Zabezpečení dodávek vzácných nerostných prvků pro Evropu (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
otázce k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi pokládají pan Tsoukalas, pan Rübig, pan Caspary a paní Schnieberová-Jastramová za skupinu PPE a jejímž předmětem je "Zabezpečení evropských dodávek prvků vzácných zemin" - B7-0017/2011),
otázce k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi pokládají paní Eková, pan Panajotov, paní Hallová, paní de Sarnezová, pan Rinaldi, paní Schaakeová a pan Theurer za skupinu ALDE a jejímž předmětem je "Zabezpečení evropských dodávek prvků vzácných zemin", - B7-0020/2011), a
otázce k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi pokládá pan Szymański jménem skupiny ECR a jejímž předmětem je "Evropská strategie v oblasti surovin" - B7-0207/2011).
Ioannis A. Tsoukalas
Vážená paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, prvky vzácných zemin jsou kritické pro stovky technologicky vyspělých aplikací a jsou klíčem k rozvoji ekologických technologií. Průmysl EU zcela závisí na dovozu prvků vzácných zemin z Číny, která drží monopol přesahující 97 % světové produkce a má 36 % celosvětových hospodářských zásob. Čína v této oblasti provádí rozsáhlý výzkum a již dosáhla značných konkurenčních výhod ve výrobě slitin a konečných produktů.
Průmysl EU přitom nemá přístup k surovinám ani k poznatkům, jak je zpracovávat. I když prvky vzácných zemin nejsou tak vzácné, jak napovídá jejich název, odborníci odhadují, že bude trvat okolo 10 až 15 let, než se vytvoří nový životaschopný výrobní řetězec. Evropská unie pracuje na střednědobé strategii pro suroviny; problém prvků vzácných zemin je však mnohem naléhavější. Vzrůstající domácí potřeby v Číně a její úsilí omezit dopady na životní prostředí mají již nyní za následek velmi přísná vývozní omezení, a to v době, kdy celosvětová poptávka roste. Čína snížila vývozní omezení pro první polovinu roku 2011 o 35 % ve srovnání s loňským rokem, ale v druhé polovině roku mají být omezení ještě přísnější. Očekává se, že nedostatek se znatelně projeví do šesti měsíců růstem cen prvků vzácných zemin a poruchami ve výrobním řetězci. Odborníci odhadují, že v roce 2014 bude na celém světě scházet 40 000 tun prvků vzácných zemin.
Otázky na Komisi jsou přímé a naléhavé:
Jaká krátkodobá opatření navrhuje Komise ve spolupráci se svými partnery přijmout k zajištění alternativních zdrojů prvků vzácných zemin?
V jaké fázi se nacházejí jednání s Čínou a s našimi mezinárodními partnery na toto téma?
Lena Ek
autorka. - Paní předsedající, občas si říkám, zda musí Evropa reagovat na každou výzvu tak, že ztuhne strachem z Číny a začne volat po obchodních sankcích a státních zásazích.
Úspěšná strategie EU v oblasti surovin se musí zaměřovat na podporu volného obchodu. Měla by obsahovat udržitelné řízení, které účinně využívá zdroje, inovace a přístup k surovinám pro evropské společnosti. Naopak by v ní nemělo být vytváření zásob surovin za peníze daňových poplatníků.
Evropa se stává čím dál závislejší na několika klíčových zdrojích a prohrává v boji o zajištění alternativních zdrojů, ale jsou to soukromé společnosti, nikoli politici, které mohou rozhodnout o potřebě vytvářet zásoby. Bude-li to účinný způsob, jak využít zdroje, potom tak učiní. Namísto toho potřebujeme komplexní strategii v oblasti surovin, která se bude zabývat všemi hledisky přístupu k prvkům vzácných zemin. Mezi ně patří obchod, výzkum a inovace, recyklace a vývoj dopravy a infrastruktury, které umožní vývoj domácích zdrojů. Potřebujeme lepší řízení dodávek surovin v rámci Evropy a účinná opatření na podporu recyklace a zmenšování množství odpadu.
Evropa je bohatá na přírodní zdroje a nachází se na strategickém místě nedaleko oblasti Barentsova moře, která je bohatá na suroviny. Díky nerostům, kovům a lesům má severní Evropa potenciál významným a udržitelným způsobem reagovat na potřeby EU.
Musíme podpořit i inovace a výzkum alternativních řešení a nalézt způsoby, jak se obejít bez materiálů, které jsou pro evropské společnosti příliš drahé. Strategie EU musí být založena na volném obchodu a musí zajistit, aby jak rozvinuté, tak rozvojové země mohly těžit z udržitelných dodávek surovin. Měli bychom použít mechanismy podpory na rozvoj obchodu.
Evropa potřebuje kroky zaměřené na inovace a na odstraňování překážek obchodu v třetích zemích, nikoli politiku vytváření zásob vzácných materiálů a kritických surovin a podkopávání demokracie v zahraničí. Potřebujeme návrhy Komise ohledně surovin a prvků vzácných zemin. Na tyto návrhy stále čekáme.
Konrad Szymański
Paní předsedající, přístup k prvkům vzácných zemin bude rozhodující pro postavení a konkurenceschopnost evropského průmyslu. Nezajistíme-li dostupnost těchto surovin, připravíme se o technologicky nejvyspělejší odvětví našeho hospodářství. Nesmíme tedy opomíjet žádné části naší politiky. Musíme obratně využít zdroje, které již máme a které jsme zbytečně opustili. Musíme využít nástrojů obchodní politiky, abychom zajistili účinnou prevenci narušování volného obchodu. Proto se nesmíme omezovat jen na používání drahých a stále velmi omezených možností získávání surovin z použitých zařízení.
Existuje přinejmenším několik otázek, které je třeba položit Evropské komisi v souvislosti se sdělením o surovinách. Zaprvé, zhodnotila Komise dopad protekcionistické surovinové politiky Číny na evropský průmysl? Zadruhé, jakou roli může hrát recyklace ve srovnání s možnostmi, které nám skýtají obchodní politika a naše vlastní zdroje? Jaký je vzájemný poměr mezi těmito třemi možnostmi? Zatřetí, má Komise k dispozici zhodnocení nákladů spojených se zvyšováním podílu recyklace v evropské surovinové politice?
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, vážení poslanci, jak sami víte, na začátku února Komise schválila aktualizaci strategie EU v oblasti surovin, která je založena na třech pilířích.
První z nich se týká dodávek surovin ze zemí mimo Evropskou unii na základě dohod s Africkou unií. Otázku surovin jsme zařadili na pořad našich jednání s Ruskou federací. Mimoto, jak jsem poznamenal v předchozí rozpravě, v červnu poletím do Brazílie, Argentiny a Chile, kde zahájím diplomatická jednání i s těmito zeměmi. Poté se budu jednat s Čínou o našich vztazích.
Druhý pilíř má za cíl zajištění udržitelnějšího zásobování v rámci EU. Proto jsme společně s komisařem Potočnikem aktualizovali prováděcí pravidla programu Natura 2000. Chceme se postarat o to, aby byla vykládána způsobem, který nebude poškozovat těžbu, ale zároveň chceme zajistit, aby byl stále brán ohled na životní prostředí.
Třetí pilíř se týká recyklace a účinného využívání zdrojů. Opakuji to, co jsem uvedl v předchozí rozpravě: jako součást naší politiky inovací plánujeme řadu inovačních partnerství v různých odvětvích, včetně odvětví surovin. Jedno inovační partnerství se bude zaměřovat zejména na činnosti, které můžeme provádět v oblasti recyklace surovin a jejich nahrazování.
Nové sdělení klade důraz především na situaci ohledně dodávek vzácných zemin a jiných klíčových surovin. Není pochyb o tom, že snížení vývozních kvót na prvky vzácných zemin, o němž rozhodla Čína, značným způsobem omezí celosvětové dodávky. Hodnotíme tuto situaci, abychom nalezli nejvhodnější mnohostranné nástroje, mezi něž patří i Světová obchodní organizace a naše dvoustranné vztahy s Čínou.
Na půdě Světové obchodní organizace jsme v roce 2009 zahájili proti Číně řízení pro řešení sporů ohledně přístupu k devíti základním surovinám. Šetření sporu je již v pokročilé fázi a jeho závěry budou samozřejmě velmi důležité pro naše diskuse, zda zahájit řízení před Světovou obchodní organizací i ohledně vzácných zemin.
Na dvoustranné úrovni zmínila Komise tuto otázku před čínskou vládou při několika příležitostech, a to jak z politického, tak z technického hlediska. Ke konci roku 2010 byla mezi EU a Čínou vytvořena pracovní skupina k usnadnění dialogu o otázkách týkajících se vzácných zemin a jiných surovin.
Evropská unie povede v rámci svých strategických partnerství a dialogů o budoucích politikách aktivní surovinovou diplomacii s cílem zajistit přístup k těmto látkám, a zvláště k těm klíčovým. Příkladem je, jak jsem již uvedl, zahájení dvoustranného dialogu v souvislosti se společnou strategií Afrika-EU pro období 2011-2013, která obsahuje kapitolu věnovanou právě surovinám. O našich vztazích s Ruskem a Latinskou Amerikou jsem se již zmiňoval.
V rámci EU podporuje Komise průzkum ložisek klíčových surovin a tento cíl je prosazován zejména projektem ProMine pro období 2009-2013, který spadá do sedmého rámcového programu.
Pokud jde o recyklaci, ta představuje velkou technologickou výzvu hlavně proto, že v mnoha výrobcích se nachází mizivě malé množství surovin. Naše strategie má podpořit recyklaci pomocí opatření zaměřených na zlepšování provádění a používání právních předpisů Evropské unie týkajících se nakládání s odpady.
Kromě toho bychom měli i nadále podporovat výzkum a inovace v oblasti recyklace a nahrazování, k čemuž již dochází v rámci sedmého rámcového programu při financování projektů týkajících se nahrazení vzácných zemin. V souvislosti s tím zkoumá Komise možnost zahájení inovačního partnerství v oblasti surovin a doufá, že se jí do několika měsíců podaří předložit konkrétní návrhy. Na poli inovací jsme také zahájili spolupráci se Spojenými státy a zkoumáme možnost spolupráce i s Japonskem.
Samozřejmě musíme stále bedlivě sledovat problém klíčových surovin, abychom mohli určit prioritní opatření, a domníváme se, že bezpečnost dodávek surovin je v zásadě odpovědností společností. Jsme však připraveni v úzké spolupráci s členskými státy jednat o nákladech, potenciálních přínosech a přidané hodnotě programu pro vytváření zásob surovin.
To je tedy to, co děláme, ale samozřejmě jsem připraven naslouchat jakýmkoli návrhům Parlamentu, aby Komise i nadále aktivně pracovala na otázce, která má zásadní význam pro konkurenceschopnost našeho evropského podnikatelského systému.
Paul Rübig
Paní předsedající, pane Tajani, mnohokrát vám děkuji za vaši iniciativu. Suroviny jsou základem toho, abychom měli zdravý průmysl i v budoucnosti, a proto je pro nás důležité, abychom uzavřeli dvoustranné dohody s Čínou a mnoha dalšími zeměmi, a to nejen v oblasti obchodní politiky. Například bychom se měli soustředit i na dohody o ochraně investic, neboť v tomto odvětví můžeme podepsat dlouhodobé smlouvy, které ochrání návratnost investice do nových dolů, které nutně potřebujeme. Dlouhodobé smlouvy jinými slovy poskytnou ochranu pro naše investice, aby nové doly, které budou konkurovat těm stávajícím, mohly dostat finanční podporu, kterou potřebují.
V souvislosti s konferencí Světové obchodní organizace (WTO), která navazuje na jednací kolo v Dohá, můžeme prošetřit i stav singapurských otázek. Již v Singapuru jsme vytvořili slušný balíček opatření a musíme ho prosadit, možná i souběžně se současnými jednáními v Dohá.
Musíme zjistit, zda nedošlo k porušení antidumpingových předpisů s ohledem na ceny, které platí v Číně průmysl za některé suroviny ke zpracování, a na přirážky, které jsou evropskému průmyslu ukládány. Práce na ujasnění této věci již probíhají. Nejde však jen o prvky vzácných zemin, ale například i o magnesit, který je nejdůležitější surovinou pro nehořlavé výrobky a který je nepostradatelný pro výrobu oceli, skla, cementu a jiných materiálů. Měli bychom vzít v úvahu možné náhradní produkty, které lze v budoucnu použít, a možná i vytvořit pro ně náš vlastní výzkumný program.
Vítám i návrh paní komisařky Hedegaardové na daň z uhlíkové stopy, který by umožnil ukládat dodatečnou daň z přidané hodnoty na výrobky, které jsou vyráběny s velkými emisemi CO2 a dopravovány na velké vzdálenosti.
Marita Ulvskog
Vážení paní předsedající, vážený pane komisaři, domnívám se, že tato rozprava jen ukazuje, jak je důležité, aby strategie v oblasti surovin měla dlouhodobý a široký dosah. Prvky vzácných zemin jsou samozřejmě vzácné na trhu, nikoli v zemi. Je pro to celá řada důvodů. Buď prostě dosud nebyl dostatečný hospodářský zájem na jejich těžbě v místě, kde víme, že se nacházejí, anebo třeba existují spory ohledně životního a pracovního prostředí.
Evropská unie musí provést velké investice do výzkumu a rozvoje. Musí investovat do účinného využívání zdrojů a především do recyklace, jak je zde celý večer zmiňováno. To samozřejmě vyžaduje vše od inteligentních, jednoduchých a chytrých strategií sběru po ekologický design, který umožní ze zařízení snadno vyjmout baterie, které mají být recyklovány. Musíme se však zbavit svých koloniálních pudů při naší spolupráci se zeměmi z jiných částí světa. To se nám zatím příliš nedaří.
Niccolò Rinaldi
Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, sice jste nám již nějaké informace poskytl, pane komisaři, přál bych si však více podrobností.
Zaprvé WTO. Co přesně děláme v WTO ohledně iniciativy, jež byla podniknuta v roce 2009, ale která, pokud vím, týkala magnesia a bauxitu? Existuje v rámci WTO řízení, které by se týkalo prvků vzácných zemin? Je toto řízení možné a zahájíme ho sami, nebo společně se Spojenými státy a Japonskem, což, jak se domnívám, by bylo žádoucí?
Zadruhé, uvedl jste, že musíme zvýšit dodávky z jiných ložisek, včetně těch evropských. Je tu nějaké místo pro Grónsko? Co přesně tím máte na mysli?
Zatřetí, získávání prvků vzácných zemin z recyklace. Jsme na cestě k souboru evropských pravidel upravujících takzvanou městskou těžbu? Bude přijata směrnice nebo nařízení? Co se plánuje v tomto ohledu?
Začtvrté, pokud jde o studie, výzkum a rozvoj výzkumu, máme nějaké konkrétní možnosti v rámci osmého rámcového programu? Dále pokud jde o systém pro vytváření zásob surovin, budeme mít společná evropská pravidla pro vytváření zásob i v tomto případě?
Na závěr, v jakém rozsahu se řeší tato otázka bilaterálně s Čínou coby součást hospodářského a obchodního dialogu na nejvyšší úrovni a při jednání o nové dohodě o partnerství a spolupráci s touto zemí?
Reinhard Bütikofer
Paní předsedající, naše závislost na dovozu prvků vzácných zemin z Číny v krátkodobém a střednědobém výhledu nepochybně představuje problém, ale strategickou slabinu Evropy nevidím. Evropa nesmí zůstat závislá. Řečeno bez obalu, svým způsobem nám Číňané dělají velkou laskavost tím, že nám dávají otevřeně najevo, že se musíme zbavit své nynější závislosti.
Proto se nesmíme dopustit další chyby tím, že bychom vytvořili nepřátelství mezi Evropou a Čínou. V této oblasti existují možnosti pro spolupráci. Pokud se však díváme do Asie, měli bychom mít na mysli i Japonsko. V minulém roce bylo Japonsko v otázce přístupu k prvkům vzácných zemin v těžší pozici než Evropa. Japonsko reagovalo rychleji a účinněji. Japonská vláda vynaložila 1 miliardu amerických dolarů na výzkum náhrad a recyklace prvků vzácných zemin. Kolik uvolňujeme my v rámci sedmého rámcového programu?
Je zřejmé, že potřebujeme obchodní politiku. Musíme však vytvořit i naše vlastní zásoby, jsou-li k dispozici. Podle mého názoru by se však strategický zájem naší politiky prvků vzácných zemin měl zaměřovat na inovace, účinnost využívání surovin a na vedoucí postavení v technologii. Potřebujeme povinné cíle pro účinnost využívání surovin. Potřebujeme i určité, konkrétní plány na recyklaci prvků vzácných zemin. Ve sdělení Komise není jediná výslovná zmínka o recyklaci. Ta již není hudbou budoucnosti, nýbrž řešením, které potřebujeme teď. Mnoho společností, mezi něž patří Rhodia, BASF, Osram a mnoho dalších, to už jistou dobu dělá.
Nahrazování je dalším klíčovým faktorem. I Čína teď začíná investovat do náhrad za prvky vzácných zemin, neboť je zřejmé, že stávajícím tempem tyto látky využívat nemůže, ani aby uspokojila své vlastní potřeby.
Musíme si pospíšit, abychom využili co nejvíce příležitostí, které nám nabízí současná situace, a nesmíme si stěžovat, že tyto možnosti máme.
Zbigniew Ziobro
Paní předsedající, prvky vzácných zemin mají rozhodující význam pro stovky technologických řešení. Představují proto klíčový faktor dalšího technického pokroku a dalšího zlepšování inovací v Evropské unii. Skutečnost, že jsou používány v tak velké míře, znamená, že poptávka po nich roste, zatímco možností pro zvýšení objemu těžby ubývá.
V současnosti se na celém světě ročně vytěží 124 000 tun prvků vzácných zemin a do roku 2012 vzroste poptávka po nich o 50 %. Okolo 97 % celosvětových dodávek je vytěženo v Číně, což má zásadní význam, neboť Čína od roku 2006 omezuje těžbu a vývoz. V srpnu bylo oznámeno omezení vývozu o více než 50 % a vytvoření strategických rezerv. Ba co víc, mnoho společností, které těží prvky vzácných zemin v jiných částech světa, je vlastněno Číňany. V nedávné době bylo v Austrálii zablokováno převzetí dolu na prvky vzácných zemin čínskou těžařskou společností. To je velmi vážný problém, který se týká monopolu na těžbu těchto surovin. Musíme dělat vše, co je v našich silách, abychom předešli jakýmkoli rizikům spojeným s tímto klíčovým odvětvím hospodářství, které Evropě zabezpečuje růst a budoucnost.
Helmut Scholz
Paní předsedající, pane Tajani, až loni na podzim Evropský parlament výslovně uvítal skutečnost, že hlavy států a předsedové vlád Evropské unie v prohlášení ze summitu v Madridu výslovně uznali suverénní právo států spravovat své přírodní bohatství a kontrolovat jejich využívání. Prohlášení obsahovalo i konkrétní zmínku o důležitosti kritéria udržitelnosti. Summitu se zúčastnily země Latinské Ameriky, ale to samé platí i pro Čínu a jiné státy.
Těžba prvků vzácných zemin vede v Číně k vážným škodám na životním prostředí, stejně jako tomu bylo v minulosti v USA i jinde. To nesmí pokračovat. Potřebujeme mezinárodní dohodu. Čína i další potenciální producenti potřebují naši odbornost a převod technologií, aby bylo zaručeno, že jejich těžební postupy budou šetrné k životnímu prostředí a že jejich horníci budou moci pracovat v mnohem větším bezpečí.
Čína se také zajímá o investice do vysoce vyspělých výrobních zařízení na zpracování prvků vzácných zemin, protože nechce být jen dodavatelem surovin. Proto by zde Komise měla hrát roli prostředníka.
Pro moderní surovinovou politiku musí být příznačné partnerství. Zároveň musíte klást důraz na vývoj dokonalejších recyklačních a náhradních technologií, neboť kovy obsažené v prvcích vzácných zemin se v budoucnu stanou ještě vzácnějšími: budou příliš vzácné na to, abychom je použili jen jednou.
Daniel Caspary
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, dnes jste, pane Tajani, vydal další oznámení ohledně toho, co hodlá Komise dělat v následujících několika měsících v oblasti dodávek surovin. V roce 2007 Komise taktéž vydala oznámení a představila svoji surovinovou strategii. Mám problém s tím, že oznámení, která slýcháme v posledních dnech a jež jsme slyšeli v uplynulých týdnech, jsou velmi podobná těm z roku 2007. Mám však dojem, že od té doby se toho událo jen velmi málo.
Přinejmenším se toho událo málo, pokud jde o prosazování našich zájmů. Zdá se mi, že mnoho jiných států prosazuje své zájmy mnohem agresivněji. Říká se tomu "koloniální reflex". Koloniální reflex pozoruji, ale nikoli u zemí Evropské unie, nýbrž právě u Číny, která využívá otázky surovin a zejména prvků vzácných zemin k udržení svého monopolu a znevýhodnění jiných zemí.
Čím dál častěji se ptám sám sebe, pane Tajani, kdo by měl být zodpovědný za to, že se něco skutečně stane. Je to vaše generální ředitelství? Jste to vy? Je to generální ředitelství pro obchod? Je to pan De Gucht? Jsou to jiní komisaři? Kdo nese hlavní odpovědnost? Jaké konkrétní kroky je třeba učinit? Jaké kroky bychom měli zvážit a kdy, abychom zajistili, že Evropská unie tato opatření skutečně provede? Byl bych velmi vděčný, kdybyste se tím zabýval, neboť všichni víme, že Číňané budou i nadále aktivní a budou ukládat vývozní omezení a vývozní cla, což představuje pro naše společnosti obrovský problém.
Vypracovala už konečně Komise seznam všech produktů, u nichž mají v současnosti Číňané díky svým omezením obchodu konkurenční výhodu? Plánuje Komise případně přijmout antidumpingová opatření, aby odstranila konkurenční nevýhody našich společností? Byl bych velmi vděčný, pokud byste mohl těmto otázkám věnovat svoji pozornost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paní předsedající, prvky vzácných zemin jsou nezbytně důležité pro výrobu monitorů, mobilních telefonů a vysoce výkonných permanentních magnetů, které se používají ve větrných turbínách či elektrických vozidlech, v katalyzátorech výfukových plynů, plošných spojích a optických vláknech. Jsou proto nezbytně důležité i pro nové čisté energie. I když se s těmito prvky obchoduje po celém světě, trh s některými surovinami a prvky vzácných zemin není příliš transparentní a obchod probíhá jen v malých objemech.
Evropská unie téměř zcela závisí na dovozu prvků vzácných zemin, přičemž 97 % jejich celosvětové produkce se soustřeďuje v Číně. Poptávka po surovinách bude podpořena růstem rozvíjejících se ekonomik a rychlým šířením nových technologií. Těžba, rafinace a recyklace prvků vzácných zemin mají vážné následky pro životní prostředí, nejsou-li prováděny řádně. Evropská unie by měla soustředit své úsilí na urychlení procesů využívání a recyklace prvků vzácných zemin a na výzkum zaměřený na nahrazení kritických surovin méně kritickými látkami.
Pane komisaři, žádáme, aby byl seznam surovin pravidelně aktualizován.
Charles Goerens
(FR) Paní předsedající, poznámky konstatované v otázkách k ústnímu zodpovězení, o kterých vedeme tuto rozpravu, jsou jen další známkou nedostatku zdrojů a zejména rostoucího nedostatku některých klíčových nerostů. Mimoto nám ukazují zranitelnost států, které je dováží, ve srovnání se státy, které mají monopol.
Reakce Evropské unie se musí ubírat dvěma směry: na jedné straně musíme obranou svých pozic na všech příslušných fórech (Světová obchodní organizace, G20, Organizace spojených národů) zajistit, že se nestaneme rukojmími, na druhé straně však musíme jednat v rámci Lisabonské strategie tak, abychom snížili naši závislost na prvcích vzácných zemin. Našimi hesly musí být recyklace již použitých materiálů a podpora programů na výzkum a rozvoj alternativních produktů.
Nakonec by měla EU prostřednictvím svých partnerství s rozvojovými zeměmi zabránit drancování prvků vzácných zemin, které patří těmto zemím.
(Potlesk)
Teresa Riera Madurell
(ES) Paní předsedající, pane komisaři, situace je jasná: Evropská unie potřebuje zajistit dodávky prvků vzácných zemin. Na tomto trhu však čelíme čím dál ostřejší konkurenci.
Čína ovládá 95 % celosvětové produkce a její neustálé snižování vývozních kvót učinilo tuto otázku hlavním bodem jednání G20.
Proto nyní vedeme rozpravu o otázce, která je zásadní pro celé evropské hospodářství a jež musí být řešena ve spolupráci se zeměmi, které mají zásoby, ale také a především pomocí výzkumu, vývoje a inovací.
Již bylo řečeno, že investice do výzkumu a vývoje jsou nezbytně důležité, máme-li čelit technologickým výzvám spočívajícím v nalezení účinnějších metod těžby, v hledání alternativních surovin pro snížení závislosti a v recyklaci, která má prvořadý význam, neboť takzvané městské doly by se mohly stát důležitým zdrojem surovin pro Evropskou unii.
Proto blahopřejeme panu komisaři k jeho závazkům v této záležitosti a budeme pozorně sledovat všechny kroky, které Komise v této věci podnikne.
Seán Kelly
Paní předsedající, musím říci, že jsem velmi znepokojen některými věcmi, které v poslední době v Parlamentu slýchám - dnes je to nedostatek prvků vzácných zemin; včera večer to byl 80 % nedostatek bílkovin; před několika týdny ukončily výrobu cukrovary a teď máme nedostatek cukru. Domnívám se, že je načase, aby Evropská unie začala prosazovat své zájmy a aby především začala podporovat svůj průmysl.
Pokud jde o prvky vzácných zemin, tak samozřejmě vítám závazek pana komisaře věnovat pozornost inovacím při hledání náhrad atd. (a také recyklaci), ale především věnovat pozornost novým technologiím. Před několika týdny jsem se v Bruselu zúčastnil semináře, který popisoval novou technologii, která byla vyvinuta pro těžbu vzácných prvků z mořského dna.
Nakonec se stejně budeme muset postarat o to, abychom byli soběstační. Je správné, že pan komisař poletí do Brazílie a bude hovořit s Čínou, ale co když diplomacie selže a nedostaneme to, co chceme, kam pak půjdeme? Pokud nebudeme mít silné hospodářství, budeme bezvýznamní i politicky.
Zigmantas Balčytis
(LT) Paní předsedající, otázku surovin nelze oddělit od otázky růstu a hospodářského vývoje Evropské unie. Proto můžeme poblahopřát Komisi k její surovinové strategii. Avšak možný budoucí nedostatek surovin by nás měl přimět nejen k tomu, abychom se zaměřili na otázku přístupu k surovinám. Souhlasím, že toto může být velmi dobrá příležitost ke změně hospodářství Evropské unie směrem k modelu založenému na účinnějším využívání zdrojů. Omezení využívání surovin a větší zájem o účinné zpracování surovin jsou zřejmě nejrychlejší cestou ke snížení unijních potřeb dovozu. Správné investice do nových zpracovatelských technologií a do vytváření náhradních surovin by mohly umožnit značné snížení závislosti na dovozu prvků vzácných zemin. To by mohlo zajistit vedoucí úlohu Evropy v této oblasti a významným způsobem přispět k uskutečnění cílů stanovených ve strategii Evropa 2020.
João Ferreira
(PT) Paní předsedající, tato rozprava o obtížném přístupu ke komoditám, jako jsou například prvky vzácných zemin, je bytostně spjata se současným stavem vývoje světového hospodářství a se systémovou krizí, ve které se právě nacházíme. Krize, která byla označena jako finanční, je ve skutečnosti krizí mnohem větší, celosvětovou. Jedná se o krizi, která je zakořeněna i v rozporu mezi hospodářským růstem, jak jej chápe kapitalismus, a planetou Zemí, jež je sice štědrá, nikoli však nekonečně. Podstata systému, kapitalismu, který podřizuje vše dynamice zisku a hromadění, spočívá i v této neschopnosti pochopit přírodu a její meze; příroda však meze skutečně má.
Posun k hospodářsky i politicky multipolárnímu světu otevírá cestu k posílení boje o zdroje: podněcuje a živí spory. Devizové a obchodní války, kterých jsme dnes svědky, jsou toho znepokojující známky, které však nejsou ojedinělé. Na cestě jsou další války coby přítomné a budoucí hrozby a všechny tyto věci jsou součástí toho, o čem dnes vedeme rozpravu.
Edit Herczog
Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, když se narodila má babička, byla jednou ze dvou miliard lidí žijících na Zemi; když jsem se narodila já, byla jsem jednou z pěti miliard lidí žijících na Zemi; až se narodí má vnučka, bude jednou z devíti miliard lidí žijících na Zemi. A tak je třeba u všech zdrojů, včetně vzácných látek, nahradit extenzivní technologie těmi intenzivními. Chtěla bych proto připomenout někoho, kdo před sto lety obdržel Nobelovu cenu za chemii za dělení a čištění radia a polonia: Marii Skłodowskou, známou jako madam Curie. Potřebujeme takové madam Curie, potřebujeme vědce, potřebujeme průkopnické technologie. Proto apeluji na vás, pane komisaři, abyste dělal vše, co je ve vašich silách, aby chemie zůstala i v budoucnu v Evropě místem pro mladé talenty.
Judith A. Merkies
(NL) Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, ano, můžeme dovážet suroviny, ale namísto toho bychom je měli uchovávat. Možná bychom je měli začít sami vyrábět. Vítám vaši iniciativu pro nová partnerství, z nichž jedno zahrnuje i nahrazování, ale myslím, že kolegové poslanci se o tom již zmínili a mají pravdu: musíme se snažit uchovat suroviny zde v Evropě. To je velmi důležité. Musíme posílit sběr. Musíme zavést jiné obchodní modely, abychom získávali prvky vzácných zemin pro recyklaci ze všech možných zdrojů. Musíme toho dosáhnout inovacemi a k tomu potřebujeme vyšší účinnost.
Mám však jednu velmi důležitou obavu: zajistíte, aby v případě, že se prvky vzácných zemin stanou ještě vzácnějšími, byly vyhrazeny pro ta nejdůležitější zařízení? Postaráte se o to, aby, stanou-li se tyto kovy ještě vzácnějšími, mohla dále fungovat ta zařízení, která potřebujeme co nejvíce? Postaráte se například o to, aby tyto kovy neskončily jako součást McTohoto či McOnoho, ale dostaly se do větrných mlýnů? Budete věnovat pozornost i tomuto problému? To se mi zdá velmi důležité.
Adam Gierek
(PL) Paní předsedající, z důvodů konkurenceschopnosti mají hráči na trhu sklon provádět investice s rychlou návratností, jinými slovy investovat do podniků, jejichž výrobky se dostanou přímo ke spotřebitelům. Investice do hledání surovin, zejména do ložisek nerostů, je dlouhý a nákladný proces s dlouhou dobou návratnosti. A tak si je mohou dovolit jen ti největší investoři. Mají většinou monopolní postavení a mohou si klást své vlastní podmínky, stejně jako v případě prvků vzácných zemin. Nyní se ukazuje, že evropský růst je omezován nedostatkem lanthanidů a zejména samaria a neodymia, které jsou nezbytné pro výrobu vysoce výkonných permanentních magnetů, které jsou používány ve větrné energetice a k napájení elektrických vozidel.
Nastal čas, aby Evropská unie začala věnovat pozornost surovinové bezpečnosti stejným způsobem, jako se věnuje bezpečnosti energetické. To se týká nejen prvků vzácných zemin, nýbrž i dalších vzácných surovin a látek používaných jako katalyzátory, jako jsou například rhenium a platinové kovy, wolfram, molybden, lithium, selen a tak dále. Děkuji vám.
Antonio Tajani
Vážená paní předsedající, vážení poslanci, chtěl bych Parlamentu poděkovat, jelikož touto rozpravou posiluje kroky, které Evropská komise - a především druhá Barrosova Komise - činí, aby vyřešila tuto citlivou otázku vzácných látek.
Jak zdůraznil pan Scholz, od setkání v Madridu začala Evropská komise podnikat rozhodné kroky. Nevydává tedy jen oznámení, nýbrž přijímá konkrétní opatření. Když říkám konkrétní opatření, mám na mysli přípravu seznamu 14 vzácných surovin, v případě kterých je třeba jednat - obávám se však, že tento seznam bude bohužel muset být rozšířen.
Kromě toho si první dohoda s Africkou unií vyžádala několik měsíců práce a vyústila v dohodu v rámci akčního plánu Africká unie/Evropská unie, která předpokládá přímé zapojení Afriky do společného úsilí s Evropskou unií a Komisí. Toto úsilí se týká jak toho, co můžeme udělat uvnitř EU, abychom analyzovali naše potřeby, tak zkoumání reálných možností těžby v Africe, případného poskytování geologických služeb a plánu na vytvoření transafrické síťové infrastruktury na podporu dolů, odkud bude možné rozšířit těžební průmysl.
Dohoda s Ruskou federací o zařazení dohody o surovinách na pořad jednání je dalším konečným výsledkem - nikoli jen oznámením - a již se konaly dvě schůzky.
Stejně tak dokument Evropské komise o surovinách není jen pouhým oznámením, nýbrž textem schváleným Komisí, který nastiňuje jasnou a zřetelnou strategii, která, jak jsem řekl, je založena na třech konkrétních pilířích, na nichž hodláme dále pracovat.
Rozhodnutí vytvořit inovační partnerství spojené s akcí, na které se má v oblastech inovací a výzkumu podílet i soukromý sektor - a doufám, že se bude podílet i Parlament a další orgány - s cílem nalézt účinná opatření k recyklaci a nahrazování, která by přinesla skutečné výsledky, není jen oznámením, nýbrž konkrétním opatřením ze strany Evropské komise. Jedná se o žádost, která byla schválena kolegiem komisařů, a která je tudíž součástí inovační strategie Komise.
Pokud jde o Světovou obchodní organizaci, samozřejmě budeme dále pracovat na tom, abychom tuto záležitost vyřešili diplomaticky. Cesta do Latinské Ameriky představuje další konkrétní opatření, nikoli jen další oznámení, neboť návštěvy spojené s tak citlivými otázkami vyžadují pečlivou přípravu, které pak musejí přinést hmatatelné výsledky. Samozřejmě budu informovat Parlament o tom, co jsme udělali.
Co se týče jistých lokalit v Evropě, kde je možné prověřit, zda se suroviny nenacházejí v podloží - mám na mysli Grónsko, Barentsovo moře a další místa v severní Evropě -, musíme zjistit, zda je těžba možná a zda je hospodářsky životaschopná. Jsme však připraveni podpořit jakékoli iniciativy zaměřené na provádění případného průzkumu.
Příští týden se v budově Evropského parlamentu v Bruselu povede politická debata, která ale bude zahrnovat i technické aspekty. Bude se zaměřovat na možnosti v Barentsově moři a já se jí zúčastním, abych s některými švédskými ministry a některými odborníky projednal, zda jsou tyto možnosti hospodářsky životaschopné, či nikoli a zda jsou reálné z hlediska životního prostředí - což je další hledisko, z něhož se musíme podívat, zda je správné a vhodné provádět průzkum.
Pokud jde o WTO, jsem zodpovědný za průmyslovou část otázky surovin. Komisař De Gucht nese odpovědnost za obchodní část. Velmi jasně se vyjádřil, že hodlá bránit zájmy EU. Ano, a koho by to zajímalo, včetně pana Casparyho, který, jestli se nemýlím, položil tuto otázku - pokud si přeje, pošlu mu to do zítřejšího rána - bod 5.2 sdělení o surovinách zmiňuje možná antidumpingová a jiná obchodní opatření.
Pokud však jde o kroky ve Světové obchodní organizaci, za které je zodpovědný komisař De Gucht - jak jsem uvedl během svého projevu -, řízení jsme zahájili spolu s Mexikem a Spojenými státy ohledně devíti surovin, mezi něž nepatří prvky vzácných zemin. Šetření je již v pokročilé fázi. Závěry proto budou klíčové, neboť naznačí, jaké kroky by měla Komise ve věci prvků vzácných zemin následně podniknout. Podrobně tuto situaci hodnotíme, abychom nalezli nejvhodnější nástroje pro tuto oblast.
Co se však týče recyklace prvků vzácných zemin a otázky, kterou položil během svého projevu pan Rinaldi, mohu odpovědět tak, že vysvětlím opatření týkající se recyklace, které my jakožto Evropská komise hodláme přijmout. Současné právní předpisy nyní pokrývají 40 % odpadu vytvořeného v EU.
Komise navrhla významně rozšířit návrh komisaře Potočnika, což není můj návrh, ohledně cílů pro recyklaci elektrického a elektronického odpadu obsahujícího prvky vzácných zemin. Plánují se i jiná opatření, která mají zlepšit nakládání s výrobky a usnadnit jejich recyklaci po konci jejich životnosti. Návrhy jsou již sepsány a komisař Potočnik hodlá pokračovat v práci tímto směrem.
V průmyslové politice, která souvisí s prvky vzácných zemin a surovinami, chci pokročit dále a nechci dávat žádné sliby, protože není mým zvykem je dávat - mým zvykem je plnit své závazky, a to zejména ty, které činím před Parlamentem, tak jako je plním od doby, co jsem dostal důvěru od výborů, kterým jsem se představil. Chci pokračovat a splnit všechny své závazky, které jsem přijal, bez toho, abych vydával oznámení, nýbrž tím, že se budu snažit přicházet s konkrétními odpověďmi na potřeby evropských společností a občanů, a to i v této citlivé otázce průmyslových dodávek.
President
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 149)
Elisabetta Gardini
Vzácné zeminy jsou klíčovým prvkem evropského hospodářství. Na základě sdělení Evropské komise o iniciativě v oblasti surovin musíme usilovat o to, aby se rychle formulovala ambiciózní společná strategie pro toto odvětví. Skutečně musíme zabránit tomu, aby se Evropa stala zcela závislou na současném monopolu Číny, která dnes produkuje 97 % těchto kovů, jež jsou nepostradatelné pro odvětví využívající vyspělé technologie. Je proto nezbytné nejen přehodnotit těžební potenciál v Evropě, nýbrž i získávat tyto cenné prvky účinnější recyklací odpadu. V souvislosti s tím musí Evropská unie bezodkladně investovat více prostředků do technologického výzkumu, který by byl zaměřen zejména na jednodušší a hospodárnější způsob získávání vzácných zemin z elektronického odpadu. Je třeba si uvědomit, že například z tuny mobilních telefonů je možné získat až 350 gramů zlata, jsou-li správně recyklovány. Cesta k zajištění udržitelných dodávek těchto prvků je stále dlouhá a nebude se moci rozvinout bez větší spolupráce se zeměmi, které jsou bohaté na zdroje, pomocí strategických partnerství a soustavných vztahů. Na závěr bych si přála, aby byla přijata opatření k boji proti růstu cen těchto látek, které jsou strategicky významné pro evropský průmysl.
Jarosław Leszek Wałęsa
V poslední době jsme si začali čím dál více uvědomovat skutečnost, že prvky vzácných zemin mají rozhodující význam pro technické aplikace a zásadní význam pro vývoj technologií příznivých k životnímu prostředí, jako jsou například větrné turbíny, hybridní vozidla, atd. Je třeba poznamenat, že jejich těžba je mimořádně složitá. Průmysl EU je zcela závislý na dovozu prvků vzácných zemin z Číny, která má v této oblasti prakticky monopol, neboť ovládá 97 % celosvětové produkce. Čína má 36 % potvrzených celosvětových zásob prvků vzácných zemin a 59 % odhadovaných celkových zásob a současně usiluje o uzavření dvoustranných dohod s cílem zajistit si známé zásoby po celém světě. Průmysl EU nemá přístup k prvkům vzácných zemin v surovém stavu, ani k průmyslovým a vědeckým poznatkům o jejich zpracování. Ba co víc, zatímco celosvětová poptávka po prvcích vzácných zemin neustále roste, Čína oznámila drastická vývozní omezení, jak názorně popsala skupina japonských odborníků ve své velmi zajímavé prezentaci při příležitosti návštěvy Evropského parlamentu v únoru 2011. V souvislosti s nepopiratelnou potřebou těžby prvků vzácných zemin průmyslem členských států EU a potřebou jejího výzkumu vyzývám k dialogu s Čínskou lidovou republikou o zvýšení dovozu těchto surovin a k tomu, aby se naše úsilí soustředilo na hledání alternativních zdrojů pro jejich těžbu.
