Evropská rada zaměstnanců (přepracované znění) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva pana Bushilla-Matthewse, jménem Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, o návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o zřízení evropské rady zaměstnanců nebo vytvoření postupu pro informování zaměstnanců a projednání se zaměstnanci v podnicích působících na území Společenství a skupinách podniků působících na území Společenství (přepracované znění)
- C6-0258/2008 -.
Philip Bushill-Matthews
zpravodaj. - Pane předsedající, mám takový dojem, že tento dokument již nebude tak kontroverzní, jako byl předchozí dokument, a rozhodně je kratší i seznam řečníků. Ale uvidíme. Život je plný překvapení.
Na úvod bych rád poděkoval Komisi a samozřejmě také Radě, díky nimž jsme se dostali až sem. Na rozdíl od předchozího dokumentu se nyní jedná o první čtení. Přesto jsme však v rámci trialogu předběžně dospěli k neformální dohodě, což by za předpokladu podpory kolegů při zítřejším hlasování znamenalo dohodu již během prvního čtení. Kolegové poslanci se sice mohou rozcházet v názoru, zda text, který je výsledkem trialogu, znamená zlepšení původní zprávy, máme zde však alespoň dohodu pocházející z trialogu. Čas se pak ukáže být nejlepším soudcem. Těším se na jakékoliv poznámky od svých kolegů a na závěr je shrnu.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážené poslankyně, vážení poslanci, evropské rady zaměstnanců jsou průkopníky sociální Evropy. Oživují sociální dialog mezi vedením a pracovníky ve více než 820 podnicích. Umožňují, aby téměř 15 milionů pracovníků dostávalo informace a aby se s nimi konzultovalo, a to nejen na místní, ale rovněž na evropské, a dokonce i na světové úrovni. Umožňují lépe propojit hospodářské a sociální aspekty v podnicích s celoevropskou působností. Můžeme být pyšní na to, čeho bylo od přijetí směrnice před patnácti lety dosaženo. Tato stará směrnice však již není dostačující a my máme nyní oprávněně vyšší nároky.
Komise proto v červenci navrhla důkladně obnovit právní rámec pro evropské rady zaměstnanců. Cílem je zvýšit jejich počet a účinnost, posílit právní jistotu a lépe sladit konzultaci na vnitrostátní a evropské úrovni, zejména pokud jde o restrukturalizace. Komise proto navrhla upřesnit pojmy "informování pracovníků" a "konzultace s pracovníky" a vyjasnit sladění těchto činností na různých úrovních. Navrhla rovněž, aby byla uznána role sociálních partnerů při zřizování nových evropských rad zaměstnanců a aby byla umožněna kontinuita a přizpůsobení již existujících podnikvých rad. Navrhla, aby byly upřesněny možnosti koordinace a konzultací rad, které byly zřízeny automaticky. V neposlední řadě navrhla, aby byla upřesněna úloha členů evropských rad zaměstnanců, zejména pokud jde o předávání informací pracovníkům a jejich možností využívat školení.
Na výzvu francouzského předsednictví vypracovali evropští sociální partneři, zaměstnavatelé a odborové organizace letos v létě společné stanovisko, v němž přijímají návrh Komise jako základ pro diskusi. Přišli s několika změnami tohoto návrhu, jejichž cílem je zejména upřesnění definic "informování" a "konzultací" a stanovení dvouletého období, během něhož bude možné zřizovat nové evropské rady zaměstnanců nebo je obnovovat, aniž by se musela použít nová pravidla.
Komise vždy podporovala jednání mezi sociálními partnery, a proto tuto iniciativu uvítala. Komise vítá konstruktivní přístup Parlamentu a Rady, díky němuž dospěly ke spolehlivému a vyrovnanému řešení na základě souboru vytvořeného návrhem Komise a společným stanoviskem sociálních partnerů. Při hledání řešení Komise s oběma zmíněnými orgány aktivně spolupracovala. Kompromis, k němuž došel Parlament a Rada, upřesňuje nadnárodní kompetenci evropských rad a sankce a nezavádí minimální počet zastoupených pracovníků. Tento kompromis zachovává to podstatné z návrhu Komise. Proto Komise může tento kompromis podpořit.
Valérie Létard
úřadující předsedkyně Rady. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, pane Bushill-Matthewsi, dámy a pánové, setkali jsme se zde nyní, abychom projednali návrh směrnice, která se přímo dotýká 880 evropských společností a 15 milionů evropských zaměstnanců. V sázce je proto mnoho a všichni bychom si při této rozpravě měli plně uvědomit, jaké jsou naše povinnosti. Jak víte, návrh směrnice, který zde dnes večer budeme projednávat, je přepracováním směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců z roku 1994.
Text, který je předkládán Evropskému parlamentu, je výsledkem kolektivní práce, na které se podílely všechny zúčastněné strany z celé Evropy. Tím samozřejmě myslím Komisi, která dne 2. července 2008 předložila návrh na přepracování; dále tím také myslím sociální partnery, kteří v létě 2008 podali osm společných návrhů v rámci společného stanoviska; a samozřejmě tím také myslím Evropský parlament a zpravodaje, pana Bushilla-Matthewse, který byl pověřen návrhem tohoto textu, a kterému děkuji za kvalitu jeho práce. Ti všichni spolupracovali s předsednictvím Rady, aby bez zbytečných prodlev dospěli k textu, který bude přijatelný pro všechny. Výsledkem této kolektivní práce je to, že jsme dnes večer v situaci, kdy je možné přijmout tento návrh na přepracování směrnice z roku 1994 již při prvním čtení.
Pokud je mi známo, je tomu již dávno co v sociální sféře došlo k podobné situaci. Je to povzbuzení do budoucna. Povzbuzení, abychom i dále pokračovali ve spolupráci v týmovém duchu. Text, který je vám dnes večer předkládán, je vyváženým kompromisem, který povede ke zlepšení sociálního dialogu v evropských podnicích a poskytne nové záruky pracovníkům v sedmadvaceti členských státech.
Tímto textem posílíme pravomoc evropské rady zaměstnanců tím, že přijmeme zvláště dlouho očekávanou novou definici projednání a informací.
Tímto textem podpoříme vznik nových evropských rad zaměstnanců, protože stejně jako v roce 1994 tu na dva roky máme prostor pro dohody, které se mohou odchýlit od nových nařízeních ve směrnici.
A konečně, tímto textem zlepšíme právní jistoty zaměstnanců a podniků, neboť odstraníme jakékoliv nejasnosti, které by mohly mít vážné následky.
Kromě tohoto cíle právní jistoty, je třeba také vzít v úvahu, že předložený text zaručuje dohody, ke kterým se dospělo v předchozím dvouletém uvolněném období mezi lety 1994 a 1996 poté, co v platnost vstoupila stávající směrnice.
Dnes se bude v Evropském parlamentu hlasovat o kompromisu, na kterém spolupracovaly všechny zúčastněné strany, a je důležité, aby se hlasovalo v jeho prospěch. Je důležité hlasovat ve prospěch kompromisu, neboť současná krize vystavuje podniky většímu riziku restrukturalizace, a v takovéto situaci evropští zaměstnanci očekávají, že jim poskytneme dodatečné záruky, které je ujistí ohledně budoucnosti.
Je důležité hlasovat ve prospěch kompromisu také proto, že evropští občané potřebují jasnou zprávu o tom, že sociální Evropa v roce 2008 znovu povstala z prachu, a že nebude plná prázdných slov, ale bude schopná opravdových kroků, které zlepší jejich každodenní život.
Konečně je důležité hlasovat ve prospěch kompromisu také proto, že je třeba v Evropě podporovat sociální dialog, a to závisí na zavádění nových rad zaměstnanců a rozvoji společných akcí všech sociálních partnerů, jako tomu bylo v této věci.
Jan Cremers
jménem skupiny PSE. - Pane předsedající, říká se, že kompromisy nikdy nevyhrávají soutěž krásy. Na první pohled se zdá, že by se toto dalo říci i o výsledku všech vyjednávání týkajících se přepracování směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců. Na základě zprávy pana Menrada, která byla Evropským parlamentem přijata před šesti lety a týkala se jurisprudence a zkušeností s managementem a prací za posledních 12 let, skupina PSE vždy usilovala o poměrně ambiciózní přezkum této směrnice.
Až příliš mnoha zástupcům pracovníků se stále nedostává základních práv na informace a konzultace, neboť jejich zaměstnavatelé jim tato práva odmítají zajistit. Dle našeho názoru jsou však tato práva nedílnou součástí formování všech průmyslových vztahů. Postavení pracujících jako zainteresované strany, která je stálou součástí podniku - na rozdíl od managementu, který často střídá pozice, a na rozdíl od nezúčastněného postoje finančních investorů - je třeba zohlednit při správě a řízení našich společností a podniků. Skupina PSE doufá, že díky radám sociálních partnerů, které byly do směrnice začleněny, a díky dodatečným úpravám, kterých jsme dosáhli při našem vyjednávání, položíme základní kameny nového dynamického vývoje.
Formální politický pracovní proces je téměř u konce. Nyní je pouze na managementu a pracovnících, aby začali jednat. Míra dodržování směrnice, v současné době se pohybující kolem 40 %, je stále příliš nízká. Skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu se domnívá, že toto není konec, nýbrž nový začátek. Evropští sociální partneři mají před sebou obrovskou výzvu, aby ke spolupráci přiměli podniky, které odmítají dodržovat směrnici.
Apelujeme na Evropskou komisi, aby se přidala k tomuto úkolu. Je potřeba nové kampaně. Nedávný průzkum ukázal, že podniky s dostatkem informací, konzultací a účasti pracovníků, fungují lépe, zejména v dobách krize. Ekonomická krize a restrukturalizace, kterým budeme nuceni v brzké budoucnosti čelit, činí více než kdy jindy aktuálním zapojení pracovníků do rozhodovacích procesů našich podniků.
Rád bych poděkoval svému protějšku, panu Bushillovi-Mathewsovi, za profesionální vedení vyjednávání, svým kolegům z dalších skupin za jejich politickou asistenci a francouzskému předsednictví za sofistikovaný přístup. Pusťme se do práce.
Bernard Lehideux
jménem skupiny ALDE. - (FR) Pane předsedající, vážená paní úřadující předsedkyně Rady, pane komisaři, dohoda o radách zaměstnanců, ke které se s Rada dospělo, dokazuje, že sociální Evropa, kterou tak potřebujeme, je budována kámen po kameni. Dále také tato dohoda dokazuje, že v této nově vznikající sociální Evropě našel sociální dialog své místo.
Samozřejmě je obecně známo, že tento text je především výsledkem produktivní spolupráce mezi odbory a zaměstnavatelskými organizacemi. Zcela zjevně stávající směrnice dosáhla svých mezí, neboť za 14 let od jejího přijetí byla rada zaměstnanců zřízena pouze třetinou dotčených podniků a právní nejistota vyústila v řadu zásahů Evropského soudního dvora. Nicméně stanovovat pravidla není úkolem soudců, nýbrž politiků, kteří by se měli ujmout svých povinností. Navíc nám současné okolnosti krutě připomínají, že je zde ještě větší potřeba konzultací s radami zaměstnanců, které je v případě restrukturalizací třeba provádět co nejdříve.
Z tohoto důvod je třeba, abychom učinili krok kupředu a podpořili tuto dohodu již v prvním čtení, až vzdáme zpravodaji díky za kvalitu odvedené práce a za umění naslouchat.
Elisabeth Schroedter
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, vážený pane komisaři, vážená paní úřadující předsedkyně Rady, když se management finské společnosti Nokia rozhodl uzavřít svou továrnu v Bochumi a přestěhovat ji do Rumunska, dva tisíce zaměstnanců, kteří tak ztratili svou práci, se to dozvěděli až z novin.
Chceme-li, aby se takováto situace již neopakovala, je naléhavě nutné - a ráda bych zdůraznila slovo naléhavě - aby byla uvedena v platnost přepracovaná směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců, jež obsahuje novou definici společností, které překračují hranice států, a jejich činností. Je velmi smutné, že to Evropské radě tak dlouho trvalo, a že až do teď bojkotovala tento kompromis.
To jen znovu dokazuje, že sociální Evropa je na jednom z posledních míst agendy Evropské komise. Pokud by k těmto změnám došlo již dříve, případy, jako byla kauza Nokia, by se nestaly.
Tyto změny jsou naléhavě nutné, abychom odčinili předchozí nečinnost, a pokud vezmeme v úvahu nové struktury podniků, které překračují hranice států, a jejich činnost, měly být tyto změny již dávno provedeny. Kompromisem nejsem nijak zvlášť nadšena, přesto jako členka parlamentního vyjednávacího výboru hlasuji pro tento kompromis, neboť tuto směrnici bezodkladně potřebujeme.
Ještě jednou apeluji na ty z vás, kteří se snažíte tento kompromis znovu zmařit. Zahráváte si s ohněm. Znamenalo by to totiž, že bychom navždy uvízli ve fázi vyjednávání a že případy, jako byla kauza Nokia, by se znovu opakovaly. Proto je nezbytně nutné, abychom tyto minimální demokratické požadavky, které jsou nyní ve směrnici obsaženy, uvedli v platnost.
Z politického hlediska je přezkum směrnice stále na pořadu dne. Ráda bych ještě jednou Komisi zopakovala, že to, co zde máme před sebou, je pouze úprava směrnice. Přezkum je třeba stále udělat a jsme toho názoru, že tento přezkum musí být řádnou revizí, která bude v dlouhodobém horizontu zabezpečovat potřeby rady zaměstnanců. Nyní máme před sebou opravdu pouze její úpravu.
Dimitrios Papadimoulis
jménem skupiny GUE/NGL. - (EL) Pane předsedající, naše skupina konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice by se nerada pouštěla do jakýchkoliv oslav, neboť je nám známo, že sociální Evropa nepatří mezi priority Evropské komise a Evropské rady. Dámy a pánové, společný kompromis mezi Evropou, a. s. a odbory, je daleko za tím, o čemž jsme v Parlamentu debatovali již v roce 2001. Dále také postup přepracování omezuje roli Evropského parlamentu. Budeme předkládat pozměňovací návrhy, které podporují a zdůrazňují požadavky předložené odbory při vyjednávání. Zejména se jedná o lepší, včasné a smysluplné informace, publicitu a průhlednost dohod a posílení účasti odborníků z odborových svazů. Bohužel nevyužíváme příležitost na podstatnější zlepšení a touto revidovanou realpolitikou přijímáme mnohem méně, než by zaměstnanci potřebovali.
Jean Louis Cottigny
(FR) Pane předsedající, vážená paní úřadující předsedkyně Rady, pane komisaři, na úvod bych rád poblahopřál panu Bushillovi-Matthewsovi, který nám během trialogu jako posel zprávy Výboru pro zaměstnanost a sociální věci uštědřil důležitou lekci z demokracie. Dnes došlo k trialogu, ve kterém se jednotliví partneři pokusili dospět k dohodě.
Rád bych také poblahopřál vám, pane komisaři, protože se vám v daném okamžiku podařilo zajistit nám částečné popření role Parlamentu jako spoluzákonodárce, protože jste prostřednictvím dohody mezi sociálními partnery způsobil, že zde můžeme projednávat pouze body, které jimi byly navrženy.
Nyní je důležité zajistit pro tento trialog úspěch. Trialog proběhl a je nyní na nás, abychom tento text přijali již při prvním čtení. To však ale nesmí znamenat, že bychom měli odmítnout přezkum, a nesmí to znamenat, že bychom se následně vzdali myšlenek, jak dospět ke kompletnímu přezkumu směrnice, za pomoci všech, nebo alespoň téměř všech, sociálních partnerů.
Jsem přesvědčen, že musíme jednat v tomto duchu. Samozřejmě že musíme zítra uspět již při prvním čtení, přesto je také jasné, že se musíme podívat i na to, jak proběhne samotná aplikace a jak bude možné zajistit, aby proběhl řádný přezkum.
Siiri Oviir
(ET) Pane předsedající, vážená paní úřadující předsedkyně Rady, dámy a pánové. Na úvod bych ráda poděkovala panu zpravodaji za jeho konstruktivní přístup k revizi směrnice.
Přeformulování diskutované směrnice vzneslo také určité právní otázky týkající se našich možností jednat. Zdá se, že za pomoci pana zpravodaje se nyní tyto otázky vyřešily.
Již dlouhou dobu byla revize směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců důležitou záležitostí jak pro podniky, tak také pro odborové svazy. Je chvályhodné, že obě dvě strany na trhu práce, dospěly letos v létě k dohodě. Tato dohoda nám v Parlamentu usnadní úspěšně dokončit práci na tomto tématu.
Aniž bych jakkoliv pochybovala o potřebě přeformulovat směrnici v současné době a za současné situace, domnívám se, že by revidovaná a aktualizovaná podoba směrnice měla být předložena legislativnímu procesu až v budoucnu. Jinými slovy, měla by být předložena až následujícímu Evropského parlamentu.
Jako zástupkyně malé země, však v současné době nemohu souhlasit s návrhem Komise, aby členství ve zvláštní komisi bylo založeno na počtu zaměstnanců v podniku. Takovéto pravidlo by mohlo vést k tomu, že by některé členské země zůstaly bez jakéhokoliv zástupce, který by reprezentoval jejich zájmy při vyjednáváních.
Proinsias De Rossa
Pane předsedající, vítám dohodu v prvním čtení o přepracování evropské rady zaměstnanců, ke které nemalou měrou přispěly i schopnosti našeho stínového zpravodaje pana Cremerse. Nacházíme se v prohlubující se ekonomické krizi, která není pouze krizí v systému, ale krizí celého systému.
"Obvyklé praktiky" nejsou možné, a jak zaměstnavatelé, tak i vlády se musí smířit s tím, že v této době krize, musí mít zaměstnanci větší slovo v tom, co se děje na jejich pracovišti. Jakýkoliv jiný přístup není přijatelný.
Slepá víra v neregulovaný trh a konkurenci skončila totálním neúspěchem. Nyní přichází čas, kdy by Evropa měla být mnohem odvážnější při vytváření nové společenské smlouvy mezi pracovníky a podniky, a kdy by se členské země a Evropa měly podílet na vybudování nového sociálního tržního hospodářství, tak jak je uvedeno v Lisabonské smlouvě.
Harald Ettl
(DE) Pane předsedající, na revizi směrnice o evropské radě zaměstnanců čekáme již od roku 1999. To také vedlo k procesu přepracování směrnice - což je však příliš málo pro rychle se měnící ráz průmyslu. Je přirozeně třeba zlepšit kvalitu informací a konzultací, které jsou nástrojem pro vytváření podnikové kultury, jež snižuje množství konfliktů. To je velmi důležité. Nadnárodní rozhodování spadá do kompetence poradního výboru evropské rady zaměstnanců. Provádění této z podstaty bezzubé směrnice je třeba právně posílit. Proto by měly být stanoveny i příslušné sankce, které zajistí, že bude možné tuto směrnici provést. Musí se tak stát, aby už nadále nebylo možné prostě ignorovat rozhodnutí Evropského soudního dvora.
Navzdory drobnému pokroku, který jsme udělali, bude třeba provést revizi, a to nejpozději do tří let. Mohli a měli jsme to udělat již nyní, abychom do určité míry vyrovnali průmyslovou politickou realitu a rychlé tempo změn. Je však velmi důležité, že se děje alespoň něco.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropská rada zaměstnanců a postup při informování zaměstnanců a projednávání se zaměstnanci v podnicích nebo skupinách podniků jsou nepostradatelnými nástroji pro ochranu zaměstnanců.
Rady zaměstnanců musí být velmi aktivní, a to zejména v situacích, kdy jsou podniky restrukturalizovány. V případě nadnárodních společností či skupiny podniků je nezbytné, aby se zaměstnanci podniku v členské zemi, kde probíhá propouštění, stali také součástí jednání a spolupodíleli se na vyjednáváních. V situaci, kdy skupina podniků činí významná rozhodnutí ovlivňující budoucnost podniku a jeho zaměstnanců, musí být zaměstnanci podniku z členské země, kde probíhá restrukturalizace, informováni a musí mít možnost účastnit se a ovlivňovat tato rozhodnutí.
Až dosud Evropské společenství poskytovalo finanční podporu pouze podnikům, které prodělávají restrukturalizaci. Domnívám se, že by se tato podpora měla vztahovat také na zaměstnance, kteří byli propuštěni.
Stephen Hughes
Pane předsedající, v prvé řadě bych rád poděkoval panu zpravodaji. I přesto, že pozměňovací návrhy, které prošly výborem, nebyly tím, co chtěl - ve skutečnosti nechtěl vůbec žádné pozměňovací návrhy - obhajoval stanovisko výboru při vyjednáváních, které vedly k dohodě při prvním čtení.
Děkuji také našemu stínovému zpravodaji, panu Cremersovi, který byl skutečným strůjcem obsahu této dohody. Všechny tři dodatky - ohledně sankcí, nadnárodnosti a odstranění prahu pro speciální vyjednávací orgán - k bodům, na kterých se dohodli sociální partneři ve svém oznámení, jsou sice důležité samy o sobě, přesto, jak již bylo řečeno, řada z nás se stále cítí být podvedena tímto přepracováním.
Kompletní revize směrnice nám byla slíbena již před téměř deseti lety. Je třeba se zabývat dalšími závažnými nedostatky, a budeme trvat na tom, aby Komise předložila kompletní revizi směrnice během svého příštího mandátu.
Další vážná obava týkající se zvládnutí tohoto přepracování směrnice vyplývala ze střetu sociálního dialogu a legislativy. V konzultacích, které probíhaly dle článku 139, sociální partneři nakonec projevili neschopnost či neochotu vyjednávat o rámcové dohodě. Jakmile jsme však začali s naší legislativní činností, přišel od nich signál, že by rádi zahájili vyjednávání. Následně se pak dohodli na oznámení, které nebylo žádným způsobem ukotveno ve Smlouvách, které však umožnilo našemu zpravodaji, panu Bushillovi-Matthewsovi, zaujmout zdánlivě smírný postoj, kdy souhlasil s obsahem oznámení, a nic víc.
Spíše než podnětem pro naši práci se toto oznámení stalo téměř svěrací kazajkou. Postupy obsažené v článku 139 a 138 musí být zřetelně odděleny. Je chybou pokud se vzájemně podrývají či omezují a je úkolem Komise, aby zabezpečila jejich nezávislost. Právě nyní se obdobnému střetu umožňuje, aby narušil průběh procesu přijímání legislativních změn, po kterých jsme už dlouho volali, změn k řešení problému poranění infekčními jehlami.
Znovu opakuji, že to je nebezpečné a zákonitě to povede k vzájemné nedůvěře a zášti mezi sociálními partnery a Parlamentem. Nicméně pokud se jedná o práva zaměstnanců na informace a konzultace, představuje to krok kupředu, což vítám.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Pane předsedající, v době svého přijetí znamenala směrnice o zřízení evropské rady zaměstnanců významný krok vpřed, pokud jde o vytvoření sociálního dialogu v ekonomice. Dále také tato směrnice usnadnila zvýšení produktivity při současném zachování sociálního smíru.
Dnes, po několika letech praxe, sociální partneři identifikovali způsoby, jak by se směrnice dala přepracovat a více upřesnit. Měla by se více upřesnit úloha členů rady zaměstnanců při procesu informování zaměstnanců a při konzultacích s nimi. Zejména v dobách krize jsou nezbytně nutné spolehlivé informace, vzájemné porozumění mezi sociálními partnery a vyjednávání založená na dobré víře. Význam sociálního dialogu, význam řešení, kterých bylo dosaženo za pomoci diskuse a vyjednávání, význam povědomí o tom, co je dobré pro druhou stranu, a o jejích zájmech, to vše poukazuje na nutnost respektovat výsledky tohoto dialogu. Proto je třeba přijmout dohodu, která byla dosažena na evropské úrovni mezi zaměstnavateli a odborovými svazy.
Blahopřeji panu zpravodaji a těším se na přezkoumání dopadu této směrnice v budoucích letech.
Ilda Figueiredo
(PT) Je mi líto, že marníme tuto příležitost na důkladnější a smysluplnější zlepšení této směrnice o evropské radě zaměstnanců, což již bylo vlastně předpovězeno v roce 2001, kdy byla přijata zpráva pana Menrada, na které jsem se také osobně podílela. Proto jsme trvali na předložení některých pozměňovacích návrhů a na hlasování o nich. Tyto návrhy mají za cíl posílit právo zástupců zaměstnanců na informace a konzultace, a to ve všech případech, včetně práva veta, zejména pokud zrovna probíhají pokusy o restrukturalizaci a o přemístění podniku, obzvláště v případě nadnárodních společností, v nichž se nerespektují práva zaměstnanců.
Bylo by dobré, kdyby tyto pozměňovací návrhy mohly být přijaty, neboť by se tak posílila směrnice o evropské radě zaměstnanců.
Karin Jöns
(DE) Pane předsedající, moje skupina i já bychom taktéž rádi viděli více, než kolik se zatím udělalo. Přesto se domnívám, že i tak jsme dosáhli řady věcí a že jsme přivedli dohodu na evropské úrovni zase o krok kupředu. Jedna věc je jasná: V budoucnu bude muset být evropská rada zaměstnanců předem informována a konzultována před jakýmkoliv rozhodnutím - a toto je důležité -, před jakýmkoliv rozhodnutím o restrukturalizaci. Pak se již nikdy více o takovýchto rozhodnutích nedozví až z novin.
Nicméně bych ráda Komisi jasně vzkázala jednu věc: Již nikdy více nesmí dojít k takovému zmatku, jakého jsme byli svědky při rozhodování o tom, kdo bude vyjednávat. Musí být jasný rozdíl mezi sociálním dialogem a Evropským parlamentem. Někdy jsme měli pocit, že se práva této sněmovny ignorují. To se již v budoucnu nesmí opakovat.
Valérie Létard
úřadující předsedkyně Rady. - (FR) Pane předsedající, dámy a pánové, přepracování směrnice o evropské radě zaměstnanců je dobrou zprávou.
Ukazuje, že sociální Evropa dělá pokroky a že pokrok je možný, pokud se zlepší práva evropských zaměstnanců na informace a konzultace. Dále také se ukazuje, jak důležité je zapojení sociálních partnerů. Bez nich bychom nepochybně nedosáhli takovýchto výsledků. A konečně se také ukazuje kvalita práce a spolupráce tří orgánů - Evropské komise, Evropského parlamentu a Evropské rady - protože, pokud se tak zítra Parlament rozhodne, dosáhneme dohody již při prvním čtení, z čehož můžeme mít jenom radost.
Pokud ano, budu vám za to velmi vděčná, pane předsedající.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Pokrok je obtížný, ale je možný. Myslím si, že historie tohoto návrhu směrnice o podnikové radě je toho důkazem. Nebyla to lehká cesta a chtěl bych zvláště zdůraznit úlohu sociálních partnerů a úlohu pana zpravodaje Bushilla Matthewse stejně tak jako jeho sociálně demokratického kolegy pana Cremerse. Myslím si, že debata jasně ukázala, že předloha je zralá ke hlasování, a myslím si také, že to je opravdu dobrá zpráva pro sociální Evropu.
Philip Bushill-Matthews
zpravodaj. - Pane předsedající, jak je o mě mezi mými kolegy známo, jsem velkým zastáncem sociálního dialogu a rad zaměstnanců. Jsem potěšen, že bylo dosaženo dohody při prvním čtení, takže zvítězí právní jistota pro všechny sociální partnery.
Dle mého názoru, i kdybychom si neprošli tímto konkrétním procesem, stejně bychom dosáhli dohody již při prvním čtení. Vzhledem k tomu, že pan Stephen Hughes podal spíše zkreslenou verzi toho, jak jsme k dohodě dospěli, rád bych vše uvedl na pravou míru, aby příští generace měly představu, jak jsme se dostali tam, kde jsme. Sociální partneři nás všechny samozřejmě požádali, abychom nepředkládali žádné pozměňovací návrhy, a odborové svazy mi samozřejmě jasně potvrdily, že pokud je jim známo, ostatní skupiny toto budou respektovat. Co jsem však nečekal a o čem jsem neměl zdání, bylo to, že zatímco vyzývaly naši skupinu, abychom nepředkládali žádné pozměňovací návrhy, současně vyzývaly socialisty, aby pozměňovací návrhy předložili. Proto jsme ve výboru měli velmi narušenou rovnováhu. Domnívám se, že kdybychom předstoupili před Parlament jako první a kdyby všichni kolegové měli možnost promluvit, i tak bychom dospěli k dohodě. Tato dohoda by však byla poněkud odlišná.
Po těchto slovech bych rád uklidnil své kolegy: Nesnažím se navrhnout, abychom roztrhali dohodu, ke které jsme dospěli. To, že jsme dospěli k dohodě, je velmi důležité a jsem si jist, že ji zítra přijmeme. Nicméně je značnou ironií, že v otázkách vzájemné důvěry mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem a v otázkách harmonie a spolupráce mezi oběma stranami průmyslu, jeden ze sociálních partnerů přistupoval k věcem velmi odlišným způsobem.
Doufám, že se jednalo o ojedinělý případ, neboť sociální dialog je třeba založit na vzájemné důvěře obou stran. V tomto směru jsme tedy učinili krok zpátky a proto doufám, že se podobný případ již nikdy nebude opakovat.
President
Rozprava je ukončena.
Hlasování proběhne v úterý.
