Sporazum o prosti trgovini z Južno Korejo: vpliv na evropsko industrijo (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o sporazumu o prosti trgovini z Južno Korejo: vpliv na evropsko industrijo.
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospod predsednik, velik potencial za nove možnosti izvažanja leži v azijskih trgih, ki imajo visoke stopnje rasti, a seveda tudi velike ovire za vstop. Poleg večstranskih pogovorov je pomemben način za premagovanje teh ovir prek vzvoda, ki nam je na voljo v pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini.
Zato so države članice od Komisije zahtevale, naj sproži novo generacijo sporazumov o trgovini s ključnimi azijskimi gospodarstvi. Ti sporazumi o prosti trgovini bi morali biti ambiciozni pri ustvarjanju novih priložnosti za izvažanje za mnoge sektorje.
Pri Koreji smo to dosegli po dveh letih intenzivnih pogajanj. To je najbolj ambiciozen sporazum o prosti trgovini, ki ga je kdaj koli sklenila Evropska unija.
Obstaja splošno mnenje, da so nam izredno v prid koristi iz sporazuma o prosti trgovini v dveh izmed treh glavnih sektorjev našega gospodarstva: najprej, naši konkurenčni ponudniki storitev bodo ogromno pridobili iz sporazuma. Na primer, na področjih, kot so telekomi, gradbeništvo in okoljske storitve, bo v prihodnosti mnogo lažje poslovati s Korejo.
Drugič, za kmetijske proizvode bo Koreja odpravila skoraj vse posebno visoke tarife - v povprečju znašajo 35 %! To bo močno povečalo izvažanje kmetijskih proizvodov, med drugim svinjine, vina, whiskeya ali mlečnih proizvodov. Prav tako bomo poskrbeli za zaščito evropskih geografskih označb, kot so šunka parma, vino rioja in vino tokaj.
Sporazum o prosti trgovini pa bo prav tako zelo koristen za evropske izvoznike proizvajalce. Na splošno bodo evropski izvozniki proizvajalci prihranili približno 1,2 milijard EUR tarif na leto, od česar se prvi dan prihrani 800 milijonov EUR. Na primer, izvozniki strojev bi pri letnih plačilih carin letno prihranili 450 milijonov EUR, medtem ko bi izvozniki kemičnih snovi na carinah prihranili več kot 150 milijonov EUR.
Odprava carin bo našim izvoznikom omogočila tudi, da bodo okrepili svojo trdno oporo na korejskem trgu ter tako razširili svojo prodajo. Korejske stranke vsako leto kupijo evropsko blago v vrednosti okoli 25 milijard EUR. Zaradi tega je Koreja ena naših najpomembnejših izvoznih trgov v Aziji.
Poleg tega smo se posebno osredotočili na pravila. V sporazumu so vključeni preglednost predpisov, učinkovito uveljavljanje zavez, boljša zaščita pravic intelektualne lastnine in pravil "STO-plus" o subvencijah, ki bodo tudi v korist vseh proizvajalcev, ki prodajajo v Koreji.
Nadalje so bile o industrijskih tehničnih ovirah v trgovini vzpostavljene norme, zlati za avtomobile, elektroniko in farmacevtske izdelke, ki temeljijo na regulativnem modelu Evrope, in te se odzivajo na dolgoletne zahteve evropskega poslovanja v teh sektorjih. Koreja bo morala spremeniti svoje domače predpise, da bo lahko ravnala skladno s temi zavezami, medtem ko takšna sprememba v Evropi ne bi bila potrebna.
Zlasti glede avtomobilske industrije bi rad najprej pokazal, da nas zanima tudi povečanje tržnega dostopa za evropske avtomobile v Koreji. Naši izvozniki avtomobilov so daleč najmočnejši uvozniki na korejskem trgu z visokimi stopnjami rasti. To lahko še bolj razvijejo, ker bodo imeli koristi od kombinacije odprave tarif - prihranek 2 000 EUR na avtomobil, vreden 25 000 EUR - in odprave tehničnih ovir.
Dogovorjeni sporazum vključuje najambicioznejše norme, ki niso povezane s tarifnimi ovirami, kar jih je bilo kdaj dogovorjenih s katero koli tretjo državo. Koreja bo od prvega dne sprejela, da bo avto, ki ustreza mednarodnim standardom, obravnavan kot avto, ki je v skladu s tistimi korejskimi predpisi, ki jih je kot takšne, ki predstavljajo pomembno oviro, sporočila naša industrija.
Obstajajo tudi določbe, po katerih Koreja sprejema enakovrednost evropskih in korejskih okoljskih predpisov. Seveda se je, še preden začne veljati sporazum, strinjala, da bo uporabljala določene prehodne omejitve korejskih okoljskih standardov, ki so pomembni za naše strokovnjake in zelo podrobno spremljamo razprave v Koreji o novih predpisih za omejevanje emisij CO2, da bi poskrbeli, da bodo pokazali, da niso ovire v trgovini.
Zavedamo se občutljivosti avtomobilskega sektorja. Zagovarjali smo dolga prehodna obdobja za liberalizavijo našega najobčutljivejšega avtomobilskega odseka, to je malih avtomobilov. Tarife bodo odpravljene šele peto leto sporazuma in to nam dopušča čas za prilagoditev. Zapomniti bi si morali pomembno korejsko investicijo v avtomobilski sektor v Evropi.
Zmerno smo spreminjali pravila o poreklu s povečanjem dovoljene meje tuje vrednosti korejskih avtomobilov s 40 % na 45 % in dogovorili smo se za dvostransko zaščitno klavzulo, ki nam dovoljuje postavljanje tarif v primeru visokega valovanja uvoza in nevarnosti, da bi bile prizadete naše industrije.
Glede povračila carine, moje zadnje točke: to ni nič novega. Takšne politike so zakonite v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Povračilo carine prav tako ne ustvarja bistvene konkurenčne škode za naše proizvajalce avtomobilov, ker so naše tarife za avtomobilske dele na splošno zelo nizke in bodo še bolj znižane. In dogovorili smo se za posebno klavzulo, ki nam bo omogočila učinkovito omejiti povračilo carinskih dajatev.
Poudarjam moč podpore evropskih proizvodnih sektorjev pa tudi kmetijstva in storitvenih organizacij za ta sporazum. To je pomembno in je jasen signal naše odločnosti za zasledovanje interesa po tržnem dostopu v ključnih razvijajočih se azijskih gospodarstvih.
Daniel Caspary
Gospod predsednik, Južna Koreja je četrta največja zunanja tržna partnerka EU, z obsegom izvoza v znesku približno 30 milijard EUR na leto. Sklepanje sporazumov o prosti trgovini je tako zelo v interesu evropskih delodajalcev in evropskih delavcev.
Nadalje, komisarka, danes vam nimam namena čestitati, saj sporazum še ni bil podpisan, a če vam res uspe v tem času krize - v času, ko so se izvozne stopnje po svetu znižale kot še nikoli v zgodovini - izpeljati sporazum o prosti trgovini, bi bil to izreden dosežek, za katerega iz srca upam, da ga boste dosegli.
Trgovinski sporazumi so pogosto zelo sporni, a sam bi rekel, da je Južna Koreja dostojna izjema. Iz skoraj vsakega področja evropske industrije dobivam zelo pozitivne povratne informacije. V mislih imam strojništvo, farmacevtske izdelke, elektroinženiring, kemične snovi in številne storitvene industrije. Še nikoli prej nisem naletel na primer, kjer so pozitivne povratne informacije glede trgovinskih pogajanj prihajale iz kmetijskega sektorja. To je vsekakor novost - nekaj, česar mislim, da dejansko ni srečal še nihče med nami.
Rezultati so jasno pozitivni, čeprav bi v mnogih sektorjih radi, da bi bilo doseženega več. Vendar pa obstaja ena izjema, in sicer podorčje konstruiranja vozil. Vendar pa tudi tu ne gre za celotno industrijo, ampak le za nekaj proizvajalcev, ki so kritični glede sporazuma. Drugi proizvajalci in zlasti mnogi dobavitelji so zelo pozitivno naklonjeni sporazumu v njegovi sedanji obliki.
Mislim, da bi bilo dobro, če bi zgrabili priložnost in se lotili nekaterih točk kritike v tej industriji in morda še zgladili nekatere škodljive posledice sporazuma o prosti trgovini z nekaterimi podrobnostmi. V tem pogledu imam v mislih ključna področja kot so Zakon glavnega mesta regije Seul, standardi za vgrajen sistem za diagnostiko na vozilu, okoljski standardi, zaščitna klavzula za povračilo carinske dajatve itd. Tu bi se morali izogibati nesporazumom, ali še bolje, jih popolnoma razjasniti in predvsem pritisniti na Južno Korejo, da se jamstva, ki so nam jih dali, uresničijo. Jasno spremljanje morebitnih novih ovir v trgovini, ki se ne nanašajo na tarife, je vsekakor smiselno.
Upam, da bo sporazum začel zelo kmalu veljati in da bodo lahko imeli potrošniki in delavci Evropske unije zelo kmalu koristi od njega. Hvala lepa in želim vam mnogo nadaljnjega uspeha v ciljni ravnini.
Kader Arif
v imenu skupine S&D. - (FR) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, zelo vesel sem, ko slišim, da se moja konservativni in liberalni kolega poslanca strinjata s Komisijo - tako je moje delo v vlogi socialnega demokrata lažje.
V vsakem primeru upam, da bo nocojšnja razprava omogočila vsaj, da obravnavamo številne skrbi glede vpliva tega sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Korejo ter zlasti na evropsko industrijo.
Komisarka, govorili smo o soglasju, a naj vas spomnim, da vas že nekaj mesecev določeni industrijski sektorji - vključno s sindikati proizvajalcev avtomobilov in delavcev, ki jih podpirajo - opozarjajo o morebitnih tragičnih posledicath tega sporazuma. Danes večji del teh vprašanj še vedno ni bil obravnavan.
Vendar pa gre morda za to, da ste se odločili žrtvovati evropsko avtomobilsko industrijo v korist storitev.
Seveda, zakaj dovoliti Koreji povračilo carinskih dajatev, kar je korist, ki ni bila zagotovljena še nikoli prej, niti državam v razvoju kot so države Sredozemlja? Kakšna je logika za prožnimi pravili o poreklu katerih vpliva se moramo bati, ne le za avtomobilsko industrijo, ampak tudi za evropsko tekstilno industrijo?
Zakaj dovoliti takšna izkrivljanja konkurence in zlasti, zakaj določiti ta precedens?
Spričo teh tveganj in žal tudi drugih, o katerih ne morem razpredati tu, a podrobnosti katerih poznate - ravno ste jih omenili -, je Komisja predlagala zadnje sredstvo, to je vključitev zaščitne klavzule. Vendar pa veste, komisarka, da zaščitna klavzula ni samodejna in da jo bo zelo težko izvajati in nemogoče aktivirati še pet let.
Da bi prikazal naše skrbi, bom navedel le en primer. Če bo sporazum o prosti trgovini Koreji omogočil, da bo v Evropo izvozila dodatnih 100 000 vozil - že sedaj jih na letni ravni izvozi 600 000 -, bo izgubljenih 6 000 delovnih mest. Nasprotno pa je Evropa izredno omejena, pri čemer lahko vsak proizvajalec v Korejo izvozi le 1 000 vozil, kar je del celotne evropske kvote, ki znaša 6 000 vozil.
V času krize, ki ima zlasti velik vpliv na delavce v avtomobilski industriji, sprašujem kako boste pojasnili to, da se Evropa zavezuje k takšnemu sporazumu? Ali se nameravate ponovno pogajati glede spornih točk, ki so bile ravno omenjene? V vsakem primeru je to tisto, k čemur pozivajo številne države članice in industrijski sektorji, ki sem jih ravno omenil.
Komisarka, ali se boste zavezali vsaj k temu, da zagotovite večjo preglednost in da na poslance EP v to vključite v večji meri? Mi in Komisija smo ustvarili pogoje za negativno podobo poljskega inštalaterja, ne ustvarimo sedaj negativne podobe korejskega proizvajalca vozil.
Michael Theurer
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisarka Ashton, najprej bi se vam rad v imenu skupine Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo zahvalil za informacije, ki ste nam jih dali nocoj na izrednem zasedanju odbora in tu na plenarnem zasedanju. Jasno je, da se bližamo sklenitvi sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo. Z liberalnega stališča in zlasti s stališča moje nemške Svobodne demokratske stranke je cilj prostega in poštenega svetovnega trga zelo pomemben, zlasti sedaj, ko v teku gospodarske in finančne krize doživljamo težnje, usmerjene v protekcionizem, težnje, ki jim je treba odločno nasprotovati v interesu blaginje in delovnih mest v Evropski uniji.
V tem kontekstu se pojavi vprašanje kakšno pomembnost Komisija pripisuje sporazumu o prosti trgovini z Južno Korejo, saj se že dolgo osredotočamo na napredek v krogu o razvoju, ki je potekal v Dohi, ne da bi bil do sedaj dosežen kakršen koli napredek. Komisarka Ashton, to je razlog za mojim vprašanjem: ali smatrate sklenitev sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo kot prvi korak naprej proti dvostranskim sporazumom o prosti trgovini in ali to po vašem mnenju pomeni korak stran od Dohe? Ali pa so takšni dvostranski sporazumi zgolj dodatki oziroma razširitev politike Evropske unije o prosti trgovini?
Nadalje, kakor veste, je klavzula o povračilu carinskih dajatev vzrok za skrb v številnih državah članicah in sektorjih industrije - zlasti v avtomobilski industriji. Klavzula bi lahko pripeljala do podpore podjetjem v državah z nizkimi stroški kot sta Indija in Kitajska ter tako ogrozila evropsko proizvodnjo. Ali poznate način kako bi bilo mogoče te skrbi s strani držav članic z ozirom na takšna povračila carinskih dajatev še vedno obravnavati?
Ilda Figueiredo
Iz izjave komisarke je jasno, da v Evropski uniji obstajajo gospodarske in finančne skupine in sektorji, ki bodo imeli od tega sporazuma z Južno Korejo korist. Vendar pa ima ta zgodba tudi drugo plat, ki pa je tu niste obravnavali, komisarka. V mislih imam zlasti določene občutljivejše sektorje, kot so tekstil, oblačila in delovna mesta delavcev.
Zato je, ker zadevajo industrije in delavske organizacije v naših državah, zaskrbljujoče, da Evropska komisija še naprej zanemarja resne težave, s katerimi se soočajo tekstilne industrije in industrije oblačil. Izpostaviti moram položaj v moji državi, na Portugalskem, kjer je brezposelnost dosegla zaskrbljujočo raven natanko v regijah, kjer te industrije prevladujejo: na severu in v določenih osrednjih delih Portugalske.
Zato poudarjamo potrebo po dosledni in usklajeni strategiji za podporo industrije v Evropski uniji, zlasti v tistih sektorjih, ki so odvisni od intenzivne delovne sile, in sicer preko nujne ureditve delovnih trgov ali s pomočjo javnih politik, ki podpirajo investicije, inovacije, diferenciacijo, poklicno usposabljanje in ustvarjanje delovnih mest s pravicami.
David Campbell Bannerman
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, to je moj prvi govor v tem Parlamentu. Kot od poslanca EP iz UKIP za vzhod Anglije boste od mene pričakovali, da se uprem in potrudil se bom, da vas ne bom razočaral, pa tudi ne mojih volivcev.
Danes razpravljamo o trgovinskih sporazumih EU in zlasti o sporazumu z Južno Korejo, ki naj bi bil podpisan letos. Glede na to, da nimamo mnogo podrobnosti o tem določenem sporazumu, razen mislim, da dejstva, da se bosta dve tretjini koristi akumulirali v Južni Koreji in ena tretjina v EU, pa bi rad dodal še nekatere bolj splošne točke.
Mnogo ljudi se ne zaveda, da obstaja več kot sto ločenih dvostranskih trgovinskih sporazumov EU kot je ta; po eni oceni jih je 116. Obstajajo trgovinski sporazumi z ZDA, Kanado, Mehiko, Brazilijo, Indijo, Kitajsko, Japonsko in Južno Afriko. V Evropi imamo sporazume z Rusijo, Ukrajino, Turčijo in Liechtensteinom.
Prav tako imamo trgovinske sporazume z državami EGP, ki niso v EU in z državami EFTA, kot sta Švica in Norveška. Trgovinski sporazum Norveške religiozno ščiti tako njeno ribištvo kot tudi kmetijstvo, in Norveška ni majhna riba. Je četrta največja uvozna partnerka EU in šesti največji izvozni trg.
Kaj bi potem moral trgovinski sporazum, kot je sporazum z Južno Korejo, resnično vsebovati? Mislim, da je dober primer Švica. V njem so določbe o odpravi carinskih dajatev in trgovskih kvot na industrijske in kmetijske proizvode. V njem so določbe, ki švicarskim državljanom dajejo pravico do življenja in dela v državah EU in državljanom EU, da lahko živijo in delajo v Švici. V njem so določbe, po katerih je lahko Švica del schengenskega območja brez potnih listov. Švicarji so lahko v Evropski agenciji za okolje, če želijo, v filmskih in izobraževalnih programih EU in lahko se prijavijo za raziskovalne štipendije EU. Sodelovanje poteka pri zadevah glede letalskih družb, azila in pri pravnih zadevah. Na kratko, imajo vse zahtevane koristi članstva v EU, a brez vsakršnega stroška.
Res je, da mora Švica na leto plačati 600 milijonov CHF za dostop, a Švicarska vlada poroča o prihrankih, ker ni članica EU, ki znašajo do 3,4 milijarde CHF, kar pomeni neto prihranek v znesku 2,8 milijard CHF na leto. Švica tudi ni nepomemen trgovinska partnerka: 80 % švicarskega izvoza gre v EU in je četrta največja trgovinska partnerka EU.
Rada bi povedala, da je mogoče s trgovinskimi sporazumi doseči koristi trgovine EU brez bremena visokih ureditvenih stroškov, izgube suverenosti in virov. Celo na spletni strani Komisije se priznava, da lahko "Švica razvija in ohranja svoje lastne predpise na drugih področjih, ki odstopajo od sklepov EU. To je v njenem lastnem interesu, kot so finančni trgi in trgi delovne sile." Kako bi Britanija rada odstopala na podoben način v zvezi z Direktivo o delovnem času, Direktivo o začasnih delavcih ali novo Direktivo o upravljavcih skladov!
Zato zaključujem z vprašanjem: zakaj ne Britanija? Zakaj Britanija ne more imeti podobnega, prijateljskega trgovinskega sporazuma z EU kot ga ima Južna Koreja namesto polnega članstva v EU? Britanija je sama največja enotna trgovinska partnerka za EU, pri čemer ima 40 milijard EUR primanjkljaja na leto. Tudi mi imamo lahko zagotovila, ki jih uživajo Švicarji. Lahko bi bili in mislim, da bi morali biti ponovno neodvisen narod s prosto trgovino kot so Norveška, Švica in celo Južna Koreja.
Peter Šťastný
Gospod predsednik, kot eden od poročevalcev o sporazumu o prosti trgovini z Južno Korejo in kot močan zagovornik sporazuma o prosti trgovini, upam na uravnotežen in pošten sporazum, ki je v korist obeh strani - resničen položaj, ki prinaša koristi za vse.
Ena naših osrednjih industrij s sedanjim stanjem pogajanj ni resnično zadovoljna, in v svojem taboru imajo mnogo prijateljev, vključno z nekaterimi državami članicami, industrijami in poslanci EP. Vsi smatrajo, da je v tem sporazumu na boljšem Južna Koreja. Evropska komisija in Evropski svet bi se morala resno osredotočiti na področja trenj, in sicer na zaščitno klavzulo o povračilu carine, ovire, ki niso povezane s tarifami in na pravila o poreklu. Če bi bilo mogoče doseči nekaj napredka za zadovoljitev avtomobilske industrije EU, potem bi imeli ravni zaposlovanja, močan BDP in pričakovani življenjski standardi resnično korist in bi bili ohranjeni.
Vendar pa enaki pogoji ne bodo slabost. Močan precedens je mogoče vzpostaviti za druge sporazume o prosti trgovini, ki čakajo v vrsti in bodo nastali kmalu v bližnji prihodnosti. Jasno mi je, da ta sporazum v celoti prinaša EU in nekaterim različnim industrijam tudi druge koristi. Vendar pa bodo v osnovi vedno zmagovalci in poraženci: takšna je narava vsakega dvostranskega sporazuma. Na splošno pa bi bili blizu resničnemu ravnovesju. Vendar pa je treba s takšno ključno industrijo kot je avtomobilska industrija, ki je v precej slabem stanju, potrebno poskusiti več. Le pri doseganju nekakšnega dodatnega napredka lahko govorimo o resnično usklajenem sporazumu o prosti trgovini, ki je sprejemljiv in ima resničen in pozitiven učinek kot precedens za prihodnje sporazume o prosti trgovini.
Gianluca Susta
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pozdravil sem delo, ki je bilo opravljeno v tem obdobju, ko je gospa Ashton igrala svojo vlogo komisarke. Povedati moram, da smo imeli z njo boljši odnos kot z njenim predhodnikom, kljub njuni skupni politični zvezi, ki jo imamo tudi mi, in kljub njuni skupni nacionalnosti.
Vendar pa tokrat nisem enako navdušen glede tega vprašanja kot komisarka, ker je Komisija v preteklih letih prepogosto tu govorila o določenih pobudah, potem pa ubrala drugačno pot. Preživljamo določen trenutek v času, veliko gospodarsko in finančno krizo, ki je tudi rezultat pomanjkanja vzajemnosti na svetu, ne le v državah v razvoju - ki ima svojo logiko, svojo razlago - a z novimi globalnimi akterji in tradicionalnimi globalnimi akterji.
Prepogosto se mi zdi, da zaznavam pomanjkanje ozaveščenosti v Komisiji, na strani njenega predsednika in komisarjev, katerih pobude bi bilo treba izvajati v pomoč pri oživitvi evropske industrije, pri oživitvi evropske proizvodne industrije. Zdi se mi, da ima ta sporazum, ki je domnevno pozitiven sporazum in ima izredno pozitivno vsebino, vse bolj akademsko vrednost; gre skoraj za pogodbo iz učbenikov, a takšno, ki je zgubila stik z realnostjo.
V Korejo izvažamo 30 milijard USD, le 20 milijard USD se vrne v obliki avtomobilov, ki jih Koreja izvaža v Evropo, 1,5 milijard USD pa bo posredne pomoči, ki se doda korejskim avtomobilom v Evropi, da ne omenjam tekstilnega in drugih sektorjev. To je jasno neravnotežje, ki menim, da ga je treba izpostaviti in popraviti, preden damo zeleno luč za sporazum o prosti trgovini, ki bo prizadel evropsko industrijo. Naša industrija je kakovostna industrija, ki se je zavezala k novim zahtevam, h katerim pozivajo inovacije, vsekakor pa ni obubožana industrija, ki se ne more spopasti s potrebo po inovacijah, ki obstaja v gospodarstvu.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, gospa komisarka, tudi jaz nisem zadovoljna z nenavadnimi spremembami v sporazumu, kot so povračila carinskih dajatev na uvožene dele v primeru proizvodov za izvoz v Unijo in z znižanjem 60-odstotnega praga za določanje države porekla. To pomeni podpiranje korejskih uvozov za ceno konkurenčnosti evropske industrije in za ceno brezposelnosti. Levji delež v tem pogledu gre že sedaj uvoženemu blagu iz Azije, kjer so stroški dela nekonkurenčno nizki zaradi slabih ali neobstoječih socialnih in okoljskih standardov. Pogovori o trgovini bi morali biti zato osredotočeni na dvig teh standardov namesto na razcvet azijske industrije na strošek Evrope. Komisija to že dolgo dolguje evropskim državljanom.
Ali se Komisija sploh zaveda negativnega vpliva sporazuma o evropski konkurenčnosti in o zaposlovanju v avtomobilskih in tekstilnih industrijah? Drugič, ali se zaveda, da sporazum določa usoden precedens za prihodnje trgovinske sporazume? Tretjič, ali Komisija namerava zanemarjati temeljne očitke, ki so jih izpostavili evropski sindikati inženirske panoge? Četrtič, kako to, da korejski mediji že slavijo zmago za svojo avtomobilsko industrijo, če kolegij Komisije sploh še ni razpravljal o sporazumu? Ali je Komisija pripravljena pregledati osnutek in se pogajati za uravnotežen sporazum? Ali ima Komisija voljo, da pritisne na Korejo, da bo sprejela mednarodne obveze v luči socialnih in okoljskih standardov, in ali bo to naredila preden Koreja pridobi vse koristi proste trgovine z Evropsko unijo? Zahvaljujem se vam za odgovor. Verjamem, da bo prevladal razum.
David Martin
Gospod predsednik, povedati moram, da sem precej zaskrbljen zaradi značaja te razprave. Ta je morda z izjemo prispevka gospoda Daniela Casparya precej negativen.
Bil sem parlamentarni poročevalec za korejski sporazum o prosti trgovini. Pred to razpravo sem preveril, kaj smo se odločili zahtevati - česa smo zahtevali, da se Komisija loti v teh pogajanjih in doseže v našem imenu - in dejansko mislim, da je Komisija dosegla tisto, kar smo od nje zahtevali. Spoštovanje bi rad izrekel glavnemu posredniku, ki sedi poleg baronice Ashton, in baronici Ashton, za način kako sta dosegla ta sporazum.
Jasno so v vsakem sporazumu o prosti trgovini - po definiciji - in v vsakem pogajanju zmagovalci in poraženci, a če pogledate na globalni vpliv tega sporazuma, imamo velike zmagovalce v Evropi, veliki zmagovalci pa so tudi v Koreji. Zato imamo veliki zmagovalci tudi pri tem, da gre svetovna trgovina naprej. Sedaj v tej trenutni krizi mora biti vse, kar pošilja pozitivni signal o dveh enotah, ki sta tako veliki kot Koreja in Evropska unija in za kateri želimo poskrbeti, da bo trgovina tekla naprej, ter da bo trgovina odprta.
Povedati moram, da če Evropski parlament in Svet ministrov ne moreta pripeljati tega sporazuma do končnega podpisanega sporazuma med Korejo in EU, lahko pošljemo sporočilo GD Trade, da se preneha pogajati glede vseh ostalih trgovinskih sporazumov, ker če ne moremo izpeljati sporazuma s Korejo, pozabite na ASEAN, pozabite na zalivske države, pozabite na ves preostali kup sporazumov o prosti trgovini, za katere se poskušamo dogovoriti, in iskreno, pozabimo na Doho. To je pomemben sporazum, kjer je Evropa dosegla svoje strateške cilje. Pošljimo pozitiven signal preostalemu svetu, da je Evropa odprta za poslovanje in da smo pripravljni imeti v primežu te recesije kar se da odprte trge.
Seán Kelly
Gospod predsednik, le na kratko, vse to mi je zelo novo in razprava je bila zame zelo spodbudna in poučna. Ko je najprej govorila gospa Ashton, sem mislil, da je to čudovit posel za Evropsko unijo in sem se spraševal, če je v njem kakšna korist za Korejo. Potem so govorniki en za drugim podajali nasprotne poglede, zato upam, da bo lahko na zastavljena vprašanja in podane točke gospoda Arifa, gospoda Theurerja, gospoda Campbell Bannermana ter ostalih odgovorila izrecno gospa Ashton, ko bo odgovarjala, in da nam bo morda povedala tudi, če trenutno potekajo tudi kakšna pogajanja s specifičnimi azijskimi državami za dvostranske sporazume in kako daleč so že.
Gerard Batten
Gospod predsednik, rad bi podprl trditev svojega kolega, gospoda Campbella Bannermana. Leta 2006 je švicarska zvezna vlada pripravila poročilo o vseh vidikih obstoječih in mogočih odnosov z Evropsko unijo.
Zaključili so, da bi jih polno članstvo v EU stalo do šestkrat več kot njihovi sedanji dvostranski sporazumi. Švicarji so kot Švicarji sklenili, da se jim ne izplača pridružiti ali doseči polnega članstva v EU.
Če to velja za Švicarje, zagotovo velja za Britance in če bi naša vlada le imela razumen in pragmatičen pogled na britansko gospodarstvo kot ga imajo Švicarji na švicarsko, potem bi izstopili, tako kot Švicarji niso pristopili.
David Martin
Gospod predsednik, ste zelo strpen predsednik, a iz naših pravil je zelo jasno, da se morajo govori po postopku "catch the eye" nanašati na predmet razprave. To ni bilo v ničemer povezano s Korejo in tudi ne s sporazumi o prosti trgovini.
Sari Essayah
(FI) Gospod predednik, gospod Martin je v svojem govoru ravno dejal, da je izredno pomembno sklepati sporazume, ki bodo pospešili gospodarsko rast in zaposlovanje ter na splošno odpravili ovire v trgovini, zlasti v tej gospodarski krizi. Vendar pa ne smemo pozabiti, da smo imeli danes ravno zelo resno razpravo o krizi v evropski avtomobilski industriji in ta teden bomo obravnavali tudi problem v tekstilni industriji in pomoč Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji kot nadomestilo za masovne odpuste v tem sektorju v Španiji in na Portugalskem. Zato, gospe in gospodje, moramo jemati resno skrbi Evropejcev glede načina, kako se odzivamo na to izgubo delovnih mest v Evropi in pregledati, kakšna so dejansko zdravila Komisije. Čeprav mora biti prosta trgovina dobra za zaposlovanje in gospodarsko rast na splošni ravni, kako bomo preprečili izgubo delovnih mest v teh tradicionalnih evropskih industrijah?
Catherine Ashton
članica Komisije. - Gospod predsednik, rada bi povedala, da me razprava na nek način sploh ni presenetila, ker so bile skrbi, ki so jih izrazili kolegi, dejansko izražene v preteklih mesecih.
Rada bi najprej izrazila priznanje Davidu Martinu za delo, ki ga je opravil v odboru. Zelo pomembno je, da priznam, koliko dela je z mano v preteklih mesecih pred sporazumom opravil Odbor za mednarodno trgovino in seveda se zelo dobro zavedam, da kolegi do sedaj še niso imeli priložnosti, da bi videli podrobnosti sporazuma. Zato se bom poskusila lotiti teh skrbi. A pomembneje, poskrbeli bomo, da boste dobili vedno več podrobnosti, ker je pomembno, da pogledate dejstva in ne izjav, ki so bile ravno podane.
Naj najprej podam nekaj splošnih točk o pristopu k temu sporazumu. Ta sporazum je bil izkoriščen za namene doseganja najboljšega za evropsko industrijo - kolegom iz UKIP bi rekla, da vključno za britansko industrijo. Po mojem mnenju je vsekakor v interesu Evrope, da s tem sporazumom nadaljuje - drugače ne bi stala tu in predlagala, da nadaljujemo kot do sedaj.
Pri tem smo imeli sedaj jasen modus operandi, jasen pristop, ki ga je imela Komisija in so ga, kakor je bilo povedano, podprli Parlament, Komisija in Svet in to je zagotovo način kako smo šli naprej. Mislim, da moj kolega, gospod Arif, ne bi imel nič proti, če rečem, da me trditev, da bi žrtvovala katero koli industrijo, vznemirja ali morda malo mori, ker to vsekakor ni pristop, ki bi ga izbrala.
Ali mislim, da morate, če želite resen trgovinski sporazum, priznati, da je to dejansko sporazum v korist obeh strani? Da, tako mislim. Če želite imeti trgovinske sporazume, če verjamemo - kar mislim, da je tako -, da je trgovina gonilo, ki nas bo popeljalo iz recesije, to pomeni, da imate resna, trda pogajanja z industrijami in državami, s katerimi bi radi dosegli sporazum. V nasprotnem primeru lahko ves čas sklepamo dogovore z državami, za katere nam je vseeno, in odpiramo trge, ker nas ne zanimajo resnično.
Koreja je resen trg, ki zagotavlja resnične priložnosti za kemične izdelke, farmacevtske izdelke in druge industrije. Če želimo resne trgovinske sporazume, moramo priznati vrednost in pomembnost našega početja. Dejansko smo gospodarska velesila. Ne bi se mogla manj strinjati s svojimi kolegi iz Združenega Kraljestva, ko govorijo o Švici in poskušajo to nekako enačiti z odnosom, ki ga pokušamo v Evropi oblikovati s Korejo - ali pa sem morda le zgrešila smisel.
Tu gre za resna pogajanja, da bi dosegli resen izid in upam, da bodo kolegi, ko bodo podrobnosti glede sporazuma razgrnjene, nanj gledali v duhu, v kakršnem smo ga poskusili ustvariti.
Avtomobilska industrija nam je na začetku dala seznam stvari, ki so želeli, da jih dosežemo. Bili so odkrito zelo zaskrbljeni, da se ohrani trg v Koreji odprt, in dosegli smo vse, kar so zahtevali na začetku.
Tekstilna industrija: prepričana sem, da je malo stvari, zaradi katerih bi nas moralo skrbeti. Zaščita v tekstilni industriji, ki jo imamo, bo vsekakor poskrbela, da bomo ohranili evropska delovna mesta.
Nisem zainteresirana za zmanjševanje števila delovnih mest ali industrij v Evropi in v tem ssporazumu tega ni. In tisti med vami, ki mislite, da imate dokaze za to, vas prosim, da mi jih priskrbite, ker je govorjenje eno, resničnost pa nekaj drugega in resnično moramo prestopiti prag govorjenja in priti v resničnost tega, kar ta dogovor zagotavlja.
Seveda bi bil moj argument, da imamo pred sabo nekaj, kar je izredno pomembno za vse industrijske sektorje. Vprašanje o povračilu carinskih dajatev je zame zelo enostavno. Povračilo carinskih dajatev je oblikovano tako, da bo naš odziv nanje preprečil določen problem. Vprašanje je, ali je to edini način reševanja problema? Če dejansko obstajajo drugi načini, ki v enaki meri rešujejo problem, nas povabite, da sklenemo boljši trgovinski sporazum, in potem jih bom sama raziskala. A še vedno bi rada rešila isti problem in verjamem, da mehanizmi, ki jih imamo pripravljene v tem sporazumu, zagotavljajo ravno to. Tu ne gre za neko stvar, ki jo kažemo kot vedno varno spravljeno kot edini način za dosego tistega, kar želimo doseči - da bi učinkovito preprečili uvoze skozi zadnja vrata - in verjamemo, da smo problem rešili na drugačen način.
Zato se Parlamentu ne bom opravičevala - v političnem, gospodarskem ali katerem koli drugem smislu -, ker sem se odpravila in vlagala v pogajanja v zvezi s tem pomembnim trgovinskim sporazumom. Za to se ne opravičujem in ne opravičujem se, ker sem temu Parlamentu predložila tisto, za kar menim, da je resen sporazum o prosti trgovini v 21. stoletju, ki je v veliko korist gospodarstvu Evropske unije. Zlasti se ne opravičujem, ker sem to storila v času gospodarske krize, ker če je bil kdaj čas, ko je bila moja odgovornost zagotavljati mnogo podpore podjetjem in delavcem v Evropi, mislim, da je ta čas sedaj in ravno to je doseženo s tem sporazumom.
Kolege pa pozivam, kot sem dejala prej, naj pogledajo realnost sporazuma. Na vas bodo pritiskali - name so pritiskali - a dejansko, ko pogledate, kaj smo dosegli, mislim, da je to resnično konkreten rezultat, ki bo koristil evropskemu gospodarstvu. Navsezadnje je to tisto, kar smo si zadali in tisto, kar smo dosegli.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Tokia Saïfi  
Sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Južno Korejo, ki bi moral biti sklenjen do sredine oktobra, sporoža številne skrbi med evropskimi industrijami. Sporazum, ki ga Evropska komisarka za trgovino obravnava kot najambicioznejšega, kar jih je EU kdaj sklenila, se je zlasti proizvajalcem avtomobilov zdel zelo neuravnotežen. Ti proizvajalci se bojijo, da bi kot posledica dajanja tarifnih prednosti s strani Evropske komisije, prišlo do velikega pritoka korejskih vozil na evropski trg. Nedvomno bi bilo ohranjanje določenih carinskih klavzul, kot je povračilo carinskih dajatev, nepravično in bi povzročilo izkrivljanje konkurence, kar bi bilo zelo škodljivo za evropsko avtomobilsko industrijo. To še bolj velja, glede na to, da ne kaže, da bi bila radodarnost Evropske unije povrnjena z zmanjšanjem ovir, ki niso povezane s trgovino in so jih določile korejske oblasti (uvozne kvote na evropska vozila z bencinskimi motorji). Zato ima od danes Komisija dolžnost pregledati pogoje tega sporazuma, da bo povrnila pogoje poštene in enake konkurence in da bo zagotovila dolgoročno preživetje naše industrije in naših delovnih mest v Evropi.
