Epidemija gripe (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o epidemiji gripe.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, hvala vam za to priložnost, da spregovorim v Parlamentu, v zadnjem tednu njegovega mandata, o širjenju virusa gripe A(H1N1) po svetu. Naj vam najprej na kratko poročam o trenutnem stanju, nato pa o tem, kaj dela EU za obvladovanje te krize.
Po najnovejšem poročilu Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni (ECDC) smo v državah EU in EFTA doslej ugotovili 94 potrjenih primerov gripe A(H1N1) in 20 verjetnih primerov. Večina teh ljudi je prinesla okužbo iz prizadetih območij izven Evrope, ne pa vsi. Zabeleženih je tudi osem prenosov s človeka na človeka, v enem primeru je bil tako okužen celo zdravstveni delavec.
Veseli pa nas lahko, da v EU ni umrl še noben od pacientov, okuženih s tem virusom. Več kot teden dni že spremljamo širjenje okužbe v Mehiki, v ZDA, v Kanadi, v članicah EU in v drugih državah.
V Mehiki imajo vplivi na javno življenje in gospodarstvo že resen obseg. Cenimo in upoštevamo izjemne napore, s katerimi skušajo mehiške oblasti zajeziti širjenje virusa in pomagati okuženim ljudem.
Po zakonodaji EU o prenosljivih boleznih morajo države članice poročati o takih izbruhih in o predvidenih ukrepih za ublažitev izbruhov. ECDC vodi omrežja za nadzor, ki spremljajo število prijavljenih primerov. Tako imamo sorazmerno jasno sliko širjenja bolezni po Evropi, kar nam omogoča odgovorno sprejemanje ustreznih in učinkovitih odločitev o najboljši izrabi naših omejenih virov.
Slika širjenja okužbe po svetu je tako zaskrbljujoča, da je STO dne 29. aprila sklenila razglasiti 5. stopnjo nevarnosti pandemijo, kar pomeni, da je bil zabeležen prenos virusa s človeka na človeka že vsaj v dveh delih sveta. Komisija vse čas tesno sodeluje s STO in ima redne stike z njo.
Moje službe so polno zaposlene z izvajanjem ukrepov, ki jih narekuje načrt pripravljenosti na gripo, da bi obvladali izzive sedanjega izbruha. Komisija je 24. aprila ustanovila operativni center in od takrat moje službe delujejo na neprekinjeni operativni ravni.
Komisija od sobote, 25. aprila, organizira redne dnevne sestanke omrežja za prenosljive bolezni držav članic in Odbora EU za zdravstveno varstvo. Na teh sestankih spremljamo epidemiološko situacijo in razpravljamo ter odločamo o ukrepih in ustreznih zakonodajnih aktih.
Razpravljamo tudi že o obveščanju javnosti o preprečevanju okužbe in informiranem odločanju o potovanjih, da bi lahko vse države članice glede tega delovale usklajeno, na podlagi strokovnih nasvetov ECDC ter v sodelovanju s STO. Odločili smo se podaljšati nadzor sezonskih oblik gripe, ki bi v običajnih okoliščinah prenehal v 20. tednu, da lahko odkrivamo tudi okužbe z novim virusom gripe.
Komisija je 30. aprila sprejela zakonsko obvezno opredelitev primera na podlagi zakonodaje EU o prenosljivih boleznih, svoj sklep pa je 1. maja tudi objavila v Uradnem listu.
Ker medicinski protiukrepi, kakršni so protivirusna zdravila in cepiva, pomenijo jedro odziva javnega zdravstva na to grožnjo, sem se v sredo, 29. aprila, sestala z evropskimi proizvajalci, ki so me seznanili z razvojem novih izdelkov, časovnimi načrti za nova cepiva in možnimi ukrepi, s katerimi bi lahko EU pospešila dobavo teh izdelkov. Z državami članicami preučujemo možnosti optimalne uporabe obstoječih zalog protivirusnih zdravil ob podpori usklajevalnih mehanizmov Odbora EU za zdravstveno varstvo.
Parlament lahko nadalje obvestim, da se je, na mojo zahtevo češkemu predsedstvu, dne 30. aprila sestal Svet ministrov za zdravje in sprejel vrsto zavezujočih sklepov, s katerimi je še enkrat potrdil potrebo po usklajenem odzivu na grožnjo nove gripe.
Svet je obnovil zakonske obveze držav članic glede usklajevanja nadzora in odzivov na zdravstvene grožnje ter soglašal, da omejevanje potovanj na prizadeta območja še ni utemeljen javno-zdravstveni odziv. Svet pa je tudi soglašal, da je nujno kakovostno obveščati javnost in omogočiti potnikom informirane odločitve.
Komisija zdaj preučuje okvirni načrt za nujno uvedbo sklepov Sveta ministrov za zdravje z dne 30. aprila. Med ukrepe spadajo razvoj cepiv, strategija cepljenja, smernice za najboljšo izrabo obstoječih zalog cepiv in protivirusnih zdravil, zaščitni in preventivni ukrepi ter sporočila in obveščanje javnosti.
Jasno je, da gospodarska in družbena povezanost Evrope koristi nam vsem. Te prednosti pa terjajo tudi odgovornost. To pomeni, da moramo delovati skupaj in sprejemati le tiste ukrepe, ki so utemeljeni z dejstvi in podatki. To je nujno, če nočemo, da bi zdravstvena kriza prerasla tudi v gospodarsko krizo. Ne smemo pa se pretirano osredotočati samo na neugodne vidike dogajanja. Po zaslugi priprav pod vodstvom Komisije po izbruhu ptičje gripe nekaj let nazaj ima zdaj EU vzpostavljene sisteme za skupen učinkovit odziv na to grožnjo.
Vem, da v zadnjem času, ob bližajočih se evropskih volitvah, Parlament razpravlja tudi o tem, kaj Evropa v resnici pomeni svojim državljanom. V teh težkih dneh po mojem vidimo določene stvari jasneje. Evropa pomeni solidarnost in skupen spopad z izzivom. Pomeni sodelovanje, izmenjavo informacij, znanja in zmogljivosti, tako da lahko ukrepamo skupaj na podlagi vsega razpoložljivega znanja. Pomeni inovativnost, saj raziskave, ki jih financira Evropa, omogočajo hitrejši prenos cepiv v proizvodnjo. Pomeni sposobnost, saj se lahko prek evropskih institucij vse države članice takoj in učinkovito odzovejo na skupno krizo. To prinaša državljanom Evropa.
Torej velja, da je stanje resno, res pa je tudi, da smo bolje kot kdajkoli pripravljeni na to grožnjo. In glede na odločnost ministrov za zdravje na sestanku prejšnji teden - prisotnih je bilo vseh sedemindvajset - zaupam v naše sposobnosti odzvati se na krizo v naslednjih tednih.
Antonios Trakatellis
v imenu skupine PPE-DE. - (EL) Gospod predsednik, komisarka, najprej se vam zahvaljujem za vaše izčrpne informacije in pozdravljam vaše dosedanje ukrepe. Rad bi vas opozoril na tri osnovna vprašanja, ki ste jih omenili tudi vi in ki so po mojem mnenju pomembna pri našem odzivu na morebitno pandemijo.
Prvo vprašanje so naši načrti, ki so jih že obravnavali Svet, Evropska komisija in Parlament v zvezi s ptičjo gripo. Torej načrte imamo, in to v resnici prav dobre načrte, kljub nekaterim opustitvam, na katere so imeli strokovnjaki-specialisti pripombe. Zato bi rad vprašal, ali so bili načrti dopolnjeni, ali so jih države članice sprejele in ali so pripravljene na njihovo izvajanje, saj se tukaj za najpomembnejšega izkaže najšibkejši člen, in končno sem z veseljem slišal, da imamo pri vsej tej zgodbi z gripo usklajevanje, da ste pripravljeni na skupno usklajevanje s Centrom za preprečevanje in obvladovanje bolezni.
Drugo vprašanje, ki bi ga rad omenil, je vprašanje protivirusnih zdravil. Države članice morajo obvezno vzdrževati zadostne zaloge teh zdravil. Protivirusna zdravila se uporabljajo tudi pri zdravljenju, seveda pa so namenjena preventivi in zato bi potrebovali smernice, kajti zdravil ne gre uporabljati neurejeno, uporabljati jih je treba pravilno.
Tretje vprašanje, ki bi ga rad odprl, je to, da bi bilo dobro, če bi nam uspelo najti cepivo za novo gripo. Cepivo bo zelo pomembno in prepričan sem, da bi lahko ob danes razpoložljivih tehnikah podjetja tako cepivo napravila v treh do štirih mesecih. Zato vas prosim, da vplivate na podjetja, da se bodo res potrudila izdelati novo cepivo, saj bi to cepivo, skupaj s cepivom proti sezonski gripi, katerega uporabo ste, glede na dosedanje izsledke, upravičeno podaljšali za preprečevanje te gripe, pomenilo najbolj učinkovito prepreko morebitni pandemiji gripe.
Jules Maaten
Gospod predsednik, zdi se, da pandemija gripe ni tako huda, kot smo pričakovali. Še enkrat smo imeli srečo, tako kot pri SARS -, ampak to ni zasluga nosilcev odločanja, gospod predsednik. Po odkritju grožnje nove gripe ob koncu tedna, so se dogovorili za nujni sestanek v četrtek - kar osebno razumem kot novo opredelitev pojma "nujno". Nato pa niso sklenili nič kaj posebnega. Kaj bo, če bomo kdaj imeli resnično krizo?
Kaj se bo zgodilo v primeru "velikega napada" - za katerega je Svetovna zdravstvena organizacija prepričana, da nas čaka in da lahko terja osem do deset milijonov življenj? Ministri so se sestali, da bi izmenjali informacije in sestavili načrte. Kakšna pa je kakovost načrtov in izmenjanih informacij? Kakšne ukrepe so sprejeli in ali so ukrepi v resnici usklajeni? Ali Komisija prejema vse potrebne informacije? O vsem tem dvomim. Vzemimo primer protivirusnih zdravil: kdo jih ima in kdo jih nima? Naprej, ali so ministri zdaj končno pripravljeni oblikovati evropsko zalogo za primere sile?
Sicer nisem prepričan, da je predlog Francije, naj se prepovedo vsi poleti v Mehiko, dober, sklep Sveta, naj se o potovanjih odloča vsak posameznik sam, pa se mi seveda zdi nor. Glede na naše odprte meje nima smisla, da ena država nekaj počne, če tega ne počne kaka druga. Države bi morale odločitve sprejemati skupaj. Edina rešitev je pooblastiti Komisijo za nujne ukrepe te vrste. Vi, komisarka, bi morali imeti po pooblastilu Sveta možnost v 24 urah sprejeti nujne ukrepe glede karantene, razkuževanja na letališčih ter omejitev potovanj.
Torej ne kažem s prstom na Komisijo. Komisarka, vi in vaši sodelavci ste ravnali pravilno. Kje pa je bil Svet? Ozremo se naokrog po pregovornem prašnem mehiškem trgu in tam, na soncu, ob postajališču, sedi Svet. Stečemo proti njemu in vzklikamo "gripa, gripa!"; sombrero se počasi dvigne in Svet nam odgovori "mañana mañana" ter se vrne k svoji siesti. Težko je karkoli doseči s takim Svetom.
Bart Staes
Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi se pridružil kolegom, ki so se vam, komisarka, že zahvalili za vaše izčrpne informacije. Strinjam pa se z gospodom Trakatellisom in gospodom Maatenom. V naši zbornici smo imeli junija 2006 obširno razpravo. Sprejeli smo resolucijo, pri katere sestavljanju smo se v Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane zelo potrudili. Še enkrat sem prebral takratno resolucijo in podobno kot gospod Trakatellis se bojim, da ima sedanji pristop vrsto vrzeli in slabosti.
Takrat smo močno priporočili izmenjavo informacij in konstruktivno sodelovanje med državami članicami, ob usklajevalni vlogi Komisije in konstruktivnem sodelovanju Evropskega centra za preprečevanje in obvladovanje bolezni. Vsakdo, ki si danes ogleda stanje - in gospod Maaten je to odločno poudaril - lahko vidi, da imamo izredno veliko vrzeli in da se stvari odvijajo neverjetno počasi.
Kar se tiče zaloge protivirusnih zdravil, ste nam pred dnevi vi sami povedali, da zaloge zadoščajo za 16 % prebivalstva, po naši zahtevi pa bi morala zaloga zadostovati za 30 % prebivalstva. Stvari so torej nezadostne, če sploh ne omenjamo izmenjave informacij o naravi virusa. Izmenjava informacij je nujna, saj cepiva ni mogoče razviti, če ne poznamo narave virusa.
Raziskovalci, s katerimi sem govoril v zadnjih dneh, pravijo, da nimajo nikakršnih podatkov in da ne morejo priti do njih. Informacije o naravi virusa se skriva, označene so za zaupne. Imamo polno raziskovalnih institutov, ki pa ne morejo opravljati svojega dela. Nekaj je treba ukreniti. Tega ne smemo dopuščati, saj je grožnja prevelika.
Urszula Krupa
Gospod predsednik, ko govorimo o grožnji, ki jo predstavlja virus gripe, bi rada navedla nekaj mnenj uporabnikov interneta, s katerimi so se odzvali na paniko v medijih, ki so jo še dodatno spodbudile pripombe Svetovne zdravstvene organizacije. Pravijo, da je za histerijo v medijih kriva želja, da bi se znebili zalog cepiv in neučinkovitega zdravila Tamiflu, ki zasedajo prostor na skladiščnih policah farmacevtskih podjetij, in da gre za poskus odvrnitve pozornosti od svetovne krize.
Take reakcije javnosti niso le izraz nezaupanja v oblast, pač pa lahko tudi povzročijo, da ljudje ne bodo upoštevali niti resnične grožnje pandemije v prihodnosti. Menim, da bi bilo bolj razsodno, če bi informacije o nevarnosti pandemije gripe ali kake druge bolezni objavljali šele po nekaj daljšem opazovanju primerov bolezni in natančni preiskavi virusa ter njegovega delovanja. Tako ne bi objavljali pomanjkljivih informacij, ne bi povzročali panike in na primer pokolov prašičev, o katerih slišimo.
Irena Belohorská
- (SK) Komisarka, tudi jaz bi se vam rada zahvalila za vaš aktiven in takojšen odziv na obravnavani problem. Zaradi globalizacije in množičnih potovanj turistov, popotnikov in običajnih ljudi danes na svetu ni več kraja, kjer se bolezen ne bi mogla pojaviti. To je očitno že iz tega, kje vse so odkrili primere bolezni, od Mehike do Nove Zelandije, Avstralije, Evrope in Afrike.
Kljub subsidiarnosti zdravstva nalezljive bolezni ne priznavajo nobenih meja, zato moramo ukrepati skupaj. Rešitve niso mogoče v mejah posamezne države. Čas je za solidarnost. Slovaška je ustrezno pripravljena tudi na možnost razširitve gripe v večjo epidemijo, verjetno na podlagi izkušenj s ptičjo gripo pred nekaj leti. V državnih rezervah imamo 700 tisoč odmerkov zdravila Tamiflu za 5 milijonov prebivalcev, lahko pa rečem, da je tudi prebivalstvo nedvomno dobro pripravljeno, verjetno tudi na podlagi izkušenj z grožnjo ptičje gripe.
V primeru epidemije je nujno dobro obveščati prebivalstvo, saj vsako praznino pri informiranju neogibno preplavijo napačne informacije in govorice. To lahko vidimo pri številnih afriških državah, na primer pri Egiptu, kjer je grožnja gripe, združena z napačno predstavo, da bolezen širijo prašiči, povzročila pokol 300 do 400 tisoč prašičev. Svojo solidarnost pa bi lahko pokazali tudi na kak drug način, kajti doslej so potovalne agencije počitnikovanje v teh deželah, danes pa ljudje potujejo tja le, če morajo. Glede na to, da imamo Eurolat, bi morali razmisliti tudi o podpori Mehiki, kjer bo BDP zaradi gripe po napovedih upadel za 4 - 5 %.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Gospod predsednik, rada bi poudarila, da moramo državljanom pošiljati realistična sporočila, za kar si prizadeva tudi komisarka.
Znanost je mnogo bolje pripravljena na spopad s to pandemijo kot pred štirimi leti, kar je razvidno tudi iz majhnega števila smrtnih žrtev. Precej več je znanega o primerih bolezni pri ptičih in pri ljudeh ter o poteku prenosov pri sedanji prašičji gripi. Precej več vemo o rešitvah, zato sem prepričana, da moramo zaupati raziskavam, spodbujati raziskave in zahtevati mnogo več raziskav cepiv, kot je rekel tudi gospod Trakatellis.
Vemo tudi, da je družba mnogo bolje pripravljena kot pred časom, po zaslugi izkušenj in organizacijskih prizadevanj v vseh državah, zlasti v evropskih državah, za preprečevanje nadaljnjega širjenja, za zagotovitev zalog zdravil in za zagotovitev celovitega varstva državljanom.
Skrbi pa me, da državljanom ne zagotavljamo dovolj informacij. Če si ogledamo tisk, vidimo, da 90 % - ali celo več - člankov govori predvsem o upadanju gostote okužb, zelo malo pa jih govori o tem, kako bi morali ravnati državljani.
Verjamem, da je potrebno veliko več obveščanja. Menim tudi, da je potrebnega veliko več političnega dela z državljani. Naj za primer navedem, da me osuplja dejstvo, da se niti eden od članov Skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu ne udeležuje te razprave, da so vsi njihovi sedeži prazni in da nihče ni prosil za besedo, pri zadevi, ki zadeva vse stranke brez razlike in vse vlade držav.
Rada bi poudarila tudi, da lahko pomagamo tudi drugim državam, kot je rekla že govornica pred menoj. Ponuditi moramo svojo pomoč vsem državam, ki nimajo možnosti, podlage ali zmogljivosti, da bi same pomagale vsem svojim državljanom.
Torej mora priti na plan Evropa solidarnosti, prav tako pa tudi Evropa komunikacije.
Françoise Grossetête
(FR) Gospod predsednik, komisarki bi rada izrazila svojo skrb. Videti je, da se je širjenje virusa umirilo v Mehiki, v Evropi in drugod, in prav danes sem po radiu slišala komentar, po katerem naj bi šli pri tej zadevi predaleč in povzročili našim sodržavljanom nepotrebne skrbi.
Kar je mene tiče, komisarka, me ne skrbi to, kaj se dogaja zdaj, pač pa, kaj se bo zgodilo oktobra, ob nastopu zime. Znano je, da virusi ne marajo visokih temperatur. Nevarnost se je torej zdaj potuhnila, izbruhnila pa bo spet pred zimo - oktobra in novembra.
Zato bi radi vedeli, komisarka, kaj točno delate, da bi bili popolnoma pripravljeni na spopad z virusom, ki se bo verjetno razvil, morda v tem času celo nekajkrat mutiral. Slišimo, da je treba izdelati cepivo, ampak, ali je gotovo, da bodo cepiva, ki jih bodo razvili, primerna za vse vrste gripe?
To so vprašanja, ki si jih zastavljam. Skrbi me naslednja zima. Torej je potrebna komunikacija, sodržavljanom moramo razložiti, da se morajo ne glede na to, kaj se bo dogajalo, paziti in biti previdni. Ali bi morda lahko, komisarka, razdelili državljanom kak kratek vodnik z nasveti, kako prilagoditi svoje navade in obnašanje?
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, komisarka, zanima me, ali so na voljo kakšne statistike v zvezi z obraznimi maskami. Koliko mask je na voljo v Evropi, kolikšne količine bi lahko izdelali ob izbruhu bolezni take vrste? Enako vprašanje velja seveda tudi za razpoložljiva zdravila. Ali imamo kak pregled, koliko zalog zdravil ima Evropa danes in koliko bi jih lahko izdelali ob izbruhu. Ali mislite, da bi bilo mogoče zdravnike obveščati v vseh 23 uradnih jezikih Evropske unije, kar bi zagotovilo hitro in učinkovito širjenje informacij?
Adamos Adamou
(EL) Gospod predsednik, komisarka, najprej hvala za vašo celovito in podrobno predstavitev. Bil sem poročevalec Evropskega parlamenta pri pripravah 27 držav članic na spoprijem s ptičjo gripo. Takrat smo skupaj z uradom Komisije ugotovili, da nekatere države članice zaostajajo za drugimi, predvsem glede zalog protivirusnih zdravil. Rad bi vas vprašal, ali to danes še velja ali ne, kar bi pomenilo, da so države članice zdaj bolje pripravljene.
Prav tako bi vas rad prosil, da ukrenete kaj v zvezi z množičnimi mediji in neuradnimi govoricami, ki krožijo po Evropski uniji in povzročajo paniko med državljani. Menim, da je to tudi odgovornost držav članic in da bi verjetno vaš urad moral izdati priporočila v tem smislu.
Horst Schnellhardt
(DE) Gospod predsednik, komisarka, hvala za vaš obisk zasedanja in hiter odziv na naše vabilo. Če primerjam sedanje razmere in razmere ob ptičji gripi, sem - tudi kot nasploh nepotrpežljiv poslanec - zelo zadovoljen z ravnanjem Evropske unije, STO, pa tudi samih držav članic.
Nekateri poslanci pravijo, da imamo premalo informacij in podatkov. V Nemčiji so mi, vsaj po mojem mnenju, zagotovili dovolj informacij in navodil, kako naj ravnam. Prav tako se mi zdi, da ni prav, da bi morala biti Evropa odgovorna vedno in za vse. Za podatke in informiranje so odgovorne države članice. Ob tej priložnosti bi jih morali opomniti na izpolnjevanje obveznosti pri zagotavljanju podatkov. Večkrat sem tudi slišal o določenih pomanjkljivostih, zlasti v zvezi z zalogami cepiv. Zanima me, ali je to res, ali so države članice v resnici pripravljene odstopati cepiva ena drugi in so se o tem tudi dogovorile, ali pa jih vsaka od njih hrani izključno za uporabo na svojem ozemlju. Potem bi bili enako obveščeni kot sama Komisija. Rad bi izrazil hvaležnost za vaše hitro in odlično delo. Čestitke!
Predsednik
S tem je postopek "catch-the-eye" zaključen.
Preden dam besedo komisarki, bi se ji tudi jaz rad zahvalil za njen uvodni govor. Rad bi se ji tudi vnaprej zahvalil za vse podatke in informacije, ki nam jih bo v kratkem posredovala o tej izjemno pomembni in aktualni temi. To kaže, da se Evropska unija in države članice lotevajo razmer na zelo pozitiven način in v tesnem sodelovanju z ljudmi.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, spoštovanim poslancem se zahvaljujem za njihove prispevke. Zame je zelo pomembno slišati vaša stališča o tej zelo pomembni zadevi.
Najprej bi vam rada zagotovila, da vse naše strukture za obvladovanje zdravstvenih groženj takega obsega delujejo dobro in da uporabljamo vsa predvidena orodja.
Kot sem rekla že v uvodni izjavi, smo od 25. aprila dnevno v tesnih stikih z vsemi državami članicami in države nam zagotavljajo, da uspešno uveljavljajo vsa naša navodila in smernice. Ob upoštevanju izkušenj s sedanjo krizo pa neprestano posodabljamo naše strukture in orodja, kar je seveda logično, kajti morebitne pomanjkljivosti v kakršni koli strukture je mogoče ugotoviti le v realnih kriznih razmerah.
Vrsta govornikov je omenila protivirusna zdravila. Kot veste, se je moj predhodnik skušal z ministri za zdravje o vodenju zalog zdravil na ravni EU, vendar na žalost ministri usklajevanja zalog niso želeli prepustiti Evropski uniji. O isti zadevi smo razpravljali tudi lani v Angersu, pod francoskim predsedstvom, vendar so ministri za zdravje tudi ob tej priložnosti vztrajali na tem, da se lahko vsaka država članica po lastni presoji odloča, kolikšne zaloge želi imeti. Vemo, da so razlike glede zalog med državami znatne in to nas zelo skrbi.
Glede na sklepe, ki so jih sprejeli ministri za zdravje 30. aprila 2009, pa smo se odločili, da bo Komisija tesno sodelovala z državami članicami in da bomo v primeru, če bo katera od držav potrebovala pomoč, v duhu solidarnosti pozvali k pomoči druge države ter poskusili potrebe držav članic usklajevati.
Kar se tiče novega cepiva, sem, kot sem že povedala, se sestala s proizvajalci in podrobno smo obravnavali potrebe po novih protivirusnih zdravilih ter novem cepivu. Upamo, da bomo do 11. maja 2009 zbrali izhodiščne kulture, da jih bomo lahko predali industriji za izdelavo novega cepiva. Ne morem napovedati, kdaj bo cepivo pripravljeno, saj je to odvisno od učinkovitosti kulture, ocenjujemo pa, da bo za to potrebnih 8 do 12 tednov.
Na vprašanje gospe Grossetête lahko povem, da soglašam z njo, da moramo ostati čuječi, da se bomo lahko ustrezno odzvali, če bo potrebno, prav gotovo po koncu poletja, upam pa, da bomo z novim cepivom lahko zadovoljili potrebe naših državljanov.
Rada bi ponovila, da je stanje resno, da pa ne smemo dopustiti panike. Soglašam z gospodom Adamoujem, da bi morali v teh razmerah vsi ravnati razumno in realistično - panika ne pomaga nikomur.
Predsednik
Razprava je zaključena.
