Zmena a doplnenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s mechanizmom pre stabilitu pre členské štáty, ktorých menou je euro (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa, ktorú predkladajú pán Brok a pán Gualtieri v mene Výboru pre ústavné veci, o zmene a doplnení Zmluvy o fungovaní Európskej únie v súvislosti s mechanizmom pre stabilitu pre členské štáty, ktorých menou je euro (00033/2010 - C7-0014/2011 - 2010/0821/NLE)).
Elmar Brok
Euro je veľkým príbehom o úspechu. Je jednou z najstabilnejších mien na svete a na trhoch prekonalo dolár. Môžeme vidieť, že hospodárske ukazovatele Spojených štátov sú oveľa horšie než tie európske. Predsa však sme stále svedkami toho, že preto, lebo nemáme jednotné podmienky, niektoré časti eurozóny, jednotlivé členské štáty, sa ocitli v problémoch a my na to musíme reagovať.
Je to tak, že neúspech eura by nás všetkých v tomto globalizovanom systéme mohol vyjsť neobyčajne draho, a chcem otvorene povedať, že naša krajina, ktorá sa sama niekedy stavia do pozície, že musí prinášať najväčšie obety, má, možno s inými krajinami, z eura najväčší prospech. A tak tu nerobíme žiadne sebaobetovanie, ale aj my konáme v spoločnom záujme všetkých členských štátov - veľkých aj malých, bohatých aj chudobných - a musíme konať jednotne.
Musí nám byť tiež jasné, že musíme vystupovať jednotne, aby sme boli dôveryhodní. Nemôžeme dovoliť úverovej ratingovej agentúre ako Moody's zhoršiť rating krajiny o tri stupne za jednu noc. Keď sa to stane, pod tlakom Spojených štátov sa opätovne dostávame do problémov. Aj tu musíme byť schopní dôraznejšie sa prezentovať ako celok. Preto som rád, že sa snažíme vytvoriť podmienky na získanie dôveryhodnosti, a to tromi spôsobmi. Sú to: sprísnenie Paktu stability a rastu s väčšími možnosťami zásahu, posilnenie úlohy Komisie a systém včasného varovania, tzv. európsky semester, ktorého súčasťou má byť schopnosť v ranom štádiu rozpoznať, či a do akej miery členské štáty dokážu dodržať rozpočtovú disciplínu a či tak robia. Všetko toto posilňuje naše schopnosti, aby sme sa opäť neocitli v situácii, akou je tá súčasná, a to nám umožní dosiahnuť trvalú dôveryhodnosť.
Po druhé, túto krízu nedokážeme prekonať len rozpočtovou disciplínou. Z tejto dlhovej pasce vyviazneme len vtedy, ak rozpočtovú disciplínu spojíme s rastom. Z tohto dôvodu má význam snaha o podporu rastu a konkurencieschopnosti. Teší ma, že návrhy, ktoré boli v tejto oblasti predložené, sa pomaly upravujú tak, aby neboli založené len na čisto medzivládnom prístupe, ale aby sa tiež v rastúcej miere integrovali do metódy Spoločenstva, pri ktorej má Európska únia náležité kompetencie. Výsledkom toho je, že viaceré pochybnosti, ktoré sa v tomto Parlamente právom objavili v súvislosti s jedným konkrétnym návrhom, sa pomaly rozptyľujú. Tieto dva faktory - konkurencieschopnosť a rozpočtová disciplína - predsa len patria k sebe.
Tretia vec sa vzťahuje na revíziu zmluvy, pre ktorú sme pripravili pôdu a o ktorej môže Európska rada 24. marca rozhodnúť, len ak dovtedy poskytneme naše stanovisko. Bol predložený pozmeňujúci a doplňujúci návrh článku 136 ods. 3 zmluvy. Pán Gualtieri a ja, ako aj Výbor pre ústavné veci, si myslíme, že by bolo lepšie zmeniť a doplniť článok 136 ods. 1 a preformulovať ho tak, aby lepšie uspokojoval naše požiadavky.
Rovnako však vieme, že implementovať tento prístup by mohlo byť ťažšie, keďže z politických a časových dôvodov by mal byť naším cieľom zjednodušený postup a nemali by sa konať žiadne referendá. Ak to z uvedených dôvodov nie je možné, mali by sme zabezpečiť aspoň to, aby Rada prijala záväzky, z ktorých bude jasné, že medzivládny prístup v tomto prípade neznamená, že sa v Európskej únii vytvoria nové trvalé štruktúry, ale že sa bude naďalej, tak ako v minulosti, používať ako metóda len v prípade potrebnej inovácie. Tieto podmienky však treba dodržať, aby sme vytvorili predpoklady na to, že v prípade prechodu k metóde Spoločenstva bude k dispozícii možnosť prepojenia, a aby sme takého zlepšenie dosiahli tak, aby sme mohli dlhodobo konať ako spoločenstvo.
Znamená to, že vnímame aj slabinu medzivládneho prístupu. Medzivládny prístup znamená nulovú, alebo takmer nulovú, oprávnenosť Parlamentu a pre podmienku jednomyseľnosti má za následok úplnú neschopnosť konať v mnohých oblastiach. Znamená to, že riešenie Spoločenstva, tzv. Monnetova metóda, je tiež vždy legitímnejšia a vedie k väčšej schopnosti konať. Nemali by sme na to v tejto diskusii zabúdať.
Európsky parlament chce vytvoriť také podmienky, aby sme sa pri prijímaní opatrení v rôznych oblastiach mohli vrátiť k prístupu využívania inštitúcií Spoločenstva. V tomto smere pritom nejde až tak o Európsky parlament, keďže pri medzivládnom prístupe máme v najlepšom prípade právo na vypočutie. Ide však o väčšie zapojenie sa zo strany Komisie, ktorá všetko pripravuje, vykonáva hodnotenie a predkladá návrhy. Komisia by tiež mala navrhnúť nariadenie upravujúce tieto veci s cieľom začleniť ich medzi právne predpisy Spoločenstva.
Dúfam, že Európska rada je pripravená - a ja vítam pána Corbetta ako zástupcu Európskej rady - do 24. marca vytvoriť v diskusiách s nami potrebné podmienky a ubezpečiť Parlament, že tento prístup možno využiť tak, že sa rozumným spôsobom budú môcť naplánovať potrebné kroky a že svoju zodpovednosť budeme môcť niesť spoločne.
Roberto Gualtieri
Nepreženiem, ak poviem, že toto je historické obdobie v procese budovania Európy. Hospodárska kríza jasne ukázala, že jednotná mena potrebuje skutočné európske hospodárske riadenie, a prvý krát sa v tomto smere robia významné a inovatívne kroky.
Zároveň sme svedkami nebezpečného trendu, ktorý dáva tomuto novému riadeniu medzivládnu príchuť, čo nielenže ohrozuje inštitucionálnu štruktúru Európskej únie, ale tiež spôsobuje neefektívnosť nových mechanizmov.
A tak je trvalá stabilita mechanizmu otázkou symbolického a kľúčového významu. Na druhej strane však vytvorenie trvalého mechanizmu pre stabilitu predstavuje rozhodujúci a dôležitý krok vpred. Parlament podporuje toto rozhodnutie, hoci je dôležité zdôrazniť, že nesmie vylúčiť možnosť použitia mimoriadnych mechanizmov solidarity, napríklad tých, ktoré sú založené na článku 122, ktoré sa používajú v súčasnosti.
Na druhej strane, ak bude zavedenie trvalého mechanizmu pozitívne, Európska rada sa rozhodla vytvoriť čisto medzivládny mechanizmus, čím jedinečným spôsobom odoprela európskym inštitúciám akúkoľvek rolu vrátane postupu, ktorý vedie k jeho zavedeniu.
Okrem iného by to počas ratifikačného procesu mohlo roznietiť spory o vhodnosti zjednodušeného postupu, keďže sa sotva dá pochybovať o tom, že obmedzenie právomocí Európskej únie by vyžadovalo riadny revízny postup. Navyše, keďže v zmluve sú jasne uvedené dve veci, že menová politika členských štátov, ktorých menou je euro, je vo výlučnej právomoci Európskej únie a že členské štáty musia koordinovať svoju hospodársku politiku v rámci Únie, ako je uvedené v zmluve, mechanizmus, ktorý funguje úplne mimo inštitucionálnej štruktúry Európskej únie, by bol sotva zlučiteľný s týmito zásadami, a jeho následkom by preto bolo obmedzenie právomocí Európskej únie, čo by nebolo zlučiteľné so zjednodušeným revíznym postupom. Viaceré národné parlamenty by s tým mohli mať problém aj počas ratifikačného procesu, ktorý, ako vieme, bude komplikovaný a riskantný.
Z rovnakého dôvodu by Parlament uprednostnil iný, inštitucionálne vhodnejší a politicky menej riskantný postup, napríklad článok 352, a to buď sám, alebo v kombinácii s článkom 136. V správe je to všetko podrobne popísané čierne na bielom, no my sme sa radšej viac sústredili na podstatu než na postupy, aby sme docielili realistický, ale aj rozhodný prístup.
Hlavným bodom je to, že trvalý fond pre stabilitu budú tvoriť členské štáty, pretože tak rozhodli, ale môže tiež položiť základy novej štruktúry mimo inštitúcií EÚ, prípadne by mohol byť medzivládnym vozňom vlaku Európskej únie jazdiacim po koľajniciach európskeho práva.
Parlament chce prispieť, pretože my ideme tou druhou cestou. Preto v našej správe žiadame, aby sa plnili dve podmienky: pozmeňujúci a doplňujúci návrh musí byť preformulovaný tak, aby sa zavedenie rozdeľovania mechanizmu nejakým spôsobom stalo súčasťou postupu EÚ alebo aby boli do praktického použitia mechanizmu, a to najmä pri určovaní opatrení podmienenosti, významne zapojené inštitúcie EÚ.
Aké zásady a pravidlá by sa mali zaviesť pre poskytovanie pomoci? Kto ich vytvorí a ako? Potrebujeme na to právny predpis v súlade s riadnym legislatívnym postupom a čakáme na to, že tieto otázky budeme konzultovať s Európskou radou a členskými štátmi.
Maroš Šefčovič
podpredseda Komisie. - V dnešnom prepojenom svete nemôže žiadna krajina zostať neovplyvnená tým, čo sa deje u jej susedov.
Len sa pozrime na udalosti v severnej Afrike a pozrime sa aj na rozpravu, ktorá sa tu práve skončila. Myslím si, že to, čo platí pre politiku, určite platí aj v hospodárstve.
Kríza ukázala, aké veľké je riziko nákazy - predovšetkým pre krajiny v eurozóne -, keď sa jeden členský štát ocitne vo vážnych hospodárskych problémoch, a ako rýchlo sa to šíri do ostatných krajín.
Minulý rok sme prejavili odhodlanie urobiť všetko, čo treba, na obranu spoločnej meny. Dočasné nástroje ako európsky nástroj finančnej stability a európsky mechanizmus pre finančnú stabilitu dokázali, že majú cenu, ale nadišiel čas pre trvalé riešenie.
Na doplnenie nášho posilneného systému hospodárskeho riadenia, ktorý bol uvedený do praxe v januári tohto roku prostredníctvom prvého ročného prieskumu rastu, musíme vytvoriť odolný inštitucionálny a finančný mechanizmus na riešenie budúcich možných kríz.
Preto Komisia podporuje malú zmenu článku 136 zmluvy. Viem, že niektorí z vás sú týmto prístupom sklamaní. Musím povedať, že aj Komisia je sklamaná. Ako obaja spravodajcovia, pán Brok a pán Gualtieri, ktorým veľmi pekne ďakujem za výbornú spoluprácu na týchto dokumentoch - a som si istý, že aj väčšina Parlamentu - by sme boli radšej, aby bola Únia plne zodpovedná za tento trvalý mechanizmus.
No chápeme, prečo si členovia eurozóny v tomto štádiu zvolili medzivládny mechanizmus. Uisťujem vás však, že Komisia bude plne spolupracovať s ministrami financií eurozóny na vytvorení budúceho stabilizačného mechanizmu, a ak to bude potrebné, sme pripravení podeliť sa o naše odborné vedomosti pri riadení stabilizačného fondu tak, ako sme to urobili v prípade Grécka, a tak, ako sme to urobili aj v prípade Írska.
Komisia bude zároveň bedlivo dohliadať na zabezpečenie toho, aby právomoci EÚ neboli nijako dotknuté.
Konkrétne pán predseda Barroso sa, ako viete, nestotožnil s týmto vyhlásením, hoci európski vedúci predstavitelia štátov alebo vlád súhlasili s tým, aby sa článok 122, právny základ európskeho mechanizmu pre finančnú stabilitu, viac nepoužíval na udržanie finančnej stability v eurozóne ako celku. V tomto smere preto nehovoríme o záveroch Európskej rady, ale o vyhlásení vedúcich predstaviteľov štátov alebo vlád. Komisia to považuje za čisto politické vyhlásenie, ktoré nemá vplyv na právomoci EÚ.
Komisia tiež prijme všetky potrebné legislatívne aj iné opatrenia na zabezpečenie toho, aby tento nový mechanizmus fungoval v úplnom súlade so záväzkom EÚ koordinovať hospodárske a finančné politiky vo všetkých členských štátoch a dohliadať na ne.
Jean-Paul Gauzès
spravodajca Výboru pre hospodárske a menové veci požiadaného o stanovisko. - (FR) Ako spravodajca Výboru pre hospodárske a menové veci požiadaného o stanovisko súhlasím, samozrejme, s tým, čo povedal pán Brok.
Rád by som upozornil na dve veci: dnes je dôležité mať právnu istotu. Inak povedané, nemala by pretrvávať diskusia o právnych základoch opatrení, ktoré možno vykonať na európskej úrovni, či už ide o medzivládne opatrenia, alebo opatrenia Spoločenstva. Našou prioritou sú, samozrejme, opatrenia Spoločenstva.
Prečo potrebujeme túto právnu istotu? Lebo Európa a eurozóna sú pod neustálym tlakom trhov. Nemôžeme zrušiť trhy, ale môžeme sa pokúsiť dostať ich pod kontrolu. Aby sa nám to podarilo, musíme odstrániť neistotu a každým dňom odkladané rozhodnutia a musíme prestať s neustálym pýtaním sa, či rozhodnutia prijať môžeme alebo nie.
Edward Scicluna
Všetci súhlasíme s tým, že potrebujeme trvalý finančný mechanizmus pre krajiny eurozóny. Úlohou mechanizmu je mobilizovať financovanie za prísnych podmienok v prospech členských štátov eurozóny, ktoré sa ocitnú vo vážnych finančných problémoch, na zabezpečenie stability eura. Ide o to, že hoci všetci s touto koncepciou súhlasia, v návrhu Rady nie je nikde sformulovaná. Máme návrh, ktorý vysvetľuje, prečo a kto má tento mechanizmus financovať, ktorý ale nešpecifikuje, komu prospeje. Parlament robí to, čo neurobila Rada: jasne určuje, kto z neho bude mať prospech, a presne uvádza, že sa musí vzťahovať na všetky členské štáty a nie iba na eurozónu ako celok. Čo sa stane, ak sa v kríze ocitne malá krajina, ktorá ale nie je dostatočne veľká na to, aby mohla negatívne ovplyvniť silu eura? Dnešná situácia je taká, že predbežný návrh Rady nedáva žiadne právne záruky, že by krajiny v tomto prípade mali prístup k tomuto mechanizmu. Malé členské štáty budú prispievať to tohto fondu bez toho, aby k nemu mali prístup, keď sa ocitnú vo finančnej kríze. To je neprijateľné a porušilo by to zásadu solidarity, ktorú Európska únia stelesňuje. Je to ako s platením poistky, ktorú vám nikdy nevyplatia. Preto vítam správu, ktorá jasne stanovuje, že žiadny členský štát eurozóny, ktorý prispieva do tohto fondu, nemôže byť vynechaný z dôvodov súvisiacich s jeho veľkosťou. Po druhé, máme tu otázku úrokových mier, ktoré by sa nemali vypočítavať podľa trestných úrokových mier, ako sa to deje v Írsku a v Grécku. Rada preto musí túto otázku preskúmať v zmysle paragrafu 14 a v tomto smere zohľadniť programy Komisie, napríklad nástroj na podporu platobnej bilancie a makrofinančnú pomoc. Skutočnosť, že sa v takejto dôležitej veci prijíma len medzivládny prístup, je znepokojujúca. Komisia sa musí zapojiť do navrhovania právnych predpisov, ktoré umožnia tento mechanizmus riadiť, vykonávať a monitorovať. Preto ma veľmi teší práca, ktorú pri tomto návrhu vykonal Parlament, a som presvedčený, že je dôležité, aby ich Rada prijala také, aké sú, a také, ako ich odsúhlasili dva parlamentné výbory.
Paulo Rangel
Prvá vec, o ktorej si myslím, že ju tu treba zdôrazniť, nadväzuje na to, čo povedal môj kolega pán Brok o zapojení inštitúcií EÚ a čo Parlament touto správou žiada od Rady: totiž to, aby sa do riešenia otázky tohto trvalého mechanizmu pre stabilitu v rámci stabilizačného fondu zahrnuli inštitúcie EÚ a metóda Spoločenstva. Správa výslovne žiada toto zapojenie, pričom rešpektuje úlohu Komisie. Toto je veľmi dôležité pre Parlament a ja som presvedčený, že to je pre tento mechanizmus veľmi dôležité.
Druhou vecou, ktorá je pre nás veľmi dôležitá, je to, že stabilizačný fond je iba jedným z faktorov. Hospodárske riadenie a potenciálne aj záležitosti EÚ sú ďalšími faktormi pri riešení finančnej a hospodárskej krízy, ktorá v súčasnosti sužuje niektoré členské štáty eurozóny, a preto by si Rada mala uvedomiť, že fond sám osebe nič nevyrieši a že sa musí pridružiť k mechanizmom hospodárskeho riadenia a rastovej stratégii EÚ do roku 2020.
Na druhej strane by chcel zdôrazniť tri veľmi dôležité odseky tejto správy: odsek 6, ktorý zahŕňa všetky členské štáty bez ohľadu na ich veľkosť; odsek 12, ktorý stanovuje, že prístup k fondu nemožno odoprieť žiadnemu štátu z dôvodu jeho malej veľkosti; a odsek 14, o ktorom si myslím, že je najdôležitejší, keďže na jednej strane ustanovuje, že úrokové miery by sa mali ponúkať za výhodných podmienok tak, aby sa neopakovalo to, čo sa teraz deje v Grécku a v Írsku, ktorých problémy sa neriešia z pomoci EÚ alebo Medzinárodného menového fondu. Je veľmi dôležité, aby existovali výhodné podmienky a prístup sprostredkovania bez marže nad nákladmi na prijaté úvery a pôžičky, aby sa mohli vyriešiť finančné krízy v najmenej stabilných členských štátoch.
Enrique Guerrero Salom
Chcel by som Parlamentu zdôrazniť význam odporúčania, ktoré musí Parlament poskytnúť. Toto je prvá reforma Lisabonskej zmluvy od jej schválenia a nadobudnutia platnosti. Je to krok smerom k vytvoreniu hospodárskeho riadenia Únie a je to pravdepodobne prvý príklad toho, ako sa do možných budúcich reforiem zmluvy začlenia niektoré prvky tohto hospodárskeho riadenia.
Podľa mňa musí Parlament urobiť všetko potrebné, a to vytvoriť tento mechanizmus a pomôcť premeniť tento mechanizmus pre finančnú stabilitu na skutočnosť, a pritom zabezpečiť, aby sa všetko potrebné urobilo najlepším a najvhodnejším spôsobom.
Potrebujeme stabilný mechanizmus, teda taký, ktorý bude schopný brániť špekuláciám a odrádzať od nich a ktorý bude použiteľný vždy, keď to bude potrebné. Mal by to byť mechanizmus, ktorý bude spoľahlivý, s právnym základom, ktorý terajší dočasný mechanizmus nemá, a mal by mať dostatočný hospodársky dosah.
Preto som za zjednodušený postup, hoci by bolo vhodné, aby šlo o mimoriadny krok; aby reformy nadobudli inú formu; aby prvky Únie boli zahrnuté do tzv. medzivládnosti, v ktorej by hlavnú úlohu hrala Komisia; a na záver, aby Parlament mohol hovoriť do zodpovednosti.
Napokon dúfame, že po prijatí našej správy Výborom pre ústavné veci bude Rada na našu žiadosť citlivo reagovať, lebo sme presvedčení, že posilní tento trvalý mechanizmus pre stabilitu, a preto prispeje k hospodárskemu riadeniu Únie.
Andrew Duff
v mene skupiny ALDE. - Pán premiér nám povedal, že by sme mali urobiť všetko, čo je potrebné urobiť na stabilizáciu eura, ale to je v skutočnosti len minimum toho, čo je nutné urobiť.
Skupina liberálov to vidí len ako prvý krok série opatrení, ktoré časom povedú k vytvoreniu súdržného, dôveryhodného hospodárskeho riadenia. Kľúčovým krokom je zjavne to, aby bol mechanizmus vypracovaný tak, aby v budúcnosti mohol byť plne začlenený do systému Únie. Je dôležité, aby Komisia bola v správnej rade mechanizmu a najmä aby pravidlá pre fungovanie mechanizmu vrátane podmienok prísnej podmienenosti boli predpísané nariadením, ktoré navrhne Komisia a o ktorom rozhodne spoločne s Parlamentom a Radou.
Toto je prvá veľká zmena Maastrichtskej zmluvy o hospodárskej a menovej únii. Je veľmi dôležité, aby sme ju urobili dobre. Dôverujem pánovi Brokovi a pánovi Gualtierimu, že budú do 24. marca v mene Parlamentu pokračovať v rokovaniach.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
William
Chcel by som položiť rečníkovi nasledujúcu otázku: podľa neho, aký mandát majú EÚ a Komisia na hospodárske riadenie? Nebude rečník súhlasiť, že bez prítomnosti mandátu strana, ktorú zastupuje, nie je ani liberálna, ani demokratická?
Andrew Duff
Chcel by som grófovi z Dartmouthu povedať, že mandát na vytvorenie hospodárskej a menovej únie bol jasne vytvorený Maastrichtskou zmluvou, o ktorej rokovala britská vláda konzervatívcov a ktorú potvrdil westminsterský parlament pri niekoľkých nasledujúcich príležitostiach. Musím povedať, že ak si britskí poslanci myslia, že sa môžu zahrávať s budúcnosťou jednotnej meny, dopúšťajú sa vážnej chyby.
Gerald Häfner
Pri všetkej vážnosti som presvedčený, že môžeme povedať, že my v Európe stojíme na križovatke, a to je križovatka, kde si dve veľké krízy naraz od nás vyžadujú činy.
Prvou z nich je hospodárska a finančná kríza a hneď nato aj kríza eura, ktoré sú podľa mňa dramatickými následkami jednostranného a neudržateľného rozvojového modelu založeného na zadlžovaní a deregulácii, ktoré v našich členských štátoch a v celej Európe narastajúcou mierou narušili udržateľnosť, ako aj sociálnu súdržnosť a výkonný potenciál verejných rozpočtov, ktoré tvorili ich základ.
Ďalšou veľkou krízou, o ktorej vieme oveľa menej, je, myslím si, kríza demokracie a legitimity, ktorá súvisí so skutočnosťou, že sme schopní prijímať viac a viac rozhodnutí nie na vnútroštátnej úrovni, ale mimo nej, čoho výsledkom je, keďže sa pod tým chápe nie posilnenie, ale oslabenie demokracie, že strácame súhlas a prijatie zo strany verejnosti. Preto by sme mali veľmi starostlivo zvážiť, čo urobíme.
Sme presvedčení, že mechanizmus pre stabilitu naozaj potrebujeme, iba si myslíme, že tento nejde dosť do hĺbky, keďže sa zaoberá príznakmi a nie príčinami. Intervencia je jednostranná a má vplyv na verejné výdavky, mzdy, platy, dôchodky a systém sociálneho zabezpečenia. Obrovské zisky zo špekulácií, ktoré sa robili a ktoré sa aj naďalej robia, a čoraz nerovnejšie rozdeľovanie bohatstva a príjmov v Európe sa neriešia. Nežiadame tých, ktorí na týchto špekuláciách zarobili, aby siahli do svojich vreciek, a to znamená, že nejdeme dostatočne ďaleko.
Mojou druhou pripomienkou je, že to, čo teraz robíme, je tvorba mechanizmu mimo metódy Spoločenstva. Európa je však presným vzorom toho, ako sa taká spolupráca medzi štátmi na základe ich slobodnej iniciatívy môže zakladať na sociálnej súdržnosti a väčšej demokracii. Lisabonskou zmluvou sme sľúbili pripraviť budúce revízie zmluvy prostredníctvom dohovoru tak, aby boli predmetom intenzívnej demokratickej diskusie. Teraz pri úplne prvej revízii zmluvy robíme opak. Chceme tento mechanizmus pre stabilitu, ale nechceme ho na úkor európskej demokracie, účasti občanov, ani na úkor odstúpenia od metódy Spoločenstva. Nechceme ho vo forme návratu k medzivládnej Európe, ale ako krok smerom k spoločnejšej Európe s väčšou účasťou a s väčšou mierou demokracie.
Preto sme predložili zodpovedajúce pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa týkajú obsahu aj metodiky. Sme v úzkom kontakte so spravodajcami. Rozhodli sme sa, že dnes nebude konečné hlasovanie. Dúfam, že pokrok, ktorý sa objavil v týchto dňoch, bude znamenať, že napokon budeme môcť dať súhlas. Súhlas však dáme len vtedy, ak nás tento pakt posunie ďalej a nie ak nás vráti niekoľko krokov späť v našom budovaní spoločnej, demokratickej a sociálnej Európy.
Ashley Fox
v mene skupiny ECR. - Naša skupina rada podporí zmenu a doplnenie zmluvy, ktoré navrhujú členské štáty. Robíme tak preto, lebo chceme, aby euro prežilo a aby krajiny, ktoré ho používajú, prosperovali. My v Spojenom kráľovstve sme radi, že nie sme súčasťou eurozóny, ale želáme vám len dobre.
Síce podporujeme zmenu a doplnenie zmluvy, no nepodporujeme túto správu, lebo to, čo tu máme, je len zoznam požiadaviek na nepotrebné zmeny vysnívaných na poslednú chvíľu. Je poľutovaniahodné, že sa Parlament takto správa.
Takéto afektované správanie je o to zarážajúcejšie, lebo o tomto stanovisku budeme hlasovať iba niekoľko hodín predtým, než Európska rada formálne odsúhlasí zmenu zmluvy. Naozaj si tu niekto myslí, že nás Rada počúva? Ak Parlament chce, aby nás brali vážne, musíme sa prestať hrať na úžasných, a namiesto toho začať prinášať výsledky pre občanov našich členských štátov.
Lothar Bisky
Považujem za pozoruhodné, že vo väčšine skupín v tomto parlamente teraz vládne nepokoj, pokiaľ ide o schválenie použitia zrýchleného postupu pri zmene a doplnení článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Táto správa jasne potvrdzuje naše očakávanie ako poslancov EP, že žiadny budúci mechanizmus pre krízové riadenie nevytvorí paralelné štruktúry mimo Únie a že by sa v každom štádiu mala zachovať demokratická parlamentná kontrola. Akosi však tomu neverím.
Pán Barroso včera jasne povedal, že podporuje cieľ sociálnej súdržnosti v Únii, ako aj metódu Spoločenstva. Všetci rečníci s ním súhlasili. Doteraz však o tom nebol urobený návrh uznesenia a to mi naozaj chýba. Predložený - alebo ani nie - bol pakt Merkelovej a Sarkozyho. Vzbudzuje to vo mne nedôveru a istý skepticizmus.
V našej skupine je jasné, že nemôžeme dať súhlas takej politike, ktorej cieľom je konsolidácia rozpočtu na základe ďalších škrtov v sociálnej sfére. Európsky parlament musí najskôr odsúhlasiť konkrétne návrhy, ktoré sa týkajú budúcej hospodárskej a menovej politiky a s ňou súvisiacich mechanizmov, keďže o tie tu v podstate ide. To je zas také dôležité rozhodnutie, že sa nesmie prijať podľa motta "Európa podľa dekrétu", ale iba v súlade s metódou konventu, ktorá je zakotvená v zmluve.
Naša skupina preto nemôže hlasovať za túto vo viacerých smeroch pozitívnu správu. Napokon, napriek neustálym tvrdeniam opaku by to, samozrejme, vytvorilo precedens.
Godfrey Bloom
v mene skupiny EFD. - Som tu už šesť a pol roka a, panebože, počul som viaceré nezmysly. Nepočul som však ešte nahovoriť toľko nezmyslov, ako to bolo dnes.
Pred mnohými rokmi som prednášal na túto tému na Cambridgeskej univerzite a povedal by som, že by ste urobili dobre, ak by ste si prečítali niektoré poznámky z mojich starých prednášok. Zdá sa, že nikto z vás nerozumie pojmu medzinárodné financie. Pán Brok, ktorý sa neodtrhol od telefónu, lebo prišiel len počúvať samého seba, bol dosť zaujímavý. Začal túto diskusiu s tvrdením, že euro je veľkým úspechom. Môžeme sa pýtať, na ktorej planéte pán Brok žije. Ó, bože, bože! Je to úplná katastrofa.
Ak si myslí, že je to taký úspech, mal by to podľa mňa povedať miliónom nezamestnaných ľudí, najmä mladým na Pyrenejskom polostrove, v južnom Taliansku a vo zvyšku Európy, ktorí trpia touto nehanebnou, nečestnou a zradnou menou, ktorú Európanom nanútili proti ich vôli.
Neexistuje žiadny mandát, pán Duff. Neexistuje žiadny mandát, to vám teda poviem, hoci už dvíhate modrú kartu. Na toto neexistuje žiadny mandát. Britský ľud nedostal možnosť o celej tejto Európskej únii hlasovať, a ani nikto iný. Existuje len jeden spôsob, ako môže táto smiešna mena spájajúca rôzne ekonomiky prežiť napriek celej histórii nenaplnených ideálov - a ak by ste aspoň trochu rozumeli medzinárodným financiám, rozumeli by ste tomu - a to v prípade existencie finančnej, centrálne riadenej, štátnej rozpočtovej politiky. Ak si myslíte, že máte na to mandát, ste naničhodník a darebák.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Andrew Duff
Chcel by som sa len pána Blooma opýtať, ako boli v Cambridgi prijaté jeho štvavé reči. Neviem si predstaviť, že by takéto hlúpe a prehnané nezmysly niekto na hodine ekonómie toleroval. Chcel by som mu položiť aj túto otázku: Nezistil ešte, že v Spojenom kráľovstve je nezamestnanosť? Nevie o nadmernom deficite rozpočtu Spojeného kráľovstva? Je mu jedno, že inflácia v Británii je väčšia než v eurozóne a že libra je nestabilná mena?
Godfrey Bloom
Musím pánovi Duffovi povedať, že v tom čase, v polovici 90. rokov minulého storočia, boli niektorí študenti voči mojim názorom skeptickí. Ešte aj teraz chodievam na príležitostné stretnutia pri večeri a väčšina z nich príde za mnou a povie: "Panebože, Godders, mal si pravdu".
A to som teda mal! Do veľkej miery som pravdu mal, nie?
(potlesk)
Andrew Henry William Brons
Briti majú pokušenie považovať mechanizmus pre stabilitu za niečo, čo sa nás nijako netýka len preto, že nie sme v eurozóne. Domnievam sa, že to by mohlo byť vážnou chybou.
Je nepochybné, že existujú mnohí britskí politici, tu aj doma, ktorí by chceli, aby Británia prijala euro. Všetky strany sľúbili, že pred akýmkoľvek pokusom o prijatie eura bude referendum, ale všetci vieme, akú cenu majú v Spojenom kráľovstve sľuby o referende. Labouristická strana aj Konzervatívna strana prisľúbili hlasovanie o Lisabonskej zmluve. Tá prvá sa z toho vykrútila z falošného dôvodu, že ústavná zmluva a Lisabonská zmluva sa odlišujú. Druhá sa zo svojho záväzku vykrútila s tým, že Lisabonská zmluva už bola ratifikovaná, a teda nebolo možné uskutočniť referendum. Okrem toho súčasná vláda rozhodla, že referendum nebude ani o zmene tejto zmluvy.
Navrhovaná zmena a doplnenie zmluvy ráta s tým, že sa do nákladného mechanizmu pre stabilitu zapoja aj tie krajiny, ktoré nie sú v eurozóne. Celý mechanizmus pre stabilitu je, samozrejme, pripustenie vrodenej chyby do experimentu s eurom. Hodnota meny by mala odrážať relatívnu hodnotu dovozu a vývozu krajiny, teda stav jej hospodárstva. Jednotná mena nemôže presne odrážať stav 17, prípadne 27, rôznych hospodárstiev. Našou prioritou musí byť zabezpečiť, aby sa tento katastrofálny experiment nikdy nerozšíril do Spojeného kráľovstva.
Carlo Casini
(IT) Na návrhu Rady je zvláštne to, že keď už raz bude prijatý, pripraví pôdu pre vytvorenie trvalého mechanizmu pre stabilitu prostredníctvom nástroja medzinárodného práva, a teda bez priameho prepojenia na inštitucionálnu štruktúru Únie.
Táto skutočnosť vyvolala veľké znepokojenie vo Výbore pre ústavné veci, ktorému predsedám a ktorého úlohou je dohliadať na súdržnosť inštitucionálneho rámca EÚ. Zjednodušený revízny návrh preto podnietil živú diskusiu, v ktorej sa argumenty založené na pevných zásadách procesu európskej integrácie ocitli v protiklade k pragmatizmu a tzv. reálpolitike.
Stručne povedané, Výbor pre ústavné veci si myslí, že na to, aby bolo možné uvažovať o návrhu na zmenu a doplnenie zmluvy, musí Parlament zhodnotiť kontext hospodárskeho riadenia, do ktorého tento návrh patrí. Potrebujeme vedieť viac o tom, ako budúci mechanizmus nadviaže na už existujúce inštitucionálne štruktúry. Bolo by chybou vytvoriť paralelné štruktúry, ktoré by z dlhodobého hľadiska priniesli riziko rozpadu Únie.
Cieľom návrhov a odporúčaní v správe pána Broka a pána Gualtieriho je trvalo premostiť inštitucionálnu štruktúru Únie s týmto novým mechanizmom. Okrem toho by som chcel zdôrazniť, že tieto otázky musí Rada vnímať ako podstatné pre harmonickú spoluprácu medzi európskymi inštitúciami.
Preto naliehavo vyzývam Európsku radu, aby prihliadala na túto požiadavku a stanovisko, ktoré nám musí dať pred naším hlasovaním 24. marca. Keďže očakávame pozitívny signál, rád by som sa srdečne poďakoval za výbornú prácu spravodajcov pána Broka a pána Gualtieriho.
Proinsias De Rossa
Vôbec nepochybujem o tom, že Európa potrebuje trvalý mechanizmus pre stabilitu. Zúčastnil som sa viacerých politických bojov a referend o demokraticky legitímnom spoločnom rozhodovaní. Mám preto vážne výhrady k mechanizmu zmluvy, ktorý navrhli hlavy štátov na vytvorenie a riadenie európskeho mechanizmu pre stabilitu.
Naliehavo žiadam vedúcich predstaviteľov štátov, aby veľmi hlboko zvážili následky pre Európu, ak odmietnu široký konsenzus tohto priamo voleného Parlamentu. Áno, potrebujeme rýchle rozhodnutie, ale pri takej dôležitej otázke musíme konať v súlade so zmluvami. Zjavným, ale ignorovaným faktom je možnosť, že zmena znenia alebo prechod k riadnemu postupu by mohli vyvolať referendum v Írsku. Moja reakcia ako demokrata je celkom jednoduchá: no a čo? Rešpektujem ľudí. Nebojím sa ľudí. Som presvedčený, že Írsko je vyspelá demokracia schopná rozoznať, čo je v našom najlepšom záujme, a to je základom Európy.
Sharon Bowles
Reakcia na hlavné aspekty hospodárskej krízy bola pomalá. Na úvod trhy potrestali neprimerané reakcie. Nedávno došlo k uvoľneniu. Teraz sa úrokové miery niektorých dlhopisov znova približujú k neudržateľnej zóne.
Ukázalo sa, že záchranné opatrenia, ktoré sa prijali, treba zmeniť, a aj pri najlepšej vôli pochybujem, že ďalší pokus bude stopercentne správny, ale to nech ukáže budúcnosť sama.
Preto potrebujeme trvalý mechanizmus financovania, ktorý bude flexibilný a ktorý v neposlednom rade umožní včasný zásah, ak to bude najúčinnejším liekom. Nie je to až taký bláznivý nápad. Medzinárodný menový fond to robí. Ale, prirodzene, musia existovať hranice, priority a dozor.
A tak potrebujeme zmenu zmluvy, ktorá umožní ísť vpred, nie zmenu zmluvy, ktorá spôsobí zmätok z toho, čo sa myslí pod slovami "nenahraditeľné pre eurozónu ako celok", čo je prinajmenšom diskrimináciou z dôvodu veľkosti.
Aj silné krajiny eurozóny potrebujú mechanizmus pre stabilitu z dôvodu prepojenia bankového systému a štátneho dlhu. Nie náhodou Európska centrálna banka žiada, aby bol fond dostatočne veľký na to, aby zvládol zvyšovanie základného imania bánk v eurozóne.
A čo sa týka úrokových sadzieb, treba nájsť rovnováhu medzi udržateľnosťou a morálnym rizikom, ale konečným stanoviskom nemôže byť, aby členské štáty vyberali nájomné, ktoré vysoko prevyšuje náklady.
Vicky Ford
Zmena zmluvy je citlivá téma v našom členskom štáte, kde Lisabonská zmluva napriek sľubom prešla bez referenda. Chápem však, prečo vás kríza v eurozóne súri vytvoriť trvalý mechanizmus pre stabilitu, a hoci Spojené kráľovstvo nie je členom eurozóny, chceme, aby ste boli hospodársky úspešní. Z týchto dôvodov naša vláda povedala, že nebude blokovať zmenu zmluvy, ktorú si vyžaduje vytvorenie tohto mechanizmu. Toto uznesenie však ide ďalej a z histórie vieme, že nepresné vyjadrovanie vedie k neistotám.
V odôvodneniach sa píše o koncepcii eurobondov, no bez jasnej formulácie a bez podrobností. Poslanci z našej skupiny sú znepokojení. Dáva tento návrh zvrchované právo na riadenie našich vlastných štátnych pokladníc? A čo otázky morálneho rizika?
Aby som to zhrnula, nebudeme hlasovať proti textu zmluvy, na ktorom sa dohodli členské štáty a ktorého cieľom je výlučne umožniť vytvorenie tohto mechanizmu, ale nemôžeme podporiť toto uznesenie obsahujúce vtieravé, nejasné myšlienky.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Lisabonská zmluva nadobudla platnosť len pred niečo vyše rokom. Napriek tomu prebieha tvorba už druhého pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu k tejto zmluve. Vlastne si myslím, že je veľmi zaujímavé, že Lisabonská zmluva bola očividne taká slabá, že ju treba neustále meniť a dopĺňať. Prečo sa stále mení a dopĺňa a čo s tým urobíme? Nie prostredníctvom riadneho postupu, ale pomocou špeciálneho zrýchleného postupu. Prečo? Je to preto, lebo nie je dôležité zmluvu zmeniť a doplniť? Nie, v skutočnosti práve naopak. Napriek tomu sa plánuje postupovať tak rýchlo, že ľudia nebudú mať reálnu možnosť zapojiť sa do hĺbkovej diskusie.
Keď sa Lisabonská zmluva predkladala ľuďom, jedným z uvádzaných argumentov bolo, že Európskemu parlamentu dodá väčší vplyv. Navrhovaná zmena a doplnenie bude znamenať, že veľké rozhodnutia sa na úrovni EÚ budú môcť prijímať bez toho, aby sa k veci mohol vyjadriť Európsky parlament. Čo teda bude výsledkom zmeny a doplnenia zmluvy? V tomto smere úplne súhlasíme s Európskou konfederáciou odborových zväzov (ETUC). Zmenou a doplnením zmluvy sa pripraví pôda pre zhora riadené útoky na kolektívne dohody v celej Európe, a teda aj pre zhoršenie podmienok pre pracujúcich. Naozaj si niekto myslí, že toto je spôsob, ako získať podporu ľudí pre spoločný európsky projekt? Ďakujem vám za slovo.
Morten Messerschmidt
(DA) Hlavná vec, ktorá mi napadne, keď čítam túto správu a tento pozmeňujúci a doplňujúci návrh k zmluve, je, že ide o absolútnu urážku - urážku voličov, ktorí sa teraz, už druhýkrát, cítia úplne ignorovaní v súvislosti so zmluvou - zmluvou, na ktorú sa ich dokonca ani v prvom kole nikto nepýtal, či ju chcú. Ide o urážku platiteľov daní, najmä tých v severnej Európe, ktorí musia platiť za nadmerné míňanie v niekoľkých krajinách južnej Európy. Ide tiež o absolútnu urážku hospodárstiev južnej Európy, ktoré môžu mať dojem, že ide o otázku nedostatku peňazí v príslušných krajinách. Nie je to tak. Problémom týchto krajín sú štrukturálne nedostatky. Tieto krajiny by mali podstúpiť viaceré štrukturálne reformy, ak chcú fungovať podľa vzoru, ktorý euro vyžaduje a o ktorý sa usiluje. Iba zmenou svojej finančnej politiky tak, aby sa viac podobala tej nemeckej, budú tieto krajiny môcť nakopnúť svoje hospodárstva. Rovnako môžeme povedať tak, ako to je, že neustále dávanie stále väčších súm peňazí a stále lacnejších úverov a pôžičiek iba predĺži bolesť. Ďakujem, pán predsedajúci.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Chcel by som povedať, že súhlasím s názorom poslancov, ktorí tu dnes ráno hovorili a ktorí trvajú na rešpektovaní Parlamentu a Komisie.
Preto moje skromné hlasovanie za bude závisieť od toho, či je Európska rada pripravená prijať úlohu týchto inštitúcií. To preto, lebo nové mechanizmy, o ktorých hovoríme, musia tvoriť významný prvok hospodárskeho riadenia, ktoré bude riadiť Európska únia, ktorá je schopná zabezpečiť súdržnosť medzi spoločnou hospodárskou politikou, ktorá musí vytýčiť jasné, presné a časovo ohraničené ciele, a týmto stabilizačným nástrojom. Inými slovami, musíme za každú cenu zabezpečiť, aby naše snahy v tejto oblasti neskončili zostúpením na cestu tzv. medzivládnosti, ktorá je slepou uličkou, resp. takou, ktorej dominuje zopár krajín, pretože to by sťažilo reformu.
Vážení kolegovia poslanci, Európa sa buduje postupným kladením tehál a toto je jedna tehla, ktorá posilní a vyváži túto krehkú stavbu.
Werner Langen
(DE) V tejto diskusii nesmieme zabúdať na to, že tu ide o zjednodušenú revíziu zmluvy podľa článku 136 a že my ako Parlament - v súvislosti s akýmikoľvek mechanizmami - by sme mali byť zapojení oveľa viac. Toto je východiskový bod. V tomto ohľade bol predložený zoznam požiadaviek. Chcel by som vysloviť súhlas s pánom Brokom, keď hovorí, že treba plánovať účasť Komisie a Parlamentu. Preto tu teraz o tom diskutujeme a odkladáme prijatie rozhodnutia na 24. marec, aby sme dali Rade možnosť premeniť túto účasť na realitu.
Plné zapojenie Komisie vyvoláva otázky, keďže Komisia v minulosti nedodržala svoj záväzok vystupovať ako strážkyňa zmlúv tým, že nezačala konať. Ani samotné členské štáty neplnili svoje záväzky. Je preto nutné, aby sme pri tejto zjednodušenej revízii zmluvy urobili nový krok smerom k dokončeniu hospodárskej a menovej únie.
Mám aj nápad, ako to možno uskutočniť, a to tak, že Komisia v mene Rady všetko - vrátane návrhov - pripraví a Rada bude potom povinná, skoro tak ako pri menovom dialógu, ktorý vedieme s nezávislou Európskou centrálnou bankou, informovať nás a prediskutovať to s nami. To by bol rozumný prístup.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Zmena zmluvy je z právneho hľadiska pri zavedení stáleho eurovalu nevyhnutná a bezpochybná je aj potreba zavedenia mechanizmu pre stabilitu eurozóny.
Mechanizmus vzájomnej pomoci, ak sa správne nastaví, môže Úniu stmeliť a viesť k prehlbovaniu integrácie a solidarity medzi členskými štátmi. Rozhodne by však nemalo zostať len pri ňom. Ak má mať mechanizmus význam, koordinácia sa musí prehĺbiť v oblasti hospodárskej, ale aj v oblasti sociálnych politík.
Každopádne, zámer vybudovať mechanizmus pre stabilitu mimo systému európskych inštitúcií považujem za zlý signál. Medzivládny či dokonca súkromno-právny charakter navrhovaného mechanizmu môže posunúť projekt európskej integrácie o niekoľko rokov späť.
Chcela by som preto vyzvať nielen Komisiu, ale najmä zástupcov členských štátov, aby od podobných úvah upustili. Ak máme krízu využiť aspoň v niečom pozitívne, tak jej musíme pripísať mobilizačný, a nie odstredivý význam. Nastavenie a fungovanie trvalého mechanizmu pre stabilitu by sa malo odohrať v čo najtesnejšom zväzku s rámcom Európskej únie a mali by sme pri tom využiť inštitucionálne postupy posilnenej spolupráce.
Záverom mi len dovoľte vyjadriť nádej, že z predloženého návrhu sa materializujú len tie dobré signály.
Ryszard Czarnecki
(PL) Meníme a dopĺňame Lisabonskú zmluvu, ktorú sme prijali vlastne len nedávno. Možno by nás to malo priviesť k tomu, aby sme zvážili, či sa zmluva, okolo ktorej bolo toľko rozruchu a o ktorej sa hovorilo, že je všeliekom na všetky problémy Európy, predsa len neukázala v zásade ako úplne nadhodnotená.
Prirodzene, kríza, ktorá je teraz pre Úniu problémom, vyžaduje rázne činy. Nie je však isté, či to, čo navrhuje Komisia a Rada, je naozaj dobré riešenie. Nejde iba o eurozónu, pretože to bude mať vplyv aj na krajiny, ktoré do eurozóny nepatria. O to viac, že týmto štátom - medzi ktoré patrí aj naša krajina Poľsko - budú v podstate nanútené rozhodnutia, ktoré boli urobené bez ich účasti. Nie je to dobrý signál pre občanov, ktorým raz bolo povedané, že Lisabonská zmluva bude všeliekom na každý problém.
Gunnar Hökmark
Mám tri pripomienky. Po prvé, deficity nespôsobujú meny. Spôsobujú ich vlády a nadmerné míňanie. Myslím, že to je možno zlá správa pre pána Blooma, ktorý tu už vystúpil, lebo ak by mal pravdu a zodpovednosť by niesli meny, bola by to mimoriadne zlá správa pre libru aj dolár, v prípade ktorých dnes máme celosvetovo najvyššie deficity. Zodpovednosť nesú vlády.
Preto je dôležité, aby sme mechanizmus pre stabilitu zabezpečili a vytvorili spôsobom, ktorý pomôže členským štátom dostať sa z problémov, ale tiež pomôže zabezpečiť, aby sa členské štáty nedostali do problémov. Preto si myslím, že je dôležité, aby sa financovanie mechanizmu pre stabilitu zostavilo tak, aby tí, ktorí nás vystavujú väčším rizikám tým, že majú vyššie deficity, boli povinní platiť vyššie príspevky na mechanizmus. Potom tu máme zásadu podľa hesla "znečisťovateľ platí" a máme tu tiež preventívne opatrenie v mechanizme pre stabilitu, ktoré prispieva k stabilite eura ako takého.
Preto si myslím, že nemusíme diskutovať len o formálnej štruktúre mechanizmu pre stabilitu, ale aj o tom, ako ho budeme financovať. Potrebujeme zabezpečiť stabilitu v dlhodobom, ako aj krátkodobom meradle.
Vital Moreira
(PT) Svoj postoj môžem zhrnúť do troch bodov. Po prvé, myšlienka vytvorenia trvalého mechanizmu pre stabilitu eura je sama osebe dôležitým prínosom k posilneniu jednotnej meny, k väčšej menovej integrácii v EÚ a k stabilizácii trhov s verejným dlhom. Z tohto dôvodu by sme ho mali bezvýhradne podporiť.
Po druhé, mechanizmus pre trvalú stabilitu možno bezpečne a s právnou istotou vytvoriť len vtedy, ak bude jasným spôsobom zahrnutý do zmlúv. Preto by sme mali podporiť opatrnú zmenu a doplnenie Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Po tretie, očividne by bolo vhodnejšie, keby spomínaný mechanizmus vytvorili a riadili samotné európske inštitúcie a nie aby sa objavil ako medzivládna iniciatíva pre eurozónu. Jednako všetci dobre vieme, že je to nemožné vzhľadom na neprekonateľné námietky istých členských štátov, a stačí jedna taká námietka a zmena a doplnenie zmluvy neprejde. Preto by sme mali podporiť návrh Rady na zmenu a doplnenie zmluvy taký, aký je.
Rafał Trzaskowski
V prvom rade chcem poďakovať spravodajcom za ich výbornú prácu, ktorú urobili. Je dosť povzbudivé, že máme rovnaký názor ako Európska komisia. Čo je najdôležitejšie, chcel by som sa im poďakovať za obranu právomocí tohto Parlamentu. Mojim kolegom zo skupiny ECR by som povedal, že sa nerobíme úžasnými, ale že legitímne presadzujeme svoju úlohu v tomto procese.
V časoch krízy potrebujeme účinné riešenia, stabilitu a predvídateľnosť a všetky tieto veci môžeme najlepšie dosiahnuť vtedy, keď využijeme inštitúcie Spoločenstva.
Medzivládne riešenia nás z dlhodobého hľadiska nikam nepovedú. Čo je najdôležitejšie, ak to s bojom proti hospodárskej kríze a s konkurencieschopnosťou myslíme vážne, musíme postupovať spoločne bez ohľadu na to, či daný členský štát je súčasťou eurozóny alebo nie.
Preto vítam skutočnosť, že v našom stanovisku - o ktorom sme vo Výbore pre ústavné veci tohto Parlamentu hlasovali včera - sme súhlasili s otvorením tohto mechanizmu pre všetky krajiny, ktoré sa na ňom chcú podieľať, čím sme rozptýlili neopodstatnené obavy o dvojrýchlostnej Európe.
Jo Leinen
(DE) Lisabonská zmluva, na ktorej sa pracovalo tak dlho, niesla dve jasné posolstvá: po prvé, posilniť metódu Spoločenstva s hlavnou úlohou pre Komisiu a po druhé, posilniť demokraciu za účasti Európskeho parlamentu.
Niečo vyše roka po tom, čo Lisabonská zmluva nadobudla platnosť, sa už podstata Lisabonu ignoruje a šliape sa po nej. To, čo Európska rada touto revíziou zmluvy navrhuje, je jasne v rozpore s odkazmi Lisabonskej zmluvy. Metóda Spoločenstva sa neposilňuje - namiesto toho tu máme návrat na vnútroštátnu a medzivládnu úroveň v dôležitej oblasti budúcej politiky EÚ a úplné vylúčenie orgánov EÚ. To je neprijateľné a Parlament vlastne musí byť proti tomuto návrhu. Udivuje ma, že sa Komisia ako strážkyňa zmlúv nevyjadrila jasnejšie a že my tu v Parlamente musíme konať do istej miery ako zástupcovia Komisie. Musíme Komisiu tlačiť do opatrení, ktoré už mala prijať.
Vzniká tu nebezpečný precedens. V dôsledku hospodárskej krízy pozorujeme, že menová únia nemôže existovať osamote. Vzhľadom na prílev utečencov zo severnej Afriky a neistotu v našom susedstve hľadáme doplnkové politiky EÚ a odmietame návrat na vnútroštátnu úroveň. Dúfam, že spravodajcovia ešte stále môžu vykonať vylepšenia, lebo inak nemôžem hlasovať za túto revíziu zmluvy.
Frank Engel
(FR) Mechanizmus pre stabilitu, ktorý máme pred sebou, je navrhnutý z pohľadu predchádzajúcich núdzových situácií. Je to záchranný mechanizmus. Ale z dlhodobého hľadiska členské štáty nemôžu byť zachránené, a ani by zachránené nemali byť. Cieľom by malo byť zdokonalenie európskej hospodárskej únie a vytvorenie európskej rozpočtovej zóny schopnej podporovať členské štáty a jednotnú menu.
S týmto cieľom musíme ísť ďalej, než diktujú súčasné krízy. Napokon, európske inštitúcie sa musia ujať vedenia a my musíme prestať so závislosťou od nekonečných medzivládnych iniciatív, či už francúzsko-nemeckých, alebo pochádzajúcich odinakiaľ.
Pierre Werner, ktorého plán možno chápať ako základ eura, zahrnul do svojej práce pojem európskeho hospodárskeho rozhodovacieho centra, ktoré sa zodpovedá Parlamentu. V súčasnosti môže byť týmto hospodárskym rozhodovacím centrom len Komisia a Parlament.
Ďalším krokom potom, keď prekonáme prekážku malej úpravy zmluvy, o ktorej budeme zakrátko hlasovať, musí v podstate byť návrat do obdobia spred 40 rokov a konečne splniť želanie Pierra Wernera.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Zmena a doplnenie zmluvy je vždy zložitá a citlivá téma, o to viac prvýkrát, pretože môže vytvoriť precedens pre budúce intervencie.
Takisto z tohto dôvodu si myslím, že práca pána Broka a pána Gualtieriho je veľmi prezieravá, vyvážená a určite si zasluhuje podporu. V správe, ktorú nám predstavili, by som rád zdôraznil tri veci.
Po prvé, trvalý mechanizmus nemôže a nesmie byť mimo európskeho inštitucionálneho rámca. Z tohto dôvodu bude prítomnosť Komisie v správnej rade kľúčom k zabezpečeniu spoločnej nite vo vzťahu medzi súčasným inštitucionálnym rámcom a mechanizmom, ktorý má byť zmenený a doplnený.
Druhou vecou je v súčasnej situácii vhodné pokračovanie dočasných opatrení. Ak to nedosiahneme, nastanú problémy. Napokon, väzba na hospodárske inštitúcie je veľmi dôležitá pre budúci rozvoj hospodárskeho riadenia. Musíme zabrániť tvorbe duplicitných systémov, ktoré by viac uškodili, než pomohli.
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Dnes ráno nebudeme hlasovať o správe pána Broka a pána Gualtieriho. Urobíme to na bruselskej schôdzi. Urobíme to potom, aby sme pánovi Brokovi a pánovi Gualtierimu dali čas rokovať s Európskou radou o podmienkach týkajúcich sa článku 136.
Robíme tak preto, že Európsky parlament je tiež der Hüter der Verträge - strážcom zmlúv -, ako povedal pán Leinen. Takisto chceme, aby euro fungovalo s účasťou všetkých a s angažovanosťou všetkých. Napokon, pán predseda, chceme, aby bolo účinné.
O to sme žiadali. Nejde o nejaký spor medzi inštitúciami. Nejde o získanie sily pre Parlament. Ide o výsledok - a o mechanizmus založený na ňom -, ktorý bude pre európsku verejnosť užitočný.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Len pred rokom, vzhľadom na to, aké ťažké bolo ratifikovať Lisabonskú zmluvu, nikto neuvažoval o možnosti, že budeme musieť meniť a dopĺňať jej ustanovenia. Hospodárska situácia v Európe však ukázala, že to, čo len pred rokom nebolo možné, sa stalo niečím, čo sa dá urobiť, a dokonca s tým súhlasí väčšina členských štátov.
Hospodárska a finančná kríza nás neučí len solidarite, ale tiež odhaľuje silné hospodárske väzby medzi jednotlivými členskými štátmi. To, že niektoré štáty nie sú v eurozóne a že nepoužívajú spoločnú menu, ich nechráni pred rozpočtovou krízou v eurozóne. Práve naopak, finančné problémy členov eurozóny majú nepriaznivý vplyv na situáciu v celej Únii. Preto by trvalý mechanizmus pre finančnú stabilitu mal byť otvorený pre všetky členské štáty vrátane tých, ktoré nie sú v eurozóne. Upustenie od členských štátov, ktoré nie sú súčasťou eurozóny, aj prostredníctvom silnejšej hospodárskej a sociálnej integrácie tak, ako to navrhuje francúzsko-nemecký pakt konkurencieschopnosti, podporí zväčšenie rozdielov v dvojrýchlostnej Európe, čo nám nepomôže pri budovaní silnej, súdržnej a konkurencieschopnej Európy a čo nevytvorí podmienky na to, aby Únia mohla pracovať spoločne, čo nám pán Brok odporúča robiť. Ďakujem.
Zita Gurmai
Všetci si uvedomujeme súčasnú hospodársku krízu a nebezpečenstvo, ktoré vo všeobecnosti predstavuje pre naše životy, najmä pre euro, ktoré je veľmi dôležité pre európsky politický a hospodársky projekt. Musíme udržať stabilitu eurozóny podľa zásady zodpovednosti za všetky členské štáty v núdzi a solidarity s nimi. Preto by som chcela zdôrazniť tri veci.
Aj keď si zúfalé časy vyžadujú zúfalé opatrenia a zjednodušené postupy, z dlhodobého hľadiska nie je možné ignorovať transparentnosť, parlamentnú kontrolu a demokratickú zodpovednosť. Mechanizmus pre stabilitu by mal predstavovať prvú časť komplexného prístupu a trvalých opatrení, ktorých cieľom je pracovať na projekte hospodárskeho riadenia Únie. Trvalý mechanizmus pre stabilitu by po vytvorení nemal existovať mimo inštitucionálneho rámca EÚ.
Dovoľte mi na záver poďakovať našim spravodajcom za výbornú prácu, ktorú vykonali v tejto mimoriadne dôležitej, akútnej a komplikovanej veci. Hoci o mechanizme pre stabilitu nemáme veľa informácií, zaslúži si miesto v inštitucionálnom rámci EÚ. Som veľmi rada, že maďarský prezident sem príde už čoskoro.
Pervenche Berès
(FR) Pred tromi rokmi nám bolo povedané: "Toto je zmluva, ktorá skoncuje so všetkými zmluvami; nebude revidovaná". Realita nás dnes doviedla k tomu, aby sme ju revidovali. Prvýkrát zabezpečuje Lisabonská zmluva Európskemu parlamentu skutočné právomoci, pokiaľ ide o revíziu zmlúv. Máme pred sebou návrh, ktorý ignoruje práva tohto Európskeho parlamentu a ktorý navrhuje medzivládny mechanizmus pre vec Spoločenstva - menovú politiku.
Vyvodila som z toho dva závery. Po prvé, dúfam, že naši kolegovia, ktorí budú v našom mene rokovať, budú schopní zmeniť a doplniť v návrhu, ktorý nám bol predložený, čo najviac tak, aby sa mechanizmus vrátil k metóde Spoločenstva. Po druhé, dúfam tiež, že táto revízia zmluvy bude poslednou vykonanou bez súhlasu alebo účasti Európskeho parlamentu.
Európsky parlament chce predložiť návrhy a vieme, že ak má eurozóna prežiť, budeme musieť zájsť ďalej v súvislosti s revíziou zmluvy a v súvislosti s rozšírenou spoluprácou.
Sven Giegold
(DE) Máme teraz pred sebou tri rôzne balíky týkajúce sa hospodárskeho riadenia: šesť návrhov Komisie, pakt konkurencieschopnosti - o ktorom sa práve rokuje pod vedením pána Van Rompuya a pána Barrosa - a návrhy na zmenu a doplnenie zmluvy a s nimi súvisiace vytvorenie európskeho mechanizmu pre stabilitu. Po tejto diskusii je jasné, že toto všetko sa musí udiať pod dohľadom Parlamentu a na základe návrhu od Komisie.
Faktom však je, že podľa zmlúv má Parlament vo vzťahu k trom rôznym balíkom iné práva. Tieto balíky sa pritom prekrývajú. Čo by sme mali preto urobiť z politického hľadiska? Podľa mňa je dôležité, aby sme súhlas so šiestimi návrhmi Komisie spojili so splnením našich požiadaviek v iných oblastiach tak, aby sa všetko stalo jedným vyváženým balíkom v záujme občanov.
Jaroslav Paška
(SK) Viaceré členské štáty Európskej únie sa dohodli na vytvorení a používaní jednej spoločnej meny. Rozdielny hospodársky potenciál však viedol k tomu, že niektorým členským štátom väzba na spoločnú menu komplikuje možnosti využitia štandardných postupov vyrovnania sa s insolventnosťou. Preto sa všetky krajiny používajúce spoločnú menu dohodli na vytvorení mechanizmu, ktorý by im umožnil riešiť vzniknuté finančné problémy a predchádzať im aj v budúcnosti.
Riešenie, na ktorom sa zainteresované krajiny dohodli, však vyžaduje zmenu a doplnenie článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a akceptáciu tohto riešenia všetkými členskými štátmi Európskej únie. Zodpovednosť za spoločnú menu však dnes nesie najmä sedemnásť krajín európskej menovej únie, a preto je logické, že európsky mechanizmus pre stabilitu má mať medzivládny charakter a pozícia Európskej komisie v polohe jednoduchého pozorovateľa je podľa mňa dostatočná.
Maroš Šefčovič
podpredseda Komisie. - Ako už bolo niekoľkokrát povedané, ak má byť Komisiu počuť, musí zdvihnúť hlas. Teraz sa o to pokúsim.
Najskôr by som sa chcel poďakovať spravodajcom za vynikajúcu spoluprácu a poslancom za veľmi dôležitú diskusiu. Myslím, že rozhodne môžeme súhlasiť s viacerými pripomienkami, ktoré v tejto diskusii odzneli, najmä s tým, že potrebujeme presvedčivé opatrenia na európskej úrovni a že budúci mechanizmus by mal byť čo najbližšie k podstate Spoločenstva a k jeho metóde.
Budem reagovať na poznámky týkajúce sa našej pomoci Grécku a Írsku. Myslím si, že to, že sa ukazuje, že by sme mali neustále hľadať krehkú rovnováhu medzi zachovaním udržateľnosti zadlženia a vyhnutím sa morálnym rizikám. Myslím si že to, že sa učíme zo skúseností, v uplynulých dňoch vo svojich stanoviskách jasne ukázal môj kolega komisár Olli Rehn.
Zároveň sa domnievam, že si musíme pripomenúť, že pomery, v ktorých žijeme, sú naozaj výnimočné. Kríza tu stále je, oživenie je krehké a na trhoch je zmätok, ako môžeme vidieť na neustálych pohyboch na burze. Čo je dôležitejšie, európske krajiny sužuje neúnosný tlak a svoju budúcnosť vidia zaťaženú vysokými úrokovými mierami za požičané peniaze.
Musíme preto konať a musíme konať rýchlo. Jasne musíme ukázať svoje odhodlanie. Trvalý mechanizmus preto treba vytvoriť v čo najkratšom čase a tak rýchlo, ako sa len dá.
Je veľmi dôležité - a to bolo tou jednou podmienkou, na ktorej Komisia veľmi trvala -, že sa to musí urobiť v rámci zmlúv. Súhlasím s pánom Gauzèsom, že je potrebné rýchlo konať, pretože potrebujeme právnu istotu. Tiež súhlasím s pánom Guerrerom Salomom, ktorý povedal, že by sme to nemali považovať za precedens. Môžem ho ubezpečiť, že postup, ktorý je použitý, a typ spolupráce, ktorý je navrhnutý, Komisia rozhodne nevníma ako precedens.
Musím vám oznámiť, že Komisia sa úzko podieľa na prípravných prácach a že považujeme za veľmi dôležité, aby sme aj my boli zapojení do tvorby a fungovania tohto mechanizmu. Ako je uvedené v prílohe 2 k záverom Európskej rady, očakáva sa, že Komisia bude mať hlavnú úlohu pri príprave analýz a programov pre krajiny, ktoré v ňom v budúcnosti budú. Sme však presvedčení, že hlavnú úlohu Komisie treba zdôrazniť ešte viac.
Pokiaľ ide o kritiku metódy, ktorú sme vybrali, musím povedať, že sme videli dobré príklady, k akým môže taká metóda viesť, napríklad Schengen alebo tretí pilier.
Na záver poviem iba jednu vetu. Keď sa zostavovala Lisabonská zmluva, tento typ spolupráce, táto oblasť spolupráce, sa pre členské štáty považovala za príliš ambicióznu. Teraz nám však reálny život, reálna skúsenosť, ktorú máme so vzájomnou závislosťou a s hospodárskou spoluprácou, jasne ukazuje, že potrebujeme európske riešenie tohto veľmi závažného európskeho problému. Som presvedčený, že ho nájdeme.
Predsedajúci
Ďakujem, pán Šefčovič. Slovo má pán Gualtieri, aj keď ho dôrazne žiadam, aby dodržal jednu minútu.
Roberto Gualtieri
Bola to dôležitá diskusia, ktorá, myslím si, jasne dokázala existenciu širokého konsenzu medzi politickými skupinami o záveroch a všeobecnom smerovaní tejto správy.
Až na pár výnimiek Parlament skutočne hovorí jednohlasne a to je dôležité. Súhlasíme s vytvorením trvalého mechanizmu pre stabilitu, hoci nemôžeme skryť isté rozpaky a obavy, ktoré, ako sme počuli, má aj Komisia, hoci by sme sa o týchto obavách radi dočítali v stanovisku Komisie o vybranom postupe.
Vítame prejavy praktickosti a zmyslu pre zodpovednosť, pokiaľ ide o konštatovanie, že na vytvorenie európskeho mechanizmu dnes neexistujú politické podmienky, a napriek tomu sme prejavili a naďalej prejavujeme odhodlanosť v našej túžbe pomôcť začleniť tento mechanizmus do právneho a procedurálneho rámca Únie a zároveň dodržať zmluvy.
Naše návrhy sú jasné, ale teraz si myslím, že kľúčovou otázkou je niečo iné. Je Európska rada ochotná začať s Parlamentom skutočnú diskusiu o jeho návrhoch a je Komisia ochotná v tejto diskusii prevziať aktívnu úlohu?
Rád by som zdôraznil, že Parlament prijal takpovediac obvyklé rozhodnutie o odložení hlasovania na 24. marec. Myslím, že dôležitým signálom je, že toto je zodpovedný Parlament, ale myslím si, že Rada by tiež mala prejaviť svoj zmysel pre zodpovednosť tým, že návrhy Parlamentu zoberie do úvahy.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
George Sabin Cutaş
Na pozadí súčasnej hospodárskej krízy vychádza návrh na zavedenie mechanizmu pre finančnú stabilitu v ústrety naliehavej potrebe solidarity medzi členskými štátmi a je pozitívnym krokom. Úprava zmluvy do formy, o akej sa v tejto chvíli uvažuje, by však mohla vytvoriť mechanizmus určený výlučne pre obmedzený počet členských štátov. Napríklad nedovoľuje, aby členské štáty, ktoré nemajú euro, boli zahrnuté do jeho pôsobnosti. Som presvedčený, že aby bol tento mechanizmus naozaj európsky, musí byť vytvorený v rámci inštitucionálneho rámca Európskej únie a s účasťou Komisie a Európskeho parlamentu. Musí tiež brať do úvahy účasť všetkých 27 členských štátov. Nesmieme zabudnúť, že hospodárske fluktuácie, ktoré sa objavujú v členských štátoch mimo eurozóny, majú dosah na hospodársku a finančnú stabilitu celej Únie.
Ilda Figueiredo
To, čo sa teraz deje s avizovanou zmenou a doplnením Lisabonskej zmluvy, ukazuje, že všetko, čo lídri EÚ povedali o význame parlamentov jednotlivých štátov aj o Európskom parlamente, prehĺbení demokracie a udržateľnosti samotnej zmluvy, nebolo nič iné len propaganda.
Rok a niekoľko mesiacov po tom, čo Lisabonská zmluva nadobudla platnosť, sú všetci odstrčení na vedľajšiu koľaj pri tvorbe pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu s využitím mechanizmu samotnej zmluvy, ktorý nielenže umožňuje, aby zmena a doplnenie mohli byť vykonané bez akejkoľvek demokratickej účasti - vlastne pokračovaním v odmietaní národných referend na schválenie zmluvy -, ale tiež vytvára mechanizmus, ktorý umožní stálu kontrolu hospodárstiev členských štátov.
Táto správa ide rovnakým smerom tým, že predkladá určité návrhy zmien a doplnení k návrhu Komisie, ktorý sa týka zmeny a doplnenia Zmluvy o fungovaní Európskej únie, pokiaľ ide o mechanizmus pre stabilitu pre členské štáty, ktorých menou je euro.
V praxi je všetko zamerané na posilnenie podpory, ktorú sa pokúšajú poskytnúť tomuto hospodárskemu riadeniu vytvorením tzv. európskeho semestra - posilnením sankcií týkajúcich sa dodržiavania Paktu stability a rastu, usmernení pre hospodárske politiky a všetkých ukazovateľov, ktoré by mohli byť schválené. Členským štátom sa pokúšajú nasadiť ozajstnú zvieraciu kazajku.
Jiří Havel
Dlhodobá fiškálna nerovnováha Grécka v máji 2010 vyústila do nemalého záchranného krízového balíka v celkovej výške 720 miliárd eur z prostriedkov EÚ a Medzinárodného menového fondu. Napriek tomu, že bol pre krajiny eurozóny vytvorený špeciálny Fond pre finančnú stabilitu Európskej únie (EFSF) s prostriedkami až vo výške 440 miliárd eur, nedá sa povedať, že boli prekonané všetky problémy EÚ. Fungovanie EFSF je navyše obmedzené do konca roka 2012 a medzi finančnými investormi panuje určitá neistota, čo sa stane po tomto dátume, resp. po vypršaní poskytnutých záruk, s dlhmi problémových krajín eurozóny. Z tohto dôvodu je pre budúcu finančnú a fiškálnu stabilitu EÚ potrebná zmena článku 136 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (SFEU), resp. vytvorenie mechanizmu pre stabilitu po roku 2013. Predsa len by som chcel upozorniť na to, že tento mechanizmus nebude všeliekom na samotnú záchranu rozpočtov problémových (periférnych) štátov a že by sa malo zvážiť aj komplexné riešenie danej problematiky (zníženie verejného dlhu, obnova dôveryhodnosti bankového sektora a štrukturálne reformy vrátane fiškálnej konsolidácie periférnych štátov s cieľom zvýšiť ich konkurencieschopnosť). Celkovo sa domnievam, že predložená správa kolegov Elmara Broka a Roberta Gualtieriho predstavuje presnú analýzu danej problematiky, odkazuje na relevantné právne predpisy EÚ vrátane stanoviska Výboru pre rozpočet, a preto odporúčam schváliť zmenu a doplnenie článku 136 ZFEÚ v navrhovanej podobe.
Sandra Kalniete
Za ostatných niekoľko rokov zažilo euro viacero šokov, ktoré by inú menu možno zničili. Zásahy lídrov EÚ, aj keď neboli vždy dostatočne rýchle alebo presvedčivé, umožnili euro obrániť. Situácia ešte stále prináša množstvo problémov, ale som presvedčená, že Európa túto krízu prekoná a hospodársky zosilnie. Kríza odhalila slabé miesta EÚ a jasnejšie ukázala, aké zmeny a doplnenia sú potrebné v právnych predpisoch Európskej únie vrátane Zmluvy o fungovaní Európskej únie vzhľadom na mechanizmus pre stabilitu pre krajiny eurozóny. Som presvedčená, že vytvorenie Európskeho mechanizmu pre finančnú stabilitu (EFSM) je jedným z najdôležitejších opatrení, ktoré EÚ môže prijať, aby v budúcnosti predišla vážnym hospodárskym krízam. Prirodzene, vytvorenie EFSM nevyrieši všetky problémy, a preto je dôležité, aby vlády uznali svoju zodpovednosť za dodržiavanie maastrichtských kritérií a presadzovali citlivú, premyslenú hospodársku a menovú politiku založenú na dlhodobých cieľoch. Nemôžeme si dovoliť opakovanie scenárov z uplynulých rokov, keď členské štáty presadzovali hospodárske politiky podľa hesla "plnou parou vpred", nehľadiac na maastrichtské kritériá a porušujúc ďalšie základné ekonomické zákonitosti. Euro nie je len mena. Je to aj politický záväzok preukazujúci schopnosť EÚ byť zjednotenou v rozmanitosti. Euro je zárukou európskej stability, rastu a jednoty. Preto ani najmenej nepochybujem o tom, že budeme dostatočne bystrí a múdri, aby sme prekonali túto krízu a poskytli nový podnet pre rozvoj.
