Divpusējas vienošanās sarunās starp Amerikas Savienotajām Valstīm un dažām dalībvalstīm saistībā ar vīzām un personu datiem ("PNR") (Pasažieru datu reģistrs) (debates)  
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir Komisijas paziņojums par divpusējām vienošanām sarunās starp Amerikas Savienotajām Valstīm un dažām dalībvalstīm saistībā ar vīzām un personu datiem (PNR).
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - Priekšsēdētājas kundze, es sākšu ar to, ka, kā ikvienam ir zināms, kopējā Eiropas vīzu politika līdz šim mums ir devusi taustāmus rezultātus ar dažām trešām valstīm kā, piemēram, ļoti nesen ar Kanādu un Austrāliju. Diemžēl, tas nav noticis ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Kopš 2004. gada mēs smagi esam strādājuši, lai panāktu, ka visas dalībvalstis ir Amerikas Savienoto Valstu vīzu atcelšanas programmā. Es kopā ar Padomes priekšsēdētāja pienākumu izpildītājiem esmu pastāvīgi izdarījis spiedienu uz Amerikas Savienoto Valstu administrāciju, lai liktu tai saklausīt ES dalībvalstu balsis Vašingtonā. Priekšsēdētājs J.M. Barroso, kā jūs zināt, ir runājis par šo jautājumu personīgi ar prezidentu G. Bush, kā arī ar ASV kongresa vadītājiem katras savas vizītes laikā Vašingtonā.
Mēs visi apgalvojām, ka ES dalībvalstis jau ievēro papildu drošības kritērijus, kādi ir noteikti nesen pieņemtajā likumdošanas reformā Amerikas Savienotajās Valstīs. Mēs pilnībā saprotam, ka progresa trūkums sarunās ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir radījis lielu satraukuma to vidū, kas vēl nepiedalās ASV vīzu atcelšanas programmā. Mūsu pilsoņiem ir likumīgas tiesības būt neizpratnē par šādas diskriminācijas iemesliem.
Mums tomēr nav jāļaujas sadalīšanai un kūdīšanai iet tālāk, par ko nesen ir notikusi vienošanās, un pieņemt kaut ko tādu, par ko nevar būt runas, - piemēram, sniegt citiem piekļuvi Šengenas migrācijas datiem un patvēruma datiem. Par to visu nevar būt ne runas.
Mums ir vajadzīga konkrēta diskusija, sarunas un savstarpības ievērošana. Mēs galu galā esam diezgan daudz kopā sasnieguši. Pavisam nesen mēs svinējām Šengenas zonas paplašināšanu uz Eiropas lielāko daļu. Savukārt, tas mums dod kolektīvu atbildību, darbojoties ar visu, kas attiecas uz ārējo robežu drošību, un nodrošinot skrīninga un datu apstrādes pareizību par visiem, kas apmeklē mūsu kopīgo teritoriju.
Es neapšaubu ES dalībvalstu tiesības sadarboties ar ASV par jautājumiem ar valstiskas prerogatīvas nozīmi, piemēram, par sadarbību izlūkdienestu starpā vai gaisa satiksmes vadības programmām, bet pēc mūsu domām tas, ko ASV prasa no mums visiem dažādos ar vīzām saistītos jautājumos, rada nopietnus juridiskus un politiskus jautājumus.
Ļaujiet man uzsvērt, ka mums visiem ir jāatzīst, lai gan steidzamības sajūta var būt saprotama, ka saprašanās memoranda parakstīšana nenodrošina nevienam iekļuvi vīzu atcelšanas programmā nākamajā dienā. Amerikas Savienotajām Valstīm vēl ir jāizveido elektroniska ceļojumu atļauju un gaisa caurlaides kontrole. Tas prasīs plašus objektu novērtēšanas apmeklējumus attiecīgajās valstīs. Tāpēc nav vajadzības steigties ar kaut ko, kas juridiski ir apšaubāms un atstāj katru valsti pašas ziņā, vedot sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Tā kā Eiropas Savienības dalībvalstis, gan tās, kas tiecas pēc vīzu atcelšanas, gan tās, kuras jau ir programmā, ir nobažījušās par to un pie tām vēršas Amerikas Savienotās Valstis, Coreper - Eiropas Savienības dalībvalstu vēstnieki - 5. martā pieņēma kopēju pamatnostāju: kopīgu parametru kopumu, kas ir ieteikti dalībvalstu ievērībai individuālajās diskusijās ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tas būs labs pamats mūsu ES-ASV ministriju trijotņu sarunās ar ASV partneriem 2008. gada 13. martā.
Paralēli tam es rīt iepazīstināšu ar pilnvarām pareizām ES sarunām ar Amerikas Savienotajām Valstīm par jautājumiem, kas rodas sakarā ar vīzu politiku. Tiecoties pēc kopējas pieejas, kas balstās uz kopīgiem parametriem, mēs stiprināsim iespējamību īsā laika periodā panākt vienošanos ar saviem Amerikas partneriem par Komisijas ierosinātajām pilnvarām.
Mums jāpatur prātā, ka ES un Amerikas Savienotās Valstis ir tuvi sabiedrotie. Tas ir apliecināts daudzos gadījumos. Cīņa pret terorismu ir globāla problēma, kas ne tikai ietekmē mūs visus, bet kurai var arī sekmīgi stāties pretī, ja darbojamies kopā. Eiropas Savienība ir gatava darīt savu daļu, nodrošinot dalībvalstu vienotību un cieņas pilnu attieksmi pret Eiropas kopējo tiesību sistēmu un kompetenci.
Nobeidzot, mums būs sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Vienkārši nav iespējams pamest, atteikties ne tikai no mūsu Eiropas tiesību sistēmas, bet arī mūsu kopējiem kritērijiem, uz kuru pamata mūsu sarunas notiek. Mēs turpināsim sarunas. Nevienai dalībvalstij nebūs tiesības vai atļauts pārkāpt vai atteikties no Eiropas tiesību aktiem šajā jautājumā.
Urszula Gacek
Priekšsēdētājas kundze, kopējā vīzu politika ir Kopienas kompetences jautājums. Turklāt dalībvalstīm ir pienākums respektēt solidaritātes principu šajā jomā. Ja šis princips tiek pārkāpts, mums jājautā sev kāpēc. Padome saka, ka Amerikas vīzu atcelšanas programmai beidzot būs jārada vienādas tiesības visiem ES pilsoņiem. Diemžēl mums vēl joprojām trūkst konkrēts laika grafiks, kas rāda, kā un kad šis mērķis ir jāsasniedz.
Komisija pasludina, ka pievienošanās Šengenas zonai pagājušā gada beigās bija liels panākums jauno dalībvalstu pilsoņiem. Jā, iestāšanās Šengenas zonā nes viņiem reālu labumu. Bet tas padara pazemojošo, laiku tērējošo un dārgo tūristu vīzu iegūšanas procedūru uz Amerikas Savienotajām Valstīm vēl jo kaitinošāku. Vai Komisija var tagad apgalvot mums, ka tā darīs visu nepieciešamo, lai panāktu Amerikas Savienoto Valstu vienlīdzīgu izturēšanos pret visiem ES pilsoņiem? Vai var Komisija apgalvot Parlamentam, ka tā aktīvi uzņemsies koordinēšanas pienākumus un padarīs divpusējās vienošanās liekas?
Parlamentam pašam ir jāuzņemas daļa vainas. Īpaši tiem šī Parlamenta kreisajā pusē, kuru asā kritika pret Amerikas Savienotajām Valstīm pilnīgi par visu nostiprina šīs valsts pārliecību, ka tā var mierīgi un efektīvi runāt ar atsevišķu valsti. Tas sasien rokas arī Komisijai. Valstīm, kas ir izslēgtas no vīzu atcelšanas programmas, ir jārāda politisks mugurkauls, lai turētos pretī neapmierināto pilsoņu spiedienam mājās. Pārkāpjot solidaritātes principu, viņi nostāda pārējo valstu valdības zem vēl lielāka spiediena stādīt īpašas nacionālās intereses augstāk par Kopienas principiem.
Tām valstīm, kuras jau piedalās vīzu atcelšanas programmā, ir jāizbeidz izturēties tā, it kā šī būtu tikai to problēma, kuri vēl gaida uz iekļaušanu programmā. Manas grupas vārdā es varu apliecināt Komisijai, ka mēs pilnībā atbalstīsim tās pūles panākt bezvīzu pārvietošanos tūristiem uz vienlīdzīgiem noteikumiem visiem ES pilsoņiem.
Stavros Lambrinidis
Priekšsēdētājas kundze, nesenais spiediens, kas nāca no ASV valdības uz atsevišķām Eiropas valdībām sakarā ar piedalīšanos vīzu atcelšanas programmā, ir klaji jānosoda un tam ir jāseko pamatīgiem sodiem. Ne pie kādiem apstākļiem, komisār, nedrīkst tikt atļauta nekāda cita atbilde. Citiem vārdiem sakot, nepieņemamās prasības, ko izvirza ASV valdības, kas ir jau ceļā uz aiziešanu un kuras prezidents tikai pirms divām dienām uzlika veto likuma projektam par aizliegumu ASV slepenajiem dienestiem izmantot spīdzināšanu, Komisijai nav jāizmanto, lai attaisnotu šādu noteikumu iekļaušanu Eiropas likumdošanā, attaisnojoties ar solidaritātes saglabāšanu.
Amerikas Savienoto Valstu divpusējās prasības un spiediens pārkāpj atsevišķo dalībvalstu nacionālo suverenitāti un to pilsoņu pamattiesības. Grieķija un 11 no 12 jaunajām dalībvalstīm tiek pakļautas spiedienam, lai tās piešķirtu ASV drošības iestādēm piekļuvi ārkārtīgi delikātu personu datu kopumam, kas netiek prasīts citām Eiropas valstīm. Ir tā, it kā šīs valstis būtu Eiropas trūcīgie radinieki vai izmēģinājuma trusīši Amerikas jaunajiem drošības pasākumiem.
Otrkārt, šie pasākumi pārkāpj kopējo vīzu politiku, jo, kā mēs zinām, trešām valstīm ir pienākums izturēties pret visām ES valstīm vienlīdzīgi. Tās nevar sadalīt mūs labos un sliktos eiropiešos. Visi līdz šim izmantotie skaidrojumi, ka dažu Eiropas valstu pases it kā esot nedrošas, tagad nav spēkā, tomēr Amerikas Savienotās Valstis turpina tādā pašā garā!
Treškārt, šie pasākumi ir pretrunā ar neseno starptautisko PNR vienošanos starp Eiropu un Amerikas Savienotajām Valstīm, kura skaidri nosaka, ko amerikāņi var un ko nevar uzņemties uz sevi.
Ceturtkārt, šie pasākumi ir pretrunā ar Eiropas tiesību aktiem par datu ieguvi un apstrādi, piemēram, ar Šengenas Konvenciju. Par šo punktu jūs pareizi esat teikuši, ka amerikāņi prasa pielaidi šādiem datiem.
Priekšsēdētājas kundze, ASV valdība virza uz priekšu visu, kas ir tās pašas interesēs, izmantojot savu iecienīto metodi "skaldi un valdi”. Jautājums ir par to, ko Eiropa dara, lai aizsargātu savu autoritāti, tiesību sistēmu un pilsoņus? Diemžēl atbilde līdz šim ir bijusi neiepriecinoša. Gadiem ilgi Eiropas Komisijai nav izdevies pārliecināt Amerikas Savienotās Valstis attiecināt vīzu atcelšanas programmu uz visām ES valstīm uz vienlīdzīgiem noteikumiem, tādējādi atverot durvis divpusējām sarunām ar atsevišķām valstīm. Čehijas Republika pa to laiku šķiet nepieklājīgi steidzamies pieņemt jaunos nelikumīgos noteikumus, pārkāpjot Kopienas politiku un solidaritāti.
Šī politiskā spiediena un slepeno sarunu spieta vidū ir iedvesmojoši, komisār, ka jūs šodien esat atbildējis. Tomēr, ņemot vērā to, ko es teicu, mēs aicinām jūs sniegt skaidras atbildes uz šādiem punktiem:
pirmkārt, vai jūs gatavojaties pieņemt mērus pret dalībvalstīm, kas noslēdz divpusējas vienošanās ar Amerikas Savienotajām Valstīm? Vai jūs nodosiet lietu izskatīšanai Eiropas Tiesā pret Čehijas Republiku, ja vienošanās īstenošanas pasākumi izrādīsies pretrunā ar Kopienas tiesību aktiem?
Otrkārt, vai jūs esat prasījusi citām Eiropas valdībām, kurām tagad notiek sarunas ar Amerikas Savienotajām valstīm, nepadoties tādam spiedienam? Ja esat, ar kurām valdībām esat runājusi vai pašlaik sazināties? Ko tieši jūs tām sakāt attiecībā par to, kas tām ir atļauts vai aizliegts darīt?
Treškārt, ja ASV valdība turpina savu politiku, kādus īpašus pasākumus jūs gatavojaties veikt pret trešo valsti, kura pārkāpj Eiropas politiku un tiesību aktus?
Ceturtkārt, vai jūs varat apliecināt mums, komisār, ka jūs neierosināsiet vai nepiekritīsiet jebkādām izmaiņām pašreizējā PNR vienošanās, kopējā Eiropas vīzu politikā vai citos Eiropas politikas plānos? Šāda maiņa vedīs pie neierobežotas Eiropas pilsoņu personu datu pārkāpšanas, kas diemžēl ir Amerikas Savienoto Valstu piekoptā politika.
Sophia in 't Veld
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos sākt ar savas sapratnes paušanu par Čehijas Republikas un pārējo vīzu atcelšanā neiekļauto valstu satraukumu. Tomēr tas būtu augstākā mērā destruktīvi, ja čehiem būtu jāiztur tas vieniem un mēs neiekristu uz ASV "skaldi un valdi” taktikas. Es ceru, ka Komisija un Padome ir guvusi svarīgu mācību: ka pareizs pilnvarojums un Eiropas parlamenta apstiprinājums nav šķērslis sarunām, bet gan drīzāk nostiprina Eiropas savienības pozīciju. ASV ir jārīkojas kā lojālam un uzticamam sabiedrotajam un jārespektē ES tiesību akti.
Attiecībā uz PNR es gribētu zināt, kāpēc tam vispār būtu jābūt iekļautam saprašanās memorandā, ja par to ir jau ES-ASV vienošanās. Tinte vēl nav nožuvusi uz ES-ASV PNR vienošanās un vēl ne visas dalībvalstis to ir ratificējušas, tad kas ir tas, ko amerikāņi vēl grib?
Vai Komisija ir varējusi noteikt, vai saprašanās memoranda īstenošanas pasākumi saskan ar ES-ASV vienošanos, un ja nesaskan, vai mēs varam tad pieņemt, ka vienošanās ir zaudējusi spēku? Jo gadījumā, ja tas ir tā, tad vienošanās vairs nepastāv un mums jāiesaistās jaunās sarunās, un es tad pieņemu, ka tādā gadījumā Eiropas Parlamentam būs koplēmums.
Atskatoties ir pat vēl jo vairāk žēl, ka padome un Komisija ir pieņēmušas ES-ASV vienošanos uz tik neskaidriem un atklātiem noteikumiem, jo tas atstāj daudz telpas ASV turpmāk paplašināt ES-ASV PNR vienošanās apjomu.
Visbeidzot es domāju, ka ES iegūs pareizu pozīciju pret Amerikas Savienotajām Valstīm vienīgi tad, ja mēs runāsim kopīgā balsī, jo tiklīdz mēs to nedarām - ja mēs esam sašķēlušies - tad mūsu noteikumi tiek gatavoti Vašingtonā, nevis te vai Briselē.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētājas kundze, datu apmaiņas darījums starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību ir bijis saistīts ar lielām problēmām no pirmās dienas. Debates par pasažieru datu reģistra nodošanu un grūtības ar PNR vienošanos un tā tiesisko pamatu ir bijušas pietiekamas, lai parādītu mums, ka tādas lietas kā līdzsvarotas sarunas par šiem jautājumiem vienkārši nav. ASV puse turpina palielināt prasības un pieprasīt vairāk materiālu, kamēr Eiropas Savienība atklāj grūtības runāt vienbalsīgi un pastāvīgi pretojas šīm nepamatotajām prasībām.
Šīs lietas izraisa dziļas bažas Eiropas cilvēkos, it īpaši attiecībā uz personu datu privāto raksturu. Viņi baidās, ka viņu dati tiks ļaunprātīgi izmantoti, kas ir par iemeslu, kāpēc pieeja, ko pieņēmusi Eiropas Savienība gan par pasažieru datu nodošanu, gan par vīzu politiku, ir atradusies milzīgas publiskas intereses centrā. Mēs nedrīkstam padoties mēģinājumiem radīt šeit novirzes dalībvalstu starpā, jo mēs tikai novājinām viens otru, ja mēs to darām. Mēs nevaram arī ļaut, ka Amerikas Savienotās Valstis izvēlas dažas dalībvalstis, lai pret tām izturētos citādi attiecībā uz īpašām prasībām un noteikumiem.
Komisija ir izteikusi divus lūgumus šajā lietā: papildus vienotajai pieejai tā īpaši prasa mugurkaulu, mugurkaulu un vēlreiz mugurkaulu. Pastāvīga klanīšanās Amerikas Savienotajām Valstīm ved vienīgi pie arvien apgrūtinošākām prasībām.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man kategoriski teikt, ka mēs nedrīkstam ļaut Amerikas Savienotajām Valstīm šķelt Eiropu. Eiropas Savienībai ir jāuzstājas kā vienai, jo tas ir vienīgais veids, kā tai parādīt savu atšķirības zīmi un svaru starptautiskajā arēnā. Tas attiecas it īpaši uz tās darījumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm.
Vienai atsevišķai dalībvalstij dabiski piemīt mazāk ietekmes, nekā Eiropas Savienībai kā kopienai. Taču, iedama viena, dalībvalsts var vājināt Savienību kopumā un patiešām nopietni vājināt. Tāda pieeja plosa Eiropas ticamības pašu būtību. Tā praktiski pasniedz Amerikas Savienotajām Valstīm āmuru uz sudraba šķīvīša, ar ko iedzīt ķīli Eiropā, dodot Vašingtonai iespēju iegūt no atsevišķām valstīm to, ko tā nevar iegūt no Savienības kopumā.
Sarunas Amerikas Savienoto Valstu un ES starpā, kas beidzās ar 2007. gada jūlija vienošanos par pasažieru datu reģistra nodošanu, parādīja, ka bija gandrīz neiespējami nodrošināt, lai ASV pieņem kādu no Savienības nostājām. Pēc daudzu eiropiešu un arī manām domām tā vienošanās jau tagad ļauj Amerikas Savienotajām Valstīm pieeju pārāk lielai informācijai par Eiropas aviopasažieriem. Turklāt mēs pat nezinām konkrēti, kā šie dati tiek lietoti vai kam tie tiek nodoti. Pamata jautājums ir par to, vai šīs datu kaudzes vispār kalpo kādam mērķim cīņā pret terorismu. Tāpēc man tas liekas pavisam groteski, ka atsevišķas dalībvalstis tagad iet pat tālāk, nekā to prasa vienošanās, un ļauj sevi ievilkt sava veida politiskā darījumā, kur pret vīzu atcelšanu tiek prasīts nodot vēl vairāk datu. Tas nevar būt plašas sabiedrības interesēs. Šo dalībvalstu pilsoņi noteikti iegūs tiesības iebraukt Amerikas Savienotajās Valstīs bez vīzas, kā to jau tagad var citi ES pilsoņi, bet ko tas mums visiem maksās?
Nē, tāda pieeja pakļauj Eiropu šantāžas riskam. Ja dalībvalstis nerīkojas kopā un neparāda solidaritāti, un ja tās nerūpējas par Savienības kohēziju, mums nav jābrīnās, ka cilvēki Amerikas Savienotajās Valstīs neuztver Eiropas Savienību nopietni.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietniece, dāmas un kungi, man ir jāatzīmē pieci punkti. Pirmais: skaldi un valdi. Amerikas administrācijas stratēģija, uzsākot divpusējas sarunas ar ES dalībvalstīm, mani nepārsteidz. Skaldi un valdi ir veca un saprotama taktika, bet mēs nevaram ļaut ES dalībvalstīm palīdzēt šai stratēģijai un piedalīties tajā.
Otrs: Eiropas pozīcijas vājināšanās. Sarunas starp Komisiju un Amerikas administrāciju ir paildzinājušās. Ir jānožēlo, ja kāda dalībvalsts nolemj parakstīt divpusēju vienošanos, tādējādi vājinot Eiropas Savienības kopējo pozīciju attiecībā uz ASV prasībām, it īpaši Eiropas Savienības-Amerikas Savienoto Valstu ministriju trijotņu sanāksmes priekšvakarā, kurai jānotiek šajā ceturtdienā Slovēnijā.
Trešais: solidaritātes sabrukums. Es kā Eiropas Parlamenta referents par Šengenu sekoju aicinājumiem par ātrāku Šengenas zonas paplašināšanu un iekšējo robežu atcelšanu. Prieka izpausmes tikai pirms diviem mēnešiem tagad šķiet ignorējam to, ka mēs pārvaldām kopēju teritoriju. Es pilnīgi nosodu šo Eiropas solidaritātes trūkumu.
Ceturtais: vienošanās tiesiskums. Bažas rada noslēpumainības plīvurs, kas klājas pāri noteiktām vēl nezināmām vienošanās detaļām. Būs sevišķi nopietni, ja tā mēģinās apiet vienošanos starp Eiropas Savienību un Amerikas Savienotajām Valstīm par datu izsniegšanu saskaņā ar PNR vienošanos, un ir īpaši nepieņemami, ja tā tieši vai netieši piešķir Amerikas Savienotajām Valstīm pielaidi pie tādām Eiropas datu bāzēm kā VIS vai SIS sistēmas.
Piektais un beidzamais punkts: šo vienošanos iesaldēšana. Es aicinu Padomi panākt konsensu par šo nevēlamo divpusējo vienošanos iesaldēšanu steidzamības kārtā un aicinu komisāru F. Frattini un Eiropas Komisiju kā Līgumu sargu apsvērt visu savā rīcībā esošo instrumentu izmantošanu.
Gérard Deprez
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, daudzi jau to ir teikuši, bet man tas ir jāpasaka vēlreiz. Es uzskatu, ka tā ir sevišķi svarīga lieta. Tā ir svarīga, pirmkārt, tāpēc, ka mūsu Amerikas sabiedrotie tīšuprāt - ir jāpatur prātā, ka viņi to ir darījuši tīšuprāt - ir izvēlējušies darboties separāti ar Eiropas Savienības dalībvalstīm par jautājumiem, kas, kā viņiem ir ļoti labi zināms, ir daļa no Eiropas Savienības kompetences, izmantojot to nesaprātīgu drošības prasību izvirzīšanai.
Tas ir svarīgi arī, no Savienības viedokļa raugoties. Ir skumji redzēt dalībvalstis stāvam atsevišķi rindā, lai varētu piedāvāt saviem pilsoņiem izredzi par braucienu uz Amerikas Savienotajām Valstīm bez vīzas apmaiņā pret drošības pasākumiem, kurus amerikāņi nespētu panākt sarunās ar Savienību kā tādu. Es uzskatu, ka šis juceklis no mūsu puses ir politiskas stratēģijas traģiska trūkuma neveiksmīgās sekas.
Līdz šim Komisija un Padome ir strādājušas ar Amerikas Savienotajām Valstīm pragmatiski no gadījuma uz gadījumu, katru reizi pēc amerikāņu pieprasījuma, nekad neiedrošinoties pieprasīt reālu savstarpību no amerikāņiem. Es neadresēju šo piezīmi F. Frattini, jo es zinu, ka viņš ir mēģinājis, bet viņu neatbalstīja. Ja es saprotu pareizi, ņemot vērā stāvokļa nopietnību un steidzamību, Komisija tagad prasa sarunu izvērstu mandātu, lai nodrošinātu, ka amerikāņi ievēro to, ko viņiem vajadzēja ievērot no sākuma, - Kopienas tiesību aktus un kompetences.
Mēs atbalstīsim Komisijas pūliņus šajā punktā, bet Komisija nedrīkst aizmirst, ka tai būs vajadzīgs Parlaments, it īpaši tad, kad Līgums būs ratificēts, jo nekas tagad izdarītais nevar stāties spēkā, ja Parlaments tam nedod atļauju kādā punktā. Komisāram tas jāpasaka tam, kurš nāks pēc viņa, lai tas būtu uz laiku vai pastāvīgi.
Jan Zahradil
(CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, komisār, kā mēs esam dzirdējuši, stāvoklis ir neapmierinošs. Trīs gadus pēc Eiropas Savienības paplašināšanās pastāv nevienlīdzība starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm, un sarunas starp Eiropas Komisiju un Amerikas Savienotajām Valstīm par nevienlīdzības novēršanu nav guvušas lielus panākumus.
Tāpēc nevar būt nekādu iebildumu pret divpusējām sarunām starp šīm valstīm, it sevišķi tāpēc, ka tās nepārkāpj nevienu Kopienas tiesību aktu daļu. Tieši otrādi, Čehijas Republika ietvēra ES prasības savā memorandā, lai tādā veidā memorands pilnībā atbilstu ES tiesību aktiem. Tas ir atspoguļots arī Padomes Juridiskā dienesta atzinumā. Arī Kopienas kompetence kopējās vīzu politikas jautājumos nav tikusi pārkāpta, jo Elektroniskā ceļojumu atļauju sistēma, kas tiek uzstādīta, nav vīzu sistēma.
Protams, ir taisnība, ka ASV vēlas runāt par valstu iekļaušanu vīzu atcelšanas programmā tikai uz divpusēju sarunu pamata, jo tas tā ir jādara saskaņā ar ASV valsts tiesību aktiem. Tikai valstis var tikt ielaistas programmā, nevis starptautiskas organizācijas vai kopienas. Tāds ir patiesais stāvoklis.
Nekāds precedents citām valstīm nav radīts. Manām domām Čehijas Republikai un citām valstīm ir jāturpina divpusējās sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Protams, tās vienmēr būs gatavas savās darbībās būt pārredzamas, dalīties ar informāciju un apspriest savu nākamo soli ar Eiropas Komisiju un prezidentūru.
Es gribētu pateikties komisāram par viņa reālistisko attieksmi, par ko liecināja viņa izklāsts. Es tikai gribu brīdināt pret jebkādu spiedienu no ārienes ES līmenī uz dažām atsevišķām dalībvalstīm, kas varētu radīt politiskus riskus un diskreditēt Eiropas Savienības tēlu, it īpaši tagad, kad notiek jaunā Reformu līguma ratificēšana atsevišķajās valstīs.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Amerikāņu 2008. gada skaldi un valdi taktika nosaka transatlantisko attiecību modeli. Bet vairāk nekā jebkuram citam mums jāsaprot, ka galu galā par to mums ir jāvaino tikai pašiem sevi. Šoreiz čehi bija pirmie, kas kļuva par mērķi, un pirmie, kas padevās. Pagājušo ceturtdien Komisija nespēja ne noliegt, ne apstiprināt to, ka Eiropas tiesību normas un noteikumi nav ievēroti. Cik tas ir dīvaini? Kad dalībvalstis beidzot sapratīs, ka tās ikviena lielākā vai mazākā mērā ir saucēja balss tuksnesī?
Politiskos darījumos ar pārējo pasauli un tātad ar ASV ir būtiski svarīgi, lai dalībvalstis runā kopīgā balsī. Transatlantiskās attiecības neapšaubāmi ir ļoti svarīgas, bet neviena no ES dalībvalstīm - lai cik lojālām - nekad netaisās kļūt par ASV 51. štatu.. Tam ir jāpārtrauc. Bumba ir Eiropas laukumā. Un pavisam atklāti runājot, es esmu nikna, ka Padomi te parlamentā pašlaik neviens nepārstāv. Tas rāda pilnīgu sapratnes trūkumu par to, ko nozīmē steidzamība.
Sarah Ludford
Priekšsēdētājas kundze, kā citi ir teikuši, šis saprašanās memorands ir nelikumīgs saskaņā ar Kopienas un ES tiesību aktiem, kas nosaka Komisijas vai Savienības kompetenci par vīzu politiku, par galvenajiem pretterorisma un drošības politikas aspektiem un pasažieru personas datu nodošanu. Tam noteikti ir jābūt pret tiesību normām, ja Čehijas Republika nodod ASV jebkādu informāciju, piemēram, vīzu informācijas sistēmu.
Bet - gandrīz vēl svarīgāk - tas ir politiski katastrofāls. Daži no mums uzzināja pagājušā gada sākumā apmeklējot Vašingtonu, cik ļoti traucēja divpusējo sarunu lobētāju pūles - ne tikai, starp citu, Čehijas Republikas vien - Komisijas un prezidentūras mēģinājumiem uzstāties kā vienota visas ES interešu fronte.
Bet nē, dažas dalībvalstis to vienkārši nevarēja saprast. Protams, es saprotu valstu satraukumu, kuru karavīri cīnās un krīt kopā ar amerikāņiem ne tikai Afganistānā, bet - pretrunīgi - Irākā, par to, ka viņu pilsoņi tiek turēti aizdomās par terorismu, ja viņi vēlas apmeklēt ASV. Tas ir mazliet ironiski. Bet cik stulbi ir iekrist šajā "skaldi un valdi” slazdā!
Tas ir tik tālu no ES centieniem iegūt svaru pasaulē, ka tas gandrīz liek krist izmisumā un kopumā padara Padomi par izsmiekla objektu. Tāpat kā J. Hennis-Plasschaert es atzīmēju, ka viņu te šovakar nav, lai dotu atbildi.
Zita Pleštinská
(SK) Slovākija tāpat kā Polija, Lietuva, Igaunija un dažas citas ES dalībvalstis ir ilgi cīnījušās tāpat kā Čehijas Republika iekļūt to valstu sarakstā, kurām nebūs vajadzīgas vīzas, lai ceļotu uz Amerikas Savienotajām Valstīm.
Katrs progress gaitā pretī vīzu atcelšanai ir ļoti svarīgs mūsu pilsoņiem, jo tas nozīmē vienlīdzības sasniegšanu visiem ES pilsoņiem. Es ticu, ka gan Komisija, gan Slovēnijas prezidentūra sapratīs, ka tiesvedības uzsākšana pret Čehijas Republiku tāpēc, ka šī valsts parakstīja saprašanās memorandu ar ASV, nebūtu labs signāls no Briseles tieši tad, kad notiek Lisabonas līguma ratifikācija.
Es esmu par kompromisa pieņemšanu starp vienotu ES pieeju un noteikumiem, kurus ievērojot, dalībvalstis varētu arī iesaistīties divpusējās sarunās ar ASV.
Oldųich Vlasák
(CS) Dāmas un kungi, atcerēsimies, ka, izņemot Slovēniju, visu no jauna pievienojušos valstu pilsoņiem, ceļojot uz Ameriku, jāiegādājas vīza. Atšķirībā no pārējiem eiropiešiem šiem pilsoņiem ir jāstāv rindā pie Amerikas vēstniecībām un jāmaksā ievērojamas summas, un viņi ir veltīgi gaidījuši gadiem, ka Savienība atbalstīs viņu pūles tikt iekļautiem vīzu atcelšanas programmā. Starp vecajām dalībvalstīm vienīgi grieķi ir tādā pašā stāvoklī.
Ir tiesa, ka Eiropas Savienībai jau sen ir diskusijas ar Amerikas Savienotajām Valstīm par šo jautājumu un ka it sevišķi pēc Šengenas zonas paplašināšanas Briseles ierēdņi ir kāpinājuši spiedienu uz amerikāņiem par dalībvalstu iekļaušanu vīzu atcelšanas programmā. Tomēr četri gadi ir pagājuši kopš mūsu pievienošanās, un nekas līdz šim nav noticis. Tas ir iemesls, kāpēc Čehijas Republika ir nolēmusi darīt to viena pati un dot saviem pilsoņiem to, ko viņi vēlas.
Memorands, kas ir parakstīts starp Čehijas Republiku un ASV, ir tāpēc jāskata kā ieguldījums kolektīvajās pūlēs dot visiem Savienības pilsoņiem vienādas tiesības. Atcerēsimies, ka šis solis pilnībā saskan ar ES tiesību normām, un nevienam tas nav jāapstrīd.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētājas kundze, mēs šo jautājumu apspriedām arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā, un tajā komitejā nav neviena, kas neizjūt līdzjūtību pret stāvokli, kādā atrodas jaunās dalībvalstis, it īpaši attiecībā uz vīzu politiku un divpusējiem darījumiem ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tomēr ir arī vecākas dalībvalstis - Grieķija tika minēta šajā sakarībā - kas līdzīgā veidā gaida uz pārmaiņām ASV vīzu politikā. Neviens neapšauba viņu tiesības jaukt kārtību, bet mums ir jājautā, vai tas, kas ir likumīgs ir obligāti leģitīms. Šajā gadījumā tas nav leģitīms, jo tas diskreditē vienotu pieeju no Eiropas Savienības puses un tādējādi rada šķēršļus vienošanās noslēgšanai, kas attiektos uz visu Eiropas Savienības teritoriju.
Būtiska ir soli-pa-solim pieeja. Mums tikko ir izdevies nokārtot jaunajām dalībvalstīm pievienošanos Šengenas zonai. Kā nākamais solis ir jāapsver, kā mēs varam panākt vispārēju vīzu jautājuma nokārtojumu.
Viens vārds nobeigumā: manuprāt, draudēšana ar Lisabonas līgumu ir absolūti neglīta.
Ivo Strejček
(CS) Atļaujiet man mazliet sīkāk pakavēties pie debatēm, kas notika pirms dažām minūtēm.
Tika teikts, ka mums, domājot Eiropas Savienību, jāievēro vienota un kopēja pieeja darījumos ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Tieši par to arī ir runa attiecībā uz runātāju lielāko daļu. Jautājums nav par atsevišķiem labumiem atsevišķu dalībvalstu atsevišķiem locekļiem: jautājums ir par kopīgu pretamerikānisku politiku.
Ļaujiet man jums pastāstīt, ka Čehijas pilsoņu lielum lielajam vairākumam vīzu atcelšanas programma ir pēdējais simboliskais žests saistībā ar mūsu vēsturisko atgriešanos demokrātisko valstu kārtā. Es gribu jums arī apliecināt, ka vīzu atcelšanas ratifikācijas process Čehijas Parlamentā būs daudz ātrāks nekā Lisabonas līguma ratifikācija.
Piia-Noora Kauppi
Priekšsēdētājas kundze, tāpat kā daudzi kolēģi arī es domāju, ka Eiropas Savienības vienotība ir ļoti svarīga, ne tikai vīzu politikā, bet arī citos ar Amerikas Savienotajām Valstīm saistītos jautājumos.
Es tomēr gribētu jautāt tieši komisāram: vai jūs domājat, ka ASV prasības tagad tām dalībvalstīm, kuras mēģina neatkarīgi runāt par vīzu atcelšanas programmas dažādo līmeņu prasībām, balstās uz citu, nevis drošības apsvērumu pamata? Vai jūs domājat, ka ASV izspēlē vienu ES dalībvalsti pret otru un mēģina izmantot arī citus ar šo saistītus jautājumus? Vai arī no ASV puses ir tikai bažas par drošību?
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, paldies par jūsu ieguldījumiem.
Tā kā kustības brīvība pēc manām domām ir mūsu Eiropas līdzpilsoņu pamattiesības, ko mēs atzinām, paplašinot Šengenu, pirmais, kas ir jāsaka, ir tas, ka Eiropas Komisijai un Eiropas iestādēm ir jāstrādā, lai sasniegtu absolūtu, nevis relatīvu rezultātu. Visu dalībvalstu visiem pilsoņiem ir jābūt ļauts ceļot uz Amerikas Savienotajām Valstīm bez personīgas vīzas. Tas ir mūsu skaidrais mērķis, un rezultātā man ir saprotama dažu dalībvalstu, kas Eiropas Savienībā ir bijušas daudzus gadus, piemēram, Grieķijas, vai ir bijušas dalībnieces četrus gadus, deputātu izpratne un bažas, un arī nemiers.
Tomēr pirmais aspekts ir jānoskaidro, ja mēs vēlamies saņemt patiesu ainu: nav taisnība, ka mēs neesam sasnieguši nekādus rezultātus! Mūsu darbs Eiropas, nevis valsts līmenī ir devis nozīmīgus rezultātus, piemēram, ļoti nesen ar Kanādu. Es apmeklēju Kanādu pagājušajā gadā laikā, kad neviena no jaunajām dalībvalstīm nebija iekļauta vīzu atcelšanas programmā ar Kanādu. Pēc divpadsmit mēnešiem tās visas ir.
Mēs esam vienojušies par attieksmes paritātes sistēmu ar Austrāliju, kā rezultātā nav vairs diskriminācijas starp vecajām un jaunajām - pēdiņās - Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Mums vēl ir jāsasniedz šādi rezultāti ar Amerikas Savienotajām Valstīm, tā ir tiesa, bet es vēlos atgādināt deputātiem, kas runāja par četriem gadiem, tas ir, par datumu, kad viņi iestājās Eiropas Savienībā, ka Amerikas Savienotās Valstis mainīja savu tiesību aktu pirms nepilna gada, 2007. gada augustā. Tikai sākot ar šo datumu, Amerikas Savienotās Valstis ir teikušas, ka vēlas paplašināt vīzu atcelšanas programmu. Tāpēc nav iespējams runāt par četriem gadiem, atstājot bez ievērības to, ka sarunas ar Amerikas Savienotajām Valstīm ir risinātas krietni senāk, bet sarunas, pamatojoties uz jaunu tiesību aktu, tikai nepilnus 12 mēnešus. Tas, par ko runājām iepriekš, uz tagad mainītā tiesību akta pamata, acīmredzami tagad ir nebūtisks.
Pēc manām domām mums jāstrādā ar Amerikas Savienotajām Valstīm, lai panāktu, ka uz visiem Eiropas pilsoņiem attiecas tāds režīms, kur viņiem nav vajadzīgas personīgas vīzas, lai dažas dalībvalstis nedomātu, ka tās var panākt šādu rezultātu pirms citiem. Es to saku ļoti vaļsirdīgi. Kāpēc? Tāpēc, ka tas dotu priekšroku sarunās mūsu partnerim, šajā gadījumā tie ir mūsu Amerikas draugi, kas ļoti labi var būt mūsu draugi un sabiedrotie, bet tomēr piedalās sarunās un izdarīs spiedienu uz šīm sarunām, ja viņi atradīs vājas vietas Eiropas namā. Mums jāpanāk, ka mēs neizrādām nekādu vājumu: tas ir galvenais, un te ir jābūt pilnīgai skaidrībai.
Jūs atcerēsities, ka tad, kad es šo Parlamentu iepazīstināju ar Eiropas-Amerikas Savienoto Valstu PNR vienošanos, vienošanos, kuru daži kritizēja, citi deva atzinīgu vērtējumu, es sacīju, ka šī vienošanās nostādīs Eiropu spēcīgākā pozīcijā pret ASV. Es tagad vēlos teikt, ka tiem, kas atbalstīja Eiropas PNR, bija taisnība, jo viens no galvenajiem mandāta punktiem, ko mēs pieprasām, ir par to, ka nevar būt nekāda datu vai informācijas apmaiņa ārpus un papildus tai, kas ir paredzēta tajā nolīgumā, un ja šādas prasības tiktu izvirzītas, Eiropas Savienība tās noraidītu.
Šeit ir pierādījums tam, ka šāda Eiropas vienošanās labo vājo pozīciju dalībvalstīm, no kurām tiek pieprasīti papildu dati - un nav šaubu, ka tie tām ir pieprasīti - kā arī pielaide pie datu bāzēm, kuras pieder mums, Eiropai. Tomēr šīs vienošanās rezultātā, ko daži ir kritizējuši un citi atbalstījuši, mēs tagad varam teikt saviem Amerikas draugiem ļoti skaidri, ka nav iespējams iet ārpus Eiropas PNR vienošanās. Tā, manuprāt, ir spēka, nevis vājuma zīme.
Jau zinām, ko var un ko nevar izdarīt. Mūsu regulas, Eiropas tiesību akti un nolīgumi, ko mēs esam parakstījuši un uzsākuši, to apliecina. Šajā sakarā ir acīmredzams, ka Eiropai ir jārunā vienotā balsī, risinos šos jautājumus, un ir arī acīmredzams tas, ka "skaldi un valdi” pieeja ir viskļūdainākā pieeja no visām, raugoties no Eiropas viedokļa, un tā ir pieeja, kam mums ir jāpretojas un kurai mūsu iestādēm acīmredzami ir jāoponē.
Kāpēc tomēr mēs apspriežam šo jautājumu šodien šajā Parlamentā? Jo, lai gan ir skaidri tiesību akti, lai gan ir pat konkrētas vienošanās, ir kārdinājums, ja es drīkstu tā teikt, izlekt priekšā. Kārdinājums, kas politiski var būt saprotams attiecīgo valstu pilsoņiem, bet kas institucionāli nav pieņemams. Tieši šī iemesla dēļ mums ir bijis jāreaģē, acīmredzami solidarizējoties ar visām dalībvalstīm, arī tām, kuras vēlas iekļūt vīzu atcelšanas programmā.
Ko mēs esam paveikuši? Mēs esam prasījuši Coreper, tas ir, dalībvalstu vēstnieku piekrišanu pamatnostājas dokumentam. Mēs uzskatām, ka šis dokuments ir sarkanā līnija: tas atkārto, ko var un ko nevar darīt. Mēs esam arī prasījuši dalībvalstīm nodrošināt, lai jebkādas politiskas sarunas notiek, ievērojot šo sarkano līniju, šo galveno punktu, un esam atkārtojuši, piemēram, ka par apmaiņu ar informāciju ārpus un papildus tai, par kuru Eiropas nolīgumos jau ir noteikumi, nevar vienoties, un ka tādi jautājumi kā par "ilgāk palikušo” sūtīšanu atpakaļ ir jāapspriež Eiropas , nevis valsts līmenī. Šie ir tāda veida jautājumi, par kuriem, atklāti sakot, nebūtu bijis vajadzīgs atgādināt, ja būtu bijis oficiāls mandāts. Mēs to esam darījuši skaidrības labad, lai reiz par visām reizēm pateiktu, ka mēs saprotam to dalībvalstu bažas, kuras pašreiz nav vīzu atcelšanas programmā, bet, ka Eiropas Savienības noteikumi ir svarīgāki par šīm bažām. Ja mēs to apšaubītu kaut tikai reizi, tas radītu precedentu, kam sekotu daudzi citi, katrs nākamais bīstamāks par iepriekšējo.
Noslēgumā, priekšsēdētājas kundze, mēs strādājam šonedēļ, lai ierosinātu mandātu sarunām ar ASV, kas skaidri noteiks, ka visas dalībvalstis vienbalsīgi, pat Čehijas Republikas un Igaunijas pārstāvji, ir vienojušās, ka pamatlīniju nevar pārkāpt atsevišķās sarunās. Vai ir iespēja individuālām sarunām? Jā, noteikti, jomās, par kurām Eiropa nav kompetenta, tas ir pašsaprotami. Tomēr par tiem jautājumiem, kuros Eiropa ir kompetenta, un tie ir nospiedošā vairākumā, dalībvalstis dod mums vienbalsīgu mandātu; tā, es teiktu, ir līnija, ko Slovēnijas prezidentūra ir apņēmusies pilnībā ievērot. Rīt es prasīšu Komisijai oficiālu mandātu, lai informētu Amerikas Savienotās Valstis par mūsu līniju, un attiecībā uz šo līniju nevar būt nekādas pielaides, ne atkāpes.
Sophia in 't Veld
Priekšsēdētāja kungs, kā tas bieži notiek, es redzu, ka šajās debatēs mēs nesaņemam atbildes uz saviem jautājumiem. Es uzdevu ļoti precīzu jautājumu komisāram: vai viņš ir varējis noteikt, vai īstenošanas pasākumi tajā saprašanās memoranda daļā, kas attiecas uz PNR, saskan ar ES-ASV vienošanos, un, ja tas tā nav, vai tas nozīmē, ka vienošanās nebūtu spēkā?
Komisārs sacīja, ka daži deputāti bija pret vienošanos un citi to atbalstīja. Es gribu atgādināt viņam, ka tad, kad mēs pieņēmām rezolūciju šajā Parlamentā pagājušā gada jūlijā, tā tika pieņemta gandrīz vienprātīgi, un tajā to nosauca par vienošanos ar būtiskiem trūkumiem.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es runāšu ļoti īsi. Es domāju, ka izteicos skaidri, bet ļaujiet vēlreiz atkārtot: nebūs nekādu īstenošanas noteikumu, pretēju dokumentam, ko pieņēma Coreper, un mandātam, ko es prasīšu. Nav vēl nekādu īstenošanas noteikumu, jo Čehijas Republika ir piekritusi mūsu prasībai neiesniegt īstenošanas noteikumus, pirms tiek atrasta Eiropas kopējā pozīcija. Mēs esam atraduši to pozīciju, un Čehijas Republikas valdība tai pakļausies.
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
