Prihodnost Evrope (razprava)
Predsednik
Gospe in gospodje,
¡Bienvenido al Parlamento Europeo, señor Rodríguez Zapatero! Es un gran placer contar con su presencia.
Iskreno se vam zahvaljujem, da ste sprejeli povabilo Evropskega parlamenta in se udeležili te razprave o prihodnosti Evrope, razprave, ki je za ta parlament zelo pomembna. Več predsednikov vlad iz Evropske unije nas je že obiskalo zaradi razprav o vprašanjih, ki so pomembna za prihodnost Unije, vključno z Guyem Verhofstadtom, Romanom Prodijem in Janom Petrom Balkenendejem. Imeli smo priložnost poslušati njihova mnenja in z njimi razpravljati o zadevah celo v časih, ko je bil prihodnji razvoj Evropske unije zelo negotov. Danes smo tukaj, da poslušamo vas. Na podlagi odločitve konference predsednikov (predsednikov političnih skupin) se bo ta oblika razprave zaključila z govorom švedskega predsednika vlade Fredrika Reinfeldta.
Gospod predsednik vlade, menim, da je treba omeniti, da je bila Španija prva država, ki je leta 2005 izvedla referendum o takratnem osnutku ustavne pogodbe, in da je 77 % Špancev glasovalo za ta osnutek.
(Ploskanje.)
Zato mi je v posebno veselje, gospod predsednik vlade, da vas lahko tukaj pozdravim ravno malo pred podpisom lizbonske pogodbe, ki sledi dolgemu obdobju razmišljanja in krize, pogodbe, v katero bi lahko vključili vsebino ustavne pogodbe.
Španija je pomembna država v Evropski uniji in že dolgo pomembno prispeva k Evropski uniji, ne samo od njenega pristopa leta 1986, ampak je to počela že prej. Španija je vedno dokazovala, in to velja za vse glavne stranke, da je država z globoko ukoreninjenimi evropskimi prepričanji, da je država, ki prevzame pobudo in je pripravljena pokazati dejavno zavezanost skupni prihodnosti naše celine.
Naslednja točka je razprava o prihodnosti Evrope, v kateri bo sodeloval španski predsednik vlade, član Evropskega sveta.
José Luis Rodríguez Zapatero
predsednik vlade Španije. - (ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje,
kot predanemu in dejavnemu podporniku Evrope ter kot predsedniku vlade zelo proevropske države mi je v velik ponos, da danes govorim pred tem parlamentom, ki najbolj reprezentativen parlament v Evropi.
Tukaj se združuje bogata raznolikost naših narodov. Tukaj izražamo svoje identitete, začnemo z raznolikostjo, da dosežemo tisto, kar nas združuje. Če obstaja institucija, ki uteleša dušo našega projekta, potem je to ta parlament, saj se tukaj poslušajo neposredne želje naših evropskih državljanov.
Ta parlament je postopoma postal trdnejši in bolje opremljen ter zdaj nudi udoben življenjski prostor veliki evropski družini. Vendar je postal tudi močnejši in zahtevnejši, ker se je povečala njegova zastopanost, povečala pa se je tudi njegova sposobnost, da usmerja in nadzoruje vse naše politike in ukrepe.
Gospe in gospodje, zato je to pravi kraj za razpravo o Evropi, ki jo želimo, in Evropi, ki jo potrebujemo. Zato se vam moram zahvaliti za to priložnost, da razložim svoje zamisli in predloge o sedanjosti in prihodnosti Unije.
Španci pojem Evrope povezujejo z našo željo po miru, svobodi, demokraciji in blaginji.
Naše najboljše tradicije so povezane z vrednotami, ki jih pripisujemo evropskemu kulturnemu in političnemu prostoru.
Dolga leta smo upali na pridružitev k temu procesu, ki se je začel pred več kot 50 leti.
Uspeh, ki ga Španija uživa v zadnjih dveh desetletjih, v veliki meri izvira iz socialne dinamičnosti, ki jo je ustvarilo naše članstvo v Uniji, in naše učinkovite uporabe sredstev, ki jih imamo na voljo zaradi solidarnosti članic, ki so bile naše predhodnice.
Španci veliko dolgujemo Evropi in na začetku smo se temu projektu pridružili brez večjega občutka hvaležnosti, kar želim tukaj pred Evropskim parlamentom ponovno poudariti.
Nihče torej ne more biti presenečen., da smo na referendumu podprli ustavno pogodbo. Prav tako ne more biti nihče presenečen, da smo uporabili vso svojo dobro voljo in prožnost, da bi premagali institucionalno krizo ter pri tem ostali odločni, usklajeni in nepopustljivi glede ohranitve osnovne vsebine, brez katere bi bil sam projekt razvrednoten.
Premagali smo nevarnost, vendar je pred nami še izziv: izziv gradnje Evrope, ki jo potrebujemo mi in ki jo v 21. stoletju potrebuje svet.
Želimo si Evropo vrednot. Evropska identiteta se je oblikovala dolgo skozi zgodovino, ki so jo prizadele tragedije in razsvetlile najveličastnejše stvaritve človeštva z mislimi, toploto in ustvarjalnostjo naših umetnikov, globokimi prepričanji naših državnikov ter pogumom naših ljudi.
Svoboda, pravna država, človekove pravice, strpnost, enakost spolov in solidarnost tvorijo moralni kodeks Evrope. Bistvo naše Unije je prav v zavezanosti tem vrednotam in ne le geografskemu prostoru.
(Ploskanje.)
Naša Evropa mora imeti pravo politično vsebino. Le na ta način lahko zgradimo Unijo v skladu z našimi ambicijami.
Če želimo doseči to Evropo, mora biti učinkovita. Mora biti Evropa, ki je sposobna reševati izzive našega časa.
Vir legitimnosti in glavni cilj Evrope so njeni ljudje. Med državljani na svetu imamo Evropejci največ pravic in smo najbolj zaščiteni. Kljub temu nismo otok in ne moremo srečno živeti, če vemo, da v drugih delih sveta teh pravic ni ali pa so kršene. Imamo moralno dolžnost, da te pravice zagotovimo vsem. Ta moralna dolžnost je poslanstvo Evrope v svetu.
Tudi ta Evropa vrednot z učinkovito politično vsebino, ki jo podpirajo njeni ljudje, je Evropa, ki jo potrebujemo. V spreminjajočem se in vedno bolj zapletenem svetu si moramo še naprej prizadevati za povezovanje. Če bomo dopustili izolacionizem, ozko stališče glede naših mej in prevlado nacionalnih interesov, bomo izgubili moč in postali nepomembni.
Zdaj je čas, da združimo moči in obudimo naše navdušenje. Vedno pogosteje smo poslušali, da je Evropa v krizi, da dvomi vase, da se njeni ljudje ne čutijo povezane z njenim ciljem ali da bo širitev oslabila odločenost politične Unije.
Jaz nisem bil tega pesimističnega mnenja. Že prej smo se soočali s takimi težkimi razmerami in po njih smo bili vedno močnejši. Jean Monnet je dejal, da ljudje sprejmejo spremembe le, ko so nujne, spremembe pa spoznajo za nujne le v času krize. Spremembe, ki bodo prinesle rezultate, smo uvedli, ker so bile nujne.
Zelo cenim proces, ki nas je pripeljal do odobritve nove pogodbe. Ni bilo lahko. Razvijamo popolnoma nov model v zgodovini politične civilizacije in postopoma napredujemo glede konkretnih realnosti, o katerih je govoril Schuman. Povsem logično je, da včasih morda potrebujemo več časa, da sprejmemo odločitve. Vendar se že vidijo rezultati našega dela.
Edino prav je, da se prizna izreden prispevek tega parlamenta. Za Španijo, ki se je borila za ohranitev proevropske usmerjenosti in uravnoteženosti Pogodbe, je bila podpora tega parlamenta spodbujajoča in odločilna.
Med pogajanji se je Evropa razvijala. Kmalu bomo imeli nove instrumente, predvidene v Pogodbi, skupaj s pomembno razširitvijo vprašanj, o katerih se bo lahko odločalo s kvalificirano večino, da se najdejo rešitve za skrbi naših ljudi.
Evropa mora biti zdaj bolj kot kdaj koli prej simbol napredka in blaginje. Ne moremo več odlašati odprtja in posodobitve naših gospodarstev. Prizadevati si moramo za dosego ciljev lizbonske strategije. To mora biti naša glavna in nujna oporna točka za reševanje zahtev globalizacije v njeni dvojni, zunanji in notranji, razsežnosti.
Biti moramo ambiciozni. Izkušnje so nas naučile, da dobro opravimo, kadar smo ambiciozni. Izreden vpliv uvedbe eura, ki se zdaj širi v nove države članice, nam jasno kaže možnosti, če bomo še naprej krepili povezovanje. Dokončati moramo razvoj notranjega trga blaga, storitev in omrežij ter okrepiti institucije, odgovorne za spremljanje konkurence, da se zagotovi pravilno delovanje tega trga.
V svoji zunanji razsežnosti mora imeti Evropa vodilno vlogo pri razvoju poštenih pravil za globalizacijo. Povečati moramo preglednost in odprtost naših trgov ter v okviru poštene konkurence podpreti trge naših partnerjev, ki niso iz Skupnosti. Pospešiti moramo pogajanja iz Dohe. Biti moramo zgled pri spodbujanju mednarodne trgovine.
Globaliziran svet od nas zahteva posebno prizadevanje na področju tehničnih inovacij in raziskav, da čim bolj izkoristimo prednost izrednega potenciala naših znanstvenikov in univerz ter združimo odličnost z ozemeljsko kohezijo. Naš model učinkovitega vključevanja pomeni, da morajo imeti vse države članice enak dostop do novih tehnologij.
Želimo napredovati na področju socialne varnosti. Naša Evropa je socialna Evropa, Evropa socialnih pravic.
(Ploskanje.)
Naš gospodarski model je nepredstavljiv brez pravičnosti in pravičnosti se ne more doseči brez zaščite. Naš uspeh je treba meriti z našo zmožnostjo, da se še naprej razvijamo ter pri tem zagotavljamo solidarnost in kohezijo.
Spodbujati moramo stabilno in dostojno zaposlitev, pomagati našim delavcem, da se prilagodijo na spremembe v proizvodnem sistemu, ter moramo biti zagovorniki politik socialnega vključevanja, enakih možnosti, varnosti pri delu in jamstev za zdravstveno varstvo naših državljanov.
Ta nova in vedno večja Evropa bo uspešna le, če bomo okrepili solidarnost med vsemi državami članicami. Kohezija je temeljno načelo, zlasti zaradi zavezanosti, ki smo jo vsi sprejeli, in potrebe po oblikovanju odločilnih vezi za zagotovitev političnega povezovanja Unije.
Španija, ki je imela velike koristi od solidarnosti Skupnosti, podpira to, da se tudi novim državam članicam omogoči uživanje te ugodnosti, in je pripravljena z njimi deliti svoje izkušnje, da bodo lahko to solidarnost dobro izkoristile.
Evropa se zdaj ukvarja s procesom velikega strateškega pomena: oblikovanjem skupnega območja svobode, varnosti in pravice, razvojem schengenskega območja in sistema zunanjih mej. Ni boljšega dokaza o vzajemnem zaupanju, kot je združenje moči na področju varnosti, za katero so države članice z zunanjo mejo prevzele posebno odgovornost. Španija je bila vedno v ospredju teh pobud in jih bo z največjo odločnostjo še naprej podpirala.
Rad bi poudaril pomembnost okrepitve evropske politike priseljevanja. Priseljevanje je realnost, ki že vpliva na evropsko agendo; ta vpliv bo še večji, saj vpliva na nekatere zelo občutljive vidike našega projekta.
Najprej moramo nedvoumno priznati pozitiven potencial priseljevanja, ki zajema podporo prebivalstvu in poživitev kulturne raznolikosti, pri čemer ne smemo pozabiti na mogoč dvig naših gospodarstev, ki je bil v primeru Španije zelo jasen.
Prednost moramo dati politikam povezovanja, ki spoštujejo pravice in zahtevajo obveznosti. Evropa, ki zagotavlja tako povezovanje, bo več vredna, svobodnejša in varnejša.
Hkrati moramo ukrepati glede vzrokov za preseljevanje. To moramo storiti prek dialoga in učinkovitega sodelovanja z matičnimi državami in državami tranzita.
Okrepiti moramo solidarnost med državami članicami in si priskrbeti ustrezna sredstva za učinkovit nadzor zunanjih mej. Španija je oblikovala ukrepe, ki se uspešno uporabljajo, vendar je treba še veliko storiti. Okrepiti moramo evropsko agencijo za upravljanje mej, izboljšati naše sodelovanje in ustaviti delovanje mafij, ki izkoriščajo bistveno in nujno potrebo teh moških in žensk, da pobegnejo pred revščino in razočaranjem v življenju.
(Ploskanje.)
Soočamo se s pomembnim izzivom preprečevanja terorizma in organiziranega kriminala ter boja proti njima. Na področjih policijskega in sodnega sodelovanja moramo biti bolj ambiciozni. Španija se zaradi svojih bolečih izkušenj zelo dobro zaveda potrebe po skupnem ukrepanju in bo vedno v ospredju te politike.
Z novimi pobudami in dajanjem zgleda si mora Evropa prizadevati za razvoj večstranskih odzivov na globalne probleme. V boju proti podnebnim spremembam z zavezo, da se emisije toplogrednih plinov do leta 2020 zmanjšajo za 20 %, to že počnemo. Lahko in moramo imeti vodilno vlogo; uveljaviti moramo Evropo kot oporno točko in spodbujati novo soglasje v pogajanjih, ki se bodo decembra začela na Baliju.
Pred nami je pomembna naloga na področju energetike. Španija zagovarja ustrezno energetsko politiko s preglednim enotnim trgom in zajamčeno oskrbo ter čim nižjimi okoljskimi stroški. Menimo, da imamo lahko verodostojno evropsko energetsko politiko le, če razvijemo pregleden sistem medsebojnih povezav med državami članicami.
Gospod predsednik, gospe in gospodje,
smo globalni partner, nismo samo projekt za Evropejce. Ciljev ne bomo v celoti dosegli, če bomo branili le svoje interese. Te cilje bomo dosegli le, če bomo svoje vrednote prenesli na mednarodno prizorišče in če bomo Unijo utrdili kot območje miru, stabilnosti in solidarnosti.
Uspeh našega povezovanja se bo v veliki meri meril s tem, kaj pomenimo ostalim, koliko naše mnenje pomeni celemu svetu. Prihodnost potrebuje Evropo bolj kot kdaj koli prej. Prizadevati si moramo, da svet gleda našo odprto prihodnost in ne veličastno zgodovino.
Z novo pogodbo bomo imeli učinkovite instrumente za našo skupno zunanjo politiko. Instituciji predsednika Sveta in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve ter prerazporeditev pristojnosti in sredstev bodo tej politiki dale večji pomen in kontinuiteto.
Uporabimo lahko tudi izkušnje iz zadnjih let, v katerih smo pridobili zmogljivosti za civilno in vojaško krizno upravljanje ter jih uspešno uporabili v najzahtevnejših krajih, kot sta Kongo in Bosna.
Smo vodilni donator razvojne in humanitarne pomoči. To nismo samo zaradi našega pojmovanja dostojanstva, humanističnih korenin in občutka za pravico, ampak tudi zaradi naših lastnih interesov. Le skupen razvoj in pravičnost v svetu lahko zagotovita varnost v tako zahtevnem obdobju.
V tem obdobju velikih sprememb mednarodnih razmer mora Evropa povečati svojo verodostojnost kot območje povezovanja in demokracije, da doseže soglasje na mednarodni ravni.
Nova Evropa ne sme biti izolirana od svojih sosed na vzhodu in jugu. Naša blaginja mora biti neločljivo povezana z njihovo. Za vzpostavitev plodnega dialoga moramo izraziti svoje mnenje in poslušati njihovega.
Trdno smo zavezani našim odnosom z državami na južnem robu Sredozemlja. V teh odnosih moramo ponovno potrditi pravo razsežnost Evrope: Evropa, ki jo zanima vse, kar lahko prispevajo drugi, ki spoštuje razlike, ki nudi vrednote, brez da bi jih vsiljevala, ki razvija partnerstva v okviru nove sosedske politike.
Največje razlike v dohodku na svetu so med severno in južno obalo Sredozemlja in v tej regiji še vedno obstajajo globoko ukoreninjeni konflikti. Vendar je tudi res, da so družbe v severni Afriki mlade in dinamične ter da se njihovi politični sistemi postopoma odpirajo in s tem omogočajo precejšnjo svobodo. Odnosi z islamskim svetom, v katerih mora Evropa voditi dialog in partnerstvo, bodo zaznamovani s podobo, ki jo prikazujemo v tej regiji.
Izkoristiti moramo naslednji vrh med EU in Afriko za obravnavo upravičenih in nujnih zahtev te trpeče celine, ki nam je blizu in hkrati daleč ter ki se zaskrbljeno obrača na nas. Sprejeti moramo ukrepe, da njeni ljudje ostanejo na svoji zemlji ter da se jih podpre v njihovi težnji, da tam živijo in so uspešni.
Prav tako lahko ponudimo evropski pristop h glavnim izzivom na mednarodni ravni: na primer v mirovnem procesu na Bližnjem vzhodu in v odnosih z islamskim svetom, v boju proti mednarodnemu terorizmu, v boju proti širjenju jedrskega orožja, v strateškem odnosu z Rusijo in glavnimi azijskimi državami, pri spoštovanju človekovih pravic in širitvi demokracije, v boju proti lakoti in revščini, pri zagotavljanju splošnega dostopa do izobraževanja in zdravstva ter na področju socialne kohezije.
Povečati moramo dejavno prisotnost na vseh geografskih območjih sveta s spodbujanjem drugih procesov povezovanja. Dovolite mi, da kot primer izpostavim pomembnost širitve naših odnosov z Latinsko Ameriko ter spodbujanja pogajanj o pridružitvenih sporazumih med EU in različnimi regionalnimi skupinami Latinske Amerike.
Odločno se moramo zavezati multilateralizmu ter okrepiti osrednjo vlogo Združenih narodov v prizadevanju za posredovanje v konfliktih in sodelovanje pri njihovem reševanju. Ključen je tudi napredek Unije pri oblikovanju skupne obrambne politike, ki ji bo omogočila dejavno in neodvisno sodelovanje pri ohranjanju mednarodnega miru in varnosti v okviru mandata Združenih narodov.
Razvoj potrebnih civilnih in vojaških zmogljivosti, bojne skupine Evropske unije, pobude za odzivne sile za hitro posredovanje in programi evropske obrambne agencije so pomembni napredki, vendar so še vedno nezadostni.
Gospod predsednik, gospe in gospodje,
z vami sem želel deliti nekatere osnovne vidike moje vizije Evrope in ciljev, jih moramo po mojem mnenju za prihodnost določiti zdaj. Poskusil sem obravnavati Evropo z vidika Španije. Naj zdaj na kratko spregovorim o Španiji z vidika Evrope.
Politike, ki jih je moja vlada izvajala v zadnjih letih, so imele enake značilnosti kot evropske prednostne naloge.
Smo v obdobju gospodarske rasti, vsak dan smo bolj odprti in uvajamo reforme v skladu z lizbonsko strategijo. Leta 2007 smo že dosegli enega od dveh glavnih ciljev našega nacionalnega programa reform, in sicer 66-odstotno stopnjo zaposlenosti. Drugi cilj, in sicer uskladiti dohodek na prebivalca z evropskim, pa bomo dosegli pred letom 2020, prvotno predvidenim datumom.
Trdno smo se zavezali usposabljanju človeških virov, tako da smo zagotovili infrastrukture in razvili komunikacijske tehnologije. Na ta način prispevamo k temu, da se evropsko gospodarstvo razvije v gospodarstvo, ki temelji na znanju in ki je tako v informacijski družbi konkurenčno.
Naš socialni model je postal bogatejši in močnejši. Imamo uspešne javne finance, pri čemer presežek znaša dva odstotka bruto domačega proizvoda, javni dolg se je zmanjšal in sistem socialne varnosti okrepil.
Število zaposlitev se je izjemno povečalo - trije milijoni novih delovnih mest - in delovna mesta so stabilnejša. Prek sporazumov z delavci napredujemo in smo v obdobju največjega sožitja na področju delovnih odnosov vse od začetka naše demokracije.
Začeli smo izvajati socialno politiko s priznanjem pravice do nege tistih, ki so invalidi in so odvisni od drugih. To bo v prihodnje predstavljajo nov steber socialne države.
Trajnost je postala ključen del našega modela rasti. Leta 2006 smo emisije toplogrednih plinov prvič zmanjšali, medtem ko smo še vedno uživali veliko gospodarsko rast. Zavezani smo konferenci na Baliju in kjotskemu protokolu.
Španski državljani imajo zdaj več pravic, kot so večji socialni vpliv, enakost med moškimi in ženskami, ki jo zdaj v celoti uveljavlja in zagotavlja zakon, ter, kar je zelo pomembno, poroke istospolnih oseb, ki so priznane kot enake vsem ostalim in nas kot družbo odlikujejo.
Španija podpira multilateralizem in ga bo podpirala še naprej. Španija podpira Evropsko unijo in evropske institucije ter jih bo podpirala še naprej.
Kot smo to delali v zadnjih letih, bomo še naprej povečevali naše razvojno sodelovanje, da bomo med desetimi vodilnimi državami na svetu glede na odstotek bruto domačega proizvoda, ki ga namenimo razvojni pomoči. To bomo še naprej povečevali, tako da bo v naslednjih štirih letih 0,7 % našega bruto domačega proizvoda namenjenega razvojni pomoči, zagotavljanju solidarnosti in dostojanstva milijonom ljudi po svetu.
Gospod predsednik,
dolgo smo lahko govorili le, da bo Španija napredovala, če bo napredovala Evropa. Verjamem, da lahko danes s ponosom in ponižnostjo rečem, da bo tudi Evropa napredovala, če bo Španija napredovala tako, kot je doslej.
Popolnoma sem prepričan, da bo Evropa presegla naša pričakovanja. Lahko se zanesemo na izredne sposobnosti vseh njenih institucij, zlasti Parlamenta. Gospe in gospodje, v najtežjih časih se je Evropski parlament vedno izkazal za obrambo pred pesimizmom ter pogumnega in neutrudnega zagovornika evropskega združevanja. Danes bi se vam še posebej rad zahvalil. Vaši predlogi in razprave so v vseh teh letih vplivali na glavne reforme Unije.
V tem parlamentu, med vsemi vami, se lahko Evropo čuti močneje kot kjer koli drugje. Evropa ima tukaj več upanja in zaupanja.
Zato bi rad z zadnjimi besedami izrazil priznanje v imenu Španije in moje osebno priznanje ugleda in dela tega parlamenta, dela teh moških in žensk vseh nazorov in iz vseh držav, ki so nam prek različnih zakonodajnih teles iz teh klopi omogočili, da smo dosegli današnjo Evropo in da smo se pripravili na prihodnjo Evropo.
Uspešno smo premagali nedavno nevarnost. Zdaj se moramo soočiti z mnogimi drugimi izzivi, ki nas čakajo. Odločno se moramo zazreti v prihodnost in delati skupaj, da bomo hitro dosegli Evropo, ki jo potrebujemo, in predvsem Evropo, ki jo potrebuje svet.
Najlepša hvala.
(Stoječe ovacije.)
Jaime Mayor Oreja
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, spoštovani gospod predsednik vlade, gospe in gospodje, v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov se zahvaljujem predsedniku vlade Španije za njegove misli o usmeritvi Evropske unije.
Resnično bi bilo bolje, če bi svoj govor in misli o Evropi predstavil kdaj drugič, na primer pred vrhom v Lizboni in ne po njem ter zlasti ne dvainsedemdeset ur po tem, ko je bil imenovan za predsednika vlade, ker te okoliščine nikoli ne koristijo doseganju resničnega cilja takega srečanja. Vendar, gospe in gospodje, hkrati ne bi bilo pravično od mene, in naša skupina tega ne bi želela, če se predsedniku vlade ne bi zahvalil za njegov veliko vreden prispevek, ki je brez dvoma zelo uporaben v smislu prihodnje ureditve Evrope.
V imenu skupine PPE-DE mi ni preprosto govoriti o svobodi in Evropski uniji zlasti zato, ker v moji skupini obstajajo osebne izkušnje, ki so tipične za zagovarjanje svobode in so se pojavile tako pred kratkim, da ne najdem zadostnih in ustreznih besed, s katerimi bi pojasnil globok in resničen pomen Evropske unije za našo skupino.
Naša skupina je zadovoljna z jasnim napredkom, doseženim na vrhu v Lizboni, vendar bi hkrati lagali, če ne bi povedali, da po našem mnenju še vedno nimamo ustreznega političnega zagona in ambicije za preoblikovanje današnje Evropske unije v Evropsko unijo, ki jo potrebujemo za prihodnost Evropejcev. Če ne verjamemo vase, ne moremo doseči Evrope, ki jo potrebujemo. Evropske unije ne moremo izpopolniti z nedejavnostjo, lepimi besedami ali preprosto s skupnimi temelji. Besede, kot sta skladnost in pristnost, niso dovolj, če obravnavamo na primer prenos evropskih direktiv ali ravnanje v skladu s kjotskim protokolom.
Gospod predsednik vlade, nedvomno nam manjkajo odločnost, obramba naših vrednot in prizadevanje. Ti elementi nam bodo omogočili utrditi moralno moč Unije in končno njeno kulturo, za katero se s projektom dejansko zavzemamo. Vendar moramo evropske državljane ozavestiti o teh manjkajočih elementih. O njih jim moramo pripovedovati in jih jasno razložiti. Z njimi moramo deliti politično potrebo po prizadevanju in si jim upati povedati resnico o tem, kaj manjka. Zaradi tega ne bodo preplašeni, ampak bodo dejansko zagotovili upanje, sanje in bližino, ki jih nujno potrebujemo. Jasneje jim moramo povedati, kaj so težave. Postati morajo prednostna naloga in ta nujna vprašanja moramo obravnavati, da bomo našli način za porazdelitev pristojnosti med Evropsko unijo in evropske narode brez posploševanja, ampak z dajanjem prednosti in prepoznavanjem najresnejših težav, ki ostajajo.
Gospod predsednik vlade, sporazum, soglasje in postopni pristop so tradicionalne evropske metode, ker je soglasje bolj metoda kot vrednota. To pomeni, da moramo opredeliti in organizirati to soglasje ter hkrati pooblastiti evropske politične skupine, ker brez evropskih političnih strank ne bo Evropske unije. To pomeni tudi, da v ta parlament ne smemo nositi nacionalnih nesporazumov ali nesoglasij (ki so resnična in globoka), kot jih je žal pred nekaj meseci prinesla Španija, kot dobro veste.
Gospod predsednik vlade, obstajajo težave, ki potrebujejo evropsko rešitev. To nedvomno krepi Unijo, vendar po mnenju naše skupine krepi tudi evropske narode. Unija ne bo postala močnejša, če bodo evropski narodi postali šibkejši, ampak prav nasprotno: če želi biti Evropska unija izpopolnjena, morajo biti njene članice močne, pri čemer projekta ne bo mogoče dokončati s šibkimi narodi, ki ogrožajo njeno ozemeljsko celovitost.
Združuje nas vrednota svobode. To je vrednota vseh vrednot iz Listine o temeljnih pravicah, ki bo podpisana 12. decembra v Strasbourgu. Vendar to ni le iluzija: to je ponovna zavezanost svobodi ne le na ozemlju Unije, ampak zlasti na ozemlju naših prijateljic, s katerimi si tradicionalno delimo kulturo, v Latinski Ameriki in tudi nekaterih državah Vzhodne Evrope. Tudi v teh državah moramo poskusiti utrditi svoj okvir načel in vrednot.
Povedal bom še nekaj: skladnost namesto besed. Zgodovina je pokazala koristen učinek naše kulture na svet. Moramo jo predati naprej in se hkrati zavedati, da te vrednote ne moremo omejiti na Evropsko unijo.
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, predsedniku vlade Rodríguezu Zapateri z veseljem izrekamo dobrodošlico v Evropskem parlamentu. Veseli smo tudi, da ste prišli sem po vrhu v Lizboni in le 72 ur po tem, ko ste bili izbrani za to mesto. Še bolj zadovoljni bi bili, če bi skupino PPE-DE danes zastopal njen predsednik.
Povem vam lahko, da je gospod Daul danes popoldne zamudil dober govor španskega predsednika vlade. Zamudil je tudi manj prepričljiv govor gospoda Mayorja Oreje, zato je zanj verjetno dobro, da ga ni bilo tukaj. Ker tudi prazni sedeži na desni strani tega parlamenta govorijo svojo zgodbo, naj povem, da je prisotnost skupine socialdemokratov ob obisku švedskega predsednika vlade Reinfeldta, ki pripada njihovi politični skupini, enaka kot danes, ker je vljudnost kakovost, ki jo imaš ali ne, in ti na desni je nimajo.
(Ploskanje.)
Španija in Španci, ki jih predstavlja predsednik vlade njihove države, si zaslužijo spoštovanje vseh političnih skupin v tem parlamentu. Špancem priznavamo to spoštovanje. Gospod Zapatero, zahvalili ste se temu parlamentu in Evropski uniji. To je bil pomemben stavek voditelja vlade Španije, države, ki je 40 let trpela pod neusmiljeno in okrutno diktaturo ter pridobila svobodo in demokratično raznolikost s povezovanjem z Evropo. Vstati in se zahvaliti Evropski uniji je za vas, gospod predsednik vlade Španije, zelo pohvalno. Vendar se vam moramo tudi mi zahvaliti, ker je bila Španija uspešna v tem prizadevanju. Zahvaliti se moramo Špancem in španskim demokratom, ženskam in moškim. Njihov prispevek Evropi je prispevek demokraciji, raznolikosti, kulturnemu napredku in socialni stabilnosti. Zato se zahvaljujemo španski vladi.
(Ploskanje.)
Španija in Iberski polotok v celoti sta vzor Evropi. To velja, na primer, tudi za Grčijo in vse države, ki so morale premagati fašistično diktaturo ter se na začetku in sredi osemdesetih let 20. stoletja usmeriti k Evropski uniji. Kot Zahodni Evropejci smo takrat smeli potovati v te države, zato lahko primerjamo njihov položaj prej in zdaj. Španija je država s cvetočim gospodarstvom. To je država z lepo prihodnostjo, polno upanja, država, katere prebivalstvo je pomembno prispevalo k miru na svetu, ter država, ki je gospodarsko uspešna in ki zaradi svoje gospodarske moči upravičeno trka na vrata držav G8. Kdo bi si pred 20 leti mislil, da je to mogoče? Zakaj torej menim, da je Španija vzor? Gospod predsednik vlade, kot ste že sami povedali, se lahko celotna Evropa veseli zelo pozitivne prihodnosti, če bodo imele strukturne in regionalne politike Evropske unije v državah, ki so se Evropski uniji pridružile 1. maja 2004, enake gospodarske učinke kot v Španiji, zato je Španija vzor Evropi.
(Ploskanje.)
Gospod predsednik vlade, dobro ste povedali, da je Španiji uspelo, ker se je priključila Evropi. Kot veliko drugih držav v Evropski uniji se je Španija z uvedbo eura delno odrekla svoji suverenosti. Odreči se suverenosti zaradi valute pomeni odreči se delu nacionalne suverenosti. Vendar si za trenutek predstavljajmo, kaj bi se lahko zgodilo, če bi Španija še imela pezete in bi Zapaterova vlada kot svoje prvo dejanje odpoklicala čete iz Iraka. Ameriški dolar bi se lahko igral s pezetami in kakšne gospodarske posledice bi lahko to imelo? Odpoved valutnemu delu suverenosti je Španiji dejansko prinesla stopnjo neodvisnosti in suverenosti. To je drugi razlog za to, da je Španija dober vzor, ki kaže, kako evropsko povezovanje prinaša več in ne manj moči.
(Ploskanje.)
Gospod Zapatero je obravnaval več različnih vprašanj. V imenu svoje skupine ter moških in zlasti žensk v njej bom nekaj besed namenil enakosti spolov. Zelo malo voditeljev vlad v Evropi je naredilo več za spodbujanje pravic žensk, kot ste storili vi, gospod Zapatero, zato se vam mora Evropski parlament zahvaliti tudi za prizadevanje na tem področju.
(Ploskanje.)
(ES) Gospod Zapatero, prosim, nadaljujte svojo odlično, sodobno in postopno politiko. To je dobro za Španijo in to, kar je dobro zanjo, je dobro tudi za Evropo. Kar tako naprej, gospod predsednik vlade.
(Predstavniki njegove skupine so vstali in navdušeno ploskali.)
Graham Watson
Gospod predsednik, upamo in menimo, da bodo države članice ratificirale reformno pogodbo; ko bodo to storile, se bomo lahko končno veselili oživitve Evropske unije, tj. unije, ki se je zmožna spopasti z novimi izzivi in predano prisluhniti svojim državljanom ter v kateri je politična volja za ukrepanje. Pogodbo je treba ratificirati čim prej, pri čemer se vam moja skupina zahvaljuje, gospod Zapatero, za vaša prizadevanja za hitrejši postopek.
Moja skupina meni, da skupina modrecev, ki bi razmišljali o prihodnosti Evrope, ni potrebna. To smo poskusili že sami, kar lahko tudi dokažemo. To je bilo "obdobje za razmislek", pri čemer se je že končalo. Pretekla je že polovica obdobja iz lizbonske strategije, vendar smo na področju rasti in zaposlitve dosegli napredek šele zdaj. Vzpostavljamo enotni trg, s čimer imajo evropski podjetniki več možnosti. Odpiramo zakonite migracijske poti, da bi pomagali razvitim gospodarstvom in gospodarstvom v razvoju.
Zdaj ni čas za upoštevanje francoskih predlogov ali za nov britanski načrt glede slavnega območja proste trgovine. Te vizije so le stališča manjšin, predstavljena kot mnenje večine. Poleg tega niso sprejete s soglasjem. Večina državljanov želi, da zagotovi Unija močno in rastoče gospodarstvo. Želijo večjo udeležbo Unije na vseh področjih, na področjih boja proti terorizmu, sodelovanja pri varnosti in obrambi ter ukrepanja glede okolja. Le tako lahko Evropa postane globalni akter z zmožnostjo, da uvede trajne spremembe.
Kako naj zagotovimo rast in zaposlitve, če temelji politika Evrope na protekcionizmu? Kako naj se spopademo s podnebnimi spremembami, če med sabo ne sodelujemo? Kako naj širimo mir, blaginjo in pravičnost po svetu, če se Evropa prepira o nepomembnih stvareh? Zato potrebuje Evropa več politikov, ki so pripravljeni prevzeti vodstvo z vseevropskim pristopom.
Gospod Zapatero, z zagotovitvijo soglasja med 18 "državami prijateljicami ustave" v Madridu ste dokazali, da se z vašo vizijo odprte, integrirane in konkurenčne Evrope strinja veliko ljudi. Zagovorniki pristopa postopnega razvoja iz vseh skupin tega parlamenta si prizadevajo, da bi bila ta vizija uspešna in sprejeta bolj splošno. Skupina ALDE bo sodelovala z vsemi, ki imajo vizijo in jo uresničujejo, tj. s strankami levega, desnega ali sredinskega bloka, da bi zagotovili napredek v Evropi. S strankami, ki zagovarjajo takšno vizijo, vendar je ne uresničujejo, ne bomo sodelovali.
Gospod predsednik vlade, Španijo pogosto upravičeno hvalijo zaradi njene družbene in gospodarske preobrazbe po pridružitvi Uniji. Tudi drugi bi morali upoštevati vaš zgled ter si prizadevati za uspešno in odprto Evropo.
(Ploskanje s sredine in leve strani dvorane.)
Brian Crowley
v imenu skupine UEN. - Gospod predsednik, skupaj s svojimi kolegi pozdravljam predsednika vlade, vendar izpostavljam drugačno stališče. Predsednik vlade je pripravljen na razpravo o prihodnosti Evrope, vendar je na žalost slišal le nekaj argumentov v zvezi z njeno preteklostjo, ne pa predlogov za določitev ciljev razvoja v prihodnosti.
Glede na potrebe Evrope v 21. stoletju je jasno, katere so te potrebe. Poleg tega je vsem jasno, da zadovoljitev teh potreb v preteklosti ni bilo mogoče zagotoviti le z ideologijami samimi. Napredek je bil dosežen le s kombinacijo in usklajevanjem različnih navedenih metod in teoretičnih zamisli. Na področju enakopravnosti, pravičnosti, gospodarskega razvoja ali zdravja in varnosti je bilo vedno potrebno izkoristiti posamezne priložnosti in izbrati eno od uspešnih metod iz preteklosti.
V imenu svoje skupine se zahvaljujem predsedniku vlade za spoštovanje, ki ga je izkazal temu parlamentu, ko se je zahvalil Uniji in zlasti Parlamentu kot instituciji predstavnikov prebivalcev Evropske unije. Tudi sami včasih menimo, da smo njihovi resnični predstavniki. Včasih se v zvezi s tem motimo, vendar ne more naši demokratični odgovornosti in pooblastilu, da govorimo v imenu ljudi, ugovarjati nihče.
Stališča in mnenja Evropskega parlamenta v različnih razpravah na medvladni ravni so zelo pogosto premalo upoštevana. Že dolgo sem navdušen, da je predsednik vlade v obdobju za razmislek o predhodni pogodbi sklenil ponovno uporabiti "metodo prijateljic Skupnosti", le da jo je preimenoval v "metodo prijateljic ustave", s katero bi se zagotovilo soglasje za doseganje napredka. Opazil je, da ima zaradi uspešnosti te poteze v svoji vladi nove možnosti in priložnosti, kar zadeva podporo v zvezi s priseljevanjem in drugimi vprašanji.
Predsednika vlade danes pozivam, naj v zvezi s prihodnostjo Evrope še naprej izkorišča svoj vpliv ne samo v Evropski uniji, ampak zlasti v Latinski Ameriki, kjer se o vprašanjih v zvezi s svobodo, demokracijo in spoštovanjem človekovih pravic zaradi demokratičnih gibanj razpravlja čedalje več.
Končno imamo nekateri prebivalci vizijo o Evropi, ki zagotavlja lepšo prihodnost, izjemne priložnosti ter spoštovanje temeljnih razlik in dostojanstev znotraj Evropske unije, kar je najpomembneje. Doseči moramo razmere, v katerih ne bomo več poskušali vsega usklajevati, ampak bomo razumeli, da lahko s spoštovanjem teh razlik dejansko ustvarimo boljšo, bolj raznoliko in dejansko bolj živahno Evropsko unijo v prihodnosti.
(Ploskanje.)
Monica Frassoni
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik vlade, skupina Verts/ALE resnično ceni vaše trdno proevropsko stališče, pogum za izvedbo referenduma o ustavni pogodbi in zmožnost, ki jo je vaša vlada pokazala pri spodbujanju zakonodaje in ukrepov v zvezi z enakostjo, posameznimi pravicami in svoboščinami, ki so lahko za zgled veliko državam v Evropi, čeprav med vašim spremstvom danes ni veliko žensk, pri čemer je bila vlada mirna in ni spodbudila verske vojne.
Cenimo tudi vaše pripombe v zvezi s priseljevanjem, čeprav ne vedno vaših dejanj, in cenimo dejstvo, da ste izpostavili pozitivne vidike priseljevanja in ne le z njim povezano nezakonitost, kot jo je morebiti vaš predhodnik.
Gospod predsednik vlade, zato vam moram povedati, da smo vas v zadnjih dveh letih in prejšnjih mesecih med institucionalno krizo, ki se je brez strasti in slave končala z "mini" lizbonsko pogodbo, pogrešali. Dnevni red medvladne konference so določali sovražniki evropske ustave, pri čemer so njeni prijatelji, kot ste sami, dokazali, da so po zgledu znamenitega srečanja osemnajstih veliko preveč prizanesljivi.
Zdaj se v Evropi srečujemo z več novimi pristopi: dvotirnim sistemom Sarkozyja, atlantskim nacionalizmom Gordona Browna in precej uradnim, a zelo iskrenim proevropejstvom Romana Prodija. Kakšno je vaše stališče? Kdo so vaši zavezniki?
Gospod predsednik vlade, na kratko ste omenili vprašanje podnebnih sprememb, čeprav je zamisel o vaši novi pogodbi med človeštvom in planetom že stara. Veliko ste govorili tudi o hvaležnosti za evropsko pomoč. Že nekaj časa je jasno, da se ta evropska sredstva porabljajo tudi za to, da bo Španija postala država z največ kilometri cest na prebivalca in v kateri beton, za katerega se prav tako porablja evropski denar, vodi do resnih primerov špekulacije in korupcije ter je pomagal Španijo, skupaj z mojo državo Italijo in Dansko, čeprav ste vi slabši, speljati s poti usklajevanja s kjotskimi cilji.
Kot razumem, Španija ni prenesla direktive o evrovinjeti in ima še vedno zelo obširno infrastrukturno politiko. Upamo, da bo Španija izrazito spremenila usmeritev v skladu z vašimi predvolilnimi obljubami o podnebnih spremembah, pri čemer malo volilne kampanje ne škodi niti tukaj. Upamo tudi, da bo imela vaša izjemna ministrica za okolje veliko več manevrskega prostora v vaši vladi, kot ga ima zdaj.
(Ploskanje.)
Gospod predsednik vlade, za konec moram povedati, da v Evropskem parlamentu zelo cenimo in se vam zahvaljujemo za vaše besede, vendar v vladah držav članic potrebujemo zaveznike. Ne moremo mirovati, ker potrebujemo ljudi, ki hočejo Evropo in imajo vizijo o njej.
(Ploskanje.)
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospod predsednik, gospod predsednik vlade, vaš govor je bil dober. To je v več pogledih humanistični govor, ki sem ga pripravljen sprejeti kot vzor za Evropo prihodnosti. Vendar moramo priznati, da bo sedanja realnost Evropejcev podobna viziji, ki ste jo pravkar opisali, le, če bomo zelo spremenili postopke in strukture Evropske unije.
Pravite, da je naša Evropa socialna Evropa. Čestitam. Vendar nismo pesimistični, če menimo, da je treba to socialno Evropo večinoma še zgraditi. Sedanji okvir evropske socialne politike je glede na pogodbe odprto tržno gospodarstvo s svobodno konkurenco. To je okvir, ki po naravi spodbuja konkurenco med socialnimi modeli in v imenu konkurenčnosti seveda teži k manj pravicam. To je okvir, ki po naravi zmanjšuje vrednost delovne sile, spodbuja negotovost delovnih mest in zmanjšuje socialne pravice.
Socialno vprašanje je nedvomno glavni razlog, da naši državljani ne zaupajo evropskim institucijam. Predsednik Evropske centralne banke je na primer to izkusil sam, ko je nedavno govoril na konferenci Evropske konfederacije sindikatov, pri čemer je predstavil svojo teorijo, ki je uradna teorija EU, v zvezi z zmerno rastjo plač v imenu konkurenčnih cen. Naletel je na soglasen odpor. Povedal sem že, da je nemški minister za finance omenil tveganje za nastanek krize v zvezi z legitimnostjo v evropskem socialnem in gospodarskem modelu. Zato si poglejmo te vidike, da damo zlasti vaši viziji prihodnosti nekaj verodostojnosti.
Omenili ste tudi odnose z Afriko in potrebo, da zagotovimo odgovor na njihove pozive k pravičnosti. Imate prav. Vendar se moramo v tem primeru vrniti na primer k osnutku sporazuma o gospodarskem partnerstvu, ki so ga zavrnili vsi naši afriški partnerji, ker so prepričani, da razvoj človekovih zmogljivosti in prosti trg ne gresta z roko v roki, s čimer se strinjam.
Na koncu, gospod predsednik vlade, se vam zahvaljujem, da ste nas spomnili na po mojem mnenju temeljne cilje Evrope, in če se še vedno ne strinjamo v pogledih na sedanjost, se strinjajmo vsaj v pogledih na prihodnost.
Graham Booth
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, vesel sem, da je predsednik vlade v Bruslju. Kot človek, ki je svojim ljudem dovolil, da se sami odločijo o ustavi, je zgled drugim evropskim predsednikom vlade. Zato mu moramo zaploskati. Prebivalci Španije so z veliko večino podprli njegove načrte.
Zanima me, zakaj ne namerava tega ponoviti. Dejansko bi moral biti prepričan, da bo dosežen podoben rezultat. Ali je glede na izjavo predsednika vlade razlog, da ni v reformni pogodbi izpuščene nobene bistvene točke iz ustavne pogodbe? Če je razlog takšen, se mu najverjetneje ne zdi potrebno, da se prebivalci Španije o istem vprašanju odločajo dvakrat. Ali je razlog isti kot v Združenem kraljestvu, tj., da se reformna pogodba preveč razlikuje od prejšnjih, ker so v njej zajete zelo različne zadeve in je zato preveč zapletena za ljudi?
To je dejansko ključno za prihodnost nas vseh. Ali politične elite ne zanima, kaj želijo ljudje, kot se zdi v primeru gospoda Sarkozyja in gospoda Browna, ali pa menijo, da so ljudje preveč neumni, da bi odločali o stvareh, ki so bolj pomembne od naročanja sendviča v McDonaldsu. Evropska unija vedno bolj postaja prva postdemokratična država na svetu. Predsednika vlade lahko le opozorim: če evropska politična elita ljudem ne bo dovolila sodelovati pri sprejemanju odločitev, bodo vseeno poiskali druge načine za izražanje svojega mnenja.
Frank Vanhecke
(NL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, največji izziv, s katerim se zdaj spopada Evropska unija, je popolno pomanjkanje demokratičnega sodelovanja v procesu odločanja. Naši državljani upravičeno vedno manj zaupajo evropskim institucijam, pri čemer ne sprejemajo, da je veliko zelo pomembnih odločitev, ki neposredno zadevajo njihova življenja, sprejetih v slonokoščenih stolpih brez nadzora ljudi ali sredstev. Poleg tega te odločitve niso sprejete na demokratični podlagi. Navedel bom dva primera.
Prvi primer: v Lizboni bo kmalu podpisano besedilo novih evropskih pogodb. Znano je, da gre za komaj kaj spremenjeno različico evropske ustave. Sam gospod Zapatero je glede tega dejal, da ni bila spremenjena niti ena bistvena sestavina. Volivci so besedilo zavrnili na demokratičnih referendumih v Franciji in na Nizozemskem, vendar bomo to zdaj smeje se prezrli. V najboljšem primeru bo morebiti občasno potekalo kakšno glasovanje, ki bo zadovoljilo evrokrate, medtem ko bomo dejanska demokratična mnenja, izražena z referendumom, zavrgli. Zato se bojim, da bo Evropa postala majhen klub, ki v primeru vladanja super državi ne bo dopuščal sodelovanja, in tako ne bomo mogli več reči, da je to demokracija. Dejansko velja isto za način obravnavanja morebitne priključitve Turčije Evropski uniji. Naši državljani Turčije ne želijo, celo nasprotno, ker kulturno, geografsko, versko ali kako drugače ni evropska država, vendar Komisija in Svet kljub temu ne upoštevata mnenja večine državljanov v zvezi s to zadevo. Namesto razprave o prihodnosti Unije bi morali razpravljati o okrevanju demokracije v institucijah Evropske unije.
José Luis Rodríguez Zapatero
predsednik španske vlade. - (ES) Gospod predsednik najprej se vsem zahvaljujem za pripombe in ton, v katerem so bile izrečene. Vesel sem, ker je bila razprava živa, kar sem tudi upal. Vesel sem tudi, da sem lahko prispeval k tako živahni in intenzivni razpravi, zlasti glede na nekatere govore, za katere se vam iskreno zahvaljujem.
Španija je hvaležna Evropski uniji, ustanoviteljem in velikim državam, kot so Francija, Nemčija in Italija, ki so nam pomagale prinesti demokracijo v našo državo, zaradi česar smo v Evropi postali dobrodošli, ter nato s svojimi sredstvi prispevale k našemu razvoju. Hvaležni smo tudi drugim javnim osebam in državnikom, ki jih danes nisem omenil, kot so Helmut Kohl, gospod Mitterrand in gospod Palme, ter so veliko prispevali k demokraciji Španije in njeni prihodnosti. Ponosni smo na prispevek k skupnemu cilju.
Hvaležnost spremlja misel na vse, kar je bila Španija sposobna doseči v zadnjih 25 letih. Verjetno ni nobena družba na svetu videla take politične in gospodarske preobrazbe ter takega napredka v zvezi s pravicami, svoboščinami in socialnim položajem svojega prebivalstva, kot ju je v zadnjih 25 letih videla Španija.
Španija je bila vedno trdno zavezana Evropi in zelo proevropska. Predstavniki vseh strank, kultur in političnih ideologij ter predstavniki z velikim političnim vplivom so delovali v korist evropskih institucij, v Komisiji in Parlamentu, v katerem smo imeli tri predsednike. Vsi so delali zelo dobro, zato se zdaj zahvaljujem vsem, ki so Španijo predstavljali v evropskih institucijah. Vzpostavili so skupno proevropsko kulturo v obliki politične organizacije, ki je glede na pravkar slišane govore brez primere.
Politična unija, ki ji pravimo Evropska unija, nima vzorca, po katerem bi se lahko zgledovala, ker ne spada v nobeno od znanih političnih razvrstitev. To je razlog za odliko Evropske unije in tudi njeno nepredvidljivost glede na nujen proces oblikovanja skupne volje, ki si jo deli 27 držav, 27 zastav, 27 zakonodaj, 27 narodov, 20 jezikov in bogastvo ideologij, ki jih lahko vidimo tukaj v Evropskem parlamentu.
Zato noben napredek, ki smo ga dosegli v evropskem procesu, ni imel barve in ni izhajal iz nobene države ali ideologije. Prav tako ni bil ideološko obarvan in ni nosil nobene zastave. Dejansko je bil vsak napredek seštevek vseh delov s svojo zastavo ter barvo, saj to pomeni sobivanje in enotnost. Če kaj predstavlja evropsko dušo, potem je to unija demokratov. Evropa je unija demokratov, kar pomeni, da napredek temelji na stališčih, ki so čim bolj soglasna, spoštujejo in vključujejo vsakogar ter ponujajo enake možnosti tudi tistim, ki se ne strinjajo s tem, kar Evropska unija predstavlja. Evropska unija je odlična, ker je to klub, ki ponuja enake možnosti tistim, ki se zavzemajo za Evropo, in tistim, ki ne želijo, da bi napredovala. Zato je evropski klub odličen; zato je odlična, na kratko, unija demokratov.
Nekdo je omenil "mini pogodbo". Zaradi vidika, da jo bomo sprejeli, smo lahko vedno nezadovoljni v smislu doseganja svojih ciljev, vendar če novo pogodbo ratificirajo vsi in če bo delovala, to ne bo mala, ampak velika pogodba. To je stališče, ki ga moramo danes sprejeti. Miniti mora nekaj časa in videti moramo možnosti, ki jih lahko prinese z začetkom veljavnosti in jih ima pri obravnavanju izzivov pred nami.
Omenjena je bila ratifikacija pogodbe. To je bilo nujno, ker je bil v Španiji izveden posvetovalni referendum o ustavni pogodbi, ki je bila od takrat predmet ponovnih pogajanj zaradi svoje narave v najbolj klasičnem smislu evropskega koncepta.
Vprašali ste me, in nočem se izogniti nobenemu vprašanju, zakaj tega nismo prepustili referendumu. Obstajata dva zelo očitna razloga: najprej zato, ker so Španci dejali, da podpirajo ustavno pogodbo. Pogodba, ki smo jo zdaj sprejeli in je v postopku ratifikacije, je že znana kot lizbonska pogodba in vključuje veliko vidikov prejšnje ustavne pogodbe. Drugi zelo pomemben razlog je, da v naši državi obstaja široko soglasje v zvezi z ratifikacijo pogodbe v parlamentu tako med nami, ki jo podpiramo, kot celo med manjšinami, ki se z njo ne strinjajo.
Vendar moram pripomniti nekaj, ker je pomembno za prihodnost. Ne vem, ali lahko to sploh dosežemo, vendar je to v Evropski uniji očitna težava: imamo nepopoln sistem ratifikacije, o katerem še nikoli nismo poglobljeno razpravljali. Menim, da bi ratifikacija morala biti skupna vsem državam in eno dejanje z enim instrumentom, če je le mogoče. To je v tem trenutku seveda zelo težko, vendar zelo zaželeno, zato upam, da bomo čez nekaj časa imeli to vrsto ratifikacije.
Nekateri so omenili vprašanje v zvezi z odnosom med Evropsko unijo in nacionalnimi državami, ki obstaja od začetka, namreč od ustanovitve Unije v obliki Evropske skupnosti za premog in jeklo ter nato Evropske gospodarske skupnosti. To vprašanje pogosto ogroža celotno demokratično zdravje Evropske unije, ker je veliko odločitev logično sprejetih z medvladnim postopkom.
Na kratko bom predstavil svoje mnenje o tem.
Najprej, nacionalna država je oblika politične organizacije, ki želi v zgodovinskem pomenu poenotiti območja, racionalizirati javno delovanje in nato utreti pot demokratičnim sistemom. Zato je izpolnila pomembno zgodovinsko nalogo.
Evropska unija je oblika politične organizacije, ki temelji na izkušnjah nacionalne države. To je višja stopnja nacionalne države. Nacionalni državi ničesar ne jemlje, ampak prispeva k njej in njeni tradicionalni obliki. To je tako, ker združiti običajno pomeni dodati, kot so pokazale zgodovina političnega soobstoja, politična civilizacija in politična skupnost. Bistvo Evropske unije je združevanje in sodelovanje. Ničesar ne jemlje in ne slabi nacionalne države, kot jo predstavlja tradicionalni koncept. Močnejša kot je Evropska unija, močnejše bodo naše nacionalne države. To je moje mnenje.
To pomeni tudi, da bo Evropska unija sposobnejša zaradi svojih institucij, pri čemer jim morajo politiki in vlade teh držav podeliti legitimnost ter jih stalno priznavati ... Strogo zavračam teorijo, ki obstaja v Evropski uniji, da je za veliko težav v našem gospodarskem, zasebnem in družbenem življenju odgovoren Bruselj. Ta odnos je škodljiv za povezovanje Evropske unije in naše državljane ter je v veliko primerih običajno tudi nepravilen.
Zgodovina nam lahko pokaže, medtem ko nas lahko sedanjost nauči, da ustvarja prelaganje krivde na druge za nekaj, kar nam ni uspelo, melanholijo in negativen odnos med ljudmi.
Nekateri so omenili konkretne cilje in lepe besede. Strinjam se: brez besed ne more biti dejanj, pri čemer v smislu političnega delovanja ne more biti besed brez dejanj. Zato verjamem, da mora biti vse, kar predstavlja možnost za prihodnost, prednostna naloga, to pomeni politične prednostne naloge, ki so verodostojne in jih je mogoče spremljati pri dejanjih in odločitvah. Te obravnavamo. Povzel bom tri, ki se mi zdijo najpomembnejše za prihodnost Evropske unije.
Naj povem, da te prednostne naloge niso povezane s pogodbami, operativnimi predpisi, strukturami, revizijami zakonodaje ali omejitvijo predpisov, ki jo izvaja Komisija, čeprav bi to bilo zelo primerno. Povezane so s političnimi cilji časa, v katerem živimo. Strinjam se z osebo, ki je dejala, da je Evropska unija sad sodelovanja veliko ideologij in veliko vrednot. Vendar je lahko Evropska unija regionalna sila, ki vodi svet z vrednotami in dejanji le, če pravilno prepozna prednostne naloge zgodovinskega časa, v katerem živimo zdaj, na začetku 21. stoletja.
Prva prednostna naloga je ugotoviti, kaj Evropa ve, ker so najboljše izkušnje te celine neprecenljiv nauk. Znanost, ustvarjalnost in inovativnost so naše gospodarstvo naredile močno in naše države socialno povezane. Podnebne spremembe in energetski viri so današnji izziv znanosti, ki je hkrati tudi priložnost. Izpostaviti moram nekaj, kar je bilo izrečeno v nekaj govorih, ker ni dobro znano in tega nisem pojasnil v svojem govoru. Res je, da je Španija daleč od izpolnitev zahtev kjotskega protokola. Vendar je res tudi, da so se leta 2006 ali eno leto po tem, ko je na oblast prišla moja vlada, emisije toplogrednih plinov zmanjšale za 4 %, čeprav se je gospodarstvo povečalo za 4 %. Torej sodelujemo pri odločnem ukrepanju, ki bo najprej upoštevalo alternativne in obnovljive vire energije ter nato energetsko učinkovitost in varčevanje z energijo.
Pred približno 20 leti se je velika razprava o načinu za prevzem vodilne vloge v zvezi z inovacijami osredotočila na razvoj novega gospodarstva, tj. gospodarstva informacijskih tehnologij, pri čemer sem prepričan, da je ta parlament velikokrat razpravljal o tem vprašanju. Zdaj bo novo gospodarstvo, ki bo zagotovilo prihodnost proizvodne zmogljivosti in njeno uspešnost, gospodarstvo, ki lahko čim prej zmanjša našo odvisnost od premoga in zagotovi zelo močan alternativni vir energije. Menim, da je to prvi izziv. Poudarjam, da to ni le izziv, ampak tudi odlična priložnost, ker to vključuje velik del znanja, ki nam bo zagotovil veliko stvari, in velik del morebitnih virov za delovna mesta ter dejavnosti z veliko dodano vrednostjo, torej z veliko socialno zmogljivostjo.
Nato mora Evropa socialno napredovati. Ob upoštevanju Afrike, Latinske Amerike in dela Azije lahko Evropa socialno napreduje resnično le, če hkrati dosežemo trden in odločilen napredek v zvezi s sodelovanjem in razvojno pomočjo.
Razlog za to je in, prosim, oprostite mi, ker to govorim javno, da ne vem, kaj si lahko mislijo prebivalstvo in vlade veliko držav v Afriki, ko vidijo Evropsko unijo, ki včasih razpravlja o svojem mnenju v zvezi z veliko krizo. Ne vem, kaj si lahko mislijo. Tako to vidim sam. Menim, da smo lahko na srečo in zlasti zaradi svojega dela v zvezi z demokracijo, inovacijsko zmogljivostjo in socialno državo, ki se je na tej celini rodila zaradi teh treh vrednot (dela, demokracije in socialne države), celina in Unija z najboljšo socialno zaščito in največjo stopnjo prihodkov in socialnega varstva.
Izboljšanje socialnega varstva ostaja zame temeljni cilj. Odprto gospodarstvo in socialna država s socialnimi pravicami za ljudi nista nezdružljiva. Dejansko se dopolnjujeta. Socialne politike ne stanejo bogastva. Pomagajo lahko ustvariti bogastvo, pogoje za sodelovanje vseh, z izobraževanjem z enakimi možnostmi, usklajevanjem poklicnega in družinskega življenja, ki zahteva socialno politiko, ter stabilnim zaposlovanjem, pri čemer slednje najbolj spodbuja storilnost, ki pomaga ustvarjati bogastvo. Socialne politike, usmerjene k storilnosti in ljudem, so mogoč model, ki deluje. Dejansko je model, ki lahko doseže največjo spremembo, model celovitega vključevanja in popolne enakosti za ženske na vseh delovnih in socialnih področjih.
Španija se je zelo spremenila, delno zaradi demokracije v zadnjih 30 letih. Vendar je Španijo najbolj spremenilo vključevanje žensk v delovno, socialno in državljansko življenje v državi. To nas je najbolj spremenilo in brez dvoma na bolje, ker to vključuje vrednote solidarnosti in napredka. Želim vas spomniti, da so v moji vladi enakovredno zastopane ženske in moški; nihče tukaj ni iz vlade.
Na koncu želim omeniti naš tretji cilj, ki se mora razviti kot blagovna znamka Evrope skupaj z izzivom podnebnih sprememb, povečanjem socialne varnosti in priznavanjem socialnih pravic. Omogočil nam je priti sem, kjer smo, in postati referenčna točka za druge države. Ta tretji temeljni cilj je zagotoviti in okrepiti sobivanje v zelo posebnem smislu, pri čemer moramo upoštevati, da živimo na celini, na kateri so se v zadnjih 20 ali 30 letih zgodile velike demografske spremembe v več državah.
To sobivanje pomeni vključevanje ter absolutno in popolno nestrpnost do vseh znakov rasizma in ksenofobije. Soobstoj pomeni to. Evropa ne sme izdati niti ene od svojih vrednot in če obstaja ena bistvena vrednota v demokratični Evropi, je to spoštovanje kulturne in verske raznolikosti, torej trdna zavrnitev vseh znakov ksenofobije ali rasizma. Kot Evropejcem nam ne bi uspelo, če bi podlegli tej skušnjavi.
Soobstoj mora spremljati velika strpnost. Velike osebne in skupne pravice niso le najboljši izraz svobode, ampak tudi naslednja vrednota, za katero menim, da jo mora Evropa prepoznati. Resnično, ali bi lahko obstajala boljša svoboda kot spoštovanje verskih, kulturnih in političnih prepričanj vseh ter njihove spolne usmerjenosti pri oblikovanju partnerstva ali vstopu v zakon? Kako bi lahko bolje izrazili svobodo?
Če je Evropa unija demokratov, kot sem dejal prej, ne more pomeniti le svobode: Evropa mora pomeniti svobodo in enakost.
(Ploskanje.)
Predsednik
Najlepša hvala, gospod predsednik vlade. Čeprav ne boste več govorili, boste ostali tukaj in poslušali ostale.
Kmalu se bo začelo zasedanje predsedstva, zato se vam pred svojim odhodom zahvaljujem za obisk in govor. Zahvaljujem se vam in Španiji ter vsem vladam, ki so v svobodni Španiji obravnavale evropske zadeve, za vaš prispevek Evropi. Glede na svoje izkušnje iz zadnjih dveh desetletij smo prepričani, da bo Španija vedno ostala zvesta svojemu evropskemu klicu ne glede na to, kdo jo bo v prihodnosti vodil.
V tem duhu se vam ponovno zahvaljujem za vaš današnji obisk.
Jacques Toubon
(FR) Gospod predsednik vlade, svoje pripombe bom omejil na vprašanje priseljevanja, ki je glavna skrb glede prihodnosti Evrope, v zvezi s čimer ste navedli nekaj sporazumnih predlogov.
Res je, da na tako težkem področju nihče ne more nikogar učiti, vendar je tudi res, da se nihče ne more počutiti izvzetega iz solidarnosti, zahtevane v enotnem prostoru. Javnomnenjske raziskave kažejo, da imajo nekatere države bolj gospodarski pristop in druge bolj kulturnega.
V državah, ki na prvo mesto postavljajo gospodarske interese, je dejansko primerno zavarovati osnovno delovno silo s sprejemanjem zakonov in s tem zakonsko urejenih ukrepov, ki jih občasno skupno sprejemajo nacionalne vlade, ne da bi se preveč posvečale skrbem, ki jih njihova dejanja povzročajo, medtem ko druge države članice poskušajo nadzirati migracijske tokove.
Omenimo na primer dejavnost vaše vlade za ureditev statusa več sto tisoč nezakonitih priseljencev. Francija je takrat izrazila obžalovanje in nasprotovanje. Naš predsednik je bil zelo odkrit. Takšno dejanje se v prihodnosti ne sme ponoviti. Zlasti zato, ker Španija zakonito prejema sredstva EU za obravnavanje dramatičnih razmer na meji z Afriko.
Skupina PPE zagovarja politike na podlagi posameznih obravnav prijav za zakonsko urejanje, zato ne sprejema skupnega zakonskega urejanja, ki zgolj povečuje skrbi. V skladu s tem bo francosko predsedstvo predlagalo evropski pakt o priseljevanju. Gospod predsednik vlade, poleg tega bo v prihodnjih letih lizbonska pogodba zagotovila sredstva za enotno delovanje in opustitev izvajanja samostojnih politik. To je v dolgoročnem interesu Evropske unije, Španije in vseh držav članic.
Enrique Barón Crespo
(FR) Gospod predsednik, gospod predsednik vlade, podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, v imenu španskih socialdemokratov se predsedniku vlade zahvaljujem, da je danes tukaj.
Omenili ste, da je bil njegov govor popoln. Omeniti je treba tudi, da ima zelo ambiciozen načrt. Predsedniku vlade želim najprej povedati, da se je njegov načrt izkazal v praksi; to pomeni, da je dal veliko gospodarskih, političnih in socialnih podatkov, ki proevropejstva ne opravičujejo le na splošno, ampak tudi dejansko. Zdaj bom na kratko omenil nekaj, o čemer se je danes govorilo. Omenjeno je bilo vprašanje skupne zakonske ureditve. Zdaj Francija in Nemčija posnemata sistem zakonske ureditve,
(Ploskanje.)
ki ga je sprejela Španija in vključuje individualno zakonsko ureditev ter sodelovanje delodajalcev in sindikatov. Gospod Toubon, prosim, povejte nam, kaj se dogaja v vaši državi.
Nato, gospod predsednik, se osebno zahvaljujem gospodu predsedniku vlade, da je omenil nekatere veterane in naše dolgoletno delo tukaj. V zvezi s tem dodajam naslednje: poleg tega, da smo nekaj prejeli, pri čemer je prav in primerno, da smo hvaležni, smo nekatere elemente tudi prispevali. Španija si ne lasti pravic za priljubljeno in socialno Evropo, kohezijo in Listino o temeljnih pravicah, vendar je Španija izrazito vplivala nanje, na kar smo upravičeno ponosni.
Glede ratifikacije se strinjam s predsednikom vlade. Osupljivo je, da poskušajo ljudje, ki niso naredili ničesar v svoji državi in niso stopili niti koraka proti ratifikaciji ustave ali sprejetju pogodbe, učiti tiste, ki so opravili svojo nalogo.
(Ploskanje.)
Zdaj moram omeniti posebno točko. V tem postopku ratifikacije je treba pozvati k solidarnosti in medsebojni lojalnosti; ni prav, da nekateri opravljajo svoje delo, drugi pa se poskušajo ponovno pogajati. To se mora v Evropi enkrat za vedno končati.
Za konec, gospod predsednik, gospod Mayor Oreja je naredil napako, ker je nekaj mesecev pred volitvami ponovno izbral gospoda Zapatera za predsednika vlade. V tem trenutku je gospod Zapatero le kandidat za predsednika vlade. Zanimivo bi bilo, če bi glede na volitve za naslednjega predsednika Komisije politične skupine, najprej skupina PPE-DE, kandidatu izročile izvod govora gospoda Zapatera.
(Ploskanje.)
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Gospod predsednik vlade, pozdravljeni v tem parlamentu.
Na srečo je v Španiji zavezanost evropskemu združevanju združila večino političnih sil, vključno s katalonskimi. Enotnost, ki se je začela leta 1986, se je nadaljevala z eurom in ponovila v razpravi o evropski ustavi. Prejšnjim vladam in tudi vaši je omogočila voditi kampanjo za politično in ambiciozno Evropo. Vaš današnji govor potrjuje enako zavezanost, za kar vam čestitam.
Vendar, gospod predsednik vlade, se vaša odgovornost ne konča z navdušujočimi govori, polnimi evropske gorečnosti. Evropa potrebuje voditelje, ki so zavezani njenim projektom v svojih vsakodnevnih političnih dejanjih ter ne le ob slavnostnih in institucionalnih priložnostih. V nekaterih dejanjih vaše vlade ne moremo vedno videti te zavezanosti, zaradi česar se ni mogoče izogniti neplodnim soočenjem z Evropsko komisijo. Te zavezanosti prav tako ne moremo videti pri ljudeh, ki čakajo, da bodo drugi prevzeli pobudo, preden se sami odločijo glede svojega stališča.
Vsekakor je čas, da politični voditelji zgradijo Evropo, ki bo svojim ljudem dala upanje za ta skupni projekt. Gospod Zapatero, Evropa je namreč več kot le skupek uspešnosti notranjih politik njenih vlad, vključno z vašo.
Sprejetje lizbonske pogodbe bo pomenilo konec nekega obdobja, vendar se bo delo šele začelo. To bo čas za nadaljnjo gradnjo območja svobode, varnosti in pravice; čas za oblikovanje resnično evropske politike priseljevanja; čas za izboljšanje konkurenčnosti naših podjetij in priložnosti za socialno varstvo naših državljanov ter tudi čas, da povzdignemo glas Evrope v svetu in izboljšamo sosedske odnose, vključno s tistimi v Sredozemlju, pri katerih lahko Španija zelo pomaga.
Zato lahko Španija veliko ponudi pri uresničevanju velikega skupnega vzora, ne da bi se morala čemu odreči ali odpovedati izjemni nacionalni in jezikovni raznolikosti, pri čemer bi morali vi osebno in v celoti sprejeti obveznost doseganja teh ciljev, če bi vam volivci ponovno izkazali zaupanje, da sami ali z drugimi vodite državo.
Guntars Krasts
(LV) Hvala, gospod predsednik. Gospod predsednik vlade, lizbonska pogodba, sprejeta decembra, ne bo le oblikovala institucionalnih predpogojev za prihodnost Evrope. Menim, da obstajajo tri ocene v zvezi z lizbonskimi rezultati, s katerimi se lahko strinjajo vsi, ki jim je prihodnost Evrope pomembna; tisti, ki se strinjajo z dosežki v Lizboni, in tisti, ki jih zavračajo. Sporazum v Lizboni je zagotovil optimizem glede prihodnosti Evropske unije najprej v zvezi z zmožnostjo strinjanja držav članic; nato obstaja previden odnos do ocenjevanja doseženega sporazuma, ker ne bo mogoče oceniti resničnega vpliva pogodbe na tem področju, dokler ne bo veljala nekaj let; medtem ko je zadnja negativna ocena dejstva, da je ustavna pogodba glede na izid referendumov na Nizozemskem in v Franciji pogodba postala delno zaradi neupoštevanja javnega mnenja. Vendar je bila, presenetljivo, ena od osnovnih nalog ustavne pogodbe, da postane razumljivejša in sprejemljivejša za evropsko družbo. Kot član evropske konvencije nasprotujem uporabi in duhu besede "ustava" za novo pogodbo. Rezultat Lizbone sledi pristopu, ki ga podpiram, vendar menim, da razlogi za spremembe ne bodo koristili prihodnosti Evrope. Hvala.
David Hammerstein
(ES) Gospod Zapatero, zelo sem vesel, da ste danes tukaj in da ste takšno pomembnost pripisali izzivu podnebnih sprememb in tudi potrebi za takojšnje ukrepanje. Dobrodošli v klubu.
Hkrati morajo besede spremljati pozitivne politične odločitve in nesporna resnica je, da je Španija še vedno črna ovca glede podnebnih sprememb, pri čemer so njene številke daleč za kjotskimi cilji. To zahteva trden odziv v smislu obnovljivih virov energije; potrebujemo politiko z obdavčitvijo. Zelo sem vesel zaradi predloga, čeprav zavajajočega, v zvezi z dodatnim centom za gorivo. Hkrati želim, da Španija predstavi predlog o vseevropskem okoljskem davku, s čimer se bomo spopadli s plazom tujih izdelkov in uvozom izdelkov, ki onesnažujejo okolje.
Veseli bomo, če bodo obsežne subvencije za premog v Evropi in Španiji odpravljene, davčni ukrepi za zmanjšanje nesmiselne porabe energije v Španiji obravnavani resno in naložbe v infrastrukturo preusmerjene od cest k železnicam ter drugim oblikam javnega prevoza.
V pozitivnem duhu pa vam iskreno čestitam, da ste v Španiji opustili jedrsko energijo. Postopno opuščanje je zelo pomembno, zato druge evropske voditelje pozivam, naj to upoštevajo, ker je jedrska energija zelo draga, zelo nevarna, nastaja zelo počasi in ni rešitev za podnebne spremembe.
Willy Meyer Pleite
(ES) Pozdravljeni, gospod predsednik vlade. Veste, da pripadam eni od manjšin, ki želi, da bi se o lizbonski pogodbi izrekli na referendumu v Španiji in vseh državah članicah.
Pozorno sem vas poslušal in še je čas, da prevzamete vodilno vlogo v zvezi s tem. Evropa še ima čas, da izvede referendum v vseh državah članicah na isti dan in tako upošteva temeljni element v naši zgodovini: ljudi. Naše stališče ni le navidezno; je zelo demokratično v smislu, da ne moremo oblikovati evropskega projekta ali ga dokončati brez neposrednega sodelovanja ljudi.
Menim, da ste čezmerno optimistični, če rečete, da smo dokončali gradnjo naše socialne Evrope. V tem parlamentu se moramo zelo pogosto strinjati z neposrednimi napadi na evropsko socialno državo v smislu dela in varnosti delovnih mest. Zdaj poteka razprava o prožni varnosti. Zato verjamem, da poteka razprava o utrjevanju socialne države.
Končal bom z zahtevo, gospod predsednik vlade. Neizogibno se bliža vrh EU-Afrika. Prosim, ne pozabite na zasedena območja Zahodne Sahare. Za to območje sta najbolj odgovorni Španija in Evropska unija. Varnostni svet Združenih narodov je zahteval pravico do samoodločbe, vendar je od nas v Evropski uniji odvisno, ali jo bomo osmislili in uresničili na vrhu EU-Afrika, če bo mogoče.
Irena Belohorská
(SK) Gospod predsednik vlade, Parlamentu ste izrazili spoštovanje, medtem ko ga jaz vam in prek vas Španiji. Prihodnost Evrope predstavlja veliko nalogo za Evropski parlament. V okviru sprejemanja zakonodaje se razširja sistem soodločanja, ki bo pokrival 68 področij. Ta so energija, podnebne spremembe, strukturni skladi, sodelovanje v kazenskem pravu, intelektualna lastnina in tako naprej. Evropski parlament postaja sozakonodajalec za 95 % evropske zakonodaje. Torej bo Parlament odločal o dvakrat obsežnejši zakonodaji kot danes. Poleg tega bo Evropski parlament izvolil predsednika Evropske komisije, ki bo moral Evropskemu parlamentu poročati o vseh svojih razpravah v Evropskem svetu.
Zato bo Evropski parlament leta 2009 najmočnejši, odkar je prvič zasedal leta 1968. Postal bo enakopravni partner drugim evropskim institucijam. Zato bomo morali udeležbo na volitvah leta 2009 za ta močan organ povečati. Udeležba na zadnjih volitvah za Evropski parlament je bila najnižja do zdaj. Udeležilo se jih je le 47 % volivcev, na Slovaškem, tj. v državi, ki jo zastopam, pa le 11 %. Pred nami je veliko dela.
Manfred Weber
- (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik vlade, kolegi, gospe in gospodje, čestitam gospodu Schulzu. S svojimi dolgočasnimi, da ne rečem neumnimi polemikami, namenjenimi skupini PPE-DE, si je zagotovil, da ga bodo njegovi prijatelji socialdemokrati potrepljali po rami. Kmalu po njegovem govoru je bilo na strani socialdemokratov prav toliko praznih sedežev kot tukaj. Čeprav je mamljivo omeniti, da socialdemokrati poslušajo le svoje velike voditelje in jih razprava ne zanima, se bom vzdržal, ker moramo spoštovati drug drugega. Menim, da se mora gospod Schulz opravičiti.
Naj v razpravo vnesem malo več življenja in vas vprašam: Kaj smo se danes dejansko naučili? Izvedeli smo, da so Španci evropski narod. Menim, da so bili isti narod, ko nas je nagovoril predsednik vlade gospod Aznar. Vendar smo slišali tudi notranjepolitični govor v zvezi z volitvami.
Menim, da se Evropskemu parlamentu ni treba strinjati s tem. Tudi Angela Merkel in predsednik Sarkozy sta bila tukaj, vendar nista govorila o notranjepolitičnem programu, ampak o Evropi. Te razprave imajo vrednost le, če pogledamo zadeve podrobno. V tem smislu ima moj kolega gospod Dupont dejansko prav. Dejstvo, da je Španija legalizirala status 700 000 priseljencev, je predsednik Sarkozy nedvoumno obsodil prejšnji teden tukaj v Evropskem parlamentu. Zanimivo bi bilo slišati, zakaj glede tega vprašanja v Evropskem svetu očitno obstaja neki spor. Zanimivo bi bilo slišati, kako v resnici obravnavamo priseljevanje. Vemo, da se dogaja množično nezakonito priseljevanje in da so v obravnavi jasne evropske direktive, ki določajo pravila in postopke za vračanje nezakonitih priseljencev. Te direktive so se ustavile v Evropskem svetu in se ne premikajo naprej.
Ne vem, kako bomo svojim državljanom razložili, zakaj v tem parlamentu govorimo o velikih in plemenitih vrednotah, medtem ko napredka pri vsakodnevnem delu Evropskega sveta, katerega član ste tudi vi, gospod predsednik vlade, žal ni.
Moje sporočilo je naslednje: Evropski govori so pomembni in pomembno je tudi govoriti o evropskih vrednotah, vendar mora imeti prednost evropsko ukrepanje.
Bernard Poignant
(FR) Gospod predsednik vlade, ko govorimo o prihodnosti Evrope, zgodovina nikoli ni zelo daleč. Našim sodržavljanom je bila zelo jasna, ker je bil tam berlinski zid. Vedeli smo, kje je grožnja, ker smo poznali njeno lokacijo in obraz. Bili smo vodilni pri dejanjih v zvezi s svobodo, čeprav v neposredni bližini Franca, in vendar ni bilo treba govoriti o mejah, ker jih je zarisala železna zavesa. To je lepo razdelilo Evropo in tak je bil konec.
Danes se mi zdi, da je prihodnost Evrope odvisna od njene zemljepisne lege. Samo ozreti se moramo po okolici. Smo v neposredni bližini svetovnih bojišč od Gaze do Kabula. Tam potrebujejo nekaj evropskega duha sprave. Prav tako smo zelo blizu območja lakote in svetovnega območja pandemij, tj. Afrike, ki ste jo tudi omenili. Tam je treba sodelovati, ker lahko migracijske tokove nadzorujemo na tistem območju.
Nato smo tudi v bližini regije, ki je v preteklih letih kazala znake verskega fanatizma. Dejansko ne vključujem vseh. Tukaj moramo hkrati pozvati k dialogu kultur in ne kulturnih šokov. Prav tako smo v bližini zalog nafte in plina. Potrebujemo ju. To pomeni, da je del naših možnosti odvisen od varne oskrbe in energetske neodvisnosti.
Obstaja nekaj razlag, primernih za naše sodržavljane, ki so tukaj nekoliko izgubljeni. Moderna Evropa je v središču celinskih narodov. Imperijev ni več. Vi ste ga imeli in mi tudi. Tu in tam je še nekaj njegovih ostankov. Blokov ni več. Evropi je treba pokazati novo smer. Tega ne moremo doseči preprosto z dodajanjem direktiv. Orisati je treba nekaj širokih možnosti, da bomo ponovno zgradili ali poskusili zgraditi neke vrste evropske sanje. To je moja delna vizija prihodnosti Evrope.
Na koncu bi vas prosil za prizanesljivost, gospod predsednik vlade, ker bo drugo leto dvestota obletnica bojnega pohoda na Španijo pod poveljstvom Napoleona I. Ker ste moj znanec in ker bo prihodnje leto Francija predsedovala EU, prosim, bodite prizanesljivi do nas.
Andrew Duff
Gospod predsednik, zahvaljujem se predsedniku vlade za vzpodbuden govor o politični uniji. Hvaležen bom, če bi lahko predsednik vlade odpotoval v London in ponovil govor svojemu kolegu iz stranke socialdemokratov predsedniku vlade Gordonu Brownu, vključno z odlomki o pomembnosti socialne razsežnosti enotnega trga ter pomembnosti solidarnosti in povezanosti v Uniji, ki se sooča z globalnimi izzivi.
Čez štirinajst dni bo predsednik vlade na decembrskem zasedanju Evropskega sveta, na katerem bo s predsednikom Sarkozyjem razpravljal o predlogu ustanovitve odbora modrecev. Hvaležen bom, če bo predsednik vlade opozoril predsednika Sarkozyja, da ne smemo ovirati možnosti ratifikacije pogodbe s ponovnimi spori o postopkih in ravnovesju moči. Poleg tega naj ga opozori, da ni smiselno poskušati določati geografskih meja Evrope. Odločitev o procesu širitve je že sprejeta. Evropa bo dokončno izoblikovana, ko ne bo več evropskih držav zunaj Unije, ki se nam ne bi želele pridružiti.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Gospod predsednik, z geografskega stališča je Evropa jasno opredeljena in njene meje vzpostavljene. Vendar je v političnem smislu izraz Evropa postal sopomenka za Evropsko unijo, ki se širi. Po eni strani niso vse evropske države del te organizacije, vendar si po drugi strani večina poslancev Evropskega parlamenta prizadeva za vključitev neevropskih držav, kot je Turčija.
Pri obravnavanju prihodnosti Evrope je pomembno upoštevati njene korenine in temeljne vrednote. Obstaja več tisoč dokumentov, ki se nanašajo na evropske vrednote. Vendar te niso vedno jasno opredeljene na primer niti v Listini o temeljnih pravicah, o kateri razpravljamo danes. Na koncu so evropske korenine krščanske, pri čemer so te temeljne vrednote opredeljene davno v preteklosti. Zaradi stalnega prizadevanja za opredelitev očitnega je skladnost manjša. To vpliva tudi na možnosti za odziv na resnične težave stare celine, kot so skrb vzbujajoči staranje evropskega prebivalstva, priseljevanje, agresivna konkurenca iz azijskih držav, terorizem, epidemije, nove bolezni in tudi varnost oskrbe z energijo.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Gospod predsednik vlade, pravilno in primerno je priznati, da ste bili po skrb vzbujajočem obdobju negotovosti eden od voditeljev, ki je ponovno oživil evropske čezatlantske odnose, za kar vam čestitam.
Vendar je za nas, ki se imamo za zelo proevropske, žalostno videti, da so ti čezatlantski odnosi še vedno obremenjeni z dvema stvarema, zaradi katerih so se prejšnjikrat pretrgali: preveč merkantilizma in preveč medvladnega sodelovanja. Opozarjamo tudi, da kljub mirnim vodam plujemo v smer, ki jo je pokazal kompas gospe Merkel in gospoda Sarkozyja, torej proti konservativni desnici.
Vprašanje je, koliko prostora za manevriranje imate, gospod predsednik vlade, da vzravnate ladjo in popravite smer. Kako lahko prepričate tiste, ki se kljub svojemu proevropejstvu bojijo vkrcati na evropsko ladjo, ker menijo, da ni varna, ali ker ne vedo, v katero smer pluje, ali ker ne vidijo socialne, okoljsko trajnostne, mednarodno odgovorne ali pregledne, demokratične in priljubljene Evrope, o kateri tako pogosto govorimo? Ali menite, da lahko vodite preskok od tržne do politične Evrope? Kako?
Ker ste zelo pohvalili ta parlament, ali ne menite tudi, da bi moral kmalu postati glavni evropski zakonodajalec?
Če že govorimo o tem, ali namerava vlada v zvezi z novimi podatki o uporabi španskih oporišč za prevoz zapornikov v Guantanamo pregledati svoje odnose z ZDA prek Varnostnega sveta ZN?
Gospod predsednik vlade, to pravim, ker je vse to povezano z Evropo in zlasti evropsko verodostojnostjo.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
(DE) Gospod predsednik, gospod predsednik vlade, Parlament bo jutri odločal, ali bo Listina o temeljnih pravicah v prihodnosti zavezujoča. Zame kot članico konvencije, ki je bila ustanovljena, da pripravi osnutek Listine o temeljnih pravicah, bo to zelo pomembno glasovanje ne le zato, ker sem imela čast sodelovati pri nastajanju najsodobnejšega evropskega dokumenta o temeljnih pravicah ali ker sem se, kot veliko drugih, sedem let borila za zagotovitev, da postane pravno zavezujoča.
Listina o temeljnih pravicah temelji na nedeljivosti civilnih, političnih in socialnih pravic. Zame kot poslanko levice tega parlamenta, ki prihajam iz Berlina in sem živela v Nemški demokratični republiki do mirne revolucije leta 1989, je to izjemno pomembno. Zame je glasen "da" logična posledica naše kritične ocene lastne zgodovine: ocene, ki je bila nujna in se je osredotočila na zelo obsežno kršenje temeljnih in človekovih pravic v času "dejansko obstoječega socializma".
Vaša država, gospod predsednik vlade, ima pomembno vlogo v EU. Z glasovanjem "za" na referendumu o takrat ustavni pogodbi so državljani Španije veliko prispevali k temu, da listina ni bila odložena. Na tem dosežku lahko gradite in morate graditi. Od Evrope vsi pričakujejo veliko. Pričakujejo, da bo Evropa obravnavala njihove vsakodnevne potrebe in skrbi. Želijo, da Evropa dejansko dela in ne le požvižgava, kot je dejal Jean-Claude Juncker, da bi oblikovala Evropo delavcev, ki resnično temelji na solidarnosti. Zato je treba v Evropski uniji izvesti učinkovito kampanjo proti socialnemu dampingu in dampingu plač. Minimalne plače za vse, ker zagotavljajo preživetje ljudi: to potrebujemo. Socialno vprašanje je nedvomno ključno za prihodnost Evrope.
Roger Helmer
Gospod predsednik, gospod predsednik vlade, lizbonska pogodba ali preimenovana ustava je vaša predstava o prihodnosti Evrope. To je ustava, ki so jo leta 2005 francoski in nizozemski volivci odločno zavrnili in ki jo želimo zdaj vsiliti brez soglasja ljudi.
Javnomnenjske raziskave kažejo v vseh 27 državah članicah, da želi referendum o pogodbi večina državljanov. V Združenem kraljestvu želi 80 % prebivalstva referendum, pri čemer bi bili dve tretjini volivcev proti pogodbi, vendar nam naša vlada odreka pravico do glasovanja, ki so jo obljubljali v svojem volilnem programu.
Gospod predsednik vlade, govorite o demokratični Evropi, vendar Evrope ne zanima javno mnenje. Podcenjevanje javnega mnenja spodbija naše izjave, da smo "unija vrednot". Volivci mi večkrat pripovedujejo, da so leta 1975 glasovali za območje proste trgovine, ne pa za politično unijo. Čas je, da odpravimo nadnacionalne politične strukture EU in se vrnemo k preprosti trgovinski skupini, ki je bila obljubljena Britancem leta 1972.
Marianne Thyssen
(NL) Gospod predsednik, dejstvo, da se nam je na današnji seji pridružil španski predsednik vlade, morda daje napačen vtis, da še vedno razmišljamo o ustavi, saj je bil ta sklop razprav s predsedniki vlad določen za to. Na srečo je to obdobje za nami, medtem pa imamo sporazum o dobri reformni pogodbi. Seveda ste tu dobrodošli, predsednik vlade, saj so zdaj pogovori o prihodnosti Evrope nadvse koristni. Zdaj to velja bolj kot kadar koli, ker pogodba ni konec, ampak nov začetek.
Ni cilj sama po sebi, ampak instrument, ki ga moramo učinkovito uporabljati in ki nam ponuja pogled na boljšo upravo, več demokracije, uresničenje vrednot, kot so svoboda, varnost in blaginja, ter nadaljnjo širitev našega socialnega tržnega gospodarstva v odprtem in globaliziranem svetu. Gospod predsednik, gospe in gospodje, verjemite mi, da ima prav take cilje tudi veliko Belgijcev, ki si želijo reformo države. Čeprav je to golo naključje, je usmerjeno v uresničitev ciljev, ki jih delimo z veliko ljudmi.
Adrian Severin
Gospod predsednik, pozdravljam predsednika vlade, saj je eden od redkih predsednikov vlade, ki govori v Bruslju jezik svoje države. Prav tako ga pozdravljam, ker je eden od redkih predsednikov vlade, ki ne prikriva tega, kar je in bi morala biti Evropa za svoje prebivalce. Prebivalstvo ga zato podpira in se je zato strinjalo s sprejetjem ustave za Evropo.
Ob tej priložnosti čestitam predsedniku vlade tudi, ker je Španiji v Parlamentu ponovno pridobil primerno stopnjo zastopanosti, ki začne veljati leta 2009.
Menim, da je sporočilo Španije jasno in da se z njim strinjamo: Evropa bo socialna ali ne, Evropa bo akter na svetovni ravni ali ne, Evropa bo združila solidarnost s subsidiarnostjo ali ji to ne bo uspelo, Evropa bo model za trajnostni razvoj ali bo izginila, Evropa bo sposobna ponuditi rešitev za socialno vključevanje, enakost spolov in krepitev vloge prebivalstva ali bo propadla, Evropa bo sposobna združiti multikulturnost z državljansko kohezijo, svobodno konkurenco z velikodušnostjo, učinkovitost s pravičnostjo in prožnost z varnostjo ali bo izgubila svoj smisel.
Prav tako se strinjam s stališčem predsednika vlade, da je varnost nedeljiva ter da mora biti individualna, socialna, nacionalna in mednarodna za vse. Strinjam se tudi z njegovim mnenjem o priseljevanju. Pravi odgovor na vprašanje o priseljevanju je vključevanje in ne vračanje priseljencev, vključevanje in ne socialna izključenost. Reševanje te zadeve bi moralo biti usmerjeno v odpravljanje vzrokov in ne simptomov.
Zelo dobro razumem, zakaj po mnenju predsednika vlade nov referendum v zvezi z novo pogodbo ni potreben. V zvezi s tem že ima pooblastilo večine prebivalstva v zvezi z ustavno pogodbo, zato lahko sprejme to novo pogodbo. To pogodbo moramo hitro ratificirati in nato ponovno začeti s poskusi za bolj integrirano Evropo.
(Ploskanje.)
Bogdan Pęk
(PL) Gospod predsednik, med spremljanjem te razprave sem dobil vtis, da je vse v najlepšem redu in se bo stanje še izboljševalo, čeprav je že zdaj tako dobro, da bi bilo le težko še bolje. Vendar obstajajo številne težave, o katerih veliki voditelji Evropske unije govorijo enotno, a se očitno motijo.
Soočamo se z novo navidezno religijo, tako imenovanim učinkom tople grede. Učinek tople grede je predstavljen tako, da bi se pozvalo k čim večjemu zmanjševanju emisij. Evropske države so zato prisiljene tekmovati z državami, ki nimajo tako strogih načrtov za zmanjšanje emisij, hkrati pa vsi resni znanstveniki zdaj verjamejo, da je učinek tople grede naraven pojav, ki se redno ponavlja, in da lahko skupno prizadevanje človeštva vpliva le na razliko nekaj odstotnih točk.
Gospe in gospodje, pozivam vas, da se ne vdajate pobožnim željam. Namesto tega raje začnite oblikovati razumno energetsko politiko, saj je nafta že dosegla ceno 100 USD, pri čemer nekateri verjamejo, da bo kmalu še dražja. Očitni vprašanji sta: Zakaj je to tako in kdo služi na račun tega?
Gerardo Galeote
(ES) Predsednik vlade, ponavljam besede dobrodošlice kolegov iz svoje skupine v znamenje spoštovanja in parlamentarne vljudnosti, vendar se mi izrazito dozdeva, da to ne velja za skupino PSE.
Predsednik vlade, mi, španski poslanci, bi tudi morali biti polaskani, ker ste danes prišli sem, preden boste poročali španskemu parlamentu o rezultatih zasedanja Sveta v Lizboni, kar boste brez dvoma storili, in pred razpustitvijo španskega parlamenta, ker se morate strinjati, da si španski narod zasluži razlago, saj so bili, kot ste že omenili, prvi, ki so imeli referendum o ustavi, ki še vedno ne obstaja.
Predsednik vlade, s proevropsko naravnanostjo vašega govora se v celoti strinja velika večina tega parlamenta. Zato si predstavljam, da boste zdaj, od Evrope do Španije, kot ste rekli, širili našo zaskrbljenost, da je bila Španija najslabša v Evropi pri prenosu direktiv Skupnosti v nacionalno zakonodajo, hkrati pa vodi v številu postopkov za ugotavljanje kršitev zakonodaje EU. Prav tako moram reči, da so vaše nocojšnje obveznosti v zvezi z okoljem, kar je resnično hvalevredno, v nasprotju s kruto resničnostjo dejstev, ker smo ravno danes slišali za poročilo Evropske komisije, ki trdi, da je naša država najbolj oddaljena od ciljev iz kjotskega protokola.
Predsednik vlade, ne morem vam zaželeti sreče na volitvah prihodnjega marca. Drži, da je vaš govor bolj kot na kaj drugega spominjal na govor volilne kampanje, a si želim, kar je bistveno, da bi si čim bolj prizadevali, da bi ponovno vzpostavili soglasje med španskimi političnimi silami v evropskih institucijah, ki je izginilo, minister vlade, vendar ne zaradi pobud, ki so prišle s te strani ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
José Luis Rodríguez Zapatero
predsednik španske vlade. - (ES) Gospod predsednik, na kratko bom predstavil dve stališči glede vprašanj, ki sta se največkrat pojavili: o politiki priseljevanja in zakonski ureditvi položaja priseljencev v Španiji.
Zavzemam se za skupno politiko priseljevanja za Evropsko unijo, ki bi urejala nadzor mej, vključevanje in statut za skupno ureditev. Oddaljeni smo od te točke, a poslancema, ki sta izpostavila to vprašanje, lahko nekaj zatrdim: ko sem postal predsednik vlade, sem ugotovil, da je v moji državi 700 000 nezakonito priseljenih delavcev, ki so bili izkoriščani, ki niso plačevali davkov ali prispevkov za socialno varnost in ki so bili del sive ali nezakonite ekonomije.
Naše evropske vrednote so pravice, zakonitost, preglednost in pravna država. Zato bom vedno poskušal zagotoviti, da v moji državi ne bo nihče delal nezakonito, ne bo nihče izkoriščan, nikomur ne bodo kratili njegovih pravic in se ne bo nihče izognil prispevkom k bremenom, ki jih nosi demokratična država. Nikoli.
(Ploskanje.)
Ne vem, koliko od teh 700 000 delavcev je prispelo prek Francije. Ne vem. Vem le, da imata Francija in Španija po dolgotrajnem dialogu, ker sta imeli različni mnenji, zdaj skupno filozofijo in politični pristop. Enako velja tudi za nemško vlado. Izkušnje in okoliščine posameznih držav so se izrazito razlikovale zaradi pomanjkanja skupne politike priseljevanja. Kadar ni skupne politike priseljevanja, za svoje težave radi okrivimo Francijo ali Francija za svoje težave okrivi Španijo, Nemčija okrivi Italijo ali Italija Nemčijo. To nima nobenega smisla in je tudi škodljivo za oblikovanje Evrope.
Ko imamo politiko skupnih zunanjih mej, ki jih vsi nadzorujejo skupaj, ter politiko vključevanja in skupnega statusa, nas ne bo zamikalo kritizirati države, ki se ukvarja z vprašanjem 700 000 ljudi, ki delajo nezakonito, da bi lahko postali zakoniti državljani.
Glede podnebnih sprememb, tega ne morem še bolj poudariti, prav tako se nočem ozirati na kakšno posebno vlado, ker so bile vlade v moji državi vseh barv ... Nedvomno je bila v Španiji zelo velika gospodarska rast. Vem le, da je vlada, ki ji predsedujem, edina, ki je ustavila rast toplogrednih emisij, kar smo storili leta 2006, in edina, ki je emisije zmanjševala, medtem ko je gospodarska rast zrasla za 4 %. Leta 2006 se je prav tako prvič zmanjšala poraba primarnih virov za pridobivanje električne energije v Španiji. Na tem področju smo zelo odločni, kot smo bili tudi na drugih področjih političnega ukrepanja, na katerih nismo oklevali glede sprejemanja daljnosežnih zakonov v zvezi s pravicami ali sprejemanja odločnih odločitev v zvezi z zunanjo politiko, ko smo bili proti nekaterim ukrepom. V mednarodnem prostoru bomo še naprej strogi in odločni, ko se bomo ukvarjali s tem, kar sem opisal kot zelo velik izziv in zelo veliko priložnost. Zagotavljam vam, da Španija ni najslabša in to tudi nikakor ne bo v naslednjih nekaj letih, ker si bo vsa država izrazito prizadevala, da bi temeljito zmanjšala emisije toplogrednih plinov, vlagala v alternativne obnovljive energije ter nadaljevala politiko energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo.
Na koncu ponovno izražam globoko hvaležnost Evropskemu parlamentu. Tu sem se počutil zadovoljno in nadvse evropejsko, ko bom zapustil ta skupni parlament Evropejcev, se bom počutil še bolj evropejsko. Zelo rad bi sem prišel že prej.
(Ploskanje.)
Predsednik
Ta razprava je končana.
Pisna izjava (člen 142)
Katalin Lévai  
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest sta osnovni zahtevi današnje Evrope. Napredovati moramo na področju ustvarjanja delovnih mest prek gospodarskega razvoja, kar bomo dosegli z daljšim načrtovanjem od leta ali dveh in prožnejšim črpanjem iz solidarnostnih skladov.
Soočiti se moramo z grožnjo podnebnih sprememb ter poskrbeti za varno in trajnostno dobavo energije. Varstvo okolja in uvedba okolju prijaznih tehnologij sta zdaj globalni vprašanji, ki vplivata na vso družbo.
Z upoštevanjem lizbonske strategije in njenimi spremembami, kadar je to potrebno, mora Unija postati regija blaginje, solidarnosti, varnosti in svobode, ki si bo prizadevala za nova partnerstva s celim svetom, zlasti z najbližjima sosedama Azijo in Afriko.
Evropa mora imeti glavno vlogo v globalizaciji. Za to je pomembno oblikovanje družbe, ki temelji na znanju, v kateri lahko državljani prek izobrazbe in usposabljanja pridobijo prožno in prenosljivo znanje, ki ga lahko uporabljajo v vsakdanjem življenju. Vseživljenjsko učenje je podlaga za mobilnost delovne sile. Pri zaposlovanju moramo doseči popolno enakost priložnosti, se boriti proti socialni izključenosti, podpirati tiste, ki zaostajajo, tiste v prikrajšanem položaju in tiste, ki so bili izgnani na rob družbe. Veliko pozornost je treba zlasti nameniti malim in srednje velikim podjetjem, ki so morda simboli države blaginje in ustrezne stopnje zaposlovanja.
Proizvodnja energije mora biti zasnovana na trdnih temeljih, poraba se mora zmanjšati, medtem ko je treba odpadke odpraviti z uvedbo energetsko varčnih tehnologij. Delež alternativnih virov energije je treba povečati vzporedno z zmanjšanjem uporabe fosilnih goriv.
