Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti (projekty vytvářející příjmy) (rozprava)
Předsedající
- Dalším bodem je zpráva pana Arnaoutakise jménem Výboru pro regionální rozvoj k návrhu nařízení Rady (ES), kterým se mění nařízení (ES) 1083/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o některé projekty vytvářející příjmy (13874/2008 - C6-0387/2008 -.
Stavros Arnaoutakis
zpravodaj. - (EL) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nová pravidla finančního řízení v obecném nařízení (ES) č. 1083/2006 obsahují ustanovení týkající se finančních příspěvků z fondů a zejména projektů vytvářejících příjmy (článek 55), projektů, které vyžadují vzhledem k jasnému nebezpečí nadfinancování zvláštní přístup, aby byl zohledněn příjem při výpočtu maximální procentuální částky financování Společenství. Je tudíž třeba stanovit metodu výpočtu příjmu z takovýchto projektů. Během předchozího období v letech 2000 až 2006 byla tato zásada uplatněna v praxi prostřednictvím paušální metody. V průběhu nového programového období je podle návrhu Komise, který Rada přijala, při výpočtu finančního příspěvku Společenství u projektů vytvářejících příjmy uplatňován přesnější a přísnější postup. Tento nový přístup je založený na výpočtu maximálních způsobilých výdajů místo na paušálním snížení procenta spolufinancování. V článku 55 se pro období let 2007-2013 projektem vytvářejícím příjmy rozumí jakákoli operace zahrnující investici do infrastruktury, za jejíž používání se účtují poplatky hrazené přímo uživateli, nebo jakákoli operace zahrnující prodej nebo pronájem pozemků či budov nebo jakékoli jiné poskytování služeb za úplatu. Důležitý rozdíl v novém období tedy tkví v tom, že podle definice v odstavci [...] se ustanovení článku 55 vztahují na široké spektrum projektů, které jsou klasifikovány jako projekty vytvářející příjmy, a nejen na projekty pro investování do infrastruktury, které vytvářejí velký čistý příjem, jak tomu bylo v období 2000-2006.
Podle výsledku neformálních konzultací členských států a Evropské komise jsou ustanovení článku 55 očividně nevhodná pro projekty spolufinancované Evropským sociálním fondem, který spíše než projekty v oblasti infrastruktury financuje zejména nehmotné operace. Totéž platí pro menší projekty spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti. Pro tyto projekty představují kontrolní pravidla, která je třeba dodržovat, jak např. skutečnost, že příjem může být zohledňován tři roky po ukončení operačního programu, nadměrnou administrativní zátěž s ohledem na předpokládané částky a představují vážné nebezpečí během provádění programu. To je důvod, proč po konzultacích s členskými státy Komise cítila potřebu, aby byla schválena změna nařízení (ES) č. 1083/2006, která se vztahuje pouze k čl. 55 odst. 5, a to pouze k těmto dvěma bodům: Vynětí operací spolufinancovaných Evropským sociálním fondem z působnosti článku 55 a definice prahu stanoveného na 1 milion eur, pod nímž by byly projekty financovány Evropským fondem pro regionální rozvoj nebo Fondem soudržnosti vyňaty z ustanovení článku 55, pokud se týká kontrol a výpočtu maximálních způsobilých výdajů. Zbývající ustanovení článku 55 zůstávají beze změny.
Dále, vzhledem k tomu, že je důležité zabezpečit zavedení prováděcích pravidel pro společné projekty během programového období, začleňuje se doložka o zpětné platnosti, aby revidované ustanovení vstoupilo v platnost 1. srpna 2006. Tato technická změna zjednoduší, kde je to možné, řízení projektů vytvářejících příjmy tím, že omezí administrativní zátěž v souladu se zásadou proporcionality.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Vážený pane předsedo, vážené dámy, vážení pánové, dne 15. listopadu Komise přijala návrh revize článku 55 obecného nařízení o strukturálních fondech, který se týká podmínek pro zohlednění projektů vytvářejících příjmy v rámci programu politiky soudržnosti. Důvodem změny bylo výhradně zjednodušení správních postupů. První operace v praxi uskutečněné v souladu s ustanovením článku 55 totiž odhalily závažné obtíže, pokud jde o účinné provádění. Tyto obtíže, o nichž informovaly členské státy, ozřejmily nedostatek úměrnosti při uplatňování postupů stanovení maximální způsobilé částky nazývaného "funding gap" a při monitorování projektu.
Cílem změny dotčeného nařízení je vynětí všech operací spolufinancovaných Evropským sociálním fondem a rovněž projektů malého rozsahu, které vyžadují celkové náklady nižší než 1 milion eur, spolufinancovaných Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti z uplatňování ustanovení článku 55. Volba hranice 1 milion eur vyplývá z předběžných realizovaných studií, aby obecná povaha článku 55 mohla být zachována.
Doufáme, že díky tomuto zjednodušení, které představuje jakousi doložku de minimis, budeme moci urychlit uplatňování finančních prostředků pro členské státy a jejich regiony, zejména pokud jde o nejvíce inovační operace v oblastech, jako je výzkum, podpora obnovitelných zdrojů energie atd.
Bylo nicméně důležité vyhnout se právní nejistotě, která by neúměrně prodloužila postup přijímání. Taková nejistota by mohla manažery projektů vést k přerušení provádění operačních programů, čemuž bylo nutné se vyhnout za každou cenu.
S ohledem na to se Komise rozhodla navrhnout pouze jednu změnu technické povahy. Tato volba vedla k úspěchu, neboť díky práci Rady a parlamentních výborů pro regionální rozvoj a zaměstnanost jsme dospěli ke konci procesu revize za pouhé 3 měsíce. Dovolte mi, abych jménem Komise upřímně poděkoval vašemu zpravodajovi panu Arnaoutakisovi. Díky naší plodné spolupráci vyjadřuji naději v souhlas Evropského parlamentu, který umožní uzavřít uvedenou revizi do konce roku a řídícím orgánům umožní pokračovat v jejich činnosti, což je silná stránka uvedeného zjednodušení.
Revize článku 55 rovněž prokázala kvalitu práce uskutečňované v součinnosti generálního ředitelství pro regionální politiku a generálního ředitelství pro zaměstnanost, která je přínosem pro politiku soudržnosti. Tato spolupráce nikdy neochabla. Důkazem toho je, že v rámci plánu evropské hospodářské obnovy jsme s paní komisařkou Hübnerovou spojili své úsilí k navržení tří nových podstatných změn nařízení o strukturálních fondech, o nichž rovněž povedete diskuzi.
Jan Olbrycht
Pane předsedající, máme před sebou v podstatě velmi krátké a pregnantní nařízení, které je však velmi důležité. Jeho význam se vztahuje ke kontextu této změny.
Za prvé touto změnou evropské orgány ukazují, že jsou schopny flexibilně reagovat na problémy vyvstávající během provádění určité politiky. Ochota opravdu zjednodušit a usnadnit postupy pro příjemce naznačuje, že Evropská komise společně s Evropským parlamentem a Radou je skutečně připravena přizpůsobit ustanovení převládajícím podmínkám.
Za druhé, toto nařízení je také významné, neboť zahrnuje změnu nařízení během programového období. To je obzvlášť důležité, protože nejde o poslední změnu, a bude velmi podstatné vést debaty o změně tohoto nařízení v kontextu přípravy pozměňovacího balíčku v souvislosti s krizí.
Za třetí, Evropská komise opakovaně čelila kritice za způsob, jakým kontroluje přidělování prostředků. Kritika Účetního dvora se týkala hlavně přílišné složitosti postupů.
Dnešní nařízení naznačuje, že je zapotřebí odvážného a rozhodného kroku ke zlepšení efektivity a abychom dokázali, že je možné rozdělovat evropské fondy rychlým, účinným a účelným způsobem.
Jean Marie Beaupuy
jménem skupiny ALDE. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, jak právě uvedl kolega pan Olbrycht, jde především o zjednodušení - v to aspoň doufáme. Určitě je to předvánoční atmosféra, co nás inspiruje k tomu, abychom učinili takovýto pokrok, abychom mohli nabídnout Evropanům tento dárek.
Ovšem, jak právě řekl pan Olbrycht, doufáme především, že tento dar nebude jediný svého druhu, a v příštím březnu se budeme muset vyslovit k plánu hospodářské obnovy, abychom tváří v tvář finanční krizi měli k dispozici produktivnější iniciativy, od kterých budeme moci očekávat celoevropskou obnovu.
Jsme přesvědčeni, že nám Komise v rámci návrhů, o nichž budeme muset v březnu hlasovat, navrhne nové nástroje pro zjednodušení, zejména co se týče našich "menších aktérů", malých a středních podniků. To je zcela nezbytné, neboť pokud politiky, které projednáváme a na nichž měsíce a roky pracujeme, mají mít skutečný účinek, pak tuto vůli, tuto dynamiku, o niž usilujeme, nesmí mařit odrazující administrativní aspekty.
Pane komisaři, před chvíli jste zdůraznil, jak dobrou práci odvedl zvláště Výbor pro regionální rozvoj Evropského parlamentu. Víte, že my, další poslanci Parlamentu, velmi ochotně spolupracujeme s Komisí. Proto bych rád znovu zdůraznil, že doufáme, že během příštího roku učiníme vytrvalý pokrok ve věci nových zjednodušení.
Ovšem, když ponecháme naši současnou práci stranou, je naším přáním, aby na evropské úrovni - zejména prostřednictvím vás, členů Komise - členské státy přijaly svůj díl odpovědnosti. Všichni víme, že na úrovni Evropského fondu pro regionální rozvoj a Evropského sociálního fondu a fondu společné zemědělské politiky atd., jsou to členské státy, kdo dále komplikuje už tak složitou evropskou administrativu.
Doufáme, že se prostřednictvím našich kroků a naší dnešní večerní rozpravy bude podle iniciativy Evropské unie jednat nejen na úrovni EU, ale že budeme mít také ohlas na úrovni členských států, a že i ony budou viditelně usilovat o zjednodušení.
Mieczysław Edmund Janowski
Pane předsedající, nařízení Evropského parlamentu, které dnes projednáváme, je v zásadě formální a technické povahy. Nicméně se vztahuje k důležitým otázkám týkajícím se využití podpory EU. Navrhované nařízení se týká článku 55 nařízení Rady o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti. Stávající znění odstavce 5 vztahující se k částce 200 tisíc eur coby maximálnímu nákladu na monitorovací postup je nahrazeno textem, kterým se ustanovení o projektech vytvářejících příjmy budou vztahovat pouze na operace financované Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti, pokud jejich náklady nepřesáhnou 1 milion eur.
V souvislosti s tímto bych rád přednesl tuto otázku. Je uvedená částka adekvátní? Není příliš vysoká, nebo nízká? Jsem přesvědčen, že toto může být způsob, jak předejít zbytečné byrokratické zátěži ve spojitosti s velkými skupinami menších operací. Mělo by to vést k operativnějšímu řízení projektů, které často zahrnují místní orgány a týkají se například ochrany životního prostředí, inovace a energie. Jako příklad bych mohl uvést, že v Polsku máme přes sto různých typů institucí, které řídí realizaci evropských fondů. Efektivní využívání této pomoci závisí na účinném fungování těchto institucí.
Jsem také přesvědčen, že přijetí této iniciativy v budoucnosti povede k dalšímu zjednodušení, jak laskavě naznačil pan komisař. Jménem Skupiny Unie pro Evropu národů bych rád vyjádřil ocenění tohoto tvůrčího přístupu k ustanovením, což umožní co nejracionálnější využívání evropských zdrojů.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, návrh pana Arnaoutakise jasně ukazuje, že je zjednodušení možné, což je otázka, kterou Parlament kladl při mnoha příležitostech. V mnoha případech také dlouho trvá, než jsou projekty v členských státech dokončeny, a pro Skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů to je dobrý příklad účinného zjednodušení.
Tentokrát touha po změně přichází ze strany členských států a Komise, tím však práce nekončí. Shodou okolností vím, že ve Výboru regionů byla vytvořena pracovní skupina regionů a měst, jejímž posláním je identifikovat a řešit tyto nesnáze a která si klade za cíl v tomto směru předložit návrhy. Domnívám se, že bychom v podstatě měli zužitkovat právě tyto zkušenosti a v roce 2009 pokračovat v dalších změnách.
Komise dále představila celý balíček, včetně plánu hospodářské obnovy, v jehož kontextu mohou mimo jiné být prostředky rychleji utraceny. Tento týden bude Parlament v rámci rozpočtu diskutovat o zprávě paní Haugové, v níž se vyjadřuje přání, aby práce pokračovala tímto směrem a urychlilo se zkoumání dalších aspektů spojených s kontrolou a řízením.
Na závěr bych se rád zmínil o tématu, které rovněž uvedl pan Beaupuy: Členské státy se mohou významným způsobem přispět například tím, že vypracují prohlášení o finančním řízení, nebo tím, že přijmou politickou odpovědnost za využití finančních prostředků. V důsledku toho bychom ve svých usneseních mohli postupy ještě víc zjednodušit. Výzva ke změně ze strany aktivně zapojených lidí je značná. S ohledem na volby v příštím roce můžeme jistě říct, že Evropa dělá dobré věci, ale měla by je dělat pořádně. Prohlášení členských států představují krok tímto směrem.
Gábor Harangozó
(HU) Účelem nařízení upravujících používání grantů Evropské unie, je zajistit, aby byly tyto zdroje používány co nejlepším způsobem a byly udělovány na nejvhodnějších místech. Jinými slovy, prostředky nelze jen čerpat, ale je třeba je používat pro skutečné investice vytvářející příjmy. Často však z tohoto důvodu vytváříme příliš byrokratický systém, jenž pro účinné užívání fondů představuje spíše překážku, a zbytečně zatěžuje jak podniky, tak správu.
Zjednodušení předpisů o vytváření příjmů má dvojí přínos. Více malých a středních podniků může získat snadnější přístup k ekonomickým stimulům z fondů EU, zatímco správa může rychleji a jednodušeji rozhodnout, zda jsou tyto fondy řádně užívány. Musíme důvěřovat našim podnikatelům, díky nimž hospodářství funguje; dokážeme se z této krize dostat, jen když se spojíme a vzájemně si pomůžeme. Podporuji návrh a současně žádám Komisi, aby pokračovala stejným směrem, odstraňovala z programu pomoci zbytečné administrativní překážky. Upřímně doufám, že tento úvodní program budou následovat další podobně přínosné iniciativy.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Pane předsedající, rád bych upozornil na čtyři problémy v této rozpravě o změnách nařízení Rady týkajících se strukturálních fondů.
Za prvé, zákonná ustanovení vztahující se k užívání finanční pomoci z Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Evropského sociálním fondu jsou často tak složitá, že odrazují potenciální příjemce od podání žádosti o tyto zdroje. Výše uvedená právní ustanovení mohou rovněž brzdit provádění a vyúčtování projektu.
Za druhé, z toho důvodu je nanejvýš vhodné, že Evropská komise předložila návrh k pozměnění článku 55 nařízení. Jedním z účinků pozměňovacího návrhu by bylo vyloučení projektů vytvářejících příjmy financovaných Fondem soudržnosti z působnosti článku 55. Tato změna by měla umožnit provádění akcí, jakými jsou například projekty zaměřené na sociální začlenění nebo poskytování péče.
Za třetí, rozsah uplatňování článku 5 nařízení by byl také omezený v případě malých projektů spolufinancovaných z Evropského fondu pro regionální rozvoj a z Fondu soudržnosti, pokud jde o výpočet maximální částky způsobilých výdajů a kontroly těchto projektů. Navíc by se všechna tato opatření uplatňovala se zpětnou platností od 1. srpna 2006.
Za čtvrté, všechny tyto návrhy jsou pozitivním příkladem toho, jak mohou být účelně zjednodušena ustanovení týkající se strukturálních fondů, čímž bude možné je využívat účinněji. Podle mého toto neslouží pouze zájmu příjemců, ale je to přínosem pro všechny občany Evropské unie.
Jan Březina
- (CS) Projednávaná předloha řeší problém projektů vytvářejících příjmy, problém, který se bezprostředně týká mnoha žadatelů čerpajících prostředky z Evropského regionálního rozvojového fondu a Evropského sociálního fondu. Dosavadní právní úprava představuje značnou administrativní zátěž a vytváří rovněž situaci právní nejistoty tím, že celé 3 roky po uzavření operačního programu umožňuje zohledňovat příjmy z projektů. Překročí-li příjmy určitou minimální hranici, hrozí, že bude žadatel a v konečném důsledku i stát muset dané prostředky vrátit.
Jsem přesvědčen, že zvláště u drobných projektů a u projektů financovaných z Evropského sociálního fondu není takováto přísnost na místě. Zejména u druhé zmíněné skupiny projektů se totiž nejedná o příjmy komerční povahy, ale o příjmy rozpočtů obcí a neziskových organizací získané formou správních a jiných poplatků. Vzhledem k tomu, že tyto příjmy následně slouží k uskutečnění cílů veřejného zájmu, nelze v jejich vrácení do rozpočtu EU spatřovat rozumný postup.
Domnívám se, že je naším úkolem zjednodušovat mechanismus čerpání prostředků ze strukturálních fondů samozřejmě při zachování nezbytné kontroly dohlížející na transparentní nakládání s unijními financemi. Vítám proto vynětí projektů financovaných z Evropského sociálního fondu z mechanismu monitorování příjmů a u projektů financovaných z Evropského regionálního rozvojového fondu a Fondu soudržnosti zvýšení hranice nákladů pro vynětí z tohoto mechanismu z 200 tisíc eur na 1 milion eur. Tento krok nepochybně povede ke zjednodušení administrativy a zvýšení efektivity při realizaci těchto projektů.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond a Fond soudržnosti jsou nástroji, které byly členským státům poskytnuty s cílem podporovat hospodářský rozvoj různých evropských regionů. Panuje ovšem dojem, že využívání těchto finančních nástrojů s sebou nese značnou byrokratickou zátěž.
Pro období let 2007-2013 se používá přístup založený na výpočtu maximálních způsobilých výdajů namísto nuceného snížení míry spolufinancování. Účelem návrhu, kterým se mění nařízení, je nahrazení úpravy založené na proporcionalitě pro monitorování operací do 200 000 eur tím, že nebudou uplatňována ustanovení článku 55 na operace spolufinancované Evropským sociálním fondem a operace spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj nebo Fondem soudržnosti, jejichž celkové náklady jsou nižší než 1 000 000 eur. Zpětný účinek tohoto pozměňovacího návrhu zjednodušuje řízení operací spolufinancovaných ze strukturálních fondů jak co do kontrol, tak co do výpočtu maximálních způsobilých výdajů.
Zmenšení neúměrné administrativní zátěže bude přínosné zejména pro malé a střední podniky řídící projekty v oblasti životního prostředí, sociálního začleňování, výzkumu, inovace a energie. Děkuji.
Andrzej Jan Szejna
- (PL) Pane předsedající, pro malé projekty spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj a Fondem soudržnosti a rovněž pro operace spolufinancované Evropským sociálním fondem stávající kontrolní mechanismy nepochybně představují nepřiměřenou administrativní zátěž, která je neúměrná částkám, o které jde, a která je významným rizikovým faktorem pro provádění těchto programů. V souladu s mechanismy sledování může být příjem od ukončení programu zohledňován až tři roky.
Komise tudíž zcela oprávněně uznala, že je nezbytné a důležité přijmout změny v čl. 55 odst. 5 nařízení 1083/2006. Účelem těchto změn je účinné zjednodušení stávajících ustanovení týkajících se strukturálních fondů v zájmu občanů a k jejich prospěchu. Změny by se týkaly důležitých oblastí, jakými jsou např. životní prostředí, sociální začleňování, výzkum, konkurenceschopnost a energie.
Rád bych uvedl, že také Polsko v kontextu současné finanční a hospodářské krize vynakládá značné úsilí na zajištění toho, aby strukturální fondy mohly být použity při co nejbližší příležitosti. Cílem je umožnit co nejrychlejší přidělení prostředků. Zejména pro nové členské státy je to možný způsob boje s hospodářskou krizí. Strukturální fondy je třeba využívat rychle a efektivně.
Zuzana Roithová
- (CS) Chci spolu s dalšími malými podnikateli velice ocenit, že Evropská komise zareagovala nečekaně rychle a bystře a vstřícně na podněty členských států i našich poslanců a předložila tuto doložku k nařízení 1083. Zjednodušení právních předpisů a také retroaktivita je především dobrá zpráva pro velké množství malých podniků, resp. jejich projektů do 1 milionu eur, které však mohou být velkou přidanou hodnotou pro evropskou konkurenceschopnost a zejména zaměstnanost. Tento pružný přístup Evropské komise vnímám také jako první vlaštovku či posla dalších dobrých zpráv o debyrokratizaci složitých procesů při monitorování drobných projektů.
Vladimír Špidla
člen Komise. - (CS) Děkuji za debatu. Myslím si, že argumentace ve prospěch návrhu zazněla z řady úst. Nemám k ní, co bych dodával. Jenom zazněla také jedna otázka, to jest, jakým způsobem, jakou metodou byl určen 1 milion. Tak mi dovolte, abych se toho velmi krátce dotkl. V prvé řadě to byly zkušenosti z předchozích period, dále to byla poměrně obtížná snaha zjednodušit systém, aniž bude narušena jeho celková rovnováha, čili se nabízel určitý limit, a současně také provedla Komise studii, která se zabývala těmito otázkami. Na základě těchto úvah a na základě také doporučení pracovní skupiny ve věci strukturálních akcí z 3. července 2008 Komise stanovila do návrhu tuto částku, která, jak jsem vyslechl debatu, je obecně považována za akceptovatelnou.
Stavros Arnaoutakis
zpravodaj. - (EL) Pane předsedající, dámy a pánové, zjednodušení postupů a zajištění flexibility mechanismů je během této vážné finanční krize nesmírně důležité. Přitom hraje významnou roli politika soudržnosti. Změna článku 55 je dobrým příkladem vynikající spolupráce mezi orgány Evropské unie. Proto bych rád poděkoval zejména paní komisařce Hübnerové a předsedovi Evropského parlamentu za přijetí návrhu, který tak bude možné schválit před koncem roku. Jak uvedl jistý poslanec, toto rozhodnutí je vánočním dárkem.
Zjednodušení bude přínosem pro evropské občany a dnes večer dáváme najevo, že můžeme pozměnit některá nařízení v zájmu evropských občanů. Tato metoda přímé změny musí být v budoucnu použita znovu vzhledem k tomu, že bylo dokázáno, že byrokratické postupy ztěžují provádění projektů. Jsem přesvědčen, že nová ustanovení pomohou zlepšit uplatňování priorit politiky soudržnosti.
Předsedající
- Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v úterý 16. prosince 2008.
