Ura za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije. To je običajni postopek, namreč, vprašanja, ki trajajo eno minuto, in odgovori, ki prav tako trajajo eno minuto. V primeru dodatnega vprašanja je dovoljenih trideset sekund in prav tako trideset sekund za odgovor. Predsedniku Komisije bodo vprašanja najprej zastavili vodje ali predstavniki političnih skupin.
Corien Wortmann-Kool
v imenu skupine PPE. - (NL) Gospod predsednik, predsednik Barroso, v tem parlamentu bi vam rada zastavila vprašanje o evropskem skladu za nujne primere. S tem bi rada poudarila dejstvo, da ste se vključili v razpravo o skladu za nujne primere, ker je zadevala evropski sklad za nujne primere. Sprašujem vas: kaj menite o širitvi tega sklada? O tej zadevi ste resda že govorili, vendar predvsem o tem, kako naj se zagotovi financiranje sklada in kako dolgo naj se zagotavlja. Trenutno so razmere na trgu državnih obveznic precej umirjene, vendar se lahko kadar koli spremenijo. Zaradi tega sprašujem: kaj menite o širitvi sklada za nujne primere?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil gospe Wortmann-Kool.
Pravzaprav to ni samo moje stališče, temveč soglasno stališče Komisije. V tem dokumentu je o letnem pregledu rasti navedeno, da Komisija meni, da je treba povečati učinkovito finančno zmogljivost evropskega instrumenta za finančno stabilnost in obseg njegovih dejavnosti. Menimo, da je to del celovitega odziva in seveda ne celotni odziv. V tem dokumentu je le en stavek o evropskem instrumentu za finančno stabilnost. Gre tudi za strukturno reformo, javnofinančno konsolidacijo in ukrepe za spodbujanje rasti.
Vendar je za stabilnost evrskega območja dejansko pomembno, da se poveča posojilna zmogljivost, ker ima evropski instrument za finančno stabilnost, kakor veste, zdaj 440 milijard EUR. Ne zahtevam torej, da se ta zgornja meja poveča, vendar vemo, da evropski instrument za finančno stabilnost dejansko ne more posoditi teh 440 milijard EUR, če bi bilo treba, ker je za evropski instrument za finančno stabilnost treba zagotoviti bonitetno oceno AAA. Zato je najmanj, kar lahko naredimo in moramo narediti, to, da povečamo zmogljivost sklada. Menim, da je to zelo konstruktiven predlog, ki bi ga bilo bolje sprejeti prej kot pozneje.
Corien Wortmann-Kool
v imenu skupine PPE. - (NL) Gospod predsednik, imam dodatno vprašanje: pravite "bolje prej kot pozneje". Kaj natanko mislite s tem, ker menim, da je v naslednjih mesecih nujno treba zagotoviti stabilnost na finančnih trgih? Odločnost glede tega bi bila koristna. Trenutno smo priča predvsem razpravam med voditelji vlad in finančnimi ministri, torej, kakšen časovni razpored imate v mislih, ko pravite "bolje prej kot pozneje"? Prosim, ali ste lahko natančnejši glede tega?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, "bolje prej kot pozneje" pomeni natanko to: da ne smemo odlašati. V preteklosti smo videli, da veliko analitikov na trgu meni, da se Evropska unija in evrsko območje bolj odzivata, kot da bi ukrepala. Razmišljati moramo za naprej, ne za nazaj, zato naj se to zgodi kar se da hitro!
Pravzaprav se zdi, da je bilo na včerajšnjem zasedanju evrskega območja in današnjem zasedanju sveta ECOFIN doseženega nekaj napredka. Smo v stiku z našimi državami članicami. Menim, da je to pomembno. In ker bo zasedanje Evropskega sveta 4. februarja, mislim, da je modro, da se ta vprašanja obravnavajo tam. Mi smo pripravljeni na to. Komisija je pripravljena obravnavati ta vprašanja 4. februarja.
Stephen Hughes
v imenu skupine S&D. - Predsednik Barroso, vem, da je Evropska konfederacija sindikatov že zelo odločno nasprotovala temu, da je Komisija temeljito posredovala na grškem in irskem trgu dela, ne da bi se ozirala na kolektivna pogajanja in socialni dialog. Vaš novi letni pregled rasti obljublja še več tega. Vaši uradniki pozivajo k pregledu klavzule o indeksiranju in sporazumov o plačah, spodbujanju prožnega dela, pregledu nadomestil za brezposelnost in zmanjšanju čezmerne zaščite delavcev.
Ali ne menite, da bi si morala Komisija prizadevati za spodbujanje socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj, ne pa da jih spodkopava? In ker je vprašanje plač posebej izključeno iz socialnega poglavja Pogodbe, na kakšni pravni podlagi Komisija posreduje pri nacionalnih sistemih kolektivnih pogajanj? Prav tako bo podvojitev prizadevanj za javnofinančno konsolidacijo, h kateri se poziva v pregledu, onemogočila vse možnosti za doseganje ciljev postopka za leto 2020. Kakšen je vaš odgovor na to?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Naj vam povsem jasno povem, da popolnoma podpiramo socialni dialog. Podpiramo ga na evropski ravni, vendar ga moramo potem podpirati tudi na nacionalni ravni; to je odgovornost držav članic. Dejavno sem spodbujal ves ta socialni dialog z ETUC, BusinessEurope in drugimi ustreznimi partnerji. Vendar dejansko menimo, da moramo zdaj ustvariti več spodbud za delo; obravnavati moramo položaj naših trgov dela. Menim, da je to del strukturnih reform, ki so potrebne za povečanje konkurenčnosti Evrope.
Stephen Hughes
v imenu skupine S&D. - Predsednik Barroso, zakaj se zdi, da je vsa pozornost usmerjena v trge dela? Kaj pa drugi trgi, ki jih moramo obravnavati pri tem - finančni trg, notranji trg, trgi surovin? Zdi se, da je vsa pozornost usmerjena v trge dela. Zakaj naj bi najmanj premožni ljudje, delavci, krili stroške te recesije in potrebe po njeni odpravi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Pozornost ni usmerjena samo na trg dela. Ob dejavni podpori in sodelovanju tega parlamenta izvajamo reforme finančnih trgov. V letnem pregledu rasti smo obširno razpravljali tudi o potrebi po poglobitvi reforme notranjega trga. Zdaj posebej razpravljamo o energetskih trgih, vendar je trg dela prav tako del strukturnih reform, ki so potrebne za povečanje konkurenčnosti Evrope, zlasti v državah, ki so zdaj najranljivejše. Kot veste, nekatere že izvajajo pomembne reforme trga dela.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, vem, da ste v zasebnem pogovoru s predsednikom Medvedjevom posredovali svoje pomisleke glede primera Hodorkovski. Če je bil primer Hodorkovski preskus za pravno državo v Rusiji, moramo seveda reči, da preskus ni bil opravljen. Poleg tega je bil 31. decembra aretiran Boris Nemcov. Vendar člen 31 ruske ustave zagotavlja svobodo zbiranja.
Kot veste, opozicija organizira protestni shod vsakega 31. v mesecu. Kolikor vem, je v letu 2011 sedem mesecev, ki imajo 31 dni. To pomeni, da obstaja možnost, da bi se v letu 2011 lahko zgodili podobni dogodki, kot je aretacija gospoda Nemcova, če se bo to nadaljevalo. Kakšen skupni ukrep lahko torej sprejmejo institucije EU glede tega? Rusija je članica Sveta Evrope, OECD, skupine G8 in potencialno članica STO. Menim, da morajo evropske institucije nujno ukrepati.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot ste rekli, gospod Verhofstadt, smo se o tem vprašanju pogovarjali z našimi ruskimi partnerji in dejansko se je Evropska unija že javno odzvala na postopke proti Mihailu Hodorkovskemu in Platonu Lebedevu z izjavo visoke predstavnice Catherine Ashton.
Menimo, da sta neodvisnost sodstva in pravica vsakega državljana do poštenega sojenja - kakor sta določeni v Evropski konvenciji o človekovih pravicah, katere podpisnica je Rusija - ključnega pomena za strateško partnerstvo med Evropsko unijo in Rusko federacijo. Tudi pravna država je temelj "partnerstva za modernizacijo", ki ga zdaj razvijamo z Rusijo.
To bomo še naprej skrbno spremljali in to vprašanje bomo načenjali v različnih oblikah in na srečanjih z Rusijo, kot je bilo poudarjeno na zadnjem vrhunskem srečanju Evropske unije in Rusije 7. decembra v Bruslju. Evropska unija pričakuje, da bo Rusija spoštovala svoje mednarodne obveznosti na področju človekovih pravic in da bo spoštovala tudi pravno državo.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - To ni vprašanje, temveč zgolj pripomba. Menim, da mora to težavo kar se da hitro obravnavati tudi ta parlament. Položaj, kakršen je zdaj v Ruski federaciji, se ne more nadaljevati. Menim, da nam samo zato, ker imamo veliko pomembnih poslovnih povezav, ni treba molčati o tem vprašanju - ravno nasprotno.
Rebecca Harms
V Rusiji je svoboda tiska in medijev resnično velika težava. Če se želite izkazati v tej razpravi, gospod Barroso, ne smete dopustiti tega, kar se zdaj dogaja na Madžarskem. Rada bi vas vprašala, zakaj je Komisija tako popustljiva do madžarskega zakona o medijih. Ta zakon na vseh področjih krši načela, ki veljajo v Evropi in drugod.
Zaprosili smo za strokovni pravni nasvet. Če povzamem, je v nasvetu navedeno, da zakon krši københavnska merila, Helsinško sklepno listino, direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, konvencijo Unesca, ki zajema tudi medije, Lizbonsko pogodbo ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Lahko bi nadaljevala, vendar se bom ustavila tukaj. Zato bi vas rada vprašala, kdaj boste ustrezno posredovali na Madžarskem? Kakšen je časovni razpored? Zakaj še vedno niso uvedeni postopki za ugotavljanje kršitev? Moja kritika se opira tudi na obstoječo sodno prakso na tem področju.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V primeru Madžarske moramo tako kot v primeru katere koli druge države članice evropsko pravo izvajati objektivno in nepristransko. Na to moramo zelo previdno gledati s pravnega vidika, zato moramo upoštevati jasno metodologijo.
Prav to počnemo - prek podpredsednice Kroes. Včeraj je predložila obširna poročila Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odboru za kulturo in izobraževanje. Imamo nekaj pomislekov glede madžarskega zakona o medijih. Do konca tega tedna nameravamo madžarski vladi poslati prvo pismo, na katerega morajo madžarski organi oblasti odgovoriti.
Ponavljam: upoštevati moramo jasne, objektivne, nepristranske, pravno utemeljene postopke, ker ima Madžarska tako kot katera koli druga država članica EU pravico do nepristranskosti Komisije. Vendar vam lahko ponovno zagotovim, da zelo pozorno spremljamo to zadevo.
Rebecca Harms
Rada bi prosila, da se omogoči vpogled v vse dokumente, ki jih je Madžarska predložila Komisiji. Zelo si želimo, da bi si o tem lahko sami izoblikovali mnenje, in menimo, da je napočil čas za presojo tega vprašanja. Sumimo pa, da Madžarska morda ni predložila celotnega besedila zakona, da zavlačuje. Prosim, dajte nam dokumente!
Poleg tega mislim, da se je zelo težko ukvarjati s politiko, na primer pri pristopnih pogajanjih s Turčijo, ter ves čas razpredati o københavnskih merilih, potem pa na ta merila pozabiti, ko država postane članica Evropske unije.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Seveda ta parlament v celoti obveščamo. Kot sem povedal prej, se je podpredsednica Komisije Kroes včeraj sestala z ustreznima odboroma tega parlamenta.
Obenem gotovo razumete, da imajo ta vprašanja pravno razsežnost ter da moramo zelo jasno in objektivno upoštevati metodologijo. Komisija ima pri vseh teh zadevah zelo velik ugled in raven verodostojnosti, česar nikakor ne želimo ogroziti. Ponovno vam lahko zagotovim, da zelo pozorno spremljamo vprašanje in da smo te pomisleke že izrazili. O tem sem se osebno pogovarjal s predsednikom vlade Orbánom. Jutri bo prišel v ta parlament. O tem lahko razpravljamo na političen način, vendar moramo pri tej zadevi upoštevati tudi jasne postopke.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, pred nekaj dnevi je mednarodna komisija za letalstvo, ki vodi preiskavo v Moskvi, objavila svoje poročilo o vzrokih nesreče 10. aprila lani v Smolensku. Poljska javnost je presenečena nad ugotovitvami poročila in poročilo obravnava kot dokument, ki je vse prej kot objektiven. V zadnjih nekaj dnevih se je že izkazalo, da so bila prikrita dejstva, ki bi lahko bila neprijetna za Rusijo, in da je celotno poročilo namenjeno temu, da se odgovornost za tragično nesrečo pri Smolensku pripiše Poljski. Na Poljskem nobena razumna oseba ne dvomi o tem, da smo med celotnim postopkom priprav in izvedbe obiska pokojnega predsednika naredili napake. Vendar ima rusko poročilo vse znake politične igre, ki naj bi Ruse oprostila vsakršne krivde.
V povezavi s tem bi rad vprašal naslednje: kaj meni Komisija o tem poročilu in ali Evropska komisija namerava kaj narediti za pojasnitev vzrokov tragedije pri Smolensku, kjer so umrli voditelj države članice ter mnogi predstavniki politične elite moje države?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, gospodu Kamińskemu bi rad povedal, da te strašne tragedije nikoli ne bomo pozabili ne na Poljskem ne drugod. Smrt predsednika Kaczynskega in vseh, ki so bili z njim tistega tragičnega dne, nas je globoko prizadela. Seveda vem za rusko poročilo, ki je bilo objavljeno prejšnji teden, in vem tudi za poljske odzive na to poročilo, ki jih glede na razsežnost te tragedije zelo dobro razumem.
Vendar Komisija v teh razmerah lahko ukrepa le, kadar imamo ustrezno pravno podlago za to. Mimogrede, poljski organi oblasti se nikoli niso obrnili na nas s prošnjo, naj posredujemo pri tej zadevi, čeprav bomo seveda še naprej pripravljeni narediti vse, kar je v naši pravni pristojnosti, če bomo prejeli takšno prošnjo.
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, rad bi se prepričal, da sem vas pravilno razumel. Do zdaj poljska vlada od Komisije ni zahtevala, naj uvede preiskavo vzrokov za nesrečo pri Smolensku. Vendar, če bi poljska vlada zahtevala pomoč Evropske komisije, ali bi bila takšna pomoč zagotovljena?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot sem rekel, moramo preučiti pravno podlago za to. Po mojih informacijah je bil to vojaški let in državni obisk, uredba pa je začela veljati po strašni nesreči. Zato se s pravnega vidika zdi, da ni veliko argumentov, na podlagi katerih bi Komisija lahko posredovala. Seveda pa o tej zadevi lahko vedno neuradno razpravljamo s poljskimi organi oblasti ali drugimi organi oblasti, ki bi to utegnili zahtevati od nas.
Lothar Bisky
Gospod Barroso, vsi vemo, kako pomembna je stabilnost evra. Zato nekega dogodka ne razumem najbolje. In sicer razprave o povečanju reševalnega svežnja, na kateri ste vi to podprli, kanclerka Merkel pa zavrnila. Zato sprašujem, ali ni nobenega usklajevanja med vama. Vem, da se takšne stvari včasih zgodijo, vendar ni prvič, da sem doživel kaj takega ali slišal za to. Medtem so se mediji začeli zelo zanimati za to. Toda ne gre zgolj za družinski prepir med vami in kanclerko Merkel. Gre za pomembno politično vprašanje. To lahko razumem - verjemite mi, tudi jaz se vedno ne strinjam s kanclerko -, vendar gre pri tem za to, ali takšno javno razhajanje mnenj ne pomaga finančnim špekulantom.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V Evropski uniji ima vsaka institucija in vsaka vlada svoje odgovornosti. Komisija ima določeno mero odgovornosti za to, da predstavlja tisto, kar je po njenem mnenju prava pot naprej za evrsko območje in Unijo, zato smo v zelo izčrpnem dokumentu v zvezi z letnim pregledom rasti izrazili svoje mnenje. Menim, da to ni bila samo naša pravica, temveč tudi naša dolžnost.
To smo torej naredili in menim, da so trgi to zelo dobro sprejeli, kot smo videli v zadnjih dnevih, ker so razumeli, da zdaj obstaja resnična pripravljenost za odločno napredovanje pri vseh vidikih celovitega odziva, tudi pri evropskem instrumentu za finančno stabilnost.
Analiza trga soglasno potrjuje, da je treba pri tej zadevi narediti več. Tako ne meni samo Komisija; tako meni tudi Evropska centralna banka in to mnenje je bilo zelo jasno izraženo. Upam, da bodo države članice dosegle dogovor na podlagi stališča Komisije.
Lothar Bisky
Gospod Barroso, popolnoma in v celoti sprejemam to, da ste izrazili svoje mnenje in objavili poročilo. Še vedno pa ostaja moje vprašanje - kako je možno, da pri tako pomembnem vprašanju, pri katerem se špekulira z evrom, in v tako pomembnem trenutku, kot je ta, vaše mnenje ni usklajeno s kanclerko Merkel ali predsednikom Sarkozyjem ali drugimi voditelji vlad? Vsekakor ima javnost tak vtis.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisija ne potrebuje dovoljenja držav članic za to, da izrazimo mnenje. Naš predlog je bil v veliki meri usklajen s sklepi zadnjega zasedanja Evropskega sveta, ko so države članice izjavile, da so pripravljene narediti vse, kar je potrebno, za zaščito finančne stabilnosti evrskega območja. Izrecno so omenile evropski instrument za finančno stabilnost in izjavile, da so ga pripravljene okrepiti. Zato dejansko ni bilo nobenega razhajanja.
Ne morem komentirati pripomb drugih, lahko pa vam povem, kakšno je stališče Komisije: to je soglasno stališče, s katerim se strinja predsednik Evropske centralne banke; to je stališče drugih ustreznih institucij, ki zelo pozorno spremljajo finančno stabilnost evrskega območja. Menim, da bi morali poudarjati tisto, kar nas združuje, ne pa nekaj posebnih vprašanj o tem, kako komuniciramo.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Prejšnji teden je član Evropskega računskega sodišča, ki se je nedavno upokojil po 15 letih službe, v medijih izrazil resne obtožbe. V obtožbah, ki me sploh ne presenečajo, je v bistvu izpostavljeno pomanjkanje neodvisnosti revizorjev EU, ki vpliva na raven preglednosti pri poročanju o nepravilnostih.
Pismo s pojasnili, ki ga je včeraj objavil gospod Engwirda, samo potrjuje vpliv Komisije na revizorje in postavlja pod vprašaj podlago, na kateri ta parlament podeljuje razrešnico zadnjih 15 let.
Zdaj mora ta parlament zahtevati, da revizijo proračuna in finančnih poročil EU opravi resnično neodvisen organ, ki ni v okviru institucij EU. Brez takšne neodvisne revizije Svet in Parlament ne moreta še naprej podeljevati razrešnice Komisiji glede njene finančne odgovornosti.
Ali boste, gospod Barroso, dovolili, da zunanji revizor pregleda finančna poročila in nam pove resnico o tem, kako se porablja denar evropskih davkoplačevalcev?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, naj poudarim, da je Evropsko računsko sodišče popolnoma neodvisen organ. Komisija nima nikakršnega vpliva na njegove metode ali prednostne naloge na področju revizij in si tudi ne prizadevamo za to, da bi imeli takšen vpliv. V interesu Komisije - in v evropskem interesu - je, da spoštuje neodvisnost svojega zunanjega revizorja.
Nikoli nisem dajal negativnih pripomb o sklepih sodišč, naj je šlo za ustavna sodišča, Sodišče Evropske unije ali Računsko sodišče. To je temeljno načelo demokracije: spoštovanje pravne države in spoštovanje neodvisnih institucij.
Seveda pa v okviru revizijskega postopka poteka redni dialog med Komisijo kot revidiranko in Sodiščem kot revizorjem. To je običajno in potrebno za to, da se zagotovi dobro delovanje revizijskega postopka in trdna podlaga vseh ugotovitev v revizijskem postopku. Takšen dialog je popolnoma v skladu z vsemi mednarodnimi standardi. Verjetno bi moral poudariti tudi to, da je bila Komisija v preteklih letih predmet izjemno kritičnih poročil Računskega sodišča. Menim, da moramo spoštovati svoje institucije, namreč neodvisne institucije.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod Barroso, ne strinjam se z vašim odgovorom. Na kritike Evropskega računskega sodišča v zadnjih desetih letih se je Komisija odzvala tako, da se je obrnila na revizorje - in to so zabeležili mediji - ter od njih zahtevala, naj spremenijo svojo metodologijo dela, tako da bi poročilo o odhodkih EU prikazalo lepšo podobo.
V 30 letih poklicnih izkušenj na področju računovodstva in revizije nisem nikoli doživela, da bi revidiranec revizorju dajal navodila, kako naj opravlja svoje delo. Kako naj zdaj vemo, ali se je stopnja napak zmanjšala zaradi spremembe metodologije, ki jo je zahtevala Komisija, ali zaradi izboljšanja nadzora?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisija ima tako kot Evropski parlament pravico, da izrazi svoja mnenja o revizijskem postopku. Zdaj vi izražate mnenje o tem postopku in imate vso pravico do tega. Komisija je tudi političen organ. Izvolil nas je ta parlament, zato imamo pravico do izražanja svojega mnenja. Tega nikakor ni mogoče šteti za obliko pritiska, razen če naj tudi mi štejemo vaše pripombe za nedopusten pritisk.
To je pravzaprav vaja iz preglednosti. Zato enkrat za vselej, v celoti spoštujemo Računsko sodišče, ne pritiskamo na Računsko sodišče in na vso moč si prizadevamo uresničiti priporočila neodvisne revizijske institucije, to se pravi Računskega sodišča.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, Jeruzalem je edino, večno in nedeljivo glavno mesto judovske države Izrael. Jeruzalem je in vedno bo izraelsko ozemlje od svoje najvzhodnejše do svoje najzahodnejše točke.
Evropska unija je lahko upravičeno ponosna na Izrael. To je edina demokracija na Bližnjem vzhodu, ki jo obkroža morje diktatorskih režimov.
S svojim bojem proti Islamskemu džihadu Izrael ne brani samo sebe, temveč vse, kar s svojimi judovsko-krščanskimi vrednotami predstavlja Evropa. Komisija se bo o tem strinjala z mano.
Zato podpora Evropske unije judovski državi Izrael ne bi smela biti vprašljiva. Evropska unija mora poslati jasno sporočilo mednarodni skupnosti, da diplomatsko predstavništvo EU spada zgolj in samo v Jeruzalem. Zato bi gospoda Barrosa zelo rad vprašal, ali se strinja z mano, da bi morala EU takoj prestaviti svoje diplomatsko predstavništvo v Izraelu iz Ramat Gana v izraelsko glavno mesto Jeruzalem. Če se ne strinja, zakaj se ne strinja?
To bi seveda moralo veljati tudi za prihodnje veleposlaništvo EU v Jeruzalemu. Nasprotujemo temu, da bi sploh imeli takšno veleposlaništvo, a če ta veleposlaništva že morajo obstajati, potem naj bo izraelsko v Jeruzalemu.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej, poznate stališče Evropske komisije glede Izraela. Popolnoma podpiramo obstoj Izraela. Kot ste povedali, je to demokratična država v zelo težavnem okolju in v celoti priznavamo pravico Izraela do obstoja. Obenem želimo, da Izrael spoštuje pravico palestinskega naroda do samoodločbe, in menimo, da je najboljša rešitev, da obe državi - Izrael in palestinska država - obstajata ob popolnem spoštovanju ena druge in mednarodnega prava.
Kar zadeva vprašanje spremembe prestolnice ali našega predstavništva v Izraelu, ne vidimo nobenega razloga za to.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, seveda me je vaš odgovor razočaral, vendar dejansko govorite o vzhodnem Jeruzalemu in dejstvu, da je Komisija ta teden obsodila Izrael zaradi začetka gradnje 1400 stanovanjskih hiš v soseski Gilo. Zdaj se sprašujem, kako natanko naj se lokalna oblast Jeruzalema odzove na to obsodbo, ko prejema vloge za gradbeno dovoljenje tako v vzhodnem kot zahodnem Jeruzalemu.
Dejansko izdajajo dovoljenja tako Arabcem kot Izraelcem v obeh delih mesta, vendar Komisija zdaj pravi in to je povedala tudi prejšnji teden: diskriminirati morate Izraelce v vzhodnem Jeruzalemu, ker je mesto tako ali tako celota in tega ni mogoče spremeniti, mesto upravlja ena lokalna oblast. Kaj torej sporočate odboru lokalne oblasti v Jeruzalemu? Kaj naj odgovorijo Izraelcem, ki povsem upravičeno oddajajo vloge za gradbeno dovoljenje na območju, na katerem imajo pravico živeti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Menim, da je stališče Evropske unije glede naselbin popolnoma v skladu s stališčem mednarodne skupnosti, tudi najtesnejših zaveznikov Izraela. Menimo, da način, na katerega je sedanja vlada obravnavala vprašanje naselbin, ni bil vedno koristen za sedanja prizadevanja za mir v tej regiji.
Vaše pripombe kažejo natanko na to, zakaj ne bi smeli imeti predstavništva v Jeruzalemu zaradi težkih razmer v tem izjemno pomembnem mestu za Izrael in vse nas.
Zato ohranimo svojo zavezanost miru. Podprimo Izrael. Obenem pa ne pozabimo na pravice Palestincev. Menim, da si tudi Palestinci zaslužijo našo pozornost in podporo.
Predsednik
Zdaj smo prišli do drugega dela ure za vprašanja, do posebne in konkretne teme o inovacijah in energetiki.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gospod predsednik, gospod Barroso, Komisija spodbuja inovacije na različnih področjih našega energetskega sistema. Med temi področji so biogoriva druge generacije, fuzija, fisija četrte generacije, pametna omrežja, obnovljivi viri energije na splošno, energetska učinkovitost na splošno, uporaba vodika v gorivnih celicah, zajem, prevoz in shranjevanje CO2, električna vozila; seznam bi se lahko nadaljeval.
Sredstva so omejena, gospod predsednik, in vsega ni mogoče narediti. Veliko Evropejcev se sprašuje, na katero od teh stvari se bo osredotočila Komisija v sedanjih težkih okoliščinah, in danes vam posredujem to zaskrbljenost. Katera od teh prednostnih nalog je ali katere so dejanska prednostna naloga za Komisijo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To je zelo težko vprašanje, ker so vse prednostne naloge povezane, zato moramo vzpostaviti energetski trg - potrebujemo integriran energetski trg. Tako bomo zagotovili tudi obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost. Energetska učinkovitost je vsekakor prednostna naloga, vendar moramo vlagati tudi v nizkoogljične tehnologije, ker obstaja tudi zunanja razsežnost in ker moramo upoštevati svoje zunanje ambicije - če se izrazim kar se da usklajeno z našimi partnerji na energetskem področju.
Rad bi, da bi Evropski svet 4. februarja obravnaval štiri prednostne naloge: vzpostavitev energetskega trga in izvajanje vseh pravil notranjega trga; energetsko učinkovitost; nizkoogljične tehnologije; in sprejetje skupnih prizadevanj, kar zadeva zunanjo razsežnost.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Sedaj velja, da mora Evropska unija znižati svoje izpuste toplogrednih plinov do leta 2020 za 20 %. Na politični ravni pa se pogovarjamo tudi o bolj ambicioznem cilju in znano je, da v tem primeru bi največje breme nosili sektorji znotraj ETS, še posebej energetika
Zato me zanima vaše mnenje, vaše osebno mnenje o tem, kdaj bodo primerni pogoji, da bo ta cilj še bolj ambiciozen.
Kakšne dodatne ukrepe bi Evropska unija morala uvesti prav na področju energetike, in ali sodijo med te ukrepe tudi pogoji, ki ste jih omenili, ko ste odgovarjali na vprašanje mojega kolega.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To je tudi svetovni postopek, ne samo evropski postopek. Cancún je bil pomemben korak v podnebnih pogajanjih. Na tej konferenci je bilo doseženo vsaj to, da se je ohranil večstranski postopek, kar je bilo dobro, vendar po našem mnenju to dejansko ni bilo dovolj.
Da bomo lahko nadaljevali in se zavezali obveznim ciljem, moramo po mojem mnenju zahtevati primerljivo prizadevanje drugih, namreč največjih onesnaževalcev, gospodarstev v razvoju in vzponu. Do zdaj se ta gospodarstva niso zavezala temu.
Zato moramo najti pravi način, da jih premaknemo. Obenem države, ki so pripravljene nadaljevati in sprejeti še več zavez, to lahko storijo in morajo storiti in konkretni način, ki ga bom predlagal Evropskemu svetu 1. februarja, je doseči več na področju energetske učinkovitosti, na katerem ne dosegamo tega, kar bi morali.
Kar zadeva obnovljive vire energije, mislim, da smo na dobri poti, da dosežemo svoj cilj za leto 2020, vendar ne na področju energetske učinkovitosti, zato na tem konkretnem področju lahko dosežemo več napredka.
Derek Vaughan
Za zagotovitev zanesljive oskrbe z energijo in nizkih stroškov za potrošnike v prihodnosti mora Evropa uporabljati vse vrste energije z nizkimi emisijami ogljika. To vključuje tehnologijo čistega premoga - področje, na katerem je razvoj do zdaj potekal zelo počasi. Ali predsednik Komisije zato lahko zagotovi, da se bo v prihodnosti nadaljevalo podpiranje raziskav na področju zajemanja in shranjevanja ogljika?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Lahko zagotovim, da bomo to poskušali doseči. Vendar na koncu, veste, o financiranju raziskav odločajo države članice. O tem bomo razpravljali, ko bomo predložili večletne finančne perspektive.
Vsekakor pa upam, da bodo države članice dale prednost naložbam v obnovljive vire energije in nizkoogljične tehnologije ter da se bodo osredotočile na tehnološke prednostne naloge, določene v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.
Dejansko to predlagamo za naslednje zasedanje Evropskega sveta.
Fiona Hall
Predsednik Barroso, pravkar ste rekli, da države članice dosegajo manj kot polovico tega, kar so se odločile doseči v zvezi s 20-odstotnim ciljem za varčevanje z energijo do leta 2020, zakaj si torej Komisija ne prizadeva vztrajno za to, da bi ta cilj postal zavezujoč za države članice?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prizadevamo si za to. Vprašanje poskušamo predložiti na naslednjem zasedanju Evropskega sveta. Na področju energetske učinkovitosti še vedno zaostajamo, kot ste rekli. Nisem zadovoljen s položajem in Komisija ga namerava spremeniti.
Energetska učinkovitost je zdaj sestavni del glavnega cilja strategije EU 2020. Trenutno se pogovarjamo z državami članicami o določitvi nacionalnih ciljev, da se podpre ta cilj. Ocenili smo že, da bi z obstoječimi politikami in ukrepi prihranek do leta 2020 znašal največ 10 %.
Vendar bo rezultat združenih nacionalnih okvirnih ciljev, o katerih se govori v razpravah o strategiji Evropa 2020, očitno bolj ambiciozen od tega, verjetno pa bo še vedno precej nižji od 20 %. Zato nameravamo uporabiti dvostopenjski pristop s pozornim spremljanjem napredka, doseženega z uresničevanjem nacionalnih ciljev iz strategije Evropa 2020, in pregledom tega napredka v letu 2013. Če se bo pri teh pregledih izkazalo, da naš cilj 20 % verjetno ne bo dosežen, bo Komisija preučila možnost za predložitev pravno zavezujočih nacionalnih ciljev za leto 2020.
Reinhard Bütikofer
(DE) Gospod predsednik, predsednik Barroso, rad bi vam zastavil vprašanje o uskladitvi odjemnih tarif v Uniji. Komisar Oettinger, komisar za energetiko, pri tem izvaja strategijo, ki bi po našem mnenju in tudi mnenju nemškega ministra za okolje privedla do uničenja najuspešnejšega programa inovacij, ki ga ima Nemčija na področju obnovljive energije.
Kaj boste naredili za to, da preprečite, da bi se zaradi usklajevanja uničile nemške odjemne tarife in bi se s tem onemogočile inovacije na področju obnovljive energije? In kaj boste naredili za to, da komisar Oettinger na ta način ne bo zavlačeval pri vprašanju energetske učinkovitosti? Do leta 2012 ne želi narediti ničesar, čeprav ste sami pravkar rekli, da je že jasno, da nezavezujoči cilji niso dovolj. Kako boste zadeve pospešili?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, najprej naj povem, da je ta dodatni pristop k energetski učinkovitosti predlagal komisar in da sem popolnoma prepričan, da si komisar na vso moč prizadeva doseči ta cilj. To energetsko vprašanje poskušamo povezati tudi z drugimi političnimi cilji, kot je boj proti podnebnim spremembam.
Vendar menimo, da pri tem ne gre samo za določitev ciljev, temveč da gre tudi za delo v državah članicah, in zato menimo, da je bolje, da države članice določijo svoje nacionalne cilje, potem pa bomo videli. Če bodo na dobri poti, odlično. Če ne bodo, bomo vsaj predlagali zavezujočo zakonodajo.
Vendar je za to, da se doseže uspeh, včasih bolje začeti z nekakšnim prostovoljnim ciljem. Vsaj tako smo naredili v preteklosti in to se je izkazalo za pravilen pristop. Ne izključujemo - ravno nasprotno - morebitne potrebe po zavezujočih ciljih za posamezno državo, vendar prepustimo to politiko tudi državam članicam in spremljajmo, kako bodo razvile svojo strategijo.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, 4. februarja bo potekalo vrhunsko srečanje o energetiki. Za zdaj naj bi se razpravljalo o dveh direktivah: po eni strani o okvirni direktivi o vodah in po drugi o PVO - direktivi o presoji vplivov na okolje. V obeh primerih moramo preučiti, kako lahko zagotovimo, da bosta ti različici dolgoročno združljivi ena z drugo. Pri tem gre za okolje in proizvodnjo električne energije. Menim, da postopki za odobritev na tem področju ne bi smeli trajati dlje od enega leta. Komisija zdaj predlaga obdobje petih let. Menim, da si v sedanjih razmerah ne moremo privoščiti petih let - kar je konec koncev celotno zakonodajno obdobje!
Ali je Komisija pripravljena ustrezno skrajšati obdobje? Ali je okvirno direktivo o vodah mogoče prilagoditi tako, da bi v prihodnosti tudi črpalne elektrarne lahko zagotavljale ravnovesje med sončno energijo in po drugi strani vetrno energijo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Na splošno želi Komisija čim bolj skrajšati čas, potreben za sprejetje in izvajanje. Gre za to, da nas države članice običajno prosijo za realističen rok, tako da izvajanje lahko poteka kar se da usklajeno in brez izkrivljanj na notranjem trgu ali vsaj na trgu, za katerega menimo, da bi moral biti notranji trg. Eno od perečih vprašanj v energetskem sektorju je ravno dejstvo, da imamo še vedno zelo različne predpise.
Doseženega je bilo nekaj napredka in zdaj ne začenjamo iz nič. 4. februarja bodo na voljo sporočila, ki smo jih nedavno predložili, in seveda je na voljo tudi zgodovinski (mislim, da mu zdaj lahko rečemo zgodovinski) podnebni in energetski sveženj, ki smo ga predložili pred nekaj leti v okviru moje prejšnje Komisije.
Pripravljeni smo skrajšati obdobje, vendar je pomembno, da se dogovorimo z državami članicami, tako da bodo ukrepale bolj ali manj sočasno in se bomo izognili tem težavam izkrivljanja konkurence na notranjem trgu.
Vicky Ford
Raziskave in inovacije so nujno potrebne za spodbujanje konkurenčnosti naših gospodarstev. Lani je bila na področju znanstvenih raziskav v svetovnem merilu prvič najuspešnejša evropska univerza. To je bila Univerza v Cambridgeu iz regije, ki jo zastopam.
Na tej univerzi, pa tudi na številnih manj znanih ustanovah ter v velikih in malih podjetjih sem videla najnaprednejše raziskave, ki jih EU financira prek okvirnega programa v višini 50 milijard EUR. Vendar ta okvirni program žal slovi tudi kot najbolj zapleten in birokratski program na svetu. Prejšnjo jesen je ta parlament soglasno glasoval o vrsti priporočil za poenostavitev te birokracije. Kako si Komisija prizadeva za izvedbo teh reform?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej bi rad čestital Univerzi v Cambridgeu in vaši regiji.
Drugič, upam, da me vaša skupina podpira v razpravi o večletnem okviru za ustrezne proračunske obveznosti za podpiranje raziskav, tehnologije in inovacij na evropski ravni. Cambridge je ena od najbolj razvitih univerz na svetu, vendar v Evropi v najrevnejših regijah obstajajo tudi druge univerze, ki žal nimajo takšnega dostopa.
Tretjič, poenostavitev je vsekakor ena od naših prednostnih nalog na področju energetike in inovacij in v tem primeru na področju raziskav. O inovacijah bomo razpravljali tudi v drugem delu zasedanja Evropskega sveta. To je vsekakor ena od naših prednostnih nalog in zelo nas veseli, da nas pri tem podpira Evropski parlament. Prav tako upamo, da nas podpirajo Računsko sodišče in drugi. Treba je razumeti, da je za znanstvenike zelo pomembno, da ne izgubljajo toliko časa s papirologijo in da imajo več časa za posvečanje temu, kar jim gre najbolje od rok, namreč raziskavam.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod Barroso, zaradi finančne konsolidacije tako imenovani varčevalni programi povečujejo razlike v Evropski uniji, spodbujajo protisocialne politike, ogrožajo pravice delavcev in zmanjšujejo javne naložbe, zlasti na področju inovacij in energetike.
To pomeni, da se bodo v primeru nadaljnje uporabe istih smernic, politik in pritiskov za Portugalsko in druge države s šibkejšimi gospodarstvi razlike še povečale in da bomo v čedalje resnejšem položaju zaradi pomanjkanja solidarnosti Evropske unije.
Zato sprašujem: kakšni ukrepi se bodo sprejeli za to, da se spremeni položaj; da se učinkovito zagotovi podpora inovacijam v državah, kot so Portugalska in druge države, za katere se ne zagotavlja dovolj javnih naložb na teh področjih; ter da se glede na visoke cene, ki se zaračunavajo, in težave, s katerimi se spopadajo marsikje, ljudem in industrijam zagotovi dostop do energije?
José Manuel Barroso
Gospa Figueiredo, poznate naše stališče o proračunski konsolidaciji. Ta konsolidacija je še posebej nujna za državo, kot je Portugalska, ki se spopada z nekaterimi težavami na področju državnega dolga, a jo je treba izvesti tudi za Evropsko unijo na splošno. Vendar smo v priporočilih v dokumentu, ki smo ga pravkar objavili, države članice pozvali, naj, kjer je to možno, ne zmanjšajo naložb v izobraževanje ali raziskave in zlasti ne v energetski sektor. Poleg tega nekatere države članice to počnejo zelo uspešno: države članice, ki izvajajo postopke za proračunsko konsolidacijo, vendar celo povečujejo financiranje raziskav in izobraževanja.
Kar zadeva države z večjimi finančnimi težavami, mora naše ravnanje vključevati solidarnost in kohezijo. Zato bom vedno zagovarjal gospodarsko, socialno in ozemeljsko kohezijo na evropski ravni. Solidarnost je pomembna. Solidarnost ne sme biti prazna beseda. Poskrbeti moramo, če se smem tako izraziti, da solidarnost postane operativna.
Judith A. Merkies
(NL) Gospod predsednik, inovacije bodo spremenile naše gospodarstvo in družbo in bi morale ustvariti tudi delovna mesta; zato so inovacije ena od najpomembnejših pobud Evropske unije. Zato bi pozvala k temu, da vsi generalni direktorati vaše Komisije skupaj sprejmejo celovitejši pristop. Na primer, zdaj se dejansko vzpostavljajo partnerstva za inovacije, ki večinoma spadajo na področje pristojnosti enega generalnega direktorata. Vendar mora biti pristop celovitejši. Menim tudi, da je treba sredstva bolj združiti in da moramo preprečiti razdrobljenost. Idealno bi bilo, da bi imeli enoten sklad, ki bi moral vključevati tudi strukturna sredstva. Pozivam vas, da to resnično preučite in v sodelovanju z državami članicami vzpostavite enotno, močno spodbudo za inovacije.
Samo še nekaj o energiji. Vedno nas zanima predvsem celota. Celota je potrebna tudi, ko gre za inovacije, vendar se odgovor včasih najde v malih stvareh. Zdi se mi, da se zelo malo pozornosti namenja lokalno proizvedeni energiji, pa vendar je to ključno za krepitev vloge naših državljanov. Ali bi vas torej skupaj s svojimi kolegi poslanci tukaj lahko pozvala, da določite zavezujoče cilje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Upravičeno ste zaskrbljeni zaradi te težave s pomanjkanjem sinergij na evropski ravni. Ravno zato pričakujem, da bo Evropski svet celovito obravnaval to zadevo.
Dejansko so evropska partnerstva za inovacije instrument za ustvarjanje sinergij med že obstoječimi programi na evropski, nacionalni in regionalni ravni. Menim, da z njihovo združitvijo v enem okviru lahko izkoristimo njihov lastni inovacijski potencial za uvedbo vseevropskih rešitev, ki obravnavajo družbene izzive.
Zato je eden od ciljev ravno pospešitev koraka od raziskav do trga, od tržno usmerjenih inovacij do tržno usmerjenih izdelkov in storitev.
To bo ustvarilo potrebno spodbudo za sodelovanje. Zato si - v Komisiji in zdaj skupaj z državami članicami - prizadevamo za ta celoviti pristop k inovacijam, ki bi presegal delovna področja generalnih direktoratov in celo narodnosti.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, po znanstvenih raziskavah, objavljenih v mednarodnem tisku in v zadnjem času večkrat v grškem, izraelskem in ciprskem tisku, v Egejskem morju južno od otoka Krete obstajajo velike količine zemeljskega plina in nafte. Torej obstajajo energetski viri na ozemlju, znotraj ozemeljskih meja Evropske unije.
Kako namerava Evropska komisija glede na to spodbujati raziskave in pomagati pri raziskavah za določitev položaja in izkoriščanje teh energetskih virov, katerih transport v Evropsko unijo je vsekakor enostavnejši in boljši od transporta prek katerega koli drugega načrtovanega plinovoda?
To priložnost bi rad izkoristil za to, gospod predsednik in gospod predsednik Komisije, da povem, da imata po mojem mnenju zelo veliko sreče, glede na to, kaj vama je namenila usoda. Vi, gospod predsednik, predsedujete Parlamentu, ki ima po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe več pristojnosti, in vi, gospod predsednik Komisije, rešujete veliko gospodarsko krizo v Evropi. Podpiram vse ukrepe gospoda Barrosa v tej smeri, vendar bi rad nekaj dodal: obstaja tudi ameriška metoda, metoda povečanja količine denarja v obtoku. Prosim, preučite ...
(Predsednik je prekinil govornika)
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, spoštovanega poslanca ste prekinil ravno, ko je govoril nekaj lepega o meni, za kar se mu zahvaljujem.
Kar zadeva prvi del njegovega nastopa, nimamo sredstev - in to zdaj ni naša prednostna naloga -, da bi raziskali druge vire energije v Evropi ali da bi podprli njihovo raziskovanje. Naša prednostna naloga na področju infrastrukture je vzpostaviti medsebojne povezave, saj ima to odločilno evropsko razsežnost.
Evropskemu svetu bomo predložili predloge v zvezi s tem. Nekaj je že bilo doseženega - na primer BEMIP, načrt medsebojnega povezovanja baltskega energetskega trga, za baltske države. Zdaj sodelujemo tudi z državami srednje in vzhodne Evrope, da se po možnosti vzpostavijo medsebojne povezave med severom in jugom, in stvari potekajo dobro. Pravkar sem bil v Azerbajdžanu in Turkmenistanu v povezavi s prizadevanji za južni plinski koridor, nov možen način transporta energije - v tem primeru plina - v Evropo. Menim, da Evropska unija tukaj lahko zagotovi nekaj naložb v energetske infrastrukture.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, gospod Barroso, Komisija je po mojem mnenju predložila nadvse dobrodošlo pobudo za izboljšanje energetske infrastrukture po vsej Evropski uniji - tako na področju električnih omrežij kot na področju medsebojnih povezav za plinovodna omrežja. Po ocenah v vašem poročilu bodo stroški znašali približno 200 milijard EUR. Ta omrežja bodo izboljšana do leta 2020. V poročilu je prav tako navedeno, da bo zasebni sektor prispeval približno polovico, torej 100 milijard EUR. Sprašujem vas: preostalih 100 milijard EUR, potrebnih za izboljšanje energetskih omrežij do leta 2020 - od kod naj bi prišla ta sredstva? Bodo to sredstva Unije, bodo to obveznice, ki bodo izdane posebej za ta projekt, ali kakšen drug vir finančnih sredstev? Hvala.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot ste rekli, so za plinske infrastrukture in električna omrežja do leta 2020 res potrebne naložbe v višini 200 milijard EUR. Po ocenah bo 100 milijard EUR te skupne potrebne naložbe pravočasno zagotovil trg sam, medtem ko bo za preostalih 100 milijard EUR potreben javni ukrep, da se zagotovijo dovoljenja in finančni vzvod za potrebni zasebni kapital.
Zato zdaj na primer predlagamo ločevanje. Predlagamo veliko ukrepov, zaradi katerih bo ta zasebna naložba učinkovitejša in koristnejša. Prav tako bomo natančneje preučili prakse na področju ureditve tarif, da se sprostijo ustrezna načela razporeditve stroškov.
Za zapolnitev preostale vrzeli Komisija za novo finančno perspektivo po letu 2013 predlaga nov finančni instrument za podpiranje projektov, ki so v evropskem interesu. Poleg subvencij se lahko predlagajo tudi inovativne tržne rešitve, kot so kapitalske udeležbe, jamstva in posojila javno-zasebnega partnerstva. Kot veste, sem že govoril o evropskih sredstvih prek projektnih obveznic, ki so oblikovane posebej za tovrsten projekt.
Sonia Alfano
(IT) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospe in gospodje, v Direktivi 2001/77/ES je določena opredelitev obnovljivih virov energije z namenom, da se določijo viri, za katere se lahko zagotovijo javne spodbude.
Obnovljivi viri energije izključujejo sežiganje biološko nerazgradljivega dela odpadkov. Italija od leta 1992 zagotavlja spodbude z višanjem stroškov svojih državljanov za energijo in gradnjo sežigalnic, ki so znanstveno dokazano škodljive za zdravje ljudi in okolje in ki jih je Evropska unija zato razvrstila kot preostalo možnost za celostno ravnanje z odpadki. V zvezi s temi spodbudami sta bila uvedena dva postopka za ugotavljanje kršitev in kljub uradnemu zakonodajnemu posredovanju se sežiganje odpadkov v Italiji še vedno spodbuja kot vir obnovljive energije, pri čemer je primer Acerra samo en primer tega.
Vem, da se morda težko spomnite podrobnosti položaja v zvezi s sklepom CIP 6, zato sem predložila vprašanje za pisni odgovor. Vendar bi vas prosila za potrditev, da se spodbude ne smejo zagotavljati za sežiganje biološko nerazgradljivih odpadkov kot vira obnovljive energije in da se za to ne uporablja nobenih odstopanj.
Prav tako bi rada vedela, ali ne velja za nedosledno, da direktiva o odpadkih določa, da je sežiganje preostala možnost za odstranjevanje odpadkov, medtem ko Direktiva 2001/77/ES spodbuja sežiganje kot obliko obnovljive energije. Ali Komisija namerava pregledati to zadevo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot je gospa Alfano pravilno povedala, je to podrobno vprašanje. Ne morem poznati podrobnosti vseh postopkov za ugotavljanje kršitev. Naj vam povem - menim, da je to pomembno -, samo na področju energetike in notranjega trga z energijo imamo zdaj 77 postopkov za ugotavljanje kršitev z državami članicami na splošno in 55 takih postopkov na notranjem trgu. Če mi boste torej to vprašanje posredovali v pisni obliki, vam bom z veseljem poslal odgovor v pisni obliki.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, inovacije, varstvo podnebja, obnovljiva energija - ob prebiranju strategije EU 2020 bi dejansko utegnili pomisliti, da EU svoje ukrepe na področju okoljske in energetske politike jemlje resno. Vendar če pogledate za krinko varstva okolja, se zelo hitro razkrije drugačna energetska strategija: atomska energija kot tako imenovan vir energije, ki manj onesnažuje. Komisar Oettinger je v odgovoru na moje vprašanje zelo jasno izrazil svoje stališče, ko je rekel, da jedrska energija zdaj pomembno prispeva k proizvodnji električne energije z nizkimi emisijami ogljika v EU in da bo tako tudi v bližnji prihodnosti. Evropska komisija ne načrtuje direktive o najdaljši življenjski dobi jedrskih elektrarn. In to 25 let po Černobilu - dejansko bo 26. aprila žalostna obletnica.
Moje vprašanje, predsednik Barroso, se glasi: ali tudi vi menite, da lahko državljanom Evrope atomsko energijo dejansko - in mirne vesti - predstavljamo kot čisto obliko energije, ki je manj škodljiva za podnebje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Poznate stališče Komisije glede jedrske energije. Ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti pri tej zadevi jo nekatere države članice imajo in druge ne. Nikogar se ne sili, naj ima jedrsko energijo, vendar je dejansko res, da jedrska energija v zvezi s podnebnimi spremembami onesnažuje manj kot drugi viri energije.
Po drugi strani ima Komisija določene obveznosti v okviru pogodbe Euratom. Na začetku Evropske unije smo imeli skupnost Euratom in Komisija nima samo pravice, temveč ima tudi dolžnost, da državam članicam, ki potrebujejo pomoč na področjih jedrske varnosti ali raziskav jedrskih zadev, pomoč tudi zagotovi. Vsekakor to nameravamo narediti.
Jacek Saryusz-Wolski
Gospod predsednik, iz Azerbajdžana in Turkmenistana prinašate optimistično sporočilo. Manjkajo samo številke. Razumem, da na tej stopnji z Azerbajdžanom in Turkmenistanom ne morete določiti številk v smislu milijonov kubičnih metrov plina, vendar ali ima Komisija kakršne koli svoje ocene ali pričakovanja, seveda nezavezujoča, glede tega, ali bi bilo mogoče napolniti celotni južni koridor ali zlasti Nabucco, ki naj bi zagotovil 31 milijonov kubičnih metrov?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - S tega obiska v Azerbajdžanu in Turkmenistanu sem prinesel jasno zavezo obeh držav, da bosta popolnoma podprli Evropsko unijo v zvezi z južnim koridorjem. Pravzaprav sem s predsednikom Azerbajdžana, gospodom Alijevim, podpisal skupno izjavo, predsednik Turkmenistana, gospod Berdimuhamedov, pa je javno povedal, da je pripravljen zagotoviti dovolj plina za Evropo - celo več, kot ga potrebujemo zdaj.
Po drugi strani je treba še vedno obravnavati nekaj težav. Nekatere od teh težav morajo biti poslovne odločitve sodelujočih podjetij. Zadevajo tudi način, na katerega je mogoče zgraditi in razviti različne plinovode. Vendar s tega območja v Evropsko unijo lahko pride zadostna količina plina, če bodo države članice Evropske unije pripravljene sodelovati s tema državama in drugimi pri uresničitvi tega projekta - bodisi projekta Nabucco bodisi drugih projektov na južnem koridorju.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Glede na to, da čedalje več družin v Evropi, zlasti v okviru gospodarske krize in čedalje večje stopnje brezposelnosti, porabi več kot 10 % svojega mesečnega dohodka za plačilo računov za energijo, bi vas rada vprašala, kakšne konkretne ukrepe namerava sprejeti Evropska komisija za zmanjšanje energetske revščine.
Prav tako bi vas rada vprašala, ali nameravate od prihodnjih finančnih perspektiv naprej znatno povečati delež Evropskega sklada za regionalni razvoj, ki ga države članice lahko uporabijo za izboljšanje energetske učinkovitosti stanovanjskih stavb.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zakonodaja o notranjem energetskem trgu določa visoke standarde varstva potrošnikov v zvezi z zagotavljanjem minimalnih storitev, preglednostjo zaračunavanja, učinkovitim obravnavanjem pritožb in tako dalje ter potrošnikom zagotavlja izbiro. Lahko bi naštel veliko drugih področij, na katerih predlagamo ukrepe, ki neposredno obravnavajo vprašanja potrošnikov.
Glede nižjih računov za energijo menimo, da lahko prava konkurenca na dejanskem integriranem energetskem trgu vsaj srednjeročno doseže več kot sedanji položaj, v katerem je veliko motenj in primerov prevladujočih položajev na trgu.
Kar zadeva financiranje projektov za zanesljivo oskrbo z energijo, kot sem povedal prej, to vsekakor nameravamo predlagati v naslednjih finančnih perspektivah. Zato morajo en del financiranja zagotoviti tržne rešitve, drugi del pa morajo zagotoviti javne naložbe. Evropska komisija pripravlja nekaj predlogov v tej smeri za naslednje finančne perspektive.
Predsednik
Kolegi, zahvaljujem se vam za razpravo o inovacijah in energetiki, ki sta, kakor dobro vemo, zelo pomembna tema. Zahvaljujemo se vam, gospod predsednik Komisije. Danes ste že drugič prisotni na težki razpravi v Evropskem parlamentu.
