1. Írán: Případ Shiriny Ebadi
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o pěti návrzích usnesení o Íránu.
Marios Matsakis
autor. - Pane předsedající, pronásledování laureátky Nobelovy ceny paní Širin Ebadiové je jen jedním z mnoha případů, které se v současnosti odehrávají v Íránu, a takové pronásledování by nás nemělo překvapit, vezmeme-li v úvahu omezené vnímání anachronisticky teokratických vládců této země.
Neměla by nás překvapit ani skutečnost, že režim v Íránu nebude tomuto usnesení věnovat ani pramalou pozornost. Budou se mu smát a vyhodí je do koše stejně, jako to udělali se všemi předchozími usneseními tohoto Parlamentu. A kdo se jim může divit? Vědí, že naše usnesení jsou jen slova, nikoli činy, a podle jejich názoru nejsou hodna ani papíru, na němž jsou napsaná.
Pokud chceme skutečně pomoci přinést do Íránu změnu, pak musíme sladit své činy a slova. Například můžeme odstranit PMOI z našeho seznamu teroristů nebo můžeme zastavit lukrativní dohody mezi členskými státy EU a kandidátskými zeměmi a Íránem. Pokud přijmeme takové opatření, pak si můžeme být jisti, že úřady v Teheránu nás budou brát vážně a rozmyslí si, zda budou pokračovat v pronásledování svých občanů hledajících demokracii.
Proto se mi zdá, že bychom měli mít vedle tohoto návrhu usnesení ještě jeden, který vyzývá vlády členských států EU, jako je Spojené království a Francie, a kandidátské země jako Turecko, aby opustily svůj pokrytecký postoj k Íránu a začaly okamžitě přijímat skutečná a účinná opatření proti němu.
Catherine Stihler
autorka. - Pane předsedající, příběh Širin Ebadiové, první muslimské ženy a prvního íránského občana, který dostal Nobelovu cenu, je pravděpodobně většině z nás dobře znám. Byla první soudkyní ve své zemi, ale byla donucena rezignovat kvůli íránské revoluci.
Bránila práva íránských žen a dětí a bojovala za změnu rozvodových a dědických zákonů v Íránu. Zastávala se náboženských menšin a jejich práv a nedávno hájila sedm stoupenců víry Bahá'í, kteří byli kolektivně zadrženi a kteří čelí pronásledování stejně jako mnoho jiných věřících v Íránu. Ale úctu nás všech zde ve sněmovně si zasloužila zejména svou prací v oblasti lidských práv a svou odvahou a odhodláním.
Spolu s dalšími aktivisty za lidská práva statečně založila Centrum na ochranu lidských práv v Teheránu. Jeho účelem bylo informovat o porušování lidských práv v Íránu, zastupovat politické vězně a pomáhat jejich rodinám. Úřady se však od začátku snažily centrum uzavřít. Těm, kteří v něm pracovali, vyhrožovali, uvěznili je a zastrašovali. Širin Ebadiová osobně mnohokrát čelila výhrůžkám smrtí a mezinárodní společenství se jistou dobu obávalo o její bezpečnost. Poté, právě před Vánocemi, když se lidé v centru chystali oslavit 60. výročí Všeobecné deklarace lidských práv, íránští bezpečnostní funkcionáři centrum uzavřeli.
Centrum musí být okamžitě znovu otevřeno. Musíme vyvinout nátlak na Komisi, na vysoké představitele, české předsednictví a na vlastní členské státy, aby se tímto případem zabývali a zajistili znovuotevření centra.
Pro nás, kteří sedíme zde ve sněmovně, je těžké skutečně chápat, jakou statečnost, odvahu a sílu musí projevovat aktivisté za lidská práva, jako je Širin Ebadiová, aby mohli pracovat v Íránu a postavit se diktatuře. Práce advokátů a aktivistů za lidská práva je však potřebná, aby vrhala světlo na události v Íránu, aby dodávala naději lidem, jako jsou bratři Alaeiovi. Araš a Kamjárr Alaeiovi jsou lékaři, kteří pomáhají lidem s HIV a AIDS a kteří byli obviněni ze spolupráce s nepřítelem, přitom oni se jen snaží pomáhat nemocným.
Doufám, že se dočkáme znovuotevření centra lidských práv a že tento Parlament udělá, co bude v jeho silách, aby pomohl Širin Ebadiové. Nakonec, jsme lidské bytosti a její boj je také naším bojem.
Jean Lambert
autorka. - Pane předsedající, domnívám se, že je důležité, abychom podporovali obhájce lidských práv, ať si myslíme, že nás vlády budou poslouchat, nebo ne. Lidé nám často říkají, že hlasy z venčí, které uznávají, v jakém ohrožení žijí, jim dodávají velkou odvahu.
Jak již bylo řečeno, toto je závažný případ, protože útok na takto mezinárodně uznávanou zastánkyni lidských práv naznačuje, že lidé vyjadřující pochybnosti o státu nebo uplatňující svá základní práva jako právo na svobodu vyznání nejsou v bezpečí, takže se musí buď podrobit vůli státu, nebo čelit důsledkům.
Samotná Širin Ebadiová mnohokrát čelila hrozbám smrtí, zejména proto, že hájila sedmičlenné vedení víry Bahá'í v Íránu, které také samo čelí silnému pronásledování. V uplynulých 24 hodinách jsme byli svědky dalších zatčení lidí, kteří s ní spolupracují, a také dalších stoupenců víry Bahá'í.
Když se zaměříme na naši činnost, také je třeba si uvědomit, že vidíme posun v tom, jak některé vlády ve světě vnímají lidská práva, a že to má vliv na země, s nimiž má Evropská unie styky. V současné době se domnívají, že nemusí lidským právům věnovat moc pozornosti, protože mohou obchodovat a spolupracovat se zeměmi, které se o lidská práva nestarají. Proto si myslím, že je ještě důležitější, abychom prosadili tyto normy a abychom se nesnažili, jak již bylo řečeno, posilovat obchod se zeměmi, jejichž situace v oblasti lidských práva je mizerná, a snažili se podporovat ty, kdo pracují ve prospěch lidských práv, a demokraty, kteří se staví proti nedemokratickým silám.
Tunne Kelam
autor. - Pane předsedající, situace íránských obyvatel, kteří žijí v tyranské diktatuře teheránských mulláhů, je znepokojivá a od roku 2005 se ve všech oblastech zhoršuje. Proto vyzývám Komisi, aby pokračovala v monitorování tamní situace v oblasti lidských práv a během první poloviny tohoto roku předložila podrobnou zprávu o této situaci.
Dnes protestujeme proti pronásledování nositelky Nobelovy ceny, paní Širin Ebadiové, a jejího Centra na ochranu lidských práv. Často slyšíme otázky, jaký je výsledek těchto protestů. Tuto otázku bychom měli položit také Radě a Komisi.
Íránský režim je možná největší hrozbou světovému míru a právnímu řádu. S nejvyšší pravděpodobností bude Teherán v blízké budoucnosti mít jaderné hlavice - již teď na ně má nosné rakety. Írán je také velkým vývozcem terorismu - například do Iráku, podporuje Hizballáh a Hamás.
Zároveň EU stále doufá, že tuto diktaturu přesvědčí pomocí kompromisů, a donedávna pomáhala teroristickému režimu v Teheránu svazovat ruce hlavní demokratické opozici, kterou paradoxně označila za teroristickou organizaci.
Takže potřebujeme zaujmout jasný a rozhodný postoj k lidským právům a také určit situaci v oblasti lidských práv v Íránu za prioritu při jednáních s Teheránem.
Erik Meijer
Pane předsedající, pan Matsakis má pravdu. Pronásledování Širin Ebadiové není ojedinělým případem. Podle kritiků režimu měla po léta privilegovanou pozici. Existence jejího centra pro lidská práva vytvářela dojem, že situace v Íránu není tak zlá.
Většina obětí teokratického režimu v Íránu je neznámá. Zastávání odlišného politického názoru, protesty diskriminovaných etnických menšin a náboženských menšin, homosexualita a boj proti znevýhodňování žen, to vše jsou důvody k uvěznění nebo zabití. Mnohé věci, které my v Evropě bereme jako samozřejmost, vás mohou v Íránu zabít. Některé oběti jsou oběšeny za přítomnosti davů lidí na vysokých ramenech jeřábů jako varovné příklady.
Navzdory tomu se vnější svět, včetně Evropy, o tuto otřesnou situaci a způsob, jak s ní skoncovat, příliš nezajímá. Mezinárodní pozornost poutají spíše jiné věci. Zatímco by rádo omezilo íránskou vojenskou sílu a zastavilo používání atomové energie, nejvyšší důležitost přisuzuje mezinárodní společenství pokračování dodávek ropy a udržování a/nebo rozšiřování dobrých obchodních vztahů.
Výsledkem je, že Íránu neustále hrozí válka, zatímco kritika nedostatečného dodržování lidských práv nezaznívá. Dokonce to vede k situaci, kdy je spolupráce s íránským režimem vykupována neustálým umísťováním hlavních exilových opozičních skupin na seznam teroristů. Musíme tuto zamezit této bizarní situaci, kdy po každém vynesení soudního rozsudku prohlašujícím umístění na seznam teroristů za nezákonné přijme Rada jménem Evropské unie nové, totožné rozhodnutí.
Narozdíl od ostatních obětí pronásledování v Íránu není Širin Ebadiová anonymní, ale je mezinárodně známou a uznávanou osobou. Dosud jí postavení nositelky Nobelovy ceny někdy zajišťovalo omezenou míru svobody. Skutečnost, že toto postavení nyní končí, naznačuje, že síly, které se snaží o změnu, potřebují mezinárodní pomoc.
Bernd Posselt
jménem skupiny PPE-DE. - (DE) Pane předsedající, můj úřad v Mnichově se nachází na ulici, která je domovem mnohých křesťanských Arménů z Íránu. Jsou členy jedné z nejstarších křesťanských komunit na světě a zároveň jsou perskými patrioty. To ukazuje, že Írán/Persie má dávnou tradici tolerance, a to nejen k různým náboženstvím, ale také k mnoha národům, které tvořily její velkou říši.
Tak netolerantní vláda, jakou představuje režim mulláhů, naprosto odporuje íránské/perské povaze. Odporuje nejlepším, nejušlechtilejším tradicím jedné z nejstarobylejších zemí na světě. Proto bychom v zájmu íránského lidu a jeho budoucnosti měli toto nehorázné jednání zřetelněji odsoudit.
Paní Širin Ebadiová, která toto jednání odsoudila za cenu velkého osobního rizika a byla pak oceněna Nobelovou cenou míru, nadále tak jménem všech etnických skupin a náboženských komunit činí. Nesmíme toto odporné pronásledování paní Ebadiové tolerovat. Ona potřebuje naši solidaritu. Proto vyzývám české předsednictví Rady, aby v této záležitosti uplatnilo svou politiku lidských práv.
Józef Pinior
Pane předsedající, pane komisaři, nejprve bych vás rád upozornil na nepřítomnost zástupce českého předsednictví během této rozpravy. Velmi této skutečnosti lituji, protože Česká republika je nositelem demokratické tradice boje za lidská práva v celé střední a východní Evropě. Opakuji: hluboce lituji, že při této rozpravě není žádný zástupce českého předsednictví, přestože jiná předsednictví, například německé, vždy zástupce posílají.
Dnes diskutujeme o lidských právech v Íránu, což je důležitá země na Blízkém východě a země, která bude mít rozhodující vliv na politickou situaci v tomto regionu. Íránská vláda by proto měla o to více ctít lidská práva mezinárodní normy v oblasti humanitárního práva.
Hájíme nositelku Nobelovy ceny Širin Ebadiovou a jsme proti nedávným zásahům úřadů a vládní kampani, která měla obrátit veřejné mínění proti Širin Ebadiové. Také bych vás rád upozornil na další zatýkání vysokoškolských studentů v Šírázu. Tento týden, když měl Evropský parlament zasedání ve Štrasburku (přesně 12. ledna), bylo zatčeno dalších šest lidí. Musíme bránit nezávislost studentského hnutí v Íránu. Rád bych vás také upozornil na utiskování a pronásledování lékařů zapojujících se do výzkumu AIDS.
Pane komisaři, zde lze dojít k jedinému závěru: Evropská komise a celá Evropská unie musí situaci v oblasti lidských práv v Íránu nadále sledovat.
Leopold Józef Rutowicz
Pane předsedající, v Íránu, kde jsou zásady fundamentalismu podporovány velkou částí společnosti, se činnost demokratických institucí, které jsou založeny na odlišných kulturních zásadách, setkává s výrazným odporem a nesnášenlivostí. Takovým příkladem je Írán.
Přestože vládnoucí politici v Íránu pro vylepšení své pověsti podepisují závazky vzešlé z mezinárodních dohod, každodenní skutečnost je velmi odlišná. Případ Širin Ebadiové, nositelky Nobelovy ceny míru a ředitelky Centra na ochranu lidských práv, může sloužit jako příklad. Za skutečnost, že je její činnost potírána, může slabost vládnoucí třídy, která ve strachu o své postavení nemůže trestat fundamentalisty zapojené do protidemokratických činností. Usnesení podporujeme. Domnívám se, že je třeba podniknout v této oblasti radikálnější kroky.
Alexandru Nazare
(RO) Írán vykazuje možná nejméně zdokumentovaná porušování lidských práv v mezinárodním společenství. V současné době nic neukazuje na to, že by se situace zlepšovala. V tomto ohledu je pronásledování paní Širin Ebadiové velmi závažnou věcí a totéž lze říci o situaci šesti studentů, která byla zmíněna dříve.
Povzbudivé je, že na toto téma bylo navrženo několik usnesení, a to několika politickými skupinami. Věřím však, že usnesení předložené Evropskou lidovou stranou naplní náš závazek mnohem lépe bránit lidská práva. Jako obyvatel země, která nedávno zažila jak totalitní režim, tak svobodu projevu zaručenou demokratickým režimem, nemohu než projevit pochopení pro boj této ženy za lidská práva a jsem si jist, že tato věc bude brána v potaz.
Tato konstruktivní kritika může jedině zlepšit vztahy mezi Evropskou unií a Íránem.
Paulo Casaca
(PT) Rád bych nejen podpořil toto usnesení, ale zejména bych podpořil postoj všech přátel svobodného Íránu, kteří, stejně jako pan Matsakis, zvláště zdůraznili, že hlavním problémem je smířlivá politika vůči íránskému režimu. Je to politika, v níž jsou nafta a obchodní dohody důležitější než zásady.
Umístění Lidových mudžahedínů Íránu na seznam teroristických organizací bylo od začátku skandální. Změnilo mimořádně důležitý skutečný problém v politiku, která je právě opačná, což poslouží těm, kteří ve skutečnosti vykonávají teroristickou politiku.
Z toho důvodu bych znovu vyzval Radu, aby okamžitě ukončila tuto situaci a odstranila Lidové mudžahedíny Íránu ze seznamu teroristických organizací.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Pane předsedající, Zbigniew Brzeziński popisuje oblouk nestability, který se rozpíná od Egypta do Pákistánu, jako hlavní hrozbu globální stability a budoucí vyhlídky pro globální rozvoj. Podle něho hlavní zemí v tomto oblouku, takový základní pilíř, je Írán. Pokud nevyřešíme problém Íránu, pokud nezajistíme, aby se stal předvídatelnou a demokratickou zemí, bude velmi obtížné vymýtit nebezpečí, o kterém pan Brzeziński hovoří.
Nicméně demokracii a stabilitu do Íránu nemůžeme zavést my. Tento úkol musí splnit sami Íránci. Íránci myslím lidi, kteří žijí v samotném Íránu, jako je paní Ebadiová, stejně jako Íránce v emigraci, jako je Miriam Rajaviová. Proto je důležité podporovat právě tato demokratická hnutí a konečně uznat, že Mudžahedíni nejsou teroristická organizace.
Zbigniew Zaleski
(PL) Pane předsedající, je paradoxní, že situace v Íránu je podobná situaci v Gaze, když byl zvolen Hamás, tedy taková, že vládu zvolili lidé.
To je pro nás problém, protože s tím nemůžeme mnoho dělat. Něco je třeba v Íránu změnit. My můžeme jen vyjádřit svůj názor před celým světem a vyslat Íránu zprávu, že odsuzujeme porušování lidských práv a nedostatek demokracie, ať se to Íránu líbí, nebo ne. Možná v tomto případě poslouží slova jako naše zbraně a zároveň poskytnou pomoc lidem v Íránu, kteří bojují za skutečnou svobodu, a já doufám, že jí dosáhnou.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážené dámy, vážení pánové, Evropská komise pozorně sleduje vývoj situace, v níž se nachází paní Širin Ebadiová, a domnívá se, že hrozby, kterým jsou paní Ebadiová a také její kolegové vystaveni po prohlídce jejich kanceláří v Teheránu provedené 29. prosince, jsou nepřijatelné. Prohlídka kanceláří je posledním z aktů zastrašování, které jsou nasměrovány proti paní Ebadiové a mezi něž patří například prosincové ukončení Sdružení obránců lidských práv, které vedla.
Evropská komise proto zcela podpořila francouzské předsednictví Rady Unie při předložení dvou prohlášení ve věci paní Ebadiové, 31. a 22. prosince minulého roku. Komise zdůrazňuje zejména skutečnost, že íránské orgány musejí dodržovat své mezinárodní závazky v oblasti lidských práv, a zejména práva na pokojné shromažďování uvedené v Mezinárodním paktu o občanských a politických právech, který Írán podepsal a ratifikoval, musejí proto povolit znovuotevření prostor Sdružení obránců lidských práv a poskytnout mu právní postavení, o které žádá již mnoho let.
Stejně jako v minulosti ani v roce 2009 Komise nenechá bez povšimnutí žádnou příležitost, při níž bude moci na íránské orgány působit, aby paní Ebadiové a dalším obráncům lidských práv (jednotlivcům nebo organizacím) poskytly ochranu a umožnily jim dále působit v zemi a nenarušovaly jejich legitimní činnost.
Jak všichni víte, otázky jaderné energie a lidských práv výrazně omezují rozsah našeho působení v Íránu. Komise přesto v roce 2009 bude pokračovat ve spolupráci v oblastech společného zájmu, zejména potlačování obchodu s drogami. Podařilo se nám rovněž zachovat některé programy na podporu lidských práv a řádné správy věcí veřejných, například projekt na podporu práv dětí prováděný ve spolupráci s UNICEF a projekty na podporu reformy soudnictví.
Provádíme rovněž iniciativy zaměřené na posílení spolupráce a výměn v oblasti vzdělávání a kultury - výměny v rámci programu Erasmus Mundus, nedávná návštěva několika íránských novinářů v Bruselu nebo vysílání televizních pořadů v perštině, jehož zahájení si Komise přeje před koncem tohoto roku. Přesto je jasné, že pokud v Íránu nedojde k výraznému zlepšení lidských práv, nebudou se moci naše vztahy vyvíjet normálně.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat po skončení rozprav.
