Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Radu) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky na Radu (B6-0168/2008).
Předsedající

Věc: Horizontální antidiskriminační opatření
Mohla by Rada uvést, jaké kroky plánuje přijmout v boji za zvýšení rovných příležitostí v EÚ?
Jaký je program předsednictví v oblasti rovných příležitostí a jakým způsobem Rada zabezpečí, aby členské štáty efektivně uplatňovaly antidiskriminační právní předpisy?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, Rada si je v plně vědoma důležitosti horizontálních opatření v boji proti diskriminaci a ve skutečnosti už přijala právní předpisy v této oblasti.
Hovořím o směrnici Rady 2000/43/ES, která zakazuje diskriminaci na základě rasy nebo etnického původu v různých souvislostech, a o směrnici Rady 2000/78/ES, která zakazuje diskriminaci na základě náboženského vyznání nebo víry, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace v oblasti zaměstnání a povolání.
Komise zodpovídá za monitorování transponování legislativních aktů přijatých Evropskou unií a je oprávněna začít jednání v případě porušení. Komise zároveň podrobně monitoruje efektivní uplatňování existujících opatření a 2. července přijala návrh směrnice na zabezpečení ochrany před diskriminací na základě věku, zdravotního postižení, sexuální orientace a náboženského vyznání nebo víry mimo pracovní trh.
Tato nová směrnice se snaží o zaručení rovného zacházení v těchto oblastech: sociální ochrana, vzdělávání a přístup ke zboží a službám a jejich poskytování, které jsou dostupné veřejnosti, samozřejmě, včetně ubytování.
Rada proto v nejbližších měsících velmi pozorně prozkoumá tuto iniciativu.
Claude Moraes
Chtěl bych poděkovat úřadujícímu předsedovi. Vítám skutečnost, že Rada zaujme pozitivní stanovisko k antidiskriminačním právním předpisům. Bez pochyby si však neuvědomuje - a pokud si to neuvědomuje, co nejdříve se to změní - že převzal dědictví neuplatňování antidiskriminačních směrnic, a to v případě směrnice o rasové rovnosti, stejně jako směrnice o zaměstnanosti.
Teď tu mám velmi vítaný nový balíček, nové horizontální opatření o zboží a službách.
V první řadě bych proto chtěl požádat Radu, aby zabezpečila, že toto dědictví neuplatňování z její strany nebude pokračovat. Existuje například dědictví neuplatňování související s rámcovým rozhodnutím Rady o rasově motivovaných zločinech. Rada musí tento balíček podpořit. Je to důležité pro občany Evropy. Žádám, aby k němu zaujala pozitivní stanovisko.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, víme, že to nebude lehké, mohu však panu Moraesovi říci, že z právního hlediska usilovně pracujeme na tom, abychom zabezpečili jejich uplatňování, a že předsednictví se v rozsahu svých pravomocí bude snažit, aby se tento balíček Komise uplatňoval.
Víme už, když vezmeme v úvahu zvyklosti zapojených subjektů a rozsah návrhů Komise, že to v žádném případě nebude jednoduché.
Elizabeth Lynne
Těší mě, že horizontální opatření bylo předloženo v oblastech, o kterých jste hovořili.
Umíte mi říci, jakou míru podpory očekáváte pro tuto směrnici ze strany členů Rady? a zaváže se dnes francouzské předsednictví skutečně k tomu, aby lobbovalo za to, že se tato směrnice stane skutečností?
Je velmi důležité, abychom prosadili tyto antidiskriminační právní předpisy a doplnili balík článku 13, a jak říká Claude Moraes, klíčem je jejich následné uplatňování.
Jörg Leichtfried
- (DE) Rád bych tuto otázku rozebral trochu podrobněji. V rámci Evropské unie teď máme klasický příklad etnické diskriminace, k němuž dochází v Itálii. Lidé jsou tam považováni za kriminálníky jen pro svůj etnický původ. Jak se Rada dívá na tyto praktiky? Považuje za přiměřené přijmout opatření proti italské vládě?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, myslím si, že tyto dvě otázky dobře odrážejí rozpory, které existují mezi členskými státy. V Radě neproběhly žádné rozhovory na toto téma, a proto nemohu odpovědět jménem Evropské unie.
Mohu však říci, že pokud jde o předsednictví, tato opatření jsou důležitá. Tato problematika patří do rámce k posílení sociálního rozměru Evropské unie, a tedy jedné z úloh, které se mimořádně věnuje. Budeme se velmi snažit o dosažení konsensu, budeme také pragmatičtí a přijmeme výsledky, kterých můžeme dosáhnout co nejdříve.
Pozorně jsem vyslechl slova, která odezněla o etnické diskriminaci, a předsednictví to jednoznačně považuje za vážný problém.
Předsedající

Věc: Priority francouzského předsednictví
S ohledem na priority francouzského předsednictví ve vztahu k mobilitě ve vzdělávání a celoživotnímu vzdělávání souhlasí Rada s tím, že by rok 2011 jako Evropský rok dobrovolné činnosti byl ideálním způsobem, kterým může Rada propagovat mobilitu prostřednictvím dobrovolných aktivit pro všechny generace v celé EU?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, jak víte, Rada nemůže zaujmout oficiální stanovisko k různým návrhům na téma budoucích evropských roků, návrh paní Harkinové ji však velmi zaujal.
Témata evropských roků mohou navrhovat jednotlivci, skupiny nebo instituce, ale v první řadě je musí schválit a vybrat Komise, která následně vypracuje legislativní návrh. Ten potom prozkoumá Evropský parlament a Rada podle spolurozhodovacího postupu. Rada proto navrhuje vážené poslankyni, aby předložila svůj návrh Evropské komisi, která je jedinou institucí s právem iniciovat návrhy tohoto typu.
Pokud jde o rok 2008, jak víte evropský rok je věnován mezikulturnímu dialogu a tuto problematiku plánujeme zachovat v popředí zájmu francouzského předsednictví.
Marian Harkin
Děkuj Vám za odpověď. Domnívám se, že důvod, proč jsem použila rok 2011 jako Evropský rok dobrovolné činnosti, je ten, že já a čtyři další poslanci máme písemné prohlášení k tomuto problému a věřím, že dnes jsme dosáhli požadovaného počtu. Takové tedy bude přinejmenším stanovisko Parlamentu. Pokud má francouzské předsednictví v tomto směru nějaký vliv, chtěla bych vás požádat, abyste nás v tom také podpořili.
Jak jsem zmínila, dnes jsme dosáhli potřebného počtu, který nám umožňuje zavést plány a politiky s reálným účinkem v roce 2011, když je Komise podpoří.
Mezitím bych se chtěla zeptat francouzského předsednictví, zda může zajistit, aby se rozvíjeli dobrovolné aktivity mladých lidí s cílem pomoci jim s mobilitou a zaměstnaností.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, je samozřejmé, že sdílím obavy paní Harkinové. Rád bych poukázal na to, že předsednictví všeobecně a francouzské předsednictví konkrétně si velmi dobře uvědomují témata, která tu přednesla, hlavně aspekty související s mobilitou a možností zaměstnání mladých lidí, a že plánují zabezpečit, abychom se tímto problémem zabývali zvlášť.
Zabezpečíme také, aby se těmito záležitostmi zabývala i Komise, protože právě ona je zodpovědná za předkládání návrhů tohoto typu. Za nás mohu říci, že se v oblastech, které zmiňovala paní Harkinová, pokusíme dosáhnout pokroku v době našeho předsednictví.
Předsedající
Otázky č. 3 a 4 byly staženy.
Předsedající

Věc: Zrušení cíle EU pro biopaliva
Zpráva, o které se momentálně hovoří v Parlamentu (PE 405.949), vyzývá ke snížení nebo celkovému upuštění od cíle EU 10 % podílu biopaliv v důsledku vlivu na fauni, lidi a světové potravinové zásoby. Může se Rada vyjádřit k tomu, zda je cíl 10 % odsouhlasený v březnu 2008 ohrožen a zda toto propojení mezi zvyšováním cen potravin a zvýšenou produkcí biopaliv je umělé?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, Evropská rada v březnu 2007 skutečně souhlasila s cílem zabezpečit minimálně 10procentní podíl biopaliv na celkové spotřebě benzínu a nafty v dopravě do roku 2020.
Rada však zároveň stanovila určité předpoklady: cíle musí být dosaženo efektivním způsobem; biopaliva se musí produkovat udržitelným způsobem; biopaliva druhé generace musí být obchodně dostupná a směrnice o kvalitě paliv se musí změnit a doplnit v souladu s požadavky tak, aby umožnila přiměřené úrovně mísení.
Abych však odpověděl panu Crowleymu, Rada vyzvala Komisi, aby co nejdříve představila potřebné návrhy. V lednu 2008 proto Komise přijala návrh směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů. Ta by stanovila každému členskému státu povinnost zabezpečit, aby do roku 2010 minimálně 10 % paliv na dopravu pocházelo z obnovitelných zdrojů. Jak víte, tato povinnost by se nevztahovala jen na biopaliva.
V přípravných orgánech Rady a příslušných výborech Parlamentu stále probíhají jednání o tomto návrhu Komise. Cíl 10 % je, samozřejmě, důležitým prvkem těchto jednání, ale nemůžeme vyvodit žádné závěry kromě takových, že se zdá, že bude náročné aktuální cíl splnit.
Pokud jde o zvyšování cen potravin, je to komplexní jev, který má mnoho zakořeněných příčin a mnoho následků. Evropská rada na svém zasedání 19. a 20. června zdůraznila význam zabezpečení udržitelnosti politik v oblasti biopaliv, například pomocí zlepšení produkce biopaliv první generace a podporou rozvoje paliv druhé generace vyrobených z vedlejších produktů.
Zároveň vyzdvihla potřebu rychle vyhodnotit možné důsledky na zemědělské potravinářské produkty a v případě potřeby jednat s cílem řešit nedostatky. Bylo dohodnuto, že další hodnocení by se mělo udělat ve vztahu k environmentálním a sociálním následkům produkce a spotřeby biopaliv, a to v rámci Unie i mimo ni při kontaktech s našimi mezinárodními partnery. Návrh Komise proto velmi podrobně prozkoumáme z hlediska udržitelnosti i opatření ke sledování a vyhodnocování. Víme, že Parlament si velmi dobře uvědomuje tyto problémy, a věříme, že se nám podaří dohodnout se na pravidlech, která nám umožní využívat výhody biopaliv při současném minimalizování případných nepřímých škodlivých účinků.
Brian Crowley
Rád bych poděkoval úřadujícímu předsedovi za jeho odpověď a také mu popřál mnoho úspěchů v dalších šesti měsících. Vím, že to bude náročné. Může si být jist naší podporou.
K problematice biopaliv - úřadující předseda hovořil o první a druhé generaci - problémy, kterým nyní čelíme při propojení produkce biopaliv s produkcí potravin, jsou ve skutečnosti výsledkem využívání pouze biopaliv první generace. Měli bychom se však podívat na třetí generaci - přejít od všech problémů biopaliv na biomasu, bioenergii a vedlejší produkty celého energetického sektoru -, která by nám mohla pomoci dosáhnout snížení naší závislosti na fosilních palivech a také pomoci životnímu prostředí. Na to jsou však potřebné dva klíčové prvky. Prvním je koordinace výzkumu a vývoje technologie a druhým flexibilita v rámci nařízení stanovených Radou na jejím zasedání v lednu 2008.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající dos Santosi, způsob používaný k výpočtu snížení emisí skleníkových plynů a hlavně volby stojící za tímto způsobem budou zohledňovat spotřebu paliva. Pan Crowley má však určitě pravdu. Musíme myslet i na biomasu a další bioenergetické prvky a pokusit se vyhnout nejškodlivějším následkům na produkci potravin.
S tímto cílem se musíme dále snažit koordinovat výzkum a vývoj a snad i přizpůsobit cíle v souladu s koordinací výzkumu. Práce začíná v Radě. O této problematice se už mluví a znovu vidíme, že budeme muset zohledňovat různé prvky, které pan Crowley zmínil ve svém projevu.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Pane úřadující předsedo Rady, vím, že znáte termínované obchody známé jako tzv. futures na finančních a akciových trzích. Zároveň se velmi hovoří o vlivu odklonu zemědělské produkce směrem k produkci biopaliv jako o jednom z hlavních důvodů zvýšení cen potravin.
Chtěl bych se zeptat, zda předsednictví a Rada uskutečnily studii o objemu termínovaných obchodech ve spojení s trhy potravin a uhlovodíku a o rozsahu, v němž by tento faktor mohl samovolně zvyšovat ceny.
Mairead McGuinness
Také bych chtěl popřát francouzskému předsednictví mnoho úspěchů.
Nespočívá nyní problém v tom, že biopaliva mají špatný zvuk ne proto, co udělala Evropa, ale proto, co dělají Spojené státy, když namísto krav zásobují velkým množstvím kukuřice automobily?
A pro Evropu a svět, není klíčovou otázkou rozvíjet politiku udržitelného využívání země, která nám dává potraviny, potravu, energii a environmentální statky? Nedémonizujme však pouze některou část, zatímco produkci potravin stavíme do základní pozice.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Vážený pane předsedající, vážený pane poslanče, nejsem si vědom žádné studie toho typu, který jste zmiňoval. Chtěl jsem přidat slovo bohužel, protože se domnívám, že by bylo užitečné podrobně prozkoumat úlohu trhu a úlohu, kterou mohou v této oblasti sehrávat termínované obchody. Myslím si také, že by bylo rozumné vykonat v této oblasti více hloubkových studií, protože na trzích existuje možnost očekávání a spekulací, v závislosti na významu, který mají tato slova.
Pokud jde o poznámku paní McGuinnessové, myslím, že máte pravdu - a takový je i záměr předsednictví -, že se musíme pohnout směrem k udržitelné zemědělské výrobě s cílem zabránit přebytkům, které jsme viděli v některých oblastech, a zmínili jste hlavně příklad USA, který jde vcelku pravdivý.
Doufáme, že po dobu našeho předsednictví vytvoříme iniciativy, které umožní udržitelnější způsob zemědělské výroby.
Předsedající

Věc: Rozvojové cíle tisíciletí 2 a úmluvy MOP o dětské práci
Závěry Rady z května tohoto roku o právech dětí a urychlení rozvojových cílů tisíciletí jsou velmi vítány. S ohledem na to, že Rada uznala mimořádnou zranitelnost dětí zneužívaných k dětské práci, zabývá se i zrušením rozdílu mezi rozvojovými cíly tisíciletí 2 a úmluvami Mezinárodní organizace práce o dětské práci? Rozvojové cíle tisíciletí 2 vyžadují od států jen to, aby zabezpečily všeobecné základní vzdělání, zatímco úmluvy MOP stanovují věk 15 roků - nebo v některých rozvojových zemích 14 roků - jako hranici dětské práce. Děti ve věku od 11 a 12 let do 14 a 15 let tak zůstanou nechráněné a nezaopatřené, hlavě v mnohých rozvojových zemích, kde neexistují prostředky a asi ani vůle jít dále, než stanovují rozvojové cíle tisíciletí 2 a kde jsou děti nejvíc vystaveny riziku zneužívání k práci.
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, pane Aylwarde, skutečně existuje rozpor v pohledu ochrany před dětskou prací, kterou stanovují úmluvy Mezinárodní organizace práce (MOP) a která je součástí rozvojových cílů tisíciletí. Mezinárodní úmluvy a rozvojové cíle tisíciletí jsou však dva přístupy, které jsou rozdílné, ale zároveň se doplňují.
Připomenu vám záměr cílů tisíciletí přijatý v roce 2000, kterým je zlepšit životní podmínky do roku 2015 prostřednictvím přesných a konkrétních cílů, které znáte. Zabezpečení všeobecného základního vzdělání je druhým z těchto cílů.
Prostřednictvím těchto cílů tisíciletí mezinárodní společenství uznalo vzdělání jako základní právo a jako důležitý faktor hospodářského rozvoje. Uznání práva na vzdělání je určitě jistým způsobem boje proti dětské práci, ne však jediným. Je tu i první cíl tisíciletí, a to všeobecné odstranění chudoby, což je rozhodující faktor v boji proti dětské práci a pro zvýšení počtu mladých lidí navštěvujících školu. Úmluvy Mezinárodní organizace práce vytvářejí právní rámec boje proti dětské práci. Je zřejmé, že se cíle tisíciletí a ochranné úmluvy MOP vzájemně doplňují, stejně jako se doplňují právní předpisy a jednání nebo všeobecný rámec a právní aplikace.
Z pohledu ustanovení cílů tisíciletí a závazných právní ustanovení MOP existuje i věkový rozdíl. Skutečnost, že tento věkový rozdíl existuje, na což poukázal pan Aylward, žádným způsobem neovlivňuje odhodlání Rady podporovat boj proti všem formám dětské práce a uplatňování úmluv Mezinárodní organizace práce.
Závěry, které Rada přijala v květnu, dokazují, že se Evropská unie bude snažit o využití všech nástrojů, které má k dispozici, aby jednala a aby použila politický dialog mezi Evropskou unií, členskými státy a třetími zeměmi, ať už prostřednictvím obchodních jednání, rozvojové spolupráce nebo jednání prostřednictvím mezinárodních orgánů, aby zabezpečila, že se tyto úmluvy všude uplatňují.
Rada ve svých závěrech zdůraznila potřebu jednání vedených Evropským společenstvím a dohod uzavřených mezi Evropskou unií a třetími zeměmi s cílem podpořit ratifikaci a dodržování úmluv MOP o dětské práci a s cílem přispět k odstranění všech forem dětské práce.
Unie bude usilovat o to, aby co nejvíc využila rozvojových snah, a posílila tak vlastní systémy a možnosti partnerských zemí zabezpečovat základní služby bez diskriminace. Závěry Rady jsou proto zároveň výslovným odkazem pro ochranu před násilím a zneužíváním. Zmiňují se i o potřebě přiměřených systémů odborného vzdělávání a rozvoje vědomostí, stejně jako o příležitostech produktivního zaměstnání a slušné práce po dosažení minimálního produktivního věku.
Liam Aylward
Může vyjádřit úřadující předseda politický závazek, že boj proti světové dětské práci bude prioritou Rady po dobu dalších šesti měsíců? Můžeme také očekávat větší koordinaci mezinárodního jednání v oblasti rozvojové pomoci a zahraničních věcí?
A nakonec, chtěl by se úřadující předseda vyjádřit o posledním programu Panorama stanice BBC o dětské práci v dodavatelském řetězci dobře známé a úspěšné evropské oděvní značky? Zvažovala by Rada zavedení systému, pomocí něhož by byly evropské země zodpovědné za vykazování dodavatelského řetězce na všech úrovních?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Vážený pane předsedající, odpovím na otázky v opačném pořadí. Neznám zprávu, kterou zmiňoval vážený pan poslanec, ale kdyby se informace potvrdily, otázka by si nepochybně zasloužila bližší prozkoumání. Musíme prozkoumat skutečnosti na úrovni importu dodavatelského řetězce. Mohu vás však ujistit, že předsednictví si dobře uvědomuje tento aspekt a je odhodlané bojovat proti němu, obzvlášť uplatňováním zásad reciprocity v této oblasti a zabezpečením respektování mezinárodních sociálních norem.
Zadruhé, pokud jde o rozvoj, máte úplnou pravdu. Je to závazek, který si vyžaduje trvalé úsilí, a my budeme pokračovat v tom, abychom zabezpečili lepší koordinaci v oblasti rozvoje. Nakonec, boj proti dětské práci a cesta, po které musí Evropská unie v této oblasti jít, patří stejně jako všechny aspekty zaměřené na rozvoj sociálního rozměru Evropské unie mezi hlavní zájmy předsednictví.
Předsedající

Věc: Zřízení úřadů pro vymáhání majetku
Může vydat Rada prohlášení o postupu při zřizování úřadů pro vymáhání majetku v jednotlivých členských státech s cílem zkonfiskovat majetek zločinců v členských státech?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, pane Ó Neachtaine, rozhodnutí Rady 2007/845 přijaté Radou pro spravedlnost a vnitřní věci o spolupráci mezi úřady pro vymáhání majetku v členských státech při vypátrání a identifikaci příjmů z trestné činnosti nebo jiného majetku souvisejícího s trestnou činností bylo, jak víte, přijato 6. prosince 2007.
V článku 8 tohoto rozhodnutí se stanovuje, že členské státy musí zaslat generálnímu sekretariátu Rady a Komisi text ustanovení jejich vnitrostátních právních předpisů, které jim umožňují plnit povinnosti určené tímto rozhodnutím, přičemž to musí udělat do 18. prosince 2008. Až do dnešního dne však generální sekretariát Rady, bohužel, žádné takové oznámení nedostal.
Seán Ó Neachtain
(GA) Paní předsedající, rád bych se zeptal úřadujícího předsedy, zda předsednictví podporuje doporučení, aby tyto úřady po svém zřízení měly možnost zabavit majetek zločinců, a tím zefektivnit činnost této trans-Evropské unie při snižování počtu trestných činů a zabavování majetků - jako se to dělá v jiných zemích -, což teď, samozřejmě, není možné na evropské úrovni prevence trestné činnosti.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Vážený pane předsedající, budu souhlasit s váženým panem poslancem, protože jsem tyto věci sledoval v jiných fázích svého povolání, a domnívám se, že tuto spolupráci je třeba na evropské úrovni přirozeně posílit. Osobně i jménem předsednictví doufám, že se nám podaří zabezpečit úplné dodržování povinností členských států v této oblasti s ohledem na rozhodnutí Rady a že spolu s generálním sekretariátem Rady zabezpečíme, aby se tyto povinnosti splnily v dané lhůtě, tj. do konce tohoto roku, což je i konec období našeho předsednictví. Na závěr bych chtěl říci, že obavy, který vyjádřil vážený poslanec, jsou plně oprávněné.
Reinhard Rack
- (DE) Pane Jouyete, už nějakou dobu máme v Evropské unii směrnici o praní špinavých peněz, která byla záměrně zavedena ve snaze odčerpat výnosy z nelegálních činností, hlavně z pašování drog a podobných zločineckých operací. Máme se na rozhodnutí, které zmiňujete, dívat určitým způsobem jako na konkurenta této směrnice? Nebyla by směrnice a zkušenosti, které jsme díky ní získali, snad lepším řešením, než je to, které nyní navrhujete? Můžeme předpokládat i přijetí důraznějšího přístupu s opatřeními, která by byla z právního hlediska ještě závaznější?
Avril Doyle
Vážený pane předsedající, i já bych chtěla přivítat nového úřadujícího předsedu a popřát mu všechno dobré v příštích šesti měsících.
Chtěla bych vědět, zda úřadující předseda zná činnost Úřadu pro majetek nabytý trestnou činností v Irsku a zda by se tento model nemohl použít jako vzor. Funguje velmi efektivně při vyšetřování praní špinavých peněz, výnosů z pašování drog a všeobecné zločinecké činnosti. Ráda bych znala jeho stanovisko k této věci.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, abych mohl odpovědět panu Rackovi a paní Doylové, potřeboval bych zjistit víc informací o efektivnosti irského úřadu. Pokud je účinný, myslím, že není důvod převzít jeho metodologii a změnit ji na evropskou úroveň.
Otázka pana Racka je stejně důležitá. Na základě záležitostí týkajících se praní špinavých peněz v minulosti se domnívám, že je možné rozlišit mezi majetkem nabytým trestnou činností samotnou, majetkem vytvořeným na základě praní špinavých peněz a mezi tím, co se stalo hlavně po 11. září 2001 v evropském kontextu. Věřím však, že je důležité zabezpečit stejná omezení, a po dobu tohoto předsednictví se já osobně poohlédnu, co se dá udělat, aby se vytvořil rámec, který bude snad soudržnější, a přitom stále omezující. Pokud jde o praní špinavých peněz, máte celkem pravdu, pane Racku: na evropské úrovni se skutečně podařilo dosáhnout několika značně uspokojivých výsledků. Podle mých zkušeností by bylo proto užitečné na nich stavět.
Předsedající

Věc: Rychlý výstražný systém platný v celé EU pro náhlé případy pohřešovaných dětí
Jaké jsou plány předsednictví a Rady při vykonávání celoevropského výstražného systému pro náhlé případy pohřešovaných dětí v členských státech EU?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, pane Ryane, tato otázka je velmi důležitá. Některé členské státy už zavedly výstražné mechanismy, které umožňují všem veřejným orgánům a občanské společnosti mobilizaci ve velmi krátkém čase s cílem pátrat po oběti a najít ji. Tento druh ochrany, který je účinný na národní úrovni, se však může ukázat jako neefektivní, když stačíte překročit hranici, aby se vás varování netýkalo, nebo když máte dostatek času před jeho spuštěním.
V roce 2007 Evropská komise iniciovala úvahy o tomto tématu s cílem určit existující ustanovení a prozkoumat realizovatelnost a přidanou hodnotu jednání na úrovni EU. K tomuto účelu byla vytvořena pracovní skupina.
Určité členské státy, konkrétně Francie spolu s jinými zeměmi - Holandskem, Belgií a Lucemburskem - zároveň 12. června 2008 zorganizovaly cvičení na spuštění přeshraničního varování o únosu. Jiné členské státy, a to Německo, Španělsko, Portugalsko, Česká republika a Švédsko, se spolu s Komisí zúčastnili tohoto cvičení jako pozorovatelé.
Zájem pana Ryana je prioritou francouzského předsednictví, které bude dále pragmaticky uvažovat s cílem posílit boj proti únosům dětí a s cílem dokázat, že se Unie úzce zapojuje do těchto situací.
Výsledky cvičení provedeného mezi několika členskými státy byly prezentovány na setkání Rady ministrů pro spravedlnost a vnitřní věci, které dnes skončilo v Cannes, a paní Datiová byla připravena jednat o tomto mimořádně důležitém tématu se svými kolegy. Myslím, že by bylo zajímavé iniciovat úvahy o osvědčených postupech v této oblasti, které by umožnily zapojení existujících mechanismů do sítě s cílem získat nejúčinnější systém varování. Rada bude, samozřejmě, Parlament informovat o všech iniciativách, které možná budou k tomuto mimořádně citlivému a důležitému tématu v nejbližších šesti měsících přijaty.
Eoin Ryan
Také bych chtěl přivítat úřadujícího předsedu a popřát Francii mnoho úspěchů po dobu jeho předsednictví.
Mám dvě otázky. První zní: podíval se už úřadující předseda na myšlenku tísňové telefonní linky? Byl by to velmi dobrý začátek. V současnosti existuje tísňová linka v několika zemích. Dala by se rozšířit i do ostatních států?
Druhá otázka: mohl by nám poskytnout více informací o časovém rámci, v němž by se to podle něho mohlo uskutečnit? Je to jedna z otázek, s nimiž všichni souhlasí a přejí si jejich splnění, ale zdá se, že zapadla v byrokracii. Až se něco stane, všichni se budou ptát, proč se už něco neudělalo.
Rád bych věděl, zda nám může přiblížit časový rámec této problematiky, a aby nám řekl, zda se už podívali na myšlenku tísňové telefonní linky.
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Vážený pane předsedající, tísňová telefonní linka je vynikajícím nápadem, protože takový systém existuje v několika členských státech. Máte celkem pravdu, pane Ryane. Je to myšlenka, která by mohla být v rámci návrhů ze strany předsednictví všeobecně uplatněna.
Náš časový harmonogram patří mezi mimořádně citlivé aspekty z hlediska toho, abychom dokázali, že Evropa činí konkrétní kroky na podporu koordinace v době tragických událostí, jako například únosů dětí, zejména díky médiím a množství nových způsobů. Naším cílem je harmonizovat postupy a dosáhnout politické dohody, pokud to bude možné, před ukončením francouzského předsednictví. Takový je aspoň cíl, který jsme si dali.
Reinhard Rack
- (DE) Pane Jouyete, rodiče uneseného děvčátka Madeleine McCannové byli na poslední schůzi ve Štrasburku s cílem získat podporu Parlamentu pro vypracování celoevropských akcí, které mají sloužit k zabezpečení větší pozornosti věnované prevenci únosů dětí a ochraně unesených děti jako součásti přístupu Evropské unie. Může Rada počítat s tím, že podpoří přeměřené akce v této oblasti ve spojení s Parlamentem a Komisí?
Christopher Heaton-Harris
Zastupuji rodinu McCannových a oblast, z níž pocházejí. Proto jsem tento případ velmi pozorně sledoval. Přejdu dále k poznámce pana Ryana. Ve většině evropských zemí už bylo vyhrazeno číslo - 116 000. Dokonce bylo stanoveno v telekomunikačním balíčku ve včerejším pozměňovacím a doplňujícím návrhu, který předložil předseda Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitele. Můžete se proto podívat na proces týkající se tohoto právního předpisu. Moje otázka však zní: jsou potřebné nové právní předpisy? Nemohla by být základem jen čistá spolupráce?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, případ únosu Madeleine McCannové je mimořádně citlivý a řeknu to jasně, chceme vidět spolupráci mezi předsednictvím, Radou a Evropským parlamentem, abychom zabezpečili společnou činnost. Pan Rack má v tomto směru pravdu. Neříkám, že jednoznačně potřebujeme právní předpisy. Podle mého názoru potřebujeme v této oblasti konvergenci, dobrou spolupráci a osvědčené postupy. Musíme se poohlédnout, co se v různých členských státech dělá nejlépe.
Právě proto je také zajímavé vykonávat tato zkušební cvičení mezi několika členskými státy s cílem vypracovat závěry a předložit je našim partnerům, společně s tímto Parlamentem, jak na to poukázal pan Rack, a to do konce tohoto francouzského předsednictví. Domnívám se proto, že musíme být velmi efektivní, a to předpokládá větší spolupráci, jak jste řekli, nikoli právní předpisy.
Předsedající

Věc: Projekty související se širším sousedstvím
Když vezmeme návrhy předkládané z různých stran včetně Komise o vypracování politiky širšího sousedství, která zabezpečí využití výjimečné geografické polohy našich nejvzdálenějších regionů s cílem přispět k rozvoji jejich sousedství v západní a střední Africe a karibské oblasti, myslí si Rada, že by bylo možné dát těmto návrhům konkrétní tvar a vypracovat v této souvislosti nějaké plány?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Vážený pane předsedající, pan Ortega zřejmě ví, že na základě iniciativy Evropské rady v Seville Komise představila zprávu založenou na globálním přístupu ke speciálním charakteristikám situace nejvzdálenějších regionů zaměřenou k určení opatření, která se mají aplikovat s cílem podpořit jejich rozvoj, přičemž se zohlední jejich specifické potřeby.
Ještě později, v září 2007, Komise přestavila Radě a Evropskému paramentu výsledky této strategie a vyhlídky do budoucnosti. Vážený pan poslanec také určitě ví, že byla právě zveřejněna i zelená kniha o budoucích vztazích mezi EU a zámořskými zeměmi a územími. Komise proto podnítila diskusi široké veřejnosti, která vydláždí cestu nové politice partnerství se zámořskými zeměmi a územími.
Jak víte, tato území mají mnoho společného s nejvzdálenějšími regiony: odlehlost, izolaci od území EU, zranitelnost včetně zranitelnosti vůči změnám klimatu a, samozřejmě, všechny problémy související s dopravou, leteckou i námořní, řízením migračních toků, zemědělskou politikou a námořní politikou. Všechny tyto body mají zámořská území a naše nejvzdálenější regiony společné.
Když vezmeme v úvahu situaci v dnešním světě, uvědomili jsme si, že pokud chceme uspět, související politika rozvoje musí být součástí širšího regionálního rámce. Proto zavedla strategie z roku 2004 vytvořená v Seville akční plán širšího sousedství, který usiluje o posílení regionální integrace nejvzdálenějších regionů na daných geografických místech, jinými slovy, s určitými africkými a karibskými zeměmi AKT.
Tento pohled, tento regionální rozměr, je zohledňován i v dohodách o hospodářském partnerství, které jsou dohodnuty mezi Evropskou unií a státy AKT s cílem zabezpečit větší regionální integraci těchto zemí.
K tomuto účelu máme velké množství různých nástrojů, které jistě znáte. V první řadě je potřebná lepší koordinace finančních nástrojů, ať už jde o 10. evropský rozvojový fond, Evropský fond regionálního rozvoje nebo fondy podléhající společnému financování. Musíme posílit současné námořní spojení mezi nejvzdálenějšími regiony a jejich sousedy, kteří nepatří do EU. Důležité je také zúčastňovat se výzkumných sítí Společenství mezi těmito nejvzdálenějšími regiony, zámořskými zeměmi a územími a jejich sousedy tak, aby se mohly podílet na programech Společenství. A nakonec, musíme přijmout nová nařízení v oblasti migrace, zejména v rámci spolupráce mezi státy AKT a Evropskou unií.
Jak řekl vážený pan poslanec Ortega, realizace strategie pro nejvzdálenější regiony, jejichž cíle se také zohlední v revizi nařízení o programu možností souvisejících s odlehlostí a izolovaností, je součástí pracovního programu Rady v době francouzského, českého a švédského předsednictví.
Jak víte, francouzské předsednictví na tom má zvláštní zájem. Důkazem je důležité setkání na ostrově Réunion, které začalo včera a skončí 11. července, zaměřené na strategie, které musíme zavést za účelem boje proti změnám klimatu a ztrátě biodiverzity v těchto nejvzdálenějších regionech a zámořských zemích a územích. Doufáme, že toto setkání dá nové podněty této politice, na niž klademe nejvyšší důraz.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pane předsedající, chtěl bych poděkovat úřadujícímu předsedovi Rady za odpověď. Úřadující předseda Rady určitě ví, že to byl návrh skvělého komisaře, pana Barniera, který zmínil myšlenku širšího sousedství, a úřadující předseda Rady poukázal v tomto ohledu na několik nástrojů.
Věřím, že v době francouzského předsednictví budou podniknuty konkrétní kroky ještě před koncem roku. Jak jistě ví, existuje velký počet dokumentů, které jsou mi známé, které jsou nám všem známy. Nejdůležitější však je abychom dosáhli určitého pokroku, protože čas plyne a nejvzdálenější regiony v současnosti nemají tento vnější náhled.
Nejvzdálenější regiony jsou součástí EU, jsou kontinentálním územím a nabízejí nám vynikající příležitost. Doufám, že před koncem tohoto roku se francouzskému předsednictví podaří přijít s opatřeními k realizaci těchto všeobecných teorií pro širší sousedství nejvzdálenějších regionů.
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, pane Ortego, od roku 2004 bylo v tomto směru přijato množství konkrétních opatření a pan Ortega se správně zmínil o činnosti pana Michela Barniera v této oblasti, která vedla k několika významným reformám v různých politikách Společenství: v politice soudržnosti a strukturálních fondech, v Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova, Evropském fondu regionálního rozvoje, Evropském rybářském fondu a v programech POSEI a výzkumných programech.
Panu Ortegovi bych ve všeobecnosti chtěl říci, že přes těžkosti spojené se zpožděným uplatňováním Lisabonské smlouvy po dobu francouzského předsednictví se pokusíme skutečně přidat do těchto politik nový rozměr a zajistit, aby se jejich horizontální rozměry v maximální možné míře projevily v konkrétním jednání. Plánujeme se zaměřit především na námořní oblast a budeme velmi úzce spolupracovat na této věci s Komisí a v rámci tvorby programů regionálních politik s paní Hübnerovou. Mohu vás ujistit, že této věci věnujeme mimořádnou pozornost.
Předsedající

Věc: Srí Lanka
Rada pravděpodobně ví o stupňování násilí na Srí Lance a o zvýšené pravděpodobnosti propuknutí totální občanské války. Při výbuchu bomby v plném osobním vlaku nedávno zahynulo 11 lidí a více než 70 bylo zraněno. Další dva zemřeli při výbuchu v hlavním městě Kolombo a televizního zpravodaje tamilského původu Paranirupasingama Devakumara napadli na cestě domů z práce a těmto zraněním podlehl. Byl to devátý novinář zavražděný na Srí Lance za poslední dva roky.
Rada určitě ví také to, že Srí Lanka neuspěla při pokusu o opětovné zvolení do Rady OSN pro lidská práva. Členové OSN jasně zamítli zemi, o které si mnozí myslí, že zneužila svoji pozici v Radě ne na podporu lidských práv, ale na ochranu sebe samé před mezinárodním vyšetřováním, které vychází ze všeobecně známých a zdokumentovaných důkazů o porušování lidských práv, kterého se dopouští nejen organizace LTTE, ale údajně i vlastní bezpečnostní složky vlády.
Nesouhlasí Rada na základě těchto skutečností s tím, že by EU měla být v čele snah o nalezení mírového a trvalého řešení konfliktu? Jaký přístup chce Rada zaujmout v tomto směru a jak to vlivní jednání se Srí Lankou týkající se oprávnění na status GSP plus (všeobecný systém preferencí)?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Vážený pane předsedající, pane Evansi, Rada sdílí vaše znepokojení v souvislosti se situací na Srí Lance. Od začátku roku 2008 Evropská unie aktivně stupňuje svůj dialog se srílanskou vládou. Ve dnech 16. až 18. března trojice vyšších úředníků navštívila Kolombo, kde se setkala se čtyřmi ministry vlády a jinými vyššími politiky. 10. června se delegace na vysoké úrovni z Evropské komise zúčastnila 17. schůze Společné komise EU a Srí Lanky, která se konala v Kolombu. Obě tyto návštěvy poskytly příležitost mluvit o obavách Evropské unie v souvislosti s aktuální situací na Srí Lance.
Během návštěvy trojky EU na Srí Lance Unie znovu zopakovala svůj závazek vůči úloze spolupředsedy tokijského procesu a k poskytování humanitární pomoci. Jak víte, Evropská unie je největším poskytovatelem pomoci pro Srí Lanku. Zdůraznila však i důležitost zajištění příznivějších podmínek, které umožní nevládním organizacím, Organizaci spojených národů a Mezinárodnímu výboru Červeného kříže účinně pracovat.
Srí Lanka momentálně těží ze značných výhod na základě speciálních stimulačních opatření zaměřených na udržitelný rozvoj a dobré řízení, které tvoří součást všeobecného systému preferencí Evropské unie. Pravidla těchto opatření stanovují, že všechny země, které chtějí mít nadále výhody ze systému GSP plus, o ně budou muset znovu zažádat do října 2008. Podmínky pro poskytnutí těchto opatření jsou založeny na kritériích zemědělské zranitelnosti a na ratifikaci a plnění 27 mezinárodních úmluv o lidských právech, pracovních právech, životním prostředí a zásadách řízení.
Robert Evans
Rád bych poděkoval úřadujícímu předsedovi za tuto odpověď, ale mám dva krátké body, které bych rád přednesl.
Kdyby EU chtěla být v čele mírového procesu, musela by změnit svoji politiku v oblasti zákazu vycestování, protože jednání se uskutečnila v Ženevě, která není v EU, a protože Norové, kteří též nejsou členy EU, měli také významný podíl na mírovém procesu. Má z toho úřadující předseda dobrý pocit?
Úřadující předseda poskytl skutečně vyčerpávající stanovisko k jednáním o všeobecném systému preferencí, ale s ohledem na jeho výhrady nebo na výhrady vůči Srí Lance v současnosti, v jaké míře je v této fázi přesvědčen, že Srí Lanka splní těchto 27 podmínek, o kterých hovořila a které musejí být splněny předtím, než získají tento systém obchodních preferencí?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, pane Evansi poznamenal jsem si Vaše připomínky k ženevskému procesu a je pravda, že Norové v něm sehrávají významnou roli. Věřím však, že pozice Unie, která je, musím znovu zopakovat, největším dárcem, je mimořádně důležitá. Musíme proto využít tohoto vlivu k ovlivnění ženevského procesu a stabilizaci působení v této zemi.
Podmínky pro poskytnutí GSP na Srí Lance jsou v první řadě založeny na kritériích hospodářské zranitelnosti a na tom, že se musí uplatňovat mezinárodní úmluvy týkající se základních práv, které jsem zmiňoval. Srí Lanka také musí požádat o poskytnutí opatření.
Pokud vím, i když si nejsem jist, musíme dostat celkovou dokumentaci od srílanských úřadů, abychom mohli rozhodnout, zda GSP plus můžeme nebo nemůžeme poskytnout. V této fázi mi není známa žádná neochota ze strany Rady systém poskytnout. Budeme se muset podívat na přesný charakter žádosti od srílanských úřadů.
Avril Doyle
Chtěla bych se zeptat ministra, pokud souhlasí, že stejně jako organizace Tamilští tygři i samotné vlastní síly vlády zneužívají lidská práva. Mohl by se, prosím, k tomu vyjádřit?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Paní Doylová, vím jen to, že trojka vykonávající tuto misi po dobu slovinského předsednictví podala zprávu Radě. Tuto trojku vedla asijská ředitelka slovinského ministerstva zahraničních věcí paní Campbellová a pan Nicolaj, který vede srílanský úřad. Vím jen o těch zneužitích, která uvedli. Pokud vám to nebude vadit, paní Doylová, další informace vám sdělím později. Omlouvám se, že vám nemohu dát přesnější odpověď.
Předsedající

Věc: Priority Rady v oblasti klimatického balíčku
Jaké jsou ambice francouzského předsednictví s ohledem na klimatický a energetický balíček? Čeho se podařilo Radě dosáhnout k dnešnímu dni? S jakým časovým horizontem předsednictví počítá?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Vážený pane předsedající, francouzské předsednictví, samozřejmě, vítá předložení energetického a klimatického balíčku ze strany Komise ze začátku tohoto roku, který správně vyjadřuje cíle stanovené hlavami států a předsedy vlád na summitu v březnu 2007. Jde o snížení emisí skleníkových plynů o 20 % do roku 2020 bez ohledu na okolnosti a dokonce až o 30 % v případě úspěšných jednání o všeobecné dohodě o režimu na období po roce 2012; navržení regulačního rámce na zachytávání a geologické uskladnění oxidu uhličitého, paní Doylová, zavedení ukázkových projektů v této oblasti a dosažení 20procentního podílu obnovitelných energií na celkové energetické spotřebě Evropské unie do roku 2020. To všechno velmi dobře víte, paní Doylová.
Francouzské předsednictví vítá i pokrok dosažený po dobu slovinského předsednictví. V této souvislosti nepochybně víte o zprávě o pokroku, která byla Radě předložena končícím předsednictvím v červnu. Z rozpravy opírající se o tuto zprávu vyplynulo, že Rada podpořila všeobecnou skladbu balíčku. Navíc se rozhodlo, že některé návrhy týkající se revize systému obchodování s kvótami emisí skleníkových plynů a společné snahy v sektorech, které tento systém nezastřešuje, by se měly podrobněji analyzovat.
Konkrétně se budou muset podrobněji prozkoumat ustanovení o boji proti emisím CO2, flexibilita potřebná k dosažení národních cílů a zvýšení z 20 % na 30 % a stejně tak i konkrétní situace v určitém členském státu.
Víme, že dosažení všech těchto cílů bude náročné. Víme také, že francouzské předsednictví bude muset objasnit všechny tyto body, že existují velmi protichůdné zájmy a že musíme provést vyčerpávající analýzu prvků, které jsem právě zmínil, zejména mechanismů na přidělování kvót prostřednictvím aukce, opatření k zabránění emisím CO2 a různých mechanismů k zabezpečení flexibility, které jsou třeba.
Víme však i to, paní Doylová, že je samozřejmě úplně nezbytné dosáhnout politické dohody na poznaňské konferenci koncem tohoto roku, a především na konferenci v Kodani. Pokud jde o práci našeho předsednictví v kontextu institucí, které znáte snad tak dobře jako já, a legislativních lhůt, musíme společně s Parlamentem dosáhnout dohody, která bude dostatečně ambiciózní a postaví Unii na mezinárodních jednáních v Kodani v prosinci 2009 do silné pozice. Čas na legislativu, který máme k dispozici, ubíhá. To je nepochybně nejtěžší výzva, s níž budeme muset zabojovat, paní Doylová.
Avril Doyle
Váže se politická dohoda k dohodě v prvním čtení nebo na přípravy na předčasné druhé čtení dohody během francouzského předsednictví? Jakou prioritu dává úřadující předseda opatřením týkajícím se úpravy mezi státy nebo zákazům? Souhlasí se mnou předsednictví v tom, že by se měly nechat v rezervě pro plán B v případě, že nedosáhneme našeho cíle v podobě mezinárodní dohody, ale že by neměly být použity jako hůl při jednáních s cílem dosáhnout mezinárodní dohody?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, paní Doylová, abych odpověděl na vaši první otázku, pokusíme se jít tak daleko, jak to bude možné. Pokusíme se dosáhnout dohody v prvním čtení. Uděláme všechno, co je v našich silách, abychom toho dosáhli. Když budeme moci dosáhnout předčasné dohody v druhém čtení, uděláme to. Myslím si, že je to v zájmu všech evropských institucí a Unie jako celku. Abych byl přesný, takový je můj osobní názor, i když vím, že to bude velmi náročné.
Pokud jde o mechanismy na řešení emisí CO2, myslím si, že je důležité - a teď mluvím jménem předsednictví, ne Rady - abychom na straně jedné společně pracovali na těchto opatřeních, která nejsou ani zdaleka lehká, z hlediska technického a na straně druhé abychom měli v rukávu eso, které budeme moci použít na blížících se mezinárodních jednáních. Když se nám nepodaří v tomto směru dosáhnout žádné dohody na globální úrovni, budeme muset přejít na plán B, jak jste správně řekla. Budeme však v lepší pozici při předkládání plánu B, když budeme mít návrhy, které můžeme předložit na mezinárodních jednání, a když je budeme mít dostatečně brzy. Tomu věřím.
Robert Evans
Když je ministr na domácím území a úlohou předsednictví je vést 27 zemí po dobu šesti měsíců, mohl by označit případné oblasti, kde podle něho Francie představuje mimořádně dobrý příklad a ukazuje zbytku Evropské unie cestu v dané oblasti?
Jean-Pierre Jouyet
(FR) Pane předsedající, děkuji za tuto bystrou otázku. Myslím, že v této oblasti musí francouzské předsednictví zapomenout na těžkosti, s nimiž se můžeme setkat při tom či onom aspektu návrhů, jež není vždy tak snadné vyřešit. Víme, že nic není lehké. Myslím na obnovitelné zdroje energií a myslím i na jiné prvky. Cílem předsednictví a naší zodpovědnosti, pane Evansi, je však skutečně dosáhnout dohody do konce tohoto roku, ať to stojí co to stojí. A bude nás to něco stát, co se týče financí i co se týče ostatních aspektů tohoto balíčku.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
O otázce č. 37 se nebude jednat, protože její předmět zastřešuje jiný bod programu této schůze.
Tímto končím dobu vyhrazenou pro otázky.
(Jednání bylo přerušeno v 19:00 a pokračovalo ve 21:00.)
