Драматичните последствия от преминаването на урагана "Клаус" в Южна Европа (разискване)
Председател
Следващата точка е изявлението на Комисията за драматичните последствия от преминаването на урагана "Клаус" в Южна Европа.
Androulla Vassiliou
Гн Председател, Европейската комисия иска да изрази скръбта си за жертвите на урагана "Клаус" и да изкаже съболезнованията си на френските, италианските и испанските семейства, които изгубиха свои близки. Това е истинска човешка трагедия, която оказа разрушително въздействие върху живота на хората, техните домове и бизнеса им. Това е и екологична катастрофа.
Макар и да бе изключително силен, ураганът засегна само тясна ивица територия и националните ресурси успяха да се справят със задачата да реагират незабавно на бедствието.
По тази причина не бе задействан Механизмът за гражданска защита на Общността. Въпреки това Центърът за наблюдение и информация на Комисията поддържаше постоянен контакт със засегнатите държави-членки още от момента, в който бе прогнозирано преминаването на урагана.
Другите държави-членки бяха запознати със ситуацията и се подготвиха да окажат помощ на засегнатите региони. Чешката република, например, спонтанно предложи помощта си.
Сега Комисията си сътрудничи с органите на засегнатите държави-членки, за да намери варианти за подкрепа от страна на ЕС. Възможностите могат да включват подпомагане по линия на фонд "Солидарност" на ЕС или препрограмиране на структурните фондове и фондовете за развитие на селските райони.
Ураганът "Клаус" е неприятно припомняне, че природните бедствия са нарастваща заплаха за всички държави-членки на ЕС. Опустошителни наводнения засегнаха Централна Европа през 2000 г. и 2002 г., Обединеното кралство през 2007 г., и Румъния и съседни на ЕС държави миналата година. Големите горещини през 2003 г. отнеха живота на десетки хиляди хора. През 2003 г. и 2007 г. горски пожари опустошиха Португалия и Гърция. Тези събития ни дават представа как изменението на климата вероятно ще се отрази на бъдещето на ЕС, тъй като, предвид факта, че климатът се изменя, можем да очакваме още поекстремни климатични явления.
Държавите-членки и Общността трябва да обединят силите си да предотвратят бедствията, да ограничат тяхното въздействие и да подобрят капацитета на Съюза за реагиране при бедствия.
Комисията в найскоро време ще приеме съобщение относно "подход на Общността към предотвратяването на природни и причинени от човека бедствия". Очакваме да получим от Парламента обратна връзка за идеите, които излагаме.
Комисията иска също да подчертае важността на постигането на напредък по прегледа на регламента за фонд "Солидарност". Предложението способства за побързо реагиране, като позволява авансови плащания, и съдържа попрости критерии за задействане на фонда за пократко време. Въпреки че Парламентът като цяло подкрепи предложението на Комисията, в Съвета не бе постигнат напредък.
Тези инициативи допринасят за формирането на истинска европейска политика за управление на бедствията и Комисията се надява, че Европейският парламент ще продължи да подкрепя нейните усилия да повиши капацитета за справяне с природни и причинени от човека бедствия.
Christine De Veyrac
Гжо Председател, говоря и от името на моя колега Alain Lamassoure. През ноември 1999 г. взех думата в същата тази зала след урагана, който връхлетя Югозападна Франция, за да призова към европейска солидарност тогава, когато мащабни природни бедствия опустошават нашите държави. Преди десет години ми казаха, че няма европейски фонд, който да подпомага нашите съграждани в такива моменти на нужда.
От 1999 г. насам, въпреки че за съжаление природните бедствия продължиха да взимат жертви и да нанасят сериозни разрушения в Европа, за щастие действията на ЕС бяха засилени със създаването, през 2002 г., на фонда "Солидарност" на ЕС, който бе инициатива на Комисията и на гн Barnier. Този фонд ни позволява да предприемем бързи и ефективни действия в една гъвкава рамка.
При сегашното положение смятам за необходимо да мобилизираме този фонд за подпомагане на засегнатите райони и от тази гледна точка подкрепям призивите на френското правителство това да стане възможно найбързо. Взех под внимание, гжо Vassiliou, желанието на Комисията да ускори нещата. Наистина са необходими спешни действия по отношение на разрушената инфраструктура.
Такива спешни действия са необходими и по отношение на горите. Искам да акцентирам върху това, тъй като ураганът опустоши между 60 % и 70 % от горите в южните райони на Gironde и Landes, едни от найобширните в Европа, които едва успяха да се възстановят от щетите, нанесени през 1996 г. и 1999 г. Добре знаете, че няма застраховка срещу подобен род щети и сега лесовъдите нямат пари да се справят с това бедствие. Трябва да им засвидетелстваме нашата солидарност и да подпомогнем възстановяването на природното наследство на тези райони.
Преди да приключа, позволете ми да отдам почит на жертвите на урагана "Клаус" във Франция, Испания и Италия, и да изразя подкрепата си за техните семейства.
Kader Arif
Гжо Председател, гжо Vassiliou, госпожи и господа, сцените от преминаването на споменатия преди малко ураган от 1999 г., който връхлетя Югозападна Франция, причинявайки огромни щети, все още са запечатани в колективната ни памет.
Малко е да се каже, че Европа не бе подготвена да понесе отново подобна трагедия, и то толкова скоро. Има хора, които я възприемат като удар на съдбата, но аз лично я смятам за ужасяващ пример за изменението на климата, което споменахте преди малко, гжо Vassiliou, в отговор на което ние предлагаме само недомислени решения, докато всъщност са необходими спешни действия. Това е ситуация, към която трябва да подходим отговорно. За съжаление, трябва да се подготвим за още повече бедствия.
На 24 и 25 януари тази година ураганът "Клаус връхлетя Южна Европа и причини смъртта на 11 души във Франция, 14 в Испания и трима в Италия. Той причини значителни щети, като унищожи училища и много домове, лиши хиляди хора от електричество, отопление, питейна вода и телефонни услуги, и постави някои икономически сектори в критична ситуация, какъвто е случаят с дърводобивната промишленост.
Бих искал да засвидетелствам солидарността си със семействата на жертвите и всички засегнати, и да изразя подкрепата си за местните съветници. В същото време бих искал да се възползвам от този форум, за да отправя призив към Европейската общност, тъй като, трябва ясно да се заяви, подобен род ситуации изискват отговор от страна на Европа, и, на първо място, нейната солидарност.
Разбира се, във Франция бе обявено бедствено положение, което ще улесни оказването на помощ на жертвите на бедствието, но това не намалява необходимостта от предприемане на координирани европейски действия в допълнение към усилията на държавите-членки да защитят хората, околната среда и имуществото в поразените от бедствието градове и райони.
На практика това означава предимно централизиране на информацията на европейско равнище с цел да се направи прецизна оценка на щетите. След това трябва да отпуснем необходимите средства за подпомагане на местните органи, които са изправени пред огромни предизвикателства. В частност трябва да окажем подкрепа на обществените служби, които вършат изключителна работа и от които отчаяно се нуждаем, за да възстановим инфраструктурата и оборудването в енерго и водоснабдяването, канализацията, транспорта и телекомуникациите, здравеопазването и образованието.
Предишните бедствия показаха, че са наложителни действия на европейско равнище и дадоха възможност опазването от природни рискове да бъде включено сред целите на Европейския фонд за развитие на селските райони. Оттук насетне Европа трябва да докаже способността си да реагира и да канализира солидарността си в практически мерки. Затова се надявам, макар и токущо да го потвърдихте, че Комисията ще приеме присърце това послание и ще мобилизира всички необходими средства в отговор на тази извънредна ситуация, в частност чрез фонд "Солидарност" на ЕС и Финансовия инструмент за гражданска защита.
Последно, в заключение искам да ви припомня, че, както при пожарите в Гърция през 2007 г., този силен ураган потвърди необходимостта от създаване на сили за гражданска защита, които да могат да бъдат мобилизирани във всички кризисни райони. Бих искал да чуя мнението ви по този въпрос, гжо Vassiliou, както и вашия отговор на искането на Парламента в неговата резолюция от 27 април 2006 г. за създаване на Европейска обсерватория за природни бедствия, която да осигури поефективен европейски отговор на подобни злощастни събития.
Jean Marie Beaupuy
Гжо Председател, гжо Vassiliou, на 18 ноември миналата година от същата тази трибуна казах следното: "не знаем какво ще е следващото бедствие или от какъв мащаб ще е то, но сме сигурни в едно - че скоро ще има ново бедствие. Когато този момент настъпи, нашите съграждани, които от 50 години насам са свикнали да наблюдават изграждането на една Европа, замислена като обединена, ще се обърнат и ще ни попитат: "а какво направихте вие?". Повтарям, казах това тук, в тази зала, миналия ноември.
В същата тази зала две години порано, през ноември 2006 г., казах горедолу същото: "ако има област, в която всички европейци да очакват от Общността ефективни действия, то това са мащабните природни бедствия".
Казах, че всеки може да се убеди в това в момента, в който възникне бедствие от рода на цунами, и продължих: "ето защо, аз и моята група подкрепяме прилагането на превантивни мерки и създаването на капацитет за бързи действия за посрещане на последствията от трагедиите. Във връзка с това бих искал да ви обърна внимание върху качеството на доклада Barnier, който добре излага проблемите и предлага решения, които са конструктивни не само от гледна точка на ефективността, но и на субсидиарността". Гжо Vassiliou, всички останахме във възторг от този доклад, който съдържа напълно практични и конкретни предложения. Той съдържа дори и бюджетни елементи, и посочва, че 10 % от фонд "Солидарност" могат да осигурят необходимото финансиране. Той разяснява по възможно найпрагматичен начин как да работим със заинтересованите страни във всяка държава.
С дванайсетте предложения, съдържащи се в доклада Barnier, разполагахме с всичко необходимо, за да предприемем действия на европейско равнище, което сега, броени седмици преди изборите през юни, щеше да е поредното доказателство за ползата и ефективността на истинската европейска оперативна солидарност.
Преди малко ни казахте, гжо Vassiliou, че се надявате да получите подкрепата на Парламента. Вие имахте тази подкрепа, и все още я имате. Какво прави Съветът, понеже вие казвате, че проблемът е в Съвета? Съветът не е тук тази вечер. Надяваме се, че след това разискване той ще се вслуша внимателно в нашия призив, който не е зов за помощ, нито пък поредното възклицание на изненада от неотдавнашната трагедия, а призив към него да се вслуша добре във въпроса, който неотдавна зададох: "а какво направихте вие?".
Gérard Onesta
Гжо Председател, гжо Vassiliou, госпожи и господа, нека се замислим за момент за естеството на тазвечерното ни упражнение. Струва ми се, че правим това често, прекалено често. При всяко бедствие ние се срещаме тук, в тази зала, и подемаме хора на оплаквачките; обикновено казваме, че станалото е трагедия, и свеждаме глава в памет на жертвите.
Аз, разбира се, правя това наред с всички останали, но не смятам, че ролята ни свършва дотук. Ролята ни вероятно, както моят колега каза преди малко, е да правим планове за бъдещето, тъй като ще има и други екологични бедствия. Заявихме това отново тази сутрин с гласуването по доклада Florenz. Знаем, че климатът става все понестабилен. Бурите на века вече идват на всеки десет години, а скоро ще идват и всяка година. Ако не е буря, ще е наводнение, а ако не наводнение, ще са опустошителни горски пожари.
Какво прави Европа в отговор на всичко това? Известно ми е, че Съветът не е в състояние да види нищо извън рамките на националното ниво. Съвместителството на 27 такива самосъзерцания не прави голям континентален проект. Понасяме последиците от това при всяка нова трагедия. Казва ни се да "настояваме за солидарност", но с какви средства? Спомням си, че когато обсъждахме именно средствата за климата в Комисията по бюджети, се говореше за няколко десетки милиона евро. Само този ураган ни струва 1,4 милиарда EUR. Колко ще трябва да платим за застраховки, преди да разберем, че защитата на околната среда и климата не е бреме, а инвестиция в бъдещето?
И днес продължаваме да обсъждаме необходимостта от мобилизиране на европейските заинтересовани страни, когато ни сполети трагедия. Но доколкото си спомням, това вече го казахме тук, в тази зала, след експлозията в завода AZF в моя град през 2001 г. Казахме, че е трябва да помислим за създаване на европейски сили за интервенция, за да покажем, че в Европа, в случай на хуманитарна катастрофа, думата "солидарност" не е само изпразнена от съдържание концепция, а че предприемаме реални действия. Какво стана с тези европейски сили за интервенция, толкова години покъсно?
Аз бях у дома си в Тулуза, госпожи и господа, когато връхлетя ураганът. Сега знам какви са последиците от голямо екологично бедствие. Ако е трябвало да разбера какво е, сега го преживях лично с пораженията върху собствения ми дом, съборените керемиди и изкоренените дървета. Затова сега знам какво преживяват тези хора: хора, които само за една нощ виждат напълно разрушено всичко, за което са работили през целия си живот.
Докато ние, тук в Парламента, и вие, гжо Vassiliou, членове на Комисията, както и онези, които днес не са на мястото си в отчайващо празните редици на Съвета, докато не разберем, че трябва да осигурим реални бюджетни ресурси за борба с бедствията, вместо да се задоволяваме с празни думи, докато не приложим на практика европейската солидарност чрез реалното създаване на граждански сили за интервенция, които да реагират бързо на цялата територия на континента, ние тук ще продължаваме просто да леем оплаквания след всяка нова трагедия.
Истинският отговор на урагана "Клаус" може би бе даден тази сутрин при подготовката ни за Копенхаген, и може да бъде даден утре, гжо Vassiliou, ако найнакрая отпуснем средства и създадем тези граждански сили, чиято липса е толкова осезаема на европейско равнище.
Jean-Claude Martinez
(FR) Гжо Председател, гжо Vassiliou, ураганът, наречен "Клаус" на немски, или "Никола" на френски, опустоши осем департамента в моя избирателен район в Югозападна Франция, а именно Landes, където последиците бяха главно за горите. Равностойността на дърводобив за шест години сега лежи на земята, което се равнява на 50 милиона кубични метра повалени дървета или 300 000 хектара ветрозащитна стена от дървета.
Първото нещо, което трябва да се направи, е да се разчисти гората, за да се предотврати изгниването на дърветата. За разчистването на всеки кубичен метър са необходими 510 EUR, което за целия регион възлиза на 500 милиона EUR, какъвто бе размерът на помощта, отпусната по спешност от Франция. След това горите трябва да се засадят отново, което ще доведе до 20годишна пауза в дърводобивната промишленост. Сега тази промишленост обхваща широк кръг от дейности, от дървосекачите и кафенетата, в които отиват да пийнат, до превозвачите, градинарите в разсадници, продавачите и т.н.
Втората засегната промишленост е птицевъдството, овцевъдството и говедовъдството. Рухнаха покриви, изчезнаха животни и бяха унищожени складове за храни. Очевидна е необходимостта от европейски селскостопански застрахователен фонд срещу свързани с климата и здравето рискове. Френското председателство повдигна този въпрос и чешкото председателство трябва да направи същото.
Гласът на третата група жертви остава нечут, тъй като те никога не се споменават: възрастните и изолирани хора в селата, които във Франция все още са без електричество. Трябва да създадем европейска стратегия "Четвърта възраст - климат", подобна на стратегията "Климат - енергетика", която да разгледа въздействието на климата върху милионите хора на възраст над 80 или 85 години. Трябва да създадем модерна икономика на четвъртата възраст, за да излезем от кризата и да избегнем застаряващата европейска Руанда, към която сме се запътили, икономика с модерна строителна промишленост, фармацевтични и медицински изследвания, и нова мрежа, за да нямаме в Европа здравеопазване като това в Габон. Преди всичко, не трябва тези климатични бедствия да ни дават възможност да си играем на Дарвин и на естествен подбор, а трябва да работим за изграждане на Европа на живота.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Гжо Председател, Комисар, госпожи и господа, преди всичко бих искала да благодаря на гжа Vassiliou за изразената от нея солидарност.
Както вече бе казано, на 24 и 25 януари няколко южни държави от Съюза понесоха последиците от мощен ураган с ветрове, достигащи скорост от близо 200 км/ч в много райони на Иберийския полуостров, както и около 30 % от средните годишни валежи, които се изсипаха само за няколко часа.
В резултат на бурята бяха нанесени сериозни щети на имущество, услуги и обществени съоръжения както в селските, така и в градските общини, придружени от мащабни спирания на електрозахранването. Найсериозното последствие обаче бе загубата на 11 човешки живота в Испания в резултат на срутвания и инциденти, причинени от силния вятър.
Едно от найтрагичните събития бе смъртта на четири деца на възраст между девет и 12 години в Sant Boi de Llobregat в Каталуния, където вятърът срути спортна зала, в която те играели бейзбол.
Освен да скърби за загубата на толкова много незаменими човешки животи и да засвидетелства солидарност със скръбта на семействата, Европейският съюз трябва да действа, както го е правил в други случаи, като мобилизира или фонд "Солидарност", или друг, поподходящ фонд, за да възстанови материалните щети от това природно бедствие.
В Каталуния бяха засегнати 20 000 хектара гори, 75 % от които понесоха сериозни или много сериозни щети. Необходими са действия за намаляване на риска от пожари в бъдеще; очевидно тази задача трябва да бъде изпълнена преди лятото.
Освен това всякакъв вид отломки са задръстили реки, потоци и други водни басейни. Това може да блокира водния поток, което носи риск от наводнения в тези райони.
С оглед на тези и много други последици, и предвид факта, че все още не разполагаме с окончателни данни за нанесените материални щети, каквито Испания, разбира се, ще предостави в искането си за помощ по линия на фонда, смятаме, че Европейската комисия трябва да помогне на тези региони да се възстановят. Това ще допълни огромните обществени усилия в засегнатите държави-членки и ще даде приоритет на отстраняването на сериозните щети с цел възможно найбързо да се възстановят условията на живот и икономическата стабилност на тези райони. Засегнатите региони са изправени пред спад на икономическата дейност, влошаване на околната среда, загуба на селскостопанска продукция, прекратяване на дейността на много дружества, мащабна загуба на дървета и т.н.
Предвид характеристиките и последиците от урагана, настоявам Комисията да отпусне тези средства във възможно найкратък срок. Те са предназначени главно за природни бедствия със сериозни отражения върху живота, околната среда икономиката на дадена държава-членка или регион на Съюза. Дейностите, които ще бъдат субсидирани, имат за цел да върнат инфраструктурата в изправност, да възстановят оборудването за електро и водоснабдяване и да разчистят засегнатите райони.
Гжо Vassiliou, поради тези причини ви моля да мобилизирате тези средства възможно найскоро след получаване на цялата необходима информация.
Anne Laperrouze
(FR) Гжо Председател, както ни припомниха моите колеги, този ураган взе висока цена. Във Франция и Испания имаше жертви, и тази вечер ние мислим за тях и за техните семейства. В Югозападна Франция бяха унищожени 200 000 хектара гори.
На практика този ураган опустоши 60 % от горите в Landes. В разгара на бурята 1,7 милиона домове останаха без електричество, от които 3 200 в Landes все още са без електричество. Прекъснати бяха телефонните линии и бе нарушено водоснабяването на хиляди домакинства. Много пътища все още са непроходими заради препятствия като паднали дървета, електрически стълбове, наводнения или свлачища. Службите полагат усилия да възстановят всичко във възможно найкратък срок.
Макар и да съм доволна, че френското правителство официално пое ангажимента да подаде заявление, за да могат засегнатите райони на Франция да се възползват от този фонд, не одобрявам факта, че френското председателство не счете за необходимо да настоява за преразглеждане на този фонд.
Този фонд, както вие, гжо Vassiliou, и моите колеги казахте, все още е блокиран от Съвета на министрите. От гледна точка на Парламента фондът трябва да обхване всяко голямо природно бедствие, което причинява сериозни щети на населението и околната среда, като например наводнения, пожари и суши. Ние обаче отиваме подалеч, като включваме и причинени от човека явления, като например катастрофи, предизвикани от терористични нападения.
Нашият Парламент също така се обяви в подкрепа на намаляване на прага за оказване на помощ. В този случай, ако се запитаме дали фонд "Солидарност" функционира за засегнатите региони, ще видим, че рискуваме да се окажем под прага на щетите. В сегашната ситуация в крайна сметка са засегнати няколко държави. Затова смятам, че този праг също трябва да бъде преразгледан, за да покажем, че европейската солидарност наистина съществува.
Както казахте, гжо Vassiliou, и както подчертаха моите колеги, такъв род събития ще се случват отново в резултат на изменението на климата. Комисията вече обяви Съобщение относно приспособяване към изменението на климата.
Важно е от сега нататък фонд "Солидарност" да бъде истински европейски инструмент за защита на гражданите. Време е Европа да покаже, че е готова да защити гражданите си в трагични ситуации.
Gilles Savary
(FR) Гжо Председател, преди всичко бих искал да изкажа съболезнованията си и да изразя съчувствието си найнапред на скърбящите семейства, както и на всички пострадали, в частност на множеството изолирани от света хора, които днес все още са без електричество, вода или обществени услуги.
Гжо Vassiliou, чух ви да обещавате - и мисля, че имахте право - че мерките за предотвратяване на кризи ще бъдат консолидирани, но това, което обсъждаме тази вечер, са компенсациите за последната криза.
Това е третият катастрофален ураган за последните 20 години. Първият, както си спомняте, бе през юли 1988 г. в Бретан. Той все още държи рекорда за скорост на вятъра: над 250 км/ч. Вторият, който бе от безпрецедентен мащаб, бе ураганът от 27 декември 1999 г. Той за първи път сравни със земята поголямата част от горите ни. Третият ураган бе на 24 януари 2009 г. Спомням си го, тъй като живея в Gironde, много близо до горите на Gironde.
Първото, което трябва да направим, е да се запитаме каква може да бъде добавената стойност на Европейския съюз. В лесовъдството положението е катастрофално и заплахата за нас се крие във факта, че лесовъдите спряха да се грижат за горите, тъй като много от тях смятат, че вече не могат да се задържат на тази професия.
Затова трябва да съставим план, и аз съм сред онези, които още преди 10 години бяха готови да обсъдят създаването на обща кризисна организация, за да можем да продадем всичкия дървен материал, който сега се пуска на пазара поскоро механично, без това да се отрази на цените: можем да постигнем това, като блокираме доставките от други европейски региони, финансираме превоза и гарантираме бързо презасаждане на тези земи; в противен случай те могат да станат обект на спекулации или дори да бъдат изоставени. Тук става въпрос за проблем, който е от пряк интерес за Европейския съюз.
Второ, искам да повдигна и въпроса за производителите на стриди. Днес тази професия е в бедствено положение. Тя изпитва затруднения още от 2002 г., вследствие на друго бедствие, което не бе природно, а именно потъването на танкера "Prestige". В момента производителите на стриди от басейна Arcachon губят всяка надежда, че ще могат отново да стъпят на краката си.
И накрая, бих искал да се мобилизира фонд "Солидарност" на Европейския съюз. Както е видно, се присъединявам към казаното от гжа Laperrouze. Днес Съветът не е тук. Не би му навредило, и съм крайно разочарован от факта, че той отказа да промени правилата и че днес е толкова трудно да се мобилизира този фонд.
Искам освен това да ви попитам дали самото френско правителство го е мобилизирало. Аз съм сред тези, които ще работят за неговото мобилизиране, тъй като смятам за изключително важно гражданите ни да разберат, няколко месеца преди изборите, че наистина има европейска солидарност, и че Европа не се ръководи само от пазара.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Гжо Председател, Комисар, на 23 януари бях в Галисия, където ветрове със скорост от почти 200 км/ч връхлетяха моя регион: над 40 000 хектара гори бяха опустошени, гжо Vassiliou.
Галисия е регионът с найгъсто залесена площ в Европейския съюз. Преминаването на урагана повали стотици хиляди дървета, блокира пътища и събори над 500 км кабели с високо и ниско напрежение, които все още не са възстановени напълно.
Без електрозахранване и без телефонни услуги останаха над 300 000 абоната, включително и аз, в някои случаи в продължение на няколко дни.
Ураганът рани хора и нанесе щети на къщи, инфраструктура, земеделски стопанства, предприятия, промишлени заводи, спортни съоръжения, обществени и общински сгради.
В отговор на урагана, който бе найопустошителният в историята, Регионалното правителство на Галисия спешно одобри помощ в размер от 17 милиона EUR за изплащане на начални обезщетения на засегнатите и за финансиране на възстановителните работи.
Както знаем и както вече бе споменато, на 26 януари найтежко засегнатите държави-членки, Франция и Испания, поискаха помощта на Европа за нанесените от урагана щети. Тъй като щетите, които понесохме, могат да бъдат определени като изключително бедствие по смисъла на действащия регламент за фонд "Солидарност", правителствата на двете държави-членки обявиха, че са задействали процедура за кандидатстване за помощ по линия на фонда.
За пореден път обаче, както и при неотдавнашните наводнения в Румъния, откриваме, че изискванията на регламента са толкова ограничителни, че на практика не позволяват това бедствие да се определи като сериозно, гжо Vassiliou.
Бих искала да припомня, както вие и другите членове вече направихте, че Комисията представи предложението си през 2005 г., и че Парламентът издаде становище в подкрепа на преразглеждането на регламента за фонда през 2006 г. Оттогава въпросът остава блокиран в Съвета, който разглежда предложената реформа вече над две години.
По всички тези причини, гжо Vassiliou, и предвид извънредните обстоятелства и факта, че бедствието имаше сериозни отражения върху условията на живот и икономическата стабилност на засегнатите региони, искам от вас да задействате фонда като доказателство за солидарност със съответните държави-членки, и преди всичко със засегнатите граждани. Те трябва да получат финансова помощ и смятам, че дори и въпросната сума да не е толкова голяма, това би бил пряк и крайно необходим израз на европейска солидарност.
Flaviu Călin Rus
(RO) Преди всичко бих искал да засвидетелствам подкрепата си за семействата, които пострадаха в това бедствие. Наред с всички останали наблюдавах драматичните последици след преминаването на урагана "Клаус". Гледах и първите усилия за намеса в пострадалите райони, предприети от засегнатите страни, както и от други европейски държави.
Тъй като досега говорихме предимно за последиците и спомагателните фондове, бих искал да попитам Комисията за конкретните проекти, които в момента са в състояние да приложат механизми за предотвратяване на подобни инциденти, така че поне в бъдеще да се избегне загубата на човешки живот.
Mairead McGuinness
(EN) Гжо Председател, бих искала да изразя съчувствието си, както направиха останалите тази вечер, към семействата, които бяха дълбоко и трагично засегнати от урагана, и да подкрепя призивите за поголяма гъвкавост на фонд "Солидарност".
Има обаче един пообширен въпрос, на който бих искала да обърна внимание. Той не е с толкова тежки последици като обсъждания в момента, но във всички държави-членки от време на време се случват природни бедствия, имам предвид графствата, които аз представлявам - Offaly, http://en.wikipedia.org/wiki/County_Laois" \o "County Laois" и Louth - където имаше много необичайно за сезона наводнение. То сериозно засегна малък брой семейства, недостатъчно, за да бъдат забелязани, но за тях това носи сериозни последици. Може би трябва да помислим за финансиране в рамките на политиката за развитие на селските райони или общата селскостопанска политика и да създадем фонд за нуждаещи за справяне със случаи като този, каквито има, и които се нуждаят от помощ.
Kathy Sinnott
(EN) Гжо Председател, във встъпителната си реч Комисарят спомена няколко бедствия, сред които горещините във Франция преди няколко години, които отнеха живота на между 12 000 и 14 000 души. Само за да внесем яснота по този въпрос, това не беше ураган или внезапно наводнение, или нещо наподобяващо останалите природни бедствия. Тези горещини продължиха между пет и шест седмици, и през целия този период имаше смъртни случаи. Почти всички починали бяха или хора с увреждания, или възрастни хора, настанени в специализирани домове, или в домове за временно настаняване докато семействата им са на почивка. В нито един момент френското правителство не повика семействата или персонала да се върнат от отпуска, нито пък мобилизира армията или други спасителни служби. Те просто оставиха хората да умират, седмица след седмица.
Говорих с много хора във Франция за този инцидент, тъй като участвам във финансиран от Комисията проект за спасяване на хора с увреждания по време на бедствия. Това бе скандален случай, за който никой не сигнализира и който никой не установи. Бих искала Комисията да разследва случая, да разследва мащаба на смъртните случаи и да осъзнае, че Франция не направи нищо по този въпрос. А с настъпването на есента, когато всички тези хора бяха погребани, в регистрите на социалните служби имаше 14 000 души помалко.
Androulla Vassiliou
Гжо Председател, всички ние в някакъв момент сме се сблъсквали с екологични, природни или причинени от човека бедствия в страните си. Ето защо напълно споделям чувствата и опасенията ви.
Фонд "Солидарност" до момента е оказал помощ на 20 държави-членки, включително четири пъти на Франция, на Германия, Гърция, Кипър, Португалия и много други - общо 20 - но осъзнавам и споделям мнението ви, че трябва да внесем подобрения. Трябва да направим фонда още попрактичен и да предоставим поголяма помощ на държавите-членки. Ние ще продължим усилията си да издействаме одобрението на Съвета за тези подобрения. Радвам се, че имаме одобрението на Парламента по този въпрос; вашата подкрепа ще е от голяма полза за нашите усилия.
Както казах във встъпителното си слово, Комисията пое твърдия ангажимент да помогне на Франция и Испания, които бяха поразени от зимния ураган "Клаус", и ще мобилизира всички съответни европейски инструменти, за да засвидетелства солидарността на Европа към тях. Комисията е готова да проучи възможностите за мобилизиране на фонд "Солидарност", но на първо време Франция и Испания трябва да кандидатстват за тази помощ, за което разполагат със срок от 10 седмици.
Към мен бе отправен въпрос дали разполагаме с други мерки за подобряване на системата на солидарност към държавите-членки в случай на природни бедствия. Бих искала също да отбележа, че освен прегледа на фонд "Солидарност", предстои и издаването на съобщение, чиято цел е да идентифицира мерки, които да бъдат включени в стратегия на Общността за предотвратяване на природни и причинени от човека бедствия.
За да обобщя, Комисията счита, че фонд "Солидарност" е достатъчно полезен инструмент; разбира се, има място за подобрения, и ние ще продължим усилията си в тази насока.
Председател
Разискването приключи.
Писмени декларации (член 142)
Zita Pleštinská  
Ураганът "Клаус" връхлетя Югозападна Европа на 24 - 25 януари и нанесе значителни щети. По време на преминаването му вятърът достигна скорост до 194 км/ч. Ураганът отне живота на 18 души в Испания, Франция и Германия, като броят на жертвите щеше да е още поголям, ако нямаше система за ранно предупреждение.
В Словакия с дълбоко съчувствие следяхме от телевизионните екрани ужасната трагедия в село Sant Boi de Llobregat, където загинаха четири деца при срутване на покрива на спортна зала. Бих искала да изкажа искрените си съболезнования на всички семейства, които изгубиха свои близки.
Фонд "Солидарност" е полезен инструмент. Той бе създаден в ЕС след наводненията през август 2002 г. Помощта от фонда е предназначена за държави-членки и присъединяващи се държави, претърпели големи природни бедствия. Това се отнася за бедствия, причинили щети на стойност над 0,6 % от БВП на засегнатата държава. След урагана от ноември 2004 г., който унищожи 2,5 милиона кубични метра дървен материал, Словакия получи 5 667 578 EUR от този фонд.
Броят на бедствията нараства прогресивно в резултат на изменението на климата в Европа, което ни принуждава да приемем правила, които да гарантират не само бързото и гъвкаво отпускане на финансова помощ веднага след бедствието, но и прилагането на превантивни мерки срещу различни природни бедствия.
