Posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je doporučení k návrhu rozhodnutí Rady, kterým se povoluje posílená spolupráce v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany [05538/2011 - C7-0044/2011 - 2010/0384(NLE)], které jménem Výboru pro právní záležitosti předkládá pan Klaus-Heiner Lehne.
Klaus-Heiner Lehne
Pane předsedající, dámy a pánové, zabýváme se zde otázkou posílené spolupráce již podruhé. Poprvé jsme se pro posílenou spolupráci podle Lisabonské smlouvy rozhodli před několika měsíci; týkalo se to oblasti rodinného práva. Nyní tak máme učinit podruhé. Jedná se o čistě procedurální rozhodnutí. Chci to jasně říci, protože v tomto bodě nebudeme diskutovat o obsahu daných záležitostí. K tomu dojde později.
Na začátku bych chtěl říci, že jsem velmi potěšen, že je zde dnes přítomno i maďarské předsednictví. Myslím, že je to v historii Evropského parlamentu, abych tak řekl, premiérová účast předsednictva v pondělí večer. To patrně také ukazuje, jak důležitá jsou témata, o nichž zde dnes hovoříme.
Diskuse o otázce evropského patentu vedeme na základě návrhu Komise již od roku 2001. V souvislosti se zprávou paní Palaciové zaujal Parlament v prvním čtení velmi zvláštní postoj, a to i k případným řešením. Ukázalo se, že v Radě nelze v otázce patentů dosáhnout shody, zvláště kvůli dvěma problémům. Jedním problémem byla otázka soudů - totiž otázka, který soud má být k jakým sporům příslušný -, ale byla zde i otázka jazyková. Otázka soudů bude možná vyřešena brzy rozhodnutím Evropského soudního dvora ve stanovisku vydaném začátkem března. Tehdy budeme přesně vědět, co lze udělat a co ne.
V otázce jazyků nedošlo k žádnému pokroku. Minulý podzim muselo belgické předsednictví přiznat, že bylo prostě nemožné dosáhnout řešení této jazykové otázky, nebo alespoň že to nebylo možné při současném dodržení požadavku jednomyslnosti podle Lisabonské smlouvy. Je zde zkrátka diametrální rozpor mezi zásadou, že má Evropská unie 23 rovnocenných úředních jazyků, a skutečností, že patent může přinést enormní zvýšení nákladů právě díky překladům. Z toho důvodu přetrvává problém, že pokud musíme patent přeložit do všech jazyků, pak jej nemohou využít malé a střední podniky, protože je příliš drahý. A to nehovoříme o rizicích možných právních sporů v různých členských státech. Tento typ patentové ochrany ve stávajícím systému Evropského patentového úřadu se tedy hodí jen pro velké společnosti, ne pro malé a střední podniky. A to je jistě třeba změnit.
Od roku 2000 Evropský parlament mnohokrát ve svých usneseních vyzýval k tomu, aby v oblasti evropského patentu konečně došlo k pokroku - s ohledem na lisabonský proces a na nový proces strategie Evropa 2020. Myslím, že už toho bylo dost. Belgické předsednictví požádalo Komisi, aby předložila konkrétní návrh ohledně postupu posílené spolupráce. Komise se této iniciativy ujala. Rada nás formálně požádala o souhlas. Výbor pro právní záležitosti záležitost důrazně podpořil, když hlasoval kladně v poměru 16 ku 5. Mezitím se za tento návrh postavilo 25 členských států. Takže je nyní prostě čas pokročit vpřed a dát z naší strany - ze strany Parlamentu - svůj souhlas tomuto postupu, aby se konečně ukázalo světlo na konci tunelu.
Mám k tomu ještě jednu poznámku. V Evropě nemáme mnoho zdrojů. Máme ale inteligenci, kreativitu a myšlenky. Je proto rovněž zásadně důležité, abychom tyto myšlenky chránili. Ptám se sám sebe, jak se můžeme obracet na Čínu, Indii a mnoha další rozvíjející se země všude ve světě a říkat jim, že musejí chránit duševní vlastnictví, když to sami neumíme ani u nás v Evropě? Proto nyní potřebujeme tento kvalitativní pokrok v otázkách evropského patentu. Proto podporuji tento návrh týkající se posílené spolupráce a proto žádám i vás všechny o podporu.
Enikő Győri
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedající, je pro mě privilegiem a ctí oslovit dnes toto vážené shromáždění. Jak právě zmínil pan Lehne, pondělní přítomnost předsednictva svědčí o důležitosti této věci.
Nejprve bych chtěla Evropskému parlamentu poděkovat za jeho konstruktivní přístup k úsilí Rady o zlepšení podmínek pro získávání patentové ochrany v Evropské unii. Chtěla bych vyjádřit náš vděk také bývalému belgickému předsednictví za jeho houževnaté úsilí při podpoře vytváření jednotné patentové ochrany.
Zadruhé chci oznámit, že se dnes dopoledne Rada drtivou většinou rozhodla požádat o váš souhlas s povolením posílené spolupráce v této oblasti. Očekává se, že na základě vašeho souhlasu Rada ve složení pro konkurenceschopnost 10. března povolení udělí.
Maďarské předsednictví přisuzuje konkurenceschopnosti EU a podpoře malých a středních podniků v EU mimořádný význam. Je povinností nás všech pomáhat jim s inovacemi, což je jedna z hybných sil jejich konkurenceschopnosti, a to jak na úrovni EU, tak celosvětově.
Již od začátku bylo jasné, že jedním z klíčových prvků při plnění tohoto cíle bude vytvoření evropského patentu, což se odkládá už přes 30 let. Udržování statutu quo není možné. Každoročně se utrácejí miliony eur na překlady a administrativní papírování, aby bylo možno získat patentovou ochranu ve všech 27 různých právních systémech EU. Zatímco ve Spojených státech může vynálezce získat patent pro celé území USA za částku odpovídající 1 850 EUR, v EU to stojí 20 000 EUR jen pro 13 členských států.
Podle propočtů tratí evropské podniky sedm až osm set milionů eur jen kvůli chybějícímu patentu. Je zbytečné říkat, že by se daly tyto prostředky daleko lépe využít, například v technologickém výzkumu.
Pokud se týče patentové ochrany, neexistuje zde v současnosti žádný vnitřní trh. Žadatel musí pracovat s 27 oddělenými vnitrostátními právními systémy. Prakticky to znamená, že ochrana je často vyžádána jen na určité části území EU, čímž se vytvářejí závažné problémy v oblasti volného pohybu zboží, které je v některých jurisdikcích patentově chráněno, ale v jiných jej lze vyrábět volně.
Naší jasnou prioritou vždy bylo vytvoření skutečného evropského patentu, který by pokrýval území všech 27 členských států. Je nám hluboce líto, že vyjednávání ohledně jazykového režimu vyústilo v pat, který nedává žádnou vyhlídku na dosažení potřebného konsensu v dohledné době.
Také musím zdůraznit, že na rozhodovací subjekty EU je vyvíjen tlak, aby v této oblasti učinily rychlý pokrok. Čerstvě vydaná srovnávací tabulka inovací Unie potvrzuje, že mezi Spojenými státy a Japonskem na jedné straně a EU na straně druhé už v oblasti výkonnosti inovací zeje propast a veliké rozvíjející se ekonomiky je rychle dohánějí.
Jakkoliv nejsou patentová pravidla jediným faktorem rozhodujícím o inovační činnosti, je jejich význam obecně zjevný. S tím, jak pokračujeme v rámci stávajících pravidel, ztrácí každým rokem náš rozdrobený systém na atraktivitě a konkurenceschopnosti.
Za těchto okolností považuje drtivá většina členských států vytvoření jednotné patentové ochrany v rámci posílené spolupráce za zatím jedinou možnou cestu kupředu. 27 členských států podalo oficiální žádost o ustanovení posílené spolupráce. Jejich jasné očekávání je, že bude v rozumné době dosaženo viditelných výsledků.
Jako úřadující předsednictví uděláme maximum, abychom na tomto poli dosáhli podstatného pokroku. Na druhou stranu musí předsednictvo věnovat pozornost i námitkám a výhradám, jež vzneslo Španělsko a rovněž Itálie.
Dovolte mi nyní obrátit se na vážené španělské a italské poslance tohoto Parlamentu v jejich rodném jazyce.
úřadující předsedkyně Rady. - (ES) Nejprve bych se ráda obrátila na vážené poslance zastupující našeho partnera, Španělsko. Věříme, že prostřednictvím posílené spolupráce a vytvořením jednotného systému patentové ochrany podnikáme významný krok směrem k ideálnímu stavu, v němž evropský systém patentové ochrany pokrývá všechny členské státy a celé území Evropské unie.
úřadující předsedkyně Rady. - (IT) Nyní se obracím na naše italské přátele. Abychom se vyvarovali jakýchkoliv nejasností, musím zdůraznit, že z výhod budoucího evropského patentu nebudou vyloučeny žádné podniky ani jednotlivci bez ohledu na zemi původu.
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedající, děkuji vám za trpělivost. Velmi se těším na budoucí spolupráci s Parlamentem v této oblasti.
Michel Barnier
Pane předsedající, dámy a pánové, podpořením této posílené spolupráce, jak ji navrhuje pan Lehne, učiníte rozhodný krok směrem k usnadnění života evropským podnikům a vynálezcům, což jednotná patentová ochrana konečně zajistí. Neschopnost poskytnout lepší a dostupnější ochranu vynálezů a výtvorů zejména v průmyslovém odvětví představuje neuvěřitelnou a podle mého názoru nepřijatelnou slabinu v konkurenceschopnosti našeho světadílu, a to v celosvětově mimořádně tvrdé konkurenční situaci.
Proto jsem při svém slyšení zde v Parlamentu 13. ledna 2010 a od té doby při mnoha příležitostech učinil závazek - a skutečně je jedná svého druhu o slib -, že posunu tuto záležitost dále, abych dosáhl toho, že budu posledním komisařem EU, který tuto problematiku vznáší. Předložili jsme návrh. Díky aktivnímu a inteligentnímu přístupu belgického předsednictví byl tento návrh doplněn, rozšířen a vylepšen, ale jak víte, nedokázali jsme dosáhnout jednomyslné podpory, v niž jsem v této věci doufal. A to je důvod, proč a jak se zrodila myšlenka posílené spolupráce v rámci nové Lisabonské smlouvy. Komise rychle odpověděla na požadavek posílené spolupráce, který jí byl původně předložen dvanácti členskými státy, jak řekl pan Lehne.
Dámy a pánové, v současné době máme k zavedení této posílené spolupráce souhlas 25 členských států. Maďarské předsednictví tuto záležitost převzalo od předsednictví belgického a také vykazuje velikou aktivitu, za což mu děkuji. Předsednictví chce, aby byla tato spolupráce zahájena v březnu, a já jsem velmi vděčný Parlamentu a zejména vám, pane Lehne, a členům vašeho výboru, za zásadní úlohu, kterou spolu s Výborem pro právní záležitosti hrajete v tom, aby v této věci došlo k pokroku a aby se rychle dostavily výsledky.
Dámy a pánové, Komise chce, aby se do této posílené spolupráce zapojilo co možná nejvíce členských států, a já osobně doufám, že nakonec všechny budou moci podpořit tento návrh, který - znovu zdůrazňuji - je politicky přijatelný pro všechny členské státy a finančně nezbytný pro všechny podniky. Nejširší možná podpora - jistě jednomyslná podpora, pokud možno - zajistí, že tento pokrok přinese evropským podnikům i vynálezcům maximální přínos.
Jako komisař zodpovědný za vnitřní trh se budu věnovat tomu, aby posílená spolupráce zůstala v souladu se Smlouvami a zvláště s pravidly fungování vnitřního trhu. To znamená, že jednotná patentová ochrana - jak paní Győriová velmi dobře vysvětlila v italštině a španělštině - bude přístupná pro všechny podniky v EU bez ohledu na to, v kterém státě sídlí. Nebude tu žádná diskriminace.
Výhody této jednotné ochrany budou navíc stejné pro všechny vynálezce a pro všechny inovátorské společnosti v EU, což se týká jak postupů, jež budou zracionalizovány, tak nákladů na překlady, které se sníží. Rozbor celkového dopadu tohoto projektu byl již proveden a nyní pracujeme na podrobném posouzení dopadu hospodářského.
Závěrem chci říci, že Komise lituje, že dosud nebylo možné dosáhnout dohody mezi všemi 27 státy a že učiní vše pro rychlé zavedení této posílené spolupráce tak, že jakmile k tomu Rada ministrů vydá v březnu své stanovisko, předloží Komise návrh předpisů nutných k jejímu zavedení. Tak budeme moci tuto přidanou hodnotu přinést evropským podnikům velmi rychle. Děkuji vám za pozornost a předem děkuji za podporu tomuto návrhu.
Raffaele Baldassarre
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, s mimořádnou rychlostí a dynamikou se tento Parlament nyní chystá udělit souhlas s první výzvou k posílené spolupráci, která se týká vnitřního trhu. Obecně přijímané odůvodnění je, že diskuse o evropském patentu je na pořadu jednání už mnoho let. Je proto třeba upřesnit, že návrh nařízení o režimu překladů Komise přijala teprve 30. června 2010 a že teprve v listopadu 2010 Rada vzala na vědomí absenci jednomyslnosti a obtíže s dosažením jednomyslného rozhodnutí v blízké budoucnosti.
Přejdu tedy tempo, jímž jsme se v Parlamentu zabývali tímto tématem. Doufám, že to poslouží jako příklad pro budoucnost, protože byly v zájmu rychlého a účinného legislativního postupu překonány některé nikoliv nevýznamné rekordy.
Ale protože nemám v úmyslu být jen hlasatelem zájmů své země, která v současné době s posílenou spoluprácí nesouhlasí, a protože se domnívám, že téma patentů je zásadní pro rozvoj průmyslu a evropského podnikatelského systému, chtěl bych nadnést některé otázky, jež považuji za důležité pro výkon legislativních funkcí této sněmovny a pro budoucí jednání o patentových předpisech.
Především je třeba, abychom si uvědomili, že schválení posílené spolupráce v rozvoji vnitřního trhu systematicky legitimizuje použití nástroje, který by ale měl být nástrojem poslední instance. Vytváříme tak precedens, který by mohl být použit ve všech oblastech vnitřního trhu. Navíc se domnívám, že tento Parlament může následně - v dalších otázkách, jimiž se budeme zabývat - vyčerpávajícím a autonomním způsobem vyjádřit své stanovisko a že jednotlivé návrhy stojí spíše v centru zájmu uživatelů a podniků než jednotlivých skupin zemí.
Bernhard Rapkay
Pane předsedající, dámy a pánové, vysvětlující prohlášení pana zpravodaje je zcela správné a nepotřebuje nijak rozšířit. Z toho důvodu dá má skupina souhlas s posílenou spoluprácí. Zazněly mezi námi také některé nesouhlasné názory - to je naprosto legitimní a tyto hlasy by měly být vyslyšeny. Ale to, co řekli pan zpravodaj, předsednictvo Rady a pan komisař jasně ukazuje, že čas opravdu nadešel a že už nemůžeme dále marnit čas.
Není to ten případ, jak někteří lidé prohlašují, že vše bylo dohodnuto ve spěchu bez jakékoliv diskuse - jako mnoho dalších argumentů toto prostě není pravda. O otázce jazyků se nezačalo diskutovat, až když Komise minulý rok přednesla svůj poslední návrh. Diskutuje se o tom deset let, možná víc. Není tu nic nového. Nikdo, kdo se podívá na to, jak byly v minulých měsících představovány a projednávány rozličné modely, nemůže říct, že se o tom nevedla dostatečná diskuse. Je čas rozetnout tento gordický uzel!
Druhý používaný argument je, že riskujeme zničení vnitřního trhu. Skutečnost je taková, že co se týče patentů, žádný vnitřní trh nemáme, takže ho opravdu nemůžeme zničit. Pokud si jasně uvědomujeme - jak už tomu dlouho je -, že aby byl vnitřní trh dokončen, je opravdu zapotřebí jednotného patentového postupu, potom tento krok nemůže vnitřní trh zničit. V případě nejhoršího scénáře by věci zůstaly, jak jsou. Ale já věřím, že dosáhneme pokroku.
Třetím zvláštním argumentem je, že by Parlament oslabil svá práva, pokud dal souhlas k posílené spolupráci: není na tom ani zbla pravdy. Doporučuji vám podívat se do Lisabonské smlouvy a do našeho jednacího řádu. Nevzdáme se jediného práva. Nyní schvalujeme posílenou spolupráci. Až s ní začneme, zůstanou nám všechna naše práva. Co se týče režimu jazyků, jedná se zde prostě o konzultaci, protože se v tomto případě vyžaduje jednomyslná shoda. Ale na stávající patentová pravidla a na schválení patentové jurisdikce by se měl vztahovat postup spolurozhodování. Nevzdáváme se ani jednoho práva, opak je ve skutečnosti pravdou.
Cecilia Wikström
Pane předsedající, nejprve bych chtěla vyjádřit své díky panu Lehnemu za jeho znamenitou práci, již v souvislosti s touto záležitostí odvedl, a také panu komisaři Barnierovi, který tuto věc účinně a úspěšně posouvá kupředu.
O této záležitosti se, jak bylo řečeno, diskutuje už po mnoho desetiletí a nyní je jasné, že Rada nedosáhne jednomyslnosti, již Smlouva vyžaduje, aby bylo možné učinit rozhodnutí. Mnoho členských států proto požádalo o posílenou spolupráci v této oblasti. Chtěla bych zdůraznit, že se jedná o otevřenou formu spolupráce, ke které se mohou připojit všechny státy, pokud si tak budou přát.
Dnes tedy máme rozhodovat o tom, zda Parlament má anebo nemá udělit souhlas s požadavkem Rady na tuto posílenou spolupráci. Zastávám spolu se svou skupinou Aliance liberálů a demokratů pro Evropu názor, že by měl Evropský parlament ve shodě s doporučením pana zpravodaje Lehneho tento požadavek schválit.
Zajistit ochranu pro vynálezy nebo vědecké objevy je mimořádně důležité, aby se mohly inovace a znalosti přeměnit v použitelné a užitečné produkty, které budou zase vytvářet růst a pracovní příležitosti. V současné době je pro jednotlivého vynálezce nebo malou společnost obtížné získat patentovou ochranu platnou v celé Evropě. Je to prostě příliš drahé a složité, jak už bylo řečeno. Americký patent v současné době stojí okolo 1 800 EUR, zatímco evropský patent více než 20 000 EUR, tedy 11krát více, což je jednoznačně nepřiměřené. Mnohonárodní společnosti s velkými zdroji, jež mohou využít své právní odbornosti, si s tím vždy nějak poradí nehledě na systém.
Na současný systém však doplatí jednotliví evropští zlepšovatelé. Je na čase, aby i oni získali ochranu svých výkonů, aby mohli růst a stávat se velkými zaměstnavateli zítřka, což Evropská unie zoufale potřebuje. Potřebujeme to ihned, není času nazbyt.
Eva Lichtenberger
Pane předsedající, dámy a pánové, evropský patentový režim by pravděpodobně zlepšil situaci v některých oblastech obchodu a vědy. Musím nicméně říct, že naděje vkládané do tohoto patentu jsou jaksi příliš optimistické. Musíme si zachovat smysl pro zdravou míru.
Jsem proti posílené evropské spolupráci. Nedávno jsme v rámci posílené spolupráce řešili otázku rozvodů. Nyní, ihned po tomto rozhodnutí, máme na stole další záležitost týkající se posílené spolupráce. Pokud zde toto schválení prostě odmávneme, budeme podporovat situaci, kdy se posílená spolupráce stane brzy jediným mechanismem pro dosažení shody, protože je příliš obtížné dosáhnout jí na úrovni Rady. To nebylo záměrem úmluvy, když jsme diskutovali o posílené spolupráci.
Řádná správa věcí veřejných, o níž je tu tak často řeč, znamená mimo jiného transparentnost a přehlednost. Ale posílená spolupráce ve velkém množství forem a v široké škále oblastí transparentnosti a přehlednosti neprospívá. Domnívám se, že do budoucna zakládáme na veliký problém, pokud budeme neustále tvořit nějaké podskupiny států, které se spojí v nějaké konkrétní záležitosti. Samozřejmě zní velmi krásně, když se řekne: "pozvání je otevřené pro každého". Otázka ale stojí, za jakých podmínek. Myslím si, že tentokrát - na rozdíl od předchozích let - bychom měli šanci na dosažení dohody, pokud by jednání probíhala déle.
Nemyslím si, že posílená spolupráce je v otázce patentů správnou cestou. Proto nemám v úmyslu toto rozhodnutí podpořit.
Zbigniew Ziobro
Pane předsedající, diskuse o zavedení jednotného patentového práva v Evropě trvají už několik let. Ekonomové a podnikatelé zastávají názor, že jeho zavedení by značně snížilo náklady na patentovou ochranu podnikům v celé Evropské unii a umožnilo by levnou, efektivní a lepší ochranu. To je obzvláště důležité pro malé a střední podniky. Také doporučení a návrhy Evropské komise se ubírají tímto směrem.
Ale měli bychom věnovat pozornost i některým opačným návrhům, které v této diskusi zaznívají, což už zde dnes bylo zmíněno. Konkrétně se to týká otázky spojené s překlady patentů, které provádí Evropský patentový úřad, a návrhu, aby se tyto překlady dělaly jen do tří jazyků. Zde je třeba dále promyslet a zvážit, proč to mají být zrovna ty jazyky a ne jiné, protože to by poskytlo určitou výhodu obchodníkům, kteří používají jeden z těchto tří jazyků jako svůj mateřský. Domnívám se, že bychom to měli ještě více promyslet.
Gerard Batten
jménem skupiny EFD. - Pane předsedající, Evropská komise se již snažila o vytvoření patentových právních předpisů EU, ale nepodařilo se jí to. V červnu byly odmítnuty v Radě, která nedokázala dosáhnout jednomyslné shody. Komise však chce tuto věc protlačit, což je jen dalším příkladem budování impéria EU. Tyto návrhy jsou zbytečné a na inovativní společnosti uvalí ještě větší administrativní zátěž a vyšší náklady.
Takže kdo přesně to podporuje? Prosazuje to 12 zemí včetně Spojeného království. Nemělo by být žádným překvapením, že je zde hnací silou britská koaliční vláda, tak jako byly hnací silou ve většině projektů EU i předchozí britské vlády, zatímco předstíraly přesný opak. Kdyby byli členové Konzervativní strany vzali v úvahu zjevné lži, podvody a pokrytectví, zbohatli by na poplatcích a možná by měli na splacení státního dluhu!
Marielle Gallo
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, chápu, že se lidé zajímali o život a smrt už od počátku věků. Ale to, že Evropská unie od 70. let nedokázala překonat problémy s evropským patentem, to je opravdu bezútěšné.
Nejprve bych chtěla ocenit práci a vytrvalost pana Lehneho v této věci a poděkovat mu za pozornost, již věnoval našim španělským a italským kolegům. I já jsem naslouchala jejich argumentům a plně jim rozumím. Ale nejsme tu dnes proto, abychom řešili jazykové otázky. Návrh Evropské komise z 1. července 2010 je založen na jazykovém režimu Evropského patentového úřadu, který se ukázal jako účelný. Ale znovu podotýkám, že diskuse o jazycích není na pořadu jednání.
Dnes jde o umožnění oněm 25 členským státům, které chtějí dosáhnout pokroku prostřednictvím zahájení posílené spolupráce, aby tak mohly učinit. Dnes jde o odpověď na požadavek evropských podniků, které platí za své patenty jedenáctkrát víc než podniky ve Spojených státech. Dnes jde o to ukázat, že Evropský parlament je dost vyspělý na to, aby se uměl povznést nad drobné hašteření. Citlivá politická rozhodnutí, která nás čekají, budeme mít dost času prodiskutovat. Ale přestaňme přešlapovat na místě a vydejme se na této předlouhé cestě za evropským patentem vpřed, dejme svou podporu doporučení pana Lehneho.
Edvard Kožušník
(CS) Pane předsedající, americký prezident Obama ve svém každoročním projevu o stavu unie volal po posílení USA v inovacích. Inovace tehdy nazval "Sputnikem naší generace". Jsem rád, že programem "Unie inovací" vysílá Evropská unie jasný signál důležitosti inovací pro udržení ekonomické pozice Evropy v globální konkurenci. Za jeden z klíčových instrumentů pro úspěšnost projektu "Unie inovací" a udržení náskoku před inovačními tygry, jako jsou Čína či Brazílie, považuji zřízení jednotného patentu Evropské unie. Jednotný patent pomůže značně zvýšit konkurenceschopnost evropských podniků. Proto mě velmi mrzí, že vznik tak klíčového nástroje pro rozvoj inovací v Evropské unii je ze strany některých zemí brzděn sekundárními otázkami, jako je ochrana jazyka. Proto podpořím návrh na posílenou spolupráci i za cenu neúčasti některých členských států. Nenechme si prosím uletět "Sputnik naší generace".
Antonio López-Istúriz White
(ES) Pane předsedající, Evropská unie je založena na hodnotách, jako je rovnost, solidarita a respekt ke všem jazykům. Tyto zásady všichni sdílíme.
Jako poslanci za Španělsko podporujeme myšlenku patentového systému pro celou Evropskou unii a já blahopřeji svému kolegovi panu Lehnemu za tuto část jeho zprávy. Podporujeme vše, co zlepšuje a rozšiřuje vnitřní trh.
Ale v případě této důležité otázky byl zvolen postup zakotvený ve Smlouvě - posílená spolupráce -, který má být poslední instancí a musí splnit celou řadu podmínek. Podle našeho názoru je posílená spolupráce v rozporu s články 118 a 326 Smlouvy. Domnívám se navíc, že se v Radě změnila pravidla hry, ale tím se bude muset zabývat má vláda.
Nová Smlouva je pro EU nepochybně užitečným nástrojem, ale nesmí být využívána k zavádění vícerychlostní Evropy. Mnohé země, které v současné době podporují posílenou spolupráci, budou brzy samy nést neblahé následky, a pokud bude Rada a Komise i nadále využívat posílené spolupráce tímto způsobem, budeme nakonec tratit všichni.
Španělsky hovoří 850 milionů lidí. Mezi třemi jazyky, jež Evropská komise navrhla pro patentový systém, je se španělštinou co do velikosti srovnatelný jen jediný. Jaká kritéria byla použita? Jde o účelnost? Mluvíme o 1 850 eurech? Tak použijme jen angličtinu a vynechejme oba další jazyky, abychom ušetřili ještě třikrát, když už můžeme ušetřit dvacetkrát.
Jedná se o čas? Nebylo to Španělsko, kdo se v minulosti stavěl proti patentu, byly to jiné země, které na něj nyní tak pospíchají. Jedná se o politiku, jak se obávám? Je třeba věnovat pozornost byrokratickým manévrům, které vzdalují miliony obyvatel - a tisíce podniků, jež používají španělštinu - od reality Evropské unie.
Systém, který navrhuje Komise, je v rozporu s právem Evropanů vyjadřovat se ve svém jazyce, upřednostňuje jeden jazyk před druhým. Je to jasná protisoutěžní diskriminace, rozděluje to trh a vytváří právní nejistotu. Tato bitva teprve začala. Jak už řekla má vláda, kvůli spěchu některých ostatních se budeme po několik let setkávat s přemi u Soudního dvora.
Všechny tři orgány budou muset vysvětlovat, proč použily tento postup a proč ignorovaly všechna varování, jichž se jim dostalo. Tuto situaci lze napravit, pokud se vrátíme k duchu a liteře Smluv, jež Španělsko dodržuje.
Luigi Berlinguer
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, nelze již déle tolerovat neexistenci evropského patentu. Evropské podniky jsou na poplatcích za patenty oproti jejich americkým a japonským konkurentům znevýhodněni desetinásobnými náklady. Krom toho je roztříštění autorského práva v patentech jedním z důvodů zdržování hospodářské obnovy.
Komise nám nabízí posílenou spolupráci se zvláštním jazykovým režimem, což ale nevítáme. Nicméně je zde něco nového: 25 z 27 států se účastní. Změnil se politický rámec. Pozitivní vývoj je možný, například i v otázce rozšíření jazyka navrhovatele.
Musíme nyní pracovat na tom, abychom dosáhli většího respektu ke všem. Ostatně chceme, aby byla italština chráněna a prosazována, ale naše vláda zastavila financování a je v této věci velmi lhostejná. Na tomto základě bychom měli věci urgovat, ale dosáhnout evropského patentu musíme.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Pane předsedající, nenechme se oklamat. Tento postup je nastaven tak, aby byla francouzština a němčina upřednostněna pře španělštinou, před jazykem, kterým nemluvíme jen v Evropě; jak správně poznamenal pan López-Istúriz White, mluví jím dalších 700 milionů lidí jinde na světě, což je více, než kolik je obyvatel Evropy. Výše zmíněné jazyky by také byly postaveny před italštinu - jak bylo správně řečeno -, protože italština a španělština již byly uznány jako jazyky pro registraci ochranných známek.
Tento postup s sebou nese rizika nejistoty, která se týkají velkých technologických společností digitální Evropy, jako je Blackberry, IBM, Nokia, Philips a Siemens, jejichž prohlášení se, jak doufám, dostane ke každému, i přes politováníhodný pokus jedné vedoucí oddělení v Evropské komisi zablokovat je.
Nevíme, jaký bude rozsudek, ani o jakou půjde jurisdikci nebo nástroje. Dámy a pánové, uklidněme se. Využívejme posílené spolupráce ustanovené ve Smlouvě bez poblázněného spěchu, který by mohl poškodit její konsolidaci a zabránit jí. Také by se to mělo obejít bez politováníhodného spěchu, kvůli němuž dnes ráno mohli ministři pro vzdělávání v Radě jen přihlížet.
Jsem vděčný maďarské zástupkyni, že hovořila italsky a španělsky...
(Předsedající řečníka přerušil.)
Andreas Mölzer
(DE) Pane předsedající, všichni víme, že mnohojazyčnost je odrazem kulturní a jazykové rozmanitosti EU a jako taková je mimořádně důležitá. Ale spory o jazyk používaný v patentech EU už běží přes 30 let. V průběhu těchto 30 let se musely evropské země vypořádávat s vysokými náklady na překlady a v některých případech s konkurenčním znevýhodněním na celosvětovém trhu. Je jasné, že je obtížné čísly vyjádřit nehmotná fixní aktiva, jako jsou obchodní značky a patenty. Ale používají se jako záruka za úvěry a jsou zohledňovány i při stanovování ratingů.
V této souvislosti budou nové patentové právní předpisy vypracované v postupu posílené evropské spolupráce, jež budou platit alespoň v části EU, vyžadovat, aby byly patenty přeloženy do němčiny, angličtiny a francouzštiny, což jistě sníží byrokratickou zátěž. Je tomu tak zejména proto, že se angličtina v některých odvětvích, jako jsou informační technologie nebo medicína, používá jako univerzální technický jazyk. V neposlední řadě stojí fakt, že důsledné používání třech pracovních jazyků - němčiny, angličtiny a francouzštiny - zajistí, že bude pokryta skutečně většina populace. Osobně mě těší skutečnost, že se s touto novou úpravou také posílí postavení němčiny, která je podle průzkumu z roku 2006 stále nerozšířenějším mateřským jazykem v EU.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pane předsedající, vytvoření evropského patentu stimuluje inovace a vědecký a technologický rozvoj v EU. Myslím, že je zásadní, abychom otázku evropského patentu vyřešili. Ale mám výhrady k jazykům, jež se mají používat. Podle mě by bylo nejlepším řešením používat jen angličtinu. Pokud však mají být zahrnuty i další jazyky, pak je třeba uvažovat i o portugalštině. Konkurence je celosvětová a portugalština je po angličtině a španělštině třetím nejrozšířenějším západním jazykem.
Edit Herczog
Pane předsedající, vytváření znalostí v rámci Evropské unie je vždy priorita, kterou zvládáme úspěšně. Ale řízení znalostí v Evropské unii není tak dobré. S lítostí jsem se dozvěděla, že belgické předsednictví nemohlo dokončit směrnici o patentech podle plánu, ale doufám, že maďarské předsednictví udělá v příštích měsících vše proto, abychom se dostali do další fáze, jíž je posílená spolupráce.
Čas je jediným zdrojem, který není obnovitelný. Čas, který promarníme, se už nikdy nevrátí. Nemůžeme naplňovat evropskou myšlenku jen prostřednictvím úsporných programů. Potřebujeme průzkum znalostí, musíme expandovat, a proto je pro Evropu zásadně důležité, aby se otázka patentů pohnula z místa, ať už prostřednictvím posílené spolupráce, nebo v rámci společné evropské směrnice.
Všem, kdo se na tom podílejí a kdo s tím souhlasí, chci popřát mnoho úspěchů. Jako Maďarka říkám, že zde sice ztratíme maďarštinu, ale je to jen malá cena ve srovnání s výhodami, které nám to přinese.
Toine Manders
(NL) Pane předsedající, chtěl bych poděkovat panu komisaři Barnierovi za jeho odvahu, s níž celou záležitost přednesl, protože ve svém projevu slíbil, že vyřídí evropský patent v průběhu tohoto období. Děkuji vám za to. Chtěl bych také poděkovat svému kolegovi panu Lehnemu za jeho přístup.
Nyní máme rozhodnout jen to, zda máme udělit souhlas s posílenou spoluprací. To je první věc, ke které má dojít. Lituji nicméně toho, že se činí rozdíl mezi důležitostí jazyka a identity jakožto kulturního fenoménu na jedné straně a na druhé straně tím, co se skutečně děje v praxi.
V praxi se totiž systém, který je nyní navržen, používal ve všech členských státech po 35 let. Myslím si, že bychom měli být ekonomicky poněkud opatrnější ohledně způsobu, jakým je navržen. Lituji, že tato rozprava do určité míry zabředává do sporu o jazyky a doufám - což také Parlament výslovně požadoval -, že se členské státy, které se v této fázi neúčastní, budou moci kdykoliv připojit. Domnívám se, že nám to pomůže ukončit tuto diskusi a umožní nám to konečně získat evropský patent.
Malcolm Harbour
Pane předsedající, když jsem v roce 1999 poprvé přišel sem do Parlamentu, byl na pořadu jednání evropský patent. Vzpomínám, jak jsem s panem Klausem-Heinerem Lehnem pracoval na zprávě paní Palaciové. Jsem rád, že v této věci začínáme dělat skutečný pokrok.
Nemůžeme podcenit význam tohoto návrhu pro konkurenceschopnost evropského hospodářství. Diskutujeme nyní o velmi nápaditém novém plánu paní Geogheganové-Quinnové nazvaném "Unie inovací". Tento světadíl - Evropská unie - musí být více invenční. Musíme vytvářet více vynálezů a více je využívat. Naprosto nezbytně potřebujeme konkurenceschopný patentový systém.
Postup posílené spolupráce je nápaditý způsob, jak posunout diskusi kupředu. Doufám, že se připojí i naši španělští a italští kolegové, ale nemůžeme si dovolit dále vyčkávat, protože celý svět se snaží držet s trhem inovací krok.
João Ferreira
(PT) Pane předsedající, tento postup je velmi objevný - jak co do formy, tak co do obsahu - z hlediska nových podmínek, pod nimiž se řídicí síly Evropské unie pokoušejí prosazovat a chránit své zájmy v širších oblastech jdoucích napříč odvětvími. Tyto nové podmínky umožňuje Lisabonská smlouva, respektive mechanismus posílené spolupráce, před jejímiž důsledky jsme včas varovali.
V tomto případě - a nesmíme zde ani na okamžik zapomenout na zásadní otázky týkající se koncepce patentu EU, jejích cílů a dopadů - bude cílem přiznat v procesu udělování patentů přednostní status angličtině, francouzštině a němčině, a to z žádného jiného důvodu, než který jsem právě zmínil.
Tím budou devalvovány ostatní jazyky, jako je portugalština, třetí nejrozšířenější evropský jazyk na světě, což poškodí zájmy příslušných zemí a omezí jejich šance na prosazení jejich jazyků v oblastech vědy a technologie. Jestliže se tyto záměry uskuteční, půjde o další - ne jedinou - z forem útoku na mnohojazyčnost v Evropské unii, které si tak budou pod záminkou omezení nákladů i nadále záludně razit svou cestu.
Jaroslav Paška
(SK) Pane předsedající, pane komisaři, od roku 2000 se Evropská unie pokouší o intenzivnější spolupráci členských států v oblasti patentové ochrany.
Poslední kolo jednání, které se uskutečnilo v prosinci minulého roku, však potvrdilo, že větší počet členských států má vážné výhrady vůči navrhovanému řešení překladů pro patenty Evropské unie, které vychází ze současného jazykového režimu Evropského patentového úřadu. Proto není možné dosáhnout pozitivního jednomyslného rozhodnutí Rady, potřebného pro další společný postup. V takové situaci je proto přirozené a logické, že ty členské státy, které si uvědomují potřebu zlepšení součinnosti členských států při ochraně duševního vlastnictví, reagují tak, že se pokoušejí postupem podle článku 20 Smlouvy o Evropské unii mezi sebou navázat posílenou spolupráci v oblasti vytvoření jednotné patentové ochrany.
Pane komisaři, dámy a pánové, jsem přesvědčen, že Evropský parlament nebude překážkou pro posílenou spolupráci těch členských států, které spolupracovat chtějí.
Andreas Schwab
(DE) Pane předsedající, slyšeli jsme dnes mnoho dobrých argumentů. Chtěl se jen zmínit o několika důležitých bodech. Měli bychom podpořit výzvu pana Lehneho a přijmout návrh, který předložil pan komisař Barnier. Zde bych chtěl opět upozornit na úspěšnou práci belgického předsednictví Rady. Toto předsednictví toho mnoho dosáhlo i v jiných oblastech.
Nyní jde o procedurální rozhodnutí. Pan Lehne to již zdůraznil. Není teď otázkou, kterým evropským jazykem mluví kolik lidí po celém světě nebo který jazyk je nejkrásnější z estetického hlediska, ale jde jen o procedurální rozhodnutí, jež by Rada ráda učinila. Souhlasím s předřečnicí ze skupiny Zelených/Evropské svobodné aliance v tom, že bychom měli být při zvažování tohoto procedurálního rozhodnutí opatrní. Ale zde se nejedná o touhu podskupiny v Evropské radě ministrů, aby byl zaveden jazykový režim, ale spíše o přání 25 z 27 členských států. Z toho důvodu jsem přesvědčen - jakkoliv je třeba toto rozhodnutí o schválení posílené spolupráce pečlivě zvážit -, že s tím může Evropský parlament dost dobře souhlasit.
Adam Gierek
(PL) Pane předsedající, evropský patent je určen k podpoře inovací. A proč by nemohl být sám tento evropský patent inovativní? Hovoříme pouze o patentových právních předpisech, ale měli bychom hovořit také o optimální formě patentu. Máme patenty krátkodobé a dlouhodobé, ale to neznamená, že ty druhé musí být lepší nebo lépe napsané. Myslím, že bychom měli vytvořit takovou formu patentu a takový postup pro popis vynálezů, který by umožnil co možná nejlepší využití internetu a metod elektronického zápisu, a tím i jazyka. Myslím, že nejlevnější formou patentu, který by nebylo potřeba překládat do dalších jazyků, by byl evropský elektronický patent.
Zuzana Roithová
(CS) Pane předsedající, dlouhodobě podporuji jednotný evropský patent, protože zvýší atraktivitu investic do inovací, podniky budou schopny lépe ochránit své know-how, urychlí se přesun znalostí z vývoje do praxe a snad nás to lépe ochrání před vstupem padělků na vnitřní trh. A to je prostě velká výzva. Je to ke škodě naší konkurenceschopnosti, že po deseti letech Rada dospěla jen k posílené spolupráci. Vítám, že Česká republika přehodnotila svůj postoj a hodlá se připojit k jednáním. Vnímám současně, jak citlivý je precedens posílené spolupráce, když jde o jazykový režim, a to zejména pro některé velké státy. Ale věřím, že prospěch budou mít všichni vývojáři v Evropské unii.
Je důležité, aby patent byl stejně levný, jako je ten v USA, a proto věřím, že Rada dospěje ještě k dalšímu zjednodušení. Důležitý je nový soudní systém pro evropské patenty, který by měl vyjasnit řady otazníků kolem softwarových a biotechnologických patentů. Podporuji návrh posílené spolupráce.
Małgorzata Handzlik
(PL) Pane předsedající, zaznělo toho tady dnes už mnoho o tom, jak moc Evropa a evropské podniky potřebují jednotný patent; s těmito hlasy souhlasím. Bez patentových právních předpisů bude pro naše firmy obtížnější konkurovat stále dynamičtějším a inovativnějším podnikům ze zemí s nově se rozvíjejícími ekonomikami. Neměli bychom ale zapomínat, že ve výsledku není posílená spolupráce v případě patentů z hlediska společného evropského trhu tím nejvýhodnějším řešením. Jako zastánce silného společného trhu dávám přednost odstraňování tržních překážek před jejich vytvářením. Proto apeluji na všechny, kdo se podílejí na utváření podoby patentových právních předpisů, aby zvolili řešení, která budou prospěšná celé Evropě. Mám na mysli hlavně jazyky, jež se budou používat, protože podle mě nesmíme diskriminovat lidi, kteří neumějí francouzsky, německy nebo anglicky. Myslím, že nejlepším řešením by bylo založit celý systém na jediném jazyce.
Michel Barnier
Pane předsedající, než se dostanu k otázce postupu, odpovím na vaši poslední poznámku, paní Handzliková. Připomenu podstatu záležitostí, na nichž jsme, jak bylo řečeno, tak usilovně pracovali s belgickým, a v posledních týdnech s maďarským předsednictvím. Pokud bude bulharská, slovenská nebo portugalská společnost chtít podat patent ve svém jazyce, může tak podle návrhu, o němž diskutujeme, učinit a náklady na překlad jí budou vráceny.
Pokud dojde ke sporu, obdrží daná společnost překlad do svého jazyka vyhotovený překladatelem. Pokud před obdržením tohoto překladu nebude patent respektovat z toho důvodu, že mu správně nerozumí, bude ji chránit jednání v dobré víře. Jinak řečeno nebude muset platit žádné škody.
Abychom všichni jasně rozuměli tomu, o čem diskutujeme, chtěl bych vám, dámy a pánové, připomenout, co je, nebo bude, navrženo. Navrhl jsem, aby společnost, která si přeje požádat o patent, tak mohla učinit, a to i ve svém jazyce. Právní ochrana bude zaručena v jednom ze tří jazyků Úmluvy o udělování evropských patentů (Mnichovské úmluvy), která je součástí historie evropských patentů. Já jsem tuto úmluvu nevymyslel, byla tu už dlouho předtím. Jsou zde tři jazyky. Jeden z nich - angličtina, francouzština nebo němčina - bude použit pro automatickou záruku právní ochrany v celé EU.
Za belgického předsednictví jsme přidali návrh, který bude bezpochyby předmětem diskusí. Jedná se o návrh použít pro právní ochranu kromě jednoho z oněch tří jazyků navíc i překlad do obou dalších jazyků vyhotovený překladateli. Tyto další dva jazyky nebudou mít žádnou právní hodnotu, ale jejich zásadní hodnota spočívá v poskytnutí informací a ve sdělení, co je obsahem patentu. Například může být použita angličtina, pokud dotyčný chce, nebo portugalština nebo lotyština nebo holandština a k tomu překlad do jednoho z těch tří jazyků. Tento překlad bude navíc zdarma - náklady na něj budou refundovány. Situace pak bude vypadat následovně: jeden z těch tří jazyků bude použit pro účely právní ochrany a zbývající dva pro účely informativní a komunikační. Ještě naposledy dodávám, že nebude diskriminován žádný evropský podnik a že se to týká i těch firem, které sídlí v členském státě, který se posílené spolupráce neúčastní.
Jinými slovy řečeno, pokud španělská společnost požádá o evropský patent, bude jej moci využít, aniž by byla diskriminována tím, že se Španělsko toho času neúčastní na posílené spolupráci. To je cíl a důvod, dámy a pánové, pro který jsem na tom tak tvrdě pracoval, jak jsem slíbil. Pracoval jsem na tom seriózně; nebyl jsem ovlivněn ideologií, nebyl jsem podjatý a zvážil jsem všechny překážky a velmi jsem se snažil posunout věci dále.
Proto se domnívám, že je tento návrh politicky přijatelný pro všech 27 členských států a z finančního hlediska nutný pro všechny společnosti v EU. Paní Herczogová velmi správně poznamenala - stejně jako pan Harbour, ale i další, například pan Schwab -, že je tato záležitost velmi důležitá z hospodářského hlediska. Musíme povzbuzovat, podněcovat, chránit a odměňovat vynálezy a inovace. Je to jedna z oblastí, v nichž má ještě Evropa výhodu. Střežme ji, posilujme a chraňme.
Mnoho malých podniků už finančně nestačí na ochranu svých vynálezů, protože nemají tento evropský patent. A co se děje? Paní Roithová před chvílí zmínila slovo "padělek". Není-li patent chráněn, protože chybějí prostředky na ochranu v celé Unii, bude chráněn jen ve dvou nebo třech členských státech? A na trhy všech ostatních členských států bude moct takové padělané zboží vstupovat? Jakmile tam vstoupí, vstoupí do vnitřního trhu, bude ničit pracovní příležitosti a ohrožovat veřejnou bezpečnost a zdraví. Mám na mysli například lékařské vynálezy. Je to mimořádně závažná věc, a proto jsme se tím zabývali seriózně, aniž bychom byli ve vleku nějaké ideologie, ale prostě jsme chtěli docílit pokroku a najít rozumné řešení, které je, jak se upřímně domnívám, přijatelné.
Pane předsedající, závěrem bych chtěl odpovědět na poznámku pana Lópeze-Istúrize Whita, kterou jsem vyslechl velmi pozorně, a na komentář paní Lichtenbergerové. Řekli, že tato posílená spolupráce, ke které se v současné době hlásí 25 z 27 členských států, by mohla mít za následek roztříštění jednotného trhu. Upřímně věřím, že takové riziko neexistuje. Proč? Protože jsme v naprosto výjimečné situaci: jde tu o právní předpisy jednotného trhu, jež vyžadují jednomyslnost.
Téměř pro všechny ostatní právní a správní předpisy jednotného trhu potřebujeme kvalifikovanou většinu. V tomto případě potřebujeme jednomyslnost. Proto jsem přesvědčen, že nemůže dojít k žádnému tříštění. Evropská komise bude samozřejmě bdít nad tím, aby se předešlo jakékoliv fragmentaci jednotného trhu.
Chci ještě jednou poděkovat panu Lehnemu za jeho odhodlání a zaujetí, stejně tak i členům Výboru pro právní záležitosti. Chtěl bych vám také předem poděkovat, že jste projevili podporu posílené spolupráci na základě tohoto objektivního návrhu.
Enikő Győri
Pane předsedající, ve svém prvním vystoupení jsem dnes večer mluvila jazykem, který je jazykem evropského patentu, a dvěma dalšími jazyky, které v současné době jazyky evropského patentu nejsou. Nyní mi dovolte promluvit v mé rodné řeči, která v současnosti rovněž není řečí evropského patentu. Je to jazyk, jímž mluví celkem na 15 milionů lidí na světě, z toho 10 milionů v Maďarsku. A tak vás - obracejíc se především na španělské a italské poslance - ujišťuji, že otázce rovnosti, významu a použití jazyků věnujeme velikou pozornost.
Dovolte mi učinit krátkou odbočku jménem členského státu, tak jak jsem ho zastupovala do doby před šesti týdny - nyní totiž nereprezentuji členský stát, ale ještě před šesti týdny jsem zastupovala zemi, která v otázce patentu zastávala jiný názor. Během několika málo posledních měsíců maďarská vláda svůj někdejší postoj přehodnotila. Nebylo to jednoduché rozhodnutí. Maďarskou vládu přiměl změnit názor velmi vážný dialog vedený s podnikatelskou komunitou za účasti zástupců malých a středních podniků. Ti jasně požádali vládu, aby změnila svůj někdejší zdráhavý či spíše odmítavý postoj, aby umožnila maďarským malým a středním podnikům těžit z jednotného evropského patentu a ušetřit díky funkčnímu jazykovému režimu.
Situace, jak se dosud vyvinula - 25 z 27 - zdaleka není ideální. Všichni, stejně jako už od začátku i Maďarsko, podporujeme jednotný trh. Doufáme a věříme, že jeho dokončení posílí evropský růst, což je nyní v Evropské unii po krizi nezbytné, jak řeklo mnoho vážených poslanců. Abychom toho dosáhli, musíme udělat vše, co můžeme. Jsem přesvědčena, že na jednotný evropský patent a s ním i na jazykový režim - jakožto na jeden z jeho prvků - je třeba nahlížet v této souvislosti. Navíc, jak vyzdvihl i pan komisař Barnier, věřím, že prospěch z vytvoření jednotného evropského patentového systému budou mít i italské a španělské společnosti.
Chtěla bych zareagovat také na dvě další poznámky. Jedna se týká toho, proč ten spěch, proč tak rychlý postup, když Komise svůj návrh předložila teprve v červenci. Ve skutečnosti jste si již na tuto otázku odpověděl. Dovolte mi připomenout, že diskuse o samotném jazykovém režimu probíhá v Evropské unii už deset let, takže se nedomnívám, že by se tu dalo hovořit o nějak kvapném postupu. Další poznámka se týkala posílené spolupráce coby poslední instance, tedy toho, zda jsme skutečně udělali vše, abychom našli řešení přijatelné pro všechny členské státy.
Domnívám se, že belgické předsednictví skutečně udělalo vše, co mohlo. Je třeba si jen připomenout, že i v průběhu podzimu přicházelo stále více návrhů s úmyslem zavést tento systém ve všech 27 zemích jednotného trhu. Přes všechno úsilí nakonec bohužel v prosinci 12 členských států požádalo, aby byl zahájen postup posílené spolupráce. Jak už bylo zmíněno, jejich počet stoupl na 25. A tak se nedalo udělat nic víc. Předsednictví nemohlo udělat nic jiného než požádat o posílenou spolupráci. Proto tak také učinilo a také osobně já vás nyní žádám o vaši podporu v tomto hlasování. Potřebujeme jednotný trh a musíme ho posílit. Podle několika provedených studií víme, že jedna z hlavních překážek je v tomto případě absence jednotné patentové ochrany. Proto bychom měli přestat brzdit naše malé a střední podniky, a to zejména v oblasti inovací a zvyšování produkce.
Klaus-Heiner Lehne
Pane předsedající, dámy a pánové, chtěl bych zakončit třemi poznámkami. Pan komisař Barnier již naznačil, že postup posílené spolupráce byl zaveden speciálně pro překonávání překážek v oblasti jednomyslnosti. Podle Lisabonské smlouvy je jednomyslnost naprostou výjimkou. Jinak řečeno, požadujeme ji jen ve velmi malém množství případů. A přesně proto byl zřízen postup posílené spolupráce.
Když už jsme u tématu jazyků: jazyk není předmětem dnešní diskuse. Znovu a jasně opakuji: tématem dnešní rozpravy je jen procedurální otázka. Dovolte mi ale podotknout, že jsme již v souvislosti se zprávou paní Palaciové diskutovali o skutečnosti, že jeden jazyk je z hlediska nákladů účelnější než tři. Jak už však bylo řečeno, máme zde co do činění s Evropskou patentovou úmluvou (EPÚ). Evropský patentový úřad pracuje v jazycích stanovených v EPÚ. Změna tohoto režimu by nutně znamenala změnu EPÚ. Ale EPÚ nemůže být změněna jednostranně členskými státy Evropské unie, protože jsou do ní zapojeny všechny Evropské země, s výjimkou, tuším, Malty. Všechny tyto země, například i včetně Švýcarska, by se musely na této změně shodnout. Nedokážeme-li dosáhnout shody mezi 27 členskými státy EU, jak bychom mohli doufat v nalezení společného postoje 39 zemí, jež jsou zapojeny do EPÚ? Pokud budeme pokračovat touto cestou, bude se zkrátka celá záležitost odsouvat donekonečna. Nicméně až se budeme zabývat věcným návrhem Komise, budeme muset jednat i o této otázce.
Také právní oddělení všech tří evropských orgánů výslovně potvrdila, že je možno posílené spolupráce využít.
Snad mohu dodat ještě další poznámku k tématu jazyků: odborníci z oboru nechápou politické půtky, které se okolo toho vedou. Tito odborníci - mám na mysli ty, kdo patenty přihlašují - stejně své výzkumné práce provádějí v jednom jazyce. Tyto principiální jazykové boje jsou tedy něčím, čemu zainteresovaní lidé jen těžko rozumějí.
Chtěl bych skončit několika poznámkami ohledně diskriminace. Pokud jsem to správně pochopil - a já jsem si jist, že ano -, tento nový evropský patent je otevřen pro všechny podniky a všechny inovátory, i ze zemí, jež se do posílené spolupráce nezapojily. Zkrátka pro všechny země na světě. To je naprosto zřejmé.
Státy, které se na posílené spolupráci nepodílejí, nejsou nijak znevýhodněné. Evropská patentová úmluva pro ně bude platit i nadále. To znamená, že pokud chci v těchto zemích prosadit sadu patentů, musím je nechat přeložit.
Ke sporu o jazyky mám ještě jeden poslední komentář: nikomu nic nebrání nechat si přeložit všechny tyto patenty do všech 23 úředních jazyků. Pokud některý členský stát považuje svůj jazyk za natolik důležitý, že do něj musí mít přeloženy všechny patenty, tak ať tak prostě udělá! Ale prosím, ne na náklady držitele patentu, jehož inovace pomáhají k rozvoji našeho hospodářství. Spíše zde platí zásada, že kdo něco chce, musí za to zaplatit. Je tedy na dotyčných státech a jejich daňových poplatnících, aby si to zaplatili.
Pokud nějaký členský stát považuje svůj jazyk za natolik důležitý, že v něm musí mít každý patent platný v celé Evropě, pak musí zaujmout důsledný postoj a nechat si zhotovit právně závazné překlady těchto patentů do příslušného jazyka. Ale i to si musí zaplatit sám. Tolik má poslední poznámka, která, jak doufám, pomůže tuto diskusi zpřehlednit.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý 15. února 2011.
Písemná prohlášení (článek 149 jednacího řádu)
Lara Comi
Práva duševního vlastnictví představují nejhmatatelnější uznání výzkumné a zlepšovatelské práce, kterou evropské podniky každodenně vykonávají, aby čelily konkurenčním výzvám a vytvářely bohatství ku prospěchu všech. Proto je třeba je všemi způsoby a všemi formami chránit. Oceňuji skutečnost, že se v této otázce Evropský parlament angažuje, a velmi mne těší, že se mohu zúčastnit hlasování o této věci. Říká se nicméně, že "cesta do pekel je dlážděna dobrými úmysly". Jinými slovy řečeno, nestačí dobrá vůle, aby se vytvořil dobrý právní předpis, který by skutečně podnikům usnadnil práci a chránil je před nespravedlivou soutěží, před konkurenty, kteří vyrábějí levnější kopie, protože nejsou zatíženi těžkou a zdlouhavou prací na zkoumání nových řešení různých problémů. Na základě znalostí, které mám z oblasti, již zastupuji, jsem přesvědčena, že v tomto případě jazyková bariéra související s patentovou žádostí přináší pro naše podniky přemrštěné náklady. Mám nicméně provokativní otázku: jaký dopad by měl trojjazyčný režim, kdyby platil pro práci tohoto Parlamentu? Rozpočtová částka věnovaná na překlady a tlumočení je výmluvnější než jakákoliv jiná odpověď. Nemám jinou možnost než hlasovat proti.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
písemně. - Jsem potěšena, že se Rada shodla, že 12 členských států využije mechanismus posílené spolupráce, aby posunuly vytvoření jednotného patentu EU dále. Tento projekt už je na stole přes deset let a byl bohužel postižen nejednotností vlád jednotlivých členských států. Absence právní jistoty a vysoké náklady spojené se současným systémem, v němž musejí být patenty potvrzeny v každém členském státě zvlášť, to vše dusí možnosti vnitřního trhu pro rozvoj, inovace a růst. Obdržet evropský patent, který navíc platí jen v polovině členských států, je v současné době desetkrát dražší, než je tomu v USA. Polovina těchto nákladů se váže k překladům. Aby Unie zůstala konkurenceschopná, je zásadně třeba více racionalizovaného přístupu. Patent pro celou EU je rozumná věc! Naléhavě vyzývám k pokroku v dokončení právního uspořádání v co možná nejbližší době a vyjadřuji naději, že v budoucnu všechny členské státy pochopí nutnost být součástí tohoto systému.
Tadeusz Zwiefka
Často zde v Parlamentu hovoříme o pokroku a rozvoji nových technologií, zatímco patenty na vynálezy jsou v Evropské unii jedny z nejdražších na světě. Náklady, jež vynálezci nesou, jsou příliš vysoké a postupy příliš složité. Rovněž není pochyb o tom, že rozhodnutí o patentu EU bylo zablokováno v Radě. V takové situaci dává Lisabonská smlouva členským státům právo zahájit postup posílené spolupráce. Bylo by jistě ideální dosáhnout v otázce patentů kompromisu na úrovni všech členských států, ale myslím, že dvacetileté čekání je dost dlouhá doba. Uvědomuji si, že využití mechanismu posílené spolupráce dává vyvstat mnoha obavám. Ale nezapomínejme, že pro jeho využití je třeba splnit specifické podmínky a že příslušné žádosti jsou vždy posuzovány jednotlivě v závislosti na tom, čeho se tato žádost týká. Také se domnívám, že posílená spolupráce může být nástrojem, který otevírá cestu dalším jednáním, přičemž zároveň poskytuje větší záruku úspěchu. Také bych chtěl zdůraznit, že v této chvíli hovoříme pouze o procedurálních věcech, nikoliv o záležitostech týkajících se samotných patentů. Dosud nebylo nic rozhodnuto. Před námi je nové kolo jednání. Je to jen začátek práce na struktuře patentu EU a jazykového režimu, který vyvolává tolik sporů. Proto doufám, že bude naše práce plodná a vytrvalá, aby konečný výsledek uspokojil všechny zainteresované strany.
