Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Manfred Weber
Gospod predsednik, gospod Barroso, gospe in gospodje, na današnjem zasedanju je Komisija odobrila nov sporazum SWIFT in to je dosegla z veliko večino, če ne celo soglasno.
Predsednika Komisije želim vprašati - saj se po mojem prepričanju zaveda, da številne naše državljane skrbi izročanje podatkov - kje vidi znaten napredek in kako lahko prepričamo naše državljane, da je ta sporazum potreben.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Res je, da je Komisija danes ta popravljen osnutek sporazuma soglasno sprejela. Verjamemo, da je strogo skladen z varovanjem zasebnosti in varstvom osebnih podatkov. Zagotavlja načelo nujnosti in sorazmernosti, njegov namen pa je izrecno omejen na preprečevanje, preiskovanje, odkrivanje ali pregon terorizma in financiranja terorizma.
Sporazum v trenutni obliki spoštuje temeljne pravice in načela, priznana zlasti v Listini o temeljnih pravicah Evropske unije. Sporazum zagotavlja znatno varovanje podatkov med obdelavo ponudnika. Prav tako zagotavlja preglednost pri uporabi podatkov in razpoložljivost postopkov pri iskanju sodnega varstva.
Komisija je zato mnenja, da je ta osnutek v skladu s spoštovanjem temeljnih pravic in bo podala ustrezna pojasnila na pomisleke Parlamenta, ki jih je izrazil na glasovanju o resoluciji o začasnem petem sporazumu marca 2010.
Manfred Weber
Gospod predsednik, imam samo kratko dopolnilno vprašanje. Nanaša se na vsebino sporazuma, ki ste ga predstavili. Želim ponoviti moje prejšnje vprašanje. Kakšne so posledice tega sporazuma na čezatlantske odnose? Kako pomemben je za druge teme, ki jih moramo obravnavati z ZDA? Zelo hvaležen bi vam bil, če nam lahko daste kaj več informacij o tem.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Dejansko je zelo pomemben. Povem vam lahko, da naši ameriški parterji v trenutnih razpravah z Evropsko unijo na to gledajo, ko na verjetno enega izmed glavnih prednostnih nalog, če ne že kar kot na glavno prednostno nalogo. Ta sporazum je ključnega pomena za odnose Evropske unije in ZDA. Od 1. januarja 2010 dalje niso bile na voljo znatne količine podatkov, ki jih je prej prejemala administracija ZDA in to povzroča težave v njihovem programu. Zato tudi verjamemo, da moramo to rešiti, pri tem pa imeti v mislim pomembnost čezatlantskih odnosov. Seveda so ti čezatlantski odnosi ključnega pomena, vendar to ne pomeni, da ne smemo vztrajati pri naših načelih zasebnosti in varstva podatkov.
Istočasno pa menim, da smo dosegli zelo, zelo dober sporazum in komisarka Malmström je opravila zelo pomembno delo. Verjamem, da je tudi s širšega političnega stališča pomembno, da smo z našimi ameriškimi partnerji dosegli sporazum o tej zadevi.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D . - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, izhajam iz vprašanj, ki jih je zastavil kolega poslanec gospod Weber, ali je komisarka Malmström obvestila kolegij, da v Parlamentu obstajajo močni pomisleki glede trenutnega stanja pogajanj?
Ali se Komisija zaveda, da Parlament na to, kar je danes sprejela, vsekakor ne gleda kot na zadosten napredek? Ali se zavedate, gospod predsednik, da ste danes sprejeli nekaj, zaradi česar bodo, če se bo izvajalo na takšen način, ljudje, ki jih zaposlujejo zasebna podjetja, kot je Swift, imeli večje pravice za nadzor, kot uradniki Evropske unije? Ali vam je gospa Malmström to pojasnila? Če je, kako ste se potem lahko tako odločili? Če ni, zakaj vas gospa Malmström s tem ni seznanila?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisarka, odgovorna za pogajalski proces, je seveda nenehno obveščala kolegij. Ravno danes nas je komisarka Malmström seznanila s končnim rezultatom teh pogajanj. Še več, povedala nam je, da je opravila zelo intenziven dialog z mnogimi izmed vas v Evropskem parlamentu. Dobro se zavedamo pomislekov, ki jih je izrazil Parlament in povedala mi je, da je Parlament redno obveščala o pogajalskem procesu.
Komisija je opravila svojo vlogo v pogajanjih; od Parlamenta je sedaj odvisno, da prejme ali zavrne ponudbo. Močno vam priporočam, da jo sprejmete, saj je to pomembno tudi za varnost evropskih državljanov. Verjamemo, da smo dosegli potrebno stopnjo zaščite z vidika temeljnih pravic in varstva podatkov, vsekakor pa gre za zelo občutljivo zadevo. Verjamemo, da so bile pravice Parlamenta popolnoma upoštevane, vendar pa smo se morali pogajati v imenu Evropske unije in kot sem vam povedal, je bila današnja odločitev Komisije sprejeta soglasno.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D . - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, hvala za prijazen opis vaše razprave. Vendar niste odgovorili na moje vprašanje. Zato bom tokrat skušal biti konkretnejši in prosim vas, da ste v odgovoru zelo natančni.
Ali vam je gospa Malmström med razpravo v Komisiji, preden je kolegij sprejel svojo odločitev, povedala, da obstaja tveganje, da bo Parlament zavrnil besedilo, ki ga sedaj predstavljate kot argument? Ali vam je gospa Malmström rekla: "S tem besedilom bomo zagotovili parlamentarno večino"? Naj vprašanje še enkrat zelo natančno ponovim. Ali vam je gospa Malmström rekla: "To besedilo bo podprto s parlamentarno večino" ali vam je rekla: "Ni povsem gotovo, da bomo s tem besedilom lahko zagotovili parlamentarno večino"? Hvaležen bi vam bil, če bi lahko natančno odgovorili.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisarka Malmström ne more vnaprej presojati, kako bo Parlament glasoval. Tega se popolnoma zaveda.
Vaše vprašanje se je glasilo, ali je gospa Malmström povedala kolegiju ali meni, kako se bo Parlament odzval ali kako bo glasoval: ali bo izglasoval "da" ali "ne".
Seveda upa, da bo izrečena podpora. Sicer ne bi dokončala pogajanja v imenu Komisije. Po glasovanju Parlamenta z "ne" pred nekaj meseci, smo imeli zelo pomembno razpravo v Komisiji. Tudi sam sem večkrat govoril s komisarko Malmström. Zavedamo se, tudi sama se zelo dobro zaveda, saj je v odnose s Parlamentom vložila veliko časa, nekaterih vprašanj, ki se lahko pojavijo v zvezi s tem sporazumom, vendar ne predvidevamo, kako bo Parlament glasoval. To vam lahko povem. Ni mi mogla povedati, mi je pa povedala, da se s Parlamentom še vedno posvetuje. Še vedno ni sporazuma o tem, kdaj bo potekalo glasovanje o tem predlaganem sporazumu.
Toliko vam lahko po najboljšem vedenju povem o informacijah, ki jih je odgovorna komisarka dala kolegiju in meni.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, zagotovo ne bom zastavil vprašanja o Swiftu - o tem bomo govorili kasneje - vendar sta včeraj gospa Merkel in gospod Sarkozy imela svoje srečanje. Odločila sta se za pristop gospodarskega vodenja v Uniji, ne pa v evrskem območju. Osebno ne verjamem, da gre za zelo primerno odločitev, saj ne gre za primerjavo evrskega območja z Evropsko unijo. V Evropski uniji potrebujemo gospodarsko vodenje, prav tako pa potrebujemo gospodarsko vodenje v evrskem območju - potrebujemo ga v obeh območjih. V evrskem območju ga potrebujemo še bolj, kot v Evropski uniji, saj imamo enotno valuto.
Gospod Barroso, moje vprašanje se glasi: kaj mislite o tem? Ali se strinjate z nami, da potrebujemo gospodarsko vodenje tako v evrskem območju, kot tudi v Evropski uniji? Drugič, verjamemo, da mora Komisija nadzirati to gospodarsko vodenje. Nemogoče je, da bi Svet, ki se sestane štirikrat letno, zagotovil gospodarsko vodenje v Evropi, ki bo omogočilo reševanje vseh obstoječih problemov. Sedaj mora krmilo prevzeti Komisija. Rad bi poznal tudi stališče Komisije o tej zadevi.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, gospod Verhofstadt, seveda kadar obravnavamo pristojnosti, ki so že podeljene Uniji, Komisija predstavlja gospodarsko vodenje Evrope. To je edina rešitev, ki je skladna s pogodbo. Ko govorimo o trgovini, konkurenčnosti in znatnem deležu pristojnosti pri nadzoru proračuna, to predstavlja Komisija in verjamem, da je na to včasih treba opozoriti naše vlade, ki niso prebrale pogodb glede te teme.
Vendar pa Komisija sama ne more izpolniti te naloge. Sodelovati moramo s Svetom, ki ima nekatere zelo pomembne pristojnosti, pa tudi z Evropskim svetom, ki na splošno usmerja in spodbuja delo Unije. Prav tako se strinjam z vašo prvo izjavo. Imamo rešitev za evrsko območje in za celotno Evropsko unijo. Preberite člen 136. Člen 136 Lizbonske pogodbe nam sedaj zagotavlja večje možnosti, da pripravimo predloge za evrsko območje, saj ima poseben pomen znotraj tega območja; več dolžnosti pomeni hkrati tudi več pravic, ne samo za tiste z isto valuto, ampak tudi za celotno Unijo. Zato upam, da bo gospodarsko vodenje Evropske unije okrepljeno, vendar vedno v duhu pogodbe in metode Skupnosti.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, prvi preskus bo seveda v četrtek, ko se bomo odločali o Evropi 2020. V vsakem primeru upam, gospod Barroso, da ne bo Svet nadziral in urejal Evrope 2020. Nadzor nad tem mora prevzeti Komisija, saj še nikoli nisem videl, da bi se vodje držav ali vlad kritizirali ali kaznovali med sabo. To se med kolegi ne dogaja in zato verjamem, da mora Komisija braniti svoje stališče v kontekstu Evropa 2020 in znotraj delovne skupine, ki jo trenutno vzpostavlja gospod Van Rompuy.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, gospod Verhofstadt, sami ste bili član Evropskega sveta; Evropski svet poznate zelo dobro. Evropski svet je resnično zelo pomembna institucija, vendar gospodarske politike ne more upravljati na mikro ravni. To bi bila temeljna napaka.
Ne samo, da bi bilo v nasprotju z duhom pogodb, ampak bi šlo za temeljno napako. Evropski svet seveda usmerja in spodbuja - to je določeno v členu 16 pogodbe - vendar je potem odvisno od različnih institucij, od Komisije, znotraj obsega njene pristojnosti, pa tudi od Sveta znotraj različnih skupin, da preverijo izvajanje politik.
Z veseljem vam sporočam, da je Komisija odločena odigrati celotno vlogo pri spremljanju celega procesa strategije 2020. Pričakujemo, da bodo države članice podprle to strategijo. Dosedanje razprave so spodbudne. Prav tako pričakujem podporo Evropskega parlamenta. Zelo spodbudna so stališča, ki jih je sprejel Parlament in povem vam lahko, da je Komisija pripravljena prevzeti svojo vlogo v celoti.
Če zaključim, gospod predsednik, iskreno se vam želim zahvaliti za zelo jasno stališče, ki so ga sprejele štiri glavne politične skupine v Parlamentu na tiskovni konferenci in sicer zagovarjanje metode Skupnosti in spoštovanje duha Lizbonske pogodbe.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, če spremenim temo: Mehiški zaliv. Če se ne motim, Deepwater Horizon predstavlja ime, zaradi katerega se ljudje po svetu trenutno sprašujejo o mejah rasti, mejah potratne porabe nafte ter mejah človeka in tehnologije. V zvezi s tem želim vedeti, gospod Barroso, kako namerava Komisija prepovedati - preventivno - predvideno proizvodnjo nafte in plina v severnem delu Severnega morja in Arktike, na območjih, kjer ima pristojnost Evropska unija. O tem še vedno lahko sprejmemo odločitev.
Drugič, vedeti želim ali dejansko verjamete, da nas bodo predpisi, ki jih imamo v Evropski uniji glede pridobivanja nafte in plina, obvarovali pred ponovitvijo takšnih katastrof na področjih, za katere smo odgovorni.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Še vedno ne poznamo razlogov za nesrečo v ZDA, saj preiskava še vedno poteka. Pomembno je vedeti, ali so razlogi predvsem tehnične narave ali so povezani s pomanjkljivostmi v regulativnem okviru ali skladnosti industrije. Zato je še prezgodaj pri zagotavljanju dokazov, kaj bi se lahko zgodilo v Evropi.
Čeprav iskanje nafte v Evropi ne poteka v tako ekstremnih pogojih, kot vladajo v Mehiškem zalivu, moramo prav tako obravnavati možnost nesreče v bližini naših obal. Tehnike vrtanja so podobne, čeprav so globine v Severnem morju veliko manjše.
Komisija pozorno spremlja dogajanje. Komisar Oettinger je z glavnimi naftnimi družbami,ki delujejo v vodah EU že sklical sestanek v maju, da bi dobil točno sliko razmer v Evropi in da bi dobil zagotovila s strani industrije o trenutnih ravneh varnosti.
Komisija sodeluje z državami članicami, da bi zagotovila čvrste sisteme za preprečevanje in ukrepanje v sili, da bi tako zaščitila evropske državljane in okolje.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, pozivam vas, da še enkrat poveste ali verjamete, da je direktiva o okoljski odgovornosti za pridobivanje nafte in plina iz morja ustrezna. Vedeti želim, ali verjamete, da glede na katastrofo v zalivu resnično potrebujemo neenotne, relativno nizke zgornje omejitve odgovornosti. Prav tako bi rada vedela, ali razpravljate o nujnih izboljšavah tehničnih pregledov na ploščadih. Ali res verjamete, da so okoljske in podnebne razmere na Arktiki resnično dovolj prijazne za človeka in tehnologijo, da tudi tam tvegamo s pridobivanjem nafte iz morja? Mogoče ni tako globoko, kot v Mehiškem zalivu, vendar pa so težki pogoji.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Da, prav imate. Prvič, imamo zakonodajo. Imamo zavezujoče nove standarde in zahteve, ki veljajo za vrtanje v morsko dno in pridobivanje nafte, kar se tiče standardov opreme, varnosti delavcev, okoljske vzdržnosti, preprečevanje kriznih razmer in pripravljenosti. Poleg tega so države članice uveljavile obsežno nacionalno zakonodajo, namenjeno ohranjanju visoke stopnje varnosti vrtanja v morsko dno v Evropi.
Drugič, imamo informacijski odzivni sistem, namenjen boju proti nesrečam zaradi razlitja nafte iz tankerjev, ali objektov za vrtanje in pridobivanje. Ta sistem vključuje sklop orodij, ki jih upravlja Evropska agencija za pomorsko varnost, in ki so namenjena preprečevanju onesnaženja in odzivanju na onesnaženje.
Tretjič, obstaja mehanizem civilne zaščite Skupnosti, ki se lahko odzove na vse večje krizne razmere. Glede konkretne točke, ki ste jo navedli glede odgovornosti, večina evropske zakonodaje o varnosti in okolju ni uperjena proti določenim industrijam, vendar lahko vidimo, da ta zakonodaja velja za vse ustrezne gospodarske sektorje. Zakonodaja EU določa minimalne varnostne standarde, posamezne države članice pa si morajo prizadevati, da jih s svojo zakonodajo izpolnjujejo. To je v skladu z načelom subsidiarnosti.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - Naj se samo za trenutek vrnem na odnose EU-ZDA in izrazim, kako vesel sem, da v moji skupini - v tem sklopu je moja skupina pomembna - slišimo o napredku pri sporazumu SWIFT, v katerem močno sodelujemo.
Predsednika Barrosa pozivam, naj nam pove, kaj pomembnega se je Komisija naučila v zvezi s sporazumom SWIFT, ki ga je mogoče uspešno in koristno uporabiti tudi, kadar obravnavamo zelo pomembne sporazume PNR, ki se jim moramo posvetiti, najprej z Združenimi državami Amerike, pa tudi s Kanado in Avstralijo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Verjetno je še prezgodaj, da bi prišli do zaključka o vsem kar smo se naučili, saj postopka še nismo končali.
Veselim se, da bomo postopek zaključili dobro usklajeni z Evropskim parlamentom, saj brez vaše pomoči ne bomo mogli zagotoviti rezultatov. To je pomembno.
Pojavljata se dve osnovni vprašanji.
Eno se nanaša na varnost z vidika temeljnih pravic in varstva podatkov. Tega se zavedamo in verjamemo, da ta sporazum, v trenutni obliki, predstavlja odziv na pomisleke, ki jih je Parlament izrazil na prvem glasovanju.
Obstaja tudi splošnejša točka, ki ste jo izpostavili gospod Kirkhope, za kar se vam zahvaljujem. In to je pomembnost odnosov z Združenimi državami Amerike. ZDA so ena izmed naših najpomembnejših partneric, če že ne najpomembnejša, zato verjamem, da bi morali skušati do sporazuma priti tudi politično.
Podpredsednik Biden je bil tu in, recimo temu, strastno poudaril pomembnost čezatlantskih odnosov, tudi na tem področju. Komisija ne bo priporočila glasovanja, če ne bomo prepričani, da je to v dobro evropskih državljanov. To želim izpostaviti. Gre tudi za našo varnost. Istočasno pa želimo, da bi sporazum prav tako predstavljal sporočilo glede naše zavezanosti zelo pomembnemu odnosu z našo najpomembnejšo partnerico.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - S tem se popolnoma strinjam. Menim, da je odnos Evropskega parlamenta do tega, predvsem zadnje čase, zelo dober demokratičen primer za vse nas. Moj dodatek se nanaša na vprašanje delitve bremena v boju proti terorizmu med Združenimi državami Amerike in Evropsko unijo. Ali predsednik verjamete, da sporazumi, o katerih smo razpravljali, preveliko breme nalagajo Združenim državam v nasprotju s tem, da bi nam omogočili sprejeti breme ali da bi nas izpostavili bremenu delitve odgovornosti in virov v zvezi z bojem proti terorizmu?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Mislim, da je to zelo pomembno stališče. Američani so nam v pogovorih povedali, da so nas pripravljeni podpreti, če bomo želeli vzpostaviti podoben sistem na evropski ravni. Gre za odločitev, ki jo moramo sprejeti v Evropi.
S tem sporazumom potrjujemo, da bomo ameriškim oblastem zagotovili nekatere podatke, za katere bodo veljali strogi pogoji, hkrati pa lahko razmislimo tudi, kaj lahko izboljšamo med nami. Američani so nam povedali, da so nam pripravljeni tehnično pomagati, saj so več vložili v to področje, kot mi. Menim, da bi to lahko obravnavali v prihodnje, saj verjamem, da moramo vsi prispevati k boju proti terorizmu. Veliko napako bi storili, če bi mislili, da je boj proti terorizmu ameriška odgovornost in da jih mi le podpiramo pri tem. Boj proti terorizmu in zagotavljanje varnosti za vse naše državljane je skupna odgovornost.
Gabriele Zimmer
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, danes je Evropski parlament sprejel poročilo gospoda Cashmana o doseganju razvojnih ciljev novega tisočletja. Eno izmed glavnih sporočil Komisiji, vam, je seveda, da želimo narediti vse, kar je v naši moči, da bi združili vse vire EU ter tako do 2015 uresničili razvojne cilje novega tisočletja.
Vendar pa do sedaj EU in njene države članice še niso izpolnile svojih obveznosti. V zavezah, danih za uresničevanje razvojnih ciljev novega tisočletja, trenutno manjka 20 milijard EUR. Zato želim vedeti, kaj boste storili - predvsem glede na prihajajoče zasedanje Sveta - , da bi države članice spomnili predvsem na njihove zaveze in pritisnili na EU, da zagotovi jasno, končno sliko na konferenci ZN septembra, hkrati pa ne dopuščali posameznim državam članicam, da nenehno zmanjšujejo svoje odgovornosti glede na naraščajočo krizo, medtem ko trenutno 1 milijarda ljudi živi v revščini in lakoti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, povsem se strinjam s pomisleki, ki jih sproža vaše vprašanje. Zaradi proračunskim omejitev v nekaterih državah članicah sedaj obstaja tveganje, da se nekatere zaveze ne bodo spoštovale.
Pred nekaj dnevi je Komisija v Adis Abebi imela srečanje s Komisijo Afriške unije in ena izmed točk, ki so jih izpostavili naši partnerji v Afriki je bila, da imajo včasih občutek, da se zaveze ne spoštujejo. Torej gre za vprašanje verodostojnosti in odgovornosti, tudi z naše strani.
Komisija bo zagotovo zagovarjala dejstvo, da moramo izpolnjevati naše zaveze. Na primer zaveze, dane glede hitrega začetka financiranja za namene boja proti podnebnim spremembam. Nameravam se udeležiti srečanja na vrhu v New Yorku. Ravno danes sem prejel pismo generalnega sekretarja Ban Ki Muna, v katerem izpostavlja pomembnost te agende in v celoti delimo njegove pomisleke.
Vprašanja ne bom izpostavil le na Evropskem svetu ta teden, ampak tudi na bližnjih zasedanjih G20 in G8 v Kanadi. Torej ostajamo temu močno zavezani.
Pred nekaj leti sem se udeležil vrha G8 v Gleneaglesu in stvarnost je, da večina razvitih držav še ni izpolnila vsega, k čemer so se zavezale.
Gabriele Zimmer
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, nobenega dvoma ni, da je Komisija v zadevnih letih vedno znova pripravljala pobude, ki so se nanašale ravno na te naloge razvojne politike. Sprašujem se, kaj je bilo narejenega znotraj Komisije za vzpostavitev struktur, virov in pogojev, na primer za izvajanje načrta v dvanajstih točkah, ki ga je pripravila Komisija, še posebej pa komisar Piebalgs. Povedano drugače, kaj Komisija sama počne, da bi vzpostavila pogoje za usklajenost politike? Zakaj na primer tako resne zadeve, kot je prizadevanje za uresničitev razvojnih ciljev novega tisočletja, niso del strategije Evropa 2020?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisija svojo funkcijo opravlja prek proračuna Skupnosti. Državam članicam smo ob številnih priložnostih predlagali dodatno financiranje. Spomnim se, da sem na primer na vrhu G8 na Japonskem, predlagal, da se iz neporabljenega denarja nameni dodatna 1 milijarda EUR za pomoč razvoju podeželja v Afriki in v drugih delih sveta v razvoju.
Da bi izpolnili vse evropske zaveze, mora večina sredstev priti iz nacionalnih proračunov. V trenutnem okviru, s trenutnimi finančnimi perspektivami, ne moremo biti prožnejši. In to počnemo - govorimo s našimi državami članicami, da bomo lahko izpolnili naše prejšnje zaveze.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, nadaljevala bom z vprašanjem o rasti v luči vrha Sveta, ki bo potekal v četrtek. Trenutno gospodarsko krizo in grozeče upadanje v Evropi moramo predvsem reševati s povečevanjem naložb. Glavna skrb je torej, da zagotovimo finančne vire.
Moje vprašanje se glasi: ali vi, kot politični vodja gospodarskega razvoja v Evropi in Komisija, kot organ, preučujete možnost izdaje evropskih obveznic za financiranje glavnih razvojnih naložb v Evropi, kot so vseevropske avtoceste, evropske raziskave podnebne spremembe, e-zdravje, vseevropski navigacijski sistem ali glavne naložbe v energijo, kot so terminali utekočinjenega zemeljskega plina v evropskem delu Sredozemlja, povedano drugače, velikih vseevropskih naložbenih projektov, ki bodo financirane z izdajo obveznic?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Upamo, da bodo ta vprašanja obravnavana v naslednjih finančnih perspektivah. Že v EU 2020 smo vse, kar se nanaša na te medsebojne povezave, označili kot prednostno nalogo pri prihodnjem financiranju na evropski ravni, pa naj gre za energijo, promet, ali druge oblike nebistvenih povezav, kot je digitalna agenda.
Gre za enega izmed sektorjev, kjer verjamemo, da prinaša dodano vrednost, kjer je bolj smiselno porabiti evro na evropski ravni, kot na nacionalni ravni, saj obstaja evropska razlaga za tovrstne naložbe.
O načinih financiranja pa se je seveda treba pogovoriti z državami članicami. Sedaj je zelo težko obdobje za razprave o proračunih z našimi državami članicami, vendar verjamemo, da lahko močno zagovarjamo večjo medsebojno povezanost na evropski ravni.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, mislim, da nisem dobila odgovora na vprašanje. Ali verjamete, da lahko tveganje za recesijo obravnavamo s takojšnim, vseevropskim, usklajenim delovanjem in sicer z izdajo evropskih obveznic?
Ne pozabite, da moramo upoštevati ogromen konkurenčni, globalni trg v Indiji, ZDA in na Kitajskem. Ali se bo Evropa odzvala z velikimi naložba na vseevropski ravni? Ali bodo evroobveznice imele vlogo pri financiranju teh naložb? Kaj menite vi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odkrito povedano, ne verjamem, da so vse države članice sedaj pripravljene razmisliti o evroobveznicah za tovrstne izdatke. Ravno nedavno smo sprejeli zelo pomemben, ambiciozen načrt glede mehanizma ali instrumenta, s katerim bomo pomagali državam pri problemih dolga. Gre dejansko za neke vrste obveznosti držav članic na finančnih trgih, zato menim, da bo sedaj zelo težko od držav članic dobiti soglasje za načelo evrooobveznic za tovrstne projekte. Vendar mislim, da kljub temu obstaja nekaj možnosti za uporabo drugih mehanizmov. V svojem programu sem na primer govoril o vzpostavitvi javno/zasebnih partnerstev; govorim o boljšem vključevanju Evropske investicijske banke; zelo odprto obravnavamo vse možnosti financiranja teh zelo pomembnih projektov. Če pa želite moj pošteno odgovor, se glasi, da bo sedaj zelo težko, če že ne nemogoče, dobiti evroobveznice za ta specifičen namen.
Diane Dodds
Predsednik Barroso, podpirali ste Severno Irsko in pomemben napredek, ki je bil dosežen pri zagotavljanju stabilne in mirne prihodnosti za naše ljudi. V vašem poročilu delovne skupine ste izrazili vašo podporo in podporo Komisije lokalno delujoči upravi in delu, ki ga opravlja pri zagotavljanju mirne in uspešne prihodnosti za ljudi na Severnem Irskem.
V času gospodarskih pretresov, je kmetijsko-živilska industrija na Severnem irskem ena izmed najpomembnejših sektorjev gospodarstva. To zelo pomembno delo bi lahko utrpelo škodo zaradi predlaganih kazni za domnevne kršitve programa enotnega plačila na kmetijo, ki jih ugotovijo revizorji Komisije.
Gospod Barroso, ali se strinjate, da so predlagane kazni za Oddelek za kmetijstvo in razvoj podeželja na Severnem Irskem za kršitve programa SPF med 2004 in 2006, nesorazmerne glede na dejansko tveganje za načrt? Ali boste vi in Generalni direktorat za kmetijstvo ponovno preučili predlog o petodstotni pavšalni zavrnitvi, glede na to, da oddelek na Severnem Irskem izvaja sanacijske ukrepe, s katerimi bo mogoče zagotoviti, da bodo sistemi točni in glede na to, da je bil denar v zvezi z originalnimi terjatvami že povrnjen?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Hvala za pripombe v zvezi s podporo, ki jo Komisija daje Severni Irski. Resnično smo zelo zadovoljni in podpiramo dogajanje na Severnem Irskem. Komisija je veliko vložila v ta postopek. Spomnim se tudi mojega obiska Severne Irske in to bom počel tudi v prihodnje.
Zavedam se vprašanja, ki ste ga izpostavili glede programa enotnega plačila na kmetijo. Komisar Cioloş je izpostavil naše stališče glede tega, rad pa bi zelo jasno izjavil, da je postopek potrditve obračuna upravni postopek. Zadevna država članica ima možnost, da izrazi svoje stališče, vendar pa je neodvisnost postopka ključnega pomena.
Komisija ne uživa nobenih ugodnosti pri obsegu popravkov, ki sledijo uveljavljenim načelom za zagotavljanje enake obravnave vseh držav članic. Prepričan sem, da se v Parlamentu strinjate s potrebo po popolnem spoštovanju naših predpisov z vidika odgovornosti. To je ključnega pomena. Ravno včeraj smo imeli zelo zanimivo srečanje Komisije in Računskega sodišča, ki je trajalo več ur in želim vam povedati, da čeprav močno podpiramo Severno Irsko, moramo strogo spoštovati vse predpise z vidika odgovornosti.
Diane Dodds
Zastavila bi vam le še eno dodatno vprašanje v zvezi s tem.
Na Severnem Irskem je nekaj pomislekov, da je bila stopnja zavrnitve dejansko znižana na podlagi zelo majhnega obsega naključnih pregledov.
Zelo bi bila hvaležna, če bi predsednik lahko zagotovil, da bo Komisija izvedla ustrezno ovrednotenje postopkov, ki so sedaj vzpostavljeni za zagotavljanje ustreznega upravljanja programa.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Seveda, dam vam lahko vsa zagotovila s strani Komisije, da bom skušali zagotoviti pravilno upravljanje programa.
Vendar še enkrat, postopek potrditve obračuna je iniciativen postopek, sestavljen iz več korakov, ki zagotavlja, da se države članice lahko zagovarjajo, prav tako pa predstavlja priložnost za uskladitev neodvisnega organa. Sedaj pa se moramo tega lotiti na resen, objektiven način.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gospod predsednik. Gospod Barroso, pravkar ste podali jasno izjavo. Evropska komisija predstavlja gospodarsko vodenje Evrope. V času, ko skušamo okrepiti gospodarsko vodenje, potrebujemo večji vpliv metode Skupnosti. Povsem vas podpiramo, vendar pa v Svetu obstajajo ideje, ki so bolj naklonjene prehodu na medvladno metodo, vključno v zvezi s Paktom stabilnosti in rasti.
Kaj so ključni elementi, ki se nanašajo na delovno skupino in njen rezultat, za katere menite, da bi morali biti vključeni v te sklepe, da bi tako bilo mogoče doseči močnejše gospodarsko vodenje in močnejši Pakt stabilnosti in rasti z uporabo metode Skupnosti? Ali lahko navedete nekatere izmed teh elementov? To bi bilo v veliko pomoč tudi z vidika javne razprave.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Delovna skupina je bila ustanovljena v posebnem kontekstu zagotavljanja podpore Grčiji in kot veste, Komisija povsem konstruktivno in lojalno sodeluje v delovni skupini. Delovno skupino je ustanovil predsednik Evropskega sveta v sodelovanju s Komisijo. Komisija sodeluje v delovni skupini in zadovoljen sem s tem, kako napreduje delo v njej. Prihaja do soglasja o korakih glede gospodarskega usklajevanja v Evropi in večina teh korakov je popolnoma skladnih s predlogi, navedenimi v našem sporočilu z dne 12. maja. Tako lahko rečem, da ta delovna skupina opravlja pomembno delo, saj so obravnavali pomembne točke, kot sta izvajanje Pakta stabilnosti in rasti ter evropski semester. Veselim se poročila predsednika Evropskega sveta, ki ga bo v četrtek predstavil Evropskemu svetu. Komisija se seveda ne bo odrekla svoji pravici do pobude in bo predstavila dodatne predloge ter si prizadevala za dosego soglasja, ki se izoblikuje v tej delovni skupini.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Vemo, kako težke so gospodarske razmere za nekatere države članice in kako to vpliva na čustva državljanov, ne le teh držav, ter na odločitve, ki jih sprejemajo posamezne vlade.
Gospod Barroso, še pred kratkim smo govorili o potrebi po zagovarjanju enotnosti Evropske unije in ohranjanju povezave EU znotraj okvira 27 držav članic. Vprašati želim in izvedeti, kako nameravate zagovarjati ta cilj v razmerah, ko se pritisk glede vzpostavitve novih metod stopnjuje, kot je ideja o vzpostavitvi Evropskega urada za gospodarstvo, ki bi pripeljal do tesnejšega gospodarskega usklajevanja v evrskem območju. Kakšna zagotovila nam lahko daste, da države, ki z velikimi težavami premagujejo vrzeli z vidika razvoja, ne bodo odrinjene v drug oddelek Evropske unije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prvič, v Parlamentu in ob drugih priložnostih sem že večkrat poudaril, da nasprotujemo vsem oblikam konkurenčne ali vzporedne delitve institucij Evropske unije.
Imamo Unijo, Evropsko unijo, z našimi institucijami, s 27 državami članicami in seveda v celoti spoštujemo pogodbe.
V skladu s trenutnim okvirom lahko storimo več za gospodarsko usklajevanje in poravnavo. Imamo člen 121 pogodbe, ki jasno navaja, da so gospodarske politike držav članic zadeva skupnega interesa. Kar počne država članica, vpliva na druge države članice. Člen 121 je izrecen poziv k usklajevanju držav članic. Imamo člen 126, ki se izrecno nanaša na proračunske politike, člen 136 pa Komisiji omogoča, da se odloči za pobude, namenjene krepitvi usklajevanja, tako znotraj evrskega območja, kot tudi znotraj splošnega okvira Skupnosti.
To je pomembna točka, ki jo moramo razumeti. Pripravimo lahko nekaj predlogov za evrsko območje, vendar vedno znotraj okvira Evropske unije, pri tem pa evrsko območje ni ločeno od preostale Evropske unije. Verjamem, da je to ključnega pomena za uspeh Unije, ki resnično temelji na načelu solidarnosti.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, moje mnenje o delu Komisije in delovne skupine same v zadnjih nekaj mesecih se nekoliko razlikuje od mnenja predsednika Barrosa.
Močno se mi dozdeva - in če se motim, me popravite - , da je ideja o procesu obnove in potrebnih varčevalnih ukrepih, ki so tudi po mojem prepričanju ključnega pomena, pridobila veliko podpore, tudi v medijih, vendar pa se je na drugi strani močno zmanjšala ideja o rasti in razvoju. Obstaja tveganje, da bo Pakt stabilnosti in rasti postal le pakt stabilnosti, če ne zaradi namena, pa vsaj zaradi najavljenih ukrepov.
Menim, da je namesto tega treba nujno izvesti ukrepe, ki bodo lahko podprli rast, in sicer najprej z izdajo evroobveznic. Od vas želim izvedeti, ali je skrb za rast res temeljna skrb delovne skupine, še bolj pa me zanima, ali je to temeljna skrb Komisije.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Delovna skupina je bila namenjena gospodarskemu vodenju in ko sem izrazil splošno zadovoljstvo z dosedanjim delom, sem se skliceval na to. Seveda je rast sedaj ločeno vprašanje. Rast je najbolj pomembna točka za gospodarstvo Evropske unije. Brez rasti, našim državljanom ne bomo mogli zagotoviti tega, kar pričakujejo. Ne bomo mogli obdržati našega socialnega tržnega gospodarstva. Naši državljani ne bodo mogli uresničiti svojega celotnega potenciala.
Ravno to je cilj EU 2020 - rast, rast in rast. Ne kakršna koli rast, ampak inteligentna rast, trajnostna rast in vključevalna rast. Seveda verjamemo, da za rast potrebujemo zaupanje in če se zaupanje ne bo vrnilo na finančne trge v Evropi, ne bomo mogli doseči višje stopnje rasti in obnoviti potenciala rasti pred krizo. Ravno zaradi tega so reforme in javnofinančna konsolidacija tako pomembni in niso namenjene le same sebi, ampak so način za doseganje višjega obsega rasti, da bi tako povečali potencial rasti v Evropi.
Syed Kamall
Verjetno se vsi strinjamo, da potrebujemo trdno gospodarsko vodenje. Bodimo povsem odkriti glede tega, kaj se dogaja. Bili smo priče grobemu zasmehovanju pravil pakta stabilnosti in rasti ter izvajanje tega, kar precej milo rečeno imenujemo zunajbilančne postavke in finančni inženiring.
Zagotovo se vsi strinjamo, da morajo države članice EU upoštevati načela preudarne monetarne politike, davčne odgovornosti in poštenega računovodstva, vendar me zanima ali vidite to, kot priložnost za EU, da pridobi nadzor nad proračuni držav članic, ali pa se boste spopadli z resničnim problemom držav, ki so prirejale poslovne knjige in si nakopičile ogromne proračunske primanjkljaje, namesto, da povečujete nadzor nad proračuni držav članic?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odkrito povedano, na to ne gledam z vidika boja za pristojnosti ali pridobivanje moči. To ni problem. Sedaj se soočamo - člen 120 pogodbe - z razmerami, v katerih gospodarska politika države članice ni le zadeva nacionalnega interesa. Med to krizo smo videli, da lahko odločitve, ki jih sprejme ena država, neposredno vplivajo na druge države. Zato je smiselno, da na primer države članice, ko pripravljajo svoj proračun, vedo, kaj počnejo druge države, saj bodo odločitve drugih vplivale na njihove lastne odločitve.
Sploh se ne želimo - to želim jasno povedati - vmešavati v suverene pristojnosti naših nacionalnih parlamentov. Zelo pomembno je, da se to spoštuje, vendar pa je smiselno, da takrat, ko obravnavamo gospodarsko politiko Evrope - videli smo, kako medsebojno povezani smo - poznamo glavne namere drugih gospodarstev. To je pravo bistvo. Kaj je dodana vrednost tega, da smo povezani? To je razumna ločnica, ki jo Komisija predlaga in verjamemo, da prihaja do soglasja glede tega.
Enikő Győri
(HU) Gospe in gospodje, trajajoča kriza je jasno pokazala, da Unija ne sme več zgubljati časa. Potrebujemo takojšen ukrep v zvezi z vprašanji, ki se nanašajo na gospodarsko politiko. Usklajene ukrepe potrebujemo na treh področjih: gospodarsko vodenje, dolgoročna strategija rasti in reforma finančnih storitev. To mora biti zagotovljeno na takšen način, da ne bomo pozabili vključiti preskušenih skupnih politik, kot je skupna kmetijska politika ali kohezijska politika. To pa zaradi tega, ker Evropa ne more uspeti v svetu, če ne bo notranje povezana in ne bo imela varne pridelave hrane.
Zato sprašujem predsednika Komisije, ali je zavezan usklajevanju strategije Evropa 2020 z obstoječimi skupnimi politikami. Vprašati vas želim, skrbnika pristopa Skupnosti, za kar vas zelo spoštujem, ali želite v treh zgoraj omenjenih področjih politike EU ohraniti načelo, da se lahko vse spremembe izvajajo le, če EU šteje kot en subjekt in ob upoštevanju interesov držav članic, ki niso v evrskem območju, s čimer bi bilo mogoče zagotoviti, da notranja povezanost ne bo prizadeta.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Povsem prav imate, ko izpostavljate to, kar sam imenujem celostna obravnava gospodarske politike. Gre za napako in mislim, da se države članice sedaj tega dobro zavedajo.
Ko govorimo o gospodarski politiki v Evropi, le da bi obravnavali Pakt o stabilnosti in rasti ali da bi obravnavali reformo finančnih storitev, se vedno vse konča pri rasti. Za trajnostno rast v Evropi seveda potrebujemo trdno gospodarsko vodenje, upoštevati moramo Pakt o stabilnosti in rasti, potrebujemo verodostojnost trdnih javnih financ, hkrati pa potrebujemo tudi nov regulativni nadzor finančnega trga, prav tako pa moramo vlagati v naš potencial rasti. Ravno temu je namenjena EU 2020. Gre za reformo. Zato vztrajam pri tem, da potrebujemo javnofinančno konsolidacijo in strukturno reformo.
Seveda moramo slediti gospodarskim politikam, ki so tako pomembne za nas v Evropi in sicer z vidika gospodarske in socialne kohezije - ne samo za 16 - ali 17, saj upam, da se bo Estonija kmalu pridružila evrskemu območju - ampak za vseh 27 držav članic.
Franz Obermayr
(DE) gospod predsednik, gospod Barroso, gospod van Rompuy - predsednik sveta - želi z delovno skupino hitro vzpostaviti nova pravila o evru, da bi EU tako lahko izšla iz trenutne evrske krize.
Predsednik Komisije, že večkrat ste navedli člen 121. Povsem upravičeno govorite o medsebojni odvisnosti in o dejstvu, da gospodarska politika seveda ni le v interesu posamezne države članice. Moje specifično vprašanje za vas, gospod Barroso, se glasi: v kakšnem obsegu delovna skupina pripravlja morebitne sankcije za države, ki vedno znova kršijo proračunska pravila? Ali Komisija lahko razmislila o odvzemu subvencij EU ali umaknitvi strukturnih skladov? Kaj Komisija meni o ideji začasnega odvzema glasovalnih pravic, kot o možni sankciji? Kot zadnje, kakšno je stališče Komisije glede zahtev po enotnem pravilu nesolventnosti za nesolventne države članice?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zastavili ste veliko vprašanj. Najprej, v delovni skupini, pa tudi v Komisiji - to je že bilo navedeno v sporočilu 12. maja - preučujemo možnost okrepitve Pakta stabilnosti in rasti, vključno z večanjem števila pobud za zagotavljanje skladnosti, kot to imenujem.
Smiselno je imeti te pobude za zagotavljanje skladnosti - nekateri ljudje govorijo o sankcijah - saj potrebujemo verodostojnost teh instrumentov, da bi lahko zagotovili upoštevanje Pakta stabilnosti in rasti. Kot smo videli, je bila težava v tem, da nekatere države članice niso upoštevale pogodbe, ki so jo same sprejele in ratificirale.
Kako lahko to naredimo? To želimo doseči na pošten način, ne samo s kaznovanjem tistih držav, ki so v Kohezijskem skladu. Zato iščemo načine, kako izvesti te pobude za zagotavljanje skladnosti, ne glede na to ali gre za kohezijsko državo, ali ne. Te pobude za zagotavljanje skladnosti je mogoče okrepiti na številne načine, na primer vključno z njihovo uporabo v preventivnem delu pakta, ali bolj posledično na primer s povečano stopnjo avtomatiziranosti. Preučujemo več načinov, Komisija pa bo predložila nekaj zakonodajnih predlogov o tem.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, gospod Barroso, želim, da govorite o brezposelnosti, ko pripravljate cilje delovne skupine o gospodarskem vodenju, saj ste se ob številnih priložnostih sklicevali na strategijo, kot na strategijo inteligentne, trajnostne in vključevalne rasti.
Predvsem mora biti vključujoča za več kot 20 milijonov Evropejcev, ki se čutijo izključene, ker jim je huda kriza onemogočila dostop do trga dela. Več kot 20 milijonov brezposelnih ljudi želi pojasnilo, kadar jim govorimo, da se bodo gospodarsko vodenje, stabilnost in nadzor - paket gospodarski in finančnega nadzora - odražali v strategiji, ki je neposredno namenjena izhodu iz krize in vrnitvi na delovna mesta z ambicijami po večji produktivnosti, s tem pa tudi večji konkurenčnosti.
Predvsem želim, da bi spregovorili o tem, kako se bo odražala v udeležbi teh držav članic EU, ki bodo sodelovale pri tej priložnosti, ki je ne smemo zapraviti, in ki mora na bližnjem vrhu G20 v Torontu pripeljati do opredelitve novih pravil za globalno gospodarsko vodenje.
José Manuel Barroso
Menim, da je to, kar je povedal gospod López Aguilar, ključnega pomena. Na vse to moramo gledati s celovitega stališča. Ne moremo obravnavati le nekaterih pravila vodenja, ki se nanašajo na Pakt stabilnosti in rasti; prav tako moramo preučiti, kaj lahko naredimo za rast znotraj Evrope, predvsem z namenom, da bi zagotovili rast, ki je trajnostna in vključevalna.
Večkrat smo že ponovili, da ne želimo, da bi breme te spremembe, to spremembo nosili najšibkejši. Te krize niso povzročili oni. Zato menimo, da moramo bolje porazdeliti breme, hkrati pa, kot je že povedal gospod López Aguilar, mora obstajati zunanji vidik. Zato odhajamo na G20 odločeni, da predlagamo mehanizme, v skladu s katerimi bo finančni sektor prispeval k odzivanju na krizo, ter hkrati skušali okrepiti skupno evropsko stališče na globalni ravni, predvsem znotraj G20.
Petru Constantin Luhan
(RO) V zvezi s strategijo Evropa 2020, nova evropska strategija, ki zagovarja zaposlovanje in gospodarsko rast, katere glavne cilje je Evropski svet potrdil 25. in 26. marca letos, vključuje tudi tiste, ki se nanašajo na izboljšanje razmer za raziskave in razvoj, predvsem zaradi tega, da bi skupen obseg javnih in zasebnih naložb v ta sektor lahko dosegel 3 % BDP. Prav tako omenja, da bo Komisija razvila kazalnik, ki bo odražal intenziteto raziskav, razvoja in inovacij.
Moje vprašanje se glasi:
Katero metodo boste uporabili pri razvoju tega kazalnika in ali je načrt posvetovanja za to že bil pripravljen?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prav imate. Sklicevali smo se na 3 %, vendar nismo omenili le raziskav in razvoja, ampak tudi koncept inovacij, saj ne gre le za vprašanje osnovnih raziskav, ampak kako te raziskave prenesti v gospodarske dejavnosti. Kako lahko raziskave prispevajo k večji rasti in večjemu zaposlovanju? Kot veste, nimamo dobro uveljavljenega kazalnika za inovacije, kar predstavlja tehnično vprašanje glede katerega nekateri strokovnjaki niso enotnega mnenja.
O tem sem se na primer osebno pogovarjal z OECD. Generalni sekretar OECD in nekateri njegovi strokovnjaki so nedavno prišli v Bruselj in z njimi ter še nekaterimi drugimi si prizadevamo, da bi pripravili kazalnik inovacij, s katerim bi se strinjala akademska skupnost in skupnost oblikovalcev politike. To počnemo in vsekakor želimo to narediti ob javnem posvetovanju, zato zelo toplo pozdravljamo vsak prispevek k temu. Gre za zelo tehnično zadevo, vendar verjamem, da je ključnega pomena, da razvijemo boljše kazalnike za inovacije.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, vemo, da zaostrovanje gospodarskih in socialnih razmer skrbi številne države članice EU. Gospodarska rast ostaja šibka ter ne zadostuje za zmanjšanje brezposelnosti in ustvarjanje delovnih mest, ki jih EU potrebuje.
Na drugi strani, sprejeti ukrepi, predvsem varčevalne politike v imenu zagotavljanja skladnosti s Paktom stabilnosti in njegovimi merili, niso le v nasprotju s potrebami za ustvarjanje delovnih mest in gospodarske rasti, ampak hkrati tudi povečujejo neenakost in revščino. Zato smo v Evropskem letu boja proti revščini priče razmeram, kjer se povečujejo izključenost, revščina in brezposelnost.
Zato se sprašujem, gospod predsednik, ali ne mislite, da obstaja vse večja potreba, da je treba v teh mikroekonimskih politikah prednostno obravnavati socialno vzdržnost, ne pa da še naprej vztrajamo pri finančni vzdržnosti, ki negativno vpliva na socialno vzdržnost samo? Ali ne menite, da je čas, da ponovno pregledamo Pakt o stabilnosti in rasti ter njegova nerazumna merila ter prioriteto namenimo zaposlovanju in boju za socialno vključenost?
José Manuel Barroso
Menim, da socialne vzdržnosti ne moremo imeti brez finančne vzdržnosti. Brez finančne vzdržnosti ni zaupanja; brez zaupanja ni naložb; brez naložb ni delovnih mest. Ravno zaradi tega ne smemo nasprotovati stabilnim in trdnim mikroekonomskim politikam, skrbi za revščino in najranljivejše.
Glede revščine, smo za eno izmed prednostnih nalog strategije 2020 določiti boj proti revščini in boj za socialno vključenost, skupaj z nekaterimi konkretnimi cilji in strinjam se, da danes obstaja večje tveganje za revščino v naših družbah. Opažamo nove pojave revščine, ki so izjemno zaskrbljujoči. Ravno zaradi tega morajo vlade preučiti, kako se lahko odzovejo na to vprašanje v sklopu svojih prednostnih nalog, vendar pa rešitev - še enkrat moram ponoviti - ni mogoče iskati v proračunski nedisciplini, saj če je to rešitev, bomo najverjetneje videli, da se bodo razmere v nekaterih državah poslabšale, predvsem pa razmere najranljivejših v teh državah.
John Bufton
Ali mi lahko prosim poveste, kdo bo resnično imel korist od paketa za reševanje Grčije? So to Grki, najbogatejši zasebni grški bančnik Spiro Latsis, ki ima 40 % delež v tretji največji grški banki, skupina EFG Eurobank?
Ali lahko vaše prijateljstvo z gospodom Latsis mogoče predstavlja nasprotje interesov?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Paket, ki so ga pripravile Grčija in evropske institucije, je namenjen Grkom in evropskemu gospodarstvu na splošno. Če to ne bi držalo, ga ne bi odobrilo 27 držav članic. Glede vaših namigovanj, resnično verjamem, da si ne zaslužijo nobenega odgovora.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, zdi se, da se nemška in francoska vladi strinjata, da Evropska unija ne potrebuje novih institucij. Vsaj zdi se, da sta prejšnji teden to povedala Gospa Merkel in gospod Sarkozy. Vendar pa se zdi - kot smo že slišali - da se nagibamo k novi spremembi Pakta stabilnosti, v katerem se bodo izrekale sankcije, kot je odvzem glasovalnih pravic, državam članicam, ki ne zagotavljajo discipline v finančnem sektorju.
Moje vprašanje je zelo preprosto: ali menite, da je problem vodenja v Evropi mogoče obravnavati z in omejiti na disciplinska vprašanja z vidika finančnih prilagoditev? Ali pa se bomo sredi krize z monetarnim orodjem na ravni Skupnosti in finančnimi orodji na nacionalni ravni znašli v slepi ulici?
Obstajajo problemi, ki smo jih vedno znova izpostavljali. Ravno včeraj je Moody's ponovno brez pravega razloga prerazporedil kreditno boniteto Grčije navzdol. Ali bo premirje, na katerega ste se sklicevali, pripomoglo k posebnim, oprijemljivim rezultatom v prihodnje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Evropske institucije si bodo skupaj z državami članicami po najboljših močeh prizadevale, da bi zagotovile nekaj, kar je bolj verodostojno z vidika izvajanja Pakta stabilnosti in rasti.
Povsem očitno je, da so obstajali problemi, povezani z izvajanjem in neskladnostmi nekaterih držav članic s pravili, s katerimi so se same strinjale.
Že sedaj so v skladu s trenutnimi pogodbami in brez novih reform možne nekatere omejitve in celo sankcije.
V prihodnje si to želimo zagotoviti na objektiven način. Iščemo načine za izboljšanje verodostojnosti pakta na pošten način, tako da bo ukrepe mogoče izvesti objektivno, ne glede na status države, kot ene izmed najbogatejših ali najrevnejših držav članic. Verjamem, da je v interesu vseh nas, da imamo bolj verodostojen način za izvajanje Pakta stabilnosti in rasti.
Predsednik
S tem se zaključuje čas za vprašanja predsedniku Komisije.
