Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Švedska/Volvo - Avstrija/Steiermark - Nizozemska/Heijmans (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo poročilo o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: Švedska/Volvo - Avstrija/Steiermark - Nizozemska/Heijmans, ki ga je v imenu Odbora za proračun predložil Reimer Böge - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes v resnici ponovno razpravljamo o predlogu za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Obdobja med temi poročili se čedalje bolj krajšajo. Tokrat se poročilo nanaša na vlogi iz Švedske in Avstrije v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v avtomobilskem sektorju ter na vlogo iz Nizozemske v zvezi z odpuščanjem presežnih delavcev v gradbeništvu.
Še enkrat bi vas želel spomniti, da je namen tega sklada z letno zgornjo mejo v višini 500 milijonov EUR zgolj pomagati delavcem, ki trpijo zaradi posledic večjih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter jih podpreti izključno z omogočanjem nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja ter jim dati priložnost, da ponovno dobijo primerno delo.
V tej zvezi je ponovno pomembno, da na splošno poudarimo, da bo treba v prihodnosti za uporabo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji vlagati posamezne vloge ali posamezna poročila in ne več vlog hkrati, kot v tem primeru, in upamo, da je tokrat to tudi zadnjič.
Še enkrat želimo poudariti, da pomoč, ki jo nudi Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ne sme nadomestiti ukrepov, ki so jih na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih sporazumov dolžna izvajati podjetja, ali ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev. Še vedno nam ostaja ena kritika - in Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve pri tem zagotovo ne bo popustil - to pa je, da se sredstva za plačila očitno sistematično prerazporejajo iz Evropskega socialnega sklada, ko pa je vendar Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji bil ustanovljen kot samostojen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki.
Skupni znesek teh treh vlog, o katerih govorimo danes in o katerih se moramo odločiti ta teden, znaša 15,9 milijona EUR. Švedska in nizozemska vloga v tem smislu temeljita na členu 2(a) pravne podlage, in sicer gre za najmanj 500 presežnih delavcev v obdobju štirih mesecev v podjetju v državi članici. Švedska vloga temelji na členu 2(b), kar pomeni najmanj 500 presežnih delavcev v obdobju devetih mesecev, predvsem v malih ali srednje velikih podjetjih. Kot sem dejal, se švedska vloga nanaša na skupaj 4 687 presežnih delavcev pri proizvajalcu avtomobilov Volvo in 23 dobaviteljih ter proizvajalcih, ki se nahajajo nižje v proizvodni verigi. Švedska je za ta namen zaprosila za 9.8 milijona EUR.
Avstrijska vloga se nanaša na 744 presežnih delavcev v devetih podjetjih, od katerih naj bi pomoč iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji prejelo 400 delavcev. Za ta namen je Avstrija zaprosila za 5,7 milijona EUR. Nizozemska vloga se tokrat nanaša na 570 presežnih delavcev v podjetju Heijmans N. V., od katerih naj bi pomoč prejelo 435 delavcev. in sicer v višini približno 386 000 EUR.
Na podlagi ocene Komisije, ki jo po temeljiti preučitvi lahko podremo tudi mi, vloge izpolnjujejo merila za upravičenost. Ne želim prehitevati svojih kolegov iz Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, vendar pa bi rad poudaril, da bo ta odbor, kot je bilo dogovorjeno tudi na tukajšnji obravnavi, izdal mnenje še pred odločitvijo Odbora za proračun in bo tudi sam zelo natančno preučil vse podrobnosti. Na primer, poudaril je, da bo v švedskem primeru izmed 4 687 presežnih delavcev pomoč prejelo samo 1 500 delavcev.
V primeru podjetja Heijmans je na primer mogoče ugotoviti, da je prišlo še do naknadnih 400 odpuščanj presežnih delavcev, ki so predvsem delavci s pogodbo za določen čas in niso upoštevani v vlogi. Zato vedno obstajajo neka posamezna vprašanja, ki jih je tu seveda treba postavljati, ki pa nam kljub vsemu ne smejo preprečiti, da bi dali zeleno luč za odobritev sredstev, za katera je bilo zaprošeno.
Vladimír Špidla
Gospod predsednik, gospe in gospodje iz Evropskega parlamenta, želel bi se zahvaliti poročevalcu za podporo predlogu, ki ga je Komisija podala v zvezi s sprostitvijo sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v odgovor na odpuščanja v avtomobilskem sektorju na Švedskem in v Avstriji ter v gradbene sektorju na Nizozemskem.
Gospod Böge, vašo podporo je spremljalo nekaj pripomb, predvsem dve vprašanji proračunske narave, o katerih sem že imel priložnost govoriti na prejšnji razpravi in h katerima se želim vrniti še danes.
Vaša prva pripomba glede proračuna se nanaša na vire financiranja. Pravite, da Evropski socialni sklad ne more biti edini vir financiranja. Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je s proračunskega vidika poseben instrument, ki nima svojih virov. Sredstva je treba prerazporediti, še preden jih lahko sprostimo, kar prvič pomeni, da moramo opredeliti proračunske vrstice, ki nudijo ustrezne možnosti, in drugič, da moramo proračunskemu organu predlagati, naj se tako opredeljene vsote sprostijo s spremembo proračuna. To se opravlja za vsak primer posebej v skladu s potrebami.
Res je, da je bil Evropski socialni sklad doslej glavni vir financiranja. To ni zgolj posledica podobne narave sklada. V veliki meri je to posledica dejstva, da ima sklad na voljo obsežna sredstva. Leta 2009 je Evropski socialni sklad v sredstvih za plačila imel na voljo skoraj 11 milijard EUR. Do konca novembra je bilo od tega skupnega zneska porabljenih 6 milijard EUR. Skupni znesek vplačil v Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji v letu 2009 znaša 53 milijonov EUR, tj. 0,5 % dodeljenih proračunskih sredstev Evropskega socialnega sklada. Vse do zdaj se z metodo, ki smo jo izbrali in ki je bila z nekega vidika logična in lažja od drugih metod, ni prelagala ali ogrožala izpolnitev ciljev Evropskega socialnega sklada. Kljub temu pa se strinjam, da je treba povečati raznolikost virov plačil, in lahko vam zagotovim, da Komisija to vprašanje preučuje. Zato upam, da vam bomo naslednjič lahko predstavili več možnih scenarijev.
Druga vaša pripomba ni povezana izključno s proračunom, temveč bolj s sprejemanjem odločitev, saj zahtevate, da Komisija v prihodnosti svoje predloge za sprostitev sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji poda v ločenih dokumentih. Komisija se zaveda prednosti pristopa, v katerem se rešuje vsak primer posebej in ki bo v celoti odpravilo na primer tveganje tajnih sporazumov ali zagotovil. Res je, da je metoda, ki je bila prvotno uporabljena, povsem normalen pristop, ki je do neke mere olajšal upravno reševanje problemov, vendar menim, da pragmatični in politični temelji močno zagovarjajo pristop, v katerem se rešuje vsak primer posebej, in Komisija bo od zdaj naprej uporabljala to metodo.
Lambert van Nistelrooij
Gospod predsednik, neobičajni časi zahtevajo neobičajne ukrepe. Evropa s svojim Skladom za prilagoditev globalizaciji, zelo posebnim prilagojenim instrumentom, svoje besede spreminja v dejanja. Množično odpuščanje več kot 700 redno zaposlenih delavcev v nizozemskem gradbenem podjetju Heijmans N. V. - da ne omenjam številk v tujini, na primer v Belgiji in Združenem kraljestvu - zahteva usmerjene ukrepe. Gradbeni sektor zaseda pomembno mesto v regiji Brabant, ki je obenem moja domača regija, učinki tega množičnega odpuščanja pa se kažejo daleč izven te regije.
Evropa upravičeno usmerja svoje ukrepe v ohranjanje strokovnega znanja in veščin. Kriza pomeni, da ljudje izgubljajo službe, čeprav nas izkušnje učijo, da imamo veliko pomanjkanje usposobljenih strokovnjakov, predvsem v gradbeništvu. Zato je center mobilnosti skupaj z ohranjanjem strokovnega znanja in, kjer je to mogoče, tudi delovnih mest, dober instrument za Heijmans. Nizozemska ministrstva in tudi regionalni organi, na primer iz province Severni Brabant, si zdaj prizadevajo, da bi pospešili naložbe, ki so predvsem usmerjene v projekte, infrastrukturo in gradbeništvo. S tem želimo ljudem, ki ostajajo brez služb, pokazati, da dajemo aktiven prispevek, tudi v finančnem smislu.
Še enkrat bi želel poudariti - predvsem ta teden zaradi Københavna -, da še zlasti nujno potrebujemo oskrbo z energijo in energetske ukrepe na področju gradbeništva in tudi prometa. Pravila na drugih področjih smo v Parlamentu že spremenili - v tej zvezi bi vas opozoril na pospešena črpanja in predplačila iz regionalnih skladov -, zato je treba podpreti aktivno prispevanje Parlamenta. To bo prineslo koristi tudi podjetju, kot je Heijmans, ki se ves čas usmerja v kontinuiteto in kakovost. V tem duhu dajemo trem predlogom, predvsem pa tistemu, ki zadeva Heijmans, našo iskreno podporo.
Frédéric Daerden
Gospod predsednik, gospe in gospodje, vloge za sredstva iz tega sklada so čedalje pogostejše. Glavni razlog za to je gospodarska kriza, ki jo prestaja naša celina.
Kriza je prizadela temeljne sektorje evropske industrije, kar kažejo te tri zadnje prošnje z avtomobilskega in gradbenega področja, ki se jim je ugodilo.
Želel bi izkoristiti to priložnost, da vas spomnim, da mnogim prošnjam, ki trenutno prihajajo k nam, s pravnega vidika ne bi mogli ugoditi, če ne bi bilo zadnje spremembe ureditve upravljanja sklada, v okviru katere je bila gospodarska kriza dodana k merilom za upravičenost.
To kaže, da se našim sodržavljanom v času krize in znotraj institucije Evropskega parlamenta, kadar je prisotna politična volja, dajo na voljo visoko kakovostni politični instrumenti. Politična volja lahko še vedno opravlja svoje delo, kajti ko berem poročilo gospoda Bögeja, ugotavljam, da so vanj vključene bistvene točke za izboljšanje delovanja sklada: pospešitev obravnavanja prošenj, da bi se lahko odzvali v času krize, odprava skupne predložitve prošenj in uporaba drugih sredstev razen tistih iz Evropskega socialnega sklada.
Najboljša rešitev pri tej zadnji točki bi bila, če bi se sredstva za plačila iz sklada dodeljevala sama po sebi, tako kot to velja za druge sklade, vendar poznamo stališče Sveta o tem vprašanju in popolnoma razumem, kaj pravi gospod komisar.
Vesel sem, ko vidim, da se dobra volja združuje. Zato še zdaleč ne dvomim, da bo nesporna korist tega sklada skupaj z voljo Parlamenta pomenila, da bodo naši cilji povečanja tega sklada doseženi.
Marian Harkin
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji je otipljiv izraz solidarnosti z delavci, ki so izgubili svojo službo zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih.
Kot poslanci tega Parlamenta smo lahko do neke mere zadovoljni, da lahko prispevamo k ublažitvi nekaterih bolj neposrednih učinkov odpuščanja presežnih delavcev in jim dejansko damo nekakšno upanje za prihodnost.
Vendar pa naša vloga ne sme biti samo odobritev tega sklada. Dolžni smo storiti vse, kar je v naši moči, da bi predvsem zagotovili, da so izpolnjena vsa merila, in da bi poskrbeli, da bo Sklad za prilagoditev globalizaciji ustvaril dodano vrednost.
Eno izmed pomembnih vprašanj, ki ga je postavil Odbor za zaposlovanje, je, da ukrepi, ki so jih predlagale države članice, dopolnjujejo druge ukrepe, ki jih sofinancirajo strukturni skladi, in dejansko potrebujemo več kot zgolj potrditev, da to drži. To je treba tudi pokazati, s tem pa se bo ustvarila tudi dodana vrednost, ki sem jo omenil.
Dodano vrednost bo ustvarilo tudi dejstvo, da ESPG ne bo nadomestil ukrepov, ki so jih dolžna izvajati podjetja, temveč da gre za dragoceno dopolnitev ukrepov na nacionalni ravni.
Medtem ko ocenjujemo dodano vrednost sklada v okviru procesa pregledovanja večletnega finančnega okvira 2007-2013, bi to po mojem mnenju moral biti trajen proces in na tem področju moramo biti previdni.
Druga stvar, ki me nekoliko skrbi, je uresničevanje enakosti med moškimi in ženskami in nediskriminacija v okviru sklada.
Na hitro sem si ogledal razčlenitev po spolih v treh programih, ki naj bi prejeli pomoč, in številke so 91 %, 72 % in 79 % za moške. Ogledal sem si nekatere druge programe, ki smo jih financirali prej, in zdi se, da je precej večji odstotek financiranja namenjen moškim presežnim delavcem. Lahko gre za statistični odklon, lahko pa dejansko za stanje, v katerem se iz tega ali onega razloga veliko število vlog nanaša na moške delavce.
Vse vloge moramo temeljito preučiti, saj je zelo pomembno, da se pomoč odobri čim hitreje in čim bolj učinkovito.
Marije Cornelissen
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, takoj na začetku bi želela jasno povedati, da v primeru teh treh vlog lahko odobrimo uporabo Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG). Vloge izpolnjujejo merila in zato so presežni delavci upravičeni do podpore iz tega sklada.
A kljub temu želim izkoristiti to priložnost, da opozorim na veliko pomanjkljivost ESPG. Trenutno razvijamo skupno vizijo prihodnosti gospodarstva in trga dela v Evropi. Različne politične skupine v tem Parlamentu se mogoče ne bodo v celoti strinjal s tem, kako to narediti ali kako daleč iti v zvezi s tem, vendar se v nekih splošnih točkah razumno soglašamo. Potrebujemo več trajnosti in več vključenosti. Če želimo doseči ta cilja, moramo priložnosti takoj izkoristiti. Prav zdaj, ko se spopadamo s krizo, moramo ukrepati na način, ki nas bo še približal temu trajnostnemu gospodarstvu.
Mislim, da s sedanjo uporabo sredstev ESPG izpuščamo nekaj priložnosti. Naravnost sramotno je, da sklad, eden izmed naših ukrepov za spopadanje s krizo, ne kaže smeri za naprej. Pokazati moramo pogum in prav izbrati. Če ljudem, ki danes izgubljajo službe v onesnažujočih industrijah, kot je avtomobilska industrija, zagotovimo preusposabljanje za delo v trajnostnih sektorjih, kar jim bo omogočilo prihodnost, namesto da bi obtičali v preteklosti, bomo jasno pokazali, v katero smer želimo iti, s tem pa se bomo približali tudi inovativnemu, vključujočemu in trajnostnemu gospodarstvu.
Hynek Fajmon
Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes ponovno razpravljamo o zadevah v zvezi s sproščanjem sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Gre za vprašanje, ali je na voljo denar, da bi se izpolnile zahteve vlad Švedske, Avstrije in Nizozemske v zvezi z odpuščanji v podjetjih iz avtomobilskega in gradbenega sektorja. V preteklosti smo odobrili številne podobne prispevke. Vendar pa meni, da ta ukrep ni ustrezen in da Evropska unija z njim ne bi smela nadaljevati. To bi rad podprl z dvema trditvama.
Prvič, ta ukrep je nepravičen. Globalizacijo, ali bolje, pritisk konkurence, čutijo skoraj vsi zaposleni in delodajalci v malih podjetjih v EU. Zaradi tega se v Evropi vsak dan izgubljajo in obenem tudi ustvarjajo številna delovna mesta. Vendar pa se podpora, povezana z izgubo delovnih mest, v EU na evropski ravni zagotavlja samo v primerih velikih podjetij, kjer je število izgubljenih delovnih mest dovolj visoko. Odpuščeni presežni delavci iz malih podjetij nimajo dostopa do te oblike podpore, zato je ta ukrep selektiven in konec koncev nepravičen.
Drugič, to je vprašanje, ki ga je po mojem mnenju treba reševati na nacionalni ravni, kjer je dovolj sredstev, informacij in politik.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospod predsednik, glasovali bomo za podporo presežnim delavcem na Švedskem, v Avstriji in na Nizozemskem. Vendar pa se ob vsaki prošnji za uporabo sredstev tega sklada ponovno še bolj sprašujem o njegovi pravičnosti in učinkovitosti.
Prvič, kar zadeva učinkovitost, je sklad leta 2009 nudil pomoč 16 000 delavcem, kar je kaplja v morje odpuščanj, od možnih 500 milijonov EUR pa je porabil zgolj 53 milijonov EUR. Drugič, kar zadeva pravičnost, zakaj dobi švedski avtomobilski delavec pomoč v višini 6 500 EUR, medtem ko dobi avstrijski avtomobilski delavec 14 300 EUR?
Kako naj to pojasnim tekstilni delavki na Portugalskem, katere pomoč znaša pičlih 524 EUR, medtem ko njena katalonska kolegica prejme 2 000 EUR? Kar je še hujše: kako to, da so v nizozemski prošnji delavci, ki so zaposleni na določen čas, ostali brez vsake podpore, ko so vendar prav oni tisti, ki so bili najbolj prizadeti? Tega sklada ne smemo več uporabljati za večanje razlik v brezposelnosti ali za izpostavljanje neenakosti med bogatimi državami in državami, ki so na robu.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, Evropska unija je vzpostavila proračunske instrumente, da bi zagotovila podporo presežnim delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, pri čemer je na večino teh sprememb neposredno ali posredno vplivala prav Evropska unija.
Toda to je nesistematičen pristop. Subvencioniranje usposabljanja tistih, ki so izgubili službo v določenih sektorjih, ne bo rešilo problemov zadevnih sektorjev niti pomagalo pri oblikovanju alternativnega sektorja, ki bo vsrkal to delovno silo. To je samo zapravljanje denarja davkoplačevalcev. Če Evropska unija zares želi pomagati Evropi, da se izkoplje iz krize, potem bi morala preučiti in delati na vzrokih krize, ne pa da želi, da se nanjo gleda kot na dobrodelno organizacijo, ki bo prišla rešiti revne.
Seveda se bo s takšnimi ukrepi podpora s strani prizadetih najprej vrnila Evropski uniji. Poleg tega poročilo o predlogu resolucije, ki je dan na glasovanje, ne pove nič o obsegu te subvencije - tj. koliko sektorjev in koliko podjetij v določenem sektorju bo vključevala. Najbolj zaskrbljujoče pa je, da poročilo poudarja potrebo po pospešitvi izplačil subvencij, ne da bi vsaj omenilo potrebo po predložitvi dokazil, da sredstva prihajajo v roke pravih ljudi in da so porabljena za pravi namen. Še hujše: poročilo ne zahteva rednega spremljanja učinkov subvencij in to ocenjevanje prepušča splošnemu ocenjevanju programov v procesu večletnega finančnega okvira 2007-2013.
Kolegi, govorimo o denarju davkoplačevalcev, izmed katerih jih je veliko izgubilo službo in ne prejemajo nobenih subvencij, temveč prestajajo hude finančne težave. Kako lahko z njihovim denarjem ravnamo na tako zaničevalen način? To resolucijo bom zavrnila in pozivam vas, da tudi vi storite enako.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, sklad za prilagoditev globalizaciji Evropski uniji predstavlja instrument, ki zagotavlja finančno podporo delavcem, ki so jih prizadele velike strukturne spremembe v svetovnih trgovinskih tokovih. Sklad za prilagoditev globalizaciji zagotavlja tudi neposredno pomoč ljudem, ki so bili prizadeti v moji državi. Večkrat sem že poudarila, da sklada za prilagoditev globalizaciji ne smemo napačno razumeti kot pomožno rešitev za večnacionalna podjetja, temveč da mora neposredno pomagati prizadetim državljanom. Zato podpiram mehanizme nadzora želim, da Steiermark predloži redna poročila o napredku. Sklad se uporablja natanko tam, kjer ga družba najbolj potrebuje, torej pomaga prizadetim ljudem. To je nekaj pozitivnega, kar Evropska unija počne za svoje državljane.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, vesel sem, da danes razpravljamo o tem, kako se lotiti svetovne krize in predvsem brezposelnosti. Ta je seveda prizadela zelo veliko nedolžnih podjetij, ki preprosto nimajo dovolj naročil in zato ne ustvarjajo prihodka od prodaje. Zato trpijo tudi zaradi pomanjkanja likvidnosti, s tem pa izgubljajo svojo kreditno sposobnost.
Vesel sem, da poudarek tukaj leži predvsem na malih in srednje velikih podjetjih. Mislim, da je prehodna pomoč še posebej pomembna, da bi se podjetjem omogočilo, da nadaljujejo z delom in izkoristijo ugodnosti, ki jih prinašajo ustrezne nove priložnosti na trgih. Rezultate tega financiranja bi morali temeljito preučiti, da bi videli, kjer smo uporabili najboljšo prakso in kje smo dejansko lahko pomagali zaščititi delovna mesta ter predvsem, kje smo uspeli presežne delavce najhitreje in najbolj učinkovito ponovno vključiti na trg dela.
Zdaj gre za vprašanje hitrega zagotavljanja pomoči, zato podpiram tudi čim hitrejšo uporabo sredstev sklada, predvsem za Steiermark iz Avstrije, kjer je prizadeta cela regija, ki je vključena v proizvodnjo avtomobilov, in kjer so vključeni tudi mnogi dobavitelji, ki so seveda posebej pomembni za infrastrukturo. Mislim, da je dobro, da se teh 5,7 milijona EUR da na voljo. Vendar pa bi v tem smislu želel prositi, da naj se v vseh primerih, o katerih se bomo danes pozitivno odločili, opravi analiza in da se namesto tega, da bi denar zgolj odtekel, predložijo dokazi, da ta denar dejansko pomaga pri obnovi ali da se odpirajo nova podjetja in da bo aktivna gospodarska dejavnost v prihodnosti tej regiji omogočila, da povrne moč, ki jo je imela do zdaj. Hvala, gospod komisar.
Evelyn Regner
(DE) Gospod predsednik, avstrijska prošnja za pomoč iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) se nanaša na nekdanje zaposlene v skupaj devetih avtomobilskih dobaviteljih v Steiermarku. Če si zadevo pogledamo natančneje, lahko takoj vidimo, da gre za klasičen primer za ESPG, torej za zagotavljanje pomoči za izboljšanje položaja. ESPG lahko zagotovi točno to in prav zato je bil tudi ustanovljen, torej da zagotovi pomoč vsem tistim, ki so jih negativni učinki globalizacije neposredno prizadeli in ki z nenadno izgubo službe morajo trpeti zaradi posledic neodgovornosti špekulantov finančnega trga.
Steiermark je na žalost močno odvisen od povpraševanja v avtomobilskem sektorju. To pomeni, da je cela regija hudo prizadeta zaradi sedanje krize na trgu in predvsem krize v povpraševanju po avtomobilih. Prodaja avtomobilov je padla za 59,4 %. V tem okviru 5,7 milijona EUR predstavlja odločno naložbo v ponovno vključevanje presežnih delavcev na trg dela. Z drugimi besedami, ta naložba bo delavcem omogočila, da se vključijo v lokalne fundacije za zaposlovanje, predvsem v avtomobilskem sektorju, obenem pa bo olajšala izvajanje ukrepov, usmerjenih v pripravo in usposabljanje delavcev.
Milan Cabrnoch
(CS) Gospe in gospodje, ta teden moramo izraziti naše mnenje o predlogu Evropske komisije za sprostitev finančnih sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, in sicer v treh primerih: za Švedsko, Nizozemsko in Avstrijo. Na žalost se moramo spet odločati o treh nepovezanih in zelo različnih primerih.
Želel bi poudariti, da je Evropski parlament enkrat že prosil Komisijo, da predstavi posamezne prošnje za sprostitev sredstev in da jih obravnava ločeno. Te prošnje ponovno spremlja cel niz nejasnosti. V primeru švedske prošnje na primer ni jasno, kolikšen obseg sredstev se bo uporabila, v primeru avstrijske prošnje pa je obseg sredstev, ki naj bi bil dodeljen vsaki osebi, ki je izgubila službo, presenetljiv. Medtem ko se je v prejšnjih projektih prosilo za sredstva, ki znašajo nekaj sto evrov na osebo, Avstrija prosi za 14 300 EUR za vsakega brezposelnega. Nismo prepričani, da so predlogi zares v skladu s cilji, zaradi katerih je bil sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen, zato ne podpiramo sprostitve teh sredstev.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, želel bi izkoristiti modri kartonček samo zato, da popravim eno stvar. Podpora za Avstrijo se ne dodeljuje samo eni osebi.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, kot lahko vidite, gre očitno za avstrijsko vprašanje, in vsi skupaj smo zelo zaskrbljeni za Steiermark, eno izmed naših provinc, ki je hudo prizadeta, kajti na eni strani je v avtomobilski sektor vključen nadpovprečen delež njenega prebivalstva, na drugi pa je seveda nesorazmerno visok odstotek teh proizvodov namenjen za izvoz. Kot je bilo že omenjeno, je bilo zaradi padca povpraševanja na svetovni ravni odpuščenih 744 presežnih delavcev, in zelo smo veseli, da bo 400 ljudi, ki so bili pri tem prizadeti, prejelo podporo iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. To je treba zelo pozdraviti.
V tem primeru - in to je treba pojasniti tudi glede na to, kaj je rekel predhodni govornik - ne gre za subvencije za preprosto prestrukturiranje, temveč za podporo posameznim delavcem z zagotavljanjem pomoči pri življenjskih stroških in ukrepov za nadaljnje usposabljanje. V tem smislu se strinjam z gospo Cornelissen, ki je dejala, da mora biti nadaljnje usposabljanje predvsem usmerjeno v prihodnost. V prihodnosti bomo potrebovali bolje usposobljene delavce in preusposabljanje na področjih tehnologije in obnovljivih virov energije za zagotovo koristen korak. Steiermark bo to zagotovo podprl.
Gunnar Hökmark
(SV) Gospa predsednica, v razpravi, kot je ta, se velja spomniti, da je globalizacija tista, ki je obogatila Evropo, ustvarila delovna mesta in sprožila naložbe. Izvoz je odprl vrata za nastanek novih podjetij in velikih družb. Uvoz je državljanom dal priložnost, da živijo lepo življenje s cenejšimi proizvodi in storitvami, kar je, vzeto skupaj, pripeljalo do regeneracije.
Obsežne spremembe so stalno prisotne in omogočajo ustvarjanje novih podjetij, novih delovnih mest in novih priložnosti. Te obsežne spremembe puščajo svojo sled v družbi in nikoli jim ne bi smeli preprečevati, da bi se zgodile. Vendar pa moramo ta prehod olajšati tistim, ki so prizadeti. Vsaka država članica bi moral prevzeti dolžnost, da zagotovi varen prehod na način, ki bo prinesel obilico priložnosti.
Evropska unija ne more zagotoviti takšnih priložnosti z enim samim skladom. Spremembe so prevelike in preveč pomembne. Če mislimo, da se to lahko reši s skladom za prilagoditev globalizaciji, potem ne prikazujemo natančne slike stanja. Oblikovanju takšnega sklada nasprotujemo. A v primeru avtomobilskega sektorja nam je jasno, da se Evropa trenutno nahaja v posebnem položaju z množico različnih vrst podpore na evropski in nacionalni ravni, zato ne tvegamo samo izkrivljanja, ki ga lahko povzroči odobritev javnih subvencij posameznim akterjem, temveč tvegamo tudi, da se bo to izkrivljanje povečalo, če podjetja in sektor v različnih regijah ne bodo mogli dobiti enakovredne podpore. Zato bomo ta predlog podprli, ker smo v procesu subvencioniranja prišli že tako daleč, da bi se konkurenca utegnila izkriviti, če podpora ne bo zagotovljena. Vendar pa želimo poudariti, da v prihodnosti ne moremo več nadaljevati na takšen način.
Elisabeth Morin-Chartier
Gospa predsednica, želela bi opozoriti na dejstvo, da je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki smo ga oblikovali, namenjen delavcem in izboljšanju njihove možnosti zaposlitve. Zato moramo prav pri tem sprejeti temeljne ukrepe. To je naš pristop znotraj skupine, s katerim preučujemo primere v zvezi s skladom za prilagoditev globalizaciji, da bi delavcem zagotovili, da se lahko vključijo v svet dela in ostanejo zaposleni, saj brez strokovne vključenosti ne more biti socialne vključenosti.
Druga točka, ki jo želim poudariti, je, da je avtomobilski sektor utrpel zelo hude posledice, zato pozivam proizvajalce avtomobilov, ki jih je kriza močno prizadela, da prilagodijo svoje proizvode tako novim okoljskim ciljem kot novim potrebam potrošnikov. Gre za prihodnost sektorja.
Nazadnje pozivam vse vsa, da podprete predlog Odbora za proračun - in zahvaljujem se tudi gospodu Bögeju za njegov predlog - ter prosim za spremljanje učinkov naših politik, kar je storil tudi gospod Rübig.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Lani smo odobrili več podobnih dodelitev sredstev iz Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi zagotovili dodatno podporo delavcem, ki trpijo zaradi posledic velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih. Gospodarska kriza hudo vpliva na svetovno trgovino.
Lahko vam povem, da je bilo v regiji, iz katere prihajam, lansko leto odpuščenih približno 2 500 presežnih delavcev v železarski in jeklarski industriji in približno 700 v ladjedelništvu, približno 6 000 presežnih delavcev pa naj bi bilo po napovedi odpuščenih v železniškem sektorju. Zato menim, da je pomembno, da se v letu 2010 pripravimo na veliko število podobnih vlog, ki bodo prispele zaradi gospodarske krize. Obstoječi postopek mora biti preprost, da bi države in upravičenci imeli lahek dostop do njega. Švedska je poslala vlogo junija, Avstrija julija, Nizozemska pa avgusta, kar kaže, da je od prejema njihovih vlog minilo nekaj mesecev. Zato menim, da mora biti ta postopek preprost.
Seán Kelly
Gospa predsednica, glede na to da sem pred nekaj tedni sedel tukaj, ko je Parlament podprl financiranje iz sklada za prilagoditev globalizaciji za moje volivce v Limericku, ki so bili odpuščeni zaradi preselitve Della na Poljsko - spomladi pa podobna obsodba čaka še delavce podjetja Waterford Crystal -, je seveda očitno, da podpiram, kar je bilo nocoj predlagano za Švedsko, Avstrijo in Nizozemsko.
Omenjene so bile številne anomalije in zelo na kratko jih bom ponovil. Prvič, mislim, da si je treba ogledati datum začetka. Drugič, obdobje mora odražati dolžino poti, ne samo ti dve leti, kot smo temu priča zdaj. Tretjič, kar zadeva upravljanje, je zelo pomembno, da se ga ne pogoltne, predvsem da ga ne pogoltnejo vladne agencije. Četrtič - kar je tudi najpomembnejše - podjetnikom je treba omogočiti čim več pomoči. Petintrideset odstotkov podjetij v zagonu v EU so odprli ljudje, ki so bili brezposelni. Če bodo dobili pomoč, bodo ustvarili rezultate. Sila kola lomi, zato mislim, da je zelo pomembno, da jim ponudimo vso možno pomoč.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, če predpostavimo, da je večina delovnih mest v Evropi - ne samo v moji državi Avstriji - v nevarnosti zaradi učinkov globalizacije, potem moramo predvsem upoštevati, da so zaradi tega v nevarnosti mlajši delavci - izmed katerih nekateri še niso prijavljeni kot brezposelni, ker so komaj zaključili program usposabljanja ali končali šolo. Posebej si moramo prizadevati - in to predvsem velja za Avstrijo -, da bomo uporabili te vrste ukrepov, da bi pomagali tistim delavcem, ki se morajo prvič vključiti na trg dela, in da bi jim dali priložnost, vključno s pomočjo iz Evropske unije, da vstopijo na evropski trg dela.
Vladimír Špidla
Gospe in gospodje, mislim, da je razprava jasno pokazala, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji deluje, in lahko rečemo, da je bil že velikokrat uporabljen in da je vedno prinesel ugodnosti ljudem, ki so ga izkoristili. Kot komisar sem se vedno trudil seznaniti z rezultati na tem področju, kar seveda ne pomeni prave analize, temveč zgolj neposredno izkušnjo, in bil sem vesel, ko sem videl, kako pozitivno je sklad ocenjen na tistih področjih, kjer se uporablja.
Na razpravi se je odprlo veliko resnih vprašanj, ki zahtevajo odgovor in pozivajo k jasnemu in realističnemu mnenju. Prvo je mnenje, da sklad lahko uporabljajo samo velika podjetja. Izkušnje na srečo kažejo, da sklad lahko uporabljajo vsi, velike ali majhne države ali velika ali mala podjetja, in to je bil tudi naš prvoten namen. Na novo prilagojena pravila jasno nudijo možnost uporabe tega sklada tudi za zaposlene v malih in srednje velikih podjetjih na področjih ali v panogah, ki jih je prizadela kriza. Sklad torej deluje nediskriminatorno in ne izključuje nikogar.
Želel bi tudi poudariti temeljno značilnost sklada, in sicer, da rajši pomaga ljudem kot podjetjem, zato ga s tega vidika ne moremo imeti za aparat, ki pri življenju ohranja podjetja, ki nimajo nobenega realnega upanja, da bodo funkcionirala v gospodarskem smislu, temveč prav nasprotno. Sklad pomaga odpuščenim presežnim delavcem, da hitreje najdejo delo na tistih področjih, kjer delo obstaja. Gre torej za sklad, ki načeloma izvaja in spodbuja prestrukturiranje.
V enem izmed nastopov, in mislim, da je bil to nastop gospe Harkin, je bila izražena zaskrbljenost glede neenakosti spolov. Ta neenakost, ki na ravni poročil dejansko obstaja, zgolj dokazuje, da je kriza zlasti v svoji prvi fazi občutno prizadela tiste sektorje, v katerih prevladujejo moški. Tudi danes govorimo o avtomobilskem sektorju in gradbenem sektorju, torej z drugimi besedami, o sektorjih, v katerih prevladujejo moški. Zato je, če pogledamo celotne številke, sklad zagotovil več pomoči moškim. Kriza je na poseben način spremenila strukturo trga dela in slišal sem tudi izjavo predsednika Obame, ki je dejal, da bodo konec tega leta večino delavcev, ki bodo aktivno vključene na trg dela v Združenih državah, predstavljale ženske. Kriza je torej tudi v Združenih državah povzročila hude posledice v sektorjih, v katerih prevladujejo moški. Zato pri tem vprašanju ni nikakršne neenakosti med spoloma v okviru ali v strukturi sklada.
Med razpravo so bile seveda izražene tudi številne zamisli, kako bi bilo mogoče sklad spremeniti in izboljšati. Moram reči, da Komisija seveda sklada ne razume kot nekaj nespremenljivega, kar bi nastalo kot Palada Atena, ki se je rodila iz Zevsove glave. To je človeška institucija, ki jo je na podlagi izkušenj in razprave vedno mogoče izboljšati. Zato po mojem mnenju tu ni nobenih temeljnih ovir.
Eno izmed vprašanj zadeva tudi posebno metodo financiranja, z drugimi besedami vključevanje sklada v proračun v obliki neodvisnih proračunskih vrstic. To je zagotovo vprašanje, o katerem se bo razpravljajo na politični ravni, a s finančnega vidika rezultata na tak način ni bilo mogoče doseči, zato je po mojem mnenju dejstvo, da smo sredstva uporabili z drugačno, vendar učinkovito metodo, samo po sebi dragoceno.
Gospe in gospodje, rad bi povedal, da je nedvomno res, da so spremenjena pravila in pritisk krize ustvarili položaj, v katerem bo več posameznih zadev, a kot sem že povedal, Komisija sprejema težo argumentov, ki zagovarjajo pristop, v katerem se rešuje vsak primer posebej, in zato bomo s to metodo tudi nadaljevali.
Na koncu bi se želel zahvaliti poslancem Evropskega parlamenta iz Odbora za proračun in vsem poslancem Evropskega parlamenta, ki so bili vključeni v to zadevo, saj je razprava jasno pokazala, da so bile upoštevana vsa sporna vprašanja, ki so prisotna pri vsaki tako zapleteni odločitvi. Mislim, da sta razprava in predlog Komisije prav tako jasno pokazala, da vse te zadeve spadajo v okvir sklada za prilagoditev globalizaciji. Zato sem vesel, da je vaša razprava potrdila stališče Komisije, in pričakujem, ali vsaj upam, da bo to razvidno tudi iz glasovanja.
Reimer Böge
Gospa predsednica, k temu, kar je povedal gospod komisar, mi ni treba več ničesar dodati. Podpiram, kar je dejal, predvsem pa njegove zaključne besede o vprašanju prihodnjega razvoja Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v zvezi z drugimi programi - predvsem z Evropskim socialnim skladom -, o katerih bomo seveda imeli drugo intenzivno skupno razpravo.
Povsem jasno je, da Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ne more nevtralizirati posledic strukturnih sprememb niti ne more sprejeti in premagati izzivov globalizacije, kar seveda tudi ni njegov namen. Zagotovo pa lahko pomaga prizadetim posameznikom, ki so se znašli v težkem položaju pri zaposlovanju, potem ko so bili odpuščeni; slednjim lahko ta sklad priložnost, da z usposabljanjem ustvarijo nove obete in ponovno najdejo delo. To je nekaj, kar moramo kljub razpravi o subsidiarnosti, ki v tej zvezi seveda tudi igra svojo vlogo, podpreti in pozdraviti kot sklad, ki dopolnjuje vse ukrepe v okviru Evropskega socialnega sklada, ki jih tudi imamo.
Na tem mestu bi želel povedati samo še to, da zagotovo obstajajo tudi programi v okviru nacionalnih proračunov, kakor tudi v okviru evropskega, kjer obstaja več razlogov za dvom v smiselnost porabe, kot jih obstaja pri skladu, ki nudi neposredno pomoč ljudem v težkem začetnem položaju.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo.
