Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0012/2007).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Yderligere ratificering af EU-forfatningen
En af det tyske EU-formandskabs prioriteter er at fortsætte processen med ratificering af EU-forfatningen.
Har det tyske formandskab allerede udarbejdet en køreplan for den videre ratificeringsproces, således at der kan vedtages en forfatning inden det næste valg til Europa-Parlamentet i 2009?
Hvilke konkrete foranstaltninger har det tyske formandskab til hensigt at træffe for at nå dette mål om rettidig ratificering af forfatningen?
Gernot Erler
Hr. formand, mine damer og herrer! I overensstemmelse med Rådets beslutning på mødet i juni 2006 vil det tyske formandskab fremlægge en rapport i første halvår 2007. Det Europæiske Råd havde anmodet om, at man i denne rapport vurderede status for drøftelserne om forfatningstraktaten og viste mulige fremtidige udviklinger.
Som en del af forarbejderne til denne rapport har formandskabet haft indledende drøftelser med repræsentanter for alle medlemsstater. I de kommende uger vil der finde yderligere kontakter sted på forskellige niveauer. Da disse bestræbelser stadig er i gang, kan formandskabet på nuværende tidspunkt ikke oplyse, hvilke punkter rapporten kommer til at omfatte, og man ønsker på ingen måde at foregribe denne.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Hr. formand! Jeg takker rådsmedlemmet for svaret, men det tilfredsstiller mig ikke, fordi det er en af Tysklands prioriteter. Jeg har stillet nogle meget specifikke spørgsmål, og jeg vil ikke desto mindre bede rådsmedlemmet om at kommentere det dokument, der er under udarbejdelse i dag (i det mindste dets vigtigste og væsentligste punkter).
Gernot Erler
Hr. formand! Fru Andrikienė, jeg kan kun svare ved at henvise til proceduren. Vi har fået til opgave at udarbejde en sådan rapport på grundlag af intensive konsultationer med alle medlemsstater.
Denne proces er endnu ikke afsluttet. Rapporten vil blive forelagt topmødet i juni, og det sidste arbejde med denne rapport vil også først kunne udføres i juni i år. Det ville være en stor forringelse af chancerne for virkelig at komme videre, hvis jeg her fortalte om detaljer i vores idéer, som vi kan indføje i rapporten. Jeg kan kun sige, at vi befinder os i konsultationsprocessen, vi vil fortsætte den frem til juni, og så vil vi fremlægge en omfattende rapport. Af denne rapport vil det naturligvis også fremgå, hvilke skridt der derefter er mulighed for. Men det skal Det Europæiske Råd så naturligvis træffe afgørelse om.
Formanden
Mine damer og herrer! Det er nødvendigt at afklare et punkt til forretningsordenen. Til dette spørgsmål jeg fået anmodning om fem tillægsspørgsmål. Jeg har omkring 100 spørgsmål til Rådet, og de kan ikke alle få svar, men jeg vil bestræbe mig på, at Rådet bevarer så mange som muligt. Jeg kan derfor kun give ordet til to medlemmer pr. spørgsmål, men jeg vil selvfølgelig benytte det sædvanlige kriterium, så der skiftes mellem de forskellige politiske grupper.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Hr. formand! Tak for Deres svar. Jeg var meget tilfreds med dette svar, men sagde med vilje ikke ret meget.
Idet De taler om en høringsproces, anerkender De så, at De i forbindelse med denne høring bør lytte til dem, der mener, at det ikke er en særlig god idé at revidere en forfatning eller endog en forfatningstraktat? Vi ser frem til Deres rapport, men beder Dem om at være indstillet på at udelukke såvel som inddrage visse ting. Accepterer De dette?
Gernot Erler
Hr. formand! I denne konsultationsproces er vi afhængige af en meget bred meningsdannelse, og vi accepterer alle forslag og rapporter, som vi får fra de enkelte lande. Spørgsmålet er kun, hvilke dele af det der kommer med i vores endelige rapport, men det kan vi først afgøre, når vi har det fulde overblik.
DanutBudreikait
(LT) Hr. formand! På det sidste topmøde mellem de europæiske stats- og regeringschefer udtrykte Polen utilfredshed med beslutningsprocessen, som angiveligt ikke tjener Polens interesser. Der er også visse lande, der er utilfredse med udnævnelsesproceduren for kommissionsmedlemmer samt antallet af kommissærer. Kan det undersøges nærmere, og vil det få indflydelse på en yderligere revision og ændring af forfatningen?
Gernot Erler
Hr. formand! Naturligvis vil vi helst arbejde i en ramme af tilfredse medlemmer til alle sider, men på dette punkt, som jeg skal besvare, handler det jo om spørgsmålet om konsultationerne og rapporten. Her har vi fået et enstemmigt mandat, et mandat, som der ifølge mine informationer også har været polakker med til at udarbejde. Der er ingen vanskeligheder med mandatet og heller ingen uoverensstemmelser.
Vi håber, at vi på grundlag af denne rapport, som vi skal aflægge, kan finde sammen i kredsen af alle 27 medlemmer og drøfte de videre skridt, som vil føre til en acceptabel forfatningsproces.
Formanden

Om: Fremskridt vedrørende rammeafgørelsen om bekæmpelse af racisme og fremmedhad
Hvilke fremskridt er der gjort i Rådet med hensyn til rammeafgørelsen om racisme og fremmedhad?
Gernot Erler
Hr. formand, mine damer og herrer! Forslaget til en rammeafgørelse om bekæmpelse af racisme og fremmedhad hører til det tyske formandskabs prioriteter inden for retlige og indre anliggender. Udvalget i henhold til artikel 36 drøftede dette instrument i januar 2007 på grundlag af et tysk kompromisforslag. Det tyske kompromisforslag bygger i vidt omfang på det luxembourgske kompromisforslag fra 2005, som for et stort flertal i delegationen turde være et godt grundlag for at nå til enighed om rammeafgørelsen. Desuden blev dette spørgsmål drøftet i forbindelse med Rådets møde den 15. februar 2007 i Bruxelles under middagen. Formandskabet vil på grundlag af disse drøftelser udarbejde en revideret tekst, som vil blive forelagt Rådet på dets møde den 19. april 2007.
Emine Bozkurt 
Hr. formand! Tak for svaret på spørgsmålet. Jeg vil alligevel gerne have følgende at vide af Dem. De siger, at det vil blive taget op igen den 17. april, men kan De også give en oversigt over de konkrete skridt, vi kan forvente i de kommende tre måneder fra det tyske formandskabs side? Hvis disse ikke kan forventes, hvad tror De så, at overdragelsen af sagen til Portugal vil betyde for fremskridtene?
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg kan egentlig kun gentage, at det konkrete skridt, som vi planlægger den 19. april, nemlig at fremlægge en revideret tekst til rammeafgørelsen, er et vigtigt skridt fremad. Af teksten til denne rammeafgørelse vil det så fremgå, hvilke opgaver landene har for at styrke kampen mod racisme og fremmedhad.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand! Jeg har et mere konkret spørgsmål, som er opstået i forbindelse med vores diskussion om dette spørgsmål. Det gælder mødet mellem to filosofier. På den ene side har man - som hos os i Østrig og hos Dem i Tyskland - en såkaldt forbudslov, som gør visse ytringer strafbare, og på den anden side har man ytringsfriheden, som i andre europæiske lande så at sige står over sådanne bestemmelser. Hvad er status for Rådets diskussioner om dette spørgsmål?
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg tror, De har ret, hr. Leichtfried. Man kan ikke være uenig i, at denne vanskelige modsætning mellem disse to retsgoder findes. Derfor vil rammeafgørelsen give de enkelte medlemsstater et stort spillerum til at træffe deres konkrete beslutninger i overensstemmelse med det pågældende lands retskultur.
F.eks. vil rammeafgørelsen ikke indeholde udtalelser om enkelte historiske begivenheder, som det skulle være strafbart at benægte. Det bliver en sag, som hvert land selv må afgøre. Rammeafgørelsen vil dog komme til at indeholde en udtalelse om, at det skal være strafbart offentligt at billige, benægte eller bagatellisere folkemord, krigsforbrydelser eller forbrydelser mod menneskeheden.
Hvordan man nu i detaljer vil beskrive og begrunde, hvad der nøjagtigt udløser et sådant strafbart gerningsindhold, og hvad der efter det enkelte lands opfattelse yderligere skal være til stede, vil fortsat være et anliggende for medlemsstaterne og ikke kunne reguleres detaljeret i denne rammeafgørelse.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Hr. formand! Jeg forsøger fortsat at få et klart billede af, hvad man forsøger at opnå under Tysklands formandskab. Under Luxembourgs formandskab var det ikke muligt at nå til enighed. Er det rigtigt forstået, at der bliver gjort en indsats for i det mindste at foretage en begrænset harmonisering af vedtægterne vedrørende straf for udbredelse af racistiske og fremmedhadske informationer, eller bliver det noget andet?
Gernot Erler
Hr. formand! Med hensyn til vores planer vil jeg henvise til mit svar fra før. Jeg kan kun gentage, at der inden for racisme og fremmedhad er tale om at definere mere abstrakte forhold, som der skal opnås enighed om i denne rammeafgørelse. Jeg vil ikke endnu en gang komme ind på det, jeg netop sagde. Gennemførelsen og beslutningen af detaljerne vil fortsat være landenes anliggende.
Formanden

Om: Aldersgrænsen for voldelige elektroniske spil
Hvilke direkte initiativer agter det tyske formandskab at tage for at bremse udbredelsen af videoer og elektroniske spil med voldeligt indhold, i betragtning af at der hersker bekymring i hele det europæiske samfund, og risiciene vokser som følge af udbredelsen af disse videoer og spil?
Mener Rådets formandskab, at bekæmpelsen af volden og udbredelsen af disse videoer og elektroniske spil, der tilskynder til vold, vil kunne støde an mod reglerne om fri konkurrence eller ytringsfriheden?
Gernot Erler
Hr. formand! På justits- og indenrigsministrenes uformelle møde den 14.-16. januar i Dresden blev ministrene enige om, at de med hensyn til voldelige videoer og spil først ville skabe sig et overblik over de forskellige nationale regler på dette område. Den tilstræbte status over de gældende nationale regler skal danne grundlag for en sammenligning af beskyttelsesstandarderne, interventionsmulighederne og sanktionerne samt for, at medlemsstaterne kan orientere sig efter det bedste system.
Formandskabet har efterfølgende udarbejdet et spørgeskema, som skal være grundlaget for en registrering af den retlige situation i medlemsstaterne vedrørende voldsforherligende medier, særligt video- og computerspil samt film. Spørgeskemaet er meget omfattende og omfatter også bestemmelserne om beskyttelse af ungdommen. Det omfatter generelle forbud inden for strafferetten og i andre retsforskrifter og forbud, som især skal beskytte mindreårige, samt aldersmærkningssystemer.
Spørgeskemaet vil også se på, om ytringsfriheden er sikret i de forskellige nationale retssystemer. Undersøgelsen skal endelig omfatte de voldelige spil, som er forbudt i medlemsstaterne, og som skal registreres på en særlig liste. Man arbejder på hurtigt at få spørgeskemaerne ud til medlemsstaterne, som vil blive bedt om at svare senest i april. På grundlag af vurderingen af undersøgelsen, som forventes i tilslutning til første halvår 2007, vil der blive arbejdet videre med at nå målet om en fælles beskyttelsesstandard i EU på dette område.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg takker rådsformanden for hans svar, jeg ønsker ham held og lykke med indsamlingen af svar på spørgeskemaet, og jeg lykønsker ham med den korte tidsplan.
Mit spørgsmål vedrører ikke aldersgrænserne, som rådsformanden sagde. Det vedrører sammenhængen mellem et forbud og det indre marked. Jeg har et eksempel fra mit land, der forbød spil, hvilket De Europæiske Fællesskabers Domstol erklærede i strid med principperne bag det indre marked. De har også rejst spørgsmålet om ytringsfrihed, der også er et spørgsmål, som vil forhindre et forbud.
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg tror, De har forstået helt rigtigt, hvad det er, vi vil lave, fru Panayotopoulos-Cassiotou. Vi vil have en fælles EU-beskyttelsesstandard. På nuværende tidspunkt kan jeg imidlertid kun beskrive, hvordan vi gør det. I grunden er der tale om at finde bedste praksis. Vi har meget forskellige ordninger i EU, og vores idé er, at vi med dette spørgeskema vil finde ud af, hvad der fungerer hvordan, og hvilke erfaringer man har gjort hvor, så vi kan nå frem til en fælles EU-beskyttelsesstandard, hvor vi simpelthen sammenligner og ser, hvilke fælles ting der kan komme ud af det.
I betragtning af de store forskelle i praksis i de forskellige lande ser vi egentlig ikke andre fornuftige muligheder end i første omgang at gennemføre en sådan spørgeundersøgelse og derefter lede efter eksempler på bedste praksis.
Inger Segelström
(SV) Hr. formand! Spørgeren efterspørger aldersgrænser på spil. Der findes en delvis EU-finansieret PG-mærkning i dag. I mit land Sverige er alle computerspil aldersmærket som led i et samarbejde mellem branchen og mellem staterne: +3 år, +7 år, +12 år, +16 år, +18 år. Desuden har alle computerspil en indholdsbeskrivelse, hvad angår diskriminering, narkotika, det, der er skræmmende, groft sprog, sex og nøgenhed samt vold. Det er i dag et utroligt godt system, og EU er som sagt med og finansierer det. Jeg ville ønske, at både Rådet og Parlamentet tog del i dette, således at vi kan diskutere det, når vi kommer til børnerapporten, som Kommissionen kommer med netop nu.
Gernot Erler
Hr. formand! De har faktisk lige besvaret spørgeskemaet og reklameret for det svenske system. Det er naturligvis tilladt, det tager vi gerne med. Men som De vil forstå, bliver vi nødt til at indhente informationerne om de andre fungerende eller ikkefungerende systemer også, før vi kan træffe beslutning om en fornuftig fælles model for EU. Men vi vil også studere Deres erfaringer med stor opmærksomhed.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne påpege en fejl i oversættelsen af titlen på mit spørgsmål. Jeg spørger ikke om aldersgrænser, men om sammenhængen mellem forbuddet og reglerne vedrørende det indre marked.
Formanden
Opklaringen vil selvsagt blive registreret.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand! Jeg ville gerne vide, om det kunne lade sig gøre at oprette en meldecentral på europæisk niveau, hvor man elektronisk kunne melde de ting, som man finder særligt anstødelige.
Gernot Erler
Hr. formand! Som jeg beskrev, er vi i øjeblikket i gang med statusopgørelsen, og jeg tager gerne Deres forslag med som supplement til de forskellige eksempler, som vi er i færd med at indsamle, og jeg takker Dem.
Formanden

Om: Bekæmpelse af korruption
Ifølge artikel 9 i Rådets rammeafgørelse 2003/568/RIA om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor skulle medlemsstaterne senest i juli 2005 meddele Rådet og Kommissionen teksten til de retsforskrifter, som de havde udstedt til gennemførelse af rammeafgørelsens forpligtelser i national ret. På grundlag af en rapport udarbejdet ud fra disse oplysninger og en skriftlig rapport fra Kommissionen skulle Rådet inden den 22. oktober 2005 undersøge, om medlemsstaterne havde efterkommet rammeafgørelsen. Har Rådet foretaget denne vurdering?
Har Rådet navnlig modtaget fyldestgørende oplysninger om gennemførelsen af rammeafgørelsen fra 2003 i britisk ret, og hvorfor mener det, at der i Det Forenede Kongerige ikke har været nogen retssager om udenlandsk bestikkelse? Hvordan mener Rådet, at den beslutning, som den britiske regering i december 2006 traf om at indstille undersøgelsen af den såkaldte "Al-Jamamah"sag om eventuel bestikkelse i forbindelse med BAE Systems' våbensalg til Saudi-Arabien, var a) i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til EU's rammeafgørelse, b) i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges forpligtelser i henhold til OECD's konvention om bekæmpelse af bestikkelse fra 1997, og c) et nyttigt bidrag til EU's bestræbelser for at bekæmpe korruption i handelsaftaler på verdensplan?
Gernot Erler
Hr. formand! Rådet har endnu ikke modtaget Kommissionens rapport om gennemførelsen af rammeafgørelse 2003/568/JI om bekæmpelse af bestikkelse i den private sektor i medlemsstaternes nationale lovgivning. Derfor har Rådet heller ikke behandlet spørgsmålet om, hvorvidt medlemsstaterne havde efterkommet bestemmelserne i denne rammeafgørelse, endnu.
Rådet har dog modtaget informationer om gennemførelsen af rammeafgørelsen fra 2003 om bestikkelse i den private sektor i britisk ret. I henhold til artikel 9 i rammebeslutningen undersøger Rådet, om medlemsstaterne har vedtaget retsforskrifter om gennemførelse af denne rammebeslutning.
Rådet er derimod ikke forpligtet til at kontrollere, hvordan sager gennemføres i medlemsstaterne. Det er heller ikke Rådets opgave at udtale sig om medlemsstaternes forpligtelser i forbindelse med den af medlemmet nævnte OECD-konvention.
Chris Davies 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand! Det forlyder, at et britisk selskab, BAE Systems, har betalt ulovlige bestikkelsespenge for at opnå en konkurrencefordel i forhold til andre europæiske forsvarsleverandører i Saudi-Arabien, og at den britiske regering har stoppet en uafhængig undersøgelse af dette forhold. Der er vel her ikke blot tale om en krænkelse af en lang række af EU's principper, men også af konkurrencereglerne. Har Rådet overvejet at anmode Kommissionen om at indlede en overtrædelsesprocedure mod den britiske regering, og i benægtende fald, hvorfor ikke? Hvor meget skal der til, før Rådet kritiserer et af sine egne medlemmer?
Gernot Erler
Hr. formand! Vi skal være meget opmærksomme på, hvilke rettigheder Rådet har i denne sag, hr. Davies. Så vidt vi er informeret, er der i tilfældet med BAE Systems, som De omtaler, tale om mulig bestikkelse af udenlandske tjenestemænd. Det er lige præcis det område, som ikke er reguleret. Reguleringen omfatter tilfælde af bestikkelse i den private sektor, ikke af tjenestemænd og slet ikke udenlandske tjenestemænd. Derfor er Rådet ikke forpligtet til at gøre noget i denne sag.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge Dem, hr. minister, om formandskabet mener, at det måske kunne være hensigtsmæssigt sammen med Kommissionen at drøfte nye initiativer til at styrke kampen mod korruption.
Vi ved, at korruptionsindekset i de forskellige EU-lande er meget forskelligt, og det ville være godt, hvis vi i fællesskab kunne få sænket dette niveau.
Gernot Erler
Hr. formand! Kære hr. Paleckis, naturligvis er også det nuværende formandskab meget interesseret i generelt at styrke kampen og indsatsen mod korruption, uanset i hvilket land.
Men jeg fortalte her i min første del af svaret, at Kommissionens rapport om gennemførelsen af denne rammeafgørelse endnu ikke foreligger skriftligt. Jeg tror, det er fornuftigt at afvente og derefter læse og analysere denne rapport for at se, hvor der stadig er behov for handling, og så træffe en beslutning derefter. Jeg tror imidlertid, at det er en vigtig oplysning, og at det sagtens kan ske, at vi opdager sådanne behov og må handle derefter.
Formanden

Om: Europæisk programerklæring mod livmoderhalskræft
Forespørgeren ønsker at henlede opmærksomheden på den europæiske uge til forebyggelse af livmoderhalskræft, der fandt sted i januar, og offentliggørelsen af en programerklæring om stop for livmoderhalskræft. Programerklæringen indeholder fire elementer.
Det første vedrører gennemførelsen af effektive, befolkningsbaserede programmer for screening af livmoderhalskræft, som skal følge EU's retningslinjer for kvalitetsgaranti i forbindelse med screening for livmoderhalskræft, suppleret af professionelt tilrettelagte sundhedsoplysningsprogrammer, der skal sikre, at alle kvinder udnytter de tilbud, der rettes til dem.
Det andet element er at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne, således at den ekspertise i verdensklasse, der findes i nogle medlemsstater, kan blive udbredt til hele Unionen.
Tredje element går ud på at støtte uafhængig, befolkningsbaseret forskning i, hvordan ny tilgængelig teknologi bedst lader sig indarbejde i de offentlige sundhedsprogrammer, for derved at begrænse antallet af livmoderhalskræfttilfælde i Den Europæiske Union mest muligt.
Det sidste element omfatter anerkendelse af og støtte til det vigtige bidrag, som velgørende, ikkestatslige organisationer og frivillige yder til en fortsat nedbringelse af antallet af livmoderkræfttilfælde i Europa.
Støtte det tyske formandskab denne programerklæring, og vil det i givet faldt arbejde på at sikre, at den reelt bliver gennemført i hele EU?
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg vil gerne takke medlemmet, fordi hun har peget på dette vigtige spørgsmål. Jeg henviser desuden medlemmet til Rådets svar på Jolanta Dičkutės forespørgsel til skriftlig besvarelse.
Rådet erkendte i sine konklusioner om kvinders sundhed af 2. juni 2006, som findes i EUT C 146 af 22. juni 2006, at livmoderhalskræft er en sygdom, som udelukkende optræder hos kvinder, hvilket også kommer til udtryk i erklæringen. Rådet har understreget, hvor vigtigt det er med specifikke modeller for håndteringen af kvindesygdomme, og har anmodet Kommissionen om at støtte udveksling af informationer og erfaringer om velegnede metoder i forbindelse med en kønsspecifik sundhedsfremmende og forebyggende indsats.
Indsamling af data og udveksling af informationer og velegnede metoder med hensyn til livmoderhalskræft hører til de foranstaltninger, som der er afsat midler til i forbindelse med Fællesskabets handlingsprogram inden for den offentlige sundhed for 2003-2008, som i øjeblikket er til behandling. Det tyske formandskab er fast besluttet på at opnå en endelig enighed mellem Rådet og Europa-Parlamentet, som sikrer, at programmet kan gennemføres fra 1. januar 2008.
Glenis Willmott
(EN) Hr. formand! Tak for Deres svar.
Som Rådet ved, findes der i dag en vaccine, der kan beskytte tusindvis af kvinder mod livmoderhalskræft. Det anslås rent faktisk, at vi med denne vaccine kan forhindre 32.000 tilfælde af livmoderhalskræft hos kvinder.
Kan Rådet på baggrund heraf forsikre Parlamentet om, at der i videst muligt omfang vil blive gennemført et vaccinationsprogram i alle 27 EU-medlemsstater, og kan De også forsikre os om, at der vil blive gennemført et omfattende uddannelses- og oplysningsprogram for at sikre, at alle forældre har fuldt kendskab til fordelene ved dette program?
Gernot Erler
Hr. formand! De har ret, hr. Willmott. Det er rigtigt, at godkendelsen af denne vaccine mod humane papillomavira er et vigtigt fremskridt i forebyggelsen af livmoderhalskræft. Angiveligt opstår der med denne vaccine beskyttelse mod kræften i 96-100 % af tilfældene. Vaccinen er imidlertid stadig meget ny, og udviklingen af eventuelle vaccinations- og informationsstrategier er, som De også nævnte, kun i begyndelsesfasen. Derfor er det på dette område i øjeblikket stadig udveksling af viden og erfaring, der er i forgrunden.
Vi tror imidlertid også, at beskyttelsen kan forbedres væsentligt med information og med gennemførelse af relevante retningslinjer for opdagelse af tidlige tegn, som jo allerede findes.
Formanden

Om: Tiltrædelsesforhandlinger med Kroatien
Hvordan bedømmer Rådet den aktuelle situation i tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, og hvilke fremskridt kan der forventes i indeværende år, f.eks. åbning og lukning af nye kapitler?
Gernot Erler
Hr. formand! Hr. Posselt, Rådet udtrykte i sine konklusioner af 11. december 2006 sin anerkendelse af Kroatien for de fremskridt, man har opnået. Rådet understregede i denne forbindelse, at tiltrædelsesforhandlingerne er kommet godt i gang, og at de første resultater er opnået. Samtidig fremhævede Rådet, at Kroatien nu må bygge på de hidtidige fremskridt. Tempoet i tiltrædelsesforhandlingerne retter sig fortsat efter kandidaternes fremskridt. Som formandskabet erklærede over for Kroatien i forbindelse med det tredje møde i stabiliserings- og associeringsrådet den 6. marts, bør den kroatiske regering især være opmærksom på at fremme reformen af retsvæsenet og den offentlige forvaltning.
Inden for forpligtelserne på grundlag af stabiliserings- og associeringsaftalen, som Kroatien endnu mangler at opfylde, har Rådet fremhævet statsstøtten og erhvervelse af fast ejendom. Rådet glæder sig over, at Kroatien fortsat samarbejder ubegrænset med Den Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien, og det understreger, at dette samarbejde skal fortsætte. Samtidig er det nødvendigt med forbedringer af det kroatiske retsvæsens retsforfølgelse og domfældelse af krigsforbrydere. Desuden skal Kroatien gøre mere for at opnå gode forbindelser med naboerne, og det omfatter også de nødvendige bestræbelser for at bilægge åbne bilaterale spørgsmål, særligt grænsestridigheder.
Rådet har allerede afsluttet screeningen af 22 forhandlingskapitler. For syv kapitler er der fastsat benchmarks, som Kroatien skal opfylde, før forhandlingerne kan åbnes. Med hensyn til de resterende 15 kapitler er Kroatien blevet direkte opfordret til at fremlægge sin forhandlingsposition for tiltrædelseskonferencen.
Med hensyn til åbning og lukning af forhandlingskapitler i tiltrædelsesforhandlingerne er to kapitler, nemlig videnskab og forskning og uddannelse og kultur, blevet åbnet og foreløbigt lukket. Yderligere tre forhandlingskapitler - økonomi og valutapolitik, erhvervs- og industripolitik samt toldunion - er blevet åbnet. Desuden foreligger begge parters forhandlingspositioner til kapitel syv - det er bestemmelserne om intellektuel ejendomsret - og dette kapitel forventes åbnet om kort tid. Kroatien har endvidere forelagt konferencen sin forhandlingsposition til yderligere fem kapitler.
Bernd Posselt
- (DE) Hr. formand! Hr. Erler, som PPE-ordfører for Kroatien-betænkningen håber jeg, at forhandlingerne kan afsluttes senest før det næste valg til Europa-Parlamentet, og at Kroatien da allerede er med til at stemme.
Mit konkrete spørgsmål er, om De mener, det er tænkeligt, at der under det tyske formandskab kunne åbnes f.eks. yderligere otte kapitler, og om De virkelig kan forsikre mig, at man ikke behandler Kroatien strengere end andre tiltrædelseskandidater. I Europa-Parlamentet har vi nemlig nogle gange indtryk af, at man over for Kroatien forsøger at indhente noget af den nøjagtighed, der har manglet i tidligere udvidelsesrunder.
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg kan i hvert fald forsikre Dem, hr. Posselt, at vi vil sørge for en absolut fair behandling af Kroatien. De har naturligvis ret i, at forhandlingsinstrumentet har ændret sig med tiden, hvis De f.eks. ser på rammebetingelserne for forhandlingerne med Tyrkiet, og hvis De f.eks. tænker på nye benchmarks, som er blevet indført, så er det rigtigt, at rammen og instrumenterne har udviklet sig.
Det er imidlertid ikke noget, som specielt gælder for Kroatien, det vil naturligvis gælde ved alle kommende tiltrædelsesforhandlinger, f.eks. også med landene på Vestbalkan, som jo ligeledes håber, at disse forhandlinger kan blive indledt på et tidspunkt. Der er altså ikke tale om en særlov for Kroatien, men om en videreudvikling af instrumenterne i forbindelse med hele den europæiske udvikling.
Med hensyn til Deres ønske om prognoser, må jeg sige, at prognoser er vanskelige. Jeg kan egentlig kun sige til Dem generelt, at vi har indtryk af, at Kroatien generelt er en meget samvittighedsfuld og meget engageret partner i forhandlingerne, og at vi uanset andre politiske ramme- eller tidshorisonter forsøger at få forhandlingerne hurtigt igennem.
Jeg har jo nævnt status i forhandlingerne, som er meget imponerende. Når man tænker på, at Kroatien først ansøgte i 2003, fik status som tiltrædelseskandidat i 2004, og at der er blevet forhandlet siden oktober 2006, så er det et imponerende hurtigt fremskridt, også i sammenligning med de sidste forhandlingsprocesser med de 12 lande, som nu er blevet optaget i EU. Vi går ud fra, at begge parter er interesseret i fortsat at gøre hurtige fremskridt.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! De nævnte selv Tyrkiet i en direkte sammenligning, hr. Erler. Her er nogle forhandlingskapitler blevet udsat, og det er blevet besluttet ikke at åbne yderligere kapitler. Kan man her efter Rådets opfattelse virkelig konstatere en forskel i hastigheden i forhandlingsprocessen, eller er der i grunden kun tale om en formel foranstaltning, som vil få betydning på et eller andet tidspunkt?
Gernot Erler
Hr. formand! Som De ved, hr. Rack, er der en konkret politisk baggrund for denne midlertidige udsættelse af forhandlingerne om bestemte kapitler. Det er op til Republikken Tyrkiet at løse dette problem, så man kan finde tilbage til den normale rytme.
Men det er naturligvis sådan, at vi ved, at der i hele forhandlingsstrategien med Tyrkiet jo igen gælder andre regler end i de hidtidige forhandlinger - også dem, som kører parallelt - fordi der hver gang skal være en konsensusbeslutning om at åbne eller lukke et kapitel. Beslutningen fra oktober 2005 giver alle medlemsstater chancen for at spille en særligt stærk særskilt rolle, også en kontrollerende rolle. Det var også grundlaget for, at man overhovedet kunne blive enige om at indlede forhandlingerne. Det er den tyrkiske side også klar over, og den har også tilsluttet sig denne model og procedure.
Derfor kan man ikke sige, at der her er tale om en negativ behandling, men der kunne slet ikke opnås enighed på anden måde. Det har begge parter tilsluttet sig.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Hr. formand! Regionalt samarbejde og gode relationer til naboerne er som bekendt en del af europæisk politik. De nævnte, at der er visse vanskeligheder i relationerne til andre stater, f.eks. grænsestridigheder. Skyldes det efter Deres vurdering i højere grad Kroatien end nabolandene, at disse grænsetraktater endnu ikke er underskrevet?
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg vil egentlig gerne undgå at lægge skylden på nogen, kære Justas Paleckis. Det gjorde vi heller ikke under alle de andre tiltrædelsesprocesser. Vi har altid sagt, at det er et af Københavnskriterierne, at der skal være organiseret gode relationer til naboerne. Problemerne med naboerne skal være løst, det er en forudsætning. Så længe et land ikke beder os om at gøre noget, går vi ud fra, at landet selv forsøger at løse disse problemer, fordi det er en forudsætning for udvidelsesprocessen og tiltrædelsesprocessen i det hele taget. På dette stadium med Kroatien bør vi ikke føre nogen anden politik end den, som vi førte tidligere med de 12 stater, som også alle selv løste disse naboskabs- og grænseproblemer. Det gælder jo også for de baltiske stater, selv om der desværre er nogle ting, der skal ordnes der. Man bør imidlertid ikke afvige fra dette gode princip.
Formanden
Da de vedrører samme emne, behandler vi under ét
Om: Zimbabwe
De nuværende EU-sanktioner mod Robert Mugabes styre udløber den 20. februar 2007.
Ifølge "Operation Murambatsvina", som i 2005 har tvunget i hundredtusindvis af mennesker til at forlade deres uformelle boliger, har regeringen i Zimbabwe gentagne gange hindret FN's indsats for at stille tilflugtssteder til rådighed og har gentagne gange tvunget nogle af de mest sårbare mennesker bort fra deres hjem.
Kan Rådet på baggrund af denne situation og ud fra veldokumenterede krænkelser af menneskerettighederne, som modstandere af Mugabes styre har været ude for, give garanti for, at EU forlænger sanktionerne for at tilkendegive, at det nægter at acceptere disse krænkelser?

Om: EU's forbindelser med Zimbabwe
Kan Rådet oplyse, hvilke foranstaltninger det vil træffe over for regeringen i Zimbabwe i lyset af de åbenlyse krænkelser af menneskerettighederne i dette land? Er Rådet klar over, at Zimbabwe er på sultens rand, og at den sydafrikanske regering gennem den seneste årrække har støttet den zimbabwiske regering i såvel politisk som økonomisk henseende?
Gernot Erler
Hr. formand! Mange tak, fordi jeg får mulighed for at besvare disse spørgsmål samlet, for de hører sagligt set sammen.
Svaret lyder som følger: Rådet kan bekræfte, at de restriktive tiltag, der er indført mod Zimbabwes ledelse, vil blive fortsat i deres nuværende form. Den 19.2.2007 blev de forlænget med endnu et år. Rådet har gennem det sidste år opmærksomt fulgt situationen i Zimbabwe. Der har ikke kunnet konstateres forbedringer i forhold til de kriterier, som Rådet har sat som en betingelse for at genoptage dialogen.
Rådet følger meget opmærksomt den humanitære og sociale situation i Zimbabwe. Der ydes humanitær hjælp i det nødvendige omfang, herunder fødevarehjælp. Rådet er særligt opmærksom på menneskerettighedssituationen i Zimbabwe. I september 2006 blev voldelige overgreb på demonstrerende fagforeningsfolk brugt som en anledning til at opfordre Zimbabwes regering til at "indstille intimideringen og overgrebene og respektere borgernes menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder". I denne forbindelse henviste EU udtrykkeligt til det afrikanske charter om menneskerettigheder og folkerettigheder, som også Zimbabwe har underskrevet.
Formandskabet reagerede omgående med en erklæring på den voldelige opløsning den 11. marts af en fredelig demonstration organiseret af kristne i Harare, hvor en deltager blev dræbt, flere såret og mange anholdt. Formandskabet gav udtryk for sin bekymring over kriminaliseringen af dette fredelige arrangement fra de zimbabwiske organers side og krævede, at de anholdte omgående blev løsladt, fik adgang til juridisk bistand og blev sikret lægehjælp.
Krisen i Zimbabwe har i årevis ubestridt haft negative økonomiske og sociale konsekvenser for hele regionen. Med hensyn til Sydafrikas rolle går Rådet ud fra, at dette land nøje følger den politiske, økonomiske og sociale udvikling i Zimbabwe og arbejder for at løse problemet ad de kanaler, som står åbne for Sydafrika.
Fiona Hall 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand! Det er meget glædeligt, at sanktionerne mod Zimbabwe forlænges, men i lyset af de mange krænkelser af menneskerettighederne, herunder den seneste behandling af Morgan Tsvangirai og hans kolleger, og det forhold, at det nuværende styre meget vel vil fortsætte efter valget ved udgangen af måneden, hvordan agter Rådet at forholde sig til Den Afrikanske Unions insisteren på, at alle dets medlemsstater deltager i EU/Afrika-topmødet, der planlægges afholdt i Lissabon i december?
Brian Crowley 
for spørgeren. - (EN) Hr. formand! Tak for Deres svar.
Morgan Tsvangirai blevet arresteret sidste søndag, men blev først stillet for en dommer i tirsdags - i går - hvor han fik adgang til lægebehandling.
Vi har alle kendskab til de krænkelser af menneskerettighederne, der har fundet sted - de er blevet veldokumenteret i løbet af de seneste par måneder - men de har også haft følger for befolkningen. Således har 3,5 millioner flygtninge forladt Zimbabwe. Sidste lørdag kostede et brød 3.000 zimbabweanske dollars, og prisen er i dag 9.000. Arbejdsløsheden ligger på 80 %. Er det ikke på tide, at nabolande som f.eks. Sydafrika indtager en konsekvent holdning til Zimbabwe og Robert Mugabes korrupte regime?
Gernot Erler
Hr. formand! Mange tak for Deres spørgsmål, hr. Crowley. Jeg vil gerne, da det er så aktuelt, begynde med oppositionslederen Morgan Tsvangirais skæbne. Ifølge de seneste informationer er de 14 ikketilskadekomne anholdte - efter at de som krævet var mødt op i retten - nu blevet sendt hjem igen, fordi retten åbenbart har erkendt, at den absolut intet handlingsgrundlag har.
Dette gælder endnu ikke for Morgan Tsvangirai, som åbenbart er kommet alvorligt til skade. Ifølge de seneste informationer har han fået kraniebrud og lidt et stort blodtab. Han ligger i øjeblikket på intensiv afdeling. Yderligere 11 anholdte er kommet til skade og kunne derfor ikke møde op til retsmødet. Deres skæbne er stadig uklar. Vi går naturligvis ud fra, at de vil blive løsladt ligesom de andre ikketilskadekomne.
Jeg vil her endnu en gang understrege, at formandskabet har givet udtryk for sin store bekymring i betragtning af disse mishandlinger og de alvorlige kvæstelser hos ledende oppositionsmedlemmer. "Formandskabet understreger på ny Zimbabwes regerings ansvar for, at de anholdte er i sikkerhed og god behold, og formandskabet vil fortsat nøje følge begivenhederne i Zimbabwe." Vi er altså fast besluttet på at forblive aktive i betragtning af denne dramatiske udvikling.
I denne forbindelse vil jeg også nævne to andre punkter. Det ene er de andre afrikanske staters holdning. Naturligvis har man også i de andre afrikanske stater informationer om Mugabes regime, og man ved også, at den dramatiske udvikling i Zimbabwe - en arbejdsløshed på 80 % og en inflation, som har passeret de 5.000 % - har en farlig indflydelse på hele regionen.
Men netop fordi denne udvikling er så farlig, reagerer forskellige stater meget forskelligt. Der er altså ikke tale om nogen fælles reaktion fra de afrikanske stater. F.eks. satser også Sydafrika, som blev nævnt i spørgsmålet, fortsat på stille diplomati og søger på denne måde at undgå et brud mellem staterne - netop med en så vigtig nabostat. Der ligger sikkert også økonomiske interesser bag.
Vi bemærker også, at der er tale om en gensidig proces. Jo stærkere det internationale pres og fordømmelsen af Mugabes regime i Zimbabwe bliver, desto mere tilbageholdende bliver de afrikanske stater, desto mere praktiserer de noget, som de måske selv kalder afrikansk solidaritet. Det må vi tage til efterretning og forsøge at håndtere denne situation klogt. Det bringer mig videre til det andet tillægsspørgsmål, som vedrører forberedelsen af det planlagte EU-Afrika-topmøde i Lissabon i december.
I øjeblikket - og det betragter vi som den vigtigste opgave for vores formandskab - er der især fokus på den indholdsmæssige forberedelse af dette vigtige topmøde. Vi har jo også andre vanskelige afrikanske spørgsmål, som nok også vil kræve vores opmærksomhed i dette år, og derfor tror vi, at vi i dette første halvår først og fremmest skal yde en substantiel, indholdsmæssig forberedelse af dette afrikatopmøde.
Beslutningen om, hvem vi vil invitere til topmødet, bliver truffet betydeligt senere, og derfor vil vi holde nøje øje med, hvad der sker netop i Zimbabwe. Men beslutningen om, hvem der egentlig skal inviteres, er endnu ikke truffet. Derfor kan jeg heller ikke besvare dette spørgsmål i dag.
Jim Allister
(EN) Hr. formand! Hr. minister, jeg tror, at vi alle gerne ser en forlængelse af sanktionerne mod Zimbabwe, men det er klart, at der skal gøres en langt større indsats, ikke mindst i lyset af de formålsløse krænkelser af menneskerettighederne, der fandt sted i sidste uge i forbindelse med aktionerne mod oppositionen. Vil Rådet navnlig lægge størst muligt pres på Zimbabwes nabolande? Spiller de ikke en afgørende rolle i denne forbindelse? De taler i eufemistiske vendinger om Sydafrika og det stille diplomati, men er sandheden ikke, at Sydafrika har støttet dette regime i årevis, og at De er alt for tilbageholdende i forhold til Sydafrika og behovet for at lægge et reelt pres på landet?
Gernot Erler
Hr. formand! Jeg har lige været temmelig udførligt inde på dette emne, men i en mere beskrivende form, idet jeg beskrev de følelser, vi har at gøre med i de afrikanske staters verden, især også i kredsen af SADC-lande, som har ansvaret i regionen. Det har vi en dialog med SADC-staterne om, som vi vil fortsætte. Det er imidlertid vores erfaring, at en mekanisk forøgelse af presset ikke får de afrikanske stater til at ændre deres holdning til Zimbabwe, det er faktisk nærmest omvendt, at der så kommer reflekser af afrikansk solidaritet.
Vi har endnu ikke fundet svaret på, hvordan vi skal håndtere det, men vi vil naturligvis fortsætte vores intensive dialog med SADC-staterne og naturligvis også med Sydafrika. Endnu ved vi jo slet ikke, hvordan reaktionen er på disse nye hændelser. Med i billedet er også Mugabes meddelelse om, at han muligvis vil stille op endnu en gang. Det har vi endnu ikke set svarene på fra de afrikanske omgivelser, og de vil være meget vigtige, når man skal afgøre, hvordan man skal reagere på det.
Formanden

Om: Artikel 301 i den tyrkiske straffelov
Under hele marchen forud for begravelsen af den armenske journalist Hrant Dink (den 23. januar 2007 i Istanbul) krævede i tusindvis af demonstranter, som fulgte den myrdedes kiste, ophævelse af artikel 301 i den tyrkiske straffelov om "krænkelse af den tyrkiske identitet". Den pression, som er blevet udøvet indtil i dag, har ikke bidraget til nogen som helst ændring af den nævnte artikel.
Er Rådet enig i, at retssagerne om overtrædelse af denne artikel bl.a. gør de anklagede til skydeskiver, hvilket det seneste mord på Hrant Dink har vist? Hvilke øjeblikkelige foranstaltninger agter Rådet at træffe for at opnå en ændring af artikel 301 i den tyrkiske strafferet?
Gernot Erler
Hr. formand! EU reagerede omgående på den tragiske meddelelse om mordet på Hrant Dink. I sin erklæring udtrykte Rådet sin overbevisning om, at de tyrkiske myndigheder hurtigst muligt vil identificere og anholde de ansvarlige for dette afskyelige mord, og at Tyrkiet ikke vil lade sig forstyrre på sin vej til en fuldstændig gennemførelse af ytringsfriheden.
Som spørgeren sikkert ved, har Rådet gentagne gange understreget, hvor vigtigt spørgsmålet om ytringsfrihed er for Rådet. Der er behov for yderligere kontinuerlige bestræbelser for at sikre ytringsfriheden i Tyrkiet i overensstemmelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og den tilsvarende domspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det særlige spørgsmål om artikel 301 i den tyrkiske straffelov samt andre artikler, som har vage formuleringer, har EU systematisk taget op på alle niveauer i forbindelse med den løbende reformproces i Tyrkiet.
På det seneste møde i associeringsrådet EU-Tyrkiet gjorde EU det klart, at Tyrkiet skulle ændre de vagt formulerede artikler i henhold til de relevante EU-standarder, hvis dommere og statsadvokater skulle holde fast i en restriktiv fortolkning af disse bestemmelser. Vi forventer, at det tragiske mord på Hrant Dink vil være et vendepunkt, som går hånd i hånd med substantielle ændringer af straffeloven.
I øvrigt kan jeg forsikre spørgeren om, at EU fortsat vil følge udviklingen på dette område opmærksomt og om nødvendigt tage spørgsmålet op på alle niveauer. Det er af allerstørste betydning for den generelle fremgang i tiltrædelsesforhandlingerne, at der gøres fremskridt på dette nøgleområde.
Kyriacos Triantaphyllides 
Hr. formand! Jeg vil gerne informere Dem om, at den offentlige anklager så sent som i går indledte en retssag for nedrakning af tyrkiskhed mod Attila Yayla, der er professor i statskundskab, og som blev suspenderet fra Gazi-universitetet i Ankara, fordi han kaldte kemalismen for en tilbagestående ideologi. Retsforfølgningen gør helt klart de sagsøgte til skydeskiver. I Dinks sag forhindrede domstolens frikendelse ikke fanatikere i at myrde ham. Følgelig kan Rådet ikke vente på retsafgørelser for at kræve en ændring den tyrkiske straffelov.
Gernot Erler
Hr. formand! De vil have forståelse for, at jeg ikke kan komme detaljeret ind på noget, som skete her i går, hr. Triantaphyllides. Men desværre bekræfter Deres bemærkning, at det, som jeg har beskrevet her, fortsat er nødvendigt. Det er helt klart nødvendigt at føre denne dialog på alle niveauer - og det gør vi, som jeg beskrev - men der skal også lægges pres på den tyrkiske side for at tilpasse sine standarder og love til de europæiske standarder på dette område.
Det er helt afgørende, hvis tiltrædelsesforhandlingerne skal lykkes. Det er i øjeblikket det vigtigste instrument, Rådet har at gøre med, og vi bruger dette instrument.
Panagiotis Beglitis
(EL) Hr. formand! Jeg har lyttet opmærksomt til rådsformandens svar til hr. Papadimoulis. Jeg er bange for, at vi begrænser spørgsmålet til det tragiske mord på Hrant Dink. Jeg synes, at EU og medlemsstaterne - og her skal det tyske formandskab spille sin rolle - at vi alle skal se de farlige proportioner ved udviklingen af det nationalistiske klima i Tyrkiet.
Det bredere nationalistiske klima startede i Trapezounta-området, og det udvikler sig nu på tværs af politiske partier og bringer ikke kun de intellektuelles, journalisternes, litteraternes og kunstnernes liv i fare, men er også til skade for følsomme interne demokratiske balancer og selvfølgelig Tyrkiets fremskridt mod EU.
(Formanden fratog taleren ordet)
Gernot Erler
Hr. formand! Deres bemærkning illustrerer endnu en gang problemet med de tyrkiske loves uklarhed, hr. Beglitis. Det gælder ikke kun paragraf 301 i den tyrkiske straffelov, det gælder også antiterrorlovene. Denne uklarhed er ikke kun et retspolitisk, men også et politisk problem, fordi den pludselig kan bruges på en anden måde alt efter stemningen og den politiske udvikling. Derfor presser vi under vores kontakter med tyrkerne på for at få ændringer netop på dette punkt, så der kommer en vis retssikkerhed, og så folks retssikkerhed ikke ændres i takt med visse stemninger eller tendenser i den tyrkiske politik. Det er vores vigtige mål. De kan være forvisset om, at vi fortsat vil arbejde meget engageret med dette mål.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl 19.05 og genoptaget kl. 21.00)
