Pravo družb (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o pravu družb.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, vprašanje statuta evropske družbe v zasebni lasti je bilo redno obravnavano v Evropskem parlamentu in njegovem odboru za pravne zadeve. Različni argumenti iz teh razprav kažejo, da bi lahko mala in srednje velika podjetja imela koristi od statuta evropske družbe v zasebni lasti, pri čemer je bila podprta tudi zamisel o posvetovanju zainteresiranih strani.
Komisija priznava, da je treba sprejeti regulativni okvir, ki bo malim in srednje velikim podjetjem omogočil, da učinkovito izkoristijo vedno bolj integrirane evropske trge. Malim in srednje velikim podjetjem moramo zagotoviti lažje in cenejše čezmejno poslovanje. Pomembno je, da sprejmemo ukrepe, ki bodo tem podjetjem omogočili, da v celoti izkoristijo ugodnosti enotnega trga.
Rast malih in srednje velikih podjetij je bistvena za konkurenčnost evropskega gospodarstva in Komisija meni, da lahko statut evropske družbe v zasebni lasti omogoči širjenje malih podjetij čez nacionalne meje. Tako bi podjetjem zagotovili več možnosti brez nalaganja dodatnih bremen.
Znižali bi se lahko stroški usklajevanja za podjetja, ki želijo poslovati v več državah članicah. Ob zagotovitvi tega bi lahko mala in srednja velika podjetja lažje dostopala do novih trgov. Komisija se zato zaveda pomembnosti statuta evropske družbe v zasebni lasti za države članice Evropske unije in evropska podjetja.
Zagotavljam vam, da bo moj kolega gospod komisar McCreevy nadaljeval s pripravo zakonodajnega predloga o statutu evropske družbe v zasebni lasti, kot je to izjavil v odboru za pravne zadeve 3. oktobra 2007. Ta predlog naj bi bil pripravljen najkasneje do sredine leta 2008. Kot veste, trenutno potekajo nadaljnja posvetovanja o natančni obliki in vsebini predloga, nato bomo rezultate teh posvetovanj vključili v oceno učinka, ki bo končana v prvih mesecih naslednjega leta. Ko bo predlog predložen, bo gospod McCreevy z veseljem nadaljeval dialog z vami.
Klaus-Heiner Lehne
Gospod predsednik, gospa komisarka, zahvaljujem se vam za pripombe, najprej bom govoril o statutu evropske družbe v zasebni lasti. Lahko rečem, da smo po dolgotrajnih težavah veseli, da Komisija končno meni, da potrebujemo osnutek zakonodaje, zato jo zdaj pričakujemo. To je omogočil Parlament z izvajanjem močnega pritiska. Kako koli že, lahko se veselimo rezultata.
Vendar želim obravnavati dodatno točko, ki jo prav tako obravnava današnja resolucija in glede razvoja katere nismo zadovoljni. Govorim o 14. direktivi na področju prava gospodarskih družb o prenosu registriranega sedeža družbe, tj. mesta, kjer so družbe registrirane. Evropska komisija ima že mnogo let načrte za odpravo te vrzeli v pravu družb. Zdaj smo ugotovili, da je bil ta predlog večinoma izbrisan iz zakonodajnega programa, vsaj kar se tiče Evropske komisije, zato ta vrzel ostaja.
Pri tem poudarjam, da vsaj moja politična skupina in menim, da tudi velika večina odbora za pravne zadeve, glede na vsebino njihovih razprav v zadnjih letih, ter tudi ta parlament v celoti, zavzemamo stališče, da je treba to vrzel odpraviti in da je 14. direktiva na področju prava gospodarskih družb nujna.
Pri tem ne govorim o dodatnih upravnih bremenih ali novih obveznostih za družbe. Govorim o tem, da se družbam nudi priložnost, ki jim jo zagotavlja Pogodba, tj. da se lahko v Evropski uniji prosto gibljejo ter imajo sedež v kateri koli državi članici. Ugotovili smo, da je razlog, da Evropska komisija v zvezi s tem vprašanjem ni ukrepala in ni predložila predloga njeno stališče, da obstoječe uredbe o združitvi ter ostale določbe že zagotavljajo mobilnost družb.
Če družba svojega registriranega sedeža ne more prenesti znotraj enotnega trga, razen če ustanovi novo družbo v neki drugi državi, potem menim, da sedanji predpisi niso zgleden način izogibanja birokraciji ali zmanjšanja stroškov. Jasna sekundarna zakonodaja, ki bi zagotavljala pravico družb do praktičnega izvajanja pravice, ki jim jo v teoriji nudi enoten trg, bi bila dobra rešitev.
Eden od argumentov, ki podpira status quo je, da so pretekle sodbe Sodišča evropskih skupnosti že zelo liberalizirale pravo družb. To je nedvomno res, vendar Sodišče evropskih skupnosti te sodbe izda z namenom spodbujati uporabo primarne zakonodaje v celoti, ker zakonodajni organi, ki so odgovorni za sprejemanje sekundarne zakonodaje, tj. Parlament in Svet - čeprav se zdaj obračamo na Evropsko komisijo - ne morejo sprejeti trdne sekundarne zakonodaje, ki bi dejansko zagotavljala pravice, vključene v določbe Pogodbe, ki ustanavljajo enoten trg.
Zato Parlament vztraja pri svojem stališču, da monopol Komisije za pravico pobude Komisijo zavezuje k pravočasni predložitvi predloga za 14. direktivo na področju prava gospodarskih družb. Komisijo pozivamo, naj razmisli, ali se lahko vključi 14. direktiva, ki je že shranjena v uradih Komisije, v naslednjih letih v zakonodajni program.
Če se to ne zgodi, si Parlament zasluži pravico, pri čemer naša resolucija to jasno navaja, da se sklicuje na člen 192 Pogodbe in predloži lastno pobudo z zahtevo po zakonodajnem predlogu. Ker obravnavamo pravo družb, želim na kratko omeniti zadnje sporočilo Komisije o poenostavitvi prava družb. Resolucija neposredno ne obravnava tega sporočila, vendar sta tematsko povezana.
Menim, da se v Parlamentu strinjamo, da ne podpiramo nikakršnega zmanjšanja pomena uveljavljenih zakonov in praks Skupnosti, tj. pravnega reda Skupnosti, kot posledice ukrepov za poenostavitev. To pomeni, da po mojem mnenju ni nobenega dvoma glede črtanja celotnih direktiv. Podpremo lahko ukrepe, oblikovane za zmanjšanje bremena družb in zmanjšanje birokratskih ter statističnih obveznosti, da se zmanjša dolžnost družb glede zahtev za objavljanje vseh podatkov, ki se pojavljajo na njihovih bilancah stanja, ki so dejansko lahko nepomembni. Menim, da lahko pri tem tesno sodelujemo s Komisijo in tako izboljšamo pravo družb.
Ob branju dokumentacije Komisije o tej temi sem ugotovil, da smo sprejeli določene zakone, - primer za to je direktiva o preglednosti, ki je bila sprejeta po zakonu Sarbanes-Oxley - ki vključujejo nekatere določbe, pri katerih se lahko vprašamo, zakaj se ne obravnavajo kot del teženj za poenostavitev. Prav tako podpiram nadaljnje obravnavanje Komisije v zvezi s tem, ker bi tak pregled pomagal izboljšati pravo družb.
Manuel Medina Ortega
Gospod predsednik, gospod Lehne je dejansko izrazil stališče članov odbora za pravne zadeve. To je storil v imenu Evropske ljudske stranke, sam bom to storil v imenu Stranke evropskih socialistov.
Kot je gospod Lehne poudaril, smo zdaj zaskrbljeni, da se preveč zanašamo na sodni razvoj prava, tj. razvoj prek sodne prakse Sodišča evropskih skupnosti. Sodna praksa Sodišča evropskih skupnosti zapolnjuje vrzeli, ki jih je zapustila sekundarna zakonodaja Evropske unije, pri čemer dejansko nimamo sekundarne zakonodaje. Pogodbe so zelo splošne in zagotavljajo določbe na nekaterih področjih ter omogočajo različne razlage, pri čemer zdaj ne omogočajo oblikovanja notranjega trga.
Naši predlogi so dvosmerni, kot je izpostavil gospod Lehne, prvič podpirajo ponudbo Komisije glede predložitve predloga za direktivo o evropskih zasebnih družbah, ki bi očitno znatno pomagala pri vzpostavljanju prostega gibanja v Evropski uniji, drugič je treba nadaljevati s spodbujanjem na področju prava družb, pri čemer je treba pozivati k novi direktivi, tj. štirinajsti, ki bi končno dopolnila te določbe.
Kot gospod Lehne sem tudi sam zaskrbljen, da če ne sprejmemo določb o prenosu sedežev družb, potem bomo dejansko omogočili zakonsko vrzel, ker so združitve drugo področje in ne spadajo v to kategorijo v celoti. Upamo, da lahko vključi Komisija to vrsto dejavnosti v svoj delovni program.
Prvič, upamo, da bo v letu 2008, in če je to mogoče še pred 30. junijem predlog direktive, tj. direktive o statutu evropske družbe v zasebni lasti, predložen in drugič, upamo, da Komisija ne bo obupala nad nadaljevanjem razvoja prava družb na področjih, kot so svoboda ustanavljanja in sprememba sedeža za družbe.
S tem svoj govor zaključujem.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, odgovorila bom na obe vprašanji.
Menim, da je odgovor na prvo vprašanje jasen. V odgovor na drugo vprašanje glede 14. direktive na področju prava gospodarskih družb; kot dodatno sredstvo za izboljšanje mobilnosti smo predlagali direktivo, ki določa pogoje za čezmejni prenos sedeža v Evropski uniji. Rezultati gospodarske analize o dodani vrednosti direktive so bili nedokončni; podjetja že imajo na voljo pravna sredstva, ki jim omogočajo čezmejni prenos sedeža. Več podjetij je že preneslo svoje registrirane sedeže z uporabo možnosti, ki jih ponuja statut evropske družbe.
Direktiva o čezmejnih združitvah, ki bo začela veljati decembra, bo vsem družbam z omejeno odgovornostjo, tudi malim in srednje velikim podjetjem, omogočila prenos registriranega sedeža. To lahko storijo tako, da v državi članici, v katero se želijo preseliti, ustanovijo podružnico in nato obstoječe matično podjetje združijo s to podružnico.
Komisija meni, da je zakonodajni ukrep v obliki 14. direktive na področju prava gospodarskih družb opravičljiv le, če se bo izkazalo, da družbe potrebujejo ta okvir. Zato se je gospod McCreevy odločil, da za zdaj ne bo nadaljeval s pripravo 14. direktive na področju prava gospodarskih družb, vendar mu bom zagotovo posredovala vaše pomisleke.
Predsednik
Prejel sem šest predlogov resolucij, vloženih v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v kratkem.
