Äänestysselitykset
Carlos Coelho  
kirjallinen. - (PT) Meillä on tässä Suomen tasavallan aloite, jonka tavoitteena on mukauttaa analyysitietokantoja koskevat säännöt voimassaolevaan lainsäädäntöön.
Vuoden 2003 pöytäkirja, joka tuli voimaan tämän vuoden huhtikuussa, muuttaa Europolin yleissopimuksen III osastoa ja varsinkin kohtaa, joka koskee analyysitietokantojen perustamista ja niihin sisältyvien henkilötietojen keräämistä, käsittelyä, käyttöä ja poistamista.
Tämä tarkoittaa, että myös vahvistettuja täytäntöönpanosääntöjä on muutettava.
Tämä on näin ollen toimenpide, joka on tarpeellinen ja asianmukainen vaikkakin väliaikainen.
Toimenpidettä sovelletaan itse asiassa vain tietyn aikaa, koska kaikki aiempi lainsäädäntö kumotaan, kun Euroopan poliisivirastosta tehty neuvoston päätös tulee voimaan.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, äänestin päätöslauselman puolesta, mutta haluan korostaa yhtä kohtaa - viittausta Euroopan pelastuspalvelujoukkojen perustamiseen. Meillä on täällä Euroopan parlamentissa tapana reagoida tiettyihin tapahtumiin vaatimalla välittömästi uuden toimielimen perustamista tai uuden kannan muodostamista.
Tässä tapauksessa on jälleen kerran tehtävä selväksi, että vastuuta luonnonkatastrofien vaatimista toimista ei yksinkertaisesti voida ottaa eikä pitäisikään ottaa pois jäsenvaltioilta; päinvastoin. Toimet ovat juuri ensisijaisesti niiden vastuulla, ja niillä on valta ryhtyä ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja varmistaa, että palokunnat saavat parhaan mahdollisen kaluston ja koulutuksen, jotta ne voivat taistella tehokkaasti suuronnettomuuksia vastaan. Ainoastaan poikkeustapauksissa ja vain äärimmäisten katastrofien yhteydessä haetaan tietenkin tukea ja solidaarisuudenosoituksia Euroopan unionilta, jota pyydetään puuttumaan asiaan. Ensisijaisen vastuun on kuitenkin pysyttävä jäsenvaltioilla.
Agnes Schierhuber
(DE) Arvoisa puhemies, äänestin luonnonkatastrofeja koskevan päätöslauselman puolesta, koska olemme saaneet taas kerran osoituksen siitä, että Eurooppa ei ole tällaisissa ääritilanteissa haavoittumaton ja että se tarvitsee EU:n solidaarisuutta. Yhden asian on kuitenkin oltava selvää: koordinointia on huomattavasti parannettava, emmekä saa antaa EU:n jäsenvaltioiden joutua tilanteeseen, jossa ne tarvitsevat lisäapua kolmansilta mailta siksi, että me emme itse kykene tarjoamaan niille apua, jota ne tarvitsevat. Jäsenvaltioiden haasteena onkin kehittää paremmin organisoituja avustusjärjestelyjä, varsinkin silloin, kun käytetään vapaaehtoistyöntekijöitä, tarjoamalla esimerkiksi palokunnille mahdollisimman hyvää koulutusta ja varustamalla ne parhaalla mahdollisella kalustolla.
Kuolleiden lemmikkieläinten ja villieläinten hävittäminen on suuri ongelma, joka on ratkaistava mahdollisimman pian sekä sairauksien puhkeamisvaaran välttämiseksi että ympäristötuhojen vähentämiseksi.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, myös minä äänestin päätöslauselman puolesta, vaikka olen sitä mieltä, että tällaisten hirvittävien metsäpalojen ei pitäisi johtaa EU:n toimielinten lisääntymiseen. Minun näkemykseni mukaan eurooppalainen pelastuspalveluvirasto tai eurooppalaiset katastrofivalmiusjoukot eivät pysty tarjoamaan tehokasta suojaa Euroopan unionissa tapahtuvia luonnonkatastrofeja vastaan. Ne lisäävät todennäköisesti vain byrokratiaa ja kustannuksia.
Meidän on siis parannettava kansainvälistä yhteistyötä, jotta meillä olisi valmiudet toimia tulevissa luonnonkatastrofeissa, ja meidän on pidettävä palokuntamme ja myös metsämme riittävän hyvässä kunnossa, jotta näin laajoja katastrofeja ei enää pääse tapahtumaan tulevaisuudessa.
Glyn Ford
(EN) Arvoisa puhemies, myönnettäköön, että oman ryhmäni äänestyslistalla tämä luonnonkatastrofeja koskeva päätöslauselma kulki nimellä ”metsäpalot”, mutta kesänaikaiset luonnonkatastrofit Euroopassa olivat itse asiassa niitä laajempia, ja haluan ottaa esiin omalla alueellani esiintyneet tulvat, jotka olivat pahimpia sataan vuoteen. Kolmannesmiljoona ihmistä oli ilman juomavettä yli viikon ajan. Vakavia vaurioita aiheutui 4 000 asunnolle, ja kymmenien tuhansien oli pakko lähteä turvaan, mistä aiheutui yhteensä 150 miljoonan euron kustannukset.
Toivon, että oman maani hallitus hakee apua Euroopan komissiolta, jotta kreivikunta ja kaupungit alueellani ja muuallakin Britanniassa saisivat todella jonkinlaista korvausta niihin kustannuksiin, jotka lankeavat väistämättä hyvin kapean kansanosan maksettavaksi.
Puhemies
(EN) Päätöslauselmaesityksen nimi on ”luonnonkatastrofit”, ja se on korjattu.
Linda McAvan
Arvoisa puhemies, haluan ainoastaan toistaa Glyn Fordin kertomia asioita luonnonkatastrofeista Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ihmiset eivät ehkä tiedä, että tulvien alle jäi 40 000 asuinkiinteistöä. Yhdeksänsataa koulua vaurioitui. Pääradan rautatielinjat ovat yhä suljettuina. Maatalousmaa ja myös 75 prosenttia Yhdistyneen kuningaskunnan hernesadosta on vaurioitunut. Omalla alueellani Yorkshire and the Humberissa tulva koetteli useita tuhansia ihmisiä, ja monet eivät vieläkään ole voineet palata koteihinsa.
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus on nyt hakenut rahoitusta solidaarisuusrahastosta, joten haluamme komissiolta nopean vastauksen hakemukseen, mutta myös kaikkien EU:n toimielinten on tehtävä ilmastonmuutoksesta keskeinen painopisteala. Toivon, että tuon tärkeän säädöksen saapuessa parlamenttiin muutaman kuukauden kuluttua, kollegat muistavat tämänkesäiset luonnonkatastrofit ja varmistavat, että annamme oman panoksemme ilmastonmuutoksen pitkäaikaisen ongelman ratkaisemiseen. Toivon myös, että tämänkaltaisia luonnonkatastrofeja ei enää tapahdu niissä mittasuhteissa, joissa me tänä kesänä näimme niiden tapahtuvan.
Nirj Deva
(EN) Arvoisa puhemies, myös minä haluan tukea Euroopan komissiolle osoitettua rahoitushakemusta. Omalla alueellani Kaakkois-Englannissa, ja varsinkin Oxfordshiressa ja osissa Berkshireä, kärsittiin myös pahoin tulvista, ja olen kollegani Daniel Hannanin kanssa tehnyt Euroopan komissiolle hätäapuvaroja koskevan hakemuksen. Puheenvuoroni tarkoituksena on pyytää komissiota nopeuttamaan avustusrahoitusta ja oman alueeni Kaakkois-Englannin kunnostustyötä.
Françoise Castex  
Äänestämällä tämänkesäisiä luonnonkatastrofeja koskevan päätöslauselman puolesta halusin osoittaa solidaarisuuteni uhrien omaisille ja tuhoutuneiden alueiden asukkaille. Haluan myös kiittää kaikkia niitä - ammattilaisia, vapaaehtoistyöntekijöitä ja paikallisviranomaisia - jotka osallistuivat tulipalojen torjuntaan ja tulvien uhrien pelastamiseen.
Mielestäni nyt on kiireesti otettava käyttöön yhteisön hätäaputoimenpiteitä ja varsinkin taloudellisia tukitoimenpiteitä pahoin kärsineiden alueiden kunnostamiseksi. Katastrofialueet on myös palautettava tuotantokuntoon ja yritettävä tukea työpaikkojen lisääntymistä. Lisäksi on ryhdyttävä toimiin työpaikkojen ja muiden tulolähteiden menetyksestä aiheutuneiden yhteiskunnallisten kustannusten korvaamiseksi.
Olen silti huolissani äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamien katastrofien lisääntymisestä, mikä asiantuntijoiden mielestä johtuu suurelta osin maapallon lämpenemistä aiheuttavasta ilmastonmuutoksesta. Pyydänkin komissiota ryhtymään toimiin varmistaakseen, että Kioton sitoumuksia noudatetaan ja että ne johtavat jatkotoimiin.
Den Dover  
kirjallinen. - (EN) Vaikka me Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit kannatammekin luonnonkatastrofeja koskevaa yhteistä päätöslauselmaesitystä ja äänestimme sen puolesta, suhtaudumme kuitenkin epäilevästi ”eurooppalaisten joukkojen” perustamiseen (9 kohta), koska meidän mielestämme sekä torjuntavalmiudet että nopean toiminnan valmiudet olisi hoidettava keskitetysti jäsenvaltioiden voimavaroista.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Me pidämme tätä hyvänä päätöslauselmana ja ehdotamme sen hyväksymistä äänestyksessä, mutta meidän on kiinnitettävä huomiota siihen seikkaan, että mitään tärkeitä ehdotuksia ei ole tehty (vaikka niitä on mainittu useaan otteeseen parlamentin aiemmissa päätöslauselmissa) vaan vaadittu muita ehdotuksia, joihin suhtaudumme erittäin epäilevästi.
Meidän on siis vaadittava, että solidaarisuusrahastoa koskevaan asetukseen tehdään tarkistuksia, jotta se kattaisi myös alueelliset katastrofit, jotta siihen voitaisiin luoda järjestelyjä uhrien tukemiseksi ja metsitystoimien avustamiseksi ja kiinnittää asianmukaista huomiota ilmastonmuutoksen aiheuttaminen suurkatastrofien torjumiseen. Olisi luotava Euroopan unionin rahoittama julkinen maatalousvakuutusjärjestely, jotta maanviljelijöille voitaisiin taata minimitulot kuivuuden, tulipalojen, tulvien ja muiden yleisten hätätilojen aikana.
On ensiarvoisen tärkeää valita sellainen torjuntapolitiikka, jota toteutetaan erityisesti Välimeren alueeseen kohdistuvien luonnonkatastrofien aiheuttamissa ongelmissa, ja tehdä yhteiseen maatalouspolitiikkaan perinpohjaisia muutoksia, joilla torjutaan pienten ja keskikokoisten maatilojen ja perhetilojen vähenemistä tukemalla maataloustuotantoa, biologista monimuotoisuutta ja maankäyttöä.
Suhtaudumme epäilevästi yhteisön pelastuspalvelujärjestelyihin, koska ne saattavat osoittautua jälleen vain yhdeksi keinoksi poistaa kansallisen itsemääräämisoikeuden tärkeitä näkökohtia, joita ovat muun muassa luonnonvarojen hallinta ja erityisesti metsien ja metsämaiden hallinta.
Genowefa Grabowska  
kirjallinen. - (PL) Olemme jo joidenkin vuosien ajan keskustelleet parlamentin syysistunnon alussa Eurooppaa kesän aikana koetelleiden luonnonkatastrofien järkyttävistä seurauksista. Kuivuus, helleaallot, tulvat ja tulipalot aiheuttavat tuhoa Euroopassa. Kun lisäämme tähän vielä luonnonvoimien aiheuttamat suuret teollisuusonnettomuudet, meillä on kuva Euroopasta, jonka kansalaiset seisovat toivottomina luonnon tuhovoiman edessä.
Kreikan metsäpaloissa kuoli tänä vuonna yli 60 ihmistä, monet perheet menettivät koko omaisuutensa, ja tuhansia hehtaareja metsää ja oliiviehtoja paloi tuhkaksi. Tämä on todella surullinen kuva. Tiedän, mitä tuollainen murhenäytelmä tarkoittaa. Oma maani on kärsinyt tulvista, ja järkyttävillä kaivosonnettomuuksilla on ollut useita uhreja. Haluankin osoittaa myötäntuntoani ja eurooppalaista solidaarisuutta Kreikan katastrofin uhrien perheille ja omaisille sekä tulipaloista kärsineiden alueiden asukkaille.
Euroopalla ei mielestäni ole varaa suhtautua passiivisesti kyseisenlaisiin tapahtumiin. Tämä ei tarkoita ainoastaan, että EU myöntäisi taloudellista tukea, jonka avulla katastrofien vaurioittamat alueet voidaan rakentaa uudelleen. Meidän on ensinnäkin laadittava EU:hun tehokkaampi torjunta- ja ennakkovaroitusjärjestelmä, joka vähentäisi katastrofien vaikutuksia vaikka ei pystyisikään niitä täysin torjumaan. Siitä huolimatta, että väestön suojeleminen katastrofeilta on jokaisen valtion omalla vastuulla, meidän pitäisi miettiä, miten kansallisia kriisinhallintapolitiikkoja voitaisiin valvoa tehokkaammin, ja meidän pitäisi pohtia ehkä jopa yhteisten nopean toiminnan joukkojen perustamista.
Pedro Guerreiro  
kirjallinen. - (PT) Haluan ilmaista syvimmän osanottoni varsinkin Kreikassa keväällä syttyneiden vakavien metsäpalojen uhreille, ja haluamme osoittaa solidaarisuuttamme heidän perheilleen ja kaikille tulipaloista kärsineille.
Nyt tarvitaan tekoja eikä sanoja. EU:n on otettava käyttöön tarvittavat rahoitusvälineet ja keinot vahinkoa kärsineiden ihmisten aineellisten tarpeiden täyttämiseksi ja edistettävä asianomaisten alueiden yhteiskunnan, talouden ja ympäristön elvytystoimia.
Tähän mennessä esitettyjen näkökohtien perusteella muistutan mieliinne joitakin vuosina 2003 ja 2005 tekemiämme ehdotuksia, jotka ovat tänään tärkeämpiä kuin koskaan:
säilytetään alueelliset katastrofit yhtenä solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen saantiedellytyksenä;
hyväksytään ajatus katastrofeista varsinkin Välimeren alueella, jolla esiintyy yli 90 prosenttia metsäpaloista ja kuivista kausista;
perustetaan yhteisön ohjelma metsien ja metsämaiden suojelemiseksi tulipaloilta;
tarkastellaan mahdollisuutta perustaa maatalouden katastrofirahasto;
kiinnitetään luonnonkatastrofien yhteydessä erityistä huomiota muita heikommassa asemassa oleviin alueisiin.
Haluan viimeiseksi vielä huomauttaa, että jos koko ajan lisääntyviin sotilasmäärärahoihin kohdennetut varat käytettäisiin sen sijaan luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan ja vahingoittuneiden alueiden elvyttämiseen, kyseisten katastrofien esiintymistiheyttä ja jälkiseurauksia voitaisiin merkittävästi vähentää.
Carl Lang  
kirjallinen. - (FR) Kreikassa tapahtui viime elokuun lopulla sen historian pahin luonnonkatastrofi. Nämä jättimäiset tulipalot tuhosivat suuren osan Peloponnesoksesta, ja niistä laaditun ensimmäisen osittaisen selvityksen mukaan tulipaloissa menetti henkensä 63 ihmistä, karjaa menetettiin yli 40 000 päätä, 250 000 oliivipuuta tuhoutui, ja satoja tuhansia hehtaareja metsää paloi tuhkaksi.
Pääministeri Costas Caramanliksen säätämä kolmen päivän mittainen maansuru ei peitä sitä seikkaa, että valtio suhtautui täysin välinpitämättömästi maan asukkaiden suojelemiseen ja liekkien piirittämien kyläläisten auttamiseen, vaikka polttavan kuumat kesät ja tulipaloriskit ovat aivan yleinen ilmiö Kreikassa.
Henkilöstöä oli kaikkialla liian vähän, kalustoa puuttui, eikä operaatioihin tai niiden koordinointiin ollut myöskään valmistauduttu. Nykyinen Uusi demokratia -puolueen kokoama hallitus sen enempää kuin aiemmat PASOK-puolueen kokoamat hallituksetkaan eivät ole tehneet mitään tulipalojen leviämisen tai niiden aiheuttamien tuhojen estämiseksi. Palonalkujen levitessä raivokkaasti lähes joka puolelle Kreikkaa pääministeri ilmoitti ilman mitään tunnontuskia ja puhtaasti poliittisista syistä, että parlamenttivaalit järjestetään suunnitelmien mukaan. Antakaamme tukemme poliitikkojen toimista kärsivälle Kreikan kansalle ja toivokaamme, että vastuuttomat hallitukset korvataan tulevaisuudessa vastuuntuntoisilla hallituksilla.
David Martin  
kirjallinen. -(EN) Äänestin kesän luonnonkatastrofeja koskevan päätöslauselman puolesta, ja olen erityisen tyytyväinen siihen, että meillä on EU:n solidaarisuusrahasto, jonka varoilla jäsenvaltioita autetaan selviytymään tällaisten katastrofien jälkiseurauksista. Se on tuiki tarpeellinen keino osoittaa solidaarisuutta ja auttaa konkreettisesti EU:n jäsenvaltioita ja niiden kansalaisia silloin, kun apu on kipeästi tarpeen.
Sebastiano 
kirjallinen. - (IT) Kreikkaa ja eteläistä Italiaa varsinkin tänä kesänä kohdanneet suunnattomat tulipalot, jotka jättivät jälkeensä uhreja ja tuhosivat tuhansia hehtaareja metsä- ja maatalousmaata, tuovat jälleen esiin kiireellisen tarpeen koordinoida paremmin jäsenvaltioiden pelastuspalvelujoukkojen nopeita toimia.
Jotta se olisi mahdollista, on selvää, että on perustettava Euroopan pelastuspalveluvirasto koordinoimaan ja johtamaan katastrofien syiden poistamiseksi tai torjumiseksi toteutettuja toimenpiteitä.
Kirjoittaja on ehdottanut useassa yhteydessä komissiolle kyseisen viraston perustamista USA:n liittovaltion pelastushallinnosta saatujen myönteisten kokemusten perusteella. Viraston tehtävänä ei olisi ainoastaan torjua Välimeren maissa joka vuosi suunnatonta tuhoa aiheuttavia tulipaloja vaan myös toteuttaa nopeita toimia, joilla pyritään ratkaisemaan (esimerkiksi Bulgariaakin hiljattain koetelleista) tulvista ja muista luonnononnettomuuksista tai ihmisen aiheuttamista onnettomuuksista johtuvien kaikenlaisten katastrofien synnyttämiä hätätilanteita.
On korostettava, että katastrofit voivat olla kansainvälisiä, joten Eurooppa ei voi tukeutua ainoastaan vapaaehtoistyöntekijöiden auttamishaluun tai vahinkoa kärsineen valtion valmiuksiin ja resursseihin, vaan sillä pitäisi olla riittävästi henkilöstöä ja taloudellisia resursseja sekä asianmukaista kalustoa, joka mahdollistaa nopeisiin toimiin ryhtymisen.
Luís Queiró  
kirjallinen. - (PT) Haluan olla johdonmukainen ja ottaa huomioon sen, mitä olemme puhuneet aiemmin ja mitä odotamme Euroopan solidaarisuusrahastolta, joten en epäile äänestää tämän päätöslauselman puolesta. Mutta äänestyksessä ei ole kyse ainoastaan johdonmukaisuudesta.
Euroopan yhdentymisestä on, lukemattomien muiden hyötyjen ohella, se hyöty, että se tuottaa laajuuden mukanaan tuomia etuja ja mittakaavaetuja, joita syntyy solidaarisuudesta. Mitenkään vähättelemättä jäsenvaltioiden vastuita on mahdollista ja toivottavaa, että katastrofeihin, joita aiheuttavat luonto ja sen kasvava ennakoimattomuus pikemminkin kuin aluehallinnossa tehdyt virheet, reagoidaan koko EU:n laajuisin solidaarisuudenosoituksin.
Vaikka korostammekin tätä seikkaa, emme voi jättää huomiotta myöskään inhimillistä tekijää, kuten rikollisen sytyttämää tulipaloa tai alueellista suunnitelmaa, joka luo mahdollisuuksia tällaisiin katastrofeihin tai pahentaa niiden jälkiseurauksia. Olenkin sitä mieltä, että meidän on aika tarkistaa monia toimintapolitiikkojamme, etenkin metsien ja metsäalueiden hoidon ja maaseudun kehittämisen osalta mutta ei pelkästään niiden osalta: meidän on myös tarkasteltava ympäristöpoliittisia toimenpiteitämme, jotta voisimme estää ihmistä muuttumasta tuhoavammaksi kuin luonnon omat tuhovoimat.
Frédérique Ries  
kirjallinen. - (FR) Kreikkaa elokuun lopulla runnelleissa tulipaloissa menetti henkensä yli 60 ihmistä ja 184 000 hehtaaria maata paloi tuhkaksi.
EU ei jäänyt sivustakatsojaksi, vaan solidaarisuus tuotiin täysimääräisesti esiin käyttämällä ”Euroopan nopean toiminnan välinettä”, josta äänestimme viime maaliskuussa. Se on yhteinen pelastuspalvelujärjestely, jossa 30 valtiota antaa ihmisen tai luonnon aiheuttamista katastrofeista kärsivien maiden käyttöön sammutuslentokoneita, säiliöautoja, ammattitaitoista henkilökuntaa (”viherbaretteja”) ja muita resursseja.
En halua fanaattisesti siirtää kaikkia toimivaltuuksia Euroopalle, mutta uskon EU:n yhteisen pelastuspalvelumekanismin hyödyllisyyteen, koska luonnonkatastrofit eivät tunne rajoja. Olen todennut tämän asian jo moneen kertaan täällä parlamentissa ja varsinkin Portugalin tuhoisien tulipalojen aikana, vuonna 2003.
Euroopan unionin on kiireellisesti osoitettava hyvät puolensa. Sen on toimittava mallina, jotta kaikki EU:n kansalaiset tuntisivat solidaarisuutta toisiaan kohtaan muissakin yhteyksissä kuin tämän tietyn katastrofin aikana.
Gilles Savary  
kirjallinen. - (FR) Tuhoisa rajuilma joulukuussa 1999, Keski-Euroopan tulvat vuonna 2002, Portugalin ja Espanjan tulipalot vuonna 2004 ja nyt ihmishenkiä vaatineet tulipalot Kreikassa ja myös Romaniassa ja Bulgariassa: kaikki nämä ovat herättäneet voimakkaita tunteita, joka kerran EU osoittaa myötätuntoa, joka kerran komissio lupaa lisätä solidaarisuudenosoituksiaan ja tehostaa avustusjärjestelyjään.
Kehotin tässä samaisessa paikassa, tarkalleen sanottuna 18. tammikuuta 2000, perustamaan kansalaisten turvallisuuden tueksi Eurocorps-joukot, ja komission jäsen Barnier tarttui tähän samaan ajatukseen toukokuussa 2006 julkistetussa kertomuksessaan.
Juuri täällä parlamentissa olemme vaatineet turhaan vuoden 1992 asetuksen uudistamista. Kyseisen asetuksen nojalla voitaisiin tarjota rahoitusta palokujien, liittymäteiden, valvontajärjestelmien ja muunlaisen palontorjuntakaluston hankintaan.
Älkäämme jääkö enää odottamaan seuraavaa katastrofia ja uusia uhreja. Toteuttakaamme Barnier'n ehdotus käytännössä. Sotilaalliset Eurocorps-joukot ovat jo olemassa, joten miksi EU ei voisi perustaa kansalaistensa turvallisuuden tueksi Eurocorps-joukkoja, jotka suojelisivat sen kansalaisia luonnon ja onnettomuuksien aiheuttamilta vaaroilta?
Meidän on lisäksi pyydettävä jäsenvaltioita laatimaan suunnitelmia metsäpalojen ennaltaehkäisemiseksi ja autettava ja kannustettava niitä rahoittamaan tällaisia suunnitelmia erityisellä rahoitusvälineellä, joka on samanlainen kuin vuoden 1992 vanhassa asetuksessa.
Ilmastonmuutoksen edessä kunnianhimoisten torjuntapolitiikkojen käyttöönotto on koko EU:n etujen mukaista!
Miroslav Mikolášik
(SK) Sääntelyn parantamistoimet ovat äärettömän tärkeitä alueiden osalta, koska niiden tehtävä lainsäädäntöprosessissa tarkoittaa, että ne ovat usein suoraan vastuussa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanosta ja voimaantulosta. Keskus- ja paikallishallinnon eri tasojen elinten, talouselämän ja työmarkkinaosapuolten sekä kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajien on osallistuttava mahdollisimman aktiivisesti EU:n lainlaadintaa koskevaan neuvotteluprosessiin.
Niillä on aivan yhtä tärkeä tehtävä arvioida tämän lainsäädännön vaikutusta ja vaikuttavuutta jäsenvaltioihin. Tällä tavoin valmisteilla olevista säännöksistä saadaan laadukkaampia, selkeämpiä ja avoimempia, ja samalla voidaan ottaa huomioon paikalliset ja alueelliset olot ja erot. Tällä tavoin vältämme myös väärät tulkinnat ja viivästykset lainsäädännön saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja lainsäädännön täytäntöönpanossa.
Zita Pleštinská
(SK) Parlamentilta saamani toimeksiannon puitteissa saan kansalaisilta valituksia siitä, että kun EU:n lainsäädäntöä saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, eräät jäsenvaltiot asettavat kansalaisilleen velvoitteita, jotka ovat tiukempia kuin mitä EU:n lainsäädäntö edellyttää. Kansalaisia kiusataan tarpeettomilla hallinnollisilla rasitteilla, jotka herättävät heissä vastemielisyyttä hyväksyttävänä olevaa EU:n lainsäädäntöä kohtaan.
Annoin puoltavan ääneni sääntelyn parantamista Euroopan unionissa koskevalle mietinnölle, joka sisältää tarkistukseni, koska se tarjoaa mainion tilaisuuden tarkastella EU:n lainsäädäntöä uudesta näkökulmasta. Kun EU:n säädöksiä laaditaan, niiden tavoitteena on yksinkertaistaa EU:n kansalaisten elämää eikä kuormittaa heitä; siksi ne on laadittava selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla ja korostettava määrän sijasta laatua. Jos kaikille asianomaisille lisäksi tiedotetaan tehokkaasti ja ajoissa EU:n lainsäädännön saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä, varmistetaan, että kansalaiset tuntevat suurempaa luottamusta Euroopan yhdentymishanketta kohtaan.
David Martin  
kirjallinen. - (EN) Annoin puoltavan ääneni tälle mietinnölle sääntelyn parantamisesta EU:ssa. Kannatan voimakkaasti sääntelyä, jota toteutetaan mahdollisimman pienin kustannuksin ja mahdollisimman tehokkaasti. Tällä tavoin Euroopan taloutta autetaan kehittymään kilpailukykyisemmäksi ja samalla päästään parempiin sosiaali-, ympäristö- ja talouspoliittisiin tuloksiin.
Jonathan Evans  
kirjallinen. - (EN) Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivien mielestä on valitettavaa, että 3 kohta vaikuttaa epämääräiseltä, koska siinä ilmeisesti tuetaan ”kaikkia” yhteisön lainsäädännön valvonta-aloitteita.
Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit kannattavat yhteisön lainsäädännön valvontaa mutta haluavat ottaa tutkittavaksi ja harkittavaksi kaikki komission ehdottamat aloitteet. Muutoin olemme sitä mieltä, että mietintö on selontekona suurenmoinen.
David Martin  
kirjallinen. - (EN) Annoin puoltavan ääneni tälle mietinnölle, jossa mietitään, mikä olisi paras säädös- ja sääntelykäytäntö EU:lle. Tehostamalla ja rationalisoimalla sääntelyn ja lainlaadinnan puitteita saadaan aikaan EU:n laajuisia parannuksia sosiaalisiin ja taloudellisiin tuloksiin, luodaan enemmän työpaikkoja ja parannetaan elämänlaatuamme.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Mietinnössä todetaan, että sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen lainsäädännön selkeyden, tehokkuuden ja laadukkuuden takaamiseksi on ehdoton edellytys säädöskäytännön parantamista koskevan tavoitteen saavuttamiselle, ja se on puolestaan yksi Euroopan unionin ensisijaisista toimista. Mietinnössä todetaan myös, että noin 500 uutta lainsäädäntöaloitetta (joista 200 on vuodelta 2007) on otettu mukaan erityisesti kodifiointia koskevaan jatkuvaan ohjelmaan, mikä osoittaa Euroopan unionin byrokratian monimutkaisuuden.
Siinä huomautetaan myös, että Euroopan tasolla toteutettavia yksinkertaistamistoimia on täydennettävä asianmukaisilla kansallisen tason yksinkertaistamistoimilla, jotta kansalliset säädökset tai tekniset esteet eivät vaarantaisi yhteisön tasolla toteutettujen yksinkertaistamistoimien tuomia etuja.
Puhtaasti byrokraattiset kysymykset on kuitenkin erotettava tapauksista, joihin saattaa liittyä oikeuksien kyseenalaistamista.
Yhdymme ehdotukseen siitä, että komissio ottaisi vihdoinkin uudelleenlaatimisen tavanomaiseksi lainsäädäntötekniikaksi, jotta jokaisesta aloitteesta olisi saatavana koko teksti myös silloin, kun on kyse yksittäisistä muutoksista, ja että uudet ja ennallaan säilytetyt osat osoitettaisiin selkeästi, mikä parantaisi yhteisön lainsäädännön luettavuutta ja avoimuutta.
Glyn Ford  
kirjallinen. - (EN) Äänestin tämän sääntelyn parantamista koskevan mietinnön puolesta. Koska olen sosialisti, minulla ei ole mitään vaikeuksia asettaa lisää rasitteita teollisuudelle työterveyden ja -turvallisuuden sekä ympäristön suojelemiseksi tai vähimmäispalkan korottamiseksi. Haluan kuitenkin vastinetta rahoille. Romuajoneuvodirektiivi, joka tuli voimaan joitakin vuosia sitten, oli Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen kanslian arvion mukaan maksanut talouselämälle 400 miljoonaa puntaa (590 miljoonaa euroa), mutta se hyödytti yhteiskuntaa ja ympäristöä noin sadalla miljoonalla punnalla (150 miljoonalla eurolla) vuodessa. Jos nämä luvut pitävät hiukkaakaan paikkaansa, direktiivi oli niin politiikan kuin ympäristönkin kannalta erehdys. Haluamme, että teollisuudelle (ja yhteiskunnalle) aiheutuvissa kustannuksissa hyödyt ovat paljon suuremmat kuin kustannukset eli että sadan miljoonan punnan kustannukset tuottavat 500 miljoonan euron edestä hyötyä. Tähän tulokseen pääsemme panemalla täytäntöön suositukset tulevien lainsäädäntöehdotusten kustannus-hyötyanalyyseistä.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh ja Inger Segelström  
kirjallinen. - (SV) Olemme sitä mieltä, että perinteinen lainsäädäntö ja avoin koordinointimenetelmä voivat elää rinta rinnan ja että molemmat ovat yhä tarpeellisia. Emme näin ollen yhdy näkemykseen siitä, että avointa koordinointimenetelmää on käytettävä ainoastaan poikkeustapauksissa. Sitä on käytettävä jatkossakin silloin, kun yhdenmukaistaminen ei ole toivottua tai käytännössä mahdollista.
Olemme kuitenkin yhtä mieltä siitä, että Euroopan parlamentin on osallistuttava täysipainoisemmin avoimen koordinointimenetelmän käyttöön.
Jonathan Evans  
kirjallinen. - (EN) Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit kannattavat Manuel Medina Ortegan mietinnön yleisiä vaikuttimia. Mietinnössä asetetaan selkeät rajat yhteisön lainsäädännön edistämiselle ja käytölle.
Haluamme tehdä 18 kohdan osalta selväksi, että konservatiivit eivät kannata Euroopan tiiviimpää yhdentymistä mutta ovat yhtä mieltä siitä, että EU:n toimielimiä kohtaan tunnetaan nykyisin epäluottamusta, jota näillä ehdotuksilla voidaan ehkä lieventää.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Olemme esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että yleiseen käytäntöön perustuva ei-sitovien säädösten (oikeudellisesti sitomattomien pehmeiden sääntelyvälineiden) käsite on epäselvä ja haitallinen ja että sitä ei pitäisi käyttää yhteisön toimielinten asiakirjoissa. Muista mietinnön kohdista olemme kuitenkin eri mieltä.
Tällaisiin oikeudellisesti sitomattomiin pehmeisiin sääntelyvälineisiin, joita voidaan käyttää sitovien säädösten tulkinta- ja valmisteluvälineinä, ei pitäisi suhtautua lainsäädännön tavoin eikä niille pitäisi antaa normatiivista vaikutusta, vaan jokaisen maan on itse päätettävä niiden käytöstä erityisesti silloin, kun niissä selvennetään suositusten toteuttamiseksi annettujen kansallisten säädösten tulkintaa tai kun niiden tarkoituksena on täydentää yhteisön sitovia säädöksiä.
Niin sanotuilla ei-sitovilla oikeudellisilla välineillä ei tietenkään voida korvata sellaisia säädöksiä ja välineitä, joilla varmistetaan lainsäädäntöprosessin jatkuvuus. Ennen kuin komissio siis ehdottaa mitään toimia, joihin liittyy pehmeän sääntelyn välineitä, sen on tutkittava pehmeän sääntelyn vaikutukset kuluttajiin ja näiden käytettävissä oleviin suojakeinoihin.
Daniel Strož  
kirjallinen. - (CS) Tämä mietintö on yhteisön säädösympäristön parantamisen ja yksinkertaistamisen kannalta hyvin tärkeä. Haluan korostaa sen merkitystä erityisesti siksi, että Euroopan parlamentin roolia lainsäädäntöprosessissa on vahvistettava, ja mietinnöllä on merkitystä myös demokratiavajeen poistamisen kannalta. Annan myös täyden tukeni toiveelle luoda menetelmiä, joiden avulla niin kutsuttujen ei-sitovien oikeudellisten säädösten hyväksymisestä voidaan neuvotella Euroopan parlamentin kanssa varsinkin, koska tällaisia säädöksiä esiintyy jokseenkin yleisesti: niitä kuvataan usein muun muassa sanoilla ”epäselvä” ja ”tehoton”, ja niiden liiallinen käyttö saattaa olla osoitusta komission toimivallan ylittämisestä. Lisäksi kansalaiset saattavat pitää tällaisia säädöksiä juuri ilmentyminä EU:n superbyrokratiasta.
Mietinnössä suositellaan, että oikeudellisesti sitomattomia säädöksiä ei käytettäisi yhteisön virallisissa asiakirjoissa ja että sitovan ja ei-sitovan lainsäädännön välistä eroa ei tunnustettaisi, mutta tämä ei ole mielestäni merkityksellistä. Ero sitovien ja ei-sitovien yhteisön säädösten välillä on tosiseikka eikä tällä suosituksella muuteta sen enempää niiden konkreettista olemassaoloa kuin niiden perusolemusta. Lisäksi se, etteivät yhteisön sekundaarilainsäädännön pehmeät säännökset ole oikeudellisesti sitovia, ei tarkoita, että niillä ei olisi oikeudellista arvoa. Ajatellaanpa esimerkiksi niiden merkitystä oikeudellisten säädösten tulkinnassa. Jos yhteisön elin ei anna suositusta tai ei tuo esiin näkemystään tapauksissa, joissa sen pitäisi näin tehdä, sitä voidaan syyttää passiivisuudesta. Tämä viimeinen kommentti on kuitenkin luonteeltaan tekninen eikä heikennä sitä merkitystä, joka mietinnöllä on kokonaisuudessaan.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, hyväksyimme tänään mietinnön, jossa loimme katsauksen Euroopan unionin yhteismarkkinoiden toimintaan. Yhteismarkkinat, jotka muodostuvat henkilöiden, palvelujen, pääoman ja tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, ovat edistäneet merkittävästi talouskasvua, lisänneet työllisyyttä ja parantaneet eurooppalaisen talouden kilpailukykyä.
Yhteismarkkinoiden toiminnan parantaminen edellyttää kuitenkin nykyisten esteiden ja tarpeettoman sääntelyn purkamista. Vielä on valitettavasti maita, jotka rajoittavat uusista jäsenvaltioista tulevien työntekijöiden liikkuvuutta. Kansalaisillemme, sijoittajille ja liikemiehille on myös tiedotettava yhteisten sisämarkkinoiden tarjoamista eduista ja mahdollisuuksista.
Esteettömät ja rajoituksettomat yhtenäismarkkinat ovat Euroopan unionin peruspilari. Yhteismarkkinat tiivistävät koko yhteisön keskinäisiä suhteita ja yhdistävät meitä avointen kilpailuperiaatteiden käyttöönoton ja yrittäjyyden kasvun kannustamisen avulla. Sosiaalinen yhteenkuuluvuus, työllisyyskysymykset sekä ympäristön ja kuluttajien suojeleminen on kuitenkin otettava yhteismarkkinoilla huomioon. Erityisen tärkeänä kysymyksenä ovat toimenpiteet, joilla Euroopan unionista pyritään vähentämään hallinnollisia rasitteita.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, Toubonin mietinnön 16 kohdassa pahoitellaan, että ydinenergian osuutta ei ole korostettu tarpeeksi. Äänestin tätä lausetta vastaan, koska oletan, että siinä tarkoitetaan ydinfissiota, jota minä ja monet muut pidämme radioaktiivisen jätteen hävittämisen ja ydinvoimaloiden purkamisesta saatujen kokemusten kannalta ongelmallisena. Ydinfuusion osuuden painottaminen ansaitsee sen sijaan kaiken tuen huolimatta siitä, että sitä käytettäneen vasta joskus tulevaisuudessa.
Mietinnön 32 kohdassa viitataan muun muassa verotuksen yhdenmukaistamiseen ja myös kehotetaan komissiota esittämään ehdotuksensa yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta. PPE-DE-ryhmän irlantilainen valtuuskunta vastustaa tiukasti yhtiöverotuksen ja muun välittömän verotuksen yhdenmukaistamista, ja hylkäämme vastaisuudessakin kaikki ehdotukset, jotka heikentävät tätä näkökantaa. Vaikka siis Jacques Toubonin mietinnössä on monia erinomaisia näkökohtia, kollegani ja minä jouduimme pidättäytymään äänestyksestä.
Jan Andersson, Göran Färm ja Inger Segelström  
kirjallinen. - (SV) Meidän mielestämme mietinnössä esitetään tasapuolinen näkemys sisämarkkinoista ja olemme erityisen tyytyväisiä yhteiskuntaan ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten arviointiin, joiden on oltava uusien toimintapoliittisten aloitteiden perustana. Emme kuitenkaan yhdy näkemykseen ydinvoiman osuudesta, ja pidämme mietintöä verotuskysymysten osalta epäselvänä. Olemme epätietoisia esimerkiksi siitä, mitä aloitteita komission on tehtävä valmisteverojen ja alv:n osalta, ja huomautamme, että verotuksen taso kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Emme myöskään ole varmoja siitä, mitä kaupan suojakeinoja mietinnössä tarkoitetaan. Vaikka olimme toivoneet vahvempia säännöksiä sosiaalisista lausekkeista, äänestimme kuitenkin kokonaisuudessaan mietinnön puolesta, koska olemme tyytyväisiä katsaukseen ja mietinnön yleisiin vaikuttimiin.
Liam Aylward, Brian Crowley, Seán Ó Neachtain ja Eoin Ryan  
kirjallinen. - (EN) Sisämarkkinoiden kymmenen ensimmäisen vuoden aikana EU:n talous kasvoi 877 miljardilla eurolla. Sisämarkkinat auttoivat luomaan 2,5 miljoonaa työpaikkaa. Nämä tosiasiat puhuvat yhtenäismarkkinoiden toimivuuden puolesta.
Irlanti, joka on kauppaa käyvä kansakunta, voi ainoastaan hyötyä täysin toimivista yhtenäismarkkinoista. Kilpailukyvyn varmistaminen on keskeinen elementti täysin toimivien yhtenäismarkkinoiden politiikkayhdistelmässä. En ole samaa mieltä Jacques Toubonin mietinnössä esitetystä ajatuksesta, jonka mukaan yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja ei heikentäisi EU:n kilpailukykyä. Kyseinen veropohja on vain toinen tie verotuksen yhdenmukaistamiseen. Jäsenvaltioiden on ehdottomasti voitava käyttää verotusta joustavasti eri tavoin ja eri veroastein, jotta ne voisivat saavuttaa sosiaali- ja talouspoliittiset tavoitteensa - verotuksen yhdenmukaistaminen estäisi tämän.
Jacques Toubonin mietinnössä on monia myönteisiä näkökohtia osaamisyhteiskunnan perustamisesta EU:hun, joka toimii kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti, on avoin muulle maailmalle ja perustuu hyvään sääntelyyn. Pidättäydyin kuitenkin viimeisestä äänestyksestä, koska olen vakaasti sitä mieltä, että EU:n etua palvelee parhaiten verokilpailun edistäminen, ei verotuksen yhdenmukaistaminen.
Françoise Castex  
kirjallinen. - (FR) Äänestin mietintöä ”Yhteismarkkinoita koskevasta katsaus: esteiden ja tehottomuuden poistaminen paremman täytäntöönpanon ja valvonnan avulla” vastaan.
En hyväksy esittelijä Jacques Toubonin lähestymistapaa, jossa yhtenäismarkkinoiden avaamista kilpailulle ei rajoitettaisi millään tavalla, eikä siihen sovellettaisi yhteiskunnallista sääntelyä. Äänestin myös mietinnössä puolustettuja postipalvelujen uusia vapauttamistoimia vastaan, ja olen pahoillani, että sosiaalista ja verotuksellista yhdenmukaistamista koskevat tarkistukset hylättiin.
Paheksun lisäksi uutta mainintaa rajoittamattomien transatlanttisten yhtenäismarkkinoiden käyttöönotosta, ja korostan, että etusija olisi annettava eurooppalaisen yhteiskuntamallin turvaamiselle ja edistämiselle.
Yhtenäismarkkinoiden viimeistelyä olisi mielestäni säänneltävä siten, että EU:n kansalaisille annetaan takeet sosiaalisesta suojelusta. Tätä ei kuitenkaan ehdoteta Jacques Toubonin mietinnössä, joka on ainoa Euroopan parlamentin panos yhtenäismarkkinoita koskevaan katsaukseen.
Brigitte Douay  
kirjallinen. - (FR) Ranskan sosialistit ovat antaneet puoltavan äänensä Jacques Toubonin mietinnölle, jossa käsitellään yhtenäismarkkinoita koskevaa katsausta ja yhtenäismarkkinoiden mukauttamista 2000-luvulle. Siinä mainitaan nimittäin tärkeitä näkökohtia, jotka toisinaan syrjäytetään yhtenäismarkkinoiden toteutumisesta käytävissä keskusteluissa. Sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja ajanmukaiset yleishyödylliset palvelut käyvät siis käsi kädessä yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kanssa. Olemme kuitenkin äänestäneet postipalvelujen vapauttamista koskevaa 24 kohtaa vastaan. Mietinnössä annetaan painoa myös kuluttajansuojalle, joka on läheisessä yhteydessä EU:n yhtenäismarkkinoiden toteutumiseen ja joka on turvattava. Sisämarkkinoita koskeviin vaatimuksiin on sisällytettävä lisäksi ympäristönäkökohtia, jotka ovat Euroopan unionin kilpailuvaltti, mikäli noita yleisperiaatteita noudatetaan.
Yksi tärkeä kohta mietinnössä ovat pk-yritykset ja toimet, joilla helpotetaan niiden pääsyä koko EU:n sisämarkkinoille, sillä pk-yritykset ja käsiteollisuuden alat ovat EU:n työllisyyden ja innovaatioiden kannalta ratkaisevassa asemassa.
Kannatan erityisesti sitä määrätietoisuutta, jolla esittelijä vaatii torjumaan aktiivisin ja tehokkain toimin väärentämistä: se on todellinen vitsaus EU:n taloudessa.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Tässä mietinnössä on hyvin voimakas uusliberalistinen ennakkoasenne, joka osoittaa jälleen kerran, että Euroopan parlamentti on päättänyt ajaa eteenpäin vapauttamista ja lisää pääomatuottoja yrityksille ja rahoituskonserneille, joiden voitot ovat jo nyt nousseet ennätyksellisiin 35 prosenttiin tai jopa suuremmiksi.
Kuultuamme siis ylistyspuheita yhtenäismarkkinoiden (suuryrityksille ja rahoituskonserneille) tuomista merkittävistä eduista meille kerrotaan, että vallalla on yhä protektionistisia asenteita ja että niistä on ehdottomasti päästävä eroon ja siirryttävä eteenpäin muilla osa-alueilla, kuten rahoituspalveluissa, veropolitiikassa, liikenteessä, postipalveluissa ja energiassa, joiden markkinat eivät ole vielä täysin vapautuneet ja yhdentyneet.
Vääristämällä todellisuutta he yrittävät peitellä yhtenäismarkkinoiden todellisia vaikutuksia, kuten kustannusten nousua, palvelujen vähenemistä ja niiden laadun heikkenemistä sekä työpaikkojen menetyksiä, jotka ovat vain muutamia esimerkkejä.
Mietinnöllä yritetään vapauttaa julkisia palveluja entisestään, siirtää lisää poliittista valtaa kansalliselta tasolta kansainväliselle tasolle ja kohdistaa uusia iskuja kuluttajien ja työntekijöiden oikeuksiin. Näin ollen meidän on äänestettävä sitä vastaan.
Hélène Goudin ja Nils Lundgren  
kirjallinen. - (SV) Kesäkuun lista yhtyy esittelijän yleiseen näkemykseen siitä, että sisämarkkinat ovat yksi EU:n suurimpia menestystarinoita ja että niitä on kehitettävä ja parannettava.
Olemme kuitenkin eri mieltä monista mietinnössä esitetyistä yksittäisistä ehdotuksista. Vastustamme voimakkaasti verotuksen yhdenmukaistamista koskevia säännöksiä, tyytyväisyyttä euroon sekä jäsenvaltioiden tarvetta vapauttaa postipalvelut; ne ovat julkinen palvelu, jonka sääntely on ensisijaisesti jokaisen jäsenvaltion oma asia.
Olemme lopuksi yhtä mieltä siitä, että yleishyödyllisten palvelujen oikeudellinen tilanne on hämärä. Olemme kuitenkin päättäneet vastustaa äänestyksessä PPE-DE-ryhmän käsiteltäväksi jättämää tarkistusta 12/rev ja PSE-ryhmän jättämää tarkistusta 4, koska noissa tarkistuksissa esitetty säännös johtaa pitkällä aikavälillä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vallan lisääntymiseen.
Edellä esitettyjen näkökohtien perusteella olemme päättäneet äänestää lopullisessa äänestyksessä mietintöä vastaan.
Malcolm Harbour  
kirjallinen. - (EN) Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit ovat olleet eturivissä kampanjassa, jonka tarkoituksena on luoda täysin toimivat ja tehokkaat yhtenäismarkkinat. Olemme tyytyväisiä Jacques Toubonin mietintöön ja siinä annettuun ehdottomaan tukeen toimille, joilla yhtenäismarkkinoita yritetään jatkuvasti saada dynaamisiksi, ulospäin suuntautuneiksi ja joustaviksi ja joilla varmistetaan samalla, että ne tuovat todellisia etuja kansalaisille.
Tältä osin Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit ovat väittäneet, että veropolitiikan on pysyttävä täysin EU:n jäsenvaltioiden valvonnassa ja että EU:n tasolla harjoitetut, kaikille samaa vaihtoehtoa tarjoavat toimintapolitiikat ovat uhka talouden dynaamisuudelle ja maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle, jotka ovat EU:n tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Olemme näin ollen antaneet vastustavan äänemme vaatimuksille yhteisen, yhtenäistetyn yhtiöveropohjan luomisesta.
Anna Hedh  
kirjallinen. - (SV) Vaikka mietinnössä on joitakin myönteisiä säännöksiä, olen päättänyt äänestää sitä vastaan. Sen lisäksi, etten voin kannattaa ydinvoimaa koskevia säännöksiä, mietinnössä arvostellaan valmisteveroja ja kuluttaja-asioissa tehtävää vähäistäkin yhdenmukaistamista, joka saattaa tulevaisuudessa vaikuttaa negatiivisesti sekä Ruotsin alkoholipolitiikkaan että kuluttajansuojaan. Olen tyytyväinen katsaukseen, mutta halusin sosiaalilausekkeista voimakkaampia säännöksiä. Mietintö ei myöskään mielestäni ole niin tasapuolinen kuin sen olisi pitänyt olla.
Astrid Lulling  
kirjallinen. - (FR) Annoin puoltavan ääneni Jacques Toubonin mietinnölle yhtenäismarkkinoita koskevasta katsauksesta, ja kannatan esittelijän myönteistä lähestymistapaa tähän yhteen Euroopan unionin merkittävimmistä pilareista. Niitä neljää vapautta, joista yhtenäismarkkinat muodostuvat - tavaroiden, palvelujen, henkilöiden ja pääoman vapaata liikkuvuutta - on edistettävä ja kehitettävä edelleen, jotta jokainen saisi täyden hyödyn yhtenäismarkkinoiden eduista.
Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta on mielestäni suuri vahinko, että todellisten yhtenäismarkkinoiden toteutumisessa tai työpaikkojen luomisessa ei ole painotettu enempää alkuperämaan periaatetta, jota on jo kovasti heikennetty palveludirektiivissä.
Olen myös sitä mieltä, että alkuperämaan periaatteen noudattaminen etämyynnin ja verkkokaupan alv:n osalta on ainoa mahdollinen perusta johdonmukaiselle ja avoimelle verokehykselle, joka mahdollistaa tavaroiden vapaan liikkuvuuden.
Verokilpailu ei ole mielestäni mikään este yhtenäismarkkinoiden toteutumiselle; sen päinvastoin kannustaa talouden toimijoita puolustamaan vapauksiaan yhtenäismarkkinoilla tapahtuvan vapaan liikkuvuuden yhteydessä.
David Martin  
kirjallinen. - (EN) Annoin puoltavan ääneni tälle mietinnölle yhtenäismarkkinoita koskevasta katsauksesta, jonka parissa komissiossa parhaillaan työskennellään. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että mietinnössä on keskitytty parantamaan sääntelyä koko unionissa ja tarjoamaan oikeusvarmuus yleishyödyllisille palveluille.
Christel Schaldemose  
Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän tanskalaiset jäsenet - Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen, Christel Schaldemose, Dan Jørgensen ja Ole Christensen - ovat äänestyksessä vastustaneet 18 kohtaa, joka koskee yhteisön kuluttajansuojasäännöstön tarkistamista komissiossa. Valtuuskunta uskoo, että vähimmäistason yhdenmukaistaminen on tarpeen niin kauan kuin jäsenvaltioiden kuluttajansuojan tasoissa esiintyy suuria eroja.
Valtuuskunta vastustaa myös 26 kohtaa, jossa todetaan, että nykyiset alv- ja valmisteverojärjestelmät ovat este yhtenäismarkkinoiden toteutumiselle. Valtuuskunnan mielestä muun muassa kohdan sanamuoto on ristiriidassa tanskalaisen valmisteverojärjestelmän kanssa.
Valtuuskunta haluaa kuitenkin korostaa kannattavansa yhtenäismarkkinoiden parempaa toteutumista.
Brian Simpson  
kirjallinen. - (EN) Haluan kertoa, että en voi kannattaa mietinnön 32 kohtaa, jossa vaaditaan verotuksen laajaa yhdenmukaistamista eli yhtiöverojen yhdenmukaistamista, enkä johdanto-osan O kappaletta, jossa arvostellaan niitä jäsenvaltioita, jotka suojelevat verokysymyksiä koskevia oikeuksiaan. Jäsenvaltioiden on voitava vapaasti määritellä oma veropolitiikkansa osana kansallista finanssipolitiikkaa. Äänestän 40 kohdan jälkimmäisen osan puolesta, koska olen huolestunut siitä, että jäsenvaltiot käyttävät useissa kysymyksissä EU:n lainsäädäntöä kaunistaakseen omia kansallisia lakejaan, ja syyttävät sitten EU:ta, jos saavat siitä jälkeenpäin arvostelua.
Puollan äänestyksessä myös 16 kohdan jälkiosaa, jossa todetaan, että huomiota ei ole kiinnitetty riittävästi ydinenergiaan, jonka avulla ilmastonmuutokseen voidaan reagoida tasapuolisesti. Toivonkin, että tämän johdosta voitaisiin aloittaa keskustelu, joka perustuu pelkojen sijasta tosiseikkoihin siitä, millainen rooli ydinenergialla voisi olla ilmastonmuutoksessa osana tasapainoista energiapolitiikkaa.
Kathy Sinnott  
kirjallinen. - (EN) Äänestin mietintöä vastaan, koska siihen oli hyväksytty ja sisällytetty verotuksen yhdenmukaistamista suosivia tarkistuksia. Vastustan päättäväisesti kaikkia toimenpiteitä, joilla edistetään verojen yhdenmukaistamista EU:ssa. Tällaisia toimenpiteitä yritetään jatkuvasti sujuttaa tarkistuksiin ja jopa mietintöjen runkotekstiin, ja vastustan niitä aina, kun saan siihen tilaisuuden. Komission pitäisi kertoa suorasukaisemmin, mitä se aikoo tehdä tässä asiassa, joka tulee esiin uudistussopimuksesta järjestettävän kansanäänestyksen yhteydessä.
