- Gozdni požari v poletju 2009 (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka Komisije so gozdni požari v poletju 2009.
Stavros Dimas
Gospa predsednica, najprej bi rad izrazil svojo podporo tistim, ki so jih prizadeli nedavni gozdni požari.
To poletje je Komisija pomembno prispevala h gašenju mnogih težkih gozdnih požarov, ki so izbruhnili v različnih državah članicah. Pilotni program taktične rezerve EU za gozdne požare je igral pomembno vlogo in zagotovil pomoč državam članicam, ki so jih prizadeli gozdni požari.
Rad bi se zahvalil Evropskemu parlamentu, ker je odobril financiranje tega pilotnega programa. Prav tako moram povedati, da je ta pilotni program majhen del, delno izvajanje predlogov in zamisli iz poročila gospoda Michela Barnierja, ki mu prav tako izražam svojo zahvalo.
Ta pilotni program je znatno okrepil Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite in z dodatkom tudi sposobnost pomagati državam, ki jih prizadenejo naravne katastrofe.
Mehanizem Evropske skupnosti na področju civilne zaščite so uporabile Francija, Italija, Španija in druge države članice Evropske unije, da bi zagotovile sredstva za boj proti požarom z letali v Grčiji, Italiji, na Portugalskem in v drugih državah. Dejansko sta bili pod pilotnim programom za ustvarjanje neodvisne gasilske brigade Skupnost prvič pri prizadevanjih gašenja udeleženi dve letali Skupnosti za gašenje požarov skupaj z grškimi, portugalskimi in francoskimi letalskimi viri.
Ob teh nedavnih požarih so politiki, znanstveniki, novinarji in običajni državljani ponovno povzdignili svoje glasove, pri čemer so pozivali k ustvarjanju posebne gasilske enote na evropski ravni, ki bo lahko neposredno in učinkovito posredovala, ko ne bodo zadostovala nacionalna gasilska sredstva.
V tej smeri so bili za ustvarjanje neodvisne enote za posredovanje za boj proti gozdnim požarom izvedeni veliki napori in pri tem je bila, kot sem povedal, odločilni dejavnik podpora Evropskega parlamenta. Omogočila nam je, da smo zagotovili sredstva za naročilo letala za gašenje požarov in to poletje smo prvič v obdobju od 1. junija do 30. septembra ustanovili in imenovali letečo gasilsko enoto pod nadzorstvom Evropske komisije, taktično rezervo EU za gozdne požare, katere letala so bila udeležena pri gasilskih operacijah v različnih državah. Da smo natančni, mobilizirana je bila v šestih od devetih primerov, ko je bil na pomoč pozvan Mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite.
Dejansko so se nacionalnim letalskim sredstvom, ki jih imajo Grki, Portugalci ali Italijani, in tistim, ki prihajajo iz drugih držav, pridružila letala za gašenje požarov, ki so popolnoma v lasti Skupnosti in letijo pod zastavo Evropske unije, ne pod zastavo države članice.
Cilj tega pilotnega programa je bil zapolniti vrzeli med letalsko zmogljivostjo držav članic in ne nadomestiti razpoložljiva nacionalna sredstva. Rezervna letala, ki so bila naročena, so bila letos, kakor sem dejal, uporabljena na Portugalskem, na jugu Francije in na Korziki, v Italiji in v Grčiji na območju Atike, kjer smo imeli velike požare. Njihova baza je na otoku Korzika, ki je za namene intervencije enako oddaljen od vsake strani Sredozemlja.
Smatram, da je sedaj nujno potrebno ustvariti neodvisne zmogljivosti za reševanje naravnih nesreč na ravni Skupnosti. Upamo, da bo pilotno program predstavljal jedro prihodnje evropske enote za hiter odziv v boju proti gozdnim požarom in drugim naravnim nesrečam ali nesrečam, ki jih povzroči človek.
Seveda obstajajo tu nekatera stališča, ki se v zvezi z vprašanjem gozdnih požarov razlikujejo, nekateri ljudje pa pri upravljanju gozdnih virov in v sektorju zaščite citirajo načelo subsidiarnosti. Vendar pa obstajajo v sektorju civilne zaščite tudi pridržki glede predaje večje moči Komisiji. Prav tako obstajajo argumenti, da bi dal obstoj evropske gasilske enote lažen občutek varnosti mnogim nacionalnim oblastem, ki pa bi lahko zanemarile nujne investicije, potrebne pri človeških virih, pri gasilskih virih in še pomembneje pri preprečevanju požarov in drugih naravnih nesreč.
Poleg teh reakcij obstajajo tudi številni praktični problemi, problemi koordinacije, zlasti glede vprašanja gozdnih požarov. Na primer, kakšna merila in kakšne prednostne naloge bodo uporabljeni za določanje, kako je potrebno uporabljati evropske gasilske enote, kjer požari hkrati izbruhnejo v več državah, na primer hkrati na Portugalskem in v Grčiji.
V vsakem primeru bodo vsa ta vprašanja analizirana v poročilu, ki ga bo Evropska komisija predložila v razpravo Svetu ministrov in Evropskemu parlamentu glede dejavnosti pilotnega programa to poletje.
Prepričati bo treba tako Svet, Evropski parlament kot tudi Komisijo in vsi bodo morali sodelovati pri oblikovanju tega mehanizma. Medtem pa države članice seveda ne smejo nikakor zanemarjati svojih obveznosti na področjih informiranja, izobraževanja in preprečevanja.
Še nekaj besed bom povedal o Mehanizmu Evropske skupnosti na področju civilne zaščite, ki je bil ustanovljen leta 2001 in je v začetnih letih izvedel le nekaj intervencij. Od leta 2005 se je število intervencij znotraj in izven Evropske unije, s približno 50 % znotraj Evropske unije in 50 % zunaj nje, povečalo za petkrat in resno smo izboljšali koordinacijo in pomoč, ki jo zagotavljamo preko Mehanizma Evropske skupnosti na področju civilne zaščite.
Vsakdo ve, kako pomembna je bila intervencija tako pri cunamiju kot tudi med orkanom Katrina. Dejansko smo bili prvi, ki smo v obeh primerih na območje nesreče poslali strokovnjake. Vendar pa moramo, kakor sem povedal prej, storiti ogromno in vsakdo, ki bere poročilo gospoda Barnierja, bo videl kako lahko napredujemo na področju civilne zaščite v korist evropskih državljanov in seveda za zaščito okolja.
Theodoros Skylakakis
v imenu skupine PPE. - (EL) Gospa predsednica, v južni Evropi je vsako leto uničenih 400 000 hektarov gozdov. To je sistemska katastrofa ogromnih razsežnosti in se bo v naslednjih nekaj desetletjih še poslabšala. Vsaj 30 ali 40 let bomo, ne glede na to kaj storimo z vidika zmanjšanja toplogrednih plinov, živeli z vse slabšim podnebjem, kar bo predvsem v južni Evropi, kjer so gozdovi ranljivi, negativno doživetje. V prihodnosti se bomo morali soočati z večjimi požari in resnejšimi nevarnostmi.
V običajnih okoliščinah je gašenje odgovornost in obveznost držav članic in države članice v južni Evropi se uspešno spopadajo z več deset tisoč požari na leto. Vendar pa vsako leto v izrednih okoliščinah pride do izredno uničujočih požarov, za katere sta potrebna zunanja pomoč in solidarnost.
Odločitev, ki jo je predlagala Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) temelji na teh ugotovitvah in med drugim kaže na nujno potrebo po učinkoviti evropski enoti za hiter odziv, kakor je omenil komisar Dimas in je predlagano v poročilu gospoda Barnierja.
Kaže na potrebo po prožni in takojšnji mobilizaciji sredstev Evropskega solidarnostnega sklada, potrebo po prednostni obravnavi požarov v južni Evropi po akcijskem načrtu EU, ki se trenutno obdeluje za prilagajanje na podnebne spremembe, in potrebo, da se čim prej predloži predlog Komisije o evropski politiki za reševanje naravnih nesreč.
Za mnojo državo in predvsem za prizadete državljane je pomembno, da to odločitev odobri Evropski parlament. Pomembno je, da ta Parlament pokaže, da se zaveda tega vprašanja, ki je ključno za južno Evropo.
Anni Podimata
Gospa predsednica, komisar, letos se je spet ponovila zgodovina gozdnih požarov, ki so bili še hujši, in vsako jesen se po počitnicah vračamo k razpravam o obnavljanju prizadetih območij in o pomoči za žrtve.
Letos v Grčiji ponovno tožimo zaradi več sto tisoč pogorelih hektarjev in zaradi neizračunljive ekološke in gospodarske katastrofe, medtem ko so v Španiji, na Portugalskem, v Italiji in Franciji utrpeli podobne katastrofe.
Komisar, nekaj je jasno in to ste namignili: kaže,da se nismo sposobni učiti iz napak nedavne preteklosti. Vsaj šest let govorimo o skupni evropski enoti civilne zaščite. To je neprestana zahteva Evropskega parlamenta, vendar pa so njeno pomembnost razvrednotile napake določenih nacionalnih vlad. Napake v oblikovanju in uporabi prednostnih mehanizmov in preprečevalnih ukrepov, nesposobnost ali nepripravljenost uveljavljanja stroge zakonodaje, s katero bi postalo pogozdovanje uničenih področij obvezno, in neuspeh pri uporabi vseh razpoložljivih sredstev Skupnosti, da bi nadomestili škodo žrtvam.
Na ravni skupnosti, predvsem so to enota civilne zaščite, neposredna aktivacija sredstev Solidarnostnega sklada in še pomembneje to, da postanejo prosti birokratskih mehanizmov, morajo biti osnovne prednostne naloge Komisije.
Nazadnje, komisar, pa veste bolje kot vsi mi, da se soočamo z novo generacijo požarov, to so tako imenovani visoko intenzivni požari, ki so neposredno povezani s podnebnimi spremembami in prizadevajo predvsem gozdove v Sredozemlju in južni Evropi. Zato je potrebno, da se zaščita gozda na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti takoj preoblikuje s prilagoditvijo preprečevanja požarov in gašenja novim okoliščinam in s povezovanjem teh politik v okvir ukrepov, ki jih je treba spraviti v tek, da bodo države članice lahko kos izzivu podnebnih sprememb.
Izaskun Bilbao Barandica
Gospa predsednica, komisar, hvala za vaša pojasnila.
Seveda mislim, da je potrebna politika Skupnosti, najprej za preprečevanje požarov, ki se pojavljajo, in videli smo, da se je to dogajalo skozi celo poletje.
Prav tako bi rad povedal, da sem želel svoj govor začeti s spominom na štiri gasilce, ki so junija umrli v Horti de San Joan, v Tarragoni, in z izražanjem sočutja njihovim družinam in kolegom.
Potrebujemo politiko preprečevanja pa tudi politiko usklajevanja. Ne smemo pozabiti, da obstajajo sumi, da so mnogi požari nastali kot posledica špekulativne politike in razvojnih namenov. Zato mislim, da moramo tudi v Evropi delati na spodbujanju varnosti s preiskovanjem in standardizacijo kazni za okoljske zločine. Prav tako bi morali upoštevati možnost njihovega doseganja z uporabo evropskega naloga za prijetje.
Strokovni delavci morajo dobiti potrebna sredstva, da bodo lahko razvili inovativne mehanizme za izmero vremena, vetrov in temperature, da bodo lahko delali pod nujnimi pogoji, saj navsezadnje ščitijo vse nas.
Michail Tremopoulos
v imenu skupine Verts/ALE. - (EL) Gospa predsednica, kako zanimivo je, da o tem izredno pomembnem vprašanju, ki zadeva celotno južno Evropo, govorijo v glavnem le Grki, glede na to, da veliki gozdni požari redno uničujejo velike površine in vplivajo na kakovost življenja, biološko raznolikost, regionalni razvoj in prihodnost državljanov.
Gozdni požari, kakor je bilo nedavno v Grčiji, so pogosto posledica slabo oblikovanih in nasprotujočih si gozdarskih in stanovanjskih politik, ki spodbujajo požige in nezakonite ukrepe za pridobivanje gozdnih tal. Žal sta obe glavni stranki poskušali ublažiti in zmanjšati ustavno zaščito gozdov.
Neprestani pritiski glede uporabe zemlje, širjenje bivalnih območij in seveda nenadzorovana smetišča, ki se kurijo ali pa se spontano vnamejo, skupaj s podnebnimi spremembami, in ki so za nekatere ljudi preprosti alibiji, sedaj povečujejo možnosti za še večje število naravnih nesreč.
Zato je pomembno, da se bolj osredotočimo na preprečevanje, zaščito in hitro upravljanje s tveganji na evropski ravni in z usklajenim sodelovanjem. V tem okviru moramo zavarovati uporabo trajnostne skupne evropske gozdarske politike in zagotoviti, da bodo sredstva iz Kohezijskega sklada, Sklada za regionalni razvoj in Solidarnostnega sklada, ki so dodeljena za preprečevanje in upravljanje tveganj in za pogozdovanje prizadetih območij, dejansko uporabljena na razumen in trajnosten način.
Sredstva, potrošena za obnovo prizadetih področij je potrebno uporabljati na podlagi razumnih ukrepov za pogozdovanje in znanstvenih študij, poudarili pa bi tudi, da jih morajo ponovno financirati države članice, kjer je potrjeno, da so bile prizadete gozdne površine ponovno razporejene za stanovanjski ali turistični razvoj.
V preteklosti, celo pred dvemi leti, je Parlament sprejel resolucije, ki so vsebovale priporočilo za preprečevanje in hitro ukrepanje v primeru naravnih tveganj, ki pa žal niso bile učinkovito izvajane. Verjamemo, da je dolgoročna zaščita gozdov in biološke raznolikosti mogoča le, če se na nacionalni, regionalni in lokalni ravni uporabljajo uspešne politike za preprečevanje in upravljanje tveganj, in sicer z aktivnim vključevanjem lokalnih skupnosti, z zadrževanjem ljudi na podeželju, z ustvarjanjem novih "zelenih" strokovno usposobljenih ljudi, a z vseživljenjskim učenjem in usposabljanjem, in s krepitvijo gozdarskih storitev s poudarkom na prostovoljnih gasilskih brigadah za gašenje gozdnih požarov.
Nazadnje pa moramo pospešiti prizadevanja za razvoj učinkovitejših mehanizmov za hitr odziv na naravne nesreče tako, da okrepimo stalno enoto civilne zaščite, ki jo je omenil gospod Dimas, in z večjo uporabo sklepov v poročilu Barnier. V tem okviru smo danes pred Evropskim parlamentom predložili resolucijo v upanju, da bomo napredovali v smislu skupnih ukrepov in sodelovanja s strani držav članic, proti resničnemu preprečevanju in upravljanju naravnih nesreč in učinkovitejši rabi sredstev Evropske unije za ta namen. To dolgujemo našim otrokom.
Nikolaos Chountis
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospa predsednica, moja država, Grčija, je že tretje leto zaporedoma doživela uničenje ogromnih površin zaradi požara. Požari v letu 2007, ki so bili ena najhujših tovrstnih tragedij, in letošnji požari v severovzhodni Atiki kažejo, kako pomanjkljiva sta požarna varnost in sistem okoljske zaščite.
Parlament bi spomnil, da so Atene evropska prestolnica z najmanjšim deležem zelenih površin na prebivalca in z največjo onesnaženostjo ozračja in da so požari v letih 2007 in 2009 ta okoljski problem še poslabšali.
Podnebne spremembe je do določene mere mogoče uporabiti za pojasnjevanje nesreč, ki so se zgodile v južni Evropi. Vendar pa so v nacionalnih politikah in v politiki Evropske unije tudi pomanjkljivosti, ker podnebne spremembe niso bile ustrezno vključene v okoljsko strategijo.
Grška vlada dopušča razvoj pogorelih območij in lastninjenje nacionalnega zemljišča, skladi EU pa so neprožni. Komisar, glede na to, da je tako, bi vas rad vprašal, če namerava Evropska komisija prispevati k institucionalni zaščiti gozdov v državi s takojšnjo mobilizacijo postopka za oblikovanje in ratifikacijo gozdnih zemljevidov, ki bi morda, če bi obstajali, to požiganje preprečili?
Ali namerava neposredno sofinancirati protipoplavna in protierozijska dela v izogib novim nesrečam na prizadetih območjih? Ali namerava financirati ustrezno pogozdovanje, ker je sedaj premalo pogozdovanja, s katerim bi se nadomestila škoda? Nazadnje, ali Evropska komisija namerava razpravljati z novo vlado, ki bo prišla po naslednjih volitvah v Grčiji, o ustvarjanju mestnega parka na starem letališču Hellenikon, ki bi Atiki prinesel nekaj svežega zraka?
Najlepša hvala in kakor pravimo v Grčiji, mnogo uspešnih vrnitev komisarju.
Niki Tzavela
Gospa predsednica, komisar, zelo sem vesela, da vas vidim in slišim tu. Mislim, da to, kar ste povedali, pomeni tudi odgovor na vprašanje, ki smo vam ga poslali drugi dan po začetku požarov in v katerem smo podali predlog za skupne ukrepe v južni Evropi za preprečevanje in gašenje požarov skupaj z določenimi drugimi podrobnimi predlogi.
Prav tako bi rada dodala, da sem vesela, da so se vsi poslanci EP iz grških strank in španske stranke odzvali na naš poziv za skupno prisotnost v Evropskem parlamentu in za skupna prizadevanja za načrtovanje evropske strategije za spopadanje z naravnimi nesrečami.
Komisar, kaže, da so posledice podnebnih sprememb požari in poplave in to je sedaj velik strukturni pojav, saj so požari in poplave, ki smo jim priča, strukturni pojav.
Ne smemo razmišljati srednjeročno in kratkoročno. Položiti moramo temelje dolgoročne strategije. Zato bi se morale vlade sredozemskih držav združiti v prizadevanjih, da bi prepričale naše severne partnerice glede potrebe po mehanizmu, ki ste ga omenili, tako v okviru subsidiarnosti kot tudi v okviru solidarnosti.
Komisar, razumem, da imate iz severne Evrope težave glede subsidiarnosti. Upam, da bo ta pojav naravnih nesreč prizadel le južno Evropo, a močno se bojim, da podnebne spremembe napredujejo s takšno hitrostjo, da bomo morda imeli naravne nesreče - drugačne - v severni Evropi. Zato ste precej upravičeno predlagali načrtovanje te strategije za preprečevanje in spopadanje z naravnimi nesrečami.
Za sedaj imamo na Korziki to majhno enoto. To poletje je dobro delovala. Komisar za okolje morav svojem priporočilu o tej zadevi nujno razviti in podpreti to enoto, tako Komisiji kot tudi Svetu. Poslance EP iz južnih držav bi pozval, naj sodelujejo s svojimi vladami in podprejo priporočila gospoda Dimasa tako Komisiji kot tudi Svetu, saj je to v korist vsem državam na jugu.
Videla sem predlog za resolucijo, ki ga je pripravila Evropska ljudska stranka (Krščanski demokrati), in se strinjam z njim. Vesela sem, da so predložili to resolucijo. Temu predlogu za resolucijo s strani PPE bi dodala še nekaj. S podnebnimi spremembami kot začetkom in požari ter poplavami kot posledico bi morala Komisija na konferenci v Köbenhavnu polagati poseben poudarek na pripravo strategije za preprečevanje naravnih nesreč in spopadanje z njimi, na določitev proračuna, potrebnega za kritje preprečevanja in izogibanja naravnih nesreč in zato za okrepitev te vzorčne enote taktičnih rezerv EU za boj proti gozdnim požarom.
Pričakujemo evropsko strategijo za preprečevanje naravnih nesreč in spopadanje z njimi, ki bo glavna prednostana naloga, visoko na agendi konference v Köbenhavnu.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ne smemo dovoliti, da se še kdaj zgodi, kar se je to poletje zgodilo v Grčiji. Skupaj je samo po Grčiji pustošilo 75 požarov, šest jih je bilo popolnoma nenadozorovanih, najhujši, kakor smo danes slišali, so bili severno od Aten, blizu prestolnice. Le zahvaljujoč pogumnim in nesebičnim prizadevanjem predvsem prostovoljnih gasilskih brigad in drugih prostovoljnih organizacij požari v mnogih regijah niso mogli izbruhniti na nekontroliran način, človeške tragedije pa so bile minimalne.
Zato zelo spoštujem svoje tovariše, prostovoljne gasilske brigade, katerih oprema, kakor smo slišali, - milo rečeno - pogosto ni bila ravno najsodobnejša. Kadar uporabljam besedi "kolegi" ali "tovariši", to počnem zato, ker sem že več desetletij član prostovoljne gasilske organizacije v Avstriji in tako seveda s temi prizadevanji sočustvujem in jih doživljam
Naj nadaljujem z opažanji Komisije. Mislim, da je zelo pomembno, da evropske akcijske enote pomagajo, kjer lokalni gasilci ne zmorejo sami. Vendar pa sem prepričan tudi, da je stari rek "Pomagaj si sam in Bog ti bo pomagal" pomembno osnovno načelo in zaradi tega mislim tudi, da je zelo pomembno, da se izgradijo mehanizmi civilne zaščite. Glede tega lahko le priporočim, da se izkoristi znanje, ki obstaja, predvsem v osrednji Evropi, v Nemčiji in v Avstriji, to je glede nacionalnih prostovoljnih sistemov, prostovoljnih gasilskih brigad, ki so bili preizkušeni tekom stoletja.
Tudi sam bi bil kot gasilec vesel, da bi ustvarili stike z regionalnimi in nacionalnimi prostovoljnimi gasilskimi oblastmi. V takšnih primerih je tudi zanimivo, da storiš kaj sam in, če je to zaželeno, se lahko ponudim za izvedbo pilotnega projekta z našimi grškimi prijatelji glede ustanovitve prostovoljne gasilske brigade v izbrani regiji ali občini. Z velikim veseljem bi tudi aktivno pomagal in bil vključen v takšen projekt skupaj s svojimi kolegi v deželnem gasilskem združenju Zgornje Avstrije.
Michel Barnier
(FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, seveda bi se rad zahvalil komisarju Dimasu za njegovo prisotnost in njegove odgovore ter za pozornost, ki jo še naprej polaga tem nesrečam.
Veliko dela smo opravili skupaj, ko me je predsednik Barroso prosil, da izdelam poročilo, ki ga je tudi omenil glede oblikovanja evropske enote civilne zaščite.
To poročilo sem predložil 9. maja 2006. Ko sem ga ponovno prebral in ko vidim vse nesreče, ki so se zgodile, ugotavljam, da je še vedno aktualno.
Gospa Tzavela, očitno ne gre le za Grčijo. Prizadeta je vsaka država in rad bi dodal, da ne gre le za naravne nesreče, gre tudi za človeške nesreče, ki jih povzroča človeštvo. V mislih imam pomorske nesreče - Erika in neštete druge - in industrijske nesreče, kakršna je bila v Črnobilu. Dogajajo se tudi druge naravne nesreče, ne le požari. V mislih imam cunami. Nekega dne lahko v Sredozemlju pričakujemo cunami, kakršen se je zgodil ob začetku 20. stoletja, ki je popolnoma uničil mesto Messina.
Iskreno, komisar, gospe in gospodje, orodja, ki jih uporabljamo, niso kos tem nesrečam, ki se bodo povečevale pod dvojnim učinkom globalnega segrevanja in prometa. Od tu razlog zakaj mislim, da bi morali biti ambicioznejši.
Hvaležen sem Komisiji, komisarju Dimasu in vsem njegovim skupinam iz Generalnega direktorata, ki skrbijo za delovanje mehanizma civilne zaščite. Mislim, da moramo iti še dlje. Okrepeljeno je mogoče sodelovati s tistimi državami članicami, ki to želijo. Če nas ni 27 takih, ki bi oblikovali to enoto civilne zaščite, začnimo z 12 ali 15 državami članicami. Potem boste videli, da to vpliva na vse.
Ko sestavim seznam nesreč, lahko rečem, da smo prizadeti vsi: poplave, ki so prizadele Nemčijo leta 2002, velike pandemije pa tudi terorizem. Zato, komisar, bi rad, da komisija prevzame pobudo, da gre dlje, da predlaga, da gredo dlje države članice. Naš Parlament, Odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Pododbor za varnost in obrambo vas bodo pri teh proaktivnih pobudah podprli.
Edite Estrela
(PT) Gospa predsednica, komisar, ponovno smo se zbrali, da bi razpravljali o požarih, ker požari vsako leto uničijo del evropskih gozdov. S podnebnimi spremembami in globalnim segrevanjem prihodnost ni videti nič svetlejša.
Naravnim nesrečam se ni mogoče izogniti, a potrebno bi jih bilo preprečiti. To lahko takoj storimo z zmanjšanjem svojih emisij toplogrednih plinov in s pripravo ustrezne gozdarske politike, ki priznava mnogovrstna naloge, ki jih opravljajo gozdovi, predvsem kot odstranjevalci ogljika.
Če smo pošteni, evropski mehanizem na področju civilne zaščite deluje bolje in več držav članic si je zelo prizadevalo ter mnogo vlagalo v preprečevanje požarov in gašenje s hitrim odzivom. Na primer v moji državi, na Portugalskem, je bil odobren načrt, ki vključuje ponovno razdelitev države, ustvarjanje posebnega proračuna za gasilstvo, revizijo zakonodaje in program za obnovo pogorelih območij. Kljub temu imamo še vedno požare.
Vse države članice, ki so jih prizadeli požari, morajo storiti več in to storiti bolje, Evropska komisija pa mora sprejeti tudi predloge, ki jih je Evropski parlament predložil v številnih resolucijah. Obstaja več dokumentov, ki kažejo na rešitve. Tu so že bili omenjeni dokument gospoda Barnierja in drugi dokumenti, ki jih je predložil Parlament. Sam sem bil poročevalec za poročilo o naravnih nesrečah v Odboru za okolje, javno zdravje in varnost hrane in tudi sam sem predložil predloge.
Tistim državam, ki za svojo ne preveč naglo izpopolnjevanje mehanizma krivijo finančne vzroke, je treba povedati, da je cenejše preprečevanje kot pa zdravljenje. Prav tako je ključnega pomena, da na konferenci v Köbenhavnu dosežemo sporazum o boju proti podnebnim spremembam - to je ambiciozen sporazum - in, komisar, še vedno čakamo na direktivo o požarih, ki bo podobna tisti, ki je bila izdelana za poplave.
François Alfonsi
(FR) Gospa predsednica, to poletje je bila žrtev nekaterih zelo resnih požarov tudi Korzika, tako kot Sardinija, Katalonija, Grčija, Kanarski otoki in mnoge druge regije v Evropi.
Glede prizadetih prebivalstev bi naša skupina najprej prosila, da se evropska solidarnost zagotovi preko izvajanja Solidarnostnega sklada.
Kaj bo Komisija storila glede tega? To je prvo vprašanje, ki bi ga postavil komisarju.
23. julija je bila na Korziki izjemna vročina: 44 stopinj, zelo suh zrak in izredno močan veter široko. V pogojih kot je ta, ki bodo zaradi globalnega segrevanja vse pogostejši, so bila lokalna sredstva raztegnjena do meje kljub dejstvu, da je bil veter v preteklih letih milejši in da je bilo Korziki prizaneseno.
Zame je lekcija preprosta: ko pride do takšnih vremenskih pogojev, pogojev, ki jih je mogoče predvideti, ki jih je mogoče napovedati, se moramo imeti možnost zanesti se na evropsko enoto civilne zaščite, kakršna je predlagana v poročilu gospoda Barnierja in ki bo zlasti omogočila boj proti začetnim požarom preden nam spolzijo iz rok, ker je potem prepozno. Ko požar vstopi v gozd, ne preneha, dokler ne pogori celoten gozd.
Zato je za nas pomembno, da gremo mnogo dlje kot pilotni projekt, ki ste ga omenili, komisar. Kaj namerava storiti Komisija za čim hitrejše izvajanje te enote civilne zaščite, ki bo dejansko kos velikemu izzivu, s katerim se soočajo vsi Evropejci, in sicer zaščiti okolja in zlasti gašenju na območju Sredozemlja?
Ali je prav, da v proračunu za leto 2010 ni ničesar za to enoto?
V tej smeri smo predložili spremembo. Upajmo, da se bodo velike skupine, in zlasti skupina gospoda Barnierja, Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), strinjale s tem, da nam pomagajo zagotoviti sprejetje te spremembe.
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, požari so globoko politični problem, ki se v državah, kot so Portugalska, Španija, Francija, Italija in Grčija, kaže v zelo ostri obliki z bolečimi posledicami za ljudi in okolje.
Kar zadeva naše izkušnje v Grčiji, so požari, ki so pustošili po severovzhodni Atiki, Kitaironu, Evii in drugih območjih Grčije, kjer so povzročili neprecenljivo škodo, posledica požarne politike EU in vlad v naši državi, ki so se menjale in želijo zemljo, gozdove in gorske masive kot proizvode kapitalističnega gospodarstva.
Ta izredno nevarna politika polaga orožje v roke požigalcem, ki so, če je mogoče upoštevati upore in pritožbe prebivalcev območji, ki so jih prizadeli požari, ponovno delovali na usklajen način. Naj nam bo ena stvar jasna: če ne bomo obravnavali osnovnega problema komercializacije in spremembe uporabe zemljišč, ne bo mogel noben mehanizem, ne glede na to kako dobro opremljen bo z najsodobnejšimi viri, ustaviti tega resnega problema, ki uničuje okolje in določa ceno prihodnosti planeta na splošno.
Prve tragične posledice te politike so bile 12. septembra vidne v Evii - le pred nekaj dnevi - s katastrofalnimi poplavami, ki so pustošile po Evii, ki jo je uničil požar. Posledica nezadostnih del za boj proti poplavam in nezdravih tal zaradi požarov je bila v povezavi z intenzivnostjo dežja ena smrtna žrtev in ogromno škode v vaseh, na cestah, mostovih in drugi infrastrukturi. Nenadne padavine ne pojasnjujejo te ravni uničenja. Ni zgolj slučaj, da so ob vsaki naravni nesreči delavci tisti, ki žalujejo in doživljajo uničevanje svojih nesrečnih življenj in okolja.
Nujno je potrebno financiranje neposrednih ukrepov za beleženje škode in odškodovanje družin delavskega razreda in prizadetih poljedelcev in živinorejcev, ne da bi se pri tem spremenila namembnost zemlje, ter zato, da se ponovno pogozdujejo pogorela območja. Lastnina velikih zasebnih posesti v gorah in gozdovih bi morala biti prav tako prenesena na vlado, gozdove in gozdarska pooblastila pa bi bilo treba prestrukturirati in izboljšati...
(Predsednica je prekinila govornika)
Mario Mauro
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, ni dvoma, da je proračun, s katerim se je Evropska unija opremila, da bi reševala tako pomembna vprašanja kot je ta, koristen - v mislih imam Solidarnostni sklad - a prav tako je res, da vprašanje prožnosti poudarjamo že od leta 2007, ko smo menili, da je bilo prav kritizirati pristop, ki se uporablja pri tem proračunskem instrumentu.
Pomembno je, da je upravljanje tega instrumenta kar se da prožno, da bomo lahko obravnavali probleme, ki se spreminjajo z dneva v dan. Na primer, prav je, da se od držav članic zahteva, da zagotovijo dokumentacijo, ki se nanaša na dogodke v kratkem časovnem obdobju - največ 10 tednov - a zakaj potem ta ista časovna lestvica ni določena za odziv nanje?
Hkrati pa spoznavamo, da kljub temu, da je na nekatere načine pomemben obseg škode, treba le-to obravnavati v sorazmerju s tem, s čimer se mora kosati posamezno ozemlje, da bomo lahko razumeli in ugotovili kaj potrebujejo različne populacije. Točno zaradi tega Parlament skupaj z Odborom za proračune in drugimi odbori že dolgo daje pripombe, ki so bile dejansko predložene Svetu, a Svet se pretvarja, da jih ne vidi. Če je mogoče pregledati vidik prožnosti, to pomeni, da je mogoče Solidarnostni sklad kot instrument izboljšati in poskrbeti, da bo še učinkovitejši, ter tako rešiti velike probleme, s katerimi se bomo mogli vse bolj soočati.
Komisar, naša zahteva se potem glasi, da je treba upoštevati odstavke 3 in 11 te resolucije, da bo vidik prožnosti obravnavan ne kot zahteva držav članic, da bodo lahko počele, kar bodo želele, da bodo bolj gotove glede prejetja odziva, ampak kot zahteva, ki inteligentno razume spremembe in s tem zagotavlja, da je ta instrument resnično popolnoma učinkovit.
Andres Perello Rodriguez
(ES) Gospa predsednica, komisar, seveda ni dvoma, da je bil zadnje čase narejen napredek, a kljub vsemu napredku, ki je bil narejen, južni del Evropske unije vse bolj gori. Zato resolucija, ki jo je Parlament sprejel, ne more biti še ena resolucija, ki služi temu, da nazorno prikazuje našo resno zaskrbljenost glede nesreč, ki se dogajajo drugje.
Do gozdnih požarov prihaja zaradi različnih razlogov, a nihče ne more zanikati, da k njim ne prispevajo podnebne spremembe. Ne glede na dogovornosti, ki morda obstajajo v nekaterih državah članicah ali v nekaterih avtonomnih regijah, je gotovo, da mora Parlament jasno pozvati Komisijo, da hitro ukrepa in da na razpolago vsa sredstva, ki jih ima na voljo in niso nepomembna. Žrtve, škoda, ki so jo utrpeli, in potreba po ponovnem pogozdovanju ne poznajo birokracije ali proračunskih primanjkljajev.
Določiti si moramo prednostne naloge in ukrepati, kar v tem primeru pomeni spremembo strategij, mobilizacijo sredstev, njihovo povečanje in optimizacijo preprečevalnih politik. Zahtevati moramo, da bodo države članice prevzele odgovornost, če to ni tako, a predvidevati, da to ni težava nekaj držav članic v južni Evropi in da podnebne spremembe ne vplivajo le na nekatere države članice, ampak na vse, in da gre tu za skupni cilj.
Zato je ena glavnih nalog Parlamenta, da zagotovi, da Evropska unija doseže jasne in trdne zaveze na vrhu v Köbenhavnu za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov kolikor je mogoče, ker so očitno oni vzrok za požare, za njihove vzroke in posledično za vzroki za nadaljnje podnebne spremembe.
Zato je to po sprejetju te resolucije nedvomno izziv za Parlament. Vendar pa se je treba z izzivom za Komisijo spopasti, če želi komisar resnično preprečiti, da bi južni del Unije, ki vsekakor obstaja, še naprej gorel.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, žal moramo na tem prvem plenarnem zasedanju v zakonodajnem obdobju obravnavati to žalostno in sedaj že običajno vprašanje: Naravne nesreče in zlasti požare.
Ponovno obžalujemo širjene požarov v poletju 2009, ki so povzročili človeške žrtve. Izgubljenih je bilo 20 življenj, vsa v moji državi. Zato je moja prva misel in moje največje sožalje namenjeno človeškemu trpljenju, ki ga povzročajo te katastrofe.
Rada bi poudarila poguben vpliv, ki ga ima tovrstna nesreča na življenja prizadetih prebivalcev, na njihova gospodarstva, zaposlovanje, naravno in kulturno dediščino, na okolje in turizem. V moji regiji je to poletje zgorelo 22 000 hektarjev površin, polovica od teh pa jih je bilo na območjih, zaščitenih zaradi njihove okoljske pomembnosti.
Na te problem se moramo odzvati brez odlašanja, ljudje to zahtevajo. Evropske institucije ne smejo biti ponovno nesposobne najti ustrezno rešitev za prizadete. Biti moramo sposobni pomagati žrtvam in tlakovati pot za obnovo prizadetih območij. Še naprej moramo trdo delati na preprečevanju in nadaljevati z razvojem evropske enote civilne zaščite.
Imam dva poziva: najprej bi pozvala Evropsko komisijo, naj analizira položaj in sprejme ustrezne ukrepe za nadomeščanje socialnih stroškov, povezanih z izgubo delovnih mest in virov dohodka za prebivalce prizadetih regij. Drugič, rada bi pozvala špansko vlado, ki bo od januarja 2010 predsedovala Svetu. Španska vlada mora biti sposobna predati svoj občutek in skrb svojim kolegom. Menim, da je bistvenega pomena, da poskrbi, da bo v njenem programu postalo prednostna naloga, da odpravi blokado reforme evropskega Solidarnostnega sklada.
Špansko predsedstvo se mora prav tako jasno zavezati, da bo razvilo skupno evropsko strategijo. Prav tako mora pregledati ukrepe preprečevanja in modele upravljanja z gozdovi, ki spodbujajo velike požare.
Francesca Balzani
Gospa predsednica, gospe in gospodje, kot članica Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, ki je celo zadnjih nekaj dni z veliko žalostjo gledala, kako so požari en za drugim pustošili po velikih območjih okoli mesta Genova v ligurski regiji v Italiji, mislim, da obstaja resnično nujna potreba, da Evropa posveti pozornost in posreduje, da bi preprečila te nesreče, ki se žal ponavljajo.
Nesreče se ne bi smele ponavljati. Vsak dan bi morali delati na tem, da zagotovimo, da ne bo več cikličnih nesreč. Zato verjamem, da lahko in mora le Evropa posredovati učinkovito z zavezujočimi zakoni za ohranitev teh dragocenih območij, ki so vsako leto v nevarnosti, da pogorijo, in ki so resnično dediščina vseh nas, ker je res, da v južni Evropi požari vse pogosteje izbruhnejo in tudi, ko le majhen delček te južne Evrope gori, je res, da je v plamenih vsa Evropa.
Posredovati moramo s preprečevalnimi politikami in z ustreznimi gozdarskimi politikami - in s preprečevanjem imam v mislih tudi posredovanje s pomočjo natančne, temeljite in usmerjene kampanje proti vsem oblikam špekulacije neposredno ali posredno povezane s temi nesrečami - a mislim, da moramo prav tako zagotoviti širši, enostavnejši in hitrejši dostop do bistvenih virov, da bi vsaj ublažili pogubne učinke teh nesreč. Predvsem imam s tem v mislih Solidarnostni sklad, instrument, ki bi ga bilo nedvomno potrebno hitreje uporabiti za prizadeta območja.
Françoise Grossetête
(FR) Gospa predsednica, leta 2001 smo pozvali k mehanizmu evropske civilne zaščite, tik pred katastrofo, do katere je prišlo 11. septembra.
Kasneje smo ustanovili sklad. Nato je bilo izdelano poročilo gospoda Barnierja, v katerem je bila poudarjena potreba po kazanju solidarnosti. Danes ta solidarnost dela, a mora biti učinkovitejša in sposobni moramo biti dati v višjo prestavo.
Razviti je treba dve točki. Najprej odzivnost. Vsi ti ljudje, ki so jih prizadeli ti požari, obžalujejo dejstvo, da so postopki pogosto preveč dolgi in njihovo izvajanje traja mnogo predolgo, čeprav moramo v resnici, ko smo soočeni s požari, delovati zelo hitro. Zagotovo moramo biti prožnejši, imeti večjo prožnost pri izvajanju teh postopkov, ker je čas v tem primeru dragocen.
In potem je tu preprečevanje. O preprečevanju ne govorimo dovolj, ker je povezano z načelom subsidiarnosti. Rečeno nam je, da se morajo odločiti države članice. A vendar, ko ti požari škodujejo biološki raznolikosti in okolju, ko vplivajo na stvari, ki so za ljudi najdragocenejše, to je na njihovo posest, njihovo imetje in njihove domove, in ko žal povzročijo izgube človeških življenj, nimamo pravice, da ne poskrbimo za takšno preprečevanje. To je kriminalno dejanje.
To se mora končati, in da bi se to končalo, potrebujemo tudi finančne vire. Potem je popolnoma nujno, da si priskrbimo najboljše možne proračune, da bomo mnogo učinkovitejši v okviru tega evropskega mehanizma civilne zaščite. Zato poskrbimo, da bo v proračunu - našem proračunu - resnično upoštevan ta problem. Zaradi vsega tega moramo prav tako na specifičen način pristopiti k našim kmetijskim in gozdarskim politikam in to je nekaj, o čemer ne govorimo dovolj.
Preprečevanje, odzivnost in viri: na kratko, storiti moramo vse, da zagotovimo, da Evropa ne bo več neizbežno kakor na žerjavici.
Kriton Arsenis
(EL) Gospa predsednica, komisar, letos so južno Evropo znova neverjetno močno prizadeli uničujoči požari in požari podobnih razsežnosti so izbruhnili tudi v ZDA in v drugih državah v razvitem svetu in v svetu v razvoju.
Ni dvoma, da podnebne spremembe grozijo gozdovom Sredozemlja in drugim ključnim območjem na planetu. Vendar pa je z uničenjem gozdov v Sredozemlju prav tako uničena sposobnost naravnih ekosistemov, da delujejo kot naravni odstranjevalci ogljikovega dioksida. Potrebne so evropske politike za preprečevanje in spopadanje z gozdnimi požari, prav tako pa je potrebna finančna podpora Evropske unije za države kot je Grčija, ki se letos soočajo z najhujšimi udarci.
Ni dvoma, da so bili v določenih državah veliki primanjkljaji pri usklajevanju med mehanizmi za zaščito gozdov in mehanizmi civilne zaščite ter pri sprejemanju preprečevalnih ukrepov, in to se ne sme nikoli ponoviti. Prav tako kaže, da gozdovom v razdalji do treh ur od velikih mest ali turističnih naselij pogosto grozi ogenj. Mnogo ljudi meni, da imajo lahko od uničevanja gozdov osebne koristi. Oni lahko hitreje kot države članice postavijo hiše in druge zgradbe, naravni ekosistemi pa lahko hitreje posadijo drevesa na pogorelo zemljo.
Pogosto obstajajo nacionalni zakoni, ki gojijo takšne odnose in pošiljajo napačna sporočila. Evropska politika o zaščiti gozdov, o obnovi pogorelega zemljišča, o ponovnem pogozdovanju območij v okviru evropske pomoči v boju proti podnebnim spremembam je povsem nujna, prav tako pa je nujno tudi usklajeno evropsko ukrepanje za preprečevanje in boj proti požarom, za obnovo gozdov in za ustvarjanje novih gozdnih površin.
To moramo tako spraviti v tek, zlasti po pogajanjih na konferenci v Köbenhavnu, ki bo odločilna za prihodnost našega planeta. Države v razvoju bomo prosili, naj zaščitijo deževne gozdove; obravnavali bomo ključno vprašanje o tem, kako uničevanje gozdov povzroči 20 % emislij toplogrednih plinov. Zato moramo biti mi tisti, ki bomo vzor, in sicer tako, da bomo poskrbeli za popolno zaščito ogroženih gozdov, za naše gozdove, ki so ogroženi v Evropi, to pa so Sredozemski gozdovi.
Markus Pieper
(DE) Gospa predsednica, obseg gozdnih požarov dejansko presega sposobnosti manjših držav članic, zlasti v tistih regijah, ki jih posebno prizadane suša. Zato seveda parlament podpira Evropski solidarnostni sklad. Svet pozivamo, da končno brez ovir sprosti te sklade. Regije nujno potrebujejo denar za obnovo in za preprečevanje. Solidarnostni sklad bi lahko skupaj z obstoječimi okoljskimi in kmetijskimi programi resnično trajno pomagal.
Vendar pa je razen tega gailstvo predvsem v nacionalni pristojnosti. Strožje kazni za tiste, ki povzročajo požare, zamrznitve razvoja, ki trajajo približno 30 let, kjer je požig dokazan, usposabljanje gasilskih brigad - v zvezi s tem je mogoče in je preprosto treba storiti več. Tudi Evropa mora storiti več, vendar predvsem v smislu boljšega usklajevanja. Znanje evropskih gasilskih brigad je potrebno prenašati v regije z visokimi ravnmi dovzetnosti za nesreče in potrebujemo boljša pravila za vodenje čezmejnih operacij. V zvezi s tem čakamo na predloge Komisije, a ti ne bi smeli posegati v pristojnosti držav članic. Ta točka - neposeganje v pristojnosti držav članic - je nekaj, kar je po mojem mnenju izredno pomembno. Vsekakor je mogoče misliti na evropske gasilske brigade in na evropska letala, a le potem, ko bodo optimizirane vse nacionalne zmogljivosti in bo finančna pomoč za prizadeta območja končno dosežena.
Mislim, da je prezgodaj razpravljati o preprečevanju nesreč kot o evropski pristojnosti. Stopajmo korak za korakom. Najprej naredimo najpomembnejše stvari in to pomeni ukrepe, ki segajo od evropske pomoči do samopomoči, vključno s sredstvi Solidarnostnega sklada, z usposabljanjem in z izboljšanim evropskim usklajevanjem.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, najprej bi rada izrazila naše sožalje in skrb za žrtve in njihove družine, ker je res, da moramo vsako poletje tožiti zaradi tega položaja.
Zato je vse pomembneje, da se Evropa končno opremi z učinkovitim instrumentom. Mislimo, morda zato, ker pripadam prometnemu sektorju in ker sem strokovnjakinja na področju cestne varnosti, da bi morda morali, komisar, premisliti o nečem podobnem kot je Akcijski načrt za cestno varnost. Evropski akcijski načrt s cilji, s strategijami, v katerih je izboljšava hitrega posredovanja v nujnem časovnem okviru, kakor je narejeno pri cestni varnosti, bi nam morda lahko pomagal in tudi izboljšal delovne pogoje in usposabljanje za strokovne delavce. Prav tako mislim, da sta temeljna dvig ozaveščenosti in gojenje kulture preprečevanja. Postopoma to dosegamo na področju cestne varnosti. Zakaj tega ne moremo storiti v zvezi z nudenjem zaščite proti požarom?
Seveda pozdravljamo dejstvo, da se je skupaj s solidarnostjo izboljšalo tudi usklajevanje. Mislim, da je bila španska vlada s pošiljanjem nujno potrebnih letal del procesa dviga ozaveščenosti med državami na jugu, a tako bi moralo biti tudi med severom in jugom.
Prav tako pozdravljamo dejstvo, da bi lahko pilotni projekt taktičnega rezerviranja gasilskih letal v prihodnosti resnično postal telo za posredovanje, kar mislim, da je pomembno.
Vendar pa sta v Svetu še vedno blokirani zakonodaja, kot je zakonodaja o Solidarnostnem skladu, in tudi zakonodaja o zaščiti zemljišč, ki mislim, da bi bila izredno koristna.
Gaston Franco
(FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to poletje so sredozemske gozdove ponovno zajeli plameni: v Marseillu in na južni Korziki, pa tudi v Italiji, Španiji in v večjem obsegu v Grčiji. Več kot 400 000 hektarjev gozdov in polj je zgorelo, kar je povzročilo veliko materialno škodo, nepopravljivo škodo za biološko raznolikost in tragično izgubo človeških življenj.
Osupel zaradi vsakoletno ponavljajoče se ocene in pozoren na povečevalen učinek globalnega segrevanja na požare, pozivam k evropski ozaveščenosti o potrebi po bolj usklajenih prizadevanjih in k združevanju sredstev za gasilstvo.
Rad bi videl, da bi bil pod Unijo za Sredozemlje oblikovan velik evrosredozemski projekt sodelovanja za boj proti gozdnim požarom. Pozdravljam obstoječe pobude in zlasti pilotni projekt evropskega informacijskega sistema za gozdne požare.
Vseeno pa pozivam k reformi Solidarnostnega sklada Evropske unije, da bo postal učinkovito orodje za odziv na krize. Prav tako pozivam h krepitvi evropske enote civilne zaščite in instrumenta "EuropeAid", ki ga je leta 2006 izdelal gospod Barnier za posredovanje na območju 27 držav članic pa tudi v tujini.
Mislim, da ima eden od ključev k problemu gozdnih požarov opraviti z izmenjavo informacij in najboljšo prakso glede preprečevanja, in rad bi poudaril pionirsko vlogo, ki jo gasilci gozdnih požarov igrajo v mojem okraju. Evropi seveda lahko zagotovim ta primer, ki bo lahko koristen.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospod predsednik, preteklo leto je bilo eno najbolj tragičnih za gozdne požare. Izgubili smo na stotine in tisoče hektarov gozdov, zlasti na območju Sredozemlja. Ugibanja glede vzrokov gozdnih požarov vodijo do razgretih prepirov, saj se žal vsi zavedamo njihovh posledic. Slišali smo namige, da naj bi bile podnebne spremembe eden izmed vzrokov povečanja števila gozdnih požarov in da se bomo morali tudi v Evropi pripraviti na daljša obdobja gozdnih požarov, kot je bilo do sedaj praviloma obdobje od junija do septembra. Poletja se začenjajo prej in so toplejša in bolj suha, zlasti na jugu, zaradi tega pa narašča tudi nevarnost požarov. Res je, da so bili to leto izjemno resni gozdni požari na severozahodu Španije in na Portugalskem že marca in da so tako pogoji za gozdne požare ugodni, a problem sam ne leži v nobeni progresivni spremembi naravnih pogojev, temveč drugje.
Okoljski raziskovalci so odkrili, da gozdne požare v EU, Avstraliji in Kaliforniji v glavnem pojasnjujejo socialno-gospodarski dejavniki. Zaenkrat še ne morejo najti nikakršne neposredne povezave s podnebnimi spremembami. Ključni dejavniki za začetek gozdnih požarov so gradnja in pritiski, povezani s potrebo po več stanovanjih, kmetijskih površinah, gojeje določenih sort rastlin in dreves, pomanjkanje znanja in previdnost ter nevednost na strani oblasti. Na primer, nezadostne številke gasilskih ekip in nesposobnost reševanja in preprečevanja zločinov, katerih posledica so lahko požari, so vzroki za tragedije tega poletja.
S podnebnimi spremembami se bodo spremenili naravni pogoji - to je dejstvo. Vendar pa to ne pojasnjuje okoljskih nesreč, zlasti, če se isti pojav ponavlja vsakih nekaj let in zato bomo morda morali biti bolje pripravljeni. Čas je, da se države članice Unije pogledajo v ogledalo, ker bo v prihodnosti od nas odvisno, ali se bodo pojavljali gozdni požari ali ne. Prilagoditi se spreminjajočemu okolju je eno; nekaj povsem drugega pa je sprejeti toge, slabe prakse in biti nepripravljen.
(Aplavz)
Sari Essayah
(FI) Gospod predsednik, strinjam se s tistimi, ki so dejali, da je vedno ceneje preprečiti škodo kot pa reševati njene posledice. Večina tega financiranja bi morala biti namenjena preprečevanju požarov in poplav v južni Evropi. Poleg satelitskega spremljanja potrebujemo enako vrsto požarnih alarmov za gozdne požare in sistem preprečevanja, ki na primer sedaj že mnogo let uspešno deluje na Finskem. Nadalje moramo na nacionalni ravni poskrbeti, da bo oprema, ki jo uporabljajo gasilske brigade ustrezala standardom, da bo mogoče imeti požare pod nadzorom kar se da zgodaj.
Vse pogostejše poplavljanje je v veliki meri posledica podnebnih sprememb in najboljši način za njegovo preprečevanje je zato vzpostavitev ustreznega sporazuma na konferenci v Köbenhavnu. Vendar pa je mogoče za obravnavanje preprečevanja poplav ukrepati tudi na nacionalni ravni. Izvrševati moramo pravo vrsto gozdne politike, zaščititi je treba gozdove po gorskih verigah, posajeni pa bi morali biti gozdovi s pravimi vrstami dreves, da lahko njihovi koreninski sistemi absorbirajo vodo ter tako zagotovijo, da voda ne odteče prehitro. Poleg voda bi morali biti zgrajeni tudi nasipi in zbiralniki vode, vodne poti pa bi morale biti očiščene zaradi učinkovitejšega odvajanja v času poplavljanja. Priznati moramo, da so te zadeve v veliki meri odgovornost vsake države članice. EU ne more prevzeti odgovornosti za zadeve, ki so predmet nacionalnih odločitev ali kakršne koli nemarnosti, ki se zgodi. Solidarnostni sklad Evropske unije je v prvi vrsti vir pomoči v sili in upam, da bodo različne države članice pripravljene na vlaganje v dolgoročno gozdno politiko, preprečevanje požarov in zaščito pred poplavami.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Gospod predsednik, komisar, požar je vedno tragedija, tragedija za ljudi, tragedija za okolje, gospodarska in socialna tragedija.
Imel sem to nesrečo, da sem živel zelo blizu te tragedije, požara, ki se je to poletje zgodil na otoku La Palma na Kanarskem otočju. Zato pozdravljam to resolucijo in prepričan sem, da jo bomo lahko soglasno sprejeli. Gre za dovršeno resolucijo, ki je prejela mnogo prispevkov in ima pomemben učinek. Najprej gre v njej za spomin na žrtve, vse žrtve, pa tudi za izkazovanje spoštovanja vsem tistim, ki delajo prostovoljno kot gasilci.
Vendar pa so v njej vključena tudi nekatera pomembna razmišljanja o pomembnosti suše in dezertifikacije pri širjenju požarov ter o posledičnem izginotju stotine tisoče hektarjev površin letno.
V njej so tudi pomembna razmišljanja o vzrokih, ki požare poslabšujejo, kot je postopno opuščanje podeželja, pomanjkljivo vzdrževanje gozdov in nezstrezno kaznovanje požigalcev. V tem pogledu moramo ukrepati in ukrepati moramo trdno.
Komisija mora pripraviti strategijo za preprečevanje tveganja in učinkovito strategijo za boj proti naravnim nesrečam ter protokol za enotno ukrepanje. Vendar pa je prav tako pomembna pomoč za obnovo, za ponovno vzpostavljanje možnosti proizvodnje in za nadomeščanje socialnih stroškov ter izgub delovnih mest.
Kakor je dejal komisar, je ključnega pomena usklajevanje. Vendar pa je usklajevanje potrebno med različnimi instrumenti Skupnosti: med strukturnimi skladi, Solidarnostnim skladom - ki ga je vsekakor treba reformirati - in njihovo prožnostjo, pa tudi med instrumenti, kot je Aid Plus, in seveda mehanizmom za hiter odziv, o katerem smo že razpravljali.
Pri reševanju teh problemov moramo iti dlje in iskreno verjamem, da je ta resolucija prava pot, da se to stori.
José Manuel Fernandes
(PT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to je čas, da pokažemo solidarnost, a je tudi priložnost - rekel bi celo obveznost - da delamo na izboljšavah, spremembah pa tudi prilagoditvah. Prilagoditve, ki so potrebne takoj, zadevajo Solidarnostni sklad Evropske unije, da ga bo mogoče uporabiti - in uporabiti takoj - za obravnavo teh nesreč, medtem ko se izboljšave in spremembe nanašajo na gozdarsko politiko.
Potrebujemo evropsko politiko za gozdove, katere namen je dvig njihovega profila in preprečevanje požarov. V mnogih državah članicah, kakor tudi v moji, na Portugalskem, še ne obstaja niti register vseh zemljišč in tako ne vemo kdo so lastniki. To povzroča probleme pri politiki razvoja, ponovnega pogozdovanja in preprečevanja požarov.
Glede preprečevalne politike imam vprašanje, ki pa je hkrati tudi predlog: zakaj ne bi vključili ukrepov za preprečevanje v načrt EU za oživitev gospodarstva, načrt za oživitev evropskega gospodarstva? Če smo spodbujali ukrepe za čiščenje naših gozdov - in plod takšnih ukrepov bi bilo na primer mogoče uporabiti za proizvodnjo energije v elektrarnah na biomaso, ki so ustrezno oblikovane za ta namen -, če bi ukrepali na ta način, bi zagotovo pomagali okolju tako, da bi ga zaščitili in hkrati bi ustvarjali delovna mesta, kar je trenutno še eden od ciljev Evrope.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, dobro je, da ta prvi dan parlamentarnega zasedanja razpravljamo o nesrečah v južni Evropi, prav tako pa se zahvlajujem tistim kolegom poslancem, ki so delali zlasti na teh besedilih. Tu imamo dobro resolucijo. Najprej je to seveda stvar medosebne udeležbe ali neposredne bližine ljudem - kot smo vedno govorili v okviru volitev - in solidarnosti. Tokrat so to požari v južni Evropi, a kdo ve, to zimo bodo morda v popolnoma drugih delih Evrope poplave. V Odboru za regionalni razvoj smo večkrat razpravljali o izboljšavah v Solidarnostnem skladu. Nikakor ni naš namen zahtevati nove instrumente, ampak izboljšati tiste, ki jih že imamo, ter poskrbeti, da bodo učinkovitejši. Komisar Dimas, kaj pa je pri vsem tem precej čudno? Z ogromno podporo smo ga določili tu v Parlamentu in povedali smo, kje je mogoče narediti spremembe, a Svet ga je blokiral. Sedaj Svet dve leti ni glede tega naredil ničesar. Vprašanje, namenjeno vam, se glasi, ali še obstaja kakšna možnost za ukrepe na tem področju. Po pravici poročate o napredku v zvezi s pilotnim projektom in letali, ki so bila uporabljena, a glede zadevne dokumentacije, ki jo Parlament tako izrazito zahteva, ne slišimo ničesar. Ali je to še na dnevnem redu? Kaj se dejansko dogaja?
Glede enote civilne zaščite bi dejal, da je samo po sebi dobro, da Evropa uporablja lastne instrumente, a da širši temelji ležijo v samih državah članicah. Te temelje bi morala sestavljati izmenjava strokovnega znanja, uporaba zlasti v sami širši regiji.
Nazadnje, saniranje: popravilo škode, ponovna zasaditev in vse v zvezi s tem. Tu ne gre za centraliziran nadzor, stvari je treba decentralizirati na države članice. Vendar pa imamo tudi te sklade - strukturne sklade, kmetijske sklade - zakaj torej ne začnemo? Lahko je to gospodarski načrt, kakor smo ravno slišali, a enako tudi načrt za sanacijo, ki se ga rešuje na obsežen način in v katerem decentralizirani instrumenti igrajo posebno vidno vlogo. To zahteva ta resolucija in zato jo bomo jutri z vsem srcem podprli.
Antonio Cancian
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, čeprav je resolucija z naslovom "Naravne nesreče", ki jo je predložila Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), zelo natančna, pa bi kljub temu rad pritegnil pozornost k nekaterim točkam, ki so bile nocoj obravnavane, a niso bile obravnavane v resoluciji in so predmet sprememb, ki sem jih predlagal.
Prejšnje poletje so bile poleg požarov tudi druge nesreče, zadnja se je zgodila prejšnji konec tedna na jugu Italije. Sam prihajam iz regije v Italiji, Benečije, ki so jo junija in julija prizadeli udori in viharji in kot primer bi rad omenila kraja Vallà di Riese in Borca di Cadore.
V tej resoluciji bi morali omeniti tudi druge naravne nesreče, ne le požarov, saj poletne poplave žal niso nov pojav; to je eden od scenarijev, s katerimi se bomo morali soočati v prihodnosti, ki je žal posledica podnebnih sprememb zaradi globalnega segrevanja. Zato moramo poskušati vztrajati na preprepčevalnih ukrepih in izgradnji infrastrukture, ki lahko te dogodke prepreči ali vsaj obvladuje škodo, ali še huje, ko jih ta infrastruktura še poslabša: v mislih imam zbiralnike v goratih območjih, območja zelenega pasu, podeželska in gozdna območja ter območja ob vodnih tokovih.
Drugič, ker v večini primerov naravne nesreče povzročajo tudi človeška dejanja, je pomembno ugotoviti, kdo je zanje odgovoren, da se krivce preganja in poveča kazni. Nazadnje pa bi rad povedal, da je dobra zamisel, da se ustanovi neodvisno enoto za posredovanje in s tem povezan Solidarnostni sklad. Vendar pa je pomembno, da poskusimo posredovanje razširiti tudi na druge nesreče, povečati dodeljevanje za te nesreče z zbiranjem različnih skladov, da poenostavimo postopke in da zagotovimo boljšo usklajenost in prožnost, kot je omenil gospod Mauro.
Mairead McGuinness
Gospod predednik, v svoji pisarni sem poslušala to razpravo. Očitno in k sreči na Irskem ne doživljamo resnosti požarov, ki jih doživljajo naši južni kolegi. Dve misli sta me osupnili. Ena je, da v tem Parlamentu govorimo le o tistih vprašanjih, ki neposredno prizadevajo naše lastne države in, glede na to, da imamo na Irskem razpravo o Lizbonski pogodbi - govorili smo o solidarnosti po Evropski uniji - mislim, da je to navada, ki bi jo morali odpraviti. Mislim, da bi nas moralo več govoriti o vprašanjih, ki zadevajo druge države članice, za katere vemo, da bomo imeli občutek, v katerem je več solidarnosti med poslanci tega Parlamenta glede skrbi njihovih državljanov. Rada bi na primer, da bi se drugi lotili skrbi, ki bi lahko na Irskem nastale za moje državljane. Mislim, da bi nam pomagalo spodbujati zamisel, da Evropa dela za vse in da ne skrbimo le za svoje. To je bil eden od neuspehov Evropske unije in to je nekaj, s čimer se spoprijemamo v razpravi o Lizbonski pogodbi.
Naj podprem to, kar tu počnete, in izrazim svojo solidarsnost za probleme v južni Evropi. Ukvarjajte se s tistimi, ki namenoma uničujejo. Premislite o preprečevanju. Vodstvo mora storiti mnogo več in nazadnje, solidarnostne sklade bi bilo treba sprostiti za tiste, ki jih potrebujejo.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, komisar Dimas, sedaj sem prvič poslanec EP - izvoljen sem bil 7. junija - a iz te razprave je jasno, da se k tej zadevi vračamo vsak september po valu uničujočih požarov, ki zlasti prizadanejo južno Evropo: Italijo, Francijo, Grčijo in Španijo.
Omenjen je bil že uničujoč požar na otoku La Palma, na najbolj zunanjem območju Kanarskih otokov, v španski avtonomni skupnosti, kjer sem bil rojen in kjer živim. Vendar pa je pomembno, da se zavedamo, da imamo kljub temu, da so požari zlasti intenzivni na južnih mejah Evrope, sedaj priložnost povečati naklonjenost in povezanost državljanov s pomenom Evrope: dodano vrednost v smislu odziva.
To pomeni evropsko dodano vrednost pri preprečevanju in evropsko dodano vrednost pri usklajevanju institucij: Komisije, Sveta in Evropskega parlamenta z resolucijo v sodelovanju z državami članicami. Vendar pa mora biti tudi v odzivu evropska dodana vrednost.
Zato je pomembno, da se od razprave premaknemo k ukrepanju tako, da poskrbimo, da bo Solidarnostni sklad bolj prožen v odzivu na izredna stanja, da poženemo to evropsko enoto civilne zaščite, ki je še nerešena in bi resnično lahko prispevala v prihodnosti, ko bomo soočeni s temi izrednimi stanji, ki se vsako poletje pojavijo zaradi podnebnih sprememb in globalnega segrevanja.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, bolj kot vsako kazanje solidarnosti spričo te nadloge gozdnih požarov, ki vsako leto pustošijo po naših južnih državah, vključno z Grčijo, Italijo, Španijo in Portugalsko, moramo nujno sprejeti potrebne ukrepe, da bi te razmere spremenili, saj uničujejo naše preostale gozdove, posesti, živino, biološko raznolikost in še huje, številna človeška življenja.
Zato je čas, da se lotimo vzrokov te nadloge neposredno in da upoštevamo resno in vse večje zapuščanje podeželja. Čas je, da spremenimo skupno kmetijsko politiko, da vložimo v preprečevanje, kar pomeni tudi vlaganje v večfunkcijsko kmetijstvo, vključno s sredozemskim gozdarstvom, s podporo družinskega kmetovanja in z zagotavljanjem pogojev za male in srednje velike kmete in mlade ljudi, da bodo ostali na podeželju in tako prispevali k ukrepom za preprečevanje te vsakoletne nadloge.
Malika Benarab-Attou
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zadovoljna sem z odzivom, ki ga je lahko dal komisar Dimas glede tega vprašanja, in zlasti z njegovim govorom o pomembnosti pomoči zunaj meja naše celine.
Ali bi bilo mogoče poleg okoljske zaščite Sredozemskega morja uradno kot del projekta Unija za Sredozemlje predlagati, da se ta pomoč v sili v primeru požarov in razvoja gozdarske stroke glede te teme deli in razvija z neevropskimi državami Unije za Sredozemlje?
Petru Constantin Luhan
(RO) To poletje so se Portugalska, Španija, Francija, Italija in Grčija soočile z velikimi gozdnimi požari. V Grčiji so požari opustošili območje v velikosti približno 21 200 hektarjev ter uničili približno 2 milijona dreves in vsaj 150 hiš.
V usklajenih prizadevanjih na evropski ravni so Francija, Španija in Ciper na območje Aten poslale letala Canadair, da bi pogasila požare. Strateška podpora za boj proti gozdnim požarom se je zato ponovno izkazala za koristno. Solidarnostni sklad EU lahko v takšnih razmerah zagotovi pomoč ter krije del stroškov ukrepov v sili, ki se izvajajo za obnovo infrastrukture, za zagotavljanje začasnih zatočišč in zaščito naravne dediščine.
Pozornost bi rad pritegnil k dejstvu, da moramo zmanjšati birokracijo, ki je povezana z dostopanjem do tega sklada. Naj vam dam specifičen primer iz svoje države. Romunijo so junija lansko leto prizadele naravne nesreče. Sedaj, septembra 2009, sredstva še niso bila razdeljena romunski vladi. Prav tako mislim, da v prihodnosti potrebujemo trajnostno gozdarsko politiko pa tudi strategijo za preprečevanje tovrstnih nesreč.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil spoštovanim poslancem Parlamenta za njihove izredno konstruktivne prispevke k nocojšnji razpravi in za odlične zamisli, ki so jih predlagali.
K izrednim razmeram pogosto sodijo človeški, finančni in okoljski stroški. V prihodnosti se bomo verjetno zaradi podnebnih sprememb, kot so poudarili mnogi poslanci, morali ukvarjati z več in s hujšimi nesrečami - ne le z gozdnimi požari, ki ne bodo omejeni na južno Evropo in se bodo začeli pojavljati v osrednji in celo severni Evropi - in z drugačno obliko nesreč, kot so poplave. Zato moramo neprestano krepiti in izboljševati evropske vire za upravljanje nesreč, ki so sedaj jasno dokazali svojo dodano vrednost.
To so potrdili tudi požari to poletje, ki so nas spomnili, da mora Skupnost izboljšati ne le svojo sposobnost odzivanja na naravne nesreče, ampak tudi svojo sposobnost, da jih prepreči, kakor so nocoj poudarili številni govorniki. Parlament moram tu spomniti, da je Komisija februarja predstavila sporočilo o preprečevanju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, v katerem je oblikovala nekatere predloge.
Čakamo na pripombe Evropskega parlamenta in Sveta glede tega sporočila. Verjamem, da novi Parlament ne bo odlašal s svojim odzivom, ki ga pričakujem v februarju. Verjamemo, da nam bodo dali politično spodbudo, kar velja tudi za resolucijo o tem na prihodnji konferenci, da bomo lahko nadaljevali s potrebnimi deli v tej smeri.
Ker so mnogi govorniki, če začnem z gospo Podimata, sprožili vprašanje o podnebnih spremembah in potrebi po prilagoditvi in predlaganem pregledu strategije Skupnosti, katerega namen je obravnavati vidike, povezane s podnebjem, bi tudi sam izpostavil to vprašanje. Tudi to bo zagotovilo priložnost za pregled vprašanj, ki se nanašajo na gozdne požare. Tu bi moral dodati, da je to sporočilo Komisije zelo pomembno, enako pa velja tudi za sporočilo, ki smo ga izdali prejšnji teden glede financiranja za sporazum o podnebnih spremembah, ki ga pričakujemo od Köbenhavna, pri čemer se da velika vsota na razpolago za prilagoditev financiranja na podnebne spremembe v državah v razvoju. Skladi bodo usmerjeni v dela, potrebna, da bodo lahko države, ki so utrpele neugodne učinke podnebnih sprememb, čeprav niso prispevale k učinku tople grede, reševale te neugodne učinke.
Dejansko sem predlagal, da z začetkom teh ukrepov ne bi smeli preprosto čakati do leta 2013, ampak bi jih morali začeti takoj, v letu 2010. Upam, da se bo Evropski svet 17. septembra ali v oktobru strinjal, da je treba zagotoviti denar za takojšnji začetek del, da bodo te države videle, da Evropska unija in razvite države resnično mislijo, kar predlagajo in rečejo.
Izpostavljenih je bilo mnogo drugih, pomembnih točk - in naj povem, da so bila v redu - glede vloge financiranja Skupnosti. Mehanizem skupnosti za razvoj podeželja in Evropski sklad za regionalni razvoj nudita instrument za podporo nacionalnim preprečevalnim ukrepom. Komisija bo uporabila instrumente, ki jih zagotavlja Solidarnostni sklad Skupnosti za podporo prizadevanj za obnovo v državah članicah.
Potem ko smo slišali, da bi moralo biti posredovanje Komisije takojšnje, bi moral tu pojasniti naslednje: obstajata dve vprašanji in ni bilo jasno za katerega od obeh gre. Eno se nanaša na mobilizacijo mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite, drugo pa je aktivacija Solidarnostnega sklada. Kar zadeva mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite, vam lahko povem, da je njegova mobilizacija takojšnja, v realnem času. Navedel bi nedavni primer požarov, ki so izbruhnili v Grčiji: v roku ene ure od prejetja uradne zahteve grške vlade je italijansko letalo vzletelo, da bi bilo naslenednji dan pripavljeno za uporabo na kraju požara. Zato je mobilizacija takojšnja.
Kakor sem dejal v svojem prvem govoru, smo bili prvi, ki smo na kraj nesreče poslali strokovnjake v primeru cunamija in orkana Katrina. Prejeli smo številne pohvale za ukrepe preko mehanizma Skupnosti na področju civilne zaščite in to potrjuje tako delo, doseženo v zadnjih letih, kot tudi možnosti, ki jih nudi, pod pogojem, da ima sredstva in vire - zlasti finančne vire -, da bo lahko razširila svoje delo v korist Evropske unije, državljanov, okoljske zaščite in posesti evropskih državljanov.
Kar zadeva Solidarnostni sklad, sem slišal - in to je res -, da je potrebna večja prožnost. Dejansko mora biti pripravljen za čim hitrejše reagiranje, ker je natančna filozofija Solidarnostnega sklada kritje nujnih primerov ali dela nujnih primerov, ki jih povzročijo nesreče.
Zato je logično, da mora Komisija in da morajo države članice preko svojih osrednjih ali regionalnih uprav ukrepati takoj, da se izplača denar. Nadalje v Evropskem solidarnostnem skladu obstaja tudi klavzula, da je treba dela izvesti v roku enega leta od izplačila. To je logično, a potrebna je večja prožnost.
Da zaključim - žal mi je, da nimam več časa, da bi odgovoril na izredno specifična vprašanja, ki so bila sprožena - preden pozabim, bi rad poveda le, ker so številni govorniki omenili programe za gospodarsko oživitev, da so ti zagotovo dobra zamisel, ker so številne koristi od vključevanja projektov za preprečevanje nesreč, za katere lahko bolj ali manj pričakujemo, da se bodo zgodile tudi naslednje leto - kakor je bilo že povedano, vsako leto razpravljamo o tej zadevi - tako zaradi tega, ker bodo ustvarili gospodarsko dejavnost in več delovnih mest kot tudi zato, ker bodo preprečevali škodo, ki stane več milijonov eurov za obnovo. Zato so to investicije, ki bodo prinesle večkraten dobiček in bodo seveda preprečile človeške stroške za nesreče.
Nazadnje bi rad poudaril, da medtem ko ne moremo popolnoma odpraviti tveganja gozdnih požarov ali drugih nesreč, kot so poplave, potresi in celo vojaška posredovanja - ker je mehanizem Skupnosti na področju civilne zaščite posredoval pri poplavah, potresih in gozdnih požarih ter pri seljenju prebivalstva, kot se je zgodilo po sporu v Libanonu in ker smo tu zelo uspešno pomagali - pa ga je vseeno mogoče zmanjšati s pomočjo našega sodelovanja in boljšega kolektivnega odziva na takšne nesreče. Komisija se zavezuje, da bo povečala prispevek Skupnosti k preprečevanju, pripravljenosti, odzivu in obnovi pri nesrečah, da bi zaščitila državljane in okolje.
Naj se ponovno zahvalim Parlamentu za njegovo aktivno podporo pri potrebi za izboljšanje upravljanja nesreč v korist vseh evropskih državljanov.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 16. septembra.
Pisne izjave (člen 149)
Iosif Matula  
Precej sem zaskrbeljn zaradi obsega, ki ga te nesreče dobivajo zadnja leta, ki nimajo le naravnih vzrokov, pač pa so zanje krivi tudi ljudje, posledice pa so tako na gospodarski kot tudi na socialni infrastrukturi. Naš odziv na ta pojav preko Solidarnostnega sklada Evropske unije zagotavlja pomembno podporo pri nalogi obnove območij, ki jih prizadanejo nesreče, skupaj z zmanjševanjem njihovih morebitnih čezmejnih učinkov. Vendar pa bi rad izpostavil potrebo po poenostavitvti in izboljšanju preglednosti meril za uporabo tega sklada tako, da bodo lahko imela prizadeta območja čim prej koristi od podpore Skupnosti. Prav tako moramo več regijam omogočiti, da bodo dobile pomoč, tako da uvedemo nižjo zgornjo mejo za uporabo. Nadalje podpiram izdelavo evropske strategije za boj proti naravnim nesrečam in za krepitev skupne evropske enote, ki bo v primeru nesreče pripravljena na odziv v vsakem delu EU.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) To poletje je spet prišlo do uničujočih gozdnih požarov na nekaterih območjih Evrope, ki niso povzročili le velike gospodarske škode, pač pa so zahtevali tudi 11 življenj. Evropa mora pokazati solidarnost spričo takšnih naravnih nesreč. Moreči tovrstni položaji dajejo Skupnosti priložnost, da pokaže svoje kakovosti in evropskemu prebivalstvu omogoči, da doživi neposredno dodano vrednost s strani Evropske unije. Vendar pa je treba pri praktičnem izvajanju absolutno upoštevati pravila subsidiarnosti. Države članice so tiste, ki so odgovorne za previdnostne priprave na nesreče in za pripravo načrtov za upravljanje v sili in EU se ne sme vmešavati v to pomembno pristojnost na strani posameznih držav članic. Solidarnostni sklad Skupnosti je razumno in dragoceno orodje finančnega upravljanja. Dolgoročno je treba strategijo za preprečevanje tovrstnih požarov v Evropi izboljšati in prenehati moramo z zanašanjem na kratkoročno krizno upravljanje.
Dominique Vlasto  
v pisni obliki. - (FR) Spričo tragičnih požarov, ki so ponovno opustošili južno Evropo, moramo ukrepati, da bi uspešno prekinili te nevzdržne dogodke. Najprej z boljšo organizacijo sredstev za posredovanje:
zamisel gospoda Barnierja je, da bi imeli evropsko enoto civilne zaščite, ki bo sposobna posredovati v podporo nacionalnim enotam.
Za obvladovanje velikega požara je potrebno hitro posredovanje: evropska solidarnost mora biti učinkovitejša. Vendar pa preprečevanje ostaja ključnega pomena: gozdove je treba vzdrževati in čistiti. Na jugu Francije je 75 % gozdov v zasebni lasti. Zato je pomembno, da se pridobi podpora lastnikov in da se jih vzpodbudi k vzdrževanju njihovih gozdnatih površin. Zlasti bo to pomenilo obnovo sredozemskega gozda, katerega gospodarska donostnost je prenizka: pobude, ki jih podpira strukturni sklad, morajo spodbuditi redno vzorčenje biomase in njeno uporabo za energetske namene ter razvoj trajnostnega gozdarstva in odgovornega ekoturizma. Zato lahko Evropsko komisijo pozovem, naj prizna značilnosti sredozemskega gozda in predlaga akcijski načrt, ki bo oblikovan za njegovo zaščito in za boljši izkoristek njengovih naravnih virov. To je najmanj, kar je mogoče narediti za dolgoročno zmanjšanje tveganj požarov in za preprečevanje in obnovo krhkih ekosistemov v južni Evropi.
