Eurooppalainen yritysneuvosto (uudelleenlaatiminen) (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Philip Bushill-Matthewsin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisönlaajuisissa yrityksissä tai yritysryhmissä (uudelleenlaadittu toisinto) - C6-0258/2008 -.
Philip Bushill-Matthews
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, luulen, että tämä asiakirja ei herätä aivan niin paljon ristiriitoja kuin edellinen, ja puhujaluettelo on selvästi lyhyempi. Mutta se nähdään. Elämä on täynnä yllätyksiä.
Haluaisin aloittaa kiittämällä komissiota ja todellakin neuvostoa siitä, että ne ovat saaneet meidät siihen, missä nyt olemme. Toisin kuin edellisen asiakirjan osalta, tämä on ensimmäinen käsittely, mutta kolmikantaneuvotteluissa on jo alustavasti saatu aikaan epävirallinen sopimus, mikä tarkoittaa, että sopimus saadaan aikaan ensimmäisessä käsittelyssä edellyttäen, että kollegat tukevat sitä huomisen äänestyksessä. Kollegat voivat olla eri mieltä siitä, parantaako kolmikantaneuvottelujen teksti alkuperäistä mietintöä, mutta kolmikantaneuvotteluissa kuitenkin saatiin aikaan sopimus, ja historia on siinä paras tuomari. Odotan kollegoiden kaikkien mahdollisten kommenttien kuulemista ja teen niistä lopuksi yhteenvedon.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, eurooppalaiset yritysneuvostot ovat sosiaalisen Euroopan edelläkävijöitä. Ne antavat uutta voimaa johdon ja työntekijöiden väliselle vuoropuhelulle yli 820 yrityksessä. Niiden avulla miltei 15 miljoonalle voidaan tiedottaa ja heitä voidaan kuulla paikallisen tason lisäksi myös EU:n tasolla ja jopa maailmanlaajuisesti. Niiden avulla on mahdollista yhdistää yleiseurooppalaisella tasolla toimivien yhtiöiden taloudelliset ja sosiaaliset näkökulmat. Voimme olla ylpeitä siitä, mitä on saavutettu sen jälkeen, kun direktiivi annettiin 15 vuotta sitten. Vanha direktiivi ei kuitenkaan enää ole tehtävänsä tasalla, ja meillä on nyt oikeutetusti korkeammat vaatimukset.
Komissio ehdotti siksi heinäkuussa perusteellista tarkistusta eurooppalaisten yritysneuvostojen oikeusperustasta. Tavoitteena on lisätä niiden määrää ja tehokkuutta, vahvistaa oikeusvarmuutta ja parantaa kuulemisten koordinointia kansallisella tasolla ja EU:n tasolla, erityisesti rakenneuudistuksen alalla. Komissio on siksi ehdottanut selkeämpiä määrittelyjä "työntekijöiden tiedottamista" ja "työntekijöiden kuulemista" koskeville käsitteille ja sen selventämistä, miten nämä toimet vastaavat toisiaan eri tasoilla. Se on myös ehdottanut työmarkkinaosapuolten aseman tunnustamista uusien eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamisessa ja nykyisten yritysneuvostojen mukautumisen ja selviytymisen mahdollistamisessa. Se on ehdottanut automaattisesti perustettujen neuvostojen välistä koordinointia ja kuulemista koskevien mahdollisuuksien selkeämpää määrittelyä. Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä se on ehdottanut selkeämpää määrittelyä eurooppalaisten yritysneuvostojen jäsenten asemasta, erityisesti työntekijöiden tiedottamisen ja koulutusmahdollisuuksien alalla.
Tänä kesänä Euroopan työmarkkinaosapuolet, työnantajat ja ammattijärjestöt, sopivat puheenjohtajavaltio Ranskan aloitteesta yhteisestä kannasta, jossa ne hyväksyivät komission ehdotukset keskustelujen perustaksi. Ne esittivät ehdotukseen monia tarkistuksia, joiden tavoitteena on pääasiassa selkeyttää "tiedottamisen" ja "kuulemisen" määrittelyjä ja luoda kahden vuoden jakso, jona on mahdollista perustaa uusia eurooppalaisia yritysneuvostoja tai uudistaa jo olemassa olevia soveltamatta uusia sääntöjä.
Komissio on aina tukenut vuoropuhelua työmarkkinaosapuolten välillä, ja siksi se pitää tätä aloitetta myönteisenä. Komissio pitää myönteisenä parlamentin ja neuvoston rakentavaa lähestymistapaa, jonka ansiosta ne ovat päässeet luotettavaan ja tasa-arvoiseen ratkaisuun, joka perustuu komission ehdotuksen ja työmarkkinaosapuolten yhteisen kannan avulla luotuihin toimenpiteisiin. Komissio on ratkaisuun pyrkiessään tehnyt aktiivisesti yhteistyötä molempien toimielinten kanssa. Parlamentin ja neuvoston aikaansaamassa kompromississa määritellään selkeämmin eurooppalaisten yritysneuvostojen ylikansalliset valtuudet ja oikeudet, mutta ei oteta käyttöön osallistuvien työntekijöiden vähimmäismäärää. Tässä kompromississa säilytetään komission ehdotuksen ydin. Komissio voi siksi tukea kompromissia.
Valérie Létard
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa Philip Bushill-Matthews, hyvät parlamentin jäsenet, tapaamme nyt keskustellaksemme ehdotuksesta direktiiviksi, joka vaikuttaa välittömästi 880 eurooppalaiseen yritykseen ja 15 miljoonaan eurooppalaiseen työntekijään. Panokset ovat siten korkeat, ja meidän kaikkien pitäisi lähestyä tätä keskustelua niin, että ymmärrämme vastuumme täydellisesti. Kuten tiedätte, direktiiviehdotuksella, josta tänä iltana keskustelemme, laaditaan uudelleen vuoden 1994 direktiivi eurooppalaisista yritysneuvostoista.
Euroopan parlamentille esitetty teksti on tulos yhteisestä ponnistuksesta, johon koko EU:n kaikki sidosryhmät osallistuivat. Ajattelen tietysti komissiota, joka antoi ehdotuksen uudelleenlaatimisesta 2. heinäkuuta 2008; ajattelen myös Euroopan työmarkkinaosapuolia, jotka antoivat kesällä 2008 kahdeksan yhteistä ehdotusta yhteisen lausunnon puitteissa; ja ajattelen tietysti Euroopan parlamenttia ja sen tämän tekstin laatijaksi nimittämää esittelijää, Philip Bushill-Matthewsia, jota kiitän hänen työnsä laadusta. Ne kaikki työskentelivät puheenjohtajavaltion kanssa saadakseen viipymättä aikaan tekstin, jonka kaikki voivat hyväksyä. Näiden yhteisten ponnistelujen tuloksena olemme tänä iltana tilanteessa, jossa voimme hyväksyä ensimmäisessä käsittelyssä ehdotuksen, jolla tämä vuoden 1994 direktiivi laaditaan uudelleen.
Minun tietääkseni on kulunut kauan siitä, kun sosiaalialalla on ollut tällainen tilanne. Se on rohkaisevaa tulevaisuuden kannalta; se rohkaisee meitä jatkamaan yhteistyötä kollektiivisessa hengessä. Teille tänä iltana esitetty teksti on tasapainoinen kompromissi, jonka avulla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua eurooppalaisissa yrityksissä voidaan edistää ja jonka avulla 27 jäsenvaltion työntekijöille voidaan antaa uudet takuut.
Tämän tekstin avulla parannamme eurooppalaisten yritysneuvostojen edellytyksiä erityisesti hyväksymällä kauan odotetun uuden määrittelyn kuulemisesta ja tiedottamisesta.
Tämän tekstin avulla rohkaisemme uusien eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamista, koska, aivan kuten vuonna 1994, avaamme kahden vuoden ikkunan, jonka aikana tehdyt sopimukset voivat poiketa direktiivin uusista säännöksistä.
Lopuksi, tämän tekstin avulla lisäämme työntekijöiden ja yritysten oikeusvarmuutta poistamalla kaikki epävarmuustekijät, joilla voisi olla vakavia seurauksia.
Tämä oikeusvarmuutta koskeva tavoite mielessä pitäen teille esitetyllä tekstillä turvataan myös aiemman, vuosien 1994 ja 1996 välillä nykyisen direktiivin voimaantulon jälkeen avatun ikkunan aikana tehdyt sopimukset.
Tänään kompromissi, jonka osalta kaikki asianosaiset toimijat ovat tehneet työtä, on tuotu Euroopan parlamentin äänestykseen, ja on tärkeää, että sen puolesta äänestetään. Se on tärkeää, koska nykyiset kriisiolosuhteet altistavat yritykset suuremmalle rakennemuutoksen riskille, ja näissä oloissa eurooppalaiset työntekijät odottavat, että tarjoamme heille täydentäviä takuita, takuita, joilla heitä rauhoitetaan tulevaisuuden osalta.
Lisäksi on tärkeää äänestää puolesta, koska eurooppalaiset tarvitsevat vahvoja viestejä, joilla osoitetaan, että sosiaalinen Eurooppa on jälleen vuonna 2008 pääsemässä vauhtiin ja että se ei ole vain puhetta, että se pystyy konkreettisiin toimiin, joilla parannetaan heidän jokapäiväistä elämäänsä.
Viimeiseksi, on tärkeää äänestää sen puolesta, koska työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on rohkaistava Euroopassa, ja se liittyy uusien yritysneuvostojen täytäntöönpanoon ja kaikkien eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten toteuttamien yhteisten toimien kehittämiseen, kuten tässä asiassa.
Jan Cremers
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, on olemassa sanonta, jonka mukaan kompromisseilla ei ikinä voiteta kauneuskilpailuja. Näin voitaisiin ensi näkemältä sanoa eurooppalaisesta yritysneuvostosta annetun direktiivin uudelleenlaatimista koskevien kaikkien neuvottelujen tuloksesta. Winfried Menradin oikeuskäytännöstä ja johdon ja työvoiman kokemuksista 12 viime vuoden aikana laatiman mietinnön, joka hyväksyttiin tässä parlamentissa kuusi vuotta sitten, perusteella PSE-ryhmä on aina vaatinut direktiivin kunnianhimoista tarkistamista.
Liian monilla työntekijöiden edustajilla ei vieläkään ole tiedottamista ja kuulemista koskevia perusoikeuksia, koska heidän työnantajansa kieltäytyy suomasta heille näitä oikeuksia. Meidän mielestämme nämä oikeudet ovat kuitenkin olennainen osa kaikkien työelämän suhteiden mallintamista. Työntekijän aseman yrityksessä pysyvänä vakaana osallistujana - verrattuna johtajien jatkuvaan työpaikan vaihtamiseen ja uudentyyppisen rahoitussijoittajan sitoutumattomaan asenteeseen - on näyttävä yritystemme hyvässä hallintotavassa. PSE-ryhmä toivoo antaneensa uudelle dynamiikalle joitakin rakennusosia ehdottaessaan, että työmarkkinaosapuolet sisällytetään direktiiviin, ja saamalla aikaan täydentäviä muutoksia neuvottelujen aikana.
Virallinen poliittinen menettely on miltei lopussa. Nyt on johdon ja työvoiman aika toimia. Direktiivin noudattamisen taso, joka on tällä hetkellä noin 40 prosenttia, on edelleen liian alhainen. PSE-ryhmä katsoo, että se ei ole jutun loppu vaan uusi alku. Eurooppalaisilla työmarkkinaosapuolilla on suunnaton haaste vakuuttaa ne yritykset, jotka edelleen kieltäytyvät noudattamasta direktiiviä.
Me kehotamme Euroopan komissiota edistämään tätä tehtävää. Tarvitaan uutta kampanjaa. Viimeaikaiset tutkimukset ovat osoittaneet, että yritykset, joissa työntekijöille tiedotetaan, joissa heitä kuullaan ja joissa he osallistuvat riittävästi, toimivat paremmin, erityisesti kovina aikoina. Talouskriisi ja rakenneuudistukset, jotka ovat lähitulevaisuudessa edessämme, tekevät työntekijöiden osallistumisesta yritystemme päätöksentekoprosessiin entistä tärkeämpää.
Haluaisin kiittää vastaväittäjääni, Philip Bushill-Matthewsia, neuvottelujen ammattimaisesta johtamisesta, muiden ryhmien kollegoitani heidän poliittisesta tuestaan ja puheenjohtajavaltio Ranskaa hienostuneesta lähestymistavasta. Käykäämme töihin.
Bernard Lehideux
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, neuvoston kanssa yritysneuvostoista aikaansaatu sopimus osoittaa, että kipeästi tarvitsemamme sosiaalinen Eurooppa rakennetaan kivi kiveltä. Se osoittaa myös, että tässä kehittyvässä sosiaalisessa Euroopassa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on löytänyt paikkansa.
Kaikki todellakin tietävät, että tämä teksti on ennen kaikkea tulosta ammattiliittojen ja työnantajajärjestöjen välisestä tuotteliaasta työstä. Nykyinen direktiivi oli selvästikin saavuttanut rajansa, koska 14 vuotta sen antamisen jälkeen neuvostoja oli perustettu vain kolmanneksessa kyseisiä yrityksiä, ja oikeudellinen epävarmuus tarkoitti, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen piti puuttua monesti asiaan. Sääntöjen laatiminen ei kuitenkaan ole tuomareiden vastuulla, vaan poliitikkojen on kannettava vastuunsa. Nykyiset olosuhteet muistuttavat sitä paitsi julmasti siitä, että yritysneuvostojen kuuleminen on koko ajan olennaisempaa, ja se on rakenneuudistuksen tapauksessa tehtävä mahdollisimman aikaisin.
Siksi meidän on edettävä ja hyväksyttävä sopimus ensimmäisessä käsittelyssä sen jälkeen, kun olemme kiittäneet esittelijää hänen työnsä laadusta ja hänen kuuntelutaidoistaan.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kun Nokian johto Suomessa päätti sulkea Nokian tehtaan Bochumissa ja sijoittaa sen uudelleen Romaniaan, työntekijät, joihin päätös vaikutti - 2 000 menetti työpaikkansa - saivat tietää sen sanomalehdestä.
Tällaisen tapauksen toistumisen estämiseksi on kiireellisesti - ja korostaisin tätä kiireellisyyttä - saatava voimaan tarkistettu eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettu direktiivi ja sen uusi määrittely ylikansallisista yrityksistä. On hyvin surullista, että sen tekeminen on vienyt komissiolta niin monta vuotta ja että se on boikotoinut kompromissia tähän asti.
Se osoittaa jälleen, että sosiaalinen Eurooppa on komission ohjelmassa viimeisenä. Jos tarkistukset olisivat olleet aiemmin voimassa, Nokian kaltaista tapausta ei olisi tapahtunut.
Näitä tarkistuksia tarvitaan kiireellisesti, jotta aiempi toiminnan laiminlyönti voidaan korjata, ja ne ovat itse asiassa myöhässä, jos tarkastelemme rajoja ylittävien yritysten uusia rakenteita ja näiden yritysten toimia. Iloni kompromissista on pidättynyttä. Parlamentin neuvottelukomitean jäsenenä kannatan kuitenkin tätä kompromissia, koska tarvitsemme tätä direktiiviä nyt.
Vetoan jälleen kerran kaikkiin teihin, jotka nyt yrittävät purkaa jälleen tätä kompromissia. Te leikitte tulella. Se tarkoittaisi, että olisimme neuvottelupöydässä jatkuvasti ja että Nokian kaltaisia tapauksia tapahtuisi uudelleen. Siksi on välttämätöntä todella saada voimaan tämä direktiivissä oleva vähimmäisvaatimus demokratiasta.
Poliittisesta näkökulmasta direktiivin tarkistus on edelleen asialistalla. Haluaisin sanoa komissiolle jälleen kerran, että tämä tässä on mukauttamista. Tarkistaminen on edelleen tehtävä, ja olemme sitä mieltä, että tarvitsemme asianmukaisen tarkistamisen, jolla annetaan siten yritysneuvostolle se, mitä se tarvitsee pitkän aikavälin työtään varten. Tämä on vain mukauttaminen.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, me Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmästä / Pohjoismaiden vihreästä vasemmistosta emme halua yhtyä juhlamieleenne, koska tiedämme aivan hyvin, että sosiaalinen Eurooppa ei kuulu komission eikä neuvoston painopistealoihin. Hyvät kollegat, EU Oy:n ja ammattiliittojen yhteinen kompromissi on jäljessä siitä, mistä keskustelimme parlamentissa vuonna 2001. Myös uudelleenlaatimismenettely rajoittaa parlamentin asemaa. Esitämme tarkistuksia, joissa tuetaan ja edistetään ammattiliittojen neuvottelujen aikana esittämiä vaatimuksia, nimittäin parempaa, nopeaa ja oikeaa tietoa, julkisuutta ja avoimuutta sopimuksissa ja ammattijärjestöjen asiantuntijoiden suurempaa osallistumista. Heitämme valitettavasti hukkaan mahdollisuuden tehdä direktiiviin konkreettisempia parannuksia, ja tämän tarkistetun reaalipolitiikan myötä hyväksymme paljon vähemmän kuin mitä työntekijät tarvitsevat.
Jean Louis Cottigny
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, ensiksi haluaisin onnitella Philip Bushill-Matthewsia, joka antoi meille loistavan oppitunnin demokratiasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan viestinviejänä kolmikantaneuvotteluissa. Nyt kolmikantaneuvottelut on käyty. Osapuolet ovat yrittäneet aikaansaada sopimuksen.
Haluaisin onnitella myös teitä, arvoisa komission jäsen, koska onnistuitte tuolloin varmistamaan, että parlamentin asema toisena lainsäätäjänä evättiin meiltä jossain määrin, koska työmarkkinaosapuolten aikaansaaman sopimuksen avulla saitte meidät huomaamaan, että voisimme keskustella vain heidän esiin ottamistaan kohdista.
Nyt on tärkeää saada näistä kolmikantaneuvotteluista onnistunut tulos. Ne on käyty, ja olemme nyt asemassa, jossa voimme varmistaa, että tämä teksti hyväksytään ensimmäisessä käsittelyssä. Se ei saa kuitenkaan tarkoittaa, että tarkistaminen suljetaan pois, eikä se saa tarkoittaa, että meitä jatkossa estetään miettimästä, miten voimme saada aikaan täysimääräisen tarkistamisen kaikkien, tai melkein kaikkien, työmarkkinaosapuolten tukemana.
Minun mielestäni meidän on toimittava tässä hengessä. Meidän on tietysti voitettava juttumme huomenna ensimmäisessä käsittelyssä, mutta on myös ilmeistä, että meidän on tarkasteltava, miten tätä kaikkea sovelletaan ja miten pystymme varmistamaan, että tarkistaminen voidaan tehdä.
Siiri Oviir
(ET) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät kollegat. Aivan ensiksi haluaisin kiittää esittelijää hänen direktiivin tarkistamista koskevasta rakentavasta lähestymistavastaan.
Kyseessä olevan direktiivin uudelleenlaatiminen nosti esiin myös tiettyjä oikeudellisia kysymyksiä toimintamahdollisuuksistamme. Näyttää siltä, että esittelijän avulla ne on nyt ratkaistu.
Eurooppalaisesta yritysneuvostosta annetun direktiivin tarkistaminen on joka tapauksessa ollut pitkään tärkeä asia sekä yrityksille että ammattiliitoille. On kiitettävää, että työmarkkinoiden osapuolet saivat tänä kesänä sopimuksen aikaan. Se tekee myös meille parlamentissa helpommaksi tämän aiheen menestyksekkään loppuun saattamisen.
Esittämättä epäilyjä tarpeesta laatia direktiivi uudelleen tänä aikana ja tässä tilanteessa katson kuitenkin, että direktiivin tarkistettuun ja päivitettyyn versioon pitäisi soveltaa lainsäädäntömenettelyä tulevaisuudessa, toisin sanoen Euroopan parlamentin seuraavan vaalikauden aikana.
Nyt en kuitenkaan voi pienen maan edustajana olla samaa mieltä komission ehdotuksesta, jonka mukaan erityiskomitean jäsenyyden pitäisi riippua yrityksen työntekijöiden määrästä. Sellainen vaatimus voisi johtaa tilanteeseen, jossa joillakin jäsenvaltioilla ei ole ketään edustamassa heidän etujaan neuvotteluissa.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, pidän myönteisenä eurooppalaisesta yritysneuvostosta annetun direktiivin uudelleenlaatimisesta ensimmäisessä käsittelyssä aikaansaatua sopimusta, joka johtui suuressa määrin varjoesittelijämme, Jan Cremersin, taidoista. Olemme syvenevässä talouskriisissä, joka on järjestelmän kriisi eikä vain kriisi järjestelmässä.
Tavanomainen toiminta ei ole mahdollista, ja sekä työnantajien että hallitusten on hyväksyttävä se, että tänä kriisiaikana työntekijöillä on oltava enemmän sananvaltaa siinä, mitä heidän työpaikoillaan tapahtuu. Mitään muuta lähestymistapaa ei voida hyväksyä.
Sokea usko rajoittamattomiin markkinoihin ja kilpailuun on vajonnut pohjaan, ja nyt Euroopan on aika olla rohkeampi uuden yhteiskuntasopimuksen luomisessa työntekijöiden ja yritysten välille, ja jäsenvaltioiden ja EU:n on todellakin aika rakentaa uutta sosiaalista markkinataloutta Lissabonin sopimuksen mukaisesti.
Harald Ettl
(DE) Arvoisa puhemies, eurooppalaisesta yritysneuvostosta annetun direktiivin tarkistaminen on pitänyt tehdä vuodesta 1999 alkaen. Se on johtanut uudelleenlaatimismenettelyyn - se on liian vähän nopeasti muuttuvalle työelämälle. Se edellyttää luonnollisesti tiedottamisen ja kuulemisen parantamista välineinä, joilla luodaan ristiriitoja vähentävää yrityskulttuuria. Tämä on olennaista. Rajatylittävät päätökset kuuluvat eurooppalaisen yritysneuvoston neuvoa-antavalle komitealle. Tämän luonnostaan hampaattoman direktiivin täytäntöönpanoa on vahvistettava oikeudellisesti, ja se pitäisi yhdistää seuraamuksiin, jotta voidaan varmistaa, että direktiiviin täytäntöönpano on mahdollista. Sen on tapahduttava niin, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioita ei enää vain yksinkertaisesti jätetä huomiotta.
Huolimatta pienestä aikaansaadun edistyksen määrästä tarkistaminen on välttämätön alle kolmen vuoden sisällä. Me olisimme voineet ja meidän olisi pitänyt tehdä tämä nyt, jotta työelämän poliittinen todellisuus ja tämä nopeasti muuttuva asiantila voisivat jotenkin kohdata. Joka tapauksessa - ja tämä on tärkeä kohta - ainakin jotakin tapahtuu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eurooppalainen yritysneuvosto ja työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemismenettelyt yrityksissä tai yritysryhmissä ovat olennaisia välineitä suojelun tarjoamisessa työntekijöille.
Yritysneuvostojen on oltava erittäin aktiivisia, erityisesti yritysten rakenneuudistusta koskevissa tilanteissa. Ylikansallisten yritysten tai yritysryhmien osalta on olennaista, että yritysten työntekijöitä siinä jäsenvaltiossa, jossa irtisanomiset toteutetaan, kuullaan myös ja että heillä on paikka neuvottelupöydässä. Kun yritysryhmä tekee tärkeitä päätöksiä yrityksen ja sen työntekijöiden tulevaisuudesta, yrityksen työntekijöille siinä jäsenvaltiossa, jossa rakenneuudistus toteutetaan, on tiedotettava, ja heidän on voitava osallistua ja vaikuttaa päätöksentekoon.
Tähän asti Euroopan yhteisö on antanut taloudellista tukea vain rakenneuudistusta läpikäyville yrityksille. Mielestäni tätä tukea on annettava myös irtisanotuille työntekijöille.
Stephen Hughes
(EN) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi paljon kiitoksia esittelijälle. Vaikka valiokunnassa äänestetyt tarkistukset eivät olleet sitä, mitä hän halusi - hän ei itse asiassa halunnut tarkistuksia - hän puolusti kuitenkin valiokunnan kantaa neuvotteluissa, jotka johtivat tähän ensimmäisen käsittelyn sopimukseen.
Paljon kiitoksia myös Jan Cremersille, varjoesittelijällemme, joka oli sopimuksen sisällön todellinen arkkitehti. Kolme lisäystä työmarkkinaosapuolten lausunnossaan sopimiin kohtiin - seuraamuksista, ylikansallisuudesta ja erityisen neuvotteluryhmän kynnyksen poistamisesta - ovat itsessään tärkeitä, mutta monet meistä, kuten on sanottu, tuntevat edelleen, että tällä uudelleenlaatimisella meidät on petetty.
Meille luvattiin melkein kymmenen vuotta sitten direktiiviin täysimääräinen tarkistaminen. Muita vakavia puutteita on käsiteltävä, ja vaadimme, että komissio esittää kyseistä täysimääräistä tarkistamista seuraavan toimikauden aikana.
Toinen vakava huoli koskee sitä, että tämän uudelleenlaatimisen käsittely oli työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja lainsäädännön risteytys. Työmarkkinaosapuolia kuultiin 139 artiklan mukaisesti, ja ne ilmaisivat lopulta kykenemättömyytensä tai haluttomuutensa neuvotella puitesopimuksesta. Mutta juuri, kun aloitimme lainsäädäntötyömme, ne ilmaisivat haluavansa aloittaa neuvottelut. Sitten ne sopivat lausunnosta, jolla ei ole minkäänlaista sijaa perustamissopimuksissa, mutta se antoi esittelijällemme, Philip Bushill-Matthewsille, tilaisuuden teeskennellä sovittelevaa hyväksymällä lausunnon sisällön, mutta ei mitään muuta.
Lausunnosta tuli melkeinpä pakkopaita sen sijaan, että sillä olisi tuettu työtämme. Perustamissopimuksen 139 ja 138 artiklan menettelyt on pidettävä selkeästi erillään. On väärin, jos jompikumpi joko heikentää tai rajoittaa toista, ja komission tehtävänä on taata kyseinen erottelu. Jopa nyt puhuessamme, samanlaisen risteytyksen sallitaan suistavan raiteiltaan lainsäädäntötarkistus, jota olemme vaatineet neulanpistosta johtuvia vammoja koskevien ongelmien käsittelemiseksi.
Toistan, se on vaarallista ja voi johtaa ainoastaan kaunaan ja epäluottamukseen työmarkkinaosapuolten ja parlamentin välillä. Tämä on kuitenkin askel eteenpäin työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemisoikeuksien osalta, ja pidän sitä myönteisenä.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, täytäntöönpanonsa aikaan eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamisesta annettu direktiivi edusti huomattavaa edistysaskelta työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun aloittamisessa taloudessa. Sen avulla mahdollistettiin myös tuottavuuden kasvu ja samalla yhteiskunnallisen harmonian säilyttäminen.
Monien kokemusta kartuttaneiden vuosikymmenten jälkeen työmarkkinaosapuolet ovat nyt määritelleet tavat, joilla direktiivi voitaisiin laatia uudelleen ja joilla siitä voitaisiin tehdä selkeämpi. Yritysneuvostojen jäsenten asema työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemisprosessissa pitäisi esittää selkeämmin. Työmarkkinaosapuolten välinen ymmärrys ja vilpittömään mieleen ja luotettavaan tietoon perustuvat neuvottelut ovat erittäin toivottuja, erityisesti kriisiaikana. Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun, keskustelujen ja neuvottelujen avulla aikaansaatujen ratkaisujen ja toisen osapuolen hyvää ja sen etuja koskevan tietoisuuden arvo on kokonaisuudessaan merkki siitä, että tämän vuoropuhelun tuloksia on kunnioitettava. Siksi kehotetaan hyväksymään työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen EU:n tasolla aikaansaamat sopimukset.
Onnittelen esittelijää ja odotan direktiivin vaikutusten tarkistamista tulevaisuudessa.
Ilda Figueiredo
(PT) Pidän valitettavana, että heitämme hukkaan tämän tilaisuuden parantaa tätä eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä perusteellisemmin ja merkityksellisemmin. Tämä itse asiassa ennustettiin vuonna 2001 Winfried Menradin mietintöä hyväksyttäessä, mihin minäkin osallistuin. Siksi vaadimme sellaisten tarkistusten esittämistä ja niistä äänestämistä, joilla pyritään kaikissa tapauksissa vahvistamaan työntekijöiden edustajien tiedottamis- ja kuulemisoikeutta, mukaan luettuna veto-oikeus, erityisesti silloin, kun kyseessä ovat rakenneuudistustoimet ja yritykset sijoittaa uudelleen yrityksiä, erityisesti ylikansallisia yrityksiä, joissa työntekijöiden oikeuksia ei kunnioiteta.
Olisi hyvä, jos nämä tarkistukset voitaisiin hyväksyä, sillä niillä vahvistettaisiin eurooppalaisesta yritysneuvostosta annettua direktiiviä.
Karin Jöns
(DE) Arvoisa puhemies, ryhmäni ja minä olisimme myös halunneet enemmän kuin mitä nyt on saatu aikaan, mutta mielestäni olemme kuitenkin saavuttaneet paljon ja olemme saaneet EU:n tason sopimuksen yhden askelen eteenpäin. Yksi asia on selvä: tulevaisuudessa eurooppalaiselle yritysneuvostolle on tiedotettava ja sitä on kuultava ennen mitään päätöstä - ja tämä on merkittävä asia - ennen mitään päätöstä, joka tehdään rakenneuudistuksesta, eikä se sitten enää saa sitä tietoonsa sanomalehdestä.
Haluaisin kuitenkin sanoa jotakin hyvin selkeästi komissiolle: sellaista kaaosta, jonka näimme, kun määriteltiin, kuka itse asiassa neuvottelee täällä, ei saa tapahtua uudelleen. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja Euroopan parlamentin välillä on oltava selkeä ero. Meistä tuntui joskus, että tämän parlamentin oikeudet mitätöitiin. Niin ei saa käydä tulevaisuudessa.
Valérie Létard
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, eurooppalaisista yritysneuvostoista annetun direktiivin uudelleenlaatiminen on hyvä uutinen.
Se osoittaa, että sosiaalinen Eurooppa etenee ja että edistys on mahdollista, kun kyseessä on eurooppalaisten työntekijöiden tiedottamis- ja kuulemisoikeuksien parantaminen. Se osoittaa myös, miten arvokasta työmarkkinaosapuolten osallistuminen on. Ilman sitä emme epäilemättä olisi saavuttaneet sellaista tulosta. Viimeiseksi se osoittaa työn laadun ja yhteistyön kolmen toimielimen - komission, parlamentin ja neuvoston - välillä, koska, jos parlamentti niin päättää huomenna, olemme saaneet aikaan sopimuksen ensimmäisessä käsittelyssä, ja voimme vain olla tyytyväisiä siihen.
Jos näin kävisi, olen kiitollinen teille, arvoisa puhemies.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Edistys on vaikeaa mutta ei mahdotonta. Mielestäni yritysneuvostoista annetun direktiiviehdotuksen historia on siitä todiste. Se ei ole ollut helppo tie, ja haluaisin korostaa erityisesti työmarkkinaosapuolten asemaa ja esittelijä Philip Bushill-Matthewsin sekä hänen sosialidemokraattisen kollegansa Jan Cremersin asemaa. Mielestäni keskustelu on osoittanut selvästi, että lakiehdotus on valmis äänestykseen, ja mielestäni se on myös aidosti hyvä mietintö sosiaalisen Euroopan puolesta.
Philip Bushill-Matthews
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, kuten kollegat tietävät, uskon lujasti työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja yritysneuvostoihin, ja olen tyytyväinen, että sopimus on saatu aikaan ensimmäisessä käsittelyssä, jotta oikeusvarmuus voi ulottua kaikkiin työmarkkinaosapuoliin.
Minun näkemykseni mukaan olisimme saaneet tämän ensimmäisen käsittelyn sopimuksen aikaan, vaikka emme olisi käyneet läpi tätä erityistä menettelyä. Koska Stephen Hughes päätti esittää sangen vääristyneen version siitä, miten tämä saatiin aikaan, haluaisin vain selvittää asian, jotta jälkipolvet näkevät, miten pääsimme sinne, missä olemme. Työmarkkinaosapuolet tietysti pyysivät meiltä kaikilta, ettemme esittäisi tarkistuksia, ja ammattiliitot tietysti vahvistivat minulle, että niiden osalta kaikki ryhmät kunnioittaisivat sitä ehdottomasti. En kuitenkaan odottanut enkä tiennyt sitä, että kehottaessaan meidän ryhmäämme olemaan esittämättä tarkistuksia, ne itse asiassa kehottivat sosialidemokraatteja esittämään tarkistuksia. Siksi meillä oli valiokunnassa hyvin vääristynyt tasapaino. Jos olisimme tulleet ensin parlamenttiin ja jos kaikilla kollegoilla olisi ollut tilaisuus keskustella asiasta, luulen, että olisimme kuitenkin päässeet sopimukseen, mutta se olisi ollut hieman erilainen.
Tämän sanottuani haluan rauhoitella kollegoiden mieltä: en ehdota aikaansaamamme sopimuksen purkamista. On tärkeää, että sopimus on olemassa, ja olen vakuuttunut siitä, että se hyväksytään huomenna. On kuitenkin erittäin ironista, että työnantajan ja työntekijän välistä keskinäistä luottamusta ja työelämän molempien puolien harmoniaa ja yhteistyötä koskevassa asiassa toinen työmarkkinaosapuolista lähestyy asiaa hyvin eri tavalla.
Toivon, että tämä on erillinen tapaus, koska työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun on edettävä niin, että molemmat osapuolet voivat luottaa toisiinsa. Siinä suhteessa tässä on kuitenkin otettu askel taaksepäin, ja toivon todella, että niin ei käy uudelleen.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina.
