Zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008 (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je razprava o zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2008.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, naslednjih 12 mesecev bo za Evropo ključnih v smislu naše učinkovitosti v prihodnosti, položaja v svetu in zaupanja naših državljanov ter glede naše sposobnosti za uresničevanje njihovih pričakovanj. Upravičeno smo lahko samozavestni. Sporazum o lizbonski pogodbi je bil zelo dobrodošel, kar prav tako velja za način, na katerega je bil dosežen. Nismo se odmaknili od prvotnega namena, tj. Uniji zagotoviti orodja, ki jih potrebuje za prihodnost. Šlo je za pravo odločnost, da se lotimo zadeve.
Kar zadeva rast in nova delovna mesta je naš gospodarski program prinesel rezultate, s čimer je pripomogel k odpravi tveganj za dodatne letošnje pretrese. Rešujemo pomembna vprašanja: od energetike do priseljevanja, od zaposlovanja do razvojne pomoči zlasti v Afriki in v le nekaj tednih bomo na Baliju imeli priložnost, da poudarimo svoje vodilno mesto v svetu pri boju proti podnebnim spremembam.
To pomeni, da Evropska unija dosega rezultate. Premagala je zelo težavne razmere, s katerimi smo se soočili leta 2005. Dvotirna strategija, ki jo je predlagala Komisija leta 2006 se je obrestovala, pri čemer se je usmerila k dejanskim rezultatom za državljane in hkrati vlagala v rešitev za institucionalni dogovor.
Menim, da je Unija za leto 2008 na pravi poti. To moramo kar najučinkoviteje izkoristiti, izvajati naše zaveze, nadaljevati s ključnimi predlogi, ki so že pripravljeni, pospešiti nove pobude in hkrati ohraniti dolgoročne izzive na obzorju. Poleg tega moramo seveda upoštevati in spodbujati postopek ratifikacije Pogodbe in pokazati državljanom, kaj ponuja Evropska unija v pripravah na evropske parlamentarne volitve 2009.
Zato se veselim te priložnosti, da predstavim zakonodajni in delovni program za leto 2008, tj. prispevek Komisije k uspešnemu letu 2008. Pri tem se zahvaljujem Evropskemu parlamentu za njegovo dejavno sodelovanje pri pripravi tega programa. K oblikovanju našega programa je zlasti prispevalo obširno zbirno poročilo, ki ga je pripravila konferenca predsednikov odborov in potrdila konferenca predsednikov. Veliko predlogov Komisije se neposredno ujema s prednostnimi nalogami, določenimi v vašem zbirnem poročilu.
Vendar bom najprej na kratko komentiral izvajanje programa za leto 2007.
Ob tem času smo lani razpravljali o ciljnem seznamu strateških pobud, ki jih je treba uresničiti letos. Naj naštejem le nekaj najvidnejših pobud, ki so pomenile vrsto ključnih ukrepov, kot so strateški pregled energetske politike, nedavni predlogi o delovni migraciji, prožni varnosti, trgu za vino in dostopu na trg.
Do konca naslednjega meseca se bodo sprejele vse pobude razen ene. To je direktiva o trgovanju z emisijami, za katero sem se odločil, da se preloži na januar. Razlog za to je zagotoviti, da se ne odvrača pozornosti od ključnih pogovorov na Baliju, pri čemer želim, da se Evropska unija predstavi kot enotna. S tem bomo pridobili čas za dokončanje posvetovanj, ki so potrebna za uresničitev dogovorjenih ciljev Evropske unije o toplogrednih plinih in obnovljivih virih energije. Gotovo se boste strinjali, da je to smiselno in lahko dejansko predstavlja pridobljeni čas, ker sem prepričan, da bodo priprave zagotovile boljše pogoje za doseg soglasja z državami članicami.
Poleg strateških pobud smo si prizadevali za uresničitev številnih prednostnih pobud za 18 mesečno obdobje. Veliko teh pobud se zdaj pripravlja. V prihodnjih tednih bodo pripravljeni predlogi o hipotekarnih posojilih, instrumentih trgovinske zaščite in zmanjšanju emisij CO2 iz avtomobilov. Do konca leta mora biti stopnja doseganja rezultatov 70 %, po 18 mesecih naslednjega junija pa 100 % ali blizu tej stopnji.
Leto 2007 se kaže kot ključno leto za priprave na prihodnost. Naslednji teden bomo predstavili vrsto ključnih predlogov za gospodarsko in socialno prihodnost Unije. Z revizijo enotnega trga se bo spodbudil trden, inovativen in konkurenčen enotni trg, ki bo potrošnikom in podjetnikom prinesel neposredne koristi ter Evropo postavil v položaj, v katerem se bo globalizacija najučinkoviteje oblikovala. Poleg tega bomo sprejeli vizijo o načinu spodbujanja priložnosti, dostopa in solidarnosti v Evropi 21. stoletja, ki jo bo naslednje leto podprlo celovito poročilo o posodobljenem socialnem programu.
Posebno pozornost bomo namenili načinu uporabe lizbonske pogodbe in njenih protokolov za napredovanje pri storitvah splošnega interesa, pri čemer bomo uporabili te nove možnosti, da ugotovimo, kako lahko ustvarimo resnično dodano vrednost za zagotovitev vloge teh storitev pri izboljšanju kakovosti življenja vseh Evropejcev.
Zelo se veselim odzivov Evropskega parlamenta in Sveta na revizijo notranjega trga in socialno vizijo. Menim, da nam ob skupni obravnavi zagotavljajo ravnovesje, potrebno za napredovanje na ključnih področjih našega gospodarskega in socialnega programa. S tem se kaže, da ima Evropa prava orodja in zagotavlja primerno platformo za državljane, da se bodo prilagodili in pomagali oblikovati globalizacijo.
Zdaj bom govoril o zakonodajnem in delovnem programu Komisije za leto 2008. To je naš politični program za leto 2008. Določa naše glavne pobude in temelji na zavezi za zagotovitev dodane vrednosti evropskim državljanom. Prizadevali smo si za izboljšanje vsebine politike in okrepitev postopka.
Delovni program za leto 2008 se tako kot za leto 2007 osredotoča na omejeno število novih političnih pobud, vključno s 26 strateškimi pobudami, ki so zbrane v 12 svežnjih in katere naj bi Komisija uresničila med letom ter 61 prednostnimi pobudami, ki so zbrane v 49 svežnjih in naj bi se uresničile med 12 do 18 mesečnim obdobjem.
Pobude bomo usmerili na pet področij, ki so neposredno pomembna za vsakega v Evropi: rast in delovna mesta, trajnostna Evropa, upravljanje migracij, postavljanje državljanov v ospredje in spodbujanje Evrope kot svetovne partnerice. Odločni smo, da okrepimo tudi našo zavezo za boljšo pravno ureditev in zagotovimo izpolnjevanje naših obljub.
S posebnim zadovoljstvom smo ugotovili, da se zbirno poročilo Evropskega parlamenta ujema s ključnimi področji, ki so osrednjega pomena za leto 2008. Tesno sodelovanje med institucijami in državami članicami bo bistveno za uresničitev naših ciljev. Za več področij, navedenih v vašem poročilu so se dejanske pobude že sprejele, ali pa se njihovo sprejetje načrtuje za leto 2007.
Vesel sem, da bodo naslednje leto v program vključene številne pobude, ki so posebno zanimive za Evropski parlament.
Nekaj ključnih področij je: lizbonska strategija za rast in delovna mesta, za katero se strinjamo, da ostane osrednja pri naših ciljih za uspešnejšo, okoljsko odgovorno in socialno vključeno Evropsko unijo; podnebne spremembe, za katere je to leto poudarek na ublažitvi, ki je dopolnjena z novim pristopom k prilagajanju; okolju prijaznejši prometni sektor; zakon o malem gospodarstvu za mala in srednje velika podjetja (dejansko gre za sveženj ukrepov za mala in srednje velika podjetja); zakonodaja za izboljšanje varstva potrošnikov v zvezi s pogodbenimi pravicami in nov pregled potrošniških trgov; lažji dostop državljanov do sodišč; izboljšanje zakonodajnega okolja v Evropi s strateškim pregledom boljše pravne ureditve.
Kar zadeva večji del našega programa, se Komisija in Parlament v večji meri strinjata glede potrebe po ukrepanju in napredovanju.
Res je, da je v zbirnem poročilu navedenih nekaj predlogov, za katere na tej stopnji ne moremo dati dokončnega odgovora. Dejavno se ukvarjamo na primer z intelektualno lastnino in finančnimi storitvami, vendar menimo, da je še prezgodaj za določitev oblike in ravni ambicije za posebne pobude.
Glede ravnanja z odpadki želimo namesto nove pobude na tej stopnji vključiti vprašanja, izpostavljena v akcijskem načrtu za boljše izvajanje zakonodaje o odpadkih.
Razjasniti želim dodatno točko: zadev, ki niso vključene v seznam novih pobud ne zanemarjamo. Bistveno delo Komisije v zvezi z izvajanjem zakonodaje Skupnosti, izvrševanjem programov in pogajanji o mednarodnih sporazumih se bo nadaljevalo ter bo še bolj vidno v ostalih delih besedila programa. Poleg tega poskuša izraziti novo poglavje o "oblikovanju novih politik" večletni značaj večine dejavnosti Komisije.
Prav tako smo vključili v delovni program tudi komunikacijske prednostne naloge, vendar smo dodali nov ukrep v zvezi s tem: številne prednostne naloge predlagamo drugim institucijam, tako da lahko sodelujemo z njimi in jih spodbujamo.
Pri tem ne gre za centralizacijo, prav nasprotno. Menimo, da enotno razumevanje prednostnih nalog zagotavlja odskočno desko za "lokalno delovanje", pri čemer se sporočilo prilagodi tako, da najbolje ustreza potrebam v različnih delih Unije. Prav tako menimo, da je v tem sporočilu bistveno območno partnerstvo, če želimo zares povezati Evropo z njenimi državljani.
Komisija se veseli živahne in koristne razprave, ki izraža strateško razsežnost delovnega programa Komisije ter izrazito politično sporočilo našim državljanom. Leto 2008 je zares ključno leto za Evropo. Evropska komisija in Evropski parlament lahko skupaj gradita na našem izjemnem skupnem delu v letu 2007 ter napredujeta in prepričan sem, da lahko za Evropo ustvarita izjemno leto 2008.
(Ploskanje.)
Predsednik
Gospod predsednik Komisije, pozdravljam tudi številne komisarje, ki danes sodelujejo v tej razpravi.
Hartmut Nassauer
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej želim povedati gospodu predsedniku Komisije, da sem lani poslušal njegove grozeče besede v zvezi s prisotnostjo poslancev, pri čemer ugotavljam, da je danes prisotnih v Parlamentu več poslancev kot komisarjev in upam, da ste to z zadovoljstvom ugotovili tudi sami. V imenu skupine PPE-DE bom izrazil tudi nekaj spodbudnih besed: spodbujamo vas, da med prihodnjim letom, ki bo ključno za ratifikacijo nove pogodbe, uporabite najpomembnejšo pristojnost Komisije, tj. pravico do predložitve zakonodajnih predlogov za Evropo na način, ki zagotavlja učinkovito obravnavanje vprašanj v zvezi z državljani ter upošteva razpoložljive priložnosti, pri čemer zmanjšuje vrzel med državljani in Evropsko unijo.
Podpiramo vaš splošen pristop, kot je določen v vašem programu in tudi prednostne naloge, ki ste jih izbrali, od rasti in delovnih mest, - uspeh na tem področju je ključen za krepitev socialne kohezije v Evropi - do številnih ostalih natančnih vidikov, vključno z migracijo in raziskavami. Moji kolegi se bodo osredotočili na posamezna vprašanja.
Podpiramo dejstvo, da ste prevzeli različne predloge iz strukturnega dialoga z odbori. Želimo si dodatne krepitve tega dialoga. Prav tako bi ga podprli, če vaše načrtovanje ne bi zaobjemalo le prvih nekaj mesecev leta 2009 in bi mogoče vključevalo dve letni cikel, ki bi se ga dalo na letni osnovi nadaljnje razvijati. Menimo, da pri tem manjka kazalni časovni razpored, prav tako ugotavljamo, da obstaja vrzel med vašim programom in proračunskim postopkom, ki bi jo bilo smiselno odstraniti.
Predlagati želite skupno 79 zakonodajnih pobud in približno enako število nezakonodajnih ukrepov. Če to obravnavamo v smislu vaše navedene namere, da se zmanjša birokracija, potem nisem prepričan, da si resnično prizadevate za ta cilj. Točke zakonodaje, za katere ste napovedali razveljavitev vključujejo številne zadeve, ki bi v vsakem primeru pretekle. Zato je zmanjšanje birokracije predvsem govorjenje o dobrih namerah in ne doseganje dejanskih in učinkovitih ciljev.
Naslednje leto je leto nove pogodbe. Priložnost imate, in prepričan sem, da bo ta pogodba začela veljati, da pogodbo vključite v vaš program že na tej ravni. Pogodba bo zagotovila pomembne nove dejavnike: delovanje, preglednost in demokracijo. Prav tako bo zagotovila dejavnik, ki se nam zdi ključen in za katerega predlagam, da se mu nameni nekoliko pozornosti, in sicer je to načelo subsidiarnosti. V Evropi se začenja nova razprava o subsidiarnosti, pri čemer ste glavni partner v tej razpravi pravi vi, gospod predsednik Komisije in vaša Komisija.
Pred dnevi so v Nemčiji v zvezi z vprašanjem sadja in jabolčnih vin izbruhnili veliki protesti. Javnega odziva na to ne želim natančno obravnavati, vendar želim povedati tole: kakšen je duh uprave, ki z enim birokratskim zamahom izbriše regionalne tradicije, stare več sto let, pri čemer to stori na hladen in brezčuten način? Ta pristop je problematičen in to je vaša težava, gospod predsednik Komisije. Težava je v vaši Komisiji. Zdaj imate priložnost, da v duhu nove pogodbe oblikujete novo kulturo subsidiarnosti. To je velika priložnost za vašo Komisijo, da doseže večje soglasje med prebivalstvom na splošno, prav tako je to priložnost, glede katere vas skupina PPE-DE spodbuja, da jo zagrabite z obema rokama.
(Ploskanje.)
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, komisarji, gospe in gospodje, tudi sam vas v imenu svoje skupine pozdravljam. Strinjamo se z večino stvari, ki jih je navedel gospod Komisar in so vključene v ta dokument. Izpostavil bom dve točki, za kateri menimo, da sta bistveni. Ti točki sta obravnavani na koncu vašega programa. Želim si, da bi ju vključili že v začetek, vendar zaradi svojega položaja v besedilu nista nič manj pomembni.
Prva točka je sporočilnost. Podpiram izjavo gospoda Nassauerja. Državljanom moramo posredovati jasno sporočilo o pomenu Evrope in naših prizadevanjih v zvezi z različnimi zakonodajnimi predlogi; v nasprotnem primeru izgubljamo čas. Veseli me pristop k vprašanju sporočilnosti, ki je odvisen tudi od gospe podpredsednice ter predlogi, ki jih je predložila, ki načrtujejo skupni pristop s Parlamentom. Vendar je pri tem pomembno tudi vprašanje jezika, ki ga uporabljamo v komunikaciji z državljani ter način posredovanja naši namer.
Lani smo obravnavali številne točke zakonodaje, ki so izboljšale pravni položaj potrošnikov, zlasti na področju telekomunikacij in tudi v ostalih sektorjih. Vendar nam še vedno ni uspelo v zadostni meri prepričati državljanov, da smo tu zaradi njih in da nismo elitna skupina ljudi, ki deluje nekje v Bruslju. V zvezi s tem si moramo še dodatno prizadevati. Gospa podpredsednica, upam, da boste ob koncu te razprave natančneje omenili vaše načrte, ker je to naš skupen cilj in je to sporočilo, ki ga moramo v letu 2008 zlasti poudarjati.
Na koncu besedila je še dodaten pomemben stavek. Govori o družbenih težavah in socialni razsežnosti EU v okviru globalizacije, zlasti obravnava delovna mesta, migracijo ter skrbi državljanov. Gospod predsednik Komisije, žal besedilo, ki ste ga predložili, ne vključuje veliko odgovorov na ta vprašanja. To ni le zadeva komisarja za socialne zadeve, ki prav tako opravlja dobro delo. To razsežnost mora obravnavati Komisija kot celota. To je zadeva, ki jo mora obravnavati sam predsednik Komisije. Tudi on se mora osredotočiti na dosego te socialne Evrope.
V to so vključena številna področja, pri čemer bom izpostavil dve. Eno od teh je mednarodna trgovina. Ali ni nezaslišano, da so nekatere evropske družbe še vedno odvisne od dela otrok v Indiji in ostalih državah? Kako rešujemo te razmere? Ta položaj spodbuja strahove v Evropi in zaostruje revščino. To kažejo različne študije: revščino spodbuja v državah, ki so naše trgovinske partnerice. To pomeni, da mora trgovinska politika vključevati tudi socialno razsežnost, mogoče z ukrepi socialnih klavzul.
(Ploskanje.)
Kar zadeva politiko preseljevanja, vaše besedilo navaja "celostni pristop do migracije". Ali ne bi bilo bolje navesti: "brez celostnega pristopa ni migracije"? Ali ne bi morala Komisija v zvezi s tem pošiljati veliko jasnejšega in nedvoumnejšega sporočila? O tem vprašanju smo včeraj razpravljali z gospodom komisarjem Frattinijem. Njegove začetne pripombe v zvezi s položajem romskega prebivalstva v Rimu na primer niso bile zelo spodbudne. Včeraj so bile njegove izjave veliko jasnejše, pri čemer je bolj izpostavljal pripravljenost pomagati. Ali pri tem ni najpomembnejše dejstvo, da smo vprašanje Romov večkrat zanemarili, ne le v novih državah članicah, ampak tudi v starih državah članicah?
Gospa Merkel in gospod Sarkozy govorita, da "brez politike vključevanja ni politike migracije". Ali ni to zagotovo pristop, ki bi ga morala Komisija sprejeti že pred nekaj časa? Dvomim, da gospod Sarkozy in gospa Merkel govorita o enaki stvari kot mi, socialni demokrati, ko govorita o vključevanju. Vendar je osnovno sporočilo povsem pravilno in Komisija mora k temu pristopiti na bolj jasen način.
(Ploskanje.)
Boj proti ekstremizmu desnice zato ni le obravnavanje vprašanja na ideološki ravni, ampak pomeni tudi obravnavanje socialnih vprašanj. Brezposelnost, socialna izključenost in antisocialni elementi so v naši družbi še vedno prisotni, pri čemer jih ekstremna desnica izkorišča v svoji kampanji proti Evropi. Zato morata v zvezi s tem Evropa in Evropska komisija ukrepati.
Moj kolega gospod Schultz, predsednik skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu pogosto poudarja, da si prizadevamo za socialno Evropo. To je naš glavni cilj in mora biti tudi glavni cilj tega programa. Povedali ste, da lahko za Evropo ustvarimo izjemno leto 2008. Menimo, da mora biti leto 2008 izjemno za socialno Evropo. Moja prošnja gospodu predsedniku Komisije je: prosim vas, da prevzamete v prizadevanju za socialno Evropo vodilno vlogo.
(Ploskanje.)
Andrew Duff
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, to je politični program, primeren za leto, v katerem se bo hitrost vključevanja zelo povišala z zaključkom postopka reformne pogodbe ter razširitvijo schengenskega območja in euroobmočja.
Vendar bodo priprave na začetek veljavnosti pogodbe naša glavna naloga, pri čemer je liberalna skupina zaskrbljena glede dveh glavnih zadev. Prvič: pri vzpostavljanju področja svobode, varnosti in pravice mora biti povezovanje tretjega stebra s prvim stebrom čim hitrejše in celovito.
Drugič, v zvezi s SZVP bo doseganje dobrega sporazuma med Svetom, Komisijo in Parlamentom pri vzpostavljanju zunanjih storitev precej zanimivo in zapleteno.
Za razložitev in utemeljitev pogodbe nacionalnim parlamentom in javnemu mnenju moramo več pozornosti nameniti socialni in kulturni razsežnosti enotnega trga, kot je migracijska politika ter boju proti podnebnim spremembam. Te stvari bodo pripomogle pri sprejemanju pogodbe.
Pregled skupne kmetijske politike (SKP) mora biti neposredno povezan s prihodnjo reformo finančnega sistema prek večjega financiranja SKP.
Nazadnje sem hvaležen, da slišim oceno kolega v zvezi z načrtom predsednika Sarkozyja o ustanovitvi dodatnega odbora modrecev, ki bi razmislil o prihodnosti Evrope.
Pierre Jonckheer
Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, predstavili ste nam 26 strateških pobud in 61 prednostnih pobud. Ne želim komentirati vseh v štirih minutah. V razpravah te vrste moramo vedno pomisliti na to, da ima Komisija odgovornost in zelo posebno vlogo v postopku sprejemanja odločitev Skupnosti. Vi imate monopol nad zakonodajnimi pobudami in vi imate moč prek nadziranja različnih predlogov sprememb Parlamenta ali Sveta. Vi ste odgovorni za rezultate, ki jih pridobimo v zvezi z zakonodajo Skupnosti. Zato vam zagotavljam, da je verjetno skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze najbolj enotna od vseh političnih skupin v svoji podpori temu postopku Skupnosti, ker menimo, da je bila Komisiji zaupana pomembna naloga soočanja ne le z nacionalnimi interesi, ampak tudi z občutljivimi področji različnih nacionalnih vlad.
V zvezi s tem izpostavljam tri točke. Prva je energetska politika: leto 2007 je bilo veliko leto. Podeljena je bila Nobelova nagrada za mir in marca je Evropski svet sprejel številne cilje, za katere menimo, da bi lahko bili bolj ambiciozni, vendar smo jih vseeno podprli. Kot ste poudarili, bo leto 2008 leto izvajanja. V zvezi s tem pozivamo k pravi pazljivosti. Razočarani smo bili nad rezultati v zvezi z emisijami vozil. Menimo, da vaš pristop k biogorivom ne upošteva negativnega vpliva te vrste tehnologije na naše okolje. Menimo, da bi se morala druga faza dovoljenj za emisije približevati sistemu ponudb in ne prostemu dodeljevanju količin glede na nova finančna sredstva. Nekoliko smo presenečeni, da ste v zvezi z internalizacijo stroškov prometne politike objavili le metodološke študije. Ugotavljam, da ekonomisti o tem razpravljajo že 15 let, pri čemer bi Komisija lahko sledila zgledu dobrih nacionalnih izkušenj.
Prav tako menimo, da se mora to mišljenje upoštevati pri vseh vidikih energetske politike in da bi se morali upreti zamisli prekomerne uporabe tako imenovanih "mehkih" instrumentov, s katerimi ugajate različnim lobijem ali vladnim zahtevam. Uporabiti je treba omejevalne instrumente, ker primer avtomobilske industrije dokazuje, da prostovoljni sporazumi ne delujejo. Glede obnovljivih virov energije menimo, da prožna ureditev med državami članicami ni pravi način. Vsak mora opraviti svoje delo.
Druga točka, ki jo želim izpostaviti, je politika priseljevanja. To je področje, na katerem imate najvišjo odgovornost. Spominjam se govora gospoda Kofija Annana pred nekaj leti v Evropskem parlamentu. Čudovito bi bilo, če bi Evropska unija prejela Nobelovo nagrado za mir za uspešno politiko priseljevanja. Zanašamo se na vas, da bo politika priseljevanja, ki ste jo vključili v vaš delovni program in se je že začela izvajati dejansko taka, ter ne bo pomenila vpeljave skupnega biometričnega potnega lista za vse države članice. Menim, da bi to ustvarilo katastrofalne razmere za ljudi ter škodovalo verodostojnosti EU v očeh ostalega sveta.
Končno, in to me preseneča, gospod Barosso, kot zadnjo točko izpostavljam dejstvo, da vaš program ne vključuje ničesar v zvezi z mednarodnimi finančnimi trgi. Če želimo, da državljani Skupnosti ali vsaj velika večina njih pozitivno sprejmejo globalizacijo in njena različna vprašanja, potem se Evropska unija in zlasti Komisija ne smeta oddaljiti od razmer na finančnih trgih, nadaljnje preiskave davčnih zatočišč ter naše nezmožnosti razpravljati o vprašanjih v zvezi z menjalnimi tečaji med eurom, kitajskim yuanom in dolarjem.
Menim, da ljudje od Evropske unije pričakujejo ambiciozne pobude, ki bodo zagotovile delovanje finančnih trgov v korist gospodarstvu in družbi in ne ravno obratno. Spomnim se razprav, ki jih je imel Parlament v zvezi s tem na začetku sedanjega zakonodajnega obdobja. Različni ljudje so zdaj na to kar pozabili. Zato se mi zdi pomembno s podporo Parlamenta ponovno uvesti tako pobudo.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, komisarji, gospe in gospodje, skupaj s kolegi poslanci sem pozorno prisluhnil besedam gospoda Barrose.
Določil je strateške cilje Komisije, pri čemer sta seveda rast in zaposlovanje najpomembnejši prednostni nalogi.
Vendar ugotavljam, da kot v sporočilu Komisije tudi v svojem govoru ni omenil zadeve, za katero ga pozivam, da jo razjasni.
Ali je res, da je 23. oktobra kolegij komisarjev razpravljal o predlogu, ki ga je predložil gospod Mandelson glede evropskih družb in podjetij, ki so svojo proizvodnjo preselila v tretje države, v katerih so plače nizke? Ta predlog je bil usmerjen k izvzemanju zadevnih podjetij iz protidampinških dajatev, ki zadevajo proizvode, izvožene v Evropo po cenah, ki so znatno nižje od dejanske vrednosti teh proizvodov.
Ali je res, da je bil ta predlog znatno podprt in bo Komisija uradno odločitev sprejela po 5. decembru?
Kako bi odgovorili tistim, ki v takem ukrepu vidijo le finančno subvencijo za preselitev proizvodnje? Ali taka preselitev ni v celoti neskladna s tistimi deli sporočila Komisije, o katerih razpravljamo danes, vključno z naslednjim:
Nedavne raziskave kažejo, da je glavna skrb za državljane EU "socialna razsežnost EU v okviru globalizacije (zlasti v zvezi z delovnimi mesti in strahom pred brezposelnostjo)". Ali: da "globalna agenda za konkurenčnost prispeva k vzpostavitvi trajne rasti in ustvarjanju delovnih mest doma".
(FR) Zakaj niti v vašem govoru niti v sporočilu Komisije ni omenjen zakonodajni program 2008 ali kateri koli projekt v zvezi z velikimi političnimi vprašanji, kot so spodbujanje zaposlenosti v EU, industrijska politika in bolj splošno koristi, ki jih lahko ima Skupnost od sedanjega pojava globalizacije?
Končno, ali je res, da se zaradi predvidenega velikega vznemirjenja, ki bi ga povzročila taka tema med glasovanjem v Parlamentu in tudi v Svetu s sprejemanjem smernic izogibate zakonodajalcu?
Menim, da v zvezi s tem ne upa le moja skupina na vaš jasen odgovor na ta vprašanja, pri čemer bomo morali v primeru razočaranja razmisliti o primernem odzivu. Če ste uživali v načinu, na katerega si je Parlament prizadeval proti Bolkesteinovi direktivi, potem vas bo nasprotovanje v zvezi z Mandelsonovo direktivo zagotovo veselilo.
Brian Crowley
v imenu skupine UEN. - Gospod predsednik, z vašim dovoljenjem želim govor začeti v irščini.
(GA) Strinjam se z zakonodajnim in delovnim programom Komisije. Komisija si predvsem prizadeva za spodbujanje odpiranja delovnih mest in razvoja v Evropi; za soočanje Evrope z vprašanjem podnebnih sprememb; za oblikovanje skupne politike o priseljevanju; za prednostno obravnavanje državljanov EU; in za zagotavljanje, da EU v vsem svetu ukrepa kot dobronamerna sila.
Seveda je celotno vprašanje globalizacije eno od tistih, za katero si bomo prizadevali v naslednjih letih, tj. ne samo kratkoročno v letu 2008, pri čemer podpiram pobude, ki jih je sprejela zlasti Komisija v zvezi s pripravo Evrope na soočanje s pozitivnimi in negativnimi učinki in vplivi glede pomena globalizacije.
V svetu ugotavljamo, da je ogrožena tudi demokracija, pri čemer moramo sprejeti ukrepe, da se tistim v težavah zagotovi pomoč in podpora ter spodbujamo vrednote demokracije, pravno državo in delitev oblasti. V zadnjih tednih smo ugotovili, da Pakistan, Gruzija in ostali deli sveta trpijo zaradi novih oblik odpora proti demokratičnemu nadzoru, novih groženj glede svobode tiska in kar je najpomembneje, zatiranja volje ljudi, ki želijo izraziti svoje stališče in biti priznani v svojem okolju.
Zaradi stalne krize v svetu, zlasti v državah v razvoju, kar zadeva AIDS, HIV in drugih območjih moramo biti bolj domiselni ter inovativni glede njihovega obravnavanja.
Vendar sem zlasti zaskrbljen zaradi vprašanja kratkoročne prihodnosti, ki je dejansko celotno vprašanje obdavčevanja v Evropski uniji. Veliko nas je zelo zaskrbljenih zaradi predloga Komisije v zvezi davkom od dobička pravnih oseb, skupne konsolidirane osnove za davek od dobička pravnih oseb in zlasti neusmiljene želje nekaterih komisarjev po predložitvi predloga, za katerega sami in drugi v tem parlamentu menimo, da Komisija nima zakonodajne ali pravne podlage za predložitev.
Vesel sem, da lizbonska reformna pogodba za vprašanje obdavčevanja še vedno zahteva soglasje. Vesel sem dejstva, da se brez strinjanja 27 vlad ne morejo sprejeti nobene spremembe.
V Evropi je prostor za zagotovitev konkurence ne le v gospodarskem in okoljskem smislu, ampak tudi na področju obdavčevanja. Davčna konkurenca je zdrava, zato mora biti zagotovljeno, da noben predložen predlog ne bo imel negativnega vpliva na gospodarsko rast in rast zaposlovanja, ki sta tako pomembni za evropske državljane. Tudi v Ameriki obstaja davčna konkurenca v državah in zdi se, da tam deluje izjemno uspešno.
Zadnja točka zadeva naslednje: če pogledamo v prihodnost in naredimo korak naprej narodi Evrope ne zahtevajo dodatne birokracije, ne zahtevajo več predpisov. Zahtevajo vizijo in hiter odziv na resnične težave, s katerimi se soočajo vsak dan, ne zahtevajo abstraktnih ideologij iz preteklosti, za katere upam, da smo jih že pozabili.
Jens-Peter Bonde
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Gospod predsednik, danes na Danskem potekajo volitve. Upam, da bo novi danski parlament imel poslance, ki bodo dejansko prebrali in obravnavali letni program Komisije ter zakonodajne predloge EU. EU je tista, ki določa naše zakone, zato je žalostno doživeti volilno bitko, v kateri se ne razpravlja o oblikovanju zakonodaje. Namesto tega se je na Danskem razpravljalo o občinskih in regionalnih zadevah, kot so prehrana v vrtcih, izobraževanje in bolnice. Izvoljeni predstavniki ljudstva o danskem prispevku k zakonodajnemu procesu v EU ne razpravljajo; demokracija kot oblika vlade tako propada.
Letni program Komisije bi morali v idealnih pogojih obravnavati v vseh strokovnih odborih nacionalnih parlamentov, pri čemer bi se na podlagi tega morale vse stranke odločiti, katere zakonodajne predloge se sprejme na ravni EU in katere v okviru nacionalnih pristojnosti. Nadzor bližine in nujnosti - ali subsidiarnost in sorazmernost, če uporabim terminologijo EU - morajo nacionalni parlamenti obravnavati najprej v zvezi z letnim programom in nato ponovno, ko Komisija predloži različne zakonodajne predloge. Tako se lahko nacionalni parlamenti povežejo z EU in zagotovijo državljanom priložnost, da se vključijo v ta proces, še preden bodo iz Bruslja prejeli uredbo, pri čemer je Bruselj obljubil, da bo deloval v skladu s priporočili nacionalnih parlamentov, vendar so jih prejeli zelo malo. Nacionalni parlamenti so pri svojem delu zaspali, to je za nas, ki se borimo zanje, zelo zaskrbljujoče, vendar je danes dobro videti toliko zbranih komisarjev.
Frank Vanhecke
v imenu skupine ITS. - (NL) Gospod predsednik, delovni program, o katerem razpravljamo natančno kaže, na kako lahkoten način Evropa razpravlja o ključnem izrazu "subsidiarnost".
Komisija zato prevzema, v celoti v skladu s predhodnimi pobudami gospoda Frattinija, dokončno pristojnost nad zakonodajnim vidikom delovne migracije, pri čemer menim, da je ta zadeva v izrecni pristojnosti držav članic.
Menim, da Komisija pritiska na evropske državljane z izjemno vprašljivim odzivom na demografske izzive še enega množičnega prihoda delavcev iz neevropskih držav, za katere ne obstaja nobena demokratična podpora ali sporazum, ki bi ga podprli naši evropski državljani.
Glede tega želim biti zelo jasen: nov val priseljevanja, tudi legalen, z vsem, kar spremlja nenehno priseljevanje in tako imenovano ponovno združitev družin, bo sedanje in že zdaj zelo resne težave še dodatno poslabšal, pri čemer niti ne omenjam bega možganov, ki ga očitno predrzno omogočamo v škodo matičnim državam.
Vse to se dogaja zdaj, in to želim izrecno poudariti, ko imamo v Evropi že več milijonov preteklih priseljencev neevropskega izvora, pri čemer nekateri pripadajo že tretji ali celo četrti generaciji in so še vedno nezaposleni ter so se izobrazili komaj do te stopnje, da se lahko vključijo v družbo, ne pa še prilagodijo v celoti: proletariat za socialno varnost.
Zanimivo je tudi, da se je Komisija odločila, da se bo vključila v izobraževalno politiko držav članic. Sporočilo glede "Partnerstva za komuniciranje o Evropi", na katerega se nanaša ta delovni program dejansko navaja, da bo Komisija preučila, kako lahko šole na najboljši način zagotovijo učencem ključne kompetence in kako lahko šolske skupnosti mladim pomagajo postati
odgovorni državljani, ki spoštujejo temeljne evropske vrednote. Pri tem se sprašujem: ali nam bodo razsvetljeni evropski vladarji v prihodnosti narekovali, kako moramo misliti in se obnašati? Ali je "Velik brat" res tako blizu?
Komisija zagotavlja, da postavlja evropske državljane na prvo mesto, vendar dejansko pogosto ravna kot samovoljen vladar ali cesar, pri čemer pogosto želi biti vzgojna ali zmajuje z glavo kot razočaran učitelj. Nizozemsko je letos obiskal celo sam gospod Barroso, da bi Nizozemcem sporočil, da je imela Komisija dovolj, ter naj raje ne skrbijo za referendum in sprejmejo načela evropske ustave.
Na tak način ti isti veliki evropski demokrati zagotavljajo, da naši državljani nimajo možnosti izraziti svojih mnenj v zvezi s psevdo-ustavo in mogočim pristopom Turčije. Glede moje države je gospod Barosso z ostalimi evropskimi voditelji vesel, da nam lahko pove, kako ukrepati v zvezi z vprašanji med Flandrijo in Valonijo, pri čemer se niti ne potrudi preučiti razmer v zadevnih krajih.
Končno, in bojim se, da tega ne govorim prvič v tej polkrožni dvorani in verjetno tudi ne zadnjič; ta uradna Evropa očitno ne zagotavlja demokracije, subsidiarnosti ter jasne in ostre razmejitve pristojnosti med Evropo in državami članicami. Zato me ne preseneča, da je ta tako imenovana reformna pogodba razen nekaterih lepotnih popravkov enaka prejšnji ustavi in je zato le prikrita različica tega v celoti nečitljivega, temačnega in prikritega dokumenta, ki izključuje demokracijo pod nadzorom državljanov.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, o sonho europeo, evropske sanje, der Europäische Traum. Menim, da ima velika večina Evropejcev jasno predstavo in se na splošno strinjajo glede tega, kakšne naj bi razmere bile. Zakaj potem številne države izražajo tolikšno nezaupanje v Komisijo? Pravite, da je to zaradi komunikacije. Vendar številni državljani, tudi tisti, ki o teh vprašanjih razmišljajo le redko, izražajo zaskrbljenost glede določenih projektov in lizbonske strategije ter njene neuspešnosti do zdaj.
Gospod Swoboda pravi, da pri tem manjka socialna razsežnost in v zvezi s tem vprašanjem moram priznati, da ima prav. Vendar je hkrati gospod Duff poudaril, da mora biti socialna razsežnost ustavne pogodbe - oprostite, moral bi reči reformne pogodbe - ključna točka. S tem se strinjam, vendar v dejanskem besedilu socialna razsežnost ni obravnavana. V kateri obliki je pogodba dejansko berljiva in na katerem mestu njenega besedila so navedena osnovna demokratična načela, kot je delitev oblasti? Če ste dejansko naredili, kar ste obljubili da boste in kar ste očitno nameravali, tj. učinkovito podati sporočilo in izvajati vaše namere na način, ki se ga da preveriti z dejanskimi podatki, potem komunikacija ne bi smela biti problem.
Predsednik Evropskega računskega sodišča vam je včeraj zvečer ponudil zelo jasno izhodiščno točko. Prvič je omenil zelo specifične številke. 4 milijarde EUR nepravilno izplačanih sredstev le iz strukturnih skladov. Če citiram njegov govor: "Najpogostejše napake so bili zahtevki za neupravičene izdatke in neizvedeni javni razpisi ter pomanjkljiva dokazila za izračun režijskih stroškov ali stroškov za zadevno osebje. Nadzorni in kontrolni sistemi držav članic so bili na splošno neučinkoviti ali le zmerno učinkoviti, pri čemer Komisija ohranja le zmerno učinkovit nadzor nad njihovim delovanjem."
V zvezi s tem morate ukrepati. Prosim vas, da ne poskušate izboljšati komunikacije na področju, na katerem ne ukrepate. To ne bo imelo želenega učinka.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem skupinam za zelo zanimivo razpravo in pripombe. Najprej bom odgovoril na nekatera vprašanja, nato bom navedel nekaj splošnih pripomb.
Zahvaljujem se gospodu Nassauerju za splošno podporo, ki jo je namenil našim prednostnim nalogam. V zvezi z glavnim vprašanjem, tj. subsidiarnostjo je navedel, da smo njegovemu cilju zavezani v isti meri kot tudi on sam, kar pomeni: ustvarjanje nove kulture subsidiarnosti v Evropi in dajanje lastnega zgleda. K temu sem resnično zavezan. Ne pretvarjam se, da smo popolni. Včasih je težko spremeniti stare navade, vendar se premikamo v pravo smer. Kadar se pojavijo napake, kar se včasih dogaja, jih skušamo popraviti. Nedavni primer, ki smo ga navedli v zvezi z zadevo Apfelwein, je dober primer za to in moramo se sprijazniti, da včasih ne moremo predvideti vseh posledic uredb, ki jih pripravljamo.
Zagotavljam vam, da si skupaj s kolegijem prizadevamo za subsidiarnost. V vseh naših pobudah zdaj obravnavamo potrebo po posebni zakonodajni pobudi, tj. oceni učinka in kakovosti naših predlogov, ter to poskušamo opravljati na tak način.
Naj poudarim, da je od 26 strateških pobud, ki sem jih objavil, le osem zakonodajnih; od 61 prednostnih pobud je le 28 zakonodajnih; torej je na splošno od 87 pobud le 36 zakonodajnih. Poleg tega bomo umaknili 30 zakonodajnih dokumentov.
Kljub temu želim poudariti naslednje: kadar govorimo o novi kulturi subsidiarnosti, potrebujem vašo pomoč pri razlagi našim državljanom, da si prizadevamo za okrepitev Evropske unije in ne za njeno oslabitev; za bolj demokratične in odgovorne institucije, pri čemer ne smemo popustiti tistim, ki na demagoški in populističen način napadajo Evropo in Evropsko unijo z očitki. Na subsidiarnost ne gledam na takšen način. V nekaterih državah članicah včasih pravijo, da Komisija ali Evropski parlament zaradi subsidiarnosti ne smeta predlagati takšnega programa, ker je v nasprotju s subsidiarnostjo. Če si državljani dejansko ne želijo, da bi Evropska unija ukrepala, kadar je to potrebno, potem se ne strinjam, da je to koristno za subsidiarnost.
Naj navedem nedavni primer: kot veste, je Evropski svet marca sprejel nekatere zelo pomembne zamisli v zvezi z energetiko in okoljem, tj. varstvo pred podnebnimi spremembami. Sprejeli smo na primer splošna načela ločevanja. To je bila odločitev Evropskega sveta. Kljub temu so včasih nekatere države članice izjavile, da Komisija ne sme vztrajati na ločevanju, ker je to v nasprotju z načelom subsidiarnosti. S tem se ne strinjam, to moram povedati. Dejansko gre za odpor do pomembnega evropskega gibanja, ki je naklonjeno oblikovanju pravega notranjega trga z energijo in odločni politiki proti podnebnim spremembam. To za subsidiarnost ni koristno.
Na tej točki potrebujemo vašo pomoč. Potrebujemo pomoč pri obrazložitvi, kdaj je potrebno ukrepanje Evropske unije in kdaj po vašem mnenju ukrepanje Evrope ni potrebno, tako da lahko po potrebi zavržemo nekatere zakonodajne dokumente.
Na točko gospoda Swobode v zvezi s sporočilom se bom vrnil pozneje, vendar se z njim strinjam. To dejansko obravnavamo skupaj z gospo podpredsednico Wallström in celotnim kolegijem. Vendar so osnovna zamisel dejansko partnerstva. Bodimo odkriti glede tega. Vsega ne moremo storiti sami. Če rečem "mi", to pomeni evropske institucije, tj. Komisijo in Evropski parlament. Potrebujemo dejavno sodelovanje voditeljev na vseh ravneh, na nacionalni in regionalni. To je pomembno za subsidiarnost. Dežele v Nemčiji na primer in regije v večini naših držav članic so zelo pomembne in to smo s kolegijem razlagali po vsej Evropi v nacionalnih parlamentih in včasih različnih regijah. Nedavno sem bil na Poljskem in tam sem jasno povedal, da Evropa ne pomeni "njih" v Bruslju ali Strasbourgu. Evropa smo mi, v vsej Evropi in to je skupna odgovornost. To je ponovno sprememba vzorca, kajti če želite spodbuditi državljane k evropski zamisli, moramo z njimi deliti te prednostne naloge in ne le misliti na "nekaj ljudi v Bruslju ali Strasbourgu", ki drugim državljanom zapovedujejo, kaj morajo storiti in česa ne smejo.
Omenili smo socialno razsežnost. Vseh točk seveda ne morem poudariti. Naj povem, da je v našem programu veliko zakonodajnih in nezakonodajnih pobud na tem področju. Najpomembneje je, da zaključimo delo v zvezi s popisom evropske družbe z vizijo, kako spodbuditi priložnosti, dostop in solidarnost v Evropi 21. stoletja. To bo pripravilo podlago za nov socialni program ter zagotovilo okvir za dinamičen in sodoben pristop k prispevku politike Evropske unije za današnjo evropsko družbo.
Prav tako bo Komisija predložila predloge za spremembo direktive o Evropskem svetu delavcev, da bodo lahko predvideli in spremljali prestrukturiranje. Še eno zakonodajno delo bo obravnavalo položaj nosečnic, pri čemer bo njegov cilj izboljšanje veljavnih določb o varstvu materinstva z namenom uskladitve poklicnega, zasebnega in družinskega življenja.
Pobuda bo obravnavala poglobitev odprte metode usklajevanja na področjih socialne zaščite in socialne vključenosti. Spremljalo jo bo priporočilo o dejavni vključenosti ljudi, ki so najbolj oddaljeni od trga delovne sile, z osredotočenjem na treh stebrih: možnosti za zaposlitev in poklicno usposabljanje, dohodkovna podpora ter lažji dostop do kakovostnih storitev. To se umešča v okvir celotne lizbonske strategije za rast in delovna mesta.
Končno, Komisija bo sprejela sporočilo o predvidevanju in upravljanju sprememb, s čimer se bo začela druga faza posvetovanj evropskih socialnih partnerjev o predvidevanju prestrukturiranja podjetij. To je nekaj primerov, ki kažejo, da si resnično prizadevamo za socialni program v Evropi.
Gospod Duff, kar zadeva potrebo po ratifikaciji pogodbe se popolnoma strinjam s to prednostno nalogo in menim, da je treba poudariti socialno in kulturno razsežnost Evrope. Pri tej zadevi se trudim in poskušam razložiti, da v Evropi potrebujemo močan notranji trg, vendar je Evropa več kot trg, pri čemer menim, in s tem se lahko strinjate, da je to tudi skupna zaveza.
Komisija je razpravljala o predlogu predsednika Sarkozyja glede skupine modrecev, za katerega ste želeli moje mnenje. Seveda podpiramo vsako pobudo, ki spodbuja razpravo in razmislek o prihodnosti Evrope. Kot pravi demokrati radi razpravljamo. To je mogoče naša usmeritev, vendar radi razpravljamo, radi imamo zamisli in njihovo izmenjavo. Zato menim, da je treba pobudo predsednika Sarkozyja obravnavati kot spodbujanje take razprave in razmisleka. Kljub temu si prizadeva Komisija za zagotovitev, da ta pobuda, če jo Evropski svet odobri, ne bo ovirala naših prizadevanj pri nadaljevanju uspešnosti lizbonske pogodbe ter predvsem ne bo ovirala njene potrditve.
Glede tega moramo biti jasni. Zato menimo, da ta skupina v primeru odobritve Evropskega sveta ne sme sodelovati v novi institucionalni razpravi. Menim, da to ne bi bilo smiselno, zato bom prosil "modrece" (upam, da bodo med njimi tudi ženske), da bodo dovolj modri in ne bodo odpirali novih institucionalnih razprav, ampak naj se namesto tega osredotočijo na vizijo za Evropo čez 20 ali 30 let. To je pomembno in zakaj ne bi imeli dobre razprave o tem?
Prav tako ne smemo sodelovati pri negativni razpravi o geografskih omejitvah evropskih meja. To je lahko povzroči nesporazume in ne sme ovirati naših trajnih procesov na evropski ravni, kot sta pregled proračuna in običajno izvajanje pogajanj o širitvi. To je pomembno zaradi zagovarjanja institucij. Pripravljeni smo na vse vrste razprav, vendar bodimo odkriti: imamo institucije. Imamo Evropski parlament, Komisijo in Evropski svet, pri čemer so končno odgovorne institucije ter ne modreci, ali kot bi raje rekli "pametni otroci", ker lahko spodbudijo našo razpravo.
Prav tako menimo, da je treba časovni okvir za poročilo take skupine pazljivo obravnavati; konec leta 2009 se zdi ustrezen.
(FR) Gospod Jonckheer, hvala za vaše pripombe, zlasti v zvezi z metodo Skupnosti in podporo zelenih glede tega. To bomo upoštevali. Nedvomno ste opazili, da se je med razpravo o reformni pogodbi - lizbonski pogodbi - skušalo oslabiti proces Skupnosti. Komisija, ki je učinkovito sodelovala s Parlamentom, se je uspela izogniti vsaki zadevi, ki bi lahko ogrozila načela sistema Skupnosti.
Rekli ste, da je bilo leto 2007 veliko leto, pomembno glede izziva podnebnih sprememb, zato smo v Komisiji in Evropski uniji ponosni, da smo prispevali k temu prizadevanju. Dejansko je zelena knjiga Komisije zagotovila podlago za sporazum, ki se je končno sprejel marca na Evropskem svetu. Evropska unija je lahko ponosna, da je na tem področju prevzela vodilno vlogo, pri čemer si namerava še naprej prizadevati v zvezi s tem, zlasti glede prihajajoče konference na Baliju in ob velikih nedavnih srečanjih, kot je bilo srečanje na visoki ravni v New Yorku in srečanje G8 v Heiligendammu, ki sta tudi bila odločujoča. To bomo storili z namenim sprožiti proces, za katerega upamo, da bo do srečanja v Københavnu leta 2009 omogočil ustanovitev režima po Kjotu do leta 2012. To je zares ambiciozen cilj. V vsakem primeru se zavedamo, da moramo spodbuditi naše ostale partnerje k prizadevanju v zvezi s tem.
Glede vprašanje priseljevanja ste rekli, da bi bilo treba podeliti Evropski uniji Nobelovo nagrado za mir. Na enak način bi lahko priznali njena prizadevanja na ostalih področjih. Menim, da si Evropska unija dejansko že dolgo časa zasluži Nobelovo nagrado za mir, ker je v zvezi z izkušnjami glede miru v svetu le malo regij bolj sposobnih kot Evropska skupnost, zdaj Evropska unija. Naj navedem primer: v tem mesecu bom potoval v Singapur, kjer se bom udeležil vrha ASEAN, pri čemer me je združenje ASEAN povabilo, ker išče navdih, ki bi temeljil na naših izkušnjah v zvezi z regionalnim vključevanjem, prizadevanjem za mir, gospodarsko rastjo in socialnim razvojem. Ponosni smo lahko, da predstavljamo zgled za druge v svetu, ker je to nekaj, za kar si nenehno prizadevamo.
Glede priseljevanja želim odgovoriti na nekaj vprašanj, ki so jih izpostavili poslanci tega parlamenta. Nenehno izpostavljam in spet poudarjam naslednje: menim, da je nesmiselno v Evropi obravnavati 27 politik priseljevanja. Tu imamo povezano območje in zato potrebujemo skupen pristop. Bodimo jasni: nekatere države članice temu nasprotujejo. Vendar bomo pri tem vztrajali, ker je na povezanem območju večja možnost za soočanje s težavami, s kakršnimi se je nedavno morala soočiti Italija, vključno s težavami v zvezi z nekaterimi državljani iz Romunije. V Evropi potrebujemo več in ne manj priseljevanja: to je resnica.
Zato pozivamo k politiki priseljevanja, ki je odgovorna in temelji na dveh ključnih vidikih. Prvič, glede varnosti moramo biti odločni in se odprto boriti proti vsem oblikam izkoriščanja na delovnih mestih ter odpraviti trg nezakonite delovne sile. Zato v celoti podpiramo pobudo podpredsednika gospoda Frattinija za direktivo, ki bo prepovedala zaposlovanje oseb, ki na območju EU prebivajo nezakonito, s čimer bomo preprečili izkoriščanje takih delavcev in odpravili v to vpletena kriminalna omrežja. Nezakonito priseljevanje moramo odločno obravnavati, pri čemer moramo obravnavati tudi vse vrste dejavnosti, ki služijo kot krinka za določena omrežja, ki so večinoma kriminalne združbe, ker te skupine niso povezane le z nezakonitim priseljevanjem, ampak tudi s prodajo drog, trgovino z ljudmi in ostalimi oblikami organiziranega kriminala.
Hkrati moramo sprejeti odprt, velikodušen in skupen pristop k vprašanju vključevanja predvsem tistih, ki so že državljani Skupnosti in nato bolj splošno tudi tistih, ki so člani različnih skupin priseljencev. Potrebujemo pogum, da bomo lahko rekli, da je to naloga, ki si jo moramo deliti. Vloga evropskih institucij je uvedba okvira, kdo pa bo odgovoren za praktično izvajanje teh zadev, za dejanski proces vključevanja na terenu? Ne Evropski parlament in ne Komisija, ampak nacionalni parlamenti, regije, lokalni organi, nevladne organizacije in mogoče celo cerkve, dejansko vsaka institucija ali organizacija, ki je dejansko prisotna ter je zavezana k izboljšanju procesa vključevanja. To je velik izziv.
Omenili ste Kofija Annana. O tej zadevi sem nekajkrat razpravljal z njim. Priseljevanje je na svetovni ravni najbolj slabo upravljano področje. Določili smo nekatera organizacijska načela za svetovno trgovino in dejansko tudi za okolje. Presenetljivo je ugotoviti, da je priseljevanje, ki predstavlja enega od največjih izzivov, s katerim se bo moral svet soočiti, dejansko področje, na katerem je organizacija na svetovni ravni najbolj pomanjkljiva. Podpiram vaš predlog, da moramo v Evropski uniji, ker v zvezi z vključevanjem in svobodo gibanja predstavljamo poseben primer, podvojiti svoja prizadevanja glede spodbujanja določenih načel, ker se Evropa in širši svet zdaj soočata z resničnimi grožnjami v obliki ksenofobije, populističnih gibanj in negativnih sil iz preteklosti, ki nasprotujejo načelom, ki jih spoštujemo, tj. humanizmu in gostoljubnosti. Izogibati se moramo ekstremističnim stališčem in si prizadevati za racionalen, pravičen in napreden pristop.
(Ploskanje.)
Gospod Wurtz, izpostavili ste številna vprašanja o instrumentih za zaščito trgovine. Te instrumente sem v svojem govoru omenil, pri čemer sem povedal, da bomo na tem področju kmalu predstavili številne pobude. Rad bi povedal, da zelo podpiramo oblikovanje učinkovitih mehanizmov za zaščito naših poslovnih interesov in zagotavljanje zaščite pred nepravičnimi praksami. Zato zdaj obravnavamo različne načine za izboljšanje učinkovitosti teh instrumentov. Poleg tega bomo to delali na pregleden način. Ravnokar se je končalo veliko posvetovanje z namenom zagotoviti našim podjetjem, zlasti malim in srednje velikim podjetjem, primerna orodja za soočanje z mednarodno konkurenco. Pomembne odločitve na tem področju bomo sprejeli decembra.
Priznati je treba, da so evropska podjetja najbolj mednarodna v svetu. Evropska proizvodnja in distribucijske verige so zdaj prisotne v vsakem delu sveta in niso omejene le na države članice. Menimo, da je taka poslovna prisotnost na svetovni ravni vir konkurenčnosti in rasti za evropsko gospodarstvo in evropska delovna mesta. Zagotavljam vam, da nimamo namena nagrajevati ali subvencionirati evropskih podjetij, ki se odločijo za preselitev v tretje države ali vzpostavitev dela svojih proizvodnih obratov v teh državah. Vendar želim biti popolnoma odkrit z vami in vam povedati, da ne nameravamo kaznovati evropskih podjetij, ki so najbolj mednarodna in najbolj konkurenčna v svetu. Zato potrebujemo trdne in pregledne instrumente za zaščito trgovine. Naše instrumente za zaščito trgovine bomo pregledali z namenom vpeljave močnejših ukrepov - dejansko jih tudi nikoli nismo nameravali omiliti - ter jih prilagodili novim realnostim globalizacije.
O globalizaciji zdaj ne želim razpravljati. Jutri bom spet tu, pri čemer bom razpravljal o dokumentu, ki smo ga predstavili zadnjemu Evropskemu svetu in širši mednarodni Skupnosti o zagotavljanju dodatne vrednosti Evropi ter o ukrepih za najučinkovitejše oblikovanje globalizacije. Zavedamo se potrebe po varovanju evropskih interesov v svetu, pri čemer jih moramo zaščititi brez da bi se zatekli v protekcionizem, moramo jih razumeti in imeti pogum ljudem v Evropi povedati, da če v zvezi s tem zapremo svoja vrata, bomo prvi, ki bomo zaradi tega trpeli. To ne bo lahko, ampak to moramo storiti. Evropa je največja svetovna izvoznica. Samouničujoče in v nasprotju lastnim interesom bi bilo zateči se k protekcionizmu. Pomembno je ugotoviti, kako lahko vrata pustimo odprta brez da bi bili naivni, kako ohraniti in razširiti odpiranje svetovnih trgov, medtem ko hkrati ščitimo lastne interese, pri čemer to vključuje upoštevanje naše zaskrbljenosti v zvezi s sektorjem za zaposlovanje.
Gospod Crowley, zahvaljujem se vam za podporo našega splošnega programa. Vem, da vas skrbi, vendar bom glede pobud o obdavčevanju jasen.
Kot veste, se Komisija že nekaj časa ukvarja z vprašanjem enotne konsolidirane davčne osnove. To je zelo zahtevno področje, pri čemer so stališča držav članic zelo različna. Zelo dobro poznam irsko občutljivost. Poznam tudi občutljivost drugih držav članic. Kot običajno Komisija izvaja oceno učinka za analizo vprašanj in preučuje mogoč vpliv različnih rešitev, preden sprejme kakršne koli uradne predloge. Vse to je splošno znano in popolnoma ustrezno je, da se Komisija na to sklicuje v delovnem programu za leto 2008.
Vendar se strinjam z vami, da soglasnost v reformni pogodbi velja kot pravilo za vsako zakonodajo o vprašanjih obdavčevanja. Zato menim, da vaše skrbi dobro upoštevamo.
Menim, da sem se odzval na večino vaših zanimivih pripomb. Povedati želim, da sem se pri tem seveda osredotočil na najbolj polemična vprašanja. Povedati želim, da pri tem ugotavljamo stopnjo soglasja, kar zadeva Evropo. Soglasje, za katerega menim, da je močnejše med institucijami tudi z običajnimi razlikami med političnimi družinami in upam tudi na soglasje med različnimi deli naše razgibane Unije.
Po mojem mnenju to ni soglasje o najmanjšem skupnem imenovalcu. Gre predvsem za rezultat treh dejavnikov. Prvič, s številnimi izzivi, s katerimi se danes soočamo, se je nemogoče kosati. Zahteve podnebnih sprememb, dejansko stanje priseljevanja in tveganje za revščino po vsem svetu: to so jasni izzivi. Lahko pripadate levici, desnici ali sredini, lahko ste s severa ali juga Evrope, iz starih ali novih držav članic, iz majhnih ali velikih držav članic, to so skupni izzivi, s katerimi se lahko soočimo le s skupnimi močmi.
Drugič, postopoma postaja jasno, da je Evropska unija ključna za reševanje teh vprašanj. Ukrepanje posamezne države članice lahko seže daleč, vendar postaja vse bolj jasno, da je evropska razsežnost nepogrešljiva.
Seveda moramo določiti ustrezno raven uporabe evropske razsežnosti, tj. vprašanje subsidiarnosti, ki ste ga nekateri izpostavili, vendar menim, da se lahko strinjamo, da se celo največje države članice ne morejo same soočiti z vsemi izzivi ter da potrebujemo neko stopnjo evropske zavezanosti.
Končno menim, da je prizadevanje vseh institucij za dialog in sodelovanje obrodilo sadove. Energije ne smemo trošiti za medsebojno tekmovanje, osredotočiti se moramo na način, na katerega bomo služili našim državljanom, pri čemer jih moramo vedno prednostno obravnavati. Močna Unija, da, vendar ne na račun samih institucij, ampak močna Unija, ki prinaša dejanske rezultate za naše državljane: to je naš program. Menim, da je po 50 letih duh ustanovnih očetov še vedno močen pri ustvarjanju naše edinstvene mešanice institucij.
Zato se zelo veselim tesnega sodelovanja s Parlamentom pri uresničevanju predlaganih predlogov, prehodu iz razmišljanja k dejanskim ukrepom in oblikovanju novega programa za prihodnost.
V svojem imenu in v imenu kolegija želim povedati, da si s Parlamentom resnično želimo delavnega, zvestega in dinamičnega sodelovanja.
(Ploskanje.)
Rast in delovna mesta
Piia-Noora Kauppi
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, obravnavati želim program Komisije zlasti v gospodarskem sektorju, ker gre za področje, ki je predvsem zanimivo za odbor za ekonomske in monetarne zadeve, pri čemer je tudi ključnega pomena za lizbonsko strategijo.
Komisija mora ohraniti svojo dejavno vlogo pri vzpostavljanju pravega enotnega trga za finančne storitve. To je pomembno iz utemeljenega razloga. Prvič, nedavne finančne težave so opozorile na pomen dobre finančne uredbe. Drugič, finančni svet je vse bolj prepleten. Z našimi glavnimi čezmorskimi zavezniki moramo graditi na zbliževanju. S pobudami čezatlantskega trga se je začel zelo pomemben proces, ki je zlasti ključen za kapitalske trge.
Pred nekaj leti je bil uspešno uveden inovativni zakonodajni proces v obliki Lamfalussyjevega postopka. Ta postopek je prvi poskus širšega premika na delegirano zakonodajo v EU. Čeprav so prve izkušnje na podlagi tega postopka pozitivne, je bistveno, da med institucijami še naprej vzpostavljamo zaupanje. Delovni odnosi med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo so pri tem postopku zelo pomembni.
Za nadaljnje spremljanje je Lamfalussyjev postopek najprej na splošno pomemben postopek, ki ga pozdravljajo zainteresirane strani. Poleg tega je še v začetni fazi. Ves čas se razvija. Zato na tej točki ni primeren noben pregled, niti ne gre za težnjo večine zainteresiranih strani. Potrebujemo usmerjene izboljšave, zlasti za odbore na ravni 3, pri čemer je na voljo dovolj prostora za izboljšave na področju njihovega mednarodnega sodelovanja, da so drug drugemu v izziv in utemeljujejo svoje odločitve.
Končno želim govoriti o davčnih zadevah, pri katerih mora Komisija ohraniti svojo dejavno vlogo. Čeprav se obdavčevanje zdi nekoliko zapleteno in vsi vemo, da zdaj še ne moremo govoriti o soglasnosti, moramo biti pogumni pri predlaganju ukrepov na tem področju.
Okrepljeno sodelovanje je dobra inovacija, pri čemer so druge točke programa Komisije na davčnem področju prav tako pomembne.
Harlem Désir
v imenu skupine PSE. - (FR) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, menim, da imajo Evropejci v zvezi s socialno razsežnostjo evropskega vključevanja visoka pričakovanja, pri čemer krepitev tega socialnega stebra predstavlja šibak člen oziroma manjkajoč člen v strategiji Komisije.
Prenehati moramo z nasprotovanjem strategiji za rast, oblikovanju enotnega trga in krepitvi drugega stebra. To je ključni dejavnik za podporo ljudstva Evrope in je enostavno tudi temeljni pogoj za uspeh lizbonske strategije ter krepitve konkurenčnosti in gospodarske učinkovitosti Evropske unije.
V tem smislu obstaja veliko nasprotje z zavedanjem glede izzivov, ki jih predstavljajo podnebne spremembe, ki se je oblikovalo od lanskega spomladanskega vrha, pri čemer dejansko določene prednostne naloge v delovnem programu Komisije vsebujejo več kot le del tega. Zelo daleč smo še od ponašanja z enakim navdušenjem tako glede soočanja z izzivi, ki jih predstavlja socialna vključenost in tudi potrebe po oblikovanju Evrope, ki deluje za vsakogar, Evrope, ki lahko spodbuja ne le več delovnih mest, ampak tudi boljša delovna mesta.
Imamo izjave o namenu in različna sklicevanja tu in tam, v uvodu ter v preambuli, vendar se ta pri programu ukrepov ne upoštevajo, niti niso vključena v zakonodajne pobude.
Poglejmo na primer vseživljenjsko učenje, ki je omenjeno in je kot dodatek k uspehu nove politike za reformo trga dela ključno, če želimo imeti pravičen in učinkovit sistem "prožne varnosti". Vendar ni nobenega velikega ambicioznega programa, ki bi bil enakovreden na primer stari shemi Erasmus, ki ni bila le koristna, ampak je zagotovila tudi zelo učinkovito vez, prek katere so državljani EU lahko prepoznali in priznali delo Evropske unije.
Pri boju proti socialni izključenosti in revščini ter spodbujanju socialne varnosti so predlogi za ukrepe v bistvu omejeni na nezakonodajne pobude.
Prav tako obžalujemo odsotnost kakršnega koli napredka v zvezi z direktivo o delovnem času in direktivo o polovičnem delovnem času. Podobno na področju obdavčevanja ugotavljamo, da v prizadevanjih za pobudo o pravi davčni osnovi za pravne osebe, pri čemer je to nekaj, kar Parlament spodbuja in zadevni gospod Komisar obravnava, v tem smislu še vedno ne napredujemo proti bolj pravilnemu enotnemu trgu.
Končno nestrpno pričakujemo dve pobudi, ki ste jih napovedali. Prva obravnava pregled direktive o evropskem svetu delavcev, h kateri Parlament poziva že od leta 2001, medtem ko druga pobuda, ki ste jo omenili, zadeva porodniški dopust.
Na koncu želim izpostaviti dva primera mrtvih točk, ki se nam zdita v celoti nedojemljiva in nesprejemljiva: prvič se nanašata na storitve splošnega gospodarskega interesa, drugič pa na socialne storitve splošnega interesa.
Po tako številnih belih knjigah, zelenih knjigah, obvestilih, sporih pred Sodiščem evropskih skupnosti ter številnih jasnih in ponavljajočih se zahtevah odbora za regije ter ekonomsko-socialnega odbora ter čeprav so države članice in Svet dosegli soglasje o vključitvi novega člena v lizbonsko pogodbo, da se zagotovi jasna osnova za zakonodajno pobudo - prek soodločanja z Evropskim parlamentom - o javnih storitvah, ki so storitve javnega interesa, še vedno ni bil predložen konkreten predlog.
Javne storitve so osrednji del našega socialnega modela. Evropski državljani čakajo na razjasnitev, da se jim ne bodo nenadoma vsilila pravila konkurenčnosti in enotnega trga. Gospod predsednik, v zvezi s tem vprašanjem bi morali Parlamentu predložiti pobudo.
Elizabeth Lynne
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, pozdravljam številne vidike programa Komisije. Zlasti sem vesela zaveze Komisije glede predložitve posebne horizontalne direktive v skladu s členom 13 o boju proti diskriminaciji pri dostopu do blaga in storitev, čeprav menim, da bi bilo mogoče bolje imeti posebne direktive v vseh sektorjih. Kljub temu jo pozdravljam. To je tisto, kar sem zahtevala sama in veliko drugih kolegov, veselim se tesnega sodelovanja s Komisijo v zvezi s tem.
Prav tako podpiram zavezo Komisije glede sporočila o okužbah v bolnišnicah. Prizadevati si moramo za kodeks praks na evropski ravni, da se zagotovita izmenjava najboljše prakse in postavitev standardov ob upoštevanju velikih razlik, ki obstajajo med državami članicami. Rada bi tudi dočakala spremembo direktive o bioloških dejavnikih iz leta 2000 za zaščito zdravstvenih delavcev pred okužbo z virusom HIV in hepatitisom C zaradi poškodb z injekcijskimi iglami. V Evropski uniji je vsako leto več kot milijon takih poškodb in razočarana sem, da v delovnem programu za leto 2008 ni nobenega načrtovanega ukrepa. Komisijo pozivam, da tako spremembo v skladu z zahtevo Parlamenta predloži čim prej.
V zvezi z zakonodajo o zdravju in varnosti me veseli, da si prizadevate za oceno učinka pred predložitvijo nove zakonodaje. Vendar vas pozivam k zagotovitvi, da preučite tudi izvajanje veljavne zakonodaje.
Konrad Szymański
Gospod predsednik, veseli me pomembnost, ki jo Komisija v svojih načrtih namenja energetski politiki Vendar želim vašo pozornost usmeriti k doseganju ravnovesja med okoljskimi in strateškimi cilji. Zelo lahko je uvesti nove okoljske davke in zahtevati boljše okoljske standarde za gradbeništvo in industrijo, vendar to ne bo rešilo vprašanja naše energetske varnosti. Potrebujemo politične ukrepe za energetsko solidarnost v kriznih razmerah.
Načelo skupnega trga je treba hitro uvesti za lastnike energije, ki tudi nadzorujejo distribucijo. To je zlasti pomembno, če lastniki prihajajo iz tretjih držav, kot je Rusija, v katerih se načelo subsidiarnosti ne upošteva na področju zunanjih naložb.
Države, ki so bolj izpostavljene tveganju gospodarskega izsiljevanja bodo bolj naklonjene stroškom okoljskih programov, če bodo slednji usklajeni s strateškimi rešitvami, ključnimi za varnost oskrbe z energijo v Evropi. Menim, da na tem področju nismo dosegli ravnovesja.
Nigel Farage
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, gospod Barroso danes govori kot slab general iz prve svetovne vojne: napravimo isto, kar smo prejšnji teden, čeprav ni delovalo.
Nikakršnega dokaza ni, da ta model enostavno ne deluje. Kako lahko govori o rasti in delovnih mestih, ne da bi priznal, da je bila ta čudovita, legendarna lizbonska strategija popolna polomija? Dosegli nismo niti enega samega cilja. Govorimo o rasti in delovnih mestih, vendar kaj bomo v zvezi s tem storili? Ali bomo izvajali deregulacijo? Ali bomo razbremenili podjetja? Ne, nič od naštetega.
Kako si lahko upa govoriti o trajnostni Evropi, ko imamo še vedno enako skupno ribiško politiko, pri čemer še vedno vržemo nazaj v morje do 50 % mrtvih ujetih rib, kljub temu pa bomo upoštevali sistem kvot.
Vendar je meni morda najljubša zamisel, da bo ta program Komisije postavljal v ospredje državljane. To je smešno. Če bi želeli upoštevati najprej državljane, bi morali spoštovati njihovo mnenje. Poslušali bi, kaj so povedali Francozi in Nizozemci ter bi jim z novo pogodbo na svobodnem, pravičnem in odprtem referendumu dali priložnost za ugotovitev, ali se strinjajo z vami glede vizije za prihodnost Evrope.
Vendar vi tega ne počnete. Zakrivate si oči pred resnico. Pretvarjate se, da se to ne dogaja in dejansko uničujete lastno Evropsko unijo, ker celotna zadeva še naprej zbuja zaničevanje javnosti.
László Surján
- (HU) Gospod predsednik, hvala za besedo. Gospe in gospodje, poslanci skupine PPE-DE, ki smo zaskrbljeni glede proračunskih zadev, smo v bistvu z veseljem zagotovili načrte Komisije za leto 2008, pri čemer je gospod Barroso oblikoval jasno sporočilo, ki izraža politično zavezanost. Vendar je delovni program predvsem neskončen seznam želja. Če bi na začetku leta razpravljali o zakonodajnem programu in letni politični strategiji ter ju povezali, potem bi lahko proračun oblikovali v skladu z našimi cilji in ne cilji proračuna.
Parlament je zavezan programu Galileo in Evropskemu tehnološkemu inštitutu ter od Komisije in Sveta pričakuje, da se bosta o teh zadevah odločila v korist evropskih državljanov. Končno želim poudariti, da si Komisija za rast in ustvarjanje delovnih mest ne prizadeva le prek številnih programov, ampak tudi odgovorno porablja davkoplačevalski denar ter zahteva enako od držav članic.
Podpiram dejstvo, da je v primeru resne kršitve Komisija pripravljena ukiniti plačila zadevni državi članici. Upam, da na ta način ne bo treba ukrepati, vendar se morajo vsi, tako vlade in evropski državljani zavedati, da je namen pomoči razviti slabo razvite regije ter da rast in ustvarjanje delovnih mest ne pomenita priliva na bančne račune prisklednikov. Komisija se lahko pri tem vedno zanaša na podporo Parlamenta. Hvala za vašo pozornost.
Dariusz Rosati
(PL) Gospod predsednik, veseli me, da so zadeve, ki obravnavajo rast in zaposlovanje na vrhu seznama prednostnih nalog Evropske komisije za leto 2008.
To je dokaz razumevanja, da se polne zaposlenosti in ohranjanja številnih različnih socialnih storitev, značilnih za evropski socialni model, ne more doseči brez hitre in trajnostne rasti. Žal je dokument Komisije nerazveseljiv, ker mu primanjkuje podrobnosti. Položaja se ne da enostavno izboljšati s ponavljanjem manter, kot so "družba znanja" in "prožna varnost", medtem ko lizbonska strategija ostaja omejena na svojo pisno obliko.
Potrebujemo posebne in odločnejše ukrepe, da se evropske družbe spodbudi k večji dejavnosti na trgu dela in se odstrani ovire iz enotnega trga, tj. iz področja prostega pretoka delovne sile in storitev ter se ustvari boljše pogoje za podjetnike.
Evropa je vodilna v svetu v smislu socialne in okoljske varnosti. Vendar je potencial Evrope za rast prenizek, zato ne bo mogla ohraniti svojega položaja. Ukrepi se morajo osredotočiti na razvoj izobraževanja ter povečanje prilagodljivosti in pripravljenosti za delo. Odvrniti se moramo od očetovske socialne politike, ki ohranja nedejavnost ter se usmeriti k socialni politiki, ki nagrajuje dejavnost na trgu dela.
Skupna valuta ima pomembno vlogo v oblikovanju gospodarske konkurenčnosti. Podpiram širitev euroobmočja na Slovenijo, Cipe in Malto. Vendar je zaskrbljujoče diskriminatorno obravnavanje določenih novih držav članic, ki si prizadevajo za vključitev v euroobmočje. Pri tem omenjam Litvo. Vsaka ponovitev takih napak v prihodnosti lahko ogrozi predvsem naše euroobmočje.
Evropski komisiji zaupamo, da nam bo predstavila predloge v podporo zaposlovanju in rasti ter s tem zagotovila visok in nenehno rastoč življenjski standard v združeni Evropi.
Andreas Schwab
(DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, gospe in gospodje, skupina PPE-DE meni, da so cilji za prihajajoče leto na področju notranjega trga in varstva potrošnikov zelo jasni. Prvič, želimo, da se notranji trg dokončno vzpostavi prek odstranitve preostalih ovir. Zato podpiramo vaš predlog za direktivo o zdravstvenih storitvah, gospod Kyprianou, ki temelji na členu 95 in bi pomenila zelo širok pristop k zdravstvenem sektorju. Prav tako se strinjamo z dejstvom, da bodo gospod McCreevy in njegov generalni direktorat obravnavali dodatne vidike javnih naročil kot pregled direktive o storitvah.
Drugič, želimo si primerljive standarde za varstvo potrošnikov v vseh držav članicah in podpiramo pregled gospe Kuneva vse zadevne zakonodaje na tem področju. Poleg tega nas veseli, da lahko v zvezi s tem pregledom ukrepamo na področju dveh direktiv, prvič s horizontalnim instrumentom in nato v reviziji direktive, ki bo obravnavala še vsa ostala področja.
Tretjič, pomagati želimo doseči razmere, v katerih bomo v Evropski uniji končno imeli jasnejše, enostavnejše in tudi manj številne predpise. Zdaj se obračam na vas, gospod Verheugen: kot poslanci tega parlamenta bomo s tega vidika zelo natančno obravnavali vse predloge v zvezi s prostim pretokom blaga. Obravnavali bomo direktivo o varnosti igrač in tudi direktivo o gradbenih materialih, pri čemer sem prepričan, da bomo na področju traktorjev in obrambne opreme dosegli napredek. Upam, da bo to jasen napredek. Prav tako se veselimo vaše pričakovane študije o označevanju za potrošnike.
Trajnostna Evropa
John Bowis
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, zahvaljujem se Komisiji.
Politika Komisije je Lizbona. Politika Parlamenta je Lizbona, vendar se Lizbona ne odvija. Želimo vedeti, zakaj ne, želimo videti napredek in želimo videti to spremljanje in izvrševanje. Gospod predsednik Barroso je govoril o nagradah. Imejmo letno Barrosovo nagrado za dosežke države članice, ki je najbolj napredovala. Zakaj ne? Malo jih spodbudimo.
Napredka si želimo za nekatere stvari iz programa. Jasno je, da si ga želimo pri trgovanju z emisijami. Ne želimo, da preteče več kot en mesec, kot je povedal. Jasno si želimo napredka pri podnebnih spremembah. Napredek želimo pri tem, kaj lahko storimo na podlagi zakonodajnih omejitev za emisije in kaj lahko storimo, da spodbudimo posameznike. Torej predlagajmo zadeve, kot so predlogi za okoljsko označevanje.
Želimo napredek na področju informacij za bolnike, tj. predlog gospoda Verheugna. Želimo napredek na področju mobilnosti bolnikov in čezmejnega zdravstva. To je nujno. V nasprotnem primeru bodo odvetniki namesto nas odločali o politiki. Želimo, da se to predloži skupaj z ukrepi o varnosti bolnikov, informacijah o zdravstvenih strokovnjakih, obravnavi okužb v bolnišnicah, delovanju proti ponarejanju zdravil itd. Želimo predlog o duševnem zdravju, ki je bil obljubljen, vendar še ni predložen. Obljubljen je bil za to leto. Prosim, predložite ga. To je pomemben korak.
Končno smo ta teden praznovali prvi svetovni dan diabetesa, ki so ga podprli ZN, države članice, Svet in Parlament. Naj še Komisija vsaj malo podpre ta napredek, ko bodo videli simbol, ki ga bomo jutri postavili na dvorišču tega parlamenta. Naj bo to opozorilo, da si želimo ukrepov v podporo številnim družinam in zlasti otrokom, ki trpijo za to težko boleznijo.
Linda McAvan
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, zadovoljna sem, da ostajajo podnebne spremembe v prihodnjem letu ena od ključnih prednostnih nalog Komisije. Veliko stvari moramo uresničiti in menim, da se moramo na to uresničitev osredotočiti.
Razumem, zakaj gospod komisar Dimas odlaga objavo sistema za trgovanje z emisijami ter drugimi deli energetskega svežnja na prihodnje leto, vendar upam, da to ne pomeni, da smo manj odločni glede podnebnih sprememb. V Washingtonu in drugod so nekoliko skeptični glede tega, kako resna je Evropska unija glede podnebnih sprememb. V času, ko smo priča spremembam v Washingtonu na strani republikancev in demokratov, ko smo priča spremembam v Avstraliji in pripravljenosti na začetek dialoga na Kitajskem in v Indiji, bi bila prava sramota, če ne bi uspeli z reformnim svežnjem o podnebnih spremembah.
Vrh smo imeli marca, vendar razprava o ciljih ne zadostuje. Te moramo izvajati. O podnebnih spremembah ne moremo le govoriti, začeti moramo z dejanskim ukrepanjem.
Kot Komisija tega ne morete opravljati sami. Potrebujete vlade Evrope, da vas podprejo, in v naslednjem letu se bo nepopustljivo razpravljalo o porazdelitvi bremena. Upam, da bo Parlament sodeloval v tej razpravi in ne le opazoval, pri čemer se veselimo načina, na katerega bomo lahko sodelovali.
Vendar vi prav tako potrebujete podporo tega parlamenta in kolegom iz nasprotnih strank ter liberalcem želim povedati: prejšnji teden ste nas razočarali v zvezi z avtomobili in podnebnimi spremembami, ker ste omilili predloge Komisije. Pozneje bo na voljo še ena preizkušnja o emisijah iz letalstva in upam, da bomo imeli dober sveženj.
Končno, gospod Barroso je omenil odbor modrecev, ki ga želi ustanoviti gospod Sarkozy. Strinjam se, da modreci ne smejo preučevati institucionalne reforme, vendar zakaj se ne ukvarjajo z uresničevanjem, da dejansko uresničimo tisto, kar Evropa obljubi in potem bomo začeli vzpostavljati povezavo z državljani, o kateri se tako pogosto govori.
Fiona Hall
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, pozdravljam poudarek, ki ga namenja delovni program 2008 pomenu trajnostne evropske energetske politike.
Gospod predsednik Barroso je govoril o okolju prijaznejšem prometnem sektorju, kar je seveda ključno. Vendar menim, da je statistika, po kateri porabimo v Evropi 40 % energije za stavbe, tj. za ogrevanje, hlajenje in osvetljavo, čeprav imamo tehnologijo za načrtovanje in gradnjo stavb, ki sploh nimajo potrebe po energiji, pretresljiva.
Zato pozivam Komisijo, da je temeljita pri reviziji direktive o energetski učinkovitosti stavb za naslednje leto - točka 2(c) strateških pobud. Potrebni sta dve stvari. Prvič, treba je poostriti minimalne zahteve glede energetske učinkovitosti za nove stavbe. Zelo hitro moramo preiti na pasivno hišo ali standard brez ogljika ter brez neto energijske potrebe. Po Evropi se gradi na tisoče pasivnih hiš, vendar na žalost le v nekaj državah in regijah.
Drugič in kar je najpomembneje, odpraviti moramo prag 1 000 m2 in vse stavbe s potrebo po ogrevanju ali hlajenju vključiti v področje uporabe direktive. To bi pomenilo, da bi se za vse stavbe, ki bi se obsežneje obnovile, uvedli visoki standardi na področju energije. Preučiti moramo izgubljeno energijo v obstoječih stavbah in se ne ukvarjati le z novimi stavbami, ker bo 75 % današnjih stavb še vedno stalo leta 2050.
Poslanci EP so v odboru za industrijo, raziskave in energetiko razpravljali o akcijskem načrtu Komisije o energetski učinkovitosti, v zvezi s čemer menim, da je v Parlamentu politična volja za temeljito revizijo direktive o energetski učinkovitosti stavb. Upam, da lahko računamo na dobre predloge Komisije naslednje leto, tako da bomo lahko zaustavili to popolnoma nepotrebno izgubljanje energije v naših stavbah.
Adamos Adamou
Gospod predsednik, tudi moja skupina podpira znatna prizadevanja Komisije, zakonodajni program in delovni program. Program navaja potrebo po sprejetju okolju prijaznejših ukrepov za prometni sektor; poudarja strateški pregled energetike EU, zatiranje biotske raznovrstnosti in strategijo morskega okolja.
Priznavamo velik dosedanji prispevek EU k boju proti podnebnim spremembam, o katerem so govorili nekateri poslanci. Moja edina pripomba v zvezi s sprejetjem neizbežnega obdobja podnebnih sprememb, ki ga bomo morali preživeti je to, da se ne strinjam s tem. Namesto da to sprejmemo, bi morali izvajati pritisk nad našimi partnerji v zvezi z upoštevanjem kjotskega protokola in zavez po kjotskem protokolu glede zmanjšanja emisij plinov. Evropejci bi morali tudi v praksi izvajati to, o čemer govorimo.
Prav tako Evropska komisija poudarja zdravje in predlaga številne zakonodajne in nezakonodajne svežnje. Zdravstveno zavarovanje in kakovost zdravstvenih storitev, farmacevtski izdelki, presajanje organov, redke bolezni in inovativne tehnologije za boj proti kroničnim boleznim so med vprašanji, ki jih Komisija namerava vključiti v svoj program. Cilji Komisije so zelo ambiciozni, vendar bomo morali počakati in jih podrobneje preučiti.
Končno moram omeniti tudi direktivo o zdravstvenih storitvah. Pod katerimi pogoji bo dovoljeno prosto gibanje bolnikov in zdravstvenih delavcev. Kako se lahko izognemo nesorazmerni obremenitvi zdravstvenih skladov? To je le nekaj vprašanj, ki jih boste morali upoštevati v zvezi s to novo direktivo.
Giles Chichester
Gospod predsednik, podpiram delovni program Komisije in se z zanimanjem veselim predstavitve, na kakšen način bo EU uresničila izjemno ambiciozne cilje v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in energijo.
Nedavno sem se v Washingtonu srečal s člani kongresa. Navdušeni so nad našim sistemom za trgovanje z emisijami in o tem razpravljajo, vendar so nekoliko skeptični glede naših ambicioznih ciljev.
Prav tako bom z zanimanjem poslušal, kako bomo dodatno razvili skupni raziskovalni prostor. Ker gospod predsednik Barroso ni prisoten, se bom vzdržal pripomb glede Evropskega tehnološkega inštituta in nadaljeval z omembo zakona o malem gospodarstvu, tj. sporočila Komisije za mala podjetja, ker skupnost malih podjetij od tega predloga veliko pričakuje. Vendar lahko rečem, da to lahko v moji državi članici povzroči zmedenost, ker je nezakonodajni ukrep, opisan kot zakon, morda nekaj navidezno nasprotujočega si za Združeno kraljestvo.
Kljub temu je sektor malih podjetij ključnega pomena za naše gospodarstvo, inovacije in prožnost, za ustvarjanje delovnih mest, zato ga je treba spodbujati. Vendar imamo na evropski ravni navado, da dobri retoriki in slabi izvajalci ukrepov v podporo malim podjetjem.
Karin Scheele
(DE) Gospod predsednik, osredotočanje na trajnostno Evropo je med drugim posledica naše prednostne naloge zaščititi podnebje. Danes ste številni omenili prekomerno birokracijo, prekomerno pravno ureditev in kršenje načela subsidiarnosti. Prav tako je bilo jasno izraženo, da se te razloge vedno uporablja pri nedobrodošlih novih predpisih ali zakonih. Vendar je v smislu učinkovitega varstva podnebja jasno, da če bi sprejeli predpise za zmanjšanje emisij CO2 iz vozil pred desetimi leti, bi bila zdaj Evropska unija v boljšem položaju in ne bi čutili pritiska glede vpeljave učinkovitega varstva podnebja, ki je nujno.
Poleg tega je iz različnih ocen Evropske komisije očitno, da lahko enega od naših sklepov, tj. do leta 2020 zmanjšati emisije CO2 za 20 %, dosežemo prek upoštevanja zakonodaje, ki je že vključena v pravni red, zato Komisiji postavljam naslednje vprašanje: kakšne ukrepe ste sprejeli za nadzor izvajanja obstoječe zakonodaje?
Moje drugo vprašanje obravnava oceno tveganja za gensko spremenjene organizme, ki jo delovni program Komisije prav tako obravnava. Moje vprašanje je: za kakšna izboljšanja si Komisija prizadeva na tem področju? Kot vemo iz številnih razprav, je to dejansko ena od glavnih točk kritike našega dela in zakonodaje na tem področju.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, gospod Komisar, kohezija in regionalne politike delujejo na podlagi predpisov, ki smo jih določili v sedemletnem okviru leta 2006. Za rast in zaposlovanje je bilo namenjenih 350 milijard EUR, prednostno se obravnava lizbonske cilje, pri čemer smo imeli takrat v mislih poseben cilj.
To je vse dobro in prav, bi lahko rekli, toda kaj manjka? V načrtu za prihodnje leto pogrešam peto poročilo o koheziji: obljubljeno je bilo za junij 2008. Poročilo mora določiti temelje za dolgotrajno prilagajanje kohezijski politiki in naše načrte v zvezi z regijami in mesti. V naših državah članicah se razvija trend ponovne nacionalizacije, ki ga Parlament odločno zavrača, ker vključuje celo vrsto področij politik: raziskave in razvoj, regionalna kohezija in politika podeželja.
V tem smislu želim nagovoriti gospoda komisarja Hübnerja in Potočnika. Skupina PPE-DE je na parlamentarnem zasedanju prejšnji teden začela razpravo o srednjeročnem pristopu, pri čemer je želela pravilno bolj poglobljeno obravnavati to vprašanje in se v naslednjih letih osredotočiti na državljane in regije.
Končno, gospod predsednik, prizadevanje za večjo prožnost novega solidarnostnega sklada je omejil Svet, zato na tem področju pozivamo k spremembi. Glede Komisije je nujna večja podpora.
Lutz Goepel
(DE) Gospod predsednik, na kratko bom naštel točke, ki so po mojem mnenju v tem programu najpomembnejše. Nedvomno je zdravstveni pregled skupne kmetijske politike ključna tema za leto 2008. Reformo skupne kmetijske politike v letu 2003 je treba pregledati in poenostaviti, glede tega se vsi strinjamo in zato kot poročevalec upam, da se bodo pri zagotavljanju zakonodajnega predloga upoštevali pomembni prispevki Parlamenta k temu samoiniciativnemu poročilu. Ta zdravstveni pregled nam mora omogočiti pravo pot k skupni kmetijski politike za obdobje po letu 2013.
Dodaten projekt je načrtovana zelena knjiga o politiki kakovosti kmetijskih proizvodov. Na področju kmetijstva se moramo dodatno osredotočiti na kakovost, pri čemer to zadeva tudi uvoz kmetijskih izdelkov iz tretjih držav, ki morajo biti usklajeni s standardi, ki zadevajo tudi proizvajalce EU.
Zlasti sem navdušen nad pobudo za spodbujanje porabe sadja v šolah. Za to si v skupine PPE-DE prizadevamo že nekaj časa in smo hvaležni, da bo Komisija prevzela to pobudo. Ostala ključna vprašanja za leto 2008, kot so paket na področju mleka, pregled proračuna 2008-2009, akcijski načrt o strategiji EU za zdravstveno varstvo živali in pregled podpore za območja z omejenimi možnostmi bodo zagotovila, da nam v Parlamentu ne bo dolgčas.
Mathieu Grosch
(DE) Gospod predsednik, vprašanji prevoza in mobilnosti se v programu za leto 2008 obravnavata kot prednostni nalogi. Seveda se tudi pri tem soočamo z jasnimi izzivi. Prednostne naloge za leto 2008 morajo vključevati gospodarsko učinkovitost, vpliv na okolje in nenazadnje pravice uporabnikov in njihovo varnost: vprašanja, ki jih lahko tu obravnavamo le na kratko.
Predpisi o varnostnih kontrolnih točkah na letališčih so bili na primer uvedeni kot odziv na pritisk zelo aktualnih dogodkov v tistem času. V skupini PPE-DE menimo, da se lahko zdaj zadevna direktiva pregleda. Glede pravic potnikov lahko to vprašanje dokončno rešimo, če natančneje obravnavamo pravice potnikov tudi v mednarodnem avtobusnem prometu. To bi pomenilo, da bi v Evropi pravice potnikov veljale za vse vrste prevoza: letalski prevoz, železnice in ceste.
V zvezi z vseevropskimi omrežji je to tema, o kateri smo v zadnjim mesecih pogosto razpravljali. Tudi na tem področju se soočamo s posebnimi razmerami: premalo sredstev in preveč projektov, zlasti zdaj, ko je Svet v zadnjih tednih objavil številne nove projekte. Glede vprašanja vseevropskih omrežij menimo, da je treba v letu 2008 sprejeti jasne odločitve, prav tako je nujno prednostno obravnavanje čezmejnih prog, da se odstrani tako imenovana ozka grla in se omogoči uporaba načela večnačinovnega prevoza.
Ob upoštevanju držav, v katerih je sofinanciranje že načrtovano in so se projekti že začeli izvajati na tehnični ravni, lahko in moramo sprejeti hitro odločitev.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Gospod predsednik, govorim v imenu skupine PPE-DE, v zvezi s predlogi za skupno ribiško politiko Komisije se ponovno soočamo s številnimi vprašanju, ki jih Komisija ni obravnavala tako hitro, kot bi jih morala. Dovolj je, če povem, da za nekaj let zaostajamo pri zagotavljanju novih predpisov glede tehničnih ukrepov v Atlantiku: to je ključni vidik za upravljanje ribištva, za katerega smo upali, da ga bomo zagotovili do leta 2008, ker bi pomenil najboljši prispevek k skupni ribiški politiki za cilj enostavnejše zakonodaje.
Prav tako želimo, da Komisija začne objavljati natančne smernice glede načina izvajanja modela največjega trajnostnega donosa za ribolov v EU, zlasti za mešano ribištvo. Menimo, da je pomembno predložiti določene zakonodajne predloge za okoljsko označevanje ribiških proizvodov, ker bo to znatno izboljšalo sledljivost teh proizvodov in preprečilo potrošnjo in prodajo proizvodov, ki so bili pridobljeni z nezakonitim ribolovom.
Končno moram po objavi Komisije, da namerava umakniti osnutek sporazuma s Tanzanijo predložiti zahtevo sektorja, naj si čim bolj prizadeva za nadaljevanje pogajanj s to državo: ta so ključna, da se floti za tune z ribolovnim območjem na tem delu Afrike prek določenih sporazumov zagotovi sosednje izključne ekonomske cone.
Celosten pristop k priseljevanju
Manfred Weber
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, čeprav razpravljamo o programu za leto 2008, želim najprej izpostaviti dejstvo, da smo v zadnjih mesecih znatno napredovali na področju politike notranjih zadev, pri čemer se za to zahvaljujem gospodu komisarju Frattiniju. Zdaj imamo schengen in ta teden smo na plenarnem zasedanju pomembno napredovali na področjih Prüma, Vizumskega informacijskega sistema (VIS) in varstva podatkov. To je velik napredek.
Vendar ne sme ostati pri tem. Zdaj moramo obravnavati jutrišnje praktično delo. Na praktični podlagi je naša ključna prednostna naloga pomembno napredovati v zvezi s SIS II. V skupini PPE-DE smo zaskrbljeni, da se bo po velikem uspehu razširitve schengenskega območja pojavila utrujenost in bodo številne države članice zdrsnile v stanje inercije. Tega si ne moremo privoščiti. Kot glavni projekt za naslednje leto potrebujemo SIS II.
Na zakonodajnem področju želim ponovno omeniti zlasti vprašanje varnosti na mejah. Pri tem moramo obravnavati možnost, da v prihodnosti ocenjevalne ekipe članic v schengenskem območju ne bodo več ocenjevale zaščite zunanjih meja, ampak bo to nalogo prevzela agencija Frontex. Agencija mora biti odgovorna za to.
Komisijo pozivam, naj bo pogumna in v zvezi s predlogi o priseljevanju dejansko določi evropsko dodano vrednost. Če se predloži predlog v zvezi z modro karto za visoko usposobljene delavce, potem to ne sme biti le predlog, ki podpira nacionalne predpise in uporablja skupno oznako: to mora biti dejansko evropski predlog. Enako velja za boj proti terorizmu. Če se vzpostavi sistem za prenos podatkov potnikov v letalskem prometu, potem ne moremo imeti 27 posameznih predpisov, ki bi jih lahko takoj sprejeli, ampak potrebujemo evropski predlog.
Claudio Fava
v imenu skupine PSE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z mnogimi izjavami gospoda predsednika Barrose se ne smemo strinjati, pri čemer mislim zlasti na njegovo izjavo o tem, da je Komisija stroga glede nezakonitega priseljevanja, vendar zelo velikodušna do vključevanja, ki ga podpira.
Zagotovo se lahko strinjamo z direktivo o kaznovanju delodajalcev, ki nezakonito zaposlujejo delavce migrante, ki niso iz Skupnosti, vendar program ne obravnava nobenega od tistih zakonodajnih ukrepov glede zakonitega priseljevanja, ki jih je malo prej omenil gospod podpredsednik Frattini. Direktive tudi ne omenjajo sezonskih delavcev, visoko usposobljenih delavcev ali odpiranja zakonitih poti priseljevanja za neusposobljene delavce, ki niso iz Skupnosti in zdaj predstavljajo večino priseljencev na območju EU. Menimo, da so ti ukrepi nujni, tudi za boj proti izkoriščanju in izpostavljanju neprijavljenega dela.
Navajanje skupnega celostnega pristopa je pravilno, pri čemer se moramo strinjati s potrebo po izogibanju 27 različnim politikam priseljevanja, vendar se veselimo bolj oprijemljivih informacij glede evropskega sistema za nadzor, ki ga omenja ta program. Končno gospod predsednik želim spomniti, da se bo v okviru nove lizbonske pogodbe od 1. januarja 2009 obravnavalo številna od teh vprašanj prek soodločanja, pri čemer bo ta parlament skupaj s Svetom in Komisijo prevzel polno zakonodajno odgovornost. Mogoče bi bilo smiselno pripraviti podlago za boljše sodelovanje med institucijami EU.
Sarah Ludford
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, izpostaviti sem želela točko, ki je zelo podobna točki gospoda Fave o pomanjkanju večjega poudarka potrebe po politiki EU o zakonitem priseljevanju. Gospod komisar Frattini je predložil predloge, za kar smo mu hvaležni, vendar moramo izvesti pritisk na države članice, da se odzovejo na te predloge, ker mora obstajati izziv pridobitve obsežnega in dobro vodenega sistema EU za zakonito priseljevanje skupaj z izzivom podnebnih sprememb. Povezuje se z veliko drugimi vprašanji, kot so gospodarska in socialna.
Imeti bi morali vrh predsednikov vlad, da bi preučili pristojnost EU ter izmenjali najboljše prakse upravljanja priseljevanja in vključevanja. Priznati moram, da imam pomisleke glede poudarka, ki ga Komisija namenja prednostim krožne migracije. Sprašujem se, ali bomo na tem področju zašli v težave, tako kot smo jih imeli pri naših izkušnjah z zdomci pred mnogimi leti. Nisem prepričana, ali bo to delovalo. Ljudje po navadi ne odidejo, kadar je načrtovano, da morajo oditi.
Kot svojo zadnjo točko poudarjam zaskrbljenost v zvezi z varstvom podatkov zaradi načrtovanega sistema vstopa/izstopa in elektronskega sistema za odobritev potovanj. Nisem prepričana, kako bo elektronski sistem za odobritev potovanj prispeval k vizumskemu informacijskemu sistemu, vendar se veselim obsežnejše razlage gospoda komisarja Frattinija na to temo.
Jan Tadeusz Masiel
Gospod predsednik, gospod komisar, razširitve iz let 2004 in 2007, v katerih je 12 novih držav pristopilo k Uniji, so za nami. Zdaj se moramo osredotočiti na vključevanje vseh državljanov iz 27 držav in za Evropo določiti skupno pot in skupne izzive.
Ena od točk v programu Komisije je, da je treba državljane postaviti v ospredje. S tem v mislih je treba k prihodnjim razširitvam pristopiti previdno in premišljeno. Izogibati se moramo razširitvam, ki jim državljani nasprotujejo. V mislih imam Turčijo.
Kot je izpostavil gospod Barroso, nimamo skupne politike priseljevanja. Menim, da bo sprejeto načelo vključevalo nadzirano priseljevanje, ki bo previdno izbrano, kot tudi v Združenih državah. Končno priseljevanje ni le odziv na posebne okoliščine, ki vplivajo na trg dela ali pokojnine. Vključuje ljudi, s katerimi bomo morali še stoletja sobivati. Zato moramo izbrati posameznike, ki jim bo vključevanje v evropsko civilizacijo v veselje in ne v breme.
Stavros Lambrinidis
(EL) Gospod predsednik, Evropa ima od svojih priseljencev koristi, vendar v današnji Evropi ksenofobija narašča in se ne zmanjšuje. Primer Italije je še svež v naših mislih. V moji državi Grčiji je delegacija EP nedavno sama videla slabe pogoje, v katerih se na otoku Samos pridržuje več sto priseljencev in iskalcev azila. To je bilo v centru za pridržanje, za katerega so ministri obljubili, da ga bodo takoj zaprli, vendar je kljub poročilo mednarodne nevladne organizacije, ki ga obsoja zaradi mučenja nezakonitih priseljencev, ta center še vedno odprt. Žal se v sedanjih nevarnih razmerah Komisija odziva na strah, ki ga spretno ustvarjajo v določenih sektorjih in ne spodbuja pozitivnih vidikov priseljevanja.
Težava, ki ste nam jo predstavili, se osredotoča predvsem na nadzor, kar je nekoliko pristransko. Seveda je pomembno za boj proti nezakonitemu priseljevanju. V zvezi z državami, ki sprejemajo velike dotoke priseljencev, je nujna solidarnost. Potrebujemo primerne sporazume o ponovnem sprejemu na evropski ravni in skupno evropsko zaščito temeljih pravic priseljencev. Priseljencev se ne sme poslati nazaj v nevarnost in revščino. Evropa potrebuje resno zunanjo in gospodarsko politiko, s katero se bo borila proti glavnim vzrokom priseljevanja, kot so revščina in vojne, in sicer prek mirnih, vendar odločnih ukrepov. Predvsem seveda potrebujemo večstransko politiko za vključevanje priseljencev v naše družbe.
Namesto tega vaš program priseljevanje enači s kriminalom. Komisarji izrecno navajate, da bo evropski sistem za nadzor meja, tj. program, ki je vključen v okvir politik priseljevanja, povečal notranjo varnost schengenskega območja, pri čemer bo preprečeval nezakonito priseljevanje, terorizem itd. Kako je varnost povezana s priseljevanjem oziroma nezakonitim priseljevanjem? Kako je povezana s terorizmom? Ker ta strašila v očeh javnosti in evropskih politikah povezujete s priseljevanjem, sem zaskrbljen, da igrate igro skrajno desnih sil EU.
Pozivam vas, da izbrišete to nevarno držo iz vaših strateških dokumentov. Nedvomno so med priseljenci tudi zločinci, tako kot imamo tudi angleške, nemške in grške zločince, vendar je edini pravi zločin priseljencev ta, da so se rodili v revnih ali od vojn razdejanih regijah.
Postavljanje državljanov v ospredje
Ingeborg Gräßle
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, komisarji, gospe in gospodje, z vidika proračunskega nadzora je zakonodajni in delovni program Komisije za leto 2008 razočaranje, ker ključnih vprašanj in težav v zvezi s proračunskim nadzorom preprosto ni v programu.
Trdili bi lahko, da je to povezano s sedanjim upravljanjem, a skrbi nas naslednje: če si ogledamo zadnjih nekaj let "sedanjega upravljanja", je jasno, da bi morala za rešitev težav Komisija resnično sprejeti program, ki presega sedanje upravljanje.
Najbrž ne bomo napredovali v zvezi z izjavo o zanesljivosti, čeprav bi morala Komisija izvajati znaten pritisk na države članice. V zvezi s tem vprašanjem imate našo podporo, vendar tega ne izvajate. Posledično zelo verjetno ne boste izpolnili lastnih obveznosti: obveznosti, ki jih je sprejel predsednik Komisije osebno v imenu Komisije. Zavezal se je k prizadevanju za pozitivno izjavo o zanesljivosti. Zdaj smo vsaj tako daleč od doseganja tega cilja kot v prejšnjih letih, kar vemo od včeraj zvečer.
V zvezi z izvajanjem obveznosti menimo, da manjka resen pristop. Enako velja tudi za sam zakonodajni progam Komisije. Svetovni prvaki bi morali biti v praktičnem izvajanju, ne v načrtovanju. Od 200 točk za kodifikacijo, načrtovanih za leto 2007, jih je bilo za zdaj le 23 dejansko predloženih Parlamentu, medtem ko jih je bilo od 43 napovedanih novih točk do zdaj vloženih le šest.
Zastavlja se naslednje vprašanje: Zakaj sploh govorimo o tem programu, če ga ne boste uresničili? Leta 2008 se morate res poboljšati.
Bárbara Dührkop Dührkop
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, zahvaljujem se Komisiji. Delovni program ni le razglasitev načel, ampak orodje za izvajanje posebnih politik.
Vendar je lahko tudi najskromnejši poskus izvajanja dragocen, pri čemer čutim, da so resnične dragocenosti v tem delovnem programu pobude, ki postavljajo evropske državljane v središče: pobude v zvezi z na primer varnostjo bolnikov, kakovostjo zdravstvenih storitev ter usklajevanjem družinskega in poklicnega življenja, kot je v govoru povedal gospod Barroso. Radi bi, da bi bilo to napisano enako podrobno kot del delovnega programa.
A morda je najdragocenejši od vseh predlog direktive za boj proti diskriminaciji v vseh državah članicah. To direktivo potrebujemo v tem letu enakih možnosti za vse, ker mora pokazati, da diskriminacija ni le socialna, moralna in politična napaka, ampak tudi zapravljanje človeških virov.
Reformna pogodba navaja, da mora EU poleg socialne skladnosti spodbujati tudi nediskriminacijo. Posledično so potrebne primerne direktive, ker morajo biti vse evropske države enako zaščitene pred diskriminacijo. Hierarhija diskriminacije ne sme obstajati. Evropa, ki dopušča kakršno koli obliko diskriminacije, ne more biti nikomur za zgled.
Vendar obstaja težava, to je vloga Evropskega parlamenta pri tem vprašanju. Imamo le njegovo mnenje, medtem ko je rahlo ironično, da tu spodbujamo enakost, pri čemer so si vse institucije enake, vendar so si nekatere bolj enake kot druge.
Obžalujem tudi, da v uvodni izjavi k temu delovnemu programu diskriminacija priseljencev in njihovo vključevanje skoraj nista omenjena. Komisijo pozivamo, da izpolni svojo obljubo temu parlamentu, da bo EU ukrepala na vseh področjih diskriminacije.
Sophia in 't Veld
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod predsednik, geslo gospoda Barrosa je "doseganje rezultatov za Evropo", a ti rezultati se morajo doseči tudi pri nematerialnih zadevah, ne le na trgu.
Komisija gospoda Barrosa naj bi postala zagovornica svoboščin in pravic državljanov. V zvezi s tem nas je za zdaj zelo razočarala, a glede na to, da sta do konca mandata še slabi dve leti, morda obstaja luč na koncu predora. Kar zadeva mene, je vrhunec delovnega programa za leto 2008 predlog direktive o enakosti zunaj delovnega mesta, tj. splošna prepoved diskriminacije.
Končno je Komisija prisluhnila temu, k čemur Parlament poziva zadnjih nekaj let. Ta zadeva mora imeti prednost. Vendar mora Komisija zagotoviti boljšo skladnost z veljavno zakonodajo, ker obstaja neskladje med odlično protidiskriminacijsko zakonodajo, ki jo že imamo, in nesposobnostjo Komisije, da bi jo dejansko izvajala.
Protidiskriminacijsko načelo se mora uvesti tudi na drugih področjih, kot so davki na dediščino in oporoke, medtem ko mora Komisija v zvezi s tem priznati ureditve sodobnih družin.
Strinjam se tudi s predlogi za okrepitev enakosti med moškimi in ženskami, na primer z usklajevanjem delovnega in družinskega življenja.
Kar zadeva položaj žensk na trgu dela, so predlogi za večjo prožnost pomembni. Prožnost je dobra za ženske. Toga pravila za zaščito zaposlenih postavljajo ženske v slabši položaj.
Medkulturni dialog je bil izpostavljen kot prednostna naloga. Poskušali naj bi odpraviti socialna nasprotja na podlagi dialoga, a v resničnosti je to pogosto medverski dialog, zato mu nasprotujem, gospod komisar. V predlogih za naslednje leto ni nič konkretnega, zato ni jasno, kakšen bo medkulturni dialog, a bojim se, da bo to letna fotografija gospoda Barrosa z na splošno konservativnimi cerkvenimi voditelji.
Rada bi, da načrt teh ...
Tatjana Ždanoka
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, želim vas opozoriti na naslednja vprašanja. Prvič, kar zadeva večletno strategijo za vzpostavitev območja svobode, varnosti in pravice: osnutek reformne pogodbe predvideva spoštovanje pravic pripadnikov manjšin. Menim, da zdaj zares potrebujemo skupno evropsko politiko o pravicah manjšin in socialni vključenosti - nedavni dogodki v Italiji so to jasno pokazali. Če govorimo o postavljanju državljanov v ospredje, sem prepričana, da se moramo ponovno vrniti h konceptu civilnega državljanstva, ki vključuje vse stalne prebivalce EU. Gospod Frattini, Komisija mora v zvezi s tem zavzeti stališče.
Pri večjezičnosti morajo evropske politike za spodbujanje jezikovne raznolikosti upoštevati, da ne obstajajo le uradni jeziki, ampak tudi regionalni in manjšinski jeziki. Politika večjezičnosti bi morala koristiti tem jezikom.
Patrick Louis
v imenu skupine IND/DEM. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v trditvah Komisije, da hoče postaviti državljana v središče evropskega projekta v svojem zakonodajnem programu za leto 2008, je neke vrste ironija.
Drži, da državljan, ubog skromen državljan, še nikoli prej ni bil v središču skrbi trikotnika Bruselj-Frankfurt-Luxembourg, v katerem bodo od zdaj naprej zbrane dejansko vse sile, to pomeni v rokah institucij, ki ne spoštujejo niti temeljnih načel demokracije.
Kako lahko torej trdimo, da spodbujamo blaginjo naših državljanov v dobi globalizacije, ko smo dejansko v procesu zavračanja načela republike, ki je vlada ljudi, od ljudi, za ljudi?
Skrb za državljana pomeni spoštovanje tega, kar bi rad povedal. V zvezi s tem je lizbonska pogodba žaljiva za naše narode, ker je le prepisana evropska ustava, ki je bila večinoma zavrnjena, in ker potrjuje način delovanja sedanjih pogodb, ki nam preprečujejo nadzor nad eurom, varovanje naših trgov, zaščito naših mej pred nezakonitim priseljevanjem in lastno obrambo v mednarodnih trgovinskih pogajanjih.
Zlasti, in te pripombe so namenjene zlasti mojim francoskim kolegom v vseh parlamentarnih skupinah, ta lizbonska pogodba ne spreminja dogmatičnega koncepta konkurence brez ravnovesij, brez nacionalnih interesov, brez mej in brez upoštevanja demokracije. Njena Listina o temeljnih pravicah, ki ima prednost pred pravicami posameznih držav članic, odpravlja idejo državljana republike, kot je zapisano v naši ustavi, in jo nadomešča z najnevarnejšo obliko večkulturnosti. Kar zadeva državljana Evrope, ga ni še nikoli nihče spoznal: dejansko ne obstaja.
Končajmo s tem: če je kdo zaskrbljen za državljana, naj najprej zahteva splošen referendum o lizbonski pogodbi.
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z vidika skupine PPE-DE v odboru za pravne zadeve Evropskega parlamenta izpostavljam naslednje tri točke.
Najprej se v celoti strinjamo z dejstvom, da je Evropska komisija vključila predlog statuta evropske družbe v svoj zakonodajni program za naslednje leto. To je ta parlament že dolgo poskušal doseči in je zares zelo dobrodošlo. Obžalujemo, da je bila Komisija dejansko prisiljena v tovrstno ukrepanje, ko smo uporabili pravni instrument člena 192 in se odločili za predstavitev samoiniciativnega zakonodajnega poročila, čeprav se je Komisija že zelo dolgo zavedala te težave. Zares je bilo to že večkrat omenjeno v celotnem nizu programov o pravu družb že iz časa komisarja Bolkesteina.
Drugič, zdi se nam zelo obžalovanja vredno, da je Komisija letos ustavila postopek sprejetja štirinajste direktive na področju prava gospodarskih družb o čezmejnem prenosu registriranega sedeža družb z omejeno odgovornostjo. To je resnično velika težava. Od Komisije pričakujemo, da bo o tem premislila in jo vključila v prihodnje zakonodajne programe. Če se to ne bo zgodilo, naj tu in zdaj jasno poudarim, da bomo ponovno uporabili člen 192 in Komisijo prisilili, naj predloži ustrezen zakonodajni predlog.
Stališče komisarja, da bi bilo treba za uporabo direktive o združitvi najprej ustanoviti podjetje v drugi državi, da bi se združili z njim, je birokratsko in nesmiselno. To ni rešitev, ki se nam zdi sprejemljiva.
Vsaj v zvezi z naslednjim zakonodajnim obdobjem bi radi videli, da Komisija razmisli, kako bi dosegli napredek v zvezi z avtorsko pravico in morda naročili zeleno knjigo o tem vprašanju.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Gospod predsednik, seveda smo zelo zadovoljni, da so državljani v ospredju evropskega projekta, vendar moram poudariti, da je ena od velikih težav EU veliko pomanjkanje znanja o sami Uniji pri splošni javnosti. Vsak od nas, ki ima govore, uči ali govori o tej temi, je to že doživel.
Pred dnevi so mediji v moji državi vaši kolegici gospe Ferrero-Waldner rekli švicarska komisarka. Ob tem leto za letom potrebujemo posebno in obsežno kampanjo za večanje ozaveščenosti, da bi evropski projekt približala državljanom ter sčasoma dvignila ozaveščenost o institucijah in načinu njihovega delovanja.
Komisijo prosim tudi za natančnejšo opredelitev in bolj tekočo komunikacijo s tem parlamentom ter odborom za kulturo in izobraževanje v zvezi z evropskim letom medkulturnega dialoga 2008, saj ima spletna stran očitno nekaj velikih omejitev.
Evropa kot svetovna partnerica
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, drži, da bo leto 2008 pomembno, kot je rekel predsednik Komisije, vendar bo to prav tako leto prehoda pred koncem mandata te komisije.
Vendar lahko ugotovimo, da je Komisija Durãa Barrosa kljub težkim okoliščinam, v katerih je morala obravnavati zadeve EU, uspešno opravila nalogo v notranjem smislu, tj. delovni program, in v zvezi z zunanjo podobo.
V svoji vlogi koordinatorja političnih skupin v odboru za zunanje zadeve me skrbi za številne prihodnje mednarodne dogodke, kot so izvolitev novega predsednika Združenih držav Amerike in posledice tega za konflikte v Srednji Aziji, pogovori z novim ruskim predsednikom, razvoj sosedske politike in pristopnih pogajanj, pomoč v primeru statuta Kosova, izid konference v Annapolisu na Bližnjem vzhodu, volitve, ki si jih želimo v Pakistanu, olimpijske igre na Kitajskem po kongresu komunistične stranke ter naslednji vrh med EU in Latinsko Ameriko v Peruju.
Vendar, gospa podpredsednica, prosite predsednika Komisije, naj ponovi našo pohvalo komisarjem, odgovornim za zunanje odnose. Vidim, da je danes tu le gospod Rehn, pri čemer želim čestitati tudi gospodu Mandelsonu, gospodu Michelu in seveda gospe Ferrero-Waldner.
Najpomembneje je, da je zunanje delovanje EU vidno in učinkovito, pri čemer naprošam vas, gospa podpredsednica, da ste zelo pazljivi pri uporabi določb nove pogodbe, da ne bi ogrozili dosežkov in uspešnosti EU na področju zunanje politike.
Jan Marinus Wiersma
v imenu skupine PSE. - (NL) Gospod predsednik, večina državljanov EU se strinja, da mora Unija imeti večjo vlogo v svetu. Evropski svet bi moral imeti v zvezi s tem večjo vlogo, a je pogosto ohromljen ali neučinkovit kot posledica notranjih nesoglasij.
Upamo, da bo Komisija naslednje leto postavila dober zgled z začetkom v Evropi. Pogajanja v Turčiji morajo potekati brez težav in treba je poskrbeti, da ostanejo na pravi poti. Na Balkanu nas čaka še veliko dela: Bosna potrebuje pomoč pri začetku oblikovanja države, medtem ko se mora Makedonija pripraviti na začetek pogajanj o članstvu. Poleg tega seveda upamo, da bo Evropska unija pomembno prispevala k obnovi Kosova, pri čemer bo z malo sreče do konca tega leta ali naslednje leto sprejeta rešitev glede vprašanja njegovega statusa.
Vseeno si resnično želimo, da Komisija nadaljuje pobudo o Črnem morju, za katero si prizadeva. Za Evropsko unijo je zelo pomembno, da si prizadeva za regionalno sodelovanje ob svojih mejah. Kako bo ukrepala Komisija v zvezi s strategijo za Srednjo Azijo, ki jo je nedavno odobril Evropski svet?
V zvezi s tem sprašujem tudi, ali lahko pričakujemo nadaljnji razvoj energetske politike, ki ga je Parlament zahteval v začetku letošnjega leta. To je zelo pomembno, vključno v zvezi z odnosi z regijo, ki ji pravim "zonet".
Tu je tudi evropska sosedska politika. Mislim, da mora biti prednostna naloga prihajajočega leta dokončanje pogajanj z Ukrajino: v zvezi s tem upamo, o čemer bo Parlament razpravljal jutri popoldne, da bo lahko v tej državi nastal položaj, ki bo v naslednjih letih dovolil novo obliko sporazuma, obliko povezave, v okviru katere bo lahko Ukrajina nadaljevala reformni proces z novo vlado proti nadaljnjemu povezovanju z Evropsko unijo.
V tem procesu ne smemo pozabiti niti na Moldavijo, saj potrebuje nov sporazum o partnerstvu. Upam, da bo Komisija naslednje leto predstavila tudi predloge o tem vprašanju.
Seveda si moramo ogledati tudi, kako obravnavati državo, kot je Gruzija: tudi o tem bomo razpravljali jutri popoldne, pri čemer Komisijo naprošamo, naj v zvezi s tem deluje bolj zavzeto.
Končno, z Rusijo nismo dosegli znatnega napredka, kako bi torej lahko pospešili stvari? Predlagamo obnovljeno ukrepanje po predsedniških volitvah.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, z obžalovanjem moram povedati, da sem razočarana nad delom vašega zakonodajnega in delovnega programa o Evropi kot svetovni akterki.
Seveda obstaja na področju zunanjih odnosov, kot vsi vemo, malo zakonodaje, zato je treba zaradi tega opraviti toliko več dela, pri čemer opažam, da se je o tej temi z nekaj izjemami napisalo izrazito premalo.
Očitno obstajajo tudi težave pri jasni določitvi temeljne težave Evrope, kar zadeva zunanjo politiko. Besedilo tekoče navaja, da je Evropa vodilna na svetu v boju proti revščini, v spodbujanju trajnostnega razvoja, človekovih pravic, upravljanja in tako naprej. Morda to drži, a to ni mišljenje ostalega sveta, vsekakor ni mnenje držav članic EU, pri čemer slišim zelo veliko pritožb, da to ne drži.
Vseeno drži, da Evropska unija najbolj zagotavlja vse našteto. Zrcaljenje tega v naši podobi kot vodilne na svetu, kot vodilnega telesa na svetovnem odru je nekaj popolnoma drugega.
Opogumlja me pozitivna smer predlogov programa v zvezi z Afriko. Menim, da daje na primer predlog za vzpostavitev tristranskih razprav med EU, Afriko in Kitajsko zlasti veliko upanja ter je pozitiven. Mislim tudi, da so predlogi, da bi se bolj potrudili za spodbujanje gospodarskega razvoja v Afriki, ravno tako pomembni. Tako se premikamo v pravo smer, čeprav še vedno nimamo dovolj posebnih ciljev.
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, leto 2008 se bo od tega leta razlikovalo po tem, da ne bo prineslo nove širitve Unije. Vseeno bo naslednje leto ponujalo priložnost za razvoj gospodarskih in političnih odnosov med Unijo in številnimi pomembnimi državami v Aziji, Afriki, Latinski Ameriki in na primer tudi na južnem Kavkazu, kot so omenili že prejšnji govorniki.
Upoštevati moramo dve prednostni nalogi Unije. Prvič, sodelovanje v mirovni stabilizaciji, zlasti na Bližnjem vzhodu in v Južni Aziji. Drugič, izvajanje pritiska na vse naše partnerje, da se zagotovi, da je razvoj naših dvostranskih odnosov na področjih gospodarstva in politike povezan s spoštovanjem človekovih pravic. To velja za prav vsakega našega partnerja, ne glede na to, ali je zadevna država revna afriška ali azijska država, močna Rusija ali hitro razvijajoča se Kitajska. Teh dveh področij, na eni strani politike in gospodarstva, na drugi človekovih pravic, ne moremo razdeliti in jih obravnavati ločeno.
Tobias Pflüger
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, "Evropa kot svetovna partnerica" je zelo lep naslov za program Komisije, vendar v resnici govorimo o Evropski uniji, ne Evropi, in drzno je sploh uporabiti tak naslov, saj je Evropa veliko večja od Evropske unije.
EU se hoče predstaviti kot svetovna partnerica, pri čemer je program Komisije glede tega zelo odkrit: govori o zunanji politiki, ki bi uspešno načrtovala, spodbujala, ščitila ter s tem uveljavila interese in vrednote Evrope. Kako naj se to zgodi? Vse večkrat je odgovor uporaba vojaških sredstev. Evropska unija je zdaj vojaška udeleženka po vsem svetu. Na papirju naj bi to zagotavljalo pomoč ljudem, vendar se v praksi interesi EU ali interesi držav članic EU uveljavljajo z vojaškimi sredstvi. Dober primer tega je Kongo. Tamkajšnje vojaško posredovanje EU je zagotovilo, da je Joseph Kabila, avtokrat, ki je sprejemljiv za EU, zdaj na oblasti, kar so podprle volitve, medtem ko je bil njegov nasprotnik izgnan. V vzhodnem Kongu je izbruhnila kruta vojna, pri čemer je bilo okoli 350 000 ljudi prisiljenih zapustiti svoje domove.
Tudi vojaško posredovanje EU v Čadu je bilo namenjeno predvsem krepitvi položaja vojaškega vodje Idrissa Débyja, starega prijatelja Francije. Tovrstno vojaško delovanje EU je preprosto nadaljevanje neokolonialnih politik držav članic. Zdi se, da je težko iskreno kritizirati politične prijatelje. Zdaj je tak primer Pakistan. Podlaga vsega tega je reformna pogodba, ki omogoča jasno militarizirano politiko EU. Naslednje vprašanje je Kosovo, pri čemer vidimo, kaj se lahko zgodi tam. Posamezne države članice so že objavile, da nameravajo enostransko priznati Kosovo.
Komisijo pozivam, da nepreklicno zavrne tovrstne ukrepe in ne podpre nobenega enostranskega priznanja Kosova.
Robert Sturdy
Gospod predsednik, ponovil bom nekatere besede, ki sem jih izrekel včeraj, s čimer bom morda ponovno vznemiril komisarja Dimasa. Komisija, prosim, sprejemajte zakone, kadar je v novem delovnem programu potrebno. Izvajajte uredbe, ki jih že imamo, in izvajajte jih pravilno po vsej Evropski uniji. Ne predlagajte politik, ki so dejansko pristranske do industrije, podjetij in priložnosti v Evropski uniji.
Komisar Barroso je omenil nekaj, kar mi je zelo blizu, v zvezi z odborom za mednarodno trgovino, to so instrumenti trgovinske zaščite. Po potrebi jih uporabite za varovanje zdravja in varstvo potrošnikov v Evropski uniji, vendar jih ne uporabljajte kot zaščitni ukrep. Kot je povedal, živimo v svetovnem gospodarstvu, in tega se veselim.
Komisarju Mandelsonu želim vse dobro pri sporazumu STO iz Dohe in upam, da lahko naredimo nadaljnje korake z Združenimi državami in Evropsko unijo v zvezi s kmetijstvom, da zagotovimo razvijanje projektov, kot je Euromed, ki so zelo pomembni za Evropsko unijo. Imamo sporazume z Marokom in moramo preučiti tovrstne položaje. Združene države so nedavno predložile sporazum o prosti trgovini v zvezi s tem.
Nazadnje o sporazumih o gospodarskem partnerstvu: pred mesecem je komisar za trgovino Peter Mandelson trdno vztrajal v svojih prizadevanjih za dokončanje pogajanj v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu. Upajmo, da je malo popustil glede svojega stališča in bo naredil korak naprej.
Pasqualina Napoletano
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zavedamo se okvira in omejitev, ki vplivajo na Komisijo na področju zunanje politike, zato smo hvaležni za prizadevanja, ki jih je vložila, da bi na primer zagotovila, da bi palestinsko ljudstvo še naprej prejemalo pomoč po temeljitem preobratu zaradi dogodkov po zakonodajnih volitvah. V zvezi s tem Komisiji predlagamo, da se pripravi za mogoče prihodnje scenarije, odvisno od tega, ali bo konferenca v Annapolisu uspešna, kar upamo, da bo, ali neuspešna.
V zvezi s sosedsko politiko, kot je bilo že rečeno, smo odkrito povedano pričakovali več od kratkega poročila o napredku v besedilu programa. Začela se je razprava o prihodnosti naše sredozemske politike - ne vem, ali bo predsednik Sarkozy načel to temo v današnjem govoru, in Komisija bi nedvomno morala izvesti natančnejšo oceno teh politik. Komisija bi morala tudi navesti predloge za prihodnost, ki vključujejo ta parlament bolj kot v preteklosti, glede na to, da bomo jutri razpravljali o poročilu Parlamenta o sosedski politiki.
Še več, pozivamo k večji skladnosti med notranjimi politikami EU, kot so kmetijstvo, ribolov, trgovina in priseljevanje, ter politikami razvojnega sodelovanja z najrevnejšimi državami, zlasti v Afriki.
Nazadnje se nam zdi sklicevanje na Latinsko Ameriko zelo šibko. Resnično bi pričakovali, da so odnosi med Evropsko unijo in to veliko celino pomembnejši na dnevnem redu Evrope glede na to, da je Latinska Amerika tako ključna za odločitve o okolju ter tudi za druge politike, kot sta trgovina in energija. To so glavne točke, ki sem jih hotela izpostaviti v imenu svoje skupine.
Maria Martens
(NL) Gospod predsednik, govorim kot koordinatorka skupin v odboru za razvoj. Zaradi tega vas ne bo presenetilo, da bi rada čestitala Komisiji, ker je poudarila blaginjo, solidarnost, varnost, svobodo in krepitev Evrope v svetu.
Vse to je neposredno pomembno za položaj v revnih državah. Revščina, vojna in nestabilnost v državah v razvoju neposredno vplivajo na našo celino. Izkazovanje solidarnosti in podpore za revne države ni le v interesu teh držav, ampak v interesu Evrope same. Le s sodelovanjem z revnimi državami se lahko poiščejo primerne rešitve za težave, kot so preseljevanje, energija in podnebne spremembe. Kot je rekel komisar, je prav zares takoj potreben celovit in skladen pristop.
Gospod predsednik, prav v tem okviru je za Evropo in Afriko tako pomembno, da sodelujeta, da bi dosegli skupno strategijo EU-Afrika za razvoj Afrike. Ta bo določena na afriškem vrhu decembra v Lizboni. Upam, da bo to dober primer novega načina sodelovanja.
Kar zadeva učinkovitost naše politike, odločno verjamem v pomembnost nadzora kakovosti in ocene učinka ter potrebe po zmanjšanju birokracije. Upam, da bosta lahko na ta način Parlament in Komisija dobro sodelovala ter da nas bo torej Komisija o položaju redno in pravočasno obveščala, kot bi nas tudi morala.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem vsem za vaše pripombe, podrobne ali splošne, kritične ali v podporo predlogu Komisije o delovnem programu za naslednje leto. Obseg te razprave ponazarja tudi obseg vseh nalog in misij ter dejavnosti evropskih institucij. Sega od pripomb glede ribiške politike ali sporazumov s Tanzanijo o ribolovu do mirovnih procesov na Bližnjem vzhodu, to so različne dejavnosti, v katerih sodelujemo.
Menim tudi, da ta razprava poudarja, da ostajajo splošni cilji, ki jih je določila Barrosova Komisija, veljavni in nujni. To so blaginja, varnost in solidarnost ter vloga Evropske unije na svetovnem področju pri vsem našem delu. To se je jasno pokazalo v zadnjih izjavah.
Zdaj sem ta postopek spremljala in sodelovala z Evropskim parlamentom, odbori in tudi na tem zasedanju. Po mojem mnenju lahko rečemo, da se je z načinom izboljšave tega postopka izboljšala tudi kakovost našega predloga za nov zakonodajni in delovni program. Cenim, da so kolegi komisarji obiskali svoje odbore; menim, da smo to zelo spoštovali na podlagi nekaterih podrobnosti, ki smo jih lahko dodali ali spremenili v tem postopku. Upam, da lahko prispevamo k še bolj političnemu značaju, pri čemer so vaše pripombe pokazale, da tukaj razpravljamo o politični vsebini in celotnem ravnovesju. Jasno je tudi, da lahko imajo različne politične skupine različne poglede na to celotno ravnovesje.
Želela bi izraziti mnenje o vsebini v zvezi s štirimi ali petimi posebnimi vprašanji. Ta vprašanja se na dnevnem redu Evropske komisije pojavljajo skoraj vsak teden. Če začnem z lizbonskim procesom ter povečanjem števila delovnih mest: po mojem mnenju prvič dosegamo zelo vidne rezultate. Ni prav, če rečemo, da je to popolna polomija in da ne moremo doseči izboljšav. Za program lizbonske strategije smo ustvarili jasnejšo usmeritev. Ustvarili smo večjo politično odgovornost in imamo neke vrste primerjalno tabelo, v kateri sestavimo priporočila, značilna za vsako državo - pozitivne ali negativne pripombe glede dela vsake države članice. To velja kot napredek: boljša osredotočenost, večja politična odgovornost, vidnejši ukrepi. To je dolgoročen cilj, dolgoročen namen Evropske unije, vendar moramo na države članice še naprej izvajati pritisk, da to dosežejo.
Drugo področje zadeva socialna vprašanja in socialni program, ki je na podlagi pripomb zlasti skrb vzbujajoč za parlamentarno skupino PSE. Pri tem smo imeli nekaj posebnih vprašanj glede storitev splošnega interesa. Komisija že dolgo priznava pomen storitev splošnega interesa in o tem že dolgo razpravljamo.
Zelo smo zadovoljni, da smo se dogovorili o lizbonski pogodbi in protokolu o storitvah splošnega interesa. Naslednji teden in kot del pregleda notranjega trga bo Komisija sprejela sporočilo s poudarkom na obravnavi storitev splošnega interesa. Upam, da bo Parlament zelo resno preučil naše sporočilo skupaj s spremljajočimi dokumenti, ki razlagajo načine in primere uporabe pravil o državni pomoči za storitve splošnega interesa ter tudi uporabo pravil v zvezi z javnimi naročili.
Naj bom jasna, Komisija ne želi končati razprave. Želi, da se razprava usmeri na zadevne težave, tako da lahko prizadevanje usmerimo na zagotavljanje dejanskih rešitev. Ta razprava se bo torej nadaljevala in upamo, da bo Parlament sodeloval pri tem.
Drugo glavno vprašanje, pri katerem se zahvaljujem za vaše podrobne pripombe, zadeva energijo.
(Predsednik je prekinil govornico in zahteval mir v dvorani.)
Vseh podrobnosti, ki so bile navedene v tej razpravi, ne bom mogla obravnavati; prepričana sem, da se bo dialog nadaljeval v ustreznih odborih in tudi Evropskem parlamentu. Naj ponovim vsebino našega predloga: energetski sveženj obsega štiri različne pobude. Na to ste se osredotočili, ker je to dokument o politiki, ki se usmerja na notranji trg z energijo, varnost oskrbe in tehnološki razvoj.
Revidirala se bo direktiva o zalogah nafte. Popolnoma se bo revidirala direktiva o energetski učinkovitosti stavb; to je bilo posebno vprašanje med razpravo. Revidirala se bo tudi direktiva o obdavčevanju energije, ker se obdavčevanje lahko uporabi v korist okolju prijazne porabe.
Naslednje vprašanje, ki je pri političnih vprašanjih Evropske komisije vedno zelo pomembno, pri čemer sem prepričana, da tudi v tem parlamentu ter pri vseh vladah po Evropi, je preseljevanje.
Predsednik Barroso je jasno razložil, kako obravnavati to vprašanje. Potrdim lahko, da je po zaslugi kolega Frattinija to vprašanje na dnevnem redu Komisije skoraj vsak teden, pri čemer potekajo razprave in se pripravljajo predlogi za obravnavo vprašanja preseljevanja. Kot veste, naslednje leto ne bo predstavljena politika o zakonitem preseljevanju, ker smo v zvezi s tem že sprejeli številne predloge, zato to naslednje leto ne bo najpomembnejše.
Kljub temu bosta leta 2008 dve prednostni pobudi: direktiva o pogojih vstopa in bivanja sezonskih delavcev ter direktiva o vstopu, začasnem bivanju in bivanju premeščencev in plačanih pripravnikov. To lahko pričakujete na tem področju.
Glede glavnega stališča Komisije o teh vprašanjih se sklicujem na besede predsednika Barrosa. Zato bodo ta vprašanja naslednje leto med najpomembnejšimi.
Ker ste navedli tudi veliko zunanjih zadev, dejavnosti in dogodkov, pri katerih naj bi sodelovala in imela pomembno vlogo Evropska unija, smo za naslednje leto pripravili tri strateške pobude v zvezi z zunanjo politiko. To so strateški dokument o širitvi, številna poročila o napredku na področju evropske sosedske politike, kot ste to številni navedli, in sporočilo o dejanskih spremljevalnih ukrepih za strategijo EU-Afrika. Zato bomo naslednje leto imeli veliko priložnosti za razpravo o zunanjih zadevah.
Ker je to moj drugi mandat v Komisiji, ugotavljam, da se večji poudarek daje izvajanju, kar je bilo navedeno tudi med razpravo. Vsak dan se borimo za zagotovitev, da smo usmerjeni v izvajanje, pri čemer je pravni akt dober le, če se izvaja. Na to se bomo še naprej osredotočali.
Povem lahko tudi, da trditev o nedoseganju rezultatov ne drži. Podatki Eurobarometra še nikoli niso bili tako naklonjeni dejanskim rezultatom, ki smo jih lahko dosegli. Kadar bodo razprave v Evropskem parlamentu in dejanski dosežki postali vidni, pri čemer bodo rezultate opazili državljani, takrat bomo doživeli večjo demokratično legitimnost in to je tisto, na kar se moramo osredotočiti.
Predlogom za naslednje leto bomo dodali tudi povzetke za državljane. Pred koncem tega leta bomo predstavili novo strategijo o internetu, ker ste nekateri spraševali po tem. Na začetku prihodnjega leta bomo pripravili tudi novo strategijo o avdiovizualnosti. Pomembno je, da se skupaj osredotočimo na številne komunikacijske prednostne naloge, medtem ko boste v našem delovnem programu opazili predloge o medinstitucionalnih komunikacijskih prednostnih nalogah.
Nazadnje, prihodnje leto je leto medkulturnega dialoga, ki se bo začel v začetku januarja v okviru slovenskega predsedovanja. Predpriprave bodo potekale decembra s predstavniki iz Evropskega parlamenta, medtem ko med letom pričakujemo njegovo dejavno sodelovanje.
Še enkrat se zahvaljujem za to razpravo. Če katera vprašanja po vašem mnenju manjkajo v zakonodajnem in delovnem programu, to ne pomeni, da so zapostavljena: Komisija bo še naprej zagotavljala mesečne posodobitve načrtovanja, vključno s pobudami, ki niso bile poudarjene, ali pobudami, ki postanejo potrebne za odziv na nepredvidene dogodke.
Dialog med Evropskim parlamentom in Komisijo se danes ne prekinja: še naprej bomo sodelovali v pozitivnem duhu, ki je zaznamoval celotno nalogo in proces ter izrazil našo skupno prizadevanje v delovnem programu. Ugotavljam, da se bolj zbližujemo, kot razlikujemo ter imamo podoben pogled na skupne cilje in prednostne naloge za leto 2008. Prav tako upam, da bo vaš predlog resolucije to podprl, pri čemer bomo mi zagotovili izjemno podlago za stalno sodelovanje.
(Ploskanje.)
Predsednik
Zahvaljujem se kolegom za njihove prispevke k razpravi, kolegiju komisarjev za njihovo prisotnost ter zlasti gospe Wallström za njeno prijaznost in pogum.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo med decembrskim delnim zasedanjem.
Pisne izjave (člen 142)
Richard Corbett  
v pisni obliki. - Govor gospoda Nassauerja je mejil na izenačevanje obsega zakonodaje z obsegom birokracije. To je, milo rečeno, poenostavljeno. Evropska zakonodaja, ki oblikuje en sam sklop skupnih predpisov za skupni trg namesto 27 nasprotujočih si in različnih predpisov, podjetjem olajšuje delovanje in zmanjšuje birokracijo. Zakonodaja, ki varuje javno zdravje ali okolje, je lahko kratkoročno dražja, vendar več prihrani dolgoročno.
Seveda si vsi želimo odpraviti nepotrebno birokracijo, vendar je dajanje vtisa, da je vsa zakonodaja nedobrodošla, ker neizogibno povzroča birokracijo, smešno.
Katalin Lévai
v pisni obliki. - (HU) Gospe in gospodje, gospod predsednik, strinjam se z delovnim programom Evropske komisije za leto 2008, ki določa prihodnost Unije in naslednje korake v njenem razvoju. Pomembno se mi zdi poudariti, da mora dokument poleg načel vsebovati tudi posebna priporočila v interesu nujnega ukrepanja v evropskih politikah, zlasti na področju socialne politike. Pojav vse bolj naraščajočega priseljevanja v zadnjih letih je velik izziv za vse države EU. Ni še zadovoljivih odgovorov, kako se spopasti s socialnimi in gospodarskimi težavami, ki so povezane s tem.
Strinjam se, da delovni dokumenti vključujejo celostni pristop k preseljevanju in si prizadevajo za primerno upravljanje pretoka delovne sile, ki je bistven za gospodarski razvoj. Evropa potrebuje delo priseljencev, vendar so priseljenci kljub temu redno diskriminirani in deležni raznih krutih dejanj. Ne moremo zanikati osnovnih zahtev po humanosti in dobrohotnosti v naši evropski politiki preseljevanja. Sprejemni programi za begunce morajo vključevati zaposlitev, usposabljanje in popolno vključitev priseljencev v evropsko družbo na človeški ravni ter predvsem boj proti ksenofobiji in rasizmu.
Podpreti je treba zakonito preseljevanje, pri čemer je treba hkrati učinkovito ukrepati proti nezakonitemu priseljevanju in trgovini z ljudmi. Da bi dosegli vse to, bi bilo treba pripraviti skupno evropsko begunsko politiko.
Boljša in bolj razumljiva zakonodaja, ki se uporablja skladno, je potrebna za to in da bi Unija dobila zaupanje državljanov.
Mairead McGuinness  
v pisni obliki. - Pozdravljam predstavitev delovnega programa Komisije za leto 2008. Njen pristop do izzivov, s katerimi se zdaj ukvarja EU, kot so nestabilnost na finančnih trgih, boj proti podnebnim spremembam in zagotavljanje varnosti oskrbe z energijo, po mojem mnenju poudarja, da lahko EU skupaj doseže tisto, kar nobena država članica ne more doseči sama. Le z zagotavljanjem vodenja in doseganjem rezultatov na teh področjih lahko EU računa na stalno zaupanje svojih državljanov.
Kljub temu bi opozorila na pristop Komisije na dveh posebnih področjih: menim, da so ukrepi za razvoj davčne osnove po vsej EU neutemeljeni. Politika obdavčevanja ostaja v izključni pristojnosti držav članic, pri čemer poskuša predlagana skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe kljub ugovorom predlagateljev ovirati pristojnost držav članic na tem področju. Menim, da bo to povzročilo samodejno davčno usklajevanje in takemu ukrepu bi v celoti nasprotovala. Take odločilne pobude ustvarjajo razlike med državami članicami in ogrožajo zaupanje državljanov v evropski projekt.
Drugič, po mojem mnenju je pomembno, da doseže Komisija pravo ravnovesje pri prihodnjem "zdravstvenem pregledu" v zvezi s skupno kmetijsko politiko in vzporedno razpravo, kar zadeva proračun EU.
