Makrofinanční pomoc Gruzii - Makrofinanční pomoc Arménii - Makrofinanční pomoc Srbsku - Makrofinanční pomoc Bosně a Hercegovině (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je společná rozprava na následující témata:
zpráva pana Moreiry jménem Výboru pro mezinárodní obchod o poskytování makrofinanční pomoci Gruzii - C7-0269/2009 -
zpráva pana Moreiry jménem Výboru pro mezinárodní obchod o poskytování makrofinanční pomoci Arménii - C7-0268/2009 -
zpráva pana Ransdorfa jménem Výboru pro mezinárodní obchod o poskytování makrofinanční pomoci Srbsku - C7-0270/2009 -
zpráva pana Winklera jménem Výboru pro mezinárodní obchod o poskytování makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jelikož je to poprvé, co hovořím na plenárním zasedání Evropského parlamentu, dovolte, abych vás na tomto shromáždění, které zastupuje všechny evropské občany, všechny pozdravil a vyjádřil svou radost, nadšení a odhodlání.
Pokud jde o úkol, který mě sem přivedl, mám vás dnes seznámit se dvěma zprávami o přidělení makrofinanční pomoci Gruzii a Arménii, jejichž cílem je zmírnit fiskální problémy a stabilizovat vnější účty obou těchto kavkazských zemí. Obě tyto země jsou našimi partnery v rámci evropské politiky sousedství a v minulých dvou letech byly vážně postiženy celosvětovou hospodářskou a finanční krizí.
V případu Gruzie dopad krize ještě zhoršují přímé a nepřímé důsledky vojenského konfliktu, k němuž došlo loni s Ruskem, a rovněž velký počet lidí vysídlených v rámci země.
Hospodářství sousední Arménie bylo také ovlivněno kombinací hospodářské recese, a především rychlého zhoršování ruské ekonomiky vzhledem k velké závislosti arménského hospodářství na obchodu s jeho největším sousedem na severu. Tím byly tyto dvě země zatlačeny do velice obtížné hospodářské, finanční a sociální situace.
Dva návrhy na mimořádnou finanční pomoc, o kterých dnes diskutujeme, sníží rozpočtový schodek a budou mít bezprostřední příznivý dopad na veřejné finance a platební rovnováhu Gruzie a Arménie, za předpokladu, že budou prováděny s okamžitou platností. Z tohoto důvodu naše dvě zprávy plně podporují potřebu tuto finanční pomoc pro Gruzii a Arménii zajistit.
Kromě toho jsem z titulu své funkce předsedy Výboru pro mezinárodní obchod navrhl svým kolegům ve výboru, aby tyto dva návrhy schválili beze změn zjednodušeným postupem, a návrh byl jednomyslně schválen.
Nicméně ve zprávách, které jsme předložili na plénu, jsme zaznamenali stížnosti na průtahy a krátkou lhůtu, kterou nám Komise poskytla na projednání těchto dohod. V budoucnu budeme považovat takové průtahy za nepřijatelné, ačkoliv uznáváme, že rychlejší zpracování problematiky tohoto typu vzhledem k její výjimečné povaze je nevyhnutelné.
Náš postoj k této otázce neznamená, že moji kolegové nebo já nemáme výhrady a obavy ohledně samotných navrhovaných dohod. Je navíc pravděpodobné, že někteří z nás, pokud bychom měli na výběr, by využili příležitosti a předložili pozměňovací návrhy s důrazem například na důležitost určitých podmínek a kritérií pomoci s cílem zvýšit transparentnost jejího obsahu a provádění.
Jenomže to by znamenalo - už právě končím, paní předsedající - že bychom nedokázali tyto dohody o obou zemích schválit.
Vzhledem k tomu a s přihlédnutím k reálným okolnostem a strategickému významu těchto dvou zemí v rámci evropské politiky sousedství, naléhavě žádám všechny přítomné, aby tyto dva návrhy na makrofinanční pomoc beze změn schválili, jak doporučuje Komise.
Miloslav Ransdorf
Ve výboru proběhla rozprava o této zprávě, navržena byla zjednodušená procedura vzhledem k tomu, že se jedná o velice urgentní téma. Moje téma je makrofinanční pomoc Srbsku, které pokládám za centrální ekonomiku Balkánu, a domnívám se, že je řada důvodů pro to, abychom této zemi, která se uchází o členství v Evropské unii, výrazně pomohli v těžké chvíli, která je charakterizovaná velkou finanční nestabilitou. Je zde výpadek rozpočtových příjmů, jsou zde inflační tlaky a samozřejmě tato země také čelí řadě důsledků minulosti, např. má velký problém s ekologickými škodami, které vznikly v době útoků letectva Severoatlantické aliance. Rovněž je zde problém humanitární, protože v zemi je 750 tisíc uprchlíků, kteří přišli z dalších částí bývalé Jugoslávie, a samozřejmě současná finanční krize odhalila všechny strukturální nedostatky srbské ekonomiky. Mimo jiné válka, která byla v roce 1999, a letecké útoky snížily podíl finální produkce na celkovém produktu Srbska, a to zhoršilo také bilanci v oblasti zahraničního obchodu. K tomu přišly špatné žně v minulém roce, které dál oslabily příjmovou stránku rozpočtu Srbska. V současné době je situace velice vyostřená.
Pokládám za nutné, abychom urychlili tuto pomoc tak, aby už začátkem příštího roku mohla fungovat, proto jsem navrhl prostřednictvím pana předsedy našeho výboru zjednodušenou proceduru. Chtěl bych zdůraznit, že se rovněž jedná o věc, která je v zájmu sousedů Srbska, tzn. některých zemí, které dosud nejsou členy Evropské unie, jako je Bosna a Hercegovina a Chorvatsko, ale jsou adepty tohoto členství. Ale jsou zde i země, které již jsou členy Evropské unie a které by nestabilita v Srbsku mohla ohrožovat, to je Maďarsko, Rumunsko a Bulharsko. V zájmu stability tohoto křídla Evropské unie a v zájmu vnitřní stability Srbska s důrazem i na posílení teritoriální integrity této země navrhuji, aby se opravdu urychleně přikročilo k realizování této makrofinanční pomoci.
Csaba Sógor
zástupce zpravodaje. - Paní předsedající, mám tu čest seznámit Parlament se zprávou Výboru pro mezinárodní obchod o makrofinanční pomoci (MFA) Bosně a Hercegovině.
Stejně jako v jiných zemích, kterým Komise navrhla poskytnout MFA, bylo hospodářství Bosny a Hercegoviny hluboce zasaženo současnou hospodářskou a finanční krizí. Její ekonomika se nachází ve vážné situaci a je jasné, že je nutné nalézt z krize východisko. Bosna a Hercegovina proto zažádala o pomoc EU a Komise navrhla poskytnout pomoc ve formě půjčky ve výši 100 milionů EUR, které budou k dispozici ve dvou splátkách během roku 2010.
Nyní musíme rozhodnout, zda tuto žádost podpoříme, či nikoli. Podle pravidel dosavadní smlouvy můžeme pouze konzultovat. Na jedné straně bychom proto mohli prohlásit: proč nepočkat, až vstoupí v platnost Lisabonská smlouva, a zabývat se upraveným návrhem již podle řádného legislativního postupu? Na druhé straně, i přes rostoucí význam naší činnosti po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, se domnívám, že my jako Parlament musíme prokázat odpovědnost a politickou rozhodnost a naplnit svou úlohu při poskytnutí pomoci této balkánské zemi, která ji teď potřebuje, a to již začátkem příštího roku, nikoli pomoc zdlouhavě projednávat a dokázat ji poskytnout pomoc pouze v nějakém neurčitém termínu v budoucnu.
Z uvedených důvodů Výbor pro mezinárodní obchod navrhuje ponechat návrh o MFA pro Bosnu a Hercegovinu a schválit ještě před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost, beze změn zjednodušeným postupem.
Moji kolegové v našem výboru tento návrh jednomyslně podpořili a nyní žádám o podporu také celou sněmovnu.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Paní předsedající, v první řadě bych chtěl poznamenat, že Komise velmi vítá kladný a konstruktivní přístup Parlamentu k postupu přijímání návrhů Komise na makrofinanční pomoc pro čtyři partnerské země, Arménii, Gruzii, Srbsko a Bosnu a Hercegovinu.
Komise oceňuje, že Evropský parlament zvolil postup, který umožňuje hlasovat - a to již zítra - o zprávách pro tyto čtyři země bez pozměňovacích návrhů k návrhům Komise. Rychlý a rozhodný postup Parlamentu umožní Radě, aby v příštích několika dnech rozhodla o těchto čtyřech transakcích, a Komise bude poté moci zahájit provádění programů.
Makrofinanční pomoc je svou podstatou krátkodobý krizový nástroj a návrhy na makrofinanční pomoc obvykle vyžadují rychlou akci. To je nepochybně případ zemí, kterými se zde zabýváme. Arménie, Gruzie, Srbsko a Bosna a Hercegovina patří k těm zemím, na které krize dopadla nejvíce, bez ohledu na rozdíly v jejich struktuře hospodářství a v úrovni rozvoje. Patří také k těm, které zavádějí důsledné programy přizpůsobení se s pomocí Mezinárodního měnového fondu a které požádaly Evropskou unii o finanční podporu. A Komise je opravdu toho názoru, že podmínky pro rozšíření makrofinanční pomoci těmto zemím jsou v plném rozsahu splněny.
Dovolte mi, abych se nyní zaměřil na nástroj makrofinanční pomoci a jeho budoucnost v rámci Lisabonské smlouvy. Změna, kterou Lisabonská smlouva přinese, poskytuje řádný legislativní postup pro makrofinanční pomoc, s rovným zapojením Evropského parlamentu a Rady.
Zároveň všichni, myslím, připouštíme, že zdlouhavý legislativní postup zahrnující dlouhý proces opakovaně probíhající mezi různými institucemi není přizpůsoben nástroji makrofinanční pomoci a samozřejmě ani krizovým situacím.
Komise proto považuje za klíčové zkoumat, jakým způsobem uplatňovat makrofinanční pomoc v budoucnu, zejména v rámci Lisabonské smlouvy. Chtěli bychom ji poskytovat v úzké spolupráci s Evropským parlamentem, a zajistit tak, aby s návrhy na makrofinanční pomoc bylo v budoucnu nakládáno na jedné straně rychle, což umožňuje účinné řešení krizí, ale na druhé straně v souladu s požadavky Lisabonské smlouvy na podrobnou kontrolu ze strany tvůrců právních norem v rámci postupu společného rozhodování.
Komise je už tradičně pro rámcové nařízení upravující nástroj makrofinanční pomoci. Útvary Komise začaly z odborného hlediska zvažovat podobu tohoto rámcového nařízení na základě Lisabonské smlouvy.
Toto rámcové nařízení by potenciálně mohlo mít důležité výhody. Dokud nebude takové rámcové nařízení přijato, budou o jednotlivých návrzích Komise na programy makrofinanční pomoci spolurozhodovat případ od případu Evropský parlament a Rada. Návrhy - počínaje nedávno přijatým návrhem Komise pro Ukrajinu - budou dobrou prověrkou interinstitucionální spolupráce. Doufám, že Parlament a Rada rychle dospějí k dohodě.
Na závěr bych chtěl poznamenat, že Komise ráda souhlasí s podněty Parlamentu na zlepšení toku informací o programech makrofinanční pomoci. Komise je připravena vyvinout maximální úsilí a poskytnout Parlamentu více předběžných informací o programech makrofinanční pomoci.
George Sabin Cutaş
Chtěl bych nejprve poblahopřát zpravodajům za skvěle odvedenou práci. Zároveň chci vyjádřit své uznání těmto iniciativám na poskytnutí makrofinanční pomoci Bosně a Hercegovině a Srbsku, které navrhla Evropská komise a Rada. Tato finanční podpora ze strany Evropské unie je poskytována v době, která je pro obě země nesmírně svízelná.
Po strašném utrpení, které tato část Balkánu prožila v 90. letech, kdy prolila spousty krve, vstoupil celý region do období obnovy, které však zmařila současná hospodářská krize. Hospodářská recese zasáhla obě země plnou silou na pozadí rozpočtového schodku a nezaměstnanosti, které již byly vysoké. Krize přinutila zahraniční investory ke stažení svých investic v mnoha východoevropských zemích, přičemž Srbsko bylo jednou ze zemí nejvíce postiženou schodkem způsobeným obrovským odlivem zahraničního kapitálu. Zhroucení hospodářského růstu spojeného s nutností plnit své závazky rychleji, aby byly splaceny krátkodobé dluhy, zvýšilo potřebu vnějších finančních prostředků.
V důsledku toho je tato podpora z Evropské unie poskytována v době, kdy je pociťován plný dopad vnějšího financování schodku, a to nemluvím o chmurných hospodářských a sociálních vyhlídkách. Odhaduje se, že vrchol míry nezaměstnanosti zaznamenáme až v příštích dvou až třech čtvrtletích.
Všichni si uvědomujeme, že sociální nespokojenost může mít zhoubný vliv na stabilitu země, zejména když se přidá k již existujícímu napětí a je zakořeněna v tak citlivé oblasti, jako je etnický původ. Tyto návrhy na makrofinanční pomoc proto vítám. Musím rovněž zdůraznit jejich nezbytnost, především jako činitele při zachovávání a posílení stability v regionu, který byl tvrdě postižen a kde panuje jen křehká rovnováha. Nemůžeme opomíjet ani vyhlídky na rozšíření Evropské unie na Balkán, což je další důvod, proč je naší povinností podpořit tyto státy usilující o evropskou integraci.
Než skončím, chtěl bych zdůraznit naléhavý charakter této finanční podpory vzhledem k hospodářské situaci Srbska a Bosny a Hercegoviny, která se zhoršuje zrychlujícím se tempem. Naléhavá povaha této pomoci by podle mého názoru měla mít přednost před úvahami o procesní povaze diktované vstupem Lisabonské smlouvy v platnost. Proto podporuji návrh předložený oběma zpravodaji o převedení finančních prostředků Společenství dostatečně včas, aby nedošlo k prodlení, neboť Evropská komise musí změnit právní základ ustanovení.
Paweł Robert Kowal
Paní předsedající, jako členské státy Evropské unie neseme odpovědnost za situaci v Gruzii. Autoři usnesení udělali dobře, že nám připomněli, že hospodářská situace v Gruzii před začátkem konfliktu byla velice dobrá. Konflikt v Gruzii v roce 2008 způsobil vážné zhoršení situace v zemi. Bavíme se o zemi, která usiluje o úzkou spolupráci s Evropskou unií a v budoucnu také o to, mít možnost tuto evropskou perspektivu rozvíjet.
Chtěl bych upozornit, že ruské sankce, všeobecná situace na Kavkaze a dopady loňského konfliktu Gruzii nedovolují, aby se normálně rozvíjela nebo budovala normální ekonomiku. To je další a konkrétní důvod, a je nutno ho zdůraznit, proč by Gruzii měla být poskytnuta makrofinanční pomoc a proč by rozpočet Gruzie měl být posílen - aby Gruzie měla možnost hospodářsky se rozvíjet v souladu se svými vlastními cíli. Pokud je to možné a pokud je to nutné, pomoc Gruzii by se měla ještě dále zvýšit, a to chci jasně zdůraznit. Klíčovou otázkou je poskytnutí finanční pomoci v roce 2009. Z našeho pohledu nesmíme za žádných okolností připustit, aby procesní otázky a různé procesní náležitosti byly na překážku poskytování pomoci Gruzii v letošním roce.
Gruzie si naši podporu zaslouží. Je to naše povinnost jako Evropské unie, zejména v situaci, kdy Sarkozyho plán pro Gruzii není naplňován a my nejsme schopni zajistit, jako arbitr, jako Evropská unie, úpravu vztahů mezi Gruzií a Ruskem v souladu s mezinárodním právem.
Tomasz Piotr Poręba
Paní předsedající, makrofinanční pomoc, kterou Komise navrhuje pro Gruzii, Arménii, Bosnu a Hercegovinu a Srbsko, je nepochybně krok správným směrem. Nicméně rozsah této pomoci zdaleka nedostačuje na to, co je potřeba. Mám na mysli zejména Gruzii, která má obdržet 46 milionů EUR. Vzhledem k reálným problémům, se kterými se země musí potýkat, k hospodářské krizi a také k problémům vyplývajícím z války s Ruskem, která výrazně oslabila hybnou sílu hospodářského rozvoje v Gruzii, určitě není tato pomoc příliš velká.
Nesmíme zapomínat, že země, jako je Gruzie, Arménie, Ázerbájdžán a Kazachstán, nejsou pro Evropskou unii jen významnými zeměmi z hlediska politického, ale mají také strategický význam v oblasti energetické bezpečnosti, neboť právě tyto země budou rozhodovat, a také již rozhodují, o tom, jak bude vypadat diverzifikace dodávky energetických zdrojů do Evropské unie.
Když jim dnes neposkytneme finanční a politickou podporu, když jim neumožníme, aby se rozvíjely, pak to rychle udělá Rusko, protože tyto země mají pro Rusko nesmírně důležitý a strategický význam. Proto hodnotím návrh Komise jako konstruktivní a dobrý. Nicméně výše finanční podpory je příliš výrazně nízká.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Paní předsedající, naše politika sousedství je ve značné míře schopna poskytnout finanční pomoc zemím v našem sousedství, které se dostaly do potíží, a proto mě velmi těší, že poslanci Parlamentu tento návrh Komise tak jednomyslně podpořili. Děláme vše, co je v našich silách, abychom své sousední země podpořili.
Jeden poslanec se zmínil o tom, že procesní informace by nás neměly brzdit, ale ve skutečnosti by měly zajišťovat, aby peníze byly řádně využity. Vždy je nutno najít rovnováhu mezi cíli a postupy, které následují. Při poskytování pomoci je důležité dodržovat jasná pravidla.
Jak jsem řekl, ve velmi blízké budoucnosti se dočkáme možnosti vypracovat rámcovou dohodu, která pro tento druh pomoci stanoví určitý rámec, a na základě tohoto rámce můžeme potom poskytovat rychlou pomoc. Dnes je to hlavní problém, neboť současné době rozhodujeme případ od případu a to zabírá obrovské množství času, stejně jako mnohé další postupy v naší velké Evropské unii.
To bude klíčová otázka. Bude existovat rámcová dohoda a k dispozici bude mechanismus rychlého rozhodování o rozsahu pomoci. Vždy zde ale ze strany členských států existují omezení a vždycky tomu tak bude. Pomoc jiným zemím není nikdy neomezená, protože zároveň jsou čerpány prostředky na naše vlastní projekty.
Vital Moreira
Paní předsedající, chtěl bych využít této příležitosti a učinit tři závěrečné poznámky.
Za prvé, makrofinanční pomoc zemím zahrnutým do politiky sousedství EU je oprávněna ze dvou důvodů, v první řadě má vlastní politickou hodnotu, kdy je to způsob, jak Unie získává prestiž, neboť v rámci politiky dobrého sousedství pomáhá zemím, které se ocitnou v nesnázích.
Druhým důvodem je vlastní zájem Evropské unie přispívat k finanční, sociální a politické stabilitě našich sousedních zemí, která je podmínkou jejich rozvoje a upevnění demokracie a také předpokladem naší vlastní politické stability.
Za druhé, makrofinanční pomoc však musí být důsledně vázána na dvě podmínky: pomoc musí reagovat na výjimečné a dočasné finanční potíže v těchto zemích, nikoli na jiné účely. Kromě toho tyto země nesmí převést prostředky, které jim přidělíme, na účely neslučitelné s důvody pomoci EU, zejména na zvyšování vojenských výdajů.
A jako svůj třetí a poslední bod bych rád zdůraznil důležitost a nezbytnost všeobecného regulačního rámce pro přidělování makrofinanční pomoci a provádění příslušných dohod s dotčenými zeměmi, a beru na vědomí a vítám závazek komisaře Kallase k této otázce.
Zároveň doufám, že příští komisař bude připraven tomuto závazku dostát a že už brzy budeme mít k dispozici obecné nařízení o makrofinanční pomoci.
Miloslav Ransdorf
Jeden velký spisovatel řekl, že Balkán si na svá bedra vždycky uložil více dějinné odpovědnosti, než byl schopen unést. Podobně by se to dalo říci o kavkazských národech, i ty si na svá bedra ukládaly více dějin, než byly schopny unést. Tak já si myslím, že by mohla Evropská unie tuto dějinnou zátěž z jejich beder trochu sejmout. Bylo by to ku prospěchu jich i nás, protože bez Balkánu není Evropská unie kompletní, a myslím si, že jestliže Srbové nedávno žertovali na téma, že mají za přátele pouze Boha a Řeky, tak bychom jim mohli ukázat, že mají přátele i v Evropském parlamentu.
Csaba Sógor
zástupce zpravodaje. - Paní předsedající, všechny čtyři země, kterým dnes Komise navrhla poskytnout makrofinanční pomoc, byly těžce postiženy současnou hospodářskou a finanční krizí. Jejich ekonomiky jsou ve vážné situaci a je jasné, že je nutno nalézt z této krize východisko.
V případě Gruzie je navrhovaná makrofinanční pomoc ve výši 46 milionů EUR ve formě splátek grantu zaměřena na podporu obnovy Gruzie, poté co země zažila hluboký hospodářský propad po vypuknutí vojenského konfliktu s Ruskem a světové finanční krize.
100 milionů EUR pro Arménii má podle odhadů bezprostředně ovlivnit platební bilanci Arménie a tímto způsobem přispět ke zmírnění finančních omezení při plnění hospodářského programu a k financování rozpočtového schodku.
Srbsko, třebaže bylo vážně zasaženo finanční a hospodářskou krizí, se rychle navrací k politické stabilitě. Jako balkánská země je potenciální kandidátskou zemí na členství v EU a podepsalo dohodu o stabilizaci a přidružení. Z tohoto důvodu je potřeba mu rovněž pomoci.
Bosna a Hercegovina, politicky řečeno, je potenciální kandidátskou zemí, která také podepsala dohodu o stabilizaci a přidružení, a je v zájmu Evropské unie, aby jí pomohla.
Na závěr zopakuji své přesvědčení, že my stejně jako Evropský parlament musíme projevit svou odpovědnost a politické odhodlání a poskytnout těmto zemím makrofinanční pomoc, kterou potřebují, nikoli tuto otázku zdlouhavě projednávat v rámci řádného legislativního postupu. Z výše uvedených důvodů jménem skupiny PPE navrhuji, abychom návrh na makrofinanční pomoc těmto zemím nyní přijali. Vyzývám své kolegy, aby ho jednomyslně podpořili.
Předsedající
Společná rozprava je uzavřena.
Hlasování se bude konat zítra ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 149)
Cristian Silviu Buşoi  
V první řadě chci říci, že s poskytnutím makrofinanční pomoci Arménii v zásadě souhlasím. Považuji tuto iniciativu za součást evropské politiky sousedství. Arménie, která je v obzvlášť těžké hospodářské situaci v důsledku finanční krize, tyto prostředky naléhavě potřebuje, aby jí umožnily plnit závazky, které přijala jako součást dohody s MMF o pohotovostním úvěru. Oceňuji, že zpravodaj si naléhavost situace uvědomil a jako řešení zvolil stanovisko bez pozměňovacích návrhů. Souhlasím však také s námitkami, které lze vznést na procesní úrovni. Článek 308 Smlouvy o fungování Evropské unie je zaměřen na opatření přijatá v rámci vnitřního trhu, která nejsou přímo stanovená v žádné smlouvě a nemusí se podobat těm, která je nutno přijmout, aby bylo možno poskytnout makrofinanční pomoc třetím zemím. Domnívám se, že interinstitucionální postupy vyžadují vysvětlení za účelem přijetí opatření na poskytnutí makrofinanční pomoci nastavených na jakákoli časová omezení, tak abychom se v budoucnu už nikdy znovu neoctli v situaci, kdy Parlament musí učinit výjimku z obvyklého postupu. Dále pokládám za přirozené, že také Rada EU bude reagovat pohotověji a nebude přitom opomíjet úlohu Parlamentu v těchto postupech.
Indrek Tarand  
písemně. - Chci vyjádřit naši nespokojenost s tzv. zjednodušeným postupem pro soubory makrofinanční pomoci Gruzii a Arménii. Zatímco Parlament v minulosti uplatňoval soubory MFA rychle, Komise a Rada jsou pomalé. Zjednodušený postup téměř vylučuje úlohu Parlamentu. Můžete nám prosím vysvětlit důvody, proč Komise - která si byla vědoma toho, že první platba byla splatná již před rokem 2009 - má zpoždění? Ve skupině Zelených se tvrdilo, že musíme zajistit, aby MFA nebyla použita pro vojenské účely a to si přeji i já. Zároveň však do přístavu v Petěrburku připlouvá francouzská letadlová loď, aby zpečetila největší zbrojní obchod členského státu EU s Ruskem. Je více než zřejmé, že hlavně Rusko přispělo k tomu, že Gruzie tak zoufale potřebuje finanční pomoc. A vyzvat jednu stranu konfliktu, aby snížila své zbrojní vybavení, a druhou rukou prodávat nejmodernější technologie druhé straně nejenže destabilizuje strategickou situaci v černomořské oblasti, ale bude rovněž mít závažné důsledky pro oblast Baltského moře.
(Zasedání bylo přerušeno v 21:10 a obnoveno v 21:20)
