Enominutni govori o zadevah političnega pomena 
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Maria Petre
(RO) Hvala, gospod predsednik, gospe in gospodje. V imenu vseh žensk Romunije bi se vam želela danes zahvaliti za izjemno čast, ki nas je zdaj doletela že drugič ob prejemu nagrade Mednarodnega združenja za promocijo žensk v Evropi. Posebej bi se želela zahvaliti gospe Kratsa-Tsagaropolou, podpredsednici Evropskega parlamenta.
Prva dobitnica iz Romunije je bila Maia Morgenstern, ena izmed naših velikih igralk, ki je nagrado prejela leta 2004. Druga Romunka je letošnja dobitnica nagrade, Monica Macovei, nekdanja romunska neodvisna ministrica za pravosodje. Monica Macovei si to priznanje v celoti zasluži za izjemen trud, da bi Romunijo pospremila na enosmerno pot v Evropo, na kateri ni ovir, kot so zaščitne klavzule.
Druga točka se nanaša na Republiko Moldavijo. Postaji neodvisne TV je bilo podaljšanje dovoljenja zavrnjeno. Gre za PRO TV. To dejanje je eno v nizu številnih drugih dejanj, s katerimi se v tej državi želi omejiti svoboda izražanja.
Zato pozivam tako Evropsko komisijo kot Parlament, da se tokrat odločno postavita za nas in od organov oblasti v Kišinjevu izrecno zahtevata, da nemudoma ustavijo te zlorabe. Hvala lepa.
Gyula Hegyi
(HU) Trenutno ne moremo reči nič posebnega o prihodnosti paketa ukrepov za podnebne spremembe, kajti odločitev bo sprejeta v nekaj dneh ali nekaj tednih. Rad bi izpostavil eno stvar: iz tako imenovanega podnebnega davka je bilo izvzeto daljinsko ogrevanje. To se mi zdi zelo pomembno. Pobuda za to je prišla s strani madžarskih poslancev Evropskega parlamenta, med katerimi sem bil tudi sam. Menimo, da so stanovalci v stanovanjih z daljinskim ogrevanjem v glavnem ljudje z nizkimi prihodki, ki si dodatnih stroškov ne bi mogli privoščiti. Poleg tega ne smemo pozabiti, da je daljinsko ogrevanje okolju prijazno, ker pa je individualno ogrevanje v vsakem primeru oproščeno podnebnih davkov, mislim, da bi oblikovani skladi morali biti usmerjeni k posodobitvi sistemov daljinskega ogrevanja. Če s sredstvi EU posodobimo daljinsko ogrevanje v državah srednje in vzhodne Evrope, potem seveda podobne izjeme po letu 2020 ne bodo več potrebne.
Jules Maaten
(NL) Gospod predsednik, pred mnogimi tedni so se končali sodni postopki, ki jih je hunta v Burmi sprožila zato, da bi v sumljivih procesih spravili za zapahe množico članov opozicije, vsaj sto njih, med katerimi sta tudi komik Zargana in menih Ashin Gambira. Odmerjene so bile zelo krute kazni in nič ne kaže, da bi se položaj človekovih pravic v Burmi izboljševal. Leta 2010 bodo v tej državi volitve in opozicija je v zvezi z njimi upravičeno precej zaskrbljena, nenazadnje tudi zaradi referenduma o Ustavi, ki je potekal maja 2008.
A na žalost sankcije in izolacija režima v preteklih letih niso z ničemer pomagale, da bi prišlo do sprememb. Mislim, da je zdaj čas, da uberemo drugo smer. Režim ne ve, kaj druge države mislijo ali pričakujejo, in nove generacije voditeljev in vojske ne dobijo nobenih novih vpogledov, saj z drugimi državami niso v stiku.
Menim, da bi ta Parlament moral preučiti možnost uradnega ali neuradnega obiska v Burmi, da bi tam stopil v stik z opozicijo, in verjetno bi moral ponovno in še močneje pritisniti na hunto, kajti same sankcije tega žal ne bodo mogle doseči.
László Tőkés
(HU) Prav na današnji dan decembra 1989, se je v Temišvarju zgodila vstaja, ki je v enem tednu povzročila izredno hiter padec zloglasne nacionalistične, komunistične in ateistične Ceauşescove diktature. 15. decembra zjutraj so madžarski člani reformistične cerkve pokazali neverjeten pogum in stopili v bran svoji cerkvi in svojemu pastorju, pregnali sluge tajne policije Securitate in milice ter okrog cerkve naredili živi obroč. V nekaj urah se je uporu pridružilo na stotine Romunov, Madžarov, Nemcev, Srbov, katolikov, baptistov, luterancev, pravoslavcev in judov. Proti večeru se je mirno gibanje spremenilo v demonstracijo proti komunizmu in režimu. Leta 1989 je transilvansko mesto Temišvar postalo prvo svobodno mesto v Romuniji. Z božjo milostjo je vera v dejanja pripeljala do svobode. Blagoslovljen naj bo spomin na junake, mučenike in žrtve! Nadaljevati moramo s spremembo režima! Pot iz Romunije v Evropo vodi skozi Temišvar.
Giovanni Robusti
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, izvedel sem, da se samo v Italiji vsak dan uniči 4 milijone kilogramov hrane, ki je še varna za uživanje in katere vrednost je najmanj 4 milijone EUR - približno polovica sredstev, ki jo Italija porabi za mednarodno pomoč, ki jo Italija porabi -, podobno pa se dogaja v mnogih drugih državah Unije.
Zaskrbljeni smo, ker se živila, ki jim rok uporabe še ni potekel, uničijo ali umaknejo iz prometa zaradi tržnih predpisov, prestroge evropske zakonodaje in vprašanj, povezanih s podobo podjetja. To vprašanje je na zadnjem zasedanju Sveta kmetijskih ministrov odprl minister italijanske vlade Luca Zaia: boljša opredelitev zakonodaje Skupnosti in ustrezno podpiranje projektov, kot sta banka hrane ali ponudba v zadnjem hipu, ne bosta samo pomagali tistemu deležu prebivalstva, ki ga je prizadela gospodarska kriza in ki predstavlja že z dvomestno številko izražen odstotek, temveč bi odpravila tudi nesprejemljivo razsipavanje, kar to v vsakem primeru tudi je.
Zato pozivam pristojne parlamentarne odbore, da začnejo to vprašanje nemudoma preučevati in zanj poiščejo rešitev.
Věra Flasarová
- (CS) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, želela bi spregovoriti o obisku delegacije Evropskega parlamenta na praškem gradu 5. decembra. Pomanjkanje vzajemnega razumevanja, do katerega je tam prišlo, bi pripisala nervozi in nestrpnosti, ki sta očitno prevladovali na obeh straneh pogajalske mize, in ne slabim namenom, za katere v današnji Evropi ni več opravičila. Vendar pa bi želela izraziti en pomislek. Češka javnost je bila o pogovorih na gradu obveščena prek medijev in s strani različnih akterjev na političnem prizorišču, ki so dodajali pripombe v svoj prid. Nekateri so napadali predsednika republike, ker jim je to ustrezalo, drugi pa so pozivali k spremembam v Evropski uniji samo zato, da bi na vsak način dvignili svoj položaj v javnosti. Zato bi želela pozvati k olikanosti in večjemu občutku za druge. V srednji in vzhodni Evropi je še veliko nezaceljenih ran, ki jih je mogoče izkoriščati za napačne namene. Ta dogodek bi lahko imel neprijetne posledice čez šest mesecev na volitvah v Evropski parlament.
Predsednik
Da se to ne bi preveč razraslo, se bom vzdržal pripomb in rekel samo, da je konferenca predsednikov vzela zadevo v svoje roke.
Gerard Batten
Gospod predsednik, medtem ko se svet sooča z gospodarskim nazadovanjem neznanih razsežnosti, vrednost britanskega funta pada glede na vrednost dolarja in evra. Vendar pa je zmožnost funta, da se prilagodi drugim valutam, prednost, ki je članice z enotno evropsko valuto ne uživajo.
V Grčiji je prišlo do nemirov in izgredov med civilnim prebivalstvom. Grški pisatelj Mimis Androulakis je dejal: "Mladi ljudje so danes zelo nezadovoljni nad strukturo Evrope. Ne moremo zmanjšati vrednosti evra, da bi dobili prednost pri izvozu".
Članstvo v EU in sprejem evra sta v Grčiji povzročila višje življenjske stroške, mlajša generacija pa se boji, da jo v prihodnosti čaka revščina. Evropska unija je ideološki projekt, ki se vsiljuje evropskim narodom, ki bi raje živeli v demokratičnih nacionalnih državah. Cena politične ideologije je vedno človeška beda.
Sergej Kozlík
- (SK) V skoraj vseh evropskih državah obstajajo strogi pravni ukrepi proti zanikanju holokavsta in spodbujanju fašizma.
Da bi se ustrezno borili proti izražanjem neonacizma in drugih oblik ekstremizma na Madžarskem, je treba spremeniti ne samo zakone, temveč tudi ustavo. Vendar pa Madžarski že dokaj dolgo primanjkuje politične volje za tak korak. Stranka FIDES, članica skupine Evropske ljudske stranke, je zavrnila poostritev zakonov, namenjenih učinkovitejšemu boju proti nacionalizmu in radikalizmu. Na ta način FIDES odkrito podpira ekstremizem na Madžarskem.
Minil je komaj en mesec, odkar so madžarski ekstremisti v fašističnih uniformah prikorakali čez mejo v mirno slovaško mesto na grozo lokalnih prebivalcev. V imenu evropskih državljanov dobre volje pozivam politike z Madžarske, da čim hitreje sprejmejo učinkovite zakone za boj proti izrazom fašizma in ekstremizma na Madžarskem.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Gospod predsednik, natanko pred enim letom so prebivalci Venezuele na referendumu odločili, da Hugo Chávez ne sme podaljšati predsedniškega mandata, kar je določeno tudi v venezuelski ustavi.
Hugo Chávez se ne meni za suvereno demokratično odločitev ljudstva in je napovedal, da namerava spremeniti zakonodajo, da bi ostal na oblasti.
Hugo Chávez je tako ponovno pokazal, da ni demokratični predsednik temveč avtokrat, vojaški diktator, ki želi celotno Venezuelo spremeniti v svoj zasebni ranč ter še naprej groziti nasprotnikom in disidentom, jih žaliti in napadati. Z zapiranjem medijskih hiš, kot je Radio Caracas Televisión, želi zatreti tudi svobodo izražanja.
Evropski parlament mora ostro obsoditi in zavrniti te zvijače in izgovore, s pomočjo katerih želi Hugo Chávez ohraniti svoj položaj predsednika države. Venezuelsko družbo pozivamo, naj ohrani vrednote demokracije in svobode, ki so v popolnem nasprotju so tistim, kar počne in govori Hugo Chávez.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Gospod predsednik, konec maja je francoska Nacionalna skupščina glasovala za spremembo francoske ustave v zvezi s spoštovanjem regionalnih jezikov. Lahko rečemo, da so regionalni jeziki nacionalna dediščina Francije.
Upati je bilo, da je ta odločitev začetek pomembnega preobrata v jakobinskem francoskem konceptu, ki velja za regionalne jezike in tradicionalne nacionalne manjšine. Na žalost je Francoska akademija znanosti to zavrnila in pritisnila na senat, ki je na koncu glasoval proti tej pozitivni spremembi francoske ustave, ki bi bila pomembna ne samo za Francijo, temveč tudi za Evropsko unijo v celoti.
Dvomim, da bi poučevanje ljudi v alzaščini, bretonščini ali katalanščini ter uporaba teh jezikov v upravnih postopkih kakor koli spodkopala ozemeljsko celovitost ali nacionalno enotnost francoskega naroda; ravno nasprotno.
Gospod predsednik, naj živi francosko govoreči svet, naj živijo regionalni jeziki, naj živi jezikovna raznolikost!
(Aplavz)
Marco Cappato
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospa Marjory Van den Broeke, predstavnica sekretariata Evropskega parlamenta je pred nekaj dnevi novinarjem povedala, da je Evropski parlament kupil osem naprav za skeniranje telesa, torej izdelkov, o katerih smo na plenarnem zasedanju razpravljali več tednov in o tem celo sprejeli resolucijo.
Te naprave smo kupili - in med razpravo nas s tem ni seznanil nihče, ne sekretariat ne predsednik - ravno v času, ko smo preučevali, ali bi to isto opremo morali odobriti na letališčih ali ne. To je bila po mojem mnenju neverjetna napaka predsedstva in sekretariata. Še več: 4. novembra sem vložil pisno prošnjo za informacije o tej zadevi, odgovor pa še vedno čakam. Pravzaprav sem odgovor moral poiskati sam, in sicer v biltenu EUobserver z dne 10. decembra.
Sprašujem se, kako je mogoče, da smo to opremo kupili in da nam med razpravo, na kateri smo izrazili nestrinjanje z uporabo teh naprav, nihče ni povedal, da jo je Parlament že kupil? S tem ste se iz nas ponorčevali pred očmi javnosti.
Predsednik
S tem nisem seznanjen, zato bom zadevo preučil.
Monica Frassoni
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot veste, je prejšnji teden potekalo zasedanje Evropskega sveta, ki se ga poslanci Evropskega parlamenta ponovno niso mogli udeležiti, kar se dogaja že nekaj mesecev. Vstopiti niso mogli niti v tiskovno središče. Mislim, da je to skrajno smešno - prosili smo jih, da nekaj storijo v zvezi s tem, vendar se ni zgodilo še nič.
Tu gre po mojem mnenju za pravi problem in ne zgolj za nečimrnost poslancev, ki se želijo tam samo pokazati; mislim, da smo sozakonodajalci pri vprašanjih in temah, o katerih se tam razpravlja. Za javno mnenje je izredno pomembno, da ima dostop do Sveta, tako prek novinarjev, seveda, kot prek glasov poslancev Evropskega parlamenta. Trenutne razmere se ne smejo nadaljevati.
Večkrat smo jih prosili, naj ukrepajo, in upamo, da ste to storili tudi vi, a mogoče bi se lahko nekoliko bolj potrudili. Še vedno pa upamo, da nam bo uspelo doseči pozitiven rezultat, kajti trenutno stanje stvari je dejansko šokantno.
Predsednik
Gospod Frassoni, ker ste se obrnili prav name osebno in ker ste - vsaj v tolmačeni različici - izrekli nekatere namige, vam želim zagotoviti, da se trudimo in počnemo vse, kar je v naši moči. Vendar pa jaz nisem tisti, ki vam lahko zagotovi uspeh; odločitev mora namreč sprejeti Svet. Lahko pa vam zagotovim, da skupaj s svojimi kolegi dajemo vse od sebe.
Mieczysław Edmund Janowski
- (PL) Gospod predsednik, 10. decembra proslavljamo 60. obletnico razglasitve Splošne deklaracije ZN o človekovih pravicah. Člen 2 deklaracije navaja, da je: "vsakdo [...] upravičen do uživanja pravic in svoboščin, ki so razglašene s to Deklaracijo, ne glede na raso, bravo kože, spol, jezik, vero, politično ali drugo prepričanje...". Ta dokument je bil podpisan v Indiji, v državi, ki dolguje tako veliko Mahatmi Ghandiju, ki je bil goreč zagovornik pravic posameznika. Toda na žalost nenehno prejemamo skrajno zaskrbljujoče novice o preganjanju kristjanov v Indiji. Novice vsebujejo poročila o krutih umorih, napadih, posilstvih ter požiganju domov in svetišč. Razmere so posebej resne v državi Orissa.
Gospod predsednik, v zvezi z zločini teroristov v Bombaju nismo ostali brezbrižni, zato ne smemo ostati brezbrižni niti pri tako imenovanih pogromih proti kristjanom. Prizadevati si moramo za zaustavitev teh izrazov sovraštva, ki predstavljajo jasen primer kršenja temeljnih človekovih pravic, in sicer pravice do svobode verskega prepričanja in pravice do življenja.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Gospod predsednik, v teh dneh potekajo proslave ob podelitvi nagrade Saharov. Zato bi bilo primerno vprašati, kaj se dogaja s prejšnjimi prejemniki nagrade, na primer kurdsko/turško političarko Lejlo Zana, ki je prejela nagrado leta 1996. Leta 2004 je bila po desetih letih zapora izpuščena, prejšnji petek, 5. decembra, pa ponovno obsojena na deset let zapora. Razlog za to je, da se še vedno bori za temeljne pravice za Kurde v Turčiji, kot je pravica do govora v maternem jeziku. S tem se žal kaže, da razmere na področju človekovih pravic v Turčiji ne napredujejo, temveč nazadujejo. Zato želim pozvati vse poslance, da izrazijo solidarnost z nekdanjo dobitnico nagrade Saharov, Lejlo Zano, predsednika pa pozivam, da predstavi predlog o tem, kako bi Evropski parlament lahko protestiral pri turških organih.
Predsednik
Gospod Søndergaard, želim poudariti, da sem ob neki drugi priložnosti obiskal Lejlo Zana v zaporu. V tej zadevi bomo še naprej ukrepali.
Georgios Georgiou
(EL) Gospod predsednik, čutim dolžnost, da vas prosim za vašo pozornost in pozornost vseh mojih kolegov poslancev ter za pomoč pri obravnavanju problema Alzheimerjeve bolezni. Gre za bolezen, ki prizadene starejše in trenutno povzroča trpljenje 6 milijonom naših evropskih sodržavljanov. Vendar pa ne povzroča trpljenja samo njim; povzroča ga 6 milijonom družinam, torej se s to boleznijo spopada skoraj 25 milijonov ljudi, ki nimajo občutka, da jim je Evropa kakor koli v pomoč pri lajšanju muk zaradi boja s to nadlogo, ki se očitno razširja.
Zato pozivam vse, da od Komisije in vlad držav članic zahtevate, da se ta bolezen opredeli kot prednostna naloga v zdravstvenih programih Evrope, da bi lahko 25 milijonov naših sodržavljanov rešili pred to tragedijo.
Irena Belohorská
- (SK) Ko je Slovaška vložila prošnjo za članstvo v Evropski uniji, je bila že članica Sveta Evrope in je torej že podpisala in ratificirala Listino o temeljnih človekovih pravicah in svoboščinah.
Zahteva Sveta Evrope je veljala enako in bila zavezujoča za vse države. V primeru negotovosti ali neizpolnitve je bilo mogoče vložiti prošnjo za preverjanje pri tako imenovanem odboru za spremljanje. Evropski parlament se s tem vprašanjem ukvarja zgolj selektivno, ko se kdo izmed poslancev pač odloči, da ga bo zastavil. Vendar pa se na žalost v nekaj državah stanje ni spremljalo sočasno. Poleg tega se mi zdi, da določena manjšina v Evropski uniji oziroma natančneje v Evropi uživa večje in privilegirane pravice.
V Vojvodini je namreč velika slovaška manjšina, ki že več kot 200 let ohranja običaje, ki jih je večina izmed nas na Slovaškem do zdaj že pozabila. Gospod predsednik, slišala sem, da bo madžarska manjšina v Vojvodini, ki je manjša od slovaške, dobila poseben statut, ki ji bo zagotovil, da bo uživala pravice države članice.
Zato prosim Evropsko unijo, da poskrbi za enakost ne samo pri obveznostih, temveč tudi pri pravicah, da bi pripadniki slovaške manjšine, ki živijo v Vojvodini, uživali enake pravice kakor njihovi sodržavljani madžarske narodnosti.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Gospod predsednik, naboj, ki ga je izstrelil policist in ki je ubil petnajstletnega dečka, je sprožil niz dogodkov, ki so se v preteklih dneh zgodili v Atenah. Smrt tega dečka je nedvomno tragedija, ki nas je vse razžalostila. Vendar pa zgolj ta incident ne more pojasniti skrajnih dogodkov, ki so sledili. Mlada generacija vidi pred seboj mračno prihodnost, polno nepremostljivih ovir, zato se bojim, da se soočamo z nečim, kar nam lahko popolnoma uide iz rok, in ne samo v Grčiji. Podobni dogodki so se zgodili tudi v drugih evropskih prestolnicah. Nihče ne podcenjuje resnosti teh dogodkov. Vendar pa je v Grčiji prišlo do izrednih pretiravanj predvsem s strani tistih, ki so objavljali članke in dajali negativne pripombe, v katerih so napovedovali, da bo organizacija Olimpijskih iger v Atenah propadla, potem pa so se morali javno opravičevati, ker so igre doživele uspeh. Prepričan sem, da so vsi razumeli, kaj se dogaja.
Maria Matsouka
(EL) Gospod predsednik, od sobote, 6. decembra, ko smo začeli žalovati zaradi nepotrebne izgube mladega dijaka, je vsa pozornost Evrope usmerjena v Grčijo. Smrtonosni naboj je sprožil demonstracije mladih ljudi po vsej državi, kakršnih Grčija ne pozna. Mladi so izgubili potrpljenje in poskusili na svoj način povedati, da nimajo nikakršne želje, da bi živeli v podkupljivi družbi, da ne želijo sprejeti, da je znanje blago, in da za negotovost, konkurenco in pohlep v prihodnosti, kot si jo sami predstavljajo, ni prostora.
Če smo pošteni, kar mladi spodbijajo danes je najvišji model nečloveškega razvoja, ki ruši državo blaginje, ki pravno državo spreminja v policijsko, ki odtujuje, odvrača in pelje k vzajemnem iztrebljanju. Pri tem ne smemo ostati brezbrižni in, kar je še pomembnejše, ne smemo podcenjevati mukotrpnih krikov naših mladih ljudi. Rešitev ni v represiji; rešitev je v spremembi odnosov, v spremembi politike. To dolgujemo mladi generaciji; to dolgujemo spominu na Aleksandra, dečka, ki je po nepotrebnem umrl.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Gospod predsednik, tragična smrt poljskega državljana Roberta Dziekońskega na letališču v Vancouvru lansko leto je globoko vplivala na javno mnenje na Poljskem in v Kanadi. Po naključju je bil ta dogodek posnet. Na posnetku se vidi, da je smrt Roberta Dziekońskega posledica brutalnega ukrepanja kanadske policije, ki je po nepotrebnem uporabila električni paralizator na povsem izčrpanem človeku, ki je potreboval pomoč. Nedavno nas je osupnila novica, da je kanadsko sodišče odločilo, da policisti za svoje dejanje ne bodo odgovarjali.
V svojem imenu, v imenu mojega kolega poslanca gospoda Wojciechowskega ter številnih ljudi na Poljskem, katerih želje prenašam, pozivam predsednika tega Parlamenta, da od kanadskih oblasti zahteva natančne informacije v zvezi z okoliščinami smrti poljskega državljana. Ta oseba je bila seveda tudi državljan Evropske unije.
Roberto Musacchio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, iz Združenih držav slišimo, da prav zares razmišljajo o nacionalizaciji velikih avtomobilskih družb, da bi se tako spopadle s krizo, s katero se sooča industrija. Kot je v ZDA v navadi, se včasih ideologije postavijo ob stran, vključno z doktrino "laissez-faire", in sprejemati se začnejo zelo praktični ukrepi.
Evropa ne more samo sedeti in gledati, medtem ko je avtomobilska industrija v krizi. Seveda je pomembno, da sprejmemo novo uredbo o emisijah, prav je, da Komisija reče, da morajo okolje in inovacije usmerjati ukrepe za reševanje krize in da je treba pri tem upoštevati avtomobilsko industrijo, toda to ni dovolj. Prosil bi vas, gospod predsednik, pa tudi Svet in Komisijo, da, še preden pride do porasta odpuščanj in presežnih delavcev - teh je že veliko število v Italiji, v moji državi, prizadete pa so velike družbe, od Eatona do samega Fiata -, vsak zase premislite, ali ni mogoče izreden načrt takojšnjega ukrepanja tisto, kar potrebujemo.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, pomenljivo je, da na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta ni bilo povedano, kaj je pred določenim časom odločilo Dunajsko regionalno kazensko sodišče. Slednje je namreč zahtevalo izročitev - torej odrek imuniteti - gospoda Hannesa Swobode, poslanca Evropskega parlamenta. Ta zadeva je bila objavljena v medijih, govorimo pa o kazni do enega leta. A vendar tukaj, v Parlamentu, nam o tem nihče nič ne pove.
V mojem primeru pa so bile zadeve povsem drugačne. Komaj je bila prošnja vložena, ste, gospod predsednik, tukaj že vse prebrali, na veselje široke množice poslancev. Vendar pa, gospod predsednik, Parlamenta niste obvestili, da temu niso sledili nikakršni sodni postopki, da je sodnik zadevo opustil, da je bila odločitev instanc enoglasna, oziroma da odrek imunitete ni bil nikakor primeren.
Temu jaz ne rečem demokracija, gospod Pöttering.
Predsednik
Gospod Martin, ker me nenehno grajate, bi želel poudariti, da če bi upoštevali d'Hondtov sistem - torej, da bi ravnali pošteno -, vi zdaj ne bi dobili niti besede.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, če si želimo zamisliti pomen Evropske unije, ki je stara več kot petdeset let, moramo poudariti dejstvo, da je odpravila vojno in da živimo v miru. Vendar pa lahko vidimo tudi, da ta mir ogrožajo drugi sovražniki, eden izmed glavnih sovražnikov pa je nasilje. Zato moramo usmeriti našo pozornost na nasilje in jo soočiti s kulturo ljubezni, kulturo solidarnosti.
Mislim, da smo pozabili poudariti, kolikšno moč ima podpora, ki jo en človek ponudi drugemu, ter usmerjati ljudi, predvsem mlade, k znanju, inovacijam in kulturi. Če mladim ljudem svetujemo, da svoja stališča izražajo nasilno, potem se moramo bati za Evropsko unijo.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, s tega govorniškega mesta bi želela izraziti svojo ogorčenost in globoko žalost zaradi umora petnajstletnega dečka, ki ga je zagrešil policist v Atenah. Ta incident je sprožil dogodke, ki so v zadnjih dneh Grčijo močno zamajali. Grčija se nahaja sredi socialne eksplozije, splošni nemiri pa so preplavili številna mesta. Ljudje na ulicah, v glavnem študenti in dijaki ter nezaposleni in premalo plačani, izražajo krizo v družbi, ki čuti, da zanjo ni prihodnosti. Jeza, ogorčenje in protesti so dali eksplozivne rezultate. Zaradi teh razmer je šibka odhajajoča vlada, vlada Nove demokracije, dopustila, da so stvari ušle izpod nadzora, rezultat pa je bil ta, da več dni ni bilo nobene države.
Korenine teh dogodkov so zapletene in segajo globoko: izbruh civilnih nemirov je posledica nepojemajočega povečanja neenakosti. Je posledica neoliberalne politike, ki povzroča čedalje večjo revščino, marginalizacijo in izključevanje, zaradi česar je ogrožena socialna kohezija, mi pa drvimo v izredne dogodke, kot so tisti, ki se zdaj dogajajo pred našimi očmi. Pri obsojanju nasilja moramo pozorno prisluhniti protestu Grčije, nato pa dati točno določene in iskrene odgovore.
Jelko Kacin
(SL) Italijanska država ponovno izvaja grob pritisk na slovensko manjšino, saj zmanjšuje sredstva za manjšinsko šolstvo in kulturo, ki sta podlaga preživetja vsake manjšine.
Torkov dogodek na slovenski šoli v Barkovljah pri Trstu pa je poskus zastraševanja ravnateljice, učiteljev, otrok in staršev. Prihod karabinjerjev na šolo je nedopusten. Karabinjerji v šoli nimajo kaj iskati. Tako je bilo le v času fašizma. Hkrati je v Trstu na stotine lokalov s kitajskimi napisi in kitajskimi dekoracijami, ki ne motijo nikogar. Slovenski simboli, na slovenski šoli, pa nekatere italijanske politike motijo, motijo italijanske oblasti, ki zahtevajo celo preiskavo in prihod karabinjerjev.
To niso ne evropski in ne slovenski standardi. To je pritisk in to je nedopustna sramota gospod predsednik.
László Surján
(HU) Čudovit občutek za vse nas je bil, ko je širitev Evropske unije pred enim letom dosegla novo raven: odpravo schengenskih meja na zelo obsežnem območju s priključitvijo novih članic v schengensko skupnost. Minilo je eno leto. Pridobljene ugodnosti zdaj uživajo mnogi. Pojavile pa so se tudi pomanjkljivosti, in sicer takšne, ki dajejo slutiti, da je več ljudi naklonjeno izolaciji. Ceste, ki so sicer prevozne za avtomobile, so zaprte s prometnimi znaki ali cvetličnimi koriti. Gospod predsednik, zelo dobro bi bilo, če bi prav vsak evropski državljan spoznal, da je prost pretok naše skupno bogastvo, ki ga ne smejo omejevati nikakršni interesi, kar na primer velja za okolico Sátoraljaújhelyja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hvala, gospod predsednik. Vesela sem, da je v dvorani tudi gospod komisar Špidla. Evropska unija temelji na štirih temeljnih svoboščinah, ki vključujejo prost pretok blaga, storitev, kapitala in ljudi.
1. januarja 2009 bosta minili dve leti, odkar sta se EU pridružili Romunija in Bolgarija. Pristopna pogodba, ki sta jo obe državi podpisali leta 2005, daje državam članicam priložnost, da dvostransko postavljajo ovire, ki onemogočajo prost pretok romunskih in bolgarskih delavcev za obdobje najmanj dveh do največ sedem let. Nekatere države članice so te ovire odpravile že pred letom 2009, medtem ko so druge napovedale, da jih bodo ohranile iz notranjepolitičnih razlogov.
Mislim, da je v času trenutne finančne in gospodarske krize odprava teh ovir nujno potrebna. Odprava ovir za prost pretok romunskih in bolgarskih delavcev je znak spoštovanja evropskih načel in vrednot. Je tudi znak spoštovanja temeljnih pogodb Evropske unije. Zato pozivam k odpravi ovir, ki še obstajajo in onemogočajo prost pretok romunskih in bolgarskih delavcev. Hvala lepa.
Jaromír Kohlíček
- (CS) Gospe in gospodje, v zadnjih letih je delegacija Evropskega parlamenta večkrat obiskala prihodnje predsedstvo. To je dobro in to pozdravljam. Kar pa mi ni všeč, je pomanjkanje obzirnosti, do česar je prišlo med obiskom delegacije na praškem gradu. Vsi vemo, da sta glavni metodi, ki ju gospod Cohn-Bendit uporablja, da bi povečal svojo prepoznavnost, provokacija in nadutost. Skrbi me, ker se mu je ob tej priložnosti v Pragi pridružil tudi predsednik našega Parlamenta. Razočarali ste me in mislim, da bom moral spremeniti svoje dobro mnenje o vas. Primanjkuje vam skromnosti in potrpljenja, ki sta potrebna, da bi prisluhnili mnenju, s katerim se ne strinjate. Z mnenji predsednika Češke republike se pogosto ne strinjam, vendar pa svojih stališč ne izražam tako naduto, kot ste to dovolili članu vaše delegacije. Zato pričakujem uradno opravičilo in ne samo običajno arogantno zavrnitev.
Predsednik
Gospod Kohlíček, če bi bili tam, potem ne bi tako govorili.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, italijanski kolega je omenil, da je količina ostankov živil v Italiji velik problem, vprašanje ostankov živil in odvečnih živil, ki se vračajo v prehranjevalno verigo pa je zagotovo problem, ki je v zadnjih sedmih dneh prizadel Irsko. Ta je pokazal, da bi lahko imeli ogromne težave, če ne bomo imeli ustreznega nadzora nad vsakim vidikom prehranjevalne verige, ne samo od vil do vilic, temveč tudi od vilic nazaj do vil.
Irsko državo to stane 180 milijonov EUR, zato smo hvaležni za solidarnost EU v zvezi z razpoložljivostjo zasebnega sistema pomoči za skladiščenje, vendar moramo zdaj vedeti, kje točno se je zalomilo v prehranjevalni verigi na Irskem, zaradi česar so se živali hranile s sestavino, v kateri so bili dioksini.
Veseli smo, da je ta problem rešen, vendar pa moramo vedeti, kako se je to zgodilo, da bi lahko preprečili, da se to ponovi v prihodnosti. Če ne moremo nadzorovati, kaj gre v živalsko prehranjevalno verigo v smislu živil ali odvečnega odpada, potem moramo to ustaviti. Nadzorovati moramo domače mešanice in vse označiti z oznako o državi izvora, da bi našim potrošnikom zagotovili meso, ki ga jejo.
Marco Pannella
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v prihodnosti bomo na ta čas, če se ga bomo spomnili, gledali kot na čas genetske spremembe tistega Parlamenta in tiste Evropske unije, ki ste jo, gospod predsednik, leta 1985 dobro poznali in jo pomagali oblikovati: evropsko domovino v nasprotju z razpadlo iluzijo stare Evrope domovin.
Danes in vsak dan se pomikamo prav v to smer. Še včeraj in predvčerajšnjim so se na Svetu slišale zahteve za Evropo od Atlantika do Urala, kar spominja na stari nacionalizem, ne na proevropsko potezo. To je Evropa Coudenhove-Kalergija, Winstona Churchilla in vseh naših starih očetov, ki so našemu Parlamentu dali svoje ime. Ti so bili naklonjeni Združenim državam Evrope, danes pa govorimo samo o partnerstvu z vsemi tistimi, ki si članstvo dejansko želijo, ki želijo biti del Evrope. Mislim, da jih vse skupaj - samo poglejte Sredozemlje - prepuščamo usodi, ki je nedvomno nevarna in ki bo zagotovo pomenila udarec proevropejcem in demokratom v vseh državah.
Ioannis Gklavakis
(EL) Gospod predsednik, želel bi govoriti o uredbi o fitofarmacevtskih sredstvih. Mislim, da se bodo vsi strinjali, da je brezskrbna uporaba pesticidov nevarna tako za ljudi kot za okolje. Vendar pa verjamem tudi, da se vsi strinjajo, da je uporaba pesticidov omogočila masovno proizvodnjo živil ter da je treba ljudi nahraniti. V tem smislu so fitofarmacevtska sredstva potrebna, vendar jih moramo ustrezno uporabljati.
Bojim pa se, da nova uredba odpira številna vprašanja in zbuja številne bojazni. Evropski kmetovalci so zaskrbljeni, da jih bodo že same omejitve izrinile iz proizvodnje in da ne bodo več mogli pridelovati po konkurenčnih pogojih. Potem bodo potrošniki res imeli razloge za skrb, saj so proizvodi iz tretjih držav dvomljive kakovosti. V tretjih državah, kjer proizvodne metode niso nadzorovane, pa bomo v veliki meri posegli v okolje in njegovo obsežno uničevanje. Zato upam, da bomo temu vprašanju posvetili posebno pozornost, saj obstaja možnost, da bomo naredili več škode kot koristi. To vprašanje moramo pozorno preučiti ob poznavanju pravih dejstev.
Dariusz Maciej Grabowski
- (PL) Gospod predsednik, vsi vemo, da je v preteklosti obstajal poklic dvornega norčka in klovna. Naloga in čast teh ljudi je bila, da so zabavali svojega gospodarja, četudi so s tem žalili vse ostale, ki so bili prisotni. A če je gospodar hotel govoriti o resnih zadevah, je norčku ukazal, da se umakne.
Našemu predsedniku bi rad zastavil naslednje vprašanje. Gospod predsednik, ali nameravate z manjšimi spremembami obuditi ta stari običaj tudi v Evropskem parlamentu? Ali bo postalo sprejemljivo, da bodo politiki, ki so bili nekoč rdeči, zdaj pa so zeleni, žalili nacionalne voditelje, pri tem pa trdili, da to počnejo v imenu tega Parlamenta, in ali bodo to lahko počeli v prisotnosti svojega predsednika? Prav to se je namreč zgodilo v Češki republiki pri predsedniku Klausu. Kot poslanci Evropskega parlamenta bi morali pokazati, kako je treba razumeti demokracijo. Dajati bi morali zgled, kako se spoštujejo zakoni in voditelji držav članic Unije. Ali naj poslance tega Parlamenta predstavljajo ljudje, ki so se nekoč navduševali za demokracijo, danes pa jo zaničujejo? Teh ljudi si nihče ne upa grajati ali jih utišati.
Ne smemo dopustiti, da bi se to nadaljevalo. Predsednik Klaus bi moral prejeti opravičilo za dogodke, ki so se zgodili v Pragi med obiskom delegacije iz tega Parlamenta. Pozivam vas, da daste svoje opravičilo.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod predsednik, grška družba je zgrožena zaradi nasilja in prav zato je bila tako pretresena zaradi umora petnajstletnega dečka, ki ga je zagrešil policist. Mladi ljudje so šli zato na ulice, da bi mirno protestirali, kajti to je bila iskra, ki je vžgala ogenj in ustvarila nove brezizhodne situacije: škandale, neenakosti, inflacijo, brezposelnost, nepotizem, korupcijo in pomanjkanje pravne države. Sodišče Evropskih skupnosti je v preteklih letih pogosto obsojalo grške oblasti zaradi izražanja prekomernega nasilja in samovoljnosti, ki sta ostala nekaznovana. Gospod predsednik, vas in vsa krila v Parlamentu pozivam, da storite, kar je storil grški parlament v spomin na tega petnajstletnega dečka, enako pa tudi Evropski parlament, varuha človekovega dostojanstva in človekovih pravic, prosim za minuto tišine v spomin na mladega, petnajstletnega dečka, ki je bil pred enim tednom ubit v Atenah.
Milan Gaľa
- (SK) Prejšnji teden smo proslavili 60. obletnico Splošne deklaracije o človekovih pravicah, ki je bila sprejeta 10. decembra 1948 z resolucijo Generalne skupščine ZN.
Na Dan človekovih pravic je opozicija z nizom protestov poskušala pritegniti pozornost h kršenju človekovih pravic v svoji državi. Aktivisti v Minsku so korakali v imitacijah zaporniških oblačil in nosili plakate, na katerih je bil slogan "Sem politični zapornik". Na drugem mestu so aktivisti mimoidočim delili besedilo deklaracije, na zahodu države v mestu Grodno pa je potekala demonstracija. Lukašenkov režim se je na vse dogodke opozicije odzval z aretacijo aktivistov.
Paradoksno je, da je Belorusija podpisala zavezo, da bo zagotavljala človekove pravice svojih državljanov. Za mednarodno skupnost je nesprejemljivo, da država podpisnica prepoveduje razdeljevanje samega besedila deklaracije.
Ewa Tomaszewska
- (PL) Gospod predsednik, pred nekaj meseci je bila na seji Odbora za kulturo in izobraževanje predstavljena zamisel o ustanovitvi Hiše evropske zgodovine. Vendar pa takrat niso bili predloženi nobeni dokumenti. Poleg tega ni bilo niti dovolj časa za razpravo. Kljub temu so poslanci izrazili pomisleke v zvezi s samo zamislijo.
Zdaj imam pred seboj temeljno besedilo o Hiši evropske zgodovine in moram reči, da sem pretresena nad kakovostjo tega dela. Vsebuje namreč zgodovinske napake, kot je umestitev izvora krščanstva v četrto stoletje našega štetja. Poleg tega je nekaterim dogodkom v besedilu dan čezmeren pomen, medtem ko so drugi povsem spregledani. To velja zlasti za obdobje 2. svetovne vojne in tudi za zadnji dve desetletji. Zdi se, kot bi nekdo želel namerno napačno prikazati zgodovino Evrope. Evropski parlament ne bi smel podpisati takšnega dvomljivega podviga niti mu zagotoviti kakršnih koli finančnih sredstev.
Nicodim Bulzesc
Gospod predsednik, številni poslanci Evropskega parlamenta so pozdravili izid zasedanja Sveta v Bruslju, ki je potekalo prejšnji teden, ter sklepe Konference ZN o podnebnih spremembah v Poznanu. Navadni državljani težko razumejo, kaj pomeni kupovati ali prodajati dovoljenja za onesnaževanje s CO2 ali katere so nevarnosti uhajanja ogljika. Vendar pa morajo razumeti, da je Evropa postala prvak pri obravnavanju podnebnih sprememb in bo tako nadaljevala tudi v prihodnosti.
Romunija in druge vzhodnoevropske države članice pozdravljajo ponudbo za sprejem več brezplačnih dovoljenj za emisije CO2, kakor tudi nov kompromis o povečanju obsega Solidarnostnega sklada. Na ta način industrijam, kot so industrije cementa, kemikalij in stekla, ne bo treba več premeščati svojih tovarn, delovnih mest in emisij CO2 v druge dele sveta. Veselim se jutrišnje plenarne razprave o celotnem svežnju in se zahvaljujem vsem vpletenim poročevalcem in poslancem Evropskega parlamenta.
Pedro Guerreiro
(PT) To priložnost na začetku delnega zasedanja Evropskega parlamenta bi želel izkoristiti, da izrazim našo skrajno solidarnost z železničarji, ki trpijo represijo s strani Upravnega odbora portugalskih železnic Caminhos-de-Ferro Portugueses (CP).
Devet železničarjev je namreč izpostavljenih nesprejemljivim disciplinskim postopkom pred odpustitvijo, ki jih je sprožil Upravni odbor CP, ker so sodelovali v stavkovni straži, ki je v skladu z zakonom. Enako se je zgodilo drugim trem delavcem železniškega operaterja REFER.
Nad tem vedenjem moramo izraziti svoje ogorčenje in zahtevati takojšenj zaključek teh postopkov ter spoštovanje demokratične legalnosti, pravic delavcev in svobodo sindikata.
Colm Burke
Gospod predsednik, pozdravljam začetek veljavnosti Konvencije ZN o pravicah invalidov z dne 2. decembra 2008. Evropska skupnost je sopodpisnica te konvencije. Slednja zagotavlja zaščito 50 milijonom državljanov invalidov EU, kot so amputiranci.
Vendar pa je Irska ena izmed držav članic v Evropski uniji, v kateri mora oseba, ki izgubi ud, nakup protetičnega nadomestka financirati s svojimi lastnimi sredstvi ali iz zavarovanja.
Kljub začetku veljavnosti konvencije irska vlada v zadnji proračun ni vključila nobene postavke za pomoč amputirancem pri financiranju prostetičnih nadomestkov. Obsojam to nemarno omalovaževanje ljudi s tako resno invalidnostjo in pozivam Komisijo, da sestavi smernice, po katerih bodo države članice obvezne zagotoviti ustrezna sredstva za te invalide.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Gospod predsednik, želel bi opozoriti na nekoliko nenavadne razmere, do katerih je prišlo v moji državi, na Poljskem.
V zvezi z Evropskim parlamentom in zlasti z volitvami vanj poljska zakonodaja jasno navaja, da je treba vse spremembe volilne zakonodaje vložiti šest mesecev pred volitvami. Vendar je bila poljska vlada pri predložitvi sprememb volilne zakonodaje v Evropskem parlamentu pozna. Ena izmed teh sprememb se nanaša na zmanjšanje števila poljskih poslancev Evropskega parlamenta.
Zato bi lahko novo volilno zakonodajo, ki predvideva manj poljskih članov tega Parlamenta lahko izpodbijalo Ustavno sodišče. V moji državi, na Poljskem, bi se dejansko lahko porodil dvom o zakonitosti volitev v Evropski parlament. To so izjemne razmere, kakršnih v zgodovini Evropskega parlamenta še ni bilo. Na žalost vsa odgovornost zanje leži na strani poljske vlade.
Ilda Figueiredo
(PT) Problem brezposelnosti, prekletstvo negotovega in slabo plačanega dela ter drama poznega izplačevanja plač so na severu Portugalske čedalje večji in grozijo naraščajočemu številu delavcev.
Omenila bom dva primera: mediji so poročali, da se je 51 gradbenih delavcev z območja Marco de Canavezes danes udeležilo protesta v podjetju v Galiciji v Španiji, ki jim ni izplačalo dveh mesečnih plač in regresa. Ti delavci prav tako niso še prejeli nikakršnega dodatka za brezposelnost. Medtem se v podjetju Quimonda, ki izdeluje polprevodnike, v kraju Vila do Conde na Portugalskem, 2 000 delavcev čedalje bolj boji za svojo prehodnost, saj nemško matično podjetje napoveduje zmanjšanje števila delovnih mest, čeprav se še ne ve, katera podjetja bo to doletelo. Na te probleme se je torej treba nujno odzvati in zagotoviti, da se pri izvajanju nedavno sprejetih ukrepov Skupnosti ne bodo spregledale težke okoliščine delavcev in njihovih družin.
Roger Helmer
Gospod predsednik, slišal sem, da je prejšnji teden potekalo srečanje med voditelji političnih skupin in gospodom Václavom Klausom, predsednikom Češke republike. Povsod je bilo objavljeno, da je na srečanju več naših kolegov, predvsem gospod Daniel Cohn-Bendit, govorilo s predsednikom Češke republike na predrzen in nestrpen način, kar je ta Parlament spravilo na slab glas. Močno obžalujem dejstvo, da jih predsednik tega Parlamenta, ki se je srečanja udeležil, ni uspel obrzdati in spraviti v red.
Prej je povedal, da bi vse skupaj drugače razumeli, če bi bili tam. Toda če meni, da je bilo njemu povedano drugače, potem bi moral stopiti pred ta Parlament in nam povedati, kako in zakaj je do tega prišlo.
Predsednika našega Parlamenta bi želel prositi, da piše predsedniku Klausu in se mu v imenu Parlamenta opraviči za to sramotno vedenje.
Charles Tannock
Gospod predsednik, kot predsednik opazovalne misije Evropskega parlamenta v okviru decembrskih splošnih volitev v Bangladešu bi se želel zahvaliti predsedstvu, ker je omogočilo delovanje misije. Predhodni predsednik, ki se misije ni hotel udeležiti - gospod Robert Evans iz Skupine socialdemokratov - je poskušal v zadnji minuti odpovedati pot zatrjujoč, da seznam udeležencev ni zadosti politično ali nacionalno uravnotežen. No, še vedno je dovolj mest, v kolikor bi se drugi poslanci želeli udeležiti, in to bom pozdravil.
Vesel sem, da je imelo predsedstvo toliko zdrave pameti, da je to preprečilo. Z odpoklicem misije bi poslali povsem napačne signale v Bangladeš - in v bangladeško skupnost, ki jo predstavljam v Londonu -, ki si pogumno prizadeva za utrditev svoje krhke posvetne demokracije po dveh letih kvazi vojaške vladavine.
Bangladeš je strateško pomembna država v nestabilni regiji, ki ga čedalje bolj ogroža islamistični terorizem, česar se predsednik delegacije Evropskega parlamenta za odnose z državami južne Azije, gospod Evans, zelo dobro zaveda. Bangladeš si zasluži spodbudo pri iskanju demokratične prihodnosti. Če sami zase trdimo, da smo demokrati, bi morali storiti vse, da bi pri tem pomagali tudi Bangladešu.
Predsednik
Gospe in gospodje, ura je čez šest. V skladu z dnevnim redom bomo zaključili to točko in nadaljevali z naslednjo.
