Sodelovanje Države Izrael v programih Skupnosti - Sodelovanje Države Izrael v programih Skupnosti (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospe De Keyser, v imenu Odbora za zunanje zadeve, o predlogu Sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Državo Izrael na drugi strani, o Okvirnem sporazumu med Evropsko skupnostjo in Državo Izrael o splošnih načelih sodelovanja Države Izrael v programih Skupnosti (05471/2008 - C6-0180/2008 - in
izjavah Sveta in Komisije o sodelovanju Države Izrael v programih Skupnosti.
Véronique De Keyser
Gospod predsednik, na plenarnem zasedanju smo zaprosili za preložitev glasovanja in vesela sem glede tega, vendar menim, da moram kot poročevalka podati pojasnilo.
Kot je gospod Salafranca prej poudaril, je res, da je 6. novembra Odbor Evropskega parlamenta za zunanje zadeve sprejel dva predloga o sodelovanju Izraela v programih Skupnosti: prvi je bil privolitev, drugi pa resolucija. Oba predloga sta bila sprejeta z ogromno večino - glasovanje o resoluciji je dejansko bilo soglasno.
Kakšna je bila vsebina teh besedil in kakšno sporočilo je Odbor za zunanje zadeve želel poslati Izraelu? Privolitev je bila pozitivna: strinjala se je s sodelovanjem Izraela v programu Skupnosti, upoštevaje dejstvo, da je že sodeloval v sedmem okvirnem programu za raziskave in razvoj, da je njegova prošnja zadevala le program za "inovacije in tehnologijo", da imajo vse članice sosedske politike pravico zaprositi za sodelovanje in da to ni pomenilo posebne prednosti Izraelu niti ponovne ocene njegovega političnega statusa.
Sporazumi o pridružitvi temeljijo na spoštovanju človekovih pravic. Poslanci so zato želeli zagotoviti političen okvir za to privolitev v obliki zelo odločne resolucije, ki poziva k priznavanju začasnega pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Palestinsko osvobodilno organizacijo (PLO), večjemu nadzoru in sankcioniranju uvoza izraelskih proizvodov z okupiranih ozemelj v okviru sistema preferencialnega uvoza in uporabi rezultatov znanstvenega sodelovanja v civilne namene. Komisija mora pripraviti letno poročilo, ki bo Parlamentu omogočilo oceno izpolnjevanja teh pogojev. Skratka, resolucija je bila pozitivna, a odločna, in bila je rezultat dolgih pogajanj z različnimi stranmi, ki so pokazale izjemno zavezanost doseženemu kompromisu, za kar se jim zahvaljujem.
Zakaj se torej sedaj obotavljamo, izražamo pomisleke in konec koncev prelagamo glasovanje? Pravzaprav zato, gospod predsednik, ker je humanitarna situacija v Gazi postala neznosna. Ko je delegacija Evropskega parlamenta, katere članica sem bila, zgodaj poleti obiskala Gazo, so življenjske razmere tamkajšnjih ljudi že bile alarmantne; druga delegacija je novembra obiskala okupirana ozemlja in se vrnila s popolnoma enakim poročilom. Nič se ne premakne, stanje je katastrofalno in Hamasa blokada še zdaleč ni oslabila, ampak ga je radikalizirala.
Pred tremi dnevi je Louis Michel povedal, da je stalna zapora mejnih prehodov v Gazi neke vrste kolektivna kazen za palestinsko civilno prebivalstvo, v nasprotju z mednarodnim humanitarnim pravom: naš komisar je to povedal. Agencija Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje (UNRWA), agencija, ki dela z begunci v Gazi, je poslala pozive za pomoč, podobno kot so to storile Oxfam, Amnesty International, Médecins sans frontières in številne NVO, ki trenutno niti ne morejo uporabljati prehoda Erez.
Prav danes sem izvedela, da se je naš instrument Pegase v Gazi popolnoma zaustavil, da ne more več zagotoviti oskrbe z energijo, da se plače in pokojnine uradnikom palestinskih oblasti ne izplačujejo in da so zaustavljena tudi plačila najrevnejšim ljudem. Tudi UNRWA je morala prekiniti svoj program pomoči za najrevnejše ljudi v Gazi. To je nesprejemljivo, gospod predsednik, tega ni mogoče dovoliti in zato sem proti svoji volji podprla preložitev tega glasovanja.
Prav sedaj poteka razprava na ravni Sveta o politični "nadgradnji" Izraela v izredni naglici in popolni nejasnosti; in prav ta priložnost za nadgradnjo je tista, ki danes, prav sedaj, izstopa iz političnega konteksta regije in zaradi katere od državljanov dobivamo na stotine in stotine sporočil po elektronski pošti. Svet mora zato izboljšati preglednost v zvezi z razpravami, ki trenutno potekajo in odgovarjati državljanom Evrope.
Kar zadeva Parlament, je danes popolnoma jasno: želimo humane življenjske razmere za Palestince in konec blokade Gaze. Ta blokada Hamasa ne slabi, ampak povzroča nevzdržno trpljenje nedolžnih ljudi, od katerih, mimogrede povedano, je na volitvah leta 2006 polovica glasovala za Fatah. To glasovanje je dejansko še vedno veljavno. Izraelu ponujamo roko, toda osnovnim vrednotam, na katerih je zgrajena Evropska unija, se ne bomo odrekli. Žogica je sedaj na izraelski strani.
To priložnost bom izkoristila - in opravičujem se, gospod predsednik, ta čas lahko odštejete od mojih dveh minut kasneje - to priložnost bom izkoristila za obsodbo političnega pritiska, žaljivk in obtožb antisemitizma, uperjenih v poslance, ki so se zavzeli le za mir in pravičnost. Prav tako bi želela izraziti spoštovanje vsem našim judovskim prijateljem, v Izraelu in drugje, tem novim pokončnim ljudem, ki si v izredno težkih razmerah tudi želijo miru in pozivajo k spoštovanju mednarodnega prava. Stopimo skupaj, da bi to dosegli. Ustaviti moramo obleganje Gaze, uporaba vojaške sile pri tem, kot je bilo mogoče slišati, pa bi bila popolna norost.
Jean-Pierre Jouyet
Gospod predsednik, gospod Verheugen, gospa De Keyser, gospe in gospodje, začel bi rad z zahvalo gospe De Keyser za to odlično poročilo. Tako kot ona sem tudi jaz prej opazil, da je večina v Parlamentu glasovala za preložitev glasovanja iz razlogov, ki jih je navedla.
Stališče Sveta je, da je sodelovanje Izraela v programu Skupnosti treba obravnavati s perspektive izboljšanja dvostranskih odnosov Unije z Izraelom in s tem v zvezi je Svet poslal signal 16. junija na 8. Pridružitvenem svetu z Izraelom. To izboljšanje je v skladu s krepitvijo evropske sosedske politike.
Svet je prepričan, da bo to izboljšanje koristno za obe strani in da ni le v interesu države, ki jo približujemo evropski družini. Koristno je tudi za interese Evrope, saj nam omogoča, da vzpostavimo tesnejše povezave in večje zaupanje z novimi segmenti izraelskega prebivalstva, kot so študentje, raziskovalci, poslovneži ali strokovnjaki.
Evropa bo tako lahko zagotovila konkreten dokaz o koristih večstranskega sodelovanja v smislu miru in blagostanja. Gospe De Keyser bi rad povedal, da imajo takšne izkušnje svojo ceno v regiji, kot je Srednji vzhod. Evropa bo lahko resnico sporočala v močnejšem in bolj verodostojnem jeziku, kar bo zagotavljajo večje zaupanje.
V zvezi s tem sem dobro prisluhnil izraženim pričakovanjem, kot je povedala gospa De Keyser, znotraj Odbora za zunanje zadeve. Pri tem imam seveda v mislih sporočilo, ki ga je omenila, o popolni in takojšnji zamrznitvi naseljevanja, o nujnosti napredka v mirovnem procesu s palestinskimi oblastmi, o ukinitvi omejitev za prebivalstvo v Gazi in na Zahodnem bregu ter o nujnem izboljšanju usode ljudi v Gazi, ki so prizadeti zaradi blokade, o čemer se je nedavno lahko prepričala delegacija Evropskega parlamenta.
Prepričani ste lahko, gospe in gospodje, da ima enaka pričakovanja tudi Svet in verjamem, da tudi Komisija. V zvezi s tem je v deklaraciji z dne 16. junija 2008 nekaj zelo jasnih izjav o političnem kontekstu glede nadgradnje in sporočilih, ki jih Evropa namerava ob tej priložnosti poslati Izraelu.
Kot veste, drži, da Izrael ta sporočila pozna že leta. Sam sodim med tiste, ki obžalujejo, da se tem sporočilom ni bolje prisluhnilo, toda stava, ki jo je Svet izvedel junija, je bila izkoristiti izboljšanje dvostranskih odnosov za pošiljanje močnejših sporočil, na višjo raven in večjemu številu različnih sogovornikov. To počne Svet.
Omenjeno je bilo tudi, da je vabilo Evrope glede sodelovanja v nekaterih programih Skupnosti namenjeno ne samo Izraelu, ampak vsem državam v okviru sosedske politike, tudi iz te regije.
Gospod predsednik, gospod Verheugen, gospe in gospodje, Evropski parlament ima danes priložnost, da prispeva k procesu regionalnega sodelovanja, ki ga je uvedla Evropa v regiji, pomembni za njeno lastno varnost in blagostanje.
Upam, da boste, ko bo prišel čas, glede na današnje glasovanje, upoštevali priporočilo, ki ga je podala vaša poročevalka in da boste v resoluciji, ki jo želite sprejeti v isti povezavi s stališči, podanimi o tej temi, na robu Pridružitvenega sveta, podprli stališča, za katera je predsedstvo prepričano, da odražajo pametno ravnovesje, ki je dolgo časa dozorevalo med vladami držav članic in ki je namenjeno miru in stabilnosti v regiji.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Gospod predsednik, predsednik Sveta, gospe in gospodje, decembra 2006 je Komisija predlagala celovito vključevanje partnerjev v evropsko sosedsko politiko pri izvajanju nekaterih politik in v vrsto programov Skupnosti. V ospredju naših razmišljanj so bila področja, kot so raziskave in razvoj, inovacije, konkurenčnost, varstvo potrošnikov in informacijska družba, če omenim le nekatere.
Svet je o tem predlogu večkrat razpravljal. Marca 2007 je podprl predlog Komisije o tem, da bi vsem partnerskim državam bilo omogočeno sodelovanje v nekaterih programih Skupnosti.
Izrael je prva od naših partnerskih držav v okviru sosedske politike, ki je letos uradno sklenila protokol k okvirnemu sporazumu z Evropsko skupnostjo o splošnih načelih njenega sodelovanja v programih Skupnosti.
Komisija pozdravlja ta rezultat, ker poudarja naše dolgo, tesno sodelovanje z našim partnerjem Izraelom. Od leta 1995 Izrael polno sodeluje v okvirnem programu za raziskave in razvoj. Z leti je to tesno sodelovanje privedlo do številnih skupnih projektov, mimogrede povedano, s pomembnimi rezultati, ki sem jih sam videl na licu mesta lani v Izraelu.
Zaradi visoke kakovosti izraelskih raziskovalcev in izraelskih univerz je Izrael izredno zanimiv in cenjen partner. Tudi na področju inovacij je prispevek Izraela lahko velik, kar je koristno za obe strani, saj bomo v srednjeročnem obdobju odprti za mnogo tesnejše industrijsko sodelovanje. Dialog, s katerim sva začela takratni predsednik vlade Olmert in jaz med podjetji iz EU in Izraela, je medtem postal dobro utečen in daje rezultate.
Poleg tega Izrael že sodeluje v programu za podjetništvo in inovacije, enem od treh stebrov našega programa za konkurenčnost in integracijo. To je program, ki je zlasti pomemben za mala in srednje velika podjetja. Obe strani povezujeta velika pričakovanja in upe z okrepljenim sodelovanjem. Zadnji Pridružitveni svet EU-Izrael lansko leto je zato poudaril, da želi okrepiti odnose z Izraelom na osnovi skupnega akcijskega načrta.
Naše odnose je nedvomno mogoče razširiti. Vse, kar pripomore k temu, da se ljudje lažje sestajajo, da se zbirajo novinarji, umetniki, raziskovalci in podjetniki, vse, kar služi dialogu in spodbuja medsebojno razumevanje, si zasluži naše brezpogojne podpore. To bo pozitivno vplivalo na naš trenutni dialog o človekovih pravicah.
Nadaljnja krepitev naših odnosov z Izraelom, središčem evropske sosedske politike, je strateški interes Evropske unije. Sklep Sveta, o katerem danes tu poteka razprava, temu kontekstu ustreza in pomeni pomemben prispevek h krepitvi našega sodelovanja z Izraelom. Zato vas pozivam, gospe in gospodje, da osnutek resolucije podprete in glasujete za predlog Komisije.
Jana Hybášková
v imenu skupine PPE-DE. - (CS) Gospod predsednik, gospod komisar, predsednik Sveta, to, kar se je dogajalo danes, je uporaba parlamentarnega postopka, kot je še ni bilo. Naša Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov je bila pripravljena v celoti podpreti poročilo socialdemokratov, vključno z njihovimi predlogi sprememb. Sami socialdemokrati pa so zavrnili glasovanje o lastnem poročilu. Kljub temu so poročilo obravnavali v Odboru za zunanje zadeve, o njem se razpravlja in bistveno je, da ta parlament še v času svojega mandata glasuje o njem. Naša skupina je trdno odločena, da o poročilu razpravlja in ga sprejme.
To, kar se je danes zgodilo, škoduje Evropi. Evropa je želela zavarovati donos svojih finančnih donacij, želela je zavarovati svoj vpliv na Bližnjem vzhodu in želela je zavarovati možnost, da prispeva k mirovnemu procesu. Danes smo zavrgli instrument, ki bi nam to v zameno za naš denar omogočil. Evropa je prav tako zavrgla glavno podporo na področju raziskav in razvoja, zavrgla je podporo, povezano z razvojem znanosti, raziskavami in tehnologijo, bojem proti terorizmu in izboljšanjem človekovih pravic v sredozemski regiji. Mislim, da se bodo pogovori o akcijskem načrtu, kot sta ga predlagala Komisija in Svet, nadaljevali. Prav tako mislim, da bo med predsedovanjem moje države prišlo do izboljšanja v odnosih med Evropo in Izraelom. Vendar pa ostaja dejstvo, da je naš parlament zavrgel svoj vpliv, ko je danes postal prizorišče, kjer so slavile zmago temne neevropske sile, sile, ki si ne želijo izboljšanja stanja na Bližnjem vzhodu. In prav tako menim, da je absurdno, da se Evropski parlament postavlja proti našim državam in našim lastnim namenom. Zato bomo nadaljevali.
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, podpredsednik Komisije, gospa Hybášková, ostanimo na realnih tleh. Tudi vi ste ugotovili, da danes ne bomo glasovali. Držati bi se morali dejstev. Kot Skupina socialdemokratov stojimo za poročevalcem in smo tudi v odboru zaradi svojega prepričanja glasovali za to zadevo. To ste dejansko povedali tudi vi in podpredsednik Komisije.
Vendar pa ne živimo v nepropustno zaprtem prostoru, živimo v politični situaciji. Si predstavljate, da se preprosto ne bi strinjali z ničemer, kar bi trdil jaz ali vi glede katastrofalne in nečloveške situacije v Gazi in bi se obnašali, kot da se tam nič ne dogaja? Vendar pa resnična situacije ni takšna. Gospod predsednik Sveta, rekli ste, da je to prispevek k miru. Zares mislite, da je to v sedanjih razmerah prispevek k miru? Žal je mogoče, da se situacija ne bo spremenila. Na določeni točki bomo glasovali, čeprav situacija ni resna. Vendar pa moramo vsaj poslati signal.
Gospod predsednik Sveta, vprašanje še vedno nima odgovora: kako bo to sprejela regija kot celota? Kako si ljudje predstavljajo, da bodo to sprejeli v Palestini in drugih državah, če bomo ravno zdaj z Izraelom kot prvo državo sklenili dogovor, medtem ko po drugi strani prihaja do brutalnega teptanja človekovih pravic, česar pa ne izvaja le Izrael. Popolnoma jasno je - kar je naša Skupina vedno trdila -, da je vsako vrsto terorizma, pa naj gre za rakete ali drugačne napade, treba absolutno obsoditi.
Naša Skupina podpira predlog Zelenih/Evropske svobodne zveze in Konfederalne skupine Evropske združene levice, ker želimo tokrat vsaj enkrat poslati signal, da ne moremo kar preprosto sprejeti te situacije na Bližnjem vzhodu. Da, to sodelovanje bo potekalo. Ne skrbite, saj jasno veste, da bo do tega sodelovanja prišlo in to ni konec procesa, ampak jasen signal. Da, želimo si sodelovanja z Izraelom, vendar pa si v tej regiji končno želimo tudi mir in nobenega zatiranja ljudi.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
v imenu skupine ALDE. - (NL) Gospod komisar, gospod Jouyet, kot se to spodobi za odgovorno skupino, smo dolgo razpravljali o vprašanju ali naj bi glasovali ali ne o preložitvi glasovanja tako o osnutku resolucije kot odobritvi protokola; mnenja v naši skupini so bila deljena. Šlo je za razmerje približno 50/50, le majhna večina pa je potem tudi glasovala, tako da je bila moja skupina v času glasovanja o tej zadevi razdeljena.
To neenotno stališče je mogoče pripisati naši veliki zaskrbljenosti glede razmer na Bližnjem vzhodu in glede konflikta med Izraelom in Palestino. Nikogar ne poznam, vključno z menoj, ki je obiskal okupirano ozemlje in se ni vrnil zelo zaskrbljen, poln sočutja in jeze v zvezi z razmerami, ki tam obstajajo.
Najbolj neprijetno in zaskrbljujoče je, da je izraelska politika po sporazumu iz Annapolisa le še slabša, strožja in bolj neusmiljena. Ni treba biti slabe volje, ko se sprašujete, ali Izrael ali nekatere sile znotraj te države, ki jih podpira izraelska vojska, ne ustvarjajo nepovratnih razmer na zasedenih ozemljih, tako da rešitev z dvema državama ne bi bila mogoča.
Zato lahko razumem, da smo s preložitvijo glasovanja Izraelu želeli poslati sporočilo, kajti ne želimo ustvarjati vtisa, da to državo nagrajujemo v času, ko se poslabšujejo vsakodnevne razmere za več kot milijon Palestincev, ki živijo v Gazi. Upam, da se bodo v naslednjih tednih in mesecih stvari tako spremenile, da bomo obe besedili lahko odobrili z več zaupanja.
David Hammerstein
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, štejejo dejstva in ne besede. Dejstva so tisočkrat več vredna kot besede. V tem parlamentu smo sprejeli številne resolucije. Da, in pri številnih resolucijah so bile prisotne tako kritike kot dobri nameni, vendar so dejstva pomembnejša.
Dejstvo je, da je leto pogovorov v okviru procesa iz Annapolisa bilo neuspešno. Dejstvo je, da se proces naseljevanja nadaljuje. Dejstvo je, da so razmere v Gazi slabše kot kdajkoli prej. Prav tako je dejstvo, da danes, ko o tem govorimo, prihaja do konfrontacij med naseljenci in izraelsko vojsko.
Želim si, da bi o tej resoluciji lahko glasovali čez nekaj mesecev. Želim si, da bi lahko poglobili odnose z Državo Izrael. To pa zato, ker si resnični prijatelji Izraela, tisti, ki imamo Izrael radi, upamo povedati resnico. Resnica je, da je z zasedbo, kakršna je danes, ni mogoče več nadaljevati. Ne more se nadaljevati. Naše sporočilo mora biti, da so dejanja Evropske unije pogojena z mirovnim procesom in osnovnim spoštovanjem človekovih pravic. Na ta način se bomo lahko premaknili naprej. Z Izraelom in Palestinci si zares želimo več sodelovanja in boljših odnosov, kar moramo pokazati z jasnimi pogoji in dejanji in ne samo z besedami.
Luisa Morgantini
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ni bilo enostavno prositi za preložitev glasovanja, vendar pa menim, da je to potreben ukrep, ki bo po mojem mnenju Evropskemu parlamentu v čast.
Izrael se ne more izogniti spoštovanju mednarodnega prava. Gospe Hybáškovi bi rada povedala, da na tej točki sodelovanje z Izraelom in različni projekti niso bili prekinjeni. Le nadgradnja odnosov z Izraelom je blokirana in začasno prekinjena, ne pa sodelovanje, ki še vedno napreduje. Upam le, da se bo lahko nadaljevalo, saj je pomembno; celo jaz lahko priznam njegove koristi. Še enkrat bi rada ponovila: Izrael mora razumeti, da mora spoštovati mednarodno pravo. Tu gre tudi za vprašanje naše časti in dostojanstva.
Zato upam, da bo Svet ministrov prisluhnil Evropskemu parlamentu in končno pokazal nekaj doslednosti ter Izraelu povedal, da mora dati nekaj konkretnih znakov, ki bodo kazali na to, da si želi miru, in da mora odpraviti blokado proti naseljem na Zahodnem bregu, ki negativno vpliva na življenjske razmere državljanov v Gazi.
Naši projekti Evropske unije so blokirani. Na primer projekt Pegase se je ustavil. Ovirajo ga blokade, ki preprečujejo vstop blaga na to območje. Jutri ne bodo izplačane plače. UNRRA (Uprava Združenih narodov za pomoč in obnovo) je prisiljena blokirati pomoč najrevnejšim družinam. Sramotno je, da se to dogaja! Vendar pa pri tem izrecno ne kritiziram Izraela; daleč od tega! Prijateljevanje z Izraelom pomeni tudi, da mora prevzeti svoje obveznosti, kakor mi naše. Zato upam, da bomo lahko ponovno začeli, sporočilo, ki smo ga poslali danes, pa je pomembno. Poslali smo ga Palestincem in vsem tistim Izraelcem, ki trdno verjamejo v mir, vendar v mir in pravico po zakonu.
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, vesel sem, da lahko podprem vsa prizadevanja Sveta in Komisije za okrepitev odnosov z židovsko državo Izrael, kar je v vzajemnem interesu; preložitev glasovanja je po mojem mnenju pošiljanje povsem napačnega sporočila.
Kljub temu pa želim predsedniku Sveta zaradi dokumenta Sveta, objavljenega v izraelskem dnevniku Ha'aretz zaradi uhajanja informacij - poglejte si številko, ki je izšla prejšnji ponedeljek - izraziti svoje mešane občutke. Na osnovi tega dokumenta, ki se je znašel v javnosti, bi mu rad zastavil tri vprašanja.
Se strinjate, da je naslov tega dokumenta "Akcijska strategija za mir na Bližnjem vzhodu" po naprej? Če to drži, ali bi vi Izrael prisilili, da ponovno odpre palestinske institucije, tudi Orient House v Jeruzalemu? Na koncu bi vas še rad vprašal, če je torej to ta strategija, kako jo nameravate povezati z izboljšanjem odnosov z novoizvoljeno izraelsko vlado, ne glede na njeno obliko? Veselim se vaših odgovorov.
Luca Romagnoli
- (IT) Gospod predsednik, gospa podpredsednica, gospe in gospodje, tokrat se ne strinjam in trdim, da je danes Parlament z vrnitvijo poročila gospe De Keyser nazaj na odbor naredil slab vtis - gotovo se boste vsi strinjali, še posebej s sklicanjem razprave in nato glasovanjem s tako neverjetno hitrostjo. To me navaja na misel, da je levica v neke vrste opravičilo nameravala blokirati izraelski dostop do programa partnerstva za inovacije in raziskave. Rad bi le poudaril, da govorimo o eni od maloštevilnih držav, če ne o edini, kjer ponudba podpore ni le znak solidarnosti, ampak vodi v rast in razvoj podjetij v Evropi sami.
Doslej še nihče palestinskih oblasti ni mogel vprašati, koliko pomoči prejemajo od Arabske lige in kako jo uporabijo, niti o tem, kolikšen delež od tega prispevajo za dialog, vzajemno razumevanje in kulturni ter znanstveni razvoj. Povedati moram, da je zaradi premajhne mobilizacije sicer velikega števila desnosredinskih poslancev levica delo dobro opravila in pod pretvezo zaščite človekovih pravic pri glasovanju uspela. Vendar se mi zdi, da vse to pomeni oviranje razvoja v regiji in morda celo mirovnega procesa. Če nič drugega, pod vprašaj postavlja pravica države do varnosti, in to je pravica, ki bi jo morali ščititi.
Pasqualina Napoletano
- (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poročevalci, ki so govorili pred menoj, so dobro razložili namen svežnja, ki smo ga zastavili danes dopoldne, da bi glasovali o odložitvi glasovanja o njem. Vendar bi vas rada spomnila, da so pri tem še dodatni vidiki, še zlasti politični, ki jih Svet proučuje glede razvoja odnosov med Evropsko unijo in Izraelom.
Potem so še tisti, ki vplivajo na notranji trg. Zato mislim, da smo pravzaprav vsi naklonjeni razvoju odnosov med Izraelom in Evropsko unijo, prav tako pa smo naklonjeni razvoju odnosom s palestinskimi oblastmi. To poročilo pa mora biti jasno in vsebovati zaveze obeh strani. Glede na trenutno stanje ne moremo reči, da so ta merila izpolnjena. Želela bi vas spomniti ne le na tragično situacijo v Gazi, ampak tudi na nadaljevanje nezakonitega priseljevanja na ozemljih. To je vprašanje, ki vpliva na trženje izdelkov iz zasedenih ozemelj in na druge zadeve, ki so nam dobro znane.
Moje mnenje je, da mora Svet predvsem jasno predstaviti svoje stališče in sicer že zato, ker se je francosko predsedstvo zavezalo, da bo na naslednjem zasedanju Sveta predstavilo dokument o obetih za dosego miru na Bližnjem Vzhodu. To je tudi v našem interesu, celo kot priložnost za razvoj konstruktivnih odnosov. Zato menim, da je bila odločitev o odlogu modra, če nam bo uspelo izkoristiti ta čas, da ublažimo trpljenje palestinskih prebivalcev, še zlasti v Gazi. Želela bi dodati, da bi ta čas morali izkoristiti tudi za ponovno vzpostavitev odnosov med Evropo in Združenimi državami na podlagi skupne pobude za rešitev razmer na Bližnjem vzhodu.
Ne pozabite, da je bilo leto 2008 razglašeno - ali naj bi bilo - za leto Ustave države Palestine. Leto 2008 je mimo in razmere so še vedno grozne.
Ioannis Kasoulides
Gospod predsednik, če bi se današnja razprava ukvarjala z razmerami v Gazi, bi se morda pridružil gospe De Keyser in vsem drugim kolegom v sejni dvorani, ki so zagovarjali enaka stališča. Vendar se bojim, da je ta politična povezava z nadgradnjo sodelovanja ene od držav ESP in še zlasti držav v Sredozemlju, ustvarila precedens in ne vem, kam bo to vodilo. Politične pogojenosti med vprašanji dvostranskih odnosov znotraj politik ESP nismo navedli. V primeru Maroka na primer nismo nikoli omenjali Zahodne Sahare ali človekovih pravic. Enako velja za Egipt ali katero koli drugo državo v Sredozemlju. Ne vem, zakaj smo tokrat izbrali to politično povezavo.
Drugič, po mojem mnenju se z večjo vključenostjo v dialog s katerimi koli partnerji držav, sodelovanjem in zaupanjem - kot je dejal gospod Jouyet - pridobiva vse večji vpliv na njih. Danes smo vrata zaprli in ne vem, kako jih bomo spet odprli.
Tretjič, prepričan sem, da smo v našem postopku danes postavili pogoj. Rekli smo, da gre le za odlog in se nameravamo k temu še vrniti. Kako se nameravamo k temu spet vrniti? Kdaj bo stanje v Gazi tako zadovoljivo, da se bomo odločili vrniti k vprašanju? Kot je gospod Napoletano dejal glede vprašanja naselij kot tudi številnih drugih vprašanj, pri katerih bi radi imeli pozitiven vpliv na Izrael, kdaj bomo dovolj politično zadovoljni, da se bomo spet vrnili k odlični resoluciji, ki jo je pripravil Odbor za zunanje odnose?
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, Evropa z Izraelom ne more nadgraditi svojih odnosov, dokler njegova vlada prepričljivo ne pokaže spremembe v svoji usmeritvi. S prenehanjem obleganja Gaze mora ustaviti kolektivno kaznovanje palestinskega prebivalstva in pokazati svojo zavezanost resnemu sodelovanju s palestinskim vodstvom, da bi našli izvedljivo in trajnostno rešitev dveh držav.
Vsi si želimo normalnih odnosov z Izraelom, vendar je to v sedanjih okoliščinah nemogoče. Brez zadržkov podpiram pravico Izraela, da se brani, vendar pa mora biti ta obramba v skladu z mednarodno sprejeto zakonodajo in odgovornostmi, ki jih okupacijska sila prevzame ob vdoru v drugo državo.
Država Izrael, ki se sama ponaša s svojim demokratičnim sistemom, je s svojim načinom obravnave Palestincev ob številnih priložnostih kršila mednarodno zakonodajo, da je to pri večini ljudi potrpljenje prignalo do skrajnega roba. Ob nedavnem obisku Gaze, Jeruzalema in Desnega brega sem sam lahko videl resno poslabšanje pogojev za vsakdanje življenje Palestincev.
Njihovo gospodarstvo je uničeno. Kar 210 naselij je nezakonitih. Nenehno se vrstijo zasegi palestinske zemlje in domov. V zaporu je 11 000 Palestincev, 40 izvoljenih članov palestinskega zakonodajnega sveta pa je priprtih. V priporu je več kot 300 mladih pod starostjo 18 let, nekateri so stari le 12 let. Gaza trpi obleganje in vojaško zasedbo in že 50 % prebivalstva je odvisnega od pomoči v hrani. Seznam se nadaljuje. To brutalno kolektivno kaznovanje in prisvajanje ozemlja s strani Izraela je očitno kršenje mednarodnega prava in onemogoča možnost sklenitve miru.
Zato zdaj ni čas, da bi ta parlament odobril nadgradnjo odnosov. Pravzaprav menim, da bi bilo treba nadgradnjo odnosov odložiti do obdobja po izraelskih in palestinskih volitvah, ki naj bi potekale zgodaj leta 2009. Medtem pa si mora mednarodna skupnost prizadevati za umiritev razmer ter zagotovitev pogojev, da bi Palestinci in Izraelci živeli v miru.
Elmar Brok
(DE) Gospod predsednik, predsednik Sveta, podpredsednik Komisije, namen takšnih dogovorov, kot je nadgradnja odnosov z Izraelom, je, da se udeležencem v konfliktu zagotovi, da so vključeni v primeren proces, ki zagotavlja notranjo stabilnost in daje zagotovilo za prihodnje sodelovanje in obstoj. Danes smo zamudili priložnost, da bi dali takšno zagotovilo. Zamudili smo jo in tako po mojem mnenju še prilili olja na ogenj.
Tudi sam sem glede številnih vprašanj kritičen do Izraela, še zlasti na primer glede politike naseljevanja. Vendar pa sem, ko danes slišim, da so ključni razlog razmere v Gazi, povsem osupel, še zlasti ker je le polovica ali celo le četrtina teh argumentov na mestu. Kajti vedeti moramo, da se bo ob uporabi tega argumenta čez mesec dni našel nov alibi in potem spet drug v zameno, kar bo preprečilo sprejem odločitve. Če se prav spomnim, je Izrael zapustil Gazo. Če se prav spomnim, je Hamas strmoglavil izvoljeno oblast predsednika Abbasa in z nasilnim uporom ter kršenjem vseh pravic uničil vlado. Če se prav spomnim, je okoliščine, odločilne za stanje v Gazi, povzročil Hamas. Če se prav spomnim, izstrelki vsak dan prihajajo iz Gaze in so usmerjeni na izraelska mesta. In če to v takšnih razpravah ne igra nobene vloge in se Izrael enostransko krivi, se mi zdi, da to ni način, s katerim bi si evropska politika v Jeruzalemu pridobila zaupanje.
Zato mislim, da danes delamo veliko napako. V regiji lahko nastopamo kot mirovna sila le, če se povsem držimo resnice in ne le preprosto oblikujemo politike. Prepričan sem, da ta politika ne bo pomagala niti predsedniku Abbasu, temveč bo povzročila nadaljnjo radikalizacijo, ki je v Gazi že zdaj tako uspešna. Zato menim, da je današnja odločitev napačna.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gospod predsednik, dolgotrajen konflikt nudi priložnost, da se razmisli o njegovih vzrokih ter nasilnem vedenju in se jih razčleni ter poišče rešitve. Razumem lahko obupane palestinske raketne napadalce, ki so kot podgane stisnjeni v kot, prav tako pa razumem tudi strah Izraelcev, da se njihovi otroci morda nikoli več ne bodo vrnili iz šole, saj se predpostavlja, da je skorajda vsak Palestinec terorist. Stvari niso črne ali bele.
Med Palestinci so tako tisti, pripravljeni na spravo, kot tudi zadrti skrajneži, in med Izraelci so, kot je dejala Tzipi Livni, glasniki miru in jastrebi. Te notranje delitve seveda v sporu niso nepomembne, z vedno večjo vlogo v tej igri pa ena od strani pridobiva vse večjo moč. Po mojem mnenju so Izraelci močnejši, saj imajo svojo državo, do katere imajo seveda nesporno pravico in to podpiram. Ti torej uživajo vse, kar država daje.
To pa prinaša tako večjo odgovornost kot tudi obveznost sprejeti določene korake, ki so lahko tvegani, vendar prinašajo upanje za mir v prihodnje. Zato je zahteva Izraela po prekinitvi raketnih napadov s strani Palestincev pred nadaljevanjem projekta dveh držav podobna izjavi, da smo pripravljeni imeti otroke, če se bodo vsi izkazali za inteligentne in bodo dosegli doktorate ali uspeli v zagonu dobičkonosnih podjetij.
Nekonvencionalne razmere pozivajo k pogumu za sprejem nekonvencionalnih odločitev in pričakujem, da bo Izrael to storil. Mi, Evropska unija, pa jim moramo pomagati priti do teh rešitev. Z drugimi besedami: načrt za dve državi.
Kar zadeva okrepitev odnosov med EU in Izraelom, se mi zdi, da je to dobra odločitev, ker bi s tem pridobili večji vpliv, dolgoročno pa bi nam to prineslo bolj konstruktivno vlogo pri blažitvi tega tragičnega konflikta. Zavzemam se za krepitev našega odnosa.
Charles Tannock
Gospod predsednik, kot poročevalec o politiki ESP sem dolgo podpiral vse večjo vključenost Izraela v programe in agencije EU, kar ob upoštevanju njegovega naprednega statusa na področjih, kot sta znanstveno področje in še zlasti okoljske raziskave, prinaša vzajemne koristi. V zadnjih tednih sem prejel številna elektronska sporočila, v katerih so me prosili, naj glasujem proti sporazumu o povečanem sodelovanju med EU in Izraelom. Vendar pa sem prepričan, da sta EU in Izrael naravna partnerja, ker delita iste vrednote: demokracijo, vladavino prava in osebno svobodo ter še zlasti svobodo tiska in neodvisno sodstvo.
Vsi strateški partnerji EU tega ne morejo trditi. Kitajska na primer - kot vem, zelo draga predsedniku - zavrača te vrednote, pa vendar ne dobivam kaj veliko zahtev, naj se raven odnosov med EU in Pekingom zniža. Tako je zato, ker v javnosti in tem parlamentu protiizraelski element ostaja močan. Kadar ima takšno razmišljanje svoje argumente, to spoštujem, tudi če se z njim ne strinjam. Pogosto pa to temelji na antisemitizmu in protiameriškem razpoloženju, saj so ZDA Izraelov najbližji zaveznik.
Prejšnji teden so si v Mumbaju teroristi Džihada še zlasti prizadevali umoriti Žide. To kaže, da se mora zahod solidarno postaviti z ramo ob rami z judovsko državo, saj je Izrael v prvi vrsti v eksistencialnem boju proti islamskim teroristom kot so Hamas, Hezbolah in islamski Džihad, ki so pokazali svojo odločenost uničiti Izraelov in naš način življenja.
Evropski parlament je danes obžalovanja vredno in ozko usmerjeno glasoval in ni dal svojega mnenja o sporazumu - dragem prihajajočemu češkemu predsedstvu -, kar je po mojem mnenju katastrofalno in bo izraelski javnosti v času pomembnega volilnega obdobja poslalo napačen signal in neizogibno okrepilo skrajneže v Izraelu.
Predsednik
Ni Kitajska tista, ki je draga mojemu srcu, ampak demokracija in človekove pravice na Kitajskem ter v Izraelu in Palestini.
Jim Allister
Gospod predsednik, nekateri bi si želeli, da bi verjeli, da je ta parlament danes ravnal v skladu s krizo vesti. Moram povedati, da se mi to zdi nenavadno glede na to, kolikokrat je ta parlament brez tarnanja podprl sporazume z državami, v zvezi s katerimi obstaja dokumentacija o res strašnem kršenju človekovih pravic.
Zdi se mi, da je danes ta parlament zašel s svoje poti zaradi uglašene kampanje od zunaj in od znotraj z močno sovražnostjo proti državi Izrael in da smo dopustili, da so čezmerno vplivali na nas. Slepi fanatizem, ki so ga nekateri pokazali v razpoloženju proti Izraelu, je precej zastrašujoč. Izrael je demokracija v regiji, kjer je demokracija redka. Sprejema rešitev dveh držav. Izpostavljen je najbolj strašnemu zunanjem in notranjem terorizmu in ima zato posledično pravico, da se brani.
Nekateri v tem parlamentu so v svojem srdu in sovraštvu do Izraela tako zaskrbljeni, da lahko celo opravičijo teroristične napade, in so pripravljeni opravičiti nasilna dejanja Hamasa v Gazi in krivdo iščejo le v državi, ki je napadena. Mislim, da to ni prav.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, tisti, ki smo se glede tega vprašanja izrekli za odložitev odločitve, smo bili v tej razpravi večkrat obdolženi antisemitizma.
To je povsem neprimerno. Nihče na tej strani razprave ni tiste na drugi strani obdolžil neodkritosti ali pa, da imajo druge motive kot skrb za prihodnost ljudi v Izraelu in Palestini.
V redu je, da vsi priznamo svojo zaskrbljenost glede ljudi in smo zato zavzeli takšno stališče. To pa ne temelji na nobeni antisemitski ideologiji.
Predsednik
Gospod De Rossa, predsedujoči se tega v celoti zaveda in se strinja z vašim stališčem.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, da, res je, veliko je bilo elektronskih sporočil, pa tudi lobiranja s strani izraelskega veleposlaništva. Vendar to ni razlog za sprejetje določene odločitve. Razlog je v našem trdnem prepričanju, da bi to glasovanje v tem času ne bilo ustrezno.
Številni argumenti, ki so jih predstavili kolegi poslanci - najsi bo to gospod Kasoulides, gospod Brok, gospod Zaleski ali drugi -, so povsem primerni. Mislim, da je po teh različnih mnenjih zdaj skrajni čas, da se vrnemo na skupno stališče, ki pomeni podporo Izraelu in hkrati tudi podporo mirovnemu procesu in pravici Palestincev do obstoja. To je tisto, kar je za nas pomembno, niti manj niti več.
Jean-Pierre Jouyet
Gospod Verheugen, gospe in gospodje, Svet ni tisti, ki naj bi izražal mnenje glede postopkovnih vprašanj ali odločitev, ki jih na tem področju sprejema ta parlament.
Gospodu Swobodi bi rad povedal, da je jasno, da Svet deli te cilje in se strinja s tem, kar ste rekli v svojem zadnjem govoru, še zlasti v zvezi s stabilizacijo. EU in Svet obsojata vsakršno nasilje, še zlasti izstrelitve raket na civilno prebivalstvo, kar se mora ustaviti. Boj proti terorizmu se mora neutrudno nadaljevati, še zlasti pa sta EU in tudi francosko predsedstvo, če smem reči, zaskrbljena glede usode desetarja Shalita.
Ob tem je Evropska unija še naprej globoko zaskrbljena in obsoja nedavno nadaljevanje širjenja naselij. Nenehen proces naseljevanja, vključno z naravno širitvijo, je treba nujno ustaviti - to vključuje tudi vzhodni Jeruzalem. To je v nasprotju z mednarodno zakonodajo in ogroža ustanovitev palestinske države, ki bi bila sposobna preživeti; ovire, ki preprečujejo gibanje na palestinska ozemlja in med okupiranimi palestinskimi ozemlji je treba odstraniti, da se spodbudi gospodarski razvoj. Humanitarno stanje v Gazi je treba nujno izboljšati s prizadevanji za prekinitev ognja, odprtjem prehodov ter zagotavljanjem blaga in storitev kot pomoč prebivalcem in agencijam za zagotavljaje pomoči, še zlasti Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje (UNRWA), da bodo lahko opravljale svoje delo; prav tako je pomembno, da se izpusti čim več palestinskih zapornikov, pri čemer naj imajo prednost mladoletniki.
Tako imamo iste cilje in to bi želel temu parlamentu poudariti, kolikor je mogoče jasno. Težko pa je vedeti, kako najbolje izvajati pritisk, da bomo dosegli želeni rezultat: oblikovanje dveh držav, ki varno soobstajata v stabilnem mirovnem procesu - to je okvir, v katerem ima EU pomembno mesto. Ugotoviti moramo, ali bomo lahko trdni glede načel, ki sem jih ravnokar opisal in jih mora Izrael spoštovati, v dialogu in pri izpolnjevanju obveznosti, ali pa bo šlo za dialog, kot po poslušanju te razprave še vedno meni Svet, s katerim bomo lahko ohranjali modro ravnovesje.
Naj vas ob koncu spomnim, da je treba na nadgradnjo odnosov gledati v širšem bolj splošnem okviru ustanovitve Unije za Sredozemlje in razvoja evropske sosedske politike. Ne pozabite, da je pred predlagano nadgradnjo prišlo do okrepitve našega partnerstva z Marokom, kar je našim arabskim sosedom na južnih obalah Sredozemlja poslalo zelo močno sporočilo; prav tako bi vas rad spomnil, da naša pogajanja niso zanemarila palestinskih oblasti in da so se Evropska unija in palestinske oblasti srečale poleti 2008, da bi ustanovili nove delovne skupine, ki naj bi pospešile izvajanje akcijskega načrta, izdelanega 2005. Prav tako bi ponovil, da se mi kot predsedstvo prizadevamo za napredek na vseh področjih, vključno s politikami, ki ostajajo nepogrešljiv del naših odnosov z državo Izrael.
V tem splošnem pristopu, ki je daje pomen nadgradnji odnosov EU z Izraelom, je prav politični dialog tisti, ki bo po našem mnenju omogočil več spoštovanja in boljšo obrambo načel, ki ste jih mnogi izpostavili, Evropa pa v iskanju rešitve za spor med Izraelom in Palestino igra svojo vlogo.
Günter Verheugen
podpredsednik Komisije. - (DE) Ob koncu te razprave bi vam rad na kratko podal tri stvari, o katerih naj bi razmislili.
Prvič, v razpravi o našem sodelovanju z Izraelom, kjer se upravičeno pogovarjamo o človekovih pravicah in humanitarnih težavah Palestincev, ne smemo pozabiti, da imamo do Izraela posebno odgovornost. Naše politike do Izraela ne določajo le interesi, določa jo dejstvo, da je že sam obstoj države Izrael povezan z evropsko zgodovino in iz tega izhaja posebna odgovornost.
Druga posledica tega pa je, da mora biti partnerstvo, za katerega si prizadevamo z Izraelom ali smo ga morda že dosegli, zanesljivo. Od naših izraelskih partnerjev terjamo zanesljivost, Izrael pa je upravičen, da od nas prav tako zahteva zanesljivost. Izraelu smo ponudili sodelovanje pri teh projektih in politikah. Morda se vam bo zdelo zanimivo vedeti, da obstajajo dobri razlogi, zakaj je bil Izrael prva država - res prva država -, ki smo ji ponudili akcijski načrt znotraj evropske sosedske politike. To je bilo 2003. Sam sem pri tem sodeloval.
Na koncu bi še rad dejal, da programi in politike, o katerih govorimo, niso sami sebi namen. Imajo globljo politično podlago. Ta globoka politična osnova je Izraelu pokazati, da obstaja možnost dolgoročnega sodelovanja Izraela z Evropo, to pa je obet, ki ga Izrael potrebuje za čas po rešitvi konflikta. In Izrael to potrebuje, da bo sploh lahko razrešil ta konflikt. Naslednja stvar je, da ne glede na majhnost teh pobud, te vsebujejo številne elemente, ki omogočajo spodbujanje dvostranskih in večstranskih projektov. Sam sem bil nedavno v Jordaniji, Izraelu in Palestini, kjer sem se pogovarjal o pobudi, ki bi nam omogočila pripravo politike za mala in srednja podjetja v tristranskem okviru. Prav tako imamo dvostranske raziskovalne projekte. To pomeni, da imamo okvirni instrument, ki nam omogoča, da presežemo meje in dosežemo točno tisto, kar hočemo: sodelovanje in normalno stanje v tej krizni regiji.
Vzdržal se bom kakršnih koli sklepov glede pravkar povedanega. Prosim vas le, da to upoštevate pri svojih poznejših odločitvah.
Véronique De Keyser
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, najprej bi se rada odzvala vam, gospod Verheugen. Prav ste rekli, da imamo do Izraela prav posebno odgovornost.
To odgovornost smo prevzeli kolektivno in ta je pomembna. In prav zaradi te odgovornosti, ki jo imamo do Izraela, smo vsaj enako odgovorni glede sedanjega stanja v Palestini in s tem se morate strinjati.
Gospod Jouyet, iste cilje imamo in vi ste upravičeno navedli cel niz pomembnih vprašanj, ki jih je treba rešiti dolgoročno, srednjeročno in kratkoročno. Uporabili ste zelo močne besede, ko ste rekli: "stanje v Gazi je nujno treba..." Uporabili ste besedo "nujno". Prosili smo za odlog. Želimo si vzeti čas, da vidimo, ali se ta nujnost dejansko tudi upošteva. Mislite - in povsem upravičeni ste do svojega mnenja -, da bo dvig statusa Izraela olajšal pogajanja z njim. Ko bi to le bilo res, vendar ne vidim nobenih dokazov v prid temu, tako ali tako pa se pogajamo že leto dni, od Annapolisa. Kot veste, so sredstva Parlamenta zelo omejena.
Sredstva, ki jih imamo, porabljamo, da bi Izraelu poslali prijazen signal, rekoč: "Prosimo, podvizajte se!". Žal pa včeraj v pogovoru z gospo Tzipi Livni ni bilo niti najmanjšega znaka, da se bo to zgodilo. Čakam in upam.
Prav tako bi se rada zahvalila vam, gospa Hybášková - kajti ni vas bilo, ko sem začela govoriti -, rada bi vam povedala, da ste bili zgledna partnerka, zvesta svojim zavezam, mi pa bomo ostali svojim, tistim kolegom poslancem, ki so podvomili v bistvo človekovih pravic kot podlago za današnjo odločitev, pa ne bom dovolila, da nas prepričajo, da imajo prav. To je nesprejemljivo! Kar zadeva očitke o antisemitizmu in druge kritike, ki sem jih danes slišala tukaj in ki jih bomo, tu vas moram posvariti, slišali še več - vam še enkrat povem, da to ni vredno Evropskega parlamenta!
Zakaj naj bi nas v tem Evropskem parlamentu sumničili, da taktiziramo, ko govorimo o človekovih pravicah? Če drži, da se te pravice kršijo, je to nujna zadeva.
Stojim za zavezami, ki smo jih z našimi partnerji naredili na področju zunanjih zadev. Po mojem mnenju so še vedno veljavne, vendar mislim, da realno gledano, čas ni pravi. V odnosu do Izraela smo naredili prijazne poteze. Seveda bomo s tem nadaljevali. Vendar naša skrb za usodo Palestincev ostaja živa in dobronamerna.
(Aplavz)
Predsednik
Razprava je zaključena.
Prejel sem predlog resolucije, s katerim bi se v skladu s členom 103(2) Poslovnika zaključila razprava.
Glasovanje o poročilu gospe De Keyser in glasovanje o predlogu resolucije bo potekalo med poznejšim delnim zasedanjem.
Pisne izjave (člen 142)
Bairbre de Brún  
v pisni obliki. - (GA) - Če bi EU zdaj izboljšala odnose z Izraelom, bi bil to slab znak. To bi pokazalo, da je EU pripravljena spregledati večje, nenehne in trdovratne kršitve človekovih pravic in mednarodnega prava.
In to bi bilo skoraj isto, kot če bi EU Izraelu dovolila, da nadaljuje z represivnimi in nezakonitimi dejavnostmi, prisilnim preseljevanjem prebivalstva, zunajsodnimi umori, okupacijo Palestine, nezakonito gradnjo zidu in naselij.
Na Izrael bi morali, kolikor je le mogoče pritisniti, da bi izpolnil svoje obljube po mednarodnem pravu in resolucijah ZN. Danes moramo kot poslanci Evropskega parlamenta Izraelu poslati močno sporočilo, da bo vedel, da imamo tega dovolj.
Leta 2002 je Evropski parlament zaradi resnih izraelskih kršitev človekovih pravic glasoval o začasni razveljavitvi pridružitvenega sporazuma med EU in Izraelom. Kljub temu in čeprav Izrael načrtno uničuje gospodarstvo in infrastrukturo v Gazi, se zdaj pogovarjamo o Izraelu in njegovi udeležbi v programu EU, ki se ukvarja s konkurenčnostjo in inovacijami v gospodarstvu.
Pozdravljam odločitev o odpovedi glasovanja o izboljšanju odnosov med EU in Izraelom.
Athanasios Pafilis  
v pisni obliki. - (EL) Predlog Sveta o preferencialni obravnavi Izraela in nadgradnji že zdaj močnega sodelovanja med EU in Izraelom je - ne glede na dejstvo, da je bilo glasovanje Evropskega parlamenta preloženo - neodvisno od našega stališča izziv za Evropejce in vse narode sveta, žalitev tisočih žrtev izraelskega barbarstva.
Ta predlog učinkovito ohranja segregacijsko politiko Izraela in nagrajuje Izraelove množične kršitve mednarodne pravne norme ter človekovih pravic palestinskega ljudstva, zasedbo Gaze, Zahodnega brega in vzhodnega Jeruzalema ter nadaljevanje gradnje zida sramote in množičnih naselij, ter ignorira resolucije ZN, v katerih so obsodili Izrael, in resolucijo, ki jo je 2002 Evropski parlament sprejel o začasni prekinitvi sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Izraelom.
Čeprav Izrael do palestinskega ljudstva že 60 let goji isto politiko in so to narodi in ZN obsodili, je bil vložen provokativen predlog, ki želi, da zamižimo pred očitnimi kršitvami človekovih pravic s strani izraelskih okupacijskih sil.
To še enkrat dokazuje, da EU v svoji politiki uporablja dvojna merila glede na interese pri vsakem posameznem primeru.
Marian Zlotea  
v pisni obliki. - Z odobritvijo predlaganega sosedskega sporazuma z državo Izrael bi se Izrael lahko vključil v določene programe Skupnosti v skladu z evropsko sosedsko politiko (ESP), politiko, ki je bila zasnovana za spodbujanje reform in stabilnosti v soseščini Evropske unije. Ker je zasnovan tako, da začne veljati takoj, bi ta sporazum od Izraela v zameno za sodelovanje v določenih programih Skupnosti zahteval finančne prispevke v proračun Evropske unije. Ta sporazum se bo pregledal vsake tri leta po odobritvi obeh strani. Podpora za sosedski sporazum bi se gradila na obstoječem pridružitvenem sporazumu in predstavlja korak v smeri povečanega sodelovanja v trgovini in napredek v iskanju rešitve izraelsko palestinskega mirovnega procesa.
V luči nedavnega obiska izraelskega ministra za zunanje zadeve, ki politično zagovarja okrepitev odnosov med Izraelom in EU, v Evropskem parlamentu in sedanjega akcijskega načrta, ki ga je zaključil visoki predstavnik, bi odobritev tega sosedskega sporazuma prinesla koristi obema stranema, saj bi to pomenilo boljše razumevanje drug drugega in bi pospešilo prihod miru in stabilnosti na Bližnjem vzhodu in v Sredozemlju.
