Dohoda o stabilizaci a přidružení ES-Srbsko - Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi ES a Srbskem (pokračování rozpravy) 
Předsedající
Dalším bodem pořadu jednání je pokračování společné rozpravy o Dohodě mezi ES a Srbskem.
Maria Eleni Koppa
Paní předsedající, i já bych chtěla panu Kacinovi pogratulovat k vyváženému a podrobnému textu, který předložil. Skupina Pokrokové aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu upřímně podporuje vyhlídky na přistoupení Srbska, země, která za poslední roky dosáhla obrovských pokroků a která představuje základní kámen pro upevnění míru a stability na západním Balkáně. Dnešní schválení Dohody o stabilizaci a přidružení Parlamentem je tudíž historickým momentem a my jej vítáme. V usnesení Evropského parlamentu rovněž vítáme žádost o přistoupení, kterou tato země podala, zdůrazňujeme však, že je stále zapotřebí učinit další kroky.
Musí být zřetelné, že rozvoj regionální spolupráce je stále nejvyšší prioritou Unie na západním Balkáně. Vzhledem k tomu je spolupráce mezi Srbskem a Mezinárodním trestním soudem absolutním mezinárodním závazkem a musí postupovat rychlým tempem, nikoli proto, že to Evropa chce, ale proto, že výkon spravedlnosti vyžaduje usmíření s minulostí a umožňuje zlepšení vztahů mezi všemi národy bývalé Jugoslávie.
Nesmíme však zapomínat, že oběťmi této války byli srbští lidé. Srbsko je nyní zemí s nejvyšším počtem uprchlíků a vnitřně vysídlených osob v Evropě; lidí, kteří potřebují péči a bydlení a potřebují se začlenit do trhu práce. Unie musí poskytnout praktickou podporu pro veškeré úsilí v tomto směru, obzvláště vzhledem k úvěrové krizi. Vítáme proto nedávný závazek ze strany prezidentů Srbska a Chorvatska k nalezení společných řešení problému s uprchlíky.
Rozhodnutí navázat dialog s orgány v Kosovu je pro stabilitu v této oblasti obzvláště důležité. My tento dialog podporujeme; ku prospěchu všech, kdo v Kosovu žijí, musí být zahájen co možná nejdříve, a my doufáme, že přispěje ke společné evropské budoucnosti národů v tomto regionu. Na závěr bych ráda pogratulovala místopředsedovi srbské vlády, panu Đjelićovi, k jeho včerejšímu prohlášení k Výboru pro zahraniční věci Evropského parlamentu, že Srbsko se snaží nalézt historický kompromis ve věci Kosova. Tento kompromis skutečně je nezbytný a my musíme všichni pomoci jej dosáhnout.
Norica Nicolai
Paní předsedající, jako liberálka musím zdůraznit, že skupina Aliance liberálů a demokratů pro Evropu je skupinou, která vždy podporovala proces rozšíření, neboť věříme v Evropu sestávající ze všech svých členů, tedy silnou sjednocenou Evropu. Jako Rumunka nemohu než přivítat tuto evropskou cestu, na niž se Srbsko vydalo, zároveň však zdůrazním, že Srbsko je evropskou zemí a jeho cesta směřující do Evropy nebude dokončena, aniž by z jeho neklidné minulosti vyplynuly obtíže. Srbsko se však musí dívat dopředu a pokusit se na minulost zapomenout, protože srovnání se s minulostí nesmí stát v cestě budoucímu osudu v Evropě.
Ráda bych zdůraznila, že je zcela zásadní, aby kodaňská kritéria byla plněna náležitě, důkladně a pečlivě pro celou oblast, což znamená i Srbsko, protože pouze ona garantují dodržování evropských hodnot, právní stát a životaschopné demokracie. Jsem přesvědčena, že tyto poslední dva roky, od učinění historického rozhodnutí vydat se evropskou cestou, prokazují, že vláda v Bělehradě i srbští občané jsou motivováni a odhodláni. Z celého srdce věří v tento evropský projekt, protože co může být důležitějšího než evropská rozhodnutí přijímaná vládou, která nebyla donucena činit tato rozhodnutí zákonnými požadavky nebo požadavky stanovenými pravidly této politické hry.
Je také mimořádně důležité, aby Srbsko stabilizovalo svou ekonomiku. Signály, které momentálně v srbském hospodářství vidíme, jsou vskutku vynikající. Prvořadé je, aby stabilizovalo svou demokracii. Značná pozornost se však musí věnovat multikulturalismu na Balkáně, což byla a je citlivá otázka. Problém menšin v tomto regionu nesmí být problémem, z nějž vznikne konflikt. Jsem přesvědčena o tom, že model prosazující pomoc a podporu pro menšiny a kulturní smír je absolutní nezbytností.
Marije Cornelissen
Paní předsedající, skupina Zelených/Evropské svobodné aliance je zapřisáhlým zastáncem přistoupení Srbska k EU. Proto nás těší jednoznačně proevropská orientace současné vlády. Podle mého názoru však ani jedna strana zrovna nezíská vyznamenání za způsob, jakým si počíná v rámci procesu přistoupení. EU jednoduše nechává druhé, aby si s ní zahrávali.
S cílem podpořit proevropskou politiku Srbska byla pro tuto zemi zrušena vízová povinnost, ještě než kompletně plnilo kritéria. Srbsko obdrželo hodnotící posouzení Komise, tzv. avis, v říjnu, a to výměnou za zaujetí umírněného postoje ke Kosovu. EU vysílá ven signál, že jsou to politické hry, nikoli plnění kritérií, které budou určovat proces přistoupení. Neměli bychom mít povinnost odměňovat Srbsko za to, když se chová jako vyzrálá evropská demokracie. Skutečně bychom měli moci od Srbska očekávat, že se ujme odpovědné role jako regionální lídr vzhledem ke Kosovu a Bosně s naprostou samozřejmostí, aniž bychom ho museli odměňovat, stejně jako když dáme malému dítěti bonbón za to, že bylo hodné.
Jedna věc, kterou bychom alespoň měli udělat, je přestat ustupovat pokaždé, když jde o hon na Mladiće a Hadžiće. Mluvíme zde o pachatelích hrůzných válečných zločinů a genocidy. Vraždění by jim nemělo projít. Srbsko pro jejich zatčení může a musí udělat mnohem víc. Nemůžeme dovolit, aby se z plné spolupráce s ICTY stala maličkost, kterou lze v zájmu diplomacie přehlédnout. Verdikt v této věci musí záviset na těch, kdo mohou ze své pozice posoudit, zda Srbsko spolupracuje v plné míře, a to je hlavní žalobce Brammertz. Z toho důvodu vás žádám, abyste hlasovali ve prospěch našeho pozměňovacího návrhu.
Charles Tannock
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, postup Srbska směrem k členství v EU nabírá na rychlosti, a to po zásluze, jak je patrné z vynikající Kacinovy zprávy.
Když jsem loni v říjnu byl v Srbsku, velmi na mě zapůsobila odhodlanost a úsilí srbské dynamické, západně orientované, demokratické vlády. Srbsko má před sebou zajisté ještě mnoho práce týkající se reformy soudnictví a boje proti organizovanému zločinu. My ve skupině ECR také doufáme, že Ratko Mladić bude chycen a poslán před haagský soud, byť není vůbec jisté, že se zdržuje na srbském území. Je však mimořádně důležité, aby byl pokrok Srbska opětován a odměněn EU a jejími členskými státy, nyní například ratifikací Dohody o stabilizaci a přidružení; v neposlední řadě proto, že někteří sousedé Srbska, například Chorvatsko, již na cestě k přistoupení k EU pokročily daleko více.
Vztah Srbska s Kosovem je problematický, avšak ne neřešitelný. Osobně jsem přesvědčen, že spravedlivé a úplné narovnání založené na rozdělení a zásadách "území za mír", s nimiž se setkáváme na Středním východě, by bylo nejlepší cestou vpřed. Dle mého názoru by měla EU tuto možnost důkladně vyhodnotit v průběhu nadcházejícího dialogu zprostředkovaného vysokou představitelkou. Zavrhnout ji okamžitě by bylo nebezpečně krátkozraké a pouze by se tím zakonzervoval prázdný stav Kosova, pokud jde o mezinárodní uznání na úrovni EU, NATO a OSN.
Miloslav Ransdorf
Největší osobnost srbských dějin svatý Sáva řekl, že Srbové jsou jak lidé Východu, tak lidé Západu. A z toho plyne problém, že jim nevěří lidé Západu, protože si myslí, že jsou to lidé Východu, a lidé Východu proto, že si myslí, že jsou to lidé Západu. Ve skutečnosti je Srbsko most mezi východem a západem Evropy, je klíčovou zemí pro jednotu Evropy a koneckonců i román velkého srbského spisovatele Dobrici Ćosiće "Vreme smrti" (Čas smrti) ukazuje, že tam, kde vlastně jde o Srbsko, tak je klíčová hra o jednotu nebo rozlomení Evropy.
Já si myslím, že časy by se měly změnit v tom smyslu, abychom si uvědomili zásadní význam Srbska pro jednotu Evropy. Je to klíčová ekonomika Balkánu a bez Balkánu prostě Evropa jednotná nebude. Chtěl bych zdůraznit, že máme společné úkoly, které se dají poměrně rychle řešit, jako jsou problémy uprchlíků v Srbsku - Srbsko má na svém území zhruba 750 tisíc uprchlíků -, jako jsou ekologické problémy, některé zděděné vlastně ještě z let devadesátých minulého století, jako je zprovoznění dunajské plavební cesty, máme např. v Evropském parlamentu pracovní meziskupinu, která je věnovaná Dunaji, a také bychom se mohli zaměřit i na to, abychom Srbsku pomohli s odvážnou soudní reformou a bojem proti organizovanému zločinu.
Nikolaos Salavrakos
Paní předsedající, jsem přesvědčen, že zpráva pana Kacina je dokonale vyvážená, za což mu gratuluji. Pokrok Srbska, pokud jde o potřebné reformy, tato zpráva odráží realistickým způsobem. Právě včera místopředseda srbské vlády uspokojivě prezentoval vývoj v tomto směru Výboru pro zahraniční věci.
Jednou významnou nevyřešenou otázkou je nicméně spolupráce s Mezinárodním trestním soudem, včetně předání oněch posledních osob na útěku haagskému tribunálu; to je základní podmínka pro pokrok Srbska směrem k přistoupení.
Jedním z nejvýznamnějších problémů, které srbská vláda musí vyřešit, je svoboda tisku; neměl by existovat žádný politický tlak ani jiné vlivy bránící nezávislosti srbských novinářů.
Dalším problémem sužujícím Srbsko je velký počet uprchlíků a vnitřně vysídlených osob čelících problémům s bydlením a chudobě, zatímco nezaměstnanost se blíží 19 %. Myslím si, že bychom měli Srbsku pomoci, a nesmíme zapomínat na to, že tato země teprve nedávno vyšla z války.
Barry Madlener
(NL) Paní předsedající, neměli bychom se zaměřovat pouze na zatčení a souzení válečného zločince Mladiće. Srbsko má obrovské problémy s organizovaným zločinem. Řada řečníků se o tom již zmínila a my tyto problémy nesmíme podceňovat. Zajisté již bylo dosaženo pokroku, avšak ne dostatečného na to, aby se dosáhlo přijatelného standardu; nikoli z dlouhodobého hlediska.
Další věc je samozřejmě to, že Srbsko je chudá země, jako všechny tyto kandidátské země. Jde o chudé země a jejich přistoupení bude pro evropské občany velmi nákladné. Srbsko je ještě více zkorumpované než Rumunsko a Bulharsko. Rumunsku a Bulharsku nemělo být nikdy umožněno k Unii přistoupit. Povede to k velkému množství problémů s korupcí a Srbsko je ještě zkorumpovanější. Považuji to za obzvláště naléhavý problém, který nelze vyřešit jen tak. Vyzývám vás proto, abyste jej nepodceňovali.
Navíc potenciální přistoupení Srbska, stejně jako zrušení vízové povinnosti, povede k ještě silnější emigraci do západní Evropy, emigraci, jež nám nepřinese žádný prospěch.
Adrian Severin
Paní předsedající, Dohoda o stabilizaci a přidružení a evropská integrace Srbska jsou důležité pro Srbsko i pro Evropskou unii.
Rád bych učinil dvě poznámky. S cílem tuto dohodu řádně vyjednat a náležitě zvládnout integrační proces by Evropská unie měla začít označením a uznáním svých vlastních zájmů. Evropa má nevyřešený albánský problém, nedostatek geopolitické soudržnosti v jižní části území a černou díru organizovaného zločinu a korupce v balkánské oblasti. To znamená, že ve středu Unie existuje potřeba rozšířeného funkčního a soudržného trhu a lepších dopravních koridorů v této oblasti. Žádný z těchto problémů nelze vyřešit bez přispění Srbska.
Zadruhé se musíme vyvarovat toho, abychom se Srbskem jednali jako s druhořadou evropskou zemí a při každé příležitosti mu dělali kázání. Srbsko skutečně spáchalo mnoho hříchů, avšak euroatlantické přispění k těmto spáchaným hříchům bylo rovněž významné. 2011 je skutečně rokem náročných příležitostí jak pro Srbsko, tak pro Evropskou unii. Nebudeme schopni se s těmito příležitostmi vyrovnat, pokud nenecháme stranou všechen narcismus a nebudeme se Srbskem jednat jako s rovnocenným partnerem.
Pouze důstojné Srbsko může být spolehlivým partnerem pro historický smír na Balkáně a historické znovusjednocení v rámci Evropské unie. Zpráva pana Kacina je v tomto směru mimořádným přispěním.
Sarah Ludford
Paní předsedající, připojuji se k těm, kdo chválili a přivítali zprávu předloženou mým kolegou, Jelkem Kacinem, a zcela souhlasím s jeho poznámkami o tom, že budoucnost Srbska spočívá v Evropské unii a že se Srbsko stane důležitým hráčem, pokud jde o garanci bezpečnosti a stability v oblasti západního Balkánu.
Během posledního desetiletí jsem cíl členství v EU pro země západního Balkánu podporovala, včetně doby, kdy jsem byla místopředsedkyní delegace pro Balkán. Úzce jsem spolupracovala s naším zpravodajem na podpoře bezvízové cestování a byla jsem potěšena, když bylo pro Srbsko před rokem mimo jiné zabezpečeno. Dle mého názoru jde o skutečně zásadní přispění k osobním kontaktům a rozšíření obzorů a v konečném výsledku k zaručení bezpečnosti v širším smyslu.
Některé výzvy, jimž Srbsko čelí, zde již byly zmíněny. Ráda bych dodala něco k výzvě reformy soudnictví. Ve zprávě o pokroku z loňského podzimu vypracované Komisí zaznělo znepokojení ohledně opětovných jmenování prováděných netransparentním způsobem, což ohrožuje zásadu nezávislosti soudnictví a vytváří vysoké riziko politického vlivu. To je jednoznačně klíčovou otázkou, pokud jde o právní stát.
Co se týče spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu, řekl pan Kacin včera večer Výboru pro zahraniční věci, že Srbsko nyní dělá naprosto vše, co je v jeho silách, aby vypátralo a zatklo zbývající dvě obviněné osoby a předalo je haagskému tribunálu; Serge Brammertz, hlavní žalobce, však ve svém projevu k Radě bezpečnosti OSN v září řekl, že Srbsko potřebuje překlenout mezeru mezi svým deklarovaným odhodláním k provedení těchto zatčení a účinností jeho skutečných operací v terénu. Nevidíme výsledky. Srbsko musí zaujmout aktivnější přístup k zatýkání jmenovaných osob na útěku, a tak se obávám, že mezera mezi rétorikou a realitou skutečně existuje a je nezbytně nutné ji uzavřít.
Franziska Katharina Brantner
(DE) Paní předsedající, i my jsme zastánci přistoupení západního Balkánu k Evropské unii a samozřejmě také přistoupení Srbska. Každá země je individuální, samozřejmě, avšak celá oblast je vnitřně propojená a jednání každé země v tomto regionu má zásadní vliv na úspěšnost procesu samotného.
V této souvislosti bych ráda ještě jednou podotkla, že pro nás proces přistoupení Srbska nemůže dále pokračovat bez definitivního signálu o ukončení od Mezinárodního trestního soudu a, jak právě řekla moje kolegyně, bez aktivnější a především efektivnější praktické spolupráce s příslušným soudem.
Vývoj se však ubírá i pozitivním směrem. Jedním příkladem bylo přijetí zákona o rovnosti žen a mužů, což nás velice potěšilo. Nyní chceme vidět to, že rychle dojde k jeho provádění, a vyzýváme Komisi, aby poskytla peníze na podporu tohoto procesu. Chce-li se tento region vnitřně sbližovat, potřebujeme také více možností veřejné dopravy uvnitř této oblasti. I v tomto ohledu vyzývám Komisi, aby poskytla více podpory a finančních prostředků v tomto regionu prostřednictvím nástroje předvstupní pomoci; jsme totiž přesvědčeni o tom, že zapotřebí je kontaktů mezi lidmi a nikoli pouze mezi vedoucími představiteli. Ty se velmi podpoří, pokud se usnadní mobilita lidí tohoto regionu.
Mobilita je také otázkou, kterou bych chtěla pouze rychle zmínit, než skončím, konkrétně ohledně poznávacích značek pro vozidla, které Bělehrad nadále vydává pro sedm regionů v severní části Kosova. Vyzýváme Bělehrad, aby konečně upustil od vydávání těchto poznávacích značek pro Kosovo.
Ryszard Czarnecki
(PL) Paní předsedající, Srbsko je evropská země. Srbsko je součástí evropských dějin. Srbsko je součástí evropské kultury. Srbsko není pouze součástí geografie Evropy. Srbsko proto musí být součástí politické mapy Evropy, a tak nehledejme záminky k prodloužení cesty Srbska do Evropské unie. Mám dojem, že EU tuto zemi někdy odbývala a existovala nerovnost mezi zacházením s určitými zeměmi na Balkáně a Srbskem. Musíme s touto nerovností skoncovat jednou provždy. Nehledejme záminky - a zdůrazňuji to ještě jednou - k prodloužení cesty Srbska do Evropské unie. Srbský národ již udělal dost pro to, aby mu bylo uděleno místo mezi národy Evropy co nejdříve.
Bastiaan Belder
(NL) Paní předsedající, v současné době hospodářská krize v Srbsku a na západním Balkáně vrcholí. Tato nejistá situace s sebou nese nebezpečí obnoveného vzestupu populistických a nacionalistických nálad. Pane komisaři Füle, není na čase, abychom zřídili rozvojový fond pro západní Balkán po vzoru poválečného Marshallova plánu?
Pane komisaři, mám pro vás ještě další otázku. Včera jsem byl zasvěcenou osobou informován o potenciálním novém ohnisku napětí v Srbsku. Jde o aktivity radikálních islámských sil v Sandžaku. Jedno ze jmen, která v této souvislosti kolují, je jméno regionálního muftího, pana Zukorliće. Jaké konkrétní informace má Evropská komise o této záležitosti a jaká protiopatření Komise zvažuje?
Dimitar Stoyanov
(BG) Paní předsedající, desetitisíce Bulharů žijí na východě Srbska, v oblastech okolo Bosilegradu a Caribrodu. Jsou etnickou menšinou, která v Srbsku zůstala po skončení první světové války.
Nebylo by příliš daleko od pravdy říci, že patří k nejchudším lidem v Evropě. Nejenže s tím srbská vláda vůbec nic neudělala - jako například investice, alespoň malé oživení ekonomiky tohoto regionu, ale loni v listopadu, bez jakéhokoli vysvětlení a v rozporu se svými mezinárodními závazky, zastavila skupinu bulharských občanů, kteří chtěli pomoci dětem tohoto regionu přijíždějícím se do Bulharska učit.
Připomněl bych představitelům srbské vlády, že volný pohyb osob a otevřené hranice jsou základní hodnotou Evropské unie. A dokud se o ní nepoučíte a nebudete ji používat, není zde pro vás místo.
Elmar Brok
(DE) Paní předsedající, paní Győriová, pane komisaři, dámy a pánové, rád bych poděkoval panu Kacinovi za to, co předložil. Jeho zpráva je ukázkovým případem k hlasování "pro".
Myslím si, že, pokud jde o všechny otázky, v nichž Srbsko nadále kritizujeme, pokud jde o všechny příkazy k vnitřním reformním procesům, veškerou nutnost spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY), otázky související s bojem proti korupci, jež je právě v Srbsku obzvláště rozsáhlá, s aktivitami mafie, které ovlivňují hospodářský život, boj týkající se tohoto všeho je zapotřebí v průběhu let vybojovat; to je podmínka pro Srbsko a jeho pokračování pozitivním proevropským směrem k členství v Evropské unii, jak bylo závazně slíbeno v Soluni, a my tento slib musíme dodržet.
Chtěl bych však říci i to, že je nezbytné se Srbskem spolupracovat. Stačí pouze nahlédnout do dějin tohoto regionu, abychom zjistili, že trvalý mírový vývoj je možný pouze tehdy, bude-li na palubě i Srbsko, a že proto na Srbsko musíme pohlížet nejen jako na žadatele o budoucí členství v Evropské unii, ale také jako na nezbytného strategického partnera v rozumném vývoji celého regionu a že bychom z tohoto důvodu měli být zdrojem povzbuzení a že bychom se Srbskem neměli jednat hůře než se státy, jež jsou členskými státy Evropské unie nebo které již za sebou mají dlouhý úsek cesty k přistoupení, z jakýchkoli historických důvodů, ať již jsou dlouhodobé či krátkodobé. Vzhledem k odvaze, s níž prezident Tadić bojoval a bojuje za evropský směr a k tomu, jak je v Srbsku angažovaný, je naprosto nutné, abychom tyto politické síly podporovali a dodávali jim odvahu, aby byly schopny ukázat svým obyvatelům, že cesta do Evropy, nikoli cesta nacionalistická, je tou správnou cestou i pro lidi.
Z tohoto důvodu bych rád vyzval všechny, a především členské státy, aby s ratifikačním procesem rychle hnuly kupředu a tímto způsobem vyslaly signál, že kroky, které Srbsko činí směrem k Evropě, je nutné podporovat, abychom mohli dosáhnout bezpečnosti v tomto regionu z dlouhodobého hlediska.
Hannes Swoboda
(DE) Paní předsedající, před několika dny jsem byl v Chorvatsku a nikdy se tam tolik nemluvilo o Srbsku jako v posledních dnech, a výslovně ve velmi pozitivním smyslu, přesně kvůli tomu, co říkal pan Brok - ty statečné kroky, které pan Tadić učinil společně s prezidentem Josipovićem - a jsem si rovněž vědom toho, že místopředseda vlády Đjelić se v tomto ohledu intenzivně angažuje - jsou významnými kroky směrem k Evropě. Toto jsou prvky regionální spolupráce, avšak regionální spolupráce s velkým politickým i humanitárním významem. Je tudíž velmi důležité - a v tomto ohledu plně podporuji, co pan Brok a další poslanci řekli - abychom podporovali Srbsko v tom, aby takové kroky nadále činilo.
Toto se samozřejmě vztahuje i na vztahy s Bosnou a Hercegovinou. Všichni víme, jak důležité je, aby se Srbsko pozitivně angažovalo - a totéž platí i pro Chorvatsko - aby tato země držela pospolu a rovněž provedla náležité reformy. V tomto ohledu je zde Srbsko skutečně velmi odvážné a to je naprosto zásadní pro regionální spolupráci.
Jedním rozhodujícím prvkem, který si přesto přeji nadnést, je spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY). Samozřejmě jsem pozval pana Brammertze, aby se zúčastnil pracovní skupiny Výboru pro zahraniční věci, které předsedám. V této oblasti nejsme zcela spokojeni - lze udělat více. Naše výzvy v tomto ohledu nebyly skutečně splněny. Rád bych proto požádal všechny, aby nadále vyvíjeli tlak, aby k tomu došlo.
Jak již řekla paní Koppová, toto není pouze otázka pro Evropu. Srbsko musí na těchto otázkách pracovat také pro Srbsko samotné. Stejně jako proběhla omluva ve Vukovaru, která bezpochyby vstoupí do dějin této země, musí rovněž pokračovat i boj proti těm, kdo spáchali závažné zločiny.
Anna Ibrisagic
(SV) Paní předsedající, nemůžeme si nevšimnout, že Srbsko v poslední době udělalo obrovský pokrok. Dovolte mi uvést několik příkladů: úspěšné dokončení procesu vízové liberalizace, regionální spolupráce v oblastech dopravy i energetiky, politická vůle přispívat k procesu usmiřování v tomto regionu a nové politické vedení, což bylo nejzjevnější při návštěvě prezidenta Tadiće v Srebrenici a Vukovaru.
Všechny tyto věci demonstrují nejen dobré vedení konkrétních jedinců a obrovskou touhu Srbska přiblížit se členství v EU, ale také rozhodnutí ze strany Srbů vybrat si právě takovéto vedení.
Těší nás tudíž, že Dohoda o stabilizaci a přidružení mezi EU a Srbskem je nyní na světě a že Srbsku vysíláme jasné signály s cílem ukázat, že vidíme výsledky jeho úsilí a že Srbsko má v rodině EU své místo.
Nepochybně zůstávají mnohé výzvy: boj proti organizovanému zločinu, pokračující právní reformy a nalezení řešení otázky menšin. Většina těchto problémů se však netýká jen a pouze Srbska, ale sdílí je také ostatní balkánské země.
Je zde však jedna otázka, která je dosti jedinečná a kterou je v tomto kontextu zapotřebí zmínit, a sice spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu. Politická vůle v srbské vládě existuje. Existuje také vědomí skutečnosti, že je nutné s tribunálem spolupracovat. Doufejme tedy nyní, že Ratko Mladić bude brzy zpět v Haagu.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Paní předsedající, mám jednu minutu, abych zdůraznila, jak důležité je, abychom dokončili skladbu Evropské unie členstvím Srbska, které, jak doufám, může být potvrzeno letos na základě významného pokroku, jehož tato země dosáhla. Tento pokrok byl oceněn Radou v jejím rozhodnutí pokročit s procesem přistoupení a Parlamentem ve zprávě pana Kacina, jemuž blahopřeji.
V této jedné minutě rovněž musím zdůraznit, že odlišné postoje ke Kosovu v rámci Evropské unie podnítily Srbsko k tomu, aby přijalo jasný závazek k Evropě, což je zásadní pro upevňování míru a demokracie na Balkáně a pro dosažení konstruktivního přístupu k regionální integraci, jak prokázalo zasedání na vysoké úrovni konané v Sarajevu 2. června za španělského předsednictví.
Doufám, že Srbsko má plnou podporu EU pro provedení reforem, které potřebuje v oblastech soudnictví, boje proti korupci a vnitroregionálního dialogu.
Eduard Kukan
Paní předsedající, velice rád vidím, že Srbsko prokázalo silné odhodlání a dosáhlo podstatného pokroku v integračním procesu. Uzavření Dohody o stabilizaci a přidružení a její provádění jsou dalšími důležitými kroky na této cestě.
Srbská vláda by měla být pochválena za opatření, jež byla přijata, aby se dospělo do této fáze. Jsem si jist, že Dohoda o stabilizaci a přidružení přinese této zemi konkrétní hospodářské a obchodní výhody v oblastech, jako jsou životní prostředí, energetika, doprava a mnohé další. Dohodu doposud ratifikovalo třináct zemí. Doufám, že její ratifikace Evropským parlamentem povzbudí i zbytek k brzkému uzavření tohoto procesu.
Jak Srbsko, tak EU však stále ještě čekají další výzvy. Je zapotřebí, aby se Srbsko zavázalo k plné spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii s cílem postavit zbývající válečné zločince před soud. Je zde také naléhavá potřeba pokročit v boji proti korupci a organizovanému zločinu a potřeba dalších reforem v odvětvích spravedlnosti a veřejné správy. Srbský parlament rovněž musí opustit praktiky prázdných mandátů a svévolného přidělování parlamentních křesel.
Konečně, dialog mezi Srbskem a Kosovem, alespoň doufám, se dostane do těch správných kolejí a zaručí obyčejným lidem lepší vyhlídky na budoucnost. Evropský parlament byl vždy silným zastáncem integrace západního Balkánu. Srbsko je její klíčovou součástí s tímto závazkem ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Emine Bozkurt
(NL) Paní předsedající, toto je důležitý moment pro stabilitu na Balkáně. Srbsko jasně ukázalo, že se rozhodlo ve své práci směřovat k evropské budoucnosti. Bude však muset pracovat velmi tvrdě, aby toho dosáhlo. Na cestě k možnému členství v EU však leží řada kamenů úrazu. Navíc poslední dva podezřelí ICTY, Goran Hadžić a Ratko Mladić, stále ještě nebyli zatčeni. Bohužel, jak zjevně vyplývá ze zprávy hlavního žalobce Brammertze, Srbsku se nepodařilo přesvědčit mezinárodní společenství, že vyvíjí při pátrání po těchto zločincích maximální možné úsilí.
Podle názoru pana Brammertze namísto toho, aby udělala pro zatčení těchto podezřelých naprosté maximum, srbská vláda ve skutečnosti zatím neudělala více než holé minimum, jež se od ní vyžaduje. My však od srbské vlády potřebujeme jednoznačné a sjednocené poselství. Podobně je důležité, aby Evropská komise byla připravena vyvinout mnohem větší tlak. Je také důležité, aby práva žen a homosexuálů zůstala na předním místě srbské agendy. Očekávám od Srbska, že nasadí všechny páky, aby umožnilo otevřený proces.
Kinga Gál
(HU) Paní předsedající, paní Győriová, pane komisaři, nejprve bych ráda pogratulovala zpravodaji i stínovému zpravodaji za to, že v tomto textu dosáhli přiměřených kompromisů a vypracovali dobrou zprávu. Loni Srbsko učinilo významné kroky směrem k integraci v mnoha ohledech, k nimž tato zpráva také přihlíží, a tak bych ráda zmínila pouze několik bodů.
Jedním z nich je otázka bezvízového cestování, kterou by srbské orgány měly brát velmi vážně, a v budoucnu by měly udělat vše, co je v jejich silách a doporučit občanům, aby této příležitosti nezneužívali, neboť jinak by byl přístup k evropským vyhlídkám pro mladé lidi v budoucnu zhoršen, neboť toto bezvízové cestování - které jsme vždy podporovali - je přesně o tom, že mladé generace se připojí a uzavřou mezeru mezi jejich zemí a Evropou; s tímto si nelze zahrávat. Současně musí Srbsko učinit okamžitý pokrok ve spolupráci s mezinárodním tribunálem a musí předvést výsledky v jednáních s Kosovem.
Co bych však ráda zdůraznila, je otázka práv menšin uvedená v kodaňských kritériích. Těší mě, že zpráva věnuje těmto záležitostem pozornost ve správnou dobu, neboť Srbsko musí pokračovat ve svých činnostech v této oblasti: zákony o statutu Vojvodiny a o národních radách musí být uvedeny do praxe způsobem, který umožní ve skutečnosti uplatňovat jejich účinek. Evropská unie se však musí poučit z přistoupení z let 2004 a 2007, která tyto ...
(Předsedající řečnici přerušila)
Elena Băsescu
(RO) Paní předsedající, rozhodnutí Rady zahájit postup pro ratifikaci Dohody o stabilizaci a přidružení povzbudí Srbsko, aby pokračovalo ve svých reformách s cílem splnit kodaňská kritéria. Vstup této dohody v platnost otevře obchod mezi EU a Srbskem a nabídne reálné vyhlídky na přistoupení.
Podařilo se již dosáhnout významného pokroku, zejména ve spolupráci s misí EULEX, v oblastech reformy soudního systému a boje proti korupci. Zároveň jsem přesvědčena, že odmítnutí uznat nezávislost Kosova nesmí stát v cestě euroatlantických snah Srbska. Nejdůležitější je, že srbská vláda ukázala svou připravenost vést nový dialog s Kosovem pod záštitou EU.
Ráda bych se také zmínila o klíčové roli, kterou Srbsko hraje v zajišťování míru na Balkáně. V tomto ohledu si myslím, že je výsostně důležité pokračovat v politice otevřených dveří vůči všem zemím na západním Balkáně. Rumunsko upřímně podpořilo rozšíření tohoto regionu směrem k EU a NATO, se zvláštní zmínkou o Srbsku.
Na závěr bych chtěla zdůraznit, že úsilí a aspirace této země musí být evropskými státy uznány a současně podpořeny. Je naší povinností podpořit naše partnery na Balkáně v pokračování po euroatlantické cestě, kterou si již zvolili.
Andrey Kovatchev
(BG) Paní předsedající, paní Győriová, pane komisaři, nejprve bych rád poděkoval zpravodaji, panu Kacinovi, k znamenité práci, kterou na této zprávě odvedl. Budoucnost Srbska a západního Balkánu je v Evropské unii. Jsem přesvědčen o tom, že historické chyby a křivdy, které Balkán postihly v posledním století, lze překonat pouze cestou evropské integrace.
Naším společným cílem je změnit současné hranice z linií oddělujících na linie sjednocující. Nemělo by záležet na tom, na které straně hranice občané žijí, bez ohledu na jejich etnickou příslušnost: ať už jsou v Niši nebo v Kalotině, v Caribrodu nebo v Sofii, v Prištině nebo v Leskovaci, evropská integrace je jedinou cestou ke stabilitě, bezpečnosti a prosperitě pro srbské občany i jejich sousedy.
Zpráva pana Kacina zahrnuje aspekty toho, čeho bylo v Srbsku již dosaženo a co ještě zbývá udělat. Srbsko má na své cestě k integraci naši podporu a bude ji mít i nadále. Avšak ti z nás z východní Evropy mohou dát našim srbským přátelům nějaké užitečné rady, abychom jim zabránili v opakování našich chyb.
Jednou takovou radou by bylo otevřít spisy represivního komunistického systému v Jugoslávii. V Bulharsku máme hořkou zkušenost s tím, co odkládání otevření těchto spisů způsobuje. Bývalé tajné služby jsou úzce spojeny s korupcí a organizovaným zločinem v regionu. Gratuluji Srbsku k jeho pokusům omezit vliv komunistických struktur ve své vládě. Budoucnost demokratické země by neměla být ovládána její totalitní minulostí.
My ve východní Evropě jsme si zcela vědomi manipulace ze strany bývalých komunistů, kteří dělají vše, co je v jejich silách, aby prezentovali své činnosti tak, že jsou na obranu národního zájmu. Nenechte se zmást. Jediné, co je zajímá, jsou jejich vlastní zájmy.
Kdokoli má ve své moci minulost, má v moci také budoucnost. Otevření spisů komunistických tajných služeb bude jasným signálem Evropě, že Srbsko se chce rozloučit s režimem, který je po desetiletí odřízl od Evropy. Občané bývalé Jugoslávie mají právo znát své nejnovější dějiny.
Přeji Srbsku úspěch na jeho cestě k evropské integraci, v níž má naši podporu. Těšíme se, že ho uvidíme v evropské demokratické rodině.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Paní předsedající, rád bych na úvod poděkoval zpravodaji za jeho vynikající práci a za text o Srbsku, který předložil. Podpis Dohody o stabilizaci a přidružení EU-Srbsko je klíčově důležitou událostí jak pro Srbsko, tak pro Evropskou unii. Nyní je další fází, dalším důležitým krokem získat status kandidátské země. Jsem přesvědčen, že bychom o tomto měli rozhodnout příští rok v prosinci. Nezapomínejme, že rok 2011 je pro Srbsko rokem předvolebním - parlamentní i místní volby se mají konat v březnu 2012.
Ti z nás, kteří měli včera možnost poslouchat místopředsedu vlády Đjeliće ve Výboru pro zahraniční věci, byli svědky horlivosti a odhodlanosti Srbska vynaložit maximální úsilí s cílem splnit evropská kritéria a předběžné podmínky. Byli jsme také svědky pozitivního a konstruktivního postoje Srbska a srbské vlády k nezbytnému dialogu s Prištinou. Musíme Srbsko podporovat.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Paní předsedající, vzhledem k závěrům Rady ohledně pokroku dosaženého Srbskem v oblastech reforem bychom této zemi měli pogratulovat, některé věci nám však bohužel dělají starosti. Zatímco Srbsko činí kroky směrem k Evropské unii, v určitých oblastech je třeba vyvinout obrovské úsilí, zejména ve zlepšení obchodního prostředí v Srbsku. Zkušenost litevských investorů vznáší důvodné otázky týkající se obchodního prostředí a ochrany investic v Srbsku. Srbská vláda obvinila litevské společnosti, které investovaly 34 milionů EUR, z neplnění závazku a v rozporu s dohodou mezi Srbskem a Litvou stanovící podporu investic a vzájemnou ochranu ukončilo privatizační smlouvu. Srbsko musí nalézt prostředky pro zajištění transparentnosti a předvídatelného prostředí pro podnikání a zabývat se byrokratickými omezeními, právní nejistotou a podobnými otázkami. Je samo sebou, že podporujeme srbské cíle integrace do Evropské unie a doufáme, že Srbsko bude tyto problematické otázky řešit.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Paní předsedající, paní Győriová pane komisaři Füle, neukončujeme pouze určitý proces, ale doufám, že budeme schopni i letos zahájit přístupová jednání, vzhledem k tomu, že Srbsko v poslední době dosáhlo mnohého. Rád bych se zmínil o skutečnosti, že sám hlavní žalobce Brammertz považuje spolupráci s mezinárodním tribunálem v Haagu za dokonalou. Dlouhou dobu to bylo citlivou otázkou. To samé platí pro partnerství s NATO, a co považuji za obzvláště důležité v případě západního Balkánu, je, že Srbsko má chvályhodnou politiku týkající se menšin, z níž by si mohly vzít příklad mnohé členské státy EU, neboť širokosáhlá kulturní autonomie, která je zjevná ze skutečného fungování rad různých národních menšin, garantuje pokračující existenci těchto menšin. Dále je mimořádně důležitý pokrok v otázce Kosova, což je emočně vysoce komplikovaná a složitá otázka, avšak Srbsko se ubírá po velmi dobré cestě ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Ivo Vajgl
(SL) Paní předsedající, zpráva mého kolegy, pana Kacina, je rovnou měrou realistická i povzbudivá.
Plná integrace Srbska do Evropské unie je v zájmu stability a bezpečnosti. Jeho integrace bude rovněž znamenat odstranění - nebo učinění důležitého kroku k odstranění -- šedé zóny v jihovýchodní Evropě.
Podporuji Srbsko a jeho strategické síly, o nichž nás místopředseda vlády Đjelić informoval.
Klíče jsou v rukách Srbska a Srbsko musí splnit podmínky. Mohla by to být také příležitost předat srbské veřejnosti poselství, že generál Mladić by měl být pro srbský národ zdrojem hanby, nikoli hrdosti.
Rád bych zdůraznil, že vítám všechny kroky přijaté srbskou vládou a srbskou veřejností směřující k vybudování dobrého sousedství. Současně však musím podotknout, že hranice je jednou z klíčových otázek, když jde o sousedské vztahy.
Ulrike Lunacek
(DE) Paní předsedající, i já bych ráda vyjádřila svou podporu přistoupení Srbska k Evropské unii a myšlence, že srbští lidé mají budoucnost ve společné Evropě, stejně jako západní Balkán jakožto celek. Osobně také dám zelenou Dohodě o stabilizaci a přidružení, ačkoli musím současně zdůraznit, že spolupráce Srbska s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY) stále není taková, jaká by být měla. Doufám také, že na tomto plenárním zasedání bude většina pro náš pozměňovací návrh a že slova pana Brammertze budou dál platit i v budoucnu.
Ráda bych poděkovala panu Kacinovi za jeho zprávu a za jeho místy velmi pozitivní referování o pokroku, jehož sev Srbsku dosáhlo, a současně o těch prvcích, kde stále přetrvávají problémy.
Nyní se zaměřím na vztahy s Republikou Kosovo. Jako zpravodajka tohoto Parlamentu pro Kosovo apeluji na srbskou administrativu. Velmi pozorně jsem sledovala, co včera říkal místopředseda vlády Đjelić, když uvedl, že ochota uzavřít tuto historickou dohodu zde je, ale že je také nutné jasně prohlásit, že dialog mezi Republikou Srbsko a Republikou Kosovo ...
(Předsedající řečnici přerušila)
Jaroslav Paška
(SK) Paní předsedající, na úvod bych rád vyslovil podporu podepsání asociační dohody se Srbskem.
Srbsko bylo a stále je vlivnou balkánskou zemí. Občané této země však již dlouhá léta doplácí na chyby svých politických lídrů, kteří svými hazardními rozhodnutími zemi dostali zemi do složité politické situace. Pokud však chceme politické poměry na Balkáně dlouhodobě stabilizovat, musíme mít otevřené a korektní vztahy se všemi zeměmi tohoto regionu.
Srbsko pro nás proto musí být stejně váženým partnerem jako další stabilní země tohoto regionu, abychom prostřednictvím otevřeného dialogu a dobré spolupráce pomohli obyvatelům této země co nejdříve a co nejlépe se integrovat do společenství svobodných, demokratických evropských zemí.
Krisztina Morvai
(HU) Paní předsedající, jako pro Maďarku je pro mě maďarské předsednictví velkým potěšením a přeji Radě co nejvíce úspěchů; přesto ve mně tyto projevy o přistoupení Srbska k EU vyvolaly mírný pocit smutku a pocit, že zde něco chybí. Důvodem je absence jakékoli zmínky o mimořádně hrubém porušení lidských práv spáchaném na našich maďarských spoluobčanech ve Vojvodině, a chtěla bych se zeptat, zda maďarské předsednictví nebo Komise mají povědomí o zprávách lidskoprávních organizací a zprávách pozorovatelů, zaprvé v případě mladých mužů z obce Temerin. Případ mladých mužů z obce Temerin je ukázkou flagrantního porušení lidských práv spáchaného uložením přehnaně tvrdého trestu ve výši celkem 61 let za mřížemi pro pět mladých mužů za hospodskou rvačku, který musí vykonat v podmínkách třetího světa, mučeni a vystaveni nelidskému, krutému zacházení. K tomu se přidává skutečnost, že současně ty nejbrutálnější zločiny spáchané proti Maďarům nejsou vyšetřovány. Víte ...
(Předsedající řečnici přerušila)
Andreas Mölzer
(DE) Paní předsedající, narozdíl od názoru těch zastánců EU, kteří mají na očích růžové brýle, podle mě přistoupení k Unii samo o sobě nestačí k vyřešení všech konfliktů jen tak. Zejména co se týče žadatelského státu Turecka, je vidět, že EU používá dvojí metr. Srbsko je konec konců připraveno zahájit jednání s Kosovem, přestože postoj EU je evidentně rozporuplný: v Bosně mají být mnohočetné etnické skupiny nuceny k multikulturnímu státu, zatímco v Kosovu se považuje za legitimní, aby se jediná etnická skupina od státu osamostatnila.
Nejenže Srbsko vyslovilo ochotu jednat s Kosovem, ale také se omluvilo za genocidu v Srebrenici. Přesto, navzdory tomu, je Bělehrad nadále viněn z toho, že náležitě nespolupracuje s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu. Porušování lidských práv v Turecku, kde pouhá diskuse o arménské genocidě stačí k potrestání, je však zjevně něčím, co lze přehlížet.
Obvinění vznesená proti kosovskému premiérovi Thaçimu z obchodování s lidskými orgány rovněž ukazují, že na válečné zločiny nelze pohlížet jednostranně. Tato obvinění se musí plně vyřešit. Pro přistoupení k EU je velmi důležité, aby Srbsko a Kosovo nejprve vyřešily vlastní spory.
Victor Boştinaru
Paní předsedající, Dohoda o stabilizaci a přidružení se Srbskem představuje další významný krok v procesu integrace směrem k EU učiněný Srbskem. Hovoříme o zemi, která v posledních letech již dosáhla působivého pokroku, a já si myslím, že další politická a hospodářská integrace na základě Dohody o stabilizaci a přidružení udělí konečný impuls, který Srbsko potřebuje na své cestě směrem k EU.
Vzhledem k důležité roli, kterou Srbsko hraje na západním Balkáně, bude mít Dohoda o stabilizaci a přidružení pozitivní vliv nejen na EU a na Srbsko, ale také na tento region jako celek posílením jeho bezpečnosti, stability a rozvoje, stejně jako položením pevných základů pro proces rozšíření na západním Balkáně.
Doufám, že poté, co dostane zelenou od Evropského parlamentu, bude moci být proces s Dohodou o stabilizaci a přidružení uzavřen co nejdříve. Požádal bych proto členské státy, aby zajistily, že proces ratifikace proběhne tak hladce a rychle, jak jen to bude možné.
Jarosław Kalinowski
(PL) Paní předsedající, spolupráce s našimi evropskými sousedy je základním prvkem politiky EU. Srbsko, podobně jako všechny země na Balkánském poloostrově, je velmi specifickým případem. V důsledku rozpadu Jugoslávie v 90. letech 20. století a válek, které se tam vedly, tyto země dodnes zápolí s hospodářskými a politickými problémy. Úlohou evropské unie je tyto země podporovat a pomáhat jim. Historie nás naučila, že politická situace v daném regionu má vliv na celý kontinent a že všichni pociťujeme její důsledky ještě dlouho.
Evropa do určité míry nese částečnou odpovědnost za události, jež se odehrály. Z tohoto důvodu máme vůči těmto zemím ještě větší morální závazek a dohody, o nichž dnes hovoříme - spolupráce ve všech oblastech a opatření k usnadnění života pro občany těchto zemí -, jsou zásadní, nejen proto, abychom zajistili, aby se tato historie neopakovala.
Zoran Thaler
(SL) Paní předsedající, dnešek opět ukázal, že demokratické a evropské Srbsko má v Evropské unii mnoho spojenců.
Je fakt, že pouze demokratické a proevropské Srbsko má šanci dohnat dvacetileté zpoždění v rozvoji demokracie, hospodářství a kvality života svých občanů.
Srbská demokratická vláda a prezident Tadić si zaslouží naši podporu. Srbsko je klíčové pro stabilitu na Balkáně. Moderní, evropské Srbsko zde má významnou odpovědnost.
Má především odpovědnost zajistit stabilní, evropskou, mírovou a lepší budoucnost pro svého souseda, Bosnu a Hercegovinu, a zadruhé dospět k historickému kompromisu se sousedním albánským národem.
Současná srbská vláda k oběma těmto cílům směřuje, a tak s ní spolupracujme a podpořme její cíle.
Andrzej Grzyb
(PL) Paní předsedající, pan komisař Füle řekl, že je plně v rukou Srbska, zda si správně vybere. Nepochybně tomu tak je, avšak zároveň si musíme být vědomi toho, že - a my jako nové členské státy to víme - tento proces by měl být posílen. Srbsko učinilo správnou volbu podpisem Dohody o stabilizaci a přidružení. Zavázalo se k provedení řady nepochybně náročných reforem. Jako Evropský parlament musíme tyto reformy posílit, neboť nejen vláda, ale především společnost musí učinit tuto správnou evropskou volbu. Když jsem pozoroval ústavní referendum, říkal jsem Srbům a říkal jsem svým evropským kolegům: "Podívejte se na Bělehrad a tyto lidi, Srby - jsou to Evropané, a my bychom jim měli pomoci na cestě k reformám.". Jsem přesvědčen o tom, že vše, co se děje v procesu směřujícímu k ratifikaci Dohody o stabilizaci a přidružení, stejně jako usnesení Evropského parlamentu, může Srbsku na jeho cestě do značné míry pomoci.
Štefan Füle
člen Komise. - Paní předsedající, rád bych poděkoval váženým poslancům za tuto bohatou rozpravu, která prokázala konstruktivní podporu této Sněmovny vůči procesu evropské integrace Srbska. Podpora poskytnutá Parlamentem ratifikačnímu procesu Dohody o stabilizaci a přidružení je pro Srbsko důležitým signálem a přispěje k zintenzivnění jeho úsilí na cestě směřující k Evropské unii.
Dovolte mi stručně se zaměřit na některé otázky, jež byly během rozpravy vzneseny. Nejprve k panu Belderovi, pokud jde o Sandžak, mluvil bych spíše o politizaci otázky muslimského zastoupení než o nárůstu radikálního islamismu. V tomto kontextu se těšíme na další volby do Bosňácké národní rady letos v dubnu, které by měly být mírumilovné a inkluzivní a pomohou podpořit dialog a zabránit radikalizaci.
K otázce týkající se rozvojového fondu, vedeme úzký dialog se Srbskem a dalšími zeměmi v oblasti západního Balkánu o tom, jak nástroj předvstupní pomoci nejlépe využít a jak ještě zvýšit jeho účinnost. Probíhají úvahy ohledně podpory pro technologický rozvoj.
Pokud jde o otázku paní Morvaiové, rád bych řekl, že lidským právům a také ochraně práv menšin věnujeme zvláštní pozornost. Napíšu jí ohledně jednoho konkrétního případu, o němž se ve svém projevu zmínila.
Osobně jsem velmi povzbuzen seriózním a konstruktivním přístupem Srbska k současné fázi procesu rozšíření. Tam, kde jsme včera mluvili o obavách, mluvíme dnes o tom, že Srbsko je na správné cestě, pokud jde například o řešení důležité otázky soudní reformy. To je dobrý základ pro to, aby Srbsko plně využilo integrační potenciál, který rok 2011 nabízí.
Enikő Győri
Paní předsedající, pane Deliæ, pane komisaři, dámy a pánové, mnohokrát vám děkuji za tuto skvělou rozpravu. Zazněly zde vynikající postřehy o vynikající zprávě a skutečnost, že většina zde vznesených otázek byla v této zprávě obsažena, mi dokázala vynikající kvalitu této zprávy; jsem proto přesvědčena, že toto byl vynikající základ pro diskusi.
Vy všichni jste potvrdili, že zde nejde o dokončený proces, ale spíše o jeden začátek. Po tomto začátku jsem přesvědčena, že všechny otázky, které jste i vy vznesli v této rozpravě, budou diskutovány. Podařilo se dosáhnout výrazného pokroku, a díky tomu jsme dospěli do bodu, v němž se v rámci tohoto procesu nacházíme; stále je však zapotřebí hodně udělat. Vy sami jste vznesli velké množství otázek, například prohloubení demokracie, uprchlíci, rozvoj podnikatelského prostředí, problémy související s bezvízovým cestováním nebo situace menšin.
Slyšeli jsme, že v politice pro menšiny v Srbsku byl učiněn významný krok vpřed, jak rovněž uvedl pan Tabajdi, avšak zároveň platí kodaňská kritéria a Komise k tomu obrátila pozornost. Toto je pro nás důležitý ukazatel a budeme jej pozorně sledovat v každém kroku a každém hodnocení, jež učiníme.
Zaznělo rovněž, že situace je křehká. S tím naprosto souhlasím a je to také důvodem, proč je obzvláště důležité, abychom Srbsko povzbuzovali k pokračování v této cestě. Zdůraznili to i pan Brok a pan Swoboda. Dle mého názoru je nejpodstatnější, jak také zmínila paní Nicolaiová, že jde o rozhodnutí učiněné Srbskem o jeho vlastní vůli; že Srbsko je zavázáno Evropské unii a členství v EU, a my tomuto procesu budeme pomáhat všemi možnými prostředky. Považuji skutečnost, že se pro tuto cestu rozhodli ze své vlastní vůle, za záruku toho, že Srbsko přijme všechna nezbytná opatření. Jsem pevně přesvědčena, paní předsedající, že po této bohaté rozpravě bude Parlament s Dohodou o stabilizaci a přidružení souhlasit.
Jelko Kacin
Paní předsedající, dnešní plodná rozprava nejlépe ilustruje živý zájem o Srbsko a podporu této zemi zde v Evropském parlamentu a v ostatních evropských orgánech.
Mezi všemi těmi problémy, které zdědilo z válek 90. let 20. století, je nyní Srbsko především v procesu pokládání základů pro právní stát.
Reforma soudnictví, která začala v roce 2009, zůstává v mnoha ohledech nekompletní, avšak to vyžaduje systematickou nápravu.
Právní stát je klíčovým kodaňským kritériem. Je zapotřebí, aby Srbsko zajistilo nezávislost, kompetentnost a účinnost svých soudních orgánů, aby zabezpečilo právní jistotu a hospodářský rozvoj.
Vítáme nedávné snahy Bělehradu o pochopení těchto výzev. Restituce, tedy navrácení zkonfiskovaného majetku, a ochrana soukromého vlastnictví, je jedním prvkem.
Těším se na příjezd řečníka ze srbského Národního shromáždění, který navštíví Evropský parlament již tento měsíc. Potřebujeme posílit roli a odpovědnost srbského parlamentu a všech jeho členů.
Potřebujeme také být lepší v přilákání srbské opozice, která na sebe musí vzít větší odpovědnost za úspěch srbského integračního procesu.
Předložení odpovědí srbské vlády na dotazník Evropské komise, který premiér Cvetković odevzdá panu komisaři Fülemu tento měsíc, bude historickým krokem pro srbský stát a pro všechny jeho občany.
Jsem přesvědčen, že tento krok bude mimořádně významný a úspěšný, a proto také přeji maďarskému předsednictví co nejvíce úspěchů v podpoře proevropských sil v Srbsku.
Vím, že Úřad pro evropskou integraci při srbské vládě, který řídí paní Milica Delevićová, odvádí vynikající práci, a díky tomu spolupráce nebude obtížná.
Navíc dnešní přítomnost pana Boža Đjeliće, místopředsedy srbské vlády a ministra pro vědu, je důkazem živého zájmu srbské vlády o naši práci a o budoucnost Srbska v Evropské unii.
Na závěr bych vám rád předal jednu myšlenku.
Před méně než třemi lety bylo Srbsko na pokraji dobrovolně přijaté izolace. Dnes již toto nebezpečí pominulo a Srbsko je rozhodně na cestě směrem k Evropské unii. Jakým tempem bude postupovat, to záleží pouze na Srbsku samotném.
Tímto usnesením Srbsko povzbuzujeme na jeho historické cestě a vysíláme Srbsku jasné poselství, že oceňujeme jeho úspěchy a uznáváme všechny výzvy, jimž čelí.
Předsedající
Společná rozprava je ukončena.
Návrh usnesení o ukončení této rozpravy byl předložen Výborem pro zahraniční věci. Hlasování o něm se bude konat zítra ve 12:30.
Písemná prohlášení (článek 149)
Jiří Maštálka
Vítám a podporuji všechny kroky, které směřují k rychlé integraci Srbska do EU, neboť většina Srbů si tuto integraci přeje. Zároveň však připomínám, že valná část z těch nedostatků, jež jsou Srbsku vytýkány v návrhu usnesení EP, lze označit za důsledky předchozí dlouholeté destruktivní angažovanosti některých členských států EU na Balkáně a přímé agrese NATO proti Srbsku. Srbsko by mělo mít usnadněnou cestu do EU, neboť jeho členství není pro tuto zemi odměnou, nýbrž šancí pro EU přispět k vyřešení mnoha problémů, které přímo či nepřímo sama způsobila. Dále chci naléhavě upozornit na nutnost velmi obezřetného a vyváženého postupu ohledně národnostních menšin v Srbsku. Návrh usnesení EP přiznává "další aspirace albánské menšiny" v Srbsku a hovoří o respektování jejího "práva na provinční autonomii". Budou-li problémy menšin "řešeny" vytvářením kolektivního zákonodárství poskytujícího jim zvláštní práva, bude to "řešení" v konečném důsledku katastrofální pro daný stát, to platí nejen pro Srbsko. Jedinou cestou k zajištění práv příslušníků menšin je důsledné prosazování a ochrana individuálních lidských práv.
Csanád Szegedi
Maďarsko ratifikovalo Dohodu o stabilizaci a přidružení mezi EU a Srbskem 16. listopadu 2010. Maďarsko, které se v té době připravovalo na své funkční období v předsednictví EU, se nepoučilo ze své historické chyby, kdy mohlo podmínit přistoupení Rumunska oblastní autonomií pro domorodé maďarské menšiny Transylvánie. Následky této promarněné příležitosti jsou pociťovány dodnes: maďarské hřbitovy jsou odsvěcovány; v Transylvánii probíhá tichá genocida Maďarů. Prostřednictvím Dohody o stabilizaci a přidružení mezi EU a Srbskem musí Evropská unie a maďarské ministerstvo zahraničí posílit ochranu menšin. Na Evropskou unii je vyvíjen velký nátlak, aby se kandidátským zemím uzavíráním a urychlováním asociačních dohod ukázalo, že přistoupení k EU je dosažitelným cílem. Zatímco Jobbik podporuje například přistoupení Chorvatska jako země splňující kritéria, rozhodně se staví proti dalším, ukvapeným krokům směrem k Srbsku. Jako podmínka pro pokračování procesu přistoupení musí být stanovena daleko vyšší míra autonomie pro domorodou maďarskou menšinu žijící v Srbsku, včetně úplné regionální a kulturní autonomie. Nesmíme se také vzdát myšlenky umožnit lidem Vojvodiny vyjádřit svou vůli, pokud jde o jejich regionální status, prostřednictvím referenda, a určitou měrou tím zmírnit nesmazatelné škody způsobené Maďarům kvůli Trianonu.
(Zasedání bylo přerušeno v 10:25 a pokračovalo v 10:30)
