Vaimne tervis (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni nimel Evangelia Tzampazi koostatud raporti "Vaimne tervis” lühiettekanne.
Evangelia Tzampazi
raportöör. - (EL) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, järjest enam saadakse aru, et ilma vaimse terviseta pole üldse tervist. Me mõistame, et vaimse tervise probleemid mõjutavad sageli nii humanitaarsest kui ka rahalisest küljest inimese ja tema perekonna isiklikku, perekonna-, töö- ja ühiskondlikku elu, aga ka ühiskonda tervikuna.
Numbrid räägivad ise enda eest: üks inimene neljast kogeb elus mingit liiki psüühikahäireid. Depressioon on üks laiemalt levinud vaimseid häireid ja 2020. aastaks on see arenenud riikides kõige levinum haigus. Euroopa Liidus sooritatakse igal aastal umbes 59 000 enesetappu, millest 90% põhjustavad vaimsed häired. Haavatavad ja tõrjutud grupid, näiteks puudega inimesed, kannatavad tõenäolisemalt vaimse tervise probleemide all.
Lisaks muutuvad vananeva elanikkonnaga Euroopas üha tavalisemaks neurodegeneratiivsed häired. Seepärast oleme kõik nõus, et on vaja kasutada kooskõlastatud lähenemisviisi vaimse tervisega seotud probleemide lahendamiseks, ning leiame, et kõnealune teema puudutab meid kõiki. Meie kõigi kohus on hoida vaimset tervist ning vaimselt haigete patsientide õiguste ja nende perekondade kaitse on ideoloogiline ja poliitiline otsus, millega riik tagab abivajajatele sotsiaalse toe ja kaitse. Esimene samm oli komisjoni roheline raamat; sellele järgnes Euroopa konverents "Üheskoos vaimse tervise ja heaolu nimel”, millel võeti vastu vaimse tervise ja heaolu Euroopa pakt.
Eeltoodut arvestades sisaldab keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ühehäälse heakskiidu saanud raport vaimse tervise kohta soovitusi rahva vaimse tervise ja heaolu edendamiseks, diskrimineeriva häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks, ennetava tegevuse ja eneseabi tugevdamiseks ning vaimse tervise probleemidega inimestele, nende perekondadele ja hooldajatele abi andmiseks, samuti adekvaatseks raviks.
Raportis rõhutame vajadust tagada kvaliteetsed, kättesaadavad, tõhusad ja universaalsed vaimse tervise raviteenused ning ajakohastatud õigusaktid. Me nõuame, et tähelepanu pöörataks võtmepositsioonidel olevate inimeste koolitamisele. Me nõuame, et vaimse tervise probleemidega inimestel oleks juurdepääs korralikule haridusele, koolitusele ja tööhõivele ning et loodaks neid toetav keskkond, pöörates eriti tähelepanu kõige haavatavamatele gruppidele. Me nõuame, et rõhk asetataks halva vaimse tervise ennetamisele sotsiaalse sekkumise abil. Me nõuame, et liikmesriigid annaksid vaimse tervise probleemidega inimesi esindavatele organisatsioonidele suuremad volitused. Teeme ettepaneku võtta vastu alus, millest lähtuvalt jälgida pakti rakendamise meetmeid. Kutsume komisjoni üles esitama temaatiliste konverentside lõppjäreldused. Rõhutame vajadust töötada välja sobivad näitajad, et parandada vajaduste hindamist riiklikul ja Euroopa tasandil.
Ühtlasi sõnastame ettepanekud paktis määratletud viie esmatähtsa valdkonna raames. Nende valdkondade raames rõhutame, et depressiooni ja enesetapu ennetamiseks tuleb rakendada sektoritevahelisi programme, rajada võrgustikud, et kujundada välja koolide terve õhkkond ja parandada töötingimusi, võtta meetmeid elukvaliteedi parandamiseks, ning lõpetuseks rõhutame, et häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemiseks on vaja korraldada avaliku teabe ja teavitamise kampaaniaid. Selle kõige eest soovin tänada ettepanekuid teinud parlamendiliikmeid ning loodan, et edastame sõnumi, et vaimne tervis on ühiskonnas väga vajalik ja me kõik peame selle edendamiseks oma panuse andma.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Härra juhataja, õnnitlen Euroopa Parlamenti ja raportöör Tzampazit kõnealuse vaimset tervist käsitleva omaalgatusliku raporti puhul. Raportis rõhutatakse õigusega vaimse tervise suurt mõju üldisele heaolule, haridusele, õppimisele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele Euroopa Liidus.
Asjaolu, et Euroopa Parlament võtab raporti vastu vaid kaks aastat pärast resolutsiooni, millega vastati komisjoni rohelisele raamatule vaimse tervise kohta, näitab, kui hädavajalikud on täiendavad meetmed selles valdkonnas.
Minu arvates on põhjust olla teatud määral optimistlik. Võrreldes mõne aasta taguse ajaga on kõikides sektorites paranenud teadlikkus vaimse tervise tähtsusest. Seda oli näha suurest toetusest komisjoni kõrgetasemelisele konverentsile "Üheskoos vaimse tervise ja heaolu nimel” ning vaimse tervise ja heaolu Euroopa paktile, mida mainis ka raportöör.
Positiivset arengut tähendab ka asjaolu, et paljud liikmesriigid, näiteks Soome ja Ungari, on oma vaimse tervise strateegiad üle vaadanud või loovad asjaomaseid tegevuskavasid. Koolide õppekavadesse on lisatud sotsiaalmajanduse õpe. Ühendkuningriigis on nüüd paljudes koolides eraldi õppeaine, mis puudutab elus ette tulevaid probleeme.
Tööandjate teadlikkus heaolu ja tootlikkuse seosest suureneb. CSR Europe'i võrgustik on loonud isegi abivahendid heaolu tagamiseks töökohal. Kuid olgem täpsed. Kindlasti ei ole põhjust enesega rahuloluks ja väga palju tuleb veel ära teha. Praegune finants- ja majanduskriis võib vaimsele tervisele uusi ohte kaasa tuua. Liikmesriikidel võib tekkida kiusatus vähendada vaimse tervise valdkonna eelarveid või oma pingutusi ehitada iganenud varjupaikade asemel üles nüüdisaegsed, kogukonna piires teenuseid osutavad vaimse tervise hoidmise süsteemid.
Majanduslangus halvendab noorte, eelkõige koolist lahkujate tulevikuväljavaateid. Töökohtade ebakindlus ning sellest tulenev mure püsiva sissetuleku ja kasvava töötuse pärast loovad uusi suuri ohte vaimsele tervisele.
Järgmise kahe aasta jooksul korraldab komisjon mitmeid temaatilisi konverentse vaimse tervise paktis määratletud viies esmatähtsas valdkonnas. Need korraldatakse koos nõukogu eesistujariikide ja liikmesriikidega. Esimese rahvusvahelise konverentsi häbimärgistamise ja psühhiaatrilise hoolduse teemal korraldab eesistujariik Tšehhi selle aasta 29. mail. Esimene noorte vaimse tervise ja hariduse teemaline konverents toimub Stockholmis 29. ja 30. septembril koostöös eesistujariik Rootsiga. Teine konverents depressiooni ja enesetapu ennetamise teemal korraldatakse koos Ungariga detsembris. 2010. aasta esimesel poolel korraldab eesistujariik Hispaania konverentsi, millel käsitletakse eakamate inimeste vaimset tervist. Peale selle suhtleme liikmesriikidega, et korraldada veel kaks konverentsi teemadel, mis puudutavad vaimset tervist töökohal ning häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemist.
Euroopa Parlamendi raport sisaldab mitmeid konkreetseid soovitusi, mis on nendel konverentsidel peetavates aruteludes hindamatu väärtusega. Raport mitte üksnes ei rõhuta vaimse tervise tähtsust Euroopa Liidus, vaid näitab ka seda, et vaimse tervise valdkonnas on Euroopa tasandil võimalik palju ära teha.
Üks raportis väljendatud soovitusi on luua struktuur, mis teostaks järelevalvet vaimse tervise ja heaolu Euroopa pakti rakendamise üle. Olen nõus, et pakti eesmärkide elluviimise perioodiline ülevaatamine tooks palju kasu.
Me asume tõsiselt kaaluma, kuidas nimetatud ideid kõige paremal viisil ellu viia. Soovin veel kord tänada Euroopa Parlamenti ja raportööri selle väga toetava raporti ja tähtsate soovituste eest.
Juhataja
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 19. veebruaril 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Louis Grech  
kirjalikult. - Vaimne tervis on inimeste elus tähtis tegur ning järjest enam ilmneb tõendeid selle mõju kohta sotsiaal-, majandus- ja õigussüsteemile. Toetan seda raportit, sest selles nähakse ette laiahaardeline lähenemine vaimse tervise valdkonnas ette tulevatele ülesannetele, näiteks häbimärgistamise, diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisele, aga selles tunnistatakse ka ennetavate programmide, riikliku toe ja inimeste adekvaatse ravimise vajadust.
Suhteliselt uue teadusharuna ei ole vaimse tervise temaatika laialdaselt tunnustatud prioriteet, kuid viimasel ajal toimunud tehnoloogiline areng on võimaldanud meil inimaju põhjalikumalt uurida ja näidanud meile uusi pöördelisi inimeste ravi võimalusi. Leian, et peaksime edasisi teadusuuringuid selles valdkonnas kindlalt toetama ning pöörama erilist tähelepanu Euroopa üha kasvavale eakale elanikkonnale, kes loodab vananeda tervena, inimväärselt ja aktiivselt tegutsedes.
Me vajame kättesaadavaid hooldusstruktuure ja vaimuhaiguste ravivõimalusi, kuid tähtis on luua ka toetav keskkond, näiteks tööturule integreerimise programmide abil. Vaimne tervis on väga oluline ka töökohal, kus see võib suuresti takistada tulemusi saavutamast, ning seetõttu tuleb tööandjate hulgas edendada häid tavasid, mis vähendavad tarbetut stressi ja säilitavad töötajate vaimse heaolu.
Eija-Riitta Korhola  
Soovin tänada proua Tzampazit vaimset tervist käsitleva raporti eest, mille poolt ma hääletasin.
Iga neljas inimene kannatab vähemalt korra elus mingi vaimse häire all. Arvatakse, et 2020. aastaks on depressioon arenenud maailmas kõige levinum haigus ja töövõimetuse põhjusena teisel kohal. Välised tegurid, näiteks praeguse finantskriisi tagajärjed, muudavad inimesed nendele probleemidele vastuvõtlikuks. Halb vaimne tervis mitte üksnes ei too kaasa kulusid, mis koormavad tervishoiusektorit ning kogu sotsiaal- ja majandussüsteemi, vaid halvendab ka selle all kannatavate inimeste ja nende perekondade elukvaliteeti tarbetul määral.
Kuigi hoolekande tase ja üldine suhtumine on palju paranenud, tõrjutakse vaimse tervise probleemidega inimesi ja nende perekondi üha sagedamini. Ennetavas tegevuses ja esmaklassilise hoolduse tagamisel on lõhe nii ELi liikmesriikide kui ka riigisiseste piirkondade vahel liiga suur.
Mul on hea meel selle üle, et proua Tzampazi raportis mainitakse eraldi noorte vaimse tervise küsimust ja tehakse ettepanek rakendada sellega tegelemiseks sektoriüleseid programme. Siiski ei tohi unustada, et kõige suurema ennetava töö vaimse tervise valdkonnas teevad ära lastevanemad ning kodust väljaspool olevad õpetajad ja ametkonnad. See tähendab tervislike eluviiside edendamist, laste ja noorte ärakuulamist ning nendele tähelepanu pööramist.
Ma pean eriti olulisteks proua Tzampazi raportis nõutud kvaliteetseid, kergesti kättesaadavaid, tõhusaid ja universaalseid vaimse tervise raviteenuseid, nagu ka suuremaid investeeringuid tipptasemel teadusuuringutesse. Paremini tuleks rahastada eelkõige ennetustöö ning vaimse ja kehalise tervise seoste valdkonnas tehtavaid meditsiiniuuringuid.
Siiri Oviir  
Vaimse tervise häired on rahvatervise probleemiks paljudes riikides, avaldades olulist mõju inimestele endile, nende perekondadele ja kogu ühiskonnale tervikuna. Vaimse tervise häired on tihti ka invaliidsust tekitavad ning võivad seeläbi põhjustada ühiskonnale olulist majanduslikku koormust.
Maailmapanga 1993. aasta arenguraporti kohaselt oli kümne olulisema invaliidsuse põhjustaja seas neli vaimse tervise või/ja neuroloogilist häiret. Kui 1993. aastal oli depressioon invaliidsust tekitavate haiguste hulgas neljandal kohal, siis samade tendentside jätkudes võib depressioon 2020. aastaks osutuda kogurahvastikus olulisuselt teiseks ning naistel koguni esimeseks invaliidsuse põhjuseks.
Hoolimata vaimse tervise häiretest tingitud tagajärgede suurusest ja tõsidusest, leidub maailmas ja ka Euroopas tänagi veel riike, kus probleemile pole adekvaatset tähelepanu pööratud. Tihti põhjustab sellist olukorda ühiskonnas valitsev osaliselt negatiivne avalik ja poliitiline suhtumine ning psühhiaatriliste haiguste ja haigete stigmatiseerimine. See omakorda tingib vaimse tervise alatähtsustamist, teenuste vähest kättesaadavust, alternatiivsete ravimeetodite vähesust ja puudulikku informeeritust ravivõimalusest.
Vaatamata asjaolule, et vaimse tervise probleemide lahendamine kuulub liikmesriikide kompetentsi, on siinjuures oluline suurendada ELi poolt liikmesriikidele täiendavalt antava rahalise ja teadmistepõhise abi mahtu, et aidata neil arendada ja parandada vajalikke tervishoiu-, sotsiaal-, hooldus- ja haridusteenuseid ning ennetavaid meetmeid.
Leian, et Euroopa Liidus peab inimeste vaimse tervise ja heaolu edendamine muutuma kõigis liikmesriikides prioriteetseks eesmärgiks, sest inimeste vaimne tervis mõjutab ju kõige otsemalt liikmesriikide majanduslikku produktiivsust ja tööhõivet.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Nagu me kõik teame, on vaimne tervis iga inimese jaoks põhiväärtus ja meie, Euroopa rahvaste esindajad, ei tohi seda unustada. On hea, et oleme nüüd selle küsimuse tõstatanud ka Euroopa Parlamendis. Vaimuhaigused, enesetappude laine ja depressioon ohustavad tänapäeva ühiskonda. Need probleemid ei mõjuta mitte üksnes neid inimesi, kes elavad pidevas stressis, vaid ka lapsi, noori ja eakaid. Leian, et peaksime astuma jõulisi samme nende tsiviliseeritud maailma haiguste alistamiseks. Seetõttu toetan teadusuuringuid, vaba juurdepääsu uuringutulemustele ja vastava ala spetsialiste.
Avaldades tänu vaimset tervist käsitleva raporti eest, soovin samas väljendada muret selle üle, kas on üldse võimalik lisaks eakate aitamisele ning häbimärgistamise ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemisele kaasata projekte, mille eesmärk on ulatada abikäsi ühiskonnast äratõugatud inimestele. Sellised inimesed väljendavad sageli vastumeelsust teiste inimeste suhtes, tunnetavad võõrandumist ja kardavad ühiskonna hukkamõistu. Minu arvates peaksime esmalt keskenduma laiaulatuslikule koolitusprogrammile, et kõik abivajajad teaksid, kuhu pöörduda, millist abi on võimalik saada ning mis kõige olulisem, mõistaksid, et normaalsesse ellu tagasipöördumine on võimalik.
Daciana Octavia Sârbu  
Vaimne tervis ja heaolu on selle sajandi suur probleem. Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul moodustavad vaimsed häired 2020. aastaks 15% kõikidest haigustest.
Ma muretsen eriti noorukite ja laste tuleviku pärast, mistõttu olen teinud ettepaneku võtta meetmeid selleks, et teavitada kodanikke võõrsile siirdunud vanematest maha jäänud laste vaimse tervise halvenemisest ning võtta kasutusele kooliprogrammid, mille eesmärk on aidata neil noortel vanemate puudumisega seotud psühholoogiliste probleemidega hakkama saada.
Olen selles küsimuses kindlal seisukohal seetõttu, et nende laste arv, kelle vanemad on läinud välismaale tööle, on väga suur; seda olukorda tuleb järjest sagedamini ette Kesk- ja Ida-Euroopas. Pidades jätkuvalt silmas kõnealuste noorte toetamist ja nende sotsiaalsete ja emotsionaalsete vajaduste rahuldamist, olen teinud ettepaneku edendada kõikides keskkoolides nõustamistegevust ja pakkuda alternatiivseid võimalusi, mis on konfidentsiaalsed ega häbimärgista lapsi.
Et vaimne tervis määrab ära Euroopa Liidu kodanike elukvaliteedi, siis tuleb selle küsimusega tegelda sama tõsiselt nagu kehalist tervist puudutavate küsimustega. Tegelikult on vaja vaimsete häirete problemaatikaga tegelemiseks Euroopa tegevuskava.
Richard Seeber  
Tervisest rääkides mõtleme tavaliselt kehalist heaolu. Samas võib vaimne tervis vaimsete häirete all kannatajate igapäevaelu suurel määral takistada ning tuua kaasa laiaulatuslikke ja ebasoodsaid sotsiaalseid tagajärgi. Euroopa Parlamendi algatus vaimse tervise alaste teadmiste parandamiseks on seetõttu väga positiivne samm. Vaja oleks rohkem avalikke arutelusid selle kohta, kuidas käsitleda vaimsete häirete problemaatikat, samuti peaks vaimuhaigust ennetada võimaldavad meetodid olema üldsusele kättesaadavad.
Sellega seoses tuleks eriti rõhutada töökeskkonna tähtsust. Et töötav elanikkond veedab palju aega tööl ega ole kaitstud tööga seotud stressi eest, tuleb edendada vaimset tervist just selles konkreetses keskkonnas. Üksnes motiveeritud ja tasakaalukad töötajad suudavad täita neile esitatud nõudmisi.
Seepärast peaks ettevõtete ja ametiasutuste hulgas suurendama teadlikkust antud küsimusest. Kokkuvõttes väljendab Euroopa Parlament vaimsete häirete probleemideringi tunnistades nüüdisaegset arusaama tervisest ja pakub paljudele kannatajatele pikemas plaanis positiivset väljavaadet.
