Új készségek és új munkahelyek menetrend (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság közleménye az új készségek és munkahelyek menetrendjéről.
László Andor
a Bizottság tagja. - Elnök úr, az Európai Unióban ma 23 millió munkanélküli van, ami azt jelenti, hogy a munkanélküliség ráta nagyjából 10%.
Ez a helyzet a pénzügyi és gazdasági válság következtében alakult ki, és szembe kell néznünk drámai következményeivel, de ez nem rettentette vissza az Európai Bizottságot attól, hogy az Európa 2020 stratégiában ambiciózus célkitűzéseket fogalmazzon meg; az Európai Unió ambiciózus célokat tűzött maga elé a nem is olyan távoli jövőre nézve.
Kiemelt célunk, hogy 2020-ra mind a nők, mind a férfiak foglalkoztatási rátája elérje a 75%-ot. Ma pedig még egy kiemelt kezdeményezést elfogadott a Bizottság az Európa 2020 stratégia keretében: az "új készségek és munkahelyek menetrendjét”, amely azt tartalmazza, hogyan akarjuk elérni a teljes foglalkoztatottságot.
Ez a menetrend a szeptemberben elfogadott "Mozgásban az ifjúság” elnevezésű kiemelt kezdeményezés kiegészítője. Mindkettőnek a 2020-as foglalkoztatási és oktatáspolitikai célkitűzések megvalósítását kell elősegítenie. Igen, a válság miatt több millió munkahely megszűnt. Igen, a nemzetközi verseny egyre fokozódik, de ez nem kifogás arra, hogy visszarettenjünk a cselekvéstől.
Épp ellenkezőleg, éppen most kell cselekedni, és aktívan alakítani a jövőnket. Rajtunk múlik, hogy teremtünk-e több és jobb munkalehetőséget. A foglalkoztatáspolitika nagyrészt a tagállamok hatáskörébe tartozik, de az uniós politikaalkotóknak - azaz a Bizottságnak az Európai Parlamenttel és a szociális partnerekkel karöltve - el kell végeznie a maga feladatát. Minden munkaképes ember számára lehetővé kell tennünk, hogy dolgozzon. Lehetővé kell tennünk, hogy új ötletekkel álljanak elő, és új vállalkozásokba fogjanak. Biztosítanunk kell, hogy a fiatalabb generáció élvezhesse az általunk kialakított szociális modell előnyeit. Javítani kell a munkahelyek minőségét és valamennyi munkavállaló munkakörülményeit. Az új készségek és munkahelyek menetrendje négy területen hoz intézkedéseket: működőképes munkaerőpiacok; készségek; munkahelyek minősége és munkakörülmények; munkahelyteremtés.
A menetrend 13 konkrét intézkedést határoz meg uniós szinten, amelyeket a kormányokkal, szociális partnerekkel és a civil társadalommal együttműködve kell végrehajtani.
Először is, a munkaerőpiacok szükséges rugalmasságának és biztonságának megteremtését célzó munkaerő-piaci reformokkal működőképesebbé kell tenni a munkaerőpiacokat. Az elmúlt két év egyik tanulsága az, hogy a rugalmas biztonság politikája hozzájárul a válságból való kilábaláshoz.
Szándékunkban áll a tagállamokkal és a szociális partnerekkel megvitatni a rugalmas biztonság valamennyi komponensét, ill. hogy ezeket a rugalmas biztonság közös uniós elvei alapján hogyan lehetne továbbfejleszteni.
A menetrend kiemeli a rugalmas, de megbízható szerződéseket, az egész életen át tartó tanulás átfogó stratégiáit, az aktív munkaerő-piaci politikákat és korszerű szociális védelmi rendszereket.
Az EU-ban erősen szegmentált munkaerőpiacok vannak, ahol a biztonságos, határozatlan idejű szerződéssel dolgozó munkavállalók mellett (gyakran valóban egymás mellett, egyazon munkahelyen, ugyanazt a munkát végezve) vannak határozott idejű szerződéssel dolgozó munkavállalók is, akik számára kevés szociális biztosítékot biztosítanak, és nincs túl sok kilátásuk állandó munkára.
A helyzet javítása és a meglévő egyenlőtlenségek csökkentése érdekében megvitatásra érdemes megoldásnak tűnik a ma elfogadott menetrendben is szereplő megoldás: a határozatlan idejű szerződésen alapuló konstrukciók gyakoribb alkalmazása, mégpedig megfelelően hosszú próbaidővel, valamint a munkavállaló védelmét szolgáló jogok, a továbbképzési lehetőségek, az egész életen át tartó tanulás és a pályaorientáció fokozatos bővülésével.
Ez a konstrukció azon gátló tényezők felszámolásával, amelyek a munkaadókat gyakran visszatartják attól, hogy az újakat hosszú távra felvegyék, idővel valamennyi munkavállalót teljes jogú munkavállalóvá tenne, miközben a cégek a próbaidő alatt megfelelő, de egyre csökkenő rugalmasságot élveznének.
Másodszor, ki kell alakítanunk az emberekben a foglalkoztatáshoz szükséges készségeket. Tudjuk, hogy bizonyos munkaadók még ma is nehezen töltik be az üres álláshelyeket, mivel nem találnak megfelelő készségekkel rendelkező embereket.
Ez nemcsak arra világít rá, hogy ki kell alakítanunk a megfelelő készségeket, hanem arra is, hogy az EU munkaerőpiacán egyáltalán nincs meg az összhang a készségkínálat és a készségigények között.
A jövőben még komolyabb munkaerőhiány alakulhat ki - egyre kevesebb IKT-szakember, orvos, ápolónő és kutató lesz, és hiány lesz "zöld kompetenciával" rendelkező szakemberekből, akiknek feladata a zöldebb gazdaság megteremtése.
Ezen a területen az "Új készségek és munkahelyek” menetrendje gyakorlati eszközöket javasol. Átláthatóbbá fogjuk tenni a készségigényeket, elő fogjuk mozdítani a készségkínálat és a készségigények közötti nagyobb összhangot, nevezetesen az uniós készségkörkép segítségével, amely alapján az emberek jobban fognak tudni tájékozódni azzal kapcsolatban, milyen készségekre van a leginkább szükség ma és a jövőben. Vassiliou biztos asszony erről többet tud majd mondani. Az világos, hogy szorosan együtt kell működnünk minden érintettel az oktatás és képzés, valamint a munka világa közötti szakadék áthidalása érdekében.
Harmadik javaslatunk a munkahelyek minősége és a munkakörülmények javítása. Az EU ezen a téren nagyon ambiciózus jogi szabályozással rendelkezik, amelyet most felül kell vizsgálni. A jogszabályok végrehajtása során szerzett tapasztalat megmutatta, mikor és hol van szükség változtatásra. Biztosítanunk kell, hogy a jogi szabályozás megfelelő legyen; hogy összhangban legyen a munkaszervezési sémák és a technológia változásaival, és hogy a polgárok és a vállalkozások számára érthetőbb és könnyebben alkalmazható legyen.
A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy javasoljuk a munkaidőről szóló irányelv felülvizsgálatát, és jogalkotási javaslatot teszünk a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv eredményesebb végrehajtására, továbbá javaslatokat fogunk tenni a munkahelyi egészség és biztonság terén is.
Az uniós jogi szabályozás felülvizsgálatán túl az új készségek és munkahelyek menetrendje integrált megközelítést javasol, amely úgynevezett puha eszközöket tartalmaz - ilyenek pl. a magatartási kódexek és ajánlások, a végrehajtási iránymutatások, a referenciaértékek megállapítása, valamint a bevált gyakorlatok cseréje.
Örömmel vitatom meg önökkel ezeket a kérdéseket és bízom benne, hogy az Európai Parlamenttel, a tagállamokkal és a szociális partnerekkel együtt működőképesebbé tehetjük ezeket a javaslatokat.
Végül, de nem utolsósorban, munkahelyeket kell teremtenünk. A növekedéshez szükség van a munkahelyteremtésre, de ennek túl sok akadály áll az útjában. Javaslatot teszünk a munkahelyteremtés keretfeltételeinek javítására, különös tekintettel a gyorsan változó ágazatokra és a K+F-igényes ágazatokra, mégpedig az adminisztratív terhek és a munkára kivetett adók csökkentése, valamint a vállalkozások támogatása révén.
Intézkedéseket javaslunk a vállalkozások ösztönzésére és azok támogatására, akik vállalkozásba akarnak kezdeni vagy nemrég vállalkozásba kezdtek.
Ezzel kapcsolatban nem lehet elégszer hangsúlyozni az új mikrofinanszírozási eszköz fontosságát, amely segít abban, hogy az emberek saját vállalkozást hozzanak létre. Az Európai Unióban rengeteg tehetség van. Tegyük lehetővé, hogy a minket körülvevő ötletek és innovációk új, minőségi munkahelyek létrehozásához vezessenek.
A Bizottság ma bemutatta prioritásait a teljes foglalkoztatottság előmozdításának megvalósítása terén. Ha mindannyian együttműködünk, az új készségek és munkahelyek menetrendje valódi változást hozhat. Ezért mindannyiukat felszólítom, hogy vegyenek aktívan részt a teljes foglalkoztatás megteremtésére irányuló erőfeszítéseinkben.
Androulla Vassiliou
a Bizottság tagja. - Elnök úr, nagyon örülök, hogy Andor biztos úrral együtt bemutathatnom önöknek az "Új készségek és munkahelyek menetrendje” címet viselő kiemelt kezdeményezést. Mindenképpen jobb oktatásra és képzésre van szükség ahhoz, hogy az emberekben kialakítsuk azokat a készségeket, amelyekre szükségük van ahhoz, hogy munkát találjanak, azt meg is tudják őrizni, és felkészüljenek a munka világának jövőbeli kihívásaira.
Ezért be kell fektetnünk az emberekbe és innovatív képességeikbe, abba a képességükbe, hogy új vállalkozásokat és új munkahelyeket képesek létrehozni. A magas szintű képzésbe és oktatásba való jelentős és hosszú távú befektetés nélkül gazdaságaink nem fognak tudni gyorsan kilábalni a válságból. Az "Európa 2020 - Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” központi elemét képezik a készségek. Ezért két kiemelt kezdeményezésnek, a 'Mozgásban az ifjúság' és az 'Új készségek és munkahelyek menetrendje' kezdeményezésnek is vannak fontos oktatási és képzési, valamint foglalkoztatási dimenziói.
A ma tárgyalt kezdeményezéssel azt akarjuk megmutatni, hogy az oktatás és képzés hogyan járulhat hozzá ahhoz, hogy 2020-ig 75%-ra növeljük a foglalkoztatási rátát. A jól képzett munkaerő által betöltendő munkahelyek száma 2020-ig előreláthatólag 16 millióval fog növekedni, míg az alacsonyan képzett munkavállalók által betöltendő munkahelyek száma mintegy 12 millióval csökkenni fog. Európában több mint 80 millió felnőtt komoly hiányosságokkal küzd az alapvető készségek terén. Ezért sürgős intézkedésekre van szükség, főként az oktatás területén.
Először is, a munkaerőpiacok működőképesebbé tétele érdekében, ahogy Andor biztos úr is mondta, az egész életen át tartó tanulást a rugalmas biztonság stratégiáinak egyik alapvető pillérévé kell tennünk. A diagnózist illetően valamennyien egyetértünk. A készségek biztosíthatják és javíthatják a munkaerő-piaci váltásokat, de az egész életen át tartó tanulás Európában még nem valósult meg. Nem szabad, hogy a jól képzett emberek számára a készségek fejlesztése luxusnak számítson. Hiszen mindenkinek fejlesztenie kell készségeit. Az alacsonyan képzetteknek valamennyi tagállamban nagyon kevés lehetőségük van arra, hogy folyamatos képzésben vegyenek részt. Ezen valamennyi partner, a kormányok, a munkáltatók és a polgárok közös erőfeszítésével változtatni kell.
Másodszor, ki kell alakítani az emberekben a foglalkoztatáshoz szükséges készségeket. Európának nemcsak a már a munkaerőpiacon lévő emberek készségeit kell fejlesztenie, hanem kezdettől fogva biztosítania kell az emberek számára a készségek megfelelő kombinációját ahhoz, hogy alkalmazkodni tudjanak a gyorsan változó társadalomhoz. Először is, jobban előre kell jeleznünk a munkaerőpiac készségigényeit. Ezért uniós készségkörképet fogunk készíteni, amely nemcsak azt fogja megmutatni, milyen készségeket keresnek a munkáltatók jelenleg, hanem a jövőbeli készségigényeket is előre fogja jelezni. Annak érdekében, hogy a fiatalokat felkészítsük a munkaerő-piaci részvételre, és arra, hogy olyan munkákat tudjanak elvégezni, amelyek most talán még nem is léteznek, ügyelnünk kell arra, hogy az oktatási rendszerek a készségek megfelelő kombinációját nyújtsák számukra. Különleges hangsúlyt kell helyezni az alapvető olvasási, matematikai és természettudományos készségekre.
Kiemelkedően fontos, hogy küzdjünk az oktatás alacsony teljesítménye és az iskolai lemorzsolódás ellen. Ezért döntöttem úgy, hogy januárban létrehozunk egy szövegértési készséggel foglalkozó magas szintű csoportot. A tudásalapú társadalom megteremtéséhez szükség van arra, hogy gyermekeink jobbak legyenek a természettudományok, a matematika és a technológia terén. Ugyanakkor a transzverzális készségek megszerzésére is fokozottan oda akarunk figyelni, mivel ezek létfontosságúak a foglalkoztathatósághoz: ilyenek például a nyelvi készségek, a digitális kompetenciák vagy a vállalkozói ismeretek, ill. a kezdeményezőképesség fejlesztése. Véleményem szerint ugyanilyen fontos az is, hogy biztosítsuk azon kompetenciák fejlesztését, amelyeket a jövő munkahelyei meg fognak kívánni; ilyenek például a megújuló energiaforrásokkal, a zöld épületekkel, az intelligens közlekedéssel és az e-egészségüggyel kapcsolatos munkahelyek, hogy csak néhányat említsek.
Hiszen bizonyos munkáltatók a válság és a magas munkanélküliségi ráta ellenére is nehezen találnak munkaerőt. Ezért a menetrend felszólít arra, hogy nagyobb összhangot kell teremteni az emberek készségei és a munkalehetőségek között, és ki kell használni Európa potenciális munkahelyeit. E célból javasolni fogom egy európai készségútlevél bevezetését, amelyben a polgárok világos és összehasonlítható módon rögzíthetik készségeiket. Ez a népszerű Europass önéletrajzra fog épülni. Végezetül azt szeretném még leszögezni, hogy önmagában sem az oktatás, sem a foglalkoztatás nem teremtheti meg a készségek megfelelő kombinációját.
Keresnünk kell az együttműködés és partnerség új formáit az oktatást és képzést nyújtó intézményekkel, a vállalkozásokkal és más érdekelt felekkel, ideértve a szakszervezeteket és az állami foglalkoztatási szolgálatokat.
Elnök úr, tisztelt képviselők, az Európa 2020 stratégiával kitűztük a célokat, és megfogalmaztuk törekvéseinket. Most itt az ideje, hogy elkezdjük ezek megvalósítását, és meghatározzuk reformstratégiánkat. Az új készségek és munkahelyek menetrendje megmutatja, hogyan tud Európa hozzájárulni célkitűzéseink megvalósításához. A válságból úgy lábalhatunk ki, ha több és jobb munkahelyet teremtve versenyképes, tudásalapú gazdaságot hozunk létre Európában.
Csaba Őry
Tisztelt biztos úr, biztos asszony! Bár a Parlament hagyományaihoz illően segítő szándékkal, de kritikusan szoktunk viszonyulni az előterjesztésekhez, most azt kell mondanom, hogy a legteljesebb mértékben üdvözlöm és támogatom a most ismertetett elképzelést. Különösen örülök a biztos úr által használt definíciónak a teljes foglalkoztatás, mint cél, aki tud és akar, annak legyen módja és lehetősége dolgozni.
Támogatom a négy legfőbb prioritást is, jobban funkcionáló munkaerőpiacokat, jobb minőségű munkahelyeket, hatékonyabb politikákat a munkahelyteremtésben és jobb munkakörülményeket. Még akkor is, hogyha látjuk, hogy mindezek elérése nem lesz könnyű. Egyetértünk a flexicurity-ről elhangzottakkal, bár meg kell mondanom, valóban itt az idő, hogy a részletekről beszéljünk. Sokszor használjuk és sokféleképpen gondolkodunk arról, hogy mit is jelent ez valójában.
A jobb jogalkotás alapelveivel összhangban szükségesnek látjuk a változó munkaviszonyokra reagálni. Indokolt tehát újra elővenni a munkaidő irányelvet, bár megjegyzem, a kiküldetési irányelvnél mi nem tartunk szükségesnek új irányelvet, viszont készen állunk arra, hogy megvitassuk a végrehajtást és ennek tapasztalatait, ha kell, adott esetben módosítsunk. Viszont fölhívnám a figyelmet az atipikus munkavégzés formáinak szabályozására. Ez mind a társadalombiztosítási és egyéb feltételek tekintetében teljesen új munkaadói, munkavállalói viszonyokat jelent és nyilvánvalóan sok a hiátus még ezen a területen.
Fokozni kell a mobilitást, az állami foglalkoztatási szolgálatok együttműködésére jobban oda kell figyelni és végezetül elnök úr, látom, hogy telik az idő, teljes mértékben egyetértek azzal, hogy az alacsony képzettség az többe kerül bizonyos értelemben, mint a válság. Mindenki számára tehát el kell érnünk azt, hogy megfelelő képzésben, rugalmas képzésben, a formális és informális képzések lehetőségének elismerésében gondolkodjunk tovább.
Sylvana Rapti
Elnök úr, nagy örömmel hallgattam a két biztos nyilatkozatait. Válság, különösen akut válság idején szükségünk van vízióra. Ez a két nyilatkozat felvázol számunkra egy víziót. Mindkét nyilatkozat ambiciózus. Négy olyan célt tűznek ki, amelyeket szerintem valamennyi európai polgár támogatni fog.
De - akármennyire is jók a dolgok, mindig van egy "de” - mindenekelőtt a biztonság kérdését szeretném felvetni. Véleményünk szerint a rugalmasságnak és a biztonságnak kéz a kézben kell járniuk, és a biztonságnak kell prioritást kapnia. Az oktatás és képzés kérdése nagyon-nagyon alapvető kérdés, mivel - ahogy Andor biztos úr is helyesen mondta - nemcsak új készségekre van szükség, hanem a régi készségeket is a megfelelő irányba kell terelnünk. Aztán vannak a vállalkozással kapcsolatos kérdések. Meg kell könnyítenünk a fiatalok számára, hogy saját vállalkozásba kezdjenek. Meg kell könnyítenünk a vállalkozások számára, hogy több embert vegyenek fel.
Végezetül szeretnék utalni Vassiliou biztos asszony jó ötletére, az európai készségútlevélre. Ez azonnal eszembe juttatja a kirendelt munkavállalókat, és felmerül bennem a kérdés: ha az útlevelemben kivételes készségek szerepelnek, A országból származom és B országba megyek dolgozni, akkor a munkaszerződésem kérdése meg lesz oldva? Ön mellett állunk, együtt fogunk működni önnel az ellenőrzésben és a küzdelemben.
Marian Harkin
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, biztos úr, a négy kulcsfontosságú terület közül most csak egyről szeretnék beszélni. Ez pedig a munkahelyteremtést és a munkaerő-kereslet növekedését segítő határozottabb szakpolitikai intézkedések területe.
A dokumentum szerint a fellendülésnek a munkahelyteremtő növekedésen kell alapulnia, de a gazdasági válság óta Európa gazdasági növekedése egyenetlen és gyenge. Ír európai parlamenti képviselőként nagyon jól tudom, hogy mindenki folyamatosan a megszorító intézkedésekről beszél, és szerintem valós félelem, hogy ez a növekedés minden lehetőségét meg fogja fojtani.
Kérdésem a következő: az új munkahelyek és a növekedés menetrendje Írországra, Görögországra és a többi, komoly megszorító intézkedéseket alkalmazó országra nem fog vonatkozni? Miből fog származni a növekedés, honnan lesznek új munkahelyek?
A dokumentum kitűnő ötleteket tartalmaz, nem akarom lebecsülni ezeket. Az egyik lényeges gondolat arra vonatkozik, hogyan kellene összekapcsolnunk a beruházásokat, a kutatást és fejlesztést, ill. az innovációt magával a termelési rendszerrel. Elengedhetetlen, hogy a kettőt összekapcsoljuk egymással.
Nagyon időszerűek a szociális gazdaság, a szövetkezetek, a kölcsönös önsegélye társaságok, valamint a mikrovállalkozások támogatására irányuló javaslatok, hiszen ezek előmozdítják a helyi szintű foglalkoztatási lehetőségek megteremtését, és úgy gondolom, hogy a kölcsönös önsegélyező társaságok révén megvalósuló, helyi szintű és nonprofit alapú mobilizáció a fenntartható fejlődés hajtóereje lehet.
A vállalkozások támogatása lehetővé fogja tenni, hogy a polgárok maguk is valóban részt vegyenek a gazdasági fellendülésben. A készségek és munkahelyek közötti nagyobb összhang megteremtése alapvető fontosságú, de számos dolog aggaszt, biztos úr.
A múlt héten itt a Parlamentben a házigazdája voltam egy, a társadalmi befogadásról és a mentális betegségekről szóló találkozónak, és egy kedves osztrák hölgy azt mondta, hogy a politikusoknak nem kellene a munkahelyekről és a növekedésről beszélniük, mert senki nem hisz nekik! Nem tudom, ön hogy van vele, biztos úr, de engem ez megrázott. Nem azt akarom mondani, hogy nagyon sokan így gondolják, de azt hiszem, egyre többen gondolják így. Ezért szavainkat végre tettekre kell váltani.
Ez valóban nem tűr halasztást, és le kell szoknunk a sablonos gondolkodásról. Igent mondunk a zöld munkahelyekre és a digitális munkahelyekre, de ne feledkezzünk el a helyi szintű munkahelyekről és a nonprofit szellemiség támogatásáról se, természetesen nem a profitorientált modell - amely jelenleg éppen az eurót és az Unió stabilitását fenyegeti - helyettesítéseként, hanem ellensúlyozásaként.
Elisabeth Schroedter
Elnök úr, Vassiliou asszony, Andor úr, nagy elvárásaink voltak az új készségek és munkahelyek menetrendjével kapcsolatban. A menetrend egyik célja az lett volna, hogy segítsen az európai munkavállalóknak felkészülni a környezeti változásokra. Ami a legfontosabb, mivel a Parlament számos elképzelést megfogalmazott a zöld munkahelyekről szóló állásfoglalásában, azt vártuk, hogy a Bizottság átveszi és továbbfejleszti ezeket, és konkrét intézkedéseket fog javasolni arra nézve, hogyan lehetne a környezeti változáshoz kötődő, új munkahelyeket létrehozni, vagy hogyan lehetne a meglévő munkahelyeket úgy átalakítani, hogy meg lehessen őrizni őket - mindez zöldebbé tenné Európa ipari társadalmát, és a munkavállalók javát is szolgálná. És ehelyett mi történt? Megint a rugalmas biztonságot vették elő. Valóban úgy gondolják, hogy deregulációval új munkahelyeket lehet létrehozni? Hiszen most állapítottuk meg, hogy egy válságban először a bizonytalan munkahelyek szűnnek meg.
Csak annyit mondhatok, hogy önök tévednek, ha azt hiszik, hogy a tudásalapú és fenntartható gazdaságot fel lehet építeni bizonytalanságra és nem megfelelő munkakörülményekre alapozva. Önök arra összpontosítanak, hogyan lehet a munka révén elszegényedni, nem pedig a prosperitás növelésére. És a szegénység nem jó alap a fejlődéshez. Ahhoz, hogy a környezetvédelem terén előrelépjünk, széles körű oktatási és képzési programot kell nyújtani minden munkavállalónak, különösen az alsóbb szinteken. Kérem, dolgozzanak és javítsanak még ezen a menetrenden!
Mara Bizzotto
Elnök úr, hölgyeim és uraim, felszólalásom most nem lesz a szokásos euroszkeptikus retorikai gyakorlat, inkább felszólítás az EU-hoz, hogy kezdje el végre inkább a tartalmat nézni a csomagolás helyett, és a rideg valóság javára szakadjon el végre a propagandától.
Most, hogy a lisszaboni stratégia csődöt mondott, az EU új szlogent talált ki, az "EU 2020”-at, de ez valójában semmiféle innovatív választ nem ad a foglalkoztatási problémákra. Ezt a statisztikák is mutatják: Európában a munkanélküliségi ráta 9,6%, a fiatalok munkanélküliségi rátája pedig 20,2%. Olaszországban, amely az EU költségvetésének harmadik legnagyobb nettó befizetője, még drámaibb a helyzet, ugyanis a fiatalok 25,9%-a munkanélküli.
Ehelyett inkább olyan Európát szeretnék, ahol a forrásokat nem vesztegetik népszerűsítő kampányokra, hanem hatékony beruházásokat hajtanak végre, és így a képzés valóban felkészíti a fiatalokat a megfelelő munkalehetőségeket kínáló belső piac igényeire.
Végezetül szeretném hangsúlyozni a szakképzés fontosságát, amely nemzeteink kiválóságának szimbóluma. A kézműiparban van foglalkoztatási potenciál, valamint olyan szaktudás, amelyet használni kell az európai rendszer versenyképességének fenntartása érdekében.
Licia Ronzulli
(IT) Elnök úr, Andor úr, Vassiliou asszony, hölgyeim és uraim, azt a célt tűztük magunk elé, hogy felmérjük a munkaerőpiac igényeit a következő évek vonatkozásában. Tehát a fiatal európaiak jövőjéről, a szakmák jövőjéről és a társadalmaink fenntartásáért felelős gazdaságok jövőjéről van szó.
Nagyon sokat gondolkodtunk azon, vajon tíz év múlva milyen típusú munkákat fognak kínálni, hogyan fognak addigra megváltozni a képesítések, és vajon milyen készségekre lesz szükség az egész Unióban. Folyamatosan azon gondolkodunk, hogy vajon az európai polgároknak jelenleg kínált oktatás és képzés elő fogja-e segíteni, hogy könnyen munkát találjanak.
Kíváncsi vagyok, hogyan fogja a Bizottság a maga elé tűzött célok elérését célzó, új intézkedéseket a gyakorlatban végrehajtani. Biztosan ismerjük a fiatalok valamennyi igényét? Biztosak lehetünk benne, hogy az e-tanulás a megoldás, vagy meg kell vizsgálnunk az oktatás és képzés új, hatásosabb formáit? Hat hónap múlva véget ér a 2010 májusában bevezetett kísérleti projekt, tehát itt az ideje a költségvetések megtervezésének. Vajon pozitívak lesznek az elért eredmények? Ösztönzőek lesznek? Célul kell kitűznünk, hogy a fiatalok képzése olyan európai oktatási politikákon alapuljon, amelyek képesek előre jelezni a jövőbeli igényeket.
Nemrég hallottam egy hosszú listát arról, hogy mi a "teendő”. Hogy orvosi terminológiát használjak, sokat hallottam a diagnózisról, de nem túl sokat a gyógymódról. Nem szabad üres fecsegéssel beérnünk, hanem valóban megfelelő elképzelésekre van szükség, ahogy azt az EU 2020 stratégia megkívánja. Ez az a kihívás, amelyre minden tagállamnak és minden vállalkozásnak fel kell készülnie, és ez a legjobb örökség, amit gyermekeinkre hagyhatunk.
Evelyn Regner
(DE) Elnök úr, Andor úr, Vassiliou asszony, az új munkahelyekhez szükséges új készségek - ez nagyon fontos téma. Hogy miért? Mert a jövőről van szó. Nem csak rólunk van szó, nem csak arról, hogy esetleg nem találjuk meg a helyes utat az olyan kihívások közepette, mint a demográfiai változások és a gazdasági válság. Arról is szó van, hogy a kiegészítő képesítések lehetővé fogják tenni az emberek számára, hogy megtervezzék a jövő munkahelyeit, és így aktívan hozzájáruljanak az innovatív gazdasághoz.
Andor úr, ön nagy hangsúlyt helyez a szociális partnerségre, és ez jó. Azonban arra buzdítanám a Bizottságot, hogy fokozottan figyeljen oda a munkakörülményekre is, valamint a munka jelentette fizikai és főként mentális stresszre. Mi haszna származik a társadalomnak abból, ha az emberek magas szintű teljesítményt nyújtanak rövid távon, hosszú távon viszont kiégett roncsokká válnak? Semmi. Az acquis communautaire szisztematikus kiértékelésének ezen a megközelítésen kell alapulnia, nem pedig a jobb szabályozásra való törekvésen.
Ami a rugalmas biztonság témáját illeti, nem támogatom a Bizottság valamiféle bevezető munkaszerződéssel kapcsolatos javaslatát, amelynek alapján a munkavállaló csak bizonyos idő elteltével tenne szert valamennyi munkával kapcsolatos jogra. Nem igazságtalan rögtön a szakmai pályafutásuk kezdetén így bánni a fiatalokkal, akik a jövő záloga? És ez azt akarja jelenteni, hogy a Bizottság bizonyos értelemben megadja magát, és elfogadja a foglalkoztatás kétes formáit? Szeretném, ha ezzel kapcsolatban a Bizottság még tovább gondolkodna, és javítana az anyagon.
Jutta Steinruck
(DE) Elnök úr, Andor úr, Vassiliou úr, való igaz, hogy legsürgetőbb feladataink közé tartozik a munkanélküliség elleni küzdelem és a teljes foglalkoztatottság megteremtése. Ahogy Harkin asszony mondta, az európai polgárok nem koncepciókat akarnak; konkrét megoldásokat szeretnének. Szeretnék köszönetet mondani önöknek ezért a kezdeményezésért. A menetrend számos pozitív megközelítését tartalmaz, ahogy arra képviselőcsoportomból már ketten is utaltak. Azonban szerintem szükség van még módosításokra, mivel a nagyobb rugalmasság és a nagyobb mobilitás egyetlen új munkahelyet sem fog létrehozni. Támogatom azt, amit Schroedter asszony mondott ezzel összefüggésben. Európában és a tagállamokban jó és biztonságos munkahelyekre van szükség, és a vállalkozásoknak biztosítaniuk kell, hogy ezek állandó munkahelyek legyenek, ahol az emberek jól keresnek. Ez ismét általános szabály kell, hogy legyen, és ennek eléréséhez európai szinten együtt kell működnünk, és meg kell találnunk a legmegfelelőbb utat.
A menetrendben szerepelnek a munkaszerződések új formái, amelyek a munkavállalóknak kevesebb jogot biztosítanának szakmai pályafutásuk elején. Ezeket "határozatlan idejű szerződéses megállapodásokként” említi a menetrend. Szerintem ez egyetlen új munkahelyet sem fog teremteni. A tapasztalat azt mutatja, és néhány éve a német szociáldemokrata kormány is megállapította, hogy a munkavállalói jogok megcsorbítása nem teremt új munkahelyeket. Az ilyen intézkedések egyszerűen csak bizonytalan munkahelyekké változtatnak biztos munkahelyeket. Nem hagyhatjuk, hogy ez megtörténjen.
Elena Băsescu
(RO) Elnök úr, a vita időzítése nagyon jó, mivel az EU gazdaságának talpraállása továbbra is törékeny, és a tagállamok még mindig szomorú munkaerő-piaci helyzettel néznek szembe.
Ezért az európai társadalomnak tudásalapú társadalommá kell válnia. Az EU-nak biztosítania kell, hogy nagyobb összhang legyen a munkaerő-piaci kereslet és kínálat között, és hogy a munkaerő rendelkezzen az újonnan létrejövő munkahelyekhez szükséges készségekkel.
Ami Romániát illeti, a Bizottság legutóbbi monitoring jelentése szerint 2010 eleje óta stabil a munkaerőpiac. Azonban a fellendüléssel nem csökken azonnal a munkanélküliség! Sajnálatos módon a Romániában élő fiatalok még mindig az egyik leginkább érintett csoport. Több mint 20%-uknak nincs munkája.
Úgy gondolom, hogy az Európai Bizottság eszköze ebben az összefüggésben hasznos, mivel elsődleges célkitűzése a fiatalok munkaerő-piaci részvételének növelése.
Katarína Neveďalová
(SK) Elnök úr, ha a munkanélküliségről van szó, akkor mindenképpen szükséges fokozott figyelmet fordítani a fiatalok munkanélküliségére, amely az európai átlag kétszerese, egyes országokban négyszerese. A most bemutatott menetrendet sokkal jobbnak tartom, mint a stratégiát.
Konkrét intézkedéseket kell elfogadnunk a foglalkoztatás támogatására és a hatékony monitorozásra nézve. Kétségkívül meg kell erősítenünk az együttműködést a nemzeti munkaügyi és oktatási minisztériumok között, hosszú távú stratégiát kell kidolgoznunk azzal kapcsolatban, milyen követelményeket támaszt a munkaerőpiac jelenleg és a jövőben a potenciális munkakeresőkkel szemben.
Az oktatás és a képzés, egy szakma megtanulása hosszú folyamat, ezért nemcsak azt kell tudnunk, mire van szükség most, hanem azt is, mire lesz szükség 10 év múlva - csak így tudunk segíteni a jövő generációnak. A biztos asszony említette a jobb oktatást és az emberekbe való befektetést. Ebben teljesen egyetértek vele. A fiatalokból csak akkor lesz versenyképes generáció, és csak akkor tudnak egy jobb Európai Uniót létrehozni, ha többet fektetünk be az oktatásukba.
Ezért felszólítom az EU tagállamait, hogy ezekben a nehéz időkben ne nyirbálják meg az oktatási és ifjúsági költségvetést, hanem inkább növeljék. Minden oktatásra költött cent százszorosan meg fog térülni egy elégedett és erős jövő generáció formájában.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, ezeknek az intézkedéseknek a középpontjában az Európai Unión belül elérhető emberi erőforrás lehető legjobb kihasználásának kell állnia - a tömeges bevándorlással szemben. A gyakorlatban ez olyan új, hosszú távú készségek kifejlesztését jelenti, amelyek megfelelnek az új munkaerő-piaci követelményeknek. Továbbképzési programot kell kidolgoznunk azon uniós polgárok számára, akik félbehagyták az iskolát, a szakmai gyakorlatot vagy az egyetemet.
Ezenkívül ösztönzőkre van szükség a továbbképzés, az átképzés és az egész életen át tartó tanulás terén. Amikor 2011-ben a munkaerőpiac megnyílik a kelet-európai országok előtt, az EU-nak intézkedéseket kell tennie a tagállamok azon polgárai védelmére, akiket különösen érzékenyen fog érinteni a munkaerőpiac megnyitása. A változás első áldozatai az alacsonyabban képzettek és az önfoglalkoztatók lesznek. Remélem, a Bizottság megfelelő védelmet fog biztosítani ezeknek az embereknek a munkanélküliség, az alacsony bérért való foglalkoztatás és a szociális dömping ellen.
Salvatore Iacolino
(IT) Elnök úr, Andor úr, Vassiliou asszony, hölgyeim és uraim, kétségkívül örülnünk kell annak, ha egy, az Európai Unió számára ilyen nehéz időszakban, olyan bátorságot és eltökéltséget láthatunk, mint amiről a Bizottság tett tanúbizonyságot a most bemutatott kezdeményezéseiben.
Célzottabb képzés, olyan tudás és képességek megszerzésére irányuló oktatás, amelyekre a munkaerőpiacon szükség van, a fiatalok fejlesztése képzéssel és napról napra bővülő tapasztalatokkal, valamint egy új készségeket követelő munkaerőpiac, amelynek azonban a lehető legjobban ki kell használnia a migrációt.
A négy célkitűzés ösztönző, de kétségtelen az is, hogy a Bizottság rendelkezésére álló számos eszközt jobban ki kell használni. Előre kell tekintenünk és megfontoltnak kell lennünk, ezenkívül a legújabb technológiákat figyelembe véve kell döntéseket hoznunk, mert csak így biztosíthatjuk, hogy a 2020-as stratégia összeegyeztethető legyen a hatékony képzéssel és egy olyan munkaerőpiac létrehozásával, amely az európai társadalmat és főként a fiatalokat szolgálja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök úr, az európai polgárok legfőbb aggodalmai a munkahelyük megtartásával függnek össze.
A gazdasági és pénzügyi válság következtében a munkanélküliségi ráta elérte a 10%-ot, a fiatalok munkanélküliségi rátája pedig a 20%-ot. A fiatalok és az 50 év felettiek gyakran nehezen találnak munkát, és határozott idejű munkaszerződések elfogadására kényszerülnek, vagy olyan munkát kénytelenek végezni, amelyhez alacsonyabb képzettség is elegendő lenne.
Az új munkahelyek létrehozásáról és az új készségekről szóló menetrendet össze kell kapcsolni az Unió iparpolitikájával és innovációs politikájával. Az Unió versenyképességének megőrzéséhez nemcsak megfelelő innovatív kapacitást kell kiépíteni, de a termelési kapacitást is újra kell teremteni, ami munkahelyek teremtését jelenti ez Európai Unióban.
Egy környezetbarát gazdaság nyilvánvalóan új készségeket kíván meg.
Szeretném felhívni a figyelmet a középiskolai lemorzsolódás arányára is. Egyre nő azoknak a fiataloknak a száma, akik nem tudnak középiskolába vagy egyetemre járni. Márpedig a fiatalok jövőjét az oktatás garantálja. Ezért garantálnunk kell a fiatalok oktatáshoz való hozzáférését.
László Andor
a Bizottság tagja. - Nagyon örülök, hogy önök egyetértenek ennek a kiemelt kezdeményezésnek - melynek célja az európai foglalkoztatás növelése, ill. 2020-ra egy ambiciózus cél elérése - az alapelveivel. Természetesen nyitottak vagyunk arra, hogy a különböző részleteket most és a későbbiekben is megvitassuk.
Szeretnék kitérni néhány olyan pontra, amely a vita során felmerült, vagy amelyet esetleg kritizáltak, mivel vannak köztük olyanok, amelyek további magyarázatra szorulnak.
Először is, fenntartjuk a rugalmas biztonság koncepcióját, de ez nem azt jelenti, hogy a rugalmasságra akarjuk helyezni a hangsúlyt, mivel ez azt jelentené, hogy a régi koncepciónál maradunk.
Szeretnék mondani néhány példát, amelyekből jól látszik a jelenre és az új kihívásokra való reflektálás.
Ez a kezdeményezés mindenképpen életkortudatos, és amikor az egész életen át tartó tanulásról beszélünk, akkor az eddiginél nagyobb hangsúlyt akarunk helyezni az idősebb munkavállalók egész életen át tartó tanulási lehetőségeire, mivel a munkával töltött aktív évek egyre inkább kitolódnak, és ezért az embereknek több segítségre lesz szükségük a pályamódosítás és a szakmai előmenetelük fejlesztése területén.
Fokozottabb figyelmet kell szentelnünk a fiataloknak is, ez egyértelműen az Európa 2020 egyik kiemelt területe. De létezik már egy másik kiemelt kezdeményezés - a "Mozgásban az ifjúság” -, amely a fiatalokkal kapcsolatos kezdeményezések és stratégiák többségét nagyon konkrétan körvonalazza.
A fiatalok az a korcsoport, ahol nem akarjuk szorgalmazni a nagyobb mértékű rugalmasságot, mivel itt már elegendő rugalmasság van. Ami a fiatal munkavállalókat illeti, Európában nagyobb mértékű rugalmasság van, mint az Egyesült Államokban. Meg akarjuk viszont könnyíteni a mobilitást, mivel véleményünk szerint az integrált európai munkaerőpiac előnyeit leginkább a fiatalok tudják kihasználni, és egyrészt ezen előnyök, másrészt az Európai Unió intézményei kínálta előnyök kihasználásával fejleszteni tudják készségeiket és versenyképességüket.
Beszéltem a jobb munkakörülményekről és a minőségi munkahelyekről is. Sajnálom, hogy Schroedter asszony nem egészen értett meg. Foglalkozni akarunk a szegmentáltsággal mint a jelenlegi európai munkaerőpiac egyik legnagyobb kihívásával, és egy egészen konkrét példát is felhoztunk erre nézve: a határozatlan idejű szerződéses megállapodást, amely segíthet. Ez nem azt jelenti, hogy az állandó szerződéssel rendelkezők szerződései megszűnnek, hanem azt, hogy segítünk azoknak, akiknek eddig csak rövid távú vagy határozott idejű szerződésre volt esélyük - most a határozatlan idejű szerződéses megállapodás révén fokozatosan bővülhetnek a jogaik. Ez bizonyos mértékig elő fogja segíteni a munkahelyteremtést, és minden bizonnyal elő fogja segíteni a munkavállalók jogainak bővülését. Ez a minőségi munkahelyek szempontjából is nagyon fontos.
Amikor a humán tőkébe való befektetésről beszélünk, nem szabad elfelejtenünk, hogy az Európai Szociális Alap feladata valamennyi tagállam ilyen irányú kezdeményezéseit támogatni, és reméljük, hogy az ESZA továbbra is az EU erőteljes eszköze marad a foglalkoztatásra és társadalmi befogadásra irányuló kezdeményezések támogatása terén.
Itt 10 évre és valamennyi tagállamra vonatkozó kezdeményezésekről van szó. Nem egyes tagállamok sürgős pénzügyi problémáinak rövid távú megoldásáról beszélünk. Nem feltételezhetjük, hogy ez a 10 év végig a sürgős pénzügyi vészhelyzetekről fog szólni. Itt nyilvánvalóan nem egy olyan speciális politikáról van szó, amely az ilyen vészhelyzetekre irányulna, azonban a kezdeményezés Görögországra és Írországra is vonatkozik.
Görögország - akárcsak Spanyolország - nyilvánvalóan azok közé az országok közé tartozik, ahol a nagyobb rugalmasság elősegíthetné a vállalkozások és a befektetők számára kedvezőbb környezet kialakítását. Írországnak pedig ismét egyensúlyba kellene hoznia a versenyképességi tényezőket, és fokozottabb figyelmet kellene szentelnie a készségekbe és az oktatásba történő befektetésnek - szemben más versenyképességi tényezőkkel, amelyeket alaposan kiaknáztak az elmúlt időszakban.
Természetesen figyelmet kell szentelnünk a jelenlegi nagyon kritikus helyzetnek, és jövőre talán lesz egy kis esélyünk a foglalkoztatási szint növelésére. Ha az összképet nézzük, akkor azt mondhatjuk, hogy a jövő év első felétől már javulásra számíthatunk, mivel a fellendülés motorját jelentő fő gazdaságok már most növekedést mutatnak a foglalkoztatás terén. Hisszük, hogy ez a folyamat a pénzügyi ágazat zavarai ellenére folytatódni fog, és bár az általunk előterjesztett európai politikák nem lesznek képesek az egyes tagállamok szintjén megvalósítani a munkahelyteremtést, de megfelelő keretet fognak jelenteni, és irányt mutatnak a tagállamoknak a teljes foglalkoztatás felé vezető úton.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Elena Oana Antonescu
A jelenlegi gazdasági válság, továbbá olyan strukturális tényezők, mint a globalizáció, a technológiai fejlődés, az elöregedő népesség és az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való átállás, szükségessé tették európai foglalkoztatási politikák elfogadását, az uniós intézményeket pedig a munkanélküliség növekedésének kezelése és a szegénység elleni küzdelem terén megfelelő megoldások kidolgozására ösztönözték. Az EU 2020 stratégia részét képező bizottsági kezdeményezés az Európai Unió válasza a jelenlegi gazdasági légkör okozta kihívásokra és a munkaerőpiacon zajló gazdasági és szociális változásokra. Szeretném hangsúlyozni, mennyire fontos a bizottsági kezdeményezésben említett két célkitűzés megvalósítása. Az egyik a gazdasági válságból való kilábalás például a készségek fejlesztése révén, a másik pedig az európai gazdaság hosszú távú versenyképességének biztosítása a jövőbeli igények előrejelzésével és a munkaerő-piaci készségkínálat és készségigények egyensúlyának megteremtésével. Európának az egyre fokozódó globális versenyben növelnie kell a versenyképességét. A készségek jelentik a válságból kivezető utat, és a készségek teszik lehetővé az európai polgárok életszínvonalának növekedését. Üdvözlöm ezt a kezdeményezést, amely információcserére és vitára ösztönzi a tagállamokat a munkahelyteremtésre irányuló megoldások és gyakorlatok terén.
Vilija Blinkevičiūt
Az Európai Unió azt a nagyon ambiciózus célt tűzte maga elé, hogy az elkövetkező évtizedben 75%-ra növeli a foglalkoztatást. Ennek megvalósításához mind uniós, mind nemzeti szinten konkrét intézkedésekre van szükség. Különösen fontosnak tartom a szociális partnerség és a szociális párbeszéd fokozását egyedi intézkedésekkel minden szinten - uniós, nemzeti, regionális, ágazati és vállalati szinten egyaránt. Másodszor pedig, a munkavállalók készségeit és képesítéseit folyamatosan fejleszteni kell, hogy megfeleljenek a munkaerő-piaci igényeknek. Ezért szükség van arra, hogy az alap-, közép- és felsőfokú oktatási rendszereket közelítsük a munkaerő-piaci igényekhez. Folyamatosan azt halljuk, hogy több munkahelyre van szükség - de hogyan lehet munkahelyeket teremteni? Szükség van egy olyan különleges mechanizmusra, amely ösztönzőkkel és adókedvezményekkel mozdítja elő a munkahelyteremtést a fiatalok és az idősebbek számára. Ezenkívül elemezni kell a mikrofinanszírozási eszközök munkaerőpiacra gyakorolt hatását, és rugalmasabbá kell tenni az Európai Szociális Alap felhasználását. Őszintén remélem, hogy az új készségek és munkahelyek menetrendje konkrét eredményeket fog hozni a tagállamok polgárai számára.
Niki Tzavela
írásban. - A novemberi EU-USA csúcstalálkozó közös nyilatkozata szerint euroatlanti kontextusban a munkahelyteremtés az egyik prioritás. A Bizottságnak azonban oda kell figyelnie az egyre növekvő külső migráció jelenségére, amit Görögországban tapasztalunk; a fiatal, képzett és jól képzett munkaerő Kanadába, Ausztráliába és az Arab Emírségekbe emigrál. Úgy tűnik, ugyanez a folyamat már Írországban is elkezdődött. Másrészt Németország bejelentette, hogy képzett munkaerőre van szüksége. Nincs értelme, hogy Németország harmadik országokból importálja a munkaerőt. Együttműködhetne a déli tagállamokkal, és képzett európai munkaerőt foglalkoztathatna. Szándékában áll a Bizottságnak a tagállamok közötti, érzékeny foglalkoztatási politika bevezetése, amely előmozdítaná, hogy az európai munkaerő az európai munkaerőpiacon maradjon?
