Statut evropské soukromé společnosti, právo společností (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je ústní otázka pana Giuseppa Garganiho jménem Výboru pro právní záležitosti pro Komisi o současném stavu v legislativních postupech týkajících se "statutu evropské soukromé společnosti" a "čtrnácté směrnice v oblasti práva společností" - B6-0137/0000).
Giuseppe Gargani
autor. - (IT) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, debata o této otázce je velmi důležitá jak z institucionálního, tak politického hlediska, vzhledem k jejímu značnému politickému a institucionálnímu významu.
Chtěl bych jasně říci, a za svá slova nesu plnou odpovědnost, že Evropská komise vážně pochybila, když nevyslyšela oficiální žádosti Evropského parlamentu a nepředložila návrhy právního předpisu o evropských soukromých společnostech a přemisťování sídel kapitálových společností.
Návrh na právní předpis o statutu společnosti byl oficiálně předložen v únoru 2007, na základě článku 192 Smlouvy, a to po důkladné diskusi a projednání s kvalifikovanými a uznávanými odborníky - a toto bych rád zdůraznil, proto prosím pana komisaře, aby poslouchal, protože toto je velmi důležitá ústní otázka, která musí být zodpovězena. Tito odborníci nám vysvětlili nezbytnost uvedeného předpisu a jeho význam pro podporu malých podniků, které usilují o efektivní podnikání na vnitřním trhu.
Povinností Komise bylo neprodleně provést posouzení dopadu a tím zahájit postup k přijetí legislativního návrhu. Komise navíc měla od prosince 2005 k dispozici studii proveditelnosti, ale neudělala nic, naopak si dala načas, a až v červenci zahájila konzultace o potřebě - opět pouze ve formě hypotetické diskuse - vytvoření evropské soukromé společnosti, jako kdyby Parlament z titulu voleného zástupce Unie nemohl legitimně opřít svou žádost o základní legislativní akt.
Nehodlám se zde podrobně zabývat evropskou legislativou, protože za chvíli bude o právních aspektech této otázky hovořit jeden z největších odborníků ve výboru a vedoucí představitel této oblasti Klaus Lehne. Chtěl bych upozornit, že bychom se měli tímto problémem zabývat hlouběji, a zároveň připomenout panu komisaři vztahy mezi orgány, na nichž musí být založena nezbytná spolupráce mezi Komisí a Parlamentem, a přimět ho tak k zamyšlení nad vším, co říkám.
Podle mého názoru jste se, pane komisaři, zachoval nezdvořile a urazil jste Parlament. Ignoroval jste žádosti Parlamentu přijaté na základě článku 192, a zejména meziinstitucionální dohodu o lepší právní úpravě, a mnohokrát jsme se přesvědčili o vaší nečinnosti - byl jsem předsedou příslušného výboru a jsem velmi dobře informován o všech otázkách, které dosud nebyly vyřešeny -, i když se Komise formálně zavázala, že žádosti nejen vezme v úvahu, ale rychle a náležitě na ně parlamentním výborům odpoví. To se ale vůbec nestalo!
Nedodržení těchto závazků vyvolává otázku o zodpovědnosti Komise vůči Evropskému parlamentu, kterou si troufám definovat jako zákonnou. Na konferenci o právu společností, kterou uspořádalo německé předsednictví, pan Lehne správně řekl, že Evropská komise by mohla být povolána před Soudní dvůr za neplnění svých povinností.
Jasně zde prohlašuji, že Parlament by měl být informován o tom, že Komise na svých internetových stránkách již potvrdila, že konzultace konané v letech 1997 a 2002 vyústily ve vysokou a specifickou poptávku ze strany hospodářských subjektů. Komise tedy ví, jak je tato otázka důležitá a je si vědoma své povinnosti a závazku odpovídat na žádosti Parlamentu.
Ale nejenže neschválila návrh právního předpisu, ale na Berlínské konferenci zašel pan komisař tak daleko, že prohlásil, že o potřebnosti návrhu je nutné dále jednat. To nás velmi zaskočilo, protože teď musíme přemýšlet o tom, zda má Evropský parlament stále ještě naději prokázat oprávněnost uvedeného návrhu právního předpisu.
Závěrem chci říci, že směrnice v této oblasti by jistě poskytla společnostem potřebný právní základ pro svobodu usazování a svobodu poskytování služeb. Očekáváme od pana komisaře podrobný návrh, a tím nemám na mysli jen vstřícný přístup vůči různým lobby z Anglie, Spojených států a Irska, ale návrh, který bude řešit nepříznivou situaci. Naším úkolem není sloužit zájmům jednotlivých zemí, pane komisaři, to jistě víte, ale zájmům Evropanů! Parlament není lobby a my skutečně a zřetelně trváme na našem požadavku a jeho naléhavosti!
Charlie McCreevy
člen Komise. - Pane předsedající, ústní otázka, kterou položil pan Gargani jménem Výboru pro právní záležitosti, mi dává příležitost informovat vás o aktuálním postoji Komise ke čtrnácté směrnici v oblasti práva společností a k evropské soukromé společnosti (EPC).
Jak víte, dne 20. července Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby zahájilo v rámci našeho přístupu k lepší právní úpravě veřejné konzultace o statutu EPC. Cílem těchto konzultací je shromáždit názory zúčastněných stran na potřebnost uvedeného statutu a jeho případný obsah.
Vím, že Evropský parlament by chtěl, aby Komise tento proces urychlila. My však potřebujeme dokončit všechny nezbytné přípravné práce. Jejich základní součástí je diskuse se zúčastněnými stranami o možných právních úpravách - tj. o jednotnějším, ale méně pružném statutu, nebo o statutu, který poskytuje uživatelům velkou svobodu, ale jehož důsledkem je mnohotvárnost struktur EPC v celé Evropské unii. Potřebujeme slyšet názory zúčastněných stran na to, která varianta je pro společnosti tou nejzajímavější. A to je podstata lepší právní úpravy.
Studie proveditelnosti z konce roku 2005 nabídla poněkud obecné posouzení aktuální situace, ale neposkytla jasnou odpověď, pokud jde o nejlepší politickou alternativu a případné prvky statutu EPC. Proto potřebujeme důkladnější analýzu. Uvedenou studii samozřejmě využijeme jako kvalitní podkladový materiál při naší práci. Využili jsme také zprávu Evropského parlamentu o statutu EPC a jeho doporučení k případnému obsahu uvedeného statutu.
Co se týče návrhu 14. směrnice o právu společností, přípravné práce dosud nedospěly k přesvědčivým závěrům. Na základě požadavků politiky lepší právní úpravy a jejího dopadu jsme povinni prokazovat jednoznačný hospodářský přínos každé iniciativy, dříve než přistoupíme k její realizaci. Zanedlouho bych měl být schopen podat určitější prohlášení k této otázce s ohledem na přidanou hodnotu uvedeného návrhu.
K předložení takového návrhu, který, upřímně řečeno, může být kontroverzní, potřebujeme ještě nějaký čas na rozmyšlenou. Nejde o to, že bych se bál být kontroverzní, to páni poslanci vědí, ale musím být přesvědčen, že potenciální přínosy příslušné iniciativy pro Evropskou unii si zasluhují být předloženy ve formě legislativního návrhu.
Nejde nám o průtahy, ale o řádné dokončení přípravných prací, bez něhož si nemůžeme být jisti, že předkládáme kvalitní práci. Během příštích dvou měsíců budu poslance informovat, jaký další postup v těchto důležitých otázkách zamýšlím.
Klaus-Heiner Lehne
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nejprve mi dovolte vyjádřit potěšení nad tím, že pan komisař McCreevy v odpovědi na tuto ústní otázku nezamítl návrhy Evropského parlamentu. Během uplynulých pěti let proběhlo již tolik slyšení a konzultací o evropské soukromé společnosti, že nerozumím tomu, proč potřebujeme třetí, čtvrtou a pátou a snad i šestou a kdovíkolikátou ještě konzultaci. Tato záležitost je uzavřená. Náš výchozí návrh byl zařazen do akčního plánu Komise. Ten byl schválen v přepracovaném akčním plánu většinou zúčastněných stran. Slyšení v Parlamentu vyústila v jednoznačné poselství. Rozhodnutí Parlamentu nemohla být jasnější, a proto nepřijímám žádné další průtahy.
Odborníci se obecně shodují, že ve směrnici o přeshraničním přemístění sídla společnosti existují mezery. Evropská unie nabízí volný pohyb kapitálu - tj. možnost přestěhování majetku nebo kapitálu na jiné místo -, ale pokud jsem vlastníkem firmy, nemohu v současné době této možnosti využít, protože se nemohu svobodně rozhodnout, kde bude sídlo mé společnosti nebo kam jej v rámci Evropské unie přemístím. To je jednoznačně mezera v zákoně. Komise ve svém každoročním legislativním programu oznámila záměr tuto mezeru zaplnit. V současné době jsme v situaci, kdy Evropský soudní dvůr vytváří své vlastní precedenční právo v této oblasti a uchyluje se k deregulaci ve stylu Divokého západu z jednoho prostého důvodu, že zákonodárný orgán je netečný; vůbec se nezabývá oblastmi, které vyžadují harmonizaci. Je nejvyšší čas, aby zákonodárný orgán začal jednat, místo toho, aby veškerou odpovědnost předával Soudnímu dvoru.
Ještě jeden bod na závěr: monopol Evropské komise na iniciativy neexistuje ve vakuu. Jako na každý monopol, i na tento je třeba nahlížet v souvislostech, a v tomto případě souvislosti vycházejí ze Smlouvy a interinstitucionálních dohod. Podle těchto dokumentů mají jak Rada, tak Evropský parlament nepřímé právo na iniciativu. Komise se v interinstitucionálních dohodách zavázala odpovídat na jejich návrhy. Z tohoto bych důvodu bych chtěl jednoznačně prohlásit, že pokud Komise nepředloží věcnou odpověď na tuto otázku ve stanovené lhůtě, navrhnu Výboru pro právní záležitosti, abychom proti ní zahájili řízení pro nečinnost u Evropského soudního dvora.
Gary Titley
jménem skupiny PSE. - Pane předsedající, vítám poznámky pana komisaře, především proto, že závazek k lepší právní úpravě vyžaduje odpovědnou týmovou práci regulačních orgánů a dotčených osob na přípravě právního předpisu. Vítám také jasnou připomínku pana komisaře, že vytvoření legislativního návrhu musí být stimulováno ekonomickými cíli a potřebami trhu.
Při čtení dokumentu Komise shrnujícího obsah konzultace o právu společností jsem si povšiml, že přijetí statutu evropské soukromé společnosti podporuje méně než polovina respondentů. To se zdá být poněkud v rozporu s některými příspěvky, které zde až dosud zazněly, takže možná by pan komisař mohl přesně objasnit, jaké reakce při konzultaci zazněly. Povšiml jsem si také, že většina lidí volala po kodifikaci a konsolidaci stávajícího práva společností spíše než po dalších změnách. Jeho úloha při hledání rovnováhy je nepochybně poněkud obtížná.
Rád bych se však dozvěděl jedno: do jaké míry jsme dosud identifikovali jasnou potřebu legislativy na evropské úrovni oproti legislativě vnitrostátní? V některých případech mám dojem, že tlak přichází ze strany zemí, které mají složité vnitrostátní zákony a od evropského práva si slibují zjednodušení záležitostí. Problémem ale je, že vedle evropského práva existují vnitrostátní zákony, a často zjišťujeme, že je to právě evropské právo, které nám mnohem více komplikuje život. Cílem této iniciativy však bezpochyby je přispět ke zjednodušení a objasnění.
Sharon Bowles
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, když jsem se naposledy vyjadřovala k této otázce v únoru, upozorňovala jsem pana komisaře na to, že se mi všechna doporučení ve zprávě Parlamentu nelíbí, například velikost kapitálu, protože jsem měla pocit, že takový statut by byl diskriminační ve prospěch větších společností. Proto vítám fakt, že v poslední konzultaci pan komisař naléhavě žádá odpovědi od malých a středních podniků.
Všichni musíme být proaktivní v hledání odpovědí a klást důraz spíše na malé než střední podniky. Já sama budu takto postupovat ve svém regionu a jsem ráda, že mohu konstatovat, že ve Spojeném království jsou i jiné subjekty, které postupují obdobně, takže vítám úsilí o prokázání významnosti malých společností. Mám na mysli zejména situace, kdy často chybí právě informace od menších společností, i když si zároveň neváháme přiznat, že to jsou právě tyto společnosti, které nemají prostředky na to, aby se zabývaly různými zákony a předpisy a proto se, alespoň teoreticky, snažíme, aby právě ony měly ze statutu co největší prospěch.
Podle mého názoru tato sněmovna vystoupila s některými návrhy, které pravděpodobně nezískají příliš silnou podporu těchto menších společností, a v tom vidím problém. Moje rada zní zachovat statut co nejjednodušší, jinak bude pro menší společnosti pouhým fíkovým listem zakrývajícím absenci změny.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, k zajištění konkurenceschopnosti společností a efektivity vnitřního trhu je nutný také vhodný a aktuální právní statut společností. V případě velkých podniků již došlo k určitému pokroku přijetím nařízení o statutu evropské soukromé společnosti dne 8. října 2001. Roku 2004 zahájila Evropská komise diskusi o nové formě evropské společnosti vytvořené konkrétněji pro malé a střední podniky: evropské soukromé společnosti.
Tato iniciativa byla velmi vřele přijata všemi, kdo na ní čekali uplynulých 30 let - ano, celých 30 let. Výsledky studie proveditelnosti týkající se statutu předložila Komise v prosinci 2005. Jasně prokázaly, že převážná většina dotázaných hospodářských subjektů podporuje zavedení statutu hlavně ze dvou důvodů. Zaprvé, zavedením evropského statutu by se odstranily překážky bránící usazování a mobilitě malých a středních podniků v Evropské unii. Zadruhé, bylo by možné vytvořit evropské označení pro malé a střední podniky především z nových členských států.
Pro malé a střední podniky se statut evropské soukromé společnosti zdá být účinným způsobem získání přístupu na evropský trh. Jeho přijetí by také nepřímo přispělo k postupnému vývoji a harmonizaci vnitrostátního práva, které na oplátku podporuje rozvoj a integraci evropské ekonomiky. Novým statutem by se splnil požadavek na zjednodušení a větší účinnost právních dokumentů určených pro společnosti.
Jsem přesvědčen, že mnoha malým a středním podnikům přinese statut, který by pochopitelně zůstal dobrovolný, značný zisk. Statut evropské soukromé společnosti si získal silnou podporu hospodářských kruhů prakticky ve všech členských státech. Pochopitelně i ve Francii a Německu.
Parlament schválil zprávu z vlastní iniciativy pana Lehneho, jehož závěry já podporuji, ale v tuto chvíli nedochází k žádnému pokroku. Proto podporuji otázky pana Garganiho, které jménem Výboru pro právní záležitosti pokládá Komisi. Je důležité vědět, kvůli jakým zásadním problémům Komise odložila další postup v této věci.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pane předsedající, sdílím názor předsedy Garganiho a pana Lehneho, že je třeba prosazovat pravidla Evropské unie o sídlech společností a statutu evropské soukromé společnosti.
Pan McCreevy nám ve své odpovědi sdělil, že se vyskytly určité problémy, že došlo ke zpoždění, že k jednomu z návrhů byly zahájeny konzultace a že k dalšímu dosud nebylo přijato žádné stanovisko. Takže stojíme před známým problémem, zda přijmout právní předpis Společenství a zlepšit pravidla Společenství či nikoli.
Pan Lehne jasně řekl, že zde panuje atmosféra spolupráce mezi orgány: Parlament nestojí v opozici proti Komisi. Parlament doufá, že Komise dokáže předkládat iniciativy brzy, protože tato pravomoc Komise je součástí rámce pro spolupráci s ostatními orgány. Komisař McCreevy hovořil o potížích v souvislosti s členskými státy, ale z výsledků této rozpravy nám stále není jasné, v čem spočívají námitky a zda pocházejí přímo ze soukromého sektoru nebo od členských států.
Které státy se staví proti přijetí pravidel Společenství tohoto typu? Hovoříme zde výlučně o protestech soukromého sektoru? Jelikož pan McCreevy bude mít další příležitost promluvit, doufám, že nabídne podrobnější objasnění uvedených potíží a řekne nám, zda pocházejí ze soukromého sektoru nebo z členských států.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Rád bych všem poslancům poděkoval za jejich připomínky.
Obávám se, že nemohu souhlasit s panem Garganim, když říká, že Komise neudělala nic a ignorovala Parlament. Když jsme 1. února 2007 v Bruselu projednávali usnesení Parlamentu, zavázal jsem se předložit Parlamentu podrobnou odpověď a tento závazek hodlám beze zbytku splnit. Během naší rozpravy 1. února jsem zaznamenal také žádost řady poslanců, abychom nepodceňovali přípravné práce. Konzultace k EPC byly řádně zahájeny v červenci. Návrh si získal určitou podporu zúčastněných stran. Bylo by však mylné se domnívat, že panuje všeobecný konsenzus ohledně případného obsahu, což potvrdili ve svých příspěvcích pan Titley i paní Bowlesová. Urychleným závěrem riskujeme, že návrh bude odložen ještě před tím, než bude vůbec zahájena jeho realizace.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
