Încheierea unui Acord de parteneriat şi de cooperare între CE şi Republica Tadjikistan (dezbatere)
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea comună privind:
declaraţiile Consiliului şi Comisiei privind încheierea Acordului de parteneriat şi cooperare între CE şi Republica Tadjikistan şi
recomandarea (A70007/2009) lui Alojz Peterle, în numele Comisiei pentru afaceri externe, referitoare la propunerea de decizie a Consiliului şi Comisiei privind încheierea Acordului de parteneriat şi cooperare între Comunităţile Europene şi statele membre, pe de o parte şi Republica Tadjikistan, pe de altă parte-
(12475/2004 - 11803/2004 - C6-0118/2005 -.
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, onoraţi membri, dnă comisar, dle Peterle, mă bucur că am în această după-amiază şansa de a discuta legăturile UE cu Tadjikistanul şi, mai ales, importanţa pe care o acordăm punerii bazelor unor noi relaţii cu această ţară, prin încheierea Acordului de parteneriat şi cooperare.
Ştiu că Parlamentul are un interes deosebit în această problemă. În februarie 2008, prin rezoluţia privind o strategie a UE pentru Asia Centrală, aţi solicitat statelor membre să ratifice rapid Acordul de parteneriat şi cooperare, confirmând astfel intenţia Parlamentului de a aproba acordul în viitorul apropiat.
Acum, acordul a fost ratificat şi ne dorim să progresăm cât mai repede, pentru ca Acordul de parteneriat şi cooperare să intre în vigoare cât mai curând posibil, poate chiar până la sfârşitul anului. În acest caz, ar transmite un semnal clar că deschidem un nou capitol în relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Tadjikistan.
Tadjikistanul reprezintă o parte importantă a strategiei globale pentru Asia Centrală. Această ţară greu accesibilă este una dintre cele mai sărace din lume. Graniţa cu Afganistanul este slab întreţinută, devenind una din principalele rute de tranzit pentru traficul de droguri şi o cale de acces în regiune pentru islamiştii radicali. Prin urmare, suntem foarte interesaţi să susţinem Tadjikistanul, atât în propriul său beneficiu, cât şi pentru a rezolva problemele noastre comune. Facem deja acest lucru printr-o serie de legături. În iulie, Preşedinţia suedeză a trimis în această regiune un grup de nivel înalt, iar ieri a avut loc la Bruxelles o conferinţă ministerială cu Asia Centrală.
Cu toate acestea, Tadjikistanul este unul dintre puţinele state de la graniţa estică a UE, cu care nu am încheiat încă un acord global, de la încetarea Războiului Rece. Dacă dorim într-adevăr să rezolvăm problemele pe care le-am menţionat, trebuie să creăm un cadru corespunzător pentru relaţiile noastre viitoare. Măsurile de dialog politic şi cooperare practică cu Tadjikistanul trebuie îmbunătăţite pentru a reflecta mai bine provocările comune cu care se confruntă regiunea. Acordul de parteneriat şi cooperare ne-ar oferi o metodă mai structurată de a discuta problemele de interes comun: drepturile omului, statul de drept, comerţul cu droguri şi crima organizată, precum şi terorismul şi organizaţiile religioase.
În acelaşi timp, trebuie să facem progrese în ceea ce priveşte aspectele referitoare la democraţie, gestionarea socială corectă şi drepturile omului în această regiune. Suntem foarte conştienţi că aceasta nu este o sarcină uşoară. Prin urmare, salut dialogul structurat cu Tadjikistanul privind drepturile omului, care oferă şansa de a purta o discuţie corespunzătoare. Cea de-a doua rundă a acestui dialog va avea loc la Duşanbe, la 23 septembrie.
Trebuie să încurajăm în continuare Tadjikistanul să introducă un program de reforme. Deseori, evoluţia situaţiei este foarte îngrijorătoare. Ne-ar plăcea să vedem o abordare mai democratică în acest stat, în ceea ce priveşte libertatea de organizare, libertatea religioasă, libertatea mass-mediei şi dezvoltarea societăţii civile. Trebuie să facem tot posibilul pentru a convinge Tadjikistanul că trebuie respectat statul de drept în lupta împotriva activităţilor ilegale, a traficului de droguri şi a terorismului. Trebuie să subliniem faptul că trebuie respectate drepturile omului şi libertăţile fundamentale, în vederea prevenirii conflictelor etnice sau culturale.
Ne îngrijorează foarte mult corupţia extinsă din această ţară. Aceasta nu numai că împiedică dezvoltarea Tadjikistanului, ci şi contribuţiile efective din partea donatorilor. Trebuie să folosim toate canalele disponibile pentru a apela la autorităţile tadjice, ca să rezolve această problemă cât mai curând posibil. Nu putem ignora faptul că toate rutele de tranzit pentru traficul de droguri - sau cel puţin foarte multe - trec prin Tadjikistan. Ţara este vulnerabilă în faţa mişcărilor radicale şi a crimei organizate internaţionale. Trebuie să accentuăm sprijinul acordat Tadjikistanului, pentru a combate această activitate şi a furniza, în acelaşi timp, surse alternative de venit. Această strategie este în concordanţă cu angajamentul nostru din Afganistan şi cu eforturile depuse în vederea stabilizării acestei ţări. Salutăm interesul Tadjikistanului pentru cooperare şi îi susţinem eforturile.
Tadjikistanul a dovedit o atitudine deschisă, constructivă faţă de discuţiile privind provocările comune. Acesta este un lucru pozitiv. Acest dialog este un element important în sprijinul acordat Tadjikistanului în vederea promovării cooperării cu vecinii şi pentru a găsi soluţii la probleme regionale urgente şi complexe, precum schimbările climatice, apa şi controalele de frontieră. Având în vedere că suntem foarte interesaţi să rezolvăm multe dintre aceste probleme într-un mod mai eficace şi mai eficient, salut şansa de a crea o nouă bază pentru relaţiile cu Tadjikistanul. Acordul de parteneriat şi cooperare ne oferă un cadru în care ne putem dezvolta în continuare relaţiile bilaterale, contribuind astfel la obiectivele globale ale strategiei noastre pentru întreaga Asia Centrală. Prin urmare, solicit acestui Parlament să voteze în favoarea acordului, astfel încât acesta să intre în vigoare cât mai curând posibil.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dnă preşedintă, în primul rând aş dori să-i mulţumesc dlui Peterle pentru acest raport excelent şi pentru rezoluţie, care oferă o analiză foarte bună a situaţiei din Tadjikistan şi face recomandări pe care le pot susţine.
De la adoptarea Strategiei UE pentru Asia Centrală, în iunie 2007, relaţiile noastre cu toate statele din Asia Centrală s-au accentuat, în beneficiul nostru reciproc. Ritmul contactelor dintre noi s-a accelerat, iar acum ambele părţi înţeleg beneficiile unei cooperări mai mari privind problemele de securitate, gestionarea şi controlul frontierelor, educaţia, guvernarea şi diversificarea energetică. Strategia reuşeşte să modeleze un nou tip de parteneriat cu cele cinci republici din Asia Centrală.
Totuşi, această strategie cuprinzătoare este susţinută de relaţiile individuale şi bilaterale diferenţiate care reflectă diversele aspiraţii şi orientări ale statelor implicate. După cum ştiţi cu toţii, cooperarea noastră cu Tadjikistanul este încă guvernată de acordul de comerţ şi cooperare încheiat cu URSS în 1989 şi la care Tadjikistanul s-a alăturat în 1994. Acest acord nu mai reflectă pe deplin ambiţiile noastre în temeiul Strategiei pentru Asia Centrală şi nu contribuie la susţinerea tipului de relaţie pe care dorim să o avem cu Tadjikistanul.
Aprobarea pe care i-o veţi acorda noului Acord de parteneriat şi cooperare dintre UE şi Tadjikistan, pe care îl veţi dezbate astăzi, ar reprezenta astfel un pas uriaş înainte, care ne-ar permite să ne extindem şi să ne accentuăm cooperarea cu această ţară.
Tadjikistanul de astăzi se confruntă, după cum s-a spus deja, cu provocări economice şi sociale majore. Este important ca Tadjikistanul să reuşească să rezolve aceste dificultăţi, acest lucru fiind şi în interesul europenilor. Acest stat are o graniţă comună de aproape 1 500 de km cu Afganistanul şi este aproape de valea Swat din Pakistan. Acest teritoriu este vulnerabil la influenţele din aceste regiuni de conflict şi la infiltrările militanţilor islamici.
Tadjikistanul reprezintă, de asemenea, elementul cheie pentru oprirea traficului ilegal de droguri către Europa dinspre Afganistan. O cooperare sporită cu Uniunea Europeană poate juca, prin urmare, un rol important în prevenirea răspândirii instabilităţii.
Economia slabă a Tadjikistanului este una dintre principalele sale vulnerabilităţi. Cea mai săracă republică din Asia Centrală a fost grav afectată de o reducere substanţială a preţurilor la aluminiu şi bumbac, ca urmare a recesiunii globale. Acest lucru, împreună cu o scădere de 34% a transferurilor de bani efectuate de imigranţi în prima jumătate a anului 2009, dă naştere preocupării că nivelul sărăciei poate creşte, iar o situaţie socio-economică precară poate provoca tulburări sociale.
Cred că ne aflăm pe drumul cel bun cu Tadjikistanul, susţinând şi încurajând reforme indispensabile. Acesta a fost şi punctul central al vizitelor frecvente ale Reprezentantului Special al UE, dl Morel, şi al propriei mele vizite, din primăvara anului 2008. S-au înregistrat progrese, dar, cu siguranţă, trebuie făcute mai multe. Guvernul a arătat în mod clar faptul că, pe lângă dezvoltarea comerţului şi a cooperării, doreşte să pună în aplicare măsuri de îmbunătăţire a bunăstării sociale, a sănătăţii, educaţiei, să combată corupţia şi să amelioreze situaţia drepturilor omului.
Trebuie salutat faptul că preşedintele Rahmon a creat postul de mediator. Mediatorul va fi un interlocutor important pentru noi în următoarea rundă a dialogului dintre UE şi Tadjikistan privind drepturile omului, pe care aţi menţionat-o şi care va avea loc la 23 septembrie. Reforma judiciară înregistrează în continuare progrese lente, dar sperăm că guvernul va lua în calcul recomandările unui seminar recent al societăţii civile privind drepturile omului, desfăşurat la Duşanbe, în special în ceea ce priveşte reformarea profesiei juridice şi a noului cod de procedură penală din Tadjikistan.
Desigur, cunosc foarte bine care sunt preocupările dumneavoastră în legătură cu democraţia şi drepturile omului în Tadjikistan şi, prin urmare, vă pot asigura că Comisia va lua pe deplin în considerare aceste preocupări în dialogurile purtate cu această ţară.
În ceea ce priveşte reformele economice, considerăm că, pentru soluţionarea problemei sărăciei din această ţară, este foarte important să existe progres, de exemplu în ceea ce priveşte elaborarea unui mecanism de regularizare a datoriilor pe piaţa de bumbac, care sperăm că va croi drumul pentru reforme agricole mai ample şi pentru punerea în aplicare a "libertăţii agriculturii”.
Avizul acordat astăzi de Parlamentul European asupra Acordului de parteneriat şi cooperare ne va ajuta să continuăm colaborarea cu Tadjikistanul în legătură cu numeroase reforme politice şi economice, axându-ne în special pe democraţie şi drepturile omului, dar şi să ne asigurăm de punerea riguroasă în aplicare a acestora. Efortul reformei este deja susţinut de o asistenţă bilaterală relativ considerabilă din partea Comisiei. Într-adevăr, este vorba de 66 de milioane de euro pentru perioada 2007-2010, care vor ajunge la 70 de milioane de euro în perioada 2011-2013.
Ajutorul nostru se va axa pe susţinerea sectorului protecţiei sociale şi al sănătăţii, pe reforma privind gestionarea finanţelor publice şi pe asistenţa tehnică pentru dezvoltarea sectorului privat. Acest proces va fi susţinut de delegaţia noastră la Duşanbe. Intenţionez ca, înainte de sfârşitul acestui an, biroul regionalizat pe care îl avem acolo să devină o delegaţie în adevăratul sens al cuvântului, care să încurajeze procesul de reformă şi să faciliteze punerea în aplicare a APC. În special, sper că acesta ne va ajuta să desfăşurăm o evaluare riguroasă a progresului în domeniile cheie pe care le-am menţionat, pe care îl vom măsura în conformitate cu puncte de referinţă clare.
Alojz Peterle
Decizia de a încheia un acord de parteneriat şi cooperare între Comunităţile Europene, statele membre şi Tadjikistan este conformă cu Strategia Consiliului European pentru un nou Parteneriat cu Asia Centrală şi dorinţa clară a Tadjikistanului de a dezvolta o cooperare extinsă cu Uniunea Europeană, în domeniul comerţului, precum şi în multe alte domenii.
Mă bucur să văd că toate statele membre au ratificat acest acord şi sper că vom putea aproba şi acordul cu Tadjikistan, aşa cum am aprobat anterior acordurile cu Kazahstan, Kârgâzstan şi Uzbekistan. Acesta va marca încetarea Acordului de comerţ şi cooperare dintre Uniunea Europeană şi fosta Uniune Sovietică.
Acţionând pe baza valorilor şi principiilor sale fundamentale, Uniunea Europeană îşi exprimă, prin acest acord, interesul său strategic în cooperarea cu Tadjikistanul, pe care îl consideră un partener foarte important în această parte a lumii. De asemenea, UE doreşte să-şi accentueze relaţiile cu Tadjikistanul, contribuind astfel la securitatea, stabilitatea şi progresul economic al acestei ţări, precum şi la dezvoltarea şi consolidarea instituţiilor sale democratice şi la protejarea drepturilor omului şi a statului de drept.
Cele mai specifice obiective ale politicii europene privind Tadjikistanul se referă în primul rând la susţinerea luptei împotriva sărăciei, la susţinerea unei guvernări corecte şi a reformelor, precum şi la abordarea eficientă a traficului de droguri şi a crimei organizate. Acest raport adoptă o poziţie critică privind democraţia din această ţară, exprimând îngrijorări în legătură cu corupţia şi starea societăţii civile, însă, în acelaşi timp, solicită guvernului tadjic să abordeze cât mai curând posibil situaţia problematică din domeniul educaţiei şi formării profesionale.
Raportul exprimă, de asemenea, îngrijorări justificate privind încălcarea drepturilor omului, în special a drepturilor femeilor, a libertăţilor religioase, a independenţei judiciare şi a condiţiilor de lucru ale organizaţiilor societăţii civile. Acestea fiind spuse, raportul salută începerea dialogului asupra drepturilor omului, al cărui progres este esenţial pentru dezvoltarea relaţiilor bilaterale.
Acest acord reflectă convingerea noastră că Tadjikistanul are potenţialul de a crea un stat modern, funcţional, capabil să îşi îndeplinească cu succes rolul regional, în special prin combaterea influenţelor extremiste provenite din Afganistan şi din restul regiunii. Printre altele, raportul ne reaminteşte şi de importanţa energiei şi apei, pentru că aceste probleme privesc relaţiile interstatale din Asia Centrală şi necesită o abordare comună.
În încheiere, permiteţi-mi să-mi felicit colegii pentru colaborarea constructivă şi Comisia pentru sprijinul valoros acordat. În principal, doresc să-i mulţumesc Ambasadei Republicii Tadjikistan pentru cooperare.
Cred cu tărie că, graţie acestui acord, Uniunea Europeană va putea dezvolta şi aprofunda cooperarea pe care a avut-o până acum cu Tadjikistanul şi sper că acesta va fi spiritul în baza căruia se va pune în aplicare acest acord, în viitorul apropiat. Vă recomand cu căldură să adoptaţi acordul cu Tadjikistanul.
Filip Kaczmarek
Doresc să felicit raportorul, pe dl Alojz Peterle, pentru raportul extrem de faptic şi, mai ales, foarte echilibrat, privind Acordul de parteneriat şi cooperare între Comunităţile Europene şi Tadjikistan.
Tadjikistanul a primit multe critici pentru lipsa sa de democraţie. Lucrurile pe care le dezaprobăm cel mai mult sunt lipsa libertăţii presei, a libertăţii religioase şi corupţia. Nu doresc să discut aici aceste acuzaţii. Cu toate acestea, trebuie să avem în vedere faptul că Tadjikistanul a înregistrat recent progrese în combaterea corupţiei şi în ameliorarea situaţiei drepturilor omului, precum şi în alte domenii sensibile. În plus, este o ţară relativ stabilă, ceea ce este important, având în vedere poziţia sa strategică. Cu toate acestea, acest subiect a fost discutat astăzi.
Ca vecin al Afganistanului, având în vedere problemele create de producţia şi vânzarea pe scară largă a drogurilor, de terorism şi de creşterea extremismului şi dat fiind că are un alt vecin din ce în ce mai instabil, Pakistanul, Tadjikistanul ar putea fi un aliat natural al Uniunii Europene. Prin urmare, UE are interesul să susţină în continuare procesele democratice din această ţară şi să consolideze potenţialul politic, economic şi social al acesteia.
Să nu uităm că Tadjikistanul este cea mai săracă ţară din fostele republici sovietice. A fost una din cele numai 12 ţări aflate, anul trecut, pe lista ONU a statelor cele mai afectate de criza alimentară mondială. Mă bucur că raportul menţionează şi Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului. Să-i amintim Tadjikistanului de aceste obiective.
Uniunea Europeană este principalul partener comercial al Tadjikistanului. Ambele părţi trebuie să depună eforturi pentru a pune în aplicare acest acord cât mai curând posibil, susţinând astfel dezvoltarea acestui stat şi stabilizând situaţia sa economică. Simpla critică a lucrurilor care merg prost în Tadjikistan nu va reuşi acest lucru. Trebuie să trimitem un semnal pozitiv, să arătăm că ne interesează să dezvoltăm contacte cu această ţară şi, în opinia mea, raportul elaborat de dl Peterle, împreună cu întregul Parlament, tocmai a trimis un astfel de semnal.
Niccolò Rinaldi
Dnă preşedintă, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, Tadjikistanul este un cuvânt rostit destul de rar în acest Parlament, drept pentru care salutăm acest acord. Vorbesc în numele Grupului Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, dar şi ca membru al Comisiei pentru comerţ internaţional şi al Delegaţiei pentru relaţiile cu Asia Centrală. De asemenea, salut această decizie de a lua măsuri rapide pentru a ne promova birourile de reprezentare din regiune, după cum tocmai a menţionat dna comisar.
În plus, Tadjikistanul este o ţară care ne poate surprinde, însă care este frecvent descrisă ca fiind un avanpost al Europei. De fapt, însă, acest stat nu se află la periferia lumii, aşa cum nu se află niciuna din celelalte ţări ale Asiei Centrale, principala fiind Afganistanul. În această ţară se duc câteva bătălii foarte importante privind traficul de droguri, lupta împotriva autoritarismului şi fundamentalismului şi instaurarea statului de drept şi a democraţiei care, din păcate, sunt încă foarte fragile.
Graţie acestui instrument legislativ vom putea înregistra progrese, nu doar din perspectivă comercială, ci, sper, şi din perspectivă politică şi culturală.
Heidi Hautala
Dnă preşedintă, condiţiile sunt mult mai favorabile pentru încheierea unui Acord de parteneriat şi cooperare cu Tadjikistanul decât cu Uzbekistanul sau Turkmenistanul, de exemplu, aceste din urmă state fiind dictaturi totale. Tadjikistanul, însă, se află pe o cale ceva mai bună, iar acest acord va permite Uniunii Europene să aibă o oarecare influenţă în zonă. M-am bucurat să aud că, în numele Consiliului şi al Comisiei, pactul de cooperare se va axa pe drepturile omului şi democraţie şi va încerca să promoveze dezvoltarea statului de drept. De asemenea, m-am bucurat foarte mult să aud că în Tadjikistan s-a creat instituţia mediatorului. Acesta este un instrument foarte important în multe state, iar Uniunea Europeană trebuie să acorde sprijin deplin acestei noi instituţii.
Doresc să aduc în discuţie o altă problemă, şi anume aceea a resurselor de apă. Această regiune este bogată în resurse de apă, iar Uniunea Europeană ar putea să ajute Tadjikistanul să exploateze în mod raţional şi democratic aceste resurse, luând în calcul şi interesele ţărilor aflate în aval şi care ar putea suferi de pe urma efectelor activităţii centralelor hidroelectrice de mari dimensiuni. Oricare ar fi situaţia, Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană doreşte să sublinieze importanţa cooperării regionale, astfel încât economia locală din Asia Centrală să-şi poată reveni.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Dnă preşedintă, Tadjikistanul nu este binecuvântat cu energia şi resursele minerale pe care le au alte ţări din Asia Centrală. Aceasta nu este, însă, o scuză pentru a marginaliza Tadjikistanul, în favoarea vecinilor săi mai mari şi mai bogaţi.
Asia Centrală este o regiune vitală pentru securitatea politică şi energetică a UE. Din punctul de vedere al consolidării relaţiilor cu UE, unele state din regiune vor înregistra progrese mai rapid decât celelalte. Acest lucru este inevitabil. Însă trebuie să ne păstrăm simţul de angajament colectiv pe măsură ce vom strânge legăturile cu ceea ce era, până destul de curând, o regiune ignorată şi izolată din punct de vedere diplomatic, în special de Uniunea Europeană. Favorizarea unor state din Asia Centrală în faţa altora creează discordie şi diviziune în regiune. În special teroriştii islamişti din regiune s-au arătat hotărâţi să exploateze sărăcia şi guvernarea inadecvată, pentru a radicaliza populaţia şi a-şi disemina mesajele de incitare la ură.
Guvernul tadjic a respins extremismul şi, cu ajutorul comunităţii internaţionale, încearcă acum să consolideze democraţia ţării sale. Tadjikistanul poartă încă cicatricile unui război civil brutal dintre forţele seculare şi adepţii jihadului, care a izbucnit după colapsul Uniunii Sovietice de la începutul anilor 1990. Poporul tadjic nu doreşte să vadă din nou vărsare de sânge şi, din acest motiv, a susţinut cu curaj operaţiunile NATO împotriva talibanilor din Afganistan. Misiunea FIAS în Afganistan este vitală pentru viitorul pe termen lung al Tadjikistanului şi pentru dorinţa sa de a găsi o ancoră de securitate înspre occident.
Trebuie să spunem că istoricul Tadjikistanului în materie de democraţie şi drepturile omului este unul imperfect, însă sunt convins că dialogul şi angajamentul din partea UE vor îndrepta această ţară în direcţia unor schimbări pozitive. Desigur, se pare că aceasta este opinia Uniunii Europene în legătură cu Belarus şi Uzbekistan, astfel încât şi Tadjikistanul merită să fie tratat la fel. Grupul ECR susţine, prin urmare, un parteneriat politic şi economic mai profund cu Tadjikistanul, pe baza unui angajament referitor la înregistrarea de progrese către deschidere, democraţie şi standarde mai ridicate ale drepturilor omului.
Sabine Lösing
Dnă preşedintă, vă mulţumesc pentru raport. În calitate de membru al Comisiei pentru afaceri externe, am interogat reprezentantul competent al Comisiei în cadrul unei dezbateri privind rolul acestui acord în cadrul gestionării imigraţiei în UE. Dumnealui a afirmat în mod clar că, atunci când acordul va intra în vigoare, acesta va croi un drum către o cooperare cu agenţia de securitate frontalieră (Frontex) şi adoptarea a numeroase reglementări privind imigrarea, de exemplu în cadrul acordurilor de readmitere şi al securităţii frontierelor cu Afganistanul. S-a adus deja în discuţie graniţa de 1 200 km dintre Tadjikistan şi Afganistan. Aceasta va deveni, astfel, o altă ţintă a politicii represive a UE, care vizează menţinerea la distanţă a refugiaţilor.
Astfel, Uniunea Europeană doreşte să se păzească de refugiaţi, cu mult dincolo de graniţele sale externe. Vedem din nou că aceasta este o componentă fundamentală a politicii externe a UE. În urma unor astfel de acorduri de parteneriat, refugiaţii sunt închişi în lagăre în care, după cum ştim cu toţii, condiţiile sunt inumane, aşa cum se întâmplă în prezent în Ucraina. Această problemă a fost deja abordată aici în termeni generali. Aşa-numita gestionare a imigrărilor internaţionale încalcă în mod grav prevederile Convenţiei de la Geneva privind statutul refugiaţilor şi drepturile internaţionale ale omului.
Solicit, prin urmare, Uniunii Europene să înceapă să combată mai degrabă cauzele imigrărilor, iar nu prezenţa refugiaţilor. Politica europeană de vecinătate este unul dintre mijloacele prin care fortăreaţa europeană devine şi mai de nepătruns şi, din acest motiv, grupul GUE/NGL este sceptic în legătură cu aceasta.
Bastiaan Belder
Dnă preşedintă, vă spun sincer că această dezbatere îmi provoacă sentimente contradictorii. Pe de o parte, salut faptul că rezoluţia dlui Peterle evidenţiază în mod clar numeroasele aspecte problematice din economia şi societatea tadjică. Pe de altă parte, mi se pare de neînţeles faptul că, în ceea ce priveşte anumite aspecte cruciale, Tadjikistanul este descris ca o ţară relativ stabilă. Tocmai am auzit din nou acest lucru într-o dezbatere şi efectiv nu înţeleg de unde provine această idee. Ei bine, Uniunea Europeană dă impresia că acest acord trebuie să fie adoptat indiferent de circumstanţe. Acesta va avea consecinţe irefutabile pentru credibilitatea numeroaselor critici care, totuşi, vor fi aduse în viitor.
Consider că este de-a dreptul uimitor ceea ce am citit în alineatul 2, în legătură cu dezamăgirea guvernului tadjic. Doamnelor şi domnilor, trebuie să dezbatem această dezamăgire: de exemplu, faptul că minoritatea protestantă sau musulmanii s-au confruntat cu o lege privind religia, care le afectează puternic viaţa religioasă. În locul acestei dezamăgiri complet deplasare, guvernul tadjic ar trebui să se preocupe de munca pe care trebuie să o facă acasă. Sper, dnă comisar, că această situaţie este urmărită în mod conştiincios.
Pino Arlacchi
Dnă preşedintă, susţin cu tărie acest acord. Consider că acesta reprezintă un uriaş pas înainte în cooperarea dintre Uniunea Europeană şi Tadjikistan, care este o ţară foarte importantă din mai multe motive.
Doresc să menţionez doar una dintre contribuţiile acesteia la stabilitatea şi securitatea continentului nostru şi ale UE. Tadjikistanul se află la intersecţia rutelor de tranzit pentru traficul de droguri dinspre Afganistan înspre Europa şi Rusia. Cel puţin 30% din heroina produsă în Afganistan ajunge în Europa şi în Rusia prin Tadjikistan. Acum zece ani, comunitatea internaţională a început o mare operaţiune în Tadjikistan, consolidând întregul aparat de control al drogurilor şi mă bucur să văd, după zece ani, că aceasta funcţionează foarte bine. Acest acord reprezintă o contribuţie directă la stabilitatea şi securitatea Europei.
Îmi dau seama că există încă multe neajunsuri, iar colegii mei au subliniat problemele din Tadjikistan din punctul de vedere al drepturilor omului, al sărăciei şi aşa mai departe, însă consider că acest acord arată ce e mai bun în Europa şi îl susţin cu mare încredere.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, şi eu sunt de părere că acest acord de cooperare cu Tadjikistanul este într-adevăr unul extrem de pozitiv, care ne poate ajuta să realizăm o serie de obiective importante şi precise.
Primul obiectiv se referă la poziţia strategică a acestei ţări, care poate fi cu adevărat utilă în promovarea unui spaţiu de pace, securitate şi stabilitate. Consider că cel de-al doilea obiectiv este şi trebuie să fie încurajarea creşterii acestui stat, din punct de vedere economic şi social, pentru că ştim că acesta este unul dintre cele mai sărace din regiune.
În ultimul rând, trebuie să ne asigurăm că elementele fundamentale care guvernează aplicarea acestui acord sunt libertatea, democraţia şi drepturile. Lăsând deoparte eventualele neajunsuri, consider că trebuie să salutăm raportul pe care îl votăm în Parlament.
Jelko Kacin
(SL) Doresc să-l felicit pe dl Peterle pentru un raport excelent. Sufixul "stan” înseamnă "stat”, iar Tadjikistanul este ultima dintre ţările al căror nume se termină în "stan”, care este recunoscută ca stat de către noi. Până acum, am trecut-o mereu cu vederea, ceea ce a fost o mare nedreptate.
Cu toate acestea, stabilitatea Asiei Centrale este chiar în interesul acestei regiuni, în interesul nostru şi în interesul strategic al lumii întregi. Toate statele din lume sunt legate unele de altele ca nişte vase comunicante şi, din acest motiv, trebuie să ne demonstrăm maturitatea, asigurându-ne că toate ţările din această regiune se bucură de o atenţie egală, indiferent de dimensiuni, de stadiul de dezvoltare sau de bogăţia lor energetică.
Mi se pare că am remediat acum acest neajuns şi că am recuperat timpul pierdut. Din acest motiv, doresc să felicit raportorul şi Comisia, precum şi pe dna comisar Ferrero-Waldner şi Preşedinţia suedeză, pentru că am remediat în sfârşit această restanţă. De acum, situaţia va fi mai bună.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Doresc să vă mulţumesc foarte mult pentru că mi s-a permis să adresez o întrebare. Cred că încheierea acestui acord este o idee bună, pentru că reprezintă un pas în direcţia cea bună.
Cu toate acestea, am o întrebare, pe care aş dori s-o adresez dnei ministru Malmström: printre numeroasele activităţi planificate de Uniunea Europeană, nu ar trebui pus un accent mai mare pe acordarea de ajutor Tadjikistanului în pregătirea persoanelor responsabile de securitatea graniţei cu Afganistanul? Ştim foarte bine că acesta este un aspect crucial. Graniţa are 1 500 de kilometri. Tadjikistanul are mari probleme în a proteja această graniţă, în special întrucât în partea afgană se află o numeroasă minoritate tadjică. Cred, deci, că printre diversele iniţiative adoptate de Uniunea Europeană, ar trebui să ne gândim şi să contribuim la instruirea forţelor tadjice şi a persoanelor responsabile pentru securitatea acestei frontiere.
Bernd Posselt
(DE) Dnă preşedintă, şi eu aş dori să afirm că raportul dlui Peterle este unul excelent. Trebuie să subliniem în mod clar un lucru: poporul iubitor de libertate din Asia Centrală este unul dintre cei mai importanţi parteneri ai noştri. Această regiune a fost dominată în nenumărate rânduri de puteri străine. Pentru prima dată într-o perioadă îndelungată, după secole întregi, ea este liberă din nou. Ar trebui să profităm de această şansă pentru a stabili un parteneriat real al celor liberi.
Anterior s-a discutat despre infracţiuni. Desigur, trebuie să colaborăm în vederea combaterii infracţiunilor, însă în primul rând trebuie să analizăm cultura acestor ţări şi să înţelegem că ele sunt vechi popoare de negustori. Nu fac comerţ doar cu droguri; fac comerţ cu produse care au fost întotdeauna importante pentru Europa şi pentru lumea întreagă. Prin urmare, ar trebui să spunem că aici este vorba despre parteneriat, nu despre paternalism.
Athanasios Plevris
(EL) Dnă preşedintă, aş dori, la rândul meu, să abordez problema infracţiunilor, care a fost deja adusă în discuţie, precum şi problema imigrărilor ilegale. Se ştie că Tadjikistanul se află într-o poziţie geopolitică, într-un punct cheie, iar Europa trebuie să analizeze cum poate reduce atât infracţiunile, având în vedere traficul de droguri din Afganistan, cât şi, în primul rând, mişcările migratoare.
Europa nu mai poate susţine aceste mişcări de migraţie prin Tadjikistan, din Afganistan şi din alte ţări. Pentru acest lucru plătesc în prezent mai ales statele mediteraneene, precum Malta, Cipru, Grecia şi Italia, însă, cu precizie matematică, toate statele Europei de nord vor plăti pentru acest lucru în viitor.
Desigur, trebuie să respectăm drepturile tuturor persoanelor care provin din aceste zone, însă, la un moment dat, şi Europa va trebui să se apere şi să-şi dea seama că nu mai poate susţine aceste mişcări de migraţie din Asia.
Cecilia Malmström
Dnă preşedintă, după cum afirmă dl Peterle în raportul său excelent, Acordul de parteneriat şi cooperare face parte dintr-o strategie mai extinsă pentru creşterea stabilităţii regionale în Asia Centrală. Trebuie să realizăm această mişcare semnificativă, pentru că există atât de multe probleme, care sunt atât de complexe şi care afectează atât de multe ţări, inclusiv Afganistanul şi Pakistanul, însă fiecare stat are propriile sale probleme. Dl Peterle abordează foarte sistematic toate aceste aspecte în raportul său.
Mă bucur să văd că Parlamentul European menţine ştacheta ridicată în ceea ce priveşte drepturile omului. Drepturile omului sunt o problemă în Tadjikistan. Mai sunt încă multe de făcut în această ţară din punctul de vedere al respectului pentru democraţie, al drepturilor omului şi al statului de drept. Din acest motiv, este foarte util să purtăm acest dialog asupra drepturilor omului, aşa cum a spus şi dna comisar. Sunt sigură că la întâlnirea de săptămâna viitoare Comisia va prezenta în mod clar valorile Europei şi aşteptările pe care le avem de la Tadjikistan.
În această vară, UE a susţinut o conferinţă care a abordat tocmai problema consolidării statului de drept în Tadjikistan şi la care au participat reprezentanţi ai domeniului cercetării, ai societăţii civile, ai organizaţiilor neguvernamentale, experţi străini şi numeroşi reprezentanţi ai autorităţilor tadjice. Trebuie îmbunătăţită independenţa autorităţilor judiciare şi trebuie consolidat statul de drept.
Dna Hautala a adus în discuţie problema apei. Aceasta este foarte importantă în regiune. UE susţine o serie de proiecte de dezvoltare durabilă pentru energia hidroelectrică. Aceste proiecte trebuie să se bazeze pe studii ştiinţifice, să aibă o perspectivă regională şi să ia în calcul necesităţile specifice existente.
Dl Zemke a menţionat problema gestionării graniţelor. Acesta este un aspect foarte important. UE susţine regiunea cu aproximativ 66 de milioane de euro până în 2010 şi 70 de milioane de euro în perioada 2011-2013. Cu siguranţă, astfel se va asigura nu doar consolidarea gestionării şi controlului frontierelor, ci şi pregătirea agenţilor vamali şi a poliţiei. Sunt sigură că, mai târziu, Comisia va reveni la acest aspect.
În concluzie, în Tadjikistan şi în întreaga regiune există multe probleme dificile şi complexe. Se întrevede o luminiţă la capătul tunelului, dar nu trebuie să subestimăm aceste probleme. Mă bucur să văd că Parlamentul este unanim în ceea ce priveşte importanţa acestui Acord de parteneriat şi cooperare. Acesta ne va oferi un instrument mai bun pe care îl vom putea utiliza în activitatea noastră de îmbunătăţire a stabilităţii şi de rezolvare a acestor probleme şi cu ajutorul căruia vom putea purta un dialog activ cu această ţară, asupra drepturilor omului şi democraţiei. Acordul reprezintă un pas important înainte, care umple o carenţă a strategiei noastre regionale de până acum.
Benita Ferrero-Waldner
membră a Comisiei. - Dnă preşedintă, de multă vreme credem că o strategie a UE pentru Asia Centrală este vitală şi că aceasta va avea un efect pozitiv asupra securităţii, stabilităţii şi prosperităţii în statele din Asia Centrală. După cum a afirmat pe bună dreptate dl Tannock, nu trebuie să marginalizăm Tadjikistanul. Dimpotrivă, cred că ar trebui să ne alăturăm acestui stat, care este cel mai sărac din Asia Centrală.
Acestea fiind spuse, desigur că suntem conştienţi cu toţii că această ţară se confruntă cu mari provocări. Cred că dl Arlacchi a spus că Afganistanul rămâne prima ţară producătoare de opiu şi heroină din lume şi, desigur, traficul se desfăşoară prin Tadjikistan şi alte state din Asia Centrală. Opiul şi heroina din Afganistan sunt comercializate în afara ţării, în principal prin Iran şi Pakistan pe rutele din sud şi prin Turkmenistan, Uzbekistan, Tadjikistan şi Kazahstan, pe rutele din nord. Ştim, deci, că acesta este un aspect foarte important. Însă putem observa, de asemenea, că producţia de droguri din Afganistan a scăzut, iar acum trebuie să colaborăm, pentru ca această reducere să se accentueze.
În acest scop, am introdus BOMKA, programul de gestionare a frontierelor. Acesta este excelent, pentru că lucrează împotriva contrabandei. Ajută aceste state să facă comerţ în mod legal, dar, în special, luptă împotriva producţiei de droguri. Am vizitat personal instituţiile şi vă pot spune că acestea funcţionează foarte bine. De asemenea, organizăm activităţi de formare. Formarea reprezintă unul din programele Uniunii Europene.
Permiteţi-mi să spun câteva cuvinte despre chestiunea drepturilor omului. Acest nou acord de parteneriat şi cooperare ne va pune la dispoziţie un instrument de aprofundare a dialogului cu Tadjikistan în acest domeniu, graţie clauzei privind drepturile omului. Dle Belder, aceasta ne va oferi şansa şi mijlocul de a discuta cu autorităţile tadjice toate problemele aferente, precum exploatarea prin muncă a copiilor, drepturile femeilor, libertatea de asociere şi libertatea religioasă, pentru că încă există probleme.
S-a menţionat şi problema apei. Cunoaştem aceste probleme de mulţi ani. Am încercat să ajutăm populaţia tadjică, iar acum jucăm rolul de facilitator între statele din Asia Centrală. Suntem convinşi că această situaţie trebuie abordată la nivel regional, luând în calcul interesele şi necesităţile statelor, atât în amonte, adică Tadjikistanul şi Kurdistanul, cât şi în aval, adică Uzbekistan, Turkmenistan şi Kazahstan. Cred că doar în acest context se poate găsi o soluţie permanentă. Prin urmare, colaborăm cu toate statele, iar în acest context este programat pentru anul viitor, pentru 2010, un dialog naţional privind problema apei, în cadrul căruia vor fi abordate toate aceste aspecte, iar cu ocazia acestuia vom încerca, desigur, să ajungem la un numitor comun.
Observaţiile mele finale: a sosit momentul să susţinem faza finală a procesului de ratificare a acordului de parteneriat şi cooperare. O cooperare mai intensă cu Tadjikistanul, susţinută de dumneavoastră, de Parlament, este în interesul cetăţenilor noştri. Un vot pozitiv va transmite Tadjikistanului un semnal puternic că Uniunea Europeană îşi onorează angajamentele asumate în baza Strategiei pentru Asia Centrală. Acesta va croi drumul pentru un parteneriat esenţial pentru propria noastră securitate şi ne va ajuta să încurajăm o cooperare regională sporită, atât de vitală pentru stabilitatea Asiei Centrale.
Alojz Peterle
Doresc să vă mulţumesc tuturor pentru cuvintele atente, pentru noile opinii şi noile accente. Mă bucur să văd că Parlamentul este din nou unit în această dezbatere şi că doreşte să creeze un parteneriat mai puternic şi mai strâns cu Tadjikistanul. De asemenea, mă bucur să văd că suntem conştienţi de identitatea Tadjikistanului şi de rolul special pe care îl joacă în această regiune.
Personal, aş fi încântat dacă am acorda aceeaşi atenţie şi monitorizării punerii în aplicare a acestui acord, iar în curând vom avea şansa de a face acest lucru. Cu toate acestea, permiteţi-mi să subliniez importanţa rolului Parlamentului în această cooperare, mijlocită, printre altele, de delegaţia noastră în statele Asiei Centrale.
Cred cu tărie că mâine vom putea finaliza acest acord cu o majoritate ridicată. În momentul intrării acestuia în vigoare, Uniunea Europeană şi Tadjikistanul vor avea şansa de a coopera la nivel regional, bilateral şi global. Vă mulţumesc foarte mult pentru sprijin şi cooperare.
Preşedinta
Am primit o moţiune de încheiere a dezbaterii de la Comisia pentru afaceri externe, în temeiul articolului 110 alineatul (2) din Regulamentul de procedură.
Dezbaterea comună a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 17 septembrie 2009.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Jiří Maštálka  
Salut toate acordurile dintre comunităţile europene şi statele din fosta Uniune Sovietică, cu condiţia ca acestea să se bazeze pe drepturi egale şi beneficii reciproce. În cazul în care în raportul prezentat în sesiunea plenară de astăzi a Parlamentului European se stabileşte că acordul propus va contribui la consolidarea şi întărirea poziţiei Uniunii în Tadjikistan şi în Asia Centrală, din punct de vedere politic, economic şi comercial, doresc să vă atrag atenţia asupra următoarelor opinii, pe care le împărtăşesc şi multe alte persoane. Acordul nu trebuie considerat sub nicio formă un instrument care să faciliteze o eventuală prezenţă militară a UE în zona în cauză. Este absolut esenţial ca Uniunea Europeană să se dezvolte ca un proiect de pace, fără superputeri sau ambiţii militare. Războiul împotriva terorismului nu poate fi desfăşurat în regiunea în cauză fără cooperarea Rusiei şi a altor state învecinate. În ultimul rând, dar nu mai puţin important, doresc să subliniez faptul că trebuie să abordăm problema extracţiei şi utilizării de materii prime în spiritul egalităţii complete şi al interesului reciproc.
