Jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu
Predseda
Nasledujúcim bodom sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predseda, ako viete, sme svedkami znepokojujúceho poklesu medzinárodného obchodu. Preto je okamžitý obrat tejto situácie zásadným parametrom hospodárskej obnovy, ktorú sa snažíme dosiahnuť. Odhaduje sa, že následkom zvýšenia nákladov na úvery a zníženia úverových tokov je približne desať až pätnásťpercentný pokles obchodu. Multilaterálny balík v oblasti financovania obchodu prijatý na londýnskom samite G20 je nepochybne pozitívnym krokom. Podľa môjho názoru sa od Únie tiež žiada, aby aj naďalej zohrávala vedúcu úlohu v praktickom uplatňovaní londýnskeho balíka, a to troma spôsobmi:
po prvé, cielenými zásahmi zo strany multilaterálnych a regionálnych finančných inštitúcií,
po druhé, koordinovanými verejnými zásahmi na vnútroštátnej úrovni,
po tretie, prispôsobením príslušných multilaterálnych predpisov.
Tento odkaz je určený Európskej komisii, aby mohla uskutočniť potrebné iniciatívy.
Pierre Pribetich
(FR) Vážený pán predseda, v prejavoch populistického extrémne pravicového holandského vodcu je cítiť islamofóbiu, v Českej republike sme zaznamenali zintenzívnenie útokov proti Rómom a máme tu aj nevýslovné, neznesiteľné poznámky iránskeho prezidenta o vzniku rasistickej vlády v Palestíne a narážky na vytvorenie Izraelského štátu počas konferencie OSN o rasizme, ktorej zámerom bola pôvodne podpora tolerancie a rozmanitosti.
Ako by mohol náš Parlament nevyslať okrem pobúrenia aj silný symbolický odkaz vo forme dôrazného odsúdenia týchto poznámok a nepodporiť túto rozmanitosť a toleranciu, ktorá sa v globalizovanom svete vyžaduje? Ako by mohol nevyzvať Európsku radu a Komisiu, aby vyslali vážne varovanie štátom, ktoré sa upísali tejto agresívnej logike a ktoré ju dokonca verbalizujú? História nám všetkým predsa až príliš často ukázala, že činy, bohužiaľ, nikdy nemajú ďaleko od takýchto slov.
Pán predseda, ako by mohol zostať náš Parlament počas tohto rokovania bez slova zoči-voči týmto rasistickým a xenofóbnym postojom v čase hospodárskej krízy, počas ktorej sa štáty uzatvárajú do seba a protekcionizmus rastie ako huby po daždi?
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Mimoriadne ma znepokojujú udalosti, ku ktorým nedávno došlo v Moldavskej republike. K najzávažnejším patria porušovanie ľudských práv, zatknutia, únosy, mučenie, zastrašovanie a vyhosťovanie novinárov. Orgány podkopali vôľu moldavských občanov mnohými nezrovnalosťami, ktoré slúžia ako argumenty v prospech predpokladu, že boli zmanipulované voľby. Ide o dodatočné zoznamy, dodatočnú tlač volebných lístkov, obťažovanie opozície, zákaz prístupu verejnoprávnym televíznym staniciam a o kampaň, ktorú viedli štátne inštitúcie na podporu komunistickej strany. Situácia v Moldavskej republike sa, žiaľ, nezlepšila ani napriek mnohým súčasným protestom na európskej a celosvetovej úrovni. Dúfam, že počas diskusií v priebehu tohto týždňa a po odchode ad hoc misie do Moldavskej republiky, ale najmä vďaka uzneseniu, ktoré očakávame počas záverečného zasadania v máji, vyšle Európsky parlament veľmi jasný signál, že Európska únia netoleruje porušovanie ľudských práv a bude otvorene žiadať opakovanie volieb v Moldavskej republike.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Vážený pán predseda, na Veľký piatok 13. apríla sa pred východom slnka v poľskom meste Kamień Pomorski neďaleko Štetína odohrala obrovská tragédia. V budove zaživa zhorelo 20 ľudí vrátane detí. Táto udalosť vyvolala a ešte stále vyvoláva v celom Poľsku pocity úzkosti.
Dnes by som rád z tejto rokovacej sály požiadal vlády všetkých členských štátov a miestne a regionálne orgány, aby prijali naliehavé opatrenia na kontrolu požiadaviek požiarnej bezpečnosti vo všetkých obytných budovách, najmä v tých, ktoré využívajú služby sociálnej starostlivosti. Mám na mysli použitie vhodných materiálov pri ich stavbe a prísne kontroly dodržiavania požiarnych bezpečnostných predpisov. Dráma v Poľsku je, bohužiaľ, len jednou z mnohých, ku ktorým v Európe dochádza. Nech je tento požiar a jeho obete hlasným varovným výkrikom do budúcnosti.
László Tőkés
(HU) Vo svojom vystúpení 23. marca som požiadal Európsky parlament a Európsku komisiu, aby zasiahli a poskytli ochranu rumunskému mestu Verespatak (Roşia Montană), ktorého zraniteľné obyvateľstvo, architektonické dedičstvo a životné prostredie je ohrozené v dôsledku plánov kanadsko-rumunského spoločného podniku s cieľom otvoriť baňu.
Naše obavy sa stali skutočnosťou, pretože po dvojročnom odklade chce nová rumunská vláda nakoniec dať týmto investíciám zelenú. Výsledkom bude využívanie výrobných postupov založených na kyanidovej technológii, čím sa budú porušovať európske normy. Ekologická katastrofa tak bude hroziť nielen bezprostrednému okoliu, ale celej oblasti pozdĺž rumunsko-maďarských hraníc.
Rád by som túto príležitosť využil na to, aby sa pripojili aj ďalší kolegovia poslanci a aby sme spoločne predložili pánovi komisárovi Dimasovi požiadavku na zákaz kyanidovej technológie. Žiadam Európsku komisiu, aby v duchu politiky Európy v oblasti ochrany životného prostredia vyslala do Rumunska kontrolný orgán, ktorý by zaručil dlhodobé uplatňovanie príslušných predpisov na úrovni EÚ pri ťažobných aktivitách.
Vittorio Agnoletto
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, rád by som hovoril o tom, čo sa stalo v spoločnosti Fiat v Bruseli. Spoločnosť Fiat neprávom obvinila svojich zamestnancov z toho, že vzali za rukojemníkov riadiacich pracovníkov. K tejto udalosti v skutočnosti vôbec nedošlo. Jediným cieľom bolo oslabenie odborových zväzov. Neodohral sa žiaden únos. Ani 9. apríla, ani inokedy. Spoločnosť Fiat zámerne rozšírila tento chýr, pričom mala v úmysle zdiskreditovať zamestnancov, ktorí sa snažia chrániť svoju budúcnosť v súvislosti s 24 prípadmi prepúšťania. Spoločnosť Fiat odmieta akékoľvek stretnutia, diskusie alebo rokovania s predstaviteľmi odborových zväzov. Jediným cieľom je prepustiť 24 zamestnancov, z ktorých 12 sú zástupcami odborových zväzov. Myslím, že by bolo dobré, keby Parlament rokoval nielen o tejto záležitosti, ale aj o protiodborovom správaní spoločnosti Fiat a mnohých ďalších európskych nadnárodných podnikov, ktoré nerešpektujú práva zamestnancov. Tieto nadnárodné podniky využívajú národné predpisy a predpisy Európskej únie a v niektorých prípadoch aj dotácie, nerešpektujú však práva zamestnancov.
Georgios Georgiou
(EL) Vážený pán predseda, pred pár dňami navštívila veľká skupina poslancov Európskeho parlamentu juhovýchodné hranice Európy.
Na to, čo sme videli a zažili v navštívenej oblasti, nemôžeme byť v žiadnom prípade hrdí. Musím vám povedať, že na každom z malých tamojších ostrovov žije 120 až 130 európskych občanov. Na každý z nich dennodenne prichádza aj 150, 200 až 250 nelegálnych prisťahovalcov. Všetci spoločne žijú vo veľmi zlých podmienkach z dôvodu chýbajúcej infraštruktúry.
V tomto Parlamente neustále počúvam o Dárfúre, o južnom Sudáne a o Mjanmarsku, a to oprávnene. Tak či tak sa však v istom momente musíme zaoberať aj Európanmi žijúcimi v tejto oblasti, ktorí sú Európanmi rovnako ako tí, ktorí žijú v Paríži, Madride alebo Berlíne. Pán predseda, pokladal som za svoju povinnosť zmieniť sa o tejto skutočnosti a verím, že budete konať.
Slavi Binev
(BG) Vážený pán predseda, dámy a páni, bulharskej spoločnosti hrozí v súčasnom období nebezpečenstvo. Ide o to, že polícia sa mení z organizácie, ktorej cieľom je ochraňovať verejnosť, na agentúru, ktorá sa podieľa na politickom vydieraní a plnení príkazov zločincov. Na Bielu sobotu večer pred kostolom, pred zrakmi mnohých svedkov, dvaja policajti v uniformách zhodili na zem a zmlátili člena miestneho zastupiteľstva v Burgase, šesťdesiatštyriročného Petka Petkova. V oficiálnej policajnej správe z nasledujúceho dňa však nie je o tomto incidente žiadna zmienka. Ide o ďalší príklad násilia polície voči členom strany Útok v súvislosti s fyzickým napadnutím poslanca Európskeho parlamentu Dimitara Stojanova a člena mestskej rady zo Sofie. Nevyšetroval sa ani jeden z týchto útokov.
Ďalším príkladom úmyselnej nečinnosti polície v prípadoch, ktoré sú "vykonávaním príkazov", je skutočnosť, že v Bulharsku nebol ohlásený ani jediný prípad únosu. Pritom sa ich vyskytlo už 15, pričom posledné dva znova v priebehu tohto mesiaca. Našu spoločnosť zachvátil pocit strachu a bezmocnosti. Výsledkom je to, že bulharský policajt je synonymom ziskuchtivého podnikateľa. Keď sú strážcovia verejného poriadku zločincami, ako sa máme pred nimi chrániť my a kto ochráni ľudí? Táto otázka zostáva nezodpovedaná.
Richard James Ashworth
Vážený pán predseda, rád by som upozornil tento Parlament na vplyv minulotýždňovej protizákonnej blokády prístavov Calais, Boulogne a Dunkirk v Lamanšskom prielive zamestnancami odvetvia rybného hospodárstva vo Francúzsku. Výsledkom štrajku boli závažné prerušenia toku tovaru na tejto dôležitej transeurópskej trase. Priemyslu to spôsobuje obrovské náklady a meškanie a ľuďom žijúcim na juhovýchode Anglicka to výrazne narúša a znepríjemňuje život.
Tento problém sa často opakuje a žiadam Komisiu, aby využila svoje právomoci a zasiahla a zaručila tak, aby bolo toto prerušovanie voľného pohybu tovarov a ľudí v rámci Európskej únie pod kontrolou. Ďalej sa chcem opýtať Komisie, či podľa jej názoru štátna pomoc zo strany francúzskej vlády vo výške 4 milióny EUR nenarúša hospodársku súťaž a či nie je v rozpore s pravidlami spoločnej politiky rybného hospodárstva.
Ioan Mircea Paşcu
Vážený pán predseda, súčasný negatívny vývoj situácie v Moldavskej republike ukazuje mnohé z otázok, o ktorých sa treba zmieniť. Prvou je naša reakcia na porušenie základných hodnôt EÚ zo strany moldavských orgánov počas represálií voči mládeži a novinárom, ktoré nasledovali po protestoch proti výsledkom volieb. Akákoľvek zhovievavosť z našej strany by v tejto súvislosti vrhala tieň na dôveryhodnosť EÚ.
Druhou otázkou je reakcia EÚ na procesný nedostatok zo strany moldavských orgánov týkajúci sa uplatňovania dohôd s nami a diskriminácie európskych občanov na základe štátnej príslušnosti. Znova chcem povedať, že v stávke je dôveryhodnosť a autorita EÚ.
Treťou otázkou je solidarita EÚ v súvislosti s falošnými obvineniami proti jednému z jej členov, ktoré sú možnou zámienkou na zmrazenie vojenskej situácie v tomto regióne, ktorá je porušením dôležitých záväzkov v tejto oblasti.
Po štvrté, reakcia EÚ znova zdôrazní rozdiel medzi postavením krajín, ktoré mali v roku 1940 podobný osud, a naznačí budúce smerovanie vzťahov EÚ a Ruska.
Chris Davies
Vážený pán predseda, ak niekto z našich voličov zneužije sociálne príspevky, bude stíhaný a môže sa dostať do väzenia.
Niekedy sa zdá, že tu je to inak. V novinách sa v novembri minulého roku objavila správa, že jeden z našich poslancov, pán Den Dover, vyplatil výdavky v hodnote 750 000 GBP určené na zamestnanie asistentov spoločnosti, ktorú vlastnia jeho manželka a dcéra, a využil časť týchto peňazí na kúpu drahých áut a iných vecí osobného charakteru.
Väčšina ľudí považuje pána Dovera za obyčajného zlodeja, za naničhodníka, ktorý by mal sedieť vo väzení. Žiadam vás, pán predseda, aby ste nás informovali, aká časť tejto sumy sa vrátila.
Tento Parlament by mal byť žiarivým príkladom otvorenosti, čestnosti a transparentnosti a namiesto toho sa niekedy zdá, že tu máme nejaký tajný kódex na ukrývanie skutočného rozsahu zneužívania príplatkov niektorými poslancami. Náš nesúhlas so zavedením rovnakých zásad finančnej transparentnosti, aké by sme očakávali od akejkoľvek inej európskej inštitúcie, nám robí hanbu.
Predseda
Pán Davies, môžete si byť istý, že aj v tomto prípade sa bude záležitosť riešiť v súlade so zákonom.
Ewa Tomaszewska
(PL) Vážený pán predseda, mesiac apríl nám prináša ďalšiu príležitosť na zamyslenie sa nad dôsledkami oboch totalitných systémov. Pripomína nám masakru neďaleko obce Katyń, vraždu tisícov poľských dôstojníkov, ktorých ako vojnových zajatcov držali v táboroch v Ostaszkówe, Starobielsku a Kozielsku a ktorí boli v marci roku 1940 odsúdení na smrť na základe príkazu Lavrentyho Beriu. Pripomína nám aj začiatok povstania vo varšavskom gete v roku 1943, ktoré bolo protestom proti masovému transportu Židov okupačnými nemeckými silami do koncentračných táborov.
Tragédiu v gete prekonávame pomocou dnešného Pochodu živých, ktorý je zárukou toho, že si podobné udalosti pripomenieme a zabránime ich opakovaniu v budúcnosti. Páchatelia katynskej masakry však, bohužiaľ, ešte neboli súdení a odsúdení. Prijatie písomného vyhlásenia naším Parlamentom, ktorým sa vyhlásil deň 23. august za Európsky deň pamiatky obetí stalinizmu a nacizmu, je však nádejou.
Den Dover
Vážený pán predseda, je mi jasné, že pán Davies zrejme vystúpil v súvislosti so situáciou, ktorá sa týka mojej osoby, a preto by som rád využil právo reagovať na túto záležitosť. Počul som len posledných 10 slov. V priebehu posledných 20 minút mi aspoň poslal e-mail, v ktorom písal, že má v úmysle v tejto veci vystúpiť.
Chcel by som len povedať, že mnoho kriku a problémov týkajúcich sa mojich výdavkov na asistentov, ktorými sa médiá zaoberali počas posledných deviatich alebo dvanástich mesiacov, bolo pre mňa strašnou skúsenosťou. Svoje dokumenty som predložil súdu prvého stupňa a mám v úmysle vybojovať tento veľký prípad. Myslím, že moja situácia je dobrá. Zároveň som vykonal isté predbežné opatrenia, čo znamená, že peniaze nebudú splatné, kým si súd nevypočuje všetky svedectvá a kým nevykoná príslušné rozhodnutie. Ospravedlňujem sa, že som vás zdržal. Ďakujem za túto príležitosť.
Gerard Batten
Vážený pán predseda, čo znamená Európska únia pre Britániu po 36 rokoch členstva? Znamená to, že si už nevládneme sami. Až 75 - 85 % našich zákonov pochádza z EÚ a nie z nášho parlamentu. EÚ stojí Britániu ročne najmenej 56 miliárd GBP, čo sa rovná 900 GBP ročne na každého muža, ženu a dieťa. Už nemáme pod kontrolou vlastné hranice a trpíme v dôsledku neobmedzeného a nekontrolovaného prisťahovalectva.
Právne predpisy EÚ v oblasti ľudských práv znamenajú, že sa už nemôžeme účinne chrániť pred zločincami z iných krajín, nelegálnymi prisťahovalcami a falošnými žiadateľmi o azyl. Európsky zatykač a súdne konania v neprítomnosti znamenajú, že sme stratili najzákladnejšiu ochranu pred nespravodlivým zatknutím a väzbou.
Členstvo v EÚ je pre Britániu katastrofou. Je to bolestná a nepotrebná rana, ktorú sme si spôsobili sami. Jediným riešením tohto problému je bezpodmienečné vystúpenie Británie z Európskej únie.
Milan Horáček
(DE) Vážený pán predseda, pred pár týždňami nešťastné spojenectvo proeurópskych českých sociálnych demokratov, euroskeptického prezidenta Klausa a komunistov viedlo k pádu vlády pána Topolánka. V súčasnosti sa pracuje na zostavení dočasnej vlády, ktorá prevezme vládne povinnosti na obdobie od mája do októbra, kedy sa uskutočnia nové voľby. Dúfam, že nový kabinet dovedie české predsedníctvo, ktoré si doteraz plnilo svoju úlohu veľmi dobre, do konca a napomôže potrebnú ratifikáciu Lisabonskej zmluvy v Českej republike. Tento signál by bol pre Európu dôležitý a pozitívny.
Zsolt László Becsey
(HU) Počas posledných mesiacov vo Vojvodine v severnom Srbsku znova prevláda medzi niekoľkými tamojšími národnosťami, najmä maďarskou, ovzdušie strachu. Náš Parlament prijal v rokoch 2004 a 2005 uznesenie, ktoré je reakciou na fyzické a psychologické útoky proti nesrbským obyvateľom tejto oblasti. Okrem toho Parlament v roku 2005 uskutočnil príkladné opatrenia tým, že do tejto oblasti vyslal vyšetrovaciu delegáciu. Aj napriek týmto opatreniam prípady násilia, zastrašovania a ponižovania menšín, ktoré v oblasti žijú, predovšetkým maďarskej menšiny, nielen pokračujú, ale sa aj zhoršujú.
Od začiatku roka sa uskutočnilo pätnásť psychologických a päť fyzických útokov, z ktorých dva boli vážne. Polícii, bohužiaľ, nemožno veľmi dôverovať. Dokazuje to skutočnosť, že v prípade útokov etnického charakteru sa doteraz v skutočnosti nevykonali žiadne vynesené rozsudky. Táto situácia naznačuje nedostatočné fungovanie a, bohužiaľ, na základe dlhoročnej skúsenosti, aj zhovievavý postoj súdnictva. Dokazuje to tiež skutočnosť, že srbská väčšina nedokáže ani v súčasnosti uznať, že musíme mať na pamäti aj mnoho desiatok tisícov ľudí, ktorí boli popravení bez rozsudku a bez osobnej viny.
Ako dlho ešte dokáže Európska únia znášať to, že pôvodní obyvatelia, ktorí hovoria európskym jazykom, sú začiatkom 21. storočia fyzicky a psychicky terorizovaní potenciálnym členským štátom? Vôbec sa neobávame o našu reputáciu?
Jo Leinen
(DE) Vážený pán predseda, v Ženeve sa včera začala konferencia OSN proti rasizmu. Dvadsaťdva členských štátov EÚ sa rozhodlo konferencie zúčastniť a ostatných päť nie. Táto skutočnosť ukazuje jednotu Európskej únie v súvislosti s touto veľmi dôležitou otázkou v zlom svetle.
Teraz však čítam, že niekoľko krajín cestu do Ženevy v priebehu týždňa ešte zvažuje. Preto by som vás rád požiadal o využitie vášho vplyvu na české predsedníctvo, aby sme ako EÚ zaujali na tejto konferencii proti rasizmu jednotný postoj.
Nesmieme dovoliť, aby hrozný prejav iránskeho prezidenta rozdelil EÚ a oslabil OSN. Jeho prejav nesmie mať takýto následok. Som preto presvedčený, že sa musíme ešte raz usilovať, ako žiada aj generálny tajomník pán Ban Ki-moon, o zaručenie toho, aby 27 členských štátov EÚ a EÚ ako celok skutočne podporili záverečný dokument tejto konferencie s cieľom pomôcť miliónom ľudí na svete, ktorých sa dotýka rasizmus a diskriminácia. Ďakujem veľmi pekne.
Marco Cappato
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, na poslednom plenárnom zasadnutí som vás požiadal, aby ste rešpektovali povinnosti Parlamentu a uverejnili údaje o účasti poslancov Európskeho parlamentu na parlamentných činnostiach. Pán predseda, dali ste mi slovo, že na najbližšej schôdzi predsedníctva, ktorá sa uskutoční presne o 40 minút, sa bude o tejto otázke diskutovať. Teraz však zisťujem, že tento bod sa v programe schôdze predsedníctva, ktorá sa má uskutočniť o 18.30 hod., nenachádza. Keďže do volieb chýba už len o čosi viac než mesiac a Parlament prisľúbil uverejnenie údajov a informácií o účasti poslancov Európskeho parlamentu na parlamentných činnostiach, a už máme len málo príležitostí, neviem, či sa ešte uskutoční schôdza predsedníctva, na ktorej sa budete touto otázkou formálne zaoberať. Generálny tajomník sa zaviazal pripraviť správu, na základe ktorej by mohlo predsedníctvo prijať rozhodnutie. Preto sa vás pýtam, pán predseda, budú môcť občania, európski voliči dostať informáciu tak, ako to požadoval, stanovil a rozhodol Parlament, ešte pred júnovými európskymi voľbami alebo budeme musieť porušiť náš sľub a ísť proti vlastným rozhodnutiam?
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Včera sa sformovala nová maďarská socialistická vláda. V skutočnosti nechcem hovoriť o politických aspektoch tejto udalosti, ale o tom, že v novej vláde nie je ani jediná žena. Je skutočne zvláštne, že v roku 2009 sa v Európe zostaví nová vláda, ktorá pozostáva zo 14 ministrov a ani jedným z nich nie je žena. V škandinávskych krajinách tvoria ženy viac ako polovicu vlád. Aj Francúzsko sa približuje k tomuto stavu. V Nemecku tvoria ženy viac ako tretinu vlády. V Európe je takáto prax všeobecne uznávaná.
V tomto Parlamente sme za posledných päť rokov prijali 11 správ v oblasti rodovej rovnosti. Je to dôležitý cieľ, ktorý je založený na európskych hodnotách, ak ho však nezavedieme do praxe, je zbytočný. Preto žiadam svojich kolegov poslancov, v tomto prípade zo Socialistickej skupiny, aby uplatnili svoj vplyv a aby sa tak tieto dôležité a šľachetné ambície uplatnili aj v praxi v ich krajinách, v ktorých k tomu ešte nedošlo.
Neena Gill
Vážený pán predseda, nedávno som bola v Birminghame. Chodila som od dverí k dverám, ako je to pri kampaniach v Anglicku zvykom, a vôbec ma neprekvapilo, že ani jediný človek, na ktorého dvere som zaklopala, nemal ani tušenia, že európske voľby sa uskutočnia už o menej ako šesť týždňov.
Som si istá, že je vám známa štatistka Spojeného kráľovstva, podľa ktorej vie o voľbách len 16 % verejnosti. Dôvodom vašich obáv by však mala byť skutočnosť, že tieto štatistiky nie sú o nič lepšie ani v ostatných členských štátoch. V skutočnosti nemá v úmysle zúčastniť sa nadchádzajúcich volieb 30 % občanov. Za tento nezáujem a neinformovanosť zodpovedá Parlament rovnako ako ktokoľvek iný. Milióny, ktoré sme minuli na komunikáciu s občanmi, boli investované zbytočne.
Najviac ma sklamalo, že na celej čiare zlyhala sľúbená reklama s informáciami o voľbách. Reklama o zosúladení pracovného a rodinného života nahnevala pracujúce ženy a skupiny, ktoré sa snažia podporovať dojčenie. Je to ďalší gól do vlastnej brány. Vážený pán predseda, musíte sa touto situáciou naliehavo zaoberať, dať stiahnuť urážlivú reklamu a uistiť sa, že vysielame jednoduchý odkaz o tom, prečo je pre ľudí potrebné zúčastniť sa volieb. Musí byť viditeľný a ľahko pochopiteľný.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Vážený pán predseda, aj ja by som sa rada venovala rovnakej otázke, konkrétne účasti v nadchádzajúcich európskych voľbách, ktorá pravdepodobne nebude veľmi vysoká. Príčinou je predvolebná kampaň organizovaná Parlamentom, ktorá nie je dostatočne výrazná. Dôležitejším dôvodom sú však útoky na výsledky Európskej únie, na sociálne trhové hospodárstvo, na model, ktorého rozvoj sme si tak tvrdo vybojovali a ktorý prináša ovocie pracovníkom v Európskej únii. Občania sa na tieto výsledky pozerajú negatívne, čo nie je ani príjemné, ani uspokojivé. Preto je škoda, že sa tu vedú konfrontácie o otázkach, ktoré by nás mali v záujme občanov Európy zjednocovať.
Catherine Guy-Quint
(FR) Vážený pán predseda, 14. a 15. marca som ako členka Výboru pre rozpočet cestovala s pánom Botopoulosom do peloponézskych regiónov, ktoré boli v lete 2007 najviac zasiahnuté záplavami. Na naše veľké prekvapenie sme zistili, že prisľúbených 89,7 milióna EUR, ktoré sa mali uvoľniť z Fondu solidarity Európskej únie, sa do týchto oblastí ešte stále nedostali.
Preto formálne upozorňujeme Komisiu na túto skutočnosť a chceli by sme vedieť, v ktorej fáze sa zastavilo vykonávanie rozhodnutí prijatých rozpočtovým orgánom. Ako je možné, že pomoc, o ktorej sme hlasovali pred niekoľkými mesiacmi, ešte stále výrazne neovplyvnila spomínané regióny, v ktorých potreba európskej solidarity rastie každým dňom?
Okrem spätnej kontroly zo strany Komisie by sme radi dostali vysvetlenie aj od gréckej vlády, ktoré sa týka využitia tejto európskej pomoci. Uvedená záležitosť je skutočne naliehavá, z ľudského aj z hospodárskeho hľadiska. Dva roky čakania sú skutočne príliš dlhá doba.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Chcel by som upozorniť na skutočnosť, že stále častejšie sa vyskytujúce neželané udalosti, ktoré sa začali minulý rok v Arménsku a pokračovali tento rok v Gruzínsku a Moldavsku, nám dávajú priestor na zamyslenie. Tieto udalosti majú dve veci spoločné: všetky tri krajiny sú členmi Východného partnerstva a scenár je vo všetkých z nich rovnaký. Myslím si, že by sme o tejto skutočnosti mali pouvažovať.
Prezident Moldavska Voronin dokonca minulý týždeň vyhlásil, že chce od Východného partnerstva odstúpiť, aby mohol ďalej pokračovať v neprípustných krokoch, ktoré podniká proti ľudským právam v Moldavsku. Domnievam sa, že by Európska únia mala úzko spolupracovať s Radou Európy a OBSE.
Jim Allister
Vážený pán predseda, oslava terorizmu môže mať rôzne podoby, ale keď poslankyňa tohto Parlamentu vychvaľuje odporných vrahov, ktorých vražedná kariéra sa skončila, keď sa dostali do rúk spravodlivosti zákonných bezpečnostných síl, potom sa táto poslankyňa dostáva do rozporu so všetkým, čo tento Parlament kedy tvrdil pri odsudzovaní terorizmu a tých, ktorí ho očisťujú a ospravedlňujú. Práve to urobila poslankyňa za hnutie Sinn Féin pani de Brúnová na Veľkonočnú nedeľu, keď teroristov z organizácie IRA opísala ako slušných, nesebeckých a počestných. Na terorizme, či už ide o minulosť, alebo súčasnosť, nie je nič slušné ani počestné. Hanba každému poslancovi, ktorý verejne vyjadrí takýto nemorálny obdiv k tým, ktorí prelievajú krv!
Jelko Kacin
(SL) Svojou populistickou a veľmi nacionalistickou rétorikou spôsobuje prezident Ahmadínedžád veľké škody na obraze a reputácii Iránu. Zároveň ohrozuje umiernený islam na západe a šíri o ňom negatívne stereotypy.
Proti takejto provokácii musíme podniknúť rozhodné kroky. Odsúdením Roxany Saberiovej iránsky režim dokázal, že je v podstate slabý a zbabelý. Vo verbálnej konfrontácii so Spojenými štátmi sa rozhodol vziať si rukojemníkov, v tomto prípade ženu a novinárku, aby ideologicky zmobilizoval svoj ľud. Vysmieva sa tým zo všetkých demokratických noriem.
Základné ľudské práva, ako aj boj za právo na informácie tvoria základný princíp Európskej únie. Masmédiá, teda médiá a tlač, sú dôležitým nástrojom pri obnove demokratických noriem. Každá moc, ktorá sa tlače bojí, najprv udrie proti nej. Nedemokratické režimy žijú v neustálom strachu. Práve preto prenasledujú, uväzňujú, mučia a dokonca aj zabíjajú novinárov.
Kinga Gál
(HU) Dňa 1. mája to bude päť rokov, čo sme sa stali členmi Európskej únie spoločne s mnohými inými štátmi strednej a východnej Európy. Zdalo sa, že každý z nových členských štátov bude dodržiavať základné zásady EÚ a zákaz diskriminácie, ako aj chrániť a ceniť si jazykovú rozmanitosť a práva národnostných menšín.
Ale aj päť rokov po vstupe do EÚ sa nájdu prípady, keď sa jazyk väčšiny chráni otvorene diskriminačným spôsobom na úkor používania jazykov pôvodných národnostných menšín. Práve to je v súčasnosti prípad Slovenska, kde zákon, ktorý prešiel v roku 1995 a bol v tom čase tvrdo kritizovaný na medzinárodnej úrovni, bol teraz znovu obnovený. Tento návrh jazykového zákona ohrozuje používanie jazykov menšín vo všetkých aspektoch života a ovplyvňuje napríklad aj pôvodnú polmiliónovú maďarskú menšinu, ktorá tam žije. Namiesto propagovania jazykovej rozmanitosti a ochrany identity menšiny umožňuje, aby jazykoví kontrolóri a inšpektori navštívili menšinové komunity a uvalili veľké sankcie v prípade porušenia týchto predpisov, čo sa z pohľadu Bruselu dá opísať len ako šialenstvo. Práve preto žiadam komisára EÚ pre jazykovú rozmanitosť, aby zasiahol a zaviedol jazykovú rozmanitosť do praxe aj na Slovensku.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Desať nových členských štátov je súčasťou Európskej únie už päť rokov. Je načase, aby sme o tejto situácii pouvažovali. Aj naše volebné obdobie sa chýli ku koncu. Na začiatku panovala medzi starými členskými štátmi nedôvera, tá však postupne vymizla. Po istom čase sa napokon ukázalo, že v mnohých otázkach, ako napríklad v prípade smernice o službách alebo v oblasti slobody zamestnania, práve nové členské štáty presadili reformu EÚ. Práve preto sa domnievam, že môžeme povedať, že týchto päť rokov predstavuje veľmi prudkú krivku zdokonaľovania sa. Zároveň však musíme poukázať na to, že nové členské štáty ešte stále čelia diskriminačným opatreniam. Stačí len spomenúť, že poľnohospodári z nových členských štátov dostávajú v tomto roku znovu len 60 % toho, čo dostávajú poľnohospodári v starých členských štátoch. Chcem dodať, že pripojenie sa k EÚ bolo prínosom pre obe strany. Preto sa chcem poďakovať Európskemu parlamentu za to, že nás, nové členské štáty, uvítal. Cítime, že za posledných päť rokov sme tu boli považovaní za úplne rovnoprávnych členov.
Predsedajúca
Tento bod programu sa skončil.
