Sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju Komisiji za ustni odgovor, ki so ga predložili Daniel Caspary, Peter Šťastný, Paweł Zalewski, David Martin, Gianluca Susta, Kader Arif, Michael Theurer, Niccolò Rinaldi, Metin Kazak, Marielle De Sarnez in Jan Zahradil v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo in skupine Evropskih konzervativcev in reformistov, o sporazumu o prosti trgovini med EU in Južno Korejo - B7-0001/2010).
Daniel Caspary
Gospa predsednica, komisar, pogajanja o sporazumu z Južno Korejo so se zaključila in dokumenti so parafirani. To je zelo dobro. Vendar pa vpogled v podrobnosti sporazuma daje občutek, da je bila pomembnejša hitrost od temeljitosti. Občutek imam, da je vaša predhodnica želela za vsako ceno doseči podpis in sklenitev sporazuma, da bi zabeležila vsaj en dosežek v svojem mandatu.
Prebrali smo veliko strokovnih poročil, ki so bila pripravljena pred začetkom pogajanj in so jasno pokazala na množico potencialnih koristi za evropsko industrijo in evropsko gospodarstvo. Verjetno bodo pozitiven učinek občutile strojna, kemična, farmacevtska, prehrambena in storitvena industrija. Vsi ti sektorji in še mnogo drugih upajo, da bodo s sporazumom pridobili pomembne koristi. Vendar pa največ nasprotovanj prihaja iz avtomobilske industrije. Težavna vprašanja, ki ostajajo nerešena, so sistem povračil carinskih dajatev, količina rezervnih delov tujih dobaviteljev, ki se lahko uporabijo za avtomobile iz Južne Koreje, ter okoljski standardi.
Želel bi, da ne bi samo obravnavali, ampak tudi reševali veliko teh kritik v naslednjih nekaj mesecih, in sicer z uporabo zaščitnih mehanizmov in zaščitne uredbe. Poslanci Evropskega parlamenta lahko glasujemo za ta sporazum o prosti trgovini, samo če rešimo upravičene pomisleke avtomobilske industrije, v te zaščitne mehanizme pa lahko vključimo tudi resnično učinkovite rešitve.
Besedilo varnostnih mehanizmov je bilo danes objavljeno na internetu, vendar ga žal še nisem utegnil prebrati. Želel bi vam v imenu moje skupine ponuditi priložnost, da sodelujete z nami v partnerstvu za pripravo primerne uredbe na evropski ravni, da bi zagotovili, da se interesi avtomobilske industrije upoštevajo v tem sporazumu o prosti trgovini.
Gianluca Susta
vlagatelj. - (IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, na svetovnem odru so se v središče pozornosti postavili novi igralci, med katerimi smo nekatere še nedavno obravnavali kot države v razvoju.
Zato moramo spremeniti svoj pristop, med drugim tudi kulturni, k prosti trgovini in otipljivim pojavnim oblikam odnosov med Evropsko unijo in njenimi glavnimi konkurenti. Ta odnos trenutno narekujejo nekatere čarobne besede, ki pa jih Evropska komisija še ni vključila v svoj besedni zaklad. Te besede so vzajemnost, evropski interes, boj proti dampingu in boj proti tarifnim oviram.
To je ozadje sporazuma o prosti trgovini s Korejo, ki je mimogrede zmedel dva komisarja - komisarja za notranji trg in storitve ter komisarja za zaposlovanje - in nekatere vlade.
Kakšne so resnične prednosti dvostranskega sporazuma, če 50 % trgovine med Evropsko unijo in Korejo predstavlja avtomobilska industrija, če je neskladje med 700 000 korejskih avtomobilov, ki se izvažajo v EU, in 27 000 evropskih avtomobilov, ki se izvažajo v Korejo, v nebo vpijoče? Kakšen smisel ima ponujanje približno EUR 1 600 posredne pomoči za vsak korejski avtomobil, prodan v Evropi, če nekatere evropske vlade le stežka zagotovijo spodbude za nakup in prodajo avtomobilov za stimuliranje potrošnje? Kako lahko zamahnemo z roko ob resnih dvomih glede tekstilne in elektronske industrije?
Ne bom se zadovoljil s tem, da že milijontič slišim, komisar, kot je govorila tudi komisarka Ashton pred vami, da so koristi za naš kemični, farmacevtski ali kmetijsko-živilski sektor, kajti te koristi dobesedno zbledijo ob posledicah za tekstilno, elektronsko in zlasti avtomobilsko industrijo, ali za finančne storitve. Ali se mogoče Evropa kljub sedanji krizi ponovno odloča za finančno pot do razvoja?
Vsi smo z upanjem pozdravili rojstvo nove Evrope v Lizboni. Vendar pa se Evropa ne more izogniti odgovornosti za evropske interese v svetu, zlasti v teh časih. Združene države počnejo vse mogoče, da bi Boeing zaščitile pred Airbusom, argentinska vlada pa grozi, da bo zasegla Telecom.
Sporazum s Korejo dejansko opravičuje prenosno financiranje s Kitajsko, ki je bilo doslej nezakonito. To je scenarij, v katerem so naša najpomembnejša podjetja prisiljena poslovati. Za njimi je več sto tisoč delavcev in družin, ki se lahko za svojo prihodnost obrišejo pod nosom, in to ne zato, ker so njihove storitve ali blago slabe kakovosti, ampak zato, ker se slabo opredeljenim interesom dovoljuje, da prevladajo nad očitnejšimi in objektivnejšimi interesi.
Komisar, zaupamo v vašo tenkočutnost in upamo, da se boste izognili prenagljenim ratifikacijam, ki bi lahko sovpadle z nesprejemljivimi odločitvami o uporabi določb trgovinskega dela sporazuma do ratifikacije ali vsaj odločitvami, ki bodo nesprejemljive do tedaj, ko bo uredba o dvostranski zaščitni klavzuli natančno opredeljena. Sprejetje te klavzule poteka v običajnem zakonodajnem postopku, ki ga je treba upoštevati kot prvi korak pri kakršnem koli ugotavljanju smiselnosti ...
(Predsednica je prekinila govornika)
Michael Theurer
vlagatelj. - (DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, Lizbonska pogodba odpira novo poglavje v sodelovanju med Komisijo, Svetom in Parlamentom. Pravica do soodločanja Evropskega parlamenta, ki ga državljani Evrope neposredno izvolijo, nam daje priložnost, da v odločanju o trgovinski politiki spet vzpostavimo demokracijo. To je prava stvar, kajti imela bo posledice za zaposlene in potrošnike v državah članicah.
Prosta in pravična trgovina je temelj blagostanja Evrope. Zato moramo ostro nasprotovati vsem zaščitniškim tendencam. Sporazumi o prosti trgovini, kot je ta z Južno Korejo, lahko pomembno pripomorejo k spodbujanju svetovne trgovine, rasti in zaposlovanja. Vendar pa je v naravi tovrstnih sporazumov, da zaradi svoje posebne strukture nekaterim industrijskim sektorjem prinašajo več koristi kot drugim. Naše delo v Parlamentu je, da skrbno pretehtamo vplive na različne industrije in sektorje v EU. Za to pa potrebujemo ustrezne podatke in ocene vplivov, in naloga Komisije je, da jih pripravi. Vendar pa kljub več zahtevam, ki so bile postavljene s strani odbora in med plenarnim zasedanjem, še vedno nismo dobili podatkov, ki bi bili po našem mnenju zadovoljivi. To je razlog, da se je skupina Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo pridružila drugim skupinam in postavila to vprašanje.
Glede na informacije, ki smo jih doslej prejeli, sporazum ponuja priložnosti za storitveni, strojni, gradbeni, kemični in kmetijski sektor v evropskem gospodarstvu. Vendar pa se pojavlja zaskrbljenost, da bo sporazum negativno vplival na avtomobilsko industrijo ter tekstilni in elektronski sektor.
Sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo je edini sporazum z razvito državo, ki ne vključuje prepovedi o povračilu carinskih dajatev. To lahko vodi v enostranske stroškovne prednosti za južnokorejsko industrijo. Kot nam je Komisija že večkrat zagotovila, določbe o povračilu carinskih dajatev vsebujejo zaščitno klavzulo, ki omogoča opustitev na podlagi določenih meril. A vendar moramo to nujno razjasniti - v interesu zadevnih podjetij. Sistem mora biti izvedljiv v praksi. Ne sme se zgoditi, da zaščitne klavzule izgubijo svojo vrednost, ker podjetja ne morejo predložiti potrebnega dokaza. Ker je videti, da sporazum vsebuje enostranske predpise in predstavlja precedens za prihodnje sporazume, na primer z Indijo ali Zvezo držav jugovzhodne Azije, menimo, da so specifično besedilo zaščitnih klavzul, postopek za reševanje sporov in drugi predpisi glede uporabe sporazuma osrednjega pomena.
Zato pozivamo Komisijo, da sporazum o prosti trgovini skupaj z določbami o njegovi uporabi predloži v odobritev Parlamentu. Želimo, da se sklep pripravi hitro. Zato začasna različica sporazuma ne sme stopiti v veljavo. Iz pogovorov s podjetji vem, kako pomemben vpliv ima izvajanje. Zato je moje vprašanje Komisiji naslednje: ali bo razvoj Evropske službe za zunanjepolitično delovanje okrepil tudi njeno vlogo v trgovinski politiki? Vsaj po našem mnenju bi moralo biti to vključeno.
Robert Sturdy
vlagatelj. - Gospa predsednica, v času gospodarske krize lahko samo z odpiranjem trgov in odpravo ovir ponovno zgradimo našo industrijo, ustvarjamo delovna mesta in spodbujamo razvoj. Hvala vam, komisar, za vaša stališča o predhodni razpravi.
Izvozniki potrošniškega blaga, elektronike, farmacevtskih izdelkov, kemikalij in medicinskih pripomočkov iz EU so le nekateri sektorji, ki bodo pridobili velike koristi z odstranitvijo netarifnih ovir. Poenostavitev certifikacijskih postopkov, preglednost in cenovna predvidljivost predstavljajo koristi za potrošnike. Korejski potrošniški trg pa želi dostop do posebnih evropskih kmetijskih proizvodov, kot so vino, žgane pijače, meso, sir - vsi ti so zaščiteni z geografskimi označbami.
Vendar pa bi bilo napak nekritično sprejeti ta sporazum o prosti trgovini - in o tem smo slišali govoriti veliko govornikov -, kajti obstajajo področja, ki jih mora Komisija še dodatno pojasniti. Vključitev klavzul o povračilu carinskih dajatev nas je mnoge zaskrbela, kot sem že omenil.
Kateri koli sporazum o prosti trgovini mora temeljiti na načelu vzajemnosti ali obojestranske koristi, vendar pa potencialno breme na evropskih avtomobilskih proizvajalcih ostaja nejasno in smo zato zelo zaskrbljeni. Komisija nam je zagotovila, da Koreja dejavno liberalizira svoj uvozni režim. Višina carinskih dajatev, ki jih Koreja lahko povrne v okviru sistema povračil, se postopoma zmanjšuje. Pogajalci so prepričani, da se bo ekonomska pomembnost povračil carinskih dajatev sčasoma zmanjšala. Kakšen dokaz ima Komisija v podporo temu argumentu? Če bo Komisija ugotovila, da se večkrat ali neprestano zateka k temu varnostnemu mehanizmu, ali bo razmislila o uvedbi ponovnih pogajanj za podaljšanje obdobja prenosa?
Komisar, veselim se tesnega sodelovanja z vami pri prihodnjem novem sporazumu.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospa predsednica, zahvalil bi se cenjenim poslancem za njihovo vprašanje za ustni odgovor, ki potrjuje interes Evropskega parlamenta za sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo.
Ker bo to prvi večji sporazum o prosti trgovini, h kateremu bo Evropski parlament podal svoje uradno soglasje v skladu z Lizbonsko pogodbo, sem zelo vesel, da sem dobil to priložnost, da pojasnim veliko vidikov o sporazumu o prosti trgovini, ki so se pojavili v vprašanju za ustni odgovor. Morda ne bom mogel podati podrobnih odgovorov na vse vidike vprašanja, vendar pa me veseli, da se jim lahko posvetim ob morebitnih dodatnih vprašanjih.
Sporazum med EU in Južno Korejo ni samo prvi sporazum EU o prosti trgovini z državo v Aziji, ampak je tudi najambicioznejši in najobsežnejši sporazum o prosti trgovini, o katerem se je Evropska unija kdaj koli pogajala. Po več kot dveh letih pogajanj je bil sporazum o prosti trgovini parafiran 15. oktobra lani.
Komisija je bila ves čas pogajanj v tesnem stiku s Parlamentom. V zvezi s tem Komisija pozdravlja resolucijo o Koreji, ki jo je Parlament izglasoval decembra 2007. Veliko vprašanj, ki so se pojavila v tej resoluciji, je bilo vključenih v sporazum o prosti trgovini.
Ves čas postopka je potekal tudi neprekinjen dialog s civilno družbo, pripravljena pa je bila tudi obsežna ocena trajnostnega vpliva na trgovino. Sporazum o prosti trgovini se trenutno prevaja. Do konca marca namerava Komisija Svetu predstaviti sklepe za odobritev podpisa sporazuma o prosti trgovini in njegove sklenitve. Cilj je podpis sporazuma v aprilu.
Komisija trenutno zaključuje svojo analizo, ali sporazum sodi tudi v pristojnost držav članic. V tem primeru bi sporazum o prosti trgovini pred formalno uveljavitvijo zahteval še ratifikacijo vseh držav članic. Ker lahko ta postopek traja dlje časa, je morda nujno, da Komisija predlaga začasno uporabo sporazuma, preden stopi v veljavo. O začasni uporabi odloča Svet na predlog Komisije.
Komisija je vzela v obzir željo Parlamenta, da predstavi svoje poglede na sporazum o prosti trgovini še pred njegovo začasno uporabo. Komisija bo še naprej iskala najboljše možnosti, skupaj s Parlamentom in Svetom, da zagotovi potek, ki ne povzroča nepotrebnih zamud. Zelo pomembno je, da sporazum uporabimo takoj, kot je mogoče.
Kar zadeva uredbo o zaščitnih ukrepih, naj povem, da namerava Komisija Svetu in Evropskemu parlamentu predstaviti predlog takšne uredbe v naslednjih tednih in upa, da bo mogoče hitro sprejeti to zakonodajo, da bi se njena uporaba čim bolj približala uporabi sporazuma o prosti trgovini.
Gospodarske koristi sporazuma o prosti trgovini so večinoma v prid EU. Izvoznikom industrijskih in kmetijskih izdelkov iz EU ne bo treba plačevati korejskih carin, zaradi česar bodo prihranili 1,6 milijarde EUR na leto, polovico tega neposredno od dne uveljavitve sporazuma. Jasno je, da bodo potencialne koristi teh prihrankov pri carini še večje, saj je pričakovati, da se bo trgovina med EU in Korejo sčasoma razširila.
Po podatkih ene od študij bo sporazum o prosti trgovini ustvaril obsežno novo trgovanje z blagom in storitvami, ki bo EU prineslo 19,1 milijarde EUR, Koreji pa 12,8 milijarde EUR. Sedanje študije niso odkrile nobenih sektorjev, na katere bi sporazum o prosti trgovini vplival negativno, v primeru resne škode ali grožnje pa se Komisija ne bo obotavljala sprožiti zaščitnih postopkov, ki so vgrajeni v sporazum. Naj vas tudi spomnim, da imamo v primeru takšne nujnosti možnost uporabiti podporne ukrepe v okviru Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji.
Kar zadeva pravice na področju intelektualne lastnine, pa sporazum o prosti trgovini vsebuje ambiciozne zaveze, ki presegajo pravila STO. Poleg tega je Komisija z vso skrbnostjo zagotovila, da noben element v sporazumu o prosti trgovini ne nasprotuje pravnemu redu EU.
V zvezi z implikacijami o protokolu o kulturnem sodelovanju pa bo sporazum o prosti trgovini vzpostavil okvir za začetek dialoga v okviru politike za sodelovanje in spodbujanje izmenjave na področju kulture. Gre predvsem za prikaz zavezanosti EU dejavnemu spodbujanju Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja.
Kar zadeva pravila o izvoru, naj povem, da so pogajanja z Južno Korejo prinesla številne spremembe, ki so skladne s sedanjim postopkom reforme teh pravil. Te spremembe gredo v smeri poenostavitve in tako izpolnjujejo posebno zahtevo Evropskega parlamenta. Obenem pa se ohranjajo stroga pravila za vse občutljive sektorje.
Komisija je posebno pozornost posvetila ustvarjanju novih priložnosti za dostop do korejskega trga za evropsko sadje in zelenjavo. Da bi spodbudila Korejo k odprtju svojega trga, so bile vhodne cene Evropske unije ukinjene za vse proizvode razen treh najobčutljivejših: paradižnikov, pomaranč in korejskih agrumov.
Jasno je, da sporazum o prosti trgovini odpira trg EU za korejske proizvode. Da bi zaščitili svojo industrijo pred povečanjem uvoza, ki bi povzročilo škodo ali bi pomenilo tovrstno grožnjo, sporazum o prosti trgovini vsebuje učinkovit zaščitni mehanizem.
Ta zaščitni ukrep se lahko uporablja od uveljavitve sporazuma o prosti trgovini. Komisija bo spremljala trg EU in korejski uvoz, da oceni, ali je potrebno uporabiti zaščitno klavzulo, obenem pa ostaja zavezana njeni uporabi ob izpolnitvi določenih pogojev.
Enako velja za posebno klavzulo o povračilu carinskih dajatev, ki se lahko uporabi na podlagi javno dostopnih trgovinskih statističnih podatkov o uvozu v Korejo in izvozu iz nje.
Zavedam se teže nekaterih pomislekov, zlasti s strani avtomobilske industrije v EU, glede določb o povračilu carinskih dajatev v sporazumu o prosti trgovini, poudariti pa moram, da je povračilo carinskih dajatev trenutno dovoljeno in da ga uporabljajo tako korejski kot evropski izvozniki. Zato njegova ohranitev v sporazumu o prosti trgovini ne prinaša nobene nove koristi. Sedanji gospodarski vpliv povračila carinskih dajatev je zelo majhen, približno ena osmina vrednosti korejskih carinskih olajšav.
Za primer avtomobilov razpoložljive študije kažejo, da je tuj odstotek korejskih avtomobilov med 10 % in 15 %. Če bi se tuji viri občutno povečali, bi posebna klavzula o povračilu carinskih dajatev ponudila učinkovito rešitev.
Ne moremo izključiti dejstva, da lahko z izvajanjem sporazuma o prosti trgovini nastanejo različni pogledi in tolmačenja med strankami. Za reševanje takšnih situacij vsebuje sporazum o prosti trgovini učinkovit in hiter mehanizem za reševanje sporov. Komisija bo skrbno spremljala izpolnjevanje zavez s strani Koreje in bo brez odlašanja sprožila postopke za reševanje sporov, če bo to upravičeno.
Sporazum bo tudi oral ledino s spodbujanjem varstva okolja in spoštovanja delovnopravnih pravic, saj vsebuje obsežne zaveze o vrsti socialnih in okoljskih standardov. Obseg teh zavez je širši kot v katerem koli primerljivem sporazumu. Da bi zagotovili spoštovanje teh zavez, sporazum o prosti trgovini vzpostavlja močan okvir za spremljanje njihovega izvajanja, vključujoč civilno družbo, gospodarstvo, sindikate in NVO.
Nazadnje vas želim še obvestiti, da sta Koreja in EU razpravljali o možnih prilagoditvah programa odprave tarif. Te prilagoditve bi med drugim narekovale, da proizvodi, razvrščeni pod tri leta in pet let, dobijo štiriletno in šestletno oprostitev carin, tako da bi bile dajatve odpravljene eno leto pozneje od prvotnega načrta.
Čeprav to pomeni nekoliko odrekanja pri naših ofenzivnih interesih, smo menili, da bi bila ta prilagoditev ustrezna, če upoštevamo občutljivost nekaterih sektorjev. Koreja je pokazala svojo pripravljenost soglašati s temi spremembami, če se občutljiva področja enako upoštevajo na obeh straneh.
Ivo Belet
Komisar, najprej bi vam zaželel vso srečo v vaši novi vlogi. Znašli smo se v gospodarsko težavnih časih, vendar vemo, da se jih ne bojite.
Kar zadeva ta sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo, je v njem, kot pravite, nedvomno veliko pozitivnih vidikov za Evropo, vendar pa je za našo avtomobilsko industrijo ta sporazum prava katastrofa. Tudi gospod Caspary je to izpostavil. Kar poglejte si številke, komisar. Za vsak avtomobil, ki ga iz Evrope izvozimo v Južno Korejo, uvozimo od tam 15 avtomobilov. Trenutno razmerje je 15 : 1, in to je predvsem rezultat netarifnih ovir za trgovino v Južni Koreji.
Prav tako ni naključje, da si je proizvajalec General Motors premislil in ne bo novega, majhnega športno terenskega vozila izdeloval v Evropi, natančneje v svoji tovarni v Antwerpnu, ampak bo celoten projekt preselil v Južno Korejo. Ta prihodnji sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo je neposreden vzrok za to odločitev. Komisar, mislim, da tega ne moremo kar tako sprejeti in vse pomesti pod preprogo, češ, da bodo koristi pač imeli številni drugi sektorji v Evropi.
Menim, da imamo še vedno dovolj časa, da situacijo prilagodimo potrebam našega avtomobilskega sektorja, in popolnoma prav je, da ste pri tem omenili zaščitno klavzulo. Sprejemam, da so take zaščitne klavzule na voljo, vendar pa zahtevamo predvsem temeljito raziskavo vpliva tega sporazuma na avtomobilsko industrijo. Številke in trendi so preveč alarmantni. Resničnost je taka - in to veste bolje od mene -, da se vlada ZDA že pogaja z Južnokorejci, da bi prilagodila določbe podobnega sporazuma, ki sta ga ti državi sklenili.
Gospod De Gucht, ne pozabite, da je avtomobilska industrija še vedno najpomembnejši industrijski sektor Evrope. Govorimo o izredno velikem številu delovnih mest, ki so sedaj pod hudim pritiskom. Po mojem mnenju ne bi smeli dovoliti, da se še več delovnih mest izpostavlja tveganju, zato od vas odločno zahtevamo, da v ta sporazum vgradite dodatna jamstva.
David Martin
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, menim, da je ta sporazum o prosti trgovini s Korejo pomemben iz treh razlogov. Prvič, kot ste že nakazali, gre za sporazum v obojestransko korist, ki je v prid gospodarstva Koreje kot tudi Evropske unije. Dobro je za potrošnike, dobro je za delovna mesta in, kot ste pravilno povedali, ima potencial, da k našim trgovinskim tokovom s Korejo doda 19 milijard EUR.
Drugič, glede na razpravo, ki je pravkar potekala, sporazum v okviru sedanje svetovne finančne krize daje zelo pozitiven zgled. Če lahko dve veliki gospodarstvi, kot sta Evropska Unija in Koreja, skleneta sporazum o prosti trgovini, to daje zagon tudi drugim partnerjem. Japonska na primer kaže precej več zanimanja za gospodarske odnose z Evropsko unijo kot pred nekaj leti, in deloma je to tudi zasluga sporazuma s Korejo.
Korejci pa so po drugi strani naenkrat ugotovili, da se ZDA vračajo, trkajo na njihova vrata in želijo ponovno zagnati sporazum KORUS.
Tretji razlog - zveni nekoliko ozkogledo, vendar upam, da ga bodo kolegi v Parlamentu upoštevali - je ta, da je sporazum za Parlament pomemben, kajti veliko zahtev, ki smo jih postavili v mojem poročilu, je Komisija izpolnila, čas pa sedaj mi ne dopušča, da bi vse naštel, zato vam bom predstavil le tri od štirih primerov.
Prvič, v mojem poročilu smo navedli, da potrebujemo precej boljši dostop do korejskega kmetijskega trga. No, korejske kmetijske tarife se bodo v prvih sedmih letih tega sporazuma znižale za 75 %; želeli smo zaščititi naše geografske označbe, in tako bodo naš viski, naš šampanjec, naša vina, naše šunke in drugo v Koreji zaščiteni zaradi tega sporazuma. Ti pa niso, kot je eden od kolegov dejal, nepomembni. Prodaja škotskega viskija na korejskem trgu dosega že 137 milijonov GBP na leto, zato bi s tem sporazumom lahko dosegli še višje številke.
Pozvali smo k odpravi netarifnih ovir, kar bo posebej koristilo avtomobilski industriji. Želeli smo boljšo trgovino z naravnimi dobrinami. Rezultat je, da bo v skladu s tem sporazumom trgovanje z naravnimi dobrinami in okoljskimi storitvami po treh letih dobilo dobesedno brezcarinski dostop do korejskega trga, njihove naravne dobrine in okoljske storitve pa bodo dobile brezcarinski dostop do našega trga.
Kot Parlament smo zahtevali boljše socialne in okoljske standarde. No, Koreja je po parafiranju pogajanj podpisala štiri konvencije Mednarodne organizacije dela, njihov forum za trgovino in trajnostni razvoj pa bo vzpostavljen kot rezultat tega sporazuma in bo civilnim partnerjem v Koreji omogočil zagotovitev, da se obsežnejšemu odpiranju trga pridružijo še izboljšave v delovnopravnih in okoljskih standardih.
Vse te stvari je Parlament zahteval. Bilo bi absurdno in nerazumno, če bi se sedaj odrekli temu, kar smo dosegli.
Je ta sporazum brezhiben? Seveda ni. So v njem stvari, katerih si nisem želel? Seveda so, vendar pa pogajanja pomenijo vztrajanje in popuščanje. In če vse pretehtamo, ali je to dober posel za Evropo? Je. Je to dober posel za Korejo? Je. Je to potencialno dober posel za svetovno gospodarstvo? Je. Zato ne bi smeli cincati: morali bi nadaljevati z vsem in sporazum podpisati.
Niccolò Rinaldi
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to je klasična zadeva, kjer evropske institucije zastavljajo svoj ugled pri industrialcih, delavcih in evropskih potrošnikih.
Sporazum o prosti trgovini je vedno dobra novica, temeljni kamen stabilnosti in temeljni kamen blaginje tega planeta, še toliko bolj ker predstavlja prvo uspešno dvostransko trgovinsko politiko Evropske unije po letih razočaranj. Morda je bilo prav zaradi tega razloga nekoliko naglice pri sklepanju sporazuma. Bilo je skorajda tako, kot da je bila Komisija v skušnjavi, da sporazum sklene za vsako ceno.
Za nas v Zavezništvu liberalcev in demokratov za Evropo je povračilo carinskih dajatev, četudi je sprejemljivo za STO in se že uporablja v praksi, dejansko izvozna subvencija, popuščanje pri pravilu o poreklu pa pomeni korak nazaj na področju preglednosti. Ti načeli bosta kmalu predstavljali precedens za naše druge trgovinske partnerje. Vemo, da je Komisija iztržila največ, kar je lahko, vendar pa kot pravi korejski pregovor "tudi najboljši delajo napake".
Pogosto smo lahko slišali, da Komisija izgublja svojo sposobnost zaščite legitimnih interesov proizvajalcev, delavcev in potrošnikov, in nekaj se je zagotovo zalomilo v njeni komunikaciji z obema stranema industrije v pogajanjih, ki so bila včasih deležna kritik zaradi nepreglednosti.
Vsak evropski državljan pričakuje, da bomo vsi mi, Komisija in Parlament, pokazali politično tankočutnost. Evropski industriji gre slabo in nima smisla, da nekatere države članice avtomobilskemu sektorju dajejo subvencije, čemur, mimogrede rečeno, ostro nasprotujem. Po drugi strani pa s tem sporazumom tvegamo uvedbo subvencij za korejski izvoz.
Vsi vemo, da so ti sporazumi zapleteni in da prinašajo tudi veliko koristi: konec korejskih carinskih dajatev, priznavanje evropskih certifikacij, nove možnosti za evropske storitve in zaščita geografskih označb. Deloma si tudi iz tega razloga ne želim po isti poti, kot so jo ubrale ZDA, ko so na ratifikacijo sporazuma s Korejo čakale več let, sedaj pa nekateri želijo ponovno odpreti poglavje o avtomobilski industriji.
To je zahteva Komisije: besedilo sporazuma mora biti del splošnega svežnja, ki ga sestavljajo trije dokumenti, in sicer sporazum o prosti trgovini, ki se predloži v ratifikacijo, izvedbeni ukrepi, zlasti glede povračila carinskih dajatev, ter uredba o zaščitni klavzuli. Če je mogoče, bi dodal še možnost dostopa do sklada za prilagoditev globalizaciji za področja, ki jih lahko ta sporazum zadeva.
Komisar, želimo, da vsi ti dokumenti tvorijo celoto, zlasti pa glede na običajni zakonodajni postopek v skladu z Lizbonsko pogodbo menimo, da je treba izključiti vsakršen začasni sporazum, kateremu nasprotujemo zato, ker želimo sodelovati.
Yannick Jadot
Gospod predsednik, kot ste dejali, ta sporazum orje ledino. Orje ledino, vendar ne nujno na takšen način, kot o njem razpravljamo. Morda smo sedaj v izidu pogajanj prvič opazili, da imamo poražence, kar je seveda treba pričakovati, vendar v okviru trgovinskih pogajanj s tretjimi osebami. V okviru lizbonske strategije in v okviru industrijske politike ni bilo odločeno, kdo v Evropi bo prikrajšan zaradi odprtih trgovinskih odnosov.
Drugič, ta sporazum orje ledino tudi zaradi tega, ker se običajno v trgovinskih pogajanjih kmetijski sektorji upirajo, industrijski sektorji pa so zadovoljni. V tem primeru velja ravno obratno. Prvič se je zgodilo, da se dobesedno najpomembnejši industrijski sektorji pritožujejo nad odločitvami Evrope.
Tretjič, sporazum orje ledino tudi zato, ker omenjate koristi, ki jih bomo imeli na korejskem trgu zaradi znižanja carinskih dajatev za 1,6 milijarde EUR. Kaj te številke sploh pomenijo? Sem izvoljeni predstavnik regije v zahodni Franciji oz. natančneje Bretanji. Če ste že kdaj obiskali Bretanjo, gospod De Gucht, potem veste, da nas v teh dneh pesti hud problem z zelenimi algami in onesnaženje, podzemnih voda zaradi intenzivnejše prašičereje.
Sedaj pa slišimo, da bomo s prašičerejo imeli bore malo zaslužka zaradi trgovanja z Južno Korejo. Realnost v regiji, ki jo predstavljam, je taka, da bo ta intenzifikacija prašičereje povzročila izgubo delovnih mest, izgubo dodane vrednosti in izgubo turizma - in zaradi vsega tega smo v moji regiji poraženci tega sporazuma. Morda po vaših splošnih izračunih ljudem sporazum koristi, ampak v regiji, kot je moja, nam škodi.
Nazadnje, sporazum orje ledino tudi zaradi tega, ker se prvič v zgodovini zahteva okoljsko odstopanje. Ves čas nam govorijo, da je Evropa nesporno in nedvomno vodilna v boju proti globalnim podnebnim spremembam. V resnici pa smo omejeni na pogajanja z Južno Korejo o odstopanjih glede izpustov CO2 iz avtomobilov, ker avtomobilski lobi v Evropi zelo uspešno premika roke za uvedbo omejitev izpustov CO2 in mora sedaj doseči odstopanja še v tujini.
Ponovno lahko jasno vidimo, ko govorimo o industrijski strategiji, strategiji za naša podjetja in o izbiri gospodarstva, da bo Evropa ponovno potegnila kratko v tem sporazumu, namesto da bi ga oblikovala. Govorili ste o lizbonski strategiji, zelenem gospodarstvu in inovacijah. Ne vidim, kako bo sporazum to spodbujal.
Nazadnje, vaš pristop v razpravljanju o vprašanjih je pogosto zelo uravnotežen, vendar takoj ko začnemo govoriti o davkih, tam pa ... o davkih na ogljik, omenjenih med vašim zaslišanjem, in sedaj o Tobinovem davku - stavim z vami, gospod De Gucht, da bo morala Komisija še pred koncem vašega mandata jasno izraziti svoje stališče o Tobinovem davku, saj je ta sedaj pomembno orodje za regulacijo finančnih trgov.
James Nicholson
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, sprva bi želel izkoristiti to priložnost, da vas, komisar, pozdravim na vašem novem položaju in vam zaželim zelo uspešen mandat. Naj ob tej priložnosti povem še to, da je dobro, da imamo nocoj to razpravo in nekatere stvari spravimo na svetlo.
Resnica je, da so bila pogajanja dolga in razvlečena, in iskreno pozdravljam izjavo komisarja, da upa, da jih bo uspel kmalu zaključiti.
S podpisom tega sporazuma bosta tako Evropa kot Koreja ogromno pridobili. Vem, da imate pomisleke, in prisluhnil sem jim. Nocoj smo slišali pomisleke glede avtomobilske industrije. Vendar pa menim, da če se bomo zanašali na avtomobilsko industrijo - ki jo vsekakor nameravamo zaščititi -, bomo izbrali napačno področje, da to storimo, General Motors pa prav gotovo ni najpomembnejši na mojem področju, kar se mene tiče.
Tudi sam imam te in tudi nekatere druge resne pomisleke, ki jih ima veliko ljudi, in razumem jih. Prepričan pa sem, da ponujena priložnost odtehta te pomisleke, in menim, da ne bomo ničesar dosegli, če se bomo vedno držali nazaj.
Zato moramo pogledati, kakšne priložnosti se nam odpirajo, in jih zagrabiti, negativne vidike pa pustiti vnemar. Ne smemo pozabiti, da ima ta sporazum tudi politično vsebino, kajti severno od Južne Koreje je zelo agresiven sovražnik in menim, da sedaj pošiljamo sporočilo, koga podpiramo.
Zato moramo storiti vse, kar je v naših močeh, da podremo ovire v tej regiji. Sporazum bo pokazal našo podporo napredku.
Imel sem priložnost obiskati to državo in vem, da so tamkajšnji ljudje zelo naklonjeni razvoju in napredku. Če obiščete območje, kot je Kaesong, občutite otipljivo medsebojno podporo severa in juga. Verjamem, da se nam ponuja izredna priložnost za napredek.
Ali lahko Komisiji zastavim vprašanje: prvič, kako komentira določbo o mehanizmu za reševanje sporov in kako bo ta deloval v praksi? Zlasti pa, kako hitro bomo lahko uporabili ta mehanizem v primeru resnih motenj na trgu?
João Ferreira
Gospod predsednik, komisar, podcenjevali smo katastrofalne posledice liberalizacije svetovnega gospodarstva za veliko gospodarskih sektorjev, zlasti v nekaterih državah članicah in regijah, ki so najbolj odvisne od teh sektorjev. Govorimo o uničenju proizvodnih dejavnosti in delovnih mest, resnemu vplivu na sposobnost ustvarjanja in delitve premoženja, vse večji odvisnosti od tujih trgov, kroničnih in rastočih neravnovesjih v trgovini - skratka, o gospodarskem in socialnem zlomu.
Govorimo tudi o ogrožanju pravic delavcev, socialnemu dampingu, uničenju milijonov malih proizvajalcev ter malih in srednje velikih podjetij. To so posledice postopne liberalizacije mednarodne trgovine, ki jih njeni zagovorniki ne morejo spregledati. Naj spomnim na sektor tekstila in oblačil, ki je posebej pomemben za ta sporazum, in na študijo Generalnega direktorata za zaposlovanje ter Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer (Eurofound), ki prikazuje scenarije, v katerih se delovna mesta v Skupnosti do leta 2020 znižajo za 20 do 50 %, in tudi scenarij, po katerem bo v tem sektorju ukinjenih 50 % delovnih mest. Opozarjam tudi na sektorje, kot sta elektronika in proizvodnja sestavnih delov v avtomobilski industriji, ki pa je že bila omenjena. Te pritožbe sprožajo vprašanja, na katera še vedno nismo dobili odgovorov.
Kakšni ukrepi bodo izvedeni za zaščito teh sektorjev, da bomo storili več kot le blažili učinke izgubljenih delovnih mest? Kakšne zaščitne mehanizme in ukrepe imamo na voljo proti agresivnemu izvozu? Kdaj in kako bomo našli način za učinkovito reševanje selitev podjetij? V skladu s predlogom te skupine se bo v proračunu za leto 2010 odprla nova proračunska postavka za ukrepe v tekstilni in obutveni industriji in za oblikovanje programa Skupnosti za ta sektor. Kateri so ključni elementi tega programa?
Komisar, nujno se morajo vzpostaviti pravični gospodarski odnosi. Ti morajo služiti ljudem in njihovim državam, ne pa določenim gospodarskim skupinam ali tistim, ki financirajo Evropsko unijo. Zaščita pravice vsake države, da proizvaja na trajnosten način, je nujna za prihodnost - v imenu nove gospodarske, socialne, energetsko usmerjene in okoljske razumskosti, ki je novoliberalni model ne vsebuje oziroma jo celo onemogoča.
Anna Rosbach
v imenu skupine EFD. - (DA) Gospod predsednik, na to zadevo ne gledam enako kot prejšnji govornik. Dejansko pozdravljam sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo. Kolikor vidim, je nedvomno v interesu EU, da spodbuja čim tesnejši odnos med Evropo in demokratičnimi državami Azije, vključno z Južno Korejo.
Dalj časa je bilo v trgovini med Evropo in Južno Korejo neravnovesje zaradi protekcionizma - EU s prosto trgovino, Južna Koreja pa s protekcionizmom. Pred nekaj desetletji je bila Južna Koreja kmetijska družba; hitro se je razvila v industrijsko družbo, 81 % njenega prebivalstva pa živi v mestnih območjih. Sedaj je ta država enajsto največje gospodarstvo na svetu in četrta največja trgovinska partnerica EU.
Južna Koreja je pomembna zaveznica na strateško pomembnem območju. Napovedi kažejo, da bo država v prihodnjih desetih letih zasedla še dominantnejši položaj v sektorju visoko razvite tehnologije.
Južna Koreja tekmuje z gospodarsko in vojaško velesilo na severu, Kitajsko, ki je obenem tudi njena največja trgovinska partnerica. Z vidika konkurence ima Kitajska skoraj neizčrpen vir v obliki poceni delovne sile. Zaradi tega je Kitajska tudi glavna korejska konkurentka na področju trgovine. Če od Južne Koreje zahteva spoštovanje zahtev glede kakovosti, lahko EU pripomore k temu, da je korejsko blago primernejše za izvoz v ZDA in Evropo, precej primernejše kot kitajsko, in predstavljam si, da smo za to vsi zainteresirani.
Ta sporazum bo, kot je že bilo omenjeno, odpravil 1,6 milijarde EUR tarif na leto. No je na splošno lahko zelo dobra stvar, meni pa se postavlja vprašanje, ali sta trgovina in industrija v Južni Koreji dovolj liberalizirani in ali je mogoče izpolniti načrt glede sporazuma o prosti trgovini, če upoštevamo dejstvo, da Južna Koreja še vedno daje znatne subvencije nekaterim industrijam, kot sta farmacevtska in elektronska.
Peter Šťastný
Gospod predsednik, v zadnjih nekaj mesecih je EU doživela več sprememb in prehodov. Imeli smo tri komisarje za mednarodno trgovino, dva predsednika Sveta EU in Lizbonsko pogodbo.
V tem obdobju sem se z vsemi najvišjimi funkcionarji prerekal o tem, da je treba natančneje doreči sporazum o prosti trgovini med EU in Južno Korejo in v ta proces vključiti zelo nezadovoljne industrije, zlasti avtomobilsko industrijo v EU.
Najmočnejši argumenti so bili predvsem na področju zaščitne klavzule o povračilu carinskih dajatev in netarifnih ovir. Ko je novi komisar kot odgovor na moje vprašanje med zaslišanjem izjavil, da si povračilo carinskih dajatev zasluži temeljitejšo obravnavo, sem bil optimističen. Celo ZDA so začasno odložile svoj sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo, deloma tudi zaradi podobnih nasprotovanj avtomobilske industrije.
To je prvi pomembnejši sporazum o prosti trgovini. To je model. Izpeljati ga moramo prav. Obe strani morata imeti enake pogoje. Prosim, ne razumite me napak. Sem velik zagovornik sporazumov o prosti trgovini. Razumem, da imajo pozitiven učinek na BDP in zaposlovanje, vendar pa bi morali razumeti tudi to, da se v trenutku, ko konkurenčna prednost postane enostranska, tudi koristi zmanjšajo in lahko v najslabšem primeru povzročijo tudi škodo.
Zaposleni v EU si zaslužijo kaj boljšega. Mogoče bi se morali obrniti na našega čezatlantskega partnerja in skupaj zahtevati manjše prilagoditve, ki bi vsaj deloma zadovoljile te ogromne industrije ter sporazume o prosti trgovini čim prej spravile v pogon. Vedno bomo imeli nekaj nezadovoljstva, vendar morajo biti sporazumi o prosti trgovini konec koncev koristni za državljane na obeh straneh. Moja odgovornost je, da spremljam situacijo in zagotovim, da z mojimi volivci in državljani EU ravnamo pošteno.
Kader Arif
- (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, septembra smo na plenarnem zasedanju že razpravljali o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo. Že takrat nas je kar nekaj izrazilo svojo bojazen zaradi negativnih posledic tega sporazuma, zlasti v zvezi z avtomobilsko industrijo. Nismo si mislili, da bodo dogodki tako kmalu pokazali, da smo imeli prav.
21. januarja je Opel objavil novico o zaprtju obrata v Anversu in o selitvi svojih proizvodnih zmogljivosti v Južno Korejo. Ali naj verjamemo, da ta odločitev nima ničesar skupnega s sporazumom o prosti trgovini, o katerem so pravkar potekala pogajanja? Dovolite mi, da vam pokažem povezavo. V tem obdobju gospodarske krize, ko delavci plačujejo napake finančnikov, mora Komisija preučiti, sedaj bolj kot kdaj koli prej, kakšne so posledice sporazumov, o katerih se pogaja, za delovna mesta.
Tem delavcem ne moremo več dajati poenostavljenih odgovorov, saj vemo, da bodo le z veliko težavo našli novo zaposlitev. Ne moremo jim reči, da je mednarodna trgovina igra zmagovalcev in poražencev in da bodo žal oni tisti, ki bodo žrtvovani, in da glede tega ni mogoče storiti ničesar.
Od vas, komisar, pričakujemo odgovore že danes. Najprej želimo vedeti, ali je vaš generalni direktorat ocenil vpliv tega sporazuma na delovna mesta v Evropi, saj vam moram povedati, da nas številka, ki je bila tako pohlepno napovedana, in sicer 19 milijard EUR, ki naj bi jih predvidoma zaslužili evropski izvozniki, ne prepriča. Od kod ta znesek? Na kateri študiji temelji? Če pustimo ob strani pričakovane pozitivne učinke, ali so bili negativni učinki tudi upoštevani?
Komisija je pripravila uredbo o metodah izvajanja zaščitnih ukrepov v okviru tega sporazuma. Te metode se zlasti nanašajo na povračilo carinskih dajatev, kar je prednost, ki je še nikoli prej nismo odobrili, niti svojim razvitim trgovinskim partnerjem. Predstavljeni predlogi prinašajo zapletene postopke za sklicevanje na zaščitne klavzule in njihovo izvajanje.
Vseeno pa sem pomirjen, ker bo prvič v zgodovini Parlament kmalu lahko izrazil svoje mnenje o tem besedilu v skladu z običajnim zakonodajnim postopkom. Želel pa bi izpostaviti, da problem zaposlovanja v Evropi ne bo rešen z ukrepi blaženja, ki se sprejemajo za vsak primer posebej. Zato skupaj z mojo skupino pozivam, da se končno pripravi prava evropska industrijska politika, ki pomeni resnično strategijo za prihodnost naših industrij.
Glede na gospodarsko krizo in vse hujšo svetovno konkurenco mora biti ta industrijska politika dobro usklajena s skupno trgovinsko politiko, da naši sporazumi o prosti trgovini ne vodijo v zmanjševanje delovnih mest v Evropi.
Druga zadeva, glede katere pričakujemo pojasnilo, je protokol o kulturnem sodelovanju, ki je vključen v sporazum. Veliko držav članic se je zelo ostro odzvalo na pogajanja s Korejo, saj je to država, ki ni ratificirala Konvencije Unesca o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja.
Obsojam že samo načelo odpiranja pogajanj na to temo in menim, da bi morala biti kulturna vprašanja obravnavana ločeno od trgovinskih pogajanj ter poverjena komisarju za kulturo, da kultura ne postane predmet pogajanj v istem poglavju kot navadno blago in storitve.
Da zaključimo, komisar, veste, kako pomembno je za poslance EP, da so natančno obveščeni o tekočih pogajanjih in da sodelujejo v vseh fazah, vključno s trenutkom, ko se določa pogajalski mandat. Če pustim ob strani naše razlike v pristopu, bi želel poudariti, da bi posvetovanje Parlamenta z višjimi ravnmi olajšalo naše razumevanje strategije, ki se izvaja.
Zato zaupam, da lahko računam na vašo podporo in podporo Komisije pri našem nadaljnjem delu, kjer vsak deluje v okviru svojih pooblastil, a vedno v korist trgovinske politike, ki je seveda bolj evropsko naravnana, predvsem pa pravičnejša.
Predsednik
Hvala, gospod Arif, ampak tolmači imajo še vedno težave, ker ne morejo slediti vašemu tempu. Ves čas mi sporočajo, da vam ne morejo slediti. Nič ni narobe, če pripravite dolg govor, sicer precej daljši kot dopušča čas, vendar pa se ta govor dejansko ne tolmači.
Zato lahko samo vi in francoski govorci v Parlamentu razumete, kar govorite.
Ramon Tremosa i Balcells
Gospod predsednik, predlog sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo je po mnenju katalonske in evropske avtomobilske industrije nepravičen in neuravnotežen.
Ta industrija in tudi evropski tekstilni sektor sta izrazila zaskrbljenost zaradi posebnih vprašanj, kot sta sistem povračila carinskih dajatev in zaščitna klavzula. Tudi Zveza evropskih sindikatov je sporazumu o prosti trgovini namenila kritične besede. Južna Koreja ni ratificirala nobene temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela. Južna Koreja vztrajno zatira sindikalne pravice.
Poleg tega se zavedamo, da je bilo v okviru tega sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo glede sistema povračil carinskih dajatev občutno razhajanje med kolegijem Evropske komisije in tudi med službami Evropske komisije, zlasti med Generalnim direktoratom za obdavčenje in carinsko unijo in Generalnim direktoratom za trgovino.
Po mnenju Generalnega direktorata za obdavčenje in carinsko unijo sistem povračil carinskih dajatev pomeni gospodarsko izkrivljanje, saj gre dejansko za izvozno subvencijo. To naj bi korejski industriji v Evropski uniji prineslo očitno konkurenčno prednost pred evropsko industrijo.
Korejska agencija za spodbujanje vlaganj v trgovino je izračunala, da ta prednost znaša vsaj 1 300 EUR na avtomobil. Torej, ali nova Komisija meni, da je ta sporazum o prosti trgovini pravičen trgovinski sporazum? Ali bo nova komisija Parlamentu predložila celovito, posodobljeno oceno vplivov in analizo tega sistema povračil carinskih dajatev?
Paweł Zalewski
(PL) Gospod predsednik, danes razpravljamo o zelo pomembnem sporazumu, ki bo služil kot model za sporazume z drugimi državami na Daljnem vzhodu, zato sta potrebna preudarnost in temeljita analiza. Ne smemo biti pod pritiskom, da zadevo čim prej opravimo. Podpiram svobodno konkurenco in menim, da je njen vpliv na stabiliziranje političnih razmer in na gospodarski razvoj neizpodbiten, vendar pa mora biti konkurenčnost uravnotežena in temelječa na konkuriranju tehnologij ali proizvodnih stroškov, ne pa na instrumentih, kot je sistem povračil carinskih dajatev, ki je vključen v sporazum in, odkrito rečeno, služi interesom samo ene strani.
Smo v gospodarski krizi in danes moramo biti posebej občutljivi na razmere v Evropi - prevzeti moramo posebno odgovornost za prihodnost evropske industrije. Ne gre samo za industrijo motornih vozil, ampak tudi za elektronsko in tekstilno industrijo. Številne veje industrije, med njimi tudi nekatere iz Poljske, se pritožujejo nad tem sporazumom. Zato sem prepričan, da moramo ukrepati takole. Najprej se moramo prepričati o učinkih sporazuma, zato moramo sodelovati tudi s tistimi industrijami, ki so izrazile svoje pomisleke glede sporazuma, in ne samo s tistimi, ki od njega pričakujejo koristi. Pričakujem, da bo Komisija pripravila zelo obsežno analizo posledic uveljavitve tega sporazuma. Drugič, zelo pozorno moramo preučiti zaščitne ukrepe in njihovo strukturo, da bo sporazum dejansko v korist obema stranema in ne samo Južni Koreji. Tretjič, sporazuma ne moremo samo začasno uveljaviti, preden se Parlament ne prepriča, da dejansko koristi vsem državam v Evropski uniji in da ne vzpostavlja nobene vrste prednosti za korejsko industrijo.
Vital Moreira
(PT) Gospod predsednik, komisarju za trgovino bi želel postaviti dve vprašanji o pomenu tega sporazuma za trgovinske politike EU. Dejansko je od uvedbe strategije Globalna Evropa v letu 2006, katere cilj je bil okrepiti vlogo mednarodne trgovine v gospodarski strategiji Evropske unije, to prvi in edini sporazum o prosti trgovini, ki je bil predmet pogajanj, a še ni bil ratificiran, in v katerem ima trgovinsko partnerstvo pomembno vlogo.
Kako Komisija ocenjuje svojo lastno vlogo in borne rezultate, ki jih je dosegla v okviru ciljev strategije Globalna Evropa? Ali Komisija potemtakem meni, da je v tem sporazumu na kocki verodostojnost njene lastne strategije in da je ta verodostojnost odvisna tudi od ratifikacije sporazuma in potrditve s strani Parlamenta?
Drugič, sporazum vključuje samo eno državo, torej je dvostranski. Vemo, da ambiciozen večstranski trgovinski sporazum v okviru Svetovne trgovinske organizacije samo zabija čas, brez možnosti za uspeh. Različni regionalni sporazumi, ki jih je predlagala Evropska unija, so skoraj povsod propadli ali dejansko nimajo prave perspektive. Če povzamem, ali to pomeni, da je ta dvostranski sporazum dokaz neuspešnosti vlaganj EU v dvostranske in regionalne sporazume in da bomo odslej obsojeni na dvostranskost.
Pablo Zalba Bidegain
(ES) Gospod predsednik, komisar, stališče Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) glede trgovinske politike Evropske unije je zelo jasno. Smo veliki zagovorniki proste trgovine in prav gotovo je bistvenega pomena, da se Evropa še naprej pogaja o trgovinskih sporazumih z drugimi državami, saj ti evropskim družbam ponujajo nove priložnosti in s tem nova delovna mesta, ki so v sedanji gospodarski krizi nujno potrebna.
Zelo so mi bile všeč vaše besede, komisar, kajti tudi sam verjamem, da je zelo pomembno, da ti sporazumi vsebujejo dovolj jamstev, da se izognemo podpisovanju klavzul, ki so enostranske in nepravične do evropske industrije.
Sporazum z Južno Korejo je predlagala Komisija kot prvega v generaciji ambicioznejših trgovinskih sporazumov za Evropo, zato je ta sporazum tako pomemben. Ne gre za to, ali je država majhna ali ne; gre za to, da ne oslabimo svoje pogajalske moči v prihodnjih sporazumih z veliko večjimi državami.
Zato ne nasprotujemo sporazumu o prosti trgovini z Južno Korejo, vendar pa želimo, da se nekateri členi natančneje preučijo, saj menimo, da določene evropske industrijske sektorje postavljajo v slabši konkurenčni položaj in korejskim proizvajalcem dajejo nelojalno prednost.
Komisar, prosim, da mi nazorno razložite, zakaj zaščitna klavzula o povračilu carinskih dajatev stopi v veljavo čez pet let. Ko sem prejšnjikrat govoril z vami, ste izjavili, da je razlog v tem, da bodo tudi tarife na vozila odpravljene po petih letih.
Sporazum določa, da bodo po petih letih odpravljene tarife za vozila, ki tehtajo več kot pet ton. Za vozila, ki tehtajo manj kot pet ton, kamor sodijo vsa standardna vozila, pa bo 10-odstotna tarifa odpravljena po treh letih. Kakšen je razlog za ta dvoletni zamik, komisar?
Želel bi tudi več izvedeti o najnovejših podatkih glede tega vidika, ki ste ga omenili. Kakšen smisel ima popravljati te probleme ex post, ko je razlog za zaščitno klavzulo zgolj ta, da se predvidijo možne negativne posledice?
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, EU bi morala sklepati sporazume o prosti trgovini samo z državami, ki v celoti spoštujejo človekove pravice. Zdi se mi bistveno, da se ključni standardi dela Mednarodne organizacije dela izvajajo in predvsem spoštujejo. Delovnopravne klavzule v sporazumu so dobre, vendar ne sežejo dovolj daleč. V Koreji so zlasti v zadnjih mesecih poročali o primerih grobih kršitev sindikalnih pravic, kot sta pravica do pogajanj za sklenitev kolektivnih pogodb in pravica do svobodnega organiziranja. Ves čas pogajanj so evropski sindikati in zlasti sindikati v kovinski industriji izpostavljali te primere, zlasti zaradi težav, ki jih lahko pričakujemo v avtomobilskem sektorju.
Primer Opla v Antwerpnu je bil že večkrat omenjen. Naj ponovim, poslovanja niso preselili zaradi neizkoriščenih zmogljivosti, kot je vodstvo večkrat zatrjevalo, ampak predvsem zaradi selitve proizvodnje v Južno Korejo. Kdo bo imel od tega koristi? Je mogoče, da gre za vnaprejšnji učinek sporazuma o prosti trgovini?
Drugi sektor s težavami, ki ni dobil toliko pozornosti, je ladjedelništvo. V svojem desetletnem načrtu, ki je del državne doktrine, si je Koreja postavila cilj, da mora imeti več kot 90 % podjetij, ki so dobavitelji korejske ladjedelniške industrije, svoj sedež v Koreji. To pa zelo oteži položaj evropskih konkurentov in zlasti zaposlenih v tej industriji.
(Vprašanje v skladu s členom 149(8) Poslovnika)
Daniel Caspary
Gospod predsednik, gospa Regner, hvala za to priložnost. Omenili ste situacijo z Oplom v Antwerpnu. Sprašujem vas, ali se strinjate z mano, da je Opel že več mesecev v hudih finančnih težavah, da bi lahko proizvedel veliko več avtomobilov, kot jih trenutno, in da njegove slabe ekonomske situacije ne more povzročiti sporazum o prosti trgovini, ki še ni stopil v veljavo.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, seveda drži, da ima podjetje resne gospodarske probleme. To je dejansko res. Vendar pa je vodstvo podjetja, in zlasti gospod Reilly, kršilo sporazum delta. V skladu s tem sporazumom je imel obrat Opla v Antwerpnu zagotovilo, da se bodo športno terenska vozila proizvajala tam. Sedaj pa se avtomobili ne proizvajajo v Antwerpnu, ampak v Južni Koreji. Kar se mene tiče je to preprosto primer selitve obstoječega poslovanja iz Opla v Antwerpnu v Južno Korejo.
Bernd Lange
(DE) Gospod predsednik, gospod De Gucht, postavil bi vam tri vprašanja. Moje prvo vprašanje zadeva potrebo po lojalnih konkurenčnih pogojih. Dejstvo, da se v Južni Koreji omejujejo pravice zaposlenih, pomeni, da so vzpostavljeni nelojalni konkurenčni pogoji, ki vključujejo tudi vprašanje kolektivnega ukrepanja. Člen 314 Kazenskega zakonika Južne Koreje navaja kaznivo dejanje "motenja poslovanja". Uporablja se za preprečevanje stavk in omejevanje sindikalnih pravic, kot v primeru Ssangyonga. Rad bi tudi vedel, zakaj sklepamo sporazume o prosti trgovini z državami, kot sta Južna Koreja in Kolumbija, ki imajo največ težav s standardi Mednarodne organizacije dela. Zato se moje prvo vprašanje glasi: na kakšen način predlagate, naj se uporabi sporazum o prosti trgovini za zagotovitev, da v Južni Koreji ni nelojalnih konkurenčnih pogojev zaradi omejevanja pravic delavcev?
Moje drugo vprašanje se nanaša na probleme v avtomobilski industriji, ki jih je omenilo tudi več drugih govornikov. V tem primeru je zelo pomembno, da obstajajo smiselne zaščitne klavzule. Trenutno so na voljo splošne zaščitne klavzule za večje motnje na trgu in za sistem povračil carinskih dajatev. Tega nisem v celoti razumel. Gospod De Gucht, morda bi mi lahko na preprost način razložili zaščitne klavzule. Zlasti bi želel vedeti, kdo jih lahko uporabi in kdaj.
Moje tretje vprašanje zadeva novo pogodbeno osnovo za naše sodelovanje, ki jo uvaja Lizbonska pogodba. To vključuje potrjevanje zaščitnih klavzul in izvajanje kot del postopka soodločanja. Ali lahko jamčite, da sporazum o prosti trgovini ne bo stopil v veljavo, dokler Parlament ne odobri tega postopka in dokler Parlament ne izkoristi svoje pravice in sprejme zaščitne klavzule?
Kathleen Van Brempt
(NL) Komisar, zagotovo se strinjate z mano, da se sporazumi o prosti trgovini ne sklepajo iz ideoloških razlogov, ampak zato ker se dobro zavedamo njihovih vplivov na družbo, tako socialnih kot gospodarskih. Sami ste omenili več študij vplivov, vendar pa nikoli še nisem brala študije, ki bi opredelila vplive na zaposlovanje za vsak sektor posebej.
Mnogi so že govorili o avtomobilskem sektorju. No, in sama sem medtem ugotovila, enako kot ljudje v moji regiji, ki je do neke mere tudi vaša regija, komisar, kakšen je ta vpliv. Oplova proizvodnja avtomobilov v Antwerpnu se zapira in tamkajšnji sindikati - gre za ljudi, ki se s tem ukvarjajo že dolga leta - so popolnoma prepričani, da je ta trgovinski sporazum zelo pomemben del Oplovega poslovnega načrta, o katerem se toliko govori, načrta, ki ga preprosto ne razumemo in je ključen za odločitev, da v Antwerpnu ne bo proizvodnje športno terenskih vozil.
O tem bi vam želela postaviti dve vprašanji. Ali veste, kakšen je učinek tega sporazuma na zaposlovanje oziroma njegov vpliv na zaposlovanje v vsakem gospodarskem sektorju posebej? Če ne veste, ali ste pripravljeni - in za to vas želim terjati - na tej točki opraviti študijo vplivov, da zagotovite, da imamo v Parlamentu na voljo informacije, ki jih bomo potrebovali, ko bomo nazadnje morali dati svoj pristanek? Moje drugo vprašanje je: ali nameravate v prihodnje - to naj bi bil začetek vašega mandata - dosledno opravljati takšne študije vplivov na družbeni ravni?
Seán Kelly
- (GA) Gospod predsednik, pozdravljam ta trgovinski sporazum med Evropsko unijo in Južno Korejo.
Ob tem pa želim reči tudi, da bodo v vseh tovrstnih sporazumih vedno zmagovalci in poraženci. Na žalost je v tem primeru avtomobilska industrija izpadla kot poraženka, rekel pa bi, da se ji morda tu ponuja priložnost, saj se bo povpraševanje po avtomobilih v naslednjih dvajsetih ali tridesetih letih po vsej verjetnosti vsaj početverilo.
Na splošno pa vprašanje, ki ga je izpostavil komisar o 19,1 milijarde EUR v korist Evropske unije v primerjavi z 12,5 milijarde EUR v korist Južne Koreje, po mojem predstavlja dobro kupčijo. Če bi bilo obratno, bi nas lahko skrbelo. Poleg tega ne smemo podcenjevati političnega pomena Južne Koreje v psihološkem smislu, ki ga ima roka, iztegnjena v pozdrav prek oceanov do Azije - kar je zanje zelo pomembno -, za nas pa je pomembna ponovna vzpostavitev položaja v svetu, ki je bil v Københavnu omajan.
Harlem Désir
(FR) Gospod predsednik, komisar, ta sporazum s Korejo bo prvi, ki bo resnično izvajal strategijo Globalna Evropa kot pomemben sporazum, zato mora biti še posebej zgledno pripravljen, saj bo postavil precedens.
Vseeno pa opažamo problem, prvič, z informacijami, ki se posredujejo Parlamentu, zlasti v zvezi z zaščitnimi klavzulami, drugič, z uporabljenimi metodami, saj smo slišali, da bo morda mogoče izvajati začasne določbe ali začasno izvajati sporazum, ne da bi sploh počakali na privolitev Parlamenta, in nazadnje še problem z jasnostjo in preglednostjo trgovinskega okvira - o čemer je govoril gospod Rinaldi -, saj bi prek povračil carinskih dajatev lahko dejansko neposredno sklenili sporazum s Kitajsko. Menim, da moramo biti popolnoma jasni glede teh sporazumov o prosti trgovini.
Poleg tega je še problem doslednosti cilja razvoja socialnih in okoljskih standardov. Na področju spoštovanja socialnih standardov smo na primer zelo daleč od tistega, kar so Združene države dosegle s pogajanji v svojem sporazumu s Korejo.
Nazadnje pa odkrito povedano, če pogledamo sedanje gospodarske razmere, kjer je avtomobilska industrija ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Niccolò Rinaldi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisarju bi želel zastaviti dodatno vprašanje. Razumemo, da nimamo jasno opredeljenega okvira glede morebitnega postopka ratifikacije s strani nacionalnih parlamentov, vendar me zanima, s kakšno večino se bo glasovalo o tem sporazumu v Svetu? Gre za kvalificirano večino ali večino s soglasjem? To je še ena zadeva, ki je nisem razumel, in menim, da je pomembno, da razumemo ta vidik pravne podlage.
Dodal bi še to, da sem presenečen nad tonom te razprave. Občutek imam, da sem slišal veliko zaskrbljenih glasov, in zato ponovno pozivam Komisijo k sodelovanju. Komisar, prepričani smo, da boste svoje delo odlično opravili, vendar pa nek drug korejski pregovor pravi: "vprašaj za pot, tudi če jo že poznaš".
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo se zdi zelo velik korak naprej. Sporazum o območju proste trgovine bo pripomogel k precejšnji rasti vzajemnega trgovanja. Zahvaljujoč odpravi korejskih uvoznih dajatev v vrednosti okrog 1,6 milijarde EUR in uvoznih dajatev EU v vrednosti okrog 1,1 milijarde EUR, se bo trgovina v znatni meri liberalizirala v pomembnih industrijskih sektorjih in pri storitvah. To večinoma zadeva telekomunikacije, varstvo okolja, promet, finance in pravne storitve. Poleg tega bo sporazum o prosti trgovini doprinesel k večji preglednosti na področju zaščite intelektualne lastnine in javnega naročanja. Na podlagi tega sporazuma bo Koreja tudi priznala certifikate in standarde kakovosti EU. Sporazum je zlasti pomemben v sedanjih gospodarskih razmerah, saj bo omogočil hitrejši razvoj v državah EU. Vseeno pa ugotavljamo (...).
(Predsednik je prekinil govornika)
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej naj v zvezi s postopkom povem - kajti veliko vprašanj se je nanašalo na to -, da bo dejansko prvič, da Parlament da svoje soglasje o takšnem sporazumu, in tudi prvič, da se zaščitne klavzule sprejmejo s postopkom soodločanja. Menim, da ima to posledice za odnos med Svetom, Komisijo in Parlamentom.
Zaščitne klavzule so v fazi predloga. Komisija je svoj predlog sprejela včeraj in ga bo Svetu in Parlamentu predstavila v kratkem. Seveda bo temu sledil postopek soodločanja, zato ne razumem vaših številnih pripomb, v katerih postavljate vprašanja in izražate svoje dvome glede zaščitnih klavzul. Samo tiste zaščitne klavzule bodo ostale, s katerimi boste soglašali, kajti gre za postopek soodločanja: tako preprosto je to. Zato ne bi smeli biti tako zaskrbljeni zaradi tega in zaradi ratifikacije Parlamenta.
To seveda pomeni, da bo v vašem odboru potekala razprava. Med zaslišanjem sem že povedal, da ne bom predlagal predčasne, začasne uporabe, dokler se Parlament ne opredeli do sporazuma, bodisi z uradno ratifikacijo Parlamenta ali s katerim drugim postopkom, ki ga lahko vzpostavimo med odborom INTA in Komisijo. To ostaja odprto in lahko o tem razpravljamo, vendar pa bo Parlament v vsakem primeru imel priložnost podati svojo politično presojo sporazuma, preden se predložijo kakršni koli predlogi za predčasno uporabo.
Drugo vprašanje je, ali gre za mešani sporazum ali za sporazum zgolj o pristojnostih Skupnosti. Pravna služba še pripravlja mnenje o tem, ne moremo pa izključiti možnosti, da bomo morali na koncu upoštevati, da gre za mešani sporazum, kar pomeni, da ga bodo morali ratificirati vsi nacionalni parlamenti, kar pa lahko ima - kot odgovor na vprašanje, ki ga je postavil Niccolò Rinaldi - posledice za postopek glasovanja v Svetu.
Toliko o postopku: imeli boste veliko priložnosti, da izrazite svoje mnenje, in to bomo skrbno upoštevali - če tega ne bi storili, mislim, da bi bili v težavah!
član Komisije. - (NL) Sedaj se bom posvetil vprašanju o Oplu. Razumem, da se vprašanje o Oplu pojavlja ne samo v Belgiji, ampak tudi v drugih državah članicah. Česar pa ne razumem, je to, da ljudje rečejo "glej, obstaja neposredna povezava med sporazumom o prosti trgovini z Južno Korejo in dejstvom, da se načrtuje zaprtje Oplovih tovarn v Evropi".
Opel je že na začetku leta 2009 napovedal, da namerava zmanjšati zmogljivosti v Evropi za 20 %. Drži, da je to mogoče storiti tako, da na koncu obratujejo vse tovarne, pod pogojem, seveda, da je to s poslovnega vidika sprejemljivo tudi za Opel.
Prav tako drži, da je odločitev za proizvodnjo športno terenskih vozil v Koreji vsekakor padla po sklenitvi sporazuma z Magno, vendar pa pred zaključkom pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo. Trditev gospoda Beleta in gospe Van Brempt torej časovno ne sovpada. Sporazum z Južno Korejo je bil sklenjen šele potem.
Dejansko pa bi rekel, da je mogoče trditi ravno nasprotno, in sicer, da so nekatere države članice soglašale s sporazumom o prosti trgovini z Južno Korejo le pod pogojem, da vedo, kaj se bo zgodilo z Oplom. Pravzaprav menim, da je ta obraten pogled pravilen, če pogledate časovni potek dogodkov.
Mimogrede bi želel še dodati, zavoljo gospoda Beleta, da je v primerjavi, ki jo je navedel, ko je dejal, da Južna Koreja izvozi 15-krat več avtomobilov v Evropo, kot jih Evropa izvozi v Južno Korejo, majhna matematična napaka. To se lahko navezuje na politike, pri katerih sem nedavno sodeloval v Belgiji. Trenutne številke so, da je 37 000 avtomobilov izvoženih v Južno Korejo in okrog 440 000 uvoženih od tam.
Poleg tega pa je tudi vaš način razmišljanja napačen, ker predpostavljate, da sta oba trga enako velika. Če primerjate oba trga, morate upoštevati, da je južnokorejski trg seveda precej manjši kot evropski, kar pomeni, da primerjate jabolka s pomarančami.
Z vidika prodora na trg to pomeni, da gre dejansko za enak odstotek v smeri iz Evrope v Južno Korejo kot v obratni smeri: približno 3 do 4 %. To je resnično pomembno.
Nekaj, kar je po mojem mnenju še pomembnejše pri oceni razmer na trgu, je dejstvo, da so južnokorejski proizvajalci pred kratkim odprli velike tovarne v Evropi, in sicer na Češkem in Slovaškem, kjer bodo lahko proizvedli okrog pol milijona avtomobilov na leto, zato je realnost taka, da bodo v prihodnje korejski avtomobili, proizvedeni v Evropi, v veliki meri tudi prodani na našem trgu. Tu gre za nedvomen premik, zato smo v avtomobilskem trgu kot celoti dejansko priča selitvam na glavne trge, kjer se bodo nazadnje avtomobili kupovali in prodajali.
Zadnja misel o tem, kar je vsekakor res obžalovanja vredna situacija za Opel - za katerega se bo po mojem mnenju kmalu našla rešitev -, pa je ta, da ne smemo spregledati dejstva, da proizvajalci sledijo kupcem in ne obratno ter da je to eden najpomembnejših razlogov za posebne politične odločitve v zmanjšujočem se evropskem avtomobilskem trgu, na katerem je veliko število proizvajalcev avtomobilov v težki finančni situaciji.
Morda bi dodal še zadnjo pripombo glede napetosti med dvostranskimi in večstranskimi pogajanji, kar je vprašanje, ki ga je postavil tudi gospod Moreira. Pogajanja, ki izhajajo iz kroga pogajanj v Dohi, potekajo že od leta 2001, kar pomeni že devet let, še vedno pa nismo našli izhoda iz te slepe ulice. Sem velik zagovornik večstranskosti in menim, da moramo pogajanja v Dohi uspešno zaključiti, zlasti z ohranitvijo razvojnih elementov, ki jih vsebujejo. To menim tudi zato, ker njihov večstranski okvir prinaša tudi najvišjo pravno varnost za mednarodno trgovino. Vseeno pa menim, da medtem ko čakamo na zaključek kroga pogajanj v Dohi - za katerega upam, da bo v letu 2010 ali najpozneje v začetku 2011 -, ne sedimo križem rok na dvostranski fronti.
Po mojem mnenju je zelo pomembno, da pri dvostranskih dogovorih sklepamo samo sporazume, ki sežejo dlje od Dohe, da med postavljanjem višjih meril ne spodkopavamo odločitev iz kroga pogajanj v Dohi. Tudi to utemeljuje pripravo sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo. Po mojem mnenju sporazum ne spodkopava večstranskosti. Če bi želeli omajati večstranskost, potem bi to resnično bil učinek, vendar pa to ni naš namen in ne bo tudi na naslednjih pogajanjih.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Naslednje zasedanje bo jutri, v četrtek, 11. februarja 2010, od 9.00 do 13.00 in od 15.00 do 17.00.
Dnevni red je objavljen v dokumentu o zasedanju z enakim naslovom in tudi na spletnih straneh Evropskega parlamenta.
