Strategie EU pro region Baltského moře (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem na pořadu jednání je stanovisko Evropské rady a Komise vzhledem k strategii EU pro region Baltského moře.
Cecilia Malmström
Pane předsedající, jsem ráda, že mohu využít příležitosti představit vám jednu z hlavních priorit švédského předsednictví - rozvoj strategie EU pro region Baltského moře. Tento návrh byl značnou měrou inspirován iniciativou Evropského parlamentu z roku 2005 v rámci pracovní skupiny utvořené z několika stran pod vedením Christophera Beazleyho. Švédsko by rádo využilo svého předsednictví, aby na základě návrhů Komise vypracovalo soudržnou, komplexní strategii pro tuto oblast.
Jednou z hlavních událostí je rozsáhlé setkání na vysoké úrovni, které se zítra uskuteční ve Stockholmu a bude pokračovat i pozítří. Je zcela přirozené, že Švédsko i další sousední země baltského regionu mají velký zájem na vypracování strategie pro tuto oblast, my však doufáme, že tato strategie může posloužit jako model i pro ostatní regiony a pro další regionální strategie použitelné v rámci celé Evropské unie. Tím, že spolupracujeme na přeshraniční úrovni i mezi různými odvětvími v rámci konkrétního regionu, můžeme kolektivně a mnohem efektivněji čelit společným problémům, jakými jsou znečišťování a poškozování životního prostředí. Můžeme vytvářet nové obchodní i pracovní příležitosti a zlepšovat dopravní spojení.
Proto je důležité, aby regionální strategie byly součástí širší evropské politiky. Navrhovaná strategie pro oblast Baltského moře je odpovědí na požadavek Evropské rady vůči Evropské komisi v prosinci 2007. Tuto snahu podpořil také Evropský parlament ve svém usnesení z 12. prosince 2007. Předpokládá se, že Evropská rada strategii podpoří na svém zasedání, které se koná na konci října.
Cílem strategie je zlepšit životní prostředí v oblasti Baltského moře a zlepšit integraci a konkurenceschopnost v této oblasti. Strategie se zaměřuje zejména na čtyři hlavní problémy: zajištění trvale udržitelného životního prostředí, zvýšení blahobytu, zlepšení dostupnosti, zvýšení atraktivity a zajištění bezpečnosti a jistoty v této oblasti. Jednou z hlavních priorit je samozřejmě vyrovnání se s otázkami životního prostředí. Životní prostředí Baltského moře je ve vážném ohrožení, což také znamená, že je v ohrožení i ekonomický rozvoj této oblasti. Toto velmi citlivé mořské prostředí je vystavováno nejrůznějším vlivům, které mají dopad na jeho životní prostředí.
Je potřeba vyvinout rozhodné úsilí a urychleně podniknout potřebné kroky. Zejména nadměrné hnojení a zvýšená tvorba řas ohrožují ekologickou rovnováhu Baltského moře. Baltské moře je však také ohrožováno znečištěním, které pochází ze suchozemských zdrojů, nebezpečnými látkami a dopady klimatických změn. V návaznosti na tyto akutní a závažné ekologické hrozby je třeba věnovat prvořadou pozornost oblasti Baltského moře, co se týká životního prostředí, a doufáme, že v prosinci budeme moci přijmout patřičné závěry.
Nicméně vážný ekologický stav Baltského moře není jediným problémem v tomto regionu. Hospodářskou krizí se stala velmi aktuálním tématem problematika zaměstnanosti a růstu. Většina zemí nacházejících se v oblasti Baltského moře jsou malé a závislé na exportu. To znamená, že musíme zvýšit integraci, abychom posílili konkurenceschopnost celého Pobaltí. Naše záměry a cíle jsou tedy v tomto ohledu zcela zřejmé. Přejeme si, aby v našem regionu fungoval vnitřní trh mnohem lépe než kdekoli jinde, a také si přejeme novou Lisabonskou strategii pro růst a zaměstnanost, která bude efektivně prováděna v této části Evropy.
Musíme čelit krizi tím, že zvýšíme spolupráci a závazky v našem okolí. Celosvětová konkurenceschopnost vyžaduje přeshraniční spolupráci mezi státy a podniky v oblasti výzkumu a inovací.
Cílem strategie pro region Baltského moře není vytvářet nové instituce. Cílem je spíše využívat nástroje a politiky, které již reálně existují, tak, aby tyto nástroje dané oblasti prospívaly strategicky koordinovaným a inteligentním způsobem. Tato strategie ani neobnáší žádné další zdroje, které by bylo třeba vynaložit v této oblasti, nýbrž vychází z již existujících programů EU a ze stávajících struktur, pro které hledá způsoby, jak je lépe koordinovat.
Samozřejmě, že našeho cíle nelze dosáhnout ze dne na den, přesto máme velké ambice. Zasloužíme si čistší Baltské moře, které se bude nacházet uprostřed oblasti nabízející vyhlídky pro udržitelný hospodářský rozvoj mezinárodní spolupráce, podporovaný Evropskou unií. Pokud se nám tohoto podaří dosáhnout, jsem přesvědčena, že tím posloužíme zájmům celého regionu Baltského moře, a doufám také, že tím vytvoříme model, který bude možné přizpůsobit a úspěšně aplikovat také v dalších regionech. Ráda bych v této věci poděkovala Evropské komisi za její plodnou spolupráci a také bych ráda poděkovala Evropskému parlamentu - který koneckonců byl institucí, jež převzala iniciativu, a který byl hnací silou vzájemné spolupráce v regionu Baltského moře.
Paweł Samecki
člen Komise. - Pane předsedající, rád bych na úvod poděkoval Evropskému parlamentu za to, že zahrnul novou strategii pro region Baltského moře na pořad jednání tohoto plenárního zasedání.
Velká pozornost věnovaná této strategii je nadmíru vítána. Samozřejmě, že pro mne není velkým překvapením, že Parlament věnuje této strategii takovou pozornost. Zejména průkopnické úsilí, které Parlament vyvinul v rámci pobaltské meziparlamentní skupiny, bylo jedním z katalyzátorů celého makroregionálního strategického přístupu.
Strategie pro region Baltského moře vyžaduje zcela nový přístup ze strany Evropské komise, neboť je to poprvé, co jsme připravili integrovanou strategii pro skupinu členských zemí, které musí čelit stejným problémům a které mohou těžit ze stejných příležitostí. Nebudu zastírat skutečnost, že již samotné přípravné práce s sebou přinesly řadu obtíží, všechny jsme však úspěšně zvládli.
Čtyři základní pilíře celé strategie poskytují překlenovací rámec pro zlepšení celkové situace v Pobaltské oblasti. Tím, že se strategie věnuje problémům se životním prostředím, ekonomickým, energetickým, dopravním a bezpečnostním problémům, stanoví tak integrovaný přístup zahrnující několik oblastí politik a současně zabezpečuje úzkou spolupráci dotčených odvětví.
Od června, kdy Komise strategii přijala, vede švédské předsednictví pozitivní a konstruktivní diskuzi, která by měla již v říjnu přinést závěry. Tento rychlý pokrok je velmi důležitý, chceme-li udržet tempo, s jakým jsme vstoupili do prováděcí fáze strategie.
Rád bych zdůraznil jeden bod, a sice musí být zcela jasné, že veškerá naše přípravné práce na strategickém rámci, který jsem právě popsal, přijde nazmar, pokud nezačneme dosahovat konkrétních viditelných výsledků přímo v praxi. Proto je důležité, aby byl také v průběhu přípravných prací vypracován strategický akční plán.
Provádění akčního plánu bude vyžadovat skutečnou spolupráci, odhodlání a vedení jak ze strany členských zemí, tak ze strany regionálních partnerů, aby bylo možné uskutečnit přibližně 80 projektů, které tato fáze zahrnuje. Z finančního pohledu strategie nezahrnuje žádné další financování ze zdrojů EU, nýbrž přináší koordinovanější využití již existujících zdrojů a mnohem nápaditější přístup k dalším zdrojům financování, jakými jsou například Evropská investiční banka nebo Nordická investiční banka.
Rád bych také řekl pár slov o plánovaném systému správy, který byl navržen pro operativní provádění strategie. To je jednou z oblastí, o které se hodně diskutovalo mezi členskými zeměmi, všeobecný přístup je však takový, že směr konkrétní politiky bude určen Evropskou radou. Koordinovaný dohled a podávání zpráv má na starost Komise, uplatňování strategie v praxi je vedeno členskými zeměmi nebo organizacemi z regionu Baltského moře.
Evropská komise kromě toho navrhuje hrát roli zprostředkovatele v případě potíží. Nicméně bych rád poznamenal, že Komise nemá ani pravomoc ani touhu sama vést provádění akčního plánu.
Odpovědnost musí zůstat na příslušných členských zemích a také na dalších přímo zainteresovaných stranách. To je jediný způsob jak zajistit, aby strategie patřila do rukou příslušných členských zemí a dalších zainteresovaných stran.
Co je tedy dalším krokem? Jakmile budeme mít rozhodnutí ze strany Evropské rady, budeme pokračovat dále s prováděcí fází strategie. V této fázi očekáváme vlnu koordinačních schůzek pro podpoření prioritních oblastí a pro nastartování individuálních projektů zahrnutých do akčního plánu.
První formální posouzení pokroku, kterého bylo dosaženo, bude prezentováno během polského předsednictví v druhé polovině roku 2011. Nicméně ještě před tím se bude příští rok konat první ročník fóra strategie pro region Baltského moře. Toto fórum dá všem zúčastněným stranám příležitost zvážit, jak probíhaly první měsíce této strategie, a jaká poučení si mohou z této fáze odnést.
Rád bych skončil konstatováním, že se těším na pokračování úzké spolupráce s Evropským parlamentem na všech aspektech strategie. Komise od Parlamentu pevně očekává, že se bude aktivně podílet na akcích, jakými bude například výroční fórum. Vaše podpora je klíčová jak pro zachování široké viditelnosti této strategie, aby byla udržena vysoká úroveň její politické podpory, tak také pro stálé vyvíjení tlaku na členské země a další zúčastněné regionální strany, aby přinášely výsledky.
Tunne Kelam
jménem skupiny PPE. - Pane předsedající, skupina PPE děkuje švédskému předsednictví za jeho vedoucí pozici při počátcích provádění strategie pro region Baltského moře (BSS). Tato strategie odráží zásadní změnu, která se v tomto regionu odehrála před pěti lety. V roce 2004 se Baltské moře stalo vnitřním mořem Evropské unie. Proto, aby byla Evropská unie schopna reagovat koordinovaně jak na příležitosti, tak na výzvy, potřebuje v této nově nastalé situaci zaujmout komplexní přístup.
Strategie pro region Baltského moře je navíc příkladem vynikající spolupráce mezi hlavními institucemi Evropské unie. Jak možná víte - a jak již bylo řečeno - zmíněná strategie byla před třemi lety zahájena Parlamentem, lépe řečeno meziskupinou pobaltských států pod skvělým vedením Christophera Beazleyho. Rád bych také vyjádřil své zvláštní poděkování předsedovi Komise panu Barrosovi. Jeho pochopení a podpora, trvající již od roku 2007, byla rozhodující při přípravě praktické verze strategie, která vyústila ve sdělení Komise v červnu minulého roku.
Rád bych se zmínil o třech bodech. Zaprvé, cílem iniciátorů bylo proměnit region Baltského moře v jeden z nejvíce konkurenceschopných a rychle se rozvíjejících regionů Evropské unie. Za předpokladu, že maximálně využijeme strategii pro region Baltského moře, se tento region může stát úspěšným příkladem toho, co nazýváme lisabonským programem.
Zadruhé, právě teď, více než kdy jindy, tento region potřebuje lepší přístup k dodávkám energie a jejich lepší zabezpečení. Je třeba, aby se Evropská unie a její členské země dohodly na zajištění alternativních cest pro dodávky energie. V prvé řadě je nezbytné vytvořit sjednocený energetický systém kolem Baltského moře.
Konečně, problém týkající se bilaterálního a primárně politického projektu Nord Stream by měl být urovnán tak, aby respektoval právoplatné zájmy všech zemí v okolí Baltského moře, a určitě ne dříve, než ruská vláda přistoupí k úmluvě Espoo.
Constanze Angela Krehl
Pane předsedající, paní Malmströmová, vážené dámy a pánové, je mi velkým potěšením, že švédské předsednictví zařadilo spolupráci v regionu Baltského moře mezi hlavní body svého programu. Není třeba zde diskutovat: potřebujeme chránit naše zdroje a také je třeba přispět k ochraně klimatu a přírody. Na druhou stranu však také musíme soustředit naši spolupráci v oblasti Baltského moře na ekonomický rozvoj, o tom nemůže být žádných pochyb. Zde máte naši plnou podporu.
Nicméně stále vyvstávají určité otázky. Právě bylo zmíněno, že neexistují žádné další finanční prostředky. Jak jsme již tuto záležitost projednávali ve výboru, všechny finanční prostředky by měly být k dispozici v rámci současné politiky soudržnosti. To ve mně vyvolává otázku, zda to znamená v rámci existujících projektů, které jsou již financovány z Fondu soudržnosti, nebo v rámci nových projektů. Pokud je tomu tak, musíme si položit otázku, které již schválené projekty politiky soudržnosti přijdou o své zdroje financování.
Tento bod je velmi důležitý, neboť již teď je mi jasné, že města, obce a regiony se mě budou ptát: co je třeba udělat, abychom byli zahrnuti do strategie pro region Baltského moře? Jak můžeme získat finanční prostředky na zahájení takového druhu projektu? Pokud jim neposkytneme uspokojující odpověď a pokud nebudeme schopni uvést, jak má být tato spolupráce organizována, pak se nadšení občanů pro spolupráci v oblasti Baltského moře pravděpodobně velmi rychle změní ve frustraci. To není cíl, na jehož dosažení společně spolupracujeme, a proto bychom měli velmi intenzivně jednat o tom, jak budeme tuto spolupráci organizovat.
Proto vyzývám - a ráda bych požádala pana komisaře, aby to vzal na vědomí - aby se nejen Evropská rada a Komise podílely na strategii pro region Baltského moře, ale aby byl také do této spolupráce a provádění strategie řádně zapojen i Evropský parlament, neboť bychom chtěli, aby i jiné regiony profitovaly, ať již se bude jednat o politiku Černého moře, nebo o spolupráci mezi zeměmi na Dunaji. To by bylo pro nás velmi důležité.
Anneli Jäätteenmäki
Pane předsedající, moje skupina je velmi potěšena, že Evropská komise navrhla první evropský strategický dokument pro oblast Baltského moře. V této oblasti se tak jedná o první strategický dokument svého druhu, a doufáme, že bude sloužit zejména k urychlení procesu čištění eutrofizace Baltského moře. Problémy tohoto regionu lze nejlépe řešit prostřednictvím spolupráce mezi národy, státy, organizacemi a podniky. Moje skupina je velmi potěšena, že Švédsko zdůraznilo význam boje proti obchodu s lidmi a proti trestným činům. Zejména bych za to ráda poděkovala paní Malmströmové, neboť se domnívám, že je to i její zásluhou. Jedná se o velmi závažný problém a je s podivem, že v roce 2009 musíme mluvit o existenci obchodu s lidmi v regionu Baltského moře. Potřebujeme nyní akční plán pro region Baltského moře, abychom tomu učinili přítrž.
Satu Hassi
Pane předsedající, vážené dámy a pánové, je skvělé, že Evropská komise připravila návrh strategie pro region Baltského moře a že Švédsko jej přidalo na pořad svého jednání. Doufám, že Švédsko bude o něco konkrétnější ve své snaze chránit své mořské prostředí, zejména v oblasti zemědělství a námořní dopravy. Koneckonců Baltské moře je jedním z nejvíce znečištěných moří na světě a jeho největším ekologickým problémem je eutrofizace. Její hlavní příčinou je zejména zemědělství. Jinými slovy, země Evropské unie vypouští ze svých polí příliš mnoho dusíku a fosforu. Dusík a fosfor berou kyslík z mořského dna a slouží jako živiny pro jedovaté řasy na povrchu. Rozhodnutí, zda je třeba Baltské moře vyčistit, leží především v rukou Evropské unie. Evropská komise si to ve své strategii uvědomuje, přesto jsou návrhy na opatření velmi vágní. Prakticky jediné konkrétní opatření je zákaz používání fosfátů v čisticích prostředcích. Jedná se o nezbytný krok, přesto nutně potřebujeme nová pravidla týkající se zemědělství, abychom mohli produkovat potraviny, aniž bychom současně neničili Baltské moře.
Marek Gróbarczyk
Pane předsedající, rád bych upozornil na skutečnost, že podle svých zásad měla evropská strategie pro region Baltského moře podpořit komplexní program na podporu rozvoje této části Evropy, mimo jiné prostřednictvím vytváření přírodních koridorů a nejkratších dopravních cest, aby se vyrovnal rozvoj zemí "staré" a "nové" Evropy. Proto jsem překvapen tím, že Komise a Rada navrhují změnit uspořádání trasy pro střední Evropu.
Nejekonomičtější spojení mezi Jaderským a Baltským mořem je pomocí středoevropského koridoru podél řeky Odry, jejíž trasa po souši končí v přístavu Štětín-Svinoústí. Navrhuji učinit jasný krok a znovu aktivovat původní podobu strategie, která zmiňuje ve střední Evropě trasu, jež nevymaže z evropských rozvojových plánů hlavní přístavy, jako je například Štětín-Svinoústí, který již tak trpí rozhodnutím Evropské komise o likvidaci loďařského průmyslu.
Rolandas Paksas
Přesně za 2 564 hodin bude v Litvě uzavřen reaktor jaderné elektrárny Ignalina, která je posledním litevským nezávislým zdrojem energie. Evropa do zabezpečení této jaderné elektrárny investovala již 200 milionů eur. Její vyřazení z provozu bude stát evropské země dalších 800 milionů eur. Z právního hlediska má Evropa pravděpodobně pravdu: každá země musí respektovat své závazky, které učinila, ale je to vždy správné? Je to správné s ohledem na občany Litvy a dalších států? Já si to nemyslím. Peníze na vyřazení reaktoru z provozu bude třeba vzít lidem, kteří jsou zasaženi hospodářskou krizí. Je logické či správné v době, kdy je Evropa zasažena krizí, kdy DPH Litvy pokleslo o 22 %, kdy míra nezaměstnanosti dosáhla 15 %, kdy se blíží zima, vyřadit z provozu fungující jadernou elektrárnu, která je bezpečná, opakuji bezpečná? Ne, to není správné. Protože Litva dala své slovo, splní podmínky smlouvy o přistoupení, bude to však pro ni obrovská oběť. Po této oběti bude pro Litvu mnohem obtížnější překonat následky hospodářské krize. Nezaměstnanost v této zemi ještě více poroste a zvýší se zde také chudoba.
Dámy a pánové, odpovězte mi, zda dnes Evropa opravdu potřebuje takovou oběť? Opravdu dnes neznáme lepší způsob jak utratit 800 milionů eur? Apeluji na svědomí, ekonomickou logiku a zdravý rozum každého z vás, vyzývám vás, abyste do strategie, o které dnes debatujeme, přidali ustanovení, že jaderná elektrárna Ignalina zůstane funkční až do roku 2012, respektive do konce své životnosti. Doufám, že schválením politického programu pana předsedy J. Buzka v oblasti energetiky, který znamená diverzifikaci dodávek energie a rozvoj jaderné energie v členských zemích, Evropský parlament podnikne konkrétní kroky, které je třeba učinit. Dámy a pánové, zbývá pouze 2 536 hodin a 58 minut do uzavření reaktoru.
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, vážené dámy a pánové! V zásadě jsou tyto projekty na podporu regionální přeshraniční spolupráce velmi vítané a dávají velký smysl. Nicméně strategie s sebou velmi často přináší tu nevýhodu, že ačkoliv jsou cíle pevně stanoveny a ačkoliv je jich i dosaženo, bývá opomíjena jejich udržitelnost, a to dokonce i během fáze provádění. Proto je třeba zahrnout udržitelnost již do fáze plánování.
Proto je důležité při provádění této integrované strategie pro region Baltského moře - která je velmi důležitým stěžejním projektem Evropské unie - aby regiony a organizace spolu spolupracovaly jako systém, protože tyto organizace vědí nejlépe, co je pro ně v různých odvětvích důležité - jako například příroda, sociální struktura, infrastruktura - vědí, co je třeba udělat. Jedná se o oblast se 100 miliony obyvatel a s celkovou investicí ve výši 50 miliard eur. Musíme zde postupovat velmi opatrně, aby se tento pilotní projekt stal úspěšným. Jak již bylo zmíněno, tento pilotní projekt je také velmi důležitý pro další projekty v regionu na Dunaji a pro státy hraničící s Dunajem ve střední a jihovýchodní Evropě.
Andrzej Grzyb
(PL) To, co makroregion potřebuje, je koordinovaná politika udržitelného rozvoje. V to věřil Evropský parlament, a později i Evropská rada, když v roce 2007 doporučil, aby Evropská komise navrhla strategii pro region Baltského moře a akční plán. Zde bych rád zdůraznil roli, jakou později hrála paní komisařka Danuta Hübnerová při přípravě této strategie. V této politice nyní pokračuje pan komisař Samecki, kterému bych také rád vyjádřil své upřímné blahopřání.
Strategie je, mimo jiné, odpovědí na základní problémy, které zde byly zmíněny - jako je například dosažení prosperity v regionu s malým rozvojem inovací a podnikání nebo neschopnost uznat Baltské moře jako společný majetek bez budování udržitelného prostředí či bezpečnost v regionu, zahrnující energetickou bezpečnost, bez budování nových zdrojů energie a propojení. Totéž se děje s bezpečností občanů a dostupností regionu prostřednictvím budování transevropského dopravního spojení.
Chtěl bych zdůraznit důležitou roli - a jedná se o opravdu velký přínos - kterou sehráli tvůrci veřejného mínění, se kterými byl konzultován tento návrh strategie, zejména občanské organizace, místní a regionální vlády, národní vlády a organizace v baltském regionu. Jejich aktivní účast byla velmi užitečná při realizaci těchto strategií.
Strategie pro region Baltského moře je dobrým příkladem toho, jak můžeme uplatnit politickou vůli za pomocí použití nástrojů politiky Společenství vůči velké makro-regionální oblasti Evropské unie.
Vážený pane komisaři, rád bych učinil celkem čtyři připomínky. Za prvé, dle mého názoru považuji za nezbytné soustředit pozornost na řízení strategie pro region Baltského moře, aby nedošlo k opomíjení zájmů jak na místní, tak na vládní a celoevropské úrovni. Měli bychom se také soustředit na řádné financování realizace a provozu strategie jako takové - v této záležitosti byly odsouhlaseny změny v rozpočtu. Za druhé, je třeba v makroregionu plně provést zásady jednotného trhu, přičemž je třeba vzít v úvahu zkušenost a odhodlání na místní i regionální úrovni. Poslední dvě záležitosti jsou: institucionální podpora pro financování projektů v rámci strategie a udržování dobrých vztahů s našimi partnery v tomto regionu, včetně Ruska, Norska a Běloruska.
Diana Wallis
Pane předsedající, dle mého názoru je skvělé, že jak Evropská komise, tak zejména nyní švédské předsednictví vdechly život myšlenkám Parlamentu a ambicím v této velmi zranitelné oblasti.
Všichni jsme si vědomi problémů s životním prostředím v oblasti Baltského moře a specifických ekonomických obtíží tohoto regionu. Přesto se Parlament nevzdává svých ambicí a domnívám se, že se chce aktivně angažovat. Jedním z mechanismů, který zde nebyl zmíněn, je možnost pravidelného podávání zpráv Evropskému parlamentu, takže bychom se mohli zúčastnit debat, jako je ta dnešní, a mohli bychom sledovat, jak se věci dále vyvíjejí.
Jako místopředsedkyně této sněmovny budu mít to potěšení se zúčastnit konference, kterou jste naplánovali na tento pátek. Domnívám se, že zde nadále přetrvávají určité obavy ohledně financování, aby se tato sněmovna dočkala očekávaných výsledků, které si tato strategie zasluhuje.
Makroregionální ekonomická strategie se může stát cestou kupředu pro další cesty na jiných místech Evropy. Doufejme, že tato strategie bude dobře fungovat.
Isabella Lövin
(SV) Pane předsedající, jsem ráda, že otázky životního prostředí jsou hlavní prioritou v nové strategii pro region Baltského moře. Baltské moře trpí dvěma hlavními akutními problémy týkajícími se životního prostředí. První z nich - nadměrné hnojení - zde již byl zmíněn paní Hassiovou. Druhým problémem je nadměrný rybolov. Výzkumní pracovníci se na tom jednohlasně shodují. Relativně nedávné poznatky ukazují na to, že nedostatek predátorů, jako je například treska, zhoršuje zvýšenou tvorbu řas. Problémem je, že Baltské moře potřebuje zdravý ekosystém. Proto by bylo velmi dobré zavést v rámci nové strategie pro region Baltského moře pilotní projekt - tzv. fast track projekt - který by zahrnoval regionální správu rybolovu v oblasti Baltského moře. Dále je také bezodkladně nutné zakázat dumpingový vývoz tresky. V současnosti je velké množství mladých tresek, které se právě objevily v Baltském moři, obětí dumpingu. Apeluji na švédské předsednictví, aby odpovědělo na mou výzvu a vypořádalo se s tímto problémem.
Oldřich Vlasák
(CS) Vážený předsedající, dámy a pánové, již v minulém období jsme se shodli na tom, že oblast Baltského moře je vhodná pro pilotní projekt zaměřený na zavedení interní strategie EU pro makroregion. Považuji za vhodné, že tato strategie, která si klade za cíl důslednější uplatňování komunitárního práva a také efektivnější využívání fondů Evropské unie, nezavádí nové zákony nebo instituce a nestojí ani na zvláštních finančních prostředcích.
Rezervy vnímám v zapojení místních a regionálních orgánů. Při praktické implementaci strategie pro Baltské moře se jeví jako nezbytná úprava odpovědnosti jednotlivých správních orgánů v rámci systému víceúrovňového vládnutí, aby nedocházelo k překrývání činností různých orgánů a organizací. Do budoucna při diskusi o nastávající kohezní politice by bylo dobré si současně vyjasnit, jak vedle sebe budou koexistovat dílčí makroregionální strategie a hlavní proud regionální politiky Evropské unie. Bylo by dobré také ujasnit, jak strategie pro Baltské moře zapadá do konceptu uplatňování politiky územní soudržnosti.
Anna Rosbach
(DA) Pane předsedající, jednáme o 1 200 km dlouhém plynovodu pod Baltským mořem z ruského Vyborgu do německého Greifswaldu přes ekologicky citlivé vnitrozemské moře s velkými rozdíly mořského dna, přes oblast, ve které se stále nachází nevybuchlé výbušniny z druhé světové války, stejně jako toxické chemické látky pocházející z papírenského průmyslu. Přibližně 100 milionů eur bylo vynaloženo na environmentální analýzu, kterou provedla stejná společnost, která má pokládat potrubí plynovodu Nord Stream - který je výsledkem dohody mezi Gerhardem Schröderem a Vladimirem Putinem o dodávkách zemního plynu. Ani se nebudu zmiňovat o bezpečnostních problémech souvisejících s velkým nárůstem ruského vlivu v Pobaltské oblasti a budu se držet pouze otázek týkajících se životního prostředí. Finsko již bohužel tento projekt schválilo, ráda bych se však jménem Timo Soiniho i jménem svým zeptala: kde jsou informace o projektu, na které před zahájením stavby mají lidé ve všech Pobaltských zemích právo?
Inese Vaidere
(LV) Vážená paní Malmströmová, pane komisaři, dámy a pánové. Formulace strategie pro region Baltského moře, při níž členové meziskupiny pobaltských států hráli hlavní roli, je velmi důležitá pro úspěch Parlamentu. Tuto strategii lze srovnat se strategií pro oblast Středozemního moře, která svého času podnítila rychlý hospodářský růst jihu země. Bude sloužit jako dobrý nástroj pro vývoj regionu Baltského moře a tím i celé Evropské unie. Když už mluvíme o prioritách, v prvé řadě jsem měla zmínit vytvoření společné energetické politiky Evropské unie, včetně pobaltského konkurenčního trhu s energií. To zahrnuje nejen zabezpečení dodávek energie a otázku energetické účinnosti, ale samozřejmě také rozvoj obnovitelných zdrojů energie.
Litva, Lotyšsko a Estonsko musí být integrovány do společné regionální energetické sítě, včetně sítě NORDEL. Naší další prioritou je další rozvoj infrastruktury. Silnice v některých zemích regionu Baltského moře jsou vzhledem ke klimatickým podmínkám a také někdy neefektivním politikám v poměrně žalostném stavu. Rozvoj tranzitních koridorů a komunikačních sítí bude stimulovat podnikání a vytvářet nová pracovní místa. Abychom tedy mohli hovořit o účinném ekonomickém rozvoji a o ochraně životního prostředí, třetí prioritou musí být inovativní hospodářství. To znamená vyvážený ekonomický růst založený na znalostech. Provedení strategie vyžaduje dodatečné finanční prostředky, které by rozhodně měl obsahovat příští finanční rámec Evropské unie.
V současné době musíme využít jak pětimiliardového energetického programu, tak globalizačního fondu a také dalších finančních nástrojů. Dále je také velmi důležitý účinný mechanismus pro provádění strategie a její kontrolu. Musí být jednoduchý, transparentní a nesmí být zbytečně byrokratický. Je důležité provádět pravidelné hodnocení zavádění strategie a podávat v určitých intervalech hlášení. První by mělo být provedeno v roce 2010. Vítám aktivní roli švédského předsednictví při uvádění strategie do chodu. Dovolte mi, abych vyjádřila svou naději, že provádění tohoto specifického akčního plánu bude účinné a flexibilní.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Pane předsedající, před pěti lety se Baltské moře prakticky stalo vnitřním mořem Evropské unie. Dnes zde mluvíme o návrhu strategie, která nám umožní co možná nejlépe využít obrovský potenciál tohoto regionu, o projektu, který byl založen na základě iniciativy Evropského parlamentu. Nicméně ne všechna doporučení této komory byla Evropskou komisí akceptována. Nejvýznamnějším nedostatkem bylo odstoupení od vytvoření samostatného rozpočtu pro region Baltského moře. Evropská komise nás ujistila, že finanční prostředky budou pocházet z již existujících nástrojů, zejména ze strukturálních fondů. Nicméně se obávám, že bez konkrétních finančních prostředků vyčleněných speciálně pro tento účel nebude možné dosáhnout našich cílů.
Autoři strategie zmínili potřebu úzké spolupráce s Ruskem. Nicméně bychom v této situaci neměli zapomenout na největší současnou hrozbu pro region Baltského moře, a sice výstavbu plynovodu Nord Stream. V loňském roce Evropský parlament zaujal vůči této otázce negativní postoj. Doufám, že nová Komise bude mít při provádění akčního plánu souvisejícího se strategií toto rozhodnutí na paměti.
Danuta Maria Hübner
Pane předsedající, jedná se vskutku o unikátní evropskou regionální politickou iniciativu a pilotní projekt. Prosperita řízená inovacemi, životní prostředí, dostupnost z hlediska dopravy a energetického propojení, bezpečnost a ochrana. To jsou čtyři hlavní oblasti, na kterých spolupracují všichni zainteresovaní partneři podílející se na přípravě strategie: všechny tři evropské instituce - Parlament, Komise a Rada - ale také vnitrostátní vlády, regionální a místní orgány, obchodní a akademické instituce a nevládní organizace. Proces přípravy strategie vedl ke skutečnému partnerství všech výše zmíněných.
Problémy související s rozvojem stále častěji překračují správní a politické hranice. Strategie umožní nahradit často velmi fragmentované a rozptýlené politické reakce na společné rozvojové problémy a příležitosti reakcemi, které budou opravdu sdílené.
Výbor Evropského parlamentu pro regionální rozvoj, který je vedoucím výborem Parlamentu pro tento projekt, bude při své práci klást na tuto skutečnost velký důraz. 6. října budeme zasedat společně s Evropskou komisí a Radou: v příštích měsících je třeba připravit zprávu o vlastních iniciativách. Dále také budeme dohlížet na provádění strategie a věřím, že tato akčně orientovaná strategie zvýší šance Evropské unie vybudovat ekologické, moderní a konkurenceschopné hospodářství.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pane předsedající, Evropská unie si poněkud pozdě začala uvědomovat problém týkající se Baltského moře, kolem jehož pobřeží žije 100 milionů obyvatel, včetně obyvatel Ruska, což je velmi důležité. Tato strategie bude mít silný ekologický rozměr, což je jen dobře, protože problémy Baltského moře s životním prostředím jsou opravdu obrovské: eutrofizace, vytrácející se biologická rozmanitost, odpadní vody z Petrohradu, problémy Kaliningradu a tak dále. Jak již zde bylo zmíněno, změní se také politika soudržnosti Evropské unie, což je dle mého názoru velmi důležité a doufám, že zde ještě o tom budeme dále hovořit. Paní ministryně Malmströmová vysvětluje, jak se bude měnit, protože změny v politice soudržnosti mohou vyústit například v nebezpečí, že když mluvíme o strategii pro povodí Dunaje a o strategii pro region Baltského moře, pak část Evropy, včetně severních oblastí, bude přehlížena, a ve skutečnosti polární oblasti právě teď procházejí nejrychlejšími změnami na světě, což je důležité mít na paměti.
Riikka Manner
(FI) Pane předsedající, paní ministryně, pane komisaři, region Baltského moře je zvláštní v mnoha směrech a mám velkou radost, že jej Švédsko během svého předsednictví zařadilo mezi hlavní priority. Je důležité, abychom se strategií udělali další krok kupředu, a sice abychom ji provedli. Dle mého názoru má kromě velmi významného ekologického rozměru v regionu Baltského moře také silný regionální politický vliv. Švédsko během svého předsednictví úzce propojilo tyto regionální politické otázky se strategií pro region Baltského moře. Strategie je především chápána jako dokument vztahující se na pobřežní státy a pobřežní oblasti, ve skutečnosti však má mnohem větší regionální rozměr. Jakmile začneme v rámci provádění této strategie zvažovat technologické posudky ohledně životního prostředí, problematiku týkající se vnitrozemských vod a ohromný dopad strategie na dopravní politiku, uvědomíme si její značný dopad i na vnitrozemské oblasti. Proto se strategie pro region Baltského moře musí stát součástí společné evropské agendy. Doufám, že se strategii dostane silné podpory ze strany Parlamentu a že strategie nezůstane jen u prázdných slov, ale dosáhneme s ní konkrétních výsledků.
Tatjana Ždanoka
Pane předsedající, jako členka Evropského parlamentu zvolená za Lotyšskou republiku vítám skutečnost, že první příklad strategie pro makroregion se týká regionu Baltského moře. Dle mého názoru však celá řada cílů Společenství zůstala opomenuta - kupříkladu vysoká úroveň sociální ochrany. Řada regionů členských zemí, včetně Lotyšska, je vážně zasažena hospodářskou krizí. Náš finanční sektor je propojen se sektorem ve Skandinávii. To znamená, že naše problémy se sem přelévají, a proto se nejedná o problémy čistě národního charakteru.
Lotyšsko v nedávné době obdrželo od Evropské komise střednědobou finanční pomoc pro svou platební bilanci. Bohužel pro tuto pomoc neexistují žádné sociální podmínky. Výsledkem toho je, že vláda snižuje důchody a dávky, a Komise to toleruje.
Má další obava se týká základních práv. Velký počet obyvatel bez státní příslušnosti a ochrana menšin představují aktuální problém ve dvou členských státech tohoto regionu - v Lotyšsku a v Estonsku. Domnívám se, že strategie musí být mnohem ambicióznější a musí usilovat o dosažení všech cílů Evropské unie.
Ville Itälä
(FI) Pane předsedající, rád bych poděkoval Evropské komisi a švédské vládě za jejich velmi aktivní roli, kterou sehráli, a věřím, že strategie pro region Baltského moře je strategií dobrou a důležitou. Nicméně bez řádného financování nemůže tento projekt uspět. V takovém případě vše skončí, jakmile bude strategie přijata. Parlament již několik let přemýšlí o tom, jak by měly být finanční prostředky organizovány, a minulý rok se jednohlasně shodl na samostatném rozpočtu pro strategii regionu Baltského moře. Ten je prostředkem a nástrojem, jak shromáždit nespočet různých projektů, které jsou potřeba k realizaci strategie pro region Baltského moře. Je mi známo, že Rozpočtový výbor navrhl vyčlenit nějaké množství finančních prostředků pro tento účel, a doufám, že Evropská rada i Komise tento návrh podpoří, protože v opačném případě tento projekt prostě nemá šanci na úspěch. Další věcí, kterou je třeba udělat, abychom zachránili životní prostředí Baltského moře, je přimět Rusko, aby se na tomto projektu podílelo. Připadá mi nepochopitelné, že někteří lidé byli ochotni souhlasit s trasou plynovodu přes Baltské moře bez jakéhokoliv závazku ze strany Ruska a dokonce bez jakéhokoliv závazku vůči závěrům úmluvy Espoo. To je to nejmenší, co musíme udělat.
Victor Boştinaru
Pane předsedající, vítám myšlenku strategie pro region Baltského moře jako pilotního projektu pro makroregionální strategie.
Iniciativy tohoto druhu umožní koordinaci nástrojů politiky Evropské unie, abychom zajistili soudržný, stabilní a trvale udržitelný rozvoj dotčených regionů.
Při příležitosti posledního zasedání Rady bylo řečeno, že strategie pro region Černého moře bude vytvořena do konce roku 2009. Tato iniciativa je obzvláště důležitá, neboť nám může přinést harmonický rozvoj a prosperitu regionu, který je ve srovnání s regionem Černého moře mnohem složitější z hlediska zúčastněných stran a relevantnější v otázkách bezpečnosti, stability, energetiky a životního prostředí.
Proto bych se rád zeptal švédského předsednictví, kdy se dočkáme takovéto strategie pro region Černého moře a kdy bude Parlament informován a zapojen do této problematiky.
Werner Kuhn
(DE) Pane předsedající, paní Malmströmová, pane komisaři Samecki, jako nově zvolený poslanec za Meklenbursko-Přední Pomořansko plně podporuji rozvoj strategie pro region Baltského moře a s ní související akční plán. Pan komisař ve svém předchozím vystoupení zmínil 80 vlajkových projektů.
Mezi společné cíle samozřejmě patří zlepšení konkurenceschopnosti našeho hospodářství v regionu Baltského moře, se zvláštním důrazem na podporu malých a středních podniků, ale také na společnou energetickou politiku, která zohledňuje obnovitelné zdroje energie. To s sebou přináší otázku, jak vyřešíme zařízení na volném moři v Baltském moři. Je potřeba udržovat čistotu vody, která slouží jako zdroj a přírodní bohatství, a která zde hraje velmi, velmi významnou roli pro rybolov a také pro cestovní ruch. Proto je třeba podporovat investice do čistíren odpadních vod.
Domnívám se, že je nezbytné, abychom se dohodli na společném územním plánování všech členských států regionu Baltského moře, protože je třeba odpovědět na následující otázky: Kudy v budoucnu povedou dopravní cesty? Kde budou vystavěna zařízení na volném moři? Jak se bude řešit námořní bezpečnost? Proto musí být jasné, kudy povedou energetické trasy plynovodu Nord Stream a pro dodávky elektřiny, a mnoho dalších věcí.
(Předsedající řečníka přerušil.)
Cecilia Malmström
Vážený pane předsedající, ráda bych poděkovala všem zúčastněným poslancům za jejich velkou podporu, které se nám za naši pokračující práci na strategii pro region Baltského moře dostalo. Je zcela přirozené, že máme podporu ze strany Evropského parlamentu, neboť jste to v podstatě byli vy, kdo stál u zrodu celé myšlenky strategie pro region Baltského moře, a jsem ráda, že hodláte zajistit, aby se tato strategie opravdu stala skutečností. Můžeme dosáhnout úspěchu - reálného úspěchu, ne jen prázdných slov - pouze pokud členské země skutečně přijmou realizaci projektu za vlastní a budou cítit odpovědnost za zajištění jeho realizace.
Úspěch nám zajistí práce na těchto projektech, stanovení jasného harmonogramu, kdy se co má realizovat, a provádění pravidelných kontrol. Jsem si jistá, že Parlament, stejně jako Komise, bude i nadále na nás vyvíjet tlak, abychom nakonec dosáhli cíle.
V daném regionu žije sto milionů obyvatel. V kterémkoliv okamžiku se v Baltském moři nachází kolem 2 000 lodí. Je zřejmé, že zde čelíme obrovským výzvám. Máme velmi širokou základnu procesu a ráda bych poděkovala Komisi - nejdříve paní Hübnerové a nynějšímu panu komisaři Sameckimu - za práci, kterou odvedli. Pro dosažení tohoto cíle máme velkou podporu ze strany široké veřejnosti i podporu mezi obcemi na pobřeží Baltského moře.
Někteří poslanci, paní Krehlová a pan Itälä, zde vznesli otázku finančních zdrojů. Není záměrem, aby na strategii byly vyčleněny nové finanční prostředky. V tomto regionu je však celá řada finančních zdrojů, které lze využít. Dle stávajícího rozpočtového rámce bylo pro tuto oblast vyčleněno 55 milionů eur. Víme také, že můžeme doufat v dotace od mezinárodních institucí jako EIB, která projevila velký zájem o region Baltského moře. Cílem je udržet co možná nejnižší správní náklady a spolupracovat těmi, kdo nesou zodpovědnost za nejrůznější vlajkové projekty, a to jak na místní, tak národní úrovni.
Jeden z nich obnáší problematiku obchodování s lidmi - tedy oblast, o které se zmínila paní Jäätteenmäkiová. Existuje projekt, který zahrnuje posílení vzdělávání celních úředníků a policie v daném regionu , aby byli tito pracovníci schopni lépe identifikovat problematiku obchodování s lidmi a pracovat s ní. Paní Hassiová a paní Lövinová vznesly otázku životního prostředí moře, zemědělství a rybolovu. V této oblasti existuje velké množství projektů a ráda bych jich viděla ještě více. Dále také věřím, že nám tato strategie poskytne příležitost získat lepší přehled o našem úsilí v oblasti životního prostředí, rybolovu a politiky zemědělství, a také zajistí, aby se zde usilovalo o stejné cíle.
V regionu Baltského moře existuje také celá řada dalších forem spolupráce. Máme zde rozsáhlou a sílící spolupráci v oblasti energetické politiky, pomocí níž se snažíme vzájemně provázat energetickou infrastrukturu v regionu, aby se snížila závislost a zvýšila účinnost. Jedná se samozřejmě o problematiku, na které bude Evropská unie i nadále pracovat. Jaderná elektrárna Ignalina nemá nic společného se strategií pro region Baltského moře. Jedná se o staré rozhodnutí pocházející z dob jednání o přistoupení Litvy k EU. Stejně tak se strategií nemá nic společného ani projekt Nord Stream, který se sice přirozeně týká regionu Baltského moře, součástí strategie však není. Jedná se o komerční projekt, který je testován podle platných mezinárodních úmluv o životním prostředí a podle příslušných vnitrostátních právních předpisů.
Strategie pro region Baltského moře je interní strategií Evropské unie. Bude takovou, jakou ji uděláme. Nicméně - jak zde již několik poslanců uvedlo - je také velmi důležité, aby se strategie týkala i třetích zemí. Musíme zajistit, abychom zapojili také Rusko a Norsko, a musíme jim říci o naší práci na strategii, musíme též vyslat jejich směrem signál, že bychom s nimi rádi spolupracovali na konkrétních projektech, na nichž máme společný zájem.
Těšíme se na zítřejší a páteční konferenci a je nám potěšením, že do Stockholmu přijede místopředsedkyně Diana Wallisová. Během konference budeme diskutovat o strategii pro region Baltského moře a doufáme, že se nám podaří dotčené země intenzivně zapojit, aby se strategie stala realitou, a stejně tak zde budeme diskutovat obecně o problematice makroregionů. V této souvislosti byly zmíněny regiony okolo Dunaje a Černého moře. Domnívám se, že nás v této oblasti ještě čeká spousta práce, a že se zde také ještě máme čemu učit. Doufáme, že se nám podaří učinit v jednání pokrok, i když je ještě příliš brzy na stanovení konkrétních termínů. Ještě jednou bych ráda poděkovala Evropskému parlamentu za jeho silnou podporu strategii pro region Baltského moře a těším se na budoucí projednávání této záležitosti s jeho členy.
Paweł Samecki
člen Komise. - Pane předsedající, nejdříve bych rád poděkoval členům Evropského parlamentu za jejich komentáře a poznámky týkající se různých aspektů strategie. Míra vašeho zapojení ukazuje, že strategie bude v průběhu následujících let předmětem zájmu, což je velmi pozitivní.
Nejsem schopen odpovědět na všechny komentáře a otázky vznesené v rámci diskuze či vašich prohlášení. Rád bych pouze poukázal na tři široké skupiny problémů. Za prvé - podoba strategie. Rád bych poznamenal, že strategie byla navržena v souladu s cíli a záměry členských zemí. Komise nezasahovala do výběru priorit, ani je neutvářela. Myšlenka zahrnout určité projekty do strategie, případně konkrétní priority upravit, je samozřejmě možná. Je to však třeba dohodnout v rámci budoucích prací spojených s prováděním strategie.
Chtěl bych vás ujistit, že tato strategie je jako živý organismus a je do velké míry přístupná budoucím změnám, pokud by o ně měly členské státy a zúčastněné strany zájem.
Za druhé - řízení a správa veřejných věcí. V tomto bodě bych chtěl zdůraznit, že je zde potřeba jasného rozdělení úkolů, práce a odpovědnosti. Myslím, že bychom neměli klamat sami sebe. Členské země, Komise a další organizace zapojené do řízení nesou odpovědnost.
V tuto chvíli bych také rád dodal, jak zde již zmínila paní ministryně, že se snažíme zapojit do procesu provádění strategie jak místní samosprávu, tak také třetí země.
Samozřejmě očekáváme podávání zpráv Parlamentu o pokroku týkajícího se provádění strategie.
Posledním problémem je financování. Několik poslanců zde zmínilo potřebu vytvoření dodatečných finančních prostředků pro nové projekty atd. Chtěl bych vysvětlit, že zásada žádných nových dodatečných finančních prostředků byla přijata úplně na počátku vytváření strategie.
V současné době máme víceméně tři možnosti. Můžeme regulovat využití stávajících fondů Evropské unie, například změnou kritérií pro výběr nových projektů. Druhou možností je využití jiných zdrojů, jakými jsou například mezinárodní finanční instituce, a konečně za třetí, přestože by to bylo obtížné vzhledem k probíhající ekonomické krizi, můžeme se ještě pokusit využít vnitrostátní zdroje. V tomto ohledu se těším na spolupráci na konferenci ve Stockholmu, neboť tato konference může ovlivnit budoucí přístup členských zemí Komise ohledně makroregionálního přístupu, a měla by také obsáhnout financování potenciálních budoucích strategií. Z tohoto důvodu se domnívám, že by bylo dobré zaměřit se ve Stockholmu v průběhu nadcházejících dnů na celkový makroregionální přístup.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
Eija-Riitta Korhola  
Pane předsedající, ráda bych poděkovala švédskému předsednictví za jeho odvahu, kdy svůj vlastní region, oblast Baltského moře, a problémy s ním související, učinil jednou z priorit svého programu během předsednictví v Evropské unii. Je příhodné, že přijímáme strategii pro region Baltského moře, kterou jsme tak dlouho připravovali, právě teď, kdy není času nazbyt. Hlavní cíl strategie pro region Baltského moře a akčního programu, kterým je zlepšit životní prostředí v tomto regionu a jeho konkurenceschopnost, je třeba brát vážně v souvislosti s přidělením finančních prostředků a prováděním příslušných opatření. Cíle je třeba realizovat v praxi: strategie nesmí zůstat pouze u líbivých prohlášení. Doufáme zejména v to, že strategie urychlí vyčištění Baltského moře, které trpí eutrofizací, a pomůže nalézt společná řešení přeshraničních problémů. Právě kvůli těmto cílům je nyní veškerá pozornost obrácena na Finsko, které se již brzy bude rozhodovat, zda povolit či nepovolit výstavbu plynovodu Nord Stream ve svých teritoriálních vodách. V rámci strategie pro region Baltského moře je třeba podrobně zkoumat dopad podobných projektů na životní prostředí za pomoci postupů, které jsou mezinárodně právně závazné, a tudíž je nelze přejít pouhým pokrčením rameny. Proto musíme trvat na tom, aby Rusko ratifikovalo úmluvu Espoo týkající se posuzování vlivů na životní prostředí přesahujících hranice, která byla podepsána v roce 1991. Finská vláda by měla tuto ratifikaci položit jako podmínku svého souhlasu s budováním zmíněného plynovodu. Rusko, které bude taktéž těžit ze strategie pro region Baltského moře, jedná v souladu s dohodou pouze tehdy, když mu to vyhovuje. Takhle to již dál nejde. V sázce je příliš mnoho a my musíme vědět o projektech, které jsou škodlivé pro oblast Baltského moře, dříve, než bude příliš pozdě.
György Schöpflin  
písemně. - Strategie pro region Baltského moře, která je podporována švédským předsednictvím, je velmi vítaná. Mohla by se snadno stát vzorem fungujícím také v dalších makroregionech Evropské unie, například v povodí Dunaje. Nicméně je zde jeden aspekt rozvoje regionu Baltského moře, který vyžaduje neodkladné přezkoumání. Je jím podmořský plynovod Nord Stream mezi Ruskem a Německem. Nejen že tento plynovod vzbuzuje vážné obavy týkající se životního prostředí, ale, co je naléhavější, jedná se také o projekt, který byl postupem času překonán. Budoucnost není ve fixním způsobu zásobování zemním plynem prostřednictvím plynovodů, nýbrž v zásobování v podobě zkapalněného zemního plynu. Nord Stream má všechny předpoklady aby se stal se zcela zbytečným bílým slonem, a jeho protagonisté by měli celý projekt zvážit před tím, než do něj vloží další a další finanční prostředky, zdroje, úsilí a energii.
Bogusław Sonik  
Cílem strategie pro region Baltského moře, která byla ohlášena v červnu 2009, je učinit tento region prosperujícím, snadno dostupným, atraktivním a bezpečným, který bude šetrný vůči životnímu prostředí. To je obzvláště důležité v souvislosti s rostoucími problémy, kterým region Baltského moře čelí od rozšíření Evropské unie v roce 2004.
Je důležité přijmout opatření ke zlepšení ekologické situace v regionu, neboť v současnosti je jednou z nejvíce znečištěných mořských oblastí na světě. Na dně Baltského moře jsou pohřbeny tisíce tun toxických bojových látek ve formě min, raket, bomb, kontejnerů a barelů. Údaje o množství těchto chemických látek se pohybují mezi 30 až 60 tisíci tun, z čehož pouze množství yperitu se odhaduje na 13 tisíc tun. Po druhé světové válce v průběhu 40. let zde byly potopeny chemické zbraně, které byly zabaveny v německých okupačních zónách. A protože je bylo obtížné pohřbít pod zem, bylo jednoduše rozhodnuto, že je bude nejlepší utopit v moři.
Nebezpečné chemické zbraně leží na dně Baltského moře a jakékoliv budování infrastruktury zde může vyústit v ekologickou katastrofu. Zejména nebezpečné chemické zbraně pocházející z druhé světové války budou během konstrukce baltského plynovodu největší hrozbou pro tento ekosystém. Proto je nutné posoudit vliv stavby plynovodu na životní prostředí v oblasti Baltského moře.
