Eurooppa-neuvoston tulokset (Bryssel, 13. ja 14. maaliskuuta 2008) (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Eurooppa-neuvoston selonteosta ja komission julkilausumasta - Eurooppa-neuvoston tulokset (Bryssel, 13.-14. maaliskuuta 2008).
Janez Janša
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, maaliskuussa Eurooppa-neuvoston pidetty huippukokous alkoi Euroopan parlamentin puhemiehen, Hans-Gert Pötteringin, puheenvuorolla. Se loi hyvän perustan keskustelulle ja päätöksenteolle erittäin tärkeistä aihealueista, joita oli kolme: talouskasvun jatkuminen ja uusien työpaikkojen luominen, ilmastonmuutokseen reagoiminen sekä rahoitusmarkkinoiden vakauttaminen.
Kokouksessa tehdyissä kolmessa päätöksessä vedetään yhteen huippukokouksen saavutukset. Käynnistimme Lissabonin strategiasta kunnianhimoisen ja nykyaikaisemman kolmivuotisjakson, joka mahdollistaa paremman tasapainon yhtäältä ihmisistä ja ympäristöstä huolehtimisen ja toisaalta kilpailukykyisen, osaamiseen perustuvan markkinatalouden välillä. Toiseksi vahvistimme energia- ja ilmastonmuutospaketin hyväksymistä koskevat perusperiaatteet ja aikataulun. Kolmanneksi määritimme uusia toimenpiteitä rahoitusmarkkinoiden vakauttamiseksi.
Lissabonin strategian uudella jaksolla painotetaan ensisijaisesti uudistusten täytäntöönpanoa. Viime aikoina olemme usein havainneet virheellisiä käsityksiä, joiden mukaan vähittäismyyntihintojen nousu ja rahoitusmarkkinoiden epävakaus johtuisivat siitä, että Euroopan unionin taloudellinen perusta on heikko. Totuus on täysin päinvastainen: Euroopan talouden melko vakaa perusta selittää sen, että maailman rahoitusmarkkinoiden epävarmuus sekä raakaöljyn ja muiden kulutushyödykkeiden hinnat ovat vaikuttaneet vähemmän Euroopan unioniin, kuin mitä ne olisivat vaikuttaneet, jos Euroopan unionin taloudellinen perusta olisi heikko.
Katsotaanpa muutamia talouden tunnuslukuja. Julkisen talouden alijäämä Euroopan unionissa on laskenut yli puolella vuoden 2005 jälkeen. Julkinen velka on laskenut alle 60 prosenttiin. Talouskasvu oli melkein kolme prosenttia vuonna 2007. Työmarkkinoilla on 6,5 miljoonaa uutta työpaikkaa kahden vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna. Kyseiset tulokset ovat suurelta osin uudistetun Lissabonin strategian ansiota. Niiden ansiosta voimme olla hillitysti ylpeitä ja luottaa itseemme paremmin, mutta emme saa olla kuitenkaan omahyväisiä. Maailmantaloutta on yhä vaikeampi ennustaa, minkä vuoksi olisi todella väärin jäädä lepäämään laakereille ja keskeyttää uudistukset.
Lissabonin strategian toista jaksoa tai toista Lissabonin jaksoa käynnistäessään Eurooppa-neuvosto painotti sitä, että vuosina 2008-2010 meidän on suunnattava kaikki energiamme ensisijaisesti uudistusten täytäntöönpanoon. Saamme tukea yhdennetyistä suuntaviivoista, jotka pätevät edelleen, ja hyväksytyistä erityissuosituksista, joita noudattaen jäsenvaltiot voivat jatkaa kansallisia uudistusohjelmiaan ja toteuttaa niitä jopa nopeammin. Ensisijaiset painopistealueet pysyvät samoina: osaaminen ja innovointi, yritysten potentiaalin tukeminen, työmarkkinoiden nykyaikaistaminen sekä ilmastonmuutos ja energia.
Olemme määrittäneet konkreettisia toimenpiteitä kaikilla edellä mainituilla aihealueilla tunnustaen sen, minkä Francis Bacon neljä sataa vuotta sitten tiivisti sanoessaan, että tieto on valtaa. Tiedon merkitys on Euroopan yhteisössä nykyisin yhtä suuri tai jopa suurempi kuin hiilen merkitys menneinä aikoina. Tieto toimii talouskasvun, rakenteellisten mukautusten sekä yhteiskunnallisen osallisuuden katalysaattorina.
Tästä johtuen Eurooppa-neuvosto otti käyttöön ”viidennen perusvapauden” osaamisen ja innovoinnin alalla. Viides perusvapaus poistaa esteet osaamisen vapaan liikkuvuuden tieltä. Se lisää lahjakkaiden henkilöiden liikkuvuutta ja mahdollistaa pääsyn osaamiseen ja innovaatioihin, minkä pitäisi houkutella yhä useampia eurooppalaisia osallistumaan luoviin prosesseihin. Uuden Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustaminen, minkä Euroopan parlamentti vahvisti kaksi viikkoa sitten, luo myös uusia mahdollisuuksia hyödyntää Euroopan potentiaalia tutkimuksessa ja kehityksessä.
Etenkin pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi Euroopan unioni suunnittelee toimenpiteitä, joilla helpotettaisiin toimintaa sekä vauhditettaisiin yhtenäismarkkinoiden kehittymistä. Kun otetaan huomioon, että pienet ja keskisuuret yritykset työllistävät suurimman osan ihmisistä ja ovat merkittävä voimavara tutkimuksen ja kehityksen alalla, niiden tueksi on luotava asianmukaista lainsäädäntöä, helpotettava rahoituslähteiden saatavuutta sekä tehostettava innovaatioyhteistyötä.
Eurooppa-neuvoston kokouksessa painotettiin voimakkaasti Lissabonin strategian sosiaalista ulottuvuutta. Mielestäni sitä tuettiin voimakkaammin kuin koskaan aikaisemmin. Totesimme jälleen sen, kuinka tärkeää on panostaa henkiseen pääomaan. Opetuksen ja koulutuksen avulla voimme poistaa epätasa-arvoisuutta ja köyhyyttä, vähentää nuorisotyöttömyyttä, luoda uusia ja parempia työpaikkoja sekä helpottaa siirtymistä osaamiseen perustuvaan talouteen. Pyysimmekin komissiota tekemään Euroopan osaamisvaatimuksista arvion, joka ulottuu vuoteen 2020 saakka.
Samalla jäsenvaltiot sitoutuivat toteuttamaan joustoturvan yleisiä periaatteita, lisäämään yhteiskunnallista osallistumista ja liittämään talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikat johdonmukaisesti toisiinsa. Hyväksytyt päätelmät heijastavat Euroopan parlamentin sekä eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten kantaa.
Osaaminen on ratkaisevan tärkeää myös ilmastonmuutoksen hallinnassa. Vain uusien teknologioiden avulla voimme saavuttaa ne kunnianhimoiset tavoitteet, jotka Eurooppa-neuvosto hyväksyi viime vuonna kevään huippukokouksessa. Strateginen energiateknologiasuunnitelma luo perustan unionin politiikan koordinoimiselle tällä alalla ja tukee siten ekologisesti kestävää, vihreää teollisuutta. Kuten työmarkkinaosapuolet vahvistivat Eurooppa-neuvoston rinnalla pidetyssä kolmenvälisessä huippukokouksessa, ilmastonmuutos luo mahdollisuuksia kaikille, niin yrityksille kuin työntekijöillekin. Ympäristöteollisuus kasvaa viiden prosentin vuosivauhtia ja työllistää tällä hetkellä 3 400 000 henkilöä.
Energia- ja ilmastopaketin osalta olemme päässeet sopimukseen perusperiaatteista ja aikataulusta. Tämä on luultavasti tämänkertaisen Eurooppa-neuvoston kaikkein suurin saavutus. Vahvistimme tavoitteemme ilmastomuutoksen ja energian alalla. On tärkeää, että alle kaksi kuukautta sen jälkeen, kun paketti esiteltiin 23. tammikuuta, pääsimme sopimukseen kahdesta pääasiasta edistääksemme keskustelua perusperiaatteita ja aikataulusta.
Jäsenvaltioiden johtajat sitoutuivat sopimaan asiasta vuoden 2008 loppuun mennessä, jotta paketti voitaisiin hyväksyä annetussa määräajassa tai ainakin ennen Euroopan parlamentin vaalikauden loppumista. Hyvät naiset ja herrat, onnistuminen riippuu myös teistä. Jos hyväksymme paketin annetussa määräajassa, osoitamme oikeaksi kaikkien unionin kansalaisten odotukset ja lähetämme myönteisen viestin kumppaneillemme muualla maailmassa etenkin ensi vuonna Kööpenhaminassa käytäviä neuvotteluja Kioton pöytäkirjaa seuraavasta sopimuksesta silmällä pitäen. Erityisesti haluan korostaa jälkimmäistä kohtaa.
Eurooppa-neuvosto vahvisti kolme perusperiaatetta, joita noudatamme jakaessamme tehtävät ja tavoitteet jäsenvaltioiden kesken. Ensimmäinen periaate on taloudellinen menestys ja kustannustehokkuus, toinen yhteisvastuu ja oikeudenmukaisuus ja kolmas avoimuus. Panin tyytyväisenä merkille, että jäsenvaltiot eivät enää näe tätä prosessia taakan jakamisena, vaan uutena mahdollisuutena kehitykselle.
Olen myös tietoinen siitä saavutuksesta, että Eurooppa-neuvosto pystyi sopimaan yhtenäisen eurooppalaisen järjestelmän luomisesta päästöjen rajoittamiseksi ja niiden kauppaamiseksi, mikä palkitsee nykyisen kansallisten rajoitusten järjestelmän. Eurooppa-neuvosto käsitteli myös sitä, että jos kansainväliset neuvottelut epäonnistuvat, sen pitäisi mahdollisesti tukea Euroopan unionin energiavaltaisia aloja, koska niiden siirtyminen alempien ympäristönormien maihin voisi viedä työpaikkoja Euroopan unionista sekä lisätä kasvihuonekaasujen kokonaismäärää.
Energian sisämarkkinoiden vapauttaminen oli myös tärkeä aihe esityslistalla. Jo siinä vaiheessa, kun komissio antoi ensimmäisen direktiiviehdotuksensa 90-luvun alkupuolella, oli selvää, että yhtenäismarkkinoiden luominen ei olisi helppoa ja että se olisi pitkällinen prosessi. Seitsemäntoista vuotta myöhemmin Eurooppa-neuvosto kehottaa tekemään asiasta poliittisen sopimuksen tämän vuoden kesäkuuhun mennessä, joten olemme pääsemässä lähemmäksi tavoitetta. Tässäkin kohtaa menestyksen avain on yhteistyön vahvistaminen Euroopan parlamentin kanssa.
Jäätiköiden sulamisella, kuivien kausien pitkittymisellä ja sademäärien muuttumisella on välitön vaikutus geostrategisiin ja turvallisuutta koskeviin tekijöihin. Korkean edustajan Javier Solanan ja komission yhteinen selvitys ilmastonmuutoksen vaikutuksesta turvallisuuteen kuvaa realistisesti tilannetta ja uhkia Euroopan unionin näkökulmasta. Kyseinen selvitys oli lajissaan ensimmäinen asiakirja, josta on keskusteltu. Eurooppa-neuvosto tuki selvitystä perustana tuleville toimille.
Energia- ja ilmastokysymykset ovat pääaiheina kaikissa tulevissa Euroopan unionin ja kolmansien maiden tai alueiden välisissä huippukokouksissa kesäkuun 2008 loppuun saakka. Tämä koskee erityisesti Japanin, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen sekä Yhdysvaltojen kanssa pidettäviä kokouksia. Jotta voisimme puhua ja toimia yhtenäisesti, meidän täytyy lähentää kantojamme tulevien kuukausien aikana.
Nyt muutama sana rahoitusmarkkinoista. Rahoitusmarkkinoiden kriisiin reagoidakseen Eurooppa-neuvosto vahvisti yksimielisesti tarpeen toteuttaa neljä toimenpidettä: ensinnäkin lisätä läpinäkyvyyttä, toiseksi parantaa arviointinormeja, kolmanneksi vahvistaa luottokelpoisuustiedot ja neljänneksi tehostaa markkinoita ja antaa rakenteellisia kannustimia.
Valtioiden omistamat sijoitusyhtiöt ovat myönteisessä asemassa pääoman ja maksuvalmiuden turvaamisessa jopa tällaisina epävarmoina aikoina. Joidenkin sellaisten uusien toimijoiden ilmaantuminen, joiden investointistrategiat eivät ole täysin avoimia, herättää kuitenkin jossain määrin epäilyksiä ei-kaupallisista käytännöistä. Jäsenvaltioiden johtajat ovat sopineet aloitteesta kyseisiä yhtiötä koskevien vapaaehtoisten käytännesääntöjen laatimisesta.
Eurooppa-neuvosto käytti runsaasti aikaa sopimukseen Barcelonan prosessin vahvistamisesta. Mielestäni oli merkittävä saavutus, että pystyimme käymään toimielinpuitteissa keskustelun, jota oli aiemmin käyty epävirallisesti ja suljetuin ovin tai vain suljetuissa piireissä ja epävirallisten kanavien välityksellä. Edellisessä Eurooppa-neuvostossa saavutetun sopimuksen mukaisesti kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ja Välimeren alueen maat osallistuvat Barcelonan prosessiin eli Välimeren unioniin. Barcelonan prosessin normaalikäytäntöä ajatellen on täysin ymmärrettävää, että Euroopan parlamentti, joka on äärimmäisen tärkeä osapuoli Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisessa edustajakokouksessa, osallistuu keskusteluun asianmukaisesti jatkossa.
Koska puheenjohtajavaltio Slovenia pyrkii siihen, että lähestymistapa on kaikkien Euroopan unionin naapurimaiden suhteen tasapainoinen, haluamme nostaa esiin unionin naapuruuspolitiikan itäisen ulottuvuuden, jota pitää vahvistaa samanaikaisesti Välimeren ulottuvuuden kanssa. Odotamme Eurooppa-neuvoston keskustelevan näistä asioista yksityiskohtaisesti kesäkuun kokouksessa puolalaisten kollegoidemme tekemän ehdotuksen pohjalta.
Hyvät naiset ja herrat, sosiaalialan kolmikantahuippukokous ja Eurooppa-neuvosto ymmärtävät, ettei mikään yksittäinen toimenpide voi olla tehokas yksinään, jos sitä ei yhdistetä tarkoituksenmukaisesti muihin toimenpiteisiin. Samalla kuitenkaan integroidut toimet, olipa sitten kyse Lissabonin strategiasta tai energia- ja ilmastonmuutostoimista, eivät riitä, jollemme ole täysin tietoisia niiden merkityksestä ja edesauta niiden toteuttamista. Pitkällä aikavälillä nämä aihealueet vaativat paljon enemmän kuin vain persoonattomia toimenpiteitä; ne vaativat perustanlaatuisia muutoksia tavoissa eli muutosta elintavoissamme.
Kungfutse sanoi: ”Jos ajattelet vuoden eteenpäin, kasvatat viljaa. Jos ajattelet sata vuotta, kasvatat puuta. Jos ajattelet ikuisuutta, kasvatat lasta.” Meidän kaikkien pitäisi yhdessä oppia elämään luovemmin. Meidän on opittava vaihtamaan tietoja nopeasti ja omaksuttava ympäristöystävällisiä tapoja. Tehokkain opetusmetodi on esimerkin näyttäminen. Tästä syystä jäsenvaltiot sopivat Eurooppa-neuvostossa omien rakennustensa ja autojensa energiankulutuksen vähentämisestä ja nopeiden Internet-liittymien varmistamisesta kaikissa kouluissa vuoteen 2010 mennessä.
Voimme todeta maaliskuun Eurooppa-neuvostosta, että keskusteluissa ja päätelmissä keskityttiin unionin kannalta kaikkein kiireellisimpiin, ajankohtaisiin asioihin. Tiedotusvälineet eivät kuitenkaan pitäneet tätä kovin houkuttelevana, koska - ja itse pidän tätä onnistumisena - onnistuimme välttämään tietyt keskustelut, jotka olisivat suunnanneet huomiomme pois tärkeimmistä kehitysasioista ja olisimme jääneet ilman ratkaisuja. Tämä oli yksi tekijöistä, joiden ansiosta pääsimme jälleen muutaman askeleen eteenpäin. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, muutamien viime vuosien aikana meillä on ollut useita tilaisuuksia keskustella yhdessä kumppanuuden merkityksestä. Siitä, että Euroopan unionin tavoitteet ovat sellaisia, että kaikkien eurooppalaisten on oltava sitoutuneita niihin. Että tarvitsemme yhteistä näkemystä siitä, mihin olemme menossa. Että Euroopan unionin toimielinten on työskenneltävä yhdessä, jotta täyttäisimme kansalaisten odotukset.
Kevään Eurooppa-neuvoston jälkeen näemme selvästi, mitkä ovat tehtävämme loppuvuoden aikana ja sen jälkeen. Haluan onnitella puheenjohtajavaltio Sloveniaa ja pääministeri Janšaa siitä hyvin pätevästä tavasta, jolla tämä johti nyt pidettyä Eurooppa-neuvostoa. Uskoakseni ymmärrämme nyt paremmin, miten kumppanuus auttaa meitä edistymään ja erityisesti tuottamaan konkreettisia tuloksia.
Tämän vuoden on oltava todella ratkaiseva vuosi ”tulosten Eurooppa” -tavoitteemme - konkreettisia tuloksia kansalaisillemme - osalta. Meidän on osoitettava, että unioni on vahva ja keskittynyt kestämään globaalit paineet ja vastaamaan maailmanlaajuisiin haasteisiin. Meidän täytyy myös osoittaa, että Euroopan unioni on oikea tapa toteuttaa tarvittavat muutokset.
Kevään Eurooppa-neuvosto oli totuuden hetki. Kestäisivätkö kunnianhimoiset tavoitteet erityisesti uudistetun kasvua ja työllisyyttä korostavan Lissabonin strategian sekä ilmastonmuutoksen torjuntapolitiikan ja energiapolitiikan osalta? Kestäisivätkö suotuisamman taloudellisen ilmapiirin vallitessa asetetut tavoitteet, kun käymme synkemmille vesille? Ennen Eurooppa-neuvostoa monet epäilivät tätä. Puhuin itsekin siitä, että Euroopan olisi pidettävä kiinni sitoumuksistaan, jotta olisimme uskottavia. Eurooppa-neuvoston jälkeen voin ilokseni todeta, että meillä oli erittäin hyvä ja aito keskustelu, jonka aikana Eurooppa-neuvosto vahvisti, että se olisi jatkossakin täysin sitoutunut itselleen asettamiin energia- ja ilmastoalan tavoitteisiin. Se myös tuki tätä sopimalla tarkoista määräajoista. Eurooppa-neuvosto vahvisti myös Lissabonin uudistetun kasvu- ja työllisyysstrategian tavoitteet.
Haluan käsitellä yksityiskohtaisemmin joitakin keskustelunaiheita keskittyen erityisesti siihen, miten komissio aikoo edistää työtä.
Kuten kevään huippukokouksessa on muodostunut tavaksi, Eurooppa-neuvosto tarkasteli unionin talouden tilaa.
Muodostunut kuva on sekalainen: vaikka unionin taloudellinen perusta on yhä kestävä, maailmantalouden näkymät heikkenevät Yhdysvaltojen talouden hidastumisen seurauksena. Siksi meidän on sekä luotettava kykyymme selvitä tulevaisuudesta että oltava valppaita. Luottamus ja valppaus.
Tämä on totta myös tilanteessa, jossa kansainväliset rahoitusmarkkinat ovat jatkuvassa myllerryksessä. Eurooppa-neuvoston antama viesti on selkeä: kaikki viranomaiset Euroopan unionissa ovat valmiita ryhtymään lainsäädäntö- tai valvontatoimiin tarvittaessa. Nyt Ecofin-neuvoston tehtävä on panna täytäntöön ripeästi ja tarmokkaasti viime syksynä hyväksytty tiekartta rahoitusmarkkinoiden avoimuuden ja toiminnan vahvistamiseksi. Euroopan unionin on oltava valppaana - ja näytettävä valppaalta - tilanteen kehittyessä.
Olen tyytyväinen myös siihen, että Eurooppa-neuvosto tuki valtion omistamia sijoitusyhtiöitä koskevaa komission asiakirjaa vahvistamalla tarpeen yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan omaksumisesta sekä tavoitteen päästä kansainvälisesti sopimukseen valtion omistamia sijoitusrahastoja koskevista vapaaehtoisista käytännesäännöistä ja määrittää vastaanottavia valtioita koskevat periaatteet kansainvälisellä tasolla.
Eurooppa-neuvosto vahvisti myös uudelleen olevansa sitoutunut kestäviin uudistuksiin panemalla tarkistetun Lissabonin strategian täysimääräisesti täytäntöön. Eurooppa-neuvoston yksimielisyys tästä ensisijaisesta tavoitteesta oli todella vaikuttavaa. Annoimme Lissabonin strategialle myös uuden sysäyksen käynnistämällä uuden kunnianhimoisen jakson.
Olen tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvosto noudatti ehdotustamme ja painotti erityisesti ihmisiin investoimista sekä sitä, että lukutaidoltaan heikkojen nuorten ja nuorten koulunlopettajien määrää on vähennettävä.
Joustoturva on myös keskeinen asia. Työmme on perustuttava työmarkkinaosapuolten hiljattain tekemälle hyvin myönteiselle sopimukselle, ja meidän on nähtävä kyseisten periaatteiden toteutuvan käytännössä kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Yksi esimerkki on viidettä vapautta koskeva tavoite: osaamisen vapaa liikkuvuus. Eurooppa-neuvosto määritti tärkeimmät toimenpiteet, joiden avulla se toteutetaan. Kaikissa kouluissa pitää esimerkiksi olla nopea Internet-liittymä vuoteen 2010 mennessä, ja myös kotitalouksien liittymille asetetaan kunnianhimoisia tavoitteita.
Meidän pitäisi varmistaa jatkossakin, että uudistusten tulokset tuntuvat kaikilla tasoilla. Tavoitteita - kuten ihmisiin investoimista, yritysten potentiaalin vapauttamista, sisämarkkinoiden saattamista toimintaan, tutkimukseen ja innovaatioihin panostamista - on tuettava parannuksilla, jotka ihmiset ja yritykset voivat kokea käytännössä. Tätä asiaa moni teistäkin korosti keskustelussa, joka käytiin parlamentissa ennen Eurooppa-neuvostoa. Luotan tämän parlamentin tukeen jatkossakin, kun haluamme varmistaa, että saavutamme unionin tasolla ja kansallisesti toteutetuilla toimilla itsellemme asettamamme tavoitteet.
Eurooppa-neuvosto laati myös selkeän tiekartan ja antoi uuden sysäyksen meneillään olevalle lainsäädäntötyölle.
Erityisesti haluaisin mainita pääministeri Janšan tavoin kaksi Eurooppa-neuvoston asettamaa tärkeää määräaikaa, jotka liittyvät energia-alan sisämarkkinoihin sekä ilmastonmuutosta ja uusiutuvia energianlähteitä koskevaan pakettiin. Näillä määräajoilla ei pyritä vain puhdistamaan pöytää ennen ensi vuoden institutionaalisia muutoksia. Niillä on tarkoitus tuottaa tarpeellisia muutoksia mahdollisimman nopeasti, jotta Euroopan unioni voi toimia johtajana tässä tärkeässä asiassa.
Meidän on päästävä sopimukseen energia-alan sisämarkkinoita koskevasta paketista osoittaaksemme, että toimielimet kykenevät toimimaan kansalaisten, kuluttajien ja yritysten edun mukaisesti. Lupasimmekin pyrkiä siihen, että poliittinen sopimus saavutetaan kesäkuuhun 2008 mennessä. Komissio on yhä sitä mieltä, että omistajuuden eriyttäminen on paras tapa edetä, mutta meidän on jatkossakin tehtävä selväksi, että olemme valmiita harkitsemaan myös muita yhtä toimivia vaihtoehtoja. Jatkamme myös läheistä yhteistyötä parlamentin ja neuvoston kanssa vallitsevien puutteiden korjaamiseksi.
Jos ilmastoa ja uusiutuvia energianlähteitä koskevasta paketista voidaan sopia poliittisesti vuoden loppuun mennessä, lähettäisimme selkeän viestin kansainvälisille kumppaneillemme - viestin siitä, että unioni on vakavissaan sitoumuksissaan. Tämä mahdollistaisi sen, että ehdotukset voitaisiin hyväksyä vielä tällä parlamentin vaalikaudella vuoden 2009 alussa. Se on ratkaisevan tärkeää, koska olemme loppusuoralla Kööpenhaminassa ensi vuonna neuvoteltavan kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen osalta.
Kansainvälinen sopimus on tärkein tavoitteemme, ja se on myös paras yksittäinen keino vähentää päästöjä maailmanlaajuisesti ja varmistaa energiavaltaisille teollisuutemme aloille niiden tarvitsemat tasapuoliset toimintaedellytykset.
Samanaikaisesti meidän pitäisi määrittää tarkistetussa päästökauppajärjestelmässä, mihin toimenpiteisiin ryhdymme siinä tapauksessa, että joillakin hiilivuotoriskistä kärsivillä sektoreilla tai alasektoreilla ilmenee ongelmia, koska ne eivät selviä kustannuksista. Komissio aikoo yhdessä kaikkien sidosryhmien ja erityisesti työmarkkinaosapuolten kanssa tehostaa työtä kerätäkseen tietoa ja löytääkseen oikean ratkaisun, jota voidaan tulevaisuudessa soveltaa tällaisiin tapauksiin.
Tiedän, että Euroopan parlamentti on erityisen omistautunut näille kahdelle aihealueelle. Toivon, että voitte määräaikojen osalta tukea neuvoston kantaa, jotta voimme varmistaa neuvotteluasemamme uskottavuuden maailmanlaajuisesti.
Eurooppa-neuvosto odotti komission antavan useilla aloilla erityisehdotuksia tulevien kuukausien aikana. Haluaisin antaa esimakua kolmesta aihealueesta, joita työstämme esitelläksemme ehdotukset ennen kesää.
Ensimmäinen on sosiaalisen agendamme uudistaminen. Tavoitteenamme on tasoittaa tietä, jotta Euroopassa saavutettaisiin laaja-alainen yhteisymmärrys 2000-luvun sosiaalisesta visiosta:
Sosiaalinen visio, joka vastaa uusiin haasteisiin, kuten globalisaatioon ja väestörakenteen muutokseen.
Visio, joka perustuu periaatteeseen ”elinedellytysten” antamisesta kaikille mahdollisuuksien, pääsyn ja yhteisvastuun kautta.
Visio, jossa sosiaaliset haasteet huomioidaan koko yhteiskunnan kannalta siten, että tartutaan asioihin, jotka koskevat esimerkiksi nuoria, koulutusta, maahanmuuttoa, ikääntymistä sekä kulttuurienvälistä vuoropuhelua.
Visio, jossa huomioidaan yksityiskohtaisemmin köyhyysongelmat, joita Euroopassa yhä esiintyy.
Perustamme työmme sosiaalista tilannetta koskevaan arvioon ja sitä seuranneeseen meneillään olevaan kuulemiseen. Teemme sitten konkreettisia ehdotuksia - aivan kuten teimme sisämarkkinoita koskevassa tilannekatsauksessa viime marraskuussa. Toukokuussa järjestämme sosiaaliasioiden foorumin, joka antaa meille hyvän mahdollisuuden testata tätä lähestymistapaa.
Toinen aihepiiri on tuleva ehdotus pk-yrityksiä koskevasta Small Business Act -aloitteesta. Avainajatuksenamme on se, että pk-yrityksen elinkaarta on tarkasteltava kokonaisuudessaan. Pk-yritysten tukeminen niitä perustettaessa tuottaa vain vähän arvoa, jos yrityksillä ei ole mahdollisuuksia kasvaa jatkossa.
Yritysmaailma on tehnyt hyvin selväksi, että pienet yritykset eivät tarvitse uutta poliittista julistusta, vaan todellisia toimia. Tämä tarkoittaa kasvuesteiden poistamista, lainsäädännön yksinkertaistamista, sähköisen hallinnon edistämistä, tukea julkisiin hankintoihin osallistumisessa sekä turhien viivytysten poistamista: eli yleisesti ottaen turhan paperityön vähentämistä. Odotan keskustelua parlamentin kanssa siitä, miten näitä ajatuksia voidaan viedä eteenpäin.
Kolmas aihealue, jolla aiomme pian antaa ehdotuksia, on Välimeren unioni. Komissio tukee voimakkaasti sitoumusta antaa Välimeren politiikallemme uutta voimaa.
Olen iloinen siitä, että nyt on yksimielisesti päätetty edetä hankkeessa kaikkien 27 jäsenvaltion voimin, mikä vie Barcelonan prosessia askeleen pidemmälle. Olen myös hyvin ylpeä siitä luottamuksesta, jota Eurooppa-neuvosto osoitti komissiota kohtaan pyytäessään meitä laatimaan tarpeelliset ehdotukset Välimeren unionia koskevien käytännön seikkojen määrittämiseksi. Eurooppa-neuvosto tunnusti, että komissiolla on parhaat mahdollisuudet hahmotella institutionaalinen rakenne niin, että se on yhteensopiva perustamissopimuksen sekä monien jo olemassa olevien toimien ja foorumien kanssa. Työskentelemme nopeasti luodaksemme oikeanlaisen institutionaalisen rakenteen, joka on uudella tavalla kunnianhimoinen ja auttaa meitä etenemään ripeästi konkreettisissa hankkeissa eri puolilla Välimeren aluetta sijaitsevien kumppaneidemme kanssa.
Mutta emme saa erehtyä: toimielimet ja välineet eivät tuota tuloksia yksinään. Tavoitteiden muuttaminen toiminnaksi edellyttää ennen kaikkea poliittista tahtoa - Välimeren molemmin puolin. Voimme kyllä tehdä ehdotuksia uusista institutionaalisista järjestelyistä, mutta jos poliittista tahtoa ei löydy kummaltakin puolelta, emme saa aikaiseksi konkreettisia tuloksia.
Tiedän, että monet parlamentin jäsenet jakavat tämän huolen, ja pidämme teidät toki täysin mukana tulevassa työssä. Minulla onkin myöhemmin tällä viikolla mahdollisuus puhua Euro-Välimeri-alueen parlamentaarisessa edustajakokouksessa Ateenassa.
Mielestäni tämänkertainen Eurooppa-neuvosto oli merkittävä askel eteenpäin. EU:n kumppanuuden on nyt tuotettava tuloksia, ja vuodesta 2008 on tehtävä virstanpylväs unionille.
Joseph Daul
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, arvoisa Euroopan komission puheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, hiljattain pidetyssä Eurooppa-neuvostossa paneuduttiin laaja-alaisesti Lissabonin strategian uuden jakson määrittämiseen, ja se järjestettiin kansainvälisen talouden ja rahoitusalan kannalta hyvin hankalassa tilanteessa. Unionin tunnusluvut ovat kuitenkin jossain määrin rohkaisevia: työpaikkoja on enemmän, kasvu oli 2,9 prosenttia vuonna 2007 ja talousarvioiden alijäämät ovat pienentyneet.
Edistys on toki ennen kaikkea yritysten rakenneuudistusten ansiota, mutta se on myös seurausta uudistuspolitiikasta ja kestävästä hallinnosta suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Komissio on tukenut näitä ponnisteluja, ja onnittelen sitä päättäväisyydestä ja vakaasta työstä tähän suuntaan. Atlantin toiselta puolelta puhaltavat tuulet eivät tiedä hyvää, ja vuoden 2008 ennusteet ovat heikommat kuin mitä olisimme toivoneet.
Tällaisessa tilanteessa on hyvin houkuttelevaa vetäytyä kuoreensa, keskeyttää uudistusten toteuttaminen ja suojella omia rajojaan parempia päiviä odotellen. On suuri houkutus - ja poliittiset vastustajamme taipuvat siihen aivan liian usein - käyttää rahaa, jota meillä ei ole, saadaksemme unionin kansalaiset uskomaan, että kaikki voi pysyä ennallaan. Poliittinen ryhmämme kannattaa aidosti vastuullista politiikkaa; liikkeen, uudistusten ja yhteisvastuun politiikkaa.
Kehotamme komissiota esittelemään meille talous- ja työllisyyspoliittiset suuntaviivansa, jotta ne voidaan hyväksyä mahdollisimman nopeasti. Kansallisten viranomaisten täytyy selittää Lissabonin strategian mukaisesti suunniteltujen uudistusten edut paremmin kansalaisilleen. Kyseiset uudistukset esitetään usein väärässä valossa, eikä niitä toteuteta riittävästi. Niiden toteuttaminen on vieläkin hankalaa. Ryhmämme aikoo kuitenkin puolustaa näitä uudistuksia jatkossakin ja vastustaa niitä, jotka yrittävät äänestäjiä mielistelläkseen lieventää niitä tai lykätä niitä loputtomiin.
Haluamme edetä vielä nopeammin ja viedä unionin osaamispolitiikan äärimmilleen. Ehdotamme tutkijoiden, opiskelijoiden ja tiedemiesten vapaan liikkuvuuden edistämistä sekä teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa koskevan yhtenäisen järjestelmän hyväksymistä. Vaadimme ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista haittaavien esteiden poistamista ja eurooppalaisten yliopistojen nykyaikaistamista EU:n rahallisella tuella.
Hyvät naiset ja herrat, Eurooppa-neuvoston toinen tehtävä oli selvittää olosuhteita, joissa maaliskuussa 2007 hyväksytyt kunnianhimoiset ilmastonmuutostavoitteet toteutetaan. Nämä yksityiskohdat olivat tärkeitä, jotta asianomaiset yritykset voisivat suunnitella tulevaisuutta sen mukaan. Talouden hiilidioksidipäästöjen lopettamiseksi toteutettavat toimet eivät saa todellakaan heikentää energiavaltaisten teollisuudenalojen kilpailukykyä.
Lopuksi totean olevani tyytyväinen sopimukseen Välimeren unionista, jota Ranska ehdotti neuvostolle sillä perusteella, ettei Barcelonan prosessi ole tuottanut toivottuja tuloksia. Aloitteella pyritään vahvistamaan Euro-Välimeri-suhteita. Me kaikki tiedämme, että kehitystä, maahanmuuttoa ja poliittista vakautta koskevat haasteet näissä maissa vaikuttavat meihin suoraan. Siksi toivomme, että tämä hanke muodostaa käännekohdan suhteissamme Välimeren maihin. Niiden on oltava konkreettisemmat, tehokkaammat ja ennen kaikkea poliittisemmat, jotta Lähi-itään saataisiin todellinen rauha.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Euroopan unionin taloudellinen tilanne on vakaa, mutta se on uhattuna. Tämä on tämänkertaisen Eurooppa-neuvoston tekemä johtopäätös. Kasvu on yhä vakaata ja työllisyys paranee, mutta talous on kuitenkin uhattuna. Kysymys kuuluu seuraavasti: mistä tämä uhka johtuu? Uhka johtuu Yhdysvaltain talouden hidastumisesta, joka on yksi seuraus suurten yrityspankkien, toisin sanoen investointipankkien, rahoituskriisistä kyseisessä maassa.
Puheenjohtaja Barroso, sanoitte, että yhdessä päätelmäkohdassa neuvosto toteaa, että meidän täytyy Euroopan unionissa olla valmiita ryhtymään tarvittaessa lainsäädäntö- ja valvontatoimiin reagoidaksemme tällaiseen kehitykseen kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla. Haluan kysyä teiltä seuraavaa: jos sitä ei tehdä nyt, milloin tällaiset toimet olisi aloitettava? Nyt on aika tarkastella yksityiskohtaisesti mekanismeja, joiden kautta kansainvälisillä rahoitusmarkkinoilla toimivien sijoittajien toteuttama ”Villin lännen” kapitalismi vaarantaa unionin talouskasvun. Minun mielestäni Eurooppa-neuvoston olisi pitänyt yhdessä päätelmäkohdassaan paljon yksityiskohtaisemmin määrittää, mitä välineitä meidän olisi käytettävä valvonnan toteuttamiseksi.
(Suosionosoituksia)
Arvoisa puhemies, olemme panneet merkille sen, että tässä neuvostossa on pyritty keskustelemaan hieman yksityiskohtaisemmin Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta. Se etenee kuitenkin asiassa pala palalta sen sijaan, että tarjoaisi yhtenäisen käsityksen. Viides vapaus, pääministeri Janša, esimerkiksi on osa sosiaalipolitiikkaa. Olette oikeassa, tieto on valtaa. Tämä on täysin totta. Tieto kuitenkin luo myös mahdollisuuksia päästä osalliseksi taloudellisesta kehityksestä maailmassa, ja tieto luo mahdollisuuksia panostaa yhä monipuolisempiin työmarkkinoihin.
Kaikilla työllisyyden osa-alueilla parhaiten sijoittuu työntekijä, joka on hyvin koulutettu, joka pääsee käsiksi tietoon ja joka voi päivittää osaamistaan jatkuvasti. Tämän vuoksi pääsy tietoon tarkoittaa myös pääsyä sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen. Kun puhumme Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, se tarkoittaa meidän mielestämme sitä, että meidän on omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa. Se ei tarkoita vain muutaman sosiaalipolitiikkaa koskevan huomion esittämistä silloin tällöin. Tämän takia neuvosto ei näkemyksemme mukaan - sosialidemokraattien ryhmän näkemyksen mukaan - taaskaan kyennyt vastaamaan odotuksiimme Euroopan sosiaalisen ulottuvuuden osalta.
Tämän vuoksi kuuntelimme suurella mielenkiinnolla, kun sanoitte, että komissio aikoo johdonmukaisesti arvioida sisämarkkinoiden sosiaalista ulottuvuutta ja Euroopan unionin sosiaalista ulottuvuutta tänä kesänä ja esittelee meille sitten arvioinnin tulokset. Aiomme arvioida suoritustanne tämän mittapuun mukaan. Haluatte edistyä tässä asiassa, ja me tarkkailemme, kuinka onnistutte. Arvioimme kuitenkin suoritustanne myös toisella tavalla. Ei ole hyväksyttävää, että neuvosto - ja tässä käännyn teidän puoleenne, pääministeri Janša sekä komission puheenjohtaja - sivuuttaa Euroopan parlamentin näkemykset.
Minulla on tässä luettelo neuvostolle toimitetuista virallisista asiakirjoista. Mukana on kahdeksan neuvoston erilaisten kokoonpanojen toimittamaa asiakirjaa, ETSK:n lausunto ensisijaisten ryhmien työllistämisestä (Lissabonin strategia) sekä alueiden komitean päätöslauselma. Luettelossa ei ole ainuttakaan Euroopan parlamentin asiakirjaa, ei edes Lissabonin strategiasta laatimaamme asiakirjaa. Ryhmäni mielestä asiaintila on murheellinen, sillä se osoittaa, ettette ota sosiaalista ulottuvuutta, Euroopan parlamenttia itseään tai sen mielipidettä riittävän vakavasti.
(Suosionosoituksia)
Edistystäkin on tapahtunut. Näin kollegani sanoivat, kun ryhmässä käydyssä keskustelussa kysyttiin, mitä mieltä he olivat ilmastopolitiikasta. On kyllä totta, että ilmastonmuutos on suurin edessämme oleva haaste, ja tämä neuvosto on edistynyt huomattavasti tasapainoillessaan yhtäältä ilmastopoliittisten vaatimusten ja toisaalta teollisuuden vaatimusten välillä. Tämän tasapainon saavuttaminen on kaikkien toimielinten tehtävä.
Jotta ei syntyisi väärinkäsityksiä, haluan sanoa, että jotkut teollisuuden edunvalvojat varmasti tulkitsevat tämän tarkoittavan sitä, ettei valvontaa tai teollisuuteen kohdistuvaa painetta ole tarpeeksi neuvoston antaessa tämänkaltaisia lausuntoja. Itse asiassa tilanne on juuri päinvastainen. Saavutamme ilmastotavoitteemme vain, jos teollisuus tekee oman osuutensa. Yhtä lailla voimme saavuttaa tavoitteemme vain, jos annamme teollisuuden tehdä osuutensa. Kumpikin näkökulma on olennainen. Jos haluamme torjua ilmastonmuutosta, meidän on tehtävä niin Euroopassa. Tästä johtuen kansainväliset sopimukset antavat aivan oikein unionin teollisuudelle mahdollisuuden kilpailla tasavertaisista lähtökohdista muualla maailmassa toimivan teollisuuden kanssa. Tämä johtopäätös osui oikeaan, ja panemme sen hyvin tyytyväisenä merkille.
Vielä viimeinen huomio Välimeren unionista. Se mainitaan päätelmien sivulla 19, ja tämä sinällään on viesti neuvostolta. Olemme tyytyväisiä siihen, että asia on nyt selvitetty, ja olette oikeassa siinä, mitä sanoitte naapuruuspolitiikasta Välimeren alueella. Pääministeri Janša totesi aivan oikein, että kyseisellä alueella toteutettavassa kumppanuuspolitiikassa on noudatettava kaikkialla muualla toteutettavaa kumppanuuspolitiikkaa. Kollegani Swoboda puhuu ryhmämme puolesta kohta itäisestä ulottuvuudesta, koska aiomme esitellä omat ehdotuksemme tästä asiasta.
Haluaisin päättää puheenvuoroni arvioinnilla. Tämä neuvosto oli aivan tavallinen. Se epäonnistui pahoin sosiaalipolitiikan alalla. Valitettavasti tästä on tullut yleinen normi Euroopan unionissa, mutta siihen voidaan puuttua. Välimeren unionin asiassa toimittiin tavalliseen tapaan. Näimme tässä käytettävän ”helikopterimetodia”: kehitetään pölymyrsky, ja ennen kuin pöly ehtii laskeutua, helikopteri nousee jälleen. Tarvitsemme jotakin todellisempaa, siitä olette aika lailla oikeassa. Jos tällaisia todellisempia tuloksia halutaan saada aikaan - ja viimeinen lause on kohdistettu teille, arvoisa puhemies - on toimittava yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa. Tosiasia on, että kaikki Välimeren unionin puitteissa tehdyt päätökset vaativat rahoitusta Euroopan parlamentilta, minkä vuoksi päätelmissä olisi erittäin tärkeää todeta, että Euroopan parlamentti osallistuu täysimääräisesti Välimeren unionin tuleviin rakenteisiin.
Kiitos huomiostanne. Haluaisin myös kiittää väsymättömän ilomielisiä kristillissosialistikollegoita, joiden kärsivällisyyttä olen koetellut.
(Suosionosoituksia)
Adina-Ioana Vălean
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Yksi asia on varma: ilman yhteisten toimien ja tilivelvollisuuden painetta jäsenvaltioilla ei olisi tahtoa torjua ilmastonmuutosta, mutta EU:n kannalta epämiellyttävä totuus on, että huippukokousten päätelmät ovat retoriikaltaan usein liian pitkiä ja tuloksiltaan liian lyhyitä. Voimme jo nähdä merkkejä siitä, kuinka jotkut jäsenvaltiot etsivät keinoa oikoa mutkia ja leikata kustannuksia viime vuoden poliittisten sitoumusten osalta, vaikka vuonna 2006 julkaistussa Sternin mietinnössä varoitettiin, että toiminnasta nyt koituvat kustannukset olisivat paljon pienemmät kuin toimimattomuudesta myöhemmin aiheutuvat kustannukset. Osa päätelmissä käytetystä kielestä antaa olettaa, ettei ilmastonmuutokseen puuttuminen ole enää niin kiireellistä ja välttämätöntä. Tämä tietäisi katastrofia sekä ilmastollemme että uskottavuudellemme.
Keskustelussa on jossain määrin jätetty huomioimatta energiatehokkuus, joka on yksinkertaisin ja kustannustehokkain tapa vähentää kokonaispäästöjä. Neuvoston päätelmien alustavassa luonnoksessa jäsenvaltiot sitoutuivat vähentämään hallintorakennusten ja autojen energiankulutusta kymmenellä prosentilla, mutta nyt niissä vain ”kehotetaan edistymään tuntuvasti”. Kyse olisi pienestä mutta merkittävästä eleestä, jolla osoitettaisiin hallitusten näyttävän esimerkkiä. Ympäristöystävällisempää käyttäytymistä edistäviä verotuksen välineitä olisi todella käytettävä. Päästökauppajärjestelmä on osoittanut arvonsa, ja sitä ollaan ottamassa globaaliksi standardiksi päästövähennyksiä koskevien taloudellisten kannustimien määrittämisessä. ”Vihreällä verotuksella”, esimerkiksi arvonlisäverokannan alentamisella, voi myös olla samanlaisia vaikutuksia, koska se lisää vähän kuluttavien autojen ja kodinkoneiden kysyntää.
Palaan huippukokouksen taloudellisiin näkökohtiin. Päätelmissä ylpeillään sillä, että EU:n talous on yhä vakaa. Monet kansalaiset eivät kuitenkaan näe tilannetta samalla tavalla maksaessaan yhä suurempia laskuja ja velkaantuessaan jatkuvasti lisää. Tämän pitäisi varoittaa meitä olemasta liian optimistisia.
On hyvä muistaa Lissabonin strategian perusperiaatteet: rakenneuudistukset, kurinalainen taloudenhoito sekä kohdennetut investoinnit tuottaviin aloihin, jotka kasvavat tulevaisuudessa. EU:n jäsenvaltiot ovat edelleen - yhtä tai kahta kunniakasta valtiota lukuun ottamatta - kaukana täyttääkseen lupauksensa suunnata kolme prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja kehitykseen. Puhumme nyt viidennestä vapaudesta osaamisen ja innovoinnin alalla, mutta meidän ei pitäisi unohtaa, ettemme ole vielä pystyneet toteuttamaan täysin edes alkuperäisiä neljää vapautta, erityisesti työvoiman ja palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta kaikkialla EU:ssa.
Pk-yritysten tukeminen on aivan oikein nimetty talouskasvun ja innovoinnin keskeiseksi tekijäksi. Meidän täytyy antaa tällaisille yrityksille mahdollisuus hyödyntää täysimääräisesti sisämarkkinoita, ja neuvosto voisi edistää merkittävästi unionin kilpailukykyä sopimalla pitkäaikaiset riidat eurooppalaisesta patentista ja yksityisen eurooppayhtiön säännöistä. Neuvoston päätelmissä todetaan varovasti, että haasteeseen on tartuttava. Parlamentti aikoo ainakin omalta osaltaan tehdä niin.
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää neuvoston puheenjohtajaa ja komission puheenjohtajaa heidän tänään pitämistään puheenvuoroista. On melko mielenkiintoista, että kun puhumme kasvuun ja talouteen kohdistuvista uhkista, monet vetäytyvät takaisin oletusasemaansa: joko kannatat kapitalismia tai vastustat sitä. Tällaiset henkilöt eivät koskaan näe, että myös välimaastossa on mahdollista toimia. Sijoituspiireissä tunnetaan vanha sanonta: ”Oikea ostohetki on silloin, kun kaduilla on verta.”
Todellisuudessa Euroopan unionin työllisyyskehitystä ja talouskasvua koskeva uhka ei niinkään johdu Amerikan subprime-luottokriisistä, vaan kyvyttömyydestämme tai haluttomuudestamme ottaa riskejä ja olla innovatiivisia löytääksemme mahdollisuuksia kriisialoilta.
On kiinnostavaa, että jos katsotaan ajassa sata vuotta taaksepäin, kaikissa teollisen kehityksen vaiheissa sekä kaikissa taloudellisen kehityksen vaiheissa joko Yhdysvallat tai Euroopan unioni on ollut keskeisessä asemassa luomassa uusia teollisuudenaloja tai uutta talouden nousukautta, kun jokin ongelma havaittiin tietyillä alueilla ja poistettiin joltakin toiselta alueelta.
Yksi Eurooppa-neuvoston saavutuksista on, että se on huomannut olemassa olevat uhkat ja vaarat - olipa sitten kyse ilmastonmuutoksesta, teknologiaa ja innovointia koskevien vaatimusten kasvusta tai pk-yrityksille koituvasta sääntelytaakasta - mutta mahdollisuuksiakin on. Kun ryhdymme heti toimiin, voimme omaksua pitkän aikavälin näkemyksen eli kasvattamalla puuta ajattelemme koko kymmenen vuoden kautta, kuten pääministeri totesi kungfutselaista vertausta lainatessaan.
Tämä on oikea tapa tuottaa Euroopan unionissa todellista kasvua ja kehitystä lyhyellä aikavälillä ja luoda vakaa perusta pitkällä aikavälillä, vaikka jotkut lukemistamme lehtiotsikoista kertovatkin kielteisiä asioita. Erään sanomalehden etusivulla kerrotaan tänään, että intialainen yritys on ostamassa Jaguaria ja Land Roveria, mikä on esimerkki taloudellisen vallan siirtymisestä lännestä itään. Totta on, että yritysten ja valtioiden omistamat sijoitusyhtiöt investoivat teollisuuteen ja liiketoimintaan. Meidän on pystyttävä varmistamaan, ettemme vain ota kyseisiä varoja ja yhtiöitä haltuumme, vaan takaamme myös, että osingot palautuvat omiin talouksiimme talouskasvun lisäämiseksi ja uusien työpaikkojen luomiseksi.
Kun puhumme innovaatiosta ja teknologiasta, on tärkeää muistaa, että Euroopan unionissa 73 prosenttia siitä työvoimasta, joka työskentelee vuonna 2017, on jo nyt töissä. Kuitenkin vain 10 prosenttia teknologiasta, jota vuonna 2017 käytämme, on käytössä nyt. Onkin ehdottoman tärkeää, että panostamme ihmisten kouluttamiseen, heidän taitojensa parantamiseen ja siihen, että annamme heille uutta koulutusta ja tietoa uusien talouksien kanssa toimimisesta.
Viimeinen asia, jonka haluan tuoda esille - ja johon Martin Schulz jo viittasi hyvin tärkeällä tavalla - on se, että viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana Euroopan unionin menestys on perustunut sekä talouskasvua että sosiaalista kehitystä ja suojelua koskevaan kaksiosaiseen lähestymistapaan. Yhtä ei voi saada ilman toista. Meidän on varmistettava taloutemme kehittyminen kaikissa vaiheissa, emmekä voi huolehtia pelkästään siitä, että rikkaat rikastuvat, sillä sehän tapahtuu joka tapauksessa. Meidän on pidettävä huolta myös siitä, että voimme olla paremmin avokätisiä ja solidaarisia kansalaisiamme kohtaan - ei pelkästään energiamarkkinoilla tai rahoitusmarkkinoilla - taataksemme, että voimme kaikki hyötyä kasvusta ja uusista keksinnöistä.
Rebecca Harms
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission puheenjohtaja, minusta on keskustelun edetessä tuntunut, että puhumme kahdesta melko erilaisesta tapahtumasta. Olin ryhmäni tarkkailijana Eurooppa-neuvoston kokouksessa, mutta minulle ei jäänyt siitä ollenkaan sellaista käsitystä, että tavoitteena olisi ollut laatia vaikkapa uusia, edistyksellisempiä ja kunnianhimoisempia yhteisiä aloitteita ilmastopolitiikan alalla.
Varmaan muistatte, että juuri ennen Eurooppa-neuvostoa Javier Solana julkaisi skenaarionsa ilmastonmuutoksen turvallisuusnäkökohdista. Jos vihreät olisivat julkaisseet vastaavanlaisen asiakirjan, jossa kuvailtaisiin, kuinka ilmastonmuutos lisää tulevaisuudessa konflikteja kaikkialla maailmassa ja voimistaa erityisesti kehittyneisiin maihin kohdistuvaa painetta, kaikki olisivat varmaan sanoneet, että vihreät ovat aivan ulalla esittäessään moisia maailmanlopun skenaarioita.
Solanan asiakirja sisältää todellakin monia totuuksia, ja olen yllättynyt siitä, ettei neuvosto ottanut mukaan ainuttakaan asiakirjassa esitettyä järkevää huomiota. Esimerkiksi sellaisissa asiakohdissa, joissa sen olisi pitänyt olla paljon johdonmukaisempi viime vuonna esiteltyyn verrattuna, onkin havaittavissa suurempia epäjohdonmukaisuuksia. Esimerkiksi liittokanslerimme Angela Merkel, josta olin viime vuonna niin ylpeä, oli juuri se henkilö, joka taisteli lykkäyksen, hidastamisen ja poikkeuksien puolesta. Emme saa elää harhakuvitelmissa Jos Euroopan teollisuudenaloihin sovellettavista päästökaupan poikkeussäännöistä tehdään neuvoston pääaihe tällä kertaa, meidän on oletettava alusta asti, että neuvosto on epäonnistunut. Mielestäni lähetämme äärimmäisen kielteisen viestin muulle maailmalle, jos puhumme seuraavan vuosikymmenen päästökauppaa koskevista poikkeuksista. Miten voimme sellaisissa olosuhteissa päästä kunnianhimoiseen tavoitteeseen saada muu maailma mukaan Poznańissa tai Kööpenhaminassa?
Pidän tapahtunutta itsensä toteuttavana ennustuksena. Haluan sanoa tämän ryhmäni puolesta hyvin selvästi. Me haluamme aitoa päästökauppaa, emme poikkeuksia. Suojelisimme mieluummin kestävää eurooppalaista teollisuutta ulkorajoillamme sen sijaan, että alistuisimme tässä ilmastoprosessin ratkaisevassa vaiheessa teräs- ja autoteollisuuden sekä muiden edunvalvojien harjoittamaan painostukseen. Nehän vaikuttavat jo nyt suoraan ja aivan liikaa Brysselissä tehtäviin päätöksiin, kuten voimme hiljattain laaditusta mietinnöstä lukea.
Minun mielestäni tämänkertainen huippukokous ei ollut kunnianhimoinen; vaan pikemminkin varovainen. Syynä ei ollut pelkästään se, että aiemmin ”ympäristökanslerina” esiintynyt Angela Merkel oli luopunut roolistaan. Syynä oli myös se, että monet unionin maat toimivat yksin. Jotkut maat neuvottelevat erikseen viisumivapauksista. Jotkut toiset taas keskustelevat amerikkalaisten kanssa omasta lähestymistavastaan ohjuspuolustukseen. Kosovosta tai energian toimitusvarmuudesta ei olla yksimielisiä: saksalaiset hoitavat omia liiketoimiaan venäläisen Gaspromin kanssa, italialaiset ja unkarilaiset hoitavat omiaan. Välimeren unioni oli vain Sarkozyn ajatus tavasta, jolla voitaisiin turvata uraanin tuonti Ranskaan aseita ja ydinvoimateknologian vientiä vastaan. Mielestäni tämän huippukokouksen yleiset puitteet olivat erittäin heikot, ja sen lopputulokseen vaikutti kielteisesti se, että toimitaan aivan liikaa yksin ja aivan liian vähän yhdessä. Minulle kunnianhimoinen lähestymistapa tarkoittaa yhtä ja varovaisuus toista, ja tästä huippukokouksesta saamani yleisvaikutelma on varovaisuus. Se ei varmasti ole hyvä asia, mutta vielä pahempaa on se, että niin harvat puhuvat täällä tänään rehellisesti.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisat puhemies, komission puheenjohtaja ja neuvoston puheenjohtaja, on jossain määrin ymmärrettävää, että tulette tänne ja yritätte kaunistella huippukokouksen tuloksia. Odotin teiltä kuitenkin suurempaa rehellisyyttä ja vaatimattomuutta.
Onnittelujen ja toistenne kehumisten sijaan olisin toivonut teidän puhuvan myös politiikkanne puutteista ja epäonnistumisista. Odotin teidän puhuvan sosiaalipoliittisesta ohjelmasta ja sosiaalisista ongelmista, jotka loistivat poissaolollaan huippukokouksessa käydyistä keskusteluista: 70 miljoonaa köyhää, joista 20 miljoonaa on lapsia.
Sanotte ”olemme luoneet työpaikkoja”, mutta sen sijaan teidän pitäisi sanoa, että kyseiset työpaikat ovat huonopalkkaisia, että niiden työehdot ovat joustavampia ja että Euroopan unionissa on 20 miljoonaa köyhää työntekijää. Teidän olisi pitänyt puhua omia Lissabonin tavoitteitanne koskevasta väliarviostanne, arvoisa José Manuel Barroso: olette poistanut Lissabonin strategian (kilpailukyky, ympäristö, yhteenkuuluvuus) kolmesta pilarista sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ja tehnyt ympäristöasioista vähäpätöisempiä.
Ilmastonmuutoksen osalta neuvoston puheenjohtaja myönsi itsekin, että jotkut huippukokoukseen osallistuneista jäsenvaltioista olivat alusta alkaen yrittäneet laimentaa ehdotuspakettianne kilpailukyvyn nimissä, arvoisa José Manuel Barroso. Sen sijaan, että komissio ja neuvosto pohtisivat, miten ne voisivat tehdä tavoitteistaan kunnianhimoisempia ja sitovampia Kööpenhaminaan mennessään, ne yrittävät luoda poikkeuksia suurille teollisuuden ja talouden aloille.
Lopuksi haluaisin korostaa sitä, että hetkellä, jolla jopa fanaattisimmat uusliberalistit ymmärtävät valtion toimien merkityksen ja jolla osakekurssit laskevat ja luottomarkkinat ovat kriisissä, neuvosto ja komissio antavat edelleen ahdasmielisen yksipuolisen ja kontrolloimattoman keskuspankin olla huolissaan vain inflaatiosta ja unohtaa, millaisen uhan lama tai nollakasvu aiheuttaisi Euroopan taloudelle.
(Suosionosoituksia)
Johannes Blokland
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Viime vuoden keväällä järjestetyssä huippukokouksessa Eurooppa-neuvosto ilmaisi tahtonsa toteuttaa kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Tammikuun 23. päivänä tämä osoitettiin konkreettisesti esittelemällä lainsäädäntöehdotukset, joihin parlamentti oli erittäin tyytyväinen. Olen vakuuttunut siitä, että jotta toimet olisivat tehokkaita, meidän on varmistettava, että neuvosto ja parlamentti saavat aikaiseksi rakentavan sopimuksen ennen Poznania. Tämän vuoksi meidän on vältettävä menettelyjä, jotka estäisivät sopimuksen syntymisen ensimmäisessä käsittelyssä. Tällainen sopimus edellyttää joustoa parlamentilta ja varmasti myös neuvostolta.
Euroopan unionin ponnistelut ovat arvokkaita, mutta ne olisivat vieläkin arvokkaampia, jos koko kansainvälinen yhteisö toimisi ahkerasti ympäristö- ja ilmastokysymyksissä. Balilla otettiin merkittävä askel eteenpäin. Olen iloinen siitä, että neuvosto aikoo jatkossakin ponnistella intensiivisesti sopimuksen tekemiseksi kaikkien osallistujien välillä Poznanissa.
Lissabonin strategiaa pannaan energisesti täytäntöön viime kevään huippukokouksen tuloksena. Tämä on hyvä uutinen. Se antaa olettaa, että valtioiden ja hallitusten päämiehet ymmärtävät, että sosiaalista ulottuvuutta tarvitaan. Voisiko neuvoston puheenjohtaja Janša kertoa meille hieman enemmän tästä? Onko odotettavissa joitain lisäehdotuksia?
Lopuksi totean ilmaisunvapauden olevan hyvä asia. Se on osoitus hyvin viisaasta ja aikuismaisesta suhtautumisesta. Eräs Alankomaiden parlamentin jäsen tekee parhaillaan ristiriitaista elokuvaa islamista. Toivon, että Euroopalla on yhtenäinen mielipide, jos tämä aiheuttaa jotain odottamatonta häiriötä.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, puheenjohtajan päätelmät Eurooppa-neuvostosta sisältävät kaikki tavanomaiset kliseet sosiaalisesta ulottuvuudesta ja pk-yrityksistä, eikä niissä puututa lainkaan eurooppalaisten talouksien suurimpiin ongelmiin eli Euroopan liian korkeaan verotukseen ja liialliseen sääntelyyn, joiden vuoksi taloudet eivät voi vastata maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin. Haluan sanoa, että päätelmät olivat merkittäviä myös siinä, mitä niistä puuttui. Kuulemme paljon Lissabonin prosessista, mutta hyvin vähän Lissabonin sopimuksesta, joka, kuten kaikki tiedämme, on tosiasiassa epäonnistunut perustuslaki.
Kaikista unionin kansalaisille tehdyistä lupauksista huolimatta olemme päättäneet ratifioida sopimuksen ilman kansanäänestystä suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Olemme päättäneet näin, koska tiedämme, että ihmiset eivät antaisi hyväksyntäänsä. Omalla alueellani äskettäin tehty postikysely osoitti, että melkein 90 prosenttia ihmisistä vastustaa sopimusta. Tämä on demokratian uhmaamista.
Myöhemmin iltapäivällä keskustelemme Tiibetin-kysymyksestä, mutta ennen kuin esitämme liian vakavaa kritiikkiä, meidän olisi tarkasteltava hyvin huolellisesti omia suorituksiamme demokraattisen vastuuvelvollisuuden alalla. Samalla meidän pitäisi tietenkin tarkastella Tiibetin tilannetta ja arvostella Kiinaa sen röyhkeästä käytöksestä ja oikeuksien polkemisesta. Mielestäni meidän on aika pohtia vakavasti, voivatko vapaat kansakunnat osallistua Pekingin olympiajuhliin myöhemmin tänä vuonna.
Giles Chichester
(EN) Arvoisa puhemies, panen tyytyväisenä merkille Eurooppa-neuvoston päätelmät ja keskityn huomioissani osaan ”ilmastonmuutos ja energia”. Monet ovat nimenneet nuo aiheet tällä hetkellä tärkeimmiksi asioiksi maailmassa, ja on hyvä, että EU toimii johtajana ilmastonmuutoksen alalla.
Meillä on melkoinen ansioluettelo hyvin kunnianhimoisten tavoitteiden asettamisessa, mutta niiden saavuttaminen on toistaiseksi osoittautunut vaikeaksi. Panen siksi tyytyväisenä merkille varoitukset, joita joissakin tekstin kohdissa havaitsin. Tuen vaatimuksia siirtyä vähäpäästöiseen talouteen tavalla, jossa huomioidaan johdonmukaisesti EU:n kestävä kehitys, kilpailukyky, toimitusvarmuus sekä vakaa ja kestävä julkinen talous erityisesti niin, että ne yhdistetään hiilivuotoa tai eurooppalaisten työpaikkojen ulkomaille siirtämistä koskevaan uhkaan sekä joustavuusvaatimuksiin kansallisiin uusiutuvien energianlähteiden tavoitteisiin pyrittäessä. Mielestäni olemme korostaneet liikaa uusiutuvia energianlähteitä tavoitteena välineen sijaan, koska olen aivan varma, etteivät ne ole ainoa ratkaisu. Minusta vaikuttaa siltä, että meidän pitäisi ensin ajatella todellista tavoitettamme, joka uskoakseni on hiilidioksidipäästöjen vähentäminen ainakin 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä, ja vasta sitten tarkastella eri vaihtoehtoja sen saavuttamiseksi. Olemme jo tunnustaneet - vastuun jakamista koskevan periaatteen kautta - että energiatilanteet vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden kesken. Miksi emme siis voisi vain määrittää tavoitteen ja antaa jäsenvaltioiden päättää itse, miten ne sen saavuttavat? Tässä yhteydessä haluan antaa tunnustusta Yhdistyneen kuningaskunnan hallitukselle - mitä en kovin helposti tee - sen ydinvoimasuunnitelmia koskevasta ilmoituksesta.
Hannes Swoboda
(EN) Arvoisa puhemies, on paljon muitakin syitä tukea Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta, mutta menkäämme asiaan.
(DE) Haluan tuoda esiin kaksi asiakohtaa, joissa huippukokouksen tulokset eivät täyttäneet odotuksiamme. Kyse on energiaulkopolitiikasta ja energian toimitusvarmuudesta. Arvoisa komission puheenjohtaja, kun komissionne muodostettiin, pyysimme kahta komission jäsentä, jotka ovat vastuussa ulkosuhteista ja energia-asioista, toimimaan erittäin ennakoivasti tällä alalla.
Myös neuvoston panos on ollut pieni, ja näen tässä vain yleistyksiä. Muistaakseni Toomas Ilves huomautti vieraillessaan parlamentissa Strasbourgissa, että Venäjällä on sekä naapuruuspolitiikka että energiaulkopolitiikka. Valitettavasti meillä ei ole, mistä on haittaa kilpailukyvyllemme. On aika luopua yleistämisestä ja hyväksyä käytännön toimia. Toivon, että seuraavaan, kesäkuussa pidettävään huippukokoukseen mennessä meillä on käsiteltävänä todellisia ehdotuksia keskitetymmistä toimista.
Toinen asia, johon myös Martin Schulz jo viittasi, liittyy Välimeren unioniin ja Mustanmeren unioniin. Olen huolissani siitä, että yhteistyömme Välimeren alueella ja Mustanmeren alueella ei ole tasapainossa. Ovatko sellaiset maat kuin Ukraina, Moldovan tasavalta, Georgia tai esimerkiksi Etelä-Kaukasian maat todellakin vähemmän tärkeitä? Onko niillä vähemmän oikeuksia, onko niillä Välimeren maita pienempi oikeus tiiviimpään yhteistyöhön? Enpä usko.
Yhdessä Martin Schulzin ja muiden ryhmäni jäsenten kanssa tuemme vahvasti Välimeren unionia ”vahvistettuna” Barcelonan unionina tai Barcelonan prosessina. Olisin kuitenkin toivonut komission esittelevän joitakin lopullisia ehdotuksia ja tekevän alusta lähtien selväksi, että Euroopan unionin ja Välimeren maiden välisen unionin on toimittava ja että se todella toimii ja että sen ytimessä on niin hallinnollisesti kuin poliittisesti Euroopan unioni. Suunnittelemme Mustanmeren alueelle jotain samankaltaista, koska energian toimitusvarmuuden, maahanmuuton ja ympäristön kaltaiset asiat vaikuttavat Mustanmeren alueeseen samalla tavalla kuin Välimeren alueeseen.
Tästä syystä, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, ryhmämme aikoo toimittaa teille omat ehdotuksensa, ja myös teille, arvoisa komission puheenjohtaja. Toivomme, että kesäkuun huippukokous tarjoaa mahdollisuuden palauttaa tasapainon, sillä maanne pääministerinä ja neuvoston tämänhetkisenä puheenjohtajana teidänkin on tärkeää tehdä lopullisesti selväksi, että kumpikin yhteisö on tärkeä. Arvoisa komission puheenjohtaja, olin melko yllättynyt siitä, että puhuitte vain Välimeren unionista mainitsematta lainkaan Mustanmeren aluetta. Me uskomme molempien olevan tärkeitä. Kannatamme naapuruuspolitiikan käynnistämistä kokonaan uudelta laadulliselta pohjalta. Näin ollen ryhmämme esittää teille ehdotuksia myöhemmin.
Lena Ek
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella puheenjohtajavaltiota kevään huippukokouksen tuloksista ja siitä, että uutta Lissabon-keskustelua koskevat yksityiskohdat perustuvat todella kestävään talouskasvuun, joka on mielestäni ehdottomasti tarpeen.
Meidän on nyt kohdattava rahoitusmarkkinoilla vallitsevat ongelmat. Meidän on kohdattava ilmastonmuutokseen liittyvät ongelmat. Niitä kuvataan usein ”ongelmina Euroopan teollisuudelle”. Haluaisin kuitenkin muistuttaa, että nykyaikainen, energiatehokas ja osaava teollisuus on teollisuutta, joka selviää. Siksi meidän täytyy käyttää enemmän rahaa innovointiin ja tutkimukseen, ja toivon, että pidätte tämän mielessä budjettikeskustelujen alkaessa ja noudatatte enemmän parlamentin linjaa innovoinnin ja tutkimuksen rahoittamisessa.
Haluan myös muistuttaa teitä siitä, missä menemme. Kyse on uudesta insinööritaidon vallankumouksesta, kuten silloin, kun siirryttiin höyrystä sähköön. Mihin Eurooppa olisi joutunut, jos olisimme vain istuneet kädet ristissä ja sanoneet: ”Hei, me emme tee mitään, ennen kuin kaikkialla Yhdysvalloissa on sähköt.”
Toistan, että nykyaikainen ja energiatehokas teollisuus selviää. Tämän takia meidän täytyy olla päättäväisiä myös ilmastoasioissa, koska näin voidaan edistää sekä innovaatiota että parempaa ympäristöä. Myös energia-alan sisämarkkinat ovat luonnollisesti erittäin tehokas keino.
Sekä energiapaketissa että ilmastopaketissa on kuitenkin sellaisenaan esiteltynä ongelma, joka liittyy pk-yritysten tilanteeseen. Jos nimittäin katsotte etenkin ilmastopakettia pk-yrityksen näkökulmasta, huomaatte, että meidän on yksinkertaistettava sitä reippaasti saadaksemme yksinkertaisempia sääntöjä ja menettelyjä auttaaksemme pk-yritysten ilmapiiriä että suvaitsevuutta ja jopa edistymistä Euroopan unionissa. Toivon, että näemme tästä tuloksia seuraavassa huippukokouksessa.
Toivo on hyvä aamiainen mutta huono illallinen, joten odotamme tuloksia.
Puhemies
(EN) Arvoisa parlamentin jäsen Ek, on merkittävää nähdä tietämyksenne tässä parlamentissa.
Mario Borghezio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, eurooppalaiset yritykset erottuvat maailman 500 suurimman pörssiyrityksen joukosta siinä, että ne ovat ajastaan jäljessä, toisin kuin Yhdysvalloissa ja nopean talouskasvun maissa toimivat yritykset. Helppoa rahoitusta ei ole tarjolla etenkään pk-yrityksille, koska vain kansanpankit lainaavat pk-yrityksille rahaa. Niitä pitäisikin tukea toiminnan estämisen sijasta.
Samalla, kun puhumme täällä parlamentissa, Tiibetin pakolaishallituksen puhemies korostaa surmia, joita tehdään sillä aikaa, kun me puhumme täällä rauhallisessa Euroopassamme. Tiibetissä, jossa ihmisiä teurastetaan, viisaat sananne olympialaisiin osallistumisesta ovat hyödyllisiä ja rohkeita, arvoisa puhemies. Herra Solana puolestaan sanoo menevänsä paikalle. Haluaisin tietää, ketä hän aikoo edustaa: pankkien Eurooppaa, yritysten ja kaupan Eurooppaa, ei ihmisten Eurooppaa.
Me Padaniassa tuemme Tiibetin kansaa, joka taistelee vapautensa ja itsemääräämisoikeutensa puolesta; oikeudesta, joka on vahvistettu sekä YK:n ihmisoikeuksien peruskirjassa että EU:ssa.
Ilda Figueiredo
(PT) Sosiaalinen tilanne heikkenee useissa Euroopan unionin valtioissa, mutta silti neuvosto haluaa ehdottomasti laajentaa Lissabonin strategiaan sekä vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvien uusliberalististen politiikkojen soveltamisalaa, vaikka se tietää, että näin vain lisätään sosiaalista ja alueellista epätasa-arvoa.
Tästä seuraa, että talouden ja rahoituksen alalla toimivien konsernien voitot pysyvät selvästi vakaina ja erittäin suurina, kun taas epävarmat työolot ja huonot palkat leviävät entistä laajemmalle. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen pysyvät korkealla tasolla, jolla ne ovat jo nyt, mikä vaikuttaa erityisesti kymmenien miljoonien naisten, lasten ja vanhusten elämään. Kuten olemme nähneet, neuvosto ja komissio eivät ole erityisen huolissaan tästä. Niille riittää palanen retoriikkaa, mitä emme voi muuta kuin kiivaasti vastustaa.
Tosiasiassa näiden politiikanalojen toteuttamisessa olisi tarvittu taukoa, jotta taloudellisesti heikompia valtioita voitaisiin tukea ja julkisia investointeja lisätä sellaisten julkisten palvelujen kehittämiseksi ja laajentamiseksi, joita tarvitaan ehdottomasti köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa. Tämä olisi myös auttanut luomaan tietyt oikeudet turvaavia työpaikkoja sekä kehittämään mikro- ja pk-yrityksiä. Yhdysvaltojen rahoituskriisillä sekä fossiilisten polttoaineiden ja tiettyjen maataloustuotteiden korkeilla hinnoilla on erityisen vakavia seurauksia köyhyydelle ja sosiaaliselle syrjäytymiselle, jotka tuntuvat juuri kyseisissä taloudellisesti heikommissa valtioissa. Siksi näitä politiikanaloja on ehdottomasti muutettava siten, että voimme ehkäistä niiden vaikutukset Euroopan unionissa, estää sosiaalisen tilanteen huononemisen sekä vastata kansalaisten huoliin.
Näin ollen meidän on päästävä päästä eroon Lissabonin strategian uusliberalistisesta politiikasta, vakaussopimuksesta, Euroopan keskuspankin korkeista koroista sekä biopolttoaineiden maataloustuotannon tukemisesta, jos elintarvikkeet ovat vähissä. Meidän on omaksuttava vaihtoehtoisia politiikkoja.
Jens-Peter Bonde
(EN) Arvoisa puhemies, tämä on yksi viimeisistä puheistani Euroopan parlamentissa. Olen päättänyt lähteä täältä 9. toukokuuta mennessä ja jättää paikkani seuraajalleni ministeri Hanne Dahlille tuodakseni muutosta Tanskan Kesäkuu-liikkeen sukupuoli- ja sukupolvijakaumaan. Aion jatkaa poliittista työtäni. Monikansallisen puolueen, EU:n demokraattien, puheenjohtajana en voi lopettaa elinikäistä taisteluani avoimuuden, läheisyysperiaatteen ja demokratian puolesta.
Olemme saaneet paljon aikaan. Komission sisäinen puhelinluettelo ei ole enää salainen asiakirja. Komission kokousten esityslistat ja pöytäkirjat eivät enää ole salaisia, vain ranskaksi saatavana olevia asiakirjoja, jotka löytyvät nykyään Internetistä. Komission 3 000 salaista työryhmää on nyt ladattavissa esimerkiksi omilta verkkosivuiltani komission puheenjohtaja Barroson ansiosta. Ensi vuodesta lähtien neuvonantajien nimet löytyvät myös Internetistä. Ensi vuodesta lähtien saamme myös täydellisen luettelon kaikista maataloustukien saajista. Avoimuutta koskevien voittojen lista on pitkä.
Neuvosto ei ole vieläkään oppinut. Kahdeksankymmentä prosenttia kaikista unionin säädöksistä hyväksytään edelleen suljettujen ovien takana neuvoston 300 salaisessa työryhmässä. Tämän parlamentin tai kansallisten parlamenttien vaaleilla valitut jäsenet eivät voi seurata neuvoston lainsäädäntömenettelyä. Harvinaiset muodolliset keskustelut ja julkiset äänestykset eivät kiinnosta kansaa tai tiedotusvälineitä. Meidän on kiireesti tarkistettava lainsäädäntömenettelyämme. Ainuttakaan EU:n säädöstä ei pitäisi hyväksyä ilman selvää äänienemmistöä tässä parlamentissa tai neuvostossa. Kansalaisten olisi pidettävä lainsäätäjät tilivelvollisina. Heidän pitäisi voida palkita meidät tai rangaista meitä seuraavana vaalipäivänä.
Demokratian ydin on mahdollisuus järjestää vaaleja, saavuttaa uusi enemmistö ja uusi laki. Tämä demokratian perusperiaate yhdistää meitä kaikkia. Miksi me sitten unohdamme sen, kun jaamme määräämisoikeutemme? Miksi emme salli täyttä avoimuutta lainsäädäntömenettelyssä? Miksi komissio ja neuvosto edelleen salaavat suurimman osan lainsäädäntömenettelystä jopa niin kutsutussa yhteispäätösmenettelyssä, jonka aikana emme saa kunnollista tietoa keskusteluistanne tai jäsenvaltioiden erimielisyyksistä? Jatkan vastaisuudessakin yhteistä taisteluamme avoimuuden puolesta parlamentin ulkopuolelta käsin. Hyvät kollegat, toivon että te jatkatte taistelua parlamentin sisältä käsin.
Irena Belohorská
(SK) Kiitos, arvoisa puhemies. Hyvät naiset ja herrat, panen tyytyväisenä merkille tulokset kevään Eurooppa-neuvostosta, jossa keskityttiin Lissabonin strategian edistymiseen ja Lissabonin uudistetun kasvu- ja työllisyysstrategian uuden jakson (2008-2010) käynnistämiseen.
Koska jokainen jäsen tietää, mikä strategian kohdista on ratkaiseva juuri hänen jäsenvaltionsa kannalta, minäkin valitsin esitellyistä päätelmistä sen, joka on mielestäni tällä hetkellä tärkeä Slovakian kannalta: panostaminen osaamiseen ja innovointiin.
On surullista todeta, että vaikka Slovakia on ollut vuodesta 2004 lähtien täysjäsenenä Euroopan unionissa, jonka alueella taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus, ja vaikka kuulumme Schengenin alueeseen ja uskoakseni pian myös talous- ja rahaliittoon, maani kansalaiset ovat tähän saakka joutuneet kärsimään esteistä ja avoimuuden puutteesta työllisyyden alalla, ja he joutuvat usein tekemään tutkintoaan alhaisempaa työtä koulutustasostaan huolimatta tai työskentelemään kollegoitaan paljon huonommilla palkkaehdoilla.
Terveyspalvelujen saamisessa esiintyvät hankaluudet ovat toinen ongelma, johon ei ole tähän saakka puututtu. Tämä on merkittävä seikka, joka vaikuttaa työntekijöiden, opiskelijoiden ja tiedemiesten tasavertaisuuteen. Näin ollen tuen viidennen vapauden luomista siten, että vahvistetaan tutkijoiden, opiskelijoiden, tieteentekijöiden ja korkeakoulujen opetushenkilöstön liikkuvuutta rajojen yli. Uskon, että tämä parantaa korkeakoulujemme laatua ja uskottavuutta ja että myös Slovakia auttaa omalta osaltaan vahvistamaan Euroopan unionin arvovaltaa globalisaation edessä.
Poistamalla epätasa-arvon vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden väliltä saavutamme sen, mihin Euroopan unionin perustajat pyrkivät. Muistakaamme, että ketju on juuri niin vahva kuin on sen heikoin lenkki.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minusta tuntuu siltä, että jotkut meistä odottavat aina jonkinlaista sensaatiota. Lähtökohdiltaan ja käsiteltäviltä asioiltaan tämä ei ollut tavallinen huippukokous, vaan paljon parempi kuin mitä joidenkin muiden huippukokousten kohdalla on voitu pelätä. Tämä oli hyvä huippukokous, ja olen tyytyväinen sen tuloksiin, mutta on totta, että kansalaiset haluavat toimintaa ja että myös uskottavuuskysymystä on käsiteltävä.
Samana päivänä, kun huippukokous esitti tuloksensa, eräs koulutyttö kysyi minulta, miten saatoin luottaa näihin tuloksiin, kun niiden laatijoina ja hyväksyjinä olivat samat ihmiset, jotka eivät kykene saavuttamaan Kioton tavoitteita ja toteuttamaan täysimääräisesti Lissabonin strategiaa. Tämän takia haluan nyt korostaa yhtä erityistä kohtaa: Euroopan unionin uskottavuus kansalaisten silmissä riippuu siitä, toteutammeko paperilla hyväksymämme asiat käytännössä. Kansallisen kinastelun sijasta tarvitsemme nyt yhteisiä ja kestäviä toimia, jotka toteutetaan sovitun aikataulun puitteissa.
Näiden päätösten täytäntöönpano vaatii paljon kovaa työtä. Jos teemme työmme kunnolla, huippukokous voi osaltaan vahvistaa innovaatiota ja kilpailukykyä sekä tukea kasvua ja työllisyyttä, mikä on sosiaalipolitiikkaa parhaimmillaan. Näemme sosiaalisen ulottuvuuden kokonaisvaltaisena osana politiikkaamme. Tätä ei voi mitata sillä, kuinka monta kertaa sana ”sosiaalinen” esiintyy asiakirjassa, herra Schulz, vaan sillä, minkä verran vastuullisuutta ja sosiaalista sitoutumista asiakirja pitää sisällään.
Linda McAvan
(EN) Arvoisa puhemies, esitän huomioni ilmastonmuutospaketista.
PSE-ryhmä tukee laajalti ilmastonmuutosta koskevia päätelmiä. Olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että nyt on tunnustettu, että lupaukset on täytettävä tämän vuoden aikana. Sitoumukset tehtiin viime vuonna, mutta nyt koko maailma odottaa - tähän komission puheenjohtaja viittasi - aikooko Eurooppa toteuttaa sen, mistä se sopi viime maaliskuussa. Olemme tähän tyytyväisiä. Teidän laillanne toivomme, että edistymme merkittävästi vielä tämän vaalikauden aikana - jos siis saamme oikean paketin. Pidämme tätä silmällä.
Haluan tuoda esiin kolme yksittäistä asiaa. Ensinnäkin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi. Olette oikeassa mainitessanne sen äärimmäisen tärkeänä asiana. Ette kuitenkaan kerro missään kohdassa, miten aiotte rahoittaa kokeiluhankkeet, jotka unionin on käynnistettävä muutaman tulevan vuoden aikana. Toivon, että te ja komissio kiinnitätte huomiota tähän todella hyvin pikaisesti. Ilman rahoitusta emme saa tätä teknologiaa luotua ja otettua käyttöön.
Toinen huomio koskee biopolttoaineita. Uskoakseni nyt on hyvin laajalti hyväksytty, että tarvitsemme kestäviä biopolttoaineita koskevan strategian, ja jos sellaista ei saada luotua, meidän on tarkistettava asettamiamme tavoitteita.
Kolmas huomio liittyy päästökauppajärjestelmään. Olette sitoutuneet kahteen hyvin tärkeään periaatteeseen: yhteen yhteiseen ylärajaan koko unionille ja laskevaan kehityskaareen päästöissä. Ilman näitä kahta tekijää päästökauppajärjestelmä ei ole elinkelpoinen. Kaikki ensimmäisen kauden ongelmat johtuivat näiden kahden tekijän puuttumisesta, joten ne ovat nyt äärimmäisen tervetulleita.
Viittasitte myös hiilivuotoon liittyvään ongelmaan. Tiedämme sen olevan todellinen huolenaihe kansalaisten, ammattijärjestöjen sekä työnantajien keskuudessa, joten meidän on pohdittava sitä. Ryhmäni pitää erittäin tärkeänä sen varmistamista, että olemme jatkossakin kilpailukykyisiä ja säilytämme työpaikat Euroopassa.
Käsittelette 20 kohdassa myös pitkällisesti joustavuutta. Mainitsette sen kolme kertaa. Toivon kuitenkin, että joustavuudesta puhuessamme puhumme kaikki selväsanaisesti, koska meidän ei pidä sekoittaa keskenään joustavuutta ja todellista toimintaa. Liikkeellä on paljon edunvalvojia, jotka kaikki pitävät omaa teollisuudenalaansa erityistapauksena. On vain yksi erityistapaus, ja se on maapallo. Meidän kaikkien on muistettava tämä. Jokaisen yrityksen, jokaisen valtion ja jokaisen kansalaisen on osallistuttava ponnisteluihin. Meidän on keskusteltava siitä, miten jaamme työt, eikä siitä, jätämmekö ne tekemättä.
Diana Wallis
(EN) Arvoisa puhemies, kansalaisemme ovat huolissaan, hermostuneita ja epävarmoja ilmastonmuutoksesta ja energian toimitusvarmuudesta - ja tietysti ovatkin, tästä ovat muutkin puhuneet - mutta myös toimeentulostaan. Mitä me sitten vastaamme heille? Odotetaan ja katsotaan.
Näissä päätelmissä ei juurikaan käsitellä kansalaistemme oikeutta sijoittajina, eläkeläisinä tai kuluttajina. Kuluttajien ja pk-yritysten luottamus voisi tehdä paljon. Se voisi olla avain suurempaan taloudelliseen menestykseen. ”Kyllä” uusille ajatuksille - joita päätelmissä on useita - mutta entä ne huomattavat hankkeet, joiden avulla voitaisiin rakentaa luottamusta kuluttajien ja pk-yritysten keskuudessa? Entä eurooppalainen patentti, jonka käsittely on jumiutunut neuvostoon? Entä sopimusoikeushanke tai patenttien liikkuvuus, jotka nekin ovat jumiutuneet neuvostoon? Aikomus laatia yksityisen eurooppayhtiön säännöt - aikooko neuvosto ryhtyä toimiin kanssamme, jotta ne saadaan hyväksyttyä tämän vaalikauden loppuun mennessä? Se olisi todellinen saavutus
.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää tämän keskustelun tarjoaman tilaisuuden kiinnittääkseni huomionne vain kahteen niin kutsuttua ilmastopakettia koskevaan asiaan.
Ensinnäkin ilmastonmuutoksen torjunnasta koituva taakka on jakautunut hyvin epäoikeudenmukaisesti Euroopan unionissa. Hiilidioksidipäästöjä koskevat rajoitukset jaettiin yksittäisten jäsenvaltioiden kesken ottamatta riittävästi huomioon sitä, kuinka paljon jotkut jäsenvaltiot ovat muita jäljessä kehityksessä. Tällaisen lähestymistavan seurauksena esimerkiksi Puolalle annettiin alhaisempi raja. Näin ollen Puolan sähkövoimalat joutuivat alussa ostamaan osan päästöoikeuksistaan huutokaupasta, minkä takia sähkön hinta nousi 10-20 prosenttia. Jos puolalaiset sähkövoimalat joutuvat ostamaan kaikki päästöoikeutensa huutokaupasta vuodesta 2013 eteenpäin, sähkön hinnat nousevat useilla kymmenillä prosenttiyksiköillä ja monet Puolan talouden alat menettävät kilpailukykynsä.
Toiseksi - Euroopan komission omien arvioiden mukaan - ilmastopaketin täytäntöönpano maksaa noin 50 miljardia euroa vuodessa, mutta useimmat maat ympäri maailman, erityisesti Yhdysvallat, eivät tee yhtään mitään ilmaston lämpenemisen torjumiseksi. Saattaa käydä niin, että eurooppalainen teollisuus menettää kilpailukykynsä maailman markkinoilla. Siksi on otettava käyttöön säännöksiä, joilla suojellaan eurooppalaista tuotantoa, jota tällaiset korkeat lisäkustannukset kuormittavat.
Philip Claeys
(NL) Haluaisin jälleen kerran ilmaista hämmästykseni siitä, että viimeisimmässä Eurooppa-neuvostossa ei puhuttu lainkaan Turkin ongelmista. Huivien käyttö turkkilaisissa yliopistoissa on johtanut laajaan perustuslailliseen kriisiin, joka kuitenkin oli täysin ennustettavissa. Olemme nyt tilanteessa, jossa AKP, hallitseva islamistipuolue, ollaan kieltämässä ja Turkin pääministeri ja presidentti ovat vaarassa menettää poliittiset oikeutensa. Emme ole koskaan nähneet vastaavaa yhdessäkään ehdokasvaltiossa.
Komission jäsen Rehn sanoo, ettei kriisi vaikuta millään lailla liittymisprosessiin. Tämä on lievästi sanottuna ajattelematon kommentti. Miten hän voi sanoa niin, vaikkei hän edes tiedä, kenen kanssa saattaa pian joutua neuvottelemaan? Mikä on neuvoston käsitys asiasta? Vaikuttaa siltä, ettei kukaan ole enää kiinnostunut Turkin ongelmista. Jos ajattelemme, että ongelmat menevät ohi itsestään, emmekä sano mitään, pelkään, että vastassamme on useita epämiellyttäviä yllätyksiä.
Elmar Brok
(DE) Arvoisat puhemies, komission puheenjohtaja ja neuvoston puheenjohtaja, joskus täysin erillisiltä vaikuttavat asiat voivat tosiasiassa liittyä erottamattomasti toisiinsa. Kun puhumme ilmastonmuutoksesta, puhumme maahanmuutosta, ja kun puhumme maahanmuutosta, puhumme myös Välimeren unionista. Käy selväksi, että ongelmat liittyvät usein läheisesti toisiinsa ja että niihin on löydettävä oikeat ratkaisut. Hyvä Rebecca Harms, tämä kuitenkin tarkoittaa, että meidän täytyy pyrkiä löytämään oikeanlainen tasapaino kunkin aihealueen välille. Esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjunnassa toteuttamiemme toimien ei pidä aiheuttaa sellaisia ei-toivottuja vaikutuksia, joilla saattaisi olla sosiaalisia seurauksia. Näin ollen myös teollisuudessa on löydettävä tasapaino, jotta järkevä kehitys olisi mahdollista.
Pidän Välimeren unionia keskeisenä kysymyksenä, ja uskon sen olevan tärkeä tekijä, jotta saataisiin luotua enemmän painetta turvallisuuden ja taloudellisen kehityksen eduksi näillä alueilla. On oman etumme mukaista harjoittaa tehokkaampaa ja intensiivisempää politiikkaa Välimeren alueella. Meidän olisi kuitenkin vahvistettava samalla tavalla naapuruuspolitiikkaamme - joka kuitenkin on kaikkien näiden politiikkojen perusta - myös Itä-Euroopassa sijaitsevien naapurimaittemme osalta. Meidän on keksittävä keinot tarjota näille Välimeren ja Itä-Euroopan maille - varsinkin, jos ne tavoittelevat Euroopan unionin jäsenyyttä, kuten Ukraina - mahdollisuus viedä loppuun kansallinen kehitys, joka on niille tärkeää. Mielestäni on myös oman turvallisuutemme kannalta etu, jos sosiaalinen tilanne paranee ja demokratia sekä oikeusvaltioperiaate vahvistuvat näissä maissa.
Tähän politiikkaan kuuluva vastuu kuuluu kuitenkin koko Euroopan unionille. Aivan kuten Saksan on kannettava vastuunsa Marokon suhteen Välimeren alueella, Espanjan on kannettava vastuunsa Ukrainan suhteen. Emme siis saa luoda tilannetta, jossa vain osa valtioista on mukana ja osa ei, kuten alun perin suunniteltiin. Euroopan unionin on toteutettava tätä politiikkaa yhdessä. Arvoisa komission puheenjohtaja, teitä on onneksi pyydetty valmistelemaan kesäkuun huippukokouksen yksityiskohtia. Koko komission täytyy kantaa vastuunsa tässä asiassa. Myös Euroopan parlamentin on otettava tässä täysi vastuu, muuten tästä koituu teille ongelmia talousarvion kanssa.
Meidän on välitettävä ulkopuolelle selkeä viesti siitä, että Euroopan unioni jatkaa yhtenäistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa. Pyytäisinkin teitä jälleen kerran tarkistamaan, että neuvoston puheenjohtajavaltio todella toimii aina koko neuvoston puheenjohtajana eikä pelkästään erillisenä elimenä, jonka johtajuus kiertää jäsenvaltiolta toiselle. Tämä on yksi niistä heikkouksista, jotka mielestäni vielä haittaavat kokonaisuutta, ja uskoakseni siihen on puututtava tilanteen johdonmukaistamiseksi.
Udo Bullmann
(DE) Arvoisa puhemies, käännyn Othmar Karasin puoleen ja pyydän häntä välittämään Euroopan parlamentin tervehdyksen sille koulutytölle, josta hän kertoi. Sen perusteella, mitä kerroitte tytön kriittisestä ajattelusta, vaikuttaa siltä, että tyttö voisi päästä pitkälle politiikassa, koska hänen mieltään ei selvästikään ole vielä turmeltu loputtomalla määrällä muuttumattomia tekstejä, joita meille tuotetaan ilman, että valvotaan - millään lailla - politiikan toteuttamista käytännössä.
Lissabonin strategian pääaiheita sekä talous- ja sosiaalipolitiikkaa koskeviin Eurooppa-neuvoston päätelmiin tutustuessani olen ihmetellyt, miten tämä teksti voi viedä meitä eteenpäin, miten mikään siinä sanottu muuttaisi asioita jatkossa aikaisempiin vuosiin verrattuna ja vastaako se asianmukaisesti taloudelliseen tilanteeseen, kuten me olemme sen hahmottaneet. Vastaus on ei! Jos tarkastelemme tilannetta puhtaasti talouden näkökulmasta, Yhdysvaltojen talous on taantumassa tai kasvu on ainakin pysähtynyt. Aasian kasvu heikkenee, eikä ole tiedossa, mikä taho voisi olla seuraavaksi liikkeelle paneva voima. Euroopan unionia odottavat kovat ajat: kasvu ei jatkossa ole enää tavoittelemamme 3 prosenttia tai edes 2,9 prosenttia, vaan 1,3 prosenttia tai 1,6 prosenttia, mahdollisesti 1,8 prosenttia, jos hyvin käy. Tämä tarkoittaa, että todennäköisen tuottavuuskehityksen johdosta työttömyysaste kasvaa uudelleen useimmissa maissa.
Tarkastellessani tätä tekstiä - jonka komission yksiköt ovat laatineet siten, hyvä José Manuel Barroso, ettei se sisällä mitään uutta neuvoston päätelmiin verrattuna - minussa heräsi halu tietää, mikä on vaihtoehto. Missä on taloutemme moottori? Voimmeko tehdä tämän Euroopassa? Voimmeko tarjota itsellemme jonkinlaisen perspektiivin? Kyllä, me voimme. Voimme tehdä niin, koska eurooppalaiset työntekijät voivat tehdä niin; koska yritykset voivat tehdä niin; koska pk-yritykset odottavat politiikoilta jonkinlaista elvytysmekanismia. Poliittista johtajuutta ei kuitenkaan ole tämän aikaan saamiseksi. Ei ole mukautusmekanismeja. Kunnollisella ajoneuvolla on moottori, joka liikuttaa sitä eteenpäin, mutta siinä, mitä te tarjoatte meille, on vain tyhjä tila moottorin paikalla. Pelkkä tyhjä tila. Ette viittaa tässä yhteydessä julkisiin investointeihin tai yksityisten investointien lisäämiseen, ettekä nähtävästi myöskään viittaa työntekijöihin ja heidän tarpeisiinsa, työntekijöihin, jotka - ainakin useimmissa unionin valtioissa, niissä ydinvaltioissa, jotka ovat olleet talouskasvun perusta - kärsivät jakovaran puuttumisesta. Tekstissä ei ole sanaakaan minimipalkoista tai siitä, että sosiaaliset oikeudet kuuluvat erottamattomasti kaikkeen markkinatalouden toimintaan, jotta voisimme varmistaa paremmin kaikkien hyvinvoinnin. Pidän tätä Lissabonin strategian menetettynä mahdollisuutena ja toivon, että voimme parantaa tilannetta yhdessä. Ei ole varmastikaan sattumaa, että, kuten Martin Schulz jo toi esiin, Eurooppa-neuvostolle ei toimitettu ainuttakaan parlamentin asiakirjaa.
Mojca Drčar Murko
(SL) Yhdyn Eurooppa-neuvoston päätelmiin siitä, että ilmastonmuutoksen vaarallisen todellisuuden torjunnassa saavutettava tulos riippuu kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä. Onkin erittäin tärkeää hyödyntää jokainen mahdollisuus olla käyttämättä luonnonvaroja ja rajoittaa kaasupäästöjä Kioton pöytäkirjan mukaisesti.
Kotitalousjätteen kaasupäästöjen vähentäminen on yksi hyödyntämättömistä mahdollisuuksista. Vuonna 2005 kotitalousjätteen kaasupäästöjen osuus oli kaksi prosenttia kaikista päästöistä. Yhtä kaasuista, metaania, syntyy pääasiassa kaatopaikoilla, jotka ovat huonoin mahdollinen tapa käsitellä jätteet. Euroopan ympäristökeskus laski hiljattain, että päästöjä voitaisiin vähentää huomattavasti, jos jätehuolto liitettäisiin läheisemmin ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämiseksi toteutettaviin politiikkoihin.
Nyt meillä olisi mahdollisuus toimia näin, koska olemme juuri uudistamassa 20 vuotta vanhaa jätehuoltodirektiiviä. Tähän tilaisuuteen olisi tartuttava, jotta voitaisiin lisätä kierrätystä ja polttaa loppujäte sähkön ja lämmön tuottamiseksi. Kumpaankin näistä toimista olisi sovellettava tiukimpia ympäristönormeja.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Olette edistyneet tasaisesti ainakin suurten energiaa ja ilmastoa koskevien lainsäädäntöpakettien osalta. Tuen kaikkea tätä. Olen hyvin iloinen selvästä edistyksestä, ja siksi tuen teitä Alankomaiden valtuuskunnan jäsenenä omistajuuden eriyttämisessä ja politiikan ja täytäntöönpanon erottamisessa toisistaan energiaverkkojen ja tuottajien välillä.
Aluepolitiikan koordinaattorina olen iloinen siitä, että Lissabonin agendaa koskevassa tekstissä määritellään nyt hyvin selkeästi alueiden ja kaupunkien asema. Innovointia tapahtuu ja rahastojemme, kuten rakenne- ja koheesiorahastojen sekä tutkimusrahastojen, varat käytetään juuri kansalaisten keskuudessa. Nämä ensisijaiset tavoitteet, jotka parlamentti hyväksyi päätöslauselmassaan ja joista myös alueiden komitea on puhunut, on nyt muotoiltu hyvin.
Minulla on vain yksi huomautus. Alueellinen yhteenkuuluvuus otetaan ensimmäistä kertaa mukaan Lissabonin sopimuksessa. Yksi aiemmin puuttuneista asioista - johon viitataan vain yhdessä paikassa - oli neuvoston ja komission näkemys tästä kysymyksestä. Alun perin ennakoitiin, että myös neuvosto edistyisi tässä asiassa. Se odottaa tällä hetkellä valkoista kirjaa, joka on tarkoitus julkaista syyskuussa.
Haluan esittää vielä yhden huomion tästä asiasta. Yhteenkuuluvuus erityisesti vastauksena globalisaatioon tarkoittaa yhtäältä sitä, että suhtaudutaan myönteisesti tutkimuksen ja kehityksen sekä tärkeiden toimintojen keskittämiseen tietyille alueille - esimerkiksi ilmailuteollisuuteen ja nanoteknologiaan - mutta toisaalta myös muita alueita varten on oltava näkemys. Tämän merkitys kasvaa entisestään, jos globalisaatio jatkuu odotustemme mukaisesti. Siksi toivon, että ennen seuraavaa neuvostoa luodaan visio ja että sitä koskevat päätökset, komission päätökset mukaan luettuina, ovat myönteisiä.
Genowefa Grabowska
(PL) Slovenia on puheenjohtajavaltiona osoittanut yleisesti pystyvänsä keskittymään asioihin, jotka ovat jäsenvaltioille ja niiden kansalaisille tärkeitä. Haluaisinkin onnitella sitä tästä. Viimeisin huippukokous, jossa käsiteltiin Lissabonin strategian, talouskasvun, työllisyyden, julkisen talouden tilan ja ilmastonmuutoksen torjunnan kaltaisia tärkeitä asioita, osoitti jälleen tämän taidon.
Haluaisin nyt kuitenkin kysyä, mitä tämä neuvosto on tosiasiassa saavuttanut tavallisen Euroopan unionin kansalaisen näkökulmasta. Otettiinko valtavat sosiaaliset ja taloudelliset erot eri puolilla Eurooppaa huomioon, kun puhuttiin näistä mainitsemistani tärkeistä asioista? Huomioitiinko jatkuva syrjintä ja se, että 2000-luvulla hyvin suuri alue Euroopasta kärsii yhä todellisesta köyhyydestä? Neuvosto ei valitettavasti kyennyt vastaamaan näihin kysymyksiin. Sosiaalipolitiikka jäi vähälle huomiolle puheenjohtajan päätelmissä. Itse asiassa sitä käsitellään parhaiten tämän merkittävän keskustelun sivutuotteena.
Epäilen, etteivät unionin kansalaiset ole tyytyväisiä tällaiseen lähestymistapaan, joka tarkoittaa, että vuotta ennen Euroopan parlamentin vaaleja voimme tarjota heille ainoastaan kolme kohtaa näistä päätelmistä. Nämä kohdat ovat seuraavat: 14 kohta, jossa Eurooppa-neuvosto odottaa uutta sosiaalipoliittista agendaa, 15 kohta, jossa se kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin toimiin, ja 16 kohta, joka on hyvin pitkä ja jossa ehdotetaan joitakin ratkaisuja sekä puolustetaan vanhoja ja tunnettuja mekanismeja. Nämä ehdotukset eivät mene perille Euroopan unionin kansalaisille. Kieltä täytyy tarkistaa. Ehdotukset yksinään eivät riitä: tarvitaan toimintaa, ja toiminnan on alettava heti.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, kansalaiset ovat huolestuneita ilmastonmuutoksesta ja sen vaikutuksista. Ilmastonmuutosta vastaan taisteleminen on paljon halvempaa kuin odottelu.
Kasvihuonepäästöjen vähentäminen sen verran, että pahimmat uhkakuvat eivät toteudu, vähentää maailmanlaajuista talouskasvua tutkimusten mukaan noin yhden prosentin verran. Mikäli toimiin ei ryhdytä, menetys talouskasvussa voi kasvaa jopa kymmenkertaiseksi.
Ilmastonmuutoksen vastainen taistelu luo valtavan suuret markkinat puhtaalle ympäristöteknologialle ja sen hyödyntämiselle eri muodoissaan. Euroopan unionissa tarvitaan nyt nopeita lisäpanostuksia tuotekehitykseen ja markkinointiin, jotta eurooppalaiset yritykset saavat selkeän johtoaseman ympäristöteknologian maailmanmarkkinoilla. Vetkuttelu ja pienten summien ripottelu tuotekehitykseen ei nyt auta, sillä teknologian kehittäminen menee koko ajan hurjalla vauhdilla eteenpäin ja muut maat myös, ellei EU toimi.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, muiden tavoin hyödynnän tilaisuuden tukea huippukokouksen päätelmiä erityisesti ilmastonmuutospaketin osalta. Panen merkille kunnianhimoisen aikataulun ja takaan, että teemme kaikkemme täällä parlamentissa aikataulun noudattamiseksi, koska olemme täysin tietoisia velvoitteesta - joka tulee ulkopuolelta mutta on kuitenkin erittäin asianmukainen - velvoitteesta määrittää ennen Poznańia ja erityisesti ennen Kööpenhaminaa selkeästi EU:n kanta päästökauppajärjestelmään, joksi me sitä nyt kutsumme. Vastaan Euroopan parlamentin esittelijänä tästä paketin kaikkein tärkeimmästä osasta. Otan vastuun mielelläni kantaakseni, ja minulla on leveät hartiat. Toivon olevani luottamuksen arvoinen ja odotan työskentelyä eri poliittisten ryhmien esittelijöiden kanssa, jotta kanta voidaan hyväksyä mahdollisimman nopeasti.
Haluaisin kuitenkin tuoda esiin kaksi huolenaihetta. Ensinnäkin hiilidioksidin loppusijoituksen merkityksen puutteellinen tunnustaminen, erityisesti metsittämisen osalta (erona metsien hävittämisen välttämiseen): metsänhoito ja päästöoikeudet - akkreditoinnin puuttuminen tällä alalla. Suuri puute. Haluaisin kuulla puhemiehen kautta, komission puheenjohtajalta, voimmeko toteuttaa tämän. Tiedän, että komissiossa käydään jonkinlaisia keskusteluja, mutta on kuin etsisi neulaa heinäsuovasta, kun yrittää selvittää, kuka tekee tässä mitäkin. Juostaan vain karkuun, kun joku puhuu hiilidioksidin loppusijoituksesta, varsinkin metsittämisestä tai metsien hävittämisen estämisestä. Tiedän, että asia on vaikea, muttemme voi jättää tätä huomioimatta.
Toinen asia, jonka haluaisin tuoda esiin, on, että komissio on sanonut päättävänsä, mitkä energiavaltaiset teollisuudenalat saisivat vapaita päästöoikeuksia ainakin aluksi, jos kansainvälistä sopimusta ei saataisi aikaan, sekä päättävänsä 2010-luvun puoleenväliin mennessä, mitä teollisuudenaloja tämä koskisi, ja sitten ottavansa vielä vuoden lisäaikaa löytääkseen ratkaisut hiilivuoto-ongelmaan. Tämä on aiheuttanut äänekkäitä vaatimuksia todennäköisesti energiavaltaisen teollisuuden taholta paremmasta ja varhaisemmasta oikeusvarmuudesta. Emme halua viivyttää kyseistä päätöstä lainkaan, koska se johtaisi investointien puutteeseen näillä aloilla tai investoinnit keskeytettäisiin väliaikaisesti, jolloin ne saattaisivat siirtyä muille alueille. Olkaa ystävällisiä, määrittäkää poliittinen linjaus varhaisessa vaiheessa - jos mahdollista, nyt heti - tällä hyvin vaikealla alalla.
Péter Olajos
(HU) Kiitos oikein paljon, arvoisa puhemies. Haluan puhua kahdesta aiheesta: ilmastonmuutoksesta sekä tutkimuksesta ja kehityksestä. José Manuel Barroso aloitti sanomalla, että kevään huippukokous oli totuuden hetki. Ehdotan, että jatkamme tällä asenteella.
Tavoitteet, tiekartat ja eri politiikanalat, joita Euroopan unioni on tähän liittyen luonut, ovat mielestäni hyviä ja asianmukaisia, ja tavoitteet ovat juuri niin kunnianhimoisia kuin pitääkin. Ennustan, että ongelmia tulee ennemminkin niiden täytäntöönpanossa. Halu toteuttaa kyseiset tavoitteet vaihtelee jäsenvaltioiden välillä, ja monessa tapauksessa halu tehdä näin on masentavan vähäistä.
Haluaisin kiinnittää huomionne Euroopan ympäristökeskuksen hiljattain julkaisemaan raporttiin, jonka mukaan Euroopan hiilidioksidipäästöt eivät ole vähentyneet vaan kasvaneet vuoden 2000 jälkeen. kasvaneet. Ehdotan, että olemme tässä asiassa rehellisiä. Valitettavasti jäsenvaltioiden asenteet ja käyttäytyminen eivät ole läheskään yhtenäisiä, eivätkä varsinkaan toivottavia.
Euroopan itäinen puolisko ei käytännössä tee mitään. Se toimii sillä periaatteella, että koska sen teollisuus romahti vuoden 1990 jälkeen, sillä on vielä merkittävät varannot käytössä. Euroopan läntinen puolisko on puolestaan lisännyt päästöjä niiden leikkaamisen sijasta Kiotossa antamistaan lupauksista huolimatta. Vain muutamat maat - Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ruotsi - ovat täyttäneet Kiotossa tekemänsä lupaukset hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä. Meidän on huomattava, että joustavuus ei tarkoita samaa kuin toimettomuus.
Euroopan ympäristökeskuksen raportissa osoitetaan lisäksi, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden täytyy maksaa 2,9 miljardia euroa puhtaan kehityksen mekanismin - Kioton pöytäkirjaan sisältyvän välineen - hyödyntämiseksi tästä vuodesta alkaen.
Eurooppa jää yhä enemmän jälkeen myös tutkimuksen ja kehityksen alalla. Tavoite, jonka mukaan BKT:stä osoitettaisiin kolme prosenttia tutkimukseen ja kehitykseen, ei ole enää juuri muuta kuin haave. Yhdysvallat ja Japani menevät edelle, kun monissa jäsenvaltioissa, oma maani mukaan luettuna, osuus on hädin tuskin yksi prosentti BKT:stä. Herätys! Kunnianhimoiset suunnitelmat on tehty, ja nyt tarvitsemme kunnianhimoa niiden toteuttamiseen.
Jerzy Buzek
(EN) Arvoisa puhemies, huippukokouksen toinen aihe, ilmasto-/energiapaketti, on edelleen jossain määrin ristiriidassa ensimmäisen aiheen, eli Lissabonin strategian tai EU:n kilpailukyvyn, kanssa. Vähiten kehittyneille EU:n valtioille asetetut päästörajoitukset ovat erittäin alhaiset, eikä niissä oteta huomioon BKT:n tulevaa kasvua näissä valtioissa.
Tuen kuitenkin voimakkaasti pakettia. Tuen sitä, vaikka tiedän, että se on suuri toimenpide taloudellemme ja maksaa 60 miljardia euroa vuodessa. Miten sitten voimme auttaa talouttamme? Näen vain yhden keinon, joka lienee yksinkertaisin: halpa, tehokas ja vähän hiilidioksidia tuottava teknologia. Tätä ei ole mahdollista toteuttaa lyhyellä aikavälillä ilman tukea EU:n tasolta. Unionin yhteiset varat uutta teknologiaa varten merkitsevät ensiksikin kumppanuutta. Mainitsitte tämän puheessanne, arvoisa puheenjohtaja. Toiseksi kerroitte myös viidennestä vapaudesta ja osaamisvirrasta. Kolmanneksi Euroopan lisäarvo innovoinnille tarkoittaa innovatiivisempaa Eurooppaa. Neljänneksi Euroopan teollisuudelle on välitettävä vahva poliittinen viesti aloittaa kyseisten teknologioiden yhteisrahoitus niitä koskevan vastuun kantamiseksi. Tarvitsemme uusia teknologioita energiatehokkuutta, uusiutuvia energianlähteitä, nollapäästöjä, hiilen käyttöä sekä ydinvoimaa varten. Tarvitsemme vähintään kaksi miljardia euroa vuodessa. Se tarkoittaa kymmentä miljardia euroa tästä vuodesta vuoteen 2013 saakka - itse asiassa etukäteen. Tällä tavalla voimme alentaa ilmasto-/energiapaketin kustannuksia taloudellemme. Lisäksi voimme tulevaisuudessa tarjota teknologioitamme kolmansille maille nousevien talouksien kehittämiseksi sekä - käytännössä, ei vain teoriassa - maapallomme pelastamiseksi.
Lopuksi haluaisin sanoa, että uskon ensisijaisiin painopistealueisiimme - energia, ilmastonmuutoksen torjunta, Lissabonin strategia - mutta tarvitsemme painopistealueisiimme jonkin verran EU:n rahaa.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisa puhemies, kiitos siitä, että sain puheenvuoron tässä keskustelussa. Olin mukana sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan työmatkalla Kiinassa 16.-21. maaliskuuta. Matka vahvisti näkemystäni siitä, että Euroopan on korkea aika elvyttää tietoon perustuva taloutensa ja edistää pienten ja keskisuurten yritysten luovuutta ja innovaatiokykyä Euroopan talouden tulevaa kehitystä ajatellen.
Koin henkilökohtaisesti, miten hyvin Kiinan vientitalous nykyään voi tutkimukseen, innovointiin ja koulutukseen tehtyjen investointien ansiosta. Investoinneilla on parannettu työvoiman teknistä perusosaamista ja liikenneinfrastruktuuria. Kiinan hallitus tukee merkittävästi kiinalaisia yrityksiä.
Paninkin iloisena merkille, että tänä vuonna pidetty EU:n kevään huippukokous aikoo luoda viidennen vapauden, joka perustuu osaamisen liikkuvuuteen rajojen yli ja painottaa tarvetta helpottaa tiedon saatavuutta sekä tunnustaa pätevyys ja tutkinnot. Tämä on ainut tapa parantaa kansalaistemme elämänlaatua ja ainut mahdollisuus tulla kilpailukykyiseksi osaamistaloudeksi. Kiitos.
Evelyne Gebhardt
(DE) Arvoisat neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja parlamentin puhemies, olen Othmar Karasin kanssa samaa mieltä yhdestä asiasta, nimittäin siitä, ettei ole väliä, kuinka monta kertaa sana ”sosiaalinen” mainitaan, vaan tärkeää on se, mikä on itse tekstin henki. Minun pitää silti kiistää hänen sanomansa. Juuri henki tästä tekstistä puuttuu, vaikka sana ”sosiaalinen” esiintyy useampaan kertaan. Me Euroopan parlamentin sosialidemokraattien ryhmässä haluamme, että sosiaalinen ulottuvuus säilytetään itse tekstissä, mutta myös siinä politiikassa, jonka hahmottelemisessa autamme. Emme voi jatkaa tilanteessa, jossa sosiaalinen ulottuvuus on vaunun viides pyörä, niin kuin se oli aiemmin ja niin kuin se esitetään neuvoston tekstissä. Sosiaalisen unionin täytyy olla liikkeelle paneva voima eurooppalaisen politiikan taustalla. Vain näin saamme kansalaisemme vakuuttuneeksi siitä, että teemme jotain hyödyllistä heidän hyväkseen. Tällaisen viestin haluamme välittää.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, on hyvin tärkeää, että vältimme köyhän kompromissin ilmastonmuutoskysymyksessä. Haluaisin José Manuel Barroson kiinnittävän huomiota siihen, että uusiutuvia energianlähteitä koskeva direktiivi, jota valmistellaan parhaillaan ja jonka on tarkoitus olla valmis syksyllä 2008, voi tuottaa tulosta vain siinä tapauksessa, että siinä huomioidaan riittävästi Euroopan tarve toteuttaa yhteisiä toimia menetelmien ja teknologioiden kehittämiseksi, koska uusiutuva energia on edelleen liian kallista ja koska muutoin 20 prosentin tavoite jää vain haaveeksi.
Toinen asia koskee yhteentoimivuutta ja joustavuutta. Olkaa hyvät ja huomioikaa, että uudet jäsenvaltiot lakkauttivat vuoden 1990 jälkeen teollisuustoimintaansa. Siksi haluaisimme, että päästövähennykset kaudella 1990-2020 otetaan mukaan, koska se olisi oikeudenmukaista. Emme halua vähentää päästöjä vähempää kuin vanhat jäsenvaltiot. Haluamme toteuttaa samat vähennykset, mutta meidän tapauksessamme tilanne oli erilainen. Kiitos huomiostanne.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Arvoisat neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja parlamentin puhemies, mannerjää sulaa, ja tänä aamuna hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneeli IPCC:n johtaja ja Nobel-palkittu Rajendra Pachauri kertoi meille huolistaan. Hän puhui mahdollisesta meriveden pinnan äkillisestä noususta, jonka aiheuttamista seurauksista olemme tietoisia. Meidän pitää tietenkin toimia nopeasti ja tehokkaasti, mutta biopolttoaineille asetettu kymmenen prosentin tavoite vaikuttaa kielteisesti, vaikka tarkoitamme parasta. Hyvät naiset ja herrat, meidän täytyy estää tämä huono päätös ja hyväksyä myönteinen lähestymistapa sen sijaan. Meidän on luovuttava kymmenen prosentin tavoitteesta.
Lopuksi, hyvä José Manuel Barroso, haluaisin esittää teille yhden kysymyksen. Haluaisin tietää, miksi ette kertonut presidentti Sarkozylle, että Euroopan unionilla oli jo olemassa naapuruuspolitiikka ja että olisi täysin turhaa keksiä jokin uusi rakenne, joka lopulta tarkoittaa vain 20 työntekijän toimistoa, jonka tehtävänä olisi ratkaista Välimeren alueen ongelmia ilman minkäänlaisia neuvotteluja. Itse pidän oikeastaan loukkauksena Välimeren alueen kumppaneitamme kohtaan, ettei niitä kuultu tässä Välimeren alueen unionin perustamishankkeessa. Unionihan on symbolinen sana meille, jotka kuulumme Euroopan unioniin.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, olen iloinen, että yksi José Manuel Barroson mainitsemista yksittäisistä toimenpiteistä, joilla on tarkoitus luoda kehitystä osaamisen kautta, oli Internet-yhteyden saatavuuden varmistaminen kaikissa kouluissa. Tämä on erittäin tärkeää, sillä näin taataan yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille lapsille ja nuorille. Kysymys kuitenkin kuuluu, kuinka köyhimmät jäsenvaltiot voivat vastata tähän haasteeseen ja miten unioni aikoo auttaa. Toinen asia, jonka haluaisin tuoda esiin, on Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustaminen. Mielestäni kannattaisi hyväksyä Wrocławin ehdotus. Wrocław olisi juuri sopiva kaupunki tälle instituutille.
Janez Janša
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Haluan kiittää kaikkia parlamentin jäseniä, jotka ovat esittäneet huomionsa viimeisimmän Eurooppa-neuvoston päätelmistä. On sanottava, että jotkut niistä olivat erittäin oleellisia. Olen erityisen kiitollinen Joseph Daulille ja muille, jotka tukivat Lissabonin uudistusten jatkamista. Mielestäni olisi väärin vastata rahoitusmarkkinoiden ja yleisesti maailmantalouden nykyisiin haasteisiin toteamalla vain, että meidän pitäisi luopua uudistuksista tai keskeyttää niiden toteuttaminen toistaiseksi. Olen hyvin iloinen tuesta, jota osoitettiin Lissabonin strategian toista jaksoa kohtaan.
Sosiaalipolitiikan ja Eurooppa-neuvoston päätelmien osalta minun on sanottava, että olen nyt osallistunut henkilökohtaisesti Eurooppa-neuvoston työskentelyyn neljän vuoden ajan, emmekä ole koskaan aiemmin puhuneet näin paljon Lissabonin politiikan sosiaalisesta ulottuvuudesta. Tämä koskee päätelmiä kokonaisuudessaan, ei vain 14 kohtaa. Sosiaalipolitiikka otettiin mukaan kaikkiin niihin kohtiin, joissa se oli tarpeellinen.
On kuitenkin edelleen totta, että Euroopan hyvinvointi edellyttää todellista talouskasvua. Kunnollista sosiaalipolitiikkaa voidaan luoda vain todellisen talouskasvun pohjalta, ja sen saavutamme Lissabonin uudistuksilla. Kaikki hyvinvointivaltiota koskevat sitoumukset ovat turhia ilman talouskasvua ja riittäviä varoja sosiaalipolitiikkaa varten. Näin ollen katson niiden olevan oikeassa järjestyksessä.
Haluaisin myös lisätä, että sosiaalipolitiikka on otettu mukaan lukuisiin muihin hankkeisiin. Slovenian puheenjohtajakaudella olemme päässeet hyvin lähelle ratkaisuja joissakin ongelmakysymyksissä. Toivon esimerkiksi, että olemme juuri pääsemässä sopimukseen lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyttä koskevasta direktiivistä. Yksimielisyys tässä asiassa on vain askeleen päässä. Toivon, että saamme tämän asian pian sovittua.
Yhdessä Euroopan parlamentin kanssa pyrimme siihen, että vuosi 2010 julistetaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaisen taistelun teemavuodeksi. Tämä lisäisi joidenkin tässä Eurooppa-neuvostossa hyväksyttyjen sosiaalipoliittisten päätelmien merkitystä. Ilmastonmuutoksesta ja joistakin sitä koskevista päätelmistä esitetyistä huomioista minun on sanottava, että Eurooppa-neuvosto ei muuttanut tässä huippukokouksessa ainuttakaan viime vuonna tekemistään sitoumuksista. Ei voida siis sanoa, ettei se ollut yhtä kunnianhimoinen. Menimme askeleen eteenpäin sopiessamme ympäristö- ja energiapaketin hyväksymisaikataulusta sekä tietenkin myös sopiessamme pääperiaatteista. Ilman tätä sopimusta ei päästäisi yhtään konkreettista askelta eteenpäin.
Haluaisin kiinnittää huomionne siihen tosiasiaan, että ilmastonmuutoksen vastainen taistelu voi onnistua vain, jos se on maailmanlaajuista. Luvut osoittavat tämän varsin selvästi: Yhdysvaltojen hiilidioksidipäästöt ilmakehään ovat 5 817 miljardia tonnia, Euroopan unionin 5 177 miljardia tonnia, Kiinan 5 059 miljardia tonnia, Venäjän federaation 1 543 miljardia tonnia ja Intian 1 147 miljardia tonnia. Vaikka Euroopan unioni pääsisi kokonaan eroon kasvihuonekaasupäästöistään, ilmastonmuutoksen aiheuttama vaara uhkaisi maailmaa edelleen. Suhteelliset osuudet ovatkin selvät, eikä päätavoitteena ole vähentää päästöjä vain Euroopan unionissa, vaan on saatava aikaan maailmanlaajuinen sopimus, jota ilman emme saavuta mitään.
Jos tarkastelemme hiilidioksidipäästöjä henkeä kohden, havaitsemme, että Yhdysvaltojen päästöt asukasta kohden ovat 20 miljoonaa tonnia, Euroopan unionin 10 miljoonaa tonnia, Venäjän federaation 10 miljoonaa tonnia, Kiinan 3,2 miljoonaa tonnia ja Intian 1,2 miljoonaa tonnia. Luvut osoittavat meille, että suurempia muutoksia on tehtävä niissä maissa, joissa hiilidioksidipäästöt asukasta kohden ovat olleet suuremmat melko pitkään. Euroopan unioni sitoutui viime vuonna suuriin muutoksiin, ja tänä vuonna olemme suunnitelleet tapaa toteuttaa ne.
Mielestäni on perusteetonta pelätä sitä, että olisimme astuneet askeleen taaksepäin ilmaistessamme huolen energiavaltaisten teollisuudenalojen siirtymisestä unionin alueelta alhaisempien standardien maihin. Energiavaltaisten teollisuudenalojen siirtäminen alempia ympäristöstandardeja soveltaville alueille tarkoittaisi Euroopalle muutakin kuin työpaikkojen menettämistä. Se tarkoittaisi, ettemme ole tehneet mitään päästöjen vähentämiseksi, koska kyseiset teollisuudenalat tuottaisivat kasvihuonekaasupäästönsä jossakin muualla.
Katsommepa asiaa miten hyvänsä, olemme sitä mieltä, että voimme onnistua vain, jos saavutukset koskevat koko maapalloa. Juuri tässä Euroopan unioni otti suuren askeleen eteenpäin sitoumuksissaan, joita se teki viime vuonna, kun maailmassa nähtiin monia muutoksia. Esimerkiksi Australia liittyi Kioton sopimukseen. Myös Yhdysvalloissa voidaan nähdä myönteistä kehitystä. Kiina, joka ohittaa pian Euroopan kasvihuonekaasupäästöissä, on myös antanut viime aikoina joitakin myönteisiä merkkejä. Tämä on suureksi osaksi sen ansiota, että Eurooppa otti ensimmäisen askeleen, ja Euroopan unionin täytyy säilyttää johtoasemansa.
Eurooppa-neuvoston päätösten ja päätelmien vaikutuksesta unionin kansalaisiin olen sitä mieltä, että harvat päätelmät vaikuttavat yhtä paljon ja yhtä pitkällä aikavälillä yksilöihin kuin nämä. Jos haluamme onnistua, meidän on muutettava tapojamme ja mukautettava elämäntyyliämme. Tämä on vaativa tehtävä, mutta olosuhteet edellyttävät sitä. Nämä päätelmät vaikuttavat siis jokaiseen yksilöön pitkällä aikavälillä. Viime vuosina ilmastonmuutoksen torjunnan tärkeydestä käytyjen keskustelujen perusteella katson, että mieliala Euroopan unionissa on sellainen, että voimme jatkaa tällä tiellä.
Lopuksi haluaisin kommentoida Välimeren unionista esitettyjä huomioita. Kyse oli Eurooppa-neuvoston hyväksymästä julkilausumasta, ei päätelmästä. Haluaisin muistuttaa niitä, jotka olivat tammikuussa kuuntelemassa julkilausumaa Slovenian puheenjohtajakauden painopistealueista, että julkilausuma, josta neuvosto oli yksimielinen, sisälsi kaikki sellaiset seikat, joita pidämme kriteereinä hyvälle hankkeelle.
Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat mukana, eikä päällekkäisyyksiä ole muiden elinten kanssa. Siksi kyse ei enää ole Euroopan unionista, vaan Barcelonan prosessista eli Välimeren unionista. Toiminta perustuu jo olemassa olevaan, minkä takia hallintoa ei tarvitse kaksinkertaistaa eikä lisäkustannuksia synny. Kolmanneksi Euroopan komissio osallistuu tuleviin valmisteluihin, mikä luonnollisesti varmistaa, että Euroopan unioni on kokonaisuudessaan mukana käytännön ja toiminnan tasolla. Asiaa, jota jotkut teistä pitivät ongelmallisena, korostettiin myös Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Euroopan naapuruuspolitiikan itäiseen ulottuvuuteen, eli Mustanmeren ulottuvuuteen, kiinnitettiin myös asianmukaisesti huomiota. Puolalaiset kollegamme esittivät tähän hankkeeseen, tai paremminkin tähän osaan, liittyvän ehdotuksen, ja annoimme heille tehtäväksi laatia asiasta konkreettisemman ehdotuksen. Euroopan unioni keskustelee asiasta kesäkuussa ennen huippukokousta tehtävien valmistelujen pohjalta. Mielestäni Eurooppa-neuvosto otti täysin huomioon Euroopan parlamentin huolet ja näkemykset Välimeren unioniin liittyen.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, mielestäni tässä keskustelussa on yleisesti ottaen tuettu Eurooppa-neuvoston päätelmiä. Selviä mielipide-eroja tuli kuitenkin esiin päämäärien suhteen. Rehellisesti sanottuna olen sitä mieltä, ettei meidän pitäisi aliarvioida päämääräämme, jonka juuri vahvistimme ilmastonmuutoksen ja uusiutuvien energianlähteiden sekä yleisesti energiapolitiikkamme alalla. Emme saa unohtaa, että puhumme yhteisen politiikan määrittämisestä 27 jäsenvaltiolle, joiden energiayhdistelmät eroavat toisistaan; joiden ensisijaiset tavoitteet ovat erilaisia: joiden energian toimitusvarmuuteen liittyvät huolet ovat usein erilaisia ja joissa - tässä meidän on oltava vieläkin rehellisempiä - tietoisuus ilmastonmuutoksen aiheuttamista ongelmista ja ympäristölupauksista on hyvin eritasoista.
Ei siis ole mikään helppo tehtävä määrittää yhteistä lähestymistapaa Euroopan yhteiseen energiapolitiikkaan ja ilmastonmuutokseen liittyville kunnianhimoisille tavoitteille. Emme tee itsellemme palvelusta, jos aliarvioimme sitä, mitä viime vuonna Saksan puheenjohtajakaudella pidetyssä Eurooppa-neuvostossa saavutettiin ja mikä on nyt vahvistettu määrittämällä tarkemmat tavoitteet Eurooppa-neuvostossa Slovenian puheenjohtajakaudella.
Ymmärrän myös huolet, jotka liittyvät tulosten saavuttamiseen. Itse asiassa toin ne itsekin esiin ennen Eurooppa-neuvostoa. Aiommeko pitää nuo lupaukset vai emme? Tämä on todellakin vakava huolenaihe. Neuvoisin kuitenkin arvoisia parlamentin jäseniä luopumaan pessimismistä, koska paljon on kiinni teistä. Paljon on kiinni Euroopan parlamentin asemasta, koska ehdotukset on nyt annettu ja te säädätte lait yhdessä Eurooppa-neuvoston kanssa. Sen sijaan, että epäilemme sitä, miten pitkälle pääsemme, meidän pitäisi pitää lupauksemme ja osoittaa kunnianhimomme konkreettisen lainsäädäntötyön kautta. Panen tyytyväisenä merkille kaikkien niiden jäsenten, esimerkiksi Avril Doylen ja muiden, huomiot, joissa ilmaistiin sitoumus ja halu tehdä työtä tuon tavoitteen eteen jatkossa.
Vastaan joihinkin konkreettisiin kysymyksiin aloittaen Avril Doylen energiavaltaisia teollisuudenaloja koskevasta kysymyksestä. Meidän on tehtävä selväksi, että tavoitteena on nyt ja jatkossa kansainvälisen sopimuksen tekeminen niistä syistä, jotka kaikki tietävät. Ilmaston lämpeneminen ei kosketa pelkästään Eurooppaa, vaan se on maailmanlaajuista. Tarvitsemme maailmanlaajuisen sopimuksen vastataksemme ilmastohaasteisiin. Työstäessämme maailmanlaajuista sopimusta direktiivissä pitäisi selvästi määrittää mekanismit, joilla energiavaltaisia teollisuudenaloja voidaan täysin tai osittain aktivoida toimimaan siinä tapauksessa, että kansainväliset neuvottelut eivät mene odotustemme mukaisesti. Se, mitä pitää aktivoida ja ketä varten, riippuu kuitenkin siis kansainvälisten neuvottelujen tuloksesta. Siksi emme voi tällä hetkellä määritellä tarkasti ja yksityiskohtaisesti konkreettisia mekanismeja kyseisiä teollisuutemme erityisaloja varten.
Mutta se, mitä haluamme ja minkä jo aiomme tehdä, on oikeusvarmuuden takaaminen. Ymmärrän yskän: voimme taata ja takaamme jo oikeusvarmuuden asianosaisille tahoille. Tämän vuoksi aiomme direktiiviehdotuksellamme taata täyden oikeusvarmuuden energiavaltaisille teollisuudenaloille, jotta ne tietävät jo nyt, että niihin sovelletaan joko kyseistä direktiiviä tai vastaavaa kansainvälistä sopimusta. Tämä oli myös komission pyrkimys.
Minä sekä kollegani komissiossa olemme kuulleet joitakin Euroopan teollisuusjohtajia, ja he hyväksyvät tämän yleisesti. He haluavat olla varmoja siitä, että jos sopimusta ei saada aikaan, käytössä on mekanismeja kyseisten alojen kilpailukyvyn turvaamiseksi. Mielestäni tämä on oikeudenmukainen näkemys niin aiemmin mainitsemani yritysmaailman kuin työmarkkinaosapuoltenkin kannalta. Puhuimme myös Euroopan ammatillisen yhteistyöjärjestön roolista.
Olemme hyvin huolissamme tästä aiheesta ja pidämme sitä mahdollisena, muttemme saa nyt luopua päämäärämme kunnianhimoisuudesta. Jos luovumme päämäärämme kunnianhimoisuudesta, emme ole uskottavia keskusteluissa ulkopuolisten kumppaneidemme kanssa, amerikkalaisten tai kiinalaisten, intialaisten ja muiden kumppaneiden kanssa. He ovat erittäin sitoutuneita, ja sivumennen sanoen heidän puolellaan on nähtävissä edistystä - ei riittävästi, mutta edistystä kuitenkin.
Metsittämistä koskeva konkreettinen kysymys on erittäin tärkeä. Kuten tiedätte, Balilla annoimme lupauksen metsittämisen edistämisestä. Metsityshankkeisiin liittyviä vapaita päästöoikeuksia koskevan kysymyksen osalta sanon, että emme vastusta vapaita päästöoikeuksia. Me päinvastoin kannatamme niitä. Niitä ei vielä otettu mukaan päätelmiin, koska metodologiassa on joitakin hankaluuksia. Valmistelemme siis tätä asiakohtaa ja olemme luonnollisesti valmiita keskustelemaan teidän osuudestanne. Myös muiden osallistuminen on tervetullutta. Sidosryhmien kuulemismenettely on parhaillaan käynnissä.
Eräs toinen asia, jonka jotkut teistä, kuten Jerzy Buzek ja muut, toivat esiin, koski tarvetta panostaa enemmän teknologiaan ja innovointiin. Tämä on totta. Olemmekin esimerkiksi ehdottaneet, että Euroopan teknologiainstituutin ensimmäisen osaamis- ja innovaatioyhteisön pitäisi keskittyä ilmastonmuutoskysymyksiin, energia-asioihin ja ympäristöystävällisiin teollisuudenaloihin, koska ne ovat suurimmat huolenaiheet. Meidän on nyt myös virtaviivaistettava joitakin Euroopan unionin ohjelmia talousarviomme ja käytettävissä olevien varojen puitteissa, jotta voimme priorisoida ja painottaa tätä alaa aiempaa enemmän.
Tämä vaatii toki valtaisia ponnisteluja. Emme koskaan väittäneetkään, että tehtävä olisi helppo. Tehtävä on erittäin vaikea. Meillä on edessämme hyvin vaativa ja haastava tehtävä, mutta uskomme, että sitoutumalla aidosti asiaan - parlamentti on osoittanut tällaista sitoutumista aiemminkin - saamme tuloksia aikaiseksi innovoimalla, panostamalla enemmän teknologiaan ja tietenkin tekemällä yhteistyötä tärkeimpien kumppaneidemme kanssa.
Lissabonin strategiaa koskevasta toisesta huomiosta haluaisin sanoa, että olen sitä mieltä, kuten pääministeri Janša jo totesi, että sosiaalisesta ulottuvuudesta ollaan nyt aiempaa tietoisempia. Panin myös merkille sen, mitä Martin Schulz tänään sanoi ja on sanonut aiemminkin. Tämän takia valmistelemme juuri hyvin tärkeää pakettia osallistumisesta, mahdollisuuksista ja yhteisvastuusta, ja saamme sen valmiiksi ennen kesää. Haluamme tehdä tässä asiassa työtä kaikkien parlamentin poliittisten ryhmien kanssa.
Varoituksen sana on kuitenkin paikallaan. Älkää pyytäkö unionin toimielimiltä mitään sellaista, mitä ne eivät voi toteuttaa. On aloja, joista meidän pitää kantaa vastuu, mutta on myös aloja, jotka kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuulle. Kukaan ei vaadi, että sosiaaliturva, työllisyys ja kansalliset terveyspalvelut kuuluisivat Euroopan unionin vastuulle. Voimme kyllä parantaa unionin välineitä ja myös investoida niihin enemmän edistääksemme sosiaalisia tavoitteita sekä edistääksemme työllisyyttä, kuten olemme jo tehneet Lissabonin strategian yhteydessä. Kun puhumme Euroopan talouden kasvusta, tarkoitan luonnollisesti kestävää kasvua. Se tarkoittaa kasvua, joka on sekä sosiaalisesti että ympäristön näkökulmasta kestävää. Mielestäni tämä on melko lailla itsestään selvä asia.
Meidän on ymmärrettävä, että unionin tasolla käytössä olevat välineet ovat rajallisia. Muistanette, että kun komissio antoi ehdotuksen globalisaation mukauttamisrahastosta, uudesta välineestä, jotkut vastustivat sitä toissijaisuusperiaatteen perusteella ja kysyivät, miksi tarvittavia toimia toteutettiin vain Euroopan unionin tasolla. Lopulta pääsimme asiasta sopimukseen, ja olen tyytyväinen siihen, että tämä väline, vaikkakin se on vaatimaton, on nyt käytössä ja osoittaa konkreettisesti sitoumuksemme huolehtia niistä, jotka eivät selviä globalisaatiosta voittajina.
Meidän, jotka olemme oikeasti Eurooppa-myönteisiä ja tuemme Eurooppa-hanketta, pitäisi mielestäni huolehtia siitä, ettemme aseta Euroopan unionia tilanteeseen, jossa se ei näytä täyttävän lupauksia, joita Euroopan unioni ei voi täyttää yksinään ilman jäsenvaltioiden sekä niiden hallitusten tukea. Paljon on tehtävä myös kansallisella tasolla. Vaikka siis voimme korostaa tätä huolta ja on tietenkin mahdollista tehdä ehdotuksia ja antaa lainsäädäntöehdotuksia pakettiamme varten toukokuussa, on tärkeää muistaa, mikä kuuluu Euroopan unionin toimielinten vastuulle ja mikä kansallisten hallitusten vastuulle.
Lopuksi Välimeren unionista. Uskon, että voimme tehdä tästä hankkeesta Euroopan kannalta hyvän hankkeen, joka osoittaa käytännössä uuden sitoumuksen Välimeren alueeseen. On totta, että meidän pitäisi tehdä enemmän - toivottavasti kuitenkin niin, että Euroopan unioni pysyy yhtenäisenä eikä jakaudu ryhmiin. Kun puhun Euroopan unionista, en tietenkään puhu vain jäsenvaltioista, vaan puhun myös unionin toimielimistä. Odotamme todellakin, että Euroopan parlamentti pysyy hyvin merkittävässä asemassa Välimeren unionissa. Siten teemme Barcelonan prosessista ja naapuruuspolitiikastamme vieläkin kunnianhimoisempia.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Jean-Pierre Audy  
kirjallinen. - (FR) Ensiksikin haluaisin kiittää Euroopan unionin puheenjohtajaa, erinomaista Slovenian pääministeriä Janez Janšaa ja hänen henkilöstöään todella ihailtavasta ja vaativasta työstä, jota he ovat tehneet. Eurooppa-neuvoston 13.-14. maaliskuuta 2008 pidetyn huippukokouksen tulosten osalta olen tyytyväinen poliittiseen yksimielisyyteen Välimeri-kysymyksessä. Olen myös tyytyväinen siihen, että osaaminen nimettiin yhteisön viidenneksi vapaudeksi. Ottaen huomioon nykyiset ongelmat rahoitusmarkkinoilla pahoittelen sitä, ettei Eurooppa-neuvostolla, unionin korkean tason poliittisella elimellä, ollut vahvuutta, viisautta tai selkeää ajatusta ehdottaa politiikkaa, jonka avulla voitaisiin säännellä rahoitusmarkkinoita ainakin unionin sisällä ja esimerkiksi perustaa eurooppalaisia sääntelyelimiä sisämarkkinoiden avainaloille (energia, postipalvelut, televiestintä, tilintarkastus, pankkitoiminta, vakuutusala jne.). Kun otetaan huomioon valuuttamarkkinoiden kaaosmainen nykytilanne, en myöskään ymmärrä, miksi näitä asioita ei käsitelty lainkaan tai käsiteltiin vain erittäin vähän. Onkin tulkittava kiireellisesti, mitä tarkoitetaan Euroopan keskuspankin tehtävissä mainitulla ja EY:n perustamissopimuksen 105 artiklassa vahvistetulla hintavakaudella, sekä kehotettava kansainvälistä valuuttarahastoa (IMF) käynnistämään kansainvälisen rahapoliittisen vuoropuhelun.
Titus Corlăţean  
kirjallinen. - (RO) Eurooppa-neuvoston 13.-14. maaliskuuta 2008 pidetyn kokouksen päätelmät sekä Euroopan parlamentissa 26. maaliskuuta 2008 käyty keskustelu osoittavat EU:n naapuruuspolitiikan merkityksen ja vahvistavat Välimeren unionin periaatteen eli vakaamman yhteistyömekanismin luomisen EU:n jäsenvaltioiden sekä unionin ulkopuolisten, sen eteläpuolella sijaitsevien valtioiden, välille.
Mielestäni EU:n olisi keskityttävä ensisijaisesti myös naapuruuspolitiikan itäisiin kysymyksiin. Tässä yhteydessä tuon esiin tarpeen tehdä tiivistä yhteistyötä Moldovan tasavallan kanssa. Tuen uuden yhteistyösopimuksen tekemistä EU:n ja Moldovan tasavallan välillä siten, että siinä viitataan selvästi ja täsmällisesti laajalti toivottuun edistykseen Kishinevissä demokratian, liittovaltion sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen aloilla.
EU:n odotuksissa pitäisi keskittyä varmistamaan, että lehdistönvapaus toteutuu aidosti Kishinevissä. Lehdistönvapauden räikeät rikkomistapaukset, kuten ”Basarabian ääni” -radioaseman, tiettyjen televisiokanavien tai Kishinevissä toimivien tai ilmestyvien romaniankielisten sanomalehtien toimittajien tapaukset, ovat olleet usein esillä viime aikoina. Eurooppa-neuvoston ja komission ei pitäisi suhtautua välinpitämättömästi tällaisiin raportteihin.
Toivon todella, että johdonmukaisemman EU:n politiikan toteuttamisesta unionin itäisissä naapurimaissa tulee poliittisten toimien ensisijainen tavoite Eurooppa-neuvostossa ja komissiossa.
Bairbre de Brún  
kirjallinen. - (EN) Tarvitaan yhtenäistä pitkän aikavälin politiikkaa, jossa määritetään ilmastonmuutoksen torjuntakeinot aloittain. Puheenjohtaja Barroson parlamentille esittelemä paketti on askel eteenpäin, ja on rohkaisevaa, että neuvosto tunnustaa, että EU:n on sovittava useista eri politiikanaloista ennen vuoden 2008 loppua.
Olen tyytyväinen tavoitteeseen lisätä uusiutuvien ja kestävien energianlähteiden käyttöä 20 prosentilla. Myös energiatehokkuuden parantamiselle pitäisi asettaa tavoite.
Paketin pitäisi sisältää tavoite, jonka mukaan hiilidioksidipäästöjä vähennettäisiin 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, ja jäsenvaltioiden tasolla tarvitaan myös vuosittaisia päästövähennyksiä koskevia tavoitteita. Nämä tavoitteet on määritettävä lainsäädännössä. Vaikuttaa siltä, että lainsäädäntö on ainut keino varmistaa se, että pyrimme todella torjumaan hiilidioksidipäästöjä kaikilla poliittisen toiminnan ja päätöksenteon osa-alueilla.
Meidän pitää huolehtia siitä, että biopolttoaineita sisältävät polttoaineet eivät aiheuta vahinkoa.
Mikäli ilmastonmuutosta ei torjuta maailmanlaajuisesti, syntyy tuhoa. Se vahingoittaa ympäristöjämme, talouksiamme ja yhteiskuntiamme.
Pedro Guerreiro  
kirjallinen. - (PT) Eurooppa-neuvoston päätösten jälkeen minulla on vain yksi pieni huomio jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkoja koskevista suuntaviivoista.
Ei ollut ollenkaan yllättävää, että Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n nykyiset suuntaviivat saattaakseen loppuun jälleen yhden vaiheen työmarkkinoiden vapauttamisessa ja työntekijöiden hyväksikäytön kiihdyttämisessä pääomatulojen kasvattamiseksi.
Tällä tavalla on tulkittava nämä suuntaviivat, joilla pyritään petollisen joustoturvan varjolla lisäämään työmarkkinoiden, työjärjestelyjen ja työsuhteiden joustavuutta ja muuttamaan työlainsäädäntöä tarkistamalla tarvittaessa erilaisia työehtoja ja työaikasäännöksiä. Tämän seurauksena työssä käytetty aika lisääntyy, työtahti kiihtyy, palkat laskevat, työntekijöiden oikeudet ja työpaikat vähenevät - kaikki työnantajien eduksi.
Hyödyntämällä työmarkkinoiden, työpaikkojen suojelumekanismien, julkishallinnon ja sosiaaliturvajärjestelmien väitettyyn nykyaikaistamiseen liittyvää Troijan hevosta EU on vahvistamassa tavoitteensa purkaa ja tuhota työntekijöiden taloudelliset ja sosiaaliset voitot.
Miten voidaan välttää kansalliset kansanäänestykset ehdotetusta sopimuksesta nämä tavoitteet huomioiden?
Monica Maria Iacob-Ridzi  
kirjallinen. - (RO) Lissabonin strategian uuden kolmivuotisjakson alkaminen oli keskeinen aihe tässä Eurooppa-neuvoston huippukokouksessa. Haluaisin ottaa neuvoston ehdotuksista esiin tärkeän periaatteen osaamisen vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa.
Kyseisen vapauden käyttöönottoa olisi täydennettävä komission lainsäädäntöehdotuksilla vielä tämän vuoden aikana. Muistutan teitä siitä, että Lissabonin strategian rinnalla pitäisi toteuttaa mahdollisimman nopeasti myös Bolognan prosessi yhteisen koulutusalueen perustamiseksi vuoteen 2010 mennessä. Korkeakoulututkintojen sekä muiden virallisten ja epävirallisten tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen, unionin liikkuvuusohjelmien, esimerkiksi Erasmuksen, Comeniuksen tai Leonardon, laajentaminen ja asianmukainen rahoittaminen sekä jäsenvaltioiden yhdessä luomien opetussuunnitelmien ja koulutuslaitosten uuden sukupolven käynnistäminen tukisi myös osaltaan osaamisen vapaan liikkuvuuden toteuttamista.
Tämän yhteisön lainsäädännön uuden periaatteen yhdenmukaistamiseksi meidän on laadittava ohjelma, jossa annetaan tarkat määräajat kaikkien osaamisen vapaata liikkuvuutta haittaavien esteiden poistamiselle. Mielestäni lupaus hyväksyä teollis- ja tekijänoikeuksien peruskirja vuoden 2008 loppuun mennessä on askel oikeaan suuntaan.
Magda Kósáné Kovács  
kirjallinen. - (HU) Maaliskuun huippukokouksesta on opittava, että maailman rahoitusmarkkinat sekä tavaroiden ja pääomien globaalit virrat tasapainoilevat Skyllan ja Kharybdiksen välillä ja että vain vastuullinen ja strateginen yhteisön politiikkaan perustuva ajattelu voi auttaa ehkäisemään lisääntyvää epävarmuutta ja lieventämään iskua Euroopan unionin taloudelle.
Kuten tiedämme, nämä tekijät eivät murra pelkästään maailmantaloutta. Puheenjohtajan päätelmissä Eurooppa-neuvostosta korostetaan merkittävällä tavalla monipuolista tulkintaa yhteenkuuluvuudesta, joka voi riippua tietyssä määrin yhteisön varoista. Kuitenkin kehotukseen nopeuttaa kansallista politiikkaa jäsenvaltioiden alijäämien ja velan pienentämiseksi ja käyttää odottamattomat ylijäämät tähän tarkoitukseen sisältyy myös varoitus. Toisin sanoen aukko talousarviossa ei ole pelkästään jäsenvaltioiden ongelma, vaan se estää myös Euroopan unionin koheesiopolitiikan toteuttamisen.
Kaikkien hienojen julistusten jälkeen on aika tehdä päätöksiä ja laatia sitovia asetuksia, vaikka niiden yhteydessä usein joutuu ilmoittamaan tuskallisista seurauksista. Omasta mielestäni kiistatta tärkein tavoite on kasvattaa nuorten osaamispääomaa. On lisättävä osaamista, joka saavuttaa myös köyhät, romanit ja maahanmuuttajat. On lisättävä eurooppalaista ja laaja-alaista osaamista, edistettävä sellaista koheesiopolitiikkaa, joka ei ryöstä köyhempien jäsenvaltioiden henkistä pääomaa aivoviennin kautta mutta joka löytää yhteisvastuun avulla keinon tuottaa yhä globaalimman ja jatkuvamman osaamispääoman virran. Tällä tavalla ihmisiin panostaminen edustaa erityistä ja vertailukelpailuista etua maailmanlaajuisilla markkinoilla, eikä osaamispääoman liikkuvuus ole enää uhka uudesta tiedon muualle siirtymisestä vaan pikemminkin hyvinvoinnin lähde Euroopan tasolla.
Rareş-Lucian Niculescu  
kirjallinen. - (RO) Haluan tuoda esiin viisi Eurooppa-neuvoston päätelmissä mainittua asiaa, joita tuhannet romanialaiset ja mahdollisesti myös monet muut eurooppalaiset ajattelivat tänä aamuna ennen töihin lähtöä.
1. EU:n lainsäädännön aiheuttaman hallinnollisen taakan keventäminen: Tästä olisi opittavaa kaikissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Romaniassa, jossa byrokratian aiheuttamien kulujen vähentäminen yhdellä prosentilla toisi miljardin euron säästöt.
2. ”Small Business Act”, pk-yrityksiä koskeva aloite, ja periaate pienten yritysten huomioimisesta säädöstyössä: Tämä on hyvä ajatus Romanian kannalta, sillä siellä pk-yritykset tuottavat 70 prosenttia BKT:stä ja työllistävät 60 prosenttia työvoimasta.
3. Nuorisotyöttömyys: Romanian nuorisotyöttömyysaste on 21 prosenttia, eli unionin toiseksi korkein.
4. Laadukkaan ja edullisen lastenhoitorakenteen luominen: Romanian suurissa kaupungeissa lastentarhat kykenevät täyttämään alle 70 prosenttia vanhempien tarpeesta.
5. Energiatehokkuuden parantaminen: Yksinkertainen tapa saavuttaa tavoite on rakennusten lämpöeristyksen kunnostaminen. Romaniassa on yli 80 000 kerrostaloa, jotka ovat energia- ja kustannussäästöjen vihollisia. Viimeisten kuuden vuoden aikana Romanian pääkaupungissa on aloitettu eristystyöt kahdessa tällaisessa kerrostalossa.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjallinen. - (RO) Neuvosto ilmaisi aikomuksensa hyväksyä ilmastonmuutos- ja energiapaketin vaalikauden loppuun mennessä vuonna 2009. Euroopan unionin täytyykin pyrkiä toimimaan tämän tavoitteen mukaisesti säilyttääkseen johtoasemansa ilmaston lämpenemisen torjunnassa. Tavoitteena on solmia Kööpenhaminassa vuonna 2009 kunnianhimoinen ilmastonmuutossopimus vuoden 2012 jälkeiselle kaudelle, jotta EU säilyttää uskottavuutensa kansainvälisellä tasolla.
Toinen tärkeä Eurooppa-neuvostossa keskusteltu asia oli uhka siitä, että energiavaltaiset teollisuudenalat siirtyvät tuottamaan hiilidioksidipäästönsä muualle, jos ne eivät pärjää kansainvälisessä kilpailussa ja siirtyvät siksi vähemmän säännellyille ja halvempaa työvoimaa tarjoaville markkinoille. Euroopan unioni on sitoutunut turvaamaan Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn ja samalla myös sen tarjoamat työpaikat, ja tämä asia kirjataan kansainväliseen sopimukseen ongelman ratkaisemiseksi.
Komission esittelemä kunnianhimoinen paketti asettaa todellisen haasteen Euroopan unionille, ja me Euroopan parlamentissa pyrimme varmistamaan, että paketti saadaan valmiiksi vuonna 2009.
Richard Seeber  
kirjallinen. - (DE) Sitouduimme viime vuonna koviin ja kunnianhimoisiin ympäristötavoitteisiin. Nyt onkin aika tarttua haasteeseen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n on kuitenkin ehdottomasti pyrittävä ympäristötavoitteisiinsa niin, ettei se tee taloudellista itsemurhaa. Emme saa toimia ekologisesti talouden kustannuksella. Olenkin siis tyytyväinen hiljattain pidetyn huippukokouksen hahmottelemaan kompromissiin.
Ilmastonmuutoksen torjuminen tulee tietenkin kalliiksi. Toimimattomuuden kustannukset olisivat kuitenkin paljon suuremmat kuin vaadittavien lievennystoimien kustannukset. On silti huolehdittava siitä, että hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä koituva taakka jaetaan tasavertaisesti jäsenvaltioiden ja teollisuudenalojen kesken, sekä varmistettava, että ne jäsenvaltiot, jotka ovat jo tehneet muita enemmän ilmastonmuutoksen torjumiseksi, eivät joudu epäedullisempaan asemaan.
Energiavaltaisten teollisuudenalojen täytyy myös tehdä oma osuutensa hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä. Meidän pitää pyytää niitä vaihtamaan tuotantoprosessinsa uusimpiin ympäristöystävällisiin teknologioihin. Euroopan talouden kilpailukyvyn nimissä meidän on kuitenkin tehtävä kaikkemme estääksemme paljon hiilidioksidia tuottavien alojen siirtymisen EU:n ulkopuolelle. On hyvä, jos unionin ilmastotoiminta motivoi kehittyviä talouksia, kuten Kiinaa tai Intiaa, tekemään oman osuutensa.
Esko Seppänen  
kirjallinen. - (FI) Puheenjohtajavaltion edustajan arvio EU:n myönteisen talouskehityksen ja Lissabonin strategian yhteydestä ei ollut uskottava. Lissabonin strategiassa ei ole ollut sellaisia tietoon perustuvia elementtejä, jotka selittäisivät budjettivajeiden ja julkisen velkaantumisen vähenemisen tai 6,5 miljoonan uuden työpaikan synnyn. Ansio kuuluu jäsenmaille. Niiden taloudessa nähdään Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden puute.
Tämän päivän muotisana on ”flexicurity” eli joustoturva. Se edellyttää, että työehdoilla joustattaminen palkittaisiin työllisyysturvalla. Ajan henkeä kuvaa kuitenkin paremmin sana ”flexinsecurity”, joustoturvattomuus. EU-kansalaisia pelotellaan työpaikkojen menetyksillä siinä tapauksessa, että he eivät suostu pakkojoustoihin.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjallinen. - (RO) Euroopan unionin on oltava edelläkävijä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Vähemmän saastuttavan politiikan hyväksyminen parantaisi 490 miljoonan unionin kansalaisen elämänlaatua.
Jäsenvaltioiden pitäisi kehittää energian toimitusvarmuuden ja ilmastonmuutoksen torjunnan alalla sellaista politiikkaa ja toimia, jotka edistävät kestävää talouskehitystä ja uusien työpaikkojen syntymistä.
Eurooppa-neuvosto hyväksyi useita suuntaviivoja: tutkimukseen ja kehitykseen panostaminen, ympäristöystävällisen liikennejärjestelmän edistäminen, energiaverodirektiivin tarkistaminen, energiatehokkuuden parantaminen ja ennen kaikkea unionin kansalaisten valistaminen ja ottaminen mukaan ilmastonmuutoksen torjumiseen.
Maaliskuussa 2008 pidetyssä Eurooppa-neuvostossa korostettiin EU:n energiaturvallisuuden vahvistamisen merkitystä. Vuonna 2007 Eurooppa-neuvosto ilmoitti Nabucco-hankkeen olevan unionille tärkeä hanke unionin käyttämien energianlähteiden monipuolistamiseksi ja energian toimitusvarmuuden takaamiseksi. Odotamme, että meille esitellään marraskuussa 2008 sellainen uudistettu energiapoliittinen strategia, jossa painotetaan energian toimitusvarmuutta, yhteenliitettävyyttä ja energiaulkopolitiikkaa.
Onnittelen Eurooppa-neuvostoa siitä, että se otti käyttöön viidennen vapauden, osaamisen vapaan liikkuvuuden. Kyse on suuresta haasteesta, johon unionin on tartuttava panostamalla inhimillisiin voimavaroihin, pk-yrityksiin ja sosiaaliseen Eurooppaan.
