Budoucnost evropské normalizace (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva Edvarda Kožušníka jménem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele k budoucnosti evropské normalizace.
Edvard Kožušník
Zpráva, kterou se dnes zabýváme, je předložena jako předzvěst standardizačního balíčku, na kterém v současnosti pracuje Komise. Ten by měl přinést legislativní revizi stávajícího právního rámce evropské standardizace, čímž vymezíme vývoj standardizace na desetiletí dopředu. Je proto zájmem Parlamentu vyslat touto zprávou Komisi a odborné veřejnosti signál o představě budoucího vývoje evropské standardizace.
Podoba systému evropské standardizace je klíčová pro plnohodnotné využití potenciálu vnitřního trhu, zvyšování konkurenceschopnosti evropské ekonomiky a naplnění strategie Evropa 2020. Proto jsme tomuto tématu ve Výboru pro vnitřní trh věnovali maximální pozornost. Vedli jsme intenzivní diskusi se všemi zúčastněnými subjekty, a to jak na mezinárodní úrovni, celoevropské úrovni, tak i na úrovni organizací v jednotlivých členských státech. Při hledání optimální podoby evropské standardizace jsme neopomněli ani zástupce malých a středních podniků, stejně jako zástupce spotřebitelů, handicapovaných osob, ekologů a další organizace zastupující společenské zájmy.
Při diskusích o budoucí podobě evropské standardizace jsme dospěli k závěru, že návrh přezkumu by měl být založen na silných stránkách stávajícího systému, který představuje stabilní základnu, na níž je možné stavět. Nemělo by docházet k nějakým radikálním změnám, které by mohly oslabit klíčové hodnoty stávajícího systému. Pro dosažení efektivně fungujícího systému evropské standardizace je třeba, aby se některé národní standardizační organizace, které ve stávajícím procesu standardizace hrají méně aktivní úlohu, dotáhly na ty silnější národní organizace. Právě silné národní standardizační organizace, které dokáží účinně komunikovat vzájemně mezi sebou, ale také s dalšími zainteresovanými subjekty, jsou základem stability evropského standardizačního systému.
Do budoucna se musíme také více zaměřit na větší zainteresovanost dotčených subjektů na samotném procesu standardizace. Cílem je, aby vzniklé normy byly výsledkem dosaženého širokého konsensu, a v konečném důsledku tak byly reprezentativnější. Tématem dlouhodobých diskusí je také snadnější přístupnost norem. Zejména bych vyzdvihnul proces zpracování norem. Ten by měl odpovídat povaze jejich příjemců a uživatelů. Aby normy mohly být snáze uplatňovány, je třeba, aby byly více srozumitelné a snadněji použitelné.
S postupující liberalizací služeb je třeba více myslet i na standardizaci právě v oblasti služeb. Tuto oblast vnímáme jako klíčovou pro dosažení větší přeshraniční konkurence v oblasti služeb. Vznik evropských norem v oblasti služeb je cestou, jak citlivým způsobem odbourat bariéry v oblasti služeb na vnitřním trhu. Odbourání těchto bariér a větší konkurence je způsobem, jak zvýšit transparentnost a kvalitu evropských služeb a podpořit hospodářskou soutěž, která jde ruku v ruce s inovacemi. Právě inovace a nové technologie jsou motorem postkrizového ekonomického růstu. Pro evropskou standardizaci je výzvou dosažení užší spolupráce mezi tvůrci norem, inovátory, akademiky a výzkumníky. Bez intenzivního zapojení všech čtyř zmíněných skupin do procesu normotvorby bude Evropa jen stěží standardizovat své poznatky v oblasti nízkouhlíkového hospodářství, elektromobilů, nanotechnologií či ICT. Schopnost převádět výsledky výzkumu a vývoje do procesu normotvorby ve výsledku určí, zda evropský systém standardizace bude hrát i nadále klíčovou roli v globalizovaném světě.
Na tomto místě bych rád poděkoval všem svým kolegům v rámci výboru, ale i kolegům z partnerského výboru ITRE, kteří se aktivně zapojili do vzniku této zprávy. Zvláště bych vyzdvihnul, že se podařilo najít společnou shodu nad výslednou podobou této zprávy napříč všemi politickými skupinami.
Lara Comi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, chtěla bych nejprve vyjádřit spokojenost s prací, kterou odvedl zpravodaj a stínoví zpravodajové. Společně se nám podařilo nalézt dobrou rovnováhu mezi různými politickými postoji. Tato zpráva vysílá Evropské komisi politické poselství, hlasité a jasné, a obsahuje závažné pokyny ohledně jejího bezprostředního přezkumu.
Došli jsme k závěru, že stávající systém funguje dobře a nevyžaduje radikální změny. Zlepšení, která jsme navrhli, nejsou v rozporu se současnými zásadami, na kterých je systém založen, tedy se zásadou vnitrostátního delegování pravomocí a jeho soukromým a dobrovolným charakterem. Přesto je důležité, aby veřejný zájem hrál aktivnější roli a přispíval k vytváření nových norem. Domnívám se, že funkce malých a středních podniků je v procesu normalizace důležitá a nezbytná.
Tato zpráva je pouhý začátek: v následujících měsících budeme pokračovat v práci, abychom zajistili, že evropská normalizace uspokojí hospodářské a společenské potřeby v Evropě.
Zigmantas Balčytis
(LT) Rád bych poblahopřál svému kolegovi k vypracování této důležité zprávy. Normalizace je zvláště významná pro budování společného vnitřního trhu, zajištění obchodní konkurenceschopnosti jak Evropské unie, tak jednotlivých členských států, a odstranění překážek v obchodování. Podporuji iniciativu Komise při přípravě normalizačního balíčku, který bude, doufejme, dostatečně obsažný a usnadní odstranění stávajících nedostatků, které jsou v současné době překážkou zajištění bezpečnosti výroby a které způsobují různou úroveň ochrany spotřebitelů v různých členských státech. Stanovení jednotných norem na evropské úrovni je zvláště důležité v oblasti rychle se rozvíjejících technologií a inovací. Abychom mohli dosáhnout toho, že Evropa bude nejen konkurenceschopná, ale že bude řádně chráněno i zdraví našich obyvatel a že se na trh dostanou bezpečné výrobky, je zapotřebí, aby jednotné normy byly platné a použitelné ve všech členských státech.
Jaroslav Paška
(SK) Evropský systém normalizace je součástí mezinárodního systému, který určuje jednotná a všeobecně užívaná pravidla a normy, kterými se řídí výrobní odvětví na celém světě.
Stejně jako se v důsledku společenského vývoje rozvíjí poznání, mění se technologie, organizace a způsob života, i normalizace jako specifický obor definování všeobecně používaných pravidel musí být aktivní činnost otevřená dalšímu pokroku. Pokud chce mít Evropská unie skutečně výkonnou a inovativní ekonomiku, nesmí se vyhýbat výrazně vyšší aktivitě v oblasti tvorby nových norem, které usnadní zavádění nových vědecko-technologických poznatků na trh. Z tohoto pohledu je, domnívám se, na čase, aby se přistoupilo k aktualizaci mechanismů evropské standardizace a normalizace, které jsou v současné době založené většinou na národních tradicích a národních pracovištích. Tyto mechanismy však musí být dnes jednodušší a efektivnější.
Csanád Szegedi
(HU) Dámy a pánové, jako zástupci strany Jobbik jsme často nazýváni euroskeptiky, a my s tím nakonec i souhlasíme. Jsme euroskeptici, ale to neznamená, že nepodporujeme spolupráci mezi členskými státy Evropské unie. Je jasné, že jsme proti principu Spojených států evropských a podporujeme Evropu národů, ale normalizace je typickým tématem, kde se můžeme shodnout, který můžeme podporovat. Nicméně o nás se vždycky tvrdí, že neustále protestujeme a na všechno říkáme ne, ne, ne. Normalizace je tedy tématem, které bychom i my chtěli umožnit a podpořit. Chtěl bych také vyzvat všechny členské státy, aby normalizaci podpořily, a své kolegy poslance, aby podpořili tuto zprávu pana Kožušníka. V tomto bodě se momentálně shodneme.
Elena Băsescu
(RO) Přijetí evropských norem může zásadně přispět k usnadnění vstupu malých a středních podniků na jednotný trh a upevnění jejich postavení na něm. S ohledem na to potřebují malé a střední podniky jednoduché, standardizované úvěrové produkty, které umožní jejich rychlou použitelnost a budou založeny na minimálním počtu dokumentů a zjednodušené finanční analýze. Evropský systém normalizace musí podněcovat a podporovat inovaci a také vytvářet společný základ pro komplexnější přístup k normalizaci. Také se domnívám, že by bylo užitečné pravidelně na evropské úrovni uplatňovat zásadu subsidiarity a proporcionality. To by napomohlo upevnit zásadní zásadu "uvažuj nejdříve v malém měřítku" jako součást veřejné politiky pro malé a střední podniky. V této souvislosti bych se také ráda zmínila, že v Rumunsku byl nedávno přijat předpis o provádění opatření podporujících jednotné vymáhání evropských právních předpisů, které harmonizují podmínky pro uvádění produktů na trh.
Zuzana Roithová
(CS) Tato zpráva je další v řadě impulsů k tomu, aby Komise pečlivě pokračovala v harmonizaci standardů na vnitřním trhu. Je to cesta, jak lze v postupující liberalizaci světového obchodu chránit evropské občany před nekvalitními a nebezpečnými výrobky, zejména z asijských zemí. Děkuji kolegům z výboru, že podpořili můj návrh, který dává zelenou také tvorbě standardů pro bezpečnou dětskou obuv. Je to pět minut po dvanácté, protože už dnešní generace dětí vykazuje ortopedické vady díky čínským levným, ale zdravotně závadným botám.
Je velmi zarážející, že máme kvalitní evropskou legislativu pro bezpečné hračky, kde s jednotlivou hračkou přijde dítě do styku jen na krátkou chvíli, a nemáme dostatečné standardy pro boty a přezůvky, které mají děti na nohou celý den. Doufám, že Komise na tuto, nikoli první, výzvu zareaguje a učiní odpovídající kroky. Myslím si, že je škoda, že zvítězilo lobby průmyslu z Německa a Francie a že v standardizačních mezinárodních komisích nebude Evropská unie hovořit jedním hlasem, ale sedmadvaceti jazyky.
Mitro Repo
(FI) Pane předsedající, blahopřeji vám k vynikající zprávě. Je to dobrý základ pro další práci. Transparentnost a demokracie jsou v procesu vytváření norem velmi důležité, stejně jako větší účast sociálně slabších subjektů, spotřebitelů a ekologických organizací. Nesmíme dopustit, aby se normalizace stala bitevním polem pro velké podniky.
Jsem potěšen, že zpráva zohledňuje zásadu přiměřeného zastoupení, podle níž všechny zúčastněné strany musí být začleněny přiměřeným způsobem. Je také důležité, že bude posílena účast společenských subjektů. Mohlo by se to podle mého názoru uskutečnit tak, že obdrží právo hlasovat v technických výborech. Je také důležité vytvořit plán druhotné produkce. Doufám, že se bude Komise touto otázkou vážně zabývat.
Maria Damanaki
členka Komise. - Pane předsedající, chtěla bych poděkovat zpravodaji za jeho obsažnou zprávu, která získala všeobecnou podporu. Zároveň bych chtěla poděkovat váženým poslancům, kteří zde zůstali tak dlouho a pomohli předsedajícímu s jeho povinnostmi a kteří také v rozpravě přednesli některé velmi konstruktivní příspěvky a náměty.
Tato zpráva je cenným příspěvkem do diskuse, kterou před časem zahájila Evropská komise. Upozorňuje na budoucnost systému normalizace v Evropě, což je ústřední faktor při provádění vnitřního trhu a zvyšování konkurenceschopnosti evropského obchodu a důležitý nástroj při prosazování inovací.
Během příštích deseti let by se evropská normalizace měla přizpůsobit novým energetickým, ekologickým a společenským výzvám, jak jste zdůraznili. Patří k nim vznik nových hospodářských velmocí, vývoj technologií, změna klimatu, nízkouhlíkové hospodářství a obnovitelné energie. Toto jsou některé nové faktory, kterým budeme muset čelit.
Souhlasíme s názorem zpravodaje, že můžeme stavět na existujícím systému. Ten tvoří solidní základnu pro další rozvoj. Existuje nicméně i prostor pro zdokonalení. Zpráva předkládá řadu návrhů týkajících se zdokonalení systému v rámci stávajícího vymezení. Komise vítá, že se klade důraz na důležitost zásady vnitrostátního delegování pravomocí. Zároveň však zpráva poukazuje i na negativní důsledky této zásady: nedostatečné zapojení společenských subjektů zastupujících zájmy v oblasti zdraví a bezpečnosti, zájmy spotřebitelů a zájmy v oblasti životního prostředí do tvorby norem. Účast společenských subjektů je nanejvýš důležitá, neboť propůjčuje systému významný prvek legitimity a zodpovědnosti a zvyšuje kvalitu konsensu. Komise bude hledat praktické způsoby, jak zajistit efektivní členství organizací zastupujících zájmy společnosti v evropských organizacích pro normalizaci a jak pomoci s dosažením větší vyváženosti v zapojení těchto subjektů do procesu normalizace.
Komise sdílí názor, že s ohledem na to, že zásada vnitrostátního delegování pravomocí je ústřední pro výbor CENELEC, jsou vnitrostátní organizace pro normalizaci v evropském normalizačním modelu klíčovým prvkem, a proto všechny musí být schopny vytvářet širokou platformu pro dosažení konsensu. Zpráva uvádí významné rozdíly mezi nimi, pokud jde o zdroje, technické odborné znalosti a zapojení zúčastněných stran do procesu normalizace. Zde v členských státech existuje prostor pro zlepšení.
Ačkoliv problém přístupu k normám by se neměl zužovat jen na cenové náklady, Komise vítá výzvu směřovanou na vnitrostátní organizace pro normalizaci, aby prostřednictvím zvláštních sazeb snížily ceny, nabízely soubory norem za sníženou cenu a hledaly i další způsoby, jak zlepšit přístupnost, zvláště pro malé a střední podniky.
Evropská normalizace má obrovský potenciál, pokud jde o podporu právních předpisů ve veřejné politice. Oceňujeme, že zpráva tyto možnosti ukazuje a zdůrazňuje potřebu posunout se do nových oblastí tvorby norem, jako jsou služby. Jak se uvádí ve zprávě, nový evropský model musí přispět k inovačnímu a trvale udržitelnému rozvoji v Evropě.
Závěrem bych chtěla poděkovat všem, kteří se podíleli na vzniku této velmi užitečné a podnětné zprávy.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 21. října 2010 ve 12:00.
