1. Sudan in Mednarodno kazensko sodišče (razprava) 
Predsednica
- Naslednja točka je razprava o šestih predlogih za resolucije o Sudanu in Mednarodnem kazenskem sodišču.
Jean Lambert
avtorica. - Gospa predsednica, ponovno se vračamo k vprašanju Sudana in kaj lahko storimo, da pozivamo vlado, naj se zagovarja zaradi trpljenja ljudi v tej državi in dejanskih vplivov na sosednje države.
Današnja resolucija zadeva zlasti Mednarodno kazensko sodišče in dejstvo, da je sodišče pred več kot letom dni izdalo dva naloga za prijetje, namreč za Ahmada Harouna, takrat ministra za notranje zadeve, ki je zdaj minister za humanitarne zadeve, kar je pretresljivo za večino od nas, in tudi za enega od nekdanjih vodij milice džandžavidov, Alija Mohameda Alija Abd-Al-Rahmana.
Videli nismo prav nobenega sodelovanja sudanske vlade pri predaji teh oseb Mednarodnemu kazenskemu sodišču, čeprav se ta vlada dobro zaveda, da ima članstvo v Združenih narodih tudi obveznosti. Opažamo stalno kulturo nekaznovanja, pri čemer se zdi, da nihče nikoli ne odgovarja za najgrozovitejše zločine.
Menim, da bi morale vse vlade zavzeti odločno stališče glede tega, pri čemer resolucija navaja, da moramo junija pozvati svet za splošne zadeve in zunanje odnose, naj sprejme ciljno usmerjene kazenske ukrepe EU za jasno določeno skupino sudanskih uradnikov, ki so odgovorni za omenjeno nesodelovanje, pri čemer ukrepanje vključuje jasne finančne sankcije, ker se zdi, da kadar kriki ljudi ne pomagajo, morda pomaga ustavitev dotoka denarja.
Moja skupina priporoča resolucijo Parlamentu. Veselimo se odločnega ukrepanja in upamo, da bodo ti in drugi ljudje obsojeni pred sodiščem.
Erik Meijer
avtor. - (NL) Gospa predsednica, tudi pred letom dni smo imeli nujno razpravo o Sudanu. Od takrat so se razmere poslabšale in ne izboljšale. Sporazum med muslimanskim severom in nemuslimanskim jugom, ki je bil dosežen po dolgi notranji vojni, je ogrožen. Začasno sodelovanje v prehodni vladi in pri pripravah na referendum o neodvisnosti juga leta 2011 je ogroženo, ker meje teh območij niso končno določene. Nadzor nad z nafto bogatim srednjim območjem je zdaj razlog za dodatno nasilje.
Mirovni dogovor prav tako ne velja za zahodni Darfur, ker so arabski nomadi in vojaki izgnali skoraj vse temnopolto prebivalstvo v sosednji Čad. To ni spor med podporniki islama in krščanstva, ampak med nomadi in naseljenim kmetijskim prebivalstvom zaradi nadzora nad sušno zemljo, ki da zelo malo. Zaradi rasti prebivalstva in dezertifikacije ljudje izgubljajo tradicionalne vire preživetja in se obračajo drug proti drugemu. Vlada je odgovorna tudi za izgon tradicionalno nearabskega prebivalstva. Boji se odvijajo vse od Darfurja do glavnega mesta, Kartuma.
Tudi ko je bil Sudan še angleško-egiptovski kondominij, je bilo vprašljivo, ali naj to veliko območje z zelo raznolikim prebivalstvom postane ena neodvisna država. Enotna država bi večinoma bila država arabskega prebivalstva na severu, vzhodu in sredini. Temnopolto muslimansko prebivalstvo na zahodu ter temnopolti kristjani in animisti na jugu bi težko pridobili enak položaj. Regije, ki so bile takrat veliko manj razvite, so bile daleč od morja, pri čemer so dobile zelo malo mednarodne pozornosti. Nenazadnje jih ni opazil nihče, pri čemer zdaj vidimo rezultat kolonialne kratkovidnosti.
Država je odgovorna za veliko zločinov, vendar je hkrati zlasti instrument za eno od nasprotujočih si strani. Zato težko sodeluje s kazenskimi ukrepi. Očitno poskušamo možnost za to v resoluciji pustiti odprto, vendar je v sedanjih razmerah malo razlogov za optimizem.
Filip Kaczmarek
avtor. - (PL) Resnično nezaslišano je, da je sudanska vlada imenovala gospoda Harouna (nekdanjega ministra za notranje zadeve, odgovornega za Darfur v letih 2003-2004) za ministra za humanitarne zadeve. Bolna šala je, da mu je bila zaupana odgovornost za življenja in varnost prebivalcev Darfurja, pri čemer gre za isto osebo, ki jih je prej preganjala, ter da so odločitve v zvezi z največjo humanitarno operacijo, ki jo vodi mednarodna mirovna misija UNAMID, v njegovih rokah. Ne pozabimo, da je namen omenjene misije varovati civiliste pred zločini, to je pred točno takšnimi dejanji, v kakršne je bil vpleten gospod Haroun.
Mednarodna skupnost, Evropska unija, Afriška unija, ZN in Arabska liga morajo vse odločno zahtevati od sudanske vlade, da omenjeni ljudje končno odgovarjajo Mednarodnemu kazenskemu sodišču.
Leopold Józef Rutowicz
avtor. - (PL) Gospa predsednica, Sudan je zelo velika država na območju 2,5 milijona kvadratnih kilometrov, v kateri prebiva 42 milijonov ljudi, pri čemer sta jo uničili dve državljanski vojni in zahtevali več milijonov žrtev, za veliko več milijonov prebivalcev pa sta se končali z invalidnostjo, degradacijo in uničenjem premoženja. Temeljno vprašanje bratomornih sporov so bile etnične razlike, pri čemer je 52 % prebivalcev Afričanov in 39 % Arabcev, ter verske razlike, pri čemer je 70 % sunitov in 30 % animistov.
V omenjenih vojnah je prebivalstvo izkusilo vsa mogoča grozodejstva zaradi oboroženih in tistih z močjo, vključno z umori, mučenjem, posilstvi, ropi in razlastitvami, pri čemer so to zločini, ki jih preganja in kaznuje Mednarodno kazensko sodišče. Mednarodno kazensko sodišče žal nima sredstev za kaznovanje zločincev. Resolucija predstavlja evropski pogled na sedanje razmere, pri čemer jo podpiram. Vendar menim, da je v teh razmerah vredno preučiti uporabo radikalnejšega pristopa, na primer uporabo posebnih sil ZN, da privedejo obtožene pred Mednarodno kazensko sodišče ter zaprejo tiste, ki so bili spoznani za krive in jih dosmrtno internirajo na oddaljeni otok s pomenljivim imenom, kot je Otok zločincev, brez možnosti vrnitve. Menim, da bi to pomagalo.
Marios Matsakis
avtor. - Gospa predsednica, ZN ocenjujejo, da je spor v Sudanu zahteval 300 000 smrtnih žrtev in za sabo pustil približno 2,5 milijonov beguncev.
V zadnjih letih je veliko poročil o neštetih dejanjih barbarstva v regiji. Trpljenje nedolžnega civilnega prebivalstva je skrajno. Tisti, ki so domnevno odgovorni za spodbujanje in izvajanje vojnih zločinov ali zločinov proti človečnosti, morajo odgovarjati pred zakonom, pri čemer morajo biti ustrezno kaznovani, če so spoznani za krive.
To ni potrebno le zaradi naravne pravičnosti, ampak tudi za zagotovitev, da preprečimo takšnim posameznikom ponovitev njihovih zločinov ter damo ustrezen primer drugim morebitnim zločincem in jim preprečimo podobne zločine.
Mednarodno kazensko sodišče je bilo ustanovljeno z namenom zagotoviti, da tisti, ki zagrešijo vojne zločine in zločine proti človeštvu, ne ostanejo nekaznovani. Sudan je podpisal Rimski statut, ki je ustanovil Mednarodno kazensko sodišče, vendar ga še ni ratificiral.
To ni izgovor za popolno nesodelovanje s sodiščem v skladu z resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1593. Mednarodno kazensko sodišče je izdalo dva naloga za prijetje, namreč za nekdanjega sudanskega ministra za notranje zadeve, gospoda Ahmada Jarouna, in vodjo milice Alija Mohameda Alija Abd-al-Rahmana. Naloga se nanašata na 51 točk obtožnice za domnevne vojne zločine in zločine proti človečnosti. Že več kot eno leto sudanski organi zavračajo predajo omenjenih posameznikov ter torej ovirajo delo Mednarodnega sodišča.
To je popolnoma in povsem nesprejemljivo. Zaradi takšnega obnašanja je sudanska vlada sostorilka domnevnih zločincev. Sudan pozivamo, da ponovno in hitro premisli o težkem položaju, v katerega so se postavili s ščitenjem domnevnih množičnih morilcev pred mednarodno roko pravice. Upamo, da se bodo spametovali in takoj upoštevali zahtevo Mednarodnega sodišča.
Tadeusz Zwiefka
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Sramotno je, če država, ki je članica Združenih narodov, ne spoštuje pozivov Varnostnega sveta omenjene organizacije, naj zagotovi pomoč Mednarodnemu kazenskemu sodišču. Kaj lahko naredi mednarodna skupnost, če sudanski minister za zunanje zadeve zavrne zagotovitev takšne pomoči in izjavi, da sodišče nima pravice soditi nobenemu sudanskemu državljanu, ter da sudanska vlada ne bo dovolila sojenja in obtožbe nobenega sudanskega državljana zunaj nacionalnih sodišč?
Smo v precej težkem položaju, ker Sudan do neke mere ni odvisen od pomoči Evropske unije, Združenih držav ali drugih zahodnih demokracij, ampak temelji njegov razvoj na pomoči iz Kitajske. Kitajska je država, ki žal ne razmišlja o človekovih pravicah niti znotraj svojih meja. Vse, kar lahko storimo je, da pozivamo k zamrznitvi sredstev sudanskih voditeljev.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
v imenu skupine PSE. - (PL) Spor v Sudanu je od leta 2003 zahteval 300 000 žrtev. Dva milijona in pol ljudi je zapustilo svoje domove, da bi pobegnili nasilju. Kljub delni stabilizaciji v državi obstajajo stalna nesoglasja med vladnimi silami in uporniki, zaradi česar mirovne sile ZN težko zagotavljajo humanitarno pomoč. Trajna rešitev sudanskega spora ni mogoča brez sodelovanja ZN in večjega števila vojakov ZN v regiji. Novačenje otrok v vojsko in nasilje nad civilnim prebivalstvom, zlasti nad ženskami, sta jasni kršitvi mednarodnih standardov in človekovih pravic.
Skrb vzbujajoča je zlasti nezmožnost vlade za sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem ter ohranjanje vojnih zločincev na oblasti, ki so zdaj, to bo slišati kot slaba šala, med drugim odgovorni za razdeljevanje humanitarne pomoči in sodelovanje z mirovnimi silami. Sudan je treba pozvati, da takoj začne sodelovati s sodiščem in se sooči z vojnimi zločini, ker je to nujni pogoj za oblikovanje demokracije in pravne države. Obsoditi je treba vse poskuse ogrožanja mirovnega sporazuma in vojaško pomoč tretjih držav pri obeh straneh v sporu.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, Sudan je od leta 2003 bojišče zaradi verskih in etničnih razlik. Posledica spora v Darfurju je selitev več kot dveh milijonov in pol ljudi. Civilne žrtve omenjenega spora so bile umorjene, pretepene in posiljene. Lakota je zelo razširjena, pri čemer obstaja pomanjkanje osnovne higiene. Osiroteli in izgubljeni otroci nimajo možnosti izobraževanja ali dostojne prihodnosti. Humanitarne misije imajo še večje omejitve. Rezultat sudanskega spora je zlom civilizacije v Darfurju in Čadu.
Sudanska vlada je zavrnila sodelovanje z Mednarodnim kazenskim sodiščem in ga zasmehuje, pri čemer je to izdalo zaporne naloge za vojne zločince in je nezmožno ali le noče izboljšati razmer. V napadu na Omdurman 10. in 11. maja je življenje izgubilo še 200 ljudi.
Organe v Sudanu pozivamo, da takoj začnejo sodelovati z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Pričakujemo, da naredi Svet Evrope odločne korake ter prepreči dostop do bank Evropske unije tistim, ki financirajo spor v Darfurju, in zamrzne njihova sredstva.
Jana Hybášková
(CS) Kot članica misije Evropskega parlamenta za ugotavljanje dejstev v Darfurju in Čadu leta 2004 sem odgovorna politična popotnica. Prisotna sem bila, ko je dvanajstletna posiljena mati na vprašanje o otrokovem imenu odgovorila: "Ne vem, otrok nima imena." Zato pozivamo Sudan, da ratificira Rimski statut, sodeluje v skladu z resolucijo št. 1593 brez zamud in takoj preda Alija Kushayba in Ahmada Haruna. Predvsem pa pozivamo Evropejce, naj zahtevajo v pogajanjih z Arabsko ligo in zlasti Kitajsko, da uveljavita stroge politike v odnosih s Sudanom. To sta partnerici, ki nam lahko pomagata. Svet in Komisijo pozivamo, naj nas obveščata o svojih pogajanjih.
Marianne Mikko
(ET) Kolegi, Sudan je država, ki je uveljavila svojo pravico do drugačnosti. Je država, v kateri so nasilje, strahovlada in posilstvo v veliki meri vsakodnevni dogodki, ki ostanejo nekaznovani. Država, temelječa na vrednotah, ki niso človekove pravice. Razmere so kritične: od začetka spora v Darfurju je v zadnjih petih letih življenje izgubilo več kot 200 000 ljudi. Posamezniki, ki so zagrešili zločine proti človeštvu in vojne zločine, živijo na svobodi; nekateri od njih so na uglednih delovnih mestih v Sudanu.
Sodni sistem v Sudanu ni zmožen in pripravljen obravnavati razmer v Darfurju. Potrebna je reforma, sistem mora temeljiti na mednarodno priznanih merilih v zvezi s človekovimi pravicami. Nekaznovanje se mora končati. Nujno potrebno je sodelovanje sudanske vlade z Mednarodnim kazenskim sodiščem. Ratificirati mora Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in kaznovati vojne zločince. Razmere se ne smejo spremeniti zdaj, ampak takoj.
Marcin Libicki
(PL) Kot ob več priložnostih, kadar razpravljamo o ubijanju in kršenju človekovih pravic v svetu, tudi danes govorimo o tem, kdo je odgovoren tam, na kraju samem. Vendar se mi zdi, da razmere zahtevajo globljo analizo, ker je za omenjenimi spori vedno trgovina z orožjem in nafto. Omenjene trgovine z orožjem in nafto ne organizirajo izključno ljudje na omenjenih lokacijah, pri čemer jih pogosto obravnavamo kot slabše ljudi, ampak jo organizirajo ljudje v skupini narodov, ki imajo razvitejši občutek za odgovornost in bi morali imeti razvitejši občutek za odgovornost do drugih. Če ne bi šlo za interese omenjenih ljudi, je zelo mogoče, da zločini, o katerih običajno razpravljamo ob četrtkih popoldne, tako kot danes razpravljamo o Sudanu, ne bi obstajali.
Kathy Sinnott
Gospa predsednica, ob četrtkih popoldne vedno znova razpravljamo o Sudanu, ker se grozodejstva v zvezi s človekovimi pravicami nadaljujejo: umori, posilstva, ugrabitve, ugrabitve otrok in zaplembe premoženja. Slaba varnost je še naprej težava za moške, ženske in otroke v Sudanu ter prav tako za ljudi, ki delajo na humanitarnem področju.
Neupoštevanje pristojnosti Mednarodnega kazenskega sodišča je privedla do tega, da se smejo zločinci prosto sprehajati, zlasti prepoznavni ljudje, kot sta nekdanji minister za notranje zadeve in nekdanji vojaški vodja džandžavidov. Sudan moramo z vsemi našimi pristojnostmi pozvati, da ratificira Rimski statut.
EU in ostalo mednarodno skupnost ponovno odločno pozivam, naj vršita svojo moralno in družbeno odgovornost in naredita odločne korake, kar vključuje soočenje Kitajske z njeno vlogo v zvezi s Sudanom in trgovino z orožjem, ki ohranja razmere, da zaščitita ljudi v Sudanu in begunce v sosednjem Čadu ter končata ta spor.
Louis Michel
komisar. - (FR) Gospa predsednica, leta 2004 je Evropska unija pozvala Združene narode, naj ustanovijo preiskovalni odbor za grozodejstva in zločine v Darfurju. Na podlagi priporočil omenjenega odbora je Evropska unija pozvala Varnostni svet ZN, naj preda primer v zvezi z razmerami v Darfurju Mednarodnemu kazenskemu sodišču, kar je storil s sprejetjem resolucije št. 1593 leta 2005.
V preteklih nekaj mesecih je Evropska unija ponovno večkrat pozvala sudansko vlado, naj brezpogojno sodeluje z Mednarodnim kazenskim sodiščem.
Predsedstvo EU je 31. marca 2008 ob obletnici predaje primera v zvezi z razmerami v Darfurju od Varnostnega sveta k Mednarodnemu kazenskemu sodišču sprejelo izjavo v imenu Evropske unije, ki izraža ogorčenje nad nesodelovanjem sudanske vlade s sodiščem. Evropska unija je izrazila tudi pripravljenost podpreti sprejetje novih primernih ukrepov za osebe, ki so odgovorne za nesodelovanje Sudana z Mednarodnim kazenskim sodiščem, če sudanska vlada še vedno ne bo delovala v skladu z resolucijo ZN.
V Oslu sem se 6. maja 2008 udeležil srečanja darovalcev in sudanske vlade, sudanskega konzorcija. Na srečanju sem med nagovorom na konferenci opomnil sudanske sogovornike, da je naša razvojna pomoč, namenjena podpori razvoja v Sudanu, predmet resnične demokratične preobrazbe v državi, kot je določeno v celovitem mirovnem sporazumu. Poudaril sem, da morajo temeljna načela celovitega mirovnega sporazuma veljati tudi za Darfur ter da je nujno potrebno ponovno vzpostaviti varnost, razporediti misijo Združenih narodov in olajšati humanitarni dostop. Nedavni izbruh nasilja v Abyei, regiji, prežeti z zapletenimi težavami, ki predstavljajo enega od največjih izzivov pri izvajanju celovitega mirovnega sporazuma v Sudanu, poudarja pomembnost izvajanja celovitega mirovnega sporazuma v celoti. Pravkar sem objavil izjavo za javnost, ki obe strani poziva k delovanju v skladu z vsemi določbami celovitega mirovnega sporazuma, vključno s takojšnjim premirjem in umikom drugih oboroženih sil iz mesta Abyei.
Sudanska vlada se mora zavedati, da bo mednarodna skupnost kot celota ostala zvesta viziji iz celovitega mirovnega sporazuma o mirnem, stabilnem in demokratičnem Sudanu, ki spoštuje pravno državo in človekove pravice. Omenjeno sporočilo ni namenjeno samo sudanski vladi, razumeti ga morajo tudi različna oborožena uporniška gibanja, katerih politični vzrok, kakršenkoli že je, ne upravičuje zločinov. Sodišče je izdalo številne zaporne naloge, vključno z nalogom za Alija Kushayba, vodjo milice džandžavidov.
Srečanje Varnostnega sveta ZN, ki bo potekalo 5. junija ob prisotnosti tožilca Mednarodnega kazenskega sodišča, Luisa Moreno-Ocampa, je lahko pomembna priložnost za mednarodno skupnost, da predstavi enotno stališče in pošlje odločno sporočilo o podpori delu Mednarodnega sodišča. Svet za zunanje odnose, ki bo zasedal proti koncu junija, bo najverjetneje obravnaval to vprašanje.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na koncu razprav.
Pisne izjave (člen 142)
Glyn Ford  
v pisni obliki. - Strinjam se z obsodbo vztrajnega nesodelovanja Sudana z Mednarodnim kazenskim sodiščem in izročitvijo Ahmada Haruna in Alija Kushayba Mednarodnemu kazenskemu sodišču.
Do danes je spor v Sudanu zahteval 300 000 žrtev in ustvaril dva milijona in pol notranje razseljenih oseb. Vendar še vedno zagotavljamo pomoč prek ministrstva za humanitarne zadeve, ki ga vodi Ahmad Harun. Komisijo in države članice pozivam, naj ustavijo takšne pošiljke prek omenjenega ministrstva in zahtevajo, da sudanska vlada odstavi ministra s položaja ter ga takoj pridrži in preda Mednarodnemu kazenskemu sodišču.
Dobro je poučiti Kitajsko zaradi neukrepanja v zvezi z Darfurjem, vendar EU v tem primeru tako kot drugi nima trdne hrbtenice.
