Istuntokauden uudelleenavaaminen
Puhemies
Julistan 3. joulukuuta 1998 keskeytetyn Euroopan parlamentin istuntokauden uudelleen avatuksi.

Pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Edellisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää pöytäkirjan sivuja 6 ja 7 koskevan puheenvuoron. Kuten itsekin itse asiassa olette tunnustanut, edellytys ohjesäännön hyväksymiselle enemmistöllä oli parlamentin jäsenten määräenemmistö, heidän ehdoton enemmistönsä. Näin ollen luulen, että seuraavat kohdat julistettiin hyväksytyiksi erehdyksessä: johdanto-osan G kappale, joka sai 270 ääntä; liitteen tarkistus 84, joka sai 264 ääntä; liitteen 1 artiklan 1 kohta, jonka ensimmäinen osa sai 251 ääntä ja toinen osa 212 ääntä; liitteen 2 artikla, jonka ensimmäinen osa sai 279 ääntä ja toinen osa 288 ääntä; liitteen 8 artiklan 1 kohta, joka sai 311 ääntä ja lopuksi liitteen 5 artikla, joka sai 297 ääntä. Nämä kohdat ovat osa ohjesääntöluonnosta, joka hyväksyttiin. Mielestäni niitä ei olisi pitänyt julistaa hyväksytyiksi emmekä mielestäni voi hyväksyä pöytäkirjaa, joka sisältää näinkin selvän virheen, varsinkin kun on kyse kyseessä olevan tekstin tärkeistä määräyksistä.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy, muistanette, että otitte kysymyksen itse asiassa esille, kun teksti hyväksyttiin sellaisena kuin siihen sisältyvistä eri artikloista oli äänestetty. Äänten enemmistö on vahvistettava äänestyshetkellä, ja tuolloin saatu suuri enemmistö myös vahvistettiin äänestyshetkellä. Sanoin myös teille jättäväni tämän kysymyksen työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan käsiteltäväksi. Lähetitte minulle kirjeen, jonka aion välittää työjärjestystä käsittelevälle valiokunnalle lopullista tulkintaa varten. Oma, joko oikea tai väärä, tulkintani tuolloisesta äänestyksestä on se, että näitä artikloja pidetään toistaiseksi hyväksyttyinä. Ne siis hyväksyttiin. Teksti lähetettiin neuvostoon, joka sitä paitsi on juuri ottanut sen huomioon Wienin Eurooppa-neuvostossa. Kirjallinen vastalauseenne välitetään kuitenkin viipymättä työjärjestystä käsittelevälle valiokunnalle, jotta se voisi käsitellä tulkintaa.

Eisma
Arvoisa puhemies, pyysin teitä jo viime kerralla kiinnittämään huomiota polkupyörien säilytysmahdollisuuksien parantamiseen tässä rakennuksessa esimerkiksi antamalla käyttöön paikka katetusta pysäköintihallista, jotta polkupyörille saataisiin paremmat tilat. En ole saanut teiltä minkäänlaista vastausta, vaikka teidän paikallanne istunut henkilö vakuutti minulle, että asiaan kiinnitetään huomiota. Haluaisin vielä pyytää, että voisitteko - kuten viimeksi pyysin - parantaa tilannetta niin, että pyöräilijöitä ei aina jätettäisi toissijaiseen asemaan autoilijoihin nähden. Poistakaa yksi autopaikka käytöstä, jotta pyöräilijät saisivat lisää tilaa säilyttääkseen polkupyöriään kuivassa paikassa.

Puhemies
Paljon kiitoksia, herra Eisma.
Tarkistan, mitä on tapahtunut ja miksi ette ole saanut vastausta. Saatte sen kuitenkin myöhemmin.

Duhamel
Arvoisa puhemies, sain juuri kuulla, että kenraali Pinochetin vallankaappausta tukenut Chilen senaatin puhemies Zaldívar saapuu huomenna Euroopan parlamenttiin puolustaakseen Pinochetia. Voisinko kysyä teiltä, minkä puitteissa tämä vierailu tapahtuu ja minkä vuoksi?

Puhemies
Herra Duhamel, teillä on väärää tietoa. Senaatin puhemies Zaldívar on ollut useita vuosia maanpaossa juuri sen vuoksi, ettei hän hyväksynyt kenraali Pinochetin vallankaappausta. Hän vierailee luonani kuin kuka tahansa parlamentin puhemies. Minun ei yksinkertaisesti tarvitse tietää syytä hänen vierailulleen. Sellaista en parlamentin puhemieheltä kysele. Asiasta on parlamentin päätöslauselma. Minun olikin helppo vastata tähän, sillä parlamenttimme on jo antanut päätöslauselmia aiheesta.

Janssen van Raay
Arvoisa puhemies, minulla on varsinainen työjärjestyspuheenvuoro työjärjestyksen 2, 5 ja 119 artiklan nojalla. Herra Falconer ja herra Balfe ovat varmaankin tyytyväisiä kuullessaan, että olen saanut juridisen lausunnon, jossa minua kehotetaan esittämään ensimmäisen asteen tuomioistuimelle puhemiehistön Beate Weberin menettelyn mukaisesti 15. ja 16. joulukuuta tekemän päätöksen mitätöintiä. Heti kun kvestorit ovat tehneet muodollisen päätöksen, alkaa kahden kuukauden määräaika, jonka aikana tämän täytyy tapahtua. Säästän teidät perusteluilta - tästä on olemassa juridinen perustelu ja verotuksellinen perustelu - sillä te, arvoisa puhemies, olette kokenut ja vaikutusvaltainen lakimies. Tiedän sen kokemuksesta. Olen valmis toimittamaan tämän lausunnon pääsihteerillenne, ja tekisitte minulle palveluksen, jos selvittäisitte vielä henkilökohtaisesti parlamentin jäsenten ohjesäännön uuden kehityksen valossa, eikö tuolloin tehtyä päätöstä rangaistuksesta, joka seuraa siitä, että jättää osallistumatta nimenhuutoäänestyksiin, kuuluisi muuttaa.

Puhemies
Herra Janssen van Raay, olisin kiitollinen, jos toimittaisitte minulle tämän lausunnon, ja tietenkin välitän sen puhemiehistölle. Tämä asia ei kuulu henkilökohtaisesti minulle, vaikka toisinaan asia tulkitaankin niin. Päätöksenteko kuuluu puhemiehistölle, ja puhemiehistö päättää aikanaan, täytyykö tätä kysymystä tarkistaa vai ei.

Van Putten
Arvoisa puhemies, minulla olisi sanottavaa ainoastaan parlamentin jäsenten turvallisuudesta, ja haluan myös varoittaa. Minulle tapahtui Brysselissä seuraavaa: Minulla oli eräänä perjantaina vierailijaryhmä LEO-rakennuksen viidennessä kerroksessa, ja tietyllä hetkellä monet haistoivat palaneen käryä kukin tahollaan. Kesti noin 20 minuuttia, että saatiin aikaan hälytys sen jälkeen, kun oli soiteltu moneen paikkaan. Mielestäni se on liian pitkä aika, jos rakennuksessa on tosiaan tulipalo. Voisitteko pyytää Brysselin turvallisuuspalvelua huolehtimaan kokeilujen avulla siitä, että parlamentin jäsenten turvallisuus ei olisi vaarassa tällaisissa tilanteissa? Tuolloin rakennuksessa ei ollut tulipaloa, mutta me emme tienneet sitä.

Puhemies
Paljon kiitoksia, rouva van Putten. Merkitsemme muistiin sen, mitä sanotte, ja kysymme sitä turvallisuuspalvelulta. Tähänastisen kokemuksen perusteella 20 minuutissa ei voida tehdä mitään, sillä hälytyksen sattuessa hissit lakkaavat toimimasta tuoksi ajaksi. Tämä tapaus on kuitenkin erilainen ja tarkistamme, mitä tapahtui. Teille ilmoitetaan, kun syy on selvinnyt.
(Pöytäkirja hyväksyttiin.)

Käsittelyjärjestys
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana käsittelyjärjestys.
Puhemieskonferenssin työjärjestyksen 95 artiklan mukaisesti laatiman lopullisen esityslistaluonnoksen lopullinen versio on jaettu.
On ehdotettu seuraavia muutoksia:
Maanantai: ei muutoksia.
Tiistai:

Lulling
Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää teitä tekemään tiistain esityslistaan pienen muutoksen. Esityslistalla on tuolloin talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietintöjen, myös oman suositukseni, käsittely. Kalastusta koskeva mietintö on kuitenkin sijoitettu talousvaliokunnan mietinnön ja oman suositukseni väliin, minkä jälkeen käsitellään toista kalastusta koskevaa mietintöä. Tämä ei ole kovin järkevää jäsenten ja komissaarien ajanhallinnan kannalta. Koska kyse on toisesta käsittelystä, toivoisin, että suositustani käsiteltäisiin ennen Souchet'n mietintöä. Siihen menee viitisen minuuttia. Tämä olisi parempi ratkaisu, sillä kalastusvaliokunnan kollegojen ei täten tarvitsisi odotella. Pyydän siis teitä tekemään tämän pienen muutoksen, jota myös komissaari de Silguy toivoo.

Puhemies
Rouva Lulling, olisin tehnyt sen hyvin mielelläni, mutta tiedätte, että esityslistan muuttaminen edellyttää, että poliittinen ryhmä tai 29 jäsentä ehdottaa sitä tuntia ennen istunnon alkua. Minulle ei ole esitetty tällaista pyyntöä, ellen erehdy. Rouva Oomen-Ruijten pyytääkin näköjään puheenvuoroa. Annan sen hänelle.

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, emme ole kiinnittäneet tähän asiaan tarpeeksi huomiota, ja haluaisin esittää sen johdosta teille anteeksipyyntöni. Olen kuitenkin sitä mieltä, että rouva Lullingin pyyntö on hyvin järkevä. Hän on laatinut mietinnön, josta keskustellaan mahdollisesti kymmenen minuuttia, ja mielestäni olisi tärkeää, että sitä käsiteltäisiin hieman aikaisemmin. Olen nähnyt oikealla istuvien kollegoideni ja varmasti myös rouva Greenin ilmeistä, että sitä vastaan ei ole mitään. Tilanne on nyt kyllä hyvin epälooginen.

Puhemies
Ellei vastalauseita esitetä, toimitan rouva Lullingin ehdotusta koskevan äänestyksen.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.)

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, haluaisin pyytää tiistain esityslistan osalta ryhmämme puolesta ja 129 artiklaa soveltaen, että vastuuvapauden myöntämistä vuoden 1996 osalta koskevaa Ellesin mietintöä ei muutettaisi, vaan että se palautettaisiin valiokuntaan. Mietintöä käsiteltiin itse asiassa budjettivaliokunnassa tässä eräänä päivänä ja pääasiallinen kohta, jonka perusteella vastuuvapaus myönnetään, hyväksyttiin äänin 14 puolesta 13 vastaan, vaikka tästä kysymyksestä oli jo kerran äänestetty.
Meille esitettyyn mietintöön sisältyy sen nykyisessä muodossa räikeitä ristiriitaisuuksia. Näin ollen johdanto-osan G, I ja J kappaleet ovat sellaisia, jotka normaalisti johtaisivat vastuuvapauden epäämiseen. Sama pätee esimerkiksi 5 artiklaan ja useisiin päätöksen artikloihin. Viimeinen artikla, jonka perusteella vastuuvapaus myönnetään, näyttää siis olevan ristiriidassa muun päätöslauselman kanssa, eikä tätä ristiriitaa voida poistaa, sillä olemme juuri saaneet tietää, että työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevä valiokunta aikoo ehdottaa parlamentille, ettei tämä hyväksyisi vastuuvapauden myöntämistä koskevan perusteluosan tarkistuksia.
Jos tämä työjärjestystä käsittelevän valiokunnan kanta olisi ollut talousarvion valvontavaliokunnan jäsenten ja erityisesti esittelijän tiedossa, luulen, ettei esittelijän talousarvion valvontavaliokunnalle tekemää ehdotusta olisi muotoiltu samalla tavoin. Ehdotus jätti itse asiassa talousarvion valvontavaliokunnalle vapauden joko myöntää tai evätä vastuuvapaus. Sen vuoksi pyydänkin 129 artiklaa soveltaen, toisaalta mietinnön sisäisen ristiriitaisuuden ja toisaalta työjärjestystä käsittelevän valiokunnan uuden kannan perusteella, että Ellesin mietintö palautettaisiin talousarvion valvontavaliokuntaan.

Puhemies
Haluaako joku esittää puheenvuoron pyynnön puolesta?

Elles
Arvoisa puhemies, vastuuvapauden myöntämistä vuoden 1996 osalta koskevan mietinnön osalta minun on tunnustettava, että viime päivien tapahtumat ovat olleet täysin ennalta arvaamattomia. Olisin luullut, että vuoden 1996 talousarvio olisi ollut tärkeämpi kuin vastuuvapauden myöntäminen vuoden 1996 osalta, mutta menneet tapahtumat kertovat meille aivan päinvastaista.
Se, mitä olemme tänään kuulleet herra Fabre-Aubrespyltä, on aivan oikein. Meillä on käsiteltävänämme erittäin vaikea mietintö vastuuvapauden myöntämisestä vuoden 1996 osalta ja kuitenkin niukka enemmistö - joka saavutettiin meidän sosialistisen työväenpuolueen kollegojemme ansiosta, kun yksi meistä sattumalta lähti - tarkoittaa, että me nyt pikemminkin myönnämme kuin epäämme tai kiellämme vastuuvapauden.
Kun otetaan huomioon, että meillä on myös ennennäkemätön päätös, jonka mukaan meidän on nyt sovellettava äänestykseen työjärjestystä eikä perustamissopimusta, ehdotan, että palautamme tämän mietinnön valiokuntaan ja käsittelemme sitä seuraavan istuntojakson aikana.

Puhemies
Haluaako joku esittää puheenvuoron pyyntöä vastaan?

Tomlinson, lordi
Arvoisa puhemies, haluaisin vastustaa herra Fabre-Aubrespynesitystä. Jälleen kerran hän on osoittanut olevansa huono häviäjä. En ole koskaan aiemmin kuullut, että äänestystulosta 14/13 ei pidettäisi hyväksyttävänä enemmistönä.
Hän väittää saaneensa uutta tietoa, mutta me emme ole saaneet uutta tietoa työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevältä valiokunnalta. Olemme ainoastaan saaneet vahvistuksen voimassa olevista säännöistä.
Kävimme erittäin perusteellisen keskustelun valiokunnassa. Kuten herra Elles aivan oikein sanoo, olemme esittäneet erittäin ankaraa kritiikkiä. Olemme kuitenkin usein arvostelleet komissiota ankarasti, emmekä kuitenkaan ole evänneet siltä vastuuvapautta. Kerran pyysimme vastuuvapauden lykkäämistä, mutta sen jälkeen komission asenne on parantunut. Minun on sanottava komissiolle, että sillä on vielä paljon parannettavaa, mutta valiokunnan enemmistön mielestä on olemassa riittävät perusteet, jotta voimme edetä ja myöntää vastuuvapauden.
Toivon, että me nyt hylkäämme Fabre-Aubrespyn esityksen keskusteltuamme siitä kaikilta osin valiokunnassa. Huomaan, että puheenjohtaja on pyytänyt puheenvuoroa, mutta puheenjohtaja on erittäin puolueellinen tässä kysymyksessä, sillä hän on esittänyt epäämistä koskevan tarkistuksen.

Puhemies
Puheenjohtajalla on oikeus käyttää puheenvuoro 126 artiklan nojalla.

Theato
Arvoisa puhemies, pyysin teitä jokin aika sitten tarkistuttamaan, ovatko perustamissopimus, erityisesti 206 artikla, ja työjärjestyksen liite V keskenään ristiriitaisia tai onko niiden välillä aukkoja. Olin juuri työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevässä valiokunnassa, jota olitte pyytänyt arvioimaan tätä ristiriitaa, josta puhuin. Siitä ei ole esitetty yhtäkään yksiselitteistä mielipidettä, jos saan sanoa niin. Te saatte työjärjestystä käsittelevältä valiokunnalta kirjeen, jossa se esittää kantansa.
Haluaisin kuitenkin sanoa, että, sikäli kuin olen ymmärtänyt, minun mielestäni sopimuksen on oltava kuitenkin etusijalla. Asiaa ei ole kuitenkaan vielä ratkaistu. Teille esitetään vielä, voidaanko nämä asiat sovittaa yhteen vai ei. En halua nyt puhua vastuuvapaudesta tai sen myöntämättä jättämisestä, vaikka lordi Tomlinson viittasikin siihen. Haluan vain sanoa, että olen luonnollisesti myös tämän Euroopan parlamentin jäsen, ja voin siis päättää vapaasti, kuinka äänestän tai en äänestä.

Puhemies
Toimitan äänestyksen Ellesin mietinnön valiokuntaan palauttamista koskevasta pyynnöstä.
(Parlamentti hylkäsi pyynnön.)

Müller
Arvoisa puhemies, kyllä, Joan Colom, minähän voin myös hävitä. Se ei ole tällä hetkellä mikään ongelma minulle, koska se selviää torstaina. Kysymykseni puhemiehelle kuuluu: milloin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenillä on tilaisuus keskustella työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan työn tuloksista? Me annoimme lausuntomme tietysti eräässä mielessä epätietoisina. Sen vuoksi pyydän teitä tekemään meille menettelytapaehdotuksen, koska minun mielestäni ei voi yksinkertaisesti käydä päinsä, että hyväksymme keskustelutta työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan menettelytapoja koskevan lausunnon. Kysyn siis teiltä, milloin menettelytavasta keskustellaan?

Puhemies
Rouva Müller, työjärjestystä käsittelevä valiokunta ehdottaa tulkintaa, jota talousarvion valvontavaliokunta on pyytänyt. Tästä tulkinnasta toimitetaan istunnossa äänestys ilman keskustelua. Toivottavasti äänestys voidaan toimittaa huomenna ennen keskipäivää. Tämä on tietenkin tulkinta, joka annetaan parlamentin käsiteltäväksi. Tämä on työjärjestyksen mukainen menettely: tulkintaa käsitellään, jonka jälkeen se joko hyväksytään tai hylätään.

Martens
Arvoisa puhemies, minusta ei ole oikein vastuullista, että meidän täytyy äänestää joidenkin parlamentin jäsenten tietojen pohjalta päätöksestä, jonka työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevä valiokunta on kuulemma tehnyt. Kenelläkään ei ole asiakirjoja, ja meitä pyydetään tekemään päätös. Pyydän, että tulevaisuudessa voimme saada käyttöömme tarvittavat asiakirjat ja mietinnöt, ennen kuin meiltä pyydetään päätöstä.

Puhemies
Herra Martens, emme äänestäneet työjärjestystä käsittelevän valiokunnan päätöksestä, vaan pyynnöstä palauttaa asia valiokuntaan, mikä on aivan eri asia.
Työjärjestystä käsittelevä valiokunta antaa tulkintansa, joka ilmoitetaan täysistunnossa. Työjärjestyksen 162 artiklan 4 kohdassa sanotaan: " Jos poliittinen ryhmä tai vähintään kaksikymmentäyhdeksän jäsentä esittää vastalauseen valiokunnan tulkinnasta, asiasta äänestetään parlamentissa. Sanamuoto hyväksytään yksinkertaisella enemmistöllä vähintään yhden kolmasosan parlamentin jäsenistä ollessa läsnä äänestyksessä. Jos sanamuoto hylätään, asia palautetaan valiokuntaan." Tämä tarkoittaa sitä, että heti kun olemme saaneet työjärjestystä käsittelevän valiokunnan tulkinnan, jota en vielä ole saanut, asiasta annetaan tieto täysistunnossa.
Kaikki saavat tekstin riittävän ajoissa voidakseen käyttää 162 artiklan 4 kohdassa määrättyä oikeutta. Ryhmä voi siis pyytää tämän tulkinnan hylkäämistä esittämällä siitä vastalauseen. Parlamentti äänestää ja päättää asiasta sen jälkeen kun kaikki ovat ehtineet lukea tulkinnan ja päättäneet, esittävätkö siitä vastalauseen vai eivät.

Aelvoet
Arvoisa puhemies, puhemieskonferenssissa ilmoitettiin viime torstaina iltapäivällä, että työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevän valiokunnan keskiviikkona iltapäivällä käyminen keskustelujen tulokset esitettäisiin puhemieskonferenssille, jotta voitaisiin välttää täällä käytävä ainainen keskustelu menettelystä. Haluaisin kysyä teiltä, kuinka nämä kaksi elementtiä saadaan liitettyä toisiinsa. Ensinnäkin minusta ei olisi mieluisaa, että täällä olisi huomisaamuna kello yhdeksältä käsiteltävänä teksti, jota ryhmät eivät ole voineet tarkastella, tutkia ja vertailla muiden ryhmien lausuntoihin, koska tässä on kysymys hyvin keskeisestä ongelmasta. Toiseksi haluaisin, että tämän parlamentin sopimukset olisivat rakenteeltaan johdonmukaisia. Jos sanotaan, että asiaa käsitellään puhemieskonferenssissa, mielestäni täysistunnossa ei voida ennen sitä äänestää asiasta.

Puhemies
 Rouva Aelvoet, puhemieskonferenssin toimivaltuuksiin ei kuulu työjärjestyksen tulkitseminen. Järjestelmä on määritelty itse työjärjestyksessä, josta juuri teille luin. Heti kun olen saanut tulkinnan, siitä ilmoitetaan täysistunnossa, ja minä pidän huolen siitä, että tämän tulkinnan sanamuoto lähetetään välittömästi kaikille ryhmille. Annettakoon ilmoitus tänä iltana tai huomenna klo 9.00, niin teillä on ennen äänestystä ainakin kolme tuntia aikaa laatia tulkinnasta vastalause. Näin 162 artiklan 4 kohdassa määrätään.
Ryhmänne tai 29 jäsentä voi esittää vastalauseen, ja asiaan otetaan kantaa täysistunnossa aamupäivän istunnon lopussa. Puhemieskonferenssi ei ole toimivaltainen tässä asiassa. Olen pahoillani, mutta mitään ei voida sopia työjärjestyksen vastaisesti. Työjärjestystä on tässä suhteessa noudatettava, ja niin myös teemme.

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, ennen kuin päätätte tämän asian käsittelyn, jonka itse otin esille pyytäessäni sen palauttamista valiokuntaan, haluaisin teidän selventävän erästä puheenvuoroanne. Palauttamispyynnön hylkäämisestä tekemänne johtopäätös on mielestäni liioiteltu. Työjärjestyksen 129 artiklan 2 kohdassa määrätään todellakin, että pyyntö voidaan esittää vain kerran kunkin kolmen menettelyvaiheen aikana, eli esityslistasta päättämisen yhteydessä - meillä käynnissä oleva vaihe - keskustelun alussa - eli huomisaamuna - sekä ennen lopullista äänestystä - joka käsittääkseni toimitetaan keskiviikkoaamuna. Ehdotukseni hylkääminen ei siis luonnollisesti estä millään tavoin pyytämästä asian palauttamista valiokuntaan muissa menettelyvaiheissa. Siihen ei yksinkertaisesti ole enää mahdollisuutta nyt, kun olemme päättämässä esityslistasta, ja siihen on mahdollisuus vain kerran kahden muun menettelyvaiheen aikana.

Puhemies
Se on totta. Olette oikeassa.

Dell'Alba
Arvoisa puhemies, voisinko vain pyytää teitä siirtymään muihin esityslistan aiheisiin? Olemme mielestäni jo tarpeeksi laajasti käsitelleet tätä asiaa ja kaikki on nyt kunnossa. Kiitos.

Puhemies
Kaikki on uskoakseni kunnossa, mutta ei ole kuitenkaan mitään väärää siinä, että jäsenet voivat esittää mielipiteensä näinkin tärkeästä asiasta.

Pack
Arvoisa puhemies, haluaisin vain kiinnittää huomionne siihen, että tämä menettelytapa on oikeastaan sopimaton, koska asia, joka olisi oikeastaan jo pitänyt ratkaista ennen kuin talousarvion valvontavaliokunta kokoontui, selvitetään vasta kaksi tai kolme päivää ennen äänestystä, ja me parlamentissa joudumme sitten tähän tilanteeseen, jossa nyt olemme. Sellaista ei saisi tapahtua täällä parlamentissa! Jos menettelytapa ei ole selvillä - sopimuksen vai työjärjestyksen mukaan - teidän velvollisuutenanne on selvittää se hyvissä ajoin ennen talousarvion valvontavaliokunnan kokousta eikä sen jälkeen. Sillä tavalla me emme olisi tässä tilanteessa!

Puhemies
Rouva Pack, mielestäni olette aivan oikeassa. Asiasta vastaavan valiokunnan pitäisi kuitenkin käsitellä asiaa aikaisemmin. Työjärjestystä käsittelevä valiokunta kokoontui mahdollisimman pian. Olen todella pahoillani.
Keskiviikko: ei muutoksia.
Torstai:

Puhemies
Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmä ehdottaa, että Palacio Vallelersundin mietintöä säädöstekstien valmistelun laadusta ja Cotin mietintöä vuoden 1997 kertomuksesta " Säädöskäytännön parantaminen" käsitellään yhteiskeskustelussa.
Herra Cotilla on puheenvuoro pyynnön perustelua varten.

Cot
Arvoisa puhemies, sanon vain muutaman sanan, sillä asia on yksinkertainen. Nämä kaksi mietintöä liittyvät läheisesti toisiinsa, sillä toinen käsittelee menettelyä ja toinen asiasisältöä, joten olisi järjetöntä käydä kahta erillistä keskustelua mietinnöistä, jotka niin selvästi liittyvät toisiinsa.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, allekirjoitan sen, mitä herra Cot sanoi. On johdonmukaista käsitellä molempia mietintöjä samanaikaisesti, sillä ne koskevat aineellista ja muodollista laatua, ja sisältö ja muoto ovat läheisesti yhteydessä toisiinsa.

Puhemies
Siirrymme äänestykseen.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.)
Perjantai: ei muutoksia.
(Parlamentti hyväksyi käsittelyjärjestyksen näin muutettuna.)

Korjaava ja täydentävä talousarvio 1/98
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Tillichin ja Tomlinsonin laatima budjettivaliokunnan mietintö (A4-0497/98) esityksestä Euroopan yhteisöjen korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi N: o 1/98 varainhoitovuodeksi 1998 (C4-0677/98).
Esittelijä Tillichillä on puheenvuoro.

Tillich
Arvoisa puhemies, komissio teki huhtikuun lopussa 1998 esityksen korjaavaksi ja täydentäväksi talousarvioksi vuodelle 1998, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti sopivat vuotta 1998 koskevan talousarviomenettelyn yhteydessä, että me - neuvosto ja parlamentti - suhtaudumme myönteisesti vuotta 1998 koskevaan täydentävään talousarvioon siinä tapauksessa, että komissio toteaa, että varainhoitovuoden 1998 maksumäärärahat eivät riitä. Komissio täytti velvollisuutensa ja esitti tämän täydentävän talousarvion. Tässä esityksessä ehdotetaan 200 miljoonan ecun maksumäärärahojen lisäystä luokissa 3 ja 4, mukaan lukien 100 miljoonaa ecua Pharelle, ja lisäksi 100 miljoonaa ecua Euroopan sosiaalirahastolle ja 150 miljoonaa ecua pääluokalle I - Euroopan parlamentille - sekä teidän jo mainitsemaanne 400 miljoonaa ecua Venäjän elintarvikeavulle.
Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat monien kolmen toimielimen välisten neuvottelujen ja kahden sovittelukokouksen tuloksena, että tätä korjaavaa ja täydentävää talousarviota koskevaa mietintöä on käsiteltävä yhtenä pakettina Notenboom-menettelyn ja vuotta 1999 koskevan talousarvion kanssa. Haluaisin vakuuttaa kollegoilleni, että neuvosto hyväksyi ehdotuksissaan suuren osan Euroopan parlamentin kannoista. Euroopan parlamentti tukee neuvoston ehdottamaa 400 miljoonan ecun elintarvikeapua Venäjälle, mutta sillä edellytyksellä, että komissio varmistaa elintarvikkeiden jakelun, estää petokset ja ottaa huomioon ihmisten tarpeet. Toimielimet päättivät asiasta sovittelun aikana 8.12., jotta täällä voitaisiin sopia tätä budjettikohtaa koskevista arvioista, ja komissio toimitti tänään vielä kyseisen esityksen liitteeksi tähän korjaavaan ja täydentävään talousarvioon.
Haluaisin kiinnittää kollegojen huomion siihen, että on tärkeää, että äänestämme tänään, koska määräaika menee umpeen huomenna. Jos emme hyväksy tänään ensimmäisessä käsittelyssä tätä korjaavaa ja täydentävää talousarviota, jonka neuvosto on jo hyväksynyt, se raukeaa. Sen jälkeen meillä ei olisi korjaavaa ja täydentävää talousarviota vuodelle 1998 sillä seurauksella, että emme voisi varmistaa rakennustemme rahoitusta määräajassa.
Kollegojen tekemistä tarkistuksista haluaisin sanoa vielä seuraavaa: ensinnäkin budjettikohtaa koskevat arviot kattavat ne, ja toiseksi meillä on huomenna vielä asetuksesta keskustelu, joka lopulta sitten varmasti kattaa nämä kollegojen esittämät toiveet.

Tomlinson, lordi
Arvoisa puhemies, korjaavaan ja täydentävään talousarvioon on sisällytetty 150 miljoonan ecun määrä talousarvion pääluokkaa I varten. Tämä koskee parlamenttia, ja tämä raha on varattu parlamentin rakennuksia varten. Jos me keskustelemme tästä kaksi ja puoli minuuttia, se tarkoittaa, että parlamentti saa 60 miljoonaa ecua minuutissa tämän keskustelun aikana rakennuksiemme suurostoja varten.
Budjettivaliokunnan hyväksymässä päätöslauselmassa sanotaan nimenomaan, että neuvosto on varannut 150 miljoonaa ecua parlamentin rakennuksia varten, jotta me voimme jatkaa politiikkaa, jonka mukaan ostamme rakennuksemme, jos ehdot ovat suotuisat. Rakennusten ostaminen parlamentille tuottaa huomattavia säästöjä eurooppalaisille veronmaksajille.
Kaikki parlamentin jäsenet ymmärtävät, että erityisesti Brysselissä, mutta myös Strasbourgissa sijaitsevan IPE IV -rakennuksen osalta, olemme käyttäneet vuosittaisia talousarvion keräilytoimia rakennustemme pääomapanoksena. Tämä politiikka on ollut niin onnistunut, että ehkä parlamentin jäsenet eivät tiedä, että omistamme jo niin kutsutut D1- ja D2-osat Brysselissä sijaitsevista rakennuksistamme ja huomattavan osan D3: sta. Tämän korjaavan ja täydentävän talousarvion avulla olemme melkein D3-rakennuksen omistajia ja siten koko Leopold-yhtymän omistajia. Jos me jatkamme talousarvion keräilytoimia, voimme tehdä saman täällä Luxemburgissa IPE IV -rakennuksen osalta, mutta myös joidenkin Luxemburgissa sijaitsevien parlamentin rakennusten osalta. Tämä kaikki on osa suunnitelmaamme, ja haluamme varmistaa, että rakennukset Belliard I ja II ostetaan ja annetaan alueiden komitean ja talous- ja sosiaalikomitean käyttöön.
Tämän korjaavan ja täydentävän talousarvion avulla lähestymme tavoitettamme omistaa omat rakennuksemme ja säästää rahaa tulevaisuutta varten. Suosittelen sitä parlamentille.

Puhemies
Siirrymme äänestykseen.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman ja puhemies julisti korjaavan ja täydentävän talousarvion N: o 1/98 hyväksytyksi.)

Työjärjestyksen tulkinta
Puhemies
Hyvät parlamentin jäsenet, sain juuri työjärjestystä käsittelevän valiokunnan puheenjohtajalta kirjeen, jossa käsitellään sitä tulkintaa, johon viittasin käsittelyjärjestystä koskevan keskustelumme aikana. Tässä tulkinnassa sanotaan näin:
" Työjärjestystä, valtakirjojen tarkastusta ja koskemattomuutta käsittelevä valiokunta katsoo, että liitteen V määräykset eivät poikkea työjärjestyksen yleisistä määräyksistä 125 artiklan mukaisesti hyväksyttyjen tarkistusten jättämisen osalta. Valiokunta täsmensi, että toimivaltaisen valiokunnan ehdotuksen vastaisia tarkistuksia ei oteta käsiteltäväksi.
Lisäksi valiokunta arvioi kahden kohta kohdalta -äänestyksen perusteella ensinnäkin, että liitteen V määräyksiä sovelletaan edelleen. Toiseksi se päätti tarkastella koko menettelyä uudelleen 162 artiklan 2 kohdan nojalla."
Tämä kirje välitetään viipymättä poliittisille ryhmille ja talousarvion valvontavaliokunnan esittelijälle ja puheenjohtajalle. Tämä tulkinta sisällytetään tämänpäiväisen istunnon pöytäkirjaan, ja sen vuoksi kaikki sitä koskevat vastalauseet on esitettävä huomisen istunnon alussa. Siinä tapauksessa, että tätä tulkintaa vastustetaan, toimitetaan asiasta äänestys huomenna klo 12. Kaikki tämä selitetään kirjeen vastaanottajille osoitetussa huomautuksessa.

TTK: n viides puiteohjelma (1998-2002)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Quisthoudt-Rowohlin laatima Euroopan parlamentin sovittelukomiteavaltuuskunnan mietintö (A4-0493/98) sovittelukomitean hyväksymästä yhteisestä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (3626/98 - C4-0646/98-97/0119(COD)).

Quisthoudt-Rowohl
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tähän lopputulokseen ja sovitteluratkaisuun pääsemiseksi tarvittiin neljä sovittelukokousta. Luulen, että teimme siinä ennätyksen. Nyt nousee luonnollisesti esiin kysymys, onko tämä lopputulos tosiaan tämän kaiken vaivan arvoinen. Esittelijänä uskon voivani sanoa parlamentin kannalta, että kyllä se on meille hyvä tulos. Saatoimme alusta asti havaita, että neuvosto on tärkeiden kohtien osalta hyväksynyt puiteohjelman, sen rakenteen ja ne sisällöt, jotka olimme osittain valtavien enemmistöjen voimin päättäneet, niin että tällä alueella on tarvittu oikeastaan vain yksityiskohtiin liittyviä korjauksia. Se ei ollut menettelyn vaikea osa.
Neuvosto teki kuitenkin joko suuressa viisaudessaan tai mahdollisen kehityksen pelosta joitakin muutoksia, laati joitakin artikloja, joita me emme voineet millään hyväksyä. Agenda 2000, Euroopan unionin mahdollinen rahoitusuudistus toteutetaan pian. Voi olla, että tämä uudenlainen rahoituskehys vaikuttaa myös tutkimuspolitiikkaan ja aiheuttaa muutoksia. Parlamentti ei voinut lakiasäätävänä toimielimenä kuitenkaan hyväksyä sitä, että neuvosto äänestäisi ja päättäisi mahdollisista muutoksista yksin. Olemme saaneet aikaan sen, että tutkimuksen puiteohjelman kaikissa tulevissa muutoksissa sovelletaan sopimusten edellyttämällä tavalla täydellistä yhteispäätösmenettelyä.
Toinen meille erittäin tärkeä kohta oli, vaikka se ei julkisessa keskustelussa saakaan niin paljon vastakaikua, seuraava: elämme nopeiden muutosten, suuren joustavuuden aikakautta. Ei ole mahdollista tietää vuosina 1997/98, minkälaisia ongelmia vuosina 2000/2001 mahdollisesti esiintyy ja mitä meidän on silloin mahdollisesti ratkottava tutkimuksen, innovaatioiden ja innovatiivisten tuotteiden avulla. Olemme vastaavasti vaatineet, että ohjelman puolivälissä suoritetaan sen sisältöjen uudelleenarviointi. Emme ole kovin halukkaita aloittamaan sillä hetkellä eli kahden, kolmen vuoden kuluttua vaivalloista menettelyä. Haluaisimme kuitenkin mielellämme olla mukana päättämässä, jos silloinen mahdollisesti uusi komissio asettaa toisenlaisia painopisteitä kuin nykyinen. Me olemme myös onnistuneet siinä.
Kolmas kohta, joka oli lähellä sydäntämme, oli pienten ja keskisuurten yritysten ottaminen huomioon tutkimuksen puiteohjelmassa. Voimme todeta, että tällä alueella on edistytty erittäin paljon viime aikoina, ennen kaikkea komission ponnistelujen ansiosta. Jos kuitenkin olemme sitä mieltä, että pienet ja keskisuuret yritykset ovat taloutemme selkäranka, mitä tulee työpaikkojen luomiseen, meidän on myös poistettava kaikki mahdolliset vaikeudet, jotta ne hyötyvät mahdollisimman paljon tutkimusmäärärahojen tarjoamasta tuesta, jonka pitäisi sitten joskus muuttua työpaikoiksi. Olemme vastaavasti lisänneet pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista. Olemme myös ottaneet käyttöön mukaan pääsyä helpottavia määräyksiä. Neuvosto myöntyi näihin vaatimuksiin - tosin vasta pitkien neuvottelujen jälkeen.
Minun on sanottava, että nyt tulen tämän neuvottelutuloksen katkeraan kohtaan. Sen muodostaa talousarvio. Olisimme mieluummin nähneet jonkin muun numeron miljardien kohdalla. Sitä en voi kieltää. Haluan sanoa neuvostolle, että näkemyseron ollessa näin pieni on oikeastaan erittäin pikkumaista, että herrat ja rouvat ministerit eivät antaneet periksi. Loppujen lopuksihan on kyse vain 0, 26 %: n erosta. Luotan suuresti siihen, että komissio ja komissaari voivat säästää tämän rahan oman alueensa erittäin hyvän, keveän ja tehokkaan hallinnon avulla eivätkä siis välttämättä ota sitä pois tutkimukselta.
Parlamentti seuraa myös, kuten 1 artiklassa lukee, myöhemmin ohjelman hallintoa. Siihen minun on sanottava, että sovittelussa kamppaillaan oikeastaan erittäin epäsuhtaisin asein. Neuvostossa tarvitaan yksimielisyys. Herrat ja rouvat ministerit ovat siitä täysin yksimielisiä ja piiloutuvat aina jonkun sellaisen selän taakse, joka on sattumalta toista mieltä jostain asiasta. Parlamentissa tarvitaan enemmistöjä. Sovittelutuloksen hyväksymiseen tarvitaan toisenlainen enemmistö kuin neuvoston yhteisen kannan hylkäämiseen. Se ei yksinkertaisesti ole enää nykyaikaista eikä ajanmukaista. Olen vahvasti sitä mieltä, että Amsterdamin sopimus, joka laajensi oikeuksiamme, mutta myös yksinkertaisti monia menettelytapoja, auttaa tässä asiassa paljon.
Nyt tulenkin puheeni siihen osaan, joka on minulle erittäin mieluinen, nimittäin kiitokseen, jonka haluaisin lausua komissiolle jatkuvasta yhteistyöstä ja erittäin tuloksellisista neuvotteluista. Arvoisa komissaari, emme olleet aina yhtä mieltä! Kiitos myös kollegoilleni parlamentin toisella laidalla, jotka osittain - eikä se jäänyt minulta huomaamatta, hyvät kollegat - menivät mahdollisuuksiensa rajoille asti. He eivät välttämättä taipuneet, emmekä mekään. Tiedän kuitenkin, että tämän sovitteluratkaisun aikaansaaminen oli niin teille kuin meillekin osittain erittäin vaikeaa, erityisesti niissä asioissa, missä oli kysymys institutionaalisista kysymyksistä. Haluaisin korostaa, että nyt ennen vaalikamppailua on kyse parlamentin oikeuksista ja että tämä sovitteluratkaisu saatiin loppujen lopuksi aikaan myös sen ansiosta, että te kaikki osoititte yhteisvastuuta. Voin vain sanoa, että tämän yhteisvastuun pitäisi olla esimerkkinä täällä parlamentissa, kun on kyse meistä ja samalla tietysti myös kansalaisten valituista edustajista. Sydämellinen kiitos siitä!
Lopuksi vielä hieman niistä erityisohjelmista, joista kohta keskustellaan. Meille ei taaskaan jäänyt salaisuudeksi, että neuvosto saavutti näistä erikoisohjelmista laajan yksimielisyyden. Niistä on annettu joitakin erittäin epäonnistuneita lehdistötiedotteita. Sanottakoon niiden osalta neuvostolle: tutkimme erittäin pikkutarkasti, pääsevätkö tarkistukset, joista äänestämme huomenna ja keskustelemme tänään, lopullisiin teksteihin, ja pidämme tässäkin asiassa taas huolta oikeuksistamme.
Oikeastaan minun on sanottava lopuksi aivan avoimesti, että kaikki päättyy yleiseen tyytyväisyyteen. Tämä tyytyväisyys on kuitenkin puolentoista vuoden työn tulosta, josta kiitän vielä kerran sydämellisesti kaikkia, jotka ovat minua auttaneet. Olen onnellinen esittelijä, ja toivon, että tämä sovittelutulos hyväksytään huomenna yksimielisesti.
(Suosionosoituksia)
Schierhuber
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin ensin onnitella esittelijää sydämellisesti tuloksesta, jonka hän sai aikaan sovittelumenettelyssä. Viides tutkimuksen puiteohjelma on ensimmäinen pieni askel oikeaan suuntaan. Kestävää maataloutta, kalastusta, metsätaloutta sekä maaseudun ja vuoristoalueiden kokonaiskehitystä on tuettava myös tutkimuksen ja tieteen avulla, ja sen on tultava esiin niissä.
Siitä huolimatta pidän erittäin valitettavana, että Agenda 2000 -ehdotuksessa ei ole vakavasti otettavaa aloitetta tätä tulevaisuuden politiikkaa varten. Olen siitä erittäin ärtynyt. Puheenjohtajamaa Itävalta pitää tätä aihetta tärkeänä ja on järjestänyt siitä kansainvälisen asiantuntijakokouksen. Toivon, että senkin tulokset otetaan lopulta huomioon Euroopan tulevassa politiikassa.

Ferber
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, liikenne- ja matkailuvaliokunta esitti jo ensimmäisessä käsittelyssä useita tarkistuksia. Halusimme silloin liikennepolitiikalle oman painopisteen, mikä ei ollut valitettavasti mahdollista, mutta olemme hyvin iloisia siitä, että onnistuimme säilyttämään ensimmäisen käsittelyn sisältöä koskevat tulokset kolmanteen käsittelyyn asti, jossa on nyt meneillään sovittelumenettely. Haluaisin muistuttaa erityisesti yhdistetystä kuljetuksesta, joka oli meille erityisen tärkeä. Yksi tämän sovittelumenettelyn suurista menestyksistä oli se, että onnistuimme lisäksi säilyttämään ilmailuteollisuuden tärkeän aseman.
Haluaisin kiittää sydämellisesti kaikkia osallisia, erityisesti esittelijää. Olemme pahoillamme siitä, että emme onnistuneet saamaan riittävästi rahaa tälle tärkeälle liikenteen alueelle, joka on tunnetusti yksi Euroopan yhdentymisen moottoreista, koska neuvosto ei ymmärtänyt ottaa vastaan tämän alueen suuria haasteita vaan panostaa mieluummin edelleen kansallisiin politiikkoihinsa. Olen sitä mieltä, että liikenteessäkin enemmän Eurooppaa olisi parempi kuin vähemmän.

Imbeni
Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron sosialistiryhmän nimissä, mutta totta puhuen pikemminkin sovitteluneuvotteluja käyneen valtuuskunnan puheenjohtajan ominaisuudessa. Kuten rouva Quisthoudt-Rowohl sanoi, sovittelu oli erittäin hankalaa: tarvittiin peräti neljä tapaamista, kaksi alustavaa tapaamista ja kaksi sellaista, joissa todella käsittelimme asiaa.
Haluaisin esittää joitakin yleisiä johtopäätöksiä. Ennen kaikkea on todettava kahden käsitteen, neuvoston päätösten yksimielisyyden ja sovittelumenettelyn, olevan yhteensovittamattomia. Ei voida puhua tasa-arvoisuudesta lakien säätämisen yhteydessä, jos neuvostoa sitoo yksimielisyys, joka tekee tyhjäksi veto-oikeuden ja estää siis parlamenttia tällaisessa tilanteessa käyttämästä täysipainoisesti yhteispäätösvaltaansa.
Toiseksi, näiden ja muiden kokemusten perusteella minusta vaikuttaa, että neuvosto ei ole vielä sisäistänyt täysin yhteispäätöksen käsitettä. Olemme itse asiassa todenneet, myös viimeisimmän viidettä puiteohjelmaa koskevan sovittelun yhteydessä, että eri maita edustavat valtuuskunnat korostivat yhteisen kannan aikaansaamiseksi tarvittuja ponnistuksia ja pitivät sitä jo sinällään kompromissina, joka oli erittäin vaikea saada aikaan, ikään kuin parlamentin tulisi sitten vain päättää sen hyväksymisestä tai hylkäämisestä eikä käynnistää uusia neuvotteluja uuden kompromissin aikaansaamiseksi.
Kolmanneksi, haluaisin tässä yhteydessä korostaa valtuuskuntamme erityisen merkillepantavaa asennetta ja suhtautumista, jolle on ollut ominaista suuri viisaus, ja korostaa myös niiden eri kollegoiden pätevyyttä ja kokemusta, jotka tuntevat keskustelun kohteena olevan aiheen erittäin hyvin ja joiden ansiosta valtuuskuntamme on voinut esiintyä yhtenäisenä kaikissa tärkeissä tapaamisissa ja ilmentää yksimielisyyttä, jollaista parlamentissa on usein erittäin vaikea löytää.
Minun on sanottava, että meillä on ollut puolellamme toisaalta puheenjohtajamaa Itävalta, joka halusi edetä parlamentin toivomaan suuntaan, toisaalta komissaari, rouva Cresson, joka oli luonnollisesti yksi tukijoistamme, sillä parlamentin ehdotus oli samoilla linjoilla komission ehdotuksen kanssa. Tästä huolimatta hankaluudet olivat todella suuria, todella huomattavia.
Haluaisin tässä mainita, kuten esittelijäkin, rouva Quisthoudt-Rowohl, jo teki, kaksi keskeistä kysymystä. Ensinnäkin, mitä tulee neuvostoon ja tapaan, jolla se on käsittänyt yhteispäätöksen: sellainen neuvosto, joka päättää yhteisestä kannastaan ja joka tässä yhteisessä kannassa määrittelee lausekkeen, jota se itse kutsuu " giljotiinilausekkeeksi" , ei osoita suurta viisautta, ainakaan taktiselta kannalta. Tällaisen yhteisen kannan esittäminen parlamentille osoittaa, ettei neuvosto todellakaan käsitä tuollaisen lausekkeen vaikutusten laatua tai edes muotoa. Lausekkeella määrättiin itse asiassa, että 31. joulukuuta 1999 jälkeen tutkimuksen käytössä ei olisi enää euroakaan ja että uusien rahoitusnäkymien puuttuessa rahoituksesta päättäisi neuvosto, eli yhteispäätös, joka oli tullut sisään ovesta, heitettiin ulos ikkunasta. Tämä on asian ydin: on paradoksaalista, että kaikissa sovitteluissa riitelemme summista, mutta tällä kertaa meidän piti keskustella enemmän menettelyyn liittyvästä, luonteeltaan institutionaalisesta kysymyksestä, ennen kuin summia koskeva keskustelu saatiin päätökseen.
Meidän mielipiteemme on - olemme sanoneet sen useaan otteeseen - että kyse oli perustamissopimukseen kohdistuvasta rikkomuksesta tai ainakin toimielinten väliseen rahoitusnäkymiä koskevaan sopimukseen kohdistuvasta rikkomuksesta. Olisi ehkä ollut hyvä, että koko komissio - eikä vain komissaari Cresson - olisi huomauttanut neuvoston yhteisen kannan laatimisen jälkeen, että yhtä perustamissopimuksen periaatetta oli ehkä rikottu, sillä komissiohan on perustamissopimusten valvoja. Kuitenkin tältä osin olen melko tyytyväinen, koska saimme aikaan melko myönteisen tuloksen.
Rahoituksesta - rouva Quisthoudt-Rowohl sanoi jo tämän - voidaan sanoa, että sitä olisi voinut olla enemmän, mutta vaarana oli toisaalta saada vielä vähemmän. Kaiken kaikkiaan katson, että kun otetaan huomioon neuvotteluolosuhteet, tulos on hyvä. On kuitenkin olemassa " mutta" , jota haluan korostaa. Se on ristiriita, joka vallitsee hallitusten ja neuvoston välillä: hallitusten, jotka sanovat, että ensisijainen tavoite on työllisyys ja että on investoitava tutkimukseen ja innovaatioon työpaikkojen luomisen kannustamiseksi, ja neuvoston - joka siis koostuu hallituksista - joka ei päätöksenteon yhteydessä ei ota edes huomioon ehdotusta nostaa 2 miljardilla eculla viidennen puiteohjelman rahoitusta. On siis olemassa ristiriita sen välillä, mistä on päätetty tässä sovittelussa, ja toisaalta sen, mistä on sittemmin keskusteltu ja päätetty Wienissä: oli suuria puheita, suunnitelma, uusi työllisyyssopimus, mutta sovittelun päättämisen hetkellä olisi tarvittu konkreettisempaa aloitetta.
Muita aiheeseen liittyviä ongelmia käsittelevät muut puhujat. Minä tyydyn kiittämään esittelijää, valiokunnan puheenjohtajaa, herra Scapagninia, sekä kaikkia kollegoita, jotka ovat osallistuneet asian käsittelyyn hyvin tarmokkaasti, ja kehotan parlamenttia hyväksymään tämän sovittelun tulokset ja antamaan niille voimakkaan ja laajan tukensa.

Vaz Da Silva
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, Francis Bacon on sanonut: Se, joka ei käytä hyväkseen uusia ratkaisuja, tulee kohtaamaan uusia vastoinkäymisiä, koska aika on kaikkein suurin uudistaja. Näin sanoi eräs suuri eurooppalainen 400 vuotta sitten. Vaikuttaa siltä, että me Euroopassa olemme vielä opettelemassa tätä.
Innovaatiot ovat olemassaolon elinehto: ne ovat vastamyrkkyä saamattomuudelle, luovat uusia, ennalta arvaamattomia markkinoita ja edistävät tehokkaampaa ja inhimillisempää yhteiskuntaa. Tutkimus on välttämätöntä yhteiskunnallisen innovaation kannalta biotekniikan kaltaisilla huippututkimuksen aloilla ja teollisuudessa, mutta myös sosiaalis-taloudellisella alalla.
TTK: n viidennestä puiteohjelmasta on tullut johdonmukainen pitkän keskustelun, kolmen käsittelyn ja pitkän sovittelun tuloksena. Se on nyt tasapainoinen ohjelma, joka ansaitsee laajan tuen. Sitä voitaisiin jopa pitää esimerkkinä toimielinten välisestä yhteistyöstä. On tärkeää, ettei tämän viidennen puiteohjelman tutkijoille, yrityksille ja kansalaisten hyvinvoinnille avaamien näkökulmien toteuttaminen kaadu ristiriitoihin unionin rahoitusnäkymiä koskevan sopimuksen puuttumiseen. Niin sanotun " vakauttamisen" ja " yhteenkuuluvuuden" puolustajien välisen kädenväännön on loputtava neuvostossa kyseessä olevia intressejä koskevan kauaskantoisen kokonaisnäkemyksen hyväksi.
Tässä tekstissä, josta äänestämme, voittivat avoimuus, tieto, pk-yritykset sekä yhteiskunnan vähäosaiset kuten vammaiset ja vanhukset, ja siinä olleet nimenomaiset viittaukset kemiallisia ja biologisia aseita koskevaan aseistariisuntaan ja ydinaseisiin korostivat rauhanasiaa.
Arvoisa puhemies, odotan kuitenkin neuvoston vahvistavan 22. päivänä Portugalin tukemaa sosiaalis-taloudellista tutkimusta. Vain sen avulla voidaan ennakoida yhteiskuntamme jatkuvan ja nopean muutoksen suuntauksia ja syitä. Sellaiset keskeiset kysymykset kuten kansalaisuus, osallistuminen, syrjäytyminen, väkivalta, asiainhoito sekä median rooli vaativat jatkuvaa ja huolellista tutkimusta asianmukaisten yhteiskunnallisten ratkaisujen löytämiseksi.
On myös aiheellista korostaa eurooppalaisen tutkimuksen poikkitieteellisyyttä ja kansainvälisyyttä. Siksi odotan näkeväni, että myös unionin ulkopuolisten maiden kansalaisille tarjoutuisi mahdollisuus hakea Marie Curie -apurahoja. Näin tunnustettaisiin symbolisesti, että tiede on musiikin tavoin yleismaailmallinen kieli.

Plooij-Van Gorsel
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää rouva Quisthoudtia ELDR-ryhmän nimissä siitä menestyksekkäästä tavasta, jolla hän viimeisteli puiteohjelmaa koskevan päätöksenteon. Samalla haluan sanoa, että arvostan kaikkien ryhmien solidaarisuutta sovittelumenettelyn aikana. Parlamentti puhui neuvostolle yhdellä äänellä ja seisoi lujana oman toimivaltansa takana. Toistan vielä, siis seisoi lujana.
Me emme ole hyväksyneet " giljotiinilauseketta" millään ehdoilla, ja hyvällä yhteistyöllä sekä täysin puiteohjelman tavoitteiden hengessä on päästy hyvään tulokseen sekä budjetin että sisällön osalta. Kiitokset kaikille kollegoille tästä yhteistyöstä. Minun ryhmäni tukee täysin saavutettua tulosta.
Minulla on kuitenkin vielä pari huomautusta. Aloittaakseni sisällöstä, ryhmäni on iloinen siitä, että neuvosto hyväksyi jo ensimmäisessä käsittelyssä parlamentin ehdotuksen neljästä tutkimusaiheesta neljäksi tulevaksi vuodeksi. Neuvosto ja parlamentti ovat lisäksi yhtä mieltä siitä, että ensisijaisiksi asetetaan kaksi ensimmäistä aihetta, nimittäin bioteknologia sekä tietoliikenne-ja viestintäteknologia. Tällä tavoin tunnustettiin, että tulevaisuudessa Euroopan työllisyys riippuu suurelta osin näiden alojen menestyksekkäästä kehityksestä.
En voi tarpeeksi usein toistaa sitä, että teknologia on avain taloudelliseen kasvuun, kilpailukykyyn ja työllisyyteen, eli lyhyesti sanottuna Euroopan hyvinvointiin. Jos sovellamme Euroopassa uutta teknologian kehitystä ja kehittelemme uusia palveluja, työllisyyden lisäksi myös taloutemme saa voimakkaan sysäyksen ja siten kilpailuasemamme vahvistuu. Tätä Eurooppa tarvitsee menestyäkseen maailmanmarkkinoilla. Kaikki - eli neuvosto, parlamentti ja komissio - ovat tällä kannalla, mutta jäsenvaltioiden ja neuvoston kauniista selityksistä huolimatta Euroopan unionin tutkimusmenot jäävät jälkeen tärkeimpien kilpakumppaneiden, Yhdysvaltojen ja Japanin, tutkimusmenoista. Kuten jo sanoin, on valitettavaa, että jäsenvaltiot tunnustavat tutkimuksen tärkeyden puheiden muodossa mutta eivät lompakollaan. Neuvoston alun perin ehdottama 14 miljardia ecua jää jopa alle neljännen puiteohjelman menojen tason.
Jotkin jäsenvaltiot pyrkivät politiikallaan siihen, että Euroopan unionin osuus vähenisi. Esimerkiksi Alankomaiden tilanne nettomaksajana oikeuttaa tähän hyvin. Toistan, siis oikein hyvin. Emme halua toimia järjettömällä tavalla. Siinä, että kolmena iltana käsitellään myöhään yöhön saakka 40 miljoonan ecun summaa neljäksi vuodeksi, mennään myös liian pitkälle.
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen on ennen kaikkea alue, jolla tarvitaan eurooppalaista yhteistyötä. Juuri puiteohjelmalla on oleellinen osa. Mielestäni se on siten myös eurooppalaisten tutkimusrahojen oikeutus ja tärkein lisäarvo.
Arvoisat kollegat, tämän puiteohjelman päätöksentekoprosessi ei ansaitse kauneuspalkintoa, mutta toivoa kuitenkin on. On onni, että Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin jälkeen myös neuvosto päättää kehysohjelmista määräenemmistöllä. Neuvosto ei ole vieläkään tottunut yhteispäätösmenettelyyn. Herra Imbeni mainitsi tästä juuri. Yhteispäätösmenettely tarkoittaa yhteistä päättämistä, mikä tarkoittaa, että neuvoston ja parlamentin täytyy saavuttaa toimiva kompromissi. Ylimielinen kiinnipitäminen omasta kompromissista, joka on vaivoin saavutettu, kuten ministerineuvoston sisällä, ei ole hyväksi eurooppalaista lainsäädäntöä koskevalle päätöksenteolle. Hyvä päätöksenteko vaatii jäsenvaltioilta lisää joustavuutta. Tämä on viestini neuvostolle.

Pompidou
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat. On esittelijän päättäväisyyden ja sovittelukomitean puheenjohtajan, kollegamme Imbenin ponnistelujen ansiota, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päässeet yhteisymmärrykseen summasta, joka tosin on riittämätön, mutta joka mahdollistaa Euroopan unionin tutkimusponnistelujen jatkumisen.
Puolivälissä suoritettavan arvioinnin periaatteella varmistetaan, että rahoitusnäkymien arviointi ja tieteen ja teknologian aloilla saavutettu edistys otetaan huomioon. Samaan aikaan parlamentti on päässyt tavoitteeseensa viidessä merkittävässä asiassa: pienten ja keskisuurten yritysten harjoittamaan tutkimukseen osoitetun rahoituksen säilyttämisessä 10 %: ssa, biologisia ja kemiallisia aseita koskevaan aseistariisuntaan liittyvissä tutkimuksissa, ihmisten lisääntymiseen tarkoitetun kloonauksen rahoituksen kieltämisessä, vanhentumista ja vammaisia koskevan tutkimuksen huomioon ottamisessa ja lopuksi René Descartes -palkinnon käyttöönottamisessa lahjakkaille ja siis lupaaville tutkijoille.
Viidennessä puiteohjelmassa haluan korostaa kahta alaa, joilla on suoria vaikutuksia eurooppalaisten jokapäiväiseen elämään. Toisaalta haluaisin korostaa tieto- ja viestintäteknologioita, joihin kaikilla on pääsy siten, että otetaan huomioon tiedottamisen eettiset säännöt, joiden tarkoituksena on antaa kaikille mahdollisuus ilmaista omaa persoonallisuuttaan ja sanalla sanoen helpottaa tietojen vaihtoa, sekä toisaalta bioteknologioita siten, että suositaan paitsi solutehtaita myös tartuntatautien ja vanhenemisen torjuntaa. Näin ollen annetaan vastedes bioeettisiä määräyksiä kaikkien epäsäännönmukaisuuksien välttämiseksi, ja jäsenvaltioiden sosiaalis-kulttuurinen erityislaatuisuus on otettava huomioon erityisesti sikiötutkimuksessa.
Mitä tulee yhteiseen tutkimuskeskukseen, siitä on tultava referenssikeskus, joka pyrkii vastaamaan Euroopan parlamentin ja näin ollen myös kansalaisten huolenaiheisiin.
Lopuksi ydinenergiatutkimuksen alalla ei todellakaan pidä luopua lopullisesti hallitun lämpöydinfuusion tutkimuksesta, vaan tieteellistä ja teknistä valvontatoimintaa on pidettävä yllä tällä alalla, jonka varassa tulevaisuus on. Vastaavasti mielestäni on välttämättömältä jatkaa ja syventää ydinfission turvallisuutta koskevaa tutkimusta sekä sellaisten yhä turvallisempien reaktoreiden, kuten painevesireaktoreiden kehittämiseksi yhteistyössä useiden Euroopan maiden kanssa, että ydinpolttoaineen kiertokulun viimeisen vaiheen paremman hallinnan mahdollistamiseksi. Korkealämpötilareaktoreiden vuoksi tutkimusta on edelleen ohjattava teollisuusyrityksiin, ja hybridireaktoreiden sekä kokeilumoduulien tutkimus on aloitettava - kyse on tarvittavien teknologioiden vahvistamisesta. Reaktorit tullaan myöhemmin kokoamaan yhteen koeprototyypin valmistamiseksi. Avoimesti suoritettujen tutkimusten ansiosta ydinenergia on itse asiassa turvallisin tapa vastata energiantarpeen kasvuun hiilidioksidipäästöjä lisäämättä.
Johtopäätöksenä sanoisin, että näissä olosuhteissa viides tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelma mahdollistaa toisaalta eurooppalaisten tutkijoiden ja laboratorioiden pätevyyden tunnustamisen ja toisaalta sen, että voidaan pyrkiä niiden keskinäiseen täydentävyyteen koko Euroopan unionissa. Puiteohjelman avulla voidaan todistaa eurooppalainen lisäarvo ja sen tehokkuus. Näin pääsemme tutkijoiden Euroopasta tutkimuksen Eurooppaan. Juuri tämä on eräs viidennen puiteohjelman tärkeimmistä haasteista, toimia paitsi tiedon myös kansalaisten palveluksessa eettisissä kysymyksissä. Viides puiteohjelma antaa Euroopalle mahdollisuuden lunastaa paikkansa läntisessä maailmassa ja saada tunnustusta pätevien eurooppalaisten tutkijoiden ansiosta maailmassa.

Ahern
Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella esittelijää hänen ahkeruudestaan ja peräänantamattomuudestaan sovittelukomitean lukuisten kokousten aikana ja samoin tämän valtuuskunnan kaikkia jäseniä ja erityisesti puheenjohtajaa. Kuten hän on huomauttanut, tavoitteemme oli todellinen yhteispäätös, ja tämä estettiin. Saimme vihdoinkin hyväksyttävän tuloksen, ja tästä parlamentin on oltava kiitollinen.
Minun on sanottava, että yksityiskohdat ovat erityisen ongelmallisia, ja haluan esittää joitakin huomautuksia erityisesti Euratom-tutkimusohjelman salamyhkäisyydestä ja avoimuuden puutteesta. Nyt on selvää, että ydinfuusiolla ei ole tulevaisuutta, ja sen tähden on hulluutta jatkaa puiteohjelman budjettia. Uskon, että komissio on hyväksynyt tämän ajattelutavan, ja nähtäväksi jää, mitä tästä seuraa.
Haluan erityisesti mainita Euratomin perustamissopimuksen mukaisen säteilysuojaohjelman. Ohjelman hallinto on vallastaan kiinni pitävän oligarkian käsissä. Ohjelmasta päätetään suljetuissa kokouksissa, joihin kutsutaan ainoastaan tutkimuskoordinaattorit ja hallituksen neuvoa-antavat komiteat. Nämä henkilöt edustavat lähinnä jäsenvaltioiden hallitusten säteilysuojalautakuntia ja niitä, joille myönnetään Euratomin apurahoja jäsenvaltioissa.
Yksi esimerkki on Irlanti, jossa kolme neljästä kansallisen neuvoa-antavan komitean jäsenestä - nimittäin RPII: n johtokunnan jäsenenä toimiva St Jamesin sairaalan isotooppiosaston fyysikko Jim Malone, RPII-konsulttina toimiva Peter Mitchell University College Dublinin (UCD) fysiikan laitokselta, RPII: n varatoimitusjohtajana toimiva radiokemisti John Cunningham - on Irlannin säteilysuojelulaitoksen palveluksessa tai muutoin sidoksissa siihen, ja Euratom rahoittaa heitä. Neljäs jäsen on energiaministeriön virkamies. EY-ohjelmiin osallistuvien muiden irlantilaisten kansallisten neuvoa-antavien komiteoiden kokoonpano on laaja, ja niissä on 12-16 eri tahoja edustavaa jäsentä. Näin ollen tapa, jolla Euratom-ohjelmaa hoidetaan, ei ole hyväksyttävä.
Tämän Euratom-ohjelman alaisten hankkeiden niin kutsutussa itsenäisessä tarkastuksessa esiintyy vastaavaa avoimuuden puutetta. Tarkastajat näyttävät järjestävän rahoituksen jotenkin. Pyyntö saada nähdä tarkastajien täydellinen luettelo hylätään. Miksi tarkastajien luetteloa ei julkaista? Tämä koskee myös muita ohjelmia. On aivan välttämätöntä, että puolueettomat henkilöt suorittavat säteilysuojatutkimuksen, ja tutkimus pitäisi sen tähden suorittaa pääosaston XII ympäristö- ja kansanterveysjaoston alaisuudessa. Haluan erityisesti korostaa tätä seikkaa.

Tannert
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minäkin esitän esittelijälle sydämelliset kiitokseni hänen järkevästä ja päättäväisestä menettelystään. Olemme tehneet hyvää yhteistyötä! Joskus myös riitelimme, mutta lopputulos on hyvä. Parlamentin saavuttama viidennen tutkimuksen puiteohjelman määrärahojen 1, 7 miljardin euron lisäys edelliseen puiteohjelmaan verrattuna tuntuu ensi silmäyksellä merkittävältä summalta. On kuitenkin pidettävä mielessä, että se on vain noin 4 % enemmän kuin edeltävän ohjelman inflaatiolla tasoitettu määrä.
Tämä ei sitten olekaan enää olekaan sellainen selvä ja tietoinen merkki tietoyhteiskunnan läpimurrosta, jollaisen olisimme oikeastaan halunneet. Saanen muistuttaa siitä, että USA on käynnistänyt juuri tänä vuonna aihetta koskevan kampanjan, jonka jälkeen sen vuotuinen tutkimuksen tuki saavuttaa lähiaikoina 3 %: n rajan bruttokansantuotteesta. Eurooppa sen sijaan jää edelleen noin 2 %: iin, sillä kansallinen tutkimuskin vähentyy joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta.
Neuvostoa ei saatu joidenkin jäsenten vastustuksen vuoksi valitettavasti ylittämään maagiselta vaikuttavaa 15 miljardin euron rajaa. Tutkimusvarojen strategisia ylärajoja EU: n talousarviossa, jotka aiemmat neuvostot olivat viisaasti muotoilleet, ei saavutettu likimainkaan. Se on valitettavaa, ja tämä viides tutkimuksen puiteohjelma on tältä osin kompromissi, ja parlamentti voi hyväksyä sen laajoilta osin vain sen vuoksi, että muuten tällä välin saavutettu eurooppalaisen tutkimuksen tuen jatkuvuus vaarantuisi, ja se olisi ollut ikävää kaikille osallisille.
Lopulta siis kävi näin, sillä tämä ohjelma kärsii, kuten monesti jo on sanottu, periaatteellisesta synnytysvirheestä, joka on seuraavanlainen: parlamentti päättää demokraattisten pelisääntöjen mukaisesti, siis enemmistön voimin, neuvosto sitä vastoin yksimielisesti. Siihen tulee muutos vasta, kun Amsterdamin sopimus on astunut voimaan. Silloin strategiset talousarviot ovat mahdollisia, silloin keskenään kilpailevat erityisintressit eivät voi enää olla huomattavina esteinä.
Komissio pystyy uudelleen järjestetyn hallinnon avulla ainakin osittain hallitsemaan viidennessä tutkimuksen puiteohjelmassa pulman, joka liittyy yhä vielä liian suureen asiamäärään. Lisäksi se kokoaa erilaiset strategiset neuvotteluelimensä eurooppalaiseen tutkimusfoorumiin. Arvoisa komissaari, suhtaudumme siihen myönteisesti. Tuemme teitä siinä.
Parlamentti puolestaan ei luovu huomenna päätöstä tehdessään vaatimuksestaan saada olla myötävaikuttamassa, vaan se seuraa ohjelman toteuttamista. Tähän kriittiseen seuraamiseen kuuluu meidän kaikkien toivoman keskittämisen ja joustavuuden toteuttaminen. Mahdollisesti tarvittavat ohjelman mukautukset toteutetaan siis vain yhteispäätösmenettelyn mukaisesti.
Kun otetaan huomioon EU: n huomattavan negatiivinen kauppatase USA: n ja Japanin kanssa korkean teknologian alalla, eurooppalaisen tutkimuksen aliedustus talousarviossa on huolestuttavaa. Tilanne saadaan tasoittumaan vain johdonmukaisesti toteutetun erittäin tehokkaan tulosten hyödyntämisen avulla. Parlamentti saavutti siinä mielessä suuren menestyksen, ja se saavutettiin - se on sanottukin - yhteisesti, että osittain erittäin innovatiivisille ja työllistäville pienille ja keskisuurille yrityksille tarjotaan tässä ohjelmassa huomattavasti paremmat osallistumismahdollisuudet.
Sosioekonomisen tutkimuksen sitominen kauttaaltaan projekteihin ja sen tuen lisääminen neljännessä toimessa saa aikaan mahdollisuuksien optimointia, eurooppalaista lisäarvoa, kuten sitä usein nimitetään. Innovaatio ei ole nimittäin vain tekninen vaan myös sosiaalinen ilmiö. Tutkimuksen muuttaminen voittoa tuottavaksi runsaaksi käytöksi riippuu merkittävästi myös siitä, kuinka maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta onnistutaan muotoilemaan sosiaalisesti oikeudenmukaiseksi eli laajasti osallistuvaksi. Olen sitä mieltä, että siinä on meidän suurin voimavaramme.

Linkohr
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minäkin kiitän ryhmäni puolesta esittelijää. Mietin sopivaa kielikuvaa, ja minulle juolahti mieleen, että asian voisi ilmaista vaikka näin: teillä on joukko individualisteja, joilla on pää täynnä ihanteita, joiden yhteensovittaminen muistuttaa suuren villihevoslauman järjestämistä siten, että se tekisi Espanjalaisessa ratsastuskoulussa hyvän vaikutuksen. Siinä on siis teidän saavutuksenne. Paljon kiitoksia vielä kerran. Se ei ollut yksinkertaista, mutta te saitte sen aikaan!
Tutkimuksen puiteohjelmasta haluaisin sanoa, aivan objektiivisesti, että Euroopan parlamentti sai taas aikaan tuen lisäämisen. Niin on käynyt vuosikymmenien ajan, ja sen vuoksi annankin neuvon komissiolle: toimikaa tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa. Se kannattaa tulevaisuudessakin! Neuvostolle minun on kuitenkin sanottava, koska se pitää niin kitsaasti kiinni rahoistaan, että on vain yksi asia, joka on ajan mittaan kalliimpaa kuin tutkimus, nimittäin se, ettei tutkimusta ole. Jos haluamme varmistaa tulevaisuutemme - sen sanoivat jo monet - ei ole muuta mahdollisuutta kuin tietämyksen laajentaminen, ja se maksaa tietysti aluksi hieman.
Toiseksi haluaisin huomauttaa, että tein taas sen epämiellyttävän havainnon, että tutkimuksella ei ole edunvalvontaryhmää. Missä ovat Euroopan suuret tieteelliset järjestöt, jotka ovat tukeneet meitä? Jokainen haluaa saada pienen palasen suuresta kakusta, mutta ei halua kakun kasvavan. Jos asiaan ei tule muutosta, jos tieteet eivät saa Brysselissä laajempaa tukea, kuten muilla aloilla on, sillä on vaikeaa tulevaisuudessakin.
Nyt tulevaisuuden tehtäviin. Ensiksi - esittelijä sanoi tämän jo syystä - seuraava asia: tuotteiden käyttöajat lyhenevät jatkuvasti, tieto kehittyy koko ajan nopeammin, ja nimenomaan koska eurooppalainen tutkimuspolitiikka työskentelee sovelletun tutkimuksen alalla, tavoitteenaan siis tuotteiden saaminen markkinoille, ja koska näillä tuotteilla on entistä lyhyempi elinikä, on tärkeää, että myös hakumenettely lyhenee. Tiedän, että silläkin on rajansa, ja lisäksi on talousarvion valvonta ja rahoitusvalvonta, mutta meidän on keksittävä keinoja, jotta ei käy niin, että meillä on lopussa kunnollinen rahoitusvalvonta, mutta ei ollenkaan tutkimusta. Se ei saa olla tuloksena. Emme saa keskittyä kolmea tai neljää vuotta rahoitusvalvontaan ja jättää sinä aikana kaikki tekemättä tutkimuksen alalla.
Meidän on lyhennettävä menettelyjä. Se on muuten sitä tärkeämpää, mitä enemmän maita tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan osallistuu. Keski- ja Itä-Euroopan maathan osallistuvat tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan Phare-ohjelmaan päästessään. Muutaman vuoden päästä Sveitsikin on mukana, sikäli kuin sopimus allekirjoitetaan. Se merkitsee sitä, että menettely on monimutkaisempi kuin ennen, jos emme kevennä hallintoa, luonnollisesti noudattaen rahoituksen ja talousarvion valvonnan määräämiä sääntöjä.
Toinen huomautus, joka tulee mieleeni, on seuraava: tarvitsemme myös jotain sellaista kuin hallintaa (controlling ), parempaa tutkimuksen hallintaa, ei siis pelkkää talousarvion valvontaa vaan hallintaa strategisena ja operatiivisena tavoitteena. Tuloksenahan pitää olla jotakin. Ei ole pelkästään tarkoitus käyttää rahaa järkevästi, vaan tuloksena on myös oltava jotakin. Emme halua pelkästään tutkia, vaan me haluamme myös löytää jotakin. Se unohdetaan aina. Sitä varten on myös kehitettävä nykyistä paremmat välineet. Tulevina kuukausina on varmasti vielä aikaa pohtia tätä.
Olen pahoillani, että esitys aseidenriisuntatutkimuksesta ei mennyt läpi. Neuvosto osoittautui melko jääräpäiseksi. Haluan kuitenkin viitata raporttiin, jonka luin hiljattain Le Monde -lehdestä, jonka mukaan amerikkalaiset ovat viitanneet siihen, että ABC-aseiden eli joukkotuhoaseiden kanssa on syntynyt uusia ongelmia. Emme voi kieltää sitä. Meidän on kyettävä käsittelemään asiaa, sillä sekin kuuluu turvallisuuteen. Siihenkin käytetään tutkimusta, ei uusien aseiden kehittämiseen, vaan meidän suojelemiseemme niiden väärinkäytöltä, ja ennen kaikkea niiden aseiden purkamiseen, joiden purkamisesta olemme oikeastaan päättäneet. Vielä kerran oikein sydämellinen kiitos myös komissiolle. Olen sitä mieltä, että olemme tehneet hyvää työtä.

Graenitz
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, myöhemmin tällä viikolla käsittelemme Wienin huippukokouksen tuloksia ja päätelmiä. Yksi asia tuli kuitenkin selväksi heti alusta alkaen: tärkeimmät asiat, joista valtion ja hallitusten päämiehet keskustelivat, olivat työllisyyteen liittyvät kysymykset. Luulen, että nimenomaan tutkimuksen viidennen puiteohjelman sovittelumenettelyn päättyminen luo tärkeän perustan sille, että voimme lähestyä työllisyyskysymyksiä Euroopassa toisella ja enemmän tulevaisuuteen tähtäävällä tavalla kuin ehkä pitkään aikaan.
Euroopassa asuu paljon ihmisiä erittäin pienellä alueella. Alueemme on paljon pienempi kuin muut mantereet, täällä asuu erittäin paljon ihmisiä, eikä meillä ole muiden mantereiden kaltaisia luonnonvaroja. Eurooppalaisten luonnonvara on tieto, taito, ihmisten taidot ja valmiudet, ja nimenomaan sen vuoksi tutkimusohjelmat ovat niin tärkeitä, niissähän on kyse juuri eurooppalaisen lisäarvon tuottamisesta eli siitä, että saavutetaan enemmän kuin yhden maan tutkimusryhmien tutkijat voivat saavuttaa, mikä onnistuu, jos tutkijat työskentelevät yhdessä, yhdistävät ajatuksensa ja tuloksensa, ja jos, kuten edellinen puhuja selvästi sanoi, näitä tuloksia saadaan myös sovellettua käytännössä.
Tutkimus ei ole mikään itsetarkoitus, tutkimus on mantereemme sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen perusta, emmekä saa sen vuoksi ajatella tutkimusohjelmia perustaessamme vain sitä, että projektit ja ohjelmat kattavat monia erittäin tärkeitä aiheita. Olen erittäin tyytyväinen siitä, että aiheita on paljon, koska törmäämme niissä tutkimusalueisiin, jotka ovat tärkeitä ja välttämättömiä Euroopan tulevaisuuden kannalta, koska olemme toisaalta hyväksyneet myös tutkimusalueita, joista ollaan sitä mieltä, että ne on hoidettu jo ajat sitten, esimerkiksi elintarvikealan tutkimus, jonka merkitys kasvaa mielestäni tulevaisuudessa. Jos emme kuitenkaan sovella näitä tutkimustuloksia käytännössä, sekä ihmisiä työllistäen, uusia tuotteita kehittäen että toteuttaen välttämätöntä yhteiskunnallista rakennemuutosta, siirtymistä uudenlaiseen yhteiskuntaan, joka ei ole enää teollinen yhteiskunta, jossa me vielä elämme tai jonka murroksen me koemme, jos emme tee sitä, silloin parhaallakaan tutkimuksella ei ole arvoa. Meidän pitäisi nimenomaan tutkimuksen viidennestä puiteohjelmasta keskustellessamme ajatella sitä, että ohjelman puolivälissä suoritettava arviointi ja suunnan tarkistaminen on ainakin yhtä tärkeää kuin viimeinen kohta, johon haluaisin nyt siirtyä.
Me teimme parlamenttina aivan oikein erittäin hyvää yhteistyötä, ja haluaisin kiittää esittelijää ja sovitteluvaltuuskunnan puheenjohtajaa sekä muitakin kollegoja sydämellisesti siitä. Neuvoston olisi pitänyt vielä ymmärtää se, että tarvitsemme enemmän kuin tämän summan - 14, 9 jotakin, mikä muistuttaa hieman joidenkin halpakauppojen tarjouksia. Ei käy päinsä, että kahvipöytäpuheissa korostetaan aina tutkimuksen merkitystä, ja sitten kun on kyse rahan antamisesta tutkimukselle, muututaan yhtäkkiä pienissä summissa noin saidoiksi, ja toivon, että asia korjautuu Amsterdamin sopimuksen jälkeen menettelyn muuttuessa.
Lopuksi haluaisin mainita, että olen itävaltalaisena iloinen siitä, että Itävallan puheenjohtajakaudella toteutettiin ja voitiin toteuttaa näin vaikea menettely, ja toivon hartaasti, että voimme saavuttaa tämän ohjelman avulla sen tavoitteen, nimittäin eurooppalaisen lisäarvon tutkimuksessa.

Lange
Arvoisa puhemies, kun katsoo viimeksi kuluneiden viikkojen kehitystä ja vertaa sitä teatteriesitykseen, toteaa, että siinä on kolme näytöstä. Euroopan parlamentti sai ensimmäisessä näytöksessä läpi merkittäviä parannuksia, toisessa näytöksessä neuvosto hyväksyi ne, mutta viritti ansoja, ja sen jälkeen alkoi pitkällinen sovittelumenettely - siis kolminäytöksinen teatteriesitys. En ole aivan varma, millainen esitys. Onko se näytelmä, draama vai tragedia? Selvää on, ettei se ole huvinäytelmä. Se, ettei se ollut huvinäytelmä, johtui pääasiassa neuvoston käytöksestä. Se käyttäytyi todellakin kuin raivaustraktori ja teki niin kolmessa suhteessa. Ensinnäkin se yritti käyttää tutkimusta hyväkseen ajaakseen aivan muita etuja, joilla ei ole mitään tekemistä tutkimuksen kanssa. Se on käyttäytymistä, jota ei voi missään tapauksessa hyväksyä.
Toiseksi - rouva Graenitz puhui juuri siitä - kahvipöytäpuheita kuullaan kaikkialla: tutkimus on tärkeää innovaatioiden, työllisyyden ynnä muiden asioiden kannalta. Kun on kyse lupauksista, hana kierretään kiinni pelkästään periaatteellisesta syystä eikä tutkimukselle anneta rahaa - vaikkei ole kyse edes säästöistä, sillä raha, jota ei nyt anneta tutkimukselle, virtaa muille sisäisen politiikan alueille.
Kolmanneksi on erityisohjelmat, ja niistä julkaistaan lehdistötiedotteita - esittelijä viittasi siihen - aivan kuin kaikki olisi jo päätetty ilman parlamenttia. Toivon hartaasti, että neuvosto ei enää tulevaisuudessa toimi kuin raivaustraktori. Tämä kaikki kertoo pikemminkin siitä, että kyseessä ei ole huvinäytelmä, vaan kenties pikemminkin draama. Toisaalta saimme kuitenkin myös jotain lävitse. Eurooppalainen tutkimus on suunnattu strategisesti uudelleen, sektoriajattelu ja erilliset tekniikat on hylätty ja on otettu käyttöön strateginen lähestymistapa eurooppalaisen kehitysmallin ja Euroopan laadullisen kilpailukyvyn luomiseksi. Siinä mielessä se, mitä Rolf Linkohr puhui, sisältyy julkilausumattomasti ja julki tuodustikin tutkimusohjelmaan. On kyse tutkimuksen sitomisesta eurooppalaiseen työllisyyttä luovaan politiikkaan ja samalla luonnollisesti myös siitä, miten tutkimus on sijoittunut yhteiskunnalliseen kontekstiin. Siinä mielessä olen erittäin iloinen, että parlamentti sai läpi sen, että tietoyhteiskunnan sosioekonomiset näkökohdat otetaan huomioon, että yhteiskuntamme väestön ikääntymiseen liittyvät kysymykset tulevat olemaan tutkimuksen painopiste, että tulevaisuuden kaupunki on tutkimuskohde kaupunkimaisten alueiden keskeisenä ongelmana ja että tavoite on siinä mielessä selvä. Siis: oli kyseessä sitten draama, tragedia tai näytelmä, loppujen lopuksi olen ohjelman hyväksymisen kannalla!

Cresson
Arvoisa puhemies, arvoisa esittelijä, hyvät jäsenet, tämän kolmannen Euroopan parlamentin käsittelyn myötä olemme pitkän, toisinaan hankalalta tuntuneen matkan viimeistä edellisessä vaiheessa.
Tämän matkan päätteeksi haluaisin ilmaista lämpimät kiitokseni kaikille niille, jotka ovat osoittaneet parlamentissa dynaamisuutta, älykkyyttä ja neuvottelutaitoa, mikä mahdollisti onnistumisemme. Ensinnäkin varapuhemies Imbenille, joka suoriutui hallitusti, arvovaltaisesti ja tehokkaasti sovittelukomitean yhteispuheenjohtajan hankalasta tehtävästä. Kiitän viidennen puiteohjelman esittelijää, rouva Quisthoudt-Rowohlia, joka teki erittäin laadukasta työtä menettelyn jokaisessa vaiheessa ja joka sovitteluhetkellä osasi osoittaa todellisuudentajua ja erittäin suurta ymmärrystä yleisestä edusta. Osoitan kiitokseni myös kaikille tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan jäsenille sekä sen puheenjohtajalle herra Scapagninille, joka on useita kuukausia omistautunut tälle uudelle puiteohjelmalle. Kiitän lopuksi kaikkia jäseniä, jotka ovat myötävaikuttaneet puiteohjelman laatimiseen muissa valiokunnissa tai täysistunnossa.
Yhteistä ehdotusta koskevassa ja sovittelun tuloksena syntyneessä mietinnössään rouva Quisthoudt-Rowohl kuvailee hyvin selkeästi ja tarkasti menettelyn kulkua ja erityisesti sen kahta viimeistä vaihetta. Lopulta syntynyt sopimus, joka teidän, hyvät jäsenet, olisi huomenna määrä ratifioida ja joka neuvoston olisi määrä ratifioida 22. joulukuuta, on kaikkien muiden sopimusten tavoin kompromissi, ja teen siitä neljä huomiota.
Ensinnäkin rahoituksen määrää koskevaan hankalaan kysymykseen löytyi ratkaisu. Kyseinen summa ei tietenkään ole parlamentin ja komission ehdotusten suuruinen. Näin ollen meidän on sovellettava entistäkin tiukemmin resurssien keskittämisen periaatetta eli toisin sanoen mobilisoitava ratkaiseva osa rahoitusvaroista kohdennettuihin tavoitteisiin todellisen vaikutuksen aikaansaamiseksi.
Korostan kuitenkin, että viidennen puiteohjelman talousarvio tulee tosiasiallisesti olemaan 4, 6 % suurempi kuin neljännen puiteohjelman talousarvio. Hankalassa budjettitilanteessa tämä lisäys on myönteinen merkki ja kannustin paitsi tieteelliselle ja teolliselle yhteisölle myös jäsenvaltioille, joiden ponnisteluilla on taipumus hiipua silloin kun julkiset ja yksityiset tutkimusmenot kulkeutuvat tai päätyvät Yhdysvaltoihin ja Japaniin, kuten eräät teistä ovat täysin oikein korostaneet.
Toiseksi parlamentti ja komissio ovat koko menettelyn ajan osoittaneet voimakasta näkökantojen lähentymistä, ne ovat tukeneet toinen toistaan ja työskennelleet hyvin tehokkaasti yhdessä, mikä on varmasti vaikuttanut merkittävästi sopimukseen pääsyyn.
Kolmanneksi Itävallan puheenjohtajakauden avoimesta ilmapiiristä hyötynyt parlamentti on onnistunut erittäin hyvin siinä, että sen viidettä puiteohjelmaa koskevat mielipiteet otettiin huomioon lopullisessa päätöksessä. Meidän oli viimeistä kertaa ylitettävä este, jonka neuvoston jäsenten yksimielinen äänestys muodostaa yhteispäätökselle. Tästä pakotteesta huolimatta tieteelliset ja teknologiset valinnat ilmentävät, te kansaa edustavat arvoisat jäsenet, merkittävästi toimielimenne näkemyksiä.
Lopuksi viides puiteohjelma tulee vastaamaan laajalti meidän molempien toimielintemme tahtoa. Tutkimusohjelmat suunnataan selkeästi kohti taloudellisia ja sosiaalisia tarpeita, joiden eturivissä ovat yritystemme kilpailukyky ja työllisyys. Tutkimuksessa toteutetaan uutta lähestymistapaa avaintoimintojen avulla. Lähestymistavassa keskitytään konkreettisiin ongelmiin sen sijaan, että se perustuisi alojen ja aiheiden jaotteluun. Komission juuri perustaman ulkopuolisen neuvoa-antavan ryhmän ansiosta ohjelmat pannaan täytäntöön tiiviissä yhteydessä tiedeyhteisöön, teollisuuteen ja tutkimuksen hyödyntäjiin. Ohjelmia johdetaan joustavammin ja entistäkin tehokkaammin. Avoimuuden toteuttamiseen pyritään tosissaan, etenkin Euroopan parlamenttiin nähden.
Kolmen toimielimen yhteisten ponnistelujen ansiosta unioni on siis onnistunut hankkimaan tehokkaan välineen hyödyntääkseen tieteellistä potentiaaliaan sekä teollisuuden voimavarojaan eurooppalaisten hyväksi. Uuden puiteohjelman hyväksyminen halutussa määräajassa mahdollistaa sen, että voimme varmistaa Euroopan tutkimusponnistelujen jatkumisen, sillä niiden keskeytyminen olisi ollut hyvin valitettavaa.
Todellinen haaste on edessämme nyt. Meidän on pantava viides puiteohjelma täytäntöön mahdollisimman pian. Komissio on jo nyt antanut kaikki tarvittavat säännökset ja se toimii siten, että ensimmäiset pyynnöt ehdotusten tekemiseksi esitetään sovitun mukaisesti vuoden 1999 alussa. Komission olisi tehtävä tämä entistäkin tehokkaammin, kuten rouva Quisthoudt-Rowohl aivan oikein vaatii.
Tämä uusi puiteohjelma voidaan panna täytäntöön sen suunnitteluvaiheessa vallinneessa hengessä. Samoin kuin kohta alkavan erityisohjelmia koskevan keskustelun pitäisi osoittaa, myös komissio voi, olen varma siitä, luottaa tässä suhteessa Euroopan parlamentin tukeen ja yhteistyöhön, sen ehdotuksiin ja sen rakentavaan valppauteen. Päätän näin ollen puheenvuoroni kiittämällä etukäteen parlamenttia sen osuudesta tässä mittavassa hankkeessa.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.

TTK: n erityisohjelmat (1998-2002)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Tannertin laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0451/98) erityisohjelmasta elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla, -Malerban laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A-0452/98) erityisohjelmasta käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalla, -Argyroksen laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0453/98) erityisohjelmasta kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla, -Estevan Bolean laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0454/98) erityisohjelmasta ekosysteemin suojelun alalla, -Marset Camposin laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0455/98) erityisohjelmasta yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamisen alalla, -Plooij-van Gorselin laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0456/98) erityisohjelmasta innovaation ja pk-yritysten osallistumisen alalla, -Langen laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0457/98) erityisohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla, -McNallyn laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0458/98) yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamasta erityisohjelmasta, -Matikainen-Kallströmin laatima tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0459/98) ekosysteemin suojelun alalla.
Tannert
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, biotieteet oli tähän asti jaettu kolmeen eri ohjelmaan. Nyt ne on koottu ongelmakeskeisesti yhteen ohjelmaan. Komissio keksi sille runolliselta kuulostavan nimen " Elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta" , mutta jos ymmärrän sen oikein ja vilkaisen sen sisältöä, on kyse biotieteistä. Määrärahat kasvavat neljänteen puiteohjelmaan verrattuna, vieläpä huomattavasti 42 %: lla. Se on suhteellisesti suurin lisäys yhdelle sektorille tämän viidennen puiteohjelman sektoreista, mikä kuvastaa merkitystä, joka biotieteiden kehitykselle on annettava Euroopan yhteisössä.
Euroopan biotieteet ja bioteknologia ovat jo menestyneet viimeksi kuluneina vuosina. Työllistettyjen ja yritysten määrä EU: ssa on noussut voimakkaasti ennen kaikkea vuosina 1996 ja 1997, yli 40 %. Siinäkin on kuitenkin katkera puolensa: ne ovat edelleen alle puolet USA: n vastaavista määristä. Tämä tie on kuitenkin menestyksekäs. Se on sitä kuitenkin vain, jos alan tieteellisen perustan ja infrastruktuurin parantumisen lisäksi saavutetaan myös yhteiskunnallinen yhteisymmärrys biotekniikasta, erityisesti luonnollisesti kiistellyn geenitekniikan alalla.
Laaja yhteiskunnallinen vuoropuhelu on sen vuoksi edellytys sekä tutkimuksen tukemisen tavoitteiden perustelemiselle että tutkimustulosten optimaaliselle hyödyntämiselle, ja parlamentti vaatii voimakkaasti sen ottamista tämän ohjelman osatavoitteeksi. Monet kollegat vaativat lisäksi tutkimuksen tuen uusien kieltojen ja maksujen lykkäysten kirjaamista ohjelmaan. Sanon heille, että en pidä siitä ollenkaan. Tällä tavalla ei voida ratkaista esimerkiksi geenitekniikan mahdolliseen rotuhygieeniseen väärinkäyttöön liittyviä ongelmia. Sen osalta on aina tehokkainta sosiaalinen halveksunta, joka kohdistuu niihin, jotka toimivat yhteisten eettisten arvojen vastaisesti.
Tutkimustukiohjelmassa pitää olla projekteja eikä kieltoja. Eettisesti kiistanalaiset projektit eivät yksinkertaisesti kuulu yhteisön ohjelmiin. Kuluttajien päätökset vaikuttavat tietysti erittäin tehokkaasti. Oikein ja selvästi merkityillä tuotteilla, joiden sisältämistä aineista tai valmistusmenetelmistä ei pidetä, ei ole mitään mahdollisuuksia markkinoilla. Se siitä, se on tämänhetkinen tilanne, ja sellaisena sen tulee pysyä. Kannatan siis painokkaasti täydentävän sosiaalis-taloudellisen tutkimustyön laajentamista ja projektien toteuttajien ja komission velvollisuutta julkiseen keskusteluun. Parlamentti on painokkaasti kirjannut sen tähän ongelmaan.
Ohjelmassa kuvataan erittäin monia mielenkiintoisia yksittäisiä projekteja. Siinä kuvataan alussa mainittua merkitystä, joka biotieteillä on. Minusta näyttää kuitenkin nousevan esiin eräs ongelma, yhteisön tutkimuksen tuen ongelma, joka muodostuu siitä, että yhä vielä - enemmän kuin tässä tapauksessa - on tuettava 125: tä temaattista painopistealuetta, 125: tä painopistealuetta, toisin sanoen, niiden lisäksi on oltava muitakin, painopisteettömiä projekteja. Määrä on siis valtava, ja komissio jakaa ne sitten vielä talousarviossa promillentarkasti avaintoimintakokonaisuuksiin. Se ei jätä siis yhtään liikkumavaraa, jotta yksittäisiin avaintoimintakokonaisuuksiin jätettyihin hakemuksiin voitaisiin reagoida joustavasti niiden määrän ja laadun mukaisesti.
Tämä ei helpota keskittämisen ja joustavuuden periaatteiden noudattamista. Parlamentti vaatii sen osalta käytännön toimia, esimerkiksi rahoitusmarginaalien määrittämistä. Tutkimuksen tuen " valtausten" rajojen sentintarkan noudattamisen pitäisi kuulua menneisyyteen. Monista tarkistuksista huolimatta ohjelma on laadittu pääasiassa niin, että parlamentti ei kyseenalaista komission perusajatusta. Suosittelen siis ohjelman ja tutkimusvaliokunnan ehdottamien tarkistusten hyväksymistä.

Malerba
Arvoisa puhemies, aion käyttää puheenvuoron toisesta aihealuekohtaisesta ohjelmasta eli käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa ja tietoyhteiskunnan teknologioita koskevasta ohjelmasta. Tämä ohjelma on objektiivisestikin katsottuna ensisijaisen tärkeä, sillä siihen liittyy suoraan erittäin suuria taloudellisen kasvun, rikkauden ja työllisyyden mahdollisuuksia, kuten viimeisimmän Wienin kokouksen yhteydessä kokoontuneet ministerit korostivat ja kuten käy ilmi komission tietoyhteiskunnan tulevaisuudennäkymiä koskevasta asiakirjasta.
Sovittelumenettelyn jälkeen tälle ohjelmalle on varattu 3600 miljoonan ecun suuruinen talousarvio, joka on vähemmän kuin ohjelmien ACTS, Race, Esprit ja Telecommunications yhteensä saama summa. Tämä on hieman huolestuttavaa, vaikka näiden tutkimusinvestointien vähenemistä saattaakin tasapainottaa tietotekniikan lisääntyvä painoarvo muissa aihealuekohtaisissa ohjelmissa.
Erityistapaus on kaikkien Euroopan tutkimuslaitosten yhteistoimintaverkko, jonka osuus aihealuekohtaisesta ohjelmasta on 3 %. Tältä osin olen ehdottanut tarkistuksia, joilla pyritään korostamaan sitä, että kukin aihealuekohtainen ohjelma on otettava mukaan koordinointiin, jotta tätä kunnianhimoista verkkojen yhteistoimintahanketta voidaan edistää johdonmukaisesti.
Komission ehdotuksen osalta parlamenttia pyydetään vahvistamaan tietyt merkittävät muutokset, joita tutkimusvaliokunta on suurelta osin kannattanut minun ehdotuksestani ja jotka haluan nyt pikaisesti palauttaa mieliin.
Minun ehdotukseni oli, että sähköisen kaupankäynnin osalle varattua rahoitusta leikattaisiin hieman ja siirrettäisiin kansalaisille tarkoitetuille palveluille. Onhan niin, että jos pyydämme viranomaisia toimimaan pioneereina ja suunnannäyttäjinä uusien kansalaisille tarkoitettujen palvelujen käyttöönotossa, meidän on myös jollakin tavalla kannustettava tätä lähestymistapaa.
Olen myös korostanut perusteknologioiden merkitystä ja painottanut suuntautumista kohti toiminta-alustoja, teknisiä ja teollisuuden standardeja ja patentteja, toisin sanoen kaikkea, mikä voi edistää sellaisten tuotteiden ja palvelujen syntymistä, joilla on hyvät mahdollisuudet kansainvälisillä - ei vain eurooppalaisilla - markkinoilla ja jotka siten ovat menestyksiä myös taloudelliselta ja kaupalliselta kannalta. Olen peräänkuuluttanut tietoteknologioiden käyttöä työkoneiden ja tuotannon alalla, jolla on suuri strateginen merkitys teollisen järjestelmämme kilpailukyvyn takaajana ja kestävän kehityksen aihealuekohtaisen ohjelman täydentäjänä.
Olen ottanut huomioon huolen pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisesta tähän ohjelmaan ja hyväksynyt siksi myös useiden ryhmien kannattaman tarkistuksen, jolla kannustetaan pienten ja keskisuurten yritysten 10 %: n suuruista vähimmäisosallistumisastetta. Tässä yhteydessä haluaisin kuitenkin korostaa tyytyväisenä sitä, että komission tietojen mukaan pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisaste tietotekniikkaohjelmiin on historiallisen suuri, noin 26 %. Luulenkin, että tämä tarkistus on nähtävä pikemminkin kannustimena, jolla vahvistetaan laadullisesti ja määrällisesti pienten ja keskisuurien yritysten osallistumista, joiden osalta suosittelen, että säilytettäisiin ennallaan CRAFT-ohjelman mallin mukaiset tutkimusapurahat eli ehdotusten laatimisvaiheessa annettava tuki.
Tietoyhteiskunnan sovellukset, jotka liittyvät satelliittitekniikkaan, ovat aina epäsuotuisassa kilpailuasemassa verrattuna amerikkalaisiin, ja panen tyytyväisenä merkille, että tämä on otettu huomioon ohjelmassa.
Vaikka minulla ei aatteellisella tasolla olekaan minkäänlaisia vaikeuksia hyväksyä naisten oikeuksien valiokunnan ehdottamia tarkistuksia, jotkin niistä, erityisesti tarkistus 8, vaikuttavat minusta mahdottomilta toteuttaa käytännössä.
Yhteenvetona totean, että minusta on erittäin tärkeää antaa komissiolle signaali ja säilyttää huomattavan suuri joustavuus ja keskittäminen sekä myös johdonmukaisuus ja tarkkaavaisuus, jotta eri ohjelmien päällekkäisyydet ja toistot voidaan välttää. Katson, että varsinkin parlamentin on tältä osin valvottava komissiota tarkasti.
Kiitän kuitenkin komissiota yhteistyöstä ja vetoan neuvostoon, jotta ehdotetut tarkistukset voitaisiin hyväksyä.

Ferber
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, sen jälkeen kun pääsimme sovittelukomiteassa yksimielisyyteen tutkimuksen viidennestä puiteohjelmasta, voimmekin tänään keskustella myös erityisaloja koskevista ohjelmista. Saanen esitellä täällä tänä iltana esittelijä Stelios Argyrosin puolesta hänen laatimansa mietinnön. Kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskeva erityisohjelma, jolle on ikävä kyllä varattu vain 2, 7 miljardia euroa, edustaa kaiketi Euroopan unionin merkittävimpiä ja ensisijaisimpia tavoitteita, ja sillä on sen vuoksi perustava merkitys myös koko tutkimuksen viidennen puiteohjelman onnistuneelle toteuttamiselle. Sallinette, että esitän tähän ohjelmaan neljä yleistä huomiota, jotka on otettava huomioon tutkimuskumppaneita valittaessa.
Ensinnäkin - mielestäni tämä on itsestään selvää - toteutettavien toimien on luonnollisesti oltava yhteensopivia ehdotettujen vaatimusten kanssa, sellaisina kuin ne on nyt ohjelmaan kirjattu.
Toiseksi - mielestäni tämä on niin ikään tärkeä kohta, josta olemme keskustelleet toistuvasti täällä parlamentissa - komission julkaisut olisi myös asetettava saataville helposti saavutettavalla tavalla, esimerkiksi elektronisessa muodossa.
Kolmanneksi: olemme asettaneet valiokunnassa ehtoja tuettavien yritysten valinnalle. Pyydän komissiota hyväksymään myös tämän. Yrityksen antaman panoksen on parannettava koko sektorin kilpailukykyä, toisin sanoen olisi otettava huomioon tämä sektoraalinen lähtökohta siirrettynä yksittäisiin tutkimushankkeisiin. Sen on parannettava kaiken kaikkiaan Euroopan talouselämän asemaa maailmanmarkkinoilla. Tutkimusohjelmilla saatu tietämys on tuotava saataville muokatussa muodossa ja sen tuloksena on synnyttävä myös uusia tuotteita ja prosesseja.
Neljänneksi: meidän on tietenkin muistettava myös se, että kilpailijamme USA: ssa ja Japanissa toteuttavat samankaltaisia ohjelmia. Siihen meidän on kyettävä vastaamaan asian vaatimalla tavalla.
Tähän erityisohjelmaan kuuluvien neljän avaintoimintakokonaisuuden ja kahden horisontaalisen toimenpiteen kautta tutkimuksen käyttöön avautuu jo laaja aihepiirien tarjonta. Tähänkin haluaisin esittää vain muutamia vähäisiä huomioita.
Ensimmäisessä avaintoimintakokonaisuudessa on meidän nähdäksemme kyse siitä, että ehdotettujen seikkojen ohella kehitetään lisäksi myös uusia johtamisen ja henkilöstöhallinnon menetelmiä sekä edistetään edelleen yritystoimintaa - tämäkin on hyvin tärkeä näkökohta. Niin ikään tarkoituksena on kuitenkin myös miettiä menetelmiä vaurioituneen ympäristön parantamiseksi ja sen saattamiseksi takaisin alkuperäiseen tilaansa. Sen lisäksi tämän kohdan tulisi valiokunnan ehdotuksen mukaan kattaa tuotanto sekä tekstiili- ja rakennusalat.
Toisessa avaintoimintakokonaisuudessa olemme sen suuren tehtävän edessä, jossa tarkoituksenamme on kehittää edelleen eri kuljetusjärjestelmiä, mihin kuuluu myös intermodaalisuus, kyetäksemme vastaamaan asian vaatimalla tavalla niihin suuriin vaatimuksiin, joita meille juuri tällä alalla asetetaan - tästä puhuin täällä jo hetki sitten liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön esittelijänä. Pidän erittäin toivottavana sitä, että me Euroopan unionina saisimme muodostetuksi ilmailuteollisuudelle ensi kertaa oman painopistealueen, koska se olisi myös kyseisen alan eurooppalaisen ulottuvuuden kannalta asianmukaista - viime viikkojen talousuutisethan osoittavat tämän erittäin näkyvästi.
Loppujen lopuksi tutkimusinfrastruktuurin edistämisessä pitäisi muistaa myös se, että käytetään jo valmiiksi olemassa olevia rakenteita, jotta etenkin myös pienet ja keskisuuret yritykset saataisiin kytketyksi mukaan asianmukaisesti. Saanen kiittää Stelios Argyrosin puolesta - ja myös omasta puolestani - kaikkia kollegoja oikein sydämellisesti miellyttävästä yhteistyöstä mietinnön laatimisessa!

Estevan Bolea
Arvoisa komissaari, arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minun tehtäväni on kertoa teille neljännestä erityisohjelmasta, joka kuuluu ympäristönsuojelua ja energia-asioita koskevaan ensimmäiseen toimeen.
Neuvoston mielestä oli parempi yhdistää nämä kaksi asiaa, vaikka komissio oli alunperin ehdottanut niiden erottamista toisistaan, ja näin parlamentti on myös käsitellyt niitä ekosysteemin suojelua koskevassa ohjelmassa, jonka erityispiirteenä - mikä ei minun mielestäni, arvoisa komissaari, ole kovinkaan myönteinen asia - on se, että se sisältää esittelyhankkeita.
Kaikki meistä sanovat, että tarvitsemme enemmän resursseja tutkimusta varten. Minun mielestäni, kuten olette sanoneet, meillä ei ole vanhanaikaisia tai vanhoja teollisuudenaloja, vaan vanhentuneita teollisuudenaloja, joilla tarvitaan vain laitosten uudistamista, eikä tätä tehdä tukien tai avustusten turvin.
On totta, että parlamentin energia-asioita käsittelevä valiokunta kannattaa vahvasti esimerkiksi uusiutuvien energialähteiden tukemista. Arvoisa komissaari, haluan sanoa teille, että me kaikki kannatamme uusiutuvia energialähteitä. Siihen, että ne saavuttaisivat hyviä tuloksia ja olisivat mahdollisimman tehokkaita ja että ne todellakin saavuttaisivat sen markkina-aseman, joka niille kuuluu, tarvitaan kuitenkin enemmän tutkimuksia, enemmän uudistuksia ja vähemmän tukia.
Kaikesta huolimatta aion puhua niistä kuudesta avaintoimintakokonaisuudesta, joista tämä erityisohjelma muodostuu: neljä niistä liittyy ympäristönsuojeluun ja kaksi energiaan.
Ensinnäkin haluan onnitella komissiota ja kiittää sitä siitä, että se on ottanut mukaan avaintoimintakokonaisuudeksi kaiken sen, mikä koskee vesivarojen hoitoon ja käyttöön liittyvän teknologian tutkimusta.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, 2000-luvulla ihmiskunta tarvitsee vettä. Sillä ei tule olemaan energiaan liittyviä ongelmia, tai jos on, niin niihin löydetään ratkaisut. Ihmiskunnalla tulee kuitenkin olemaan suuria ongelmia vesihuollon osalta, ja Euroopan unioni pystyy kehittämään teknologioita, tuotantohyödykkeitä ja paljon tehokkaampia hallintotekniikkoja, jotka antavat mahdollisuuden laajamittaiseen laitteistojen ja palvelujen vientiin.
Näin ollen vesivaroja koskeva ohjelma on mielestäni erittäin tärkeä sen kahdella osa-alueella, eli mitä tulee veden määrään ja laatuun.
Toiseen avaintoimintakokonaisuuteen liittyy ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuus, jotka, arvoisa puhemies, ovat todella merkittäviä asioita. Mitä sanottavaa on ilmastonmuutoksesta, joka huolestuttaa niin paljon meitä kaikkia ja joka liittyy niin läheisesti niihin valtaviin katastrofeihin, joista kärsivät kansat, joilla on hyvin vähän voimavaroja ja jotka sen vuoksi kärsivät paljon vakavammista onnettomuuksista ja vastoinkäymisistä?
Tässä ohjelmassa on kuitenkin kyse myös ihmiskunnan tulevaisuudesta ja ilmastonmuutoksesta, johon kaikki muu on yhteydessä, sillä myös luonnon monimuotoisuus liittyy siihen hyvin läheisesti.
Kolmas kokonaisuus liittyy meren ekosysteemien yhtenäiseen hallintaan. Olemme hyödyntäneet merta ja sen tarjoamia luonnonvaroja määrättömästi eri käyttötarkoituksiin, mutta vieläkään merta, joka peittää suurimman osan maapallostamme, ei useinkaan oteta työssämme ja tutkimuksissamme huomioon. Tämän vuoksi toivon, että sitä meren ekosysteemien yhtenäistä hallintaa, josta myös tulevien vuosisatojen kansalaiset tulevat olemaan suurelta osin riippuvaisia, nopeutettaisiin tuntuvasti.
Lopuksi neljäs ympäristönsuojeluun liittyvä toiminta koskee huomispäivän kaupunkia ja kulttuuriperintöä.
Arvoisa komissaari, kuten täällä on useaan otteeseen sanottu, Eurooppaa ovat katedraalit, Eurooppaa ovat erilaiset verhoilut, Eurooppaa ovat suuret palatsit, suuri kulttuuriperintö, jota emme voi missään tapauksessa menettää ja joka tarvitsee kovasti teknologista tukea, ei ainoastaan varojen säilyttämistä varten, vaan myös kunnollista säilyttämistä varten. Jos teemme historiallisen ja taiteellisen kulttuuriperintömme ennalleen palauttamisen huonosti, emme ole tehneet hyvää työtä.
Näin ollen tämä on myös tärkeä ohjelma. Sen tavoitteet on valittu tarkasti, huonona puolena on vain se, että painopisteitä on liikaa.
Kuten herra Tannert sanoi puhuessaan ohjelmastaan, komissio on tulkinnut sanan painopiste sellaisella tavalla, jota minä en pysty ymmärtämään. Tässä erityisohjelmassa on nimittäin 130 painopistettä. Näin ollen minun on sanottava teille, arvoisa komissaari, että tavoitteiden osalta asia on kunnossa, mutta mielestäni painopisteitä on liikaa, edellyttäen, että me kaikki ymmärrämme painopisteen samalla tavalla: se on asia, jota on tarpeen korostaa, asia, joka on otettava ensisijaisesti huomioon.
Mielestäni te voisitte komission tietämykseen nojaten olla valikoivia ohjelmien suhteen ja tehostaa varojen käyttöä.
Energian osalta ohjelmaan sisältyy kaksi ala-ohjelmaa tai kaksi avaintoimintakokonaisuutta: ensimmäinen on puhtaampien energiajärjestelmien etsiminen, uusiutuvat energianlähteet mukaan lukien, ja toinen on energiankäytön tehostaminen. Sillä totuus on se, että käytämme liian paljon energiaa Euroopan unionissa kotitalouksissa, ennen kaikkea kuljetuksessa, tehtaissa ja tuotantojärjestelmässä.
Juuri tämän osalta minulla on vakavia epäilyksiä teidän suunnittelemanne ohjelman hyödyllisyydestä.
Herra Linkohr sanoi, että tulokset täytyy mitata ja että parlamentin on tehtävä tärkeää valvontatyötä. Olen hänen kanssaan samaa mieltä, ja mielestäni tästä parlamentin suorittamasta valvonnasta on paljon hyötyä komissiolle, enkä tarkoita ainoastaan talousarvion valvontaa, vaikka sitä onkin harjoitettava. Tarkoitan tulosten valvontaa, uudistusten valvontaa, eri maiden työtä tekevien tutkimusryhmien tehokkuutta ja sen työn tehokkuutta, joka aiotaan tehdä vähäisten varojen turvin, joiden osalta sanoisin, että näissä kahdessa ohjelmassa niitä on todella vähän.
Vastustan yhtä tarkistusta, tarkistusta 9, joka merkitsee sitä, että 42 % talousarviosta kohdistettaisiin ennen kaikkea uusiutuvien energianlähteiden esittelyhankkeisiin. Arvoisa komissaari, tässä on kyse tuista. Jos osoitatte tästä talousarviosta 42 % sellaisten pienten hankkeiden tukemiseen, jotka liittyvät energiakattoihin, biomassaan, uusiutuviin energianlähteisiin, joita on tuettava - epäilemättä, mutta ei tällä tavoin - uusiutuvien energianlähteiden osalta ei päästä eteenpäin. Niiden ongelmana on se, että ne eivät ole kilpailukykyisiä. Niistä voidaan tehdä kilpailukykyisiä vain uusien teknologioiden avulla.
Toisaalta, haluan korostaa myös tarkistuksia 25 ja 27, jotka toivon komission ottavan mukaan, sillä ne koskevat maakaasua. Eurooppa aikoo edistää erittäin tärkeää maakaasua koskevaa ohjelmaa, ja meillä on hyvin hauraita, hyvin jäykkiä kaasujärjestelmiä, ja sen vuoksi myös ei-nesteytetyn kaasun varastoinnin osalta olisi tehtävä jotain.
Olisi tehtävä jotain hiilivetyjen uuden kartoituksen osalta avomerialueilla, ja on sanottava vielä kerran, että pk-yrityksiä pitäisi tukea. Kaikki meistä haluavat parantaa työllisyyttä. Se voidaan saavuttaa tutkimuksen avulla. En usko, että sitä saavutetaan avustusten turvin, mutta se voidaan tehdä komission tietämyksen avulla, ja sen vuoksi komission kekseliäisyys on tarpeen.

Marset Campos
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät parlamentin jäsenet, eurooppalainen tutkimus saavuttaa vuosi toisensa jälkeen korkeamman koheesion tason sitä mukaa kun sen laatu paranee ja kun sille kehittyy oma, eurooppalainen julkinen kuva, joka on kussakin maassa toteutetun toiminnan summa ja lopputulos. Kaikki neljä ensimmäistä puiteohjelmaa ovat myötävaikuttaneet ratkaisevasti tähän edistykseen tuoden esille yhteisiä huolenaiheita, yhteisiä tavoitteita ja lähentäviä toimintatapoja. Kaikesta huolimatta tutkimustoimintamme kansainvälinen ulottuvuus on edelleenkin riittämätön ja se vaikuttaa hajanaiselta. Sen vuoksi on tärkeää ponnistella tällä alueella, koska kärsimme vieläkin toisen maailmansodan kielteisistä seurauksista, sillä tuhannet tiedemiehet muuttivat sodan vuoksi Pohjois-Amerikkaan ja tekivät maanosasta tulevan pyhiinvaelluskohteen monille nuorille tiedemiehillemme.
Tämän vuoksi tarvitaan lisäponnistuksia, joilla mahdollistetaan koko eurooppalaisen tieteen, sen erityispiirteiden ja oman luonteen muuttaminen referenssikeskukseksi ja kohtauspaikaksi tuhansille muun maailman tiedemiehille sen erityisaseman mukaisesti, joka Euroopan unionilla on muilla alueilla, kuten yhteiskunnallisella alalla - jonka osalta sillä on solidaarinen näkemys yhteiskunnasta ja suhteista kolmansiin maihin - etiikan alalla - jolla se taistelee kuolemaan saakka ihmisoikeuksien ja demokratian puolesta - ja politiikan alalla - jolla sen asenne on suvaitsevainen ja rauhallista yhteiseloa kannattava - siten, että kaikkea tätä täydentää eurooppalaisen tieteen merkitys - joka on yhtä tärkeä - joka heijastaa kaikkia näitä arvoja.
Pidämme komission ehdotusta myönteisenä. Edellä mainitut seikat huomioon ottaen esitämme kuitenkin tarkistuksia, joiden tarkoituksena on parantaa tutkimustoimintamme asemaa maailmassa. Ne käsittelevät viittä osa-aluetta:
Ensimmäiseksi: on otettava huomioon jatkuva taistelu sukupuoleen kohdistuvaa syrjintää vastaan ja autettava naisia saavuttamaan se tasa-arvo, jota he vaativat.
Toiseksi: on annettava yhtenäinen mielikuva eurooppalaisesta tieteestämme.
Kolmanneksi: on aloitettava Euroopassa harjoitettavan tieteen menestyksekkään hyödyntämisen vaatiman perusrakenteen toteuttaminen, mikä muuttaa tämän tieteen referenssikeskukseksi.
Neljänneksi: on tiedostettava useiden kolmansien maiden tarpeet ja puutteet.
Viidenneksi: Amsterdamin sopimuksen mukaisesti parlamentille on annettava tärkeämpi osallisuus tässä tehtävässä.
Ensimmäinen osa-alue koskee sukupuolten välisen tasa-arvon huomioon ottamista niin tavoitteen, toimintatapojen kuin konkreettisten toimienkin osalta.
Toisen osa-alueen osalta - yhtenäinen mielikuva eurooppalaisesta tieteestä - ehdotetaan yksinkertaista aloitetta: " Science or nature" -tyyppisen tieteellisen aikakauslehden toimittamista, mikä heijastaisi tieteellisen toimintamme merkitystä ja intensiteettiä maailmalla.
Kolmas osa-alue, joka koskee Euroopan tieteelliseen tietoon liittyvän infrastruktuurin - käytännössä eurooppalaisen tiedekeskuksen - luomista, merkitsee sitä, että sekä meidän että muun maailman tiedemiesten käyttöön annetaan koko tieteellinen tuotanto artikkelien, kirjojen ja selvitysten muodossa sekä asianmukaisesti luetteloituna, analysoituna ja päivitettynä, jotta emme olisi riippuvaisia yksinomaan valta-asemassa olevista pohjoisamerikkalaisista hälytysjärjestelmistä ja tietopankeista.
Neljänteen osa-alueeseen - joka koskee kaikkien kolmansien maiden huolenaiheiden tiedostamista - liittyy erilaisia näkökohtia. Ensimmäinen näkökohta liittyy siis mahdollisuuteen antaa kolmansille maille erityiskohtelu. Samalla tavoin kun on toimittu Välimeren maiden kohdalla, on toimittava myös maailman muiden alueiden kanssa, ja niitä on kohdeltava asianmukaisesti, kuten Latinalaisen Amerikan ja muiden alueiden osalta ehdotetaan. Toinen näkökohta liittyy näiden yhteyksien määrän säilyttämiseen ennallaan ja tarvittaessa myös lisäämiseen. Kolmas näkökohta koskee - meillä on ollut tapana korostaa tätä huolenaihetta, mutta sitä on korostettava enemmän - niiden ongelmien tiedostamista, joita näillä mailla on talouden, terveydenhoidon, demokratian, maatalouden ja teollisuuden alalla, ja sitä varten tehdään lisäksi ehdotuksia alkaen ympäristönsuojelutoimista aina geenien patentoitavuuden muodostamien riskien tutkimiseen.
Neljännessä näkökohdassa on kyse yhteisestä edusta ja se koskee yhteistä omistusoikeutta niihin keksintöihin ja patentteihin, jotka on saatu aikaan yhteisten taloudellisten pyrkimysten tuloksena.
Viides näkökohta koskee tarpeettomien byrokraattisten ja teknisten esteiden poistamista, jotta sitä vastoin voidaan parantaa tietojen levittämistä ja suhteita kanssamme työskentelevien maiden kanssa.
Lopuksi viides osa-alue koskee Euroopan parlamentin merkitystä Euroopan kansojen tahdon edustajana ja sen vuoksi pyydetään, että sille tiedotetaan tarkkaan tästä toiminnasta ja että sillä on mahdollisuus ryhtyä toimenpiteisiin. Meidän mielestämme eurooppalaisten etua suojellaan näillä toimenpiteillä asianmukaisesti.

Plooij-van Gorsel
Arvoisa puhemies, on kysymys kahdesta eri ohjelmasta. Puhun aluksi omasta mietinnöstäni, joka koskee pk-yrityksiä ja innovaatiota. Pienet ja keskisuuret yritykset ansaitsevat tärkeän osan Euroopan unionin politiikassa. Tämä on oikeutettua työllisyysnäkökohtien lisäksi siksi, että pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on Euroopassa paljon taloudellista painoarvoa. Euroopan 17 miljoonasta yrityksestä jopa 99 % on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ja niiden osuus työllisyydestä on yli 70 %, investoinneista 50 % ja unionin varallisuudesta 60 %. Näin ollen pk-yritykset ovat tärkein taloudellinen tekijä Euroopassa.
Suurin osa yrityksistä on hyvin pieniä. Lähes 15 miljoonassa yrityksessä on yhdeksän työntekijää tai vähemmän, ja hieman yli miljoonassa yrityksessä työskentelee 10-99 henkilöä. Lisäksi pk-yritykset eivät muodosta homogeenista yritysten ryhmää. Näin ollen eri kohderyhmiin tarvitaan erilaisia lähestymistapoja. Olen siksi iloinen myös siitä, että nyt myös puiteohjelmassa käytetään sellaista määritelmää, että vain korkeintaan 250 työntekijän yritykset lasketaan pk-yrityksiksi.
Tällaisten yritysten kilpailukyky riippuu suuresti innovatiivisesta kyvystä. Näin ollen on oleellisen tärkeää saada aikaan innovatiivista toimintaa sekä helpottaa tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä tukea teknologian siirtoa. Tarvitaan toimintaa Euroopan tasolla jäsenvaltioiden aloitteiden täydentämiseksi, jotta pieniä ja keskisuuria yrityksiä voitaisiin auttaa niiden toiminnan globalisoinnissa ja jotta ne voisivat saada käyttöönsä uutta teknologiaa.
Tämän erityisohjelman tulee vaikuttaa ponnistelujen optimointiin, jotta innovaatioita edistettäisiin ja jotta pk-yritysten osallistumista puiteohjelmaan kannustettaisiin. Ohjelma on vain koordinointiväline, jonka tarkoituksena on tukea alakohtaisia ohjelmia ja jolla on 363 miljoonan ecun rajoitettu budjetti. Olen sitä mieltä, että kaikki hankkeet tulee toteuttaa niiden luonnollisessa ympäristössä eli aihealuekohtaisten ohjelmien sisällä. Olen siksi myös iloinen siitä, että parlamentti ja neuvosto ovat tukeneet ehdotustani siitä, että jokaisessa aihealuekohtaisessa ohjelmassa varattaisiin vähintään 10 % tutkimusbudjetista hankkeisiin, joihin osallistuu pieniä ja keskisuuria yrityksiä.
Toiseksi, arvoisat kollegat, ideoiden ja uuden teknologian levittämisen täytyy tapahtua mahdollisimman tehokkaasti. Näin ollen aihealuekohtaisissa ohjelmissa täytyy kiinnittää paljon huomiota innovaatioihin. Se voidaan tehdä levittämällä TTK-ohjelmien tuloksia ja käyttämällä niitä hyväksi parempien tuotteiden, prosessien ja palvelujen edistämiseksi. Hankkeita aloitettaessa täytyy laatia ja kehitellä tehokkaat tuloskriteerit, kuten tulosten julkistaminen ja patentit. Vain siten eurooppalaisten tutkimusrahojen vaikutus on mitattavissa ja oikeutettua.
Painotan samalla tietojen levittämisen tärkeyttä. On välttämätöntä luoda hyvä tietopalvelu, jonka avulla tietoja voidaan käyttää koko Euroopassa ja jotta pyörää ei tarvitse keksiä kaikissa 15 jäsenvaltiossa uudelleen.
Mahdollisuuksia on kuitenkin vielä liian paljon. Niin oli neljä vuotta sitten, ja niin on valitettavasti yhä vieläkin. Esimerkiksi pienillä yrityksillä ei ole riittävästi tietoa uusista ideoista, joita yliopistot ja tutkimuslaitokset ovat kehitelleet, mahdollisuuksista teknologian siirtoon sekä mahdollisuuksista osallistua tukiohjelmiin, kuten aiemmin mainittiin.
Kun tulin Euroopan parlamentin jäseneksi neljä vuotta sitten, painotin ensimmäisessä mietinnössäni tietojen levittämisen tärkeyttä pienten ja keskisuurten yritysten kannalta. Jotta suurvaltojen - Yhdysvaltojen, Japanin ja Kiinan - taholta tulevaan kilpailuun voitaisiin vastata, 15 jäsenvaltion on tehtävä yhteistyötä myös ja ennen kaikkea tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. Puiteohjelma on erinomainen väline tätä varten.
Kolmanneksi, arvoisa puhemies, liian usein ajatellaan, että jos tehdään riittävästi tutkimusta, kaupalliset sovellukset syntyvät itsestään. Tilanne on juuri päinvastainen. Uusi tuote saadaan kyllä aikaiseksi, mutta ei ole rahaa kehitellä sitä edelleen. Pankit ja riskipääoman sijoittajat eivät uskalla usein rahoittaa arvokkaita teknologiahankkeita, jos niillä ei ole asiantuntemusta kyseisestä alasta. Niillä on liian vähän tietoa, jotta ne voisivat arvioida tällaisten uusien tuotteiden teknologisia ja rahoituksellisia riskejä.
Tämän vuoksi Alankomaissa on perustettu teknologiaa luokitteleva säätiö, joka on vuodesta 1995 lähtien pyrkinyt helpottamaan pienten ja keskisuurten yritysten lupaavien teknologisten innovaatioiden rahoittamista. Yksi Euroopan tehtävistä on levittää tietoa tällaisista menestyksekkäistä aloitteista. Tulevana vuonna se tapahtuu myös ENTAS-järjestelmän (European new technologies appraisal system) kautta, jota ovat Euroopassa toteuttamassa ING ja muut eurooppalaiset pankit sekä saksalainen Frauenhofer-instituutti. Kansallisten tietokeskusten verkostojen tulee ottaa oppia toisiltaan ja toimia toisilleen esikuvina sekä vaikuttaa eurooppalaisten klusterien muodostumiseen. Tämä johtaa moniin innovaatioihin ja maksaa suhteellisen vähän.
Arvoisa puhemies, sitten viimeinen asiani. Henkilöstön puute on pienille ja keskisuurille yrityksille tyypillinen asia. Jotta pk-yritykset pääsisivät selville puiteohjelmaan osallistumisen menettelyistä ja edellytyksistä, kaikkien aihealuekohtaisten ohjelmien tapauksessa täytyy muotoilla ja toteuttaa samalla tavalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevat toimenpiteet, kuten kartoitusvaiheen palkinnot, toteutettavuustutkimukset ja CRAFT. Näistä täytyy voida saada tietoa yhdestä keskuspaikasta komission sisällä. On kuitenkin jo näkyvissä ensimmäisiä merkkejä siitä, että komissiossa toimitaan tässä asiassa väärällä tavalla. IST-ohjelman työohjelmaa koskevassa ehdotuksessa ei ole viittausta CRAFTiin. Haluaisin siksi kysyä komissaari Cressonilta, kuinka hän aikoo koordinoida eri pääosastoja, jotka ovat mukana toteuttamassa puiteohjelmaa, ja erityisesti siihen sisältyviä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevia toimenpiteitä. Haluaisin saada vastauksen mahdollisimman pikaisesti.
Arvoisa puhemies, nyt siirryn toiseen tehtävääni, joka on taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan lausunnon esittäminen joistakin viidenteen puiteohjelmaan kuuluvista erityisohjelmista. Haluaisin kiittää taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan nimissä neljää esittelijää, herra Tannertia, herra Malerbaa, herra Argyrosia sekä rouva Estevan Boleaa. Euroopalla on vankat perinteet tutkimuksen sekä tieteen ja teknologian soveltamisen alalla. Edessämme olevan ohjelman strategisena tavoitteena on yhteyden luominen tutkimus- ja tuotantokapasiteetin välille ennen kaikkea teknologian viennin edistämiseksi. Tällä tavoin saadaan parannettua työllisyyttä ja hyvinvointia Euroopassa. Euroopan unionin lisäarvo ja keskeinen asema tutkimuksen alalla saadaan aikaan edistämällä yhteistyötä eurooppalaisten tutkimusta tekevien osapuolten välillä. Sekä suuret että pienet eurooppalaiset yritykset voivat varustautua paremmin kansainväliseen kilpailuun ylittämällä rajoja ja käyttämällä hyväkseen toistensa tietoja. Arvoisa puhemies, kumppanuus ei kuitenkaan rajoitu Euroopan unionin rajoihin. Eurooppa on tekemisissä maailmantalouden ja sen tähän asti erillisten markkinoiden globalisoitumisen kanssa. Arvoisat kollegat ja arvoisa komissaari, olin vain kaksi viikkoa sitten viiden päivän vierailulla San Francisco Bayn alueella ja näin siellä omin silmin kuinka uusia pieniä bioteknologian alan yrityksiä syntyi kuin sieniä sateella. Uusi liiketoiminta luo uutta työllisyyttä, jota Eurooppa tarvitsee kovasti. Yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa voi edistää myös Euroopan bioteknologisen teollisuuden toimintaa. Tämä sama pätee myös tietoliikenteen ja viestintäteknologian aloihin.
Euroopan unioni ja myös puiteohjelma ovat tähän saakka keskittyneet yhteistyöhön Euroopan sisällä. Tulevaisuudessa maailmanlaajuinen yhteistyö, joka on tunnusomaista esimerkiksi huipputeknologialle, on kuitenkin yhä tärkeämpää. Näin ollen taloudellisten ulkosuhteiden valiokunta on hyvin iloinen Euroopan unionin ja Yhdysvaltojen välisestä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskevasta sopimuksesta, joka allekirjoitettiin vuosi sitten. Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin välillä on ollut vahva sidos jo vuosien ajan. Kahdenväliset taloudelliset sidokset muodostavat suurimmat kauppavirrat maailmassa. Euroopan unioni ja Yhdysvallat ovat toistensa alueilla tärkeimmät investoijat, ja tämän suhteen laatu vaikuttaa merkittävästi maailmankauppaan. Arvoisat kollegat, tämä oikeuttaa myös tiiviimpään tieteelliseen yhteistyöhön, joka voi johtaa toisen osapuolen käsitysten parempaan molemminpuoliseen ymmärtämiseen ja ratkaisujen löytämiseen kauppariidoissa, joita unionilla on Yhdysvaltojen kanssa, esimerkiksi bioteknologian ja Internetin turvallisuuden aloilla, ja ajatelkaa salausjärjestelmiä, yksityisyyttä ja tietosuojaa. Nämä riidat aiheutuvat eroista, joita on käsityksissä uuden teknologian vaikutuksista ihmiseen ja ympäristöön, sekä myös eroista kuluttajien käyttäytymisessä unionissa ja Yhdysvalloissa. Jotta jatkuvia kauppariitoja näillä osa-alueilla voitaisiin välttää ja jotta saataisiin aikaan maailmanlaajuisesti hyväksyttävissä oleva lainsäädäntö, yhteistyö puiteohjelman sisällä kolmansien maiden ja erityisesti Yhdysvaltojen kanssa on ehdottoman välttämätöntä.

Lange
Arvoisa puhemies, maailman pitää perimmältään koossa kysymys, joka ei ole kovin omaperäinen, koska se on jo erittäin vanha, mutta joka on ajankohtaisempi kuin koskaan aikaisemmin, koska meidän yhteiskunnallista kehitystämme leimaavat tietenkin erittäin monet eri tekijät, jotka yhdessä muodostavat sen, mitä me kutsumme eurooppalaiseksi kehitysmalliksi. Siksi meidän tulevan kehityksemme kannalta on keskeistä kysyä, mikä sitten todella pitää yhteiskuntamme perimmältään koossa, ja sisällyttää tämä koossapitävä tekijä kaikkien alojen tutkimustoimintaan. Siksi pidän äärimmäisen myönteisenä sitä, että meillä on erityisohjelma, joka ensiksikin tukee tutkijoiden liikkuvuutta ja toiseksi tuo esiin sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen, nimenomaan kysymyksen yhteiskuntamme sisimmästä.
Se on herkkä kukka, joka alkoi kukkia neljännessä tutkimusta koskevassa puiteohjelmassa ja jonka parlamentti toi esiin. Oli paljon ongelmia ja ylilyöntejä, strateginen suunnitelma ei ollut välttämättä kaikkein paras, mutta tilanne on parantunut olennaisesti viime vuosina, ja viimeinen sitä koskeva tarjouskilpailu, kolmas tarjouskilpailu, oli erinomainen. Haluaisin kehua tässä myös johtaja Mitsosta komissiosta - komissiota pitäisi näinä aikoina kerrankin myös kehua - herra Mitsos hoiti asian todella hyvin.
Kaikesta huolimatta olen päättänyt esittää joitakin parannuksia seitsemään kohtaan. Ensiksikin määrärahojen viitteellisen jakautumisen osalta on suunniteltu, että sosiaalis-taloudelliseen tutkimukseen tulisi käyttää vain 10 %. Olen sitä mieltä, että kun jaamme määrärahat viitteellisesti, voimme rauhassa suunnitella määrät hiukan suuremmiksi, koska tietenkin myös tehtäväala on laajentunut nimenomaan viidennen tutkimusta koskevan puiteohjelman sovittelumenettelyn puitteissa. Siksi ehdotan, että suunnittelemme tältä osin viitteelliseksi määräksi 15 %.
Toinen kohta: minusta on tärkeää, että on perehdytty ohjelmaan, mikä koskee sekä liikkuvuutta että myös tutkimusten sisältöä. On myös luotava avoimuutta toimintaan osallistuviin toimielimiin ja asioihin erityisesti julkaisemalla niitä koskevia tietoja Internetissä.
Kolmanneksi: minusta on tärkeää, että sosiaalis-taloudellista tutkimusta ei tehdä kaiken muun ohella ikään kuin se olisi sivuseikka, vaan että se liitetään horisontaalisesti muihin tutkimusaloihin. Siksi olen esittänyt muutamia ehdotuksia, erityisesti tarkistuksen 37, tämän tutkimuksen koordinoimiseksi voimakkaammin muihin tutkimusaloihin.
Neljänneksi: esitän muutamia sisällöllisiä parannuksia, jotka koskevat rakennemuutosta, erityisesti yhteiskuntamme vanhenemista, rakennemuutoksen vaikutuksia työllisyyteen, yhteiskuntamme ihmisten mielenlaatuun, mutta myös osallistumismuotoihin. Monilla aloilla tulee nimenomaan esiin se, että ihmiset eivät enää toimi perinteisillä politiikan aloilla, vaan enemmän kansalaisjärjestöissä, kansalaisaloitteiden kautta ja niin edelleen. Myös nämä näkökulmat pitäisi siis ottaa huomioon sisällöllisesti.
Viidenneksi: tietenkin kyse on myös tutkijoiden verkostoitumisesta. En halua nyt taittaa peistä yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen puolesta, mutta toisinaan minusta tuntuu, että yhteistyö Euroopassa ei ole vielä kehittynyt kovin pitkälle ja että eurooppalaisen tutkijoiden verkon luomista voisi vielä tukea, mikä on tietenkin tärkeää myös hakemusten tekemisen kannalta, siis verkkojen luomisen tukeminen.
Kuudes asia: tasa-arvoisuuden kannattaminen, sukupuolten tasa-arvoinen osallistuminen tähän tutkimusohjelmaan. Ei voi esimerkiksi käydä päinsä, että lastenkasvatukseen käytettyä aikaa ei oteta huomioon Marie Curie -stipendejä jaettaessa. Siitä on luotava yksiselitteiset säännöt kuten myös koko tasa-arvoisuuden tukemisesta. Viime viikolla osallistuin symposiumiin, jossa oli 150 osallistujaa, joukossa kaksi naista. Siinä on kyllä vielä parantamisen varaa.
Seitsemäs ja viimeinen kohta: meidän täytyy myös markkinoida tuloksia. Ei hyödytä yhtään, jos meillä on hyviä tutkimuksia, jotka jäävät pöytälaatikkoon. Nimenomaan yhteiskuntatieteiden alalla tilanne voi olla usein tämä. Tuloksia on siis markkinoitava esimerkiksi Internetissä, mutta myös vastaanottajille, poliitikoille, täällä parlamentissa, kansallisissa parlamenteissa, mutta myös paikan päällä, jotta niistä on hyötyä yhteiskunnalliselle toiminnalle.

McNally
Arvoisa puhemies, esittelen kaksi laatimaani mietintöä, jotka käsittelevät yhteistä tutkimuskeskusta (YTK). Ensimmäinen on viidettä puiteohjelmaa koskeva mietintö ja toinen on Euratomia koskeva mietintö YTK: n työstä. YTK on elävä esimerkki siitä, mitä eurooppalainen lisäarvo tarkoittaa. Parlamentin jäsenten ja suuren yleisön pitäisi tuntea tämä paljon paremmin. Tämä koskee kaikkia tutkimusohjelmia, mutta erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta, jonne tiedemiehet eri puolilta Euroopan unionia kokoontuvat ratkaisemaan kansalaisille tärkeitä ongelmia.
YTK: n rooli on muuttunut, kuten itse Euroopan unioninkin, ja sen painopisteet ovat muuttuneet. Toiminnan alkupuolella korostettiin ydinasioita, ja se suoritti arvokasta tutkimusta ydinalalla. Tämä painotus on nyt vähenemässä, ja YTK: n uusi tehtävä korostuu entisestään, kun se johdattaa meidät 2000-luvulle. YTK: n johtaja, herra Allgeier, ja komissaari Cresson ovat osoittaneet ajattelun selkeyttä määritellessään YTK: n roolin siten, että jokainen tietää sen tehtävän. Sen tehtävänä on periaatteessa toimia Euroopan unionin päätöksentekijöiden ja täytäntöönpano-ohjelmien toteuttajien työvälineenä eri alueilla.
Me tarvitsemme esimerkiksi kaukokatseista teknologiaa koskevaa työtä, jota tehdään Sevillassa, jossa tutkitaan tulevaisuuden tekniikkaa. Me tarvitsemme testaus- ja standardointityötä, jota tehdään Isprassa ja muualla. Äskettäin testattiin esimerkiksi kussakin jäsenvaltiossa käytettyjä ilman saasteiden valvontamenetelmiä, ja näissä testeissä löydettiin suuria eroavuuksia. Tämä oli erittäin arvokasta työtä.
Selkeän päämäärän ohella me tarvitsemme uudistuksia ja rakenneuudistuksia, ja näitä toteutetaan erittäin tehokkaasti. YTK: lla on laitoksia, joita yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole varaa perustaa, ja osaa näistä laitoksista tulisi hyödyntää paremmin. Koska Euroopan parlamentin velvollisuutena on valvoa tutkimuslaitosten toimintaa, me haluaisimme tarkkailijan aseman. Haluaisimme kaksi tarkkailijaa YTK: n hallintoneuvostoon. Jos tämä ei ole mahdollista teknisistä tai oikeudellisista syistä, haluaisimme tutkimuksen, jossa selvitetään muita tapoja tämän tehtävän suorittamiseksi.
Kun otetaan huomioon Ispran laitoksen koko ja tällaisen laitoksen ylläpitoon liittyvät ongelmat, Italian viranomaisten kanssa on neuvoteltava uudestaan, ja toivon, että neuvottelut ovat jo käynnissä. Tässä, kuten muissakin ohjelmissa, meidän on korostettava, että Euroopan unionin yhtäläisten mahdollisuuksien politiikka ei ole vain kaunis fraasi. Tämä tarkoittaa, että politiikka on pantava täytäntöön. Haluan nyt osoittaa kunnioitusta komissaari Cressonille, naiskomissaarille ja tieteen puolestapuhujalle, joka on oivaltanut, että jos aiomme toteuttaa yhtäläisten mahdollisuuksien ohjelmaa, meidän on panostettava tutkimukseen, joka on, lainatakseni hänen omia sanojaan " naisten tekemää, naisille tehtyä ja naisista tehtyä" . Hän on perustanut erityisyksikön pääosastoon XII, ja häntä pitäisi onnitella ja tukea.
Siirryn YTK: n Euratomia koskevaan osaan. Kun otetaan huomioon budjettivarojen pienentyminen, on tehty järkevä päätös vähentää fuusiotutkimusta YTK: ssa ja keskittyä enemmän ydinmateriaaleihin ja turvallisuuden valvontaan. FARO-hanke on erittäin tärkeä: tämä on yksi tapa tutkia todellisia onnettomuuksia.
Esittämässäni tarkistuksessa 20 korostetaan sitä, että tutkimusohjelman tehtävä ei ole rahoittaa ydinlaitosten käytöstäpoistoa. Budjettivallan käyttäjien ja budjettivaliokunnan kanssa on käytävä kiireellisesti keskusteluja siitä, miten Isprassa ja muualla laitosten käytöstäpoistoon tarvittavat 100 miljoonaa ecua voidaan saada ilman, että tutkimusohjelmat kärsivät tästä, mitä ei voida hyväksyä.
Haluaisin, että tarkastelemme professori Rubbian ehdotuksia muun muassa jo laitoksissa tapahtuvasta radioaktiivisen jätteen erottamisesta ja transmutaatiosta. Jos emme löydä ratkaisua radioaktiivisen jätteen ongelmaan, yleisö menettää kiinnostuksensa ydinvoiman käyttöä koskeviin ehdotuksiin. Tämä saattaa olla lupaava tie eteenpäin.
Haluaisin nyt sanoa - menen hieman asioiden edelle, sillä käytettävissäni on ainoastaan yksi puheenvuoro - miksi olen esittänyt tarkistuksen rouva Matikainen-Kallströmin mietintöön, josta onnittelen häntä, ja olen aivan samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että nimeä tulisi yksinkertaistaa. Esittämässäni tarkistuksessa 19 ehdotan, että kun otetaan huomioon summa, joka on leikattava fuusio-ohjelmasta, komission pitäisi laatia uusi ohjelma pitäen mielessään seuraavat kohdat, kun se tarkastelee kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria:
Osapuolten kiinnostus ja kyky osallistua on vähentynyt huomattavasti, ja mielestäni yhtään laitosta ei ole käytettävissä. Aikataulu ei sovellu viidennelle puiteohjelmalle. Me emme saa tätä työtä tehtyä tässä aikataulussa. Kustannusten vähentäminen on todella tarpeen.
Culhamissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitseva JET-yhteisyritys on saanut paljon aikaan, ja se on tärkeä osa fuusio-ohjelmaa. Budjettivarojen leikkausta koskeva ehdotukseni ei koske JET-yhteisyritystä. Mikäli parlamentin kantaa kysytään, niin on todennäköistä, että se jatkaa toimintaansa vuoden 1999 jälkeen. Sen kustannukset ovat kiinteät.
En voi kuitenkaan uskoa - vaikka haluamme tutkia ydinfuusion sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia, ja kannatan niitä täysin - että ne maksavat 920 miljoonaa ecua tai lähes niin paljon. Meidän on jatkettava edelleen ydinfuusio-ohjelman tutkimustamme, enkä suinkaan ehdota, että meidän pitäisi lopettaa tutkimukset. Pyydän kuitenkin komissiota, jos tämä tarkistus hyväksytään, tarkastelemaan uudestaan ohjelmaa sellaisena kuin se on laadittu ja ehdottamaan jotain tarkoituksenmukaisempaa käytettävissä olevien budjettivarojen rajoissa.

Matikainen-Kallström
Arvoisa puhemies, energian tarve tulee seuraavan viidenkymmenen vuoden aikana kasvamaan noin kaksinkertaiseksi nykyisestä. Pääosa energiantarpeen kasvusta tulee tapahtumaan nykyisissä kehitysmaissa, jotka tulevat hankkimaan lisäenergiansa pääosin fossiilisilla kasvuhuoneilmiötä nopeuttavilla polttoaineilla. Energiansäästötoimenpiteillä voidaan vaikuttaa jossain määrin primaarienergian kulutukseen, mutta tällaiset säästötoimet ovat mahdollisia vain teollistuneissa maissa ja niissäkin vaikutus kokonaisenergiankulutukseen on vähäinen.
Uusiutuvien energianlähteiden käyttö tulee lisääntymään huomattavasti nykyisestä, mutta vaikutus ympäristön pilaantumisen kannalta tulee olemaan riittämätön. Kun vielä huomioidaan maapallon uraani- ja maakaasuvarojen rajallisuus, niin voidaan todeta, ettei tällä hetkellä ole käytettävissä sellaista ympäristön ja varsinkin hiilidioksidipäästöjen kannalta hyväksyttävää energiaratkaisua, jolla pystyttäisiin täyttämään lisääntyvä energiantarve ja ehkäisemään kasvihuoneilmiön etenemistä.
Fuusioreaktoreiden teoriaa on tutkittu jo muutaman vuosikymmenen ajan ja reaktio on myös saatu toimimaan koereaktoreissa. Fuusioenergian kaupalliseen hyödyntämiseen tähtäävässä tutkimustyössä ollaan tilanteessa, jossa on tarpeellista rakentaa seuraava demonstraatiohanke. Nyt käynnistettäväksi tarkoitettu ITER-tutkimushanke on EU: n, Japanin, USA: n ja Venäjän yhteinen hanke, jonka on tarkoitus tuottaa teknologiaa tulevaisuudessa rakennettavan kaupallisen fuusiovoimalaitoksen toteuttamiseksi. Fuusioenergian hyödyntämisen esteet ovat tällä hetkellä teknisiä, joten pelkkä teoriatason tutkimus ei enää riitä kehityksen turvaamiseksi.
Kehitysmailla ei ole toistaiseksi mahdollisuuksia kehittää fuusioenergiasta kaupallisesti hyödynnettävää energianlähdettä, joten työ täytyy tehdä teollistuneissa maissa. Kun vielä huomioidaan fuusioenergian hyödyntämisen aikataulu, joka on arvioitu noin viideksikymmeneksi vuodeksi, on selvää, että panostus tämän työn jatkamiseksi ei salli nyt käynnissä olevan tutkimuksen keskeyttämistä, komission esittämän rahoituksen leikkausta eikä ITER-hankkeen siirtämistä tuonnemmaksi. Nykyinen fuusiotutkimus maksaa vuosittain 500 miljoonaa ecua, mikä on vain noin yksi prosentti EU: n öljyntuonnin kuluista.
Fuusioenergian tuotannossa ei synny polttoaineperäisiä radioaktiivisia jätteitä. Fuusioenergian tutkimus ja mahdollinen kaupallinen käyttöönotto ei sisällä ydinaseiden valmistukseen kannustavia tai niiden valmistusta helpottavia elementtejä. Täytyy myös muistaa, että nykyinen fuusioenergian tutkimus on tuottanut runsaasti innovaatioita muun muassa materiaalitekniikan alalla ja näin tutkimuksen tuloksia päästään hyödyntämään paljon ennen kaupallisen energiantuotannon aloittamista.
Jotta kasvihuoneilmiö ei ehtisi saada aikaan korvaamatonta vahinkoa ennen fuusioenergian käyttöönottoa, meidän täytyy panostaa ei-fossiilisilla polttoaineilla tuotettuun energiaan. Nykyisten ydinvoimaloiden käytön turvaaminen ja tehostaminen ovat välttämättömiä toimia haluttaessa tuottaa energiaa ympäristöä vahingoittamatta. Komission alkuperäinen ehdotus oli rahoittaa nykyisten ydinvoimalaitosten modernisointiin tähtäävää tutkimusta ja jätteidenkäsittelyyn liittyvää tutkimusta. Nämä ovat mielestäni tähän ohjelmaan hyvin sopivia fissioydinvoiman tutkimuskohteita.
Hyvät parlamentin jäsenet, me olemme päättämässä tulevia sukupolvia koskevasta energiavaihtoehdosta. Nyt tehtävillä päätöksillä ratkaistaan eurooppalaisten energiantuotannon ongelmat tulevaisuudessa. Äänestämällä fuusioenergian tutkimuksen puolesta voidaan taata tuleville sukupolville elämä ilman happilaitteita.

Malerba
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, kollegat, käsittelen nyt näitä kolmea horisontaalista ohjelmaa taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan näkökulmasta eli tutkimuksen kansainvälisen roolin, innovaation sekä pienten ja keskisuurten yritysten ja inhimillisten resurssien näkökulmasta. Ensimmäisestä aiheesta - yhteisön tutkimuksen kansainvälisestä roolista - haluaisin sanoa, että Euroopan unionin teknologisen tutkimuksen on ehdottomasti oltava korkeatasoista ja säilyttävä kilpailukykyisenä maailmanlaajuiseen tutkimukseen verrattuna. Sanoisin jopa, että tutkimuksia ja keksintöjä on arvioitava siltä pohjalta, onko niillä merkitystä kansainvälisellä tasolla. Jos tätä ei taata, viides puiteohjelma köyhtyy. Voidaan kuitenkin kysyä, millä ehdoilla kannustetaan myös niiden yritysten ja kumppanien osallistumista, jotka eivät kuulu Euroopan unioniin, kuinka käytetään Euroopan kansalaisten rahoja kumppaneihin, jotka eivät ole osa unionia. Tarvitaan erityisiä sopimuksia, mutta taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan nimissä totean, että meidän mielestämme on olemassa kaksi seikkaa, jotka on välttämätöntä ottaa huomioon: toisaalta se, että ulkoisten kumppanien kanssa yhteistyönä toteutettu tutkimus koituu kuitenkin Euroopan unionin eduksi ja parantaa siis sen tutkimuksen mahdollisuuksia ja laatua, ja toisaalta se, että on olemassa vastavuoroisuuden kriteeri, jolla tarkoitetaan sitä, että jos esimerkiksi kumppanit, amerikkalaiset tutkijat, voivat osallistua eurooppalaiseen tutkimusohjelmaan, tämän täytyy olla mahdollista myös toisin päin.
Minusta tämä on hyvin ratkaiseva seikka, jota koko komission, ei vain komissaari Cressonin, pitää korostaa kansainvälisissä yhteyksissä. Ajattelen tässä yhteydessä teknologisesti kehittyneitä maita, kuten Yhdysvaltoja, Japania ja Kanadaa, ja totean, että vaikka olemmekin tähän mennessä keksineet tapoja ratkaista konflikteja ja kilpailutilanteita esimerkiksi kaupan alalla Maailman kauppajärjestössä, tutkimus on yhä ala, jonka maat pitävät varsin suljettuna ja eristettynä.
Toisaalta, mitä taas tulee uusiin kehittyneisiin maihin ja kehittyviin maihin, ja ennen muuta meitä lähellä oleviin maihin, kuten jäsenehdokasmaihin ja Välimeren alueen kolmansiin maihin, katson, että on täysin toivottavaa, että tutkimuksesta tulee yksi yhteistyömuoto, mutta on välttämätöntä, että näissä tapauksissa tutkimuksen puiteohjelmaa täydennetään muilla rahoitusvälineillä: mielessäni ovat luonnollisesti Agenda 2000- ja MEDA-ohjelmat. Tässä yhteydessä teknologian siirto ja kolmansien maiden osallistuminen tulee olemaan myös arvokas osa puiteohjelmaa.

Langenhagen
Arvoisa puhemies, arvoisa rouva komissaari, kesti kauan, ennen kuin lopultakin saatiin aikaan päätös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta. Haluaisin nyt väittää, sen jälkeen kun kalatalousvaliokunta aluksi vastusti tätä ohjelmaa, että me kalatalousvaliokunnassa voimme tyytyä sovittelukomitean tulokseen yleisistä määrärahoja koskevista näkemyseroista ja mahdollisista sisällöllisistä puutteista huolimatta. Seuraamme toteuttamista kuitenkin erittäin tarkkaavaisesti. Selitän, miksi.
Lausunnossaan puiteohjelmaa koskevasta ehdotuksesta kalatalousvaliokunta esitti kalatalouteen ja vesiviljelyyn liittyvät tutkimustarpeet. Se totesi, että ehdotus ei sisällä yhtään nimenomaan kalataloutta koskevaa ohjelmaa, toisin kuin aikaisempi neljäs puiteohjelma. Uuden puiteohjelman lähestymistavasta siis seuraa se, että kalatalouteen liittyvät tutkimushankkeet joutuvat kilpailemaan monissa ohjelmissa ja avaintoimintakokonaisuuksissa muiden tutkimushankkeiden kanssa. Se ei helpota kalatalouden tilannetta.
Sen lisäksi tarvittiin kalastukseen liittyvien toimien, jotka tähän asti määriteltiin tutkimuksiksi ja jotka oli siirretty tutkimuksen puiteohjelman ulkopuolelle, tulevaa rahoitusta koskeva ratkaisu. Näihin toimiin kuuluu perustavien tietojen kerääminen kalakantojen tutkimusta varten, joka on tähän mennessä rahoitettu rakennerahastovaroin. Kalatalousvaliokunta korostaa erityisesti sitä, että on vältettävä se vaara, että tämän alan erittäin tärkeiden toimien rahoitus keskeytyy ja että sellaisten toimien tukeminen on ulotettava koskemaan vesiviljelyä.
Olemme kuulleet, että artiklan 130 I mukaisesti puiteohjelma toteutetaan yksittäisten erityisohjelmien muodossa. Nämä puolestaan muodostuvat niin sanotuista avaintoimintakokonaisuuksista tai työohjelmista. Niinpä ensimmäinen erityisohjelma, jonka nimi on " Elämänlaatu ja luonnonvarojen hallinta" , sisältää useampia kalatalouden ja vesiviljelyn kannalta olennaisia avaintoimintakokonaisuuksia. Tärkein niistä on maa-, kala- ja metsätalouden kestävä hallinta maaseutuympäristön yhtenäinen kehittäminen mukaan lukien. Kalatalouden ja vesiviljelyn tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat ensisijaiset tavoitteet on määritelty siten, että suurin osa olennaisesta tutkimustarpeesta lienee otettu huomioon.
Avaintoimintakokonaisuus " Terveys, ravinto ja ympäristötekijät" on myös ehdottomasti olennainen, ja avaintoimintakokonaisuus " Tartuntatautien hallinta" tarjoaa selkeät puitteet tutkimustoimille, jotka koskevat kalasairauksien ehkäisyä ja torjuntaa vesiviljelyssä, sillä tähän mennessä on käynyt ilmi, että tätä avaintoimintakokonaisuutta ei rajoiteta vain ihmisten sairauksiin. Mahdollisesti myös avaintoimintakokonaisuus " Solutehdas" on vesiviljelyn alan kannalta kiinnostava, koska siellä voi esiintyä genetiikkaan liittyviä ongelmia. Se ensimmäisestä erityisohjelmasta.
Toinen ja kolmas ohjelma eivät ole kalatalouden ja vesiviljelyn kannalta juurikaan olennaisia. Siksi menen suoraan neljänteen ohjelmaan: ekosysteemin suojelu. Tällä ohjelmalla on suuri merkitys kalataloudelle ja vesiviljelylle, erityisesti pyrkimyksille soveltaa kalatalouden voimavarojen hyödyntämisessä niin sanottua ekosysteemiä korostavaa lähestymistapaa, sillä havainnot siitä, kuinka ympäristön muutokset voivat vaikuttaa merialueiden ekosysteemiin, ovat äärimmäisen tärkeitä ja kalatalous ja vesiviljely ovat niistä riippuvaisia. Tähän asti olemme aina valitelleet sitä, että nykyinen tietämys tarjoaa vain harvoin mahdollisuuden ennustaa tai kuvata häiriintyneen ekosysteemin konkreettisia vaikutuksia kalakantoihin ja myös sen seurauksia kalatalouteen. Seuraavat erityisohjelmat liittyvät muun muassa ennen kaikkea tarpeeseen tehdä kansainvälistä yhteistyötä Välimeren alueella sijaitsevien kolmansien valtioiden sekä Venäjän, USA: n ja Kanadan kanssa. Se on aihe, joka työllistää meitä myös kalatalouden alalla entistä enemmän etsiessämme uusia voimavaroja.
Kalatalousvaliokunta on siis määritellyt sisällöt selvästi ja esittänyt asiat, joita se pitää tärkeinä. Odotamme niiden toteutumista. Kun otetaan huomioon lisääntyvät vaatimukset, joita puiteohjelmaan kohdistuu, sen osalta täytyisi, kuten olemme kuulleet, taistella jokaisesta markasta varoja jaettaessa. Se on varmaankin joskus väsyttävää, mutta se kannattaa. Osoitan kiitokseni kaikille siihen osallistuneille. Olemme myös erittäin helpottuneita siitä, että puiteohjelman avulla voidaan toteuttaa tärkeä osa työllisyyspolitiikkaa, mitä meiltä kaikilta odotetaan. Emme nykyaikaisessa Euroopassa saa milloinkaan laiminlyödä tutkimusta. Se on usein kaikkien asioiden todellinen lähtökohta, mutta sen täytyy tietenkin heijastua myös talousarviossamme.

Schörling
Arvoisa puhemies, mitä tulee puiteohjelmaan, jossa käsitellään kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistämistä, toisin sanoen Argyroksen mietintöön, on minun sanottava, että olen erittäin tyytyväinen siihen, että lausunto ja sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan ehdotus on suurilta osin liitetty mietintöön. Kyse on muun muassa siitä, että painotetaan enemmän kaiken kattavia tavoitteita, joiden pyrkimyksenä on työpaikkojen luominen ja elämänlaadun parantaminen kestävän kasvun avulla sekä ohjelman kehityksen seuraaminen ja tarvittaessa sen sopeuttaminen - kun kyse ei ole ainoastaan tieteellisestä ja teknisestä kehityksestä vaan myös yhteiskunnan taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä, jonka uskon ohjaavan tutkimusta tulevaisuudessa yhä enemmän.
Lisäksi tutkimuksen on täytettävä yhteiskunnalliset ja taloudelliset sekä ympäristölliset tarpeet, jotta päättäjät ja poliitikot saisivat tietoa kitkattomampaan sosiaaliseen muutokseen johtavista toimista ja ekologisen tasapainon varmistavista toimista. Olen harmissani siitä, että emme saaneet tähän tarvittavia varoja mukaan talousarvioon. Pyydän sen vuoksi, että kollegani tukevat V-ryhmän tekemää tarkistusta 30.

Heinisch
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, puhun ensiksi herra Tannertin mietinnöstä. Eurooppalaisessa tutkimuksessa on tarkoitus ottaa viidennen tutkimusta koskevan puiteohjelman pohjalta yhteiskunnan tarpeet huomioon paremmin kuin koskaan aikaisemmin, ja tutkimuksen avulla on määrä löytää ratkaisut yhteiskunnan kipeisiin ongelmiin. Odotamme paljon vastauksia bioteknologian alalta. Lääketieteen, farmasian ja maatalouden alalla tilanne on jo tämä. Niihin liittyvää työtä tehdään koko maailmassa, ja jos Euroopan unioni aikoo säilyä kilpailukykyisenä, sen täytyy ponnistella huomattavasti enemmän.
Samalla kun bioteknologia vastaa kysymyksiin, se kuitenkin herättää nimenomaan geeniteknologian osalta kysymyksiä, jotka liittyvät vaikkapa geeniteknisesti valmistettujen tuotteiden turvallisuuteen ja erittäin arkaluonteisiin eettisiin näkökulmiin. Geenitekninen tutkimus - olen siltä osin esittelijän kanssa täysin samaa mieltä - riippuu olennaisesti siitä, saammeko sitä koskevissa kysymyksissä aikaan yhteiskunnallisen sopuratkaisun. Siksi objektiivisen tiedon sekä laajan eettisen keskustelun täytyy olla tämän ohjelman tavoite.
Euroopan parlamentin vihreiden ryhmä vaatii jälleen alkion kudoksilla tehtävän tutkimuksen ja alkioiden geenitutkimuksen kieltoa. Tämän pitäisi olla voimassa niin kauan, kunnes täydellinen eettinen arviointi on tehty. Tällainen tutkimusta koskeva kielto ei ole kuitenkaan minun puolueryhmäni mielestä mahdollinen ratkaisu. Vaatimus on epärealistinen, sillä eettistä arviointia ei voida koskaan saattaa päätökseen. Sitä täytyy aina tehdä tutkimuksen rinnalla.
Ratkaisevaa on se, että alkiotutkimuksessa kunnioitetaan kansallisen lainsäädännön määräyksiä ja että otetaan huomioon yhteiset eettiset perusperiaatteet. Eurooppalaisiin tutkimusprojekteihin liittyvät eettiset näkökulmat täytyy jo alussa arvioida huolellisesti. Täydellinen kielto johtaisi kuitenkin tutkimuksen pysähtymiseen, minkä me haluamme nimenomaan välttää tämän ohjelman avulla.
Nyt käsittelemme vielä lyhyesti herra Langen mietintöä. Tarkistusehdotukset ovat yleisesti ottaen hyväksyttäviä ja puolueryhmäni myös kannattaa niitä. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että tässä erityisohjelmassa jatketaan ponnisteluja Euroopan tutkijoiden koulutuksen ja jatkokoulutuksen tukemiseksi. Euroopan kilpailukyvyn kannalta on äärettömän tärkeää, että Euroopan tutkijoiden ja tieteentekijöiden laatua vahvistetaan jatkuvasti. On tärkeää saada Euroopan tutkijat tekemään vireää ja tehokasta yhteistyötä. Mitä tulee sosiaalis-taloudelliseen tutkimukseen, komission tavoite on esittää sosiaalis-taloudelliset näkökulmat tämän horisontaalisen ohjelman avaintoimintoina, mikä on erittäin myönteinen idea. Minun on kuitenkin myös todettava, että kaikki, mikä on tieteellisesti kiinnostavaa ja mahdollista, ei tarvitse Euroopan tutkimusta tukevien toimien avulla annettavaa laajaa rahallista tukea. Siksi suunniteltu 10 %: n osuus varoista tälle sosiaalis-taloudellisen tutkimuksen erityisohjelmalle on mielestäni riittävä. Sydämelliset kiitokset molemmille esittelijöille!

Teverson
Arvoisa puhemies, haluaisin ainoastaan esittää yhden huomautuksen Estevan Bolean mietinnöstä, ja se koskee uusiutuvia energialähteitä, etenkin geotermistä energiaa, joka tunnetaan paremmin " kuumakivitekniikkana" siellä, mistä minä olen kotoisin.
Moni jäsenvaltioistamme on menestynyt tällä alalla. Eurooppa on menestynyt tällä alalla, ja se on onnistunut aiemmissa tutkimuksissaan. Tätä ei kuitenkaan ole erityisesti mainittu komission ehdotuksessa. Ehkä se on sisällytetty otsikon " Muut energialähteet" alle. Mielestäni tämä ei ole lainkaan riittävää. Tämän takia olen esittänyt tarkistuksen 19, jossa mainitaan erityisesti geoterminen energia.
Muistutan komissiota, että Yhdysvallat käyttää noin 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria tämän erityisalan tutkimukseen. Se etsii vientimarkkinoita. Nämä ovat aloja, joilla Euroopan unioni tulee jäämään jälkeen, jos emme varmista, että pysymme ajan tasalla tämän teknologian osalta. Tukeeko komissio geotermistä tekniikkaa? Toivoisin sen kannattavan tarkistusta 19.

Fitzsimons
Arvoisa puhemies, onnittelen kaikkia esittelijöitä heidän erinomaisista mietinnöistään. Kannatan melkein jokaista niistä. Olen tyytyväinen, että Tannertin mietinnössä korostetaan, että ihmisten kloonausta koskevaa tutkimusta ei sallita nykyisessä puiteohjelmassa. Henkilökohtainen mielipiteeni on, että ihmisten kloonausta missään muodossa ei pitäisi sallia missään olosuhteissa.
Kollegamme Malerban esittelemä ohjelma käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalla on erittäin tärkeä. Jokaisella neljällä avaintoimintakokonaisuudella on tärkeä merkitys tulevaisuuden edistykselle ja kehitykselle, varsinkin työpaikkojen luomiselle. Irlannin pääministeri, Bertie Ahern, ilmoitti hiljattain suuren digitaalisen puiston perustamista koskevasta päätöksestä. Ilmoituksessaan hän sanoi, että kaupunkien ja kylien yhdistäminen vilkasliikenteiseen verkkoon ei pelkästään luo uusia työpaikkoja Irlantiin, vaan tarjoaa keskitetyn mediaverkon paikallisille palveluille terveyden, koulutuksen, matkailun, kaupan kehityksen ja julkisten palvelujen aloilla.
Puhun ryhmäni irlantilaisen valtuuskunnan puolesta, eikä ole mikään yllätys, että ne mietinnöt, joissa käsitellään erilaisia tutkimuksia ydinalalla, aiheuttavat minulle hankaluuksia. Fianna Fáil -puolueen valtuuskuntani tässä parlamentissa on toistuvasti tuominnut Sellafieldin valheet, vuodot ja salailun niistä päivistä asti, kun Sellafield tunnettiin vielä nimellä Windscale. Vastustamme täysin ehdotettua Sellafieldin uutta laajennusta. Radioaktiivisen jätteen jälleenkäsittelylle ei ole olemassa mitään syytä - taloudellista tai muuta.
Emme tue mitään ohjelmia, jotka itse asiassa edesauttaisivat Sellafieldin kuolettavan saastuttamisen jatkumista. Ne rahat voitaisiin käyttää paljon paremmin ydinenergian sijasta uusiutuvia energialähteitä koskeviin tutkimushankkeisiin, kuten on mainittu ekosysteemin suojelua koskevassa ohjelmassa, joka on Estevan Bolean mietinnön aihe.
Lopuksi haluan esittää yhden huomautuksen viidennestä puiteohjelmasta kokonaisuudessaan. Olen vakuuttunut siitä, että Euroopan on nyt aika ottaa paikkansa alan johtavana tutkijana yhtenäisen ja yksimielisen lähestymistavan avulla eikä pelkästään seurata amerikkalaisten ja japanilaisten jalanjälkiä. Pystymme tähän, jos tahdomme.

Ojala
Arvoisa puhemies, tutkimuksen viidennen puiteohjelman ja siihen liittyvien erityisohjelmien osalta haluaisin korostaa erityisesti kolmea asiaa. Ensimmäinen niistä liittyy tutkimuksen käyttäjiin. Komission esityksen mukaan viides puiteohjelma on tarkoitus toteuttaa entistä enemmän vuorovaikutuksessa käyttäjien kanssa. On erittäin tärkeää, että komissio ei tässä yhteydessä tarkoita käyttäjillä vain elinkeinoelämää, vaan tutkimuksen todellisia loppukäyttäjiä, kansalaisia. Kansalaisia edustavien järjestöjen ja demokraattisesti valittujen päättäjien on myös päästävä osallistumaan tutkimuksen suunnitteluun ja valvontaan.
Toiseksi haluaisin korostaa naisten erityistä huomioimista tutkimusohjelmissa. Nyt käsittelyssä olevassa Langen mietinnössä on tähän asiaan kiinnitetty kiitettävästi huomiota. On huolehdittava sekä siitä, että naisten asemaa ja tasa-arvon edistämistä koskevalle tutkimukselle osoitetaan riittävästi varoja, että siitä, että naiset ovat edustettuina hankkeita valitsevissa ja arvioivissa ryhmissä.
Kolmas tärkeä asia liittyy jäsenehdokasmaiden mahdollisuuksiin päästä mukaan viidenteen puiteohjelmaan. Neuvottelut niiden ehdokasmaiden kanssa, jotka ovat halukkaita osallistumaan ohjelmaan, tulee viedä päätökseen nopeasti, jotta ne pääsevät heti alusta saakka mukaan. Haluaisin tässä yhteydessä painottaa myös työsuojelututkimuksen merkitystä. Työsuojeluun kannattaa satsata myös tutkimusmielessä.
Lopuksi haluaisin todeta, että voin täysin yhtyä siihen, mitä herra Fitzsimons totesi aikaisemmin ydintutkimuksen osalta. Kannattaa nimenomaan panostaa uusiutuviin energiavaroihin.

Bloch von Blottnitz
Arvoisa puhemies, ekosysteemin suojelua koskevan ohjelman oikea nimi olisi: ekosysteemin korjaaminen. Niiden lukuisten ohjelmien avulla, joita meillä on - muistutan myös vain rakennerahastoista - tuhoamme edelleen planeettaamme ja ryöstämme sitä, ennen kuin ylipäänsä tiedämme, mitä kaikkea sillä on meille tarjottavana. Tämä koskee metsiä, meriä, kaikkea. Erityisesti minua ärsyttää tietenkin varojen jakautuminen: 2, 125 miljardia ecua 130: een painopisteeseen. Siten ei tehdä oikeutta yhdellekään painopisteelle. Siten emme pääse käyttämään muita energialähteitä, nimittäin uusiutuvia energialähteitä. Me emme tarvitse lainkaan fuusiota. Olemme käyttäneet miljardeja sen hyväksi saavuttamatta tähän mennessä tuloksia. Miten on energian tehokkaan hyödyntämisen laita? Emme tietenkään voi myöskään edistää sitä näin vähin varoin. Tulevaisuuden kannalta olisi tietenkin tärkeää tutkia, mitä rikkauksia, mitä arvokkaita lääkeaineita ja niin edelleen voisimme saada meristä, ennen kuin ne on tuhottu. Tätä kaikkea ei täten voida lainkaan toteuttaa, mikä on minusta erittäin valitettavaa, eikä minusta ole myöskään asianmukaista, että tiedonvälitykseen käytetään niin paljon rahaa. Mitä tulee koko ydinteollisuuteen, minusta ei ole lainkaan oikein, että käytämme yhä rahaa siihen, sillä sen pitäisi " saastuttaja maksaa" -periaatteen mukaisesti itse vastata seurauksista eikä jättää niitä aina maksettavaksi julkisista varoista.

Hudghton
Arvoisa puhemies, en voi aloittaa ensimmäistä puhettani istuntosalissa viittaamatta edeltäjääni tri Alan Macartneyyn, ja tiedän että häntä arvostettiin suuresti täällä sekä hänen työstään valiokunnissa että parlamentissa. Näiden täytevaalien tulos on paras mahdollinen kunnianosoitus kotiseutuni ihmisiltä Alan Macartneylle, ja tämän tuloksen ansiosta minusta, Skotlannin itsenäisyyspuolueen jäsenestä tuli parlamentin jäsen.
Jos yksi meidän päätavoitteistamme on luoda olosuhteet, joilla rohkaistaan taloudellista kasvua ja parannetaan työllisyyttä, pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on oltava ja niillä onkin merkittävä rooli. Olin tyytyväinen huomatessani, että pk-yritykset ovat mukana näissä ohjelmissa, ja erityisesti siihen, että osa budjetista on mahdollista varata erityisesti pienten yritysten hankkeille.
Erittäin pienen yrityksen entisenä omistajana tiedän erittäin hyvin, miten vaikea on löytää ylimääräistä aikaa, energiaa ja rahoitusta, joita tarvitaan innovatiivisten hankkeiden toteuttamiseksi. Aivan hiljattain olin vielä erään paikallisyhteisön johtaja Skotlannissa - erittäin menestyneen sellaisen - ja tiedän taloudellisesta kehityksestä ja eurooppalaisista yksiköistä saamani kokemuksen perusteella, että monessa pienessä yrityksessä on paljon kykyjä ja ideoita, ja ne tarvitsevat enemmän rohkaisua. Toivon, että päätöksentekoprosessissa ja näiden ohjelmien toteuttamisessa ollaan erittäin joustavia, jotta ohjelmat olisivat todellakin pienten ja keskisuurten yritysten saatavilla.
Skotlantilaiset ovat ansaitusti tunnettuja innovatiivisuudestaan ja kekseliäisyydestään. Omalla alueellani Skotlannissa, nimittäin koillisosassa, on paljon yrityksiä, korkeakouluja ja tutkimuslaitoksia, joissa työskennellään sellaisten hankkeiden ja ideoiden parissa, joita kannattaa tehdä tunnetuksi sekä Euroopassa että muualla. Esimerkiksi Dundeesta, toisesta alueeni kahdesta kaupungista, on todella tulossa biotieteiden johtava keskus. Aberdeen on tunnustettu Euroopan energiapääkaupungiksi. Tiedän, että monilla aloilla, muun muassa telematiikan ja uusiutuvien energialähteiden aloilla, tehdään paljon työtä hankkeiden kehittämiseksi. Ohimennen sanoen, kuulun ydinenergiaa vastustavaan puolueeseen, ja kannatan kollegamme muutama minuutti sitten esittämiä huomautuksia.
Meillä on hankkeita vesijohtoverkon korkean laadun säilyttämiseksi, mihin viitattiin jo aiemmin tässä keskustelussa. Meillä Skotlannissa on paljon tarjottavaa tutkimuksen ja kehityksen kautta. Toivon, että osallistumalla näihin ohjelmiin skotlantilaiset hankkeet, skotlantilaiset yritykset ja skotlantilaiset laitokset hyötyvät mutta että niissä kehitetyt ideat hyödyttävät koko Eurooppaa ja muuta maailmaa. Odotan innokkaana, että saan osallistua tässä istuntosalissa Skotlannin asioiden edistämiseen ja todellakin eurooppalaisten hankkeiden edistämiseen kotona Skotlannissa.

Puhemies
Herra Hudghton, jätin keskeyttämättä teidät, koska halusin kiittää ja onnitella teitä ensimmäisestä esiintymisestänne parlamentissa. Toivotan teille hyvää jatkoa tehtävässänne ja pyydän teitä huomioimaan, että täällä kaikki kunnioittavat puheaikaa.

Souchet
Arvoisa puhemies, tämän tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan yhteisen keskustelun yhteydessä käytän puheenvuoron, joka koskee mietintöä, jossa käsitellään ohjelmaa innovaation ja pk-yritysten osallistumisen osalta. Emme koskaan voi korostaa tarpeeksi pk-yritysten merkitystä sekä työllisyydelle että maidemme alueelliselle tasapainolle. On huomattavasti parempi edistää maaseudun yritysten yhdenmukaisen ja tiiviin verkoston säilyttämistä ja kehittämistä kuin sijoittaa huomattavia summia kaupunkien politiikkaan hyvin epävarmoin tuloksin.
Kriisit ovat kuitenkin vahingoittaneet vakavasti tätä verkostoa, joten on välttämätöntä pyrkiä rakentamaan se uudelleen erityisesti siten, että edistetään tulevaisuuden teollisuudenalojen kehittämistä, sillä siihen perustuu nykypäivän mahdollisimman suuren vaurauden, kasvun ja työllisyyden luominen. Tässä suhteessa on välttämätöntä, että olemme valmiita takaamaan näille teollisuudenaloille teollis- ja tekijänoikeudet sekä yhteisössä että kolmansissa maissa, mikä on ehdottomasti tarpeen tutkimukseen ja kehittämiseen liittyvien kustannusten vähentämiseksi. Eikö olisi ollut parempi aloittaa laatimalla selvitys niistä oikeudellisista esteistä, joita yritysten perustajat nykyään kohtaavat, sekä pk-yritysten kehityksen jarruista, joita juuri tietyt yhteisön sääntelyt aiheuttavat, kuin varustaa pk-yritykset tässä viidennessä puiteohjelmassa omantunnon rauhoittamiseksi vähin varoin, joiden vaikutuskin jää vähäiseksi?
Onkin välttämätöntä, että oikeudelliset järjestelmämme pyrkisivät helpottamaan pk-yritysten kehittämistä sellaisen estämisen sijasta, jota aiheutetaan etenkin sääntelyillä, joiden pyrkimyksenä on yritysten tukahduttaminen jo niiden syntyvaiheissa, eli tilanteessa, jossa ne tarvitsevat eniten pääomaa. Olisi kannattanut pohtia yhteiskuntajärjestelmälle välttämättömiä muutoksia sen sopeuttamiseksi sääntöihin, jotka liittyvät teknologian teollisuuteen ja riskipääomaan, joka on olennainen väline helpotettaessa pk-yritysten mahdollisuuksia saada innovaatioihin tarkoitettua yksityistä rahoitusta.
Miksemme myös pohtisi sellaisen politiikan kielteisiä vaikutuksia, jonka tarkoituksena on kehitellä sinne tänne vapaakauppasopimuksia ilman ennakolta suoritettuja tutkimuksia vaikutuksista ja jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön pienten ja keskisuurten yritystemme verkostoa koskevat keinotekoisesti muodostetut normit. Arvoisa puhemies, kannatan käytännönläheistä, en ideologista, politiikkaa pienten ja keskisuurten yritysten kehittämisen todelliseksi edistämiseksi, sillä ne ovat nykyään tärkein työpaikkoja synnyttävä tekijä Euroopan unionissa.

Flemming
Arvoisa puhemies, tutkimus on tulevaisuutta, tutkimus on ihmismielen sielu. Siinä kuitenkin tarvitaan vastuuta! Olen hyvin iloinen siitä, että rouva McNallyn mietinnössä ei enää käsitellä ydinfuusiota mutta kylläkin fissioturvallisuutta, ydinmateriaalivalvontaa, ydinvoimalaitosten käytöstäpoistoa ja ydinjätehuoltoa. Me joudumme sulkemaan tulevaisuudessa monia, hyvin monia ydinvoimaloita, ja olisi ollut hyvä, jos olisimme ottaneet asian käsiteltäväksi jo paljon aikaisemmin. Joudumme huolehtimaan vielä pitkään, hyvin pitkään ydinjätehuollosta. Vaikka meillä ei ole vielä minkäänlaista ratkaisua ydinjätteille, jotka säteilevät vielä vuosisatojen, jopa vuosituhansienkin ajan, silti me tuotamme niitä päivästä toiseen! Tämä kuvastaa irvokkaalla, murheellisella ja järkyttävällä tavalla ihmisen vastuuttomuutta. Olen sitä mieltä, että olemme lähteneet liikkeelle kovin myöhään, kenties liian myöhään, tutkimaan asiaa. Olen hyvin kiitollinen rouva Matikainen-Kallströmille, joka viittaa mietinnössään siihen, että kenties suurimmaksi esteeksi fuusioenergiankin kehittämiselle voi muodostua se, että se tuottaa jatkuvasti huomattavia määriä radioaktiivista ainetta. Hän kuitenkin nimeää erittäin tärkeitä alueita, kuten ydinfissioenergian, käyttöturvallisuuden, ydinvoimalaitokset, säteilysuojelun ja jälleen myös saman asian, joka on tullut tänään jo useasti mainituksi, eli jätteiden käsittelyn.
Tiedän, että rouva Matikainen-Kallström on nähnyt hyvin, hyvin paljon vaivaa mietintönsä eteen, mutta siitä huolimatta pidän itsekin valitettavana, kuten jo monet puhujat ennen minua, että täällä ei ole puhuttu tänään yhdestäkään uusiutuvia energialähteitä koskevasta avaintoimintakokonaisuudesta. Niiden jätteet ovat turvallisesti hallittavissa. Niistä voidaan ottaa vastuu. Ne ovat ihmisen kannalta siedettäviä. Jos yrittää tehdä politiikkaa kuten minä, kristillisdemokraattisen vastuun pohjalta, ei kerta kaikkiaan voi - ainakaan minä en voi - sanoa kyllä sellaiselle ohjelmalle, joka suo meille itsellemme kiistattomasti erittäin monia etuja, mutta jättää nykypäivän näkökulmasta katsottuna ratkaisemattomia ongelmia niille, jotka tulevat meidän jälkeemme. Pyydän jo tänään kollegoiltani ymmärtämystä äänestyskäyttäytymiselleni.

Theonas
Arvoisa puhemies, viittaan kollegani herra Argyrosin mietintöön erityisohjelmasta kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla, ja haluaisin ensiksi panna tyytyväisenä merkille esittelijän pyrkimyksen ottaa esiin asioita, jotka koskevat ohjelman avoimuusmenettelyn turvaamista ohjelman määrärahojen ja erityistoimien käsittelyssä, sosiaalisen ulottuvuuden korostamista tavoitteissa, joihin vuosittain osoitetaan määrärahoja, erityistoimien ulottamista esimerkiksi tekstiiliteollisuuteen, joka on hyvin tärkeä ja työvoimavaltainen eurooppalainen teollisuudenala, sitä, että merkittävä osa talousarviosta osoitetaan maa- ja merikuljetusten teknologian parantamiseen, ja tutkimustulosten antamista pk-yritysten käyttöön.
Haluaisin kuitenkin korostaa, että maailman talouskriisi osoitti erittäin voimakkaasti, että tarvitaan kansoja hyödyttävää talouskasvua ja kaikinpuolista ympäristön kunnioitusta, jota kestävä ja jatkuva kehitys tarkoittaa. Ensimmäisenä on kuitenkin sana " kilpailukykyinen" . Onko tämä sattumaa? Ei varmasti ole. Tämän sanan antamassa kehyksessä päällimmäinen pyrkimys on suuntautua tietojen, tieteen ja teknologian hyväksikäyttöön provokatiivisen yksipuolisella tavalla sekä monikansallisen suurpääoman etujen ja tavoitteiden edistämiseen.
Kilpailukyky asetetaan kaiken yläpuolelle, sille alistetaan työntekijöiden saavutetut oikeudet, ympäristö ja taloudellinen tasapaino. Kaikki kasvu ja ympäristön suojelu tapahtuu yritysten voitontavoittelun ehdoilla. Erityisesti viime vuoden antama kokemus osoittaa, että kaikki maininnat kilpailukykyisestä kasvusta aiheuttavat syvää huolta työväestössä ja laajoissa kansankerroksissa. On välttämätöntä, että joskus ymmärretään teknologian olevan tieteen kehityksen ja ihmishengen tulos, jota ei voida käyttää tavalla, joka on vihamielinen luontoa, ihmistä ja inhimillisiä tarpeita kohtaan.

Holm
Arvoisa puhemies, ajattelin puhua Malerban mietinnöstä, johon olen tehnyt tarkistuksia. Mietinnössä käsitellään käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa, jota tuen voimakkaasti, samalla kun se kuitenkin huolestuttaa minua hieman. Internetin ja tietoyhteiskunnan aikana on olemassa vaara, että niitä käytetään sähköisenä seurantajärjestelmänä, ja siitä olen erityisen huolissani. Mielestäni on tärkeää, että parlamentissa päätämme, että emme halua tukea tällaista kehitystä, joka toisi mukanaan sähköisen seurantatekniikan tai viestintätekniikan tähän ohjelmaan.
Haluan myös ottaa esiin toisen tarkistuksen, joka on Argyrosin mietinnössä, jossa käsitellään kilpailukykyistä ja kestävää kasvua. Olen tehnyt siihen tarkistuksen, jonka mukaan meidän on myös vähennettävä ilmaliikenteen ympäristövaikutuksia. Puhumme erittäin selvästi parlamentissa siitä, että autoissa on käytettävä parempaa polttoainetta ja bensiinin kulutusta on vähennettävä, mutta tuntuu siltä, että olemme unohtaneet täysin lentokoneet, jotka myös kuluttavat erittäin paljon polttoainetta. Myös sillä alueella on saatava aikaan kilpailukykyinen menetelmä luonnon säästämiseksi ja polttoaineiden käytön vähentämiseksi. Sitä on pidettävä teollisuuden etuna eikä haittana.

Blokland
Arvoisa puhemies, viidennessä puiteohjelmassa erityisesti yhteinen tutkimuspolitiikka on tärkeä asia. Ajan myötä rakenne on selkeytynyt ja aihealueista on tullut konkreettisempia. Pienten hankkeiden suuren määrän aiheuttamaa sirpaloitumista ja eri hankkeiden päällekkäisyyttä täytyy välttää. Tästä näkökulmasta herää kysymys, edistääkö budjetissa varattu 10 %: n osuus pienten ja keskisuurten yritysten kehitystä.
Tutkimuslaitosten ja erityisesti yritysten kannalta on hyvin tärkeää, että hakemukset arvioidaan nopeasti. Myös selkeiden kriteerien laatiminen on tärkeää, jotta saataisiin lisää varmuutta. Tätä estävät myös esteiksi koetut pitkät sopimusneuvottelut ja byrokraattiset menettelyt. Koska tieteen kehitys on nopeaa, täytyy edelleen olla mahdollista, että erityisohjelmia voidaan mukauttaa kesken niiden toteuttamisen.
Geeniteknologian hyvin nopea kehitys, jonka mahdollisia seurauksia ovat uudet vastuskykyiset kannat ja vahingolliset ruokailutottumukset, vaatii lisää biolääketieteellisiä tutkimuksia ja eettistä harkintaa. Se, että tieteellisessä tutkimuksessa vaalitaan arvoja, käy hyvin selvästi ilmi siitä, että ihmisen kloonaus jätetään tämän puiteohjelman ulkopuolelle. Olemme iloisia siitä. Esimerkiksi muiden geenitekniikoiden kohdalla ennalta tapahtuva harkinta on aivan välttämätöntä, ja täydellinen ja puolueeton tiedottaminen hyvin toivottavaa.
Tutkimuksen tärkeä perusta on kestävä kehitys, jossa energia ja ympäristönsuojelu tulee integroida hyvin. Yhteistyö viranomaisten, yksityisen sektorin, teollisuuden ja palvelusektorin välillä voi olla tässä asiassa hyvä toimintatapa ja vaikuttaa edistävästi. Tämä pätee varmasti sovellettuun tutkimukseen. Tilaa täytyy kuitenkin jäädä myös perustutkimukselle, joka kehittyy mahdollisimman riippumattomasti ja jossa objektiivisuus on tieteellisen tutkimuksen ihanteena.
Mitä tulee ydinfuusio-ohjelman tulevaisuuteen, voimme huomauttaa, että tieto siitä täytyy säilyttää tulevaisuutta varten. Koska muut energianlähteet kehittyvät nopeasti, meidän ei tarvitse enää pitää ydinfuusio-ohjelmaa kovinkaan ensisijaisena. Kannatamme sitä, että ydinvoiman käytölle asetettaisiin enimmäismäärä. Olisi toivottavaa, että siitä, mitä kaikkea ydinvoima-alalla tapahtuu, kerrottaisiin selkeämmin ja avoimemmin. Tässä yhteydessä on hyvin tärkeää kiinnittää huomiota ydinjätteiden käsittelyyn ja turvallisuuteen.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, koko tämän viidennen puiteohjelman osalta aion puhua Malerban mietinnöstä, jossa käsitellään tietoyhteiskuntaa ja sen tekemistä käyttäjäystävällisemmäksi. Aion esittää neljä aiheeseen liittyvää huomiota.
Ensimmäinen huomio koskee sitä seikkaa, että ne kokonaisinvestoinnit - ei siis enää tähän viidenteen puiteohjelmaan sisältyvät, vaan kokonaisinvestoinnit - joita tehdään Euroopan unionissa kutakin 15 jäsenvaltion asukasta kohden laskettuna, ovat selvästi alhaisempia kuin kaikkein pahimpien kilpailijoidemme - Yhdysvaltojen ja Japanin - tälle alalle tekemät sijoitukset. Meidän on otettava huomioon, että tämä on johtava ala, ja sen vuoksi meidän on suhtauduttava tähän aloitteeseen myönteisesti ja ymmärrettävä, että se kaipaa täydennystä. Sen lisäksi, että sitä on täydennettävä - koska kyse on erittäin vähäisistä varoista - varat on jaettava oikein. Näin ollen olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että varat olisi keskitettävä tavoitteisiin 1 ja 3, toisin sanoen kansalaisille tarjottaviin käyttömahdollisuuksiin ja uusiin teknologioihin, ennemmin kuin tavoitteeseen 2, joka liittyy sähköiseen kaupankäyntiin, jota varten tarvitaan parempia asetuksia ja enemmän lainsäädännöllisiä kuin sijoitustoimia. Lisäksi minun on sanottava, että viimeinen luku jää ilman tarkennuksia todella epämääräiseksi.
Toisaalta meidän on keskitettävä ponnistuksemme niille johtaville aloille, niille keskeisille aloille, joilla näistä sijoituksista on eniten hyötyä.
Puheenvuoroni päätteeksi aion viitata kahdenlaisiin tarkistuksiin kollegamme Verden huomioiden mukaisesti. On erittäin vaarallista käynnistää nyt " noitavainoja" tämän johtavan alan tutkimusten edistämisen osalta. On totta, että yksityisyyteen ja muuhun vastaavaan liittyvien henkilökohtaisten oikeuksien osalta on ongelmia, mutta älkäämme unohtako ensinnäkin sitä, että koko Internet syntyi sotilaallisissa tarkoituksissa suoritettujen tutkimusten yhteydessä ja että sen jälkeen se on löytänyt nykyisen käyttömuotonsa. Tämän vuoksi meidän on oltava tämän kysymyksen osalta varovaisia. Toiseksi haluan yhtyä esittelijän sanoihin siinä, mikä koskee joitakin naisten oikeuksien valiokunnan esittämien tarkistusten ylilyöntejä esimerkiksi sukupuolen mukaan määräytyvien maksujen käyttöön ottamisesta.

Breyer
Arvoisa puhemies, geeniteknologiaa koskevassa kysymyksessä olen suorastaan pettynyt Euroopan parlamentin mietintöön. Kun sitten vielä saan kuulla, että asiassa ei julisteta minkäänlaisia kieltoja, vaan puhutaan pelkästään sosiaalisesta paheksunnasta, pidän sitä jo hyvin sinisilmäisenä. Meille luvattiin jo vuosia sitten, että saisimme lopultakin asiaa koskevia normeja. Vuosia jatkuneiden tutkimusohjelmien jälkeen komissiolta olisi jo viimeinkin voinut odottaa, että se asettaisi asiaa koskevat eettiset standardit, sen sijaan että se korostaa yhä uudelleen, että tutkimushankkeilla on nimenomaan tarkoitus myötävaikuttaa asiaan. Toisin sanoen käy yhä selvemmäksi, että tämä on pelkkää kaunopuheisuutta, että tarkoituksena onkin oikeastaan viedä eteenpäin tätä riskejä sisältävää ja eettisesti kyseenalaista tutkimusta, ilman että sille asetetaan minkäänlaisia rajoituksia.
Pysykäämme vielä vaikkapa alkiokudosta koskevassa aiheessa. Jopa saksalainen lääkäriseura on ilmoittanut omaksuneensa asiaan kielteisen kannan. Silti komissio ei ilmeisestikään onnistu sanomaan: kyllä, se on arveluttavaa sekä tieteelliseltä että eettiseltä kannalta ja tässä meidän on lopultakin alettava asettaa rajoja. Sama pätee kysymykseen pikkulasten leikkikaluissa käytetyistä pehmitteistä. Yhtäältä komissio toteaa, ettei se voi julistaa minkäänlaisia kieltoja, sillä asiasta ei ole tehty tutkimuksia, ja toisaalta sen tutkimusohjelmaan ei sisälly minkäänlaisia tutkimusaloitteita, joissa juuri nämä kohdat, nimittäin ympäristölääketiede, kaikki nämä kysymykset, jotka koskevat esimerkiksi kemiallisia aineita, olisi kerrankin otettu käsiteltäväksi!

Scapagnini
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, olemme kaikki nähneet, että viidennen puiteohjelman hyväksyminen on ollut ratkaiseva hetki Euroopan tutkimukselle. Parlamentin on onnistunut saada kuuluviin oma äänensä sekä Euroopan kansalaisten ääni ja ottaa esille monia aiheita, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä kehityksen ja elämän laadun parantamisen kannalta sekä Eurooppamme tutkimuksen kannalta.
Kuten minulla on useaan otteeseen ollut tilaisuus korostaa kaikissa toimielimissä, Eurooppaa vaivaava työttömyys voidaan voittaa vain tutkimuksen ja teknologisen innovaation avulla. Tutkimus merkitsee tulevaisuuden työpaikkojen luomista ja lastemme elinolosuhteiden parantamista: tästä syystä on tärkeää, että Euroopassa ponnistellaan tutkimustulosten aikaansaamiseksi ja levittämiseksi sekä niiden saatavuuden parantamiseksi. Tämänpäiväisen erityisohjelmien hyväksymisen on oltava toinen mahdollisuus, yksi mahdollisuus lisää yrityksille, tutkijoille ja kaikille Euroopan kansalaisille.
Olemme toki eri ohjelmissa osoittaneet kiinnostusta useita eri aiheita kohtaan, joista haluaisin korostaa yhtä, äärimmäisen tärkeää aihetta, elämänlaatua ja luonnonvarojen hallintaa. Euroopalla on tämän alan tutkimuksessa ja sovelluksissa vankka kokemus, ja haluaisin korostaa menemättä nyt varovaisuusnäkökohtiin, kuinka bio- ja geenitekniikalla on ollut ja tulee olemaan ratkaiseva merkitys meidän tulevaisuutemme sekä lääketieteen tulevaisuuden ja tulevan hyvinvointimme kannalta.
Haluaisin myös korostaa johtamani valiokunnan nimissä, että näinä vuosina on todellisuudessa tehty laajaa ja merkittävää työtä niin puiteohjelman - josta on päästy, vaikkakin vaivalloisesti, yhteisymmärrykseen neuvoston kanssa - kuin erityisohjelmien osalta, joihin on, kuten tiedätte, tehty erilaisia tarkistuksia. Toivon lopuksi, että neuvosto ottaa asianmukaisesti huomioon parlamentin esittämät ehdotukset, myös näiden ohjelmien hyväksymisen yhteydessä, joka ei kuulu yhteispäätöksen piiriin. Olisi hyvin raskauttavaa, jos se ei ottaisi huomioon niiden mielipidettä, jotka, kuten me, edustavat Euroopan kansalaisia.

Chichester
Arvoisa puhemies, haluaisin ensinnäkin onnitella kollegaani, rouva Quisthoudt-Rowohlia, hänen ahkerasta työstään, jonka ansiosta viides puiteohjelma saatiin tähän pisteeseen, sekä hänen vierailustaan vaalipiirissäni Devonissa, jossa hän sai tietää monista Exeterin yliopistossa ja Plymouthin yliopistossa käynnistetyistä tutkimushankkeista. Olen iloinen hänen kiinnostuksestaan.
Suhtaudun myönteisesti sovittelumenettelyn tulokseen. Monet tutkijat ovat huolissaan tulevasta rahoituksesta ja mahdollisista rahoituksen leikkauksista. Haluamme korostaa voimakkaasti viidennen puiteohjelman merkitystä kansalliset rajat ylittävälle verkostolle. Tämän työn tärkeyttä ei voida liioitella, vaikka sen osuus on erittäin pieni Euroopan tutkimuksen kokonaismenoissa. Kehotan komissiota kiinnittämään tulevaisuudessa enemmän huomiota siihen, että se arvioisi jatkuvasti tarjouksia, kertoisi epäonnistuneille hakijoille, miksi he eivät menestyneet, ja maksaisi suoritukset ajoissa, sillä viivästykset aiheuttavat suuria hankaluuksia, erityisesti pienille yrityksille.
Suhtaudun myönteisesti siihen, että pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista on korostettu. Meidän pitäisi muistaa, että niillä on erityisiä ongelmia näihin suuriin ylikansallisiin hankkeisiin osallistumisessa. Suhtaudun myönteisesti siihen, että rouva McNally tukee JET-yhteisyrityksen työtä Culhamissa. Tämän pitäisi rauhoittaa siellä työskenteleviä työntekijöitä, jotka olivat huolissaan omista työpaikoistaan. Haluaisin ennen kaikkea korostaa viidennen puiteohjelman merkitystä edistyksen, innovaation, kilpailukyvyn, elämänlaadun ja työllisyyden katalysaattorina Euroopassa.

Cresson
Arvoisa puhemies, arvoisat esittelijät, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin ennen kaikkea kiittää lämpimästi yhdeksää esittelijää ja onnitella heitä heidän laadukkaasta työstään.
Osoitan kiitokseni kaikille tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan jäsenille ja sen puheenjohtajalle herra Scapagninille sekä niille eri valiokuntien puheenjohtajille, jotka osallistuivat viidennen tutkimuksen puiteohjelman eri erityisohjelmia koskevaan keskusteluun.
Komission kaikkien ehdotusten käsittely oli laaja ja monimutkainen tehtävä. Tehtävästä suoriutuminen oli sitäkin hankalampaa, kun se oli saatettava päätökseen tiukassa määräajassa samanaikaisesti sovittelukomiteassa käytävän, viidettä puiteohjelmaa koskevan keskustelun kanssa.
Euroopan parlamentti suoriutui täydellisesti tehtävästään, kun se laati mietintöjä, jotka sisältävät joukon asianmukaisia ja rakentavia ehdotuksia.
En mene lukuisien esitettyjen tarkistusten yksityiskohtiin, vaan kerron mieluummin lyhyesti komission kannan joihinkin tärkeisiin kohtiin. Yksityiskohtainen kirjallinen kannanotto on kuitenkin käytettävissänne kansliassa.
Yleisesti ottaen komissio hyväksyy suuren osan ehdotetuista tarkistuksista, niiden sisällön ja hengen, vaikkakaan ei niiden tarkkaa sanamuotoa. Komissio ilmaisee näin ollen hyväksyvänsä useimmat niin sanotut " horisontaaliset" tarkistukset, jotka soveltuvat kaikkiin ohjelmiin tai jotka esittelijöiden mietinnöissä heijastelevat parlamentin kantoja yleisluontoisissa kysymyksissä. Nämä tarkistukset, jotka kuvastavat viidennestä puiteohjelmasta sovittelukomiteassa syntynyttä sopimusta, koskevat ensinnäkin miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja naisten osallistumista tutkimusohjelmien täytäntöönpanoon. Tähän kohtaan kiinnitän henkilökohtaisesti suurta huomiota. Komissio esittelee aloitteestani lähiaikoina tästä aiheesta tiedonannon, jossa kuvaillaan ne konkreettiset toimenpiteet, joihin ryhdytään miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja naisten osallistumisen edistämiseksi, ja tämä on seurausta viime vuonna järjestämälleni symposiumille nimeltä " Naiset ja tiede" .
Seuraavaksi tarkastelen pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista. Kuten sovittelukomiteassa sovittiin, pk-yritykset saavat 10 % neljälle aihepiirien ohjelmalle varatuista varoista voidakseen ratkaista teknologiset ongelmat, jotka niiden on kohdattava. Lisään vastauksena juuri todettuun, että pk-yritysten ohjelmaan pääsyn helpottamiseksi tullaan perustamaan erityinen yksikkö. Tutkimusohjelmista hyötyvien pk-yritysten määrä on sitä paitsi kasvanut 30 % neljän vuoden aikana.
Sitten puhun Euroopan parlamentin tiedonsaantiin liittyvästä asiasta. Parlamentti tulee huomaamaan, että sen mahdollisuus seurata yksityiskohtaisesti ohjelmien toteuttamista paranee, mihin tietenkin vaikuttaa myös yhteinen tutkimuskeskus. Komissio ehdottaa parlamentille seuraavaa tapaamista kolmen kuukauden kuluttua, jolloin komissio tiedottaa parlamentille olosuhteista, joissa ohjelmien ensimmäisten vaiheiden toteuttaminen tapahtuu.
Ryhdyn nyt käsittelemään yhdeksää mietintöä. Jätän tietyt näkökohdat sivuun ja pidättäydyn seuraavissa kysymyksissä. Mietinnössään ohjelmasta elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla herra Tannert korostaa hyvin perustellusti, että on tärkeää kiinnittää huomiota eettisiin kysymyksiin. Ihmisalkioiden tutkimusta koskevan erityistapauksen osalta komissio yhtyy parlamentin varauksiin. Nämä ongelmat ovat monimutkaisia. Tiedot ja teknologiat edistyvät nopeasti, ja avioparien ja sairaiden tarpeet on otettava huomioon, mutta on myös aivan selvästi rajoja, joita ei pidä ylittää.
Komissio panee tyytyväisenä merkille tuen, joka ohjelmalle käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalta on annettu herra Malerban hyvin yksityiskohtaisessa mietinnössä. Komissio ehdottaa parlamentin toivomusten mukaisesti tämän ohjelman talousarvion tasapainottamista avaintoimintojen, kansalaisten palvelujen ja välttämättömien teknologioiden ja perusinfrastruktuurien hyväksi.
Herra Malerba käytti hieman myöhemmin puheenvuoron, joka koski tutkimuksen kansainvälisiin yhteyksiin liittyvää ongelmaa. On itsestään selvää, että yhteistyö tulee olemaan molemminpuolista.
Mitä tulee korkean nopeuden verkkojen yhteentoimivuuteen tutkimuksessa, komissio on sitä mieltä, että yhteentoimivuus voisi hyötyä myös muiden ohjelmien kuin tietoyhteiskuntaa koskevan ohjelman rahoituspanoksesta. Se koskisi kuitenkin ainoastaan erityisesti näiden ohjelmien kattamiin aloihin liittyvää käyttöä. Komissio arvioi ja analysoi nämä tarpeet ja päättää arviointien perusteella parhaista menetelmistä, joilla nämä tarpeet tyydytetään.
Herra Argyroksen esittämistä tarkistuksista ehdotuksessa ohjelmaksi kilpailukykyisen ja kestävän kasvun alalla komissio kannattaa sisällöltään erityisesti niitä, joilla kestävyyden ulottuvuutta vahvistetaan kaikissa suunnitteilla olevissa tutkimuksissa. Sen aikaisempaa selvempi korostaminen on erityisen myönteistä. Ohjelman periaatteena on nimenomaan kehittää samalla sekä kilpailukykyisiä että ympäristöystävällisiä teknologioita, sanoisin jopa entistäkin kilpailukykyisempiä, varsinkin kun ympäristönäkökohdat sisältyvät niihin.
Rouva Estevan Bolean mietinnössä ohjelmasta ekosysteemin suojelun alalla analysoidaan hyvin täsmällisesti energian ja ympäristön alojen tarpeita ja toimia. Komissio, joka korostaa jatkuvasti näitä kahta alaa koskevien kysymysten läheistä yhteyttä, ottaa huomioon parlamentin ja neuvoston puolustaman ajatuksen kahden erillisen alaohjelman toteuttamisesta.
Komissio on lisäksi samaa mieltä siitä, että uusiutuviin energialähteisiin on kiinnitettävä huomiota. Muistutan, että Euroopan unioni asetti komission aloitteesta tavoitteekseen nostaa uusiutuvien energialähteiden käyttöosuutta nykyisestä 6 %: sta 12 %: iin prosenttiin vuoteen 2000 mennessä. Meistä ei kuitenkaan tunnu mahdolliselta eikä tarpeelliselta asettaa tämän alan tutkimuksen keinoille mitään määrällisiä tavoitteita. Osassa teknologioita yhdistyy perinteisten ja uusiutuvien energialähteiden hyödyntäminen, ja on otettava huomioon eurooppalaisen tutkimusverkon ja eurooppalaisen teollisuusverkon sopeutumiskyky.
Olemme tyytyväisiä tukeen, jonka herra Marset Campos antoi ohjelmalle, joka koskee yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamista. Arvelemme, samoin kuin hän, että tutkimuksessa harjoitettavia toimia on syytä eriyttää maailman eri alueiden ja niiden erityisten taloudellisten ja sosiaalisten tarpeiden mukaisesti. Sitä vastoin emme katso tarpeelliseksi laatia lainsäädännöllisellä tasolla selviä sidoksia maiden eri toimien ja liian täsmällisten luokkien välille.
Rouva Plooij-van Gorselin esittämät tarkistukset innovaation ja pk-yritysten osallistumisen edistämistä koskevaan ohjelmaan tuovat monia hyödyllisiä täsmennyksiä erityisesti uusien, toteutettavaksi aiottujen lähtökohtien määrittelyyn. Komissio siis hyväksyy ne omasta puolestaan. Halu kiinnittää erityistä huomiota pk-yrityksiin käy sitä paitsi ilmi eräästä yleisestä tarkistuksesta, jonka komissio hyväksyy sovittelukomiteassa syntyneen sopimuksen jatkoksi. Voin vakuuttaa rouva Plooij-van Gorselille, että pk-yrityksiä varten tarkoitettuja erityistoimenpiteitä sovelletaan ja ne sisällytetään yhdenmukaisella ja tehokkaalla tavalla kaikkiin aluekohtaisiin ehdotuksiin.
Sama huomio pätee miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin, jotka herra Lange otti esille mietinnössään ohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla. Esittelijän tavoin komissio kiinnittää suurta huomiota tutkimuksen sosiaalis-taloudellisiin näkökohtiin, erityisesti tällä alalla suoritettujen töiden osuuteen sekä valtion politiikkojen määrittelyyn ja täytäntöönpanoon. Komissio siis hyväksyy tarkistukset, joiden tarkoituksena on vahvistaa sekä tätä ulottuvuutta että koko puiteohjelman yhteydessä tällä alalla suoritettavien toimien yhteensovittamista.
Rouva McNally on analysoinut erittäin huolellisesti kahta ehdotusta, jotka koskevat yhteisen tutkimuskeskuksen toimintaohjelmaa ydin- ja muista energioista. Ehdotettujen tarkistusten rajallinen määrä on todisteena siitä, että parlamentin ja komission näkemykset unionin politiikoista ja sen kansalaisia palvelevan tehtävän (joka yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä varmistaa) luonteesta ja sisällöstä ovat lähentyneet. Näissä kahdessa erityisohjelmassa keskitytään YTK: n toimivaltuuksien uudelleenjakoon sellaisilla aloilla kuten ympäristö tai kuluttajien suojelu ja YTK: n ydinvoimaan liittyvien turvallisuustoimien uudelleenmäärittelyyn. Tällainen uudelleensuuntautuminen on johtanut siihen, että on ryhdytty pohtimaan YTK: n aikaisempien toimien ydinvoimaan liittyvää perintöä sekä korostamaan tarvetta ryhtyä purkamaan vanhentuneita ydinvoimaloita ja korostamaan ydinjätteen käsittelyyn liittyviä toimia.
Kuten rouva Matikainen-Kallström osoittaa selkeästi hyvin perusteellisessa mietinnössään ekosysteemin suojelua koskevasta ohjelmasta ja erityisesti Euratom-ohjelmasta, lämpöenergiafuusion tutkimusta koskeva tilanne on muuttunut viime vuosina. Myös rouva McNally totesi tämän. Pitkän ja keskipitkän aikavälin näköalat ovat muuttuneet. Voimme näin ollen harjoittaa jonkin verran joustavuutta ydinfuusion avaintoimintojen hallinnassa loukkaamatta kuitenkaan millään tavoin tällä alalla harjoitettavaa tiedettä. Koska komissio haluaa hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla yhteisön rahastoja ottamalla täysin huomioon tarpeiden kiireellisyyden, komissio ehdottaakin näin ollen Euratom-ohjelman varojen tarkistamista, toisin sanoen epäsuorille toimille varattaisiin 955 miljoonaa ecua, joista fuusioon 768 miljoonaa ecua, YTK: lle 305 miljoonaa ecua, joista 24 miljoonaa ecua vanhentuneiden ydinlaitosten purkamiseen ja jätteiden hoitoon tarkoitettuihin välttämättömiin toimiin. Komissio työskentelee viimeisen kysymyksen parissa laatiakseen pitkän ja keskipitkän aikavälin toimintasuunnitelman, jota käytetään ratkaisemaan menneisyyden virheistä aiheutuneita ongelmia. Tämä menettelytapa edellyttää, että jokainen yhteisön toimielimissä hoitaa osansa jaetusta vastuusta, ja toivon voivani luottaa Euroopan parlamentin tukeen.
Haluaisin lopettaa puheenvuoroni muutamilla huomioilla noudatetusta menettelystä. Kuten jo olen todennut, meille asetetut määräajat ovat hyvin tiukat. Koska komissio ei halua vaarantaa viidennen puiteohjelman käynnistämistä toivotussa aikataulussa, se on päättänyt esitellä neuvoston yksiköille ne parlamentin tarkistukset, jotka se aikoo hyväksyä kaikilta osin tai osittain, neuvoteltuaan ensin niiden sisällyttämisestä lopullisten päätösten tekstiin heti, kun parlamentti on äänestänyt näistä tarkistuksista. Se, että komissio on voinut näin toimia, on parlamentin osoittaman yhteistyö- ja avoimuuden hengen ansiota, mistä haluan sitä lämpimästi kiittää.
Euron kanssa samanaikaisesti käynnistettävän viidennen puiteohjelman myötä olen päättäväisesti halunnut asettaa eurooppalaisen tutkimuksen unionin merkittävien tavoitteiden, etupäässä kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä kansalaistemme odotusten ja tarpeiden palvelukseen. Juuri äsken esitettyyn kysymykseen vastatakseni neuvoa-antavissa ryhmissä on tutkijoiden ja teollisuuden harjoittajien lisäksi myös hyödyntäjiä, jotka voivat täten arvioida ohjelmia.
Euroopan parlamentti on alusta asti ollut täysin mukana tässä hankkeessa, johon se on voinut jättää jälkensä. Erityisohjelmien rakenteessa, sisällössä ja toteuttamisedellytyksissä tulee olemaan parlamentin leima. Näiden ohjelmien vaikutus talouteen ja eurooppalaiseen yhteiskuntaan voidaan laskea täysin parlamentin ansioksi. Olen siihen tyytyväinen ja kiitän teitä sydämellisesti teidän arvokkaasta osuudestanne.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
(Istunto päättyi klo 20.50.)

