Evropska trajnostna prometna politika ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Gabriela Albertinija v imenu odbora za promet in turizem o evropski trajnostni prometni politiki ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik.
Gabriele Albertini
poročevalec. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, o poročilu o evropski trajnostni prometni politiki se zdaj razpravlja na plenarnem zasedanju. Besedilo je januarja odbor za promet že dobro sprejel brez večjih sporov. Vključenih je bilo samo okoli štirideset sprememb.
Moj glavni cilj je bil narediti to poročilo čim bolj jedrnato, z nič več kot okoli dvajsetimi odstavki, zato da lahko Evropski parlament svoja priporočila Komisiji in Svetu predloži na čim bolj učinkovit način. Ker so obravnavana vprašanja tako obširna - evropske prometne, energetske in okoljske politike, bi preveč podrobnosti in preveč odstavkov zmanjšalo kakovost poročila, medtem ko bi bila končna uredba manj jasna in prodorna.
Zaradi istega razloga so bila nekatera vprašanja izpuščena. Naše poročilo se ne more z vsemi vprašanji o prometu, energiji in okolju izčrpno ukvarjati. Kljub temu bi lahko ta dokument koristil Komisiji pri prihodnjih zakonodajnih predlogih in kot pokazatelj, kaj evropski državljani pričakujejo od institucij Skupnosti.
Za zadnjo preučitev na plenarnem zasedanju je bilo vloženih osem predlogov sprememb. Dejansko ne prinašajo novosti v zvezi z razpravo v odboru za promet. Ne glede na to imam v zvezi z njimi nekaj pripomb.
Skupina zelenih je vložila šest predlogov sprememb in poziva h glasovanju po delih glede odstavka 16. Predlog zavrača sklicevanje na uporabo električne energije jedrskega izvora v železniškem prometu, s čimer se ne morem strinjati. Železniški promet je oblika prometa z najmanj sledmi ogljika, delno zaradi uporabe jedrske energije kot vira električne energije.
Predlog spremembe 6 poziva Komisijo, da posreduje pri postavljanju enotne hitrostne omejitve za evropske avtoceste v vseh državah. Naši nemški kolegi so že velikokrat dokazali, da so nemške avtoceste varnejše in število nesreč manjše kot v mnogih državah članicah Evropske unije, ki imajo take omejitve. V tem primeru se mora nedvomno še naprej izvajati načelo subsidiarnosti.
Osebno se mi zdi predlog spremembe 2 skladnejši, zlasti prvi del o preglednih stroških letalskega prometa in določitvi cen letalskih kart.
Gospod Blokland je vložil predlog spremembe 8 v imenu skupine za neodvisnost in demokracijo. Besedilo se nanaša na odstavek 2 in analizira ukrepe, ki jih morajo sprejeti državljani za izboljšanje mestne in predmestne mobilnosti. Spet moram pozvati h glasovanju, saj gre predlog spremembe v popolnoma drugačno smer glede na sprejeto besedilo odbora za promet.
Za konec, moja politična skupina je ponovno vložila predlog spremembe - predlog spremembe 1 v zvezi z odstavkom 11, ki je vložena pri odboru za promet in se ukvarja z revizijo direktive o evrovinjetah. Osebno sem bil in nisem več proti možnosti obravnave tega vprašanja ob primernem času v juniju. Evropska komisija je že objavila, da bo hkrati izdala predlog za revizijo. Kljub temu menim, da bi morali v skladu s tem, kar je že bilo predlaganega odboru za promet, svobodno glasovati glede zadevnih predlogov sprememb.
Poslancem se zahvaljujem za interes, ki so ga pokazali glede tega poročila in mojega dela, ker se zavedam, da ste mnogi zaprosili za besedo, vam jo tudi predajam.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Albertiniju za njegovo izvrstno poročilo. Očitno je potrebno širše soglasje med Parlamentom, Svetom in Komisijo o nujnosti zmanjševanja vpliva prometa na okolje in energijo. Hkrati moramo ohraniti mobilnost, ki je bistvena za našo konkurenčnost in našo kakovost življenja.
Kako lahko dosežemo trajnostno mobilnost? To je ogromen izziv. Do leta 2020 moramo zmanjšati toplogredne emisije za 20 %, porabo električne energije za 20 % in povečati delež obnovljive energije v naši porabi za 20 %. Očitno bo promet pri doseganju teh ciljev odigral pomembno vlogo.
Na začetku bom poskusil opisati naše različne pobude na tem področju. Razvoj vseevropskega omrežja v katerem, kot je poudaril gospod Albertini, financiramo razvoj tirnic, prinaša spremembo načina prevoza, ki očitno vodi v to smer. Imamo projekt vseevropskega prometnega omrežja in program Marco Pollo v podporo morskim potem. Podpiramo prevoz po celinskih plovnih poteh z akcijskim programom (NAIADES). Raziskava nam bo omogočala, da razvijemo okolju prijaznejše in učinkovitejše tehnologije. Želel bi tudi opozoriti na nedavni predlog o direktivi o čistih vozilih, o katerem bo začel razpravljati odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane.
Za jasnejšo predstavo o vseh teh ukrepih bo Komisija predstavila seznam vseh evropskih pobud. Ta bo omogočil spremljanje vseh sprejetih ukrepov in pridobivanje izkušenj za v prihodnje. Osebno me ta seznam zelo zanima.
Drugič, prizadevamo si za strategijo o vračunavanju zunanjih stroškov za vse oblike prometa. Sveženj, ki ga bom predstavil v juniju, bo vseboval strategijo o vračunavanju zunanjih stroškov za vse oblike prometa, za kar si je prizadeval Evropski parlament. Ta pobuda izpolnjuje potrebo. Zunanji stroški našega gospodarstva in našega okolja - onesnaževanje zraka, hrup, preobremenjenost - so visoki, kar neugodno vpliva tudi na prometno mobilnost. Če želimo trajnostno mobilnost, moramo poskrbeti, da bodo zunanji prometni stroški vključeni v ceno, ki jo plačajo uporabniki. Naš predlog iz leta 2006, da bi morali tudi letalstvo vključiti v evropski sistem plačevanja davkov na emisije, je predstavljal korak naprej k vračunavanju zunanjih stroškov v letalski sektor.
To strategijo vračunavanja nameravam vključiti s predlogom spremembe direktive o plačevanje pristojbin za težka tovorna vozila. To bo državam članicam omogočilo - omogočilo, vendar jih ne bo obvezovalo - da vključijo zunanje stroške v cestnine, če želijo, in ne samo stroške infrastrukture, kot to velja zdaj. Trenutno tega ne morejo, razen v zelo redkih primerih. Ta predlog spremembe bo omogočal vračunavanje zunanjih stroškov v še enem sektorju, železniškem. Zakonodaja Skupnosti predpisuje, da se lahko zunanji stroški za železnice vključijo samo, če tudi druge oblike prometa vključijo svoje zunanje stroške.
Na kratko, če si prizadevamo za pametne in poučne cestnine, ki bodo omogočale višje kazni za tovornjake, ki imajo najnižje okoljske standarde ali uporabljajo glavne ceste takrat, ko so preobremenjene in je na njih največ prometnih zastojev.
Poleg tega bomo v drugi polovici leta sprejeli sklop pobud. Podal bom obvestilo o ukrepih za zmanjšanje hrupa železnic. Tudi stanje na cestah se bo izboljšalo, preobremenjenost bo mogoče zmanjšati z inteligentnim prometnim sistemom. Prizadevali si bomo za enostransko interoperabilnost. To bo koristilo organiziranju upravnih pravil na evropski ravni.
Albertinijevo poročilo tudi poudarja potrebo po ustanovitvi enotnega evropskega neba. Gospod Albertini ima prav, to je pravi način. Prav tako, kot je bilo povedano prej, moramo napredovati pri projektu CESAR. Igrati mora bistveno vlogo pri razvijanju potrebnih tehnologij za doseganje tega cilja.
Načrtovali smo pobude za zmanjšanje emisij dušikovega oksida v letalskem sektorju in hrupa v okolici letališč. Ukvarjamo se tudi z ukrepi, povezanimi z ladijskim prometom. Očitno bo treba vključiti tudi mestni promet: 40 % emisij CO2 in 70 % drugih škodljivih emisij prihaja iz vozil v mestih.
V Evropskem parlamentu sem zelo hvaležen gospodu Racku, ki se ukvarja s tem, in upam, da bomo to jesen lahko oblikovali sklop instrumentov, ki bi jih mesta lahko uporabljala.
Tu je nekaj primerov obsežnih ukrepov, ki so, moram reči, po mojem mnenju ena od glavnih prednostnih nalog v mojem mandatu: usmeritev v "zeleni" promet, vendar hkrati zagotoviti dostopnost prevoza vsem državljanom Evrope.
Res je, kot je povedal gospod Albertini, njegovo poročilo prihaja ravno ob pravem času. Parlament in Komisija se bolj ali manj strinjata glede trajnostne mobilnosti in želel bi se zahvaliti Parlamentu ter gospodu Albertiniju za to izvrstno delo, ki je tudi veliko pomagalo pri razjasnitvi našega lastnega dela pri Komisiji.
Edite Estrela
pripravljavka mnenja odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - (PT) Prav tako bi rada začela z zahvalo poročevalcu in ga obvestila, da odbor za okolje verjame, da je treba združiti več ukrepov za zagotavljanje trajnostnega prometa za prihodnje generacije. Ti ukrepi vključujejo upravljanje prometa, boljšo logistiko, finančne spodbude za promet in okolju prijazna goriva, varen, okolju prijazen, učinkovit in dostopen javni promet, modernizacijo železnic, nemotorizirano mobilnost itd. Prav tako so zaželene informacijske in izobraževalne kampanje za mlade.
Strinjamo se z vključitvijo letalstva v evropski sistem trgovanja z emisijami in podpiramo podobno zakonodajo za sektor pomorskega prometa ter tudi sprejetje ambicioznih in zavezujočih mej emisij CO2 za avtomobile, zaradi česar bodo postali varčnejši. Zato mora Evropska unija podpreti raziskavo o razvijanju potrebnih tehnologij za trajnostni in okolju prijazen promet, za na primer razvijanje alternativnih in obnovljivih goriv, kot so vodikove in gorivne celice.
Etelka Barsi-Pataky
pripravljavka mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (HU) Gospa predsednica, gospod podpredsednik, pristop prometne politike se bo kmalu zelo spremenil: spremenila se bodo goriva, tehnologije, uredbe in pričakovanja družbe. Prometni sektor vstopa v novo dobo.
Ali se kaj ne bo spremenilo? Da, mobilnost, saj ne bi bilo prav, če bi omejili mobilnost. Vendar če ne želimo omejiti mobilnosti, se moramo sami spremeniti. Vprašanje je, na kakšen način. Tehnološki razvoj je neustavljiv, vendar moramo porabiti več in nameniti več ciljno usmerjenih finančnih sredstev za razvijanje vozil, tako da se bodo po cesti čim prej vozila okolju prijazna vozila. Alternativna goriva so že naredila velike in včasih sporne korake, vendar moramo biogoriva druge generacije in možnosti, povezane z vodikom, pazljivo izbrati, tako da vstopijo na trg kot rezultat raziskav in razvoja.
V zvezi s financiranjem v okviru sedmega okvirnega programa morajo imeti skladi Evropske unije, državni prispevki in zasebni kapital isti cilj. Pametne rešitve, kot so CESAR ali programi Galileo, napredujejo prepočasi, zato jih je treba pospešiti. Zato da se dosežejo ti cilji, moramo preoblikovati ekonomsko okolje na podlagi načel "uporabnik plača" in "onesnaževalec plača". In končno, ne obdavčujmo lastništva vozil, ampak zagotovimo plačilo iz uporabe vozila. Tako bomo lahko spremenili svoje navade glede vožnje, uporabe vozil in potovanj.
Gospa predsednica, zahvaljujemo se kolegu poslancu gospodu Albertiniju za njegovo delo ter njegovo izčrpno in skrbno pripravljeno poročilo. S temi dodatnimi točkami odbor za industrijo, raziskave in energetiko podpira poročilo ter hkrati priporoča Komisiji, da mu posveti pozornost pri bližajočem se zbiranju predlogov v zvezi z zelenim prometom. Hvala.
Robert Evans
v imenu skupine PSE. - Gospa predsednica, kot smo slišali gospoda Albertinija in komisarja, je to časovno zelo ustrezno in pomembno poročilo ter mi ga pozdravljamo. V svojih uvodnih opombah je gospod Albertini povedal, da nam to omogoča začrtati našo prometno politiko ob upoštevanju okolja in učinkovitosti goriva, nekaj, glede česar je ta parlament izražal močno podporo in stališča.
Gospod Barrot je v svojem prispevku celotno vprašanje označil za ogromen izziv in nekaj, kar vem, da obravnavajo vsa naša gospodarstva. Kot je povedal gospod Barrot, moramo priznati jasne prispevke prometa in potrebo po usmeritvi v "zeleni" promet. V tem pogledu sem zelo ponosen na dejstvo, da je London začrtal pot s številnimi pobudami, pa naj bodo to pristojbine za preobremenjenost, območje nizkih emisij ali višji stroški za okolju manj prijazna vozila, čemur so nasprotovali konservativci v Londonu.
Gospod Barrot je tudi govoril o potrebi po priznavanju zunanjih stroškov prometa, medtem ko je gospod Albertini govoril o nekaterih predlogih sprememb. Kljub temu menim, da je stališče skupine PPE-DE protislovno, o čemer vem, da je imela skupina PPE-DE notranjo razpravo, in da je protislovno tudi to poročilo. Uvodna izjava B na primer govori o porabi energije in poudarja, da "cestni promet porabi [...] 83 % energije". V nasprotju s tem predlog spremembe 1, ki so ga podpisali člani skupine PPE-DE in nekateri poslanci skupine ALDE, očitno poskuša spremeniti stališče, ki je bilo sprejeto v odboru, v stališče, ki bi bilo bolj naklonjeno cestnemu prometu kot železniškemu. To se ne sklada s svežnjem, ki se bolj ukvarja s trajnostnim prometom kot dejavniki, ki niso prijazni okolju.
Sprašujem gospoda Albertinija, ko konča, in sprašujem skupino ALDE, ki je to prav tako podprla, zakaj skušajo položaj spremeniti in zakaj dajejo prednost cestnemu prometu. Menim, da osebe, ki je kriva za to, danes ni tukaj, da bi na to odgovorila.
Moja skupina bo premislila, ali bo podprla to celotno poročilo, če bo sprejet navedeni predlog spremembe. Tega se veselim. Za razliko od tega so načela poročila ustrezna.
Anneli Jäätteenmäki
v imenu skupine ALDE. - (FI) Gospa predsednica, četrtino vseh toplogrednih emisij Evropske unije povzroča promet. Zato moramo očitno zmanjšati emisije iz prometa. Obremenitev zaradi onesnaževanja, ki ga povzroča promet, se mora zmanjšati.
Letalski promet je popolnoma izključen iz mednarodnih pogodb o podnebju. Kljub temu vseskozi ustvarja vedno več emisij, zato bi moral biti vključen v vse sporazume. Nekdo je rekel, da je načelo "uporabnik plača" dobro. S tem se strinjam. Načelo je dobro, če upoštevate tudi okoliščine. V nekaterih redko poseljenih državah in na območjih Evrope ne obstaja javni promet, tako ni nobenih sredstev prevoza razen osebnih avtomobilov. Tukaj načelo "uporabnik plača" ni primerno. Voziti se iz užitka in uporabljati avtomobil, ker ga morate in uporaba javnega prometa ni mogoča, sta dve popolnoma različni stvari.
V prihodnosti moramo poskusiti umakniti tovorni promet s cest. Na splošno si moramo prizadevati za uporabo transportnih sredstev, ki za svoje delovanje uporabljajo obnovljiva goriva in ne fosilna goriva. Veliko moramo narediti na ravni EU, če res nameravamo doseči cilje, ki smo se jim zavezali, kot na primer zmanjšanje emisij. To je vprašanje volje, ker smo o tem odločali skupaj, se moramo vsi narodi skupaj potruditi, da se zagotovi izvajanje teh odločitev.
Zdzisław Zbigniew Podkański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, osnutek resolucije o evropski trajnostni prometni politiki si ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik prizadeva za kompleksen pristop k zelo občutljivemu vprašanju. Pohvaliti je treba pristop gospoda Albertinija in njegove konstruktivne predloge.
Med drugim gospod Albertini pravilno poudarja, da vloga železniškega prometa, zlasti pri prevozu dobrin, ni ustrezno cenjena in njegov razvoj zapostavljen. Moramo se spomniti, da sama graditev cest ne bo rešila problema in da so železniški projekti bistveni. Za tiste, ki tega niste opazili, predlagam, da se peljete po Poljski, v kateri se je v zadnjih letih povečalo število mednarodnih poti tovornih vlakov.
Drug problem, ki se mu je nujno treba posvetiti, sta prometna preobremenjenost v večjih somestjih in koncentracija izpušnih plinov v mestih ter medmestnih prometnih koridorjih. Tudi tukaj vloga železniškega prometa, na primer hitrih vlakov, ni cenjena. Tretje pomembno vprašanje je uporaba ob železniškem prometu prevoza po celinskih vodnih poteh in morskega prevoza, ki manj onesnažujeta. Tukaj je veliko več problemov, ki segajo od vprašanj tehničnega, energetskega in stroškovnega nadzora do družbene zavesti in vedenja. Za spopadanje z vsemi temi problemi potrebujemo popolno analizo stanja prometa glede okolja, vključno s konkretnimi celostnimi ukrepi.
Sepp Kusstatscher
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, gospod komisar, poročilo vsebuje veliko odličnih predlogov, vendar gradi na predpostavki, da je nenehna rast razsežnosti prometa skoraj zakon narave in da lahko tehnologija reši večino problemov.
Želel bi poudariti dve posebni točki. Najprej, da se mora izračun celotnih stroškov prevozov, vključno s socialnimi stroški, začeti z evrovinjeto, saj težka tovorna vozila predstavljajo največje breme ne samo za cestno omrežje, ampak tudi za ljudi in okolje. Čeprav je komisar Barrot, ki je odgovoren za promet, obljubil, da bo protokol o "prometu" alpske konvencije ratificiran med francoskim predsedovanjem Svetu, verjamem, da moramo v Evropskem parlamentu jasno omeniti ta protokol v poročilu.
Spet in spet slišimo lepe besede o temi promet. Dejstvo je, da se je količina emisij CO2 iz prometa med letoma 1990 in 2005 povečala za 31,1 %, količina emisij iz letalskega prometa se je v istem obdobju vrtoglavo povečala, tj. za 90 %, medtem ko se je na vseh drugih področjih delovanja količina podnebnega uničevalca, ogljikovega dioksida, v skladu s cilji kjotskega protokola zmanjšala za 9,5 %.
Prepogosto se v tem poročilu ukvarjamo z visokimi cilji in pobožnimi upi. Kar potrebujemo, so ostre in hitre zahteve ter učinkoviti ukrepi, vključno s sankcijami, drugače se bo vse skupaj nadaljevalo v smislu pregovora "Brez muje se še čevelj ne obuje".
Michael Henry Nattrass
v imenu skupine IND/DEM. Gospa predsednica, Združeno kraljestvo mora oblikovati lastne zakone, zato zavračam ta predlog. Vendar ne zavračam dejstva, da so učinkovitejši avtomobili dobra zamisel in da delo doma zmanjša onesnaževanje.
Kar me skrbi glede tega poročila, so besede kot na primer "cenovna politika" in "davek na fosilna goriva", saj trenutno ne obstaja nobena resna nadomestna možnost in ti davki so zelo inflacijski. Prihodnost mora biti v spodbujanju inovacij in tehnologij ter ne v goljufanju ljudi, ki nimajo nadomestne možnosti za plačevanje dodatnih davkov. Večina javnega prometnega sistema je dobrega za dnevne uporabnike, vendar ne zadostuje potrebam poslovnežev, ki se morajo peljati v službo, da lahko s svojimi avtomobili nato obiskujejo stranke.
Mesto Strasbourg ponuja prvovrsten sistem tramvajev s postajo prav pred to stavbo, torej zakaj poslanci Parlamenta tukaj v Strasbourgu niso za zgled? Ne obiskujejo strank, oni samo pridejo slabo vladati Evropi. Vendar še vedno vsi uporabljajo limuzine s šoferji in se ne menijo za tramvaje. Če bi poslanci Parlamenta upoštevali lastne besede, potem bi jih javnost mogoče poslušala. Da povem čisto enostavno, gospa predsednica, ta parlament je kriv za veliko hinavščino. Kaj so poslanci govorili o trajnostnem prometu? Saj so tako kot protikadilsko pravilo v jedilnicah Parlamenta poslanci to ignorirali.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Izvajanje celostne strategije o razvijanju trajnostnega prometa mora imeti popolno prednost za Komisijo in države članice.
Pospešiti je treba investicije v prometno infrastrukturo, zlasti okolju prijazne, kot so: železnice, prevoz po celinskih plovnih poteh in pomorske avtoceste. Obvezna je celostna ocena notranjih stroškov in zlasti negativnih učinkov prometa na okolje. Take negativne učinke je treba oceniti in njihove stroške vključiti v ceno, ki jo plačajo uporabniki. Zato je zelo pomembno, da se vračunavanje zunanjih stroškov izvede za vsa prevozna sredstva istočasno. Tako bi se nekatere oblike prometa izboljšale, prednost bi dobila prevozna sredstva, ki manj onesnažujejo, ter tudi razvijanje vseevropskega prometnega omrežja in intermodalnega tovornega prometa.
Verjamem, da boljša logistika in izboljšanje upravljanja, zlasti s pospešitvijo raziskav in namestitvijo novih tehnologij na področju pametnih sistemov, predstavljata korak naprej k boljšemu prometnemu načrtovanju, upravljanju tokov ter odpravi prometnega zgoščevanja in zastojev.
Romunija si prizadeva doseči evropske standarde, zlasti s privabljanjem investicij v manj razvita območja, in tako postaviti temelje za zmanjšanje razvojnega neskladja v infrastrukturi. Hkrati Romunija podpira in spodbuja ukrepe, zaradi katerih bi bila poraba energije učinkovitejša, zato da bi sodelovala pri zmanjševanju negativnega vpliva prometa na okolje in podprla investicije v alternativne vire energije.
Zato pozivam Evropsko komisijo, da oceni večletne okvirne programe za finančna sredstva na področju prometa in tudi za raziskave, povezane s prometom, z namenom pridobiti cenovno in energetsko učinkovite izdelke in storitve. Hkrati predlagam, da države članice podprejo javno-zasebna partnerstva in posledično zasebne investicije na tem področju ter da v celoti porabijo sredstva, ki so na voljo za ustvarjanje trajnostnega prometnega sektorja, izboljšanje prometne varnosti in zdravja okolja, v katerem živimo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropska politika trajnostnega prometa ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik zadeva in neposredno vpliva na približno 490 milijonov evropskih državljanov.
Prosila sem Komisijo in države članice, da raziščejo način, kako prometne infrastrukture in veljavne tarife vplivajo na razvoj mest in prihodnje zahteve po prometnih storitvah.
Prosila sem Komisijo in države članice, da posredujejo pri modernizaciji infrastruktur pristanišč, ob upoštevanju morskih pristanišč Evropske unije in tudi pristanišč celinskih plovnih poti, ter tako omogočijo hiter prenos tovora in potnikov iz enega transportnega sistema v drugega ter s tem podprejo zmanjšanje porabe energije na področju prometa.
Leta 2007 se je Evropska unija trdno in enostransko zavezala k zmanjšanju emisij toplogrednih plinov za vsaj 20 % v primerjavi z osnovno vrednostjo iz leta 1990. Izvajanje inteligentnega prometnega sistema, zlasti v večjih mestnih, z namenom nadziranja prometa bo preprečilo prometne zastoje, ki stanejo Evropsko unijo približno 1 % njenega bruto domačega proizvoda. Hkrati bo razvoj evropskega železniškega sistema prispeval k upoštevanju evropskih politik na področju energetike in obvladovanja podnebnih sprememb.
V zvezi s tem verjamem, da bi morala biti ena od razvojnih prednostnih nalog na področju vseevropskega prometa postavitev omrežja železniških prog za visoke hitrosti, ki bi povezovalo vsa glavna mesta držav članic. Hitri vlaki bi morali prav tako peljati skozi Bukarešto in Sofijo.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gospa predsednica, poročilo gospoda Albertinija se ukvarja z vsemi odločilnimi elementi evropske trajnostne prometne politike ob upoštevanju evropskih energetskih in okoljskih politik. V prometu se porabi čez 30 % vse porabljene energije in ta vrednost se bo v naslednjih 20 letih povečala za 30 %. V prometnem sektorju se porabi 70 % nafte, kar v mestih in na gradbenih območjih predstavlja 40 % emisij CO2 in 70 % emisij drugih škodljivih spojin.
Poročevalec je bolj naklonjen tehnološkim inovacijam in drugim načinom varčevanja z energijo. Evropska unija potrebuje hitre in učinkovite ukrepe. Zaradi ogromne rasti cen nafte je okolju in gospodarstvu najbolj koristna oblika energije električna energija. Igrati bi morala večjo vlogo pri prometu, vključno z mestnim prometom, na primer s proizvodnjo poceni mestnih motornih vozil na električni pogon. Povečano povpraševanje po tej obliki energije morajo pokriti jedrske elektrarne zadnje generacije, ki ne oddajajo škodljivih plinov.
Johannes Blokland
(NL) Vsi se zavedamo, kako prometni sektor prispeva k podnebnim spremembam. Menim, da poročilo gospoda Albertinija ponuja pravično in jedrnato oceno praktičnih in tehničnih ukrepov, ki bi jih bilo mogoče izvesti in tako zmanjšati prispevek. In ker se omlete ne more narediti, ne da bi razbil kakšno jajce, bodo ti ukrepi neizbežno boleči za vpletene, za prevoznike in tudi posamezne državljane.
V nasprotju z izraženimi prepričanji v odstavku 2 menim, da ne samo strokovnjaki, ampak tudi navadni državljani razumejo in podpirajo potrebo po skrajnih ukrepih, če ponujajo jasne koristi v prihodnosti. Prvi večji cilj, ki ga je treba doseči, so standardi kakovosti zraka do leta 2015. Promet bo igral veliko vlogo pri doseganju teh ciljev, zlasti na mestnih območjih. Razpoložljive metode in ukrepe, ukrepe pri viru in tudi cilju, moramo izvesti in uvesti takoj.
Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Albertiniju za njegovo poročilo in upam, da bodo vsi vpleteni odigrali svojo vlogo pri zahtevanih prizadevanjih.
Zsolt László Becsey
(HU) Hvala, gospa predsednica. Želel bi čestitati kolegu gospodu Albertiniju in podati nekaj pripomb.
1. Glede obdavčevanja kot instrumenta razumem, da ga je treba izvajati enotno za vse oblike prometa. Hkrati moramo upoštevati, da davkov ne moremo enostavno povečevati v neskončnost, saj bi to povzročilo resno inflacijo in bi lahko vodilo v povečane stroške ter zmanjšanje konkurenčnosti celotnega sektorja. Zato ne moremo imeti za vse enotnega obdavčevanja, kot na primer za trošarine na bencin. Želel bi poudariti svoje mnenje, da je povezovanje obdavčevanja z dejanskim onesnaževanjem zraka dobra zamisel - na primer za sistem davkov ob registraciji vozil.
2. V primeru letalskega prometa moramo upoštevati, da širjenje trgovanja z emisijami predstavlja dodaten strošek, kar se bo pokazalo pri cenah. Tudi to je treba upoštevati ob zamisli o uvajanju neposrednega obdavčevanja, ki je včasih predlagano.
3. Potrebno je dejansko prizadevanje za zmanjšanje mestne preobremenjenosti in s tem tudi emisij, ki onesnažujejo zrak. Kljub temu novim državam članicam ne predstavlja izziva samo spodbujanje javnega mestnega prometa na električni pogon, ampak je izgradnja stranskih cest lahko še večji izziv. Sorazmerno v tem pogledu najbolj zaostajajo in temu bi morali posvečati večjo pozornost pri razdelitvi sredstev Evropske unije.
4. Glede vračunavanja zunanjih stroškov se strinjam, da je treba ustvariti nevtralnost sektorja. Vendar uvedba evrovinjet prevoznikom v novih državah članicah že predstavlja velik izziv zaradi strogih pravil za emisije vozil itd. Zato je treba v novih državah članicah vračunavanje izvesti počasneje in v skladu s posebnimi načeli. Naši prevozniki ne bi smeli biti kaznovani zaradi manj razvite infrastrukture ter zaradi tega večjih prometnih zastojev.
5. Dobro bi bilo, če bi praktično in ne samo teoretično podprli prevoz po celinskih plovnih poteh v novih državah članicah, zlasti na reki Donavi in reki Tisi, ter če bi Komisija to podprla. Prometna intermodalnost je pomembna in lahko še najbolj pospeši modernizacijo železniškega omrežja. Razpravljajmo o tem, namesto da odpravljamo železniške proge.
Kot zadnje, upam, da bodo ob izgradnji omrežja železniških prog za visoke hitrosti vzhodne regije končno našle svoje mesto na zemljevidu, saj je dolgoročno to edina oblika prevoza, ki lahko konkurira osebnemu avtomobilu. Najlepša hvala.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospa predsednica, gospod Albertini je dobro opravil delo. Hvala. Strinjam se tudi z mnenjem komisarja Barrota. Zlasti mi je všeč kombinacija politik o tehnološkem napredku, tržnih instrumentov in spremljevalnih ukrepov, ki so sprejemljivi za javnost in oblikovani za doseganje bolj razumske uporabe prometnih sredstev. Temu bi želel dodati učinkovito prometno politiko v mikro- in makroobsegu. Zadovoljen sem, da ta kombinacija ukrepov upošteva tudi baltsko obalo - nedvomno pozitiven pristop.
Všeč mi je zamisel o vseevropskem omrežju, vendar smo pričakovali 20 milijard EUR leta 2008, pri čemer smo jih dobili osem milijard. Pozivam vas: namenimo več pozornosti učinkoviti uporabi dela kohezijskega sklada, ki je bil dodeljen prometu. To velja za nove države članice, v katerih se položaj spreminja, vendar na splošno ni preveč ugoden. Dovolite mi, da jasno izrazim dejstvo, da ima vračunavanje zunanjih stroškov svoje meje. Ta meja, gospod komisar, mora biti določena tako, da preprečuje negativen učinek na konkurenčnost gospodarstva EU. In za konec, enotno evropsko železniško omrežje mora postati realnost.
Richard Seeber
- (DE) Gospa predsednica, želel bi se zahvaliti poročevalcu za poročilo in zavedam se, da imamo borca za trajnostno prometno politiko, komisarja Barrota. Promet lahko predstavlja posebno tveganje za gospodarsko rast Evrope, če ne deluje pravilno. Na tem področju potrebujemo več evropske odgovornosti, ne manj, saj vsakič, ko ima Evropa manj pristojnosti, so tu državne posebnosti in meje, ki so škodljive za prevoze. Zato moramo poskusiti najti evropske rešitve, kot smo jih iskali na področju letalskega prometa ali pri železniškem svežnju.
Komisijo bi prosil le, da malce pospeši iskanje različnih in boljših evropskih rešitev, vendar bo uspeh zagotovo odvisen tudi od našega določanja cen za posamezne oblike prometa, ki bi izražale njihovo dejansko vrednost.
Tudi tukaj je Komisija sprejela pravilen pristop, ko je začela s cestnim prometom, saj je ta dejansko oblika prometa, ki trenutno predstavlja najvišje socialne stroške, čeprav jih uporabniki cest ne krijejo v celoti.
Gospod komisar, bili ste na Tirolskem, zelo občutljivi alpski regiji, in poznate škodo, ki jo tam povzroča gost promet prevoznikov blaga. Ta učinek nam tudi kaže, da je skrajni čas za ukrepe v smeri uvajanja evrovinjet, za dejansko predstavitev okvira, ki ste ga napovedali, in za nadaljevanje težkega dela v smeri izvajanja načela, da bi morali uporabniki plačevati polno ceno cestnega prometa.
Nekaj kritik moram nameniti tudi lastni skupini. Skupina se je odločila, da bo podprla predlog spremembe 1. Želel bi izraziti svojo nasprotovanje tej spremembi ter jamčim za svojo popolno podporo in podporo svojih avstrijskih kolegov komisarjev pri zagotavljanju, da Komisija predstavi ta splošni okvir v juniju, z začetkom pri cestnem prometu, in ne prestavi svoje predstavitve v nedogled na podlagi, da mora sveženj obsegati vse oblike prometa. Nujno moramo ukrepati. Začnimo s cestnim prometom.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospa predsednica, poročilo gospoda Albertinija navaja ogromen izziv, s katerim se soočamo pri ohranjanju nizkocenovne mobilnosti ob neomejenem dostopu do novih oblik prometa in novih poti, mobilnosti, ki jo omogočajo prosti pretok ljudi, blaga in storitev, temelji uspehov evropske družbenega povezovanja, širjenja in socialne, gospodarske in teritorialne kohezije, vendar moramo hkrati rešitev doseči brez resnejšega vpliva na okolje z emisijami, da ne govorim o hrupu, preobremenjenosti in varnosti.
Izziv je v ohranjanju pozitivnih in potrebnih vidikov te mobilnosti, vendar na čim bolj razumen način, z drugimi besedami, doseganje trajnostne mobilnosti ter pri tem čim bolj zmanjšati njen učinek na okolje in zdravje. Da bi to dosegli, kot pravi gospod Albertini v svojem poročilu, potrebujemo inovativne ukrepe in instrumente.
Čeprav je bilo to vključeno v poročilu, bi si želela več časa za premislek o prihodnji vlogi logistike kot instrumenta inteligentne mobilnosti, oblikovane z inovacijami in načrtovanjem.
Ne glede na to sem mu hvaležna za to, ker je med vidike mestnega prometa vključil tudi mestno logistiko, in tudi za podporo, ki jo je namenil prednostnim projektom, povezanim z logistiko. Verjamem tudi, da je prav v to vključiti letališča in od njih zahtevati, da se povežejo z železnicami, ter pozornost nameniti razvoju novega poimenovanja "zelenega koridorja".
Glede določanja cen za ceste, o čemer se je tukaj veliko razpravljalo, vključno z evrovinjetami, bi seveda želela od Komisije, da močno upošteva socialne učinke.
Če nadaljujem s tem, kar so nekateri kolegi povedali o potrebi po različnih virih goriva, bi vprašala Komisijo o možnosti vključitve omrežij hidroelektrarn v vseevropsko energetsko omrežje v prihodnosti.
Jim Higgins
- (GA) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Albertiniju za njegovo zelo pomembno in izčrpno poročilo. Verjamem, da nam to poročilo omogoča realističen pogled na izzive, ki nas čakajo med oblikovanjem primerne prometne politike.
Pozdravljam jamstvo glede intermodalnega prometa. Prihajam z otoka, na katerem je gospodarstvo odvisno od morskih in zračnih poti, ter verjamem, da mora biti ta infrastruktura povezana z železniškim prometom. Vendar je položaj na Irskem drugačen. Tam z železniškim prometom ne prevažamo tovora. Od leta 1990 se je poraba energije povečala za 225 % zaradi cestnega prometa. Glede kjotskega protokola zaostajamo.
Jasno je, da potrebuje Irska visoke investicije v mešani promet. Vendar se to ne bo zgodilo, dokler lokalne oblasti in vlada ne spremenijo svojih pogledov in politik. Čeprav so te politike naklonjene povečanim investicijam v ceste, zapostavljajo razvoj železniškega prometa ne samo v mestih, ampak tudi na podeželskih območjih.
Za konec priporočam Komisiji, da prizna pravice vsake države članice glede določanja lastnih pristojbin za preobremenjenost in davkov.
Pierre Pribetich
(FR) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, v poročilu na lastno pobudo je gospod Albertini poudaril potrebo po oblikovanju splošne politike ob upoštevanju vseh vidikov: prometa, energije in okolja. Premik ljudi je vir bogastva za družbe v gospodarskem, družbenem in kulturnem vidiku, vendar se zaradi tega porabi veliko energije in pogosto nastanejo pogubne posledice za okolje. Vsaka družba, zlasti Evropska unija, mora poiskati ravnovesje, kar je težko.
V zvezi s tem kaže Evropska unija svojo pravo vrednost, ko ima odločilno vlogo pri razvijanju skladnega razvoja prometa: enoten evropski železniški trg, enoten evropski trg, vseevropsko prometno omrežje, evropska politika pristanišč. Pogovorom o skupnih ciljih morajo slediti ukrepi z določanjem ambicioznih ciljev z energetsko-okoljskim svežnjem. Citiral bom Platona: "Izbrati moramo pot navzgor namesto poti navzdol."
Usklajevanje in sodelovanje sta ključna pri tej splošni politiki. Usklajevanje infrastruktur na evropski ravni za doseganje splošnega vpogleda v prometno omrežje, sodelovanje z lokalnimi akterji, ki bi imeli praktičen in realističen pogled na vprašanje, to je Evropa. Volja po usklajevanju z združevanjem vseh sredstev, izmenjavo izkušenj v interesu državljanov in okolja, z - da ne pozabimo v tem nekoliko eklektičnem seznamu - zajetno dodatno finančno podporo z namenom čimprejšnjega izvajanja prednostnega vseevropskega prometnega projekta.
Če se osredotočimo na lokalne vidike, se mi zdi, da je lahko celosten pristop učinkovit le z intermodalnim pristopom, ki ga Evropa finančno podpira, zlasti na preobremenjenih velemestih in mestnih območjih, da se zagotovi varna, zanesljiva in finančno dostopna mobilnost, na kratko, ekološka in trajnostna mobilnost.
Péter Olajos
- (HU) Gospa predsednica, še nikoli nismo ljudje toliko potovali kot danes. Nujnost potovanja, poleg tega da predstavlja veliko potrato časa, je bistveni gospodarski problem in resno breme za okolje.
Tretjino energije porabi promet. V Evropi je osnovno prevozno sredstvo avtomobil. V zadnjem desetletju se je število avtomobilov na tisoč ljudi povečalo s 400 na 460, medtem ko se je uporaba avtomobilov povečala za 18 %. V zadnjih petnajstih letih so se emisije ogljikovega dioksida iz prometnega sektorja bistveno povečale, v nekaterih državah članicah za več kot 100 %. Glede na napovedi Komisije se bo poraba energije v prometnem sektorju v Evropski uniji povečala za vsaj 30 % do leta 2030. To bi lahko bilo pogubno za izpolnjevanje obveznosti iz kjotskega protokola.
Obžalujem, da so v Evropi kljub izraženim načelom projekti cestnega prometa pomembnejši od železniških projektov. Slabi primeri so nalezljivi: položaj se je spremenil tudi v Srednji in Vzhodni Evropi, ki sta bili veliko bolj usmerjeni v javni promet. V moji državi, Madžarski, je delež javnega prometa padel na samo 40 % leta 2007. Zmanjšanje onesnaževanja zaradi motornih vozil je vprašanje prometnega upravljanja, tehnologije in ekonomije. Razširjena uporaba okolju prijaznih tehnologij je funkcija vračunavanja okoljskih stroškov in uvedbe sistema obdavčitve na podlagi emisij ogljikovega dioksida. Različni stroški na osnovi emisij ob pristajanju in vzletu so potrebni na letališčih. Ponujanje brezplačnega parkiranja, zmanjšana preobremenjenost in cestne pristojbine, nižja stopnja obdavčevanja vozil, dajatve na vozila in davka na posest vozil za "zelene" avtomobile bi lahko povzročili velike spremembe.
Stroški zdravstvenih problemov, ki so povezani s prometom, so ogromni. Nepravično je, da bi morala celotna družba plačevati za to. Verjamem, da bi stroške za onesnaževanje zraka in onesnaževanje s hrupom, vključno s tem povezanimi stroški prometnih nezgod, moral kriti prometni sektor. Hvala.
Reinhard Rack
- (DE) Gospa predsednica, gospod podpredsednik, želel bi se osredotočiti na tri točke izvrstnega poročila gospoda Albertinija. Za začetek, kot vaš poročevalec na področju mestne mobilnosti sem zadovoljen, da nam je že ponudil nekaj zelo pomembnih osnovnih sporočil za razmislek o tej zelo pomembni temi. Predpostavljam, da bomo v našem odboru in posledično tudi v sejni dvorani nadaljevali razpravo v tej smeri. Podpredsednik Barrot, opozorili ste na pobude, ki jih bo Komisija sprejela prav na tem področju med trenutnim volilnim obdobjem, in upam, da jih bomo z užitkom obravnavali.
Druga točka je povezana z drugo zadevo, ki je že bila omenjena, namreč vračunavanje socialnih in okoljskih stroškov prevozov. Vsaka oblika prometa mora kriti stroške, ki jih ustvari. Glede na ta načela je pomembno vprašanje, o katerem smo razpravljali na razpravah o evrovinjetah, namreč dejstvu, da bi morali prevozniki težkih tovornih vozil na naših cestah dejansko plačati razumljivo ceno, z drugimi besedami, vse stroške, ki jih ustvarijo, morajo plačati sami. Nekateri kolegi poslanci, ki so izrazili kritiko tega načela, so se že izgubili v noč. Menim, da je skupina PPE-DE sestavljena ne samo iz podpornikov predloga spremembe 1, ampak tudi številnih nasprotnikov. Naša stran bo zagotovo glasovala proti spremembi.
Tretja točka, ki se mi zdi pomembna, se nanaša na odstavek 22, in sicer raziskave. Namen je proizvajalcem vozil ponuditi jasne cilje, jasna navodila o tem, v katero smer se bo obrnil evropski prometni sektor. Samo takrat bodo lahko ponudili to, kar potrebujemo, po razumljivih cenah, ko bomo to potrebovali.
Ponovno bi se rad zahvalil komisarju Barrotu, ker je za preostanek parlamentarnega obdobja začrtal tako aktiven program. Potrebujemo ta program, tako se bosta okolje in naš prometni sistem zaradi tega izboljšala.
Naj za konec še povem zatiralcu Parlamenta v zadnji vrsti, da vsak dan hodim pol ure v hotel in iz njega tukaj v Strasbourgu, zato ne čutim potrebe ne po limuzini ne po tramvaju.
Ville Itälä
. - (FI) Gospa predsednica, gospod komisar, želel bi čestitati gospodu Albertiniju za njegovo izvrstno delo in izvrstne predloge. Vprašanje, o katerem razpravljamo, je zelo pomembno in javnost pričakuje jasne odgovore v zvezi s tem problemom.
Ni lahko vprašanje, če upoštevamo, da osnovni stebri Evropske unije vključujejo pojem prostega pretoka ljudi in blaga. Oba bosta v prihodnosti rasla. Očitno moramo razmisliti tudi o svojih ciljih, kako bomo tja prišli in kakšna sredstva bomo uporabili za to. Sprejete odločitve bodo nadvse pomembne.
Kot je omenila gospa Jäätteenmäki, si je v moji državi zelo težko predstavljati, na primer, položaj, v katerem je pretok sam po sebi bistveno omejen. Razdalje so velike in ljudje morajo uporabljati svoje avtomobile, da lahko pridejo na delo, saj ni javnega prometa.
Ko razpravljamo o tem, za kakšen pristop naj se odloči Parlament, se strinjam, da bi moral dajati zgled. Razmisliti moramo, ali potujemo brez potrebe. Ali lahko omejimo nepotrebna potovanja? Kako potujemo? Parlament ima službena vozila, ki jih večina od nas uporablja, in ta sistem dobro deluje. Vendar moramo razmisliti o vrsti avtomobilov, v katerih potujemo. Kakšen vozni park imajo Parlament, Komisija in Svet na voljo? Nakupili bi lahko hibridne avtomobile, ki bi jih uporabljali poslanci.
Zgled, ki ga predstavljamo, je zelo pomemben. Ne moremo pričakovati, da bodo javnost ali evropska podjetja upoštevala pravila, ki jih še sami ne. Zato moramo predstavljati dober zgled.
Avril Doyle
Gospa predsednica, medtem ko nekatere podrobnosti predlogov tega poročila zahtevajo pozorno preučevanje glede načela subsidiarnosti, zlasti zadeve, povezane z davki, si ne glede na to splošni cilji poročila zaslužijo podporo.
Od julija 2008 bosta obstoječi letni davčni režim motorjev in sistem davkov ob registraciji vozil na Irskem bistveno spremenjena. Nov sistem davkov ob registraciji vozil bo zajel uvedbo sedemtarifnega sistema na osnovi emisij ogljikovega dioksida in ne na velikosti motorja. Kljub nenehnim zastojem v našem glavnem mestu je irski minister za promet, Noel Dempsey, v zadnjem tednu povedal, da pristojbine za preobremenjenost niso ustrezne za Dublin, saj neorganizirano stanje v javnem prometu ne ponuja veliko nadomestnih možnosti namesto osebnega avtomobila. Premalo avtobusov, dve mestni železniški liniji, ki nista povezani niti med seboj, niti z glavnim železniškim omrežjem, niti z letališčem, niti z mestnimi avtobusi, še vedno nimamo enotnega sistema kupovanja vozovnic - toliko o prizadevanjih za zmanjšanje uporabe ogljikovega dioksida in emisij toplogrednih plinov. Slika Dublina ni v skladu s prizadevanji Evropskega parlamenta in predlaganimi ukrepi za optimiziranje uporabe javnega prometa, zlasti na mestnih območjih.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Gospa predsednica, gospod komisar, trajnostna prometna politika ob upoštevanju energetskih in okoljskih vidikov vključuje prometno infrastrukturo, zaposlovanje v prometu, mobilnost ljudi in prosti pretok blaga.
Vseevropska prometna omrežja zahtevajo enako kakovost in okoljsko varnost. To pomeni natančen popis, zlasti železnic, oceno trenutnega stanja in določanje ukrepov za države, ki še niso dosegle visokih evropskih standardov. Vključiti je treba finančne instrumente. Zlasti je pomembno, da prenehamo spreminjati nekatere nove države članice v evropske odpade za stara vozila. To je za okolje nedvomno nezdravo.
Zaskrbljena sem, ko poročila EU vključujejo imena nekaterih geografskih regij, medtem ko nekatere izpuščajo. Območje Črnega morja je tudi zelo pomembno. Tudi tam so potrebni trajnostni intermodalni načrti. Poleg tega lahko šele v okviru tega poročila sploh razpravljamo o cenah in prometu na mostu čez Donavo med mestoma Russe in Giurgiu med Bolgarijo in Romunijo.
Zuzana Roithová
(CS) Gospa predsednica, dovolite mi, da podam nekaj pripomb o razpravi, ki je pravkar potekala: čeprav večina od nas želi bolj zeleno prometno politiko in se strinja, da je to potrebno, hkrati noče nihče omejevati mobilnosti.
Naši pogledi o načinu, kako to izpeljati, se zelo razlikujejo. Problem je v tem, da nismo razporedili svojih prednostnih nalog. Na eni strani si želimo, da bi bil sektor nevtralen glede različnih oblik prometa, medtem ko se po drugi strani počutimo krive, ker nismo dali prednosti železniškemu prometu pred cestnim prometom.
Ali si lahko to predstavljate brez uvedbe bistvenega okoljskega davka na cestni tovorni promet ali brez namenjanja bistvene pomembnosti železnicam? Nasprotovanja vračunavanju zunanjih stroškov izhajajo iz prepričanja, da bo to vplivalo na konkurenčnost. Na voljo ni nobenih raziskav o socialnem vplivu uvedbe evrovinjet na cestni promet. Ali ne bi bilo treba najprej ugotoviti, kaj so naše glavne prednostne naloge. Zakaj ne bi sklicali vseevropskega referenduma o teh prednostnih nalogah?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zelo kratek bom. Z zanimanjem sem poslušal govore o poročilu gospoda Albertinija. Lahko rečem, da so vprašanja, ki jih je gospod Albertini izpostavil v svojem zelo jasnem in jedrnatem poročilu, popolnoma usklajena z zahtevami Komisije in komisarja za promet.
Skratka, res je, da je treba mobilnost spremeniti in ne zmanjšati. To je glavno vprašanje. Ne bom odgovarjal na vsako pripombo ali opazko. Vse smo zabeležili.
Vendar moram omeniti, da potrebujemo infrastrukture, če želimo doseči zahtevane spremembe načina prevoza. Gospodu Albertiniju želim povedati, da je treba to točko poudariti, ker se Evropa ne zaveda dovolj, da so za uvedbo sprememb načina prevoza potrebne infrastrukture in naložbe.
Poleg tega je res, da za izziv v zvezi s trajnostno mobilnostjo potrebujemo tudi zelo napredne raziskave novih strojev in novih vrst energij. Ne morem dopustiti govorjenja, kot sem ga ravno slišal - čeprav je bilo mišljeno pozitivno, da so to pobožne želje in dobre namere, ker se želim kljub temu osredotočiti na že doseženo. Tak primer je razvrščanje tovornjakov v kategorije Euro na podlagi vedno višjih standardov, do kategorije Euro 5. Lahko rečemo, da je razvrščanje tovornjakov omogočilo zmanjšanje emisij CO2 za 30 do 40 %. Drug primer je, da si Evropska unija v prihodnosti želi zmanjšati emisije na 120 g CO2/km. Za ta cilj zdaj dela celotna industrija motornih vozil. Zato tudi ponavljam zelo razumno pripombo gospoda Racka, da moramo biti previdni, ker se mora industrija za prilagoditev popolnoma zavedati ciljev in prihodnjega okvira. Zelo sem zaskrbljen, ker moramo postaviti jasne cilje, da bodo vse raziskave in industrija v celoti delovale v skladu s temi cilji.
S tem ne bom preveč zavlačeval. Seveda menim, da morajo prihodnji ukrepi ohraniti nujno mobilnost in biti učinkoviti pri zmanjševanju negativnih učinkov ter hkrati ostati sprejemljivi za javnost in industrijo. Junija bomo ta postopek uporabili za izračun zunanjih stroškov in ugotovili, kako se lahko vsak način prevoza postopno, ker vsega hkrati ni mogoče narediti, vključi v stroške. Potem lahko uvedemo cestnine, ki resnično vzgajajo in poučujejo potnike o tem, kateri načini prevoza najbolj onesnažujejo in kateri so okolju najbolj prijazni.
Resnično upam, da bodo poročilo gospoda Albertinija vsi spoštovali kot, recimo, novo Biblijo, ker moramo zdaj nujno najti način, da dosežemo trajnostno mobilnost.
Hvaležen sem Parlamentu za prispevek o tej temi, kar je bilo za Komisijo zelo koristno.
Gabriele Albertini
poročevalec. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nekaj sekund bi namenil zahvali poslancem za konstruktivne pripombe, ne le tistim, ki so poročilo podprli in poudarili nekatere njegove vidike, ampak zlasti tistim, ki so imeli pripombe in so poročilo utemeljeno kritizirali.
Zlasti se zahvaljujem komisarju Barrotu, ne le za prijaznost, ampak zlasti za zelo odločno ukrepanje v zvezi s temo poročila in za pripravljenost vzpostavitve sodelovanja med Parlamentom in Komisijo, da bi lahko imeli učinkovito vlogo, ki si je vsi želimo, pri spremembi mobilnosti in ne pri njenem zmanjševanju, kot je navedel v kratki izjavi.
Mobilnost kaže na napredek naše civilizacije in predstavlja našo sodobnost, pri čemer pomeni razvoj in napredek, zato je zagotovo ne moremo zatreti. Preprosto jo je treba izboljšati in uporabiti, če ni druge izbire.
Nazadnje želim omeniti, kar je morda nekoliko oddaljeno od teme, o kateri razpravljamo, vendar mislim, da je nujno, ker zbuja možnosti, ki so veliko večje od tistih, o katerih razpravljamo v zvezi s prevozom.
Zaskrbljeni smo zaradi onesnaževanja in vseh težav, ki jih povzročata prevoz in njegova uporaba. Morda bi morali to obravnavati bolj splošno, zlasti kar zadeva emisije CO2 in CO2 iz drugih sektorjev industrijske civilizacije. Navedel bom nekaj številk in zaključil z enostavnim komentarjem. Res je, da prevoz povzroča 23 % vseh emisij CO2 v Evropi, vendar proizvodnja električne energije povzroča 43 %, industrija 19 % ter gradnja stanovanjskih objektov in trgovina 15 % emisij. Če želimo doseči 20-odstotno zmanjšanje emisij, ki so neželene posledice naše civilizacije, do leta 2020, je morda treba odločneje ukrepati in nameniti več pozornosti tudi drugim sektorjem, ki so, kot veste, vodilni na področju emisij CO2, ter se ne osredotočati le na prevoz. V zvezi s tem je izraz "jedrski" neizogiben.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v torek, 11. marca 2008.
