Krize způsobená sopečným popelem (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
otázce k ústnímu zodpovězení Komisi o krizi způsobené sopečným popelem, kterou položili Marian-Jean Merinescu a Mathieu Grosch za poslanecký klub Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) - B7-0015/2011)
otázce k ústnímu zodpovězení Komisi o krizi způsobené sopečným popelem, kterou položil Saïd El Khadraoui za skupinu S&D - B7-0204/2011)
otázce k ústnímu zodpovězení Komisi o krizi způsobené sopečným popelem, kterou položila Gesine Meissner za skupinu ALDE - B7-0202/2011)
otázce k ústnímu zodpovězení Komisi o krizi způsobené sopečným popelem, kterou položil Roberts Zīle za skupinu ECR - B7-0203/2011)
Marian-Jean Marinescu
Pane předsedající, erupce sopky v dubnu loňského roku vyústila v uzavření rozsáhlých sektorů evropského vzdušného prostoru. Krize, která následovala, ovlivnila více než 10 milionů cestujících a měla vážné ekonomické dopady. Řešení krize způsobené sopečným popelem bude ještě hodně vyžadovat, a to díky nedostatku koordinace mezi institucemi, nedostatku norem a flexibility, nemluvě o neschopnosti optimálně využít technických prostředků.
Řekl jsem to tehdy a budu to i nadále tvrdit, že je nesmírně důležité, aby byla přijata nezbytná opatření a mohli jsme zajistit, aby nový sopečný výbuch neměl stejné důsledky. Odpovědnost za bezpečnost letového provozu, která zahrnuje i vyhnutí se oblastem znečištěným popelem, má provozovatel leteckých služeb a posádka. Aby mohli realizovat ta nejlepší řešení, musí provozovatelé obdržet přesné údaje. Piloti jsou vyškoleni, aby se vyrovnali s mimořádnými podmínkami a mají zkušenosti potřebné k posouzení rizika a přijmutí rozhodnutí o přesměrování letu.
Aby tento proces fungoval co nejefektivněji, jsou vyžadovány tyto prvky: dohled a předpovědi se musí zlepšit a musí být investováno více peněz do zařízení na zemi i ve vzduchu. Technická infrastruktura musí být schopna poskytnout přesné údaje v reálném čase a průběžné předpovědi, které mohou poskytnout současné technologie. Použití několika středisek pro shromažďování a poskytování těchto informací povede ke zlepšení hodnocení rizik a odpovídající letové plánování. Role institucí krizového řízení musí být vyjasněny, aby provozovatelé získali ty informace, které potřebují k rozhodování.
Regulační orgán musí být odpovědný za dohled, zatímco Poradenská centra pro vulkanický popel jsou odpovědná za poskytování informací o erupcích a vysoce rizikových oblastech poskytovatelům letových navigačních služeb. Poskytovatelé služeb musí informovat posádky letadel o oblastech s vysokým rizikem kontaminace popelem. Zúčastněné strany musí být vyškoleny v účinném krizovém řízení pomocí simulačních cvičení.
Myslím, že je naprosto nezbytné, aby EASA vypracovala specifikace potřebné k vyjasnění odpovědností a kontroly na provozní úrovni. Dosažení jednotného evropského nebe a realizace programu SESAR by nesmírně usnadnila provádění rozhodovacího procesu a výrazně snížila dopad v případě krize. Věřím, že se jedná o klíčové body, které je třeba vyřešit, abychom mohli zajistit, že jsme v budoucnu připraveni takovou situaci úspěšně zvládnout.
Brian Simpson
autor. - Pane předsedající, vítám možnost, kterou nám tato otázka k ústnímu zodpovězení poskytuje, abychom přehodnotili problémy, s nimiž se setkali cestující a širší letecký průmysl v průběhu loňské krize způsobené islandskou sopkou.
Co bylo loni zřejmé je, že členské státy a EU jako celek neměly pro takový případ žádný plán, údaje, které využívaly, nebyly úplné, meteorologové nebyli schopni pomoci nebo nepomohli a všichni jen zdokonalili umění svádět vinu na někoho jiného a spíše než krizové řízení přijali politiku nechutě k riziku.
Abych byl, pane předsedající, upřímný, členské státy to loni nezvládly. To ale, pane předsedající, bylo tehdy. A co v budoucnu? Máme komplexní plán na zvládnutí příští sopečné erupce? Pokud by k ní došlo, budou příště členské státy své aktivity koordinovat na úrovni EU? Co je podstatné, zapojí se letecký průmysl a zejména letecké společnosti ještě předtím, než vydají doporučení? Musíme se vyhnout chybám, které jsme udělali v loňském roce, díky nimž došlo k nesmyslům, jako bylo to, že jedna země uzavřela svůj vzdušný prostor, zatímco sousední země jej ponechaly otevřený, což vedlo k chaosu, zmatku a obrovským hospodářským následkům.
A konečně, pane předsedající, islandská sopka podtrhla jednu významnou věc: posílila důvody pro jednotné evropské nebe lépe, než by to dokázal jakýkoliv politik. Naší naléhavou úlohou je nyní toto vytvořit a dodat i když jako obvykle jsou členské státy zpět v zajetých kolejích a s tímto tolik potřebným projektem otálejí.
Gesine Meissner
Pane předsedající, v předchozím bodě programu jsme hovořili o přírodních katastrofách. V tomto případě to byla síla přírody, která letecký provoz zcela zastavila. Eyjafjallajökull - každý patrně tuto sopku dnes zná - v loňském roce vybuchla a velkou část leteckého provozu zcela zastavila. V průběhu předchozího projevu jsem si mimochodem opět uvědomila, že máme vynikajícího předsedu Výboru pro dopravu a cestovní ruch, protože to, co řekl, je velmi podobné tomu, co jsem chtěla říci já. Pokusím se nyní mou řeč trochu pozměnit.
Bylo to opravdu chaos - pan Simpson to již řekl. Jako Evropané s vyspělými technologickými schopnostmi a s vysokou mírou koordinace jsme ve skutečnosti zůstali bezbranní, když šlo o to si s touto katastrofou poradit a nalézt její řešení. Uvědomili jsme si, jak málo shody zde bylo. Vytvořili jsme potom pracovní skupinu Otázky, kterými jsme se v této souvislosti zabývali, se týkají toho, zda pracovní skupina má již nějaké platné výsledky, o nichž by bylo možné diskutovat, a zda již publikovala nějaké studie? Alespoň o žádné nevím. Proběhly konzultace se všemi mezinárodními odborníky na sopečné erupce? Koneckonců, jak jsme již zde v plénu v loňském roce diskutovali, existují i jiné části světa, kde jsou vulkanické erupce mnohem častější než v Evropě, a nějak zvládají získávat aktuální data a celou situaci koordinovat.
Je zde ještě něco, co ve mně vzbuzuje obavy. Dne 4. května bylo na Radě ministrů dopravy řečeno, že potřebujeme propojený evropský dopravní systém. To v takových případech samozřejmě může pomoci. Do jaké míry jsme schopni lépe reagovat v případě další sopečné erupce? Samozřejmě to nejsme schopni předpovídat. Prostě se to stane.
Mám další otázku: víme přesně, jaké technologie bychom potřebovali, abychom byli schopni tuto situaci lépe řešit? V Německu máme nyní na všech meteorologických stanicích vhodná zařízení, která sbírají údaje a jsou schopna velmi rychle předat tato aktuální data odpovědným osobám v leteckých společnostech a také pilotům, aby se mohli rozhodnout, zda je, nebo není bezpečné létat.
Ještě jeden bod nebyl dosud zmíněn a jsem přesvědčena, že je v této souvislosti důležitý, a sice: tato krize způsobená sopečným popelem a následné problémy, které představovala pro leteckou dopravu, se dotkly 10 milionů cestujících a samozřejmě také mnoha společností. Někteří cestující uvízli a nebyli v cestě schopni pokračovat. Vyvstává tedy otázka, jaká je situace cestujících co se týče jejich práv. Existují práva cestujících využívajících leteckou dopravu, ale mám pocit, že v tomto případě nebyla vždy plně využita. Možná bychom měli práva cestujících znovu přezkoumat.
Je zde spousta otázek. Nevím, pane Hahne, zda je budete moci nyní zodpovědět, protože doprava není zrovna vaší oblastí působení. Jsem si jinak jista, že otázky, které jsem vznesla ke své písemné otázce, mohou být zodpovězeny později. Vidíte, že je toto téma pro nás velmi důležité. Koneckonců, odvětví letecké dopravy je velmi důležité, a proto potřebujeme jednotné evropské nebe.
Roberts Zīle
Pane předsedající, nechtěl bych opakovat to, co již kolegové řekli, ale proč vlastně tuto otázku klademe? Od těch událostí uběhl již téměř rok a je možné, že budou prostě zapomenuty. Chtěli jsme ale zajistit, aby tato otázka byla i nadále pro Komisi důležitá a očekáváme, že komisař se z loňských sopečných erupcí poučí a v těchto otázkách podnikne opatření. Ve skutečnosti se ukázalo, že je trh letecké dopravy domácím trhem Evropské unie do té míry, jako žádný jiný druh dopravy v Evropě. To znamená, že rozhodnutí i příprava patrně vyžaduje proces, který se liší od procesů vyžadovaných jiným druhem dopravy. Je to otázka nepřítomnosti údajů a neúčasti provozovatelů v procesu rozhodování stejně tak jako skutečnosti, že se rozhodování děje na úrovni členských států. V zásadě to samozřejmě má oporu v zákoně. I když ale patřím k politické skupině, která vždy podporuje zásadu subsidiarity, v tomto případě si myslím, že když vezmeme v úvahu situaci v loňském roce, na základě tohoto příkladu bychom měli zvážit, zda by se rozhodování nemělo více odehrávat na evropské úrovni. Cestující se také obávají, že se různé letecké společnosti vůči cestujícím chovají rozdílně a získat náhradu škody od těchto leteckých společností prostřednictvím soudů nebývá nejjednodušší. Je zřejmé, že by zde neměla nastat situace, kdy různé letecké společnosti mohou z této krize vyjít různými způsoby a s různými náklady. A konečně bych rád zdůraznil třetí bod, jímž je poučení, které lze z této krize vyvodit, a to, že v Evropské unii existují různé "ostrovy", které nejsou s jinými členskými státy Evropské unie propojeny dalšími způsoby dopravy. To znamená, že při plánování mapy TEN-T v letošním roce a rozpočtu TEN-T na příští finanční výhled, stejně jako rozpočtu politiky soudržnosti, bychom měli umožnit investice do jiných druhů dopravy, takže můžeme spojit tyto "ostrovy" se zbytkem Evropské unie. Děkuji.
Johannes Hahn
člen Komise. - Pane předsedající, erupce sopky Eyjafjallajökull na Islandu v dubnu 2010 měla obrovský dopad, jenž EU donutil urgentně jednat. Komise proto navrhla okamžité kroky na koordinaci stanoviska EU a na posílení jejího regulačního rámce. To z Evropy dělá silnějšího partnera na celosvětové úrovni.
Komise se aktivně podílí na praktických aktivitách, jako je zpřesnění metodologie předcházení sopečnému popelu v letectví. Například Komise vyhlásila specifickou výzvu v rámci Sedmého rámcového programu nazvanou "Technologická podpora pro krizovou koordinaci v systému letecké dopravy po významných událostech narušujících provoz". Současně Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) připravuje pravidla na požadavky letové způsobilosti a hodnocení rizik pro bezpečný let ve vzdušném prostoru se sopečným znečištěním.
Z provozního hlediska byla v úzké spolupráci s EASA vyvinuta koncepce. Tato koncepce odráží postupy v jiných částech světa. Hlavní zásady jsou následující: zaprvé, letecká společnost je zodpovědná za bezpečnost provozu. Před provozem ve vzdušném prostoru znečištěném sopečným popelem musí letecká společnost předložit vyhodnocení bezpečnostních rizik a toto hodnocení musí být přijato kontrolním úřadem. Tento proces musí být zopakován, pokud dojde k významným změnám.
Zadruhé, letecká společnost musí prokázat, že informační zdroje, které při vyhodnocení bezpečnostních rizik využívá, jsou správné. Musí také prokázat schopnost takové údaje sama správně vyhodnocovat. Před zahájením provozu musí letecká společnost získat od výrobců konkrétní informace o citlivosti letadla na účinky popela ve vzduchu a dopad takového popela na jeho letovou způsobilost. To se musí odrazit v hodnocení bezpečnostního rizika.
Při řešení takovýchto událostí je klíčovým prvkem společné rozhodování mezi členskými státy a odvětvím. Pro zajištění komplexních a koordinovaných opatření Následně po setkání Rady ministrů dopravy dne 4. května 2010 Komise spolu s organizací Eurocontrol založila Evropskou koordinační krizovou jednotku pro leteckou dopravu. Od svého založení se jednotka setkala při několika příležitostech, aby vytvořila svou strukturu a své procesy. Aby ověřila svou včasnou funkčnost, stane se tato jednotka součástí cvičení pro případ sopečného výbuchu, které je plánováno na 13. a 14. dubna 2011 pod záštitou letecké organizace OSN, ICAO.
Krize způsobená sopečným popelem zdůraznila zásadní důležitost jednotného evropského nebe. Komise proto urychlila jeho zavedení například přijetím výkonnostního plánu SES a spojených výkonnostních celounijních cílů, přijetím prováděcích předpisů pro funkce řízení sítě, jmenováním správce sítě, přijetím prováděcích pravidel a pokynů pro funkční bloky vzdušného prostoru, jmenováním bývalého poslance Evropského parlamentu, pana Georga Jarzembowského, do pozice koordinátora funkčních bloků vzdušného prostoru a očekávanou finalizací rozšířených kompetencí agentury EASA v oblasti bezpečnostních norem na poli řízení leteckého provozu, která má proběhnout do dubna 2011.
Dovolte mi proto uzavřít konstatováním, že Komise v práci na těchto velmi složitých a technických otázkách pokračuje. Komise na zajištění bezpečnosti evropského vzdušného prostor spolupracuje s EASA, ICAO, členskými státy a celým odvětvím.
Mathieu Grosch
Pane předsedající, pane Hahne, přirozeně považuji vaši reakci za reakci Komise a také neočekávám, že se budete zabývat specifickými otázkami, které dnes předložil Výbor pro dopravu a cestovní ruch.
Jedna věc byla jasná: více než 100 000 letů bylo zrušeno a dopad to mělo na 300 letišť a více než 10 milionů cestujících. Musíme se z takové události poučit. To je také důvodem pro otázku, kterou dnes pokládáme, protože došlo k rychlé výzvě ke koordinaci, ale té se zjevně nedostávalo. Není možné v průběhu 24 hodin koordinované postupy zimprovizovat. To jsou otázky, na které chceme dnes odpovědi, a nejedná se jen o Parlament, který chce tyto odpovědi, ale chtějí je i evropští občané.
První, co chceme vědět, je, zda se informovanost týkající se dopadů a umístění takových jevů zlepšila.
Zadruhé, jakou úlohu budou v budoucnu v tomto ohledu hrát orgány EU a jaké budou mít rozhodovací pravomoci? Budeme mít i nadále 27 rozhodnutí, které budou existovat souběžně nebo má již Komise jiné návrhy a do jaké míry zde budou zapojeni letečtí dopravci? Tato otázka je kladena velmi často.
Krizový výbor se má scházet - schází se a bude také realizovat testy. Bylo by pro tento Parlament a tím také pro evropské občany nesmírně důležité, aby byli o výsledcích těchto testů informováni.
Co se týče koordinace, je důležité, aby k ní docházelo i mimo EU. Musíme také odsouhlasit struktury na mezinárodní úrovni, protože vzdušný prostor a určité katastrofy neznají hranic.
Pokud jde o nás, dalším důležitým faktorem jsou cestující. Mluvíme o 10 milionech cestujících, ale těchto 10 milionů cestujících nebyli jen turisté, kteří si museli prodloužit dovolenou nebo si ji rádi prodloužili; byli zde také lidé, kteří se museli dostat domů nebo se někam nutně potřebovali dostat. V tomto případě se nemůžeme jen odvolávat na práva cestujících; spíše je naší povinností pracovat koordinovaně a poskytnout alternativy a větší využití jiných dopravních prostředků. Například musíme rychleji vyčlenit železniční tratě, když je to zapotřebí. Toho také nelze v průběhu 24 hodin dosáhnout improvizací. To jsou otázky, které chceme jménem občanů a také cestujících klást. Nejedná se jen o vysvětlení jejich práv
V neposlední řadě - a již jste to zmínil - bloky vzdušného prostoru, nebo to, čemu se říká FAB: návrh zní, abychom jich měli sedm namísto 27. To by mohlo fungovat. Dovolil bych si ale odhadnout, že toho do roku 2012 nedosáhneme, protože to nechtějí členské státy. V tomto ohledu musíme vyslat jasný signál, že je snížení počtu bloků vzdušného prostoru naprosto nezbytné. To může také fungovat, pane Hahne, zvu vás do Maastrichtu - není to pro vás tak daleko. Tam již spolupráce mezi třemi nebo čtyřmi zeměmi, pokud jde o horní vrstvy vzdušného prostoru, probíhá. Tam se všechny problémy, které země mají, řeší. Jeďte tam, navrhněte to Komisi a použijte to jako model pro Evropu, pro sedm bloků vzdušného prostoru. Budeme pak schopni toto zákonem upravit do dvanácti měsíců.
Edit Herczog
jménem skupiny S&D. - Pane předsedající, protože nejsem členkou Výboru pro dopravu, mohou se někteří poslanci divit, proč tolik chci na toto téma hovořit. Jako ostatní jsem ale byla obětí mraku popele. Cestovala jsem do Baku a zpět jsem se byla schopna dostat jen s velkými obtížemi.
Týká se to všech evropských občanů Byla to příležitost, aby Evropa ukázala svou přidanou hodnotu - a selhali jsme. Myslím, že evropští občané pochopili, že EU není ještě připravena na přijetí jednotných kroků, ale musíme zajistit, abychom byli schopni přijmout jednotné kroky v dalším podobném případu. Proto si myslím, že je projekt jednotného evropského nebe naléhavě nutný. Na tom se všichni shodneme.
I když nejsem členkou Výboru pro dopravu, ráda bych podotkla, že je zapotřebí nejen jednotné evropské nebe, ale také související jednotná evropská infrastruktura. Proto bych ráda na tomto plenárním zasedání upozornila na potřebu projektů Galileo a GMES - protože se potenciálně jedná o významnou evropskou infrastrukturu, pokud je dokážeme vybudovat - a jejich využití pro tento účel. Proto usilujeme o získání rozpočtových položek na tyto záležitosti, ale evropským občanům musíme lépe vysvětlit, proč jsou tyto projekty zapotřebí.
Proto jsem se chtěla ujmout slova, abych vysvětlila, že vedle evropských politik je v této oblasti důležitá i evropská infrastruktura.
Nathalie Griesbeck
Pane předsedající, komisaři, téměř před rokem bylo v Evropě zavřeno tři sta letišť, a to ve 23 zemích z 27 zemí Unie. To způsobilo značné finanční ztráty a především, jak již zdůraznili předchozí řečníci, přes 10 milionů lidí, z nichž ne všichni byli na turistických cestách, muselo své cesty odložit a nalézt jiný dopravní prostředek.
Byl to výsledek spouště napáchané zcela přírodním jevem, který nás usadil do velmi důležitých souvislostí ve vztahu k přírodě a který na nebi nad Evropou způsobil nebývalé ochromení.
Je samozřejmě velmi obtížné předvídat sopečné erupce a ještě obtížnější je předvídat zformování mraku sopečného popele - je to samozřejmě obtížnější než předvídat sněhovou událost. Nicméně krize způsobená tímto mrakem upozorňuje na všechny nedostatky v řízení letového provozu v Unii, stejně jako na slabost a absenci řady řídících nástrojů.
Na základě těchto tří faktorů bych chtěla předložit tři návrhy na nápravu: Zaprvé v oblasti nezbytné kombinované dopravy, zadruhé v oblasti potřeby metody Společenství reagovat na tyto výzvy, zatřetí, a samozřejmě v popředí našeho zájmu, v oblasti práv cestujících, která jsou pro nás klíčová.
Pokud jde o první případ, krize podtrhla skutečnost, že bylo naprosto zásadní posílit v Evropě kombinovanou dopravu, protože mrak zviditelnil omezení nejen leteckých systémů na evropské úrovni, ale také zejména železniční přepravy, protože bezpočet cestujících nebyl schopen nalézt alternativu. Jak bylo ve studiích provedených v uplynulém roce ukázáno, lze si představit, že s větší kombinovatelností by rozsah krize nebyl tak obrovský a ochromení by bylo poněkud menší.
Pokud jde o druhý prvek, podobně jako ve finanční krizi a při rozpravách, které vedeme o metodě Společenství v porovnání s mezivládními operacemi, zde v oblasti dopravy mezivládní operace nebo roztříštěné reakce 27 členských států nejsou to, co by vyřešilo problémy, s nimiž jsme se potýkali a které se mohou vrátit, ale spíše by to byla právě metoda Společenství. To by vyžadovalo posílení kompetencí organizace Eurocontrol v systému Společenství a samozřejmě, jak již bylo zdůrazněno, dokončení jednotného evropského nebe jako naléhavé záležitosti.
Zatřetí jsou zde cestující, kteří jsou v popředí našeho zájmu...
(Předsedající řečníka přerušil)
Jak jsem již řekla v úvodu, pochopili jste, že to, co jsem ponechala jako poslední, je zásadní otázkou.
Eva Lichtenberger
Pane předsedající, zaprvé bych ráda poděkovala Komisi - což je něco, co nedělám často - za velmi důsledné položení důrazu na bezpečnost, a to i přes protesty některých leteckých společností, které se snažily problém zlehčovat, protože takovéto problémy mají finanční dopad. Bezpečnost nicméně musí zůstat hlavní zásadou i do budoucna. Jsou ale zapotřebí nějaká zlepšení, kterých můžeme na evropské úrovni dosáhnout.
Například, co takhle zlepšit naše společné měřící systémy? Máme k dispozici strategie na to, jak a za jaké dělby práce můžeme takové případy znečištění měřit, abychom mohli rychleji v polovině vydávat důvěryhodná prohlášení? Vím, že je to mimořádně obtížné, zejména s ohledem na meteorologické podmínky, ale chtěla bych vědět, zda bylo dosaženo nějakého pokroku pokud jde o koordinaci, takže alespoň při měření a hodnocení postupujeme podle stejných kritérií.
Celkově lze říci, že nám tato krize způsobená sopečným popelem ukázala, jak je náš technologicky vyspělý systém leteckého provozu zranitelný - to je něco, co je nám na našich letištích všem již zřejmé. Za normálních provozních podmínek mají dvě nebo tři zpoždění již celou řadu důsledků, což způsobuje, že je využití služby za normálních provozních podmínek stále obtížnější, natož v případě, kdy se objeví další vnější problém jako počasí a nebo něco jako krize způsobená sopečným popelem; pak se situace vyvine v naprostý chaos. Nemáme systém, který by měl nějakou toleranci vůči chybě, a v této oblasti musíme také provést zlepšení, protože systém je jen tak dobrý, jako je jeho schopnost reagovat s tolerancí chyb v příslušných případech.
Je rovněž zřejmé, že stojíme před závažným nedostatkem, a sice obecným nedostatkem spolupráce mezi železniční, silniční a leteckou dopravou. Právě proto, že je spolupráce nedostatečná, bylo stěží možné přijmout vhodná kompenzační opatření na zemi.
Pokud jde o jednotné nebe, jehož nezbytnost se zde projevila - protože koordinovaná opatření by v každém případě byla lepší - řekla bych, že dokud je každý členský stát přesvědčen, že je jediný, kdo je skutečně schopný řídit svůj vlastní vzdušný prostor efektivně a že všichni ostatní toto naprosto nedokážou - a mluvím zde o našem vzdušném prostoru ve střední Evropě - v tomto ohledu neuděláme žádný pokrok. Tento egoismus poškozuje evropskou spolupráci a nakonec i evropskou myšlenku. V tomto musíme mít jasno.
Jacqueline Foster
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, v rozpravě již bylo řečeno, ale ještě to zopakuji, že jsme si všichni vědomi obrovského rozsahu rozvratu způsobeného mrakem sopečného popela. Jak již bylo zmíněno, bylo zrušeno přes 100 000 letů, desítky milionů cestujících za obchodem či dovolenými nemohly cestovat podle plánu, zboží a náklady se zpozdily nebo nebyly vůbec přepraveny, podniky byly zasaženy a naši evropští dopravci a letiště utrpěly katastrofální finanční ztráty. Obecně to stálo evropské letecké společnosti přes 2 miliardy EUR. Instituce v celé Evropě a členských státech, které byly zodpovědné za řešení těchto otázek, byly naprosto paralyzované a upřímně řečeno, kdyby to nebylo tak vážné, bylo by to až směšné.
V celém tom chaosu byla zřejmá jedna věc. Letecká doprava je pro evropskou ekonomiku nesmírně důležitá a jako jednotlivci závisíme na prosperujícím a efektivním odvětví letecké dopravy, v němž je bezpečnost posádek a cestujících prioritou. S potěšením podporuji tuto otázku k ústnímu zodpovězení, v neposlední řadě proto, že během naší předchozí plenární rozpravy na toto téma jsem vyzývala k tomu, aby se Evropská unie podívala na zahraniční osvědčené postupy zaměřené na řešení sopečného popele, a zejména jsem vyzdvihla Ameriku, která vždy v tomto ohledu uplatňovala promyšlenější přístup. Rozhodně jsem uvítala skutečnost, že Komise ve svém hodnocení krize připustila, že Evropa potřebuje revizi postupů prostřednictvím Mezinárodní organizace pro civilní letectví.
Nejlepší mezinárodní praxe nám říká, že odpovědnost za řešení potenciálních rizik spojených se sopečným popelem musí být přenesena na provozovatele leteckých společností v rámci jejich systémů řízení bezpečnosti. Úlohou orgánů je provést audit systému řízení bezpečnosti letecké dopravy, aby bylo zajištěno, že splňuje požadované bezpečnostní normy. To je postup používaný v USA a dalších zemích, jimž se podařilo se vypořádat se sopečnými erupcemi bez většího narušení leteckého provozu.
Jasné a rozhodné propojené vedení je důležité a potřebujeme, aby Evropská agentura pro bezpečnost letectví zajistila, aby členské státy upravily své stávající postupy, které zaručí, že provozovatelé letecké dopravy převezmou odpovědnost a budou podporováni i v budoucnu při přijímání takových rozhodnutí.
A konečně, krize v dubnu a v květnu loňského roku dala jasně najevo, že je prioritně třeba usilovat o plnou realizaci jednotného evropského nebe a projektu SESAR. Jak evropská odvětví, tak daňoví poplatníci již do těchto projektů investovali obrovské částky peněz a jako evropští zákonodárci musíme i nadále prosazovat vyvážené, efektivní a strukturální reformy. Vítám dnešní připomínky pana komisaře. Doufejme, že se nyní pohneme kupředu, a to v pozitivním slova smyslu.
Juozas Imbrasas
Pane předsedající, protože dnes opět diskutujeme o krizi způsobené sopečným popelem, zdálo by se, že je toto téma stále aktuální a že otázky zůstaly nezodpovězeny. Chápeme, že se sopky neřídí žádnými pravidly a nemůžeme vyloučit nepředvídatelné okolnosti. Všechno je to o přežití leteckého průmyslu, ale letadla nejsou ohrožena jen sopkami, ale také bouřemi, sněhem a podobnými jevy. Pochopitelně není možné vyloučit, zastavit nebo předvídat vše, co se může v letectví přihodit. Je jasné, že letecká bezpečnost, život lidí a jejich mobilita patří mezi naše nejdůležitější úvahy.
Jsem rád, že komplexní program sleduje provádění iniciativy jednotného nebe s cílem modernizovat uspořádání letového provozu. Souhlasím se svou kolegyní poslankyní, která právě řekla, že musí být také vytvořena společná infrastruktura. Co se ale týká tohoto tématu, rád bych řekl, že bychom měli zvážit a prodiskutovat rozvoj alternativní dopravy. V této oblasti musíme dosáhnout většího pokroku. Tato krize má zvláštní dopad na východní členské státy Evropské unie, které zůstaly od části západní Evropy oddělené a na rozdíl od jiných členských států Evropské unie neměly dostatečnou příležitost zvolit alternativní způsoby dopravy. Nyní víme, že naléhavě potřebujeme vytvořit alternativní systém sekundární mobility, transevropské sítě, železniční sítě, alternativu k letecké dopravě, tak jak bylo moudře učiněno v případě elektrických a telekomunikačních sítí. Proto s ohledem na finanční výhledy je třeba při přezkumu transevropských sítí stanovit náročnější cíle. Pozemní doprava a především železnice by měly být schopny nahradit leteckou dopravu plynuleji, pokud je tato zrušena. Nadešel čas, abychom zvážili konkrétní možnosti alternativ a tyto realizovali co nejrychleji.
Diane Dodds
Pane předsedající, stejně jako ostatní poslanci zde nejsem členkou Výboru pro dopravu a cestovní ruch, ale pocházím ze Severního Irska, ostrova na okraji Evropy. Dokážete si tedy představit, jak je životně důležité dobré letecké a námořní spojení, a to nejen pro naši ekonomiku, ale i pro osobní cestování.
V průběhu několika posledních měsíců, ba dokonce v tomto týdnu, jsem se zabývala zbytkovými případy jednotlivých voličů, kteří byli touto konkrétní krizí zasaženi. V době krize způsobené sopečným popelem byly náklady odhadnuty na více než 200 milionů GBP na den, a to jen za lety ve Velké Británii. Proto, abychom tomuto předcházeli, musíme více spolupracovat a musíme mít mnohem více znalostí o nejlepších postupech tak, abychom měli k dispozici plán na předcházení budoucích výpadků a takových strašných dopadů na ekonomiku.
Jak jsem řekla, mám velké množství stížností od jednotlivých voličů, většina z nich se týkala leteckých společností, zacházení s jednotlivci z jejich strany a jejich neschopnost uznat svou odpovědnost a o klienty se postarat. Žádám Komisi, aby se podívala i na toto.
Ville Itälä
(FI) Pane předsedající, samozřejmě víme o smutných příbězích, které jsme slyšeli, když se vytvořil oblak popela. Mnoho lidí se nemohlo dostat na pohřby svých příbuzných, svatby jejich dětí a podobné události. Byly to velmi osobní, politováníhodné případy, nemluvě o finančních nákladech, které v průběhu utrpení 10 milionů lidí vznikly. Jak víte, nic v podstatě nefungovalo.
Nebyli jsme schopni odpovídat, že EU měla na tuto situaci řešení, a zde předseda Výboru pro dopravu a turistický ruch správně řekl, že toto riziko se nedalo předvídat ani kontrolovat a že byla celá záležitost spíše jeden velký chaos.
Nyní by měla Komise veřejnosti předložit co nejrychleji odpovědi: odpovědi týkající se toho, zda máme technická řešení nebo zda je letecké společnosti budou hledat. Pokud existují, které by to byly? Jaká budou v budoucnu práva cestujících v případě, že nastane stejná situace, kdy lidé nebudou moci létat nebo se dostat domů? Kdy bude účinný společný evropský vzdušný prostor? Odpověď lidé chtějí samozřejmě co nejdříve, aby tato situace nepřetrvávala. Jaký je alternativní plán? Jaké dopravní prostředky mají být použity? Tentokrát byli lidé na rozpacích. Ostatní si objednali taxi ze Španělska do Finska, platit tisíce euro za jízdné. Tato situace se nemůže v budoucnu opakovat: měl by existovat plán na lepší obsloužení lidí co do alternativních řešení.
V této souvislosti bych chtěl nadnést další otázku, která zde již byla zmíněna, další přírodní pozdvižení: sníh. Desítky tisíc lidí uvízly v prosinci v Evropě na letištích, když sněžilo. V mé vlastní zemi, ve Finsku, neustálé vydatně sněží a jsou tam kruté mrazy, ale věci fungují. Proto musíme dosáhnout toho, aby evropská letiště také řádně fungovala. Není to příliš obtížné a nemůžeme se jen tak vzdát: otázky by měly být řešeny tak, aby zaručily přístup občanů ke spravedlnosti.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, erupce islandské sopky stejně jako velké množství sněhu, které v loňském roce napadlo, vážně narušily evropskou leteckou dopravu a měly vážné ekonomické a sociální následky. S cílem vyhnout se takové situaci v budoucnu bych se chtěla Komise zeptat, o jakých nových hlavních předpisech na zlepšení právního rámce pro práva cestujících v letecké dopravě uvažuje.
Bez ohledu na Poradenská střediska pro sopečný popel, která sídlí v Londýně a v Toulouse a která jsou součástí mezinárodní sítě devíti takových středisek založených organizací ICAO, a na specializované středisko v Londýně, které vytváří grafy zobrazující rizikové situace pro vznik oblaku sopečného prachu, musíme také zlepšit evropskou infrastrukturu tím, že zavedeme systém na měření koncentrace oblaků sopečného popela v reálném čase.
Nařízení (ES) č. 1070/2009 o zlepšení výkonnosti evropského leteckého systému požaduje od členských států, aby přijaly nezbytná opatření na zajištění provádění funkčních bloků vzdušného prostoru do 4. prosince 2012.
Ráda bych se Komise zeptala, zda bude zavedení jednotného evropského nebe v souladu se stanoveným časovým plánem. Evropská unie také musí umožnit kombinovanou dopravu a systém pro rezervaci a vydávání jízdenek na evropských linkách zahrnující několik druhů dopravy. Evropská unie vyžaduje vysokorychlostní železniční systém, který spojí všechna hlavní a další evropská města.
Liam Aylward
Pane předsedající, loňská krize způsobená sopečným popelem zapříčinila zrušení téměř 100 000 letů, což mělo pro cestující za následek absolutní chaos. Byl bych rád, aby se dnes pozornost Komise zaměřila právě na důsledek této krize na cestující.
Přes 10 milionů lidí bylo dotčeno zrušením letů, které měly za následek značné ekonomické ztráty pro tisíce cestujících. I když mají letiště pro cestující tabule a letáky, které je informují o jejich právech, často jsou málo platné, když se cestující potýkají se zrušením letů nebo narušením dopravy, jako se to stalo v případě způsobeném oblakem popela. Podle legislativy EU mají ze strany svého dopravce cestující právo na informace a pomoc.
Ve skutečnosti ale většina cestujících, jejichž cesta byla narušena, stráví spoustu času a peněz vyhledáváním informací, úsilím při shánění náhradních letenek nebo kompenzace ze strany leteckých společností. V této záležitosti musí být efektivnější. Největší frustrací pro cestující v podobných situacích je snaha získat informace, spojit se s leteckou společností. I když jsou si vědomi svých práv, je jim to jen málo platné, pokud uvízli na letišti nebo čekají na letecký spoj.
I když jsem si vědom toho, že v době krize způsobené popelem byly letecké společnosti pod nebývalým tlakem a musely se zabývat tisícovkami pasažérů - a musím uznat, že některé si vedly obdivuhodně - obecně je pro lidi velmi obtížné získat informace a pomoc, když ji potřebují.
Chaos v dopravě jako důsledek špatného počasí v prosinci 2010 toto dále dokazuje. Cestující vyžadují aktuální informace, ale musejí mít možnost dostat se ke své letecké společnosti, aby mohly svá práva využít. Letecké společnosti, letištní služby pro zákazníky a informace musí být pro cestující, jejichž cesta byla narušena, lépe dostupné. Nestačí informovat občany EU o jejich právech, které jako cestující mají; musejí dostat pomoc, aby mohli svá práva užívat v době cestovního chaosu.
Michael Cramer
(DE) Pane předsedající, jednalo se o přírodní katastrofu, která měla pro mnoho lidí strašné následky. Když ji ale porovnáme se záplavami a v téže době s hurikánem v Austrálii nebo se zemětřesením v městě Christchurch na Novém Zélandu, všichni jsme vyvázli bez úrazu. Bezpečnost má naprostou prioritu, a je to tak správně. Komisař Kallas učinil společně s ministry dopravy členských států EU správné rozhodnutí.
Nerozumím kritice adresované leteckým společnostem. Samozřejmě utrpěly ztráty - bylo zmíněno číslo 2 miliardy. Je ale špatně klást odpovědnost na letecké společnosti v tom ohledu, zda lety budou nebo nebudou realizované. Toto rozhodnutí musí být učiněno na politické úrovni. Bezpečnost musí mít nejvyšší prioritu. Představte si, že by letadlo havarovalo z důvodu sopečného popele. Vedli bychom zde zcela odlišnou rozpravu, zejména v tom smyslu, jak bylo nezodpovědné dovolit byť jen jednomu letadlu vzlétnout.
Potřebujeme plán B, jak již bylo správně řečeno, a železniční síť je takovou alternativou. V důsledku výjimky z palivové daně dostávají letecké společnosti od evropských daňových poplatníků ročně 30 miliard EUR. Tyto peníze musejí být investovány do železniční sítě, alespoň do části z ní tak, abychom měli v případě podobné katastrofy alternativní řešení.
Bezpečnost především - to je to, po čem lidé správně volají. Musí to tak být i v budoucnu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pane předsedající, tato situace ukázala, že Evropa vlastně na tuto krizi nebyla připravena. Bez ohledu na to, co v této sněmovně slyšíme, kdy odborníci říkají, že reakce z naší strany byla přehnaná a některé lety jistě bylo možné povolit. To nicméně ukazuje nezpochybnitelný rozsah ochromení, v němž jsme se ocitli. Samozřejmě předchozí řečníci, kteří hovořili o určité alternativě v podobě rozvoje železniční sítě, mají pravdu. To je zřejmé. V oblasti letectví je odpovědí na tento problém určitě lepší koordinace a posílení úlohy Evropské agentury pro bezpečnost letectví. Navíc je dobře, že v listopadu Evropský parlament v této záležitosti přijal odpovídající nařízení. Je to krok správným směrem.
Béla Kovács
(HU) Pane předsedající, sopečná erupce nás nutí přehodnotit priority v dopravě. Nastal čas, abychom upřednostňovali železniční dopravu na střední vzdálenosti do 1 500 km, pro což by mohly být podle potřeby využity dotace, daně a další regulační mechanismy. Důležitým aspektem je, že je na trhu patrná významná vnitřní poptávka v souvislosti s modernizací železničních tratí i s výrobou kolejových vozidel, což by mohlo vytvořit mnoho pracovních míst. S ohledem na odbavovací časy a čas nutný k přesunu z letiště - ve srovnání s vysokorychlostními vlaky - letadla poskytují minimální časovou výhodu, přičemž způsobují značné znečištění oxidem uhličitým a hlukem. I když nemůžeme zabránit sopečným erupcím, můžeme zlepšit technologie na jejich předvídání a na to, jak vyhodnotíme výslednou situaci. Nicméně, skutečné řešení může být poskytnuto pouze transformací dopravní, energetické a průmyslové politiky, neboť sopečné erupce buď nezpůsobí žádné narušení železniční dopravy nebo způsobí narušení pouze lokální.
Christine De Veyrac
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jak mnozí z nás právě řekli, výbuch islandské sopky loni v dubnu byl bolestnou ukázkou roztříštěnosti a neefektivity evropského nebe. Každý z nás v této sněmovně byl přímo postižený. Pět milionů našich občanů uvízlo, aniž by mělo možnost skutečně alternativní dopravy. Rok po této výjimečné události se ještě nová evropská opatření nezrealizovala.
Pane komisaři, řekl jste, že první krizové cvičení související se sopečným popelem je plánované na 13. a 14. dubna a bude koordinované agenturou Eurocontrol, Mezinárodní organizací pro civilní letectví (ICAO) a Mezinárodní asociací leteckých dopravců (IATA), je ale důležité, aby se vedení ujala Evropská agentura pro bezpečnost letectví (EASA) a koordinovala bezpečnostní opatření na evropské úrovni.
Je jisté, že informace poskytnuté grafy vizuálního přiblížení (VAC) v Londýně a Toulouse musí být zpřesněny modernějšími technologiemi. Jak jsme viděli loni v dubnu, údaje mohou být rozporné a mohou každý členský stát vést k přijetí rozhodnutí o uzavření jeho vzdušného prostoru, které je méně motivováno informacemi a více emocemi.
V této souvislosti je při navrhování harmonizovaného výkladu dat, stejně jako při zajištění centralizace a řádného šíření informací důležitá úloha EASA. Kromě informací, které poskytuje VAC, musí EASA zavést mechanismus pro shromažďování dostupných údajů v úzké spolupráci s členskými státy, leteckými společnostmi a jejich piloty.
Tato centralizace informací a koordinace všech zúčastněných zabrání chaosu a nesrovnalostem, jichž jsme byli svědky v minulém roce. Očekávám tedy, že Komise spolu s EASA bude schopna ve velmi blízké budoucnosti předložit konkrétní návrhy, které budou plně integrované do realizace jednotného evropského nebe.
James Nicholson
Pane předsedající, krize způsobená sopečným popelem zapříčinila obrovské přerušení leteckého provozu, které trvalo loni od dubna do května. Jak řekla paní Fosterová, mnoho z nás si uvědomilo, jak jsme závislí na moderní letecké dopravě. Když pocházíte odtamtud, odkud pocházím i já a když se do práce nedostanete leda letadlem, pak vám to dojde. Každý, kdo v té době cestoval, má k tomu patrně co říci a na některé lidi to velmi zle dopadlo. Kromě toho ekonomické ztráty leteckých společností a dalších podniků, které utrpěly v důsledku nerealizovaných letů a uvízlých cestujících, byly značné.
Lidé říkají, že se to může opakovat. Myslím, že je to něco, na co musíme být připraveni, protože se zdá, že zde bylo až příliš mnoho nerozhodnosti. Dovolte mi, abych byl velmi upřímný: jako někdo, kdo létá každý týden, chci ve výšce 39 000 stop především být v bezpečí, takže nikdy o bezpečnosti nepolemizuji. Musíme zajistit, aby bezpečnost cestujících byla prioritou. Myslím si, že se jedná o situaci, kterou bychom měli podporovat.
Artur Zasada
(PL) Pane předsedající, opakuji ještě jednou: 100 tisíc zrušených letů, 10 milionů cestujících, kteří nedosáhli svého cíle, 2 miliardy EUR ztrát leteckých společností. Nevzpomínám si, že by kdy v Evropě nastalo podobné ochromení leteckého provozu. Evropská komise pod tlakem veřejnosti a leteckého průmyslu již v dubnu minulého roku oznámila rychlé a rozhodné kroky. Bohužel sopečný popel se usadil a s ním zmizely i ambice Komise. Doposud nebyl vytvořen evropský plán krizového řízení v podobných situacích. Doposud se na společném postoji nedokázali dohodnout bezpečnostní odborníci, výrobci letadel, letecké společnosti a regulátoři trhu. Je proto nutné se dnes zeptat: co se v této věci v loňském roce udělalo? Pokud by nastala podobná erupce dnes, reagovali bychom jinak než před rokem? Kdy nám budou předložena konkrétní opatření?
Vedeme neustálý dialog o jednotném evropském nebi, o tělesných skenerech a skenerech na kapaliny, o postupech v případě přírodních katastrof jako jsou sopečné výbuchy a vážné nápory zimy. Mezitím rok od roku objem letecké dopravy v Evropě roste. Čas na diskuse končí. Evropské nebe vyžaduje okamžité a dobré řešení pro budoucnost a Komisi doporučuji, aby tuto práci dokončila. Děkuji mnohokrát.
Ismail Ertug
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, sopečný popel nám v loňském roce působivě ukázal, kde jsou naše slabiny. Vyvstává tedy otázka, jak bychom v budoucnu měli takové situace řešit. Je to samozřejmě v první řadě záležitost bezpečnosti lidí, kteří vstoupí na palubu letadla. Musíme mít pochopitelně i na paměti, jak chceme řešit finanční ztráty. Moje otázka určená Komisi proto zní - pane Hahne, možná byste to mohl předat panu Kallasovi - co konkrétně plánujeme? Řekl bych, že je obzvláště důležité, abychom převzali koordinaci, pokud jde o zkušební lety a mezní hodnoty. Je to je velmi důležité, abychom věděli, která letadla mohou vzlétnout a kdy.
Pane komisaři, mám další připomínku: je nesmírně důležité - a již to bylo mnohokrát zmíněno - zavést jednotné evropské nebe. Co má Komise v úmyslu dělat, pokud jde o vyvinutí tlaku na členské státy, aby v tomto ohledu plnily svou povinnost? Koneckonců k tomu připojily své podpisy.
Dalším důležitým bodem, který byl již dnes několikrát zmíněn, je to, co se stane s právy cestujících v letecké dopravě. Máme nařízení Rady (ES) č. 2061 z roku 2004. Co má Komise v úmyslu v tomto směru dělat? Jsme si vědomi problému finančních ztrát vzniklých různým leteckým společnostem. Také bych rád ještě jednou upozornil, že potřebujeme alternativy k letecké dopravě, a tím mám na mysli železniční systém. Jsem také jedním z těch, kteří věří, že musíme propojit velká města - evropská hlavní města. V tomto případě také platí, že potřebujeme větší, nikoliv menší zapojení Evropy.
Byl bych rád, kdyby Komise těmto problémům věnovala pozornost.
Carlo Fidanza
(IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejdříve bych rád poděkoval panu Marinescovi za prosazení této rozpravy.
Je to téměř rok od události a my jsme se zde sešli, abychom diskutovali o této choulostivé otázce, která způsobila značné škody cestujícím a podnikům působícím v odvětví letectví, a abychom nezapomněli, i v jiných průmyslových odvětvích.
Proto se domnívám, že je nezbytné přijmout dvojí přístup. Na jedné straně zlepšit koordinaci mezi orgány a subjekty a konečně řešit reformu agentury Eurocontrol, což samozřejmě není orgán, který předkládá zprávy přímo evropským institucím, ale který byl v každém případě rozhodující v řízení a v nedostatku efektivního řízení této krize.
Nedostatečnost čistě matematických modelů, které vedly orgány jednotlivých zemí téměř k úplnému uzavření vzdušného prostoru, i když to nebylo potřeba, byla prokázána. Při absenci modelu testovaného v terénu a pokročilejších technologií vedla nadměrná opatrnost k velkým škodám a k nepohodlí.
Kromě toho musíme udělat rozhodující pokrok směrem k dosažení jednotného evropského nebe, rozvinout všechny funkční bloky vzdušného prostoru (FAB), rychleji snížit nejednotnost v řízení vzdušného prostoru a zajistit jejich efektivnější řízení. Na druhé straně je nutné, aby byla zaručena práva cestujících. V tomto ohledu doufám, že Komise co nejdříve předloží svou revizi směrnice o souborných službách pro cesty, aby se vyjasnil rámec záruk a odpovědnosti v mimořádných situacích, a také jakékoliv změny v nařízení o právech cestujících při mimořádných situacích, které jsou zdlouhavé.
Bylo by také nutné - a ostatní kolegové poslanci řekli totéž - spustit nouzový plán k zajištění náhradní mobility, alternativního způsobu dopravy, pokud by podobná situace měla znovu nastat.
Dominique Riquet
(FR) Pane předsedající, rád bych poděkoval poslancům, kteří hovořili přede mnou a upozornili na všechny nedostatky evropské integrace letecké dopravy v souvislosti s využíváním vzdušného prostoru, pozemní infrastruktury a obchodních sítí. Chtěl bych také konkrétně zdůraznit aspekty nesouvisející se vzdušným prostorem, které odhalila krize způsobená sopkou; tedy nedostatek alternativních sítí k letecké dopravě, zejména železničních sítí, jak bylo uvedeno dnes ráno, a především nedostatek integrovaných informačních systémů k tomu, aby cestující mohli rychle najít informace o dostupných alternativních způsobech dopravy.
Tato událost nás musí přimět, abychom pracovali na rozvoji alternativní, efektivní a konkurenceschopné dopravy. V tomto ohledu by se revize prvního železničního balíčku stejně jako politik obnovy infrastruktury prostřednictvím transevropských dopravních sítí měly pohybovat tímto směrem.
Kromě toho vyzývám Komisi, aby důkladně zvážila zavedení jednotného informačního a rezervačního rozhraní pro všechny vzájemně propojené druhy dopravy.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Pane předsedající, Evropa nebyla připravena na takový chaos a orgány odpovědné za řešení krize řádně na tuto výzvu nereagovaly. V důsledku embarga na letecký provoz letecké společnosti denně tratily 400 milionů USD. Ztráta příjmů z letenek by měla být doplněna o náklady na ubytování, stravování a přepravu cestujících uvízlých na letištích.
Seismická a sopečná činnost není na světě ničím novým a do budoucna je možné sopečné erupce očekávat. Bohužel žádný adekvátní lék na takovou situaci neexistuje. Evropská unie by se měla v těchto chvílích zaměřit na to, aby svým občanům poskytla alternativní způsoby dopravy k letectví. Dobrým řešením v rámci sítě TEN-T zavedené v Unii bude vytvoření společné železniční sítě a zaměření se na zlepšení vysokorychlostních železnic. To by jistě pomohlo takové problémy efektivně řešit. Děkuji.
Karin Kadenbach
(DE) Pane předsedající, pane Hahne, také nejsem členkou Výboru pro dopravu a cestovní ruch, ale věřím, že je pro každého z nás důležité se z této krize způsobené popelem poučit. Jak již bylo dnes řečeno, pokud jde o nalezení řešení, musí být v budoucnu hlavní koncepcí "bezpečnost především". Musíme rozvíjet železnice a musíme rozvíjet evropskou železniční síť. Potřebujeme ale také způsob celkové koordinace osobní a nákladní dopravy bez ohledu na to, zda se jedná o leteckou, železniční nebo silniční dopravu, a to pro případy zemětřesení, mraků popele, povodní nebo podobných katastrof.
Národní kontaktní místa, jako jsou ta, která nyní zavádíme v oblasti zdravotnictví pro přeshraniční péči o pacienty, se zdají být téměř jasným řešením - národní kontaktní místa, na která se lidé všech generací mohou obrátit. Ve skutečnosti v současné době také vidím v letecké dopravě určité mezigenerační nerovnosti. V dnešní době je téměř nemožné získat informace bez internetu. Měli bychom společně pracovat také na řešení tohoto problému.
Pat the Cope Gallagher
Pane předsedající, jak již mnoho mých kolegů uvedlo, krize způsobená sopečným popelem zapříčinila v roce 2010 významné přerušení leteckého provozu a ekonomické škody; škody, které jsou stále nevyčíslitelné. Bylo přímo dotčeno přes 10 milionů cestujících, protože bylo v celé Evropě zrušeno 100 000 letů. Pocházím z Irska a irští cestující díky oblaku popela čelili obrovským problémům, protože Irsko nemá na evropský kontinent pozemní přechody. Musel jsem použít námořní dopravu a vlaky, taxíky a auta, abych se dostal do Štrasburku, což mi trvalo 24 hodin beze spánku. Samozřejmě je to jen malá cena, kterou musíme zaplatit, protože musíme zajistit, aby byla bezpečnost nejvyšší prioritou.
Situace nás však upozornila na naléhavou potřebu společné politiky. Vítám nedávné iniciativy komisaře Kallase k realizaci jednotného evropského nebe a vytvoření funkčního vzdušného prostoru. Vítám rovněž dnešní prohlášení komisaře Hahna a plně podporuji tato opatření, protože mraky sopečného popela neuznávají žádné politické ani zeměpisné hranice.
Ádám Kósa
(HU) Pane předsedající, dámy a pánové, jak již poznamenal můj kolega, pan Marinescu, krize způsobená sopečným popelem ukázala, že Evropa nebyla na tuto situaci připravena ani strategicky, ani technologicky. Rád bych zaměřil pozornost Komise na skutečnost, že to také mělo silný vliv na šíření informací a na přístup k nim. Vzhledem ke komunikačnímu chaosu pocítily negativní dopady krize znevýhodněné skupiny, jako jsou rodiny s malými dětmi a osoby se zdravotním postižením, které nebyly schopny přiměřeně reagovat. Ptám se Komise, zda po dubnu 2010 a v případě podobné krizové situace bude mít každý cestující občan přístup k adekvátním informacím, aby řádně uplatnil své právo na informace.
Johannes Hahn
člen Komise. - Pane předsedající, rád bych poděkoval váženým poslancům za jejich pochopení, protože vědí, že nejsem s touto problematikou obeznámen. Poslanci, máte pravdu, že můj kolega, místopředseda Siim Kallas, odvádí skvělou práci a podle potřeby obdržíte na své konkrétní otázky písemné odpovědi. Jak jsem řekl, chtěl bych vám poděkovat za zajímavou rozpravu, a to zejména proto, že jako vás i mě se tyto události různým způsobem dotkly. Proto bych rád závěrem uvedl následující.
Loňská krize způsobená sopečným popelem jasně ukázala potřebu toho, abychom společně pracovali na nalezení řešení k předcházení opakovaného uzavření vzdušného prostoru, jehož jsme byli svědky. Jak již bylo řečeno - a jak tomu bylo v dubnu loňského roku - opatření přijatá v tomto ohledu nesmějí snižovat úroveň bezpečnosti, pro níž je letecký průmysl znám po celém světě.
Krizové situace nejsou pro Evropskou unii ničím novým a reakce EU na tuto krizi byla včasná a účinná. Ukázala na důležitost centralizovaných evropských opatření při rozsáhlých krizových situacích. Když se podíváme konkrétně na událost kolem sopky Eyjafjallajökull, opět se zvýraznily koncepce a cíle jednotného evropského nebe. Jak uznala Rada ministrů, je zapotřebí urychlit jeho realizaci, aby bylo možné dosáhnout všech jeho výhod.
Z pohledu Komise zůstává i nadále zaměření na zajištění jednotného přístupu a uplatnění dohodnutých opatření na budoucí krizové situace. To bude přínosem pro všechny občany Evropy. Máme v úmyslu v roce 2012 revidovat práva cestujících v letecké dopravě. V neposlední řadě je důležitá účast celého odvětví, aby se usnadnil proces koordinovaného rozhodování.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
David Martin
písemně. - Uzavření velkých sektorů evropského vzdušného prostoru v dubnu a květnu loňského roku v důsledku sopečné erupce na Islandu způsobilo vážné narušení provozu a ekonomické škody a přímý dopad na 10 milionů cestujících. Věřím, že primární odpovědnost za bezpečnost letů spočívá na provozovatelích. Proto musejí mít k dispozici přesné údaje. Piloti jsou vyškoleni ke zvládání mimořádných letových podmínek, bezpečnostní příručky komerčních leteckých společností jsou revidovány, dohlíží na ně a potvrzují je regulační orgány a letecké společnosti mají potřebné zkušenosti z provozu nad sopečnými oblastmi, o čemž svědčí jejich bezpečnostní historie. Provozovatel letecké společnosti (pilot) by proto měl být odpovědný za posuzování rizik a zajištění bezpečnosti letů, například tak, že vybere letovou trasu nebo rozhodne o tom, zda je změna trasy nezbytná s tím, že zohlední všechny dostupné informace (poskytování více informací a lepší technické zařízení na palubě letadla). Doufám, že bude Komise spolupracovat s příslušnými orgány, aby zajistila, že v budoucnu budou moci ve své práci pokračovat.
Wojciech Michał Olejniczak
Dnes v Evropském parlamentu probíhala rozprava o krizi způsobené oblakem sopečného popela. Sopečná erupce loni na Islandu měla za následek zásadní narušení letecké dopravy v Evropě. Přinesla velké ekonomické ztráty a přímo se dotkla 10 milionů cestujících. Pravděpodobně není v zájmu Unie se protivit silám přírody, ale lepší předvídání možnosti podobné krize by v budoucnu určitě snížilo ekonomické ztráty a přineslo občanům Evropy větší pohodlí.
V průběhu rozpravy proběhla diskuse o záležitostech týkajících se pokroku při provádění investic do technického vybavení a do systémů pro přenos dat určených k předpovídání počasí v reálném čase. Evropské komisi byly předloženy otázky týkající se transparentnosti společného rozhodování a lepší koordinace reakcí. Byly také zvažovány důsledky budoucího nárůstu dopravy a jaké by měly být učiněny kroky k tomu, aby byla Evropská agentura pro bezpečnost letectví odpovědná za provádění provozních změn.
Nuno Teixeira
písemně. - (PT) Počet přírodních katastrof roste jak co do intenzity, tak co do frekvence. Nedávný případ oblaku sopečného prachu zaznamenaného na Islandu v dubnu a květnu loňského roku měl vážný dopad na celý evropský vzdušný prostor; za tuto dobu bylo 75 % letištní sítě neaktivní, což vedlo ke značným ekonomickým ztrátám a mělo dopad na zhruba 10 milionů cestujících.
Aby se zabránilo dalšímu narušení letecké dopravy je nezbytně nutné myslet na opatření pro krizové řízení. To znamená, že je zapotřebí investic do technologických zařízení na zemi i ve vzduchu, která poskytnou přesné informace v reálném čase. Kromě toho je nezbytné vymezit úlohu a funkci jednotlivých orgánů při řešení krizí tak, aby došlo ke vzájemné koordinaci s cílem zabránit větším ztrátám na straně různých subjektů. Tato událost ukazuje, že je důležité rozvíjet integraci evropského vzdušného prostoru prostřednictvím iniciativy jednotného evropského nebe. Průběžný nárůst letecké dopravy, fragmentace evropského vzdušného prostoru a nepředvídatelné události jako je mrak sopečného popela ukazují, že by EU měla koordinovat a harmonizovat své postupy pro vzdušný prostor tak, aby byly přínosem pro evropské letecké odvětví.
(Zasedání bylo přerušeno v 11:35 a pokračovalo v 12:00)
