Letno poročilo EIB za leto 2009 (razprava) 
Predsednik
Prva točka je poročilo o letnem poročilu Evropske investicijske banke za leto 2009, ki ga je v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve predložil gospod Cutaş (2010/2248/INI).
George Sabin Cutaş
poročevalec. - (RO) Gospod predsednik, predstavitev tega poročila o dejavnostih, ki jih izvaja Evropska investicijska banka, je del letne demokratične naloge, za katero je banka odgovorna Evropskemu parlamentu.
Čeprav se ta naloga redno opravlja, ne smemo zmanjševati njenega pomena, saj vključuje priporočila o pomembnih zadevah za prihodnost Evropske unije. Ko je decembra 2009 začela veljati Lizbonska pogodba, je Evropska investicijska banka postala instrument podpore zunanjih politik Evropske unije, obenem pa je delovala tudi kot pomemben partner za zagon gospodarstva Unije.
Rad bi se zahvalil svojim kolegom poslancem za izboljšave, ki so jih vnesli v poročilo. Zahvaljujem se tudi celotnemu osebju banke za odlično sodelovanje, zlasti predsedniku Maystadtu in podpredsedniku Kolatz-Ahnenu.
Vsi skupaj iščemo metodo za uskladitev naraščajočih dolgov in primanjkljajev držav članic s cilji gospodarske rasti, ki so na primer določeni v strategiji Evropa 2020, za kar so potrebna velika vlaganja v izobraževanje, zdravstvo, tehnologijo, trajnostno energijo in infrastrukturo. Mislim, da je rešitev za ta problem evropska in da Evropska investicijska banka pri tem igra pomembno vlogo.
Tu bom predstavil dva pomembna primera, kako je Evropska investicijska banka spodbujala in bo še naprej spodbujala evropsko gospodarstvo. Prvič, imamo posojila za mala in srednje velika podjetja in nato še projektne obveznice. Ne smemo pozabiti, da mala in srednje velika podjetja predstavljajo 99 % evropskih podjetij. Vlaganje v MSP pomeni pomemben prispevek dejavnostim na področju inovacij, raziskav in razvoja, ki se izvajajo v Evropski uniji. Evropska investicijska banka je malim in srednje velikim podjetjem v letih 2009 in 2010 ponudila sredstva, ki presegajo njen letni cilj v višini 7,5 milijarde EUR.
Leta 2010 je bil vzpostavljen tudi evropski mikrofinančni instrument, v katerem se zbirajo sredstva v višini 200 milijonov EUR, namenjena tistim, ki potrebujejo mikro kredite. Kljub temu opažamo, da imajo podjetniki ves čas težave pri dostopu do sredstev.
Mislim, da moramo povečati preglednost postopkov izbora finančnih posrednikov banke in zagotavljanja posojil podjetnikom. Naloga Evropske investicijske banke je tudi ta, da ponuja strokovno pomoč in sofinanciranje konvergenčnim regijam, da bi jim tako omogočila hitrejše črpanje iz razpoložljivih skladov.
Druga tema, ki jo želim omeniti, so projektne obveznice. Ali smemo polagati tako veliko upanje v ta finančni instrument? Mislim, da smemo. Njegov namen je zvišati bonitetne ocene obveznic, ki jih izdajajo podjetja, s pritegnitvijo naložb zasebnega sektorja, s čimer bi se dopolnila domača vlaganja in vlaganja prek kohezijskih skladov. Zahvaljujoč temu multiplikacijskemu učinku bodo podjetja pridobila več denarja za izvajanje infrastrukturnih projektov na področju prometa, energetike, IT in trajnostnega razvoja. Pomembno je, da se osredotočimo na nekatere ključne projekte, kot so trajnostni razvoj, cestna in železniška infrastruktura in povezovanje pristanišč z evropskimi trgi, in na tiste projekte, ki bodo zagotavljali energetsko neodvisnost, kot je plinovod Nabucco ali projekt ITGI.
Ker danes razpravljamo o možnih rešitvah za izhod iz finančne krize, nas to pripelje do teme preglednosti in davčnih oaz. Pomanjkanje preglednosti na strani finančnih posrednikov je dobilo posebno obliko davčne utaje in goljufije in je prispevalo k resnim razmeram, s katerimi se zdaj spopadamo.
Dolžnost Evropske investicijske banke kot evropske banke je, da se ne vključuje v dejavnosti, ki se izvajajo prek nesodelujočih jurisdikcij in ki jih v tem trenutku odkrivajo različni mednarodni organi. Hkrati pa ti seznami še vedno ne zadostujejo. Evropska investicijska banka lahko na tem področju prispeva z rednim izvajanjem ustreznih ocen in objavljanjem njihovih rezultatov.
Nenazadnje želim omeniti še vlogo, ki jo je banka igrala zunaj Evropske unije, v državah, ki so na poti, da se pridružijo EU, in v tistih državah, ki sodijo v okvir politike sodelovanja in razvojne politike. Evropska investicijska banka v teh državah podpira zunanjepolitične cilje Evropske unije. Zato mislim, da moramo na tem področju imeti več strokovno usposobljenega oseba in hkrati tudi povečati raven udeležbe lokalnih akterjev v projektu.
Z veseljem bom prisluhnil stališčem vseh vas v dvorani in ponovno spregovoril še na koncu.
Philippe Maystadt
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej se vam želim zahvaliti, ker ste me ponovno povabili k razpravi o vašem poročilu o dejavnostih Evropske investicijske banke - to je zdaj že prava tradicija.
Predvsem bi se rad zahvalil vašemu poročevalcu, gospodu Cutaşu. Imel je dober občutek za to, da zadev ni preučeval samo za nazaj, temveč je ponudil tudi smernice za prihodnost. In prav to je tisto, o čemer bi rad govoril z vami, če mi dovolite. Omenili ste, da je naš svet direktorjev oblikoval tristranski pristop k delu Evropske investicijske banke v naslednjih nekaj letih. Naše delo bo potekalo na treh področjih: to so izvajanje strategije Evropa 2020, boj proti podnebnim spremembam in podpora zunanji politiki EU.
Države članice so spričo finančne in nato še gospodarske krize, ki je izbruhnila leta 2008, ponudile kratkoročen odziv: različne nacionalne načrte, katerih prvotni namen je bil, da preprečijo propad bank in nato spodbudijo oživitev gospodarstva. Te nacionalne načrte je, kot veste, podpiral evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropski svet sprejel decembra 2008. Naloga EIB je bila povečati obseg svojih posojil z 48 milijard EUR v letu 2007 na 79 milijard EUR v letu 2009 in to finančno injekcijo za realno ekonomijo usmeriti na področja, ki jih je Svet opredelil kot prednostna, zlasti v podporo malim in srednje velikim podjetjem, kar je vaš poročevalec pravkar poudaril.
A po tem kratkoročnem odzivi, ki nam je omogočil, da se izognemo najhujšemu, je zdaj potreben dolgoročen odziv. Tu nastopi strategija Evropa 2020, ključni del te strategije pa je povečanje stopnje zaposlenosti in produktivnosti, kar mora temelji na pogosto tako imenovanem trikotniku znanja: usposabljanju, raziskavah in inovacijah. EIB je pripravljena dati pomemben prispevek k izvajanju te strategije. Že leta 2010 je zagotovila več kot 4 milijarde EUR finančnih sredstev za projekte v sektorju izobraževanja in več kot 7 milijard EUR za projekte na področju raziskav, razvoja in inovacij.
EIB namerava povečati financiranje na teh področjih in zato namerava še naprej skupaj z Evropsko komisijo izvajati skupne instrumente financiranja namerava na modelu sklada za financiranje na osnovi delitve tveganja za raziskave, saj imajo tovrstni instrumenti učinek vzvoda pri evropskem proračunu. Z enako količino sredstev bi evropski proračun lahko prenesel veliko večji obseg vlaganj, obenem pa bi ti skupni instrumenti odpravili kapitalske omejitve, s katerimi se spopada EIB. To pomeni, da bi EIB z enakim obsegom kapitala lahko povečala obseg svojih posojil.
Omenil sem sklad za financiranje na osnovi delitve tveganja za raziskave. To je dober primer. Konec leta 2010 smo s proračunskim prispevkom v višini približno 390 milijonov EUR in razporeditvijo kapitala EIB v višini približno 700 milijonov EUR lahko dejansko zagotovili več kot 6 milijard EUR posojil, in s katerimi so se financirala vlaganja v raziskave v višini več kot 16 milijard EUR. Lahko torej vidite dve vrsti vzvoda, ki jih takšen instrument ponuja, zato nam je jasno, da bo prispevek EIB k strategiji Evropa 2020 toliko učinkovitejši, saj bomo lahko računali na pragmatično sodelovanje s Komisijo in tudi z drugimi finančnimi ustanovami.
Drugo področje: boj proti podnebnim spremembam in njenim včasih tragičnim posledicam. To je zdaj prednostna naloga za Evropsko unijo in s tem tudi za EIB. Jedrska nesreča v Fukušimi in vprašanja, ki so se ob tem pojavila, še povečujejo potrebo po velikih vlaganjih v varčevanje z energijo, obnovljive vire energije in nove energetske tehnologije.
Leta 2010 so posojila EIB za projekte, ki neposredno prispevajo k zmanjšanju količine emisij toplogrednih plinov, narasla na skoraj 20 milijard EUR ali skoraj 30 % naših skupnih posojil. Posojila za projekte obnovljivih virov energije so znašala 6,2 milijarde EUR naših skupnih posojil in so se uporabila predvsem za projekte vetrne in sončne energije. Posojila za projekte izboljšave energetske učinkovitosti so leta 2010 narasla na 2,3 milijarde EUR. V naslednjih nekaj letih bodo še naraščala, saj obstaja veliko možnosti za varčevanje z energijo, predvsem v javnih stavbah in domovih v številnih evropskih krajih in mestih. Kar zadeva investicije za razvoj mestnega prometa in s tem zmanjšanja onesnaževanja iz posameznih prevoznih sredstev, je EIB leta 2010 zagotovila 7,9 milijard EUR v posojilih.
Zato si bomo v tej smeri prizadevali še naprej. Še naprej bomo podpirali varčevanje z energijo, energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije, poleg tega pa smo tudi na čelu pri razvoju metodologije - ki bo glede na tehnične težave neizogibno zapletena -, da bi natančneje ocenili ogljikov odtis vseh projektov, ki jih financiramo. To posebno prizadevanje priča o naši pripravljenosti, da boj proti podnebnim spremembam opredelimo kot glavno prednostno nalogo.
In za zaključek tretje področje: nobena sila ne more pričakovati, da bo izvajala zunanjo politiko brez finančne podpore. Tega se je naučila Kitajska. Finančno posreduje po vsem svetu, da bi podprla svoje zunanjepolitične cilje. Če Evropska unija zares želi razviti zunanjo politiko, ki bo imela nek vpliv v svetu, potem mora tudi sama imeti finančno vejo. Ta veja je lahko EIB, če Evropski uniji to ustreza. To je eden izmed sklepov poročila gospoda Camdessusa o zunanjem mandatu EIB. Videli bomo, ali bodo države članice, ki so hkrati tudi delničarke EIB, upoštevale ta priporočila in sprejele jasno odločitev pri pripravi finančne perspektive za obdobje 2014-2020.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, to je pregled tristranskega pristopa EIB za prihodnja leta.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil našemu poročevalcu, gospodu Cutaşu, za njegovo zelo dobro poročilo. Želel bi tudi pozdraviti gospoda Maystadta na tem plenarnem zasedanju, saj je zelo pomembno, da Komisija čestita tako njemu kot EIB za njegov stalen odločen odziv na učinke svetovne finančne krize.
Pomoč EIB je bila temeljnega pomena. EIB nam je pomagala, da se lotimo pomanjkanja posojil na trgu, to pa ni bilo ključno samo za države članice EU in države kandidatke, temveč tudi za naše partnerje po svetu. EIB je uspela bistveno povečati svojo posojilno dejavnost in obenem usmeriti povečanje v ključna področja, ki spodbujajo rast.
Komisija se strinja s stališčem Parlamenta, da sta podpora kohezijski politiki EU, kakor tudi prehod na nizkoogljično gospodarstvo osrednja cilja za EIB. Zaradi tega je Komisija združila moči s skupino EIB, da bi konvergenčne režime podprla s skupnimi finančnimi instrumenti, ki jih zelo dobro poznamo - JASPERS, JEREMIE in novim ELENA -, in se tako spopadla s podnebnimi spremembami. Pozdravljamo tudi povečanje obsega posojil MSP in se strinjamo z vašo zahtevo po več kvalitativnih ukrepih, da bi se povečala dodana vrednost in preglednost posredovanja skupine EIB na tem področju.
V tem okviru se zdi potrebna ocena optimalne delitve dela med EIB in EIS. V središču velikih prizadevanj EIB je pomen optimizacije uporabe kapitala EIB. Pomembno je, da se vzpostavi pravo ravnovesje med višjimi obsegi in visoko tveganimi dejavnostmi, ki porabijo več kapitala, vendar ustvarjajo več dodane vrednosti posredovanju skupine EIB.
Rad bi povedal še nekaj besed o finančnih instrumentih. Menimo, da bi bilo treba razširiti uporabo inovativnih finančnih instrumentov, skupaj s ključnimi finančnimi ustanovami, kot je EIB. Instrumenti, ki uporabljajo takojšnja posojila, lastniški kapital in jamstva, pomagajo povečati učinek proračuna EU s pritegovanjem dodatnih sredstev od tretjih strani. Poleg tega bi večja uporaba skupnih finančnih instrumentov in delitev tveganja s proračunom EU lahko imela učinek sprostitve kapitala, hkrati pa bi omogočila večji učinek vzvoda lastnih sredstev EIB ter povečanje njegovega dosega. Na koncu to pomeni več projektov v podporo strategiji Evropa 2020 in večjo podporo njenim ciljem.
Zelo dober primer je pobuda za projektne obveznice v okviru strategije Evropa 2020, o čemer trenutno poteka javno posvetovanje. Strategija Evropa 2020 poziva k večjim čezmejnim vlaganjem, ki naj bi podprla vodilne ukrepe strategije in s katerimi bi se razvile pametne, posodobljene in v celoti povezane infrastrukture. Pobuda za projektne obveznice bi podprla financiranje posebnih projektov na področju prometne, energetske in komunikacijske infrastrukture, po možnosti pa tudi v drugih sektorjih, ki lahko pomagajo postaviti temelje za trajnostno prihodnjo rast in zaposlovanje. Vesel sem, da v vašem poročilu to pobudo podpirate.
V okviru pripravljanja predlogov Komisije za naslednji večletni finančni okvir Komisija opravlja strateško preučitev in analizo, da bi zagotovila optimizirano uporabo novih instrumentov, in sicer v dialogu z EIB in drugimi finančnimi ustanovami, pri čemer izkorišča njihovo finančno strokovno znanje in izkušnje na trgu.
Na koncu želim povedati še nekaj o zunanjih dejavnostih EIB. Kar zadeva financiranje, ki ga EIB izvaja zunaj EU, Komisija podpira povečanje najvišjih določenih zneskov, ki ga Parlament predlaga v okviru vmesnega pregleda zunanjega mandata EIB, zlasti pa povečanje v višini 1 milijarde EUR za sredozemsko regijo. Vemo, kako pomembno je to danes. To je bistvenega pomena zato, da lahko EIB nadaljuje s svojim posredovanjem na dolgoročni ravni in da lahko podpre demokratične spremembe v naših partnerskih državah. Prav tako ponovno poudarjamo, kako pomembno je, da EIB ponovno uporabi ponovnih tokov iz prejšnjih vlaganj v sredozemsko regijo, da bi opravila naložbe tveganega kapitala v zasebni sektor MSP v regiji. Podpiramo tudi postopno okrepitev razvojne zmogljivosti EIB, saj bi te dodatne potrebe zahtevale postopno povečanje kadrovskih virov, usposobljenih za razvojne vidike.
Komisija bo v skladu s svojim predlogom, ki bo sledil vmesnemu pregledu zunanjega mandata EIB, ustanovila delovno skupino, ki bo preučila možnosti za razvoj platforme EU za sodelovanje in razvoj. Cilj tega je optimizirati delovanje mehanizmov z združevanjem donacij in posojil, ki vključujejo Komisijo, EIB in druge večstranske in dvostranske ustanove. Z vzpostavitvijo takšne platforme bi bilo mogoče oblikovati sinergije in spodbuditi sodelovanje med EIB in drugimi finančnimi ustanovami. V tej zvezi želim omeniti, da so Komisija, EIB in Evropska banka za obnovo in razvoj na začetku marca podpisale memorandum o soglasju.
Jean-Pierre Audy
Gospod predsednik, gospod komisar, rad bi pozdravil pozornost, ki ste jo namenili poslancem Evropskega parlamenta, gospod Maystadt, saj kot predsednik medvladne banke tega niste dolžni storiti; to cenimo. V svojem govoru se bom dotaknil varnosti in prenos Evropske investicijske banke v okvir Skupnosti.
Kar zadeva varnost, gospod Maystadt, ste rekli, da želite postati sila v ozadju in finančna veja Evropske unije. Da, vendar z oceno AAA. Poleg tega v Odboru za proračunski nadzor že več let govorimo, da bi morali biti podvrženi bonitetnemu regulativnemu nadzoru. Predlagamo, da ta nadzor izvaja Evropska centralna banka ali - na podlagi prostovoljnega pristopa EIB - nov evropski bančni organ, v kar bi se lahko vključil tudi eden ali več regulatorjev, vas, gospod komisar, pa pozivamo, da oblikujete predloge.
Na koncu, gospod predsednik, naj omenim naš predlog, da naj Evropska unija postane članica Evropske investicijske banke, tako da bi ta medvladni instrument postopoma postal instrument Skupnosti.
Danuta Maria Hübner
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, tudi jaz bi tako kot predsednik Maystadt želela spregovoriti o prihodnosti, omenila pa bi tri točke. Prvič, Evropa potrebuje rast in prestrukturiranje, to pa pomeni naložbe in financiranje naložb.
Upravičeno vprašanje, ki ga danes lahko postavimo, je, od kod lahko to financiranje pride. Pomemben element odgovora na to vprašanje je Evropska investicijska banka in njena družina ustanov. Mislim tudi, da se je pomembno spomniti, da bomo v prihodnjih letih imeli ogromno svetovno konkurenco za finančna sredstva. Imeli bomo nacionalne proračune, ki jih bo treba še zmanjševati. Imeli bomo tudi bančni sektor, ki se bo srečeval s številnimi negotovostmi, ko bo nadaljeval z izvajanjem običajnih dejavnosti financiranja, in imeli bomo seveda evropski proračun, ki bo kot ponavadi še naprej premajhen, da bi bil učinkovit in da bi lahko reševal naše probleme. Zato bo EIB nujno potrebna.
Thijs Berman
v imenu skupine S&D. - (NL) Gospod predsednik, rad bi čestital mojemu kolegu poslancu, gospodu Cutaşu, za njegovo odlično poročilo o letnem poročilu EIB za leto 2009. Čestitam tudi za pregled, ki nam ga je tukaj podal.
Vendar bi želel spregovoriti o enem posebnem vidiku, tj. o odnosu med Svetom in Parlamentom. Evropski parlament je sozakonodajalec za zunanji mandat Evropske investicijske banke, za vse dejavnosti banke zunaj EU, v sosednjih državah in državah v razvoju. Videti pa je, da Svet prav nikakor ne more resno jemati predloge tega parlamenta o pregledu zunanjega mandata. Na moje presenečenje je Svetu že prišlo v navado, da vse vrste novih predlogov, ki jih predstavi ta parlament, mirno odpravi kot "nesprejemljive".
Govorim predvsem o predlogih, da naj bi EIB prevzela dejavno vlogo pri ukrepih za reševanje podnebnih sprememb in večjo vlogo pri mikrofinanciranju. Ali so ti predlogi "nesprejemljivi"? Ali je naloga Sveta, da določa področje tem, o katerih Evropski parlament sme razpravljati? Ne, Evropski parlament in Svet sta enakopravna sozakonodajalca, ki morata skupaj in v tesnem stiku z Evropsko komisijo skupaj določati pravila, ki urejajo zunanje dejavnosti EIB. Za to so potrebni posvetovanje, skupne presoje, kompromis, odprta drža na strani obeh zakonodajalcev. Torej je nesmiselno in kontraproduktivno uporabljati besedo "nesprejemljivo" za predloge, za katere velika večina v Evropskem parlamentu meni, da so pomembni. Če vprašate mene, je nesprejemljiva prav ta drža Sveta, ki nima nobene zveze z resničnim svetom. Dejstvo, da tukaj ni prisoten nihče iz Sveta, je smešno in jasno kaže prav na to.
EIB je temeljni instrument za zunanje dejavnosti EU v vsem svetu. Javna banka, banka, ki lahko prispeva h gospodarski rasti in izboljšanju infrastrukture s posojili, je nepogrešljiva za razvoj naših sosednjih držav. Isto velja za naš odnos z državami v razvoju. Tudi tu je ključnega pomena javna banka. Takšna banka mora upoštevati Lizbonsko pogodbo in njene cilje. Eden od takšnih ciljev je zmanjšanje revščine. Evropski parlament želi jasno določiti to vlogo banke v okviru njenega zunanjega mandata. Od Sveta pričakujem odprto in konstruktivno držo, kar nam bo omogočilo, da skupaj pridemo do tega pojasnila.
Sylvie Goulard
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, gospod Maystadt, želim poudariti eno točko.
Ko smo začeli delati na tem poročilu, se je zaradi tega, kar se je zgodilo v Evropski uniji, že jasno pokazala potreba po dolgoročnih naložbah. Kriza je pokazala, da smo pri našem delu bili preveč kratkovidni, kot bi rekel Tomasso Padoa-Schioppa. Resnično potrebujemo dolgoročne naložbe, vaša ustanova pa pri tem igra glavno vlogo.
Vse, kar se je zgodilo v zadnjem času - mislim predvsem na južno Sredozemlje in recimo na osveščenost v zvezi s številnimi težavami pri naših energetskih izbirah -, je zgolj razlog več, da vas spodbudimo pri vašem delu in vas podpremo. V tem parlamentu bodo vedno poslanci, ki podpirajo to, kar počnete. Vendar pa se strinjam s tem, kar je dejal gospod Audy: zelo pomembno je tudi, da se odpravimo v smeri proti večjemu nadzoru, kot smo storili pri številnih ustanovah.
Hočem reči, da si, čeprav osebno podpiram projektne obveznice in številne izmed zamisli, ki zdaj krožijo, močno želim, da bi zagotovili, da se ne bomo zaleteli v rešitev, ki jo ponujajo javno-zasebna partnerstva, ne da bi natančneje preučili, kako točno so oblikovana in koliko bodo na koncu stala davkoplačevalce in vse tiste, ki so vanje vključena. Mislim, da so lahko zelo uporabno orodje, vendar pa v Evropi danes obstajajo tudi skladi - mislim na sklad Marguerite in delo depozitnih in konsignacijskih blagajn, ki so svoje pobude odnesli prek meja - in zato sem želela pozvati k večjim dolgoročnim naložbam in spremljanju, ki ustrezajo temu, kar poskušamo skupaj doseči. Mislim, da je to najmanj, kar bi morali pričakovati.
V vsakem primeru vas podpiramo in si želimo, da bi vsi nedavni dogodki, ki so se zgodili, spodbudili bolj daljnosežno, obširnejšo razpravo.
Pascal Canfin
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, gospod Maystadt, gospod komisar, kot veste, je Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze že tradicionalno zelo povezana z EIB. Mislimo, da je to izredno pomemben instrument javne politike, in prav zato, ker smo z njim zelo povezani, od njega tudi veliko zahtevamo - to gre eno z drugim.
Naše stališče o EIB je, da je to navsezadnje prav posebna banka in da zato zanjo veljajo bančne omejitve, kar je treba upoštevati. Več mojih kolegov poslancev je upravičeno omenilo dejstvo, da bi EIB mogoče morala upoštevati nove omejitve, povezane z bančnim sektorjem. Obenem je to tudi zares izjemna banka, saj se dejansko financira z denarjem davkoplačevalcev. Tu je tudi zato, da stori, česar drugi ne počnejo, in da sprejema pravila, ki presegajo tisto, kar lahko stori zasebni sektor.
Rad bi poudaril eno ali dve točki, pri katerih bi se po mojem mnenju EIB lahko celo bolje odrezala, kljub temu da je v zadnjih mesecih dosegla napredek. Prva točka se nanaša na vprašanje davčnih oaz. To je izredno pomemben boj ne samo za nas, temveč po mojem mnenju tudi za zelo veliko večino mojih kolegov poslancev v tem parlamentu. Kriza je pokazala, da davčne oaze ovirajo, spodkopavajo in slabijo celoten finančni sistem in svetovno gospodarstvo.
Zato v tem poročilu večina poslancev Evropskega parlamenta podpira zamisel, da bi morali zagotoviti še večjo preglednost glede posojil, ki jih zagotavljate podjetjem in ki gredo skozi davčne oaze. Menim, da je to prakso treba ustaviti. Dobro se zavedam, da se spopadate z operativnimi omejitvami na terenu, vendar gre tu za politično točko, kar pomeni, da se morate boriti, če predstavljate silo v ozadju Evrope. Če se borite, potem menim, da mora ena od teh bitk biti bitka proti davčnim oazam.
Kar zadeva nas, je očitno, da si želimo iti naprej; z drugimi besedami, želimo, da pripišete pogoje posojilom EIB za podjetja, ki niso del celotne vrednostne verige v davčnih oazah in ki so nenazadnje na črnem seznamu OECD, ki se zdaj dopolnjuje.
Druga točka, ki smo jo želeli omeniti, se nanaša na vprašanje spremljanja in upravljanja. O tem je pravkar govorila gospa Goulard. Mislim, da bi morali razširiti izbiro, da bi morali povečati raven odgovornosti, da bi se izbor projektov, ki vključujejo denar davkoplačevalcev, opravil čim bolj demokratično in pregledno.
Tretja točka se nanaša na merjenje koristi vašega ukrepanja. Seveda jih merite tudi v finančnem smislu. Kot sem prej rekel, ste posebna banka, kar pomeni, da morate reševati izzive v smislu razmerja med tveganji in koristmi. Vendar pa želite zagotoviti tudi druge koristi in zato se uporablja javni denar. Želite zagotoviti koristi v smislu socialne kohezije, v smislu boja proti revščini in v smislu varstva okolja. Mislim, da bi lahko dosegli še večji napredek pri poročanju in merjenju teh nefinančnih koristi, ki predstavljajo samo središče vašega ukrepanja in vaše legitimnosti. Namesto da te finančne koristi primerjate z nefinančnimi, bi po mojem mnenju morali opraviti čim širšo oceno, pri čemer se ne bi smeli omejiti samo na monetarna in finančna vprašanja.
Moja zadnja točka se nanaša na podnebne spremembe. Poročilo predvsem navaja, da si morate prizadevati za vse cilje EU. Eden od uradnih ciljev Evropske unije je zagotoviti 80-odstotno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov do leta 2050. To pa ne bo mogoče, če bomo še naprej financirali termoelektrarne, katerih življenjska doba je 40 let in ki izpuščajo ogromne količine CO2.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
William
Gospod predsednik, ali je gospo Canfin upošteval, da bo uporaba EIB kot instrumenta javne politike - kar zagovarjata tako njegova stranka kot on sam - povzročila neposredne finančne stroške davkoplačevalcem EU, še posebno pa britanskim davkoplačevalcem? Ali je to sploh upošteval?
Pascal Canfin
(FR) Imam zelo preprost odgovor na to. Mislim, da je EIB povzročila davkoplačevalcem Združenega kraljestva precej manj stroškov kot druge, v celoti zasebne banke iz Združenega kraljestva, in mislim, da bo EIB splošnemu interesu, kakor tudi interesu davkoplačevalcev Združenega kraljestva, služila precej bolje kot druge banke iz Združenega kraljestva, ki jih morajo reševati davkoplačevalci.
Kay Swinburne
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, Parlament je v tej dvorani veliko ur razpravljal o tem, kako naj bi evropski nadzorni organi, ki so zadolženi za naše finančne storitve, postali najpreglednejše in najodgovornejše organizacije. Rezultat je bil, da je treba ustanoviti evropske nadzorne organe, ki bodo v celoti pod drobnogledom tega parlamenta. Vendar pa moramo v tej novi dobi odgovornosti, ki prihaja po finančni krizi, in zaradi sprememb, ki jih je prinesla Lizbonska pogodba, vzpostaviti primerljive ravni nadzora in natančnega pregleda obstoječih institucij EU, vključno z EIB.
Ker je vloga EIB pri financiranju strategij držav članic in čezmejnih dejavnosti EU postala pomembnejša, je zdaj čas, da se izboljša raven odgovornosti za dejavnosti EIB pred tem parlamentom. Knjigo posojil in splošne bančne in posojilne dejavnosti EIB je treba oceniti enako, kot bi ocenjevali naše komercialne banke. Opraviti morajo stroge teste izjemnih situacij, vse finančne dejavnosti pa morajo biti vsebovane v bilanci stanja. Ko se uporablja vzvod ali tveganje, moramo sankcionirati omejitve tveganja, saj na koncu vsaka kršitev pomeni, da bodo spet plačevali davkoplačevalci. Čas je, da si ta parlament prizadeva za večjo vlogo pri natančnem pregledovanju dejavnosti EIB, zlasti zdaj, ko se povečuje vloga banke pri razvijanju novih finančnih instrumentov.
Jürgen Klute
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, gospod Maystadt, gospod komisar, gospe in gospodje, osrednja vloga Evropske investicijske banke (EIB) je, da podpira cilje EU z dolgoročnim financiranjem vzdržnih instrumentov. To tudi pomeni, da mora EIB spoštovati vrednote EU; z drugimi besedami, spoštovati mora socialne standarde, preglednost, visoke okoljske standarde, razvoj trajnostnega gospodarstva in ustvarjanje delovnih mest. Vendar pa od NVO, ki so vključene v lokalno izvajanje projektov, ki jih financira EIB, slišimo, da upoštevanje teh standardov nikakor ni dosledno zagotovljeno. Nekaj govornikov je to že omenilo. NVO kritizirajo pomanjkanje preglednosti pri tem, kako se posojila spremljajo v EU in drugod po svetu, kako se uporabljajo in kako o njih poročajo finančni posredniki EIB. V kolikšni meri se EIB zaveda teh kritik in v kolikšni meri jih dejansko preučuje? To je tisto, kar nas zanima.
Z našega vidika je vsaj nekaj tega, kar NVO zahtevajo od EIB, dokaj verjetno: večja preglednost v zvezi z odobravanjem kreditov s strani finančnih posrednikov in oblikovanje jasnejših pogojev financiranja za finančne posrednike, kakor tudi meril učinkovitosti za odobravanje posojil. Za izboljšanje preglednosti NVO predlagajo tudi, da bi se okoljske in finančne informacije o projektih, ki jih financira EIB, objavile, še preden bi bili ti projekti odobreni. Predvsem je treba pri projektih EIB v tretjih državah opraviti neodvisne ocene vzdržnosti, da bi se ugotovil gospodarski, socialni in ekološki vpliv zadevnega projekta.
Vendar se zdi, da obstajajo še drugi problemi poleg preglednosti. NVO so izrazile kritike tudi v zvezi s spremljanjem skladnosti z okoljskimi in socialnimi standardi EU in njenimi standardi javnega naročanja. Strogo spremljanje izpolnjevanja takšnih standardov bi moralo biti samoumeven del vseh finančnih dejavnosti EIB. Projekti, ki ne izpolnjujejo teh standardov, je treba izključiti iz podpore.
Na koncu bi rad povedal še nekaj o energetski politiki. Dobro je, da je podpora trajnostni in varni oskrbi z energijo že postala eden izmed sedanjih ciljev EIB. Glede na nesrečo v reaktorju v Fukušimi morata podpora naprednemu in obnovljivemu pridobivanju energije brez CO2 in jedrske tehnologije, kakor tudi podpora energetski učinkovitosti na vseh področjih, v katera vlaga EIB, postati glavna prednostna naloga.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, predsednik Evropske investicijske banke (EIB) je v svojem vizionarskem stališču navedel, da bi EIB poleg Kitajske lahko postala gonilna sila v državah v razvoju. Vi ste zdaj omenili nekaj kritik v zvezi s tem razvojnim sodelovanjem. Ali ste lahko nekoliko bolj natančni in kakšno je vaše mnenje o temeljni zamisli, da bi EIB lahko dejansko bila ustrezen instrument, ki bi deloval kot protiutež ali dopolnilo temu, kar zdaj v državah v razvoju počnejo Kitajci?
Jürgen Klute
(DE) Gospod predsednik, glede na čas, ki ga imamo na voljo, se je zdaj težko spuščati v podrobnosti o tem vprašanju. Vendar pa imam veliko poročil od NVO, ki vam jih bom z veseljem dal na voljo. Mislim, da je z njimi seznanjena tudi Evropska investicijska banka (EIB). Ta poročila govorijo o tem, kako EIB na lokalni ravni podpira razvojno pomoč v afriških in azijskih državah, in v zvezi s tem izražajo tudi nekatere kritike. Z veseljem vam dajem ta poročila na voljo, vendar pa vam v tem trenutku na vprašanje ne morem podrobneje odgovoriti.
Godfrey Bloom
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, danes bi pred Parlamentom želel omeniti eno ali dve stvari, ki bi mogoče lahko bili v pomoč. Petintrideset let sem preživel kot investicijski bančnik, kot investicijski direktor, kot investicijski svetovalec in gospodarski strateg, in nikoli v življenju nisem kupil slabe banke. Nikoli nisem kupil slabe banke za svoje stranke, sem pa v zadnjih letih doživel, da so mi politiki in birokrati kot davkoplačevalcu uperili pištolo v glavo in me prisilili, da sem dejansko kupil več kot preveč slabih bank. In to niti niso slabe britanske, temveč tuje banke, danes pa slišim, da se od britanskih davkoplačevalcev zahteva, da sežejo v žepe in rešijo Portugalsko.
Če želim vlagati v čezmorske države, bom vlagal v sklad na rastočih trgih. Ne želim, da bi nekakšna nepomembna nacionalizirana banka na silo vlagala moj denar ali denar mojih volivcev. Pravim "nepomembna banka", gospod Maystadt, ker je vse, kar sem do zdaj od vas slišal, to, da nameravate denar vlagati v spreminjanje vremena. Še nikoli v življenju nisem slišal toliko neumnosti. Ne vem, kdo vam svetuje, a statistično gledano se vreme dejansko ni spremenilo že 15 ali 16 let, zakaj bi potem v to zmetali ves ta denar?
Sam ne želim vlagati v vašo banko in tega ne želijo niti Britanci. Svetoval bi vam, če želite obdržati svoj status AAA, da se ne menite za pozive tega parlamenta - ki je poln ekscentrikov, zelencev in zdolgočasenih gospodinj - , zlasti pa ne v zvezi z odstavkom 48 poročila. S sončnimi ploščami v deželi gnujev, žiraf in bongov boste v trenutku izgubili svojo oceno AAA.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, ko poslušamo pripombe, ki jih je pravkar podal britanski govornik, in si nato ogledamo dejanski razvoj dogodkov, ki je v zadnjih letih potekal na finančnih trgih in v bankah, v katere naj bi tako močno zaupali, opažamo nekakšno pomanjkanje stvarnosti.
Naj se vrnem h konkretnim točkam: Evropska investicijska banka (EIB) je pomemben instrument na treh področjih. Mislim, da bi to, kar pravi gospod Klute, moralo biti del strategije v preostalem svetu. Strašno je, ko vidimo, kako kitajski vlagatelji, državni vlagatelji čedalje bolj spodkopavajo politične sisteme, zato ker so vključeni v nekaj lokalnih projektov gradnje mostov. Če začnemo iskati prispevek Evropske unije, dejansko nimamo česa najti. Menim, da bi morali nadaljevati po tej poti.
Moja druga točka se nanaša na mala in srednje velika podjetja, ki jih tradicionalne banke brezobzirno zanemarjajo, saj so usmerjene zgolj v ustvarjanje čim večjih dobičkov.
Tretjič, gre za spremembo v energetski politiki. Nesreča v japonskem reaktorju je prav res tragedija, vendar vam lahko zagotovi veter v hrbet, da boste tukaj v Evropi lahko storili kaj v tej zvezi.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Gospod predsednik, gospod Maystadt, gospod komisar, po izjavah, ki smo jih pravkar slišali in ki niso vredne tega parlamenta, bi vam rad rekel, da večina med nami verjame, da je ukrepanje EIB zelo pozitivno. Izboljšave, ki jih je prinesla Lizbonska pogodba, ponujajo nove možnosti za ukrepanje, kar bi moralo pomagati EIB, da postane še učinkovitejša in ponudi ustrezne rešitve za svetovno finančno krizo.
Kot ste poudarili, EIB ponuja pravo podporo malim in srednje velikim podjetjem in bistveno prispeva h konvergenčnemu cilju kohezijske politike EU. Te ukrepe je treba izvajati in po možnosti tudi povečati.
EIB mora storiti več, da bi podprla strateške naložbe v Evropo, zato vas želim povabiti, da podprete vse tiste, ki so dali pobudo za izboljšanje dolgoročnega financiranja, predvsem pa depozitne in konsignacijske blagajne - caisse des dépôts in cassa dei depositi - in banko KfW. Mislim, da jih je treba podpreti, saj nas bančni in računovodski predpisi, ki se razvijajo danes, ne spodbujajo k temu, da bi upoštevali dolgoročne naložbe in kaznovali tiste, ki se zanje odločijo. Poleg tega pa v nasprotju s tem, kar se pogosto govori, potrebujemo spremembe in ne zgolj prilagoditev. Dolgoročno financiranje je, kot ste tudi dejali, bistvenega pomena, da se odpre novo obzorje za Evropo.
Prav imate, da mora EIB zunaj Evropske unije delovati kot gonilna sila in predlagati pobude, zlasti za financiranje sredozemskih držav. V sedanjih nemirnih razmerah, ki so prizadele veliko število teh držav, lahko EIB s svojim usmerjenim financiranjem Sredozemlju zagotovi koristen prispevek h gospodarskemu razvoju v okviru Unije in s tem pomaga pri oblikovanju demokratične civilizacije v tistih državah, katerih prihodnost je še vedno negotova.
Opazil sem, da ste pripravljeni dati ta prispevek, če vas bo Unija to prosila, in upam, da vas bo.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Gospod predsednik, gospod Maystadt, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej bi želel čestitati gospodu Cutaşu za njegovo odlično poročilo.
Evropska investicijska banka mora ustvariti večje, boljše, hitrejše rezultate. Pomen njene vloge pri financiranju projektov v vseh sektorjih gospodarstva, ki so v interesu Evropske unije, je še bolj okrepila gospodarska kriza.
Zaradi krize je težje dostopati do posojil, toliko očitnejša pa je tudi potreba po ponovni preučitvi našega gospodarskega modela. EIB igra ključno vlogo. Da bi jo izpolnila, mora ohraniti visoko raven solventnosti in finančni položaj, ki bo dovolj močan, da ji bo omogočil, da po ugodnih pogojih dostopa do finančnih sredstev na kapitalskih trgih. Na voljo mora imeti tudi instrumente za izvajanje potrebnih projektov, ki pri komercialnih bankah sicer ne bi dobili nobene finančne podpore in ki bi tudi drugje zelo težko pridobili sredstva pod ugodnimi pogoji.
EIB je dosegla nekaj pozitivnih rezultatov v letu 2009, ko je prišlo do 40-odstotnega povečanja njenih dejavnosti, do 55-odstotnega povečanja financiranja malih in srednje velikih podjetij, do 36-odstotnega povečanja financiranja manj razvitih regij in do 73-odstotnega povečanja financiranja boja proti podnebnim spremembam in energetske učinkovitosti.
Vendar pa je treba storiti še več, za izpolnitev strateških ciljev Evropske unije pa je potrebno vzdržno, dolgoročno financiranje. Možnosti za takšno financiranje so se zaradi krize zmanjšale.
Zato moramo podpreti euroobveznice. Uvesti moramo nove instrumente in ustvariti nove dosežke na področju finančnega inženiringa, kakor tudi skupno platformo, ki bo vključevala druge finančne ustanove. To morata spremljati tudi izboljšanje lastnega upravljanja EIB in pregled njenega notranjega mandata. EIB mora biti torej most, ki bo uspešno povezoval naložbe in potrebe EU.
James Elles
Gospod predsednik, oglašam se kot britanski predstavnik in menim, da bi morali biti v Evropski uniji in da bi jo morali spreminjati. Gospod Bloom, v imenu Neodvisne stranke Združenega kraljestva, ne predstavlja britanskih prebivalcev. Njegova stranka nima nobenih predstavnikov v spodnjem domu in nobenega upanja ni, da jih bo v bližnji prihodnosti tudi imela.
(Aplavz)
Mislim, da v tej konkretni razpravi govorimo o pragmatični politiki in o tem, kako zagotoviti vrednost za denar za evropske državljane v odnosu do pomanjkljivih virov. Predsedniku Evropske investicijske banke čestitam za delo, ki ga je opravljal toliko let in s katerim si je prizadeval za verodostojnost te ustanove. Moja vprašanja se nanašajo na projektne obveznice.
Ko junija pride dokument, ali bo besedilo, ki ga boste predložili, ločeno od besedila Komisije, da si bomo lahko ogledali vaša stališča, ko bomo pripravljali večletno finančno perspektivo, ali pa bosta besedili združeni?
Ali bodo ti skladi mogoče projektne obveznice za namene zunaj Unije ali samo projektne obveznice za promet in druge stvari, ki jih je omenil gospod komisar?
In kar je mogoče še najpomembnejše, ali bomo lahko preučili možnost za ustvarjanje prihrankov v strukturnih skladih in Kohezijskem skladu glede na to, da ponujate dodatna finančna sredstva za infrastrukturo, saj bo to ključno vprašanje, ko se bomo lotili možne zamrznitve finančne perspektive do leta 2020?
Claudio Morganti
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poročilo o dejavnosti Evropske investicijske banke (EIB) poudarja nekaj pomembnih in dobrodošlih točk. Prva od teh je, da moramo naša prizadevanja čedalje bolj usmerjati v to, da malim in srednje velikim podjetjem omogočimo lažji dostop do posojil. Pozdravljam tudi sklicevanje na pobudo za projektne obveznice, ki je po mojem mnenju koristno orodje za rast in razvoj v tako strateškem sektorju, kot je infrastrukturni sektor.
Nekoliko me bega sklicevanje na zunanje dejavnosti EIB, za katere se zahteva čedalje več finančnih in človeških virov. Poročilo EIB za leto 2009 navaja države, ki imajo korist od takšnih posojil, in z razočaranjem ugotavljam, da Turčija prejema levji delež s skoraj tretjino vseh posojil, ki so odobrena vsem državam, ki niso članice EU. Ta številka je tudi le nekoliko višja od četrtine zneska, odobrenega Italiji, eni izmed glavnih delničark EIB. Tudi Italija potrebuje precej posojil in donacij. Zato menim, da je to neravnovesje nesmiselno. Mislim, da je nesprejemljivo, da se tako velika sredstva odobrijo državi, kot je Turčija, ki je zunaj EU in ki bi po mojem mnenju tam morala tudi ostati.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, najprej bi želel reči, da smo v tem parlamentu redko priča tako kratkemu, jedrnatemu in jasnemu poročilu o zadevnem vprašanju. Evropska investicijska banka nedvomno igra temeljno in zelo pomembno vlogo v razvoju Evrope. Vendar pa bi rad podal nekaj pripomb v zvezi s poročilom in s tem, kar je bilo povedano v tej dvorani.
Prvič, z notranjega vidika podpiram politiko Evropske investicijske banke za razvoj malih in srednje velikih podjetij. Mislim, da je to vprašanje za Evropo veliko pomembnejše od podnebnih sprememb. Banka mora svoja prizadevanja usmeriti v to in ne toliko v razvoj zelenih tehnologij. Res pa je, da se bo tudi to področje razvilo, ko bodo mala in srednje velika podjetja dobila podporo.
Z notranjega vidika se strinjam tudi z mnenjem Odbora za proračunski nadzor o možnem nadzoru, ki bi ga izvajal evropski bančni organ, ki je nov organ, odgovoren za takšne ukrepe.
Za konec naj povem, da so podatki, ki jih je pravkar navedel gospod Morganti, skrajno zaskrbljujoči. Strinjam se tudi z mnenjem, da je zlasti v primeru tujih naložb ustrezno, da vzpostavimo parlamentarni nadzor, saj je nesprejemljivo, da zunanje države prejemajo več evropskih sredstev, kot jih dejansko prejemajo evropske države.
Alfredo Pallone
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v celoti se strinjam z gospodom Gauzèsom. Evropska investicijska banka (EIB) je vedno igrala pomembno in ključno vlogo v razvoju Evropske unije. Njena vloga in dejavnost sta toliko pomembnejša v času krize, s kakršno se spopadamo danes.
Zadnje reforme na področju gospodarskega upravljanja, ki so povezane z učinki krize, bi lahko pripeljale k temu, da bi države članice namenjale manj sredstev za pomembne projekte, kot je gradnja infrastrukture, ki je strateškega pomena za razvoj celotne Unije. Primer za to je projekt na področju železniškega prometa TEN-T.
Strinjam se s pobudo Evropske komisije za projektne obveznice. Projektne obveznice so odlična rešitev kot vir financiranja in podpore za infrastrukturo, ki ga Evropa potrebuje, da bi se posodobila in v celoti izkoristila možnosti, ki jih ponuja notranji trg. Vloga EIB pri izdaji in upravljanju teh obveznic je torej ključnega pomena.
Poročilo vztraja pri povečanju finančnih sredstev za mala in srednje velika podjetja in strinjam se, da mora biti dejavnost EIB osredotočena in usmerjena v rezultate. Gospod predsednik, dovolite mi, da povem, da so se v zvezi z dejavnostjo banke pojavila nekatera ključna vprašanja. Predvsem želim poudariti, da številna mala in srednje velika podjetja pogosto ne morejo izkoristiti priložnosti, ki se jim ponujajo, saj projekti, ki prejemajo finančna sredstva, zahtevajo velike naložbe in organizacijo, kar pa je dejansko ovira za udeležbo malih in srednje velikih podjetij.
Čas, potreben za postopke, je drug problem. Ti so pogosto nejasni in birokratsko in v neskladju z dejavnostmi in zahtevami zadevnega sektorja. Ne bom ponavljal, kako pomembna so ta podjetja za našo socialno-ekonomsko strukturo, zato upam, da bomo lahko začeli dialog z malimi in srednje velikimi podjetji, ki nam bo pomagal pospešiti postopke in odpraviti čim več birokracije.
EIB lahko igra in mora igrati pomembno vlogo pri usmerjanju nedavnih dogodkov v Sredozemlju. Evropa ne sme misliti samo na izredne dogodke, ampak mora izvajati dolgoročno strategijo, da bi zagotovila finančna sredstva in naložbe na kraju samem in na podlagi skupnih odločitev, s čimer bi dala podporo demokraciji in razvoju socialnega in tržnega gospodarstva.
Olle Ludvigsson
(SV) Gospod predsednik, želel bi poudariti dve glavni točki tega poročila. Prvič, Evropska investicijska banka ima osrednjo vlogo v strategiji Evropa 2020. Ta se predvsem nanaša na naložbe v zeleno infrastrukturo. Da bi evropsko gospodarstvo lahko postalo močno in trajnostno, so potrebne večje naložbe v železnice in pristanišča. Ta morajo biti tudi povezana s cestnimi omrežji v učinkovita prometna središča. Infrastruktura se mora oblikovati v dobro delujočo celoto. Evropska investicijska banka mora biti na teh ključnih področjih še dejavnejša. Ko bo prišlo do prožnih finančnih rešitev, bo treba razmišljati na povsem nov način. Evropske projektne obveznice so odličen korak v pravo smer, vendar jih mora dopolnjevati še več možnosti financiranja. Predvsem vidim priložnost za razvoj modela, v katerem bo več produktivnega sodelovanja na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni.
Drugič, Evropska investicijska banka ima pomembno vlogo v razvojni politiki EU. Tu je zagotovo možnost za izboljšave. Dejavnosti banke morajo postati preglednejše, biti morajo bolj lokalne in jasno usmerjene v glavne cilje prizadevanj Unije pri razvoju. Evropska investicijska banka mora v svojih odločitvah vedno upoštevati vidike, ki se nanašajo na okolje, revščino in razvoj.
Struan Stevenson
Gospod predsednik, EIB za gradnjo vetrnih turbin in drugih projektov obnovljivih virov energije v Združenem kraljestvu zagotavlja sredstva v višini 1 milijarde EUR. Medtem ko se to lepo ujema s strategijo za boj proti podnebnim spremembam, me zelo skrbi, da pri sedanjih merilih, ki urejajo finančna sredstva EIB, ni preglednosti in odgovornosti, ko gre za preučitev in skrben pregled teh projektov. Po besedah gospoda Maystadta je za razvoj vetrnih elektrarn po EU zagotovljenih 6 milijard EUR, vendar pa EIB prošnje za sredstva od zadevnih vlad zgolj sprejema, ne da bi jih tudi preučila. Mislim, da to ni zadovoljivo.
Podjetja, ki se ukvarjajo z obnovljivimi viri energije v Združenem kraljestvu, trdijo, da je faktor obremenitve njihovih turbin 30-odstoten. V resnici je bil njihov faktor obremenitve v celotnem preteklem letu samo 21-odstoten. Ko so temperature najnižje in povpraševanje po elektriki največje, ne delajo. Ekonomsko so neuspešne in bodo podvojile ali potrojile ceno elektrike za potrošnike, medtem ko ne bodo uspele zmanjšati emisij CO2. To je finančni škandal, ki prihaja na dan, zato mora EIB ustaviti financiranje vetrne energije.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, želela bi se samo zahvaliti Jamesu Ellesu za njegove besede v zvezi s pripombami gospoda Blooma in mojim kolegom iz stranke UKIP svetovati, da nas drugič, ko bodo želeli nekaj povedati ali izraziti nestrinjanje s kolegi, pri tem ni treba žaliti. Gospod Bloom je poslance in poslanke označil za čudake, zelence in zdolgočasene gospodinje; predlagam, naj nam pove, v katero od teh kategorij uvršča sebe.
Zdaj pa k bolj bistvenemu vprašanju v zvezi z Evropsko investicijsko banko. Irska je imela koristi pri finančnih sredstvih za MSP, a mogoče bi predsednik - ali kdo drug - lahko kaj povedal o tem, kako dostopna so ta sredstva, saj so bile dane napovedi in MSP so nad temi napovedmi navdušena, a ko bodo iskali kreditno linijo, se lahko zgodi, da bo dostop do nje izredno težek. Mislim, da gre tu za vprašanje, ki je praktičnega pomena za sektor MSP, zato prosim za odgovor v zvezi s to zadevo.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, Evropska investicijska banka (EIB) je bila ustanovljena zato, da bi podpirala cilje in politike Evropske unije, in sicer tako v okviru same Unije kot tudi drugod. Sama banka se financira z obveznicami, ki jih zagotavljajo države članice EU.
Poročevalec, gospod Cutaş, je poudaril, da so jamstva za dejavnosti EIB v proračunu EU ob koncu leta 2009 znašala skoraj 20 milijard EUR, kar je veliko tudi za EU, zato Parlament po mojem mnenju popolnoma upravičeno pričakuje pojasnilo o tveganjih, povezanih s to obveznostjo. Dobro bi bilo tudi izvedeti kaj več o tem, kako se bodo uporabile obresti na odobrena posojila, in tudi o upravnih provizijah, ki jih zagotavlja proračun EU.
EIB je odgovorna državam članicam EU, Računskemu sodišču in uradu OLAF. Predlog za uvedbo možnega regulativnega nadzora, ki bi vključeval spremljanje kakovosti financ, finančnega položaja, natančno merjenje rezultatov in upoštevanje pravil najboljših praks, vključenih v poročilo gospoda Cutaşa, se mi zdi dobra zamisel, zato predlagam, naj Komisija resno premisli o njegovi vzpostavitvi, kar bo prispevalo k večji preglednosti pri upravljanju sredstev EU.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, tudi jaz bi želela čestitati gospodu Cutaşu, ker je pripravil tako zelo dobro strukturirano poročilo.
Dejavnosti Evropske investicijske banke morajo biti bolj osredotočene, selektivne in usmerjene k rezultatom. Banka se mora povezati z odgovornimi in preglednimi finančnimi posredniki. Povečati je treba strateške dolgoročne naložbe v Evropi. Osredotočiti se moramo na infrastrukturo in kohezijo na evropski ravni. Pozdravljam osredotočenost banke na področja, ki jih je kriza najbolj prizadela: to so MSP, konvergenčne regije in ukrepi v zvezi s podnebjem.
Kar zadeva odobrena posojila, mora EIB dejavno razkrivati informacije na svojem spletnem mestu. V središču morajo biti izplačani zneski, število odobrenih posojil in regije, ki so ta sredstva prejela.
Antonio Cancian
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zaradi gospodarske krize, krize v Sredozemlju in energetske krize, ob Japonski, kot trenutnemu primeru, kar zadeva jedrsko energijo, mislim, da mora Evropska investicijska banka (EIB) kot operativna veja te politike igrati ključno vlogo. Po mojem mnenju mora ukrepati tako znotraj kot zunaj Evrope. Pomemben nov načrt, ki ga je treba čim prej sprejeti, nam danes ponuja Sredozemlje.
Kako naj se tega lotimo? Z novimi finančnimi mehanizmi, kot so projektne obveznice, kar smo velikokrat ponovili. Gospod komisar, prosim, da nam poveste kaj več o časovnem okviru in izvajanju teh projektnih obveznic.
Predsednika EIB bi rad vprašal, kaj se je zgodilo s skladom, ki je bil oblikovan iz tega, kar je ostalo od načrta za oživitev, ki smo ga sprejeli pred nekaj meseci. Ker je čas tokrat ključnega pomena, nam povejte kaj o tem načelu, kakor tudi o skladu Marguerite, saj ne vem, kaj se je z njim zgodilo. Kar zadeva te sklade, ki bi morali spodbuditi in okrepiti gospodarstvo, je ključni dejavnik v tem trenutku časovni okvir izvajanja.
Alfreds Rubiks
(LV) Gospod predsednik, letno poročilo banke za leto 2009 je treba po mojem mnenju odobriti in sprejeti. Če govorimo o prihodnosti, se strinjam s številnimi tukaj prisotnimi govorniki. Mislim, da bi bilo koristno, če bi se opravil strateški pregled in analiza financiranja naložb (vključno s subvencijami), vračila kapitalskih prispevkov držav članic Evropski investicijski banki (EIB), posojil, inovativnih instrumentov, finančnega načrtovanja in upravljanja, usmerjenega v takšne dolgoročne projekte, ki ne ustvarjajo takojšnjih rezultatov, izboljšav jamstvenih shem, oblikovanja oddelka za naložbe v proračunu Unije, finančnih konzorcijev med evropskimi, nacionalnimi in lokalnimi institucijami, političnih in javnih partnerstev ter drugih možnosti. S tem bi bile dejavnosti banke še kakovostnejše. Hvala.
Iosif Matula
(RO) Gospod predsednik, usmerjenost naložb EIB v konvergenčne regije, MSP in ukrepe za boj proti podnebnim spremembam je odgovor na vpliv krize na najbolj prizadetih območjih.
Konvergenčne regije uživajo precejšnjo podporo EIB. Namen posojil za strukturne programe je povečati raven črpanja in učinkovitost uporabe sredstev evropske finančne pomoči ter povečati njihov učinek vzvoda, zlasti tam, kjer je dostop do skladov na nizki ravni. EIB in Komisija si s skupnimi pobudami v podporo konvergenci prizadevata povečati dostop MSP do finančnih sredstev, oblikovati mikro posojila za namen gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest in zagotoviti podporo za trajnostne naložbe v mestnih območjih. Finančni instrumenti JESSICA, JEREMIE in JASPERS so ustvarili prave koristi. Ker je bila njihova uporaba tako uspešna, podpiram povečanje njihovega obsega in opredelitev inovativnih finančnih produktov v prihodnosti.
Gospodu Cutaşu čestitam za odlično poročilo, ki ga je predstavil.
Werner Kuhn
(DE) Gospod predsednik, gospod Maystadt, ta razprava je zelo pomembna za gospodarstvo naših držav članic. Pokazala je, da so države z dobrim ravnovesjem med velikimi koncerni ter malimi in srednje velikimi podjetji s krizo najbolje opravile. Če si ogledamo Nemčijo, vidimo, da 70 % gospodarstva tvorijo MSP, kar nam omogoča, da zagotovimo ustrezno število delovnih mest in mest za usposabljanje.
Različnim bankam v državah članicah moramo sporočiti, da je tako lažje opravljati naložbe, da se mala in srednje velika podjetja lahko razširijo in da Evropska investicijska banka to podpira. To je zelo pomembno, če želimo naša gospodarstva ponovno usmeriti v rast in če želimo biti konkurenčni Ameriki in jugovzhodni Aziji. Zato menim, da je ta pobuda Evropske investicijske banke izredno pomembna. Vendar pa mora biti tudi uspešna pri ustvarjanju rasti, če nas želi rešiti iz gospodarske in finančne krize.
Maroš Šefčovič
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, nekaj cenjenih poslancev je govorilo o vprašanju ustreznega regulativnega nadzora. Želim jim zagotoviti, da Komisija vprašanje regulativnega nadzora EIB skrbno preučuje. Zares je treba vzpostaviti ustrezen nadzorni okvir, da bi zagotovili, da se bo odlična boniteta EIB ohranila za vse čase. Vendar pa je temu primerno treba upoštevati tudi nadnacionalno naravo EIB in zakonske predpise v zvezi z EIB, ki so del pogodbe.
EIB je nedavno sprejela konkretne korake, da bi to rešila, predvsem v okviru izvrševanja njenega revizijskega odbora, ki ima pomembne izkušnje pri bančnem nadzoru. Ker je ECB Evropski investicijski banki odobrila refinanciranje, upošteva tudi potrebne zahteve glede poročanja ECB.
Na drugi strani pa menimo, da evropski bančni organ in ECB ne moreta zagotoviti regulativnega nadzora nad EIB, seveda pa ne bomo izključili možnosti, v okviru katere bi EIB lahko financirala druge vrste dogovorov z drugimi organi, ki temeljijo na prostovoljnem pristopu EIB.
Kar zadeva sodelovanje in vlogo Komisije v sodelovanju z EIB, želim poudariti, da Komisija že igra pomembno vlogo pri upravljanju EIB, saj posreduje mnenje o vseh posojilih EIB in lastnih sredstvih, v svetu direktorjev EIB pa ima tudi svoje predstavnike. Lahko vam zagotovim, da je sodelovanje med Komisijo in EIB vzorno in odlično.
V zvezi z nadzorom zunanjih programov EU in z njimi povezanih postopkov razrešnice, razen dejavnosti EIB, ki spadajo pod okrilje Evropskega razvojnega sklada, to pa je predvsem sklad za spodbujanje naložb v državah AKP, ki se izvajajo v okviru posebne finančne ureditve ERS, moram reči, da ne poznamo nobene druge dejavnosti iz proračuna EU, ki bi se izvajala v kombinaciji s sredstvi EIB, za katere ne velja običajen postopek razrešnice.
V odgovor gospe Hübner naj povem, da se v celoti strinjam z zahtevo po povečanju možnosti EIB z ustvarjanjem novih vzvodov za povečanje možnosti ponujanja posojil in pomoči MSP, zlasti v času po finančni krizi in pritiskih na posojila. Zaradi tega iščemo tudi inovativne pristope za reševanje tega vprašanja. Parlament bi rad samo še spomnil, da je bila pred kratkim spremenjena finančna uredba EU, ki zdaj izrecno priznava to zahtevo po inovativnih instrumentih. Prav tako jo tudi že uporabljamo, zlasti pri programih, ki so usmerjeni k financiranju raziskav in inovacij. Prepričan sem, da bomo s pomočjo izkušenj, ki jih bomo pridobili v tem projektu, inovativne finančne instrumente lahko uporabljali tudi na drugih področjih.
Philippe Maystadt
Gospod predsednik, vsem govornikom se zahvaljujem za njihove pripombe, čeprav menim, da je bila ena od njih še posebno netočna. Seveda v tem času, ki ga imam na voljo, ne morem natančno odgovoriti na vsa izredno zanimiva vprašanja, ki so bila postavljena. Mislim, da bi nekatera od njih lahko temeljiteje preučili v odboru.
O pomembnem vprašanju je predvsem spregovorila gospa Hübner. Če želite, da EIB resnično močno prispeva k izvajanju strategije Evropa 2020, predvsem tako, da s Komisijo razvije skupne instrumente, potem ji mora seveda to dovoljevati regulativni okvir. Medtem ko govorite o osnutku novih finančnih predpisov, mislim, da bi morali poskrbeti za to, da bo Evropska investicijska banka ta prispevek dejansko lahko dala. Predlog Komisije se nam s tega vidika zdi v celoti primeren. Vendar pa ga morata Svet in Parlament še sprejeti. Odigrati morate torej svojo vlogo pri pregledu finančnih predpisov.
Mislim, da bi poglobljena študija bila koristna tudi za druga vprašanja, o katerih ste govorili: za vprašanje davčnih oaz, ki jih je omenil gospod Canfin. Lahko mu potrdim, da ima Evropska investicijska banka pri tem vprašanju strožjo politiko od drugih mednarodnih finančnih ustanov, kar pojasnjuje tudi, zakaj smo pred kratkim morali zavrniti sofinanciranje nekaterih projektov z Afriško razvojno banko, Svetovno banko in Evropsko banko za prenovo in razvoj: niso namreč uspele izpolniti strožjih meril, ki jih določamo v zvezi s tem.
Kljub temu lahko gospodu Canfinu povem, da se nikakor ne more zgoditi, da bi financirali organizatorja, ki se nahaja v državi, ki je na črnem seznamu OECD, sem pa popolnoma pripravljen podrobneje preučiti to vprašanje skupaj z vprašanji, ki jih je omenil gospod Klute in ki so se nanašala na posojila za mala in srednje velika podjetja ter s tem povezano preglednost. Mislim, da ni veliko finančnih ustanov, ki bi bile pripravljene dati toliko informacij o odobrenih posojilih za mala in srednje velika podjetja, in rad bi poudaril, da je prišlo do občutnega povečanja v številu teh podjetij, ki so imela korist od posojil, ki jih je Evropska investicijska banka odobrila posredniškim bankam. Leta 2010 je bilo 60.000 takšnih malih podjetij.
Rad bi poudaril tri lastnosti, zaradi katerih je Evropska investicijska banka dokaj izjemna ustanova. Prva od teh je, da v nasprotju s tem, kar je rekel eden od vas, ne uporabljamo denarja davkoplačevalcev.
Naj jasno povem, da od davkoplačevalcev iz Združenega kraljestva ne zahtevamo niti enega samega centa.
(FR) Ne uporabljamo denarja davkoplačevalcev; uporabljamo sredstva, ki jih vsak dan zbiramo na svetovnih finančnih trgih. Prav zato je pomembno, da ohranimo oceno AAA. Sposojamo si v Aziji in v Združenih državah in lahko s tako zbranimi sredstvi financiramo projekte pod ugodnimi pogoji. Edini vpliv na proračun je jamstvo, ki se daje v zvezi s političnim tveganjem pri izvajanju zunanjega mandata, ki nam ga podeljujeta Svet in Parlament. Pravzaprav gre za jamstvo, ki predstavlja začasen strošek za evropski proračun, saj temu namenjamo 9 % vseh posojil, odobrenih v okviru zunanjega mandata - to storimo dve leti po prvem izplačilu -, ta znesek pa se seveda zmanjšuje z vračanjem posojil. Ker nam torej tega jamstva v resnici ni treba uporabiti, evropski proračun na koncu ne utrpi nobenih stroškov. Nobenih! Pomembno je torej, da se zavedamo, da dejansko nismo ustanova, za katero bi morali plačevati davkoplačevalci.
Druga lastnost: smo edina prava evropska finančna ustanova; naši delničarji so vse države članice, ki so izključno države članice Evropske unije. Smo edina finančna ustanova, ki ima v okviru pogodbe pravno dolžnost, da finančno podpira politične cilje Evropske unije. Smo tudi edina finančna ustanova, ki ne more financirati projekta, če Evropska komisija zanj ni izdala ugodnega mnenja. Evropska komisija to mnenje izda po oceni, ki jo opravijo vse službe, vsi generalni direktorati od Generalnega direktorata za konkurenco do Generalnega direktorata za okolje. Evropske predpise in politike smo torej dolžni strogo upoštevati. Računsko sodišče pri nas izvaja revizije, kot to zahteva tristranski sporazum. Ves čas sodelujemo z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in želim dodati, da smo tik pred tem, da se dogovorimo o nadzoru, ki ga bo izvajal nov evropski bančni organ. Kar zadeva Evropsko investicijsko banko bi bili v vsakem primeru zelo veseli, če bi postali predmet uradne oblike bančnega nadzora. Nadzor nad nami se izvaja posredno, izvajajo ga na primer ljudje z izkušnjami pri bančnem nadzoru, ki jih vključimo v naš revizijski odbor. Vendar pa želim še enkrat jasno povedati, da smo v celoti pripravljeni na ustrezen nadzor, ki ga bo izvajal ta nov evropski organ.
Tretja lastnost, ki jo želim še poudariti, je dejstvo, da je Evropska investicijska banka dokaj izjemna zaradi strokovnega znanja in izkušenj, ki jih je razvila. Smo ustanova, v kateri je za nedoločen čas zaposlenih 100 inženirjev in še cela vrsta strokovnih svetovalcev, kar je za banko dokaj redko.
Poleg tega imamo tudi potrjene izkušnje in strokovno znanje na določenih področjih. Prejemamo na primer pozive, da ponudimo strokovne nasvete za projekte, ki jih ne moremo financirati, ker se izvajajo v regiji, za katero nimamo mandata. Zato mislim, da bi bilo škoda, če tega strokovnega znanja ne bi izkoristili. EIB je na nekaterih področjih, kot so mestni prevoz, energetska učinkovitost, vodni cikel in podpora MSP, razvila dokaj izjemno strokovno znanje. Zato želim za konec povedati, da bi bilo škoda, če ne bi v celoti izkoristili teh možnosti v sodelovanju z Evropskim parlamentom, ki je mogoče bolj sistematičen in bolj strukturiran.
Postavljenih je bilo nekaj zelo umestnih vprašanj. V Turčiji financiramo več preprosto zato, ker je to naš mandat, o čemer sta se skupaj odločila Svet in Parlament. Naša naloga je, da financiramo več v državah kandidatkah, kar pomeni, da sorazmerno več sredstev namenjamo Turčiji in Hrvaški kot drugim državam. Tu smo zato, da izvršimo mandate, ki so nam jih podelili evropski organi, predvsem Svet in Parlament. Zato menim, da to verjetno upravičuje sistematično in bolj strukturirano sodelovanje z Evropskim parlamentom.
(Aplavz)
George Sabin Cutaş
Gospod predsednik, na začetku bi se rad zahvalil vsem govornikom v tej konstruktivni razpravi. Moram priznati, gospod Maystadt, da so kljub nekaterim kritičnim pripombam vsi moji kolegi poslanci, ki so govorili, priznali pomembno vlogo, ki jo Evropska investicijska banka lahko igra v času sedanje gospodarske in finančne krize.
Očitno je, da v Evropski uniji potrebujemo naložbe in projekte na področju trajnostnega razvoja. Zato menim, da moramo izpeljati in preučiti velikopotezne zamisli in da nas ne sme biti strah, da bi te zamisli oblikovali in predlagali.
Za zaključek pa želim poudariti še naslednjo točko, ki ni nič manj pomembna: ne pozabite na preglednost in boljšo komunikacijo z vsemi evropskimi institucijami.
Gospod Maystadt, mislim, da lahko v imenu mojih kolegov poslancev rečem, da v prihodnosti lahko računate na podporo Evropskega parlamenta.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo opoldne.
Pisne izjave (člen 149)
Ilda Figueiredo
v pisni obliki. - (PT) Zavedamo se, kako pomembna so posojila Evropske investicijske banke za razvoj in družbeni napredek glede na njene nizke obrestne mere in dolgo odplačilno dobo.
Vendar pa možnosti, ki ji ponuja, niso ne pregledne ne dovolj jasne, prav tako pa ta posojila ne pridejo do držav in regij, ki jih najbolj potrebujejo. To poročilo, ki ga podpiramo, vsebuje torej nekaj kritik, predlogov in priporočil.
Kljub temu se ne strinjamo s preoblikovanjem EIB v orodje za EU, s pomočjo katerega bi lahko izvajala svoje politike, kakor tudi ne z reševanjem problemov socialne in ekonomske kohezije in socialnega razvoja, ki bi jih morali upoštevati v proračunu EU in strukturnih skladih ter Kohezijskem skladu EU. Očitno je, da EIB lahko spremlja in izboljša ta prizadevanja, vendar pa ne more nadomestiti proračunskih politik EU.
Edit Herczog
Najpomembnejše zahteve se nanašajo na to, da morajo biti dejavnosti Evropske investicijske banke še bolj pregledne za Evropski parlament in da je treba finančne instrumente, ki jih izdaja, uporabiti še bolj usmerjeno. V preučitev ponujamo predlog, da se tudi za to ustanovo uvede bonitetni nadzor, kar bi bilo dobro za natančno merjenje kakovosti finančnega položaja EIB in njenih rezultatov ter usklajenosti z učinkovito in uspešno poslovno prakso. Želim poudariti, da tega ne predlagamo zato, ker bi dvomili v pravilnost dejavnosti EIB, temveč zato, ker bi po našem mnenju moralo kot splošno pravilo obveljati to, kar je bilo pred dvema letoma jasno navedeno v londonski deklaraciji skupine G20, in sicer "da je treba za vse sistemsko pomembne finančne ustanove, trge in instrumente določiti ustrezno raven ureditve in nadzora". Naš predlog je, da od Evropske komisije zahtevamo, da Evropskemu parlamentu do 31. novembra 2011 posreduje pravno analizo možnosti za bonitetni nadzor EIB, saj na podlagi veljavne zakonodaje nobena evropska institucija nima pravice, da bi nadzorovala EIB. Vendar pa je zaradi povečane vloge EIB in tudi zaradi razširitve jamstev EU za EIB, nujna sprememba tega stanja upravičena. Upravičeno bi bilo vzpostaviti večji strokovni in družbeni nadzor, podoben praksi, ki so jo nedavno začele izvajati druge nebančne finančne ustanove. Posojilna dejavnost EIB mora v prihodnosti postati selektivnejša, učinkovitejša in bolj usmerjena k rezultatom, zlasti ko gre za financiranje MSP. Zato je treba tudi informacije o odobrenih posojilih zbirati in objavljati bolj sistematično.
