Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct este discursul de un minut privind problemele de importanţă politică.
Tunne Kelam
Domnule Preşedinte, vă mulţumim pentru urările adresate cu ocazia aniversării extinderii Uniunii Europene.
La finalul acestei legislaturi, doresc să laud activitatea Intergrupului Parlamentului European pentru Europa Baltică. Acesta a ajuns la o serie de concluzii practice în baza ultimei extinderi, în urma căreia Marea Baltică a devenit, de fapt, marea interioară a Uniunii. A fost iniţiată o nouă politică europeană: strategia Mării Baltice. Putem fi mulţumiţi că, sub conducerea creativă şi competentă a lui Christopher Beazley, strategia pentru dezvoltarea regiunii Mării Baltice a primit sprijinul Comisiei şi va fi prezentată în curând de către Preşedinţia suedeză. Solicit, deci, ca acest intergrup să îşi continue activitatea în următoarea legislatură.
Punerea în aplicare a strategiei pentru dezvoltarea regiunii Mării Baltice va fi un proces îndelungat care necesită supraveghere parlamentară şi, ocazional, rapoarte. Sper, de asemenea, ca activităţile intergrupurilor, care reprezintă o formă de bază a democraţiei parlamentare, să nu fie restricţionate în următoarea legislatură. Prin aceasta repet mesajul colegului meu, domnul Bushill-Matthews.
Glyn Ford
Domnule Preşedinte, doresc să vă solicit să interveniţi pe lângă Comisie, în numele unui grup de cetăţeni din circumscripţia mea. Cetăţenii din Gibraltar, pe care am onoarea să-i reprezint oficial de cinci ani şi neoficial de douăzeci şi cinci de ani, sunt foarte îngrijoraţi de focarele de cancer descoperite recent în Gibraltar şi de partea spaniolă a frontierei.
În Gibraltar, fumul şi poluarea provocate de rafinăriile de lângă frontieră sunt evidente, iar populaţia crede că acestea ar putea fi cauzele focarelor de cancer.
Am dori ca ambele părţi să efectueze cercetări comune, pe baza unor termeni de referinţă stabiliţi de comun acord, pentru a reduce preocupările populaţiei aflate pe ambele părţi ale frontierei în legătură cu poluarea şi consecinţele acesteia.
Bill Newton Dunn
Domnule Preşedinte, în numele unuia dintre cetăţenii circumscripţiei mele, doresc să vă aduc în atenţie cazul unui tânăr cu dublă naţionalitate, britanică şi greacă, al cărui nume este John Zafiropoulos. Anul trecut, el a fost condamnat la închisoare de un tribunal de primă instanţă din Grecia, iar sentinţa acordată este una excesivă. Domnule Preşedinte, în baza informaţiilor pe care le-am primit, consider că au fost încălcate reguli esenţiale ale legislaţiei greceşti, precum şi prevederile privind dreptul la un proces corect. Fiecare cetăţean are dreptul la un proces corect, iar acest lucru este definit în întreaga Europă.
La începutul acestui an i-am scris ministrului Justiţiei din Grecia, pentru a-i aduce la cunoştinţă preocupările mele. Răspunsul pe care l-am primit cu trei luni mai târziu era semnat de mici funcţionari din minister şi nu făcea referire la subiectul pe care i-l prezentasem domnului ministru, şi anume încălcarea normelor privind dreptul la un proces corect. Domnule Preşedinte, mă îngrijorează această situaţie, motiv pentru care am prezentat-o acum în Parlament, în speranţa că voi primi un răspuns corespunzător de la autorităţile de la Atena şi că acestea vor revizui integral şi corect cazul domnului Zafiropoulos.
Ewa Tomaszewska
(PL) Domnule Preşedinte, doresc să comentez modul în care funcţionează Parlamentul European. Cred că nu este înţelept să se voteze documentele importante la doar câteva minute de la încheierea dezbaterii. Nu toate discuţiile ies la iveală înaintea şedinţelor grupurilor politice, iar atunci când amendamentele sunt numeroase ar trebui avută în vedere amânarea votării cu o zi. Acest subiect trebuie discutat în următoarea legislatură.
Din păcate, între timp s-au produs două evenimente foarte importante pentru mine şi doresc să îmi exprim părerea în legătură cu acestea. În primul rând, Rusia a semnat un acord cu Abhazia şi Osetia prin care se vor menţine trupele ruseşti în aceste provincii georgiene. În cazul acesta, ce drept avem să spunem că situaţia din Cecenia este o problemă internă? Sper că în următoarea legislatură Parlamentul îşi va exprima, de asemenea, părerea în această privinţă.
Alţi 114.000 de cetăţeni şi-au pierdut locul de muncă anul trecut, în Polonia. Acesta nu este doar un efect al crizei. Oficiile de ocupare a forţei de muncă au fost anunţate că se vor face disponibilizări în masă. Peste 80.000 de muncitori din industria navală îşi vor pierde astfel locul de muncă, din cauza Uniunii Europene, care permite utilizarea fondurilor de stat pentru finanţarea altor locuri de muncă din alte ţări. Aceasta este discriminare.
Milan Horáček
(DE) Domnule Preşedinte, săptămâna trecută Slovenia a declarat pe faţă că se opune aderării Croaţiei. Doresc să spun lucrurilor pe nume, pentru că acest comportament mi se pare necorespunzător şi nedemn de un stat membru al Uniunii Europene.
Croaţia este un stat candidat care aşteaptă să se alăture Uniunii Europene şi care a dovedit că într-adevăr doreşte să pună în aplicare reformele necesare. Deşi nu au fost îndeplinite toate criteriile, direcţia adoptată este clară. Slovenia trebuie să renunţe la acest comportament meschin, ca să putem găsi rapid o soluţie. Tratatul de la Lisabona şi procesul de extindere îi vor permite Uniunii Europene să se dezvolte în continuare, iar Croaţia va deveni stat membru!
Urszula Krupa
(PL) Domnule Preşedinte, mă îngrijorează viitorul Europei, iar astăzi, la Strasbourg, în ultima sesiune din această legislatură, doresc să reproduc cuvintele Sfântului Părinte Ioan Paul al II-lea, care spunea: "Nu va exista o unitate europeană dacă ea nu se va baza pe unitatea spirituală”. Creştinismul a fost cel care a stat la baza unităţii europene şi a consolidat-o de-a lungul secolelor, iar Evanghelia creştină a înţeles omenirea şi a contribuit la dezvoltarea istoriei, a popoarelor şi naţiunilor. Aceasta nu înseamnă că ne folosim de istorie pentru a atinge anumite scopuri, pentru că istoria Europei este asemeni unui fluviu mare, în care se varsă nenumărate râuri şi pâraie, iar marea bogăţie a Europei constă în diversitatea tradiţiilor şi culturilor sale. Creştinismul stă chiar la baza identităţii Europei, iar actuala lipsă a unităţii spirituale se datorează în special faptului că suntem tot mai puţin conştienţi de această identitate creştină.
Ashley Mote
Domnule Preşedinte, în ultimii cinci ani am asistat cu groază la modul scandalos şi necontenit în care UE i-a stors de bani pe contribuabili. Am văzut cu groază cum Marea Britanie, deja supraaglomerată, este inundată de sute şi mii de muncitori străini neinvitaţi, care nu vor decât să beneficieze de sistemul nostru de protecţie socială. Am cunoscut îndeaproape un sistem legislativ ce le permite unor birocraţi anonimi să emită aşa-zise legi, fără să le pese de răul produs economiei britanice şi întreprinderilor din cadrul acesteia. Am urmărit îndeaproape -
(Exclamaţie din public: "Din închisoarea Maiestăţii Sale!”)
vorbăria costisitoare şi ineficientă a parlamentului, mascarada de democraţie, felul monstruos în care sunt înşelaţi cei care ne-au trimis aici.
Preşedintele Gorbaciov avea dreptate: UE este fosta Uniune Sovietică în haine occidentale. Într-o zi vă veţi da seama că nu puteţi da ordine în casa altcuiva.
Preşedintele
Aveţi cuvântul într-un Parlament liber. Dacă Parlamentul nu ar fi fost unul liber, nici măcar nu aţi fi putut ţine acest discurs.
(Aplauze)
Ljudmila Novak
(SL) Pe 2 aprilie, Parlamentul a adoptat cu o mare majoritate de voturi o rezoluţie privind conştiinţa europeană şi totalitarismul. Îmi iubesc ţara natală, Slovenia, însă mă întristează faptul că, în acest stat, rezoluţia Parlamentului European nu a avut efectul scontat şi nu ne-a ajutat să rezolvăm problemele dureroase ale trecutului.
Dimpotrivă, câteva persoane vor să-l transforme pe Tito într-un erou şi să denumească după el o stradă din capitala slovenă, deşi, după război, acest dictator a ordonat adevărate masacre. Pentru că Tito nu a fost adus niciodată în faţa justiţiei, multe persoane nu vor să accepte că aceste masacre postbelice reprezintă o crimă şi că aceia care le-au comandat au fost nişte asasini.
Poate că ar fi cazul ca Parlamentul European sau dumneavoastră, domnule Preşedinte, să solicitaţi parlamentelor naţionale să se familiarizeze cu această rezoluţie şi să o adopte sau să o completeze, în funcţie de circumstanţele naţionale specifice. Ne-am asigura, astfel, că populaţia va înţelege mai clar şi mai bine istoria naţională şi europeană.
Richard Corbett
Domnule Preşedinte, ne-am plâns deseori că în această perioadă premergătoare alegerilor europene publicul nu este informat suficient. După recenta intervenţie a domnului Mote, aş dori să spun că şi mai gravă este dezinformarea intenţionată a publicului, care ia uneori chiar chipul unor minciuni sfruntate.
Actualmente, în ţara mea, aşa-numitul Partid pentru Independenţa Marii Britanii - partidul pentru care a fost ales domnul Mote - a împânzit ţara de afişe conform cărora apartenenţa la Uniunea Europeană reprezintă o cheltuială zilnică de 400 de milioane de euro pentru Marea Britanie. Aceasta reprezintă 15 miliarde de euro pe an - o cifră de cinci ori mai mare decât cea reală, pe care v-o poate furniza biblioteca Camerei Comunelor. Să nu uităm că Stuart Wheeler, sponsorul acestui partid, a declarat că de fapt costurile ar fi de 120 de miliarde de lire sterline pe an, de 36 de ori mai mari decât în realitate.
Adevărul este, însă, că bugetul european, care oricum costă doar 3,3 miliarde de euro, reprezintă numai 1% din PIB. Este un buget destul de mic, redus în comparaţie cu enormele avantaje economice, care în ţara mea se ridică la aproximativ 2000 de euro pe familie. Beneficiul este unul imens; el merită să fie menţionat şi merită cu prisosinţă cheltuielile de apartenenţă.
După cum aţi spus şi dumneavoastră, domnule Preşedinte, preţul libertăţii este dreptul unor persoane de a dezinforma şi de a spune minciuni. Trebuie să plătim acest preţ, însă trebuie să apărăm cu putere adevărul.
(Aplauze)
Chris Davies
Domnule Preşedinte, directorul operaţiunilor din Fâşia Gaza al Agenţiei ONU pentru Refugiaţii Palestinieni (UNRWA), John Ging, a discutat cu deputaţii săptămâna trecută şi ne-a informat că Fâşia Gaza încă nu primeşte materiale pentru reconstrucţie după bombardamente, că întreprinderile şi industria nu au primit niciun sprijin şi că ONU a acoperit doar 60% din necesităţile de încălzire ale populaţiei.
Domnule Preşedinte, aţi văzut chiar dumneavoastră această situaţie. Ea continuă şi este o pedeapsă colectivă aplicată de Israel persoanelor nevinovate din această regiune.
În ultimele zile am aflat cu stupoare că Israelul ameninţă Uniunea Europeană şi spune că, dacă doamna comisar Ferrero-Waldner refuză în continuare să reînnoiască Acordul de asociere dintre UE şi Israel, influenţa europeană va fi diminuată, subminată şi nu vom juca niciun rol în procesul de pace.
Este timpul să spunem stop. Comportamentul Israelului este un afront adus omenirii şi civilizaţiei. A venit momentul nu doar să nu reînnoim acest acord, ci pur şi simplu să îl suspendăm.
Bernard Wojciechowski
(PL) Domnule Preşedinte, doar 13% din cetăţenii polonezi vor vota la viitoarele alegeri pentru Parlamentul European. Alegerea majorităţii va fi luată de o minoritate şi este mare păcat. Avem nevoie de Uniunea Europeană pentru a face faţă provocărilor globale, iar populaţia poate aprecia valoarea solidarităţii internaţionale.
Cu toate acestea, în ultima vreme nu s-a făcut nimic pentru a creşte angajamentul societăţii în acest domeniu. În Polonia, dezbaterile sunt dominate de certuri între două partide. Banii publici se cheltuiesc fără sens pe afişe care înfăţişează persoane ce nu ştiu să iasă în mulţime şi să comunice cu poporul. O dezbatere asupra afacerilor europene îl interesează pe primul ministru Tusk la fel cum îl interesa şi pe predecesorul dumnealui, domnul Kaczyński.
Ultima dată când am luat cuvântul în Parlament am întrebat dacă se preconizează luarea unor măsuri spectaculoase de ultim moment pentru a convinge populaţia să voteze. Din păcate, dezbaterea a fost prezidată de domnul Siwiec, care se pare că nu se poate încă obişnui cu ideea că democraţia nu valorează nimic fără angajamentul cetăţenilor.
Prin urmare, întreb din nou: în calitatea sa instituţională, Parlamentul European poate face ceva astfel încât să răspundă aşteptărilor privind alegerile? Treisprezece procente nu reprezintă doar un număr cu ghinion, ci pur şi simplu un afront.
Avril Doyle
Domnule Preşedinte, doresc să răspund câtorva dintre criticile aduse becurilor ecologice, care au apărut în mass-media, în special în publicaţiile eurosceptice, în acest sfârşit de săptămână.
Cine tace, consimte, deci doresc doar să spun că becurile eficiente energetic nu reprezintă un pericol pentru populaţie dacă sunt utilizate corect şi dacă sunt produse într-un mediu de lucru corespunzător, care să respecte sănătatea angajaţilor şi mediul înconjurător.
Companiile multinaţionale europene care fabrică becuri în ţări precum China au obligaţia de a se asigure că acestea respectă standardele de fabricaţie pe care le-am cere dacă ar fi produse în Uniunea Europeană. Produsul final, becul, prezintă siguranţă totală când se foloseşte conform instrucţiunilor; el este la fel de sigur cum sunt astăzi becurile deja existente sau, de exemplu, bateriile. Becurile trebuie aruncate în mod corespunzător şi utilizate conform instrucţiunilor.
Cred că aici este vorba despre un plan ascuns - un plan antieuropean - îndreptat asupra fabricaţiei becurilor ecologice moderne şi cred că trebuie să luăm atitudine împotriva celor care doresc să dezinformeze în legătură cu aceste produse deosebit de importante.
Pierre Pribetich
(FR) Domnule Preşedinte, preşedintele Mitterrand spunea că există două feluri de a face politică: ca funcţionarii şi ca bucătarii.
Menţionez aceste două opţiuni gândindu-mă la procesul de aderare a statelor din fosta Iugoslavie şi a Albaniei. Am ascultat şi am citit poziţiile adoptate de Comisie şi de colegii mei şi am senzaţia că aceştia acţionează ca nişte funcţionari, notând cu stricteţe şi scrupulozitate problemele rezolvate şi adăugând, dacă este cazul, elemente suplimentare precum problemele bilaterale dintre Slovenia şi Croaţia. Cred că facem o greşeală majoră.
În acest caz, ar fi mai bine să acţionăm ca un bucătar, să îmbinăm delicat şi subtil ingredientele şi diversităţile culturale, pentru a da savoare felurilor de mâncare şi pentru a utiliza aceste noi ţări şi tot ceea ce ele oferă în vederea îmbogăţirii Europei. Europa rămâne un ideal de respect, toleranţă şi diversitate; rămâne o forţă de pace, în special pentru Balcanii Occidentali; şi cere o viziune comună, o viziune a unui destin comun.
Nimic nu ar fi mai rău în această perioadă de criză economică decât să ne retragem în noi înşine şi să ne fie teamă de ceilalţi, de străini. Să nu uităm cum gândeau întemeietorii Europei şi să aplicăm aceste idei şi în cazul statelor din Balcanii Occidentali.
Jelko Kacin
(SL) Extinderea Uniunii Europene a adus cu sine creştere, pace şi stabilitate şi a permis existenţa democraţiei. Cea mai recentă extindere, care a avut loc acum cinci ani, a fost una de succes, însă astăzi ne confruntăm cu o situaţie economică ce impune acţiuni rapide şi eficiente.
Putem aprecia beneficiile integrării complete în Uniunea Europeană şi ale lărgirii zonei euro. Euro s-a dovedit a fi un stâlp de nădejde, un punct de sprijin nu doar pentru interesele economice din interiorul Uniunii Europene, ci şi pentru tot restul Europei.
Uniunea Europeană nu se confruntă cu 27 de crize economice, ci cu o singură criză care este gravă şi profundă. Vom rezolva mult mai rapid această problemă dacă ne vom uni cu alte state europene şi dacă vom lua măsuri coordonate, oportune şi decisive. Protecţionismul este retrograd, însă populismul este garanţia unui colaps economic.
Companiile care au un viitor sunt cele care cresc şi se extind. Prin analogie, viitorul Uniunii Europene stă în extinderea sa continuă şi în crearea şi construirea de noi posibilităţi şi oportunităţi.
Zita Pleštinská
- (SK) La 1 mai am sărbătorit cea de-a cincea aniversare a aderării Slovaciei la UE. Au avut loc diverse activităţi în ziua respectivă, zi în care am făcut bilanţul activităţii noastre ca membri ai Uniunii. Am luat parte la festivităţile de la graniţa slovaco-poloneză, de la podul Čirč-Leluchov. Acest pod simbolic, construit din fonduri de preaderare de la UE, a unit comunitatea slovacă şi cea poloneză din zona de graniţă şi a dat startul cooperării între cetăţenii de ambele părţi ale frontierei.
După ce Slovacia şi Polonia s-au alăturat zonei Schengen în decembrie 2007, controalele la graniţă au fost eliminate şi, o dată cu ele, barierele administrative care creau probleme populaţiei şi împiedicau cooperarea. Astăzi putem vedea multe proiecte de succes finanţate prin fonduri structurale europene, care contribuie la dezvoltarea durabilă şi pe termen lung a acestor zone.
Domnule Preşedinte, doresc să-mi exprim deosebita bucurie şi recunoştinţă pentru faptul că Slovacia, împreună cu vecinii săi, este membră UE. Sunt încântată că, în calitate de deputat european din partea Slovaciei în Parlamentul European, am participat la scrierea acestui capitol de succes din istoria UE în această legislatură.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) În ultimele luni am asistat la o serie de capturi de nave de către piraţii somalezi, în schimbul unei recompense. Există pericolul ca această practică să se transforme într-o formă bine organizată de terorism maritim şi într-o afacere profitabilă, uneori fiind implicate chiar firme de consultanţă şi de avocatură, în calitate de intermediari. În aceste cazuri, un deznodământ fericit pentru ostatici nu trebuie salutat cu euforie, pentru că proprietarii navelor şi statele afectate plătesc un preţ ridicat. Pirateria devine o ameninţare pentru navigaţie la nivel mondial.
De asemenea, această activitate a început să afecteze tot mai mulţi cetăţeni europeni. În prezent, 16 cetăţeni bulgari sunt ţinuţi captivi pe vaporul Malaspina Castle. Monitorizarea negocierilor cu piraţii nu poate fi considerată o politică adecvată. Trebuie să stabilim mai clar ce angajamente îşi asumă Uniunea Europeană în astfel de situaţii. Măsurile luate în prezent de diferite instituţii sunt importante, însă sunt complet nepotrivite. Din acest motiv insist să se ia măsuri la cel mai înalt nivel, pentru a elibera ostaticii şi a ţine în frâu aceste activităţi, care reprezintă o ruşine în secolul XXI.
Marco Pannella
(IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, mă aflu aici de 30 de ani, la fel ca dumneavoastră. Dacă ar trebui, însă, să realizăm un bilanţ al acestor 30 de ani, ne-am da probabil seama că nu am reuşit să ne ridicăm la aşteptările pe care le aveam în 1985, când am trecut de la o Europă veche şi eşuată a mai multor state la Statele Unite ale Europei.
Astăzi am revenit la acel trecut neprielnic, la o Europă a mai multor state, nu la un stat european, ne-am retras din nou în noi înşine, iar oamenii din jur, care îşi puseseră mari speranţe în noi, sunt de fapt persoanele care în curând vor vota fără prea mare tragere de inimă şi vor condamna din nou faptul că reprezentăm, printr-o metamorfoză nefericită, răul împotriva căruia ne-am declarat şi pe care ne-am amăgit că l-am înfrânt.
Preşedintele
Vă mulţumesc foarte mult, domnule Pannella. Îmi amintesc că, atunci când am fost aleşi în 1979, aţi propus mii de amendamente - care pe atunci erau sub formă de documente tipărite. Între timp, ne-aţi părăsit o dată, iar eu am rămas mereu aici. V-aţi întors la Roma, ca deputat în parlamentul italian.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Domnule Preşedinte, sărbătorim aniversarea aderării noilor state la Uniunea Europeană şi toţi am fost încântaţi şi emoţionaţi de discursul dumneavoastră. Îmi imaginez că, la fel ca mine şi ca mulţi alţi colegi, doamna comisar aici de faţă se gândeşte că unul dintre statele care au aderat, şi anume Cipru, încă este ocupat de trupe străine în partea de nord. Astăzi, i se cere din nou Uniunii Europene să se asigure că acquis-ul comunitar se aplică în cazul întregii insule Cipru.
Silvia-Adriana Ţicău
Criza economică a afectat grav economia mondială. Se estimează că toate statele membre vor avea rate negative de creştere în acest an. La nivel european a crescut alarmant numărul de şomeri şi multe întreprinderi îşi reduc activitatea şi concediază personalul sau trimit angajaţii în şomaj tehnic.
Cetăţenii europeni îşi pierd locurile de muncă, au dificultăţi în a-şi plăti creditele contractate şi calitatea vieţii lor se deteriorează. Consider că în această perioadă de criză economică şi financiară, Uniunea trebuie să investească în primul rând în oameni. Bunăstarea întreprinderilor europene se datorează salariaţilor şi de aceea consider că avem întâi şi întâi datoria să îi sprijinim.
Consider că summitul pentru ocuparea forţei de muncă, ce va avea loc la Praga pe 7 mai, trebuie să identifice urgent soluţii concrete pentru creşterea alarmantă a şomajului. Solicit pe această cale ca prioritatea Consiliului European din iunie să fie păstrarea locurilor de muncă şi soluţii pentru reducerea şomajului în Uniunea Europeană.
Thomas Wise
Domnule Preşedinte, astăzi este 4 mai şi acesta este ultimul discurs pe care îl ţin aici. Acum 30 de ani, doamna Margaret Thatcher a fost aleasă prim-ministru al Marii Britanii şi s-a confruntat cu probleme de factură socialistă, similare celor cu care ne confruntăm astăzi: datorii uriaşe, creşterea şomajului şi frământări sociale.
Doamna prim-ministru a înţeles că soluţia consta într-o intervenţie limitată a guvernului, în libertăţi individuale şi în autodeterminarea naţională. Astăzi, UE impune o guvernare de anvergură, mărind controlul central şi erodând statele naţionale. Îmi amintesc, de asemenea, cum doamna prim-ministru spunea "nu”, "nu”, "nu”, cuvinte pe care UE refuză să le ia în seamă sau nu le înţelege.
Apoi aceasta a susţinut celebrul discurs de la Bruges, în care s-a declarat împotriva acestui proiect. De 50 de ani propunem Uniunea Europeană ca răspuns la o problemă veche de 200 de ani. Cred că dacă UE era răspunsul, întrebarea trebuie să fi fost una foarte absurdă. Şi, aşa cum se spune în Star Wars, fie ca forţa să fie cu voi.
Preşedintele
Dacă îmi permiteţi să fac acest comentariu, cred că Margaret Thatcher a fost şi este o persoană deosebită. Dumneaei a fost de acord ca legislaţia privind piaţa unică să fie adoptată cu majoritate de voturi. Deci Margaret Thatcher a fost de acord cu votul majoritar în Consiliu: aceasta a fost o hotărâre foarte importantă.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Domnule Preşedinte, acum două săptămâni descriam aici extinderea UE ca fiind o poveste de succes, în care atât vechile, cât şi noile state membre se află într-o situaţie benefică pentru toate părţile implicate, de tip "câştig-câştig”. Astăzi, domnule Preşedinte, doresc să vă spun că, în această perioadă de criză economică, elita politică trebuie să fie un exemplu de moderaţie.
Germania a impus restricţii directorilor companiilor subvenţionate de stat. Preşedintele american Obama a luat măsuri similare, iar guvernul ungar reduce salariile miniştrilor cu 15%.
Domnule Preşedinte, ar fi bine ca şi Comisia Europeană să furnizeze un exemplu în acest sens. La urma urmei, într-un moment de criză, reputaţia Uniunii Europene, prestigiul său şi încrederea cetăţenilor în Uniune ar avea foarte mult de câştigat dacă domnii comisari ar renunţa la o parte din substanţiala indemnizaţie pe care o primesc la încheierea mandatului. Chiar dacă este un gest simbolic, ar servi să le arate cetăţenilor europeni că, în perioada de criză economică, liderii UE sunt pregătiţi să facă sacrificii şi să fie solidari cu cei care au venituri mai modeste.
Charles Tannock
Domnule Preşedinte, Republica Chineză, alias Taiwan, şi-a atins în final binemeritatul obiectiv de a putea participa la Adunarea Mondială a Sănătăţii (AMS) ca observator. Republica Populară Chineză (RPC) a blocat neîncetat aceste demersuri, încă din 1971, când a înlocuit Taiwanul în Organizaţia Naţiunilor Unite.
Ca doctor, cred cu tărie că problemele de sănătate publică nu trebuie amestecate în relaţiile internaţionale, iar Parlamentul European a respins în permanenţă politica meschină a Beijingului de a bloca încercările Taiwanului de a fi prezent la întâlnirile AMS.
Îl felicit pe domnul Ma, preşedintele Taiwanului, pentru succesul noii sale politici de apropiere între Beijing şi Taipei şi mă bucur că, în final, RPC şi-a dat seama de comportamentul nepotrivit pe care l-a avut faţă de statul vecin.
Sper ca relaţiile dintre cele două guverne să se îmbunătăţească. Această situaţie ar fi avantajoasă pentru toate părţile implicate şi, mai ales acum, pentru sănătatea harnicului popor din Taiwan.
Marco Pannella
(IT) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, ţin doar să vă spun că în ultimii 30 de ani am fost mereu reales în Parlamentul European, contrar celor afirmate. Exceptând afirmaţia precedentă, aţi emis constatări corecte pe parcursul acestei legislaturi. De fapt, acţionând în spiritul normelor Partidului Radical şi nu înainte de a anunţa alegătorii, am renunţat la locul meu în Parlament în favoarea altor colegi, precum Olivier Dupuis. Prin urmare, ceea ce aţi spus a fost incorect şi, repet, am fost reales de fiecare dată, timp de 30 de ani.
Din păcate, domnule Preşedinte, deşi de fapt vă aflaţi aici pe vremea lui Otto von Habsburg şi a lui Altiero Spinelli, care încurajau Parlamentul să ia atitudine împotriva cerinţelor Consiliului şi să refuze să emită opinii, amândoi am văzut că, acum, comportamentul din acest Parlament este similar celui dintr-o staţie de taxi atunci când se pune problema impunerii unor termene neparlamentare - pe care le-aţi impus - în legătură cu proiectul eşuat de la Lisabona.
Preşedintele
Vă mulţumesc foarte mult, domnule Pannella. Cuvintele dumneavoastră nu contrazic ceea ce am spus. Ştiu că între 1996 şi 1999 nu vă aflaţi în Parlamentul European. Aţi fost ales, după cum aţi declarat, dar aceasta nu contrazice ceea ce am spus. Doresc să vă asigur de respectul meu pentru activităţile dumneavoastră şi pentru munca depusă în Parlamentul European.
Neena Gill
Domnule Preşedinte, doresc să-mi exprim îngrijorarea în legătură cu miile de civili nevinovaţi care au devenit refugiaţi în propria lor ţară, din cauza talibanilor din valea Swat. Cu toţii suntem familiarizaţi cu poveştile privind tratamentul neadecvat aplicat femeilor de către talibani. Cu toate acestea, în rapoartele primite luna trecută din valea Swat se menţionează închiderea frizeriilor, interzicerea muzicii şi dezactivarea receptoarelor de televiziune prin satelit. Frecvent, băncile sunt jefuite, casele sunt atacate, iar femeilor li se fură bijuteriile sub ameninţarea pistolului, în special dacă este vorba de persoane care se opun talibanilor sau care îi înfruntă. În urma introducerii legii Sharia în valea Swat, toate persoanele care nu sunt musulmane şi care locuiesc în regiune trebuie să plătească jizya, o veche formă de impozit, şi am înţeles că sikhii care locuiesc în regiune au fost răpiţi sau ameninţaţi până au acceptat să plătească. Fiind singurul deputat european de origine sikhă, am fost contactată de numeroşi cetăţeni care sunt îngroziţi de ceea ce se întâmplă în valea Swat. Persoane care locuiesc acolo de 60 de ani suferă de pe urma acestor discriminări.
Parlamentul a luptat întotdeauna împotriva acestor încălcări ale drepturilor omului şi i-a denunţat pe cei care exercită astfel de acţiuni de intimidare. Trebuie, însă, să depăşim faza declaraţiilor şi să cerem Comisiei să ia măsuri concrete, pentru a pune la punct o strategie de soluţionare a problemei talibanilor şi a influenţei lor tot mai mari în regiunea respectivă. Talibanii reprezintă o adevărată ameninţare pentru toate valorile pe care le preţuim, pentru drepturile omului, egalitate şi democraţie. Vă solicit să îi scrieţi comisarului, pentru a lua măsuri.
Preşedintele
Vă mulţumesc, doamnă Gill. Aceasta este ultima dată când prezidez discursurile de un minut. Întotdeauna am încercat să las cât mai multe persoane să ia cuvântul. Deseori am putut acoperi întreaga listă - aşa cum s-a întâmplat în seara aceasta - fiindcă posibilitatea de a ţine un discurs este unul dintre privilegiile deputaţilor în Parlamentul European, iar serile de luni sunt mereu potrivite pentru acest lucru. Prin urmare, doresc să vă mulţumesc sincer pentru ceea ce ne-aţi comunicat.
Aici se încheie acest punct.
