EU's generelle præferenceordning (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om EU's generelle præferenceordning.
Peter Mandelson
medlem af kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg glæder mig over at dele mine overvejelser om GSP+-ordningen og den bagvedliggende filosofi med Dem. Der er tale om et vigtigt europæisk udviklingsværktøj. Det bidrager til økonomiske fremskridt i udviklingslandene og til fattigdomsbekæmpelse, samtidig med at der tages højde for det stadige behov for fremme af centrale menneske- og arbejdstagerrettigheder såvel som en bæredygtig udvikling og principper om regeringsførelse.
En af nøgleprioriteterne i EU's handelspolitik er at sikre overensstemmelse med og konsolidere de udviklingspolitiske målsætninger, navnlig fremme af bæredygtig udvikling og god regeringsførelse. Der lægges større vægt på denne målsætning i GSP+-ordningen, der har til formål at tilskynde udviklingslandene til at overholde internationale standarder for sociale rettigheder, miljøbeskyttelse og regeringsførelse, herunder bekæmpelsen af narkotika.
Det er værd at bemærke, at kriterierne for tildeling af GSP+-præferencer er objektive og gennemsigtige, og at de er blevet offentliggjort i selve forordningen i overensstemmelse med vores WTO-forpligtelser. GSP+-ordningens succes skyldes, at den tilskynder ansøgerlandene til at ratificere centrale ILO-konventioner som led i opfyldelsen af GSP+-ordningens kriterier.
Den har spillet en aktiv rolle i El Salvador, der deponerede ratifikationsinstrumenterne for de manglende ILO-konventioner den 6. september 2006. ILO's tilsynsudvalg har meddelt, at de fleste GSP+ansøgerlande har gennemført væsentlige ændringer i deres retssystemer med henblik på at respektere de rettigheder, der er nedfældet i ILO-konventionerne, hvilket var en forudsætning for tildeling af GSP+-præferencer.
GSP+-systemet er et ansporende og understøttende redskab. Det kan løse alle problemer på én gang. Det skal skabe incitamenter, ikke straffe, og fastholde reformtempoet. Formålet er også at integrere GSP+-modtagerlandene i verdenshandelssystemet. Jeg er overbevist om, at integration i verdenshandelssystemet vil gøre det nemmere for disse lande at udvise større respekt for de principper, der er fastlagt i konventionerne, og at gennemføre grundlæggende reformer.
Det er klart, at den faktiske gennemførelse af disse konventioner skal overvåges, når de er blevet ratificeret. Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af GSP+-kriterierne vurderes på grundlag af udviklingen af regeringens politikker, den administrative kapacitet og andre institutionelle, juridiske og budgetmæssige begrænsninger. Nogle af disse aspekter kan kun forbedres over tid.
Med hensyn til overvågning afhænger EU's afgørelser, navnlig om indledning af en eventuel tilbagetrækningsprocedure, af overvågningsprocedurerne og ekspertisen i de relevante specialiserede overvågningsorganer, f.eks. ILO, som EU ikke selv kan træde i stedet for.
Vi spiller imidlertid også selv en rolle, idet vi skal sikre en korrekt anvendelse af GSP-systemet. Hver gang Kommissionen modtager oplysninger fra fagforeninger eller andre aktører om alvorlige og systematiske krænkelser af relevante internationale standarder, undersøges det derfor nøje, om der skal træffes passende foranstaltninger i overensstemmelse med GSP-forordningen. Der er tale om et velorganiseret system med relevante overvågningsorganer, og Parlamentet bør holdes regelmæssigt orienteret om udviklingen.
Jeg vil gerne understrege, at Europa-Parlamentet og parlamenterne i de pågældende lande kan spille en vigtig rolle, både i forbindelse med overvågningen af situationen og fremme af forslag til gennemførelseslovgivning i de pågældende lande og sikring af lovgivningens effektive gennemførelse.
Jeg vil gerne påpege over for parlamentsmedlemmerne, at Parlamentets interparlamentariske kontakter er meget nyttige til formidling af dette vigtige budskab, og jeg er indstillet på et endnu tættere samarbejde med Parlamentet i denne forbindelse.
Godelieve Quisthoudt-Rowohl
Hr. formand! Den generelle præferenceordning har vist sig velegnet, da den støtter staterne i deres bestræbelser for bæredygtig udvikling og god forvaltningsskik. Vi handler med disse stater og forhandler i øjenhøjde. Vi åbner vores markeder for dem, og det betyder også, at der dermed opstår en konkurrencesituation, evt. på mellemlang sigt. Med andre ord er det også i vores egen interesse at sørge for, at FN's og ILO's regelsæt og konventioner bliver overholdt. Derfor støtter vi fuldt ud Kommissionen i disse bestræbelser.
Vi forlanger imidlertid også, at Kommissionen informerer os regelmæssigt, og kommissæren har allerede antydet, at han er villig til at gøre det. For det første om dens observationer ved gennemførelsen af de forskellige bestemmelser i modtagerlandene, for det andet om eventuelle sanktioner i henhold til artikel 16 og for det tredje om en midtvejsevaluering af effektiviteten for GSP+-reglerne. GSP+ skal sætte os i stand til både at give støtte og samtidig profitere af handelen med disse stater. Her bør vi også tage højde for vores erhvervslivs og arbejdsmarkeds berettigede interesser og finde en balance mellem disse to mål.
Antolín Sánchez Presedo
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg er helt enig i kommissær Mandelsons redegørelse, og som ordfører for betænkningen om den generelle præferenceordning understreger jeg også betydningen af GSP+ som et incitament til at forpligte de mest sårbare udviklingslande til bæredygtig udvikling og god regeringsførelse.
Jeg bifalder Kommissionens afgørelse af 21. december 2005 om at begunstige 15 lande, der anmodede om det, og de efterfølgende skridt, som lande som Colombia, Venezuela og El Salvador har taget til at ratificere vigtige ILO-konventioner.
Jeg vil sige tre vigtige ting om ordningens funktion. For det første er målet med GSP+ at fremme bl.a. menneskerettighederne og arbejdsrettighederne gennem handel. Denne forbindelse er vigtig og må ikke glemmes. Handel bør være et incitament for menneskerettighederne og arbejdsrettighederne, og det skal forhindres, at protektionistiske tendenser modvirker dette mål.
For det andet kan ordningen kun fungere, hvis antallet af begunstigede lande øges. En af Kommissionens prioriteringer bør være at sikre, at antallet øges betydeligt, for lige nu repræsenterer de pågældende lande kun 3 % af verdens befolkning.
For det tredje skal ordningens effektivitet garanteres gennem intelligent gennemførelse, som Europa-Parlamentet deltager i. Det er vigtigt, at Kommissionen samarbejder med de begunstigede lande om opfyldelsen af deres forpligtelser gennem forskellige initiativer og navnlig gennem bedre, strengere og regelmæssigere kontrol og evaluering af gennemførelsen med gennemsigtighed og de vigtigste sociale aktørers og de begunstigede landes deltagelse, som det fremgår af Parlamentets betænkning.
Desuden bør de fastsatte sanktioner tages i anvendelse, når der forekommer alvorlige og systematiske krænkelser af principperne, hvorved lovovertræderne straffes, men ikke operatørerne, som overholder deres forpligtelser.
Endelig bør Kommissionen, som det gentages i forslaget til beslutning, inden næste revision af forordningen gennemføre en undersøgelse, hvor ordningens virkninger evalueres, dens funktion analyseres og de reformer, der gennemføres, underbygges.
Sajjad Karim
for ALDE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Hovedformålet med GSP-ordningen er at hjælpe de fattigste og mest sårbare lande i verden til at handle sig ud af fattigdom. Der er ikke tale om en bestemt gruppe lande, der passer ind i denne kategori. Hvis GSP er en succes, har det pågældende land mulighed for at opnå en ny status i forhold til EU. Der er imidlertid ikke altid tale om en højere status. Nogle lande kan i dag være dårligere stillet end på tidspunktet for fornyelsen af ordningen som følge af omstændigheder, der ligger helt uden for deres kontrol.
Pakistan er et eksempel herpå. På trods af Parlamentets opbakning nægtede Rådet at tildele Pakistan GSP+-status, hvilket har kostet 300.000 arbejdspladser og 40 millioner engelske punkt pr. år. Seks måneder efter GSP-ordningens ikrafttrædelse blev Pakistan og det meste af det pakistansk kontrollerede Kashmir på tragisk vis ødelagt af et jordskælv, som ifølge Verdenssundhedsorganisationen overgik tsunamien med hensyn til ødelæggelser og menneskelige lidelser.
Jordskælvets alvorlige indvirkninger i den nordøstlige region medførte en omfattende forflytning af Pakistans faglærte og ufaglærte arbejdsstyrke. De har traditionelt udgjort en betydelig del af arbejdsstyrken i hele den pakistanske industri, især på tekstilområdet. Mange af dem tog væk som hjemløse, uden ægtefæller og børn. Her over et år efter har mange af dem ikke været i stand til at påtage sig lønnet arbejde, da de har ventet på de finansielle tilskud til genopbygning af deres hjem. Industrilønningerne er således steget, hvilket har medført stigende produktionsomkostninger og haft en voldsom indvirkning på Pakistans konkurrenceevne.
Selv om EU altid er meget generøs, når vi tilbyder hjælp til lande i nød, har vi begrænsede midler. Vi er nødt til at ændre GSP-ordningen for at sikre, at vi ikke blot hjælper de fattige lande til at handle sig ud af fattigdom, men at vi også hjælper de lande, hvor der ikke er noget håb, til at handle sig ud af katastrofen.
Caroline Lucas
for Verts/ALE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Hvis vi skal være troværdige og virkelig effektive, bliver vi nødt til at vise, at GSP+-ordningen fungerer ordentligt. EU skal med andre ord handle hurtigt og beslutsomt, når de pågældende sociale og miljømæssige standarder ikke overholdes. Der er ikke blot tale om en teoretisk eller akademisk diskussion, men en meget konkret diskussion om konkrete lande.
El Salvador er allerede blevet nævnt. Arbejdstagerne i El Salvador har i årevis været vidne til deres egen regerings, virksomhedsejernes og de højreorienterede mediers utrolig store modstand med henblik på at undgå eller i det mindste forsinke gennemførelsen af centrale arbejdskonventioner, og det er meget uheldigt, at en EU-medlemsstat, Spanien, tilsyneladende har støttet disse bestræbelser.
Den kendsgerning at regeringen i El Salvador for nylig har ratificeret fire centrale ILO-konventioner, er ikke den egentlige sejr, man skulle tro, da det rent faktisk er lykkedes regeringen at afskære et stort antal arbejdstagere fra at drage fordel af disse ILO-konventioner ved at ændre reglerne for offentlig ansatte. Det er helt uacceptabelt, og jeg anmoder derfor officielt Kommissionen om straks at indlede en undersøgelse af situationen i El Salvador og om at overveje en midlertidig tilbagetrækning af GSP-præferencerne. Jeg vil meget gerne give kommissæren yderligere oplysninger fra fagforeningsgrupperne og civilsamfundsorganisationerne i El Salvador.
Colombia er et andet eksempel på åbenlyse krænkelser af arbejdstagernes rettigheder på trods af den officielle ratificering af ILO-konventionerne, der blot er et paradenummer. De månedlige og ofte ugentlige rapporter om fagforeningsmedlemmer, der "forsvinder", eller som bliver dræbt, fortæller den sande historie om de blodspenge, der betales af dem, der vover at antage, at de ILO-rettigheder, der er blevet officielt vedtaget i teorien, rent faktisk vil blive respekteret i praksis. Vi kan ikke vente med at undersøge disse sager til december 2008. Jeg anmoder Kommissionen om at undersøge dem nu.
Jan Andersson
(SV) Hr. formand, hr. kommissær! Det generelle præferencesystem, GSP+, er et godt system, som giver fordele for lande i den tredje verden, hvad angår deres indtræden på markederne i Europa, hvilket er utroligt positivt. Der er dog en række betingelser herfor. Det er rigtigt, som kommissær Mandelson siger, at disse lande først og fremmest skal opmuntres og støttes. Der kan imidlertid opstå situationer, hvor det ikke er tilstrækkeligt at opmuntre og støtte, men hvor man faktisk også skal styrke overvågningen og måske anvende de midler, som står til rådighed, hvis betingelserne i overenskomster om arbejdstagernes rettigheder mv. ikke opfyldes. Vi ved, at der sker overtrædelser i dag, og ønsker derfor, at Kommissionen styrker overvågningen og efter behov anvender de midler, som står til rådighed, for midlertidigt at suspendere et land.
Når der træffes sådanne foranstaltninger, ønsker vi desuden, at Parlamentet skal være involveret i processen, således at vi kan komme med vores synspunkter og arbejde sammen, for at systemet skal fungere. Det skal ske nu. Ligesom flere andre talere har påpeget, er det desuden vigtigt nøje at kontrollere visse punkter, før vi vurderer systemet i 2008. Har det f.eks. fungeret fuldt ud, hvilke mangler er der, hvad skal vi tænke på, når vi fornyer systemet?
Kader Arif
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Ved at vedtage Rådet forordning af 27. juni 2005 om en reform af det præferencesystem, der har været gældende siden 1971, har Den Europæiske Union valgt at forenkle og forbedre sit vigtigste handelspolitiske instrument til støtte for udviklingslandene.
Dermed findes der fremover tre systemer: det generelle system, "alt undtagen våben"systemet - som er et værktøj, der er tilpasset de særlige kendetegn ved de mindre udviklede lande - og endelig GSP+. De supplerende præferencer, der tildeles i henhold til det sidstnævnte system, udspringer af en fast overbevisning om, at udvikling kun er mulig i tæt sammenhæng med den demokratiske proces og med respekt for menneskerettigheder, arbejdsmarkedslovgivning og miljø. 15 lande nyder i øjeblikket godt af denne mekanisme, som både udgør en tilskyndelse og en belønning for de udviklingslande, der er mest sårbare, og som gør den største indsats på disse områder.
Men hvis GSP+ virkelig skal yde et bidrag til forsvarlig forvaltning og til større respekt for miljø, menneskerettigheder og miljø, skal ordningen forvaltes effektivt, og det betyder for det første, at man skal advare lande, der ikke overholder deres forpligtelser - og dem er der stadig mange af - og frem for alt at fremsætte rutinemæssige trusler med henblik på effektivt at fjerne præferencerne for lande, der gør sig skyldige i alvorlige og systematiske overtrædelser af ILO-konventionerne, og som ikke opfylder deres forpligtelser.
Dernæst er det af vital betydning, at der foretages en regelmæssig vurdering for at sikre, at alle de lande, der nyder godt af GSP+, opfylder deres forpligtelser. Vurderingen skal være særligt udtømmende med henblik på fornyelsen af instrumentet ved udgangen af 2008. Vores troværdighed og instrumentets effektivitet afhænger af det, som juridiske eksperter betegner overensstemmelsesprincippet. Disse præferencer kan ikke fortsat indrømmes lande, der politisk set er ude af stand til at opfylde disse forpligtelser. Det samme gælder fremtiden for denne politik.
Peter Mandelson
medlem af kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil forsøge at spare Dem for nogle penge ved at understrege tre ting. For det første er kommissæren helt sikkert enig i, at vi er nødt til at opretholde høje overvågnings- og tilsynsstandarder, og det agter vi at gøre. Det har vi gjort i forbindelse med Belarus, og vi har i denne forbindelse forelagt forslag for Rådet.
Med hensyn til tildeling af handelspræferencer til Pakistan er vi nødt til at overholde de relevante regler på dette område, og det er det, vi gør og har gjort i forhold til Pakistan. Jeg er imidlertid helt enig med det ærede medlem i, at vi skal gøre vores yderste inden for rammerne af disse regler for at hjælpe Pakistan.
Med hensyn til El Salvador er jeg helt enig i, at eftersom vi har givet landet GSP+-status, skal vi nu på grundlag af rapporter fra internationale organer, overvåge den effektive gennemførelse af de to ILO-konventioner i El Salvador, og det agter vi helt klart at gøre.
Formanden
Jeg har modtaget seks beslutningsforslag, jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 11.30.
