Tovorni promet v Evropi (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo Michaela Cramerja v imenu odbora za promet in turizem o tovornem prometu v Evropi.
Michael Cramer
Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej se lepo zahvaljujem poročevalcem v senci za delo v zvezi s poročilom o tovornem prometu v Evropi ter sekretariatu odbora za promet in turizem, zlasti gospodu Catotu. Sodelovanje je bilo uspešno, kar dokazuje tudi to, da je bilo poročilo v odboru sprejeto soglasno, brez negativnih ali vzdržanih glasov.
Državljane Evrope vedno bolj bremeni vse pogostejši tovorni promet, zlasti na cestah. Moje poročilo vključuje prizadevanja za nadzor nad težavami v zvezi s tovornimi vozili. Evropska komisija ima jasne cilje za svoj akcijski načrt o tovornemu prometu, ki jih želi kmalu predstaviti.
Samostojno železniško tovorno omrežje je nedvomno nesprejemljiva možnost. Čeprav bi bila ta možnost dobrodošla, mešani promet v večini držav poteka po železniških tirih, kar pomeni, da tovorni in potniški vlaki vozijo po istih progah. Zato je treba uporabo sedanje infrastrukture izboljšati v tehničnem in logističnem smislu ter jo po potrebi seveda razširiti.
V poročilu o zamisli Komisije o "zelenih koridorjih" je vsebina določneje opredeljena. Na področju prometa se je treba osredotočiti na okolju prijazne vrste prevoza, da se zmanjšajo število nesreč, zastoji in hrup ter onesnaženje zraka in poseganje v podeželsko okolje. Obnovljive energije bi morale imeti pri tem pomembno vlogo, saj sta v zadevnem poročilu izrecno navedeni vetrna in sončna energija.
S sprejetjem načel uporabnik in onesnaževalec plača za vse vrste prevoza poročilo posreduje tudi jasno sporočilo v zvezi z razpravo o evrovinjeti: prevoz s tovornimi vozili, ki zelo onesnažujejo, se ne sme več subvencionirati in zunanji stroški se morajo v celoti internalizirati.
(Vpadanje govorniku v besedo.)
... in zlasti za zrakoplove.
Preusmerjanje tovornega prometa s cest na železnico ostaja osrednji cilj. Zato je v poročilu zahteva, da se železniškemu prometu nameni najmanj 40 % sredstev EU za prometno infrastrukturo. V Evropi se le približno 17 % tovora prevaža po železnici. V Združenih državah je ta delež na primer 40-odstoten. EU se bo lahko uspešno soočila s povečanjem tovornega prometa le, če bo izboljšala svojo železniško infrastrukturo. Ministre za promet držav članic smo prosili, naj nujno upoštevajo tudi stanje zunaj svojih meja in v svojih državah vlagajo v projekte, ki so nujni za Evropo.
Pomembna je tudi medsebojna povezanost različnih vrst prometa. Standardna prevozna listina je potrebna za pošiljke po morju, železnici ali z zrakoplovom, evropski prostor pomorskega prometa brez ovir, ne le evropski, ampak svetovni standard za intermodalne nakladalne enote ter zlasti boljša povezava med morskimi in rečnimi pristanišči ter med potmi v zaledju in železniškim omrežjem.
Kljub soglasni odločitvi je moja skupina vložila predloge sprememb, ker je bilo glasovanje v odboru zelo izenačeno. Najpomembnejši predlog spremembe zadeva izziv Komisiji, da natančno opredeli območja, kjer nastajajo večji zastoji in težave v okviru evropskega sistema železniškega tovornega prometa. Tovrstna analiza je nujna, da se hitro odpravijo šibke točke železniškega omrežja in se tako omogoči večja zmogljivost. Komisija se je sicer zelo strinjala s to zamislijo in upam, da bo jutri med glasovanjem na plenarnem zasedanju večina tega dosežena.
Ponovno se vsem poslancem zahvaljujem za sodelovanje in pozornost.
Peter Mandelson
komisar. - Gospa predsednica, v štirih sporočilih, sprejetih v letih 2007 in 2008, je Komisija razvila svojo strategijo za izboljšanje sistemov tovornega prometa v Evropi. Ta sporočila so: prvič, agenda EU za tovorni promet, izboljšanje učinkovitosti, povezanosti in trajnosti tovornega prometa v Evropi; drugič, akcijski načrt za logistiko tovornega prometa; tretjič, k železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu; in četrtič, večletna pogodba o kakovosti železniške infrastrukture.
Zlasti me veseli, da so vsa ta sporočila zdaj postala predmet predloga resolucije v vaši skupščini, kar dokazuje, da Parlament tej zadevi pripisuje veliko pomembnost.
Zahvaljujem se poročevalcu, gospodu Michaelu Cramerju, za njegovo delo in vsem poslancem, ki so k temu prispevali.
Bela knjiga iz leta 2001 je v tonah na kilometer predvidela 50-odstotno povečanje prevoza blaga v Evropi med letoma 2000 in 2020. Komisija bo to oceno posodobila naslednje leto, vendar je že jasno, da je bila v veliki meri pravilna. Večji izzivi, ki jih predstavlja to povečanje, boj proti zastojem in podnebnim spremembam, zmanjšanje emisij onesnaževal in zagotovljena varnost oskrbe z energijo, so bolj aktualni kot kadar koli prej.
Ljudi je treba usmerjati tako, da bodo izbirali tiste vrste prevoza, ki povzročajo najmanj onesnaženja, čeprav bi se morale vse vrste prevoza, tudi cestni prevoz, uporabljati na področjih, na katerih so najučinkovitejše in najprimernejše.
Prav tako je treba učinkovitost evropskega prometnega sistema izboljšati z izvajanjem ukrepov, cilj katerih je obsežno uvajanje informacijske tehnologije v upravne poenostavitve in večjo kakovost storitev.
Strinjam se z dejstvom, da osnutek poročila spodbuja Komisijo k vodenju politike o prevozu blaga, ki poudarja trajnost. Želimo vzpostaviti prometni sistem, ki bo zanesljiv, učinkovit ter uspešen v finančnem in okoljskem smislu. Zato sem prepričan, da mora somodalnost, tj. racionalna in najugodnejša uporaba vseh vrst prevoza, naj se uporabljajo posamezno ali skupaj, postati eno od vodilnih pravil našega razmišljanja in ukrepanja.
Poleg tega morajo različne vrste prevoza izpolnjevati številna merila učinkovitosti, ki so za konkurenčnost nujna. Zlasti točnost, pravilnost, zanesljivost, visoka kakovost, zadostna zmogljivost, interoperabilnost in nadnacionalno usklajevanje na mednarodnih koridorjih so nekatere od ključnih zadev za številne storitve, pri katerih se v celoti upošteva potrošnik. Učinkovitost evropskega prometnega sistema bomo lahko povečali le s specifičnim, takojšnjim ukrepanjem po sprejemljivi ceni, kar je omenjeno v besedilu vaše resolucije, in drugimi evropskimi pobudami, kot je zelena knjiga o prihodnosti TEN-T.
Georg Jarzembowski
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, moja skupina podpira samoiniciativno poročilo odbora za promet in turizem z večstranskimi predlogi za tovorni promet v Evropi. Okvirni pogoji za okolju prijazen tovorni promet, prilagojen potrebam trga, so nujni za rast in zaposlovanje v Evropski uniji.
Vendar moram tudi povedati, da so bile Evropska unija in države članice pozvane k obsežnejšim prizadevanjem za razvoj učinkovitih prometnih struktur. Na to bi morali opomniti Komisijo, ko izvajamo vmesni pregled finančnih sredstev. Veliki govori ne pomagajo, če ni na voljo denarja za nadgradnjo vseevropskih omrežij. Nadgradnja prometne infrastrukture je potrebna predvsem na področju železniškega prometa. Najprej je treba izboljšati najbolj prometne železniške koridorje in jih opremiti s čezmejnim evropskim sistemom za nadzor železniškega prometa ERTMS, da bo mogoča hitra preusmeritev tovornega prometa s cest na železnico. Gospod komisar, resnica je, da ste ob sestavljanju seznama predlogov za tovorne storitve - spomnim se, da je imel že Neil Kinnock zamisel o ločenih železniških omrežjih za tovorni promet - ponovno ukrepali na predlog Komisije "K železniškemu omrežju, namenjenemu predvsem tovornemu prometu". Komisija od takrat ni več govorila o tem, ker vsi vemo, da ni dovolj denarja za dodatno železniško omrežje poleg običajnega, smiselno oblikovanega sistema, prilagojenega potrebam trga. Kot Komisija bi zato morali govoriti resnico: zamisel o ločenih omrežjih za tovorni promet je mrtva. Razvijmo smiselno zasnovana omrežja za dvojno uporabo: potniški vlaki naj vozijo predvsem podnevi, tovorni pa predvsem ponoči. Nato je treba rešiti težavo v zvezi s hrupom, ker je za prebivalce mest v Nemčiji in drugje ter ob Renu ponoči zelo moteč in se zaradi njega zbujajo. Zato se pogovorimo o praktičnih ukrepih za zvočno izolacijo ob železnicah, v vseevropskih omrežjih in železniških omrežjih za dvojno uporabo.
Vendar so še pomembnejši smiselni ukrepi na področju logistike. Gospod Cramer, to v poročilu ni dovolj obravnavano. Pomembno je, da države članice in EU učinkoviteje sodelujejo z industrijo in podjetji za te storitve, da se bolje izkoristi logistika tovornega prometa. Uporaba logistike je za podjetja seveda primarna naloga. Ker najbolj poznajo način uporabe logistike. Vendar lahko Evropska unija in države članice pomagajo tako, da odpravijo nepotrebne nacionalne omejitve in - v zvezi s tem se popolnoma strinjam z gospodom Cramerjem - zagotovijo standardne carinske dokumente za boljšo uporabo logistike, na primer. Zato izboljšajmo infrastrukturo na nacionalni ravni in sodelujmo z industrijo pri določanju najboljše uporabe prometne logistike.
Inés Ayala Sender
Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem Komisiji za akcijski načrt za logistiko, v katerem se upošteva večina prejšnjih predlogov Evropskega parlamenta. Zahvaljujem se tudi gospodu Cramerju, poročevalcu, ker je bil odprt za konstruktiven dialog. S tem smo dosegli večjo izpopolnjenost besedila, v katerem logistika ne sme prispevati le k trajnosti prometa na splošno in zlasti tovornega prometa, ampak tudi k boljši mobilnosti, tako da se vključijo logistične rešitve za vse vrste prevoza ter podpora za zelene koridorje kot vzorne primere v smislu mobilnosti in ugodnosti.
Prav tako se strinjam z dejstvom, da je poudarjena možnost, da se lahko sedanja železniška omrežja, ki niso več tako obremenjena zaradi napredka s hitrimi vlaki, namenijo izključno tovornemu prometu.
Menim tudi, da je bistvena vključitev pomembne vloge notranjih platform in suhih dokov ter podpiranje mestne logistike prek odločnega poudarjanja logističnega vidika zelo zanimivega programa CIVITAS, katerega smo veseli.
Prav tako se gospodu Cramerju zahvaljujemo, ker je poudaril logistični dejavnik prednostnih mednarodnih koridorjev železniškega tovornega prometa, pri čemer moram omeniti vrstico, ki vključuje prečkanje osrednjih Pirenejev, ki bo v prihodnosti predstavljalo povezavo med špansko logistično platformo, kot je Plaza, in logističnimi platformami v južni Franciji.
Na koncu želim Komisijo opozoriti na predlog v zvezi s programom za okrepitev sodelovanja med nacionalnimi logističnimi načrti držav članic do konca tega leta, kar bi pomagalo pri pripravi učinkovitejših rešitev za zmanjšanje sedanjega pomanjkanja sredstev in potrebe sektorja, ki je zdaj ključnega pomena, v tem gospodarskem okolju, v katerem cene goriva, povpraševanje za boj proti podnebnim spremembam, obrobnost zaradi širitve in nevarnih delovnih razmer v tem sektorju kažejo na to, da je treba uporabiti inteligentne, inovativne in privlačne rešitve, kar nam lahko omogoči le ambiciozno zastavljen evropski logistični akcijski načrt.
Zato moja skupina podpira poročilo gospoda Cramerja in predlog spremembe 4 o večletnih pogodbah.
Erik Meijer
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospa predsednica, na različnih stopnjah proizvodnega procesa se blago prevaža v oddaljene kraje, zaradi česar se kot končni proizvod prodaja v popolnoma drugačnih krajih. Pogosto se prevaža na okolju neprijazen način: s tovornimi vozili po vedno bolj obremenjenih avtocestah. Velika rast tovornega prometa, ki se še vedno veča, je posledica stalnega zniževanja stroškov tovrstnega prevoza. To je slaba novica za okolje, varnost, delovne razmere in tudi za dobro počutje živali. Moja skupina zato zagovarja uvedbo strožjih ukrepov v zvezi z rastjo prometa in preusmeritev nujnega ostalega prometa na železnico in celinske plovne poti, kolikor je to mogoče. Ta želja se kaže v popustljivih predlogih Evropske komisije in nadomestnih predlogih poročevalca, gospoda Cramerja.
Vendar se ne strinjamo z možnostjo, da bi imel tovorni promet prednost na škodo potniških vlakov. Za rast tovornega prometa bo mogoče potrebna dodatna infrastruktura, da se prepreči medsebojno oviranje tovornih in potniških vlakov. Poleg tega želim poudariti težave v zvezi z uvedbo enotnega evropskega varnostnega sistema ERTMS. Naložba za ta sistem bo koristna za prihodnost, vendar bo kratkoročno povzročala težave.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospa predsednica, najprej se želim zahvaliti gospodu Cramerju za delo v vlogi poročevalca. Poročilo je dobro in želim poudariti njegove naslednje vidike.
Tovorni promet mora biti neomejen, pošten in čist, za kar si prizadevamo v tem parlamentu. V začetku tega leta so se pojavile omejitve kabotaže. To je bil dober začetek. Poročilo nadaljuje v tem smislu, kar je odlično. Poročevalec pravilno poudarja, da je za tovorno logistiko v mestih potreben poseben pristop. Najpomembnejše je, da se evropska mesta očistijo. Menim, da so računalniško podprte prilagoditve hitrosti v mestih odličen instrument, in zato upam, da bo Evropska komisija podprla ukrepe in vložila predloge za zagotovitev neoviranega tovornega prometa v mestih. Na ta način bo tovorni promet hitrejši in čistejši.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospodarski razvoj in konkurenčnost Unije sta odvisna od učinkovitega prevoza blaga. Razviti moramo železniško infrastrukturo, morske koridorje, infrastrukturo pristanišč in somodalnost. Izboljšanje povezav med morskimi in rečnimi pristanišči ter celinsko železnico in cestnim omrežjem je pomemben element logistične infrastrukture.
Pristop Romunije in Bolgarije Evropski uniji omogoča izhod na Črno morje. Donava je zdaj skoraj v celoti vodna pot znotraj Unije. To predstavlja nove priložnosti za evropski prevoz blaga. Kljub temu poudarjam, da je za učinkovit prevoz blaga potrebno naslednje: uravnotežena uporaba vseh vrst prevoza, odprava prometnih zastojev v prometu, poenostavitev postopkov, zakonodajna stabilnost, naložbe v logistični sistem in inteligentne prevozne sisteme, kot je Galileo, vendar zlasti zagotavljanje prometne varnosti.
Države članice za izboljšanje prevoza blaga ne uporabljajo dovolj programov, kot sta Naiades in Marco Polo. Vendar Komisijo opozarjam na ovire, s katerimi so se pri prečkanju ozemlja nekaterih držav članic soočili nekateri cestni prevozniki, pri čemer imam v mislih romunske cestne prevoznike.
Michael Cramer
Gospa predsednica, gospod komisar, seveda moramo pomisliti tudi na naše napake. Za trajnosten promet si je treba prizadevati vse dni v tednu, ne le ob nedeljah. Zdi se, da Komisija 60 % denarja za prevoz preusmeri v ceste v obliki sofinanciranja in le 20 % denarja v okolju prijazne železnice.
Prevoz v Evropi je na splošno prepoceni, kar pa ne velja za okolju prijazen prevoz. To je povezano tudi z okvirnimi pogoji. Za vsako državo članico imamo na primer obvezen sistem uporabnine železniške infrastrukture. To velja za vse motorje, vsak kilometer poti, medtem ko je pristojbina za okolju škodljiv cestni promet prostovoljna, njen znesek je omejen in velja le za avtoceste, ponavadi le za tovorna vozila 12 ton ali več. Te nepoštene okvirne pogoje morate spremeniti, sicer ne boste rešili niti težav, ki so povezane s podnebno politiko, niti težav v zvezi s prevozom. Glede na napovedi bo prometa vedno več. Ampak zakaj? Ker nič ne stane.
Omenil bi lahko veliko primerov. Naj omenim en primer iz vaše države. Združeno kraljestvo vsako leto izvozi 1,5 milijona ton svinjine. Glede na saldo uvozov to pomeni, da Združeno kraljestvo uvozi dodatnih 1,5 milijona ton svinjine. To bi lahko odpravili. Ta prevoz bi lahko odpravili in uporabili zmogljivost, ki je za to zagotovo potrebna. Zato moramo v Evropi odpraviti veliko nesmislov na področju prevozne zmogljivosti in nato prevoz usmeriti v okolju prijazne načine ter zagotoviti njegovo učinkovitost, da bomo lahko omogočili mobilnost, oskrbo ljudi z blagom, vendar tudi zaščitili okolje, glede na to, da je promet del našega vsakdanjega življenja.
Le v zdravem okolju bomo lahko mi, naši otroci in otroci naših otrok živeli tako, kot si želimo.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 4. septembra.
Pisne izjave (člen 142)
Gábor Harangozó  
v pisni obliki. - Trajnosten in učinkovit tovorni promet je treba vsekakor izboljšati, ker je prometni sektor odgovoren za velik delež emisij CO2 v Uniji. Ker se pričakuje, da bo rast sektorja precejšnja, je treba povečanje njegove učinkovitosti in trajnosti obravnavati kot priložnost za razvoj njegove gospodarske konkurenčnosti in vzpostavitev številnih delovnih mest.
Zato mora Unija dodeliti sredstva, ki bodo zadostovala za doseganje ambiciozno zastavljenih ciljev v zvezi z izboljšano mobilnostjo, intermodalnostjo vrst prevoza, energetsko učinkovitostjo, manjšo porabo nafte in manjšim onesnaževanjem. Zato se strinjamo s strateškim pristopom predlaganega akcijskega načrta o tovornem prometu in njegovimi cilji: osredotočenje na koridorje tovornega prometa z uporabo različnih vrst prevoza; podpiranje inovativnih tehnologij in infrastruktur; učinkovitejše upravljanje tovornega prometa in spodbujanje necestnih načinov prevoza. Za zagotovitev uspešne trajnostne evropske prometne politike se moramo seveda zavedati pomembnosti pospeševanja sinergije in dopolnjevanja z drugimi evropskimi politikami, kot sta energetska in okoljska politika.
Čezmejno usklajevanje nacionalnih predpisov in sinergija z drugimi s tem povezanimi politikami sta nujna pogoja za doseganje ciljev trajnostnega in učinkovitega tovornega prometa.
