Ulkoasiainneuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista ja erityisesti Itä-Jerusalemin tilanteesta (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat ulkoasiainneuvoston päätelmistä Lähi-idän rauhanprosessista ja erityisesti Itä-Jerusalemin tilanteesta.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, Lähi-idän konflikti oli yksi niistä aiheista, joista keskustelimme Euroopan parlamentissa heti Ruotsin puheenjohtajakauden alussa. Tuntuu hyvältä voida palata takaisin ja raportoida teille tilanteesta näin puheenjohtajakauden päätteeksi.
Myös Ruotsin ulkoministeri Carl Bildt kävi viime viikolla ulkoasiainvaliokunnassa, jossa hän esitteli raportin ja kävi pitkiä keskusteluja myös Lähi-idästä. Viime viikolla ulkoasiainneuvosto keskusteli Lähi-idän tilanteesta ja antoi päätelmät. Olemme hyvillämme siitä, että kaikki EU:n 27 jäsenvaltiota tukee näitä päätelmiä, joista käyvät selvästi ilmi EU:n näkemykset Lähi-idän rauhanprosessista.
Näillä päätelmillä neuvosto ja puheenjohtajavaltio haluavat välittää Euroopasta sen hyvin selkeän ja vahvan viestin, että toivomme osapuolten aloittavan keskinäiset neuvottelut uudelleen hyvin pian. Olemme huolissamme siitä, että Lähi-idän rauhanprosessissa ei ole edistytty. Olemme näin ollen tehneet selväksi, että tuemme Yhdysvaltojen pyrkimyksiä saavuttaa rauha. EU vetoaa kaikkiin osapuoliin, jotta ne hyväksyisivät vastuunsa ja aloittaisivat neuvottelut kaikista lopullista asemaa koskevista kysymyksistä, myös Jerusalemiin, rajoihin, pakolaisiin ja turvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä. Päätelmämme vastaavat myös EU:n Lähi-itää koskevaa kansainväliseen oikeuteen perustuvaa kantaa, joka meillä on ollut jo pitkään ja jonka olemme tuoneet esiin monissa yhteyksissä.
EU:n kanta on muun muassa se, että sovitun kahden valtion ratkaisun on perustuttava ennen vuotta 1967 määriteltyihin rajoihin ja että siirtokunnat ovat laittomia. Jerusalemin asia liittyy pysyvään asemaan, ja olemme tehneet selväksi, että mikäli aito rauha saavutetaan, Jerusalemin asemasta kahden valtion tulevana pääkaupunkina on sovittava neuvottelujen kautta. Israelin ja Palestiinan välisten neuvottelujen uudelleen aloittaminen liitettiin pitkälti koko vuoden aikana siirtokunta-asiaan. Hiljattain Israelin hallitus ilmoitti siirtokuntien osittaisesta ja väliaikaisesta jäädyttämisestä. Ulkoasiainneuvosto suhtautuu myönteisesti tähän päätökseen, ja toivomme, että se edistää merkittävien neuvottelujen uudelleen aloittamista.
Panemme kuitenkin huolestuneina merkille Israelin hallituksen 13. joulukuuta tekemän yllättävän päätöksen tehdä siirtokunnista ensimmäistä kertaa osa kansallisia painopisteitä koskevaa ohjelmaa. Tämä on vastoin ajatusta siirtokuntien jäädyttämisestä, ja se vahingoittaa pyrkimyksiä luoda sellainen ilmapiiri, joka voisi edistää pitkän aikavälin ratkaisun saavuttamista konfliktiin. Kollegani Ruotsin kansainvälisestä kehitysyhteistyöstä vastaava ministeri Gunilla Carlsson vieraili Euroopan parlamentin kehitysyhteistyövaliokunnassa syyskuun alussa. Hän lupasi seurata tilanteen kehittymistä paikan päällä, tarjota apua ja puuttua niihin asioihin, joista olemme kaikki tietoisia, eli tilanteeseen Itä-Jerusalemissa ja sen ympäristössä, siirtokuntiin sekä alueille pääsyyn ja liikkumiseen erityisesti Gazassa. Olemme täyttäneet lupauksemme.
EU on viime kuukausien aikana puheenjohtajavaltion johdolla ottanut selkeän kannan siirtokunnista ja Gazan jatkuvasta sulkemisesta. Sulkupolitiikka on tuomittavaa ja haitallista. EU vaatii edelleen, että rajanylityspaikat avataan välittömästi ja rajoittamattomasti humanitaarisen avun, kauppatavaroiden ja väestön liikkumista varten. Neuvosto on myös vaatinut YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1860 täytäntöönpanoa kokonaisuudessaan ja sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamista. Vaadimme niitä, joiden hallussa siepattu israelilainen sotilas Gilad Shalit on, vapauttamaan hänet viipymättä.
Haluan puhua hieman Gazasta. Toivomme tietenkin, että Egyptin ja Arabiliiton välityspyrkimyksiä voivat jatkua. On tärkeää estää pysyvä jako toisaalta Länsirannan ja Itä-Jerusalemin ja toisaalta Gazan välillä. Odotamme vapaita ja rehellisiä vaaleja, kun olosuhteet sallivat. Yksi asia on selvä: Israelin ja Palestiinan välinen rauha voidaan saavuttaa ainoastaan siinä tapauksessa, että palestiinalaiset ovat yksimielisiä.
Alueella olevat diplomaattimme ovat seuranneet Itä-Jerusalemin tilannetta tiiviisti. Heidän mielestään Israel heikentää Palestiinan yhteisön tilannetta kaupungissa. Tämä aiheuttaa huolta. EU aikoo lisätä tukea Itä-Jerusalemiin palestiinalaisten elinolojen helpottamiseksi. Neuvoston päätelmien sisältämä Itä-Jerusalemia koskeva vahva viesti osoittaa selvästi, että olemme huolestuneita tilanteesta. On tärkeää muistaa, että Israelin ja Syyrian sekä Israelin ja Libanonin väliset sopimukset ovat Lähi-idän rauhan perusedellytys. EU suhtautuu myönteisesti Israelin ja Syyrian hiljattain antamiin lausuntoihin, joissa ne vahvistavat halukkuutensa edistää rauhanprosessia. On sanomattakin selvää, että tällä olisi hyvin myönteisiä vaikutuksia koko alueeseen.
Catherine Ashton
komission varapuheenjohtajaehdokas. - (EN) Arvoisa puhemies, neuvosto antoi hyvin konkreettiset päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista viime viikolla. Päätelmissä esitetään periaatteellinen kanta lukuisista keskeisistä asioista selkeästi ja päättäväisesti. En aio pitkittää puhetta päätelmistä tai toistaa, mitä puheenjohtajavaltion edustaja totesi. Riittänee, kun totean, että kun vahvistamme periaatteemme, olemme toivoakseni auttaneet Palestiinaa palauttamaan jonkin verran luottamustaan ja haluaan aloittaa rauhanprosessi. Päätelmistä on minulle tietenkin valtavasti apua, koska ne ohjaavat minua selkeästi tulevina kuukausina.
Olette kutsuneet minut tänne tänään keskustelemaan poliittisesta työstämme, mutta myös Itä-Jerusalemin tilanteesta. Tämä aihe aiheuttaa syvää huolta. Itä-Jerusalem on miehitetty alue muun Länsirannan ohella. EU vastustaa palestiinalaisten kotien purkamista, palestiinalaisperheiden häätöä, Israelin siirtokuntien ja "erotusmuurin" rakentamista. EU käsittelee näitä asioita poliittiselta kannalta diplomaattisten kanavien ja julkisten julkilausumiemme kautta. Selvitämme tilannetta myös käytännön avustamisella, jolla on tarkoitus tukea palestiinalaisväestöä Itä-Jerusalemissa. Esimerkkinä mainittakoon, että kaupungin palestiinalaislapsilta puuttuu 1 200 luokkahuonetta, joten autamme opetustilojen lisäämisessä. Lisäksi mahdollistamme sen, että Itä-Jerusalemissa sijaitsevat palestiinalaissairaalat ovat edelleen toimintakykyisiä, ja teemme paljon työtä kaupungin palestiinalaisten nuorten kanssa, joita koettelevat korkeat työttömyysluvut ja psykologiset ongelmat. Tähän päivään mennessä EU alkanut panna täytäntöön toimintoja, joiden kustannukset ovat 4,6 miljoonaa euroa.
Toinen huolenaihe on tietenkin Gazan tilanne. Olemme johdonmukaisesti vedonneet avun, kaupan ja ihmisten vapaaseen kulkuun. Olemme syvästi huolissamme Gazassa asuvien ihmisten päivittäisistä elinoloista. Tammikuun konfliktista lähtien lahjoittajat eivät ole voineet tehdä jälleenrakennustyötä, ja alueella ilmenee puhtaan juomaveden puutteen kaltaisia vakavia ongelmia. Israelin olisi avattava rajanylityspaikat uudelleen viivytyksettä, minkä ansiosta yksityinen sektori voisi elpyä ja Gazan riippuvuus avusta vähentyä.
Nyt on aika siirtyä toimiin ja panna neuvoston päätelmät täytäntöön. Meidän on nyt pohdittava, miten voimme panna poliittisen prosessin uudelleen alkuun. Prosessin kaksi osapuolta vaikuttavat ajautuneen yhä kauemmas loppupelin aloittamisesta. Matkustan alueelle pian, ja tärkein tavoitteeni on tavata pääosapuolet ja nähdä omakohtaisesti, miten EU voi toimia muutoksen voimana. Olemme varmasti kaikki yhtä mieltä siitä, että yleinen ja ensisijainen painopiste on Israelin ja Palestiinan välisten neuvottelujen uudelleen aloittaminen, mutta niitä ei pidä käydä neuvottelujen itsensä takia vaan siksi, että neuvotteluissa saavutettaisiin rauhansopimus ja uusi käänne. Emme voi suvaita sitä, että jälleen käytäisiin tuloksettomat neuvottelut, enkä usko, että itse aluekaan voi sellaista sietää. Neuvotteluja on käyty silloin tällöin useiden vuosien ajan aina periaatteita koskevasta vuonna 1993 allekirjoitetusta Oslon sopimuksesta lähtien. Siitä on nyt 16 vuotta. Neuvottelujen olisi perustuttava kansainväliseen oikeuteen ja aikaisempien sopimusten kunnioittamiseen. Kaikkia asioita olisi käsiteltävä, myös Jerusalemin asemaa tulevana jaettuna pääkaupunkina.
Niitä pitäisi myös käydä sovitulla aikavälillä ja tehokkaan sovittelun avulla. Sekä Israelin että Palestiinan on osoitettava vakavaa sitoumusta ja poliittista tahtoa aloittaa vakavasti otettavat ja vilpittömät neuvottelut. Euroopan unioni lupautuu auttamaan kumpaakin osapuolta tämän sitoumuksen tekemisessä ja tarjoamaan niille apua neuvottelujen vaikealla tiellä. Olen täällä varmistamassa, että Eurooppa työskentelee tehokkaasti ja sopusointuisesti.
EU on johdonmukaisesti tukenut sekä Israelia että Palestiinaa antamalla niille aikaa ja tilaa käydä kahdenvälisiä neuvotteluja. Tukemme ansiosta palestiinalaishallinto on kyennyt rakentamaan tulevan Palestiinan valtion instituutiot, jotta se voi tarjota palveluja kansalleen sekä olemaan luotettava naapuri alueella. Tällä hetkellä palestiinalaiset ovat kuitenkin jakautuneet sekä poliittisesti että fyysisesti. Uskottavat neuvottelut edellyttävät vahvaa ja yhtenäistä palestiinalaiskumppania. Israel hyötyy vahvasta palestiinalaiskumppanista, eikä suinkaan häviä siinä.
Israel on ottanut ensimmäisen askeleen siirtokuntien tilapäisessä ja osittaisessa jäädyttämisessä. Toivomme, että tämä edistää merkityksellisten neuvottelujen uudelleen aloittamista.
Yhdysvalloilla on edelleen välttämätön ja keskeinen tehtävä Lähi-idässä. EU:n ja Yhdysvaltojen välisen tehokkaan kumppanuuden edellytykset ovat harvoin olleet näin hyvät. On aika panna kumppanuus täytäntöön lähentämällä tiiviisti kantojamme ja strategiaamme. EU tukee edelleen Yhdysvaltoja ja tekee sen kanssa tiiviisti työtä Lähi-idän kvartetin kautta. Kvartetti tarvitsee uutta pontta, nykyinen rauhanprosessin umpikuja edellyttää sitä. Kvartetti voi tarjota sellaista huolellista ja samalla dynaamista sovitteluapua, jota nyt tarvitaan.
Lähi-idän rauha edellyttää kokonaisvaltaista ratkaisua. Sekä Syyrialla että Libanonilla on tärkeä rooli. Odotamme arabimaiden rauhanaloitteen täytäntöönpanoa. Niiden pitäisi olla osa ratkaisua. Lähestymistapamme olisi oltava alueellinen ja kattava. Monenvälisten puitteiden olisi täydennettävä Israelin ja Palestiinan kahdenvälisiä puitteita.
Aiomme pitää tulevina kuukausina tiivistä yhteyttä parlamentin kanssa kaikista näistä asioista. Olen tietoinen parlamentin aktiivisesta roolista, enkä vähiten sen kyvystä budjettivallan käyttäjänä. Poliittisissa yhteyksissä EU:n valtuuskunnat työskentelevät suoraan Israelin Knessetin ja Palestiinan lakia säätävän neuvoston (PLC) kanssa. Viime viikolla PLC:n valtuuskunta vieraili Palestiinan miehitetyillä alueilla ja raportoi hyvin huolestuneena alueella vallitsevasta tilanteesta.
Lopuksi totean, että suhtaudun myönteisesti parlamentin rauhanprosessia koskevaan työryhmään, joka tapaa jälleen tällä viikolla.
Ioannis Kasoulides
PPE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, nuorten israelilaisten ja palestiinalaisten johtajien Euroopan parlamenttiin tekemän vierailun aikana käytiin perusteellista keskustelua, jossa hahmoteltiin tulevaa rauhansopimusta. Tämä varma ja tunnustettu kahden valtion ratkaisu perustuu vuoden 1967 rajoihin niin, että Jerusalem on molempien pääkaupunki. Sopimukseen sisältyy se, että Palestiinan valtio demilitarisoidaan, arabien vuonna 2007 tekemä rauhanaloite uusitaan, Nato-takeet turvataan ja pakolaiskysymys selvitetään niin, että se ei muuta juutalaisvaltion demografista luonnetta.
Nuorilla on visio yhteisestä tulevaisuudesta, mutta vanhemmat ihmiset kiistelevät vielä siitä, pitäisikö heidän aloittaa neuvottelut. Egyptin aloite Palestiinan sisäisestä sovinnosta niin, että neuvottelukumppaneita on yksi, on vielä pohdinnan alla, ja Gazan turvallisuusjärjestelyjä ja Gilad Shalitin kaltaisten vankien vapauttamista odotetaan edelleen. Samalla EU:n Itä-Jerusalemin edustuston päällikön antaman raportin mukaan tapahtuneet tosiasiat aiheuttavat sen, että Palestiinan valtio on entistä vähemmän mahdollinen toteuttaa.
Minusta on valitettavaa, että Israel, joka on demokraattinen maa, kiinnittää vähän huomiota niihin vahinkoihin, joita eräät sen toimista saavat aikaan kansainvälisen yhteisön silmissä, ja että se vain tyytyy rajoittamaan vahinkoja vasta jälkeenpäin.
Hannes Swoboda
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa komission varapuheenjohtaja ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Ashton, haluan ensimmäiseksi ilmaista vilpittömät kiitokseni puheenjohtajavaltio Ruotsille tästä aloitteesta. Aloite oli hyvä, ja haluan onnitella teitä siitä. Haluaisin kiittää myös Catherine Ashtonia siitä, että hän istuu nyt komission puolella ollessaan täällä ensimmäistä kertaa, vaikka hän onkin puhunut pääosin unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan roolissa. Tämä asia liittyy kokonaan yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan. Jollakin tapaa ei ole niin tärkeää, missä te istutte. Tärkeintä on, että olette täällä ja että edustatte yhteistä ulkopolitiikkaa.
Toinen asiani on se, että neuvoston antama julkilausuma on hyvä, eikä se ole millään tavoin Israelin vastainen. Päinvastoin, se on Israelin ja sen turvallisuuden ja vakauden etujen mukainen. On hyvin tärkeää korostaa tätä asiaa. Jos me eurooppalaiset haluamme toimia tärkeässä asemassa tässä asiassa, on tärkeää, että jatkamme samaan malliin. Arvoisa Catherine Ashton, pyydän teitä suhtautumaan tähän vakavasti.
Muutama päivä sitten olimme Yhdysvalloissa keskustelemassa kongressin kollegojemme kanssa. Kun presidentti Obama joutuu kohtaamaan kongressin hyvin yksipuolisen näkökannan ja sen ymmärryksen puutteen palestiinalaisten tilanteesta, hänelle ei jää kovin montaa vaihtoehtoa. Tunnemme suurta myötätuntoa Israelin tilannetta kohtaan. Lisäksi vastustamme kaikkia terrorismin muotoja, ja haluamme, että siepattu sotilas palautetaan vihdoin perheelleen. Olemme kuitenkin yhtä lailla huolestuneita siitä valitettavasta tilanteesta, johon palestiinalaiset ovat ajautuneet kaikilta niiltä osin, joihin julkilausumassa viitataan, ja erityisesti vuoden 1967 rajoja koskevasta tilanteesta, Jerusalemin vaikeasta tilanteesta ja siirtokuntatoiminnasta, ja tunnemme heitä kohtaan myötätuntoa. On täysin käsittämätöntä, että siirtokuntien lisäämisestä puhuttaessa omaksutaan hyvin ristiriitainen lähestymistapa, vaikka se onkin muutamana viimeisenä vuonna harjoitetun politiikan mukainen. Ensin se keskeytettiin ja sitten se sisällytettiin kansalliseen painopisteohjelmaan. Tämän jälkeen vain luonnollista kehitystä jatkettiin, ja sen jälkeen rakennettiin tiet, jotka kulkevat palestiinalaissiirtokuntien halki. Se tapa, jolla maa on otettu pois palestiinalaisilta päivä päivältä, on täysin tuomittavaa.
Täysin tuomittavaa on myös se, mitä tapahtui parlamentin valtuuskunnalle. Jäsen de Rossa esittää myös näkemyksensä tästä. Euroopan parlamentin jäsenten on liityttävä yhteen neuvoston ja komission kanssa ja ilmoitettava selvästi, että parlamentin jäsenillä on oikeus matkustaa Gazaan nähdäkseen tilanteen itse. Mitä salattavaa Israelilla on? Miksi se estää parlamentin jäseniä menemästä Gazaan? Meidän ei pidä hyväksyä tätä, ja toivon, että vastustamme tätä yhdessä. Rehellisyys ja avoimuus ovat eräitä järkevän Lähi-idän politiikan perusedellytyksiä. Meidän on osoitettava sille selkeä tukemme.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtaja Ashton, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, haluaisin ensimmäiseksi onnitella koko puheenjohtajavaltio Ruotsia yleisesti Lähi-idän konfliktia ja erityisesti Itä-Jerusalemia koskevista neuvoston päätelmistä.
Kaikki varmasti pitävät tärkeänä ennusmerkkinä sitä, että EU:n Itä-Jerusalemin valtuuskunnan päälliköiden yhteinen raportti on hyväksytty ja vahvistettu ensimmäistä kertaa yksimielisesti ja erityisesti tänä aikana, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan. Toinen ennusmerkki on se, että myös puheenjohtajavaltio Ruotsin ehdottamat päätelmät, Itä-Jerusalemia koskevat mukaan luettuina, on hyväksytty yksimielisesti. Toivon, että Israelin viranomaiset ymmärtävät tämän edistysaskeleen merkityksen.
Hyvät kuulijat, keskustelemme Lähi-idästä aina muutaman kuukauden välein, ja joskus keskustelu on kuin Echternachin tanssikulkue: otetaan yksi pieni askel eteenpäin, sitten näkyy merkkejä askeleista taaksepäin, sitten ilmaantuu jälleen merkkejä toivosta. Valitettavasti myös aihetta epätoivoon, mutta elätämme tietenkin edelleen toivoa. Myös ryhmäni on sitä mieltä, että on erittäin tärkeää, että sekä israelilaiset että palestiinalaiset voivat elää rinta rinnan rauhanomaisesti kahdessa erillisessä valtiossa, minkä ansiosta saadaan kaikki mahdolliset kehitysmahdollisuudet ja takeet kummankin puolen turvallisuudesta. Olemme varmasti yhtä mieltä tästä. Olemme yhtä mieltä myös siitä, mitkä seikat voisivat johtaa tähän, ja olemme tietenkin valmiit tekemään oman osuutemme.
Jerusalem on yksi maailman kauneimmista kaupungeista, se on ihmeellinen paikka, joten on hyvin traagista, että siellä rinta rinnan asuvat ihmiset eivät kykene elämään rauhanomaisesti. Jerusalemin hyvinvoinnin ja säilymisen vuoksi toivon, että tämä voidaan saavuttaa muutaman joulua edeltävän päivän aikana.
Caroline Lucas
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti sekä neuvoston että komission julkilausumiin, mutta kysymykseni molemmille on, milloin siirrymme hienoista sanoista - joista olen kyllä samaa mieltä - todellisiin toimiin? Olemme kuulleet kerta toisensa jälkeen samat puheet siitä, että meidän on varmistettava, että Israel tekee sitä tai tätä. Tarvitsemme kuitenkin todellista vaikutusvaltaa tämän toteuttamiseksi, tai muuten Israel on vain piittaamatta meistä, kuten se nytkin tekee.
Kysymykseni on, mitä voitte käytännössä tehdä sen varmistamiseksi, että tilanteessa todella tehdään ja saadaan aikaan edistystä? Olen sitä mieltä, että tähän on sisällyttävä EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen keskeytys.
Puheenjohtajavaltion aloitteessa keskitytään Itä-Jerusalemin tilanteeseen, ja suhtaudun hyvin myönteisesti siihen sekä sen sisältämään selkeään kantaan siitä, että Jerusalem voisi olla kahden valtion pääkaupunki. Suhtaudun myönteisesti myös siihen, että Israelin on tärkeää jäädyttää siirtokuntatoimintansa Itä-Jerusalemissa.
Ylistän myös EU:n Itä-Jerusalemin edustuston laatiman raportin tekijöitä. Raportissa on selkeyttä ja näkemystä, jotka aivan liian usein puuttuvat näistä keskusteluista. Siinä esitetään, miten Israelin Itä-Jerusalemin laittomaan liittämiseen tähtäävillä toimilla halutaan tarkoituksellisesti heikentää kaupungin palestiinalaisyhteisöä ja estää Palestiinan kehittyminen. Edustuston päälliköt kuitenkin vetosivat neuvostoon, jotta se antaisi joukon suosituksia raportin pohjalta, ja mielestäni neuvoston on nyt ryhdyttävä pikaisiin toimiin, jotta näin tapahtuisi.
Jos EU suhtautuu vakavasti sitoumukseensa kahden valtion ratkaisusta, sen on tehtävä kaikkensa säilyttääkseen Palestiinan luonne ja Itä-Jerusalemin identiteetti sekä vahvistaakseen niitä. Edustuston päälliköiden julkilausuma ja raportti sisältävät käytännön keinoja tämän toteuttamiseen.
Peter van Dalen
ECR-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, erityisesti nyt adventin aikana monet rukoilevat Lähi-idän rauhan puolesta, mutta joskus joku menettää toivonsa ja ajattelee, että rauhaa ei koskaan saavuteta. On kuitenkin tärkeää, että kaikki osapuolet tekevät jatkuvasti työtä rauhan hyväksi, mutta ehkä juuri siinä piileekin kaikkein suurin ongelma. Ovatko kaikki osapuolet kykeneviä ja halukkaita tekemään työtä rauhan hyväksi? Israel on jo ryhtynyt toimiin ja vaihtanut aikaisemmin maata rauhaa vastaan, ja tarkoitan tällä sen vetäytymistä Gazan alueelta. Tämä ei kuitenkaan valitettavasti ole johtanut rauhan saavuttamiseen. Raketti-iskujen määrä todellakin lisääntyi vuonna 2009, ja Israel valtasi Gazan alueen. Nyt Israel on ilmoittanut Länsirannan rakennustöiden tilapäisestä keskeytyksestä. Eräitä tiesulkuja on poistettu. Tällainen ele auttaa rauhanneuvottelujen aloittamista.
Tämä Netanyahun hallituksen toimi on jo Israelin mittapuiden mukaan melko kauaskantoinen, mutta Palestiinan puolella näkyy vain vähäisiä toimia. Ihmiset toistavat koko ajan, että sillä, mitä Israel tekee, ei ole merkitystä, mutta en myöskään näe Palestiinan taholta minkäänlaisia eleitä keskustelujen mahdollistamisesta. Onko Palestiina halukas ja kykenevä käymään uusia neuvotteluja? Hamas vaikuttaa olevan sotkeutunut kamppailuunsa Fatahin kanssa ja olevan Iranin tiukassa hallinnassa. Mahmoud Abbas vaikuttaa olevan paperitiikeri, joka ei ole enää kovin paljon valtaa puhua. Mielestäni myös Palestiinan on aika osoittaa selvästi, että se haluaa rauhaa.
Kyriacos Triantaphyllides
Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtajaehdokas Ashton, suhtaudumme myönteisesti Euroopan unionin neuvoston 8. joulukuuta tekemään päätökseen. Tämä vahvistaa Euroopan unionin tuen kahden valtion luomiselle vuoden 1967 rajojen pohjalta.
Alueelle hiljattain tekemistämme vierailuista saamamme kokemuksen perusteella voimme kuitenkin todeta, että alueilla vallitseva tilanne tekee Palestiinan valtion luomisesta miltei mahdotonta. Viittaan tällä erityisesti muurin pystyttämiseen, palestiinalaisten talojen purkamiseen ja mikä tärkeintä, siirtokuntien rakentamiseen koko Länsirannalle ja erityisesti Itä-Jerusalemin ympäristöön.
Tällä hetkellä näissä siirtokunnissa asuu noin 500 000 asukasta. Vielä tärkeämpää on se, että Itä-Jerusalemissa yritetään luoda suojamuuri pystyttämällä siirtokuntia kaupungin ympärille niin, että palestiinalaiset pakotetaan jättämään kotinsa. Nyt on selvää, että Israelin hallitus käyttää keskusteluja hyväkseen voittaakseen lisää aikaa. Hitaasti mutta varmasti se pyrkii ottamaan ylivallan kaikilla palestiinalaisalueilla.
Sen lisäksi, että Euroopan unioni kannattaa kahden valtion ratkaisua, sen olisi ryhdyttävä erityistoimiin Israelia vastaan. Jatkuva ihmisoikeuksien rikkominen on riittävä peruste sille, että Euroopan unioni voi määrätä pakotteita perustamissopimuksen 2 artiklan tarkoittamalla tavalla. Mikäli se haluaa edelleen tukea rauhanprosessia, mutta toisaalta parantaa edelleen rajoituksetta taloussuhteita Israelin kanssa, se ei saa muuta aikaan kuin sen, että se palvelee Israelin politiikkaa. Tämä merkitsee sitä, että palestiinalaisten on jätettävä maansa ja että Israelin ylin valta laajennetaan koskemaan koko Palestiinaa.
Bastiaan Belder
Arvoisa puhemies, onko Eurooppa tullut hulluksi? Tämän retorisen kysymyksen Yhdysvallat esitti joulukuun alussa. Tämän kongressin raivokkaan kritiikin aiheena oli Itä-Jerusalemin yksipuolinen nimittäminen suunnitellun Palestiinan valtion pääkaupungiksi neuvoston julkaisemassa päätöslauselmaesityksessä. Euroopan parlamentin ja Israelin suhteista vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajana olin kuvitellut ja toivonut rakentavampaa alkua Pohjois-Amerikan ja Euroopan väliselle keskustelulle. Kiirehdin myös lisäämään, että sekä neuvoston julkilausuman luonnoksen että sen lopullisen version huolellinen tarkastelu tyrmistytti niin minut kuin kollegani Yhdysvaltojen kongressissa. Sanoudun painokkaasti irti erityisesti ehdotuksesta jakaa Jerusalem. Neuvoston Lähi-itää koskeva julkilausuma on mielestäni vakava diplomaattinen ja poliittinen takaisku rauhanprosessille, ja näin ollen olen hyvin pettynyt siihen, että ulkoministereitä on johtanut kaikista puheenjohtajavaltioista juuri Ruotsi, jolla on jännittyneet suhteet juutalaisvaltion kanssa.
Minulla on useita perimmäisiä vastaväitteitä mainitusta neuvoston julkilausumasta. Tämä tuskin on oikea tapa rohkaista palestiinalaishallintoa aloittamaan uudelleen keskustelut Israelin kanssa. Lisäksi julkilausuma on vastoin kvartetin periaatetta, joka vahvistettiin 9. marraskuuta 2008 ja jossa todetaan, että kolmansien osapuolten ei pitäisi puuttua kahdenvälisiin neuvotteluihin. Yhdysvaltojen virallisessa vastauksessa neuvoston 8. joulukuuta antamaan julkilausumaan korostettiin tätä periaatetta vielä kerran. Eikö meillä sitten ole muuta vaihtoehtoa kuin alistua rauhanprosessin umpikujaan? On tietenkin. Valtuuskuntien Israeliin hiljattain tekemien vierailujen jälkeen olen vahvasti sitä mieltä, että Israelin valtion ja palestiinalaishallinnon vakaa lähentymisprosessi on sekä välttämätön että mahdollinen. Hallinnon asteittainen siirtäminen Länsirannalla esimerkiksi C-alueelle ja taloudellisen yhteistyön vahvistaminen samalla, kun vahvistetaan luotettavia Palestiinan instituutioita ja perustetaan sellaisia, vievät rauhanprosessia todella eteenpäin. Näin ollen vetoan neuvostoon ja komissioon, jotta ne lakkaisivat antamasta vahingollisia julistuksia rauhanprosessista ja sen sijaan investoisivat erityisiin hankkeisiin, joihin sisältyisi israelilaisten ja palestiinalaisten välinen yhteistyö. Eikö tämä ole vahvistettu eurooppalainen malli?
Diane Dodds
(EN) Arvoisa puhemies, parlamentin Israelin valtuuskunnan jäsenenä kuuntelin kiinnostuneesti ulkoasiainneuvoston kommentteja Lähi-idän rauhanprosessista ja komission julkilausumasta. Minua edeltäneiden kollegojeni tavoin päällimmäinen tunteeni tässä asiassa on kuitenkin huoli. Israel on alueen ainoa toimiva demokratia. Vastustajien suosima taktiikka on ollut valtioon kohdistettava terrorismi. Olen sitä mieltä, että neuvoston ja komission julkilausumissa ei anneta riittävästi painoarvoa Israelin turvallisuutta koskeville huolenaiheille. Itse asiassa en kuullut korkean edustajan mainitsevan näitä huolia parlamentille antamassaan julkilausumassa.
Olen lisäksi sitä mieltä, että julkilausumassa korostetaan liian paljon Israelia sekä siltä kannalta, että prosessin eteneminen on epäonnistunut että ratkaisemattomien asioiden kannalta, erityisesti Jerusalemin osalta.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Arvoisa puhemies, totuus on se, että tämä on hyvin poikkeuksellinen keskustelu, koska neuvoston puheenjohtaja Malmström istuu neuvoston puolella. Toivomme näkevämme hänet pian istumassa komission puolella. Näemme sitten myöhemmin, missä hän istuu.
Arvoisa puhemies, joka tapauksessa neuvoston päätelmät eivät juuri kannusta optimismiin. Neuvosto on ilmaissut syvän huolensa Lähi-idän rauhanprosessin etenemisen puutteesta, ja se pyytää, että prosessi aloitetaan uudelleen Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien, Madridin konferenssin ja tiekartan pohjalta. Ei siis mitään uutta auringon alla.
Päätelmissä todetaan myös, että Euroopan unioni on valmis antamaan olennaisen panoksen niiden ongelmien ratkaisemiseen, jotka kaksi puheenvuoron käyttäjää ovat täällä esitelleet. Nämä ovat Itä-Jerusalemia koskeva ongelma, vesiongelma, turvallisuusongelma sekä rajaongelma.
Nyt on kuitenkin ilmaantunut eräitä uusia elementtejä, joista toivoisin vieraidemme esittävän mielipiteensä. Ensinnäkin haluaisin tietää, ovatko heidän mielestään Israelin päättämät kahdeksan kuukauden lykkäys ja siirtokunnat sidoksissa Yhdysvaltojen uuden hallituksen toimiin.
Haluaisin myös tietää, mitä he ajattelevat Hamasin edustajien eilen Gazassa antamista lausunnoista 22. vuosipäivänä, kun he sanoivat, että he eivät aio tehdä myönnytyksiä Israelille ja että he eivät aio tunnustaa sitä. Mitä he ajattelevat siitä jatkuvuuden laista, jolla Israelin kansalle annetaan ääni miehitettyjen alueiden miehitystä koskevan kansanäänestyksen kautta?
Lopuksi haluan kysyä, mitä he ajattelevat Goldstonen raportista ja siitä, että Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvosto hyväksyi sen? Katsovatko he, että tämä voisi auttaa viemään rauhanprosessia eteenpäin vai kuten Israel väittää, onko se jotakin, joka jarruttaa tai vaikeuttaa sitä?
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoston julkilausuma sisältää kaksi sitoumusta, joihin suhtaudun erityisen myönteisesti ja joihin sisältyy mahdollisuuksia uuden dynamiikan luomista varten. Nämä ovat palestiinalaishallinnon kaksivuotisen ohjelman tukeminen Israelin miehityksen lopettamiseksi ja Palestiinan valtion perustamiseksi sekä unionin valmius tunnustaa Palestiinan valtio tarvittaessa.
Viime viikolla johdin Euroopan parlamentin virallista valtuuskuntaa miehitetyillä palestiinalaisalueilla, jossa näin jälleen kerran omin silmin, miten Israel toteuttaa "rotuerottelujärjestelmää" palestiinalaisia vastaan sen lisäksi, että se riistää heiltä heidän kotinsa, maansa, vetensä ja uskonnonharjoituspaikkansa ja tuhoaa ne.
Muutaman tunnin sisällä siitä, kun neuvosto oli julkistanut julkilausumansa, valtuuskuntani lupa matkustaa Gazaan kumottiin. Tällainen ei ole ystävällismielisen valtion teko. Se on todellakin puuttunut parlamentin demokraattiseen oikeuteen luoda tyydyttävät ja demokraattiset suhteet Palestiinan kansan valitsemien kollegojemme kanssa.
Kohtasimme laajaa epätoivoa ja toivottomuutta tapaamiemme ihmisten keskuudessa ja alueilla, joilla vierailimme Hebronissa, Itä-Jerusalemissa ja Ramallahissa. Siellä, missä on toivottomuutta, on väkivaltaa. Voimme saada aikaan edistystä nyt tai voimme antaa tilanteen ajautua kohti entistä katkerampaa väkivaltaa, joka ajaa maltilliset palestiinalaispoliitikot pois johtavilta paikoilta. Meidän on päätettävä, mitä valita.
Vetoan sekä neuvostoon että korkea edustaja Ashtoniin, joille toivotan kaikkea hyvää, jotta he elvyttäisivät uudelleen sitoumuksensa tähän prosessiin. Tämän ei pidä tarkoittaa pelkästään sitä, että käännetään katse kvartettiin, jotta se elvyttäisi sitoumuksensa prosessiin. Lisäksi pyydän heitä laatimaan aikataulun, joka vastaa palestiinalaishallinnon kaksivuotista aikataulua esittämiemme periaatteiden täytäntöönpanoa varten, mikä tarkoittaa mielestäni rohkeasti ilmaistuna viime viikkoa.
Meidän on puolustettava ihmisoikeuksia painokkaasti. Meidän pitää toimia. Meidän on hyödynnettävä pääsyä markkinoillemme Israelin kannustamiseen. En tarkoita pakotteita. Tarkoitan, että markkinoillemme pääsyn varmistamista käytetään kannustimena, jolla taataan se, että Israel toimii sille kuuluvan kansainvälisen vastuun mukaisesti. Lopuksi totean, että meidän on myös taivuteltava Yhdysvaltoja uusimaan pikaisesti sitoumuksensa samalta pohjalta kuin viime viikolla esitimme.
Chris Davies
(EN) Arvoisa puhemies, EU:n edustuston laatima raportti Itä-Jerusalemista on aika järkyttävää luettavaa. Nyt ei pidä kierrellä ja kaarrella. Raportissa tehdään selväksi, että se, mitä Itä-Jerusalemissa tapahtuu, on eräänlaista etnistä puhdistusta. Palestiinalaisten koteja varastetaan, ihmiset pakotetaan ulos kodeistaan, ja toivo rauhasta tuhotaan. Kysymys kuuluu: mitä me aiomme tehdä asialle?
Neuvoston päätelmät ovat hyvin tervetulleet. Tiedämme, että ne ovat voimakkaat, koska Israelin hallitus hylkäsi ne välittömästi. Se sanoi, ettei niissä ollut mitään uutta. Niitä käytetään sanojemme sivuuttamiseen, koska emme koskaan vahvista niitä sopimuksin. Israel kohtelee meitä halveksuvasti. Miksei se tekisi niin, olemmehan niin herkkäuskoisia, että itse jopa maksamme miehittäjävallan laskut. Autamme palestiinalaisia menemään eteenpäin, vaikka Israelin pitäisi maksaa lasku, eikä veronmaksajien.
Mikäli haluamme, että sanoillamme on merkitys, meidän olisi keskeytettävä tai uhattava keskeyttävämme assosiaatiosopimus, mutta meille on kerrottu, että yksikään ulkoministereistämme ei ole koskaan esittänyt tätä mahdollisuutta. Kysymys siis kuuluu edelleen: missä ovat poliittiset päätökset? Meillähän on poliittiset päätökset. Ne sisältyvät päätelmiin. Entä toimet? Israel ei liikahda, jollei sitä painosteta.
Franziska Katharina Brantner
(DE) Arvoisa puhemies, toivotan korkea edustaja Ashtonin tervetulleeksi uuteen tehtäväänsä. Lisäksi haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ruotsia päätöslauselmasta ja sen tunnustamisesta, että kahden valtion ratkaisua ei ole mahdollista panna täytäntöön pitkällä aikavälillä, jos emme kykene ratkaisemaan siirtokuntiin liittyvää ongelmaa. Edustuston päälliköiden raportti on mainittu useaan otteeseen, ja mekin uskomme sen olevan erittäin hyvä. Haluan esittää tämän perusteella kaksi kysymystä. Mikä on kyseisen raportin nykyinen tilanne ja missä se julkaistaan? Toinen kysymys on, aikovatko komissio ja neuvosto panna täytäntöön raportin sisältämät suositukset? Haluaisin nyt mainita kolme raportin suosituksista. Ensimmäinen on tämä:
(EN) "ehkäistään, estetään Euroopan unionin jäsenvaltioiden toimijoiden rahoitustoimet, joilla tuetaan Itä-Jerusalemin siirtokuntatoimintaa hyväksymällä asianmukainen EU:n lainsäädäntö". Toinen suositus kuuluu seuraavasti: "varmistetaan, että Itä-Jerusalemin siirtokunnissa valmistettuja tuotteita ei viedä Euroopan unionin alueelle EU:n ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen nojalla". Kolmannessa todetaan näin: "tarjotaan EU:n suurimmille vähittäiskauppiaille opastusta siirtokunnista tulevien tuotteiden alkuperän merkintään".
(DE) Raportin sisältämät ehdotukset ovat hyvin yksityiskohtaisia ja täsmällisiä. Mihin toimiin suunnittelette nyt ryhtyvänne niiden täytäntöönpanemiseksi?
Patrick Le Hyaric
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa ministeri, kiitän teitä ja suhtaudun myönteisesti kommentteihinne.
Euroopalla on nyt kaksi tärkeää asiakirjaa, joiden avulla voidaan pyrkiä kohti uusia rauhanaloitteita. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, ensinnäkin meillä on puheenjohtajavaltio Ruotsin rohkea raportti, jonka juuri mainitsitte. Raportissa vaaditaan edistystä niin, että perustetaan kaksi valtiota, joista yksi olisi Palestiina vuoden 1967 rajojen mukaisesti ja jonka pääkaupunki olisi Itä-Jerusalem.
Toinen teksti on edustuston päälliköiden asiakirja, jossa osoitetaan, että Israelin viranomaiset noudattavat strategiaa, jonka mukaan ne purkavat taloja ja valloittavat maata ja rikkovat näin ihmisoikeuksia. Tämän strategian tavoitteena on irrottaa Jerusalem Länsirannasta niin, että koko ajatus Palestiinan valtion luomisesta hyllytetään.
Täällä pitämillämme puheilla ei kuitenkaan ole tietenkään vaikutusta, jos emme siirry niistä konkreettisiin toimiin. Meidän on toimittava ja sitä varten voimme keskeyttää Euroopan unionin ja Israelin välisen assosiaatiosopimuksen siihen asti, kunnes Israelin hallitus noudattaa kansainvälistä oikeutta. Sen vuoksi meidän on toimillamme varmistettava siirtokuntatoimien lopettaminen, Gazan saarron poistaminen, häpeän muurin tuhoaminen, pakolaisten paluu sekä kaikkien poliittisten vankien vapauttaminen.
Saanen sanoa vielä yhden asian. Gilad Shalit-nimisen sotilaan vapauttamisesta on keskusteltu parlamentissa. Olen samaa mieltä siitä, mitä asiasta on todettu. Samanaikaisesti parlamentin on kuitenkin osoitettava tukeaan toisen, Euroopan kansalaisen, nuoren ranskalais-palestiinalaisen Salah Hamourin, vapauttamiselle. Vapaus Gilad Shalitille, totta kai, mutta myös Salah Hamourille.
Simon Busuttil
(MT) Aloitan puheenvuoroni onnittelemalla neuvostoa niistä rohkeista päätelmistä, jotka se sai aikaan viime viikolla. Olen sitä mieltä, että emme ole koskaan ennen saaneet neuvostolta niin konkreettisia ja rohkeita päätelmiä näin arkaluonteisessa asiassa kuin viimeviikkoiset päätelmät. Siitä syystä onnittelen neuvostoa.
Haluan kuitenkin lisätä, että nyt meidän on siirryttävä toimiin, koska tilanne Jerusalemissa pahenee päivä päivältä, eikä sellaista voi enää sallia. On tullut esiin ongelmia, jotka liittyvät kansainvälisen oikeuden räikeisiin rikkomisiin, ja eräät vaikeudet aiheuttavat suurta kärsimystä monille ihmisille, muun muassa niin, että heidät häädetään kodeistaan, heidän asuntojaan tuhotaan ja laittomia asuntoja rakennetaan. Emme voi vaieta tällaisten vääryyksien edessä, koska jos vaikenemme, välittäisimme sellaisen viestin, että oikeus, diplomatia ja vahvasti vaalittu periaate konfliktien rauhanomaisesta ratkaisusta ovat hyödyttömiä. En usko, että olisimme sallineet vastaavan tapahtua omassa kotimaassamme. Näin ollen meidän on toimillamme luotava oikeamielinen ympäristö, joka edistää luottamuksen rakentamista kahden osapuolen välillä ja kahden sellaisen erillisen ja toimintakykyisen valtion perustamisen, jotka voivat elää rinnakkain rauhanomaisesti. Sallinette minun osoittaa kunniaa sille tärkeälle roolille, joka Jordanialla on tässä yhteydessä ollut. Lopuksi haluan sanoa jotakin korkea edustaja Ashtonille. Teidät on nimitetty Lissabonin sopimuksella uuteen tehtävään, tärkeään tehtävään, joka tarjoaa meille mahdollisuuden. Älkäämme siis jättäkö käyttämättä tätä tilaisuutta.
Rosario Crocetta
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, oli Ramallahin aika, kun kuulimme uutiset, että Euroopan unioni oli tehnyt uuden päätöksen Lähi-idän rauhanprosessista. Näimme Palestiinan edustajien kasvoilla toiveikkaan hymyn.
Nuo päivät olivat täynnä tunteita ja kärsimystä, jotka piirtyivät lasten kasvoille heidän tarttuessaan kotiensa ikkunoiden kaltereihin Hebronin kadulla, hylätyllä kadulla, jota yksikään palestiinalainen ei saa ylittää. Näimme 85-vuotiaan naisen kärsimyksen, kun hänet häädettiin valloitetusta kodistaan ja pakotettiin nukkumaan kylmässä teltassa puutarhassa, joka kuului ennen hänen kotiinsa. Näimme niiden palestiinalaisten kärsivät kasvot, jotka olivat perustaneet Euroopan varoilla maatilan, jonka Israelin sotilaat myöhemmin tuhosivat.
Israelilla on oikeus olla itsenäinen valtio, mutta myös palestiinalaisilla on oikeus kotimaahansa, valtioonsa ja passiinsa. Euroopan neuvoston päätös merkitsee isoa edistysaskelta, mutta meidän on toimittava välittömästi. Israelin ja Palestiinan välinen konflikti on vain jäävuoren huippu suuremmassa konfliktissa. Vierailumme viimeisenä päivänä Israelin viranomaiset estivät meitä, Euroopan parlamentin valtuuskuntaa, vierailemasta Gazan alueella. Katson, että korkea edustaja Ashtonin olisi tässä asiassa esitettävä vastalause demokraattisen Euroopan nimissä.
Haluaisin kiittää jäsen De Rossaa, joka johti valtuuskuntaa, ja kaikkia valtuuskunnan jäseniä, koska Palestiinassa viettämiemme päivien aikana Palestiinan heikot kykenivät näkemään ja kuulemaan sellaisen Euroopan kasvot ja sanat, joka ylläpitää oikeuksia ja joka haluaa ja jonka on saatava aikaan enemmän.
Hannu Takkula
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen ja neuvoston edustaja, uskon, että uusi korkea edustaja on varmaan ihmetellyt, millä tavalla Euroopan parlamentissa on kotiläksyt tehty, minkälaisia historiankirjoja on luettu, jos ei tunneta millä tavalla vuonna 1947 Israelin valtio syntyi. Sen vuoksi tuntuu hiukan erikoiselta myös tämä tulkinta, joka Ruotsin johdolla on tehty neuvostossa.
Täytyy muistaa, että Euroopan unionin pitää seistä omien arvojensa takana. Meillä on demokratia, ihmisoikeudet ja mielipiteenvapaus, mikä on tärkeintä. Ja Israel on ainoa Lähi-idän demokraattinen valtio. Meidän ei pidä luoda sinne antidemokratioita, ei-demokratioita, koska ne eivät kunnioita meidän arvojamme.
On myös erittäin tärkeää muistaa, että tällainen ajatus, että Jerusalem jaettaisiin, olisi kahden valtion jaettu kaupunki, on käsittämätön ajatus. Ei tällaista millekään muulle demokraattiselle valtiolle Euroopan unionin toimesta tarjota. Kyllä meidän pitää huolehtia siitä, että Israel voi säilyttää demokratiansa ja oikeutensa omaan pääkaupunkiinsa, ja Euroopan unioni voi olla mukana rauhanprosessissa, ja pitääkin olla mukana rauhanprosessissa, mutta diplomaattina - lääkärinä eikä tuomarina.
On valitettavaa, että Gilad Shalitia, joka on Ranskan kansalainen, Euroopan unionin kansalainen, israelilainen sotilas, ei ole vapautettu. Tämä kertoo, millä tavalla palestiinalaishallinto ja Hamas suhtautuvat Euroopan unioniin. Ne eivät kunnioita ollenkaan meidän periaatteitamme eivätkä meidän arvojamme. Tästä pitää lähteä liikkeelle ja tämäntyyppiset turhat haihatukset, joita tässä neuvoston päätöslauselmassa pitkälti on, pitää jättää pois.
Israel on demokratia, Israelin arvot ovat samat kuin meidän arvomme, meidän pitää puolustaa demokratiaa ja ihmisten oikeutta siellä ehyeen ja turvattuun elämään, rauhaan, ja se rauha voidaan saada, kun terroristijärjestöt Hamas ja kumppanit lopettavat iskut Israelia ja Israelin siviilejä vastaan. Tässä meillä on työkenttää taistella terrorismia vastaan yhdessä ja luoda mahdollisuus Israelin kansalle olemassaoloon.
Frieda Brepoels
(NL) Arvoisa puhemies, 23. marraskuuta antamassaan raportissa EU:n Jerusalemin ja Ramallahin valtuuskunnan päälliköt tekivät hyvin selväksi, että Israel pyrkii aktiivisesti liittämään Itä-Jerusalemin laittomasti ja eristämään sen täydellisesti muusta Länsirannasta. Näin ollen pohdinkin, miksi ulkoasiainneuvosto ei tee tästä oikeita johtopäätöksiä. Miksi se on vain piittaamatta tarkoin määrätyistä suosituksista, erityisesti niin tärkeästä tosiasiallisesta raportista, omasta raportistaan, kun se tietää, että nykyiset käänteet ovat peruuttamattomia, ja että näin tehdessään se kyseenalaistaa vakavasti mahdollisuudet perustaa itsenäisen ja toimintakykyisen Palestiinan valtion Israelin valtion rinnalle? Lähi-idän rauhanprosessi ei tarvitse epämääräisiä julkilausumia. On korkea aika ja oikea aika, että Euroopan unioni omaksuu aktiivisen ja näkyvän roolin alueella. Tämä on tietenkin mahdollista ainoastaan, mikäli me myös osoitamme rohkeutta esittää selkeä ja yksiselitteisen kannan, erityisesti Itä-Jerusalemista.
Charalampos Angourakis
(EL) Arvoisa puhemies, EU:n politiikalla tuetaan Israelin hallitusta yhdessä Yhdysvaltojen ja NATOn kanssa. Tällä rikollisella politiikalla tehdään kansanmurha Palestiinan kansaa kohtaan. Tämä on Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenten tekemä päätelmä, kun Israel kielsi heitä pääsemästä miehitetylle Gazan alueelle.
EU:n politiikka ja hiljattain tehty päätös antavat perimmiltään ylimääräistä aikaa Israelin eri hallituksille, jotka kuormittavat itseään sotarikoksilla, kuten olemme ymmärtäneet YK:n laatimasta Gazan sotaa koskevasta raportista, joten ne voivat jatkaa miehityssuunnitelmiensa toteuttamista.
Euroopan unionin kiertelevät puheet ovat ristiriidassa oikeamielisen maailmanlaajuisen vetoomuksen kanssa siitä, että perustetaan elinkelpoinen ja itsenäinen Palestiinan valtio vuoden 1967 rajojen mukaan, ja sen pääkaupunki on Itä-Jerusalem. Euroopan unioni ei ota konkreettisia askeleita tähän suuntaan. Se päinvastoin parantaa suhteitaan Israelin kanssa, joka jatkaa siirtokuntatoimintaansa erityisesti Itä-Jerusalemissa ja rakentaa erotusmuurin eristämällä häpeällisesti ja rikollisesti Gazan alueen.
Torjumme imperialistiset suunnitelmat Lähi-idässä ja seisomme Palestiinan kansan ja kaikkien heitä taistelussaan tukevien rinnalla.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Minun on todettava, että viime viikolla pidetyn ministerineuvoston kokouksen tulokset eivät olleet täysin tasapainoiset, ja koska olen käsitellyt tätä asiaa jo pitkään, minusta vaikuttaa, että ministerit eivät ole saaneet aikaan kunnon edistystä pyrkimyksissä saavuttaa näiden kahden kansan rauhanomainen rinnakkaiselo.
Siksi voin todeta, että meidän on tehtävä enemmän kuin aikaisemmin. Ei riitä, että olemme sovittelijoita, vaan meidän on oltava aktiivisia sovittelijoita tässä rauhanprosessissa, ja meidän on lisäksi pidettävä tiukasti kiinni siitä, että ratkaisu tähän katastrofaaliseen tilanteeseen on yhdenvertainen. Sen on oltava yhdenvertainen ja hyväksyttävä kummankin valtion kannalta niin, että kummankin valtion, Palestiinan ja Israelin valtion, panos on siinä yhtä suuri.
Neuvosto on yrittänyt saada palestiinalaiset takaisin neuvottelupöytään huolimatta siitä, että he ovat vastustaneet eräitä Israelin toimia. Mekin olemme painottaneet sitä, että rauhanprosessin esteet on poistettava mahdollisimman pian. Itä-Jerusalemissa sijaitsevien palestiinalaiskotien hajottaminen sekä siirtokuntien ja erotusmuurien rakentaminen miehitetylle alueelle ei ole hyväksyttävää. Ei kuitenkaan ole liioin hyväksyttävää, että vedämme Israelin esiin, emmekä onnistu puolustamaan sitä aktiivisesti kaikilta hyökkäyksiltä ja terroristitoimilta, jotka suunnataan Israelin valtion kansalaisia vastaan.
Haluan tietenkin korostaa, että on myös välttämätöntä noudattaa kansainvälistä oikeudellista kehystä, jota ilman ei ole minkäänlaista toivoa alueen vakaasta kehityksestä. Mielestäni me eurooppalaiset, EU ja maittemme kansalaiset, olemme valmistautuneet ojentamaan auttavan käden, ja toivon, että korkea edustaja Ashton onnistuu tehtävässään alueella ja palaa alueelta hyvien raporttien kera.
Alexandra Thein
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, arvoisa komission varapuheenjohtajaehdokas Ashton, olen suhteista Palestiinan lakia säätävään neuvostoon, toisin sanoen Palestiinan parlamenttiin, vastaavan valtuuskunnan jäsen. Viime viikolla Israel kielsi valtuuskunnaltamme pääsyn Gazaan. Gazan tilanne on hyvin levoton, erityisesti nyt, kun talvi on saapunut. Vain 10 prosenttia väestöstä saa tarvitsemiaan tarvikkeita salakuljettamalla tavaroita tunnelien läpi, ja juuri tämän vuoksi kaikki hyväksyvät tunnelit.
Aikaisemmin Cast Lead -operaatio oli täysin päinvastainen, ja 90 prosenttia Gazan väestöstä kykeni huolehtimaan itsestään. Israelin olisi miehittävänä valtiona oltava vastuussa siitä, että väestö saa tarvitsemansa avun kaikilla miehitetyillä alueilla. Israel välttelee kansainvälisen oikeuden mukaista vastuutaan, mikä tarkoittaa sitä, että kansainvälisen yhteisön ja ennen kaikkea EU:n on puututtava asiaan.
Mikäli meidän on määrä toimittaa ruokaa 90 prosentille Gazan väestöstä, meillä on oikeus nähdä, mihin eurooppalaisten veronmaksajien rahat käytetään, käytetäänkö ne tarkoituksenmukaisesti ja saavuttavatko rahat ne ihmiset, jotka niitä tarvitsevat.
Hélène Flautre
(FR) Arvoisa puhemies, minäkin haluaisin onnitella neuvoston puheenjohtaja Malmströmiä ja puheenjohtajavaltio Ruotsia heidän erinomaisista päätelmistään. Päätelmät elvyttävät niitä odotuksia, joita meillä kaikilla oli, eli nyt vahvistuu, että EU on todellakin vastuussa alueen rauhasta kansainvälisen oikeuden nojalla ja että se on mielestäni tärkeää.
Olen kuitenkin yllättynyt siitä, että vuosi Gazan alueelle tehdyn sotilaallisen hyökkäyksen jälkeen päätelmissä ei ole tehty minkäänlaista viittausta Goldstonen raportin jatkoon, jota neuvosto tavoittelee. Haluaisin tietää, missä vaiheessa olemme Goldstonen raportin jatkossa, johon neuvosto on itse sitoutunut, eritoten sellaisten sisäisten tutkimusten osalta, joihin osallistuu useita asianosaisia.
Olen lisäksi hyvilläni siitä, että Itä-Jerusalemia harkitaan tulevan Palestiinan valtion pääkaupungiksi tai kahden valtion Jerusalemiksi. Tästä huolimatta näistä päätelmistä puuttuvat täsmälliset operationaaliset vaihtoehdot. Toisaalta tällaisia vaihtoehtoja on lukuisia Itä-Jerusalemissa vierailleiden valtioiden tai hallitusten päämiesten raportissa.
Sen vuoksi vetoan komissioon ja neuvostoon, jotta ne ystävällisesti selventäisivät meille ne täsmälliset menetelmät, joiden pohjalta Euroopan unioni ei itse asiassa tunnusta tai oikeuta Itä-Jerusalemin liittämistä, mihin Israel parhaillaan pyrkii ottamalla esimerkiksi käyttöön taloudellisia toimia ja lisäksi järjestämällä palestiinalaisyhteisöjen massiivista pakkosiirtoa.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen uuden korkean edustajan saapumisesta parlamenttiin ja myös neuvoston Lähi-itää koskevista voimakassävyisistä päätelmistä, jotka laadittiin puheenjohtajavaltio Ruotsin johdolla.
Goldstonen raportista totean, että haluan onnitella puheenjohtajavaltiota edustavaa Carl Bildtiä siitä, että hän kehui, hänen sanojaan lainatakseni, Goldstonen raportin uskottavuutta ja vahvaa tinkimättömyyttä. Olen todella sitä mieltä, että olisi hyödyllistä, jos neuvoston puheenjohtaja Malmström voisi tänään toistaa Euroopan parlamentille sen, mitä hänen suurlähettiläänsä totesi Yhdistyneiden Kansakuntien kokouksessa. Hän kehottaa Israelia ja Palestiinaa aloittamaan asiaankuuluvat, uskottavat ja riippumattomat kansalliset tutkimukset Gazan konfliktiin liittyvistä ihmisoikeusrikkomuksista.
Haluaisin lopuksi kysyä puheenjohtajavaltion edustajalta ja korkealta edustajalta, ovatko he tietoisia Iso-Britannian viime viikolla käyttöön ottamasta neuvonnasta elintarvikkeiden merkintää varten Palestiinan alueilta ja laittomista Israelin siirtokunnista tulevien tuontituotteiden erottamiseksi. Pyydän heitä lisäksi kertomaan, mitä suunnitelmia heillä on neuvonnan laajentamiseksi koko Euroopan unionin alueelle. Äänestäjinä voimme valita, että päätämme maksaa rauhan kustannuksista. Kuluttajina emme halua tukea konfliktin hintaa.
Ramon Tremosa I Balcells
(EN) Arvoisa puhemies, olen sitä mieltä, että Euroopan unionin puheenjohtajavaltio Ruotsin johdolla hiljattain esittämä Lähi-itää koskeva kanta, jossa tunnustetaan Itä-Jerusalem tulevan itsenäisen Palestiinan valtion pääkaupungiksi, saattaa vahingoittaa Euroopan pyrkimyksiä toimia tärkeässä asemassa Israelin ja Palestiinan välisenä sovittelijana. Se saattaisi olla haitaksi tavoitteellemme saavuttaa rauha jo sekasortoiselle alueelle.
Itse olen sitä mieltä, että sen sijaan, että yksipuolisesti ja odottamatta ilmoitetaan Palestiinan alueiden pääkaupunki, olisi suotavampaa ja hyödyllisempää, jos Euroopan unioni voisi keskittää kaikki voimansa kannustaakseen ja painostaakseen todellisen demokratian luomista palestiinalaisalueilla esimerkiksi tukemalla väkivallatonta oppositiota. Tämä auttaisi Israelin valtiota ja demokratiaa sekä kansainvälistä yhteisöä löytämään uskottavan ja laillisen neuvottelukumppanin.
Kuten Cecilia Malmström on tänään todennut, Jerusalemin asemasta olisi käytävä kahdenväliset neuvottelut israelilaisten ja palestiinalaisten välillä. Siksi olen sitä mieltä, että kahden kansan kahden valtion ratkaisua toivottavampi olisi visio kahden kansan kahdesta demokratiasta.
Hyvät kollegat, demokratia on rauhan perusedellytys.
Michael Gahler
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aluksi todeta, miten iloinen olen siitä, että korkea edustaja Ashton istuu komission puolella. Toivottavasti näin on jatkossakin.
Minulla on puheenjohtajavaltion edustajalle kaksi kysymystä. Ulkoasiainneuvoston päätelmissä ei ole minkäänlaista viittausta Lähi-idän kvartettiin. Eikö neuvosto ole yhtä mieltä Lähi-idän kvartetin roolista rauhanprosessista vai mikä tähän on syynä?
Toiseksi totean, että sama koskee Hamasia. Päätelmissä ei tehty minkäänlaista viittausta tähän ryhmään, joka on valitettavasti poliittisesti tärkeä. Mitä tämän asian taustalla on?
Frédérique Ries
(FR) Arvoisa puhemies, koska jäsen Le Hyaric käytti käytännössä kaksinkertaisen puheajan, olen mielestäni oikeutettu puhumaan omaan tahtiini, mutta pyrin kuitenkin menemään suoraan asiaan.
Olimme tottuneet Ruotsin puheenjohtajakaudella parempaan, paljon parempaan. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Malmström, suonette anteeksi avoimuuteni. Ensinnäkin se, että hän on nimittänyt tai määrännyt Itä-Jerusalemin tulevan Palestiinan valtion pääkaupungiksi, on mielestäni harvinaislaatuinen diplomaattinen virhe. Puhun nyt kaunistelevasti. Nyt kenenkään ei pidä ymmärtää väärin, mitä haluan sanoa. Virhe ei liity sisältöön, vaan siihen, miten tällä julkilausumalla, jossa tuomitaan ennakkoon neuvottelujen tulokset, holhotaan ja suorataan ylenkatsotaan asian osapuolia. Lisäksi monet jäsenvaltiot ovat ottaneet oman kantansa asiassa ja haluavat ottaa etäisyyttä tekstin ensimmäisestä luonnoksesta.
Kannatan siis tietenkin ehdottomasti ajatusta avoimesta pääkaupungista, jaetusta pääkaupungista, tätä jakamisen muotoa, joka on jo vuodesta 2000 ollut osa neuvoteltua rauhaa koskevia Clintonin parametreja ja osa periaatetta, jonka Ehud Barak Tabassa ja monet muut ovat hyväksyneet. Muistamme myös sen voimakkaan tavan, jolla Avraham Burg ja Ahmed Qurei puolustivat sitä täällä parlamentissa. Jerusalem on kolmen uskonnon pyhä kaupunki, kirjojen pääkaupunki, avoin pääkaupunki. Totean vain, että tehtävämme ei ole määrätä kaupungin jakamisesta, aikataulusta tai menetelmistä, kuten aikaisemmin totesin, jotta kannustaisimme näitä osapuolia, palestiinalaisia ja israelilaisia vuoropuheluun ratkaisun löytämiseksi.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoston päätelmät ovat todella tervetullut ilmaus EU:n kannasta ja sen aikomuksesta toimia entistä vahvemmassa roolissa kvartetin sitoumuksen parissa. Näin ollen kysyn, ovat neuvosto ja komissio yhtä mieltä siitä, että joidenkin vaatima asiaa koskeva kanta, jonka mukaan Israelia olisi boikotoitava, on täysin väärä tie tämän sitoumuksen noudattamisessa? Ei ole mahdollista boikotoida ja sitoutua samanaikaisesti.
Oikea lähestymistapa on totisesti se, jota on painotettu myös neuvoston päätelmissä, eli olisi vahvistettava kahdenvälisten suhteiden kehittämistä entisestään Israelin kanssa. Miten houkutteleva ajatus onkin, neuvosto voi toimia vain poliittisesti vaikuttavana osapuolena sekä taloudellisena tukijana, mikäli se kykenee vastustamaan houkutuksia - joita ruokkivat joskus jompaakumpaa osapuolta kohtaan tuntema turhautuneisuus - asettaa jonkinlaisia pakotteita tai rangaistuksia jompaakumpaa osapuolta kohtaan. Tilanne on liian monimutkainen, ja se yksinkertaisesti horjuttaa EU:n yhtenäistä ja johdonmukaista painostusta kumpaakin osapuolta kohtaan, jotta ne saataisiin takaisin neuvottelupöytään tekemään rauhansopimus.
Ivo Vajgl
(SL) Minäkin vastustan pakotteita ja puollan rakentavaa politiikkaa ja vuoropuhelua. Pahoittelen kuitenkin sitä, että olemme tänään aivan liian usein kuulleet viestin siitä, että Israel on demokraattinen valtio. Israel on valtio, joka ei käyttäydy demokraattisesti palestiinalaisia kohtaan eikä yhteisen tavoitteen mukaisesti. Tavoitteena on kahden sellaisen itsenäisen, itsevarman ja varman valtion perustaminen, jotka elävät sovussa rinnakkain. Arvoisa korkea edustaja Ashton, olen sitä mieltä, että olette tänään tarjonnut monia kannustimia entistä rakentavamman ja tehokkaamman Euroopan unionin politiikan kehittämiseen. Pahoittelen joutuessani toteamaan, että Israel näkee meidät edelleen paperitiikerinä, eikä konkreettisena kokonaisuutena, jonka kanssa sen olisi aloitettava keskustelu ja josta olisi hyötyä ongelman ratkaisemisessa.
Robert Atkins
(EN) Arvoisa puhemies, Palestiinaan viime viikolla matkustaneen valtuuskunnan jäsenenä minulle kävi selväksi, että joukko järkeviä ihmisiä uskoo, että kahden valtion vaihtoehto on epäonnistunut pitkälti Israelin toimien vuoksi. Näistä merkittävimpiä ovat ehdotukset laajentaa muuria entistä kauemmas ja Itä-Jerusalemin ulkopuolelle, jolloin Länsiranta jaettaisiin pohjoisessa ja etelässä.
Mitä etuja meillä on siitä, jos kahden valtion ratkaisu toteutuu, ja mihin toimiin todennäköisesti siinä tapauksessa ryhdymme?
Toinen kysymys kuuluu, ovatko neuvoston puheenjohtaja Malmström ja korkea edustaja Ashton tietoisia siitä, miten yleisiä jälleen kerran järkevien ihmisten näkemykset ovat kvartetin esittämästä julkisivun ylläpitämisestä? Mihin toimiin ryhdymme varmistaaksemme, että tämän operaation kulut vastaavat sen tehokkuutta, joka on tällä hetkellä mitätön?
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, tuen Israelin ulkoministeri Liebermanin näkemystä siitä, että neuvoston lopullinen julkilausuma on paljon parempi kuin Ruotsin aikaisempi luonnos, jonka näin pari viikkoa sitten. Siinä ei ole kuitenkaan minkäänlaista mainintaa hyväksytyistä kvartetin periaatteista, jotka Hamas torjuu, kun se jatkaa edelleen palestiinalaishallinnon virkamiesten ja myös Gazan siviilien terrorisointia.
Lisäksi kysyn, miksi ulkoministeri Bildt ei vieraillut alueella osoittaakseen solidaarisuutta demokraattista Israelia ja maltillisia palestiinalaisia kohtaan?
Vielä kysyn, miksi Itä-Jerusalemin liittäminen päätettiin mainita tänä kriittisenä aikana?
EU:n on toimittava entistä tasapainoisemmin ja virallisesti tunnustettava yhteiset demokraattiset arvomme Israelin valtion kanssa ja todella parannettava Israelin osallistumismahdollisuuksia EU:n ohjelmiin - on epätavallista, että olen tässä asiassa samaa mieltä Sarah Ludfordin kanssa - assosiaatiosopimuksen mukaisesti, jotta Israel voisi rakentaa luottamusta EU:n hyväntahtoisuuteen, jota se osoittaa juutalaisvaltiota kohtaan.
Cecilia Malmström
Arvoisa puhemies, kiitän teitä hyvin rakentavasta keskustelusta. Haluan aloittaa puheenvuoroni vastaamalla joihinkin täsmällisiin kysymyksiin, minkä jälkeen sanon muutaman sanan puheenvuoron päätteeksi.
Goldstonen raportti on erittäin tärkeä. Se on vakava raportti. On tärkeää tarkastella päätelmiä huolellisesti, ja EU on vedonnut kumpaankin osapuoleen, Israeliin ja Palestiinaan, jotta ne aloittaisivat omat selvityksensä raportissa suositellun hengen mukaisesti.
Kvartetista totean, että raportissa on viittaus itse kvartettiin ja siihen, että kvartetin on vauhditettava toimiaan neuvoston hyväksymien päätelmien mukaisesti. Hamasin kanssa käytävistä keskusteluista totean, että neuvosto pitää yhteyttä Palestiinaa johtaviin presidentti Abbasiin ja pääministeri Fayyadiin. Ehdot Hamasin kanssa käytäviä keskusteluja varten ovat hyvin tiedossa, eikä niitä ole täytetty.
Haluan vielä todeta, että on valtavan ilahduttavaa huomata, että parlamentti antaa laajaa tukea näille päätelmille. Kaikilla on tietenkin hieman eriävät mielipiteet, mutta he ymmärtävät, miten tärkeää on yrittää kaikin mahdollisin keinoin tukea Lähi-idän rauhanprosessia, ja me kaikki tunnemme valtavaa turhautuneisuutta siitä, että edistyminen on niin toivottoman hidasta. Joulun rauhaa, joka pian laskeutuu parlamenttiin ja moniin paikkoihin maailmassa, ei jälleen kerran voida kokea tänä vuonna tuolla alueella sillä tavalla kuin toivoisimme.
Ruotsin puheenjohtajakauden alussa olimme toivoneet, että Yhdysvaltojen presidentti Obaman pyrkimykset kantaisivat hedelmää Israelin ja Palestiinan välisissä neuvotteluissa. On tärkeää, että EU ja Yhdysvallat tekevät tiivistä yhteistyötä. Näin ei ole vielä tapahtunut, mutta kuten aina, meidän on oltava tässä asiassa kärsivällisiä ja sinnikkäitä. EU:n on oltava johdonmukainen ja päättäväinen Itä-Jerusalemia, rajoja, siirtokuntia ja turvallisuutta koskevassa kannassaan. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että asia on saanut parlamentissa laajaa kannatusta, joka ulottuu myös päätelmiimme, jotka ovat selkeät ja yhtenäiset. Ne muodostavat perustan EU:n työlle pitkäksi aikaa. Tässä yhteydessä on tärkeää, että kaikki toimielimet tekevät tiiviisti työtä yhdessä.
EU jatkaa edelleen Euroopan turvallisuus- ja puolustuspoliittista tehtäväänsä alueella, ja erityisesti EU:n Lähi-idän rauhanprosessin erityisedustajan toimiston yhteyteen perustettu koordinaatiotoimisto palestiinalaispoliisin tukemiseksi (Eupol Copps) on tarjonnut merkittävän panoksen kuluneen vuoden aikana Länsirannalla asuvien palestiinalaisten sosiaalisten ja taloudellisten olojen parantamiseksi. EU tukee myös valmisteluja itsenäisen Palestiinan valtion perustamista varten. Asiassa on tehtävä paljon työtä, ja me tietenkin tuemme palestiinalaisviranomaisen laatimaa ohjelmaa Palestine: Ending the Occupation, Establishing a State (Palestiina: miehityksen lopettaminen, valtion perustaminen).
Jotta konfliktille saataisiin päätös, osapuolten välillä on saatava aikaan neuvoteltu ratkaisu. Siihen on sisällyttävä kaikki asiat. Emme voi hyväksyä sellaista ratkaisua, joka määritellään yksipuolisten toimien kautta, jolloin siitä tulee tapahtunut tosiasia. Ratkaisun on oltava kokonaisvaltainen. Siihen on sisällyttävä Libanonin ja Syyrian kädenjälki, ja sen on oltava osa sellaista alueellista strategiaa, joka ratkaisee arabimaiden ja Israelin välisen konfliktin. Emme ole vielä päämäärässämme, mutta EU on kuitenkin ottanut valtavan edistysaskeleen. Kaikki toimielimet ovat hyvin vahvasti samaa mieltä tämän tarpeesta, ja odotan innokkaasti yhteistyön jatkamista tältä osin.
Catherine Ashton
komission varapuheenjohtajaehdokas. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin vain sanoa, että tämä kysymys siitä, missä istun, vaikuttaa tulevan aina uudelleen esiin. Istun täällä, koska neuvosto istuu tuolla. Saattaa olla, että joudun menemään tuonne istumaan tai että te joudutte rakentamaan minulle istuimen samalle etäisyydelle, koska vakuutan teille, että olen jossakin asiassa vaikeuksissa, istuinpa missä tahansa. On kuitenkin suuri ilo olla täällä Cecilia Malmströmin kanssa, ja odotan kovasti, että saan tehdä työtä yhdessä hänen kanssaan.
Eniten tässä juuri käydyssä keskustelussa minuun tekee vaikutuksen se, että melko pitkälti olemme yhtä mieltä siitä, että pyrimme saamaan aikaan kahden valtion ratkaisun. Jäsen Atkins, muodostatte kaiketi poikkeuksen siinä, mitä sanoitte, vaikka kuuntelin teitä kyllä tarkoin. Kaikki parlamentin jäsenet suhtautuvat asiaan valtavan intohimoisesti, erityisesti jäsen De Rossa, jos saan sanoa, ja ne jäsenet, jotka ovat hiljattain palanneet alueelta ja nähneet itse selvästi sen hirveän tilanteen siellä.
Minusta neuvoston päätelmissä merkittävää on se, että ne ovat hyvin selkeät. Niistä saa todellisen tuntuman siitä, mihin suuntaan meidän on edettävä. Hyvin selkeästi nousee esiin myös - ylistän puheenjohtajavaltiota siitä työstä, jota se on tämän asian parissa tehnyt - parlamentin turhautuneisuus siitä, että asiat eivät etene. Tämä turhautuneisuuden taustalla ovat näkemykset, jotka ovat joskus varsin erilaisia, mutta samalla niitä kuitenkin yhdistää halu löytää ratkaisu. Eri merkitysvivahteet ovat tärkeitä. Näkemyksenne eroista samoin kuin yhtäläisyyksistä ovat minulle tärkeitä, koska suunnistan kohti tulevaisuuttamme näiden keskustelujen ja neuvottelujen pohjalta.
Minulla ei ole epäilystäkään siitä, että meidän on tehtävä kaksi asiaa. Yksi liittyy melko poliittisiin kysymyksiin, jotka aivan perustellusti toitte esiin. Minkälaiseksi meidän suhteemme muodostuu? Olen tuon matkan alkutaipaleella, ja tämä keskustelu on minulle erittäin tärkeä, kun kuuntelen minulle esitettyjä näkemyksiä. Kiinnittäisin ensinnäkin huomiota siihen, että kvartetin on osoitettava, että se on rahan arvoinen ja että sen rooli kyetään todella elvyttämään. Olen jo keskustellut Jerusalemissa olevan henkilöstön kanssa videoyhteyden avulla, olen jo keskustellut Tony Blairin kanssa hänen työstään, ja olen jo keskustellut ulkoministeri Clintonin kanssa samoista asioista. On hyvin tärkeää, sana "elpyä" on täysin oikea, jos se toimii.
Toiseksi totean, että on eräitä aluetta koskevia seikkoja, joita puheenjohtajavaltio on tuonut esiin. Ne liittyvät kysymyksiin niistä muista maista, joihin meidän on saatava yhteys. Katson, että kaikkein tärkein asia tästä hetkestä lähtien on se, mitä EU kykenee itse tekemään.
Tästä tulenkin tavallaan asioiden käytännölliseen puoleen. Monet kollegat ovat esittäneet erityisiä kysymyksiä, jotka liittyvät siihen, mitä Yhdistynyt kuningaskunta aikoo tehdä tuotteiden merkintöjen kanssa, tai kysymyksiin assosiaatiosopimuksesta. Kysymykset koskivat myös edustuston päälliköiden raporttia ja suosituksia, joita en ole vielä ehtinyt pohtia. Meidän on pohdittava kaikkia näitä asioita huolellisesti, mutta meidän on osoitettava alueelle käytännöllistä tukea.
Kerroin 1 200 luokkahuoneesta, joita tarvitaan, ja kerroin työstämme terveydenhuollon parissa. Olemme vahvasti sitoutuneet pääministeri Fayyadin valtionrakennussuunnitelmaan ja tehostamaan instituutioiden tilaa, erityisesti oikeusvaltiokysymyksissä. Meidän on osoitettava käytännön sitoutumistamme paikan päällä ja käytännön työskentelyämme löytääksemme keinoja, joilla voimme parantaa niiden ihmisten elämää, jotka elävät siellä päivittäin ja jotka kääntävät katseensa meidän suuntaamme tarvitsemaansa apua varten.
Tämä on kaikkien merkityksellisin ja käytännöllisin asia, joka minun on ensimmäiseksi hoidettava. Kuvailisin seuraavasti sitä työtä, jonka haluan hoitaa: meillä on mahdollisuudet poliittisiin ja taloudellisiin toimiin. Haluan liittää nämä kaksi asiaa yhteen löytääksemme keinon tehostaa sitä, mitä teemme, jotta voisimme tukea parhaillaan tehtävää työtä, tehdä kvartetista entistä tehokkaamman sekä saattaa yhteen neuvoston ja komission tavallaan rinnakkain tekemä työ ja sulauttaa se yhteen niin, että voimme tehdä alueella todella jotakin konkreettista.
Viime kädessä kaksi osapuolta liittyy yhteen tehdäkseen päätöksen ja saavuttaakseen rauhan. Matkalla päätöstä kohti meillä on kuitenkin tärkeä tehtävä, ja pyrin sekä teidän että komission ja neuvoston puolesta siihen, että hoidamme asiassa täyden osuutemme.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Dominique Baudis  
Edellisen ulkoasiainneuvoston aikana Euroopan unionin neuvosto teki tiettäväksi, että se halusi, että lähitulevaisuudessa perustetaan Palestiinan valtio vuoden 1967 rajojen pohjalta ja että sen pääkaupunki on Itä-Jerusalem. Näin ollen Eurooppa esittää ehdot Lähi-idän konfliktin toteuttamiskelpoiseen ratkaisuun, jonka molemmat osapuolet voivat hyväksyä. Neuvoston ehdottama ratkaisu on oikeudenmukainen. Israel ja Palestiina voivat käyttää ratkaisua lähtökohtana, jonka perustella maata vaihdetaan rauhaan. Euroopan unionilla on tässä merkittävä rooli. Se voi tukea Palestiinan sisäistä sovintoa, jota ilman neuvotteluissa Israelin kansa ei ole Palestiinan neuvottelukumppanina. Se voi rohkaista Israelin ja Palestiinan välisen keskustelun uudelleen aloittamista Välimeren unionin pohjalta.
Daciana Octavia Sârbu  
Suhtaudun myönteisesti neuvoston hiljattain antamiin asiaa koskeviin päätelmiin, erityisesti Itä-Jerusalemin tilanteesta. Neuvosto on esittänyt selkeän kannan useista avainasioista, joista mainittakoon vuoden 1967 rajat, Israelin siirtokunnat, pääsy Gazaan sekä tuki kahden valtion ratkaisulle, jonka mukaan Jerusalem olisi jaettu pääkaupunki. Nämä ovat eräitä niistä keskeisistä kiistakohdista, ja neuvosto on onnistunut käsittelemään niitä päätelmissään. Neuvosto on antanut EU:n korkealle edustajalle listan konkreettisista tavoitteista ja esittänyt selkeän suunnan, jota kohti EU haluaa neuvottelujen etenevän. Olen toiveikas siitä, että jäsenvaltioiden selkeys ja yhtenäisyys edistävät entistä tehokkaampaa EU:n osallistumista neuvotteluihin ja lisäävät sen kykyä tehdä työtä yhdessä muiden keskeisten toimijoiden kanssa tässä rauhanprosessissa.
