските си от Кипър и да прилага Протокола от Анкара, без да губим време. Считам това за необходимо условие за продължаване на преговорите. Лично аз нямам проблем с присъединяването на Турция, ако е толкова лесно да се построи християнска църква в Анкара, колкото джамия в Брюксел.
Jürgen Klute
(DE) Г-жо председател, искам да направя два коментара по въпроса за Турция. По принцип обсъждаме етническите конфликти, и с право. Все още предстои работа в тази област и някои трудности не са преодолени. Но това, което обикновено пренебрегваме, е фактът, че все още в Турция има значителни проблеми по отношение на правата на професионалните съюзи и служителите. Турското правителство продължава да се противопоставя на професионалните съюзи -използвайки дори и полицията при някои обстоятелства - които подкрепят членовете си, т.е. турските работници. Видяхме го неотдавна в случая с работниците на "Текел". Това е първата ми забележка. Демократичното общество трябва да защитава правата на работниците и на синдикатите и е важно да се бори за тях. ЕС също подкрепя правата, особено в ролята си на социален Европейски съюз.
Вторият фактор е приватизацията. Турция се адаптира към ЕС и това включва и приватизацията. Служителите на "Текел", 12 000 от които в момента стачкуват, са заплашени да загубят или вече са загубили работата си в резултат от приватизацията. Но не само служителите на "Текел" са заети в тютюневата промишленост. Около 500 000 от заетите в отглеждането на тютюн в югоизточна Турция загубиха работата си в последните години, в резултат от което Турция се превърна от един от най-големите производители и износители на тютюн във вносител. Преди седмица бях в Анкара и говорих със служителите на "Текел". Ако процесът на съкращения и унищожаване на цели сектори от промишлеността продължи в резултат от приватизацията, народът на Турция ще загуби ентусиазма си да се присъедини към ЕС. Затова трябва да акцентираме върху социалния аспект на ЕС. Подчертавам го още веднъж.
Krzysztof Lisek
(PL) Г-жо председател, г-н член на Комисията, горещо Ви приветствам, г-н Фюле, като всички останали, и Ви желая постоянство в работата Ви през следващите няколко години. Знам, че не трябва да говорим за края на парламентарния мандат в неговото начало. Разбира се, желая Ви много други мандати, г-н Фюле, но пожеланието ми към Вас е, когато се изправите тук в края на мандата, да го направите пред нов, разширен Европейски съюз, състоящ се даже и от 30 държави-членки.
Г-н Фюле, освен важните държави, които разискваме тук днес, искам да Ви призова да обърнете внимание и на други страни, които мечтаят за членство в Европейския съюз. Също като мен, и Вие идвате от държава, присъединила се току-що към Съюза, и считам, че Вие, аз и всички колеги от новите държави-членки разбираме какво значение имаше присъединяването за нашите общества. Пожелаваме го и на страните, които обсъждаме днес.
Като поляк, имам една малка мечта, която искам да ви споделя в заключение. Тя е Хърватия - държавата, която има най-голям напредък в преговорите досега, да се присъедини към Европейския съюз по време на не толкова далечното полско председателство.
Andreas Mölzer
(DE) Г-жо председател, за пореден път докладът относно Турция отразява не напредъка, а провала й. ЕС призовава Турция да направи повече по отношение на правата на малцинствата, но вместо да реши проблема с кюрдите, както обеща, Турция възнамерява да забрани прокюрдската Партия за демократично общество. За четвърта поредна година правителството в Анкара не прилага Допълнителния протокол към споразумението за асоцииране, но чрез посланиците си призовава големите държави-членки на ЕС да решат кипърския въпрос. Според мен дългоочакваните преговори по отношение на средиземноморския остров не са повод за празнуване, тъй като последното предложение на кипърските турци е в противоречие със съществуващия консенсус по някои въпроси, което означава, че в действителност представлява крачка назад.
Толкова за положителните резултати, които испанското председателство обяви, че можем да очакваме. Турция не е част от Европа нито геополитически, нито духовно, нито културно. Правата на човека, правата на малцинствата и международното право остават чужди за Турция. Според мен единственото справедливо решение, което отговаря на желанията на гражданите на ЕС, е да прекратим преговорите и да се насочим към привилегировано партньорство.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Г-н Фюле, приветстваме Ви и Ви пожелаваме успех в работата. Днес, наред с други неща, обсъждаме и напредъка на Турция към Европа. Вчера разисквахме тежкото икономическо положение на някои от държавите в еврозоната, и по-конкретно критичното състояние на Гърция.
Двете разисквания имат обща пресечна точка. А именно големите, постоянни разходи за отбрана на Гърция, 5% от брутния вътрешен продукт на която са заделени за военни разходи, не по нейно желание. Естествено, част от тях покриват задълженията й като член на НАТО. Обаче повечето средства се разходват заради специфичната политика на съседната страна кандидатка, Турция.
Това е официалната турска политика да заплашва Гърция с война, позната като casus belli, и заплахата не е само на хартия; Турция редовно нарушава въздушното пространство, дори над населените гръцки острови, в източната част на Егейско море.
Това трябва да спре и Европейският парламент трябва категорично да го заяви на Анкара. Ако има подобрение в това отношение, напредъкът на Турция към Европа отново ще набере скорост, разбира се, заедно с всички останали ангажименти, които трябва да спазва.
Monica Luisa Macovei
(EN) Г-жо председател, в политиката за съседство целта на Съюза винаги е била да изнася стабилност, а не да внася нестабилност.
Поради това призовавам държавите-членки и страните кандидатки да не насърчават двустранни конфликти на равнище ЕС. Като адвокат искам да напомня, че с временното споразумение между Гърция и бивша югославска република Македония, подписано през септември 1995 г., Гърция се съгласи да не възпрепятства кандидатстването на бивша югославска република Македония за членство в международни или регионални организации, ако го прави под името, използвано от ООН, а именно бивша югославска република Македония. Институциите на Съюза използват името бивша югославска република Македония. Тези разпоредби са правно обвързващи съгласно международното право. Следователно няма правно основание Гърция да възпрепятства процеса на присъединяване на бивша югославска република Македония. Решенията трябва да зависят от представянето на страната кандидатка.
Предвид това подкрепям разискването относно постигнатия напредък и областите, в които все още е необходимо подобрение. Трябва да обсъждаме положителните черти и да следим отблизо осъществяването на реформите. На основата на постигнатия напредък Комисията реши да се определи дата за започване на преговорите. Присъединявам се към Комисията и призовавам Съвета да насрочи дата за започване на преговорите на заседанието си през март 2010 г.
Eleni Theocharous
(EL) Г-жо председател, г-н член на Комисията, дори ако резолюцията в подкрепа на Турция бъде приета днес, държавата няма да спре да показва сериозен дефицит на демокрация, да нарушава безочливо правата на милиони хора и да окупира Република Кипър - държава-членка на Европейския съюз.
По отношение на Кипър мнозина настояват за еднаква отговорност на жертвата и на виновника. Не сме съгласни с престъпленията и насилието и призоваваме всички заинтересовани страни - призоваваме ги да направят какво? Не можем да слушаме в храма на демокрацията - в Европейския парламент, неуместни изрази, като Северен и Южен Кипър и избори в Северен Кипър, където 70% от т.нар. електорат са незаконни заселници.
Ясно е, че ако решението не зачита правата на човека по отношение на гражданите на Кипър, то цялата ценностна система на Европейския съюз е изложена на опасност. Разбира се, преговорите продължават, но са в задънена улица заради максимализма на Турция. Тъй като оценяваме най-вече нея, я призоваваме да улесни преговорите, като предприеме две подразбиращи се стъпки: първо, незабавно да започне да изтегля окупационната армия, и второ, да върне окупирания град Фамагуста на законните му жители.
Giovanni Collino
(IT) Г-жо председател, госпожи и господа, признаваме усилията на Хърватия от последните години да изпълни изискванията за членство в Европейския съюз. Подкрепяме тазсутрешното изявление на г-н Лопес Гаридо.
При все това остава един въпрос, който трябва да бъде решен в двустранните преговори между Хърватия и Италия и който може да хвърли сянка върху процеса на присъединяване. Имам предвид това, че липсва финансова и морална компенсация за претърпени щети и че не се връща конфискуваното имущество на италианците, принудени да напуснат тези земи като изгнаници след Втората световна война.
Сега, когато цели да се присъедини към Европейския съюз, призовавам Хърватия да ускори процеса на постигане на разбирателство, на конструктивно и успешно приключване на този тъжен и все още нерешен въпрос.
Призоваваме Хърватия да удовлетвори правата на тези хора, които чакат толкова дълго, в съответствие с европейското право, наред с другото.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Г-жо председател, ще направя кратък коментар относно Турция.
Турция все още има някои много сериозни проблеми в областта на правата на човека. Един от нерешените въпроси е гарантирането на правата на етническите и религиозните малцинства - кюрди, християни, алевити и др. Правата на малцинствата са постоянно нарушавани. Кипър и Гърция имат и ще имат голямо значение за Европейския съюз.
Затова, г-н Фюле, трябва да покажем ясно на турските ни партньори, че е много трудно да говорим за европейската интеграция на Турция, докато не бъдат решени проблемите с религиозните и етническите малцинства.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Г-жо председател, в днешното разискване трябва да стигнем до ясни послания за Турция, като имаме предвид, че тя не е предприела действия за решаване на проблемите със съседните страни.
По отношение на кипърския въпрос в частност, предвид предложенията за включването на проблема с изолацията на кипърските турци в доклада, считам, че Европейският съюз трябва да действа съобразно резолюциите на ООН. Това означава, че незаконно окупираните земи не могат да бъдат признати; напротив, помощ трябва да се предоставя съобразно правното положение, както е в момента.
В същото време Турция трябва да изтегли армията, за да премахне тази голяма пречка пред цялостните усилия за преодоляване на трудностите на кипърските турци.
Jelko Kacin
(SL) Поздравявам всички докладчици за балансираните им доклади, а на Вас, г-н Фюле, пожелавам успех във важната Ви роля.
Искам да посоча, че държавите-членки на Европейския съюз не комуникират по възможно най-добрия начин със страните от Западните Балкани. Някои подхвърлят нереалистични дати. Споменатата днес 2014 г. поражда фалшиви надежди, нереалистични очаквания и подвежда политиците и общественото мнение в тези държави. Ще утвърдим проевропейските сили само ако подходим реалистично и се държим подходящо. Фалшивите обещания вредят и на тях, и на нас. Нека бъдем честни, коректни и надеждни.
Konrad Szymański
(PL) Г-жо председател, съзнавам колко трудно е в социалната ситуация в Турция правителството да предприеме действия за подобряване на демокрацията и правата на човека. Разбирам го много добре, но искам да привлека вниманието към един проблем, който не получи нужния акцент в разискването. Имам предвид свободата на вероизповедание, която е все още ограничена в Турция, и в частност по отношение на християните. В Турция все още имаме проблем с препятствията пред религиозните общности във връзка с техния правен статут. Християнските общности, независимо от въвеждането на закона за фондациите, имат сериозни проблеми с връщането на конфискуваното имущество. Вселенската патриаршия е с ограничени права по отношение на обучението на духовенство и свободното избиране на Вселенски патриарх. Много съм благодарен на докладчика за подчертаването на всички тези аспекти в доклада. И съжалявам, че въпросът беше изцяло пренебрегнат в изказването на г-н Лопес Гаридо. Г-н Лопес Гаридо, една лична забележка: идеологията и правата на човека не се смесват.
John Bufton
(EN) Г-жо председател, ще говоря относно Турция.
Обезпокоен съм, че през 2003 г. Партията за независимост на Обединеното кралство, на която съм член, заяви тук в Парламента, че ще има страшни последици от пристигането на имигранти от новите държави-членки в страната ни, Обединеното кралство. Страхувам се, че ако Турция се присъедини, на 70 милиона души ще им бъде позволено да дойдат в Обединеното кралство. Държавата ни е пълна. Милиони са безработни. Натискът върху обществените услуги е невероятен. И дума не може да става за присъединяването на Турция.
Отказан ни беше избор. На хората в моята страна им беше отказано правото да гласуват относно Договора от Лисабон. Със сигурност в страната ни трябва да обсъдим дали да бъдем в Европейския парламент. Боя се, че присъединяването на Турция ще бъде последната капка, с която чашата ще прелее. Убеден съм, че сме на ръба цялото европейско обединение да рухне, с еврото и прочие. Като добавим и присъединяването на Турция, положението ще се влоши съвсем.
Г-н Фюле, това е първият Ви работен ден. Запомнете от мен, като гражданин на Уелс в Обединеното кралство: ние просто не желаем Турция да се присъедини.
Zoltán Balczó
(HU) По отношение на присъединяването на Турция трябва да се изясни един основен въпрос: как възприемаме Европейския съюз? Смятаме ли още ценностите, общите европейски ценности, за важни? Тези ценности се основават на учението на християнството, независимо от броя на активно религиозните хора. Считаме ли за важно културното наследство на Европа като сила за сближаване? Ако отговорът е "да", Турция няма място в Европейския съюз. Естествено, целта ни трябва да бъде да изградим възможно най-добро партньорство с нея. Друг важен фактор е, че присъединяването й ще бъде прецедент. Министърът на външните работи на Израел заяви, че са търпеливи, но определено желаят да станат член на Европейския съюз. Трябва да кажа, че Израел също няма място в Европейската общност.
Csaba Sógor
(HU) По отношение на защитата на малцинствата е постигнат напредък от Хърватия и Македония, но двете държави съвсем не са изпълнили всичко. Какво можем да направим? Европейският съюз би могъл да насърчи държавите чрез примера си по отношение на защитата на малцинствата, но какво всъщност се случва в него? Би било добър знак Франция и други да ратифицират Хартата за малцинствените и регионалните езици, Словакия да отмени мерките, дискриминиращи малцинствата (вижте закона за езика), а Гърция да признае, че на територията й живеят малцинства, и да гарантира правата им като отделни лица и като общности. В Румъния, да се надяваме, ще има закон за малцинствата, макар че все още сме далеч от това да имаме представители на малцинствата във висшия команден състав на армията и че автономията изглежда по-страшна от 14-а Приднестровска руска армия. Парламентът може да насърчи настоящите държави-членки да дадат добър пример, като въведат стандарти за защита на малцинствата, които да бъдат задължителни за цялата територия на Съюза.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Г-жо председател, г-н член на Комисията, 2009 година, според доклад на Международната кризисна група, трябваше да бъде решаваща за интеграцията на Турция в Европейския съюз. Трябваше да има или пробив в преговорите за присъединяване, или те да бъдат прекратени. Днес преговорите продължават в други области, свързани с присъединяването. Испанското председателство наистина казва, че иска Анкара да се присъедини към Общността възможно най-скоро, но става все по-ясно, че Анкара преосмисля мястото си в световния ред и членството в Общността не е приоритет за нея. Отмяната на визите за Йордания, Либия, Иран и Сирия, влошаването на отношенията с Израел, затоплянето им със Судан, подписването на споразумение за започване на дипломатически отношения с Армения и възпрепятстването на споразумение с Кипър - всичко показва, че Анкара все повече се ориентира към сътрудничество със съседите си, макар цената да е отслабване на позицията й в преговорите за присъединяване.
Въпросът за енергийната сигурност и ключовото географско местоположение на Турция означават, че тя бавно става необходима за защитата на европейските интереси. Ето защо е възможно не след дълго присъединяването й към Европейския съюз да е по-важно за нас, отколкото за Турция. Затова призовавам Комисията и Съвета да дефинират отново перспективите за турското членство в ЕС.
Alf Svensson
(SV) Г-жо председател, считам за изключително важно да се признае и подчертае напредъкът на страните кандидатки, участващи в преговорите. Считам го за много важно чисто психологически. Освен това не можем да отречем, че преговорите с ЕС водят до по-добри условия за народите в тези страни. Преговорите сами по себе си са положителни.
Сигурен съм, всички сме съгласни, че Турция трябва да положи значителни усилия и че свободата на вероизповедание, свободата на изразяване и свободата на печата се подразбират. Трябва обаче да кажем, че преговорите с Турция са не само преговори с държавата или нацията Турция, а че тя представлява един вид ключ или мост към целия регион. Затова не трябва да забравяме, че отношенията на ЕС с региона ще се влошат значително, ако отново затворим вратата.
Chrysoula Paliadeli
(EN) Г-жо председател, иска ми се да имах времето на обясня на колегите в Парламента причините, поради които гърците са толкова чувствителни по въпроса за името на бивша югославска република Македония. За съжаление, една минута не стига.
Историята, датираща от края на 40-те години на XX век, е тъжна и завършва със създаването на една грешна представа. Мога да ви уверя, че гърците не са нито националисти, нито експанзионисти. Те само се противопоставят на използването на име, което е част от собствената им древна историческа и археологическа традиция.
Разбирам, че бивша югославска република Македония, като нова независима държава, преминава през забавен етап на етногенеза. Сериозните учени в Скопие не поддържат националистическата нагласа на техния министър-председател. Те предпочитат да запазят мълчание, вместо да застанат срещу битуващата тенденция, което, както правилно се отбелязва в доклада Thaler, може да засили напрежението.
Искам Парламентът и новата Комисия да се опитат да допринесат за решаването на въпроса с името не като насърчават националистическите нагласи на правителството на бивша югославска република Македония, а като подкрепят гръцкото становище, което се бори за умерен компромис, който накрая ще удовлетвори по-скоро народа на бивша югославска република Македония, отколкото този на Гърция.
Zigmantas Balčytis
(LT) Днешното разискване показа, че макар членовете на ЕП да имат различни мнения относно напредъка на Турция, вероятно всички сме съгласни, че основната предпоставка за членство в ЕС е правилното осъществяване на основни реформи. Считам, че е твърде рано да говорим за конкретни дати, но трябва да следим и да изискваме от Турция напредък, тъй като скорошните събития, в които беше забранена дейността на политически партии, причиняват безпокойство и не доказват ангажимента на Турция да зачита гражданските и политическите свободи и права. Все пак трябва да дадем възможност на Турция да преразгледа действията си и да се надяваме, че в бъдеще тя ще бъде демократична и свободна държава.
Petru Constantin Luhan
(RO) Хърватия продължава да е най-напредналата от страните от Западните Балкани по пътя им към присъединяване към ЕС. Тя може да служи за пример на страните в региона по отношение на изпълнението на критериите и условията за присъединяване.
Приветствам отбелязания напредък с вътрешните реформи, посочен и в доклада за напредъка през 2009 г. Методът на изпълнение на необходимите критерии за присъединяване, особено произтичащите от глава 23 "Правосъдие и основни права", е важен елемент от напредъка на държавата към постигане на европейските стандарти.
Подкрепяме присъединяването на Хърватия към Европейския съюз, при положение че се основава на пълно съответствие с критериите, в това число и пълно сътрудничество с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия.
Хърватия ще приключи преговорите за присъединяване тази година. На практика разискваният днес доклад е последният доклад за напредъка, изготвен от Европейския парламент. Уверени сме, че догодина ще гласуваме договора за присъединяване на Хърватия към Европейския съюз, което ще е положителен сигнал за целия регион.
Milan Zver
(SL) Г-н член на Комисията, поздравявам Ви за новия пост и се надявам да имате успех.
Много се радвам, че трите доклада са положителни и докладчиците са видели в държавите напредък по отношение на модернизирането, както ние го разбираме от европейска гледна точка. Най-важното е, че и трите държави спазват високи стандарти относно правата на човека. Европа трябва да е стриктна в това отношение и в насърчаването на страните да решат въпросите със съседите си.
Искам също да кажа, че няма да подкрепя доклада за Хърватия, най-вече защото не се отнася справедливо към Словения.
Iuliu Winkler
(RO) Най-ефективната външна политика на Европейския съюз по отношение на Западните Балкани е да се разшири към региона. Това ще гарантира мира и ще въведе демокрация в една област, която в най-новата история доби, за съжаление, репутацията на "барутния погреб на Европейския съюз".
В същото време най-ефективната външна политика на новите държави от Западните Балкани е да бъдат част от пространството на стабилност и просперитет на Европейския съюз. В процеса са ни необходими инструменти. Затова приветствам докладите за напредъка на Хърватия и Македония, които са ценни инструменти.
Считам, че са необходими и икономически инструменти, заедно с регионално, икономическо и търговско сътрудничество, в това число и по отношение на инвестициите, вече доказали своята ефективност. Считам, че инструментите трябва да бъдат обсъдени от Европейската комисия и от правителствата на Хърватия и Македония.
Barry Madlener
(NL) Всъщност искам да задам въпрос на ръководителя на турската делегация, г-жа Flautre. Не знам дали мога да го направя сега - затова вдигнах синята си карта. Мога ли да й задам въпроса?
Г-жо Flautre, искам да Ви попитам, предвид ужасяващите "убийства на честта", дали сте съгласна, че трябва да внесем искане за разследването им в Турция? В моята държава, Нидерландия, "убийствата на честта" сред турците са шокиращо широко разпространени, както и в Германия, и считам, че това е само върхът на айсберга и че ужасно много "убийства на честта" се извършват в Турция. Можем ли да поискаме от г-н Фюле да разследва "убийствата на честта" в Турция?
Hélène Flautre
(FR) Г-жо председател, въпрос - да, но какъв? Зададен на кого и с каква цел? Считам, че нашата делегация - на която сте член, г-н Madlener - се е ангажирала и продължава да се ангажира твърдо с правата на човека и равенството между половете, както и с всяка инициатива, предприета срещу насилието над жените.
Споменах го в изказването си. Считам, че т.нар. "убийства на честта", които са престъпления, организирани на семейна или племенна основа, категорично не могат да бъдат оправдани и е радостно да видим, че вече никой в Турция не е склонен да приеме такива архаични престъпни практики.
Диего Лопес Гаридо
Г-жо председател, госпожи и господа, благодаря ви за пространното разискване, в центъра на което са отличните предложения за резолюции на Европейския парламент, и поздравявам авторите, г-н Swoboda, г-н Thaler и г-жа Oomen-Ruijten.
Според мен можем да кажем, че повечето от вас се изказаха в подкрепа на процеса на разширяване като съществена част от европейската интеграция. Както каза г-н Brok, разширяването представлява успех за Европейския съюз, а други колеги посочиха някои от примерите за успеха на процеса на разширяването. То е и съществен елемент от задълбочаването на демократичните реформи в държавите, които се приближават към Европейския съюз, на които им предстои влизане и които имат перспектива за присъединяване. Както подчерта г-н Mauro, това винаги предполага изпълнение на Копенхагенските критерии, което също е елемент от широкия консенсус, и следователно пълно зачитане на правата на човека.
Напълно съм съгласен с думите на г-н Cashman, че отношението към малцинствата говори за държавата, а не към мнозинството, макар че и то има значение. Така трябва да оценяваме зачитането на правата на човека и оттук спазването на Копенхагенските критерии.
Друг въпрос, по който има общо съгласие, е, че за Западните Балкани европейската перспектива е основен елемент за техния напредък - както посочиха г-жа Giannakou и г-н Winkler - и е в интерес не само на тези държави, но също и в интерес на Европейския съюз, както каза г-жа Göncz.
По отношение на Хърватия също сме съгласни като цяло, че възможно най-скоро трябва да отворим нови глави, но трябва да споменем, че досега са отворени 28 от 35 преговорни глави, 17 от които са приключени на работно равнище. Испанското председателство ще продължи работата си за постигане на по-нататъшен напредък в преговорите, заедно с Европейския съвет и Съвета, за да ги доведе до финалния етап скоро. Затова по-рано казах, че срещите с Хърватия относно присъединяването ще започнат незабавно.
Очакваме преговорите за членство да приключат тази година, както предлага авторът на доклада, г-н Swoboda, и както поискаха някои колеги, като г-н Hökmark, г-н Berlinguer и г-н Lisek, който изрази надежда Хърватия да се присъедини към Европейския съюз по време на полското председателство.
Така че имаме напредък по отношение на Хърватия, както подчерта г-н Poręba. Но все още предстои работа, има например някои недостатъци в областта на правото, както посочи г-жа Serracchiani.
В резултат считаме, че сме стигнали важен заключителен етап от присъединяването на Хърватия и се надяваме, че преговорите ще бъдат приключени и тя ще се присъедини към Съюза възможно най-скоро след ратифицирането на съответните договори на Европейския съюз.
По отношение на Македония разискването се фокусира основно върху името й. Очевидно името не е сред Копенхагенските критерии, но добросъседските отношения играят важна роля в процеса на формиране на националната политика във всички страни кандидатки.
Страните кандидатки, както и държавите-членки, следователно трябва да подходят крайно предпазливо към подобни въпроси. Трябва също така да помним, че отправната точка за преговорите е единодушието, с други думи единодушното съгласие между настоящите държави-членки.
Решението, за което се застъпиха г-н Posselt, г-н Kasoulides, г-жа Cornelissen, г-н Chatzimarkakis, г-жа Göncz и г-жа Paliadeli, се основава на преговори под егидата на Организацията на обединените нации и двустранен контакт между бивша югославска република Македония и Гърция. Макар въпросът да е, разбира се, много важен, Европейският съюз не участва на практика в обсъжданията с ООН.
Затова в момента не считам, че можем да кажем точно кога ще се реши конфликтът, но мога да кажа със сигурност, че испанското председателство също поздравява министър-председателите Груевски и Папандреу за подновяването на прекия диалог. Това показва лидерските качества и на двамата и без съмнение ще доведе до открита атмосфера и нагласа, за което говори г-н Tremopoulos.
Считаме, че правителството на бивша югославска република Македония ще е в състояние да придвижи преговорите напред. Перспективата за присъединяване към Европейския съюз винаги е имала голямо значение за цялата държава, т.е. и за етническите групи, били те големи или малки.
И накрая, по отношение на Турция имаше много изказвания. За начало, преговорите продължават с разумно темпо - не са спрели - казвам го в отговор на забележката на г-н Van Orden по отношение на скоростта на преговорите.
Надяваме се да отворим още преговорни глави по време на испанското председателство. Споменах някои от тях, но естествено не можем да предвидим сроковете, тъй като те зависят от напредъка на реформите в Турция и дали държавата изпълнява критериите. Освен това, както всички знаете, във всеки от случаите, на всеки етап и за всяка глава трябва да има единодушие.
Защитата на правата на човека и изпълнението на Копенхагенските критерии са тема, която присъства в много от изказванията и която е ясно посочена в доклада на г-жа Oomen-Ruijten, и трябва да кажем, че Турция трябва да положи повече усилия в тази област. Казвам го в отговор на г-н Belder, г-н Salafranca и др., както и на г-н Angourakis и г-н Klute, които говориха за насърчаването на правата на човека и основните свободи.
Те са прави, но също така е вярно, че преговорният процес продължава да бъде основното средство на Европейския съюз да повлияе върху постигането на напредък и в случаите, когато той не е достатъчен. Това беше споменато и в изказванията на други колеги, като г-н Obiols, г-жа Flautre, г-жа Lunacek, г-н Preda и г-н Balčytis. Считам, че не трябва да го забравяме, когато оценяваме балансирано преговорите ни с Турция.
Кипър също беше предмет на много изказвания и, разбира се, ще бъде решаващ въпрос през идните месеци. Трябва да кажем, че текущите преговори между лидерите на двете общности на острова са положителни и че е създадена по-добра атмосфера на доверие.
Подразбира се, че решаването на кипърския въпрос ще премахне една, няколко или всички пречки пред напредъка на Турция към присъединяването й и че при всички положения ще изпрати важен, положителен сигнал на целия регион, с помиряването като основна цел, както г-н Howitt с право посочи.
Всички сме съгласни, разбира се, че Турция трябва да се съобрази с Допълнителния протокол. Постоянно призоваваме за това и във всеки диалог с Турция Съветът напомня ангажимента й, който трябва да спази. В заключенията на Съвета от 8 декември 2009 г. се казва, че ако не бъде постигнат напредък по въпроса, Съветът ще запази мерките, приети през 2006 г., което ще има дълготраен ефект върху целия процес на преговорите.
Г-жа Koppa и г-н Salavrakos посочиха и друго: нарушаването на въздушното пространство и инцидентите в Егейско море. Така че повтарям, отношенията със съседите са необходимо условие при оценяването на напредъка на Турция в преговорите. Заключенията на Съвета от 8 декември, които споменавам многократно, изпратиха послание на Турция по въпроса. Уверявам ви, че председателството ще следи отблизо въпроса и ще настоява за решаването му при всеки възможен случай.
При всяко положение, г-жо председател, становището на председателството по отношение на преговорите с Турция е абсолютно ясно. Ние сме в съгласие с подновения консенсус относно разширяването, според решението на Съвета от декември 2006 г., а това означава, че целта на преговорите със сигурност е бъдещото присъединяване на Турция към Европейския съюз.
Щефан Фюле
Г-жо председател, изключително съм благодарен, че имах възможността да участвам толкова рано в обмяната на мнения с вас относно страните кандидатки за членство. По време на изслушването обещах, че ще присъствам и ще чуя съвета ви, а днешното разискване е явно доказателство за това, че тази зала е средище на плодотворна, мъдра и прозорлива мисъл.
Позволете да направя две общи забележки. Първо, приемам много сериозно обещанията, които направих по време на изслушванията. За мен е важно не да се представят два монолога, а да има диалог със залата, който отразява истинския дух на Договора от Лисабон.
Другата ми забележка е нещо, което споменах два пъти по време на изслушването ми. В разговорите със страните кандидатки и бъдещите страни кандидатки винаги подчертавах следните четири принципа. Първо, стриктен ангажимент към Копенхагенските критерии; те не подлежат на договаряне. Второ, стриктен ангажимент към основните свободи и права, включително религиозните права, правата на малцинствата и, разбира се, правата на жените. Трето, честен процес, отразяващ доверието и на двете страни на всички нива. Четвърто, никога не подценявам въпроса за интеграционния капацитет.
Относно Хърватия и резолюцията на Парламента, и становището на Комисията подчертават, че Хърватия може да разчита на Парламента и на Комисията като надеждни съюзници. Ако държавата успее да изпълни всички оставащи условия, аз съм уверен, че преговорите за присъединяване могат да приключат тази година. Комисията и аз сме уверени, че настоящото и бъдещите председателства, както и Европейският парламент, ще подкрепят Хърватия да постигне целта си.
Относно бивша югославска република Македония позволете още веднъж да подчертая, че страната получи препоръката на Комисията да започне преговори за присъединяване въз основа на собствените си заслуги. Въпреки това държавата продължава да се сблъсква с много неотложни предизвикателства, включително и политическите критерии. Както беше посочено в разискването, сега има възможност да се реши въпросът с името и аз ще подкрепя продължаващите преговори.
Относно Турция всички сме наясно, че няма да ни е лесно - нито на Турция, нито на Европейския съюз, както ясно беше посочено в много от изказванията ви. Знам обаче, че турското правителство все още държи на демократичната инициатива. Кой можеше да си представи само преди пет години турското общество и политиците да обсъждат открито и интензивно кюрдския въпрос, отношенията между цивилни и военни, повторното отваряне на семинарията в Халки или отношения с Румъния?
При все това оставам загрижен за ограниченията на свободата на печата и плурализма на медиите. Необходими са допълнителни законодателни промени за защита на журналистите, защитниците на правата на човека и политиците от наказателно преследване и осъждане заради изразяване на мнения срещу насилието.
Що се отнася до преговорите за присъединяване, отварянето на важната глава "Околна среда" през декември миналата година е обнадеждаващо - с това отворените глави станаха 12. Надявам се, че ще можем да отворим още преговорни глави тази година. Турция обаче ще трябва да положи допълнителни усилия, за да бъде в състояние да изпълни взискателните критерии. Затова е важно да продължи стриктно необходимата подготовка.
Комисията също така приветства задълбочения диалог с Турция по въпросите на имиграцията, който следва да доведе до конкретни постижения, в частност по отношение на реадмисията и граничния контрол. В отговор на конкретен въпрос на един от членовете на ЕП позволете да кажа, че Комисията е наясно с неотдавнашната отмяна на визите за Ливан и Сирия. Отговорният генерален директор на Комисията ще бъде в Анкара следващата седмица. Това ще бъде един от обсъжданите въпроси и аз ще докладвам за дискусиите.
Позволете ми също, в отговор на запитване, да посоча следното становище на Комисията. Всички предложени и предприети мерки от страна на Комисията винаги са били насочени към прекратяване на изолацията на общността на кипърските турци, като средство за улесняване на обединението на Кипър в съответствие със заключенията на Съвета от април 2004 г. Предоставяме пакет от помощи в размер на 259 млн. евро за устойчивото социално-икономическо развитие на общността на кипърските турци и пълноценното участие в Европейския съюз след постигане на споразумение и обединение. Регламентът за демаркационната линия работи за улесняване на икономическите и лични контакти между кипърските турци и кипърските гърци. Регламентът относно специални условия за търговия с кипърската турска общност все още се разглежда от Съвета.
Ако се върнем към Турция, процесът на реформи трябва да продължи и Европейският съюз трябва да продължи да насърчава процеса и напредъка. Комисията остава ангажирана с процеса на присъединяване на Турция. Нашето влияние в Турция ще стане още по-надеждно и по-силно, ако ангажиментите ни останат недвусмислени.
Очаквам с нетърпение много ползотворно и близко сътрудничество в следващите пет години.
(Ръкопляскания)
Председател
В заключение на разискванията са внесени три предложения за резолюции от комисията по външни работи на основание член 100, параграф 2 от Правилника за дейността.
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе днес.
Писмени изявления (член 149)
Luís Paulo Alves  
Докладът признава някои положителни стъпки, които Турция, страна кандидатка от 2005 г., е предприела по пътя към присъединяване към ЕС, въпреки че е призована да ускори темпото на реформите. Припомням, че през декември 2006 г. преговорите бяха частично прекратени поради отказа на държавата да прилага митническия съюз с ЕС спрямо Кипър. Конфликтът с Кипър трябва да бъде решен и страната трябва да продължи да бележи напредък по отношение на демокрация, защита на правата на човека, борба с корупцията, свобода на печата, политическа прозрачност, по-бързо и ефективно правосъдие, закони за борба с дискриминацията, основана пол, сексуална ориентация, етническа и религиозна принадлежност, и реформиране на публичните служби. Турското правителство демонстрира политическа воля да продължи с реформите и значително подобри основните свободи и демократичното развитие в държавата. Затова трябва да продължим да бележим напредък в преговорите за гарантиране на присъединяването на Турция като страна с изключително важна роля на посредник в конфликтите между Израел и Палестина и като платформа за разбирателство между Ирак и Иран.
Mara Bizzotto  
Г-жо председател, госпожи и господа, докладът със сигурност съдържа някои интересни моменти, дори и за тези, като мен и много от вас, които сме против предоставянето на членство в ЕС на Турция. Съдържанието на доклада илюстрира понякога сериозните случаи на неизпълнение от страна на Турция на основните условия за присъединяване към ЕС. Някои части от резолюцията, предложена от комисията по външни работи, също са доста строги. Документите не се противопоставят на теоретичното бъдещо влизане на Турция в ЕС; въпреки това съм много щастлива да приветствам заключенията, които Парламентът възнамерява да оповести, за очакваната липса на напредък в Турция. Тези, които като мен се противопоставят на присъединяването на Анкара към ЕС, откриват в тях потвърждение на своите традиционни възражения: в Турция все още има ограничения на основните свободи, нарушаване на правата на човека, агресивно поведение по отношение на Кипър и Гърция и дискриминация срещу етническите и религиозните малцинства - все проблеми, които Европа очевидно не може да пренебрегне. И всичко това задълбочава обичайната загриженост във връзка с културните и географските различия между Турция и Европа, както и проблемите, които биха възникнали при допускането на една държава с над 80 милиона жители: фактори, които ще продължат да засилват непоколебимата ми увереност, че не е правилно Турция да влезе в Европа, чието единство зависи преди всичко от духа на християнството.
Robert Dušek  
От една страна, начинът и степента на процеса на демократизация в Турция и на процеса на приближаване към ЕС са от съществено значение. От друга страна, обсъждането на бъдещото членство на Турция в ЕС не може да бъде едностранно. Всяко разширяване включва бюджетни съображения - дали присъединяването на дадена страна към ЕС ще доведе до ползи или финансовите загуби ще имат превес. Страхувам се, че в сегашната криза с Общата селскостопанска политика (ОСП) и косвено с европейския бюджет не можем да позволим разширяване, включващо държава, в която седем милиона от жителите се препитават от селско стопанство (в ЕС цифрата е 10,4 милиона). За сравнение, при сегашните условия разходите за Турция до 2025 г. ще бъдат около 10 млрд. евро, а за всички 10 от новите държави-членки от "източното разширяване" - до 8 млрд. евро. Директните плащания за турските земеделски производители и средствата за развитие на селските райони и за подкрепа на пазара съгласно настоящата нормативна уредба ще осъдят на гибел европейското селско стопанство и земеделските производители. С оглед на огромната територия, броя на жителите и икономическото положение на страната кандидатка, присъединяването на Турция към ЕС ще наложи огромно бреме на бюджета, заедно с 9% спад в БВП на глава от населението в ЕС. Поради тези причини трябва да обсъдим отново и по-подробно присъединяването на Турция към ЕС, заедно с реформите на ОСП.
Martin Kastler  
Похвално е, че новата македонска демокрация е постигнала напредък във всички области на обществото и стопанската дейност. Горещо приветствам факта, че президентските и местните избори през март 2009 г. преминаха гладко. Това е показател за нарастващата демократизация на целия регион, отразена в Македония. Македония изпълни всички критерии за либерализиране на визовия режим и от 19 декември 2009 г. за нейните граждани се прилага безвизов режим. Това е голяма крачка напред. Въпреки това Македония все още трябва да осъществи редица реформи. Много се надявам, че можем да използваме натрупания опит от първата фаза от източното разширяване на ЕС, за да й помогнем в процеса. Имам предвид институционалните реформи, където политическите фондации и различните неправителствени организации постигнаха толкова много. Две са областите, в които трябва да засилим сътрудничеството по отношение на преобразуването и стандартите на ЕС. Това са реформа в публичната администрация, в съдебната система и в полицията. Лично аз искам спорът за името между Македония и Гърция да бъде забравен незабавно. Важно е напредъкът към обединението на Европа да не бъде възпрепятстван от двустранни спорове.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Хърватия, заради геополитическото си положение и историческите си връзки, трябва без съмнение да се присъедини към Европейския съюз възможно най-бързо. Въпреки напрежението със съседите и етническите конфликти, възникнали по време на гражданската война, не мога да си представя напълно интегрирана и обединена Европа без Хърватия. Преговорите, започнали през 2004 г., са обещаващи и ако няма проблеми, те трябва да приключат през тази година, като се има предвид, че 28 области трябва да бъдат довършени. Присъединяването на Хърватия към НАТО през април 2009 г. определено затвърди кандидатурата й за присъединяване към ЕС. Стабилизирането на региона, исторически познат като балканския "врящ казан", ще бъде гарантирано само чрез присъединяването на Хърватия. Надявам се, че когато в началото на 2012 г. заема мястото си в Европейския парламент, ще мога да поздравя тук колеги от Хърватия.
Franz Obermayr  
Приветствам напредъка, постигнат от Хърватия, по-специално в борбата с корупцията. Трябва да се предприемат мерки срещу корупцията в институциите. Освен това е нужна промяна в отношението като цяло и обществеността да е по-осведомена относно корупцията, която за съжаление все още е част от ежедневието в държавата. Що се отнася до отношенията на Хърватия с нейните съседи, радостно е да видим, че се очаква компромис по отношение на граничния спор със Словения. Надявам се също, че признаването на Косово от страна на Хърватия няма да доведе до увеличаване на напрежението на Западните Балкани, по-специално със Сърбия, която сега разбираемо показва загриженост. Предвид очевидния напредък на Хърватия и убеждението ми, че тя е част от Европа в културно, политическо и историческо отношение, подкрепям предложението за резолюция. Ако Хърватия изпълни всички условия, считам, че ще може да се присъедини към Европейския съюз скоро.
Kristiina Ojuland  
Г-жо председател, във връзка с моето изказване от 20 януари се интересувам какъв тип мерки според данните на Съвета и Комисията е приложило турското правителство, за да включи населението в процеса на демократизиране и на реформи, необходими за интеграция с Европейския съюз. Докладът за напредъка на Турция през 2009 г. посочва недостатъци в изпълнението на Копенхагенските критерии, с особен акцент върху политическите критерии, които включват прилагане на принципите на демокрацията и правовата държава, правата на човека и защитата на правата на малцинствата. В доклада се отбелязва, че през последната година Турция е получила 567 млн. евро като помощ за развитие. Средствата в по-голямата си част бяха насочени към изпълнение на незавършените реформи в политическата област и в системата на правосъдието, както и за развитие на гражданското общество. В същото време стана ясно, че използването на инструментите е децентрализирано, което означава, че турските органи управляват отпуснатата помощ след акредитация от Комисията. Тъй като имат интерес да проведат преговорите за членството на Турция възможно най-бързо, което означава, че недостатъците трябва да бъдат преодолени, Съветът и Комисията следва да разполагат с точно изложение на конкретните действия от страна на турското правителство, за да постигнат целта. На началната си страница Комисията в действителност нагледно е представила проекти за прекратяване на използването на детски труд, за придобиване на основно образование, за включването в обществото на хората в неравностойно положение и за създаване на поверителна линия за жените в Турция, подложени на домашно насилие. Но това достатъчно ли е да създаде нужната масова обществена подкрепа за незабавно и успешно прилагане на необходимите реформи? С оглед на съдържанието на доклада, какви допълнителни спешни мерки и проекти са планирани за преодоляване на препятствията в проблемните области?
Wojciech Michał Olejniczak  
Когато няколко страни от Централна и Източна Европа се присъединиха към Европейския съюз в голямото разширяване от 1 май 2004 г., разделението на Европа от желязната завеса окончателно приключи. Тогава не всички държави от Централна и Източна Европа влязоха в европейското семейство. Тогава стана ясно, че голямото разширяване ще трябва да продължи и да включи още няколко страни от региона. През 2007 г. Румъния и България станаха държави-членки на Европейския съюз. Но тяхното присъединяване не може да се счита за края на разширяването на Съюза.
В момента държавата, която е най-близо до присъединяване към ЕС, е Хърватия. Напълно подкрепям приключването на преговорите с нея колкото е възможно по-бързо, за да може да се присъедини към Европейския съюз скоро. Приканвам и двете страни в преговорите за максимална гъвкавост и воля за постигане на споразумение. Освен това призовавам Хърватия за по-големи усилия за изпълнение на общностните изисквания в области като публичната администрация и съдебната система и за подобряване на механизмите за ефективна борба с организираната престъпност и корупцията. Също така се включвам в призива към Хърватия да покаже добра воля в сътрудничеството с Международния наказателен трибунал за бивша Югославия.
Siiri Oviir  
Като предпоставка за приключване на преговорния процес с Турция, започнат през 2005 г., тя трябва да изпълни всички критерии от Копенхаген и да отговаря във всяко отношение на интеграционния капацитет на ЕС. В действителност Турция започна да прилага нужните реформи, да развива добросъседски отношения и постепенно да изпълнява критериите за членство в ЕС. Подкрепям тези действия и присъединяването на Турция към ЕС, ако, разбира се, условията за членство са изпълнени изцяло. Безпокоя се обаче, че напоследък положителните сигнали по отношение на прилаганите реформи не са достатъчни и Турция все още има сериозни проблеми в прилагането на правните норми, особено по отношение на правата на жените, борбата с дискриминацията, свободата на словото и вероизповеданието, нулевата толерантност към изтезанията и мерките за борба с корупцията. Призовавам Турция да продължи и да увеличи усилията си за цялостно изпълнение на критериите от Копенхаген и да консолидира подкрепата в турското общество за необходимите реформи за предоставяне на равенство на всички хора, независимо от пола, расовия или етнически произход, вероизповеданието или убежденията, наличието на увреждане, възрастта или сексуалната ориентация.
Rovana Plumb  
Считам, че е в интерес и на двете страни - ЕС и Турция, процесът на разширяването да продължи. Затова Турция трябва да ускори процеса на реформите, за да изпълни поетите ангажименти.
Нека посоча няколко примера. Законодателството относно равенството между половете е хармонизирано, но са необходими по-големи усилия в прилагането му, за да се намалят различията между мъжете и жените по отношение на участието им на пазара на труда, в политиката и при вземането на решения, както и по отношение на достъпа до образование. Постигнат е напредък във връзка с опазването на околната среда, особено с подписването на Протокола от Киото, в епохата на адаптиране към последиците от изменението на климата. Въпреки това предстои още много работа по отношение на качеството на водите, опазването на природата и ГМО (генно модифицираните организми).
Приветствам напредъка на Турция, но в същото време подкрепям отправеното към Анкара искане за по-големи усилия в процеса на реформи, за да може да се присъедини към европейския клуб.
Bogusław Sonik  
Един от ключовите критерии от Копенхаген, който трябва без съмнение да бъде изпълнен, за да може страната да стане една от държавите-членки на Европейския съюз, е зачитането на правата на човека. Искам да обърна внимание на известните случаи на нарушаване на правата на жените.
Почти всеки ден пресата ни информира за поредните убийства на жени, известни като "убийства на честта". В момента се говори за случая с 16-годишната Медина Меми, жестоко убита от собствените й баща и дядо. Шокиращо е, че двамата са отнели живота на момичето, защото е говорило с момчета, но начинът, по който е извършена тази жестокост, е още по-шокиращ. Резултатите от аутопсията показват, че Медина, която е била заровена в кокошарник, все още е била жива в момента на заравянето й и е била в съзнание до самия край. Невъобразимото страдание на умиращата девойка е било причинено като изкупление за "нанасянето на позор" на семейството. Ужасяващо е, че случаят с Медина не е единичен, а широко разпространено и варварско явление. Уплашено за живота си, момичето е съобщило на полицията за страховете си няколко пъти - неуспешно, защото е изпращано вкъщи всеки път.
Убийството, вкоренено дълбоко в турската традиция от поколения, често намира удобно оправдание в идеята за възстановяването на накърнената семейна чест, в чието име се предполага, че го извършват мъжете. Между държавата, която все още не е успяла да се справи с този проблем, и Европа продължава да има дълбоко разделение, тъй като Европа защитава основни ценности. Подобно разделение е сериозна пречка за изграждането на обща идентичност.
Traian Ungureanu  
Надявам се, че тазгодишният доклад за напредъка ще насърчи Турция да съгласува в по-голяма степен външната си политика с тази на Европейския съюз. Черноморският регион следва да бъде приоритетна област, в която Турция, като ключов партньор на ЕС, ще допринесе за постигането на европейските цели като част от инициативата "Черноморско взаимодействие".
Също толкова важно е участието на Турция в осигуряването на енергийната независимост на ЕС. Миналата година приветствах включването на Турция в проекта "Набуко" с подписването на междуправителственото споразумение. Но изразих и дълбоката си загриженост относно намерението на Турция да си сътрудничи с Русия в проекта "Южен поток". Затова настоятелно призовавам Турция да заяви изрично ангажимента си към проекта "Набуко".
Приветствам призива на докладчика за хармонизиране на енергийните политики на Турция и ЕС, по-конкретно чрез отварянето на преговорна глава "Енергетика" и чрез включването на Турция в Европейската енергийна общност.
