Zvýšení cen potravin, ochrana spotřebitele (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o
otázce k ústnímu zodpovězení - B6-0321/2007) týkající se zvýšení cen potravin a ochrany spotřebitele, kterou položil Joseph Daul, Lutz Goepel a Neil Parish jménem skupiny PPE-DE na Komisi,
otázce k ústnímu zodpovězení - B6-0377/2007) týkající se zvýšení cen potravin a ochrany spotřebitele, kterou položil Luis Manuel Capoulas Santos jménem skupiny PSE na Komisi,
otázce k ústnímu zodpovězení - B6-0378/2007) týkající se zvýšení cen potravin a ochrany spotřebitele, kterou položil Sergio Berlato, Janusz Wojciechowski, Gintaras Didžiokas a Liam Aylward jménem skupiny UEN na Komisi,
Neil Parish  
autor. - Vážený pane předsedající, mám velkou radost z toho, že mohu dnes večer vystoupit a promluvit, protože v současnosti jsme v situaci, kdy se bezpečnost potravin stala skutečným problémem. Dvacet pět let byl v Evropě nadbytek potravin. Ve skutečnosti přijímáme v oblasti zemědělství, společné zemědělské politiky mnoho rozhodnutí, abychom omezili výrobu s cílem zachovat ceny, snížit využívání vývozních dotací a vyvážet výrobky na světové trhy.
Nyní jsme v situaci, která je úplně jiná: v tomto roce se ceny obilnin zvýšily trojnásobně; živočišná výroba má obrovský problém, protože jejich náklady na krmivo vzrostly přibližně o 50 % nebo 60 %. Tato situace v nás vyvolává mimořádné obavy. Pan Daul, pan Goepel a já jsme předložili tuto otázku k ústnímu zodpovězení a jsme rádi, že paní komisařka Fischer Boelová je dnes večer přítomna, protože se domníváme, že již nyní musíme využít každou možnost, abychom dovezli dodatečné množství krmiva do Evropské unie.
Budeme muset čelit skutečnosti, že existují některá krmiva vyrobená z geneticky modifikované kukuřice a sóji, které v současnosti není možno dovézt do Evropské unie, protože nemají povolení. Jsem přesvědčen, že musíme tuto možnost zvážit a musíme vytvořit systém, jehož prostřednictvím budeme moci udělit těmto výrobkům povolení. Za předpokladu, že budou bezpečné, měli bychom je dovézt jako krmivo pro drůbež a zejména vepřový dobytek, jakož i pro hovězí dobytek a dojnice, protože potřebujeme zachovat vysokou konkurenceschopnost našeho průmyslu.
Kromě toho musíme zvážit situaci supermarketů. Nezapomínejme, že se neobáváme jen o ceny, které zemědělci dostávají za své zboží, ale zajímáme se i o to, jakou cenu musí zaplatit spotřebitel. Jsme svědky toho, že například ze suroviny, jakou je pšenice, se ve skutečnosti vyrábí pouze 10 % bochníku chleba, a i přesto cena bochníku závratně roste, protože supermarkety tvrdí, že za pšenici musí platit mnohem vyšší cenu. Musíme proto vyvinout tlak na supermarkety, abychom zabezpečili, že spotřebitelé platí správnou cenu.
Je úžasné, že evropské zemědělství tím získává velmi silné postavení, aby se vyrovnalo skvělému novému světu, protože budeme potřebovat potravinářskou výrobu, zemědělce a venkov. Všechny uvedené oblasti fungují velmi dobře.
Ale jak tvrdím, nyní musíme vytvořit rovnováhu mezi odvětvím obilnin a živočišnou výrobou. Proto jsme předložili tuto otázku. Rádi bychom si vyslechli názor paní komisařky Fischer Boelové.
Luis Manuel Capoulas Santos  
autor. - (PT) Vážený pane předsedající, vážená paní komisařko, rád vás znovu vidím na půdě Parlamentu. Jak víte, před několika měsíci jsme byli překvapeni situací na trhu některých zemědělských výrobků, kterou jsme nedlouho předtím považovali za nemyslitelnou. Vznikl nesmírný tlak na dodávky s důsledky, které pozorujeme.
Tento tlak postupně způsobil závažný zmatek v odvětví chovu hospodářských zvířat, předvídatelné důsledky v růstu spotřebitelských cen, a nezapomínejme na varování organizace FAO o důsledcích pro potraviny v mnoha oblastech světa, které by mohly vyplynout z této situace. Nezapomínejme, že zatímco v Evropě utratíme 10 až 20 % příjmů domácností za potraviny, jsou společnosti, v nichž tato položka představuje 90 % příjmů a více. Není složité si představit, co by růst cen znamenal pro tyto rozsáhlé populace, které jsou už i tak ve velké míře znevýhodněny.
Proto musíme okamžitě jednat a jsem velmi rád, že Komise jednala pohotově a správným způsobem tím, že přijala některá zmírňující opatření a zrušila závazky na rok 2008 v souvislosti s vynětím půdy z produkce. Je škoda, že jsme nevykonali více. Mohla být pravděpodobně přijata i jiná opatření bez dodatečných nákladů pro rozpočet Společenství, jako například podpora autorizace plateb pomoci pro některé chovatele hospodářských zvířat, na kterou mají nárok, a kteří jsou samozřejmě dvojnásobně poškozeni nejen rostoucími cenami, ale i tím, že se musí vypořádat s chorobami hospodářských zvířat, jakou je "katarální horečka". Domnívám se tedy, že tentokrát jsme mohli vykonat trochu více.
Nejvíce ze všeho však musíme důkladněji posuzovat a analyzovat situaci, abychom mohli rychle stanovit opatření, která je z krátkodobého hlediska možno přijmout v blízké budoucnosti. Přirozeně, že důvěřujeme vnímavosti paní komisařky a Komise v tom, že navážou na naše obavy.
Sergio Berlato
autor. - (IT) Vážený pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, v celé Evropě pozorujeme paušální zvyšování cen potravin. Vykonané průzkumy trhu ukazují, že evropští spotřebitelé radikálně mění své stravovací návyky. Jsou nuceni změnit kvalitu a druh výrobků, které kupují, v důsledku přehnaně vysokých cen.
Toto zvyšování je možno přisoudit nadměrnému počtu přechodných fází, kterými musí výrobky projít na cestě od výrobce ke spotřebiteli, a nepřiměřenému zvyšování, které uplatňují hlavní řetězce supermarketů. Jedna věc je však jistá: nemůžeme a nesmíme obviňovat naše zemědělce, kteří jsou hlavními oběťmi této znepokojující situace.
Vážený pane předsedající a paní komisařko, domníváme se, že nyní více než kdykoli předtím musíme chránit evropský zemědělský model s cílem bránit vnitrostátní zemědělské trhy před fluktuací mezinárodních cen a vytvořit základ pro ochranu výrobních modelů a využívání území, která jsou tak příznačná pro evropské zemědělství. Vítáme nedávné rozhodnutí Rady o ratifikaci návrhu zrušení závazků v souvislosti s vynětím půdy z produkce na rok 2008.
Tímto však nevynakládáme dostatečné úsilí na to, abychom mohli být spokojeni se znepokojující situací v souvislosti se zásobami pšenice a rostoucí cenou obilnin na světových trzích. Potřebujeme spolupracovat s různými organizacemi společného trhu a správně využít tyto mechanismy pro opětovné dosažení rovnováhy trhu, která by pomohla uvolnit ceny potravin alespoň na vnitřním trhu. V poslední otázce jsme požádali Komisi, aby navrhla okamžité zvýšení kvót na mléko nejméně o 2-3 % s cílem ustálit cenu tohoto zboží široké spotřeby.
V současné složitém hospodářském klimatu má Evropská unie a členské státy povinnost pomáhat spotřebitelům zachovat jejich kupní sílu v oblasti potravin a zároveň ochraňovat právo našich zemědělců na zisk.
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Vážený pane předsedající, vzpomínám si na staré japonské prokletí: "Ať žiješ v zajímavé době" a domnívám se, že to je přesně to, co prožíváme my. Jak to už uvedli řečníci, v posledních šesti až osmi měsících jsme viděli raketový vzestup cen nezpracovaných surovin v odvětví zemědělství. Musím však říci, že z historického hlediska ke zvyšování dochází z nízké úrovně. Domnívám se, že je důležité, abychom si to všichni uvědomili. Tento nárůst cen se odrazí ve spotřebitelských cenách, ale v nižší míře. Pokud mohu uvést příklad chleba, základní komodity, použiji německý příklad. Pokud si vezmete cenu chleba v supermarketu nebo v obchodě v Německu, pouze 4 % ceny se vztahují k ceně nákladů na pšenici.
Jak už bylo uvedeno, v mlékárenském odvětví se očekává několik různých opatření. V 11 členských státech byly 1. dubna 2006 a 1. dubna 2007 zvýšeny kvóty na mléko o 0,5 %. Osm nových členských států dostalo 1. dubna 2006 rezervu na restrukturalizaci v rozpětí od 2 % do 5 % výše jejich vnitrostátní kvóty. V následujícím roce, 1. dubna 2008, dostane 11 členských států ke zvýšené kvótě dalších 0,5 %.
Kromě toho byla podpůrná pomoc výrazně snížena a v současnosti vůbec neexistují vývozní náhrady a pomoc při prodeji, tyto možnosti se vůbec nevyužívají. Komise přijme koncem tohoto roku zprávu o vyhlídkách trhu v mlékárenském odvětví a poskytne nám tím základ pro další diskuse o potřebě opětovného zvyšování kvóty. Už jsem tu navíc měla příležitost jasně naznačit zánik systému kvót na mléko do 31. března 2015. Stejně jsem uvedla, že systém kvót je potřeba rušit od nynějška až do roku 2015 postupně. Další z uvedených možností je zvýšit v tomto období systém kvót a budeme mít příležitost diskutovat o tom při kontrole stavu v následujícím roce.
V odvětví obilnin jsou důvody zvýšení cen různé. Abychom se vyhnuli nedorozuměním, měla bych uvést, že prudké zvyšování cen není způsobeno biopalivy. V současnosti v Evropě využíváme méně než 2 % produkce obilnin na výrobu etanolu. Důvody jsou však jiné: nepříznivé povětrnostní podmínky v Austrálii, sucho v jižní Evropě, záplavy v severní části Evropy, rostoucí poptávka Indie a Číny a omezený vývoz Ruska a Ukrajiny. Dále samozřejmě dochází k "efektu sněhové koule" díky velmi silnému důrazu na etanol ze strany Spojených států amerických, což do určité míry ovlivňuje ceny kukuřice.
Jak už bylo uvedeno, Komise reagovala: množství půdy vyňaté z produkce je pro následující hospodářský rok na nulové úrovni, takže na podzim tohoto roku a na jaře následujícího roku se bude sít. Otázka, zda pokračovat v tom, že se půda z produkce nebude vyjímat, bude předmětem diskuse při následující kontrole stavu. Očekáváme, že nevyjmutí půdy z produkce by mohlo přispět k vytvoření 10, 12 až 15 milionů tun zásob v závislosti na klimatických podmínkách. Kromě toho předložím kolegiu komisařů návrh Radě na pozastavení dovozních cel na obilniny pro následující tržní rok. Domnívám se, že tyto iniciativy nám pomohou oslabit tlak na odvětví chovu hospodářských zvířat a spotřebitelské ceny.
Odvětví vepřového masa trápí jiné problémy. Masa je dostatečné množství, v odvětví tedy dochází k nerovnováze vstupu a výstupu, a proto se řídící výbor minulý čtvrtek rozhodl vytvořit možnost soukromého uskladnění, které, doufám, v odvětví vepřového masa pomůže odstranit potíže. Existují jiné možnosti, ale domnívám se, že bychom se měli pokusit najít správnou rovnováhu, protože máme-li pouze prodlužovat bolest, nezískáme vůbec nic.
Jsem tedy přesvědčena, že jsme reagovali, a mám příležitost poděkovat Parlamentu za jeho rychlou reakci, abychom mohli vyslat odvětví zemědělství jasný a okamžitý signál týkající se půdy vyjmuté z produkce. Vzhledem k tomu, že můj čas uplynul, v závěrečných poznámkách bych se ráda vrátila k otázce geneticky modifikovaných organismů.
Mairead McGuinness
jménem skupiny PPE-DE. - Vážený pane předsedající, ráda bych se podělila o svůj čas s paní komisařkou, protože mě zajímají její stanoviska ke geneticky modifikovaným organismům, ale budu přítomna po celou rozpravu.
V této sněmovně to neodeznělo poprvé a myslím, že konec období relativně levných potravin je trpkou skutečností. Rovněž si myslím, že tento průběh nepředpokládali v Komisi a ani na celosvětové úrovni.
Paní komisařka uvedla některé důvody současné nerovnováhy v poptávce a nabídce a já s ní souhlasím. Počasí, změna klimatu, poptávka rozvojových zemí a samozřejmě biopaliva působí celosvětově. Paní komisařka to potvrdila. Je však důležité si uvědomit, a v této sněmovně to už uvedli kolegové přede mnou, co váš předchůdce, pan Fischler, vyhlásil při reformě SZP v roce 2003. Slíbil farmářům lepší tržní ceny. V současnosti jsme svědkem následků těchto reforem. Začínáme je zpochybňovat pro jejich vliv na spotřebitelské ceny.
K pozitivnímu vývoji došlo v oblasti mléka a obilnin. Vývoj však nebyl stejně pozitivní v odvětví chovu hospodářských zvířat, pokud jde o výrobce hovězího, jehněčího, kuřecího a vepřového masa, o kterém už paní komisařka hovořila.
V současnosti se ptáme na nestabilitu a na to, zda je tato nestabilita v poptávce a nabídce správná. Nedávno mi významná potravinářská společnost sdělila, že zákazníci supermarketů nemají informace o ekonomické stránce výroby potravin, protože nemají o tuto otázku zájem. Začínají si toho však všímat, a to je dobrá zpráva. Musíme však monitorovat sílu supermarketů a dohlížet na to, zda zohledňují zvyšování cen, které účtují výrobcům potravin. Ráda bych v této souvislosti vyzvala Komisi, pravděpodobně paní komisařku pro hospodářskou soutěž, aby věnovala této otázce důslednou pozornost. Komise tento přístup v minulosti odmítla.
Pokud jde o geneticky modifikované organismy, to je důležitá otázka. Problém souvisí s rozdílnými postupy schvalování v Evropské unii a ve Spojených státech amerických. Tuto otázku potřebujeme přezkoumat. Dříve, než vyjádřím svá stanoviska, očekávám komentář paní komisařky ke geneticky modifikovaným organismům.
Na závěr nemůžeme přehlížet vliv nejistoty na rozvojový svět, zejména v souvislosti s trhem s obilím, kde země, které si nemohou dovolit platit více za potraviny, jsou svědky obrovského nárůstu svých výdajů na ně. V této sněmovně si to musíme uvědomit a zohlednit to v našich politikách.
Bernadette Bourzai
jménem skupiny PSE. - (FR) Vážený pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, v úterý 16. října u příležitosti Světového dne potravin, chtěla Organizace pro výživu a zemědělství zvýšit informovanost veřejnosti o podvýživě, kterou v současnosti trpí 854 milionů lidí na celém světě. Při této příležitosti byla zdůrazněna rostoucí cena nezpracovaných zemědělských surovin, zejména její následky pro spotřebitele v rozvojových zemích, o čemž obšírně hovořili moji kolegové poslanci, ale i její vliv na populace chudých zemí, které dovážejí obilniny. Zatímco v rozvinutých zemích utratíme 10 až 20 % svého rozpočtu na domácnost na potraviny, v nejméně rozvinutých zemích tento číselný údaj představuje 60 až 80 % rozpočtu a nárůst cen obilnin na úrovni 20 % má drastické důsledky. Tuto situaci zhoršuje skutečnost, že některé země závisí ve velké míře na dovozu a jsou zasaženy fluktuací měny, změnami klimatu a nárůstem dopravních nákladů.
Paní komisařko, částečně jste odpověděla, ale doufám, že budou přijata další opatření. Jaké opatření zamýšlíte přijmout v krátkodobém a střednědobém výhledu v případě kontroly stavu SZP s cílem vyřešit tuto složitou situaci na severu a složitější situaci na jihu a s cílem přispět ke globální rovnováze cen potravin?
Niels Busk
jménem skupiny ALDE. - (DA) Vážený pane předsedající, paní komisařko, je důležité, abychom se v současnosti soustředili na velmi zajímavou situaci, které jsme momentálně svědky v souvislosti s velmi výrazným zvyšováním cen několika nezpracovaných zemědělských surovin. Zároveň víme, že v oblastech, v kterých se ještě zvýšení neprojevilo, konkrétně v odvětví vepřového masa, přivodí velmi nákladnou zimu, pokud jde o ceny potravin. Uvědomujeme si skryté příčiny: nízká podzimní úroda, prázdné sklady kukuřice atd. Nebudu se tomu podrobně věnovat.
Domnívám se, že vzhledem k současné situaci bychom měli více diskutovat. Především bychom neměli pociťovat obavy ze současného růstu cen. Už příliš dlouho je litr mléka levnější než litr kokakoly a litr vody. Není úplně rozumné připustit, že potraviny by neměly stát tolik, kolik ve skutečnosti stát mají, vzhledem k dlouhé době potřebné na výrobu a mnoha pracovním hodinám stojícím za výrobky, zejména v odvětví mléka. Je stejně jasné, že v současnosti nastala v Evropě příležitost zvýšit výrobu potravin. Trh to od nás v podstatě žádá. Komise ukázala správnou iniciativu tím, že z produkce nevyňala půdu, a samozřejmě stále máme příležitost velmi rychle zvýšit výrobu zejména v odvětví mléka.
Měli bychom pokračovat v reformě společné zemědělské politiky z roku 2003 tím, že budeme snižovat podporu. Měli bychom vážně diskutovat o dalších přesunech zemědělské pomoci směrem k politice rozvoje venkova. V současnosti máme příležitost nastartovat v EU dynamickou zemědělskou výrobu. To znamená, že farmářům můžeme poskytnout větší svobodu než momentálně mají, aby využili současnou vysokou poptávku. Přirozeně se, jak je zvykem, postaráme rovněž o farmáře v horských oblastech a méně úrodných regionech. To je všechno, co potřebujeme udělat! Nesmíme se však obávat nárůstu cen, ale místo toho porozumět a aktivně využít situaci, v které se nacházíme.
Janusz Wojciechowski
Vážený pane předsedající, v posledním období jsme v Evropské unii viděli značný nárůst cen základních potravin, zejména v nových členských státech. Například v Polsku se za poslední dva roky zvýšila cena chleba o 15 %, cena jablek o 83 % a cena brambor o 33 %, zatímco cena mléka se téměř zdvojnásobila. Podobný trend je v některých starých členských státech, v Itálii a Irsku. Z nových členských států byla svědkem zdvojnásobení ceny obilnin, mléka, ovoce a zeleniny i Litva.
Na druhé straně je politika EU založená na omezení objemu zemědělské výroby a tato politika se stále více zdá být v rozporu s potřebami spotřebitele. Všechny takzvané reformy společné zemědělské politiky jsou založené na omezení výroby v rámci Evropské unie.
Reforma trhu s cukrem je silným omezením výroby cukru v Evropské unii, z 18 milionů tun na 12 milionů tun. Reforma trhu s vínem rovněž zahrnuje omezení výroby.
Ostatní reformy jsou rovněž zaměřeny na nižší výrobu v Evropské unii. Na druhé straně jsme zaznamenali důležitý signál. Spotřebitelé v Evropě žádají více potravin a to je důležitý signál, že je třeba přezkoumat celkový cíl společné zemědělské politiky. Musíme se sami sebe zeptat, zda způsob omezení výroby a stanovení výrobních kvót je v podstatě správný, kromě jiného z hlediska zájmů spotřebitele, neboť se to týká hlavně jich.
Jedná se o Evropu, která poskytuje tolik potravin, kolik její obyvatelé vyžadují. Existuje mnoho signálů, poukazujících na potřebu přezkumu zemědělské politiky, kterou uskutečňujeme. Velice vám děkuji.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pane předsedající, paní komisařko, tato diskuse se nám vymkla z rukou. Bavíme se o klesajících cenách, nejnižších možných cenách, rekordních minimech už celé roky. Všichni řečníci nyní naříkají nad skutečností rostoucích cen, když konečně jednou stoupají, a vyzývají k opatření na pozastavení růstu cen.
Měli bychom být šťastní, že trh funguje, s vaší pomocí. S pomocí vašich předchůdců, ale i díky požadavkům Evropského parlamentu se skoncovalo s několikamiliardovou intervencí a stabilizací cen. Vyvolal se tlak, který zničil tržní ceny na světovém trhu a způsobil potíže zemím třetího světa. Konečně byl vliv těchto okolností omezen a my se přibližujeme trhu, vstupujeme do stavu, který je zhoršován využíváním kukuřice na výrobu paliv.
Existuje mnoho dalších důvodů současné mimořádné poptávky na trhu. Trh reaguje, ceny stoupají a nyní my v Evropském parlamentu, jako zástupci farmářů, žádáme o jejich opětovné snížení. Po svých 20 až 25 letech v Parlamentu jsem se nikdy nezúčastnil ničeho tak komického. Proto jsem tleskal panu Buskovi. Z této situace bychom měli mít radost. Samozřejmě, že bychom měli dbát o ty, kteří si nemohou dovolit kupovat potravu za běžné ceny.
Musíme hledat důvody v nespravedlivých mzdách a zavádějících sociálních politikách v každé zemi, ale nemůžeme přijímat opatření k tomu, abychom vložili potraviny do úst chudých na úkor farmářů, z nichž statisíce zanechali v posledních letech farmaření. Taková diskuse je úplně nesprávná!
Jsem rád, že tu dnes můžeme diskutovat o situaci, a že máme trh, na kterém ceny konečně rostou.
Vincenzo Aita
Vážený pane předsedající, dámy a pánové, myslím, že je důležité zahájit tuto diskusi, třebaže částečně z důvodu toho, co nám řekla paní komisařka, ještě nechápeme problém v celém jeho rozsahu.
Rád bych paní komisařce připomenul, že před několika měsíci jsme žádali o moratorium na diskusi o pozměňujících a doplňujících návrzích k SOT s ovocem a zeleninou s cílem zastavit a zvážit průběh situace, a to, co se děje v současnosti s vínem, na základě několika bodů, které bych nyní rád nastolil.
První bod: bavíme se o žních, které skončily neúspěchem pro klimatické události, ale neuvádíme skutečnost, že s tímto problémem se budeme setkávat léta, protože ke změně klimatu dochází v Evropě a na celém světě. Skutečnost číslo jedna!
Druhý bod: v porovnání s rokem 1950, kdy nás bylo 2,5 miliardy a každému na planetě připadala polovina hektaru půdy, dosáhne světová populace do roku 2020 počet 7,5 miliardy (podle údajů OSN) přibližně s 0,2 hektaru půdy na obdělávání na obyvatele.
Rozumím důvodům tvrzení pana Baringdorfa o tom, že je to důležitý problém, ale nemyslím si, že růst, kterého jsme v současnosti svědky, znamená výhodu pro výrobce. Pokud si povšimneme rozdílu mezi cenou výrobku a cenou, kterou platí spotřebitelé, vidíme, že spotřebitelé a výrobci platí za velmi dlouhý dodavatelský řetězec. Je to však částečně z důvodu politik vytvořených na půdě Evropského parlamentu. Domnívám se tedy, že paní komisařka by měla důkladně přezkoumat opatření, které se chystáme přijmout.
Samozřejmě, že bylo důležité vrátit neobdělávanou půdu zpět do procesu pěstování, i když dnes nejvíce potřebujeme důkladnou diskusi. Když bylo vytvořeno Evropské společenství, bylo přijato opatření s cílem splnit potravinové požadavky obyvatel Evropy. Dnes bychom měli přijmout stejnou politiku. Už si více nemůžeme dovolit nechat půdu neobdělanou v rámci politiky takzvaného oddělení, protože to vede ke ztrátě výroby a naše otázky nemají význam. Musíme se proto připravit na důkladnou diskusi o tom, zda politiky několika posledních let odpovídaly na otázku spotřebitele a výrobců, nebo naopak, zda způsobily problémy oběma stranám.
Jim Allister
Vážený pane předsedající, chci se soustředit na situaci v tomto rozsáhlém odvětví. Nebudu využívat čas na podrobný popis zoufalé situace, v níž se mnoho výrobců v tomto odvětví nachází. Raději se chci zaměřit na kroky, které by paní komisařka měla podle mého názoru vykonat s cílem pomoci. Uvedu čtyři nebo pět bodů.
Zaprvé se domnívám, že paní komisařka by si měla uvědomit, že měkká opatření, jako podpora trhu, nebudou dostatečná. Zadruhé by se více než dosud měla postavit dlouhodobému působení na dostupnost obilnin a na ceny nekontrolovatelného obratu na výrobu biopaliv ve Spojených státech amerických. Jejich velmi agresivní cíle v podstatě v plné míře využívají dovozy, které v této souvislosti potřebujeme.
Zatřetí, zásoby zrna v intervenčních skladech jsou velmi nízké a jejich podíl v porovnání s poptávkou je přímo znepokojující. Proto je okamžitě potřeba přijmout opatření na vyřešení této rovnováhy. Začtvrté se domnívám, že paní komisařka musí být v boji za rychlejší schválení geneticky modifikovaných substitutů aktivnější. Promiňte, paní komisařko, ale jménem zemědělství se potřebujete vyrovnat zanícení komisařů Kyprianoua a Dimase v jejich boji proti schvalování geneticky modifikovaných organismů.
Zapáté a na závěr musíte stanovit dolní hranici na trhu pro naše rozsáhlé odvětví s vývozními náhradami okamžitě rozšířenými na maso a uzeniny. V této souvislosti si nejsem jist, zda pomoc soukromému skladování bude z dlouhodobého hlediska správným řešením.
Struan Stevenson
Vážený pane předsedající, nejdříve mi dovolte ujistit pana Graefa zu Baringdorfa, že jsem rád, pokud ceny pro naše farmáře konečně stoupají, pokud z tohoto stavu mají prospěch farmáři, nikoli řetězce supermarketů. Nízký počet řetězců supermarketů, které dominují v maloobchodním odvětví v Evropě, měl až dosud prospěch na úkor našich farmářů a výrobců.
V mém volebním obvodu ve Skotsku výrobci mléčných výrobků dlouho dostávali 0,17 GBP za litr mléka, což je cena nižší než náklady na výrobu, zatímco na pultech supermarketů se mléko prodávalo za více než 0,50 GBP. Tato situace vedla mnoho chovatelů dobytka v mém volebním obvodu k ukončení činnosti v této oblasti.
V současnosti vidíme, že farmáři dostávají za pšenici cenu pouze o 10 % vyšší, zatímco cena pšeničných výrobků v supermarketech se zvýšila o 40 %. Chci zdůraznit, že supermarkety využívají fluktuaci ceny k přivlastnění si vyšších zisků.
Je to hanba a úplně souhlasím s panem Parishem v tom, že bychom měli požádat Komisi, aby zahájila šetření cenové politiky řetězců supermarketů s cílem zabezpečit spravedlivou dohodu pro spotřebitele a výrobce.
María Isabel Salinas García
(ES) Vážený pane předsedající, je zřejmé, že růst cen, který spotřebitelé zažívají přímo ve svých nákupních košících, je důsledkem více faktorů, ale v mém projevu se budu věnovat pouze tvrzením pana Stevensona.
Domnívám se, že úloha zprostředkovatelů a velkých řetězců maloobchodních prodejců potravin je znepokojující. V mnoha případech reagují na spekulativní tendence, takže růst cen konečných výrobků je v percentuálním vyjádření vyšší než růst cen nezpracovaných surovin.
Situace je rovněž velmi znepokojivá pro výrobce, kteří jsou i vzhledem k obrovské kupní síle velkého maloobchodního odvětví povinni snižovat svoje prodejní ceny, aniž by byli schopni zohlednit růst cen nezpracovaných surovin nebo paliva.
Domnívám se proto a souhlasím s předcházejícím řečníkem, že je důležité, aby Komise konala a přijímala opatření. Zároveň chci poděkovat paní komisařce za to, že přišla. Opatření by se měla týkat šetření a přijímání nevyhnutelných opatření s cílem ukončit tyto postupy, které jsou nespravedlivé a v mnoha případech zneužívají situaci.
Myslím, že je načase přijmout usnesení, a že bychom měli být schopni přijmout opatření.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Vážený pane předsedající, mnoho řečníků přede mnou vyjádřilo spokojenost s růstem cen potravin, ale musíme se ptát, zda tuto cenu pozitivně pociťuje farmář. Mám vážné obavy, že nikoli. V současnosti mnoho malých farmářů přestává v souladu s politikou Komise a Evropské unie vykonávat svou činnost. Rovněž se však musíme sami sebe zeptat, jaký druh potravin farmáři dostávají? Dostávají hovězí maso z Brazílie, cukr z Jižní Ameriky, kuřata pochybné kvality z Asie. Na trh se tak dostávají levné potraviny, které nám "snižují" ceny, ale ve skutečnosti omezují výrobu v Evropě. Vyvstává tato otázka: budeme muset i nadále sklánět hlavy před průmyslovou lobby? Proč nemůžeme v konečném důsledku opět začít podporovat evropské farmáře? V době, kdy vznikl prostor na zvýšení této výroby a na zvýšení kvót na mléko a škrob, po kterém je například neustálá poptávka v Polsku a ostatních zemích východní Evropy.
Diamanto Manolakou
(EL) Vážený pane předsedající, problém s chlebem, mlékem, brambory a jinými potravinami, které jsou předmětem kolísání cen, které je v některých členských státech desetkrát vyšší než současná úroveň inflace, je velmi vážný, zejména pro skupiny s nízkým příjmem, vynakládající hlavní část rozpočtu na potraviny.
Tento problém nevznikl náhle. Víme, že potravinářský průmysl kontroluje několik podniků, které mají vysoké zisky na úkor výrobců a spotřebitelů. Spotřebitelské ceny jsou mnohokrát vyšší než ceny, které platí výrobci, z důvodu vysokého počtu zprostředkovatelů a tržního monopolu. Z uvedeného důvodu se v současnosti zvýšila poptávka po potravinách a krmivech pro zvířata. Obilniny a olej z řepky olejné se využívají při výrobě biopaliv nikoli z environmentálních důvodů, ale v rámci plánů na zisky nadnárodních ropných společností.
Ceny klesly a intervence EU s cílem pomoci pěstování obilnin se snížila, stejně došlo k povinnému vyjmutí půdy z produkce z důvodu SZP. Všechny tyto faktory spolu s povětrnostními podmínkami výrazně snížily zásoby a výrobu EU. Obchod a průmysl však tuto situaci využily na úkor farmářů a spotřebitele.
Proto ceny potravin a krmiva pro zvířata stouply. Tento nárůst zhoršil postavení pracujících, zvýšil počet podvyživených lidí a vedl k bankrotu malých a středně velkých farem s hospodářskými zvířaty. Řečtí farmáři s hospodářskými zvířaty jsou zoufalí, přijímají opatření s cílem žádat o výraznou pomoc, aby mohli přežít.
Rozhodnutí Rady ministrů z 26. září o zrušení povinného vyjmutí půdy z produkce, pozastavení cel na dovážené obilniny a ostatních opatřeních, která jste uvedla, paní komisařko, částečně pomůže v této situaci, ale problém nevyřeší. Rozhodnutím se navrhují poloviční opatření, která jsou sama o sobě nedostatečná. Je potřeba přijmout důkladná opatření s cílem zvýšit zásoby krmiva pro zvířata, zavést kontroly cen, zakročit proti kartelům a zabránit spekulacím.
Agnes Schierhuber
(DE) Vážený pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, jsem velmi ráda, že dnes probíhá tato rozprava s paní komisařkou. S růstem cen komodit lidé opět věnují více pozornosti zemědělství. Na jedné straně, jak to uvedla paní komisařka a někteří řečníci, je tento stav důsledkem poptávky třetích zemí a na druhé straně vyplývá z nízké úrody v tradičních zemědělských vývozních zemích jako Austrálie a Nový Zéland. Proto je důležité mobilizovat všechny zdroje, které v Evropě máme. Při své návštěvě Rumunska jsem vypočítala, že nejméně třetina obdělavatelné půdy se nevyužívá a nikdy se nevyužívala. Ve svých členských státech máme významné zdroje. Prvním krokem by určitě bylo nenechávat půdu nadále nevyužitou.
Jak již bylo uvedeno, jako farmářka jsem upřímně přesvědčená, že první prioritou by měla být výroba zdravých potravin, druhou prioritou by měla být výroba krmiva a třetí výroba energetických surovin. Ve skutečnosti se však domnívám, že mírný nárůst ceny ve prospěch našich farmářů nijak nezpůsobuje úpravu ceny, která by nahradila ztráty za poslední desetiletí. Jak mnoho řečníků uvedlo, my možná dostáváme o 10 % více v cenách základních surovin, ale maloobchodníci tuto cenu v některých případech zvyšují o 40 % až 50 %. Myslím například na máslo a nezdá se mi to spravedlivé.
Jednou z reakcí nás, farmářů, by bylo lépe se seskupit do výrobních družstev, uzavřít výrobní smlouvy s cílem dostat se do přímého kontaktu s monopolními maloobchodníky s potravinami.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Tato rozprava již zase jasně dokazuje různorodost názorů v tomto Parlamentu. Souhlasím s panem Stevensonem zejména v tom, že tento růst cen vyvolává velmi malý růst příjmů farmářů v porovnání s odvětvím obchodu, řetězci supermarketů a tržními spekulanty, kteří si přivlastňují lví podíl.
Dalším problémem je obrovský zisk producentů obilnin, zatímco producenti dobytka budou ve značné míře ztrátoví. Došlo k neudržitelné situaci: v rámci společné zemědělské politiky jsou některá odvětví zanedbávaná, jiná podporovaná, a tento růst cen způsobuje ještě větší zhoršování stavu zanedbávaných odvětví, zatímco prosperující odvětví ještě více zbohatnou.
Souhlasím s panem Graefem zu Baringdorfem v tom, že růst cen je vývoj správným směrem, ale ptám se, kdo na tento růst cen doplatí? Tyto protiklady stále narůstají a deformace společné zemědělské politiky se naneštěstí prohlubují a zhoršují. Musíme od základu přezkoumat společnou zemědělskou politiku, protože postupné intervence mají pouze kosmetický charakter. Společná zemědělská politika nemůže fungovat správně, pokud produkce dobytka, vína, zeleniny a ovoce, vepřového masa a drůbeže budou zanedbávanými odvětvími. Děkuji.
Esther Herranz García
(ES) Vážený pane předsedající, jak jsem se vyjádřila minulý měsíc při rozpravě v Parlamentu o zrušení vyjmutí půdy z produkce, která probíhala těsně před půlnocí, růst zemědělských cen by měl vést k důkladné diskusi o směřování společné zemědělské politiky.
Brzy dostaneme na stůl sdělení Evropské komise o "stavu kontroly" SZP. Obávám se však, že výkonní pracovníci nebudou v tomto sdělení dostatečně stateční, aby uznali, že za liberalizace trhů se rovněž platí, a že tuto cenu začínají v současnosti platit evropští farmáři a spotřebitelé.
Mnoho poslanců tohoto Parlamentu stále podporovalo odstranění opatření na řízení trhu a přispělo k vytvoření negativního obrazu, který si evropští spotřebitelé vybudovali v souvislosti s SZP.
Jak jsem uvedla na posledním plenárním zasedání, ráda bych se dozvěděla, jak vysvětlíme občanům, že téměř nemáme nástroje na kontrolu tohoto růstu zemědělských cen v Evropské unii.
Rovněž by bylo zajímavé zeptat se Evropské komise na odhad budoucích nákladů evropských občanů na tento růst cen potravin a na porovnání těchto nákladů s náklady každého občana na společnou zemědělskou politiku.
Kromě toho bych se opravdu ráda dozvěděla, zda občané budou mít v konečném důsledku v následujících letech prospěch z liberalizace trhů a drastických snížení přímé pomoci, kterými evropští farmáři tak trpí.
Uvedu statistické údaje, které pokládám za velmi důležité: před vytvořením SZP, v roce 1961, byly ceny nezpracovaných surovin na výrobu krmiva pro zvířata dvakrát vyšší než ceny, které farmáři platili o 20 let později. Společná zemědělská politika zaručovala dodávky nezpracovaných surovin za přijatelnou cenu a zároveň evropští spotřebitelé měli užitek ze spravedlivé ceny základní komodity.
V mé zemi, ve Španělsku, vnímáme růst cen takových základních potravin, jako je mléko. Domnívám se, že ministři hospodářství a financí evropských vlád by se měli v současnosti více věnovat důsledkům, které tento nárůst bude mít na inflaci v jejich zemích.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Vážený pane předsedající, paní komisařko, všichni přítomní, dnes večer si uvědomujeme všechny příčiny růstu cen obilnin a nezpracovaných surovin. I když jste nám poskytli některé kvalitní úvahy o příčinách, jsou další otázky, okolo kterých jste přecházeli po špičkách.
Vzhledem k tomu, že nám v listopadu předložíte své návrhy o "stavu kontroly" SZP, ráda bych vám nyní řekla svůj názor a vyjádřila naději, že v tomto "stavu kontroly" analyzujete to, zda je SZP v souladu s novými požadavky globálního trhu. Jsem totiž přesvědčená, že jednou z hlavních příčin omezení evropské produkce byl nedostatek předvídavosti odborníků Společenství.
Musíme přezkoumat současnou politiku mimořádně omezených zásob. Jak již bylo uvedeno, intervenční sklady Společenství by měly představovat bezpečnou síť na zabezpečení dodávek v období, jako je toto, ale dodávky se nekonají a sklady Společenství jsou prázdné.
Paní komisařko, velmi se obávám důsledků růstu cen krmiva pro zvířata na evropský chov dobytka, neboť současná situace velmi negativně ovlivňuje zejména malé a středně velké farmy.
James Nicholson
Vážený pane předsedající, je to velmi dobře načasovaná rozprava. Všichni víme, že ceny obilnin se dramaticky zvýšily, a známe důvody. Paní komisařko, je to opravdu tak, že potřebujeme dovozy obilnin a substitutů ze zemí mimo Evropskou unii, zejména ze Spojených států amerických, a jsme na nich závislí. V této souvislosti se obávám, že přijetí rozhodnutí o nových druzích obilnin, které se mají schválit, trvá příliš dlouho. Uvědomuji si, že to není nevyhnutelně chyba Komise. Je to chyba vnitrostátních vlád, protože ony se nemohou dohodnout. Budete muset přijmout rozhodnutí a já jsem přesvědčen, že ho přijmete co nejdříve.
Naléhal bych na rychlejší schválení nových druhů obilnin, o kterých se uvažuje. Vzhledem k tomu, že cenové vstupy rostou, náklady se nevyhnutelně přenesou na spotřebitele. Na tuto situaci se nikdo netěší, ale musíme se postavit tváří v tvář síle supermarketů.
Pana Graefa zu Baringdorfa znám přibližně 19 let, od svého příchodu do tohoto Parlamentu. Musím říci, že někdy pochopí situaci správně, jindy ne. Tentokrát se mýlí. Nenamítám nic vůči rostoucím cenám, pokud se cena odrazí na straně výrobce, zpracovatele a spotřebitele.
Musíme vyřešit nejen tuto otázku, ale i využití geneticky modifikovaných obilnin. Do Evropské unie dovážíme potraviny, aby naši spotřebitelé nakupovali v našich obchodech, a nemáme představu o způsobu jejich výroby. Tyto dovážené suroviny není možno vystopovat. Mohly být vyrobeny jakýmkoli způsobem. Tuto otázku musíme řešit. Velké množství masa z Brazílie, abychom jmenovali jednu zemi, o které jsme diskutovali, se určitě produkuje s využitím geneticky modifikovaných obilnin. Jak poznáme rozdíl?
Catherine Neris
- (FR) Vážený pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, ráda bych pogratulovala autorům tohoto usnesení a vyjádřila jim svou podporu.
Rostoucí cena obilnin, a tím i potravin, vyjadřuje obecně současnou závislost Evropy na nestálosti světových zemědělských trhů. Přijmout tuto situaci by znamenalo přijmout skutečnost, že spotřebitelé se stávají nástrojem stabilizace ve fázi korekce na těchto trzích. Přijmout tuto situaci by rovněž znamenalo popřít vliv velkých supermarketů, které 40 let přispívaly ke klesajícímu trendu cen pro farmáře, zatímco ceny potravin pro spotřebitele zůstaly stejné, nebo rostly.
Velké supermarkety by mohly a měly využít nadměrné marže na zmírňování rostoucích nákladů nezpracovaných zemědělských surovin v době krize, kterou v současnosti prožíváme. Je zřejmé, že to tak není. Velké supermarkety pokračují ve zneužívání svého dominantního postavení a Komise musí v současnosti naléhavě diskutovat o této otázce, aby se z evropských spotřebitelů nestali rukojmí nespravedlivého a nebezpečného systému.
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Vážený pane předsedající, pokusím se odpovědět na některé nastolené otázky.
Nejdříve chci vyjádřit souhlas s těmi, kteří pokládají současné fungování trhu a reforem, které přijímáme, za správné a velmi uspokojivé. Bylo to cílem celého našeho úsilí o reformu odvětví zemědělství, takže nyní mohou farmáři reagovat na trh. Z hlediska farmářů to je to, čeho chceme opravdu dosáhnout.
Je rovněž důležité si uvědomit, že růst cen není evropský, ale celosvětový jev, a proto je pro nás velmi složité přijmout určitá opatření.
Ráda bych reagovala na návrh zavést vývozní náhrady. Domnívám se, že by to mohlo vyslat nesprávný signál pro odvětví v souvislosti s pokračováním ve výrobě, a tím zvýšit jeho snahu až tak, že budeme svědky růstu cen. Týká se to zejména odvětví vepřového masa. Tlak na ceny bude existovat do té doby, dokud bude existovat nadprodukce v porovnání s poptávkou. Vidíme, že v případě prasat ceny klesají. Víme, že je to část cyklu a stejně víme, že na podzim vždy vznikne tlak na ceny vepřového masa.
Dovolte mi připomenout biopaliva, které v rámci povinných cílů předložených Komisí 10. ledna 2007 budou tvořit 10 % našeho odvětví přepravy paliv do roku 2020. Nikdy jsme neplánovali, že tato biopaliva budou vyráběna výlučně v Evropě. Budeme potřebovat dovoz. Je však velmi důležité začít s výrobou první generace a povzbudit tak naše výzkumné instituce, aby se pokusily najít zlatou střední cestu pro druhou generaci, která nebude vyráběná výlučně nebo hlavně z obilnin, ale ze slámy, odřezků dřeva a odpadu z jatek. Máme pro to potenciál a odhadujeme, že do roku 2020 bude 20 % až 30 % biopaliv pocházet z druhé generace. Možná bude situace lepší, pokud investujeme do výzkumu.
Pokud jde o geneticky modifikované organismy, mohu vás ubezpečit, že Komise si je vědoma problému asynchronní autorizace. Důsledky je možné vidět v nedávno uveřejněné zprávě generálního ředitelství pro zemědělství, kterou můžete najít na internetu a která obsahuje tři různé scénáře. Komise v současnosti zvažuje nejlepší řešení situace, aniž by jakkoli ustoupila z vysokých požadavků našeho posuzování rizika s ohledem na životní prostředí a lidské zdraví.
Důležité výsledky byly dosaženy při zkrácení procesu nebo časového horizontu, času potřebného na autorizaci geneticky modifikovaných organismů. Ráda bych uvedla pouze jeden příklad, nedávný závazek Evropského úřadu pro bezpečnost potravin uskutečňovat kontrolu úplnosti do šesti týdnů v porovnání s mnohem delším obdobím dříve. Očekávám rovněž, že silnější podpora ze strany členských států pomůže Komisi v dalším zkrácení časového horizontu procesu autorizace. Tato opatření byla přijata s cílem zvýšit podporu členských států v procesu autorizace.
Jsem pevně odhodlaná dosáhnout funkčního zavedení našich pravidel s cílem zabezpečit, aby nebylo přerušeno obchodování s krmivem pro zvířata a aby naši farmáři nepocítili zřejmé negativní důsledky. Jsem však rovněž odhodlaná zabezpečit nejvyšší úroveň bezpečnosti při umisťování geneticky modifikovaných výrobků na trh a, samozřejmě, naši obchodní partneři znají zvláštní pravidla, která máme v rámci Evropské unie.
Pouze před dvěma dny jsem se vrátila z Argentiny a Brazílie. Informovali mě, že budou moci dodat geneticky nemodifikované výrobky, zejména sóju a kukuřici, a ty druhy geneticky modifikovaných výrobků, které byly v Evropě schváleny. Upozornili však na to, že v tomto případě musíme brát na vědomí vyšší náklady. Pokud jsme připraveni zaplatit cenu, výrobky dodají, ale nesmíme zapomínat, že mají i jiné zákazníky. Jako velkého zákazníka uvedli Čínu.
Jsem si tedy poměrně jista, že se k této otázce vrátíme. Jsem si jista, že se k ní vrátíme už brzy.
Předsedající
Dostal jsem šest návrhů usnesení předložených podle čl. 108 odst. 5.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční ve čtvrtek, 25. října 2007.
