Ponaučenia v oblasti jadrovej bezpečnosti v Európe vyplývajúce z jadrovej havárie v Japonsku
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o vyhláseniach Rady a Komisie o ponaučeniach v oblasti jadrovej bezpečnosti v Európe vyplývajúcich z jadrovej havárie v Japonsku.
Enikő Győri
úradujúca predsedníčka Rady. - (HU) V prvom rade mi dovoľte povedať, že ma teší, že pokračujeme v rozprave, ktorá sa začala minulý mesiac. Na jednej strane to o svedčí o vážnosti tejto záležitosti a na druhej strane dokazuje, že okrem emocionálnych reakcií, ktoré v nás oprávnene vyvoláva pretrvávajúca, mimoriadne vážna situácia v Japonsku, aj naše inštitúcie v tejto veci hodlajú konať s náležitou rozvážnosťou. Zároveň by som chcela potvrdiť, že sme pripravení poskytovať Japoncom dlhodobú a konkrétnu pomoc vo forme humanitárnej pomoci aj pomoci odborníkov na jadrovú energetiku. Európska rada to jasne uviedla 25. marca.
Ďalej by som chcela zdôrazniť, že maďarské predsedníctvo okamžite reagovalo na katastrofu v Japonsku, a to najmä činnosťami v oblasti rizík jadrovej energetiky. Dovoľte mi už na samom začiatku rozptýliť mylné predstavy, ktoré si verejnosť môže vytvoriť v súvislosti s jadrovou bezpečnosťou, a to, že až teraz v súvislosti s vonkajšou krízovou situáciou si EÚ uvedomuje význam tejto otázky. To je veľký omyl na jednej strane preto, že v skutočnosti v tejto oblasti v Európe už vyše 25 rokov platí záväzný rámec, ktorý neustále upravujeme, naposledy napríklad prostredníctvom smernice o jadrovej bezpečnosti z roku 2009. Na druhej strane tiež preto, že zaisťovanie jadrovej bezpečnosti je nepretržitý proces, počas ktorého postupne zdokonaľujeme špecifikácie, vyvodzujeme závery z udalostí, akými sú súčasné udalosti vo Fukušime, a pravidelne kontrolujeme skutočný stav bezpečnosti jadrových zariadení. V marci Európska rada skutočne potvrdila, že odpoveď EÚ musí byť zameraná na spájanie záruk bezpečnosti v elektrárňach so zdokonaľovaním regulačného rámca. Jedným aspektom tejto viacvrstvovej odpovede EÚ je súhrnné posúdenie rizika a bezpečnosti európskych jadrových elektrární, čiže otázka tzv. záťažových testov.
Rozsah a súvisiace praktické kroky sa musia stanoviť na základe nedávnych udalostí a s plným využitím dostupnej odbornosti. Skupina európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť a jej členovia, ktorými sú nezávislé národné regulačné orgány, musia spomínané praktické kroky stanoviť do polovice mája, vďaka čomu sa pravdepodobne budú môcť začať posudzovať v lete. Niekoľko členských štátov a prevádzkovateľov jadrových zariadení už prijalo rozhodnutia, ktoré vyžadujú preskúmanie bezpečnosti elektrární. Na tomto základe môžeme teda vyvodiť a zverejniť prvé závery na konci roka. Posudzujúce orgány teda výsledky záťažových testov poskytnú širokej verejnosti aj Komisii.
Na základe tejto správy Európska rada vyhodnotí predbežné výsledky do konca roka. V rámci druhého, teda regulačného aspektu Európska rada už Komisiu požiadala o preskúmanie platného legislatívneho a regulačného rámca pre bezpečnosť jadrových zariadení a podľa potreby navrhla jeho zdokonalenie. Zároveň musíme pokračovať v práci, ktorá sa už v oblasti právnej regulácie začala, a musíme prijať návrh smernice o nakladaní s vyhoretým palivom a rádioaktívnym odpadom. Veď bezpečnostné špecifikácie je nepochybne potrebné stanoviť tak, aby sa vzťahovali na celý životný cyklus jadrových zariadení. Po tretie, musíme tiež žiadať, aby sa do tohto posudzovania zapojili aj tretie krajiny susediace s EÚ a aby zvýšili úroveň svojich bezpečnostných požiadaviek.
Bezpečnostné otázky sa, samozrejme, neobmedzujú na jadrovú energiu. Pri nijakom zdroji energie, nech je jeho podiel na bezpečnosti dodávok akýkoľvek veľký, si nemôžeme dovoliť klásť otázky zaručovania dodávok pred bezpečnostné aspekty súvisiace s ľudským zdravím či ochranou životného prostredia. Ako viete, musíme zobrať do úvahy aj súčasnú situáciu v Európe, konkrétne to, že používanie paliva v členských štátoch sa zakladá na rozličných mixoch. Každý sa teda môže slobodne rozhodnúť pre vlastný energetický mix. Takto to v dohľadnej budúcnosti aj zostane, lebo hovoríme o energetickom mixe, ktorého zostavenie je v kompetencii členských štátov. Čo sa však týka spoločných cieľov, toto nám nebráni napredovať na ceste k vytvoreniu spoločnej energetickej politiky.
Tento rok napríklad začneme skúmať energetický plán do roku 2050. V rámci neho posúdime, do akej miery majú jednotlivé zdroje energie prispievať k dosahovaniu cieľov v oblasti klímy, súbežne s ktorými musíme plniť aj svoje ciele v oblasti energetickej politiky, bezpečnosti dodávok, udržateľnosti a konkurencieschopnosti. Okrem slobody stanoviť energetický mix však prehlbovanie vnútorného trhu a čoraz užšie vzájomné prepojenia vedú k rastúcej vzájomnej závislosti energetických politík členských štátov a ich rozhodnutí o výbere zdrojov energie. Následne je tiež rozumné vytvoriť spoločnú víziu o tom, aké dôsledky budú mať naše energetické politiky na investície, ceny energie a reguláciu.
To tiež znamená, že vzhľadom na to, že jadrová energia v súčasnosti tvorí 30 % výroby energie v Európe, žiadny zo 14 členských štátov, ktoré si vybrali jadrovú energiu, si nemôže dovoliť okamžite zatvoriť svoje jadrové elektrárne bez toho, aby o tom najprv konzultoval s inými členskými štátmi a v rámci tohto procesu preskúmal potenciálne alternatívne zdroje energie aj otázky sietí. Predsedníctvo hodlá v máji na neformálnom stretnutí ministrov pre energetiku uskutočniť podrobnú výmenu informácií s cieľom riešiť otázky súvisiace s touto problematikou. V neposlednom rade je dôležité, aby sme o základných predpokladoch a tiež o výhodách a nevýhodách zvolených zdrojov energie informovali aj verejnosť. Som si istá, že k tomu môžeme prispieť aj dnešnou rozpravou. Ďakujem vám veľmi pekne, pán predsedajúci.
Günther Oettinger
Hrozné zemetrasenie z 11. marca, následné cunami, havária v jadrovej elektrárni, ktorá spôsobila škody na niekoľkých blokoch, a skutočnosť, že ukončenie procesu opravy škôd a prekonania rizík je ešte v nedohľadne, keďže jadrovú elektráreň napriek používaniu najmodernejšej technológie ešte stále nemajú pod kontrolou - všetky tieto udalosti v nás vyvolávajú obavy v súvislosti s bezpečnosťou a odvetvím energetiky v Európskej únii aj inde. Z toho dôvodu sme 11. marca pozvali skupinu na vysokej úrovni vrátane ministrov, predstaviteľov národných vlád, stavebných spoločností na výstavbu jadrových elektrární a odvetvia energetiky na stretnutie, ktoré sa konalo 15. marca. V Rade ministrov pre energetiku sme 21. marca urobili prípravy na schôdzu Európskej rady, ktorá 25. marca konečne vyzvala Komisiu a národné orgány pre jadrovú bezpečnosť, aby vykonali špeciálny záťažový test a komplexné bezpečnostné vyšetrovanie, ktoré majú zabezpečiť najprísnejšie možné normy bezpečnosti. Odvtedy pripravujeme testovacie kritériá.
Spolu s generálnymi riaditeľstvami a orgánmi pre jadrovú bezpečnosť zostavujeme katalóg testovacích kritérií, ktorý bude vám aj verejnosti predstavený pred jeho konečným prijatím. Zaoberá sa na jednej strane dôsledkami rizík, ktoré pre elektrárne v Európskej únii predstavujú zemetrasenia a veľká voda, najmä na pobreží Atlantického oceánu. Na druhej strane sa zaoberá dôsledkami pre samotné elektrárne, teda tým, ako možno ochrániť chladiace systémy, dodávky elektrickej energie a pohotovostné generátory. Iné testovacie faktory zahŕňajú teroristické a kybernetické útoky a zrútenie lietadiel do elektrární.
Myslíme si, že konzultácia a rozhodnutie o testovacích kritériách sa ukončí do polovice mája na stretnutí Skupiny európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG). Očakávame, že do konca roka sa uskutoční komplexné testovanie, ktoré zabezpečí najprísnejšie možné normy bezpečnosti v 143 jadrových elektrárňach v Európskej únii. Hovorili sme s vládami Ruskej federácie a Ukrajiny a v priebehu niekoľkých nasledujúcich dní budeme kontaktovať Švajčiarsko a Arménsko a okrem toho aj krajiny, ktoré plánujú stavať jadrové elektrárne, akými sú Turecko a Bielorusko. Naším cieľom v tomto všetkom je zabezpečiť, aby v krajinách, ktoré priamo susedia s Európskou úniou, platili najprísnejšie normy bezpečnosti a testovacie kritériá na bezpečnostné vyšetrovanie.
Vieme, že za energetický mix, a teda aj za energetickú technológiu, jadrové elektrárne a iné technológie zodpovedajú členské štáty. V priebehu niekoľkých uplynulých dní sme jasne videli, že členské štáty si chcú tieto právomoci ponechať. Inak povedané, zdá sa, že na základe súčasných zmlúv a právnych predpisov je nereálne, aby sa o jadrovej energii rozhodovalo na európskej úrovni. Zdá sa mi však, že bezpečnostný test, ktorý musia absolvovať všetci, je spoločným menovateľom pre všetky členské štáty, pretože presadzuje prísne normy bez ohľadu na to, či jadrovú energiu majú, alebo nie. Vo Francúzsku sa pomocou jadrovej energie vyrába približne 76 % elektrickej energie, kým v Rakúsku je to 0 %. Jadrovú energiu využíva celkovo 14 členských štátov a nevyužíva ju 13. Nemecko sa v súčasnosti zaoberá skracovaním prevádzkových intervalov svojich elektrární. Poľsko uvažuje, či postaviť svoju prvú jadrovú elektráreň, a Taliansko sa rozhoduje, či investovať do ďalších elektrární.
Myslíme si, že okrem vykonávania bezpečnostného vyšetrovania je mimoriadne dôležité, aby sa do júla tohto roka preniesla smernica o jadrovej bezpečnosti do vnútroštátneho práva. Smernicu o jadrovej bezpečnosti, ktorú prijali Parlament a Rada a ktorá sa má transponovať do vnútroštátneho práva, sme plánovali vyhodnotiť v roku 2014.
Teraz to chceme urýchliť. Do konca roka vás hodláme informovať o našich ďalších úvahách v súvislosti s posilnením smernice, keďže v súčasnosti sa primárne zaoberá formálnymi právomocami a orgánmi, ktoré je potrebné vytvoriť, ako aj inými oblasťami.
Chcel by som tiež spomenúť návrhy týkajúce sa jadrového odpadu, ktoré predložila Komisia a o ktorých v súčasnosti rokujú Parlament aj Rada. Tieto návrhy tiež prispejú k spoločným opatreniam na zabezpečenie najvyššej možnej úrovne bezpečnosti. Vieme, že výsledkom bezpečnostného vyšetrovania budú závery, ktoré vyvodia samy členské štáty. Spolieham sa však na to, ako v tomto prípade zaúčinkuje realita. Spolieham sa na to, že členské štáty zoberú do úvahy vyhodnotenie bezpečnosti, normy a nevyhnutné opatrenia navrhované odborníkmi a že tieto veci uplatnia v praxi vo svojich krajinách a svojich jadrových elektrárňach. V polovici mája vám povieme, kedy sa nám podarí predložiť vám návrh záťažového testu a testovacích kritérií vypracovaných na pracovnej úrovni.
Corien Wortmann-Kool
v mene poslaneckého klubu PPE. - (NL) V mene nášho poslaneckého klubu by som sa rada poďakovala pánovi komisárovi Oettingerovi za to, že na otázke jadrovej bezpečnosti začal pracovať hneď po katastrofe v Japonsku. Táto práca má mimoriadny význam pre bezpečnosť našich občanov, pretože jadrová katastrofa v Japonsku nám ukázala, že je potrebné, aby sme preskúmali svoje pravidlá v oblasti jadrovej bezpečnosti.
Toto je pre vás a pre Radu dôležitá úloha, pretože čo sa týka jadrovej bezpečnosti, v Európe sme od seba navzájom závislí. Potrebujeme európsky záťažový test pre všetky jadrové zariadenia, a ako ste spomínali, je potrebné harmonizovať kritériá. Je potrebné, aby sme o tomto záťažovom teste, východiskom ktorého bude najvyššia úroveň bezpečnosti, dostali objektívnu a transparentnú správu, teda verejnú správu.
Pán predsedajúci, dúfam, že spolu s členskými štátmi vyvíjate v otázke tohto harmonizovaného prístupu veľké úsilie, aby sme sa mohli spoľahnúť na to, že sa uplatňujú najvyššie normy bezpečnosti. V prípade, že jadrové zariadenie neprejde záťažovým testom, spolu s Radou musíte zabezpečiť, že príslušný členský štát sa zaviaže podniknúť okamžité kroky. Takéto kroky by mohli dokonca zahŕňať dočasné či dokonca trvalé odstavenie jadrovej elektrárne. V tejto súvislosti je dôležité, aby sme sem zahrnuli aj jadrové elektrárne, ktoré obklopujú naše hranice, pretože niekedy majú na našich občanov ešte väčší vplyv než jadrové elektrárne, ktoré sú vo vnútri Európy. Prosím, venujte tomu veľkú pozornosť.
Je potrebné, aby sme náležite preskúmali kroky, nad ktorými sa uvažuje, a riziká. Jadrová energia je zdrojom energie, ktorej sa len tak jednoducho nemôžeme vzdať, pretože nám poskytuje veľkú časť našej energie a prispieva k tomu, že znižujeme emisie CO2. Musíme však prehodnotiť svoju budúcnosť a obnoviteľnú energiu a tiež ďalej ambiciózne rozvíjať energetickú efektívnosť.
Marita Ulvskog
Jadrová energia sa líši od ostatných zdrojov energie. Za mimoriadne krátky čas dokáže spôsobiť obrovské škody krajinám, ľuďom a ďalším generáciám. Preto ma teší, že čo sa týka jadrovej energie a otázok bezpečnosti, zdá sa, že majú v Európskom parlamente veľkú a širokú podporu. Dúfam, že to tiež povedie k jasným, širokým a spoločným rozhodnutiam.
Jadrovú energiu nie je možné regulovať a monitorovať len na vnútroštátnej úrovni. Jadrová energia nepozná národné hranice a nepozná ani európske hranice. Diskusia o bezpečnosti a práca na bezpečnosti preto musia mať veľmi širokú agendu. Vzhľadom na to je dôležité, aby sme prijali čo najjednotnejšie rozhodnutie a tentokrát prehliadli skutočnosť, že máme na otázku jadrovej energie trochu odlišné názory. Ide tu o spoločný záujem z krátkodobého aj dlhodobého hľadiska - o bezpečnosť.
Z dlhodobého hľadiska situácia poukazuje na neudržateľný stav našich súčasných dodávok energie. Nemáme dostatočne rozmanitý energetický mix. Slová o investíciách do obnoviteľnej energie a energetickej efektívnosti sa musia zmeniť na činy. To, čo vo svojej energetickej politike potrebujeme, je zmena modelu, no o tom by nemalo byť toto uznesenie. Musí naštartovať nový začiatok premeny nášho energetického systému smerom k udržateľnej energii a, samozrejme, prípravu na stratégiu postupného ukončenia využívania jadrovej energie - v niektorých prípadoch v blízkej budúcnosti a v iných v priebehu trochu dlhšieho alebo stredne dlhého až dlhého obdobia.
Lena Ek
v mene skupiny ALDE. - Tragické udalosti v Japonsku odhalili chyby a medzery nielen na japonských reaktoroch. Udalosti vo Fukušime odhalili aj nedostatky medzinárodného systému ochranných opatrení v jadrových elektrárňach. Dnes mnohých Európanov znepokojuje jadrová bezpečnosť tu v Európe. Preto je nevyhnutné, aby Európska únia komplexne prehodnotila svoj prístup k jadrovej bezpečnosti.
Liberáli a demokrati zastávajú názor, že Radou navrhované záťažové testy sú príliš slabé. Nemali by sme testovať len technológiu a geografiu, ale tiež celú kultúru bezpečnosti a pripravenosť reagovať na scenáre mnohostranných katastrof. Tiež je absolútne nevyhnutné, aby boli testy povinné a aby sa zakladali na spoločných a transparentných kritériách Spoločenstva.
Všetkým by malo byť jasné, že vlády a vnútroštátne orgány nemôžeme nechať vykonávať dohľad nad sebou samými. Záťažové testy by mali vykonávať nezávislí odborníci a mali by byť plne transparentné. Všetky skutočnosti by sa mali zverejniť pod dohľadom Komisie.
(potlesk)
Dnes je to jediná dôveryhodná alternatíva pre túto technológiu. Tiež je potrebné, aby právne predpisy EÚ v oblasti jadrovej bezpečnosti komplexne zhodnotila Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE). Mali by sme mať európske normy a prísne požiadavky. Komisia, ale aj Rada majú povinnosť vykročiť a niesť svoju zodpovednosť. Uzavriem to tým, že je nevyhnutné, aby sme si vzali ponaučenie vo vzťahu k alternatívnej energii a energetickej efektívnosti. Nastal čas, aby sme určili záväzné ciele.
(potlesk)
Rebecca Harms
Už viete, že vašim záťažovým testom nedôverujem. Rada by som vám v krátkosti vysvetlila, prečo je to tak. Myslím si, že nie je dobré, aby boli za určovanie kritérií testu a za hodnotenie výsledkov zodpovedné vnútroštátne orgány a orgány dohľadu. Až doteraz boli za dohľad a testovanie jadrových elektrární v Európskej únii zodpovedné len ony.
Členovia týchto orgánov budú patriť do siete starých známych, ktorí s radosťou jeden druhému dosvedčia, že ich jadrové elektrárne boli, sú aj budú bezpečné. Skutočne si myslíte, že vnútroštátne regulačné orgány si zrazu uvedomia, že až doteraz svoju prácu robili zle a že boli príliš zhovievavé? Ja si to nemyslím, a vy, pán Oettinger, ste mi ešte stále nevysvetlili, ako plánujete zaručiť, že celý tento systém dohľadu sa zrazu stane nezávislým.
Dobrovoľný charakter záťažových testov je ďalším dôkazom toho, že ich nemôžeme brať tak vážne, ako by sme chceli. Ešte stále však máte čas zmeniť svoje plány a poskytnúť nám záruku, že do elektrární budú mať prístup nezávislí odborníci. Môžete zaručiť, že sa otestuje všetko a že na papieri neuvidíme len správy zo systému, ktorý som právom nazvala sieťou starých známych, pretože ľudia, ktorí sa v ňom angažujú, sa poznajú a priatelia už desaťročia a odjakživa akceptujú najvyššiu úroveň rizika.
Chcela by som vám vysvetliť, že Skupina zelených/Európska slobodná aliancia očakáva, že záťažové testy budú navrhnuté tak, aby ukázali, ktoré jadrové elektrárne už skutočne nie sú prijateľné a ktoré by sa mali od rozvodnej siete odpojiť najskôr. Ak majú záťažové testy skutočne priniesť zmenu smerovania v Európe, vnímame ich ako východisko pre časový plán ukončenia, ktorý začne plynúť teraz, a ak v Európe všetko pôjde dobre, mal by skončiť okolo roku 2025.
Chcela by som vás požiadať o jednu konkrétnu vec, pán Oettinger. V priebehu uplynulých dní ste v Nemecku poskytli niekoľko rozhovorov a vysvetľovali ste napríklad, že viete, ktoré jadrové elektrárne neprejdú týmito záťažovými testami, a že v prípade niektorých z nich ste si istý. Prosím, zverejnite mená týchto elektrární. Ak je jednou z nich napríklad Fessenheim, elektráreň, ktorá, ako sa vyjadril francúzsky orgán dohľadu, nie je primerane chránená proti veľkej vode či zemetraseniam, tak by ste mali zverejniť mená rizikových prevádzok. To by zvýšilo dôveru verejnosti vo vaše politiky.
(potlesk)
Giles Chichester
v mene skupiny ECR. - Chcem pani úradujúcej predsedníčke a pánovi komisárovi poďakovať za ich vyjadrenia. Ich uvážený obsah je v protiklade k niektorým iným príspevkom. V prvom rade pamätajme na to, že medzi päťdesiatročnými reaktormi v Japonsku a novými modelmi, ktoré sa pripravujú v Európe, je priepastný rozdiel, opakujem, priepastný rozdiel. Pamätajme aj na to, že aj medzi seizmickými rizikami, ktorým čelí Japonsko, a rizikami v západnej Európe je priepastný rozdiel. Skôr než začneme prehodnocovať to, čo robíme a plánujeme robiť, musíme predovšetkým s absolútnou určitosťou vedieť, čo sa stalo.
V súčasnosti sa navrhujú moderné reaktory, ktoré majú odolať rizikám, aké boli pred dvadsiatimi či päťdesiatimi rokmi nepredstaviteľné. Rád vidím, že so mnou súhlasíte, pani Harmsová.
(protestné pokrikovanie od pani Harmsovej)
To bola hrubosť mimo mikrofónu a oberáte ma o rečnícky čas, pani Harmsová.
Je tu návrh na moratórium. Som proti nemu, lebo by to bol unáhlený krok bez vedeckých dôkazov. Skôr ako podnikneme kroky na zmenu našej už teraz pôsobivej kultúry bezpečnosti v Európe, musíme zistiť, čo sa stalo. Súhlasím s túžbou posilniť našu kultúru bezpečnosti, no nekonajme unáhlene.
Sabine Wils
Nedávno sa v Nemecku konali demonštrácie, v ktorých sa 250 000 ľudí dovolávalo okamžitého ukončenia využívania jadrovej energie a prechodu na 100 % obnoviteľnej energie. Obidve tieto veci sú možné.
Po Černobyle a Fukušime je jasné, že jadrová energia bude vždy prinášať zvyškové riziko. Preto sa musia normy jadrovej bezpečnosti v Európe povinne zakladať na najlepších dostupných technológiách. Napriek tomu, že v roku 2009 bola prijatá smernica Rady týkajúca sa jadrovej bezpečnosti jadrových zariadení, zostávajú v členských štátoch v platnosti existujúce normy bezpečnosti.
Preto naliehavo potrebujeme revíziu tejto smernice, do ktorej by sa v súlade so spolurozhodovacím postupom zapojil Parlament a ktorá by nebola založená na zmluve o Euratome. Chcem vidieť iniciatívu, do ktorej sa zapojí čo najviac skupín v Parlamente a ktorá vyzve Radu a Komisiu na vypracovanie návrhu tejto smernice. Myslím si, že potrebujeme scenár ukončenia využívania jadrovej energie pre celú Európu.
Niki Tzavela
v mene skupiny EFD. - Súhlasím s tým, čo doteraz odznelo, a tiež s tým, že musíme myslieť na zajtrajšie moratórium, ako navrhol pán Chichester.
Chcem však dodať jednu vec. Vstupujeme do novej éry, nového sveta. Všetky prírodné katastrofy, ku ktorým došlo v 21. storočí, boli megakatastrofy: megapožiare, megazemetrasenia a megavlny. Ako sa môžeme chrániť pred jadrovou hrozbou, ktorá vyplýva z týchto katastrof, a vyhnúť sa jej? Vidíme riziko, že v dôsledku týchto katastrof dôjde aj k megazabíjaniu.
V tomto Parlamente odsudzujeme zločiny proti ľudskosti. Podľa mňa je efektívnosť spoločnosti TEPCO novou formou zločinu proti ľudskosti: žiadna transparentnosť, žiadne preventívne opatrenia a pracovníkom, ktorí s týmto problémom bojujú, sa nevenuje žiadna pozornosť. Všetkých vás naliehavo žiadam, aby ste sa zamysleli nad týmto novým zločinom proti spoločnosti, ktorému budeme čeliť v 21. storočí.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Energiu potrebujeme na to, aby sme mohli jesť, cestovať, študovať, liečiť choroby a na mnohé iné veci. Energia vždy pochádzala z rôznych zdrojov - v niektorých prípadoch z najstarších zdrojov, akými sú vodná energia, fosílna energia a dokonca jadrová energia, v iných prípadoch z tých najmodernejších, napríklad z obnoviteľných zdrojov. Okrem toho vznikajú technológie, ktoré majú v niektorých prípadoch priniesť zvýšenú bezpečnosť alebo poskytnúť väčšiu efektívnosť, ako je to v prípade obnoviteľných zdrojov energie.
Tiež je tu ešte neaplikovaný výskum, napríklad v oblasti skladovania uhlíka, alebo výskum, ktorý nás má doviesť aj dovedie k jadrovej syntéze. Toto všetko je nutné, pretože ľudský život funguje a rozvíja sa na základe neustáleho zlepšovania používaných zdrojov a výskumu, ktorý to umožňuje. Zakladajú sa na tom komunikácia, energia, medicína aj štúdium: nepretržité zlepšovanie všetkých našich zdrojov.
Nedávne cunami a zemetrasenie, ktoré ho zapríčinilo, spôsobili ľuďom v Japonsku vážne škody - vyžiadali si obete, nezvestných ľudí a straty na majetku - a spôsobili tiež veľké škody elektrárni Fukušima. Vzhľadom na toto všetko musíme zlepšiť bezpečnosť.
Zajtra bude tento Parlament hlasovať o spoločnom uznesení, na ktorom sa zhodla veľká väčšina parlamentných skupín. Vyjadruje to, čo nás zjednocuje, nie to, čo nás rozdeľuje. Chcela by som skupiny požiadať, aby zostali lojálne voči obsahu návrhu a nedovolili, aby spoločnému záujmu alebo spoločnému stanovisku, ktoré sme týmto návrhom dosiahli, zabránili ich vlastné záujmy. To je naša zajtrajšia zodpovednosť.
Teresa Riera Madurell
(ES) V prvom rade by som chcela vyjadriť úprimnú sústrasť obetiam a rodinám evakuovaným v dôsledku jadrovej havárie.
Ponaučenie, ktoré by sme si mali vziať z tejto havárie, je naliehavá potreba posilniť bezpečnostné opatrenia. Bezpečnosť však zahŕňa aj ľudské zdroje. Musíme zabezpečiť najvyššiu možnú odbornú prípravu pracovníkov pracujúcich v tomto odvetví. Musíme zaručiť optimálne pracovné podmienky. Vytvorenie vynikajúceho rámca pre odbornú prípravu a prácu je úloha, ktorú je možné vykonávať z európskych inštitúcií.
Chcela by som tiež zdôrazniť záväzky, ktoré Skupina progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente (S&D) prijala vo svojom energetickom pláne pre Európu a ktoré sú pevným prísľubom v prospech obnoviteľných zdrojov energie, infraštruktúry, energetickej efektívnosti a elektrickej mobility. V tejto súvislosti si tiež myslím, že by sme mali znovu začať diskutovať o uhlí, pretože to je náš jediný pôvodný zdroj fosílnej energie.
Fiona Hall
Nestačí robiť záťažové testy v oblasti technických noriem. Nejde tu len o zemetrasenia. Problém v Japonsku vznikol hromadením udalostí: záplavy, výpadok prúdu mimo elektrárne a poškodenie komunikácií. Videli sme, ako jeden problém vedie k druhému a že rádioaktivita mimo elektrárne Fukušima teraz vo veľkej miere brzdí bezpečnostné práce, v ktorých je potrebné pokračovať.
Jadrová havária nie je jednorozmerná udalosť. Jej dôsledky vytekajú von ako rádioaktivita, ktorá ešte stále uniká do mora. Preto je nevyhnutné, aby navrhované záťažové testy zohľadňovali viacnásobné, komplexné a geometrické dôsledky katastrofy.
Ako hovoríte, pán komisár, členské štáty majú právo určiť si svoj energetický mix, no vy nesiete zodpovednosť za jadrovú bezpečnosť. Súhlasíte s tým, že členské štáty by mali na plánovanie a uvádzanie nových jadrových elektrární do prevádzky vyhlásiť moratórium? Ako navrhnete zabezpečiť, aby sa vlády a investori teraz sústredili skôr na to, ako posilniť záväzok voči energetickej efektívnosti a obnoviteľným zdrojom energie?
Claude Turmes
(DE) Dramatické udalosti v Japonsku nám ukázali, že jediná bezpečná jadrová elektráreň je tá, ktorá nebola nikdy postavená, alebo tá, ktorá bola zavretá. Len tieto elektrárne sú úplne bezpečné. Od udalostí v Japonsku vieme, že všetky iné tvrdenia sú nepravdivé. Občania Európy to vedia a preto chcú, aby sme odpovedali rázne. Môžeme odpovedať jedine svojou víziou vybudovať takú Európu, ktorá sa bude v plnej miere opierať o obnoviteľné zdroje energie.
Túto víziu môžeme postupne uvádzať do praxe kombinovaním energetickej efektívnosti v domácnostiach, doprave, priemysle, výrobou elektrickej energie, širokým spektrom obnoviteľných zdrojov energie a používaním zemného plynu ako prechodného paliva. Pán Oettinger, ste uprostred prípravy plánu v oblasti energetiky do roku 2050. Naša otázka znie: Ste pripravený spolupracovať s nami na vízii tohto druhu? Ste presvedčený o tom, že plán v oblasti energetiky do roku 2050 by sa mal používať ako východisko pre diskusie o odlišnej budúcnosti energie v Európe nielen s odborníkmi, ale aj s európskymi občanmi?
Konrad Szymański
(PL) Ak sa dnes máme poučiť z toho, čo sa stalo v Japonsku, a urobiť si nejaké domáce úlohy, mali by sme to robiť veľmi obozretne. Budeme sa musieť sústrediť a pozorne sa zamyslieť. Presunom od jadrovej energie či predložením nereálnych požiadaviek pre túto oblasť nášho energetického systému sa neodstráni ani jeden problém. Hneď za našimi hranicami sa postavia ďalšie elektrárne, na ktoré sa nebudú vzťahovať naše normy bezpečnosti či dohľad našich regulačných orgánov. V Kaliningrade a Bielorusku už prebiehajú procesy na uspokojenie dopytu zo strednej Európy. Po odchode jadrovej energie z Únie budeme vidieť, že naše snahy boli založené na ilúzii. Znovu tým však uštedríme úder konkurencieschopnosti nášho energetického systému a tým aj nášmu hospodárstvu a priemyslu. Ekologické plány zase raz osožia našim konkurentom, najmä konkurentom z Ruska. Ak sa teda dnes chystáme sprísniť normy, ktoré vyžadujeme od jadrovej energie, musíme mať záruku, že elektrická energia vyrobená reaktormi mimo našich hraníc bude podliehať rovnako prísnym kritériám.
Miloslav Ransdorf
(CS) Z katastrofy v Japonsku možno vyvodiť niekoľko možných záverov. Po prvé, odvetvie energetiky by malo podliehať kontrole štátu a každá elektráreň by mala mať v dostatočnej vzdialenosti aj spoľahlivé záložné zdroje. Spoločnosť TEPCO sa zachovala nezodpovedne. Po druhé, mali by sme všemožne podporovať životné prostredie a povedať "nie" zeleným obchodníkom so strachom, ktorí už dlho vydierajú Európu. Po tretie, potrebujeme zmenu nálady v našom Parlamente a v Komisii. Už dlho panuje v Európskom parlamente necivilizovaná atmosféra a potrebujeme Komisiu odvážnych mužov a žien, ktorí sa neboja nových riešení a majú priekopníckeho ducha, a nie alibistické figúrky, ktoré podobne ako istý chrobák pred sebou aj v európskych pozíciách tlačia guľôčku malicherných osobných záujmov.
Peter Liese
(DE) Plne podporujem spoločné uznesenie. Osobám v zodpovedných funkciách v členských štátoch a európskemu obyvateľstvu posielame dva konkrétne odkazy. Potrebujeme spoločné pravidlá, ktoré nás budú chrániť pred jadrovými haváriami v celej Európe. Čas na provinčný prístup k jadrovej bezpečnosti už dávno pominul. Dve staršie elektrárne v Nemecku, 180 km od Štrasburgu, boli dočasne odstavené a odpojené od rozvodnej siete. Asi 100 km odtiaľto vo Fessenheime je reaktor, ktorý, pokiaľ vieme, nie je o nič bezpečnejší než tie dve elektrárne v Nemecku, ktoré boli v dôsledku udalostí v Japonsku odpojené od rozvodnej siete.
Tento príklad jasne ukazuje, že potrebujeme spoločné kritériá na veľmi vysokej úrovni. Máme právny základ a otázka, ako ďaleko zájdeme so súčasným právnym základom, bude vždy otázka politická. Musíme zájsť oveľa ďalej než v minulosti.
Druhý odkaz znie, že bez ohľadu na rozhodnutia členských štátov - a niektoré sa od rozvodovej siete odpoja rýchlejšie než iné - by sme stratenú energiu nemali nahrádzať ďalším dovozom plynu, napríklad z Ruska. Odseky 21 a 22 ukazujú smer, ktorým sa chceme uberať. Chcem viac obnoviteľnej energie a väčšiu energetickú efektívnosť. Pán Oettinger, pred udalosťami vo Fukušime ste pripravili akčný plán pre energetickú efektívnosť. To bol dôležitý krok vpred a teraz je ešte nutnejšie, aby sa uviedol do praxe.
Osobne súhlasím s väčšinou v tomto Parlamente v tom, že potrebujeme záväzné ciele. Už nechceme používať fosílne palivá. Chceme pracovné miesta v obchode a priemysle. Energetická efektívnosť je nákladovo efektívna, a preto je nutné, aby sme v tejto oblasti napredovali.
Catherine Trautmann
(FR) Jadrová energia je neuhlíkový zdroj energie, ale tiež prechodný zdroj energie, ktorý závisí od vyčerpateľných zdrojov. Je to tiež potenciálne nebezpečná forma energie. Po Fukušime je zrejmou prioritou zamerať sa na bezpečnosť našich elektrární. Tieto záťažové testy sa musia vykonávať tak koordinovane, ako je to na úrovni Únie možné, a potenciálne aj za hranicami našich najbližších susedov, a musia ich vykonávať nezávislé subjekty pracujúce v súlade s najprísnejšími normami a s maximálnou transparentnosťou.
Ďalej, boj proti zmene klímy si vyžaduje súdržnú a ambicióznu politiku. Kým vďaka jadrovej energii môžeme pri výrobe potrebného množstva elektrickej energie vypustiť do ovzdušia menej CO2, nesmieme byť od nej závislí. V krajinách ako Francúzsko, ktoré vyrábajú jadrovú energiu, je znižovanie jej podielu podmienkou každého ďalekosiahleho rozhodnutia. Tento proces znamená, že musíme zdvojnásobiť svoje snahy o úsporu energie a zvýšiť podiel obnoviteľných zdrojov energie, ktoré zo strednodobého a dlhodobého hľadiska budú schopné pokryť takmer celú našu spotrebu. Ide tu o bezpečnosť našich elektrární, ale musí tu ísť aj o bezpečnosť dodávok v Európskej únii, aby sa žiadna krajina neocitla v hospodárskych ťažkostiach.
Na záver poviem, že skutočná solidarita si vyžaduje vytvorenie energetického spoločenstva.
Corinne Lepage
(FR) Pokiaľ ide o bezpečnosť, samozrejme, veľmi rada podporím všetky návrhy svojich kolegov poslancov o nevyhnutnej nezávislosti tých, ktorí budú zodpovední za vykonávanie záťažových testov, ako aj myšlienku, že tieto pravidlá sa budú určovať na úrovni Spoločenstva.
Nezavádzajme však sami seba. Máme niekoľko starých elektrární, ktoré boli navrhnuté bez ohľadu na hromadenie rizík, a preto, či už záťažové testy urobíme, alebo nie, nikdy so súčasnými elektrárňami nedosiahneme úplnú bezpečnosť. Musíme si to plne uvedomiť. Ďalej si nemyslím, že väčšina európskych občanov dnes prijíma myšlienku, že by mali doplatiť na jadrovú haváriu v Európe. To je luxus, ktorý si nemôžeme dovoliť. Musíme si byť toho plne vedomí.
Musíme preto zariadiť postupné ukončenie využívania jadrovej energie a pamätať popritom na svoje hospodárske potreby, svoje potreby v oblasti zamestnanosti, svoje priemyselné kapacity a na požiadavku nezvyšovať emisie skleníkových plynov. Myslím si, že si to všetci uvedomujeme.
Ako by sme to mali urobiť? Mali by sme to urobiť pomocou veľkého európskeho projektu postupného ukončenia využívania jadrovej energie. Claude spomínal 15 rokov. Myslím si, že to je veľmi optimistické. Pravdepodobne to bude trvať trochu dlhšie. Je to však výborný projekt, ktorý by mohol mobilizovať Európanov, obnoviť našu dôveru v seba a tiež v inštitúcie, pretože napriek Fukušime, ide ešte stále o prejav vzdoru voči verejným orgánom a orgánom dohľadu. To si musíme uvedomiť.
Paul Rübig
Chcel by som pani Trautmannovú požiadať, aby mi odpovedala na otázku. Vo Francúzsku je systém nezávislých regulátorov, ktorí svoju prácu robia veľmi dobre. Myslíte si, že francúzsky model by sa dal použiť v celej Európe a že európsky regulačný orgán by sa mohol zakladať na francúzskom systéme?
Catherine Trautmann
(FR) Ďakujem kolegovi poslancovi pánovi Rübigovi za túto otázku. Myslím si, že francúzsky regulačný orgán je skutočne nezávislý - svedčia o tom jeho návrhy. Myslím si, že v zmysle toho, čo som hovorila o európskom energetickom spoločenstve, by sme mali mať na európskej úrovni nezávislý regulačný orgán a pomocou dostupných prostriedkov dohľadu zabezpečiť, že regulačný orgán bude môcť pracovať nezávisle a bude skutočne spôsobilý.
Corinne Lepage
K tomuto bodu poviem, pani Trautmannová, že na papieri ide skutočne o nezávislý orgán. Vzhľadom na jeho zloženie a na skutočnosť, že medzi ľuďmi, ktorí ho tvoria, nie je žiadna pluralita, si, úprimne povedané, môžeme klásť mnoho otázok.
Catherine Trautmann
(FR) Na vnútroštátnej úrovni je vždy možné spochybňovať zloženie a z tohto pohľadu súhlasím s poznámkou pani Lepageovej. Myslím si, že čoskoro sa dočkáme času, keď bude možné zabezpečiť pluralitu v lepšej miere, ale v žiadnom prípade by som nechcela spochybňovať prácu tých ľudí, ktorí svoju úlohu plnia svedomito, a to najmä jedného človeka, ktorým je pán Lacoste.
Evžen Tošenovský
(CS) Už niekoľko týždňov so zadržaným dychom sledujeme neuveriteľný boj v Japonsku s dôsledkami gigantického zemetrasenia a následného cunami. Tiež obdivujem, ako to Japonci zvládajú - to tu ešte nezaznelo.
Ľudia sa vždy poučia z každej katastrofy. Udalosti ako tieto vždy vedú k technickým zlepšeniam a bezpečnostným opatreniam. Po veľkých leteckých katastrofách ľudia neprestanú lietať. Zlepšujú sa spoľahlivosť a bezpečnosť. Z katastrofy v Japonsku je dôležité zhromaždiť všetky skúsenosti z prevádzkovania jadrových elektrární. Musíme tento extrémny prírodný záťažový test správne vyhodnotiť a získať tak čo najviac skúseností na technické a bezpečnostné opatrenia. Jadrové elektrárne musia byť pripravené odolávať extrémnym prírodným katastrofám.
Musíme sa tiež poučiť z núdzových postupov, lebo aj to je súčasťou prevádzkovania elektrárne a jej bezpečnosti. Politici sa musia zdržať rýchlych a jednoduchých súdov. Vykonať maximálny počet opakovaných preverení jadrových elektrární je určite rozumné. Japonské skúsenosti sú príležitosťou na zodpovedné posúdenie súčasných noriem bezpečnosti, a to bez zbytočných politických rečí.
Herbert Reul
(DE) Každý vie, že v členských štátoch aj tu v politických skupinách vládnu veľmi odlišné názory na otázku, či by sme mali mať jadrovú energiu, alebo nie.
Dnešná rozprava ukázala, že aj v rámci skupín sú rôzne názory. Na druhej strane je tu katastrofa v Japonsku, ktorá predstavuje obrovský problém. Začali sme o tejto téme diskutovať a myslím si, že uznesenie nám ponúka významnú príležitosť, aby sme sa dnes a zajtra zamerali na konkrétnu otázku, či dokážeme spoločne zvýšiť normy bezpečnosti a či budeme schopní zaviesť zvýšené európske právomoci akéhokoľvek druhu alebo väčšiu európsku spoluprácu.
Hoci je v tomto uznesení veľa vecí, ktoré sa mi nepáčia, zastávam názor, že moji kolegovia poslanci urobili vynikajúcu prácu, pretože pripravili text, ktorý sa viac zameriava na bezpečnosť a na európsku spoluprácu. Preto by som sa chcel spýtať, či nie je najvyšší čas, aby sme využili príležitosť, ktorú predstavuje táto rozprava, a dnes a zajtra neodložili nabok otázku, či by sme sa mali zbaviť jadrovej energie, alebo nie, alebo či jadrovú energiu podporujeme s nadšením alebo bez neho, a zamerali sa radšej na toto. Ak by sme sa všetci dohodli, že zajtra nebudeme hlasovať o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, ktoré sme predložili - chcel by som, aby sme ich len predniesli -, a zameriame sa na to, aby sme prevažnou väčšinou či azda jednohlasne hlasovali za väčšiu bezpečnosť a väčšie európske právomoci, pre povesť Európskeho parlamentu a pre proces vyvodzovania dôsledkov z udalostí v Japonsku by sme urobili viac, než keby sme pokračovali v polemizovaní, ako to vždy robíme. Azda by sme to mohli odložiť o dva týždne. Chcel by som vás poprosiť, aby ste sa zamysleli nad tým, či by sme to nemali vyskúšať.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Rebecca Harms
(DE) Viete, že som vždy podporovala vyššiu úroveň bezpečnosti v jadrovom odvetví. Keď prišiel rad na smernicu o jadrovej bezpečnosti, ktorú sme prijali pred dvomi rokmi, zožala som veľmi malý úspech. Veľká väčšina tohto Parlamentu bola proti najprísnejším normám bezpečnosti. Otázka nového pocitu vzájomnej dôvery pre nás predstavuje ďalší veľký problém. Parlament do tejto diskusie nemá ako prispieť. V prípade akýchkoľvek pochybností rozhodnú o jadrovej bezpečnosti a záťažových testoch Rada a Euratom. Parlament bude z tohto procesu vylúčený. Vo všeobecnosti máme možnosť vyjadriť svoj názor, no či to prinesie nejaké dôsledky, alebo nie, je v rukách bohov. Ak teraz hovoríte, že v budúcnosti podnikneme kroky proti starej zmluve o Euratome a že zabezpečíme, aby vo všetkých oblastiach týkajúcich sa bezpečnosti prebiehali konzultácie a bola tam transparentnosť, hádam sa nám podarí dospieť k lepšej dohode.
Herbert Reul
(DE) Pani Harmsová, vašu otázku som úplne nepochopil, lebo to nebola otázka. To však nie je nič zlé, lebo sa túto príležitosť pokúšam a ďalej pokúsim využiť. Viete, že na túto problematiku máme úplne protichodné názory.
Ak by sme sa bez ohľadu na otázku právomocí s veľkou väčšinou zhodli na otázke zvýšenej bezpečnosti, vyslali by sme tým dôležitý signál. Uznesenie sa týka viacerých oblastí - je ich oveľa viac než tých, ktoré sme už prijali, a oveľa viac, než som bol pripravený akceptovať. Je to tak a máte úplnú pravdu. Ak sa nám však podarí dohodnúť na väčšej bezpečnosti a väčšom vplyve Európy, vyšleme tým členským štátom signál. Ak o tom budeme zajtra polemizovať, pretože máme odlišné názory na otázku, či by sme mali ukončiť využívanie jadrovej energie, alebo nie, potom zrejme uznesenie neprinesie veľký účinok. Toto je to jediné, o čo žiadam, nič viac a nič menej.
Giles Chichester
Hlboko ma uráža, že na mňa pani Harmsová len protestne pokrikovala mimo mikrofónu, ale na môjho kolegu pána Reula zdvihla modrú kartu. Nemôže sa so mnou zaobchádzať rovnako?
Michael Cramer
Pán Reul, chcel som sa vás opýtať, či sa nejako zmenil váš osobný postoj. Sveter, ktorý mám dnes na sebe, má 30 rokov. V tých dňoch sme demonštrovali proti jadrovej energii. Takzvaní odborníci nám povedali, že havária hrozí raz za desaťtisíc rokov. Riaditeľ postupimského Inštitútu pre výskum klimatických zmien pán Schnellhuber nedávno v rozhovore pre denník Die Zeit povedal, že je to tak. Ak desaťtisíc rokov vydelíte 400 jadrovými elektrárňami vo svete, dostanete 25 rokov. Môžeme teda očakávať, že havária reaktora sa vyskytne každých 25 rokov. Najprv Černobyľ, potom Fukušima. Kde bude ďalšia?
Zmenili ste svoje stanovisko k tomuto bodu? Ešte stále si myslíte, že jadrové elektrárne sú bezpečné, alebo zastávate rovnaký názor ako ja, že elektráreň Zwentendorf je jediná bezpečná jadrová elektráreň na svete?
Herbert Reul
(DE) Samozrejme, že sa môj názor zmenil, ale nie zásadne. Je také zlé nezmeniť na niečo názor? Môj názor sa však do veľkej miery zmenil a dúfam, že ste si to všimli. Vysvetlil som, že budem hlasovať za toto uznesenie, ak zostane také, aké je. To je veľká zmena oproti mojim predchádzajúcim postojom. Môžete to považovať za uspokojivé alebo neuspokojivé. Stojím si za tým, čo som povedal. Bolo by dobré, keby sa nám podarilo prijať toto uznesenie jednohlasne.
Jo Leinen
(DE) Počuli ste, čo povedal predseda Výboru pre priemysel, výskum a energetiku. Ja teraz hovorím ako predseda Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a rozdiel už ani nemôže byť väčší. O tom, že potrebujeme najvyššiu úroveň bezpečnosti pre všetky jadrové elektrárne, ani netreba hovoriť. Na tom sa všetci zhodneme. Pán Oettinger, váš záťažový test je dôležitým prvým krokom, no ani zďaleka nie postačujúcim. Myslím si tiež, že musíme prehodnotiť svoj prístup a vypracovať nový, ktorý pôjde do väčšej hĺbky a bude oveľa zásadnejší. Preto okrem najprísnejších noriem bezpečnosti v EÚ potrebujeme aj scenár ukončenia využívania riskantnej technológie, lebo jej využívanie na husto obývanom európskom svetadiele nemôžeme ospravedlniť.
Pán Reul, vy aj iní to budete musieť jednoducho akceptovať. Vaši kolegovia v Berlíne pokročili oveľa ďalej než vy tu v Štrasburgu a v Bruseli. Oni pravdepodobne dosiahli zlomový bod, kým vy ste so svojimi starými predstavami na mŕtvom bode. Dúfam, že sa nám podarí pripraviť prostriedok, scenár a stratégiu na ukončenie využívania jadrovej energie. Pán Oettinger, plán, ktorý pripravujete v júni tohto roka, bude vynikajúcou príležitosťou na to, aby ste to dosiahli. Po záťažových testoch nám budete musieť povedať aj svoju predstavu o tom, ako sa zbaviť jadrovej technológie.
(potlesk)
Antonio Cancian
(IT) Myslím si, že by sme mali vyjadriť sústrasť všetkým obetiam obrovskej katastrofy, ktorá zasiahla Japonsko. Situácia je skutočne znepokojujúca, ale myslím si, že úlohou politiky nie je rozhodovať v panike, ale snažiť sa zachovať si racionálne zmýšľanie a čeliť realite čo najlepšie.
Vzhľadom na to si myslím, že by sme mali začať dvomi dôležitými úvahami. Prvou je to, že obloha je len jedna, ale zem je rozdelená hranicami, ktoré nemajú nič spoločné s problémami v našej agende, a druhou, že sa musíme vždy usilovať o udržateľný rozvoj, ktorý má niekoľko častí. Tento udržateľný rozvoj sa skladá z troch častí, ktoré musia byť spojené: hospodárskej, environmentálnej a sociálnej. Ak v tomto úsilí uspejeme, myslím si, že sa pohneme správnym smerom.
Myslím si, že predložené uznesenie, ktoré plne podporujem tak ako mnohí iní, prichádza v správnom čase na to, aby sme prijali zodpovednosť za bezpečnosť, za otázku, ktorá by mala byť diagnózou súčasnej situácie, a aby sme sa pozreli do budúcnosti. Ako by sme sa mali pozerať do budúcnosti? Tak, že budeme plniť kritériá, ktoré sme sa zaviazali dodržiavať, a predovšetkým tak, že sa pohneme smerom k rozhodnutiam o efektívnosti a obnove, ktoré by mali vždy zohľadňovať kultúru a inováciu vo výskume vrátane projektu medzinárodného termonukleárneho experimentálneho reaktora (ITER).
Predsedajúci
Predsedníctvo dostalo informáciu, že dnes má pán Leinen narodeniny, preto vám prajeme všetko najlepšie, pán Leinen.
Edit Herczog
(HU) Jadrová bezpečnosť má ľudskú tvár. Návrh, výstavba, prevádzka, dohľad a odstavenie elektrárne aj navrhovanie súvisiacich zákonov sú všetko ľudské činnosti. Kľúčovým prvkom bezpečnosti sú preto poznatky a maximálne využitie ľudských činností. Udržiavanie a praktické využívanie týchto poznatkov je nevyhnutné v spojení s prevádzkou elektrární a tiež oveľa neskôr, v súvislosti s ich odstavením. Súhlasím s vykonávaním záťažových testov a súhlasím s tým, že získané skúsenosti by sa mali zahrnúť do smernice o jadrovej bezpečnosti.
Súhlasím s tým, že by sme mali vykonávať cezhraničné kontroly, ak nie pre iné, tak aby sme upokojili obyvateľstvo. Súhlasím s tým, že by sme sa mali všemožne snažiť o angažovanosť v medzinárodných organizáciách a prispievať do nich svojimi najlepšími poznatkami. Osobitne súhlasím s tým, že by sme mali využívať činnosti v oblasti výskumu a vývoja na likvidáciu jadrového odpadu z uplynulých šesťdesiatich rokov. Je tu jedna vec, s ktorou osobitne súhlasím: nech už v súvislosti s energiou urobíme akékoľvek rozhodnutie, mali by sme trvať na tom, aby 500 miliónov ľudí v Európe dostávalo elektrickú energiu. Ďakujem vám za pozornosť.
Gaston Franco
(FR) Dnes hovoríme o zlepšovaní bezpečnosti jadrovej energie, nie o spochybňovaní civilného využitia jadrovej energie, ktoré je nevyhnutnou súčasťou energetickej nezávislosti a boja proti skleníkovým plynom v mnohých členských štátoch Európskej únie.
Európska iniciatíva v oblasti vykonávania záťažových testov na všetkých našich elektrárňach je prvým nevyhnutným a rozumným krokom, ktorý je reakciou na očakávania európskych občanov. Pri týchto testoch musíme uplatniť spoločný prístup a spoločné kritériá, ktorých metodiku budeme musieť zveriť Skupine európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť (ENSREG). Vzhľadom na existujúce cezhraničné riziká by tieto testy mali podstúpiť aj krajiny susediace s Európskou úniou.
Okrem týchto testov sa musí Európska únia usilovať o harmonizáciu medzinárodných noriem na najvyššej úrovni v rámci skupiny G20 a Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu na základe cieľov Združenia západoeurópskych orgánov dozoru nad jadrovou energiou pre nové reaktory. V rámci Európskej únie by sme mali presadzovať a posilniť spoluprácu medzi vnútroštátnymi bezpečnostnými orgánmi.
Európska únia musí slúžiť ako model posilňovania pravidiel aj úsilia v oblasti solidarity. Tvárou v tvár takémuto druhu katastrofy si myslím, že vytvorenie európskej jednotky civilnej ochrany je potrebné viac než kedykoľvek predtým.
Kathleen Van Brempt
(NL) Je to pravda: v rámci politického spektra nájdete obhajcov aj odporcov jadrovej energie. Nechápem však to, prečo si niektorí ľudia pred touto témou ešte stále neotvorili oči, dokonca ani po Fukušime. Stalo sa niečo nemysliteľné. Kombinácia faktorov viedla ku katastrofe, ku ktorej by úplne pokojne mohlo dôjsť aj v našej časti sveta. Nulové riziko neexistuje. Dnes musíme podniknúť tri kroky.
V prvom rade, ako navrhol pán komisár, by sa mal záťažový test vykonávať celkom otvorene, transparentne a zároveň by sa mali spraviť kroky preto, aby obsiahol čo najširšie spektrum elektrární. Musíme však zabezpečiť aj to, že na základe výsledkov tohto záťažového testu sa bude aj konať. Každá jadrová elektráreň, ktorá nie je bezpečná, by sa mala odstaviť.
Po druhé, musíme určite zariadiť postupné ukončenie využívania jadrovej energie. Nemôžeme dovoliť, aby jadrové elektrárne, ktoré sú postavené tak, aby dosiahli životnosť tridsať rokov, boli po štyridsiatich či dokonca päťdesiatich rokoch ešte stále v prevádzke.
Po tretie, bolo by nevysloviteľne absurdné, ak by sme sa my v Európskej únii mali rozhodnúť pre nové jadrové elektrárne. Pre Európu existuje len jedna cesta vpred a tou je obnoviteľná energia a my v Parlamente by sme mali dosiahnuť konsenzus v prospech obnoviteľných zdrojov energie.
Bogusław Sonik
(PL) 26. apríla prejde štvrťstoročie od katastrofy v Černobyli, najhoršej jadrovej havárie v dejinách. Po dvadsiatich piatich rokoch si pripomíname všetky obete tragédie, tých, ktorí trpeli, aj tých, ktorí do dnešného dňa ešte stále pociťujú účinky katastrofy. Toto tragické výročie, žiaľ, pripadlo na rovnaký čas ako udalosti v Japonsku. Pri spomienke na černobyľskú katastrofu by som chcel vyjadriť svoju solidaritu Japoncom, ktorí zápasia s dôsledkami havárie v jadrovej elektrárni Fukušima, ktorú zapríčinili vlny cunami.
Ešte aj dnes sú potraviny vyrobené v ukrajinských regiónoch, ktoré boli vystavené rádioaktívnemu céziu 137 - izotopu, ktorý má polčas rozpadu 30 rokov -, kontaminované. Hnutie Greenpeace uskutočnilo výskum, ktorý ukázal, že minimálne v dvoch provinciách Žitomir a Rovno obyvateľstvo konzumuje kontaminované mlieko, huby, ovocie, sladkovodné ryby a zeleninu. Podľa oficiálnych údajov je v oblastiach vzdialených 30 km od elektrárne vysoká úroveň radiácie. Odhaduje sa však, že postihnutá oblasť môže dokonca zahŕňať celkovo až 50 000 km2 a tiahnuť sa mnohými ukrajinskými provinciami.
V súčasnosti je v Európe bez Ruska v prevádzke 165 reaktorov. Je dôležité, aby sme si uvedomili, že reaktory sa nenachádzajú len na území Európskej únie, ale aj v susediacich krajinách blízko hraníc Únie. Rusko a Bielorusko začínajú stavať elektrárne blízko hraníc Únie. Musíme sa pýtať, akú záruku o ich bezpečnosti môžu dať? Nemali by sme kupovať energiu od jadrových elektrární mimo hraníc Európskej únie, ak nespĺňajú najprísnejšie normy bezpečnosti, aké v Európskej únii určujú záťažové testy.
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Poviem to znovu: v tejto chvíli Rusko a Bielorusko stavajú elektrárne blízko hraníc Európskej únie. V tejto súvislosti si myslím, že členské štáty Európskej únie by nemali kupovať jadrovú energiu od týchto elektrární, ak nevyhovejú rovnakým záťažovým testom, aké sa vyžadujú v Európskej únii.
Ioan Enciu
(RO) Na úvod by som chcel vyjadriť hlboký súcit Japoncom. Myslím si, že teraz je dôležité, aby sme ich podporili, ako len vieme.
Havária vo Fukušime nám ukázala, že niektoré existujúce jadrové elektrárne nie sú bezpečné. Preto musíme jadrovej bezpečnosti prikladať väčšiu dôležitosť. Myslím si, že je nevyhnutné okamžite v jadrových elektrárňach vykonať bezpečnostné testy.
Na druhej strane sa však musíme vyhnúť nástrahe, ktorú predstavujú emocionálne a nepodložené rozhodnutia o tom, či si jadrovú energiu ponechať alebo s ňou skončiť. Rozhodnutie o skladbe energetického mixu musí zostať v jurisdikcii členských štátov a Európska únia musí zabezpečiť, aby sa uplatňovali najprísnejšie normy bezpečnosti. Každé opatrenie na európskej či vnútroštátnej úrovni v súvislosti s energetickým mixom a regulovaním jadrovej energie sa však musí zakladať na veľkej miere vedeckej objektivity.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Jadrová energia v súčasnosti vyrobí približne jednu tretinu celkovej spotreby energie v Európe. Ak by sme chceli túto kapacitu nahradiť za krátky čas, boli by tu len dve reálne alternatívy: sú nimi väčšie využívanie uhlia alebo zemného plynu. Obdive tieto alternatívy sú problematické. V prípade uhlia sú problémom emisie CO2. V prípade zemného plynu ide, samozrejme, o to, že väčšina sa dováža z Ruska. V priebehu krátkeho obdobia je teda možné urobiť dve veci. Tou dôležitejšou je to, o čom sa tu už diskutovalo: zvýšiť bezpečnostné opatrenia. Nebude však stačiť zvýšiť bezpečnostné opatrenia v Európe, lebo susedia Európy Rusko a Bielorusko sa činia bez ohľadu na naše diskusie o jadrovej bezpečnosti. Vybudujú vlastné reaktory, a preto musíme zabezpečiť, aby európske prísne normy platili nielen v Európe, ale aj vo zvyšných krajinách sveta, najmä v susedných štátoch Rusku a Bielorusku. Prirodzene, druhá vec, ktorú musí Európa urobiť tiež v krátkom čase, čo môžeme urobiť, je neustále posilňovať naše opatrenia v oblasti úspor energie a klásť ešte väčší dôraz na obnoviteľné zdroje energie, na lepšie využívanie veterných, solárnych, vodných zdrojov a energie z biomasy. Prirodzene, aj z dlhodobého hľadiska je to práve úspora energie a zvyšovanie využívania veternej, solárnej, vodnej energie a energie z biomasy, čo zníži našu závislosť od jadrovej energie aj od dovážaných zdrojov energie.
Mario Pirillo
(IT) Správy o Fukušime sú čoraz znepokojujúcejšie. Došlo k výraznému prekročeniu bezpečnostných limitov a my nevieme, čo sa stane v blízkej budúcnosti. Chýba jasná a transparentná komunikácia.
Na existujúcich jadrových elektrárňach by sa mali vykonávať záťažové testy, a ak bude ich výsledok znepokojujúci, budeme musieť nabrať odvahu a žiadať ich okamžité zatvorenie. Musíme zaviesť prísnejšie medzinárodné normy bezpečnosti a nemali by sme ani pomyslieť na výstavbu nových jadrových elektrární. Musíme sa pripraviť na ústup od tohto druhu energie, ktorá spôsobuje nenapraviteľné škody na životnom prostredí a ľudskom zdraví.
Je nevyhnutné, aby sme sa pozorne zamysleli nad vypracovaním energetických politík pre budúcnosť. Musíme naliehavo vytvoriť politiky zamerané na úspory energie a energetickú efektívnosť a na zvýšenie investícií do výskumu nových technológií a obnoviteľných zdrojov energie. A nakoniec, mali by sme začať diskusiu s občanmi a miestnymi orgánmi.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Súhlasím s poslancami, ktorí sa vyjadrili, že jadrovú bezpečnosť by sme mali zaisťovať na európskej úrovni. V tejto súvislosti si však musíme uvedomiť, že kultúra bezpečnosti je veľmi široký pojem, ktorý zohľadňuje aj... ktorý zahŕňa aj bezpečnú jadrovú technológiu a zabezpečovanie primeraných finančných zdrojov, ľudských zdrojov, primerané normy bezpečnosti a silné a nezávislé orgány dohľadu. Podľa mňa by toto všetko mali zahŕňať aj tieto európske normy bezpečnosti. Nejde o to, že by sme nedôverovali súčasným inštitúciám, ale o to, aby sme na inštitucionálnej úrovni aj v budúcnosti zabezpečovali čo najvyššiu bezpečnosť.
Pán komisár, vyjadrili ste sa, že členské štáty o to záujem nemajú. Ale kto sú tieto členské štáty? Ak by sme sa opýtali našich občanov (a takéto prieskumy verejnej mienky sa už vykonávajú), zistili by ste, že by boli radi, keby niektoré právomoci prevzala Európska únia.
Musím jasne povedať, že som proti zatváraniu jadrových elektrární z politických dôvodov. V Japonsku je niekoľko jadrových elektrární a táto vážna jadrová havária zasiahla jednu z nich. Skôr než prijmeme rôzne opatrenia, musíme mať argumenty a zistenia odborníkov. Ak chceme zistiť skutočné dôvody jadrovej havárie a skutočné škody, potrebujeme odborné analýzy toho, čo sa stalo vo Fukušime.
Na záver mi dovoľte povedať, že sme urobili veľký pokrok v prijatí smernice o rádioaktívnom odpade a že táto smernica nám pomôže ukázať, že to berieme vážne.
(Rečníčka prijala tri otázky podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Sonia Alfano
(IT) Kolegyne poslankyne sa pýtam, či tisícky úmrtí nie sú niečím, nad čím budeme dlho premýšľať a uvažovať, keďže sa práve vyjadrila, že nemáme dostatočný dôvod myslieť si, že jadrová energia je nebezpečná. Keďže v Japonsku došlo k tisíckam ďalších úmrtí, chcela som sa spýtať, či tento fakt nie je postačujúci.
Judith A. Merkies
Kolegyne poslankyne by som sa chcela spýtať, koľko jadrových elektrární sa musí zničiť, kým povie, že už stačilo. Hovorí, že v Japonsku bola zasiahnutá len jedna jadrová elektráreň. Bolo tam však šesť jadrových elektrární, nie jedna. Koľko by ich stačilo na to, aby zmenila názor?
Hannes Swoboda
(DE) Pani Jordanová Cizeljová, v meste Krško vo vašej krajine je elektráreň, ktorá je vnímaná dosť kriticky, a to medziiným preto, že sa nachádza v zóne zemetrasení.
Ste pripravená zabezpečiť aspoň to, že to bude jedna z prvých elektrární, ktorá prejde vyšetrovaním s použitím prísnych a, dúfajme, objektívnych záťažových testov, aby sme mali istotu, že občanom od tejto elektrárne nehrozí žiadne bezprostredné riziko, hoci sa nachádza v zóne zemetrasení, a že ju bude možné vylepšovať tak dlho, ako len bude elektráreň existovať?
Romana Jordan Cizelj
(SL) V Japonsku sú skutočne tisícky obetí a osobne s nimi hlboko súcitím a myslím si, že Európska únia by im mala ponúknuť každú možnú pomoc. Som však proti tomu, aby sa tieto obete zneužili v mene nejakého ideologického boja proti využívaniu jadrovej energie. Preto som povedala, že je potrebné, aby sme urobili analýzu príčin, ktoré viedli k tejto jadrovej havárií, a že musíme zistiť, či je niečo také vôbec možné v Európe a ako sa tomu môžeme vyhnúť. Chcem tiež požiadať, aby sme si neplietli obete prírodnej katastrofy, obete zemetrasenia a cunami, s potenciálnymi obeťami jadrovej havárie. To je moja odpoveď na prvú otázku.
Čo sa týka druhej otázky, koľko havárií v jadrových elektrárňach... Môžem pokračovať? Koľko havárií sa musí stať, aby som zmenila názor? Spomenula som jednu elektráreň, ktorá má niekoľko reaktorov, teda jediná elektráreň s niekoľkými reaktormi. Vieme, že v Japonsku je niekoľko elektrární. Myslím si, že každú elektráreň... alebo každú haváriu je potrebné brať veľmi vážne. Nemali by sme nad tým rozmýšľať z pohľadu počtu havárií, pretože do úvahy musíme brať každú haváriu a nielen haváriu, ale aj každú inú udalosť, ktorá nebola kategorizovaná až ako havária. Z každej takejto udalosti si musíme vziať nejaké ponaučenie. Vlastne, práve z tohto príkladu vidíme, že z jednej havárie by sme nemali vyvodiť záver, že jadrová technológia je neprijateľná.
Je tu ešte jedna otázka, ktorú som nezodpovedala. Odzneli tri otázky. Jadrová elektráreň Krško. Môžem? Bezpečnosť tejto elektrárne sa testovala a Rakúsko, ktoré sa v tejto otázke aktívne angažovalo, vtedy vykonalo aj doplnkové testy seizmickej bezpečnosti. V dôsledku toho boli vykonané dodatočné úpravy, a to je teraz v skutočnosti zaužívaný postup. Som pevne presvedčená, že každý v Slovinsku bude súhlasiť s tým, aby sa v elektrárni Krško okamžite vykonali takéto záťažové testy. Keďže sme malá jadrová krajina, sme zvyknutí na to, že sme podrobovaní relatívne väčšiemu počtu medzinárodných testov, než je to v prípade iných jadrových elektrární vo väčších krajinách.
Richard Seeber
(DE) Pochádzam z Rakúska a elektráreň Krško nás všetkých znepokojuje. Dúfam, že po uisteniach pani Jordanovej Cizeljovej budú nasledovať činy. Chcel by som vyjadriť svoj záujem o ľudí v Japonsku a súcit s tými, ktorí utrpeli veľké škody, a s týmito udalosťami sa vyrovnávajú s pokojným stoicizmom.
Mali by sme sa však pokúsiť vyvodiť z katastrofy nejaké pozitívne závery. Jedinou pozitívnou stránkou je to, že musíme prehodnotiť svoj postoj a začať si v Európe z tejto katastrofy brať ponaučenie. Jedným krátkodobým ponaučením je potreba výrazne zlepšiť normy bezpečnosti týkajúce sa európskych reaktorov. Ďalším ponaučením je to, že musíme vytvoriť európsky orgán civilnej ochrany. Európa musí svojim bezpečnostným a záchranným tímom dovoliť cezhraničnú spoluprácu.
Dlhodobé ponaučenie zahŕňa potrebu vypracovať spoločný scenár ukončenia, pretože udalosti jasne poukazujú na to, že jadrová technológia je v súčasnom stave príliš nebezpečná a je nepravdepodobné, že sa to v budúcnosti zmení. Následky sú príliš dlhodobé.
Z mojich pripomienok vidíte, že rozdielne názory pretínajú všetky skupiny vrátane Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov). Celkovo si však myslím, že by sme si mali k srdcu vziať skutočnosť, že slávne normy bezpečnosti, ktoré nám každý sľubuje, jednoducho nie je možné zaručiť. Záťažové testy teda musia pokrývať hromadenie rozličných rizík. Ak vyšetríme len jednotlivé riziká, nikdy nezískame realistický scenár. "Realistický" v tejto súvislosti znamená napríklad to, že je veľmi ťažké predpovedať cunami - hoci je nepravdepodobné, že k nim dôjde tu v Európe -, ale máme tu zóny zemetrasení.
(potlesk)
Marian-Jean Marinescu
(RO) V prvom rade by som chcel vyjadriť svoj obdiv a úctu Japoncom za ich postoj k mimoriadnej situácii, ktorou prechádzajú. Táto situácia vyvolala búrlivú diskusiu o budúcnosti jadrovej energie - či v nej pokračovať, alebo s ňou skončiť. Myslím si, že je potrebné, aby sme zaujali vyvážený postoj a zohľadnili každý aspekt: požiadavky hospodárstva, verejnú bezpečnosť a zmenu klímy.
Myslím si, že budúca energetická politika musí byť založená na nájdení rovnováhy medzi obnoviteľnou energiou, novými technológiami pre konvenčné zdroje energie a jadrovou energiou v bezpečných podmienkach. Musí sa investovať do výskumu efektívnej výroby obnoviteľnej energie. Musíme investovať do vytvorenia bezpečných nových zdrojov konvenčných surovín a nových dodávateľských trás pre Európu - do južného koridoru. Zároveň sú potrebné inovácia a výskum nových technológií, ktoré zmiernia vplyv, ktorý má na životné prostredie konvenčná výroba energie.
Smernicu o jadrovej bezpečnosti je potrebné revidovať v záujme sprísnenia požiadaviek. Záťažové testy, ktoré navrhuje Komisia, sú nevyhnutné. Je potrebné stanoviť kritériá, ktoré budú zohľadňovať každý aspekt: vek, technológie a prírodné riziká. Testy sa musia vykonávať za účasti Komisie. Výsledky testov sa musia použiť pri revízii smernice. Dôsledky testov musia byť veľmi jasné. Tie, ktoré prejdú, budú fungovať ďalej, tie, ktoré neprejdú, skončia. Mal by som poukázať na to, že potrebujeme európsku politiku pre nakladanie s jadrovým odpadom a jeho uskladňovanie, ako aj pre vyraďovanie elektrární z prevádzky.
Na záver spomeniem bod, ktorý však určite nie je najmenej dôležitý, že je potrebné, aby si široká verejnosť zachovala dôveru v jadrovú energiu a bola náležite informovaná.
Laima Liucija Andrikien
Chcela by som vysloviť stručnú poznámku k jadrovým elektrárňam v tretích krajinách, ktoré sú veľmi blízko hraníc EÚ. Dnes už boli spomenuté dva konkrétne prípady, dva paralelné jadrové projekty: jeden v Ruskej federácii v okrese Kaliningrad, ktorý je úplne obklopený Litvou, Poľskom a Baltským morom, a druhý v Bielorusku, kde sa plánuje výstavba jadrovej elektrárne len 20 km od litovskej hranice.
15. marca, keď celý svet sledoval dramatický vývoj vo Fukušime, podpísala bieloruská vláda zmluvu s ruským štátnym energetickým podnikom Rosatom, na základe ktorej musí Rosatom dokončiť jadrovú elektráreň v Bielorusku do roku 2018. Rusko tiež pre Bielorusko pripravuje balík vo výške 6 miliárd USD na financovanie tohto projektu. Bieloruské orgány sa preto bránia tomu, že by mali o plánovanom projekte náležite informovať susedov Bieloruska, a projekt v súčasnej podobe jasne porušuje Dohovor z Espoo o posudzovaní vplyvov na životné prostredie.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vítam rozhodnutie Komisie podrobiť jadrové reaktory Európskej únie záťažovým testom. Vyzývame na to, aby sa toto vyšetrovanie vykonávalo na základe spoločných, podrobných hodnotiacich kritérií, ktoré majú ešte viac posilniť jadrovú bezpečnosť v Európskej únii.
Únia má v súčasnosti 143 jadrových reaktorov a jadrová energia tvorí 30 % energetického mixu. Za vlastný energetický mix zodpovedajú členské štáty, ale za jadrovú bezpečnosť nesieme zodpovednosť my všetci. Preto je dôležité, aby sme mali uznesenie o jadrovej bezpečnosti v Európskej únii. Mala by som zdôrazniť, že investície do jadrovej bezpečnosti musí mať každý jadrový reaktor zaručené až do konca predpokladanej doby prevádzky.
Výsledkom záťažových testov bude zvýšenie noriem pre budúce jadrové reaktory a tým aj ceny jadrovej energie. Únia musí preto investovať značné prostriedky do opatrení súvisiacich s energetickou efektívnosťou a do výroby a využívania obnoviteľných zdrojov energie, a to najmä pre budovy a dopravu.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Je dobré, že EÚ chce záťažové testy pre svoje členské štáty a svojich susedov. Jediným nedostatkom je to, že nebudú povinné. EÚ sa teraz nesmelo pýta, či by ich bolo možné vykonať. Ďalším zlyhaním je to, že EÚ nevypracovala spoločné normy. Je však nevyhnutné, aby tieto normy existovali. Po tretie, tieto testy by mal vykonávať nezávislý orgán. Jednoducho si nedokážem predstaviť vnútroštátne orgány, ako povedia, že ich krajina robila chyby alebo že ony samy zanedbali náležité monitorovanie zariadení. Ak majú byť tieto testy skutočné, mali by pre ne existovať normy, mali by prebiehať otvorene a mali by ich vykonávať nezávislé strany.
Michèle Rivasi
(FR) Chcela by som predsa svojim kolegom poslancom pripomenúť, že havária vo Fukušime sa ešte neskončila a že vzhľadom na roztavené jadro ešte stále hrozí riziko výbuchu.
Chcela by som položiť otázku nášmu pánovi komisárovi Oettingerovi. Týka sa vykonávania týchto záťažových testov. Ako pred chvíľou spomínal kolega poslanec, ako získate záruku, že každý členský štát, ktorý využíva jadrové elektrárne, zohľadní kritériá, ktoré ste spomenuli Výboru pre priemysel, výskum a energetiku? Ako prinútite členský štát, aby dovolil nezávislým odborníkom overiť a monitorovať elektrárne, ak to odmietne? Pýtam sa to preto, že ak budú monitorovať samých seba, neviem si predstaviť, ako uplatníme vaše záťažové testy. Nevyhnutne musí existovať nezávislý orgán, ktorý bude monitorovať elektrárne v jednotlivých členských štátoch.
Ako ďalej zabezpečíme, že susediace krajiny - hovorili ste o Arménsku s elektrárňou Metsamor a o iných krajinách, akou je Bielorusko a podobne - prijmú takéto monitorovanie? Parlament vás bude musieť podporiť, pán komisár, ale ako to dosiahneme?
Na záver uvediem, že máme skutočnú zodpovednosť za ukončenie využívania jadrovej energie a v tejto veci musia byť Parlamentu navrhnuté scenáre, ako to dosiahnuť. Len tak je možné zaručiť, že nedôjde k žiadnym ďalším haváriám.
Jaroslav Paška
(SK) Rozsiahle poškodenie jadrovej elektrárne vo Fukušime spôsobené mimoriadnou prírodnou katastrofou ukázalo, že pri zariadeniach tohto druhu je mimoriadne dôležité dbať o ich bezpečnosť. Preto je správne, že sa Európska komisia rozhodla neodkladne vykonať bezpečnostný audit všetkých jadrových elektrární na našom území.
Európski občania majú právo na bezpečnosť a odborný nezávislý audit jadrových zariadení nás môže upozorniť na prípadné nedostatky a riziká, ktorým sa pri starostlivom prevádzkovaní môžme vyhnúť. Nepochybujem o tom, že dôsledkom zistení bezpečnostného auditu našich jadrových zariadení budú závažné rozhodnutia, ktoré donútia prevádzkovateľov elektrární k tomu, aby prípadné nedostatky svojich zariadení okamžite naprávali a nepokúšali sa obchádzať bezpečnostné kritériá, ktorých splnenie musí byť predpokladom pre fungovanie jadrovej elektrárne.
Vážený pán komisár, som presvedčený, že európska verejnosť od nás dnes očakáva otvorený a čestný dialóg o budúcnosti európskej energetickej politiky, aj s definovaním nových bezpečnostných limitov pre všetky energetické zariadenia v Európe.
Angelika Werthmann
(DE) Jadrová katastrofa v Japonsku nám ukázala jednu vec. Príroda je silnejšia a mocnejšia než ľudstvo. Z tohto dôvodu je najvyšší čas, aby sme od rozvodnej siete konečne odpojili staré jadrové elektrárne a tie elektrárne, ktorým hrozia zemetrasenia, a aby sme v dlhodobom horizonte prestali využívať jadrovú energiu. Potrebujeme záťažové testy, pán Oettinger. Nechceme druhý Černobyľ. Potrebujeme limity pre potraviny z Japonska. Mám jednu otázku pre Komisiu: Skutočne chcete ožiariť ľudí v Európe?
Toto vykonávacie nariadenie by ste mali okamžite stiahnuť, najlepšie ešte dnes. Musíme investovať do alternatívnych zdrojov energie a využívať ich. Ony existujú. Sú bezpečné, šetrné k životnému prostrediu a menej škodlivé pre ľudí. A ešte jedna vec: vytvárajú nové pracovné miesta.
V Rakúsku sme mali jadrovú elektráreň Zwentendorf, ktorá nebola nikdy pripojená do rozvodovej siete. Teraz je z nej solárna elektráreň.
Mairead McGuinness
Táto rozprava by mala byť o jadrovej bezpečnosti. Zjavne zašla ďalej a ide v nej o energetický mix. Mohla by som navrhnúť, aby sme o tom diskutovali, keď Komisia predstaví svoju cestovnú mapu v oblasti energetiky?
Čo sa týka bezpečnosti, môžem sa pána komisára opýtať, či je vhodné používať označenie "záťažové testy", lebo v oblasti bankovníctva nás označenie "záťažové testy" jednoznačne sklamalo. Chcela by som požiadať, aby sa používalo označenie "posúdenie bezpečnosti" alebo "posúdenie rizika". Čo bude nasledovať po tomto posúdení bezpečnosti? Postaráte sa o to, aby sa vykonalo vo všetkých jadrových elektrárňach vrátane zariadení pre odpad a ďalšie spracovanie? Zaujíma ma predovšetkým spoločnosť Sellafield, ktorá leží blízko írskej hranice.
Bezpečnosťou elektrární sa musíme zaoberať teraz. Žiaľ, niektorí kolegovia poslanci hovoria, že sme vo veľkej miere od jadrovej energie závislí - dokonca aj tí, ktorí na svojom území elektrárne nemajú -, preto je bezpečnosť prvoradá. Posuňme sa do ďalšej fázy problematiky energetického mixu. Buďme úprimní: ani obnoviteľné zdroje energie nie sú jednoduchou odpoveďou.
Kriton Arsenis
(EL) Trvalo nám dvadsaťpäť rokov, kým sme zabudli na Černobyľ, a obávam sa, že katastrofa v Japonsku nepostačí na to, aby nás na to upozornila.
Systematicky Japonsko odsudzujeme. Je to, akoby sme chceli povedať, že nie jadrová energia, ale Japonsko je nebezpečné. Začali sme vo svojich elektrárňach robiť bezpečnostné testy a znovu trváme na tom, že existuje niečo také, ako je bezpečná jadrová technológia. Musíme okamžite odstaviť jadrové elektrárne, ktoré majú viac ako tridsať rokov, a zavrhnúť každú myšlienku na výstavbu nových elektrární. Potrebujeme okamžitú "jadrovú" daň, ktorá bude odrážať celkovú ekologickú záťaž jadrovej energie. Potrebujeme investovať do zlepšovania výkonu fotovoltaickej energie a reálne investovať do zvyšovania výkonu všetkých obnoviteľných zdrojov energie.
Pán komisár, legislatívna iniciatíva a zodpovednosť za naše konanie alebo za dôsledky, ktoré vyplynú z toho, keď konať nebudeme, leží na vás.
Günther Oettinger
Najprv by som sa chcel pozrieť na našu dlhodobú energetickú politiku. Chceme vás pozvať, aby ste sa do cestovnej mapy pre oblasť energetiky zapojili od prvého dňa. Preto ponúkam možnosť stretávať sa od mája so skupinami na diskusie o rozličných scenároch pre európske odvetvie energetiky na nasledujúce desaťročia.
Jeden scenár alebo inými slovami jedna možnosť so všetkými dôsledkami, ktoré z nej vyplývajú, bude určite zahŕňať stanovenie čo najvyššieho cieľa pre podiel energie z obnoviteľných zdrojov využívanej na výrobu elektrickej energie, možno až na 100 %, čo ovplyvní rozvodné siete, skladovacie zariadenia, výskum, efektívnosť a niekoľko iných faktorov.
Zároveň by som však chcel všetkých požiadať o to, aby vzali do úvahy právny základ. Lisabonská zmluva má len 18 mesiacov a vy ste boli do jej vytvárania zapojení viac než ja. Zmluva dáva Európskej únii komplexné legislatívne právomoci v oblasti energetiky len s jednou rozsiahlou výnimkou, ktorá bola do zmluvy zahrnutá celkom zámerne. Otázka energetickej technológie a energetického mixu zostáva v rukách národných parlamentov.
Môžeme polemizovať o tom, či to bolo správne, no je jasné, že závery, ktoré pre cestovnú mapu v oblasti energetiky vyvodíme z udalostí v Japonsku, sa musia zakladať na Lisabonskej zmluve, a pri súčasnom stave vecí si myslím, že revízia článku 194 je v blízkej budúcnosti nepravdepodobná. Bol by som za túto revíziu a myslím si, že na európskej úrovni máme v oblasti energetického mixu dostatočnú odbornosť. Energetická technológia a výroba elektrickej energie je však na nasledujúcich pár rokov vecou členských štátov.
Platí však jedno obmedzenie, na ktorom sme sa dohodli s členskými štátmi. Cieľ, ktorým je 20 % energie z obnoviteľných zdrojov, obmedzuje právomoci členských štátov na zvyšných 80 %. Keďže budeme musieť v priebehu deviatich rokov s podporou a záväzkom členských štátov dosiahnuť 20 % energie z obnoviteľných zdrojov a situáciu budeme musieť neustále vyhodnocovať pomocou správ o pokroku, právomoci členských štátov sa tým znížia na 80 % alebo dokonca menej. Prečo je to tak? Je to preto, že celkový údaj 20 % bude znamenať možno 10 % energie z obnoviteľných zdrojov v odvetví dopravy.
V oblasti výroby elektrickej energie, ktorá je v súčasnosti stredobodom našej pozornosti, je naším cieľom 35 % energie z obnoviteľných zdrojov - vodná energia, energia z biomasy, geotermálna, solárna a veterná energia - v priebehu deviatich rokov. To znamená že v priebehu troch až štyroch rokov predbehne energia z obnoviteľných zdrojov v sektore elektrickej energie uhlie a jadrovú energiu. Myslím si, že tento proces vývoja nie je možné dostatočne vychváliť. Celkovo 35 % energie z obnoviteľných zdrojov v priebehu deviatich rokov.
Cestovná mapa v oblasti energetiky sa zameria nielen na rok 2050, ale aj na roky 2025 a 2030, teda na nasledujúce desaťročie, počas ktorého musíme investovať do technológie, rozvodných sietí a skladovacích zariadení. Som si istý, že sa nám podarí dosiahnuť konsenzus o percentuálnom podiele vo výške 40 + x % pre výrobu energie v roku 2030 a potom sa o tom dohodnúť s členskými štátmi.
Keď bude energia z obnoviteľných zdrojov tvoriť podiel vo výške 40 % alebo viac, členské štáty budú zodpovedné len za 60 % alebo menej a to bude znamenať, že s vedomím a súhlasom členských štátov pokročíme v oblasti právomocí na európskej úrovni. Niektorým sa to nemusí zdať dosť rýchle, no bez zmeny a doplnenia Lisabonskej zmluvy, čo v súčasnosti nie je realistické, bude cieľom dosiahnuť 20 %, potom 35 % a neskôr 40 % alebo viac energie z obnoviteľných zdrojov. To znamená jasný postup právomoci smerom k európskemu riadeniu a európskej úrovni.
Pri pohľade na scenár energie z obnoviteľných zdrojov by sme mali vždy zohľadňovať aj to, čo sa deje v členských štátoch. Jedným príkladom je Poľsko, veľká a rozvíjajúca sa krajina, ktorú si veľmi vážim. V Poľsku sa v súčasnosti 90 % elektrickej energie vyrába pomocou uhlia. Deväťdesiat percent. Nemyslím si, že je to pravdepodobné, a preto by som chcel poslancom zo všetkých skupín, ktorí tu zastupujú veľký a rozvíjajúci sa členský štát EÚ Poľsko, položiť otázku: Myslíte si, že politici vo vašej krajine bez ohľadu na to, kto je vo vláde, budú schopní znížiť v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov a desaťročí percento uhlia na nulu? Nemyslím si, že budú.
Mimochodom, Poľsko momentálne plánuje novú jadrovú elektráreň. To znamená, že Poliaci chcú, aby jadrová energia bola súčasťou ich energetického mixu, a to s cieľom stať sa menej závislými od plynu a od Ruskej federácie.
Pani Harmsová, poľská vláda bola zvolená demokraticky a je vo svojej krajine veľmi vážená. Najmä my Nemci by sme si nemali myslieť, že vieme vždy všetko najlepšie. Našim priateľom z Poľska dôverujem, že zohľadnia bezpečnostné otázky práve tak, ako dôverujem vám.
(potlesk a protestné pokrikovanie)
Predsedovi skupiny chcem povedať, že v Nemecku máme tendenciu chcieť rozhodovať o všetkom v Európe. Moja rada znie, aby sme s náležitou pokorou vzali do úvahy a prijali demokratické procesy v Poľsku a Francúzsku. Hovorím ako Európan. Poznám svoju vlastnú krajinu Nemecko a rešpektujem demokratické procesy v Poľsku, vo Francúzsku a v každom inom členskom štáte.
Každá krajina, v ktorej sú dodávky energie založené na 90 % uhlia, však bude mať väčší problém dostať sa na 0 %. Preto moje plány zahŕňajú možnosť využívať uhlie bez emisií CO2. Každý, kto pozná situáciu v Poľsku, Rumunsku či Španielsku, pochopí, že do cestovnej mapy v oblasti energetiky do roku 2050 musí byť zahrnutá možnosť využívať uhlie, inak by to znamenalo ignorovať realitu demokraticky zvolených parlamentov a vlád. Z tohto dôvodu si myslím, že výskum zachytávania a skladovania uhlíka (CCS) a demonštračné projekty sú veľmi dôležité na ceste k ďalšiemu cieľu, ktorým je v priebehu niekoľkých nasledujúcich desaťročí dosiahnuť odvetvie energetiky bez CO2.
Do cestovnej mapy pani Hedegaardovej sme zahrnuli desaťpercentné zníženie emisií CO2 v odvetví energetiky do roku 2050 v porovnaní s dnešnou úrovňou.
(protestné pokrikovanie)
Pokiaľ ide o problematiku jadrovej energie, všetci vieme, že sú krajiny, ktoré majú momentálne moratórium na jadrové elektrárne alebo ich chcú odstaviť, napríklad Nemecko. Niektorí naši susedia, akým je Švajčiarsko, plánovanie nových jadrových elektrární odložili. Sú však krajiny, ktoré sú v procese výstavby jadrových elektrární, napríklad Fínsko, sú krajiny, ktoré v súčasnosti majú jadrovú energiu a plánujú nové elektrárne, a zase iné, ktoré jadrovú energiu nemajú a chcú postaviť svoju prvú elektráreň. Myslím si preto, že napriek všetkým týmto rozdielom a rozdielnym kultúram je veľmi dôležité, aby sa zaviedli záťažový test a bezpečnostné vyšetrovanie s najprísnejšími normami bezpečnosti a aby ich prijali všetky členské štáty. Je to malý, ale rozhodujúci spoločný menovateľ, ktorý krajinám zaručí najvyššiu možnú úroveň ochrany, a to bez jadrovej energie.
Niektorí rečníci spomenuli skutočnosť, že orgány by mali byť nezávislé. Verejnú kontrolu a dohľad máme v mnohých rôznych oblastiach života vrátane zdravia, bezpečnosti, cestnej dopravy, energetiky, priemyslu a iných oblastí. Chcel by som vyjadriť svoju hlbokú dôveru v systém verejného dohľadu. Pani Harmsová, urobili ste všeobecné vyhlásenia o sieti starých známych a vyjadrili ste sa, že vnútroštátne jadrové regulačné orgány neplnia svoje zákonné úlohy. Podľa mňa je to vážne obvinenie, ktoré naznačuje, že nedôverujete svojmu kolegovi poslancovi pánovi Trittinovi, ktorý bol ako nemecký federálny minister životného prostredia zodpovedný za tento regulačný orgán v Nemecku sedem rokov. Ja týmto orgánom hlboko dôverujem a našou úlohou je spolupracovať s nimi.
Skôr ako sa rozhodne, vám v máji predstavím návrh záťažového testu a testovacích kritérií, a to spôsobom, ktorý je úplne transparentný. Budú ma zaujímať vaše názory, ako by sa dal návrh zlepšiť, doplniť alebo sprísniť, a to s cieľom začať proces, ktorý v konečnom dôsledku povedie k širokému prijatiu všetkými členskými štátmi a k vysokej úrovni kontroly. Tento záťažový test, vypracovaním ktorého nás poverili hlavy štátov alebo predsedovia vlád, je prvým spoločným európskym postupom na zabezpečenie najvyšších noriem bezpečnosti vo všetkých 143 jadrových elektrárňach. Je to inovácia a vývoj, ktoré by mali získať podporu Parlamentu a nie stretávať sa od samého začiatku s kritikou a nedôverou.
Na záver poviem, že smernicu o jadrovej bezpečnosti z júna 2009, ktorá sa musí transponovať do vnútroštátneho práva do júla tohto roka, som zdedil. Môžem vám celkom úprimne povedať, že mám pocit, že nemá dostatočný obsah, pretože sa zameriava najmä na vykonávanie formálnych nariadení, určovanie právomocí a špecifikovanie požiadaviek pre orgány dohľadu. Podľa mňa nemá dostatočne rozpracované jadro. V súlade s požiadavkami Európskej rady by som preto chcel v druhom polroku tohto roku, zatiaľ čo bude prebiehať bezpečnostné vyšetrovanie, prediskutovať s vami otázku toho, ako by sme mohli vykonať včasnú, rýchlu revíziu tejto smernice o bezpečnosti a zaviesť konkrétne požiadavky na bezpečnosť jadrovej energie na európskej úrovni.
(potlesk)
Enikő Győri
Táto rozprava bola mimoriadne poučná. Ďakujem vám veľmi pekne. Sledovala som ju veľmi pozorne.
Maďarské predsedníctvo začalo tento polrok veľkými ambíciami v oblasti energetickej politiky. Jedna ambícia, ktorú sme nemali, bola vyriešiť otázku energetického mixu. Myslím si, že aj dnešná rozprava ukázala, že by to nebol realistický cieľ. V prospech istej formy riadenia energetického mixu v Európskej únii aj proti nej zaznelo množstvo argumentov. Myslím si, že sa nám to v blízkej budúcnosti nepodarí vyriešiť, ale nie som si istá, či je to problém. Členské štáty musia byť schopné zodpovedne rozhodnúť o vlastnom energetickom mixe.
Mali sme však ambície dosiahnuť výrazný pokrok vo vytváraní spoločného trhu s energiou. Európska rada to 4. februára 2011 stanovila ako svoj cieľ - tiež aj odstránenie energetických ostrovov v Európskej únii do roku 2015 - a následne sa nám v rade pre energetiku na konci februára podarilo prijať závery, čo je podľa mňa dôležitý krok vpred.
Podľa našich informácií zverejní Komisia cestovnú mapu v oblasti energetiky do roku 2050 v novembri. Ministri pre energetiku však budú o tejto téme a o súvisiacich cieľoch viesť predbežnú rozpravu už na neformálnej schôdzi rady pre energetiku 2. a 3. mája v Budapešti a predsedníctvo na základe toho pripraví správu a politický súhrn, ktorý bude zahrnutý do programu formálneho stretnutia rady pre energetiku, ktoré sa bude konať v júni.
Som si istá, že tieto otázky, ktoré teraz odzneli v sále, sa budú spomínať aj počas diskusií v rade, a verím, že keď sa maďarskému predsedníctvu podarí pripraviť súhrn tejto diskusie, Komisia naň bude môcť nadviazať pri dokončovaní cestovnej mapy v oblasti energetiky, ktorú zverejní v novembri. Skutočnosť, že členské štáty prijali maximálny záväzok voči otázke bezpečnosti jadrovej energie aj voči spoločnému európskemu rámcu však najlepšie dokazujú závery Európskej rady z 24. a 25. marca. Tieto závery zdôrazňujú, že si z katastrofy v Japonsku musíme vziať ponaučenie a že musíme preskúmať stav bezpečnosti jadrových elektrární v EÚ a vykonať záťažové testy. ENSREG a Komisia dostali žiadosť, aby to urobili čo najskôr, aby predniesli návrh o kompetencii a postupoch týchto nezávislých orgánov a aby tak mohla Komisia na základe ich posúdenia následne pripraviť a zverejniť všeobecné posúdenie. Nakoniec sa k problematike znovu vyjadrí aj samotná Európska rada na poslednej schôdzi Európskej rady v roku 2011.
Hlavy štátov a predsedovia vlád tiež zdôraznili, že jadrová bezpečnosť sa nesmie obmedzovať na územie Európskej únie a že o vykonanie týchto záťažových testov požiadame aj svojich susedov. Uviedli tiež, že v oblasti jadrovej bezpečnosti sú potrebné čo najprísnejšie normy a že Európska rada stanovila Komisii vážne úlohy, ktoré - ako som si istá a ako tiež spomenul pán komisár - bude vykonávať s maximálnym záväzkom.
Takže napriek tomu, že dnešná rozprava bola možno intenzívna, boli tam spoločné body, na ktorých sa podľa mňa všetci zhodneme: mal by existovať spoločný európsky rámec, mali by sme na každej úrovni robiť všetko preto, aby sme zaistili čo najvyššiu úroveň bezpečnosti, a toto všetko by sme mali robiť transparentne a zabezpečiť maximálne zverejnenie. Rada je pripravená v súlade s týmito zásadami spolupracovať s Európskou radou a Európskym parlamentom.
Predsedajúci
V súlade s článkom 110 ods. 2 rokovacieho poriadku som dostal šesť návrhov uznesenia.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Liam Aylward
písomne. - (GA) Írsko čelí vážnej jadrovej hrozbe zo strany niektorých funkčných a niektorých odstavených jadrových elektrární na západnom pobreží Veľkej Británie. Najznámejšou je Sellafield. Tieto elektrárne vyvolávajú v Íroch, ktorí majú právo na presné a aktuálne informácie o nich, pochopiteľné znepokojenie. Hoci medzi Írskom a Veľkou Britániou platí dvojstranná dohoda o výmene informácií v prípade jadrovej nehody, Írsko a iné susediace štáty musia byť do bezpečnostného procesu zapojené skôr. EÚ musí vykonať závažnú revíziu uplatňovaného prístupu k jadrovej bezpečnosti a kritérií používaných na hodnotenie bezpečnosti elektrární. Komplexné, nezávislé a transparentné záťažové testy sa musia začať okamžite. Záťažové testy jadrových zariadení predstavujú krok vpred. Ak z nich máme vyťažiť to najlepšie, podrobné výsledky sa musia poskytnúť susediacim štátom a Európskej komisii, aby sa mohli zaviesť primerané opatrenia a vykonať bezpečnostné plány na ochranu Európanov.
Elena Băsescu
Nariadenia o bezpečnosti v jadrovom priemysle je potrebné preskúmať na základe jadrovej havárie vo Fukušime. Hovoríme o vyše 400 jadrových reaktoroch vo svete. Vítam zavedenie záťažových testov v najskoršom možnom čase. Toto opatrenie však nie je postačujúce - nutná je kultúra jadrovej bezpečnosti. V tomto bode by som mala spomenúť haváriu v Černobyle v roku 1986, ktorá zaviedla pojem "jadrová bezpečnosť".
Čo sa týka Rumunska, mala by som zdôrazniť, že tam nie je riziko, aby zemetrasenie ohrozilo prevádzku jadrovej elektrárne Cernavodă. Vykonané preventívne inšpekcie ukázali, že obidva reaktory fungujú bezpečne. Vyrábajú približne 20 % spotreby energie v krajine. Elektráreň dokáže odolať zemetraseniam so silou 8 stupňov Richterovej stupnice, kým zemetrasenia, ktoré sa môžu vyskytnúť v Rumunsku, majú priemernú silu medzi 7 a 7,5 stupňa.
Spyros Danellis
Tragédia vo Fukušime nás veľmi bolestivo preniesla do novej éry z hľadiska využívania jadrovej energie. Zároveň platí, že energetické problémy 21. storočia a nebezpečenstvá spôsobené vekom a čoraz väčšou nespoľahlivosťou niekoľkých elektrární, zmenili situáciu, a preto je potrebné preskúmať zmluvu o Euratome, ktorá v podstate nebola zmenená ani doplnená vyše polstoročia. Ak má nad odvetvím, ktoré sa vyznačuje nedostatkom transparentnosti, na európskej úrovni existovať plný dohľad, Euratom by sa musel začleniť do Európskej únie a otázky jadrovej bezpečnosti by sa mali zahrnúť do normálneho legislatívneho postupu. Súčasťou revízie by mohlo byť doplnenie prísnejších bezpečnostných špecifikácií, obmedzení (napríklad zóny zemetrasení) a prísnych špecifikácií na výstavbu nových jadrových elektrární spolu s pravidelným, spoľahlivým záťažovým testovaním existujúcich elektrární. Nie je nutné hovoriť, že nový prísny rámec by mali uplatňovať aj štáty susediace s EÚ až do času, keď sa nám raz a navždy podarí oslobodiť od nočnej mory jadrových elektrární.
Proinsias De Rossa
písomne. - V súlade so zásadou bezpečnosti som proti energii zo štiepenia jadra, ale podporujem prebiehajúci výskum potenciálu jadrovej syntézy ako možnej bezpečnejšej alternatívy z dlhodobého hľadiska. Bezpečná cesta nie je. Vždy budú havárie. Nedávna jadrová havária v Japonsku, ktorá sa podľa tvrdení nemohla nikdy stať, znovu dokazuje, že súčasná výroba jadrovej energie je potenciálne katastrofická. Jej vedľajší produkt, rádioaktívny odpad, je pre ľudské zdravie už teraz a prakticky navždy smrtiacou hrozbou. Namiesto investovania miliárd EUR do nových jadrových elektrární musíme tie peniaze investovať do rozvoja obnoviteľných zdrojov energie.
András Gyürk
V dôsledku skúseností v Japonsku niektoré krajiny pravdepodobne prehodnotia svoje stratégie pre jadrovú energetiku. Nemecko už podniklo konkrétne kroky a na tri mesiace odstavilo svoje jadrové elektrárne postavené pred rokom 1980. Ak by v dôsledku udalostí v Japonsku prehodnotilo svoje stratégie pre jadrovú energetiku viacero členských štátov, mohlo by to výrazne ovplyvniť európske trhy s energiou, keďže energia vyrobená v jadrových elektrárňach by sa musela nahradiť z iných zdrojov. Som presvedčený o tom, že v súčasnej situácii by unáhlené opatrenia mohli mať rovnako škodlivý vplyv ako potenciálna katastrofa. Najvýhodnejšie by skôr bolo prezieravo zohľadniť dosah jednotlivých scenárov. Len tak môžeme predísť zvyšovaniu cien elektrickej energie podobnému tomu, ktoré by priniesli spomínané nemecké opatrenia, a predísť tomu, aby členské štáty, ktoré za normálnych okolností elektrickú energiu vyvážali, čelili problémom s bezpečnosťou dodávok. Európa si musí s jasnou hlavou premyslieť, ako by prehodnotenie stratégie pre jadrovú energetiku ovplyvnilo trh s energiou. Nejasné je aj to, aké technológie by mohli byť vhodné na náhradu kapacít jadrových elektrární. Ďalšou dôležitou otázkou je, ako by potenciálna zmena stratégie ovplyvnila trhy s plynom, bezpečnosť dodávok plynu a ciele EÚ v oblasti znižovania emisií oxidu uhličitého. Na záver spomeniem, že vítam rýchlu reakciu Európskej komisie a vyhlásenie, že európske jadrové elektrárne budú podrobené záťažovým testom. Najdôležitejšou otázkou je však to, prostredníctvom akých ďalších opatrení plánuje Európa zaručiť bezpečnosť výroby jadrovej energie.
Ivailo Kalfin
Tragédia vo Fukušime nás núti poučiť sa a okamžite prijať opatrenia v súlade s očakávaniami európskych občanov. Tieto opatrenia by sa však mali zamerať správnym smerom.
Základný problém, ktorý potrebujeme riešiť, je, ako zaručiť bezpečnosť európskych občanov. Počas nastávajúcich mesiacov sa bude Európsky parlament zaoberať niekoľkými legislatívnymi textami, ktoré rozhodnú o budúcnosti odvetvia energetiky v Európe a predovšetkým o jadrovej energetike.
Momentálne je našou najvyššou prioritou bezpečnosť. Európske elektrárne by sme nemali porovnávať so štyridsaťročnou jadrovou elektrárňou Fukušima, ktorej súkromný majiteľ odmietol plniť požiadavky na zvýšenie bezpečnosti.
EÚ musí čo najskôr schváliť minimálne normy bezpečnosti povinné pre všetky elektrárne. Tieto normy by sa mali vypracovať a prijať ešte predtým, než budú v elektrárňach vykonané záťažové testy. Počas svojho funkčného obdobia Bulharská socialistická strana niekoľkokrát nástojila na tom, aby sa takéto normy zaviedli, ale ešte k tomu nedošlo. Normy aj kritériá pre záťažové testy musia vypracovať špecialisti zo Skupiny európskych regulačných orgánov pre jadrovú bezpečnosť.
Podporujem vývoj nových technológií a najmä obnoviteľných zdrojov energie. Je však očividné, že v krátkom a stredne dlhom čase nie sú schopné nahradiť jadrové zariadenia.
Pavel Poc
Ďalším ponaučením z havárie v jadrovej elektrárni Fukušima 1 je to, že je nebezpečné zveriť výrobu energie v plnej miere súkromnému sektoru. Súkromný kapitál maximalizuje zisky, dokonca aj za cenu zanedbania bezpečnostných opatrení. Koľko hospodárskych kríz, "ropných škvŕn v Mexickom zálive" alebo "Fukuším" budeme ešte potrebovať, kým to konečne priznáme? V dôsledku nezodpovednosti súkromných investorov je teraz svet vo finančnej kríze. V dôsledku nezodpovednosti súkromných ropných spoločností sú v mori milióny ton ropy. V dôsledku nezodpovednosti súkromnej spoločnosti bude Japonsko desiatky rokov riešiť rádioaktívne znečistenie svojho územia, mora a potravinového reťazca. Jadrová energia by mala vždy podliehať štátnej a medzinárodnej kontrole. Pre plánované záťažové testy musia platiť jednotné normy, musia ich vykonávať transparentné a nezávislé kontrolné orgány a musia mať cezhraničný charakter. Hoci v Európe existuje právny rámec, ktorý iniciuje neustále zlepšovanie technológie, budú potrebné rozsiahle investície do výskumu a odbornej prípravy, aby sa zaručila najvyššia možná úroveň bezpečnosti a ochrany zdravia a životného prostredia v súlade s najnovšími vedecko-technickými poznatkami. Rozsiahle investície budú nutné aj v oblasti nakladania s jadrovým odpadom a vyhoretým palivom, ktoré sa v súčasnosti skladujú vo viac-menej provizórnych podmienkach. Ponaučenia z tejto katastrofy musia rozhodne smerovať k zaisteniu bezpečnosti, nie k likvidácii jediného skutočne udržateľného, klimaticky neutrálneho zdroja energie, ktorý máme k dispozícii.
Daciana Octavia Sârbu
písomne. - Jadrová havária v Japonsku vyvolala nové obavy o bezpečnosť jadrovej energie vo svete. V Rumunsku posudzovali jadrovú elektráreň Cernavodă rôzne orgány vrátane Európskej komisie a Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu. Štúdia v roku 2004 označila seizmické nebezpečenstvo za jediný najväčší rizikový faktor pre bezpečnosť v elektrárni. Toto riziko sa musí riadiť efektívne a tragické udalosti v Japonsku nám pripomínajú, že aj naliehavo. Preto vítam nedávny návrh na zavedenie záťažových testov pre jadrové zariadenia, ako aj nadobudnutie platnosti smernice o jadrovej bezpečnosti. Bez ohľadu na naše rozhodnutie o budúcom energetickom mixe a na to, ako plníme svoje nízkouhlíkové ciele, bude mať bezpečnosť jadrových zariadení vrátane zariadení na dlhodobé uskladnenie naďalej najväčší význam pre súčasné aj budúce generácie.
Theodor Dumitru Stolojan
Jadrová energia je zdroj, bez ktorého sa svetové hospodárstvo dlhodobo nezaobíde. Nesmieme dospieť k zamietnutiu jadrovej energie len preto, že sa vyskytujú nebezpečné havárie, ktoré ovplyvňujú prevádzku jadrových elektrární. Riešením je prideliť viac prostriedkov na výskum v tejto oblasti a zlepšiť jadrovú technológiu tak, aby sme mohli znížiť riziká spôsobené haváriami.
Marc Tarabella
Áno, musíme postupne ukončiť využívanie jadrovej energie - to je jasné. Je však nemožné urobiť to zo dňa na deň. Len v Belgicku pochádza 55 % našej elektrickej energie z jadrovej energie. Ako by sme kúrili, jedli a zabezpečili si svetlo, ak by sme sa rozhodli zajtra zatvoriť všetky svoje elektrárne? Preto musíme konať v dvoch rovinách.
V prvom rade musíme zvýšiť normy bezpečnosti v existujúcich elektrárňach, a to najmä s použitím záťažových testov, ktoré sa v súčasnosti vykonávajú v členských štátoch. Okrem nevyhnutnej harmonizácie týchto testov na európskej úrovni musíme byť voči obyvateľom čo najtransparentnejší. Musíme obnoviť dôveru v našu jadrovú energiu.
V druhom rade musíme posilniť svoj výskum a inováciu a čo najrýchlejšie vyvíjať riešenia, ktoré nám umožnia usporiť energiu a presadzovať udržateľnú a účinnú energiu z obnoviteľných zdrojov. Najlacnejšia, najmenej znečisťujúca a najmenej nebezpečná energia je nespotrebovaná energia. Pre toto úsilie je nevyhnutné, aby sme od dnešného dňa mali záväzné nariadenie a aby sa na európskej úrovni a v členských štátoch výrazne investovalo.
