Doba vyhrazená pro otázky Komisi
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B6-0138/2007).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
Část první
Předmět: Nucená práce v Evropě
V posledních letech v EU vzrůstá obchod s lidmi za účelem vykořisťovatelské nucené práce. Oběti, ať občané Evropy, nebo přistěhovalci, trpí v nové formě otroctví. Jaká opatření hodlá Komise přijmout, aby tento jev ukončila? Jelikož je obchod lidmi usnadňován tím, že členské státy nejsou schopny zaručit, že zaměstnavatelé dodržují pracovní právní předpisy a respektují práva zaměstnanců, jaká opatření Komise přijme, aby tento problém vyřešila?
Franco Frattini
místopředseda Komise. - Paní předsedající, nucená pracovní síla o obchod za účelem zneužívání pracovní síly hrubě porušují základní práva a jsme pevně odhodlání takovýmto zločinům předcházet a bojovat proti nim.
Podle odhadů mezinárodních organizací pracujících bylo v roce 2005 přinejmenším 12,3 milionů lidí na celém světě nuceno k práci. S pětinou z nich se obchodovalo.
Obchod s lidmi za účelem pracovního vykořisťování je převážně organizovanou trestnou činností a ročně vytváří příjmy ve výši 12 miliard dolarů. Jsme si také vědomi, že obchodování s lidmi je stále trestnou činností s nízkým rizikem.
Cílem evropská strategie je z této nízkorizikové a vysoce výnosné činnosti učinit činnost vysoce rizikovou a málo výnosnou. Je nutné vytvořit integrovanou strategii boje proti obchodu s lidmi za účelem nucené práce, která bude zahrnovat prevenci, trestní stíhání, ochranu obětí a pomoc obětem.
Komise bude napomáhat při tvorbě sítě všech stran a institucí, které se na preventivní strategii podílejí. V první řadě jde o vnitrostátní služby inspekce práce, organizace zaměstnavatelů a odbory.
Pokud jde o prevenci, hlavním cílem je zaručit, aby byly na všech pracovištích dodržovány pracovní právní předpisy, a bojovat tak proti nezákonné práci, zejména v odvětvích, kde je riziko vyšší, včetně zemědělství, stavebního odvětví, zpracování potravin a domácích prací.
Jsem také odhodlán vytvořit nové právní předpisy na boj proti obchodu s lidmi a pracovnímu vykořisťování migrujících pracovníků. Příkladem je nedávný návrh směrnice, která stanoví sankce pro zaměstnavatele, kteří nezákonně zaměstnávají státní příslušníky třetích zemí. Tento návrh se snaží účinněji bojovat proti vykořisťování migrujících pracovníků pomocí odrazujících administrativních sankcí a v nejzávažnějších případech včetně obchodování s lidmi a v případech, kdy jsou odhaleny obzvláště nepříznivé pracovní podmínky, pomocí sankcí trestněprávních.
Šetření a trestní stíhání by mělo být efektivnější. Úředníci, kteří odpovídají za vynucování práva, by měli v plném rozsahu uplatňovat právní předpisy na boj proti obchodu s lidmi za účelem nucené práce včetně právních předpisů, které jsou v souladu s rámcovým rozhodnutím o boji proti obchodu s lidmi a směrnicí o povolení k pobytu vydávaném obětem obchodování s lidmi.
Jak vyplývá z osvědčených postupů jednotlivých států, mají opatření na poskytování pomoci obětem obchodu s lidmi zásadní význam pro ochranu jejich základních práv a zároveň přispívají k úspěšnému trestnímu stíhání. Poskytnutí pomoci, udělení povolení k pobytu a podpora při hledání lepších pracovních i životních příležitostí zabezpečí, že jsou oběti obchodování ochotné spolupracovat při trestním řízení, a usnadní potrestání pachatelů.
Na závěr jen zmíním, že k příležitosti prvního dne boje proti obchodování s lidmi, tedy 18. října, Komise společně se členskými státy vypracuje pro členské státy doporučení ohledně identifikace a podpory obětí - v první řadě všech zranitelných skupin, např. dětí - na základě spolupráce orgánů odpovědných za vynucování práva, státních zastupitelství, nevládních organizací a dalších poskytovatelů služeb.
Silvia Ciornei
(RO) Paní předsedající, děkuji panu komisaři Frattinimu za odpověď. Poté, co jsem otázku položila, jsem se setkala s panem komisařem a hovořili jsme spolu o aspektech obchodování s lidmi. Hluboce oceňuji, jak se Evropská komise i sám pan komisař na boji proti tomuto jevu podílejí, a jsem potěšena, že Evropská komise 18. října zahájí skutečná opatření na zastavení tohoto jevu, a to včetně opatření, o nichž se zmínil pan komisař, tj. zavedení trestněprávních sankcí za závažné případy melouchaření.
Zajímalo by měl, zda hodlá pan komisař jménem Evropské komise požádat Radu o mandát k tomu, aby jménem Evropských společenství podepsal Úmluvu Rady Evropy o opatřeních proti obchodování s lidmi, což je pro tento boj velice účinný právní nástroj.
Franco Frattini
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, moje odpověď zní jednoznačně ano. Jsme, a já osobně také, odhodláni zaručit, že se Evropa bude podílet na všech mezinárodních nástrojích a tyto nástroje prosazovat.
Pokud jde o nástroj, o němž jste se zmínila, jakož i o další konkrétní iniciativy, je nade vší pochybnost, dámy a pánové, že Komise nemůže na všechno stačit sama. Rád bych navrhl směrnici o trestních sankcích pro spekulanty, nebo spíše obchodníky s otroky, kteří využívají a zneužívají oběti obchodování s lidmi, pokud s tím však členské státy nevyjádří souhlas a pokud nás nebude podporovat síť malých, velkých a středních evropských podniků, bude účinnost takovýchto nástrojů mnohem nižší. Proto naléhavě žádám, abychom pracovali společně.
Reinhard Rack
(DE) Příští rok se bude v Rakousku a Švýcarsku konat fotbalové mistrovství EURO 2008. Obchodníci s lidmi a se ženami jsou již na mistrovství připraveni. Je připravena i Komise?
Franco Frattini
místopředseda Komise. - To je velice důležitá otázka. S fotbalovým mistrovstvím světa v Německu v roce 2006 máme poměrně dobré zkušenosti. Velmi úzce jsme spolupracovali se všemi členskými státy, policejními orgány a německými orgány. Dokázali jsme zabránit tomu, aby se přinejmenším 3000 nebo 400 mladých lidí stalo v Německu v té době oběťmi obchodování s lidmi. Jsme připraveni učinit totéž.
Připravujeme zprávu, která bude v nejbližší době zveřejněna a zabývá se velice důležitými výsledky evropské spolupráce. Možná víte, že na přijetí opatření, díky nimž lze na hranici zastavit a zkontrolovat osoby podezřelé z toho, že se nezákonně pokoušejí provézt mladé oběti obchodu s lidmi, spolupracovalo alespoň 12 členských států. To jsme připraveni příští rok zopakovat ve spolupráci s Německem, Rakouskem a Švýcarskem, které bude mistrovství pořádat. Německo v tomto směru odvedlo skvělou práci.
DanutBudreikait
(LT) Jev, při němž jsou lidé nuceni pracovat a jsou připraveni o svobodu pohybu a možnosti jakékoli činnosti, při němž nelze pracovní místo opustit a toto místo se stává vězením, je jev velice starý. O tomto jevu víme ze sdělovacích prostředků a z různých šetření. Má Komise k dispozici obecné statistické informace o zemí, v nichž k tomuto jevu dochází, a domníváte se, že jde o otázku trestního práva? Členské státy nesmějí přestat trestat pachatele, kteří jiné osoby připravují o svobodu.
Franco Frattini
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, tohoto znepokojivého vývoje jsme si zcela jistě vědomi. Jsme si také vědomi, že některé členské státy zesilují spolupráci při prevenci a potlačování tohoto jevu. Nicméně způsob, jímž jsou tyto trestné činy definovány, představuje podle mého názoru celoevropský problém.
Jsou-li podle vašich slov lidé nuceni pracovat v nelidských podmínkách, jsou v podstatě drženi v zajetí, a osoby, které za to nesou odpovědnost, nemůžeme jednoduše trestat pouze podle předpisů, které upravují nezákonnou práci, neboť tyto trestné činy je třeba vnímat také jako zotročování jiných lidských bytostí. Pouze tak můžeme tuto situaci zlepšit. Uvedu příklad: pouze v případě, že tyto zločiny definujeme s takovou vážností, jakou si podle mého mínění zasluhují, budeme moci použít evropský zatykač.
Toto je pouze příklad, ale jak víte, vztahuje se evropský zatykač na kategorii závažných trestných činů a je důkazem, že členské státy, na něž apeluji, jsou ochotné zpřísnit své vnitrostátní trestní právní předpisy, aby bylo možné tyto trestné činy konečně definovat, jak k tomu již v některých státech dochází, jakožto opravdu závažné trestné činy, díky čemuž budou moci nástroje pro evropskou spolupráci, které jsme vytvořili, konečně začít fungovat. To je důležitý předpoklad.
Předmět: Opatření na boj proti mezinárodní trestné činnosti a Evropský soudní dvůr
Rozvoj Evropské unie se opírá o uplatňování právních předpisů, avšak nejnovější snahy bojovat proti mezinárodní trestné činnosti vedly k tomu, že byla přijata určitá rozhodnutí v rámci třetího pilíře, tj. na základě mezivládní spolupráce, aniž by byla, jak je zvykem, podrobena důkladné kontrole Evropského soudního dvora. Domnívá se Komise, že je možné posílit v zájmu vyšší právní jistoty v Unii soudní kontrolu opatření v rámci třetího pilíře?
Franco Frattini
místopředseda Komise. - Paní předsedající, Evropský soudní dvůr má při ochraně zákonnosti, provádění a uplatňování nástrojů třetího pilíře důležitou úlohu.
Podle článku 35 Smlouvy má Soudní dvůr pravomoc rozhodovat na žádost soudu či tribunálu členského státu o předběžných otázkách týkajících se platnosti a výkladu rámcových rozhodnutí a rozhodnutí ohledně výkladu úmluv uzavřených podle hlavy IV Smlouvy, jakož i o platnosti a výkladu opatření k jejich provedení.
Tato pravomoc však platí pouze pro ty členské státy, které prohlásily, že s pravomocí Soudního dvora souhlasí. Kromě toho mohou členské státy po jejím přijetí tuto pravomoc omezit pouze na nejvyšší státní soudy či tribunály. V současné době však s touto pravomocí Evropského soudního dvora rozhodovat o předběžných otázkách týkajících se nástrojů třetího pilíře souhlasí pouze 16 členských států a dva z nich učinili prohlášení, jímž tuto pravomoc omezily. To podle mého názoru opravdu nestačí a tato situace neumožňuje nastolit odpovídající dialog mezi Soudním dvorem a soudy jednotlivých států, které evropské právní předpisy každodenně uplatňují.
Kromě toho má Evropský soudní dvůr pravomoc přezkoumat legalitu rámcových rozhodnutí a rozhodnutí. Jak členské státy, tak Komise mohou vznést stížnosti k Evropskému soudnímu dvoru a zákonnost těchto opatření napadnout. V praxi využila Komise tuto možnost dvakrát. Mám na mysli případy týkající se žádosti o anulování rámcového rozhodnutí a uplatnění trestních právních předpisů v souvislosti s ochranou životního prostředí a znečištěním z lodí. Podle mého názoru je však i tato ustanovení třeba zlepšit. Stávající Smlouva především nevytváří mechanismy, které by se podobaly řízením za porušení právních předpisů Společenství a jejichž pomocí by bylo možné sledovat, jak členské státy provádějí tyto nástroje do svých právních předpisů.
Svůj názor na mezery v jurisdikci Soudního dvora v oblasti svobody, bezpečnosti a spravedlnosti jsem vyjádřil ve dvou sděleních k provádění Haagského programu, která jsem předložil Komisi v roce 2006 a v červenci 2007. Komise proto vítá mandát, na němž se členské státy dohodly pro mezivládní konferenci pro dokončení podrobností reformní smlouvy. Očekávám, že podle této reformní smlouvy bude Soudní dvůr plně odpovědný ze všechny oblasti spravedlnosti, svobody a bezpečnosti. To je důležitou podmínkou k tomu, abychom mohli vypořádat případy, kdy členské státy předem dojednanou práci odvádějí neuspokojivě.
Manuel Medina Ortega
(ES) Paní předsedající, pan komisař odpověděl podle mého očekávání, neboť jsem si vědom, jaký význam přikládá institucím právního státu.
Potíž je v tom, že se Ústavní smlouva stále nachází v nerozhodném bodě: nevíme, zda se nám podaří ji uzavřít a do té doby musíme na jedné straně bojovat proti teroristické trestné činnosti a na straně druhé zaručit právní jistotu v rámci stávajícího uspořádání Společenství.
Otázka pro pana komisaře zní, zda je s ohledem na neochotu některých států učinit před Soudním dvorem určité závazky přesvědčen, že je vhodné, abychom nadále přijímali opatření na boj proti terorismu, přestože tato opatření nejsou zároveň doplněna posílením soudů. Jinými slovy, pokaždé, když je takovýto typ opatření přijat, měly by se členské státy zavázat, že uznají jurisdikci Soudního dvora. Jinak nám bude hrozit, že budou uplatňovány autoritářské a nátlakové metody, aniž by bylo možné odvolat se k Soudnímu dvoru.
Franco Frattini
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, tato problematika je nanejvýš citlivá. Na jedné straně jsem přesvědčen, že členské státy musí přijmout odpovědnost, a podle mého názoru je jejich prvořadou povinností, aby se v říjnu, během portugalského předsednictví, shodly na návrhu, který mezivládní konference obdržela od Evropské rady a který představuje jasný mandát, jehož součástí jsou i nové pravomoci Soudního dvora.
Nelze pochybovat o tom, že poté budeme moci učinit velký pokrok, zejména v těch nejcitlivějších záležitostech a nejcitlivějších odvětvích, tedy v rámci třetího pilíře, neboť Soudní dvůr bude mít v této oblasti konečně jurisdikci. Soudní dvůr bude mít konečně možnost provádět přezkum v plném rozsahu.
Rád bych zdůraznil, že v některých případech se členské státy dokonce zdráhají řídit se příkazy Soudního dvora; Soudní dvůr nám sdělil, že v některých oblastech může být nástroj trestního práva také nástrojem evropským. To podle Soudního dvora platí například pro citlivou problematiku znečištění. Některé členské státy i nadále s takovouto dohodou nesouhlasí a tato dohoda musí bohužel být jednomyslná a jednoduše se řídí rozhodnutím Soudního dvora; tyto státy jsou však proti.
Tento problém lze zjevně vyřešit pouze tehdy, pokud se portugalskému předsednictví podaří dosáhnout v říjnu dohody. Tato dohoda by byla velkým úspěchem a znamenala by velký krok vpřed, o němž jste hovořil a který plně podporuji.
Andreas Mölzer
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, je veřejným tajemstvím, že v některých členských státech EU mají skupiny stojící za organizovanou trestnou činností velmi dobré vztahy s nejvyššími politickými kruhy. Do jaké míry a jakými prostředky hodlá Unie těmto zemím východní a jihovýchodní Evropy, které samy čelí velkým monetárním a finančním potížím, pomoci bojovat proti této provázanosti politiky a organizované trestné činnosti?
Franco Frattini
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, jakožto obecný cíl se tato otázka podle mého mínění netýká pouze východních zemí, jelikož obecným cílem je podporovat rozhodný, tvrdý a neutuchající boj proti korupci.
Boj proti korupci nekončí například tím, že určitá země přistoupí k Evropské unii. Pracovali jsme s mnoha kandidátskými zeměmi, které se staly členskými státy Evropské unie. Tyto země dosáhly velmi dobrých výsledků a náš zájem se nyní obrací například na spolupráci se zeměmi, které nejsou kandidátské, ale jednoduše s námi sousedí: se zeměmi západního Balkánu, důležitými partnery, jako je Ukrajina, zeměmi, s nimiž jsme navázali důležitá partnerství. Domnívám se, že je v našem zájmu, abychom těmto zemím pomáhali s vykořeněním korupce, a podniky a politici budou do korupce zapleteni vždy.
Má odpověď na dotaz je samozřejmě kladná. Evropská unie se o tuto problematiku zajímá a myslím si, že je to v našem zájmu, a řekl bych, že i v zájmu občanů těchto zemí, protože lidem, kteří čelí politické korupci, jsou denně upírána jejich práva. Je to něco, co Evropě a občanům těchto zemí dlužíme.
Hubert Pirker
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, organizovaná nezákonná migrace a obchodování s lidmi patří mezi důležitá odvětví organizované trestné činnosti. V Evropské unii jsme společně s vaší iniciativou vytvořili agenturu Frontex - je to dobrý nápad, s nímž však souvisejí závažné prováděcí problémy: členské státy nebudou plnit své povinnosti, akce budou přerušeny v červenci a obnoveny až v září. Jak docílíte toho, aby nástroj Frontex fungoval efektivně a aby členským státům po celý rok poskytoval nezbytnou podporu, abychom měli k dispozici účinný nástroj pro boj s organizovaným nezákonným přistěhovalectvím, což je i vaším cílem?
Franco Frattini
místopředseda Komise. - (IT) Paní předsedající, dámy a pánové, podle mého názoru jsme již dosáhli významných výsledků. Pokud si někdo z vás dá tu práci a porovná statistické údaje z roku 2006 s údaji za prvních osm měsíců roku 2007, tedy od ledna do konce srpna, zjistí z úředních statistik, že počet nezákonných přistěhovalců, kteří se do Evropy dostávají v oblasti centrálního Středomoří, je až o 40 % nižší než v roce 2006 a v případě Kanárských ostrovů až o 60 % nižší než v roce 2006. Z těchto údajů je zřejmé, že Frontex začíná dosahovat dobrých výsledků.
Koncem tohoto týdne bude v centrálním Středomoří zahájena druhá mise agentury Frontex s názvem Nautilus II; rovněž jsem navrhl, aby byla podniknuta i třetí mise v oblasti západního Středomoří mezi Baleárskými ostrovy, Španělskem, Marokem a Sardinií. Tyto operace vyžadují intenzivnější spolupráci posádky, plavidel, helikoptér a letadel.
Spolupráce členských států se denně zvyšuje, jelikož díky ní členské státy dosahují výsledků. Je však třeba zvýšit počet pracovníků agentury Frontex, neboť v ní, jak asi víte, nyní pracuje méně než 90 lidí a tito lidé koordinují operace v celé délce vnějších hranic. Vzhledem k počátečním výsledkům nelze pochybovat o tom, že takováto účinnost je rekordní.
Spoléháme na podporu tohoto Parlamentu, aby mohla být agentura Frontex podpořena finančně i z hlediska profesních dovedností, jimiž disponuje, avšak zjevně nikoli v dostatečné míře.
Předmět: Úloha výzkumu EU ve vztahu k evropské potravinářské politice
Mohla by Komise vzhledem k rozporuplným názorům v EU na geneticky modifikované potraviny objasnit svůj názor na úlohu, jakou musí mít výzkum v této konkrétní oblasti?
Mohla by Komise jasně uvést, zda je z vědeckého hlediska možné, aby se členský stát prohlásil za zónu bez geneticky modifikovaných potravin? Pokud ano, bylo by takovéto vymezení se v souladu s ostatními právními předpisy EU v této oblasti a jak by bylo možné prokázat pravost takového vymezení se ve vztahu k živočišným produktům?
Vyplývá z výzkumu Komise, že by bylo prospěšné, aby se z EU stala oblast bez geneticky modifikovaných potravin, a pokud ano, jaké by byly možné důsledky?
Janez Potočnik
člen Komise. - Chtěl bych vážené paní poslankyni, paní McGuinessové, poděkovat za dotaz. Nejprve odpovím na váš dotaz ohledně výzkumu v oblasti GMO obecně. Komise v minulosti financovala výzkumné projekty v oblasti geneticky modifikovaných potravin v rámci pátého i šestého rámcového programu a také několik projektů, které vnesly světlo do posuzování bezpečnosti geneticky modifikovaných potravin.
Rovněž byly financovány výzkumné projekty v oblasti koexistence geneticky modifikovaných organismů a běžných plodin, které se rovněž zabývaly opatřeními pro zpětné sledování plodin. Tyto projekty nakonec přispějí ke snížení nákladů a zaručí, že spotřebitelé budou moci činit informovaná rozhodnutí, která jsou v souladu s právními předpisy Společenství. Komise letos v první výzvě k předkládání návrhů během sedmého rámcového programu vyzvala k předložení návrhů, které se zabývají výzkumem posuzování krátkodobých a dlouhodobých účinků geneticky modifikovaných potravin na zdraví lidí a zvířat, s cílem podpořit vývoj lepších metod monitorování v období po uvedení látky na trh a analýzy jejich možných omezení. Hodnocení již byla dokončena, výběr návrhů na financování však stále probíhá.
Kromě toho zahájilo generální ředitelství Komise pro životní prostředí doplňující studii, která se zabývá dlouhodobými účinky geneticky modifikovaných plodin na zdraví, biologickou rozmanitost a životní prostředí. Hlavním cílem této studie je přiřadit různé prioritní stupně hlavním obchodním kombinacím plodin pěstovaným na celém světě, a to shromážděním a analýzou informací z odborné literatury a od příslušných organizací jak v Evropské unii, tak mimo ni. S využitím nezbytných odborných znalostí v oblasti výzkumu a pěstování geneticky modifikovaných plodin očekáváme výsledky příští jaro.
V budoucnosti by mohl výzkum financovaný Komisí zahrnovat také nástroje pro posouzení bezpečnosti, posouzení rizik/přínosu včetně sdělování a vnímáním rizik, dále metody odhalování, způsoby zaručení sledovatelnosti a koexistence geneticky modifikovaných a běžných organismů.
Ke druhé části vaší otázky ke koexistenci bych rád doplnil následující. Je třeba podotknout, že s povolenými geneticky modifikovanými organismy lze v EU volně obchodovat a lze je používat za podmínek obsažených v uděleném povolení. Právní rámec pro povolování uvádění geneticky modifikovaných organismů na trh a jejich záměrné uvolňování do životního prostředí v EU nestanoví možnost, aby byly v oblastech, kde je obecně zakázáno pěstování geneticky modifikovaných organismů a jejich uvádění na trh, vytvářeny zóny. Obecný zákaz by byl v rozporu s právními předpisy Společenství, zejména se směrnicí 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí.
Je samozřejmě povoleno uvádět na trh geneticky modifikované organismy, které byly vědecky zhodnoceny jako bezpečné pro životní prostředí a zdraví zvířat a lidí. Konkrétní zákaz výrobku musí být vědecky zdůvodněn v souladu s článkem 23 uvedené směrnice, tzv. článkem o ochranné doložce.
Výzkum Společenství v oblasti koexistence se zabývá vhodnými opatřeními, jejichž pomocí by bylo možné snadno a prakticky oddělit povolené geneticky modifikované plodiny od běžných plodin a plodin ekologických. Výsledky výzkumu naznačují, že je zatím možné dostatečně oddělit hlavní plodiny - kukuřici a cukrovou řepu. Nicméně s rozrůstajícím se pěstováním geneticky modifikovaných plodin pro komerční účely v EU a s rostoucími dovozy geneticky modifikovaných potravin a krmiv je náhodná přítomnost v důsledku toku genů nebo příměsí nevyhnutelná.
V reakci na váš dotaz ohledně možnosti označení oblasti za oblast bez geneticky modifikovaných organismů ve vztahu k živočišným výrobkům bych vás rád upozornil na prohlášení v dokumentu Evropského úřadu pro bezpečnost potravin, které bylo zveřejněno 20. července 2007 a v němž tento úřad uvádí, že v současné době neexistuje žádná metoda, která by umožnila platně a spolehlivě sledovat živočišné výrobky jako maso, mléko či vejce, byla-li zvířata krmena krmivy obsahujícími geneticky modifikované rostliny nebo jinými slovy, v potravinách z hospodářských zvířat nebyly pomocí stávajících metod zjištěny ani části DNA, ani bílkoviny z geneticky modifikovaných rostlin.
Ještě doplním jednu věc z oblasti mých kolegů: Komise nadále posuzuje, zda stávající opatření k zajištění koexistence oznámená členskými státy vyhovují právním předpisům Společenství. Rada požádala Komisi, aby společně se členskými státy sestavila pokyny pro technická opatření k zajištění koexistence specifických plodin.
Komise v současnosti zřizuje evropský úřad pro koexistenci, který bude tuto technickou práci vykonávat společně s vnitrostátními odborníky a zúčastněnými stranami. Podle plánu by práce měla začít do konce roku 2007. První posuzovanou plodinou bude kukuřice.
Co se týče dalších kroků k dosažení harmonizace, Komise hodlá shrnout dosavadní vývoj ve členských státech v oblasti regulačních režimů a praktické zkušenosti s vícenásobným pěstováním geneticky modifikovaných plodin ve zprávě, která je naplánována na rok 2008. Ta bude základem pro rozhodnutí o dalších krocích, jež v této problematice učiníme.
A na závěr, pokud jde o poslední část dotazu ohledně možných důsledků, rád bych řekl toto. Zemědělci se mohou svobodně rozhodnout, že geneticky modifikované plodiny nebudou pěstovat nebo že dobrovolně zřídí zóny, v nichž nejsou geneticky modifikované plodiny pěstovány. Tyto zóny mohou být zřízeny dobrovolně a na základě jednomyslné dohody všech příslušných zemědělců v dané oblasti, přičemž zemědělci mohou kdykoli od této dohody odstoupit a rozhodnout se, že geneticky modifikované plodiny pěstovat budou.
Regiony či zemědělci, kteří geneticky modifikované plodiny pěstovat nechtějí nebo chtějí vytvořit zóny bez geneticky modifikovaných plodin, mohou zcela jistě využít výsledky výzkumu probíhajícího v rámcových programech pro výzkum. Z výsledků našich výzkumných projektů dodnes nevyplývá, proč by označení určité oblasti jak oblasti bez geneticky modifikovaných organismu mělo být přínosné pro lidské zdraví či životní prostředí.
Pokud jde o to, jaké bude mít upuštění od pěstování geneticky modifikovaných plodin ekonomické důsledky, závisejí tyto důsledky na řadě faktorů, např. na ceně geneticky modifikovaných a nemodifikovaných plodin, agronomických rozdílech mezi geneticky modifikovanými a nemodifikovanými plodinami, na rozdílech ve sklizni, cenách osiva atd. Na místních faktorech, výskytu škůdců, klimatických podmínkách, struktuře zemědělské produkce atd. a na regulačních podmínkách, které zaručují koexistenci geneticky modifikovaných plodin a běžných plodin a ekologické produkce.
Ekonomický dopad se bude pravděpodobně v různých regionech a členských státech lišit. Tyto rozdíly se také odrážejí v rozdílech mezi rozšířením pěstování geneticky modifikovaných plodin v různých oblastech Evropy.
Živočišná produkce v EU ve vysoké míře závisí na dovozu krmiv ze sójových bobů, kukuřice a dalších plodin. Většina dovážených krmiv z kukuřice a sójových bobů je označena jako geneticky modifikovaná. Certifikovaná nemodifikovaná moučka ze sójových bobů je v současnosti dostupná pouze na malé části trhu. Vzhledem k rostoucímu objemu světové produkce geneticky modifikovaných sójových bobů by bylo možné tuto část rozšířit, budou s tím však spojeny vyšší náklady.
Předsedající
Děkuji vám, pane komisaři. Oceňuji vaši odpověď, ale musím podotknout, že byla poněkud zdlouhavá - trvala téměř devět minut.
Mairead McGuinness
Paní předsedající, budu stručná. Zatímco pana komisaře káráte, chtěla bych mu poděkovat, protože se mnohdy stává, že odpovědi nejsou zcela jasné, a proto velice oceňuji vaši jednoznačnost. Budu si muset prostudovat podrobnosti. Mám dvě připomínky a jeden dotaz a budu si hlídat čas.
Měla by se země dobrovolně rozhodnout, že bude zemí bez geneticky modifikovaných organismů? To je navrhováno v Irsku; jde o součást vládního programu a vláda tímto návrhem nyní zabývá. Můžeme se jako země rozhodnout, že nechceme dovážet potraviny vyrobené řekněme z masa zvířat, která byla krmena geneticky modifikovanými krmivy, nebo jiné konkrétní potraviny, protože nechceme, aby se do naší země dostaly geneticky modifikované organismy? Zabýváte se tím, jaký bude mít takováto politika dopad na ceny obilí?
Janez Potočnik
člen Komise. - Upřímně řečeno, není pro mě snadné na tuto otázku odpovědět. Samozřejmě že daná země bude muset dodržovat platné právní předpisy Společenství. Takováto odpověď by byla snadná. Kdyby se otázka týkala výzkumu a vývoje, byla by odpověď snadnější, ale myslím si, že odpověď je poměrně jednoznačná: země musí dodržet platné právní předpisy Společenství.
Jim Allister
Není možné, že liknavý přístup Komise ke schválení geneticky modifikovaných derivátů v EU přispívá ke zvyšování cen živočišných krmiv? Například nadměrné prodlení při povolení vedlejšího produktu z kukuřice s názvem Hercules vážně poškozuje konkurenceschopnost našeho obchodu s obilím, třebaže GA 21, geneticky modifikovaný produkt z Argentiny, je v EU povolen k použití pro lidskou spotřebu, ale nikoli jako krmivo. Není na čase začít jednat racionálně, dodat této situaci určitý smysl o zbavit se přehnané politické korektnosti, která tuto situaci přiživuje?
Janez Potočnik
člen Komise. - Chtěl bych zdůraznit, že z mého pohledu důkladně dbáme na to, abychom učinili všechny kroky, které nám umožní co nejlépe porozumět situaci v oblasti geneticky modifikovaných i nemodifikovaných organismů.
Rozhodnutí, která Komise činí, vždy vycházejí ze současných poznatků. Ty nikdy neignorujeme a tento přístup se snažíme dodržovat. Politické dopady, o nichž se zmiňujete, nikdy nebyly předmětem našeho zájmu.
John Purvis
Rád bych se připojil k paní McGuinessové a poděkoval panu komisaři za vynikající a zajímavou odpověď. Myslím si, že pro nás bude velmi užitečné se s tímto precedenčním dokumentem seznámit, protože mám dojem, že silně podporuje vědecké zdůvodnění geneticky modifikovaných plodin v Evropě, v níž jsou tyto plodiny schvalovány a povolovány na základě vědeckých poznatků.
Pan komisař se zmínil o ochranné doložce. Kdy hodlá Komise začít stavět všechna svá rozhodnutí na vědeckém výzkumu, který oddělení pana komisaře provádí, kdy se hodlá postavit proti veřejnému mínění, které je proti používání geneticky modifikovaných organismů, což se nepříznivě podepisuje jak na naší zemědělské obci, tak na cenách potravin, a má nepříznivý vliv na evropskou ekonomiku?
Janez Potočnik
člen Komise. - Jak jistě víte, tato problematika je složitá a je důležité si uvědomit, že někteří lidé mají obavu o bezpečnost. Proto je nutné, abychom co nejvíce zvyšovali informovanost a úroveň znalostí, protože je krajně důležité, abychom při rozhodování vycházeli z poznatků, které máme k dispozici. Udělám, co bude v mých silách, aby byla úroveň znalosti v budoucnosti co nejvyšší.
Předsedající
Děkuji vám, pane komisaři. Nechtěla jsem být nepříjemná, ale musím udržovat rovnováhu mezi hloubkou odpovědí a časem, a to bývá obtížné.
Část druhá
Předsedající

Předmět: Fungování rozpočtu EU
Může Evropská komise učinit prohlášení, zda je přesvědčena, že lze v budoucnosti zjednodušit a zmodernizovat postupy pro dosažení dohody o tom, jakým způsobem budou využívány prostředky z rozpočtu EU?
Dalia Grybauskaitë
členka Komise. - Ráda bych reagovala tím, že zopakuji odpověď, kterou jsem již zaslala panu Crowleymu a v níž jsem se zabývala ročními procesy a rozpočtovými procesy obecně a také tím, jak je lze zlepšit. Odpověď rozdělím na dvě části. První část se týká současného stavu, toho, co můžeme ještě učinit a jak můžeme finanční prostředky využívat účinněji, a samozřejmě také budoucích návrhů naší revidované smlouvy, které vzešly z letošního červnového zasedání Rady.
Co se postupů stanovených současnou Smlouvou týče, lze říci, že jsme s výsledky obecně spokojeni, protože podle současné Smlouvy máme možnost zlepšovat a nacházet rychlá řešení, nastanou-li mimořádné situace. Nedávným příkladem jsou loňské tsunami, letos Palestina a částečně Kosovo. Dokázali jsme nalézt řešení díky rychlému vyřízení jednoho čtení - je to však zdlouhavé a výsledek do velké míry závisí na konsolidovaných třístranných jednáních mezi dvěma rozpočtovými orgány a Komisí.
Vážený pan poslanec má samozřejmě pravdu v tom, že na této Smlouvě lze řadu věcí zlepšit, a jedním příkladem je pragmatický harmonogram ročního rozpočtového procesu, jímž se řídíme od roku 1975. Kromě požadavku Smlouvy jsme se všichni - tím mám na mysli rozpočtové orgány a Komisi - dohodli, že tento proces o dva a půl měsíce prodloužíme, především proto, že v té době neexistovala elektronická pošta. Dnes již tento harmonogram nepotřebujeme, přesto před námi stále leží a nikdo se touto problematikou nezabývá. Samozřejmě že toto je pouze jeden z příkladů, jak lze zvýšit produktivitu.
Dalším velmi zajímavým bodem, který jsme společně přijali při jednání s Parlamentem a Radou a který Rada nakonec přijala, je nové finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla, která jsou v platnosti od května letošního roku, tedy roku 2007. Zde jsme dosáhli zřejmého zjednodušení a modernizace v oblasti ročního plnění evropského rozpočtu.
Ale ta nejlepší zpráva, kterou vám dnes mohu sdělit, se samozřejmě týká návrhů na revidovanou smlouvu. V této souvislosti bych ráda zdůraznila čtyři body, které mohou zlepšit naši demokratickou kontrolu, odpovědnost a průhlednost rozpočtových procesů.
První inovativní návrh v revidované smlouvě odstraňuje rozdíl mezi povinnými a nepovinnými výdaji a pro přijetí ročního rozpočtu rozpočtovými orgány stanoví jediný postup.
Zadruhé, tzv. "maximální míra zvýšení" uvedená v článku 27 Smlouvy o ES - která bývá zpravidla příčinou sporů při jednání o ročním rozpočtu - již nebude používána a ani nebude nutná, protože do Smluv bude na rozdíl od dnešního stavu zakotvena praktická náhrada za maximální míru zvýšení, tedy víceletý finanční rámec.
A v budoucích finančních nařízeních budeme mít různé přijímací procesy. Tato otázka bude přijata na základě spolurozhodování s Parlamentem. Až do roku 2007 o ní rozhodovala jednomyslně pouze Rada - tedy členské státy. Je tedy jasné, že plánujeme velký rozdíl.
Všechny tyto návrhy spolu s možností ročních a denních zlepšení poskytnou demokraticky volenému Evropskému parlamentu vyšší pravomoci a dále zdemokratizují rozhodovací proces.
Brian Crowley
Děkuji paní komisařce za odpověď a za to, že mi usnadnila další otázku.
Týká se toho, co pro nás nová reformní smlouva bude znamenat z hlediska víceletého financování a fungování rozpočtu. Jak je vám známo, každý rok se zpravidla dohadujeme o určitých zdrojích, které jsou dány k dispozici, a o zdrojích, které jsme již poskytli, a také o tom, jak byly tyto prostředky přiřazeny různým položkám, ať už v oblasti zemědělství, sociální struktury, strukturálního financování, nebo regionálního financování atd.
Jednou z nejčastějších stížností, kterou v Parlamentu slýcháváme, je, že lidé nevědí, jak jsou evropské peníze vynakládány. Nevědí, jak přesně jsou finanční prostředky, které podle svého názoru poskytují, rozdělovány mezi jednotlivé země. Vím, že jsou členské státy samy povinny tyto informace sdělit, ale existuje nějaký mechanismus, díky němuž by Komise mohla být vstřícnější, pokud jde o osvětlení oblastí výdajů?
Dalia Grybauskaitë
členka Komise. - Ráda bych vám sdělila, že jsme v rámci naší iniciativy pro transparentnost dosáhli s Radou dohody o novém finančním nařízení, v jehož rámci se členské státy dohodly, že budou hlásit a zveřejňovat informace o všech příjemcích finančních prostředků - nejen v zemědělství, ale ve všech oblastech. Dohoda o zemědělství nabude účinku v roce 2009 a další dohody v letech 2008, 2009 a 2010.
Z hlediska průhlednosti, odpovědnosti, otevřenosti a komunikace s občany jde o významný pokrok. Občané budou mít nárok vědět, kolik kdo získal a proč, a členské státy budou moci snadněji odpovědět.
Paul Rübig
(DE) Paní komisařko, můj dotaz se týká směrnice o opožděných platbách. Mnoho malých a středních podniků a mnoho výzkumných pracovníků si neustále stěžuje, jak dlouho trvá, než je na projekt po jeho schválení skutečně poskytnuta platba. Předběžné financování je pro mnoho malých a středních podniků příliš složité. Domníváte se, že by Evropská komise mohla uvést své platební podmínky do souladu se směrnicí o opožděných platbách, která platí v celé Evropě a na níž jsme se všichni dohodli?
Dalia Grybauskaitë
členka Komise. - O tomto problému víme a na tyto otázky jsme uplatnili nová nařízení a prováděcí pravidla. Doufáme, že nová nařízení a prováděcí pravidla, která jsou v platnosti o května tohoto roku, celý proces zjednoduší a samozřejmě také umožní Komisi, aby reagovala odpovědněji. Jsme si vědomi, že pravidla musí platit pro všechny bez rozdílu, tedy nejen pro členské státy a příjemce, ale také pro Komisi.
Reinhard Rack
(DE) Paní komisařko, zmínila jste se o politických krizích. Letos jsme byli svědky bezpočtu přírodních pohrom v Řecku, ve Spojeném království i jinde. Je nanejvýš důležité, aby byly v takovýchto případech rozpočtové prostředky uvolňovány rychle. Jsou nástroje, které máme nyní k dispozici, odpovídající, nebo je možné je zlepšit? Existuje způsob, jak zvýšit celkový finanční objem, vzhledem k tomu, že z údajů pro toto léto vyplývá, že finanční prostředky, které nyní máme k dispozici, zcela jistě nebudou stačit?
Dalia Grybauskaitë
členka Komise. - Zejména pokud jde o Řecko, hledáme alespoň tři zdroje možného navýšení finančních prostředků. Z fondů pro regionální politiku máme k dispozici zvláštní fond ve výši 1 miliardy EUR ročně, kterou můžeme použít. Rovněž se zabýváme přeprogramováním - přesměrováním programů, které byly dříve naplánovány, a řecká vláda bude příští týden jednat s našimi technickými pracovníky o tom, jaké programy chtějí změnit či nahradit jinými a co je třeba považovat za prioritu.
Kromě tohoto lze použít zemědělské fondy k obnově půdy, zejména takové, která byla na tomto poloostrově využívána jako zemědělská. Jsme tedy schopni využít tři nebo čtyři další zdroje a tyto zdroje akumulovat.
Pokud však jde o procesní stránku věci, na kterou se ptal hlavní tazatel, máme-li být upřímní a nebojíme-li se to vyslovit, jsou procesy někdy příliš zdlouhavé. Samozřejmě že konečnou konkrétní žádost řecké vlády obdržíme přibližně 10 dnů po výpočtech, ale reakce a procesy jsou zdlouhavé. Obvykle platbu provedeme v průměru šest až osm měsíců po obdržení žádosti a to samozřejmě není ani pro členské státy, ani z hlediska situace, kterou je třeba řešit, právě to nejlepší řešení. Procesy, které máme k dispozici na základě současné Smlouvy, nám umožňují jednat rychleji, je třeba, aby všechny rozpočtové orgány daly najevo politickou vůli. To navíc navrhovaná nová smlouva samozřejmě urychluje. Ale jde-li obecně o částky, jedná se o zcela jinou otázku. Neustále jsme žádáni, abychom rozpočet využívali pružněji. Máme například některé linie nových výdajů a některé rezervy, které však do konce roku vrátíme. Tuto pružnost nám dosud Rada ani Parlament neposkytly. Velice bych ji však ocenila, stejně jako by ji zcela určitě ocenili moji kolegové v Komisi, protože nám tato zkostnatělost rozpočtu někdy opravdu svazuje ruce.
Několik zdrojů tedy existuje: pružnost, obecné částky a rychlost a rychlá reakce při všech rozpočtových procesech. Toto jsou tři zdroje, jejichž pomocí můžeme v konečném výsledku zvýšit účinnost.
Předmět: Plánování studijních oborů a oblastí vzdělávání v rámci programu Vzdělávání a odborná příprava 2010.
Vezmeme-li v úvahu cíl, který spočívá vytvoření pevného základu pro spolupráci a podporu v oblasti vzdělávání, zejména prostřednictvím programu Vzdělávání a odborná příprava 2010, který umožní prosadit strategii celoživotního vzdělávání, vysvětlí nám Komise, jaké postavení zaujímají v celkovém schématu studijní obory a oblasti vzdělávání, které přímo nesouvisejí s trhem práce, např. klasická řečtina, latina, historie, archeologie a lingvistika? Co evropské občany přesvědčí, aby nadále pokračovali ve výuce a studiu oborů, které nemají právě praktické uplatnění, zejména klasických jazyků, literatury a historie?
Ján Figeľ
člen Komise. - Jak všichni víme, podle článku 149 Smlouvy o ES odpovídají za obsah výuky členské státy, což znamená, že o podobě osnov, které připravují vzdělávací instituce, jakož i vyučovaných předmětů, rozhodují výlučně členské státy.
Úlohou Komise je podporovat členské státy při rozvoji kvalitního vzdělávání. V rámci pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 má Komise ústřední úlohu, neboť usnadňuje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, aby pomohla zaručit, že jejich systémy vzdělávání a odborné přípravy dostojí výzvám 21. století.
Jelikož jsou otázky spojené s trhem práce důležitou součástí lisabonské strategie, je jasné, že aspekty politiky v oblasti vzdělávání, které se týkají trhu práce a na obecnější úrovni konkurenceschopnosti, mají v tomto ohledu velký význam.
Vzhledem k této skutečnosti neplatí, že obory jako klasická řečtina, latina, historie, archeologie a lingvistika nesouvisejí s trhem práce. Kromě přímých příležitostí k zaměstnání v mnoha těchto oblastech se díky studiu takovýchto oborů rozvíjejí a šíří mnohé generické dovednosti, např. analýza a argumentace.
Podle jednoho z referenčních textů pro pracovní program, který je obsažen v doporučení Parlamentu a Rady ze dne 18. prosince 2006 o klíčových schopnostech pro celoživotní vzdělávání, patří mezi tyto schopnosti "komunikace v cizích jazycích a kulturní povědomí a vyjádření". Kulturní povědomí spočívá v povědomí o místním, národním a evropském kulturním dědictví a o jeho postavení ve světě. Občanské schopnosti zahrnují podle definice uvedeného doporučení znalost současných událostí a také hlavních událostí v národní, evropské a světové historii. Proto se domnívám, že jde o přímý a jednoznačný přínos k orientaci, o kterou usilujeme a kterou podporuje také paní Panayotopoulos-Cassiotouová a, jak pevně věřím, také mnoho dalších členů tohoto Parlamentu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Děkuji vám za odpověď, pane komisaři. Ujistil jste mě o svém neutuchajícím zájmu o tuto problematiku. Kolik finančních prostředků však bylo na podporu programu "Vzdělávání a odborná příprava 2010" vyčleněno?
Jste komisař odpovědný za kulturu. Jaká část výzkumu v rámci sedmého programu bude použita v oblastech, které jste jmenoval - tedy k rozšiřování znalostí v oblasti jazyků, kultury, historie a lingvistiky?
Ján Figeľ
člen Komise. - V současnosti neexistuje žádné konkrétní rozdělení, ale jak víte z právního základu, který máme k dispozici, program je rozdělen do čtyř hlavních pilířů v oblasti celoživotního vzdělávání: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci a Grundtvig a navíc na horizontální akce nebo výběry pro transfer. Totéž by se víceméně dalo říci o výzkumu, vývoji a spolupráci, ale je velice důležité, aby se partneři - instituce - angažovali v oblastech, které jsou blízké humanitním oborům, kulturnímu povědomí, posilování hodnot. V rámci programu celoživotního vzdělávání tedy například podporujeme sdružení s názvem Stálá evropská konference učitelů historie, a je důležité, aby takovéto sdružení existovalo, aby dodržovalo pravidla a bylo způsobilé, a pak je můžeme podpořit.
Nebudu podporovat odklon od pravidel ani přílišné oddělování exaktních a humanitních věd. Občanskou výchovu tvoří nejen základní schopnosti, ale také dovednosti, znalosti a postoje vysoce horizontální povahy, které jsou nutné nejen pro trh práce, ale také z hlediska soužití ve stále rozmanitějším Společenství a soužití na místní, regionální či evropské úrovni.
Předmět: Míra neúspěchu ve vzdělávání
Podle oficiálních statistik zveřejněných Eurostatem za rok 2006 ukončí školní docházku předčasně 15,3 % mladých Evropanů ve věku od 18 do 24 let.
Ve 14 členských státech však tento ukazatel překračuje evropský průměr. Nejčastěji dochází k předčasnému ukončení školní docházky na Maltě (41 %), v Portugalsku (39,2 %), ve Španělsku (29,9 %), na Islandu (26,3 %), v Itálii (20,8 %), Lotyšsku (19 %) a Rumunsku (19 %).
Podle návrhu Evropské unie se má zaměstnanost prostřednictvím lisabonské strategie zvýšit do roku 2020 na 70 %. S ohledem na pokles produktivity práce je však nutné, aby byla pracovní síla ještě více odborně připravena.
Jaká opatření hodlá Evropská komise přijmout, aby snížila míru předčasného ukončování školní docházky?
Ján Figeľ
člen Komise. - Paní předsedající, v roce 2000, na přelomu tisíciletí, nedosáhlo vyššího vzdělání než nižšího středního 17,6 % obyvatelstva ve věku od 18 do 24 let. Loni klesl tento počet na 15,3 %. Šest nových členských států již překročilo cíl stanovený pro rok 2010, tedy 10 %. Jak jsem již zmínil dříve, podle článku 149 odpovídá za tuto problematiku v plném rozsahu členský stát. Obsah a organizace výuky spadá pod pravomoc členských států. Naším úkolem je opatření členských států podporovat a doplňovat. To činíme mnoha způsoby. Uvedu pouze některé z nich. Komise podporuje zejména rozvoj základny podkladových údajů, z nichž lze vycházet při tvorbě politických opatření, a sponzoruje řadu studií týkajících se této problematiky.
Kromě toho Komise loni ve sdělení s názvem Účinnost a spravedlnost v evropských systémech vzdělávání a odborné přípravy zdůraznila, jaký význam má prvotní, předškolní vzdělávání pro snížení počtu případů předčasných ukončení školní docházky, a vyzdvihla nezbezpečí, která jsou spojena s rozdělováním žáků v ranném věku.
Komise rovněž poměrně nedávno zahájila veřejné konzultace ohledně modernizace školního vzdělávání. To zahrnuje snahu zjistit názory zúčastněných stran na to, jak nejlépe čelit předčasnému ukončení školní docházky. V rámci analýzy lisabonského programu vnitrostátních reforem vydala Komise pro členské státy v případech, kdy to považovala za nutné, zvláštní doporučení ohledně předčasného ukončení školní docházky.
V rámci pracovního programu Vzdělávání a odborná příprava 2010 využila Komise otevřenou metodu koordinace, aby zavedla osvědčený postup a vzdělávání dospělých v otázkách předčasného ukončení školní docházky.
Členské státy byly rovněž podněcovány k tomu, aby využívaly strukturální fondy k cíleným zásahům v případech, kdy je třeba vyrovnat se s obzvláště vysokou mírou předčasného ukončení školní docházky, a na podporu účasti v projektech financovaných v rámci programu celoživotního vzdělávání, které se touto problematikou zabývají.
Na závěr nutno říci, že pokrok je viditelný a změřitelný, přesto však není dostatečný a je třeba, abychom se nadále zlepšovali.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paní předsedající, pane komisaři, děkuji vám za odpověď. Přestože za oblast vzdělávání odpovídají členské státy, měla by se Komise angažovat, aby Evropské unii zaručila budoucnost. Doporučení jsou součástí právně nevynutitelných předpisů. Evropská komise musí členské státy výslovně požádat, aby vypracovali akční plány na boj proti předčasnému ukončení školní docházky.
Evropská unie potřebuje kvalifikované lidské zdroje. Je nepřijatelné, aby mladí lidé, kteří pocházejí z chudých rodin nebo z venkovského prostředí, byli nuceni kvůli finanční situaci opustit školu. Obyvatelstvo EU stárne a máme-li zaručit udržitelnost systémů sociálního zabezpečení, je nutno zvýšit produktivitu práce.
Moje otázka tedy zni: pane komisaři, jaká opatření provádíte, abyste členským státům pomohli finančně podporovat děti, které si zaslouží pokračovat ve studiu, zejména ty, které pocházejí z chudých rodin nebo z venkova? Jedná se o skutečný problém a hovoříme o budoucnosti Evropy.
Ján Figeľ
člen Komise. - Odpověď by bylo možné dopodrobna rozvést, ale budu stručný. Snažíme se spolupracovat, shromažďovat zdroje a politiky, abychom zlepšili podmínky pro mladé lidi.
Zítra například Komise přijme písemný postup - politický dokument o zaměstnanosti mladých lidí. Jsme přesvědčeni, že mladí lidé jsou naší budoucností a budoucnost začíná právě teď. Zejména nabádáme členské státy, aby více využívaly strukturální fondy na podporu politik v oblasti vzdělání pro mobilitu. Tím, že řekneme, že členské státy nesou primární odpovědnost ze systém a obsah, samozřejmě dáváme najevo, že jsme přesvědčeni, že kvalita nebo účinnost a spravedlnost, o něž členské státy usilují, budou moci poskytnout našim občanům včetně mladých lidí konkrétní a lepší odpovědi.
Jsem si jist, že investice do lidských zdrojů, zejména prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy, je nejhodnotnější a nejúčinnější investicí do sociální soudržnosti a budoucí konkurenceschopnosti. To neříkám pouze jako komisař, který je za tyto oblasti odpovědný, ale také jako politik a otec. Nelze tedy pochybovat, že musíme vyvinout intenzivnější společné úsilí.
Kathy Sinnott
Několikrát jste se zmínil o strukturálních fondech. Jaké kroky můžete jako komisař učinit, abyste země přiměl k tomu, aby tyto fondy ve prospěch svých občanů více využívaly, např. pro sociální programy atd.? Vím s jistotou, že v Irsku bylo velké množství prostředků z těchto fondů využito na silnice a velké projekty týkající se infrastruktury. Za lidi nebylo utraceno prakticky nic.
Ján Figeľ
člen Komise. - Jsme svobodní lidé, žijeme ve svobodných společnostech, a proto bychom měli tuto svobodu využívat moudře. Řekl jsem, že nejlepší je investovat do lidského potenciálu.
Nemám nic proti investicím do moderní infrastruktury v oblasti dopravy a životního prostředí, protože tato infrastruktura je důležitá. Ale dokonce ve sdělení, o němž jsem se zmínil v úvodní odpovědi, tvrdíme - a toto tvrzení vychází z vědeckých důkazů - že investice do předškolního vzdělávání dětí se špatným sociálně-ekonomickým zázemím představuje nejúčinnější způsob, jak zlepšit jejich špatné podmínky z hlediska sociální soudržnosti. Například návratnost investic do vzdělání v předškolním věku je vyšší než návratnost stejně vysokých dlouhodobých investic finančních institucí.
Vzhledem k tomu tedy vyzývám ministry a členy, aby se chovali jako odpovědní otcové a matky a mysleli na také budoucí generace, nikoli pouze na zítřek, bezprostřední budoucnost nebo hlasy v příštích volbách. Domnívám se, že tento druh generačního, dlouhodobého přístupu je vysoce potřebný a velmi účinný, často však na budoucnost příliš nemyslíme a naše jednání bývá dokonce mnohdy plné předsudků.
Evropa oplývá příklady; je to mozaika a některé členské státy jsou ve světě dávány jako příklad. Podívejte se například na studii PISA a doporučuji vám, abyste si prohlédli i další studii, kterou OECD zveřejní v září. Dozvíme se, kam až jsme po třech letech došli, a některé členské státy patří v tomto ohledu mezi nejlepší na světě. Tak výkonné státy potřebujeme, čím více, tím lépe.
Předmět: EIT
Instituce Společenství se rozhodly vytvořit Evropský technologický institut a jednají o financování projektu. Mají v úmyslu získat finanční prostředky také ze soukromého sektoru. Jak Komise zaručí, že institut EIT nepotká stejný osud jako program Galileo, na nějž soukromý sektor vůbec finančně nepřispěl?
Ján Figeľ
člen Komise. - Paní předsedající, otázka se týká soukromého financování EIT. Jsme přesvědčeni, že partnerství veřejného a soukromého sektoru je hybnou silou informací ve znalostní ekonomice. Pokud by tomu tak nebylo, nebudeme úspěšní.
Soukromý sektor poskytuje nejen dodatečné finanční zdroje, ale, a to je důležitější, může změnit strategické směřování inovací. Řekl bych tedy, že nejde ani tolik o peníze, jako o způsob, jakým spolupracujeme, jak spojujeme partnery a různé zájmy.
Mnoho zemí EU se snaží zjednodušit strukturální vztahy mezi veřejným a soukromým sektorem, aby podpořily převod znalostí mezi vysokými školami a výrobním odvětvím. V této souvislosti budou činnosti EIT a především znalostních a inovačních společenství prováděny prostřednictvím inovativních partnerství veřejného a soukromého sektoru a budou financovány z řady veřejno-soukromých zdrojů. Přesné režimy jejich financování nelze určit předem a budou se vyvíjet, cílem však je co nejvíce zvýšit příspěvky ze soukromého sektoru.
Příspěvek Společenství, který byl v rámci příštího finančního výhledu schválen ve výši 308 milionů EUR, má urychlit čerpání zdrojů ze soukromého sektoru. Komise věnuje obzvláštní pozornost tomu, aby usnadnila a zvýšila účast soukromého sektoru na financování institutu EIT a znalostních a inovačních společenství.
Například klíčovým kritériem pro výběr znalostních a inovačních společenství bude jejich schopnost zaručit dlouhodobé a udržitelné financování, a to včetně výrazného příspěvku ze strany soukromého sektoru. Bude důležité, aby správní rada určila oblasti pro potenciální znalostní a inovační společenství, které přilákají zájem velkého počtu účastníků včetně těch ze soukromého sektoru.
Kromě toho bude mít EIT pravomoc zřídit nadaci EIT, aby mobilizoval a získával zdroje od individuálních i skupinových dárců.
Esko Seppänen
(FI) Paní předsedající, pane komisaři, bylo zde řečeno, že soukromé financování bude rovněž poskytnuto ze Spojených států amerických a jako sponzor EIT byla také zmíněna společnost Microsoft. Není znepokojivé, že z výsledků výzkumu Evropského technologického institutu budou těžit tak velké společnosti ze Spojených států? Zároveň mám další dotaz: budou si tito soukromí sponzoři klást určité podmínky v souvislosti s finančními prostředky, které poskytují?
Ján Figeľ
člen Komise. - Řekl bych, že by bylo nudné, kdyby se o dialog, spolupráci a možné investice zajímaly pouze společnosti ze Spojených států. Je jich mnohem více, zájem projevuje také mnohem více společností z Evropy. Velký počet těchto společností, ať evropských, amerických, či mezinárodních, do Evropy již ve velkém rozsahu investuje.
Institut EIT by měl pro inovace v Evropě vytvořit ještě více pobídek a příznivější podmínky. Neomezoval bych zájem z vnějšku, podporoval bych naopak snahy Parlamentu, Rady a Komise nalézt konečnou odpověď a dohodnout se na kompletním návrhu, aby bylo možné mobilizovat evropské investice do mezinárodní spolupráce. Ale všechny pozitivní konstruktivní signály jak z Unie, tak z vnějšku, jsou opravdu vítány.
John Purvis
Pane komisaři, domnívám se správně, že z vaší odpovědi panu Seppänenovi vyplývá, že ve skutečnosti máte známky výrazného zájmu společností o investice do EIT? Protože pokud nikoli, pokud se vám nepodaří získat značné nebo aspoň dostatečné finanční prostředky ze soukromého sektoru, upustíte od útoků na rozpočet EU a budete to považovat za znamení, že v Evropě pravděpodobně není o financování EIT velký zájem?
Ocenil bych, kdybyste nás ujistil, že byl takovýto upřímný zájem opravdu vyjádřen.
Ján Figeľ
člen Komise. - Zaznamenávali jsme a stále zaznamenáváme rostoucí zájem, zejména nyní, když jsme se již dopracovali k návrhu, protože na počátku šlo do velké míry pouze o myšlenku nebo představu, nyní máme k dispozici konkrétní text.
Ten nebyl dosud formálně finalizován, doufáme, že k tomu dojde do konce letošního roku, ale zprávy od různých podniků či podnikových organizací jsou čím dál konkrétnější a pozitivnější, neboť vyjadřují budoucí zájem o hlubší angažovanost.
Jednali jsme s Evropským kulatým stolem průmyslníků, organizací Business Europe, sdružením Eurochambers a mnoha dalšími, např. s Evropským sdružením organizací pro výzkum a vývoj (European Association of Research and Technology Organisations, EARTO). Mohu potvrdit, že zprávy jsou čím dál konkrétnější. Samozřejmě že nikdo nevyplní prázdný šek ani napřed nepřijme žádné závazky, a naše činnosti by neměly nahradit činnosti, které v pozitivním smyslu probíhají v některých centrech či partnerstvích, ale EIT by měl být zdrojem další hybné síly, dalších pobídek a měl by v Evropské unii vytvořit příznivější prostředí pro inovace. Takový je náš záměr a taková je společná odpovědnost.
DanutBudreikait
(LT) Cílem Evropského technologického institutu je vytvářet inovace, které by přispěly ke zvýšení konkurenceschopnosti Evropské unie. Pokud se na činnostech institutu budou podílet velké soukromé společnosti, budou inovace přístupné také ostatním subjektům na trhu? A co členské státy? Neměly by evropský institut financovat především členské státy a Evropské společenství?
Ján Figeľ
člen Komise. - Musíme definovat samotnou úlohu EIT, přičemž mezi hlavní úkoly tohoto institutu patří organizace výběrových řízení, monitorování hodnocení a uspořádání rámce pro širokou škálu znalostních a inovačních společenství. Pokud však jde o inovace, hlavní partnerství je uzavřeno na úrovni znalostních a inovačních společenství. V tomto směru si lze představit intenzivní spolupráci s malými a středními podniky a vnitřní uspořádání není pouze jejich právem, nýbrž je pro ně i přínosem, protože si musí získat důvěru, aby zvýšily či zahájily novou spolupráci zaštítěnou institutem EIT, a pokud jde o základní vztahy v souvislosti s právy duševního vlastnictví, odvolává se návrh na zásady sedmého rámcového programu.
Jsem pevně přesvědčen, že uspořádání práv duševního vlastnictví mezi partnery musí být dostatečně volné a pružné, aby bylo přínosné jak pro spolupráci partnerů, tak i pro vztahy mezi znalostními a inovačními společenstvími navzájem nebo s institutem EIT a také pro budoucí využívání inovací.
Evropa skýtá mnoho modelů. Podle mého názoru máme k dispozici mnoho zdrojů inspirace, jak poskytovat skutečnou podporu, a EIT by v podstatě mohl fungovat jako nástroj k nastolení lepších podmínek a Evropy, která by byla otevřenější ke znalostem, zaujala by příznivější postoj k právům duševního vlastnictví nebo patentům Společenství či k politikám, které jsou velmi potřebné a mají velký význam pro skutečný převod znalostí mezi partnery.
Předsedající
Odpověď na otázky 38 a 39 bude písemná.
Předmět: Naprostý zákaz převodu smluv na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou ve veřejném sektoru v Řecku.
Směrnice 1999/70/ES vstoupila v platnost již před šesti lety, tedy v roce 2001, a Řecko ji dosud nedodržuje. Vzdor konečným rozsudkům ve prospěch pracovníků se smlouvami na dobu určitou řecký nejvyšší soud s odkazem na řeckou ústavu a bez ohledu na předchozí judikaturu rozhodl, že je v řeckém veřejném sektoru zcela zakázáno převádět pracovní smlouvy na dobu určitou na smlouvy na dobu neurčitou. Tento rozsudek je zcela v rozporu s duchem a literou směrnice 1999/70/ES a rozsudkem Soudního dvora (věc C-212/04), který zdůrazňuje, že směrnice 1999/70/ES "brání použití vnitrostátní právní úpravy, která pouze ve veřejném sektoru absolutně zakazuje přeměnu na smlouvy na dobu neurčitou po sobě jdoucích smluv na dobu určitou, jejichž skutečným účelem bylo pokrytí "trvalých a stálých potřeb" zaměstnavatele, a musí být považovány za zneužívající".
Co si Komise myslí o tom, že Řecko zjevně odmítá směrnici 1999/70/ES provést? Zahájí Komise proti Řecku řízení u Soudního dvora?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážená paní předsedající, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, směrnice 1999/70/ES o pracovních poměrech na dobu určitou vyžaduje, aby členské státy přijaly opatření, která by zabránila zneužití vyplývajícímu z použití po sobě jdoucích pracovních smluv na dobu určitou. Členské státy však nemusí smlouvy na dobu určitou měnit na smlouvy na dobou neurčitou za předpokladu, že existují jiná účinná opatření, která by zneužití zabránila, popřípadě takové zneužití potrestala.
Tento výklad potvrdil Evropský soudní dvůr v rozsudku ze dne 4. července 2006 ve věci C-212/04 Adeneler, který se týká řeckých právních předpisů.
Evropský soudní dvůr dodal, že výklad příslušných právních vnitrostátních předpisů nespadá do jeho příslušnosti. Je výhradně na řeckých soudech, aby učinily výklad příslušných řeckých právních předpisů a aby stanovily, zda předpisy splňují požadavky směrnice ohledně existence účinných opatření k zabránění a k potrestání zneužití vyplývajícího z použití po sobě jdoucích pracovních smluv na dobu určitou.
Řecko provedlo výše uvedenou směrnici zejména vyhláškou prezidenta č. 164/2004 o veřejném sektoru. Komise provedla důkladnou analýzu této vyhlášky a došla k závěru, že je slučitelná s požadavky směrnice.
Vzhledem k tomu, že k provedení směrnice došlo se zpožděním 19. července 2004, obsahovala prezidentská vyhláška zvláštní dočasné ustanovení, které za určitých podmínek umožňuje přeměnu po sobě jdoucích pracovních smluv na dobu určitou uzavřených před dnem nabytí účinnosti uvedené vyhlášky na smlouvy na dobu neurčitou.
Jsem si vědom toho, že právní situace týkající se zneužití pracovních smluv na dobu určitou v řeckém veřejném sektoru byla v posledních několika letech předmětem sporů. To dokládá nedávný rozsudek řeckého Nejvyššího soudu ze dne 11. června 2007, kterým soud ruší svou předchozí judikaturu.
Jak již zaznělo, dle rozhodnutí Evropského soudního dvora je na vnitrostátních soudech, aby vykládaly a používaly příslušné řecké právní předpisy, a to včetně ústavy, se zřetelem na okolnosti konkrétních případů, které jim budou předloženy. Musí však přitom řádně dodržovat platné právní předpisy EU, zejména směrnici 1999/70/ES.
Komise vývoj situace v Řecku bedlivě sleduje. Pečlivě prozkoumá poslední rozsudek Nejvyššího soudu a bude monitorovat následná opatření přijatá řeckými orgány.
Na závěr bych chtěl podotknout, že podle informací poskytnutých Komisí již několik řeckých soudů předložilo Evropskému soudnímu dvoru předběžné otázky týkající se tohoto tématu. Evropský soudní dvůr tak dostane možnost zaujmout stanovisko k výkladu příslušných právních předpisů Společenství.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Pane komisaři, jste si dobře vědom toho, že Řecko je jedinou zemí, která dosud neprovedla směrnici, jež je v platnosti již šest let. Vláda, o níž tvrdíte, že by měla dodržovat rozhodnutí Soudního dvora, a která přesto schvaluje zákony, v nichž odmítá respektovat konečná rozhodnutí soudů a judikaturu Soudního dvora, proklela desetitisíce dodavatelů.
Mnoho z těch, kteří zahynuli při letošních požárech v Řecku, byli hasiči s více než desetiletou praxí, kteří byli zaměstnáni na dobu určitou a nebyli dostatečně vycvičeni. Již měsíce tvrdíte, že se touto problematikou zabýváte. Hodláte jako strážci evropských právních předpisů v této věci začít jednat?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Je samozřejmé, že Evropská komise je strážkyní evropských smluv a práva a z tohoto hlediska jsme samozřejmě připraveni učinit všechny potřebné kroky.
Ve věci první prezidentské vyhlášky Komise zjistila mnoho problémů, kromě jiného i ty, které byly řešeny v případu Adeneler. V roce 2004 Komise kvůli nim kontaktovala řecké orgány. V zásadě tedy mohu konstatovat, že věnujeme této otázce pozornost. Velmi pečlivě studujeme poslední rozhodnutí řeckého nejvyššího soudu a ukáže-li se prostor pro akci, kterou je nutné vést na úrovni Komise, nebudeme váhat před její realizací.
Samozřejmě, že vyvstává řada otázek o zneužití smluv na dobu určitou uzavřených před datem vyhlášky, včetně těch, které byly platné 10. července 2002, v den stanovený k provedení, pokud se na tyto smlouvy nevztahuje dočasné ustanovení.
Čili v zásadě chci konstatovat, že věnujeme příslušnou pozornost této otázce a neučiníme ty kroky, které vyžaduje princip ochrany smluv.
Předmět: Rovné příležitosti
Je Komise v Evropském roce rovných příležitostí spokojena s pokrokem "nových" i "starých" členských států v oblasti rovnosti lidí z různých etnických skupin a s různou sexuální orientací?
Jaké konkrétní iniciativy Komise provádí v souvislosti s homofobními akcemi v některých státech EU i v evropských státech, které členy EU nejsou, např. zákazem průvodu homosexuálů ve Vilniusu a pokusem o rozehnání demonstrace za rovné postavení mužů a žen v Rumunsku?
Jakými kroky hodlá Komise zaručit, že instituce EU a státy splní své závazky ohledně rasové nediskriminace a ochrany menšin, zejména Romů, a to především ve světle znepokojivých volebních úspěchů některých extremistických a netolerantních stran?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážená paní předsedkyně, vážené dámy poslankyně, vážení páni poslanci, deset let po zařazení článku 13 Smlouvy o Evropském společenství bylo dosaženo významného pokroku v zajišťování toho, aby občané v celé Evropské unii byli chráněni před diskriminací mimo jiné na základě rasy, etnického původu nebo sexuální orientace. Tato ochrana však ještě není úplná a ani ještě nenastala opravdová "rovnost", o které se zmiňuje vážená paní poslankyně.
Pro všechny členské státy platí tzv."směrnice o rasové rovnosti", "směrnice o rovném zacházení v zaměstnání" a úkolem Evropské komise je kontrolovat správné provedení obou směrnic do vnitrostátního práva a jejich účinné uplatňování. Dne 27. června 2007 proto Komise zaslala odůvodněná stanoviska 14 členským státům, které směrnici 2000/43/ES neprovedly správně.
Chci konstatovat, že věcné důvody pro tato stanoviska se samozřejmě v jednotlivých státech liší a mají různou závažnost. Přesto však 14 států obdrželo tato odůvodněná stanoviska.
Rok 2007 je Evropský rok rovných příležitostí pro všechny a poskytl orgánům veřejné správy a občanské společnosti podnět k organizování akcí a kampaní, které poukazují na prospěch plynoucí z rozmanitosti a nediskriminace.
Je důležité, aby boj proti diskriminaci byl stále v centru pozornosti a v roce 2008 předloží Komise návrhy ohledně návazných akcí k evropskému roku, které mohou obsahovat opatření pro dokončení rámce protidiskriminačních právních předpisů. Jako součást přípravy na zhodnocení dopadů byla v červenci zahájena internetová konzultace, která potrvá do poloviny října.
Dále chci konstatovat, že Komise odmítá všechny formy homofobie a podporuje společnost založenou na toleranci a respektu. Uvítala usnesení Evropského parlamentu ze dne 26. dubna 2007 o homofobii v Evropě. V této souvislosti Komise lituje, že místní orgány neudělily nezbytná povolení k tomu, aby kamion propagující rozmanitost v Evropě navštívil 25. května Vilnius, jak bylo naplánováno, a zakázaly doprovodnou přehlídku homosexuálů. Komise také lituje, že účastníci pochodu pro rozmanitost v rámci rumunského festivalu GayFest 2007 dne 11. června (který získal morální podporu a použil logo evropského roku) byli zastrašováni extremistickými skupinami a museli být chráněni policií.
"Směrnice o rasové rovnosti", o které jsem se již zmínil, zamezuje diskriminaci na základě rasy nebo etnického původu. Chtěl bych zdůraznit, že se to také v plné míře týká i Romů.
Komise je navíc přesvědčena, že správné uplatňování právních předpisů EU musí být doplněno o informační kampaně, které by poskytly Romům informace o jejich právech, a o akce, díky nimž se široká veřejnost dozví o právech a povinnostech vyplývajících ze zákona o nediskriminaci. Akce zaměřené na Romy se během roku 2007, Evropského roku rovných příležitostí pro všechny, konají v Bulharsku, České republice, Řecku, Španělsku, Francii, Irsku, Itálii, Litvě, Polsku, Rumunsku, Finsku a na Slovensku.
Akce zaměřené na potírání diskriminace Romů jsou financovány také Evropským sociálním fondem a program pro zaměstnanost a sociální solidaritu PROGRESS 2007-2013 podporuje budování kapacit v romské občanské společnosti.
Sarah Ludford
Ačkoli je politováníhodné, že byla 14 státům zaslána odůvodněná stanoviska, jsem alespoň potěšena tím, že Komise zahajuje rázná řízení za porušení práva, protože v daném okamžiku vznikla mezi literou zákona a tím, co se ve skutečnosti stalo, hluboká propast. Pan komisař Špidla se zmínil o potížích, které byly způsobeny zákazem vjezdu kamionu propagujícího rovnost do Vilniusu. Polovina litevských poslanců si zjevně myslí, že homosexualita je úchylka. Tamní veřejný i vládní sektor se potýká se skutečnými problémy.
Minulý týden Agentura pro základní práva prohlásila, že mnoho členských států není schopno řádným způsobem vynucovat právní předpisy týkající se rasové diskriminace, a doufám, že budeme přísní, protože je to nanejvýš nutné. Budete brát při řízeních o porušení právních předpisů v potaz různá prohlášení ministrů a úředníků veřejné správy o toleranci extremismu?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Myslím si, že vystoupení paní poslankyně neobsahovalo žádnou otázku, ale přesto chci potvrdit názor, který vyslovila.
Obě směrnice o nediskriminaci jsou zásadními evropskými právními předpisy. Je třeba dbát na jejich na jejich plnou implementaci, je třeba dbát na to, aby nediskriminace, rovné příležitosti a tolerance byly zásadní a aktivně uplatňovanou hodnotou. To je také důvod, proč Evropská komise zahájila řízení o porušení právních předpisů ve vztahu ke 14 státům.
Ale chci mimo jiné konstatovat, že jednotlivé členské státy obecně akceptují tyto vysoké hodnoty a většina problémů, o kterých jsme hovořili, které jsou důvodem pro zahájení řízení o porušení právních předpisů, jsou legislativního, technicky-organizačního charakteru. Nepředstavují tendenci, kterou by členský stát odmítal tyto směrnice.
Předsedající
Nyní následuje řada pěti otázek týkajících se postižených osob. Jestli tomu správně rozumím, tazatelé očekávají pokud možno blokovou odpověď. Nerada bych kohokoli připravila o právo na samostatnou odpověď, ale pokud byste chtěl tyto dotazy zodpovědět najednou, pane komisaři, budete vítán. Než však začneme, poslechněme si pokyny od jednoho z tazatelů.
Proinsias De Rossa
Velice bych ocenil, kdyby pan komisař dokázal odpovědět na všechny dotazy najednou. Pokud nikoli, možná byste mu mohla povolit, aby odpovědi přečetl všem pěti tazatelům, jsou-li samostatné, a doplňující dotazy vzneseme až nakonec.
Předsedající
To ráda udělám. Ráda udělám vše, co bude pan komisař potřebovat, aby mohl členům odpovědět na jejich otázky, jsem si však také vědoma toho, že otázky jsou provázané a že bychom jinak riskovali, že se budeme opakovat. Bude mi však vyhovovat jakýkoli způsob, jaký pan komisař pro odpověď zvolí.
Předsedající

Předmět: Akce na podporu nezávislého života
Připojí se ke mně Evropská komise a přivítá tento týden ve Štrasburku lidi s vážným a několikanásobným postižením, kteří tvoří část Evropské sítě pro nezávislý život (ENIL)?
Jakého pokroku Komise dosáhla v reakci na usnesení Parlamentu (P6_TA(2006)0527) týkající se pololetní zprávy Komise o lidech s postižením při prosazování konceptu nezávislého života lidí s postižením včetně práva na to, aby si podržely financování "osobní pomoci", pokud se stěhují do jiného členského státu EU za zaměstnáním, vzděláním či kvůli pobytu? Vypracuje Komise celoevropskou politiku v oblasti osobní pomoci?
Předmět: Podpora nezávislého života postižených osob
Hlavními prioritami Strategie Evropské unie v otázkách zdravotního postižení jsou deinstitucionalizace a větší autonomie. Jakého pokroku Komise dosáhla, pokud jde o doporučení studie zabývající se deinstitucionalizaci osob se zdravotním postižením? Souhlasí Komise s tím, že je do ústavů umísťováno stále více lidí s postižením? Jakými dalšími opatřeními se hodlá s touto výzvou vyrovnat?
Předmět: Práva lidí s postižením
S ohledem na vítaný závazek Komise obsažený ve sdělení z roku 1996, že k postižení zaujme přístup, při němž zohlední lidská práva, a na přítomnost Evropské sítě pro nezávislý život (ENIL) ve Štraburku, souhlasí Komise s tím, že jsou v Evropské unii i jinde ve světě lidská práva postižených osob zneužívána? Jaké další kroky Komise plánuje, aby takovémuto zneužívání v EU zabránila?
Předmět: Zjednodušení pro lidi s postižením
Vezmeme-li v úvahu zprávu Komise o zjednodušení pro lidi s postižením, kolikrát se v roce 2007 sešla meziútvarová skupina Komise, kterou organizuje GŘ pro zaměstnanost a sociální záležitosti, a která generální ředitelství Komise se těchto setkání nezúčastnila? Vezmeme-li v potaz návštěvu Evropské sítě pro nezávislý život (ENIL) ve Štrasburku tento týden a závazek Komise vymezit pevně stanovený procentní podíl zámořské rozvojové pomoci v oblasti zdravotnictví, vzdělávání a sociálních služeb, jako kroky Komise činí, aby zaručila, že lze tyto finanční prostředky využít také pro komunitní rozvojové projekty pro osoby s postižením?
Předmět: Zastoupení lidí s postižením
Mohla by Evropská komise popsat, jaká opatření zavedla, aby zaručila, že jsou postižení lidé a organizace postižených lidí zastoupeni ve strategiích sociálního začleňování EU? Jaké kroky hodlá Komise učinit s ohledem na zásadu "nic o nás bez nás", kterou podporuje?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Pokusím se velmi stručně odpovědět na všechny otázky najednou, takže se budu soustřeďovat jenom na to nejdůležitější.
Evropský akční plán pro zdravotní postižení rozvíjí od roku 2006 přístup zaměřený na aktivní začleňování zdravotně postižených osob, který je založen na právu zdravotně postižených osob na nezávislý život.
Komise rovněž zkoumá alternativy k péči poskytované v uzavřených ústavech, protože strategií Komise a obecnou strategií je deinstitucionalizace. Podporuje výzkum týkající se vhodných postupů k tzv. deinstitucionalizaci. Nezávislý život zdravotně postižených osob je nutné podporovat poskytováním kvalitních komunitních služeb zdravotně postiženým osobám, přičemž jde nejen o kvalitu materiální, nýbrž i o úctu k lidské důstojnosti.
Mohu říci i ze své zkušenosti, že velmi podstatné pro kvalitu sociálních služeb je vzdělání těch, kdo závislým osobám tyto služby poskytují, a do značné míry na tom závisí konkrétní dodržování základních práv ohrožených osob a kvalita jejich života.
Chci dále konstatovat, že Komise, jak už jsem zmínil, v rámci svých pravomocí aktivně podporuje rozvoj komunitních služeb a chci konstatovat, že tento rozvoj komunitních služeb je vždy zaměřen na kvalitu života jednotlivých osob. Protože deinstitucionalizace automaticky neznamená zlepšení kvality života a autonomie. Zaručuje ji tehdy, je-li nahrazena komunitními službami, které mají odpovídající kvalitu a odpovídající úroveň. V této souvislosti Komise zadala studii s názvem "Zařazení do společnosti" s cílem posoudit situaci zdravotně postižených lidí umístěných ve velkých uzavřených ústavech, kde, jak je všeobecně známo, v řadě případů neodpovídají standardy a způsob života lidí standardům a kvalitě, kterou si tito lidé nepochybně zaslouží a kterou musíme sledovat, abychom ji dosáhli.
Komise ovšem nemůže potvrdit myšlenku, že počet lidí v uzavřených ústavech vzrůstá. Nejsou takováto čísla k dispozici, ale jak už jsem konstatoval deinstitucionalizace je principem a proto budeme tímto směrem postupovat.
Chtěl bych také zdůraznit, že vítáme iniciativy, které se zaměřují na úvahy o základních principech kvality poskytování sociální péče na evropské úrovni a stejně tak bych chtěl zdůraznit, že považuji za mimořádně velký pokrok, že otázka týkající se práv zdravotně postižených byla povýšena na mezinárodní úroveň díky Úmluvě Organizace spojených národů týkající se práv zdravotně postižených osob. Je úsilím Komise povzbudit členské státy k co nejrychlejší ratifikaci a k co nejrychlejší konkrétní reakci na tuto dohodu.
Komise se zavázala k tomu, že bude přihlížet k potřebám a právům osob se zdravotním postižením a bude se jim věnovat v rámci všech příslušných strategií Evropské unie. Problematika zohlednění potřeb osob se zdravotním postižení se na úrovni Evropské unie řeší jak v rámci meziútvarové skupiny Komise pro zdravotní postižení, tak s členskými státy a zúčastněnými stranami, včetně osob se zdravotním postižením, ve skupině na vysoké úrovni pro zdravotní postižení Evropské unie.
Od roku 2000 do současné doby Evropské společenství spolufinancovalo přibližně 160 projektů zaměřených na osoby se zdravotním postižením v rozvojových zemích celkovou částkou 100 milionů EUR. Tyto projekty poskytují podporu východní Evropě, střední Asii a zemím AKT a jsou zaměřeny mimo jiné na osoby s mentálním, tělesným postižením, na budování kapacit, komunitní rehabilitaci, otázky spojené s právy osob se zdravotním postižením, sociálním začleněním, boj proti chudobě, deinstitucionalizaci atd.
Dámy a pánové, myslím si, že není pochyb, že v rámci politiky ve vztahu k osobám se zdravotním postižením je Komise aktivní a že v rámci Evropské unie jsme docílili významného pokroku. Bez ohledu na to, že, jak už jsem konstatoval v jedné z předchozí odpovědí, je před námi ještě významná cesta včetně toho, že vytváříme základní přístup k možnosti doplnit dosavadní systém evropského práva o některé další kroky. To je to, o čem jsem hovořil v odpovědi na otázku o směrnicích o nediskriminaci.
Dámy a pánové, pokusil jsem se opravdu velmi rychle dotknout se těch nejdůležitějších otázek a chápu, že v této poněkud improvizované podobě jsem mohl některé věci zanedbat a některé věci nevysvětlit dostatečně zřetelně. Proto navrhuji, jestli to je akceptovatelné, že teď vyslechnu vaše doplňující otázky a odpovím na ně. Přesto však i na ty otázky, na které jsem odpověděl teď ústně, odpovím ještě jednou písemně, abychom se jim mohli věnovat s dostatečnou pozorností.
Richard Howitt
Paní předsedající, chci panu komisaři poděkovat za pružnost. Mnoho z nás, kdo působí v meziskupině Parlamentu pro otázky postižení, se rozhodlo tyto otázky předložit, abychom upozornili na to, že Štrasburk navštívilo přibližně 200 lidí s vážným a několikanásobným postižením, kteří žijí v ústavech po celé Evropě a jsou členy takzvané Evropské sítě pro nezávislý život. Jsem přesvědčen, že velice ocení, že se tento Parlament v čase vyhrazeném pro otázky jejich obavami a potřebami zabývá.
Zajímá mě, jestli se ke mně pan komisař a paní předsedající připojí, abychom společně přivítali jejich zástupce v této sněmovně. Zajímá mě, pane komisaři, zda potvrdíte, že Evropská síť pro nezávislý život, evropská organizace zaměřená na uživatele, která je řízena lidmi s postižením a těmto lidem slouží, představuje velice důležitou zájmovou skupinu postižených lidí, a zda sdílíte moji naději, že by tito lidé mohli mít v budoucnu prospěch z podpory koordinace organizací lidí s postižením v celé Evropě, např. Evropské unie nevidomých a Evropské unie neslyšících.
Zadruhé a na závěr, pane komisaři, pronesl jste několik velmi pozitivních vět o nezávislém životě a komunitní péči o lidi s postižením a za tyto poznámky děkuji. Otázkou k evropské strategii pro osobní pomoc, jež profesionálním pracovníkům, kteří jsou řízeni a zaměstnáváni lidmi s postižením, umožňuje, aby jim pomáhali uspokojovat jejich základní potřeby, chci zdůraznit, jak je toto úsilí Evropské sítě pro nezávislý život o dosažení svobody významné, a doufám, že jejich věc v tomto ohledu rozhodně podpoříte.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážená paní předsedkyně, vážený pane poslanče, vážení zástupci zdravotně postižených, je základem prakticky veškerých evropských strategií vést dialog s těmi, kteří mají být u stolu, kteří jsou přímo zainteresovaní. Nedovedu si představit, že bychom jakoukoliv strategii, jakýkoliv postup vyvíjeli bez tohoto dialogu. Tento dialog je hluboký a kvalitní, ale přesto si myslím, že je na nás, abychom hledali ještě účinnější cesty a řešení.
Komise má v úmyslu napomoci pokroku v této věci uspořádáním vzájemného posuzování a jinými aktivitami podporujícími vzájemné poučení. Bude rovněž důrazně připomínat závazky, které byly přijaty společně s členskými státy, při vytváření hlavních směrů pro přípravu nových strategií, jež by měli být předloženy během podzimu 2008. Čili čeká nás velký kus společně práce.
Evangelia Tzampazi
(EL) Pane komisaři, navzdory právu všech evropských občanů je velký počet osob s postižením nucen žít v ústavech, a to bez ohledu na jejich volbu. Jelikož aktivní integrace lidí s postižením do ekonomického a sociálního života závisí na jejich schopnosti žít nezávisle, zajímalo by mě, zda hodlá Evropská komise přijmout legislativní opatření, aby jim toto právo zaručila.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážená paní předsedkyně, vážená paní poslankyně, myslím si, že evropská legislativa v daném okamžiku představuje vysloveně vysokou úroveň ve srovnání se světem. Stejně tak je mimořádně důležité to, že byla přijata Mezinárodní úmluva o právech zdravotně postižených v rámci Organizace spojených národů.
Stejně tak je zřejmé, že deinstitucionalizace je součástí všech evropských strategií v této oblasti včetně těch, které jsou financovány prostřednictvím našich finančních instrumentů.
Je ovšem také zřejmé, že tento přechod je možný. Existují státy, které úplně odbouraly institucionální péči ku prospěchu zdravotně postižených jsou sice ojedinělé, ale existují a ty ukazují, že je možné dosáhnout tohoto cíle. Na druhé straně je to cíl, který je třeba dosáhnout postupnými kroky a velmi organicky, protože jak už jsem řekl, deinstitucionalizace bez odpovídajícího zajištění může znamenat naopak zhoršení pozice zdravotně postižených, jak jde opět doložit na řadě zkušeností států ve světě. Konkrétně mám na mysli případy deinstitucionalizace ve vztahu k duševně postiženým ve Spojených státech, kde se tato cesta bez odpovídajícího zajištění ukázala jako velmi sporná.
Proinsias De Rossa
Paní předsedající, je pravda, že bylo dosaženo jistého pokroku, nutno však říci, že tento pokrok je žalostně pomalý. Samozřejmě že by nebylo dosaženo velkého pokroku, kdyby lidé s postižením sami nevedly kampaně.
Přímo pro vás, pane komisaři, mám dotaz v souvislosti se studií o začlenění do společnosti, o které jste se zmínil: zabývá se tato studie skutečně problematikou nezávislého života? Samozřejmě je krajně důležité, aby byla zaručena kvalita komunitních služeb, aby mohli lidé opustit ústavy. Je však třeba, aby tato komunitní péče lidem s postižením umožnila nezávislý život, neboť takováto nezávislost má pro lidí s postižením zásadní význam.
V této souvislosti se Evropská unie musí zabývat například tím, jak lze lidem s postižením zaručit právo na osobní pomoc bez ohledu na to, kde se v Evropské unii nacházejí. Zajímá mě, zda se studie tímto aspektem nezávislého života zabývá, a pokud nikoli, hodláte nechat provést studii dostupnosti osobní pomoci a zobecnění tohoto systému v celé Evropské unii a samozřejmě také přenositelnosti osobní pomoci?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážený pane poslanče, myslím, že jste se dotkl velmi závažných otázek, které obecně jsou spojeny s otázkou zdravotního postižení.
Chci konstatovat v prvé řadě, že bohužel v daném okamžiku nemáme ještě k dispozici srovnatelné údaje, které by mohly být dobrou základnou pro spolehlivé evropské strategie. Je jedním z cílů Komise tyto vzájemně srovnatelné a interpretovatelné údaje získat. Je také třeba si uvědomit, že diskuze, kterou jste otevřel, nebo otázka, kterou jste otevřel, velmi úzce souvisí s debatou o službách, sociálních službách v obecném zájmu. Je to tedy opět téma, kterým se zabýváme v této oblasti. A také bych chtěl zdůraznit, že v rámci mobility pracovníků nebo mobility lidí v rámci Evropské unie byla realizována směrnice, která se týká letecké dopravy, a samozřejmě že se uvažuje o rozšíření těchto předpisů i na další typy dopravy, tak jak je to ve své zásadě logické.
Stejně tak je otázce přenositelnosti a dostupnosti sociálních služeb nebo respektive nejrůznějších sociálních plnění spojených se zdravotně postiženými věnována pozornost v rámci rozvíjení a vývoje nařízení 1408 o koordinaci sociálních služeb. Stejně tak samozřejmě i ve směrnicích o portabilitě penzí v doplňkových systémech.
Všechny tyto nástroje směřují k zásadnímu posílení hodnot a možností pro autonomní život s odpovídající mírou bezpečnosti kdekoliv v Evropské unii.
Kathy Sinnott
Budu stručná, protože řada mých dotazů již byla vznesena.
Některé členské státy EU budou aktivně uznávat práva svých občanů se zdravotním postižením. Jiné státy bohužel zlepšování norem vzdorují, a dokonce vytvářejí či tolerují překážky. Máme strategie a akční plány, které jsou kvalitní a užitečné, ale jedině vynutitelná směrnice o postižení může neposlušné státy - jako je ten, v němž žiji - přimět, aby dodržovaly právní předpisy. Kdy můžeme tuto směrnici očekávat, pane komisaři?
Mohl byste potvrdit, že na těchto pět otázek odpovíte písemně?
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážená paní poslankyně, ve své první odpovědi, která se týkala směrnic o nediskriminaci, jsem hovořil o tom, že v rámci posuzování implementace a v rámci posuzování účinnosti je zpracovávána studie, která se zabývá otázkou, zda a jakým způsobem by bylo vhodné doplnit evropskou legislativu v této oblasti a jedna z otázek, kterou se jistě tato studie bude zabývat, je otázka případné samostatné směrnice týkající se zdravotně postižených.
Čili tato otázka je debatována a tak jak to odpovídá evropským procesům, postupujeme příslušnými kroky k tomu, abychom si ověřili, jaká metoda je nejúčinnější k dosažení účelu.
Již jsem konstatoval ve svém předchozím vystoupení, že samozřejmě na všechny otázky odpovím písemně, protože tato trošku improvizovaná forma by mohla způsobit, že na některé otázky nebylo odpovězeno dostatečně. Čili ta věc je zřejmá. Odpovím ještě dodatečně písemně na všechny otázky, které byly v této debatě.
Předsedající
Děkuji vám, pane komisaři, a děkuji také za způsob, jímž jsme se dokázali s těmito pěti posledními dotazy vypořádat. Myslím se, že odpovědi byly užitečné, a doufám, že i uspokojivé.
Na dotazy, které kvůli nedostatku času zůstaly nezodpovězeny, budou odpovědi poskytnuty písemně, až na otázku č. 58, která byla stažena, a na otázku č. 73, která je nepřípustná.
Tím končí doba vyhrazená pro otázky.
