ĀKK un EK partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīgums) otrā pārskatīšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Eva Joly ziņojums Attīstības komitejas vārdā par ĀKK un ES partnerattiecību nolīguma (Kotonū nolīgums) otro pārskatīšanu.
Eva Joly
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Kotonū nolīguma pārskatīšana dod mums iespēju gūt mācību no krīzēm, kuras pārdzīvojam: no ekonomiskās un finanšu krīzes, sociālās vai pārtikas krīzes, klimata pārmaiņām, enerģētikas problēmām un nemainīgās galējās nabadzības.
Dominējošais ekonomikas modelis, proti, neiegrožotais brīvais tirgus, un mūsu dzīvesveids ir apliecinājis ne tikai savus trūkumus, bet faktiski ir bijis šo nepieredzēto daudzdimensiju krīžu cēlonis. Tāpēc mums ir radikāli jāmaina visa mūsu politika.
Man šķiet, ka šodien jums iesniegtais un Attīstības komitejā vienbalsīgi pieņemtais ziņojums ir pirmais solis šīs nepieciešamās pārskatīšanas virzienā.
Galvenā prasība, kas jāievēro, ir saskaņotība. Eiropas Savienības tirdzniecības politika, zivsaimniecība un lauksaimniecība ir jāveido konsekventi un tā, lai nodrošinātu ilgtspējīgu attīstību, cīnītos pret nabadzību un garantētu pienācīgu dzīves līmeni ikvienam.
Diemžēl man ir jums jāsaka, ka pašlaik tā tas nav. Padarot tirdzniecību par pašmērķi un nevis par līdzekli, ko izmantot attīstības politikai, Eiropas Savienība upurē jaunattīstības valstu iedzīvotājus savu daudznacionālo uzņēmumu labā. Tādēļ sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem gluži pamatoti izraisa strīdus ĀKK valstu valdībās, apvienībās un pilsoniskajā sabiedrībā, kas saskata tajos apdraudējumu savai ekonomikai.
Lauksaimniecība ir viens no visproblemātiskākajiem jautājumiem, un tas diemžēl joprojām paliek novārtā sadarbībā starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm. Kaut arī lauku teritorijas un šo nozari pārstāv vairāk nekā 60 % no iedzīvotājiem un darbavietām, to īpatsvars Eiropas finansējumā ĀKK valstīm ir praktiski neesošs.
Šī situācija ir jāmaina. Kā mēs varam izskaust nabadzību, nenosakot prioritāti pārtikas suverenitātei? Lauksaimniecībai ir jābūt Eiropas Savienības attīstības politikas pamatā. Palīdzēt jaunattīstības valstīm kopā ar vietējiem zemniekiem, lai nodrošinātu viņiem pārtikas suverenitāti, ir gluži vienkārši būtiski, jo īpaši tādēļ, ka pašlaik pārtikas suverenitāti, tāpat kā šo valstu valdību demokrātisko likumību, apdraud jauna un īpaši satraucoša parādība - aramzemes iegāde, ko veic ārvalstu ieguldītāji pēc pārtikas cenu kāpuma, kurš notika 2007. gadā.
Ķīnai, Saūda Arābijai un pat Katarai tagad pieder tūkstošiem hektāru jaunattīstības valstīs. Eiropas Savienībai un ĀKK valstīm ir jārisina šis jautājums, kas, domājams, izraisa vardarbīgus konfliktus un bada nemierus, jo īpaši nosakot, ka piekļuve tādiem dabas resursiem kā zeme un ūdens ir vietējo iedzīvotāju pamattiesības un neatņemamas tiesības.
Vēl viens man sirdij tuvs jautājums ir jautājums par "nodokļu paradīzēm”. Tām ir pietiekami slikta ietekme uz attīstītajām valstīm, bet vēl sliktāk tās ietekmē jaunattīstības valstu ekonomiku un politiskās iestādes. Uzskata, ka nelikumīgās finanšu plūsmas, ko atļauj šīs "nodokļu paradīzes”, veido summu, kas desmit reižu pārsniedz oficiālā attīstības atbalsta apjomu.
Šīs aizplūšanas pārtraukšana ir konsekvences un uzticamības jautājums. Pirmais solis varētu būt tāda saistoša nolīguma parakstīšana, kas prasītu starptautiskām korporācijām automātiski deklarēt savu peļņu un samaksātos nodokļus katrā valstī, kurā tās darbojas, tādējādi ierobežojot pārkāpumus un zaudējumus, ko cietušas jaunattīstības valstis.
Visbeidzot es vēlētos izmantot šīs debates, lai vēlreiz norādītu uz demokrātijas deficītu attiecībā uz šo pārskatīšanu, par kuru nenotika konsultācijas ar mūsu parlamentiem. ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīme tomēr ir jāstiprina.
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es ceru, ka sarunu dalībnieki izmantos viņiem doto izdevību, lai veiktu vajadzīgos grozījumus šajās partnerattiecībās un gūtu panākumus, no kuriem galvenie ieguvēji būs ĀKK valstu iedzīvotāji.
Vital Moreira
Komisār, dāmas un kungi! Starptautiskā tirdzniecības komiteja, kuru man ir gods vadīt, ir nolēmusi paust nostāju par pašreiz notiekošo Kotonū nolīguma pārskatīšanu divu iemeslu dēļ.
Pirmkārt, tirdzniecība ir būtiska daļa attiecībās starp Āfrikas, Karību un Klusā okeāna reģiona (ĀKK) valstīm un Eiropas Savienību. Otrkārt, Kotonū nolīgums ir devis jaunos ekonomisko partnerattiecību nolīgumus, kas būtībā ir tirdzniecības nolīgumi.
Šo iemeslu dēļ mēs esam nolēmuši piedalīties, sniedzot ziņojumu, kura referents esmu es.
Šajā ziņojumā mums bažas rada divas lietas: pirmkārt, ekonomisko partnerattiecību nolīgumu datu un, pamatojoties uz šiem nolīgumiem, izveidoto parlamentārās uzraudzības iestāžu, piemēram, Cariforum, ievērošana un, otrkārt, sinerģijas izmantošana, ievērojot abu iestāžu autonomiju. Citiem vārdiem sakot, sinerģijas ievērošana Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, kas darbojas starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm un ekonomisko partnerattiecību nolīgumu jaunajām starpparlamentārajām iestādēm.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es ļoti atzinīgi vērtēju jūsu izrādīto interesi par Kotonū nolīguma otro pārskatīšanu. Es ar lielu interesi lasu arī Attīstības komitejas ziņojumu, kas sniedz vērīgu analīzi par apspriežamajiem jautājumiem. Visā šajā procesā mūsu prioritāte ir turpināt informēt Parlamentu, kā mēs esam to darījuši pēdējos mēnešos.
Sarunas ir attīstījušās, un tagad tās ir noslēguma posmā, un nākamā kopīgā vēstnieku sanāksme pierādīs šo diskusiju vērtību. Mēs tieksimies uz to, lai ārkārtas kopīgā ministru sanāksme martā noslēgtu šīs sarunas, kā tas paredzēts Kotonū nolīgumā.
Tagad vēlos izteikt jums dažus apsvērumus par ziņojumu. Pats galvenais - šis ziņojums jau ir izrādījies noderīgs noteiktu Eiropas Savienības nostāju atbalstam. Nosaukšu tikai dažas no tām: jūsu nostāja par ĀKK valstu parlamentu stiprināšanu, par Starptautisko krimināltiesu un par citiem cilvēktiesību jautājumiem apstiprināja mūsu sarunu nostāju. Tāpat mēs arī atbalstām to nozīmību, kādu jūs piešķirat klimata pārmaiņām un nodrošinātībai ar pārtiku, un tas tiks atspoguļots galīgajā rezultātā.
Es gribētu pievērst uzmanību četriem jautājumiem, sākot ar parlamentārās dimensijas nozīmi, kā tas ir paredzēts Apvienotajā parlamentārajā asamblejā, kam šis ziņojums piešķir lielu nozīmi. Komisija ir apņēmusies stiprināt parlamentāro dimensiju Kotonū nolīgumā. Tādēļ mūsu nodoms nav vājināt Apvienoto parlamentāro asambleju (APA). Gluži pretēji, Komisijas priekšlikums ir jāskata parlamentāro pārraudzības funkciju palielināšanas plašākā kontekstā, jo īpaši ņemot vērā pašreizējos un turpmākos ekonomisko partnerattiecību nolīgumus (EPN) un Eiropas Attīstības fonda (EAF) programmas. Mums ir jānodrošina maksimāla sinerģija starp EPN un Kotonū iestādēm, arī starp APA reģionālajām sanāksmēm un EPN parlamentārajām iestādēm. Šajā jaunajā nostādnē APA plenārsēžu samazinājumam būtu jēga. Tomēr Komisija pieņem, ka šajā jautājumā ir jāpanāk vienošanās ar tiem, uz kuriem šis jautājums visvairāk attiecas, un tādēļ Komisija ir gatava pārskatīt savu nostāju. Tomēr mēs būtu ieinteresēti uzzināt vairāk Parlamenta viedokli par APA nozīmi un darbību mainīgajā politiskajā un iestāžu vidē.
Ekonomisko partnerattiecību nolīgumu izveide pieprasa ne tikai nodrošināt sinerģiju starp tiem un Kotonū iestādēm, bet arī prasa atjaunināt Kotonū tirdzniecības noteikumus, jo Kotonū tirdzniecības režīms ir novecojis. Mēs esam vienojušies ar ĀKK valstu partneriem, ka mēs turpināsim sarunas ar virzību uz Eiropas partnerattiecību nolīgumiem. Šajā saistībā es kā komisārs attīstības jomā gribētu uzsvērt, ka nav ne politiski vēlams, ne juridiski iespējams Kotonū ieviest ES daudzpusējos tirdzniecības režīmus, piemēram, VPS vai VPS+, kā ieteikts ziņojuma projektā, jo tie ir atkarīgi no autonomām ES shēmām. Turpretī Komisija atzinīgi vērtē aicinājumu Kotonū pievērst lielāku uzmanību tirdzniecības un attīstības jautājumiem kopumā un īpaši atbalstam tirdzniecībai.
Savā ziņojumā jūs paužat bažas, ka ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšana un palielināta reģionalizācija varētu apdraudēt ĀKK valstu grupas saskanību. Komisija uzskata, ka reģionālā diferenciācija Kotonū sistēmā ir drīzāk iespēja, nevis apdraudējums. Reģionālā integrācija ir būtiska ĀKK valstu attīstībai, un mums ir jāietver šī realitāte Kotonū nolīgumā, lai labāk atbalstītu šo valstu pašu centienus virzībā uz mērķi. Tas nekādā gadījumā nenozīmē ĀKK grupas izjaukšanu, un mūsu ĀKK partneri lielā mērā atbalsta šo pieeju.
Tagad vēlos sniegt īsu komentāru par nozaru politiku, ko jūs uzsverat savā ziņojumā. Mēs pilnīgi atbalstām to nozīmīgumu, kāds ir klimata pārmaiņām un atjaunīgiem energoresursiem, kas jau ir ietverti pašreizējā pārskatīšanas darbā. Tāpat mēs pievērsīsimies nodrošinātības ar pārtiku reģionālajā dimensijā.
Jūs uzsverat arī labas pārvaldības nozīmi nodokļu jautājumos un fiskālajā jomā. Laba pārvaldība ir Kotonū nolīguma pamatprincips. Pamatojoties uz Kotonū nolīguma 9. pantu, Komisija pašreiz izstrādā jaunu labas pārvaldības politiku nodokļu jautājumos saistībā ar attīstības sadarbību. Mēs arī cenšamies pievērsties šiem aspektiem pašlaik notiekošajā pārskatīšanas darbā. Tādēļ es varu apstiprināt, ka mums un jums ir viens mērķis, proti, izveidot taisnīgas, efektīvas un izaugsmi veicinošas nodokļu sistēmas un efektīvu nodokļu administrēšanu, kā arī stiprināt jaunattīstības valstu dalību starptautiskajos nodokļu procesos.
Visbeidzot es ņemu vērā jūsu pausto nožēlu par to, ka Komisija nav apspriedusies ar plašāku dalībnieku loku pirms pārskatīšanas procesa sākšanas - attiecībā uz 2. un 8. punktu - un es pilnīgi piekrītu, ka, domājot par ĀKK un ES attiecību nākotni pēc 2020. gada, ir vajadzīgs visaptverošs konsultāciju process, iespējams, zaļās grāmatas veidā. Mums būs jāizvērtē pašreizējās pārskatīšanas darba rezultāti, lai par pamatu varētu izmantot iegūto pieredzi.
Cristian Dan Preda
Vispirms es vēlētos apsveikt Joly kundzi par šā ziņojuma izveidošanu. Tajā apskatītās tēmas ir ārkārtīgi nozīmīgas, lai nodrošinātu, ka Kotonū nolīgums paliek kā pamats stingrām partnerattiecībām ar ĀKK valstīm, kā arī būtisks instruments saistībā ar tām jaunajām problēmām, ar kurām šīs valstis saskaras.
Sarunas notiek apstākļos, kas, kā mēs visi zinām, ir smagi un sarežģīti. No vienas puses, ĀKK valstis ir būtiski cietušas ne tikai ekonomiskās un finanšu krīzes dēļ, bet arī saistībā ar nepietiekamu nodrošinātību ar pārtiku un klimata pārmaiņu sekām. No otras puses, visas sarunu puses saskaras ar institucionālu problēmu, tāpēc atbilstošā veidā ir jāiztirzā virzība uz ĀKK valstu un Eiropas Savienības attiecību reģionalizāciju. No šā brīža mums ir jānodrošina, lai pārskatītais dokuments ietvertu visus elementus, kas ir vajadzīgi efektīvu attīstību veicinošai sadarbībai, kura spēj dot ieguldījumu Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs.
Es vēlos arī uzsvērt, ka Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) vārdā es iesniedzu piecus grozījumus. Es uzskatu, ka tie nodrošinās smalkāk niansētu formulējumu dažiem ziņojumā ietvertajiem priekšlikumiem. Piemēram, ir svarīgi, lai 29. punktā mēs uzsvērtu īpašumtiesību jēdzienu saistībā ar aramzemi.
Turklāt jautājumā par tāda mehānisma izveidošanu, kurā starptautiskiem uzņēmumiem ir jādeklarē iegūtā peļņa, es uzskatu, ka tas ir jānosaka starptautiskā līmenī. 25. punktā ir svarīgi dot skaidru norādi, ka jautājuma par nodrošinātību ar pārtiku konsekventa izskatīšana ir daļa no ES attīstības politikas. Visbeidzot 31. punktā paustā nostāja par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem ar trešām valstīm neatspoguļo PPE grupas redzējumu šajā jautājumā.
Harlem Désir
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Arī es vēlos apsveikt Joly kundzi par veikto darbu, par ziņojumu un arī par to, ka viņa ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās apvienības grupas ieguldījumu, un, lai gan mēs atkal esam iesnieguši dažus grozījumus, mēs redzam savu ieguldījumu viņas iesniegtajā rezolūcijā.
Mūsu grupai partnerattiecības starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm ir daļa no vēsturiski nozīmīgām saistībām, kam jāsaglabā visas īpašās iezīmes, kuras nedrīkst pazaudēt, kaut arī ir jāievēro zināmi noteikumi, piemēram, tie, ko nosaka PTO. Mums ļoti rūp, lai šīs partnerattiecības saglabātu savu atbilstību visu Eiropas Savienības jomu - tirdzniecības, budžeta - politikas attīstības mērķiem, bet saglabātu arī saistību ar miera, drošības un demokrātijas, un cilvēktiesību veicināšanu ĀKK valstīs.
Jautājums nav par kāda modeļa uzspiešanu, bet par strādāšanu ar šīm valstīm, lai nodrošinātu tām attīstību, un tai ir jābūt ilgtspējīgai attīstībai. No tāda viedokļa raugoties, ir ļoti svarīgi, lai šī pārskatīšana ļautu mums ņemt vērā šādus jaunus iepriekšējo piecu gadu aspektus: cīņu pret klimata pārmaiņām, tehnoloģijas pārneses, palīdzību atjaunīgo energoresursu attīstībai, cīņu pret pārtikas krīzi un tāpēc mūsu sadarbībā lielāku uzmanību pievērst lauksaimniecībai, pārtikas neatkarībai, cīņai pret finanšu normu atcelšanu, labai fiskālai pārvaldībai un cīņai pret nodokļu paradīzēm. Mēs tajā visā saskatām savu devumu.
Es gribu uzsvērt divus punktus. Tirdzniecība: līdz ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanu daži Kotonū nolīguma noteikumi būs novecojušies, bet mums ir svarīgi, lai šajā nolīgumā joprojām tiktu pieminēts, ka tirdzniecības klauzulas un tirdzniecības režīmi, kas dod labumu ĀKK valstīm, nav mazāk labvēlīgi par iepriekš noteiktajiem labuma gūšanas režīmiem šīm valstīm. Mums šķiet, ka Kotonū nolīguma pārskatīšanā mums ir jāintegrē VPS, pagaidu EPN un visi šie noteikumi.
Visbeidzot par emigrāciju - mūsu grupas kolēģi to uzsver - mēs iestājamies par to, lai tiktu tieši pateikts, ka migrācijas nolīgumi saglabā migrantu tiesības un ka mums nav pieņemami pārejas režīmi valstīm, kuras negarantē cilvēktiesību ievērošanu.
Louis Michel
Priekšsēdētāja kungs, komisār, arī es vēlos apsveikt Joly kundzi par viņas ziņojuma precizitāti un stingrību un par ļoti pareizo analīzi, kas dota viņas ziņojumā.
Kotonū nolīguma otrajai pārskatīšanai ir jāveicina Lomes konvencija, stiprinot vienotību, kohēziju un solidaritāti ĀKK valstu starpā. Šim nolīgumam, protams, ir jāgarantē šīm valstīm iespēja kontrolēt savu attīstības politiku.
Šā nolīguma plānošanai, atkārtotai pārbaudei un pārraudzībai tādējādi jākļūst arī par mūsu partnervalstu parlamentu prerogatīvu. Es zinu, ka tā nenoliedzami ir milzīga problēma, bet es domāju, ka mums īpaši jācenšas iedrošināt šos parlamentus. Mums arī ļoti atklāti jāpauž mūsu partnervalstu iestādēm, ka mēs no tām to gaidām. Kā jūs zināt, dažas valdības izturas atturīgi pret parlamentāro debašu rosināšanu savās valstīs.
Es īpaši iestājos arī par demokrātisko izskatīšanu un ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīmes palielināšanu, jo īpaši iekļaujot Kotonū nolīgumā tādas klauzulas, kas ļautu APA saņemt valsts un reģionālās stratēģijas dokumentus, lai par tiem debatētu. Turpmāk valstu un reģionālie parlamenti, manuprāt, jāuzklausa daudz sistemātiskāk attiecībā uz reģionālās un valsts stratēģijas izstrādes procesu.
Es vēlos teikt dažus vārdus par Apvienotās parlamentārās asamblejas darba organizāciju. Es uzskatu, ka mums jāsaglabā divas sesijas. Samazinājums līdz vienai sesijai būtu ārkārtīgi negatīva ziņa mūsu partneriem. Reģionālās sanāksmes varbūt ir jāorganizē ciešāk kopā; 25. janvārī es iesniegšu dažus konkrētus priekšlikumus šajā jautājumā Apvienotās parlamentārās asamblejas birojam.
Konsekvences un efektivitātes nolūkā es uzstājīgi prasu, lai parlamentārajās struktūrās, kuras atbild par EPN pārraudzību, tiktu iekļauti APA locekļi, lai garantētu šo struktūru attīstību. Turklāt es atzinīgi vērtēju jūsu piezīmes, komisār, jo jūs pavisam skaidri izteicāties par šo deklarāciju kā nākamais tirdzniecības komisārs. Es ne mirkli nešaubos par jūsu vārdu patiesīgumu, kad sakāt, ka gribat nodrošināt, lai šajos ekonomisko partnerattiecību nolīgumus tiktu pievērsta uzmanība attīstības aspektiem.
Visbeidzot Kotonū nolīguma pārskatīšanai jānodrošina palīdzības un finansējuma palielinājums ĀKK valstīm, lai tām palīdzētu veikt klimata pārmaiņu apkarošanai nepieciešamos pasākumus.
Nirj Deva
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, mēs runājam un runājam, un runājam. Mēs joprojām spriežam par nabadzības mazināšanu. Šis ir 10. EAF. Mēs esam iesūknējuši aptuveni EUR 350 miljardus tā sauktajā nabadzības mazināšanā, zinot, ka nabadzība ir pieaugusi.
Kāpēc ĀKK valstīs mums ir tāda politika un tādas programmas, kādas mums nekad nav bijušas mūsu pašu Eiropas vēsturē? Briseles vai Brabantes provinces nekļuva bagātākas un neizskauda nabadzību, radot to, ko mēs mēģinām darīt ĀKK valstīs. Mēs radījām bagātību Eiropā, radot bagātību. Kā mēs radām bagātību ĀKK valstīs?
Joly kundze ļoti interesanti ir konstatējusi, ka notiek kapitāla aizplūšana. Viņa saka, ka tas, ko mēs ieliekam šajās valstīs, astoņas reizes izplūst ārā. Kāpēc tas kapitāls netiek izmantots šajās valstīs? Kāpēc mēs neizstrādājam nosacījumus kapitāla palikšanai mājās, lai radītu darbavietas un bagātību? Kamēr mēs neatbildēsim uz šiem jautājumiem, mēs velti izdosim savu nodokļu maksātāju naudu, nepanākot nevienas personas patiesu izkļūšanu no nabadzības.
Gabriele Zimmer
Priekšsēdētāja kungs, mana grupa atbalsta Joly kundzes ziņojumu. Mēs aicinām ņemt vērā cita starpā šādas problēmas: klimata pārmaiņu seku un nepieciešamo pielāgošanas pasākumu ĀKK valstīs iekļaušana; ĀKK valstu bažas, ka ES reģionālās sarunas ar ĀKK valstu grupām graus solidaritāti ĀKK kopienas iekšienē; un iespēja atbalstīt nepieciešamās investīcijas sabiedrisko pakalpojumu un sabiedriskās infrastruktūras jomā ar IB kredītiem, pamatojoties uz Kotonū nolīgumu. Vienlaikus mēs esam pret to, ka tiek paredzētas kvotas migrantu sūtīšanai atpakaļ no ES uz ĀKK valstīm kā šo sarunu sastāvdaļa.
Kotonū nolīguma pirmajā pārskatīšanā tika pieņemta politiskā dimensija. Tagad runa ir par parlamentāro dimensiju, tāpēc, mūsuprāt, nav pieņemama doma par ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas sēžu skaita samazināšanu līdz vienai gadā.
Krisztina Morvai
(HU) Mani satrieca kādas pārtikas konferences laikā redzēts plakāts Āfrikas delegācijas rokās ar šādu tekstu: Nebarojiet Āfriku! Būtu labāk, ja mēs saprastu, ka tas, kas vajadzīgs Āfrikai, ir nevis palīdzība, bet pārtikas pašnoteikšanās. Interesanti, ka Āfrikas iedzīvotājiem un lauksaimniekiem ir tāda pati vajadzība kā Austrumeiropas postkomunistiskajiem lauksaimniekiem un iedzīvotājiem vai pat Francijas lauksaimniekiem un iedzīvotājiem, kas novesti līdz galējai robežai, proti, lai vietējie lauksaimnieki paši lemtu, ko viņi vēlas ražot, kā to ražot un pārdot vietējā tirgū. Un vietējo iedzīvotāju interesēs ir iespēja ēst vietēji ražotu veselīgu un labas kvalitātes pārtiku. Liberalizētā, globālā brīvā tirgus idejas, no vienas puses, un pārtikas pašnoteikšanās ideja, no otras puses, pārstāv divas dažādas loģikas sistēmas. Mums šeit izlēmīgāk jānostājas pārtikas pašnoteikšanās pusē.
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Kotonū nolīguma pārskatīšana notiek ļoti interesantā laikā, jo dod iespēju analizēt nolīguma noteikumus saistībā ar strauji mainīgo dzīves īstenību. Daudz kas ir noticis kopš iepriekšējās pārskatīšanas 2005. gadā: krīze ekonomikas, pārtikas, enerģētikas un finanšu jomā un pārmaiņas saistībā ar sarunām par klimatu un to ietekmi uz jaunattīstības valstīm.
Bet EP deputātiem varētu interesēt Apvienotās parlamentārās asamblejas nozīme un iespējamie mēģinājumi ierobežot tās sesiju biežumu un nozīmi. Es esmu īpaši gandarīts par komisāra paziņojumu, ka Eiropas Komisijai nav šādu nodomu. Tas ir svarīgi, jo ne Eiropas Parlaments, ne Apvienotā parlamentārā asambleja, ne arī ĀKK valstu parlamenti nepiedalījās tā lēmuma procesā, kas ir radījis grozījumus nolīgumā.
Cits svarīgs jautājums ir Eiropas Savienības un ĀKK attiecību reģionalizācija un šīs reģionalizācijas raksturs. Es neesmu pret reģionalizāciju, bet esmu pārliecināts, ka Apvienotās asamblejas reģionālas tikšanās nedrīkst aizvietot plenārsesijas. Cita starpā būtu varbūt dabiskāk, ja lēmumus par Apvienotās asamblejas struktūrām un principiem pieņemtu pati asambleja, nevis nolīguma puses.
Es atbalstu ziņojumā pausto vēlmi stiprināt valstu parlamentus. Michel kungs runāja par to. Turpmāk mēs vēlētos, lai visi ĀKK valstu pārstāvji, kas piedalās Apvienotās asamblejas darbā, būtu paši savu parlamentu deputāti, nevis savu valdību pārstāvji.
Vienlīdz svarīgi ir tas, lai ĀKK valstu parlamentiem būtu dota iespēja pildīt nozīmīgu uzdevumu attīstības sadarbībā, programmu īstenošanas sagatavošanā un veikto pasākumu pārraudzībā un novērtēšanā. Tas izskaidro, kāpēc ir nepieciešama piekļuve stratēģiskiem dokumentiem. Turklāt es piekrītu, protams, ka funkcijas nedrīkst dublēt un ka savstarpēja papildināmība un sinerģija starp ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem un Apvienoto parlamentāro asambleju ir ļoti svarīga.
Véronique De Keyser
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Kotonū nolīguma 13. pants nav pārskatīts kopš 2000. gada. Tas attiecas uz jutīgu tematu: dialogu starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm par imigrāciju, taisnīgu attieksmi pret imigrantiem, nerepatriēšanas principu, imigrācijas pamatcēloņiem un, visbeidzot, cīņu pret nelegālu imigrāciju un atpakaļuzņemšanu, un tieši šiem diviem aspektiem Eiropas Savienība visvairāk ir pievērsusi uzmanību.
Tas, ka dramatiski trūkst kopējas imigrācijas politikas, kas atbilst vērtībām, kuras Eiropa pasludina par sev būtiskām, rada risku, ka plānotajā 13. panta pārskatīšanā tiks pastiprināta nelegālo izmigrantu apspiešana un izķeršana. Traģiskais piemērs par divpusējo nolīgumu starp Itāliju un Lībiju, kas ir radījis neciešamas humanitāras situācijas, šķiet, nav mazinājis to cilvēku degsmi, kuri grib padarīt 13. pantu stingrāku, lai stiprinātu iedaļu par cīņu pret nelegālo imigrāciju.
Turklāt dažos reģionos - es šeit domāju par Kalabriju - nelegālie imigranti tagad tiek atklāti un bez ceremonijām izķerti. Mums ir jāuzsver sinerģija, kas jāveido starp imigrantiem un attīstību, nevis jārīkojas pašreizējās krīzes radīto baiļu ietekmē.
Ja ĀKK valstīm vajadzīga palīdzība, lai atgūtos ekonomiski, mums pašiem būs vajadzīga imigrācija, lai stātos pretī krīzes ietekmei. Mums tāpēc jākoncentrējas uz legālo imigrāciju un mobilitāti. Tas ir vienīgais nodrošinājums pret nīstamo klimatu, kas slepeni iesakņojas mūsu pašu valstīs.
Niccolò Rinaldi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Mēs, liberālie demokrāti, gribam izmantot iespēju, ko dod Kotonū nolīguma pārskatīšana, lai apstiprinātu mūsdienīguma ideju, ko atbalsta arī ĀKK valstis, un, runājot par mūsdienīgumu, es vispirms domāju par tādas politikas apliecināšanu, kas uzsver un dod lielāku brīvību.
Šai brīvībai, pirmkārt un galvenokārt, ir jābūt brīvībai no birokrātijas, kas kļūst arvien pārmērīgāka ĀKK valstīs un ir pastāvīgs šķērslis ekonomikas izaugsmei. Šai brīvībai galvenokārt ir jābūt iespējai studentiem doties studēt ārzemēs, un es uzskatu, ka mums jāizmanto iespēja, ko sniedz šī pārskatīšana, lai sāktu vērienīgu stipendiju programmu. Šai brīvībai ir jāīstenojas, pateicoties jaunu IT tehnoloģiju izplatībai, lai internets varētu kļūt par tik plaši pieejamu vērtību, cik vien iespējams.
Visbeidzot tai jādod iespēja jaunai, brīvai darba ņēmēju kustībai tādā veidā, lai atrisinātu nopietnos iejaukšanās gadījumus, kurus pieminēja De Keyser kundze, runājot par divpusējiem līgumiem. Kotonū, kas ir tieša Lomes un Jaundes pēctece, ir sena vēsture; savā laikā tā bija vadoša, un, ja tā spēs atrisināt jaunās problēmas, tā atkal būs veiksmīga, pildot savu galveno pienākumu.
Mariya Nedelcheva
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es vispirms vēlos apsveikt Joly kundzi par viņas ziņojuma kvalitāti.
Kotonū nolīguma pārskatīšanai patiešām jākļūst par iespēju beidzot novērtēt un, pamatojoties uz gūtajām mācībām, ierosināt risinājumus, lai uzlabotu tā īstenošanu, tā darbību un tā ietekmi. Saistībā ar to ir ārkārtīgi svarīgi skaidri noteikt prioritātes.
Es gribu uzsvērt trīs punktus. Pirmkārt, politiskā dialoga saturs ir jāpadara skaidrāks. Mēs nedrīkstam pazaudēt no redzesloka miera nostiprināšanu, konfliktu novēršanu un atrisināšanu, bet esošo instrumentu darbības efektivitātes palielināšana un papildu pievēršanās cīņai pret vieglo ieroču nelikumīgu tirdzniecību un pret narkotikām ir tie uzdevumi, kuru atrisināšana pozitīvi ietekmēs politisko, ekonomisko un sociālo jomu.
Otrkārt, tādu elastīgu un līdzsvarotu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu noslēgšana, kuros tiek veltīta pienācīga uzmanība reģionālai attīstībai, ir ārkārtīgi svarīga. Vairāk vērības ir jāveltī galvenajām jomām, piemēram, lauksaimniecībai, atjaunīgiem energoresursiem un jaunu cilvēku nodarbinātībai. Regulārs dialogs ar vietējiem iedzīvotājiem ļaus veikt reālistisku pielāgošanu.
Visbeidzot būtiska ir institucionālā struktūra. Absolūti būtiski ir nodrošināt labāku kohēziju nolīguma dažādo pīlāru starpā. KPA un valstu parlamentu varas palielināšana automātiski nodrošinās labāku demokrātisku uzraudzību un galvenais - daudz labāku pārredzamību.
Nobeigumā gribu teikt, ka ikvienam instrumentam, jaunam vai pārveidotam, jāsaglabā nolīguma pamatprincipi un gars, un vissvarīgākais - mēs nedrīkstam izlaist no redzesloka centrālo mērķi, proti, nabadzības izskaušanu, dodot ieguldījumu ĀKK valstu ilgtspējīgā attīstībā un progresīvā integrācijā pasaules ekonomikā.
Michael Cashman
Priekšsēdētāja kungs, prātam nav vajadzīgs daudz vārdu. Apsveicu, Joly kundze, apsveicu, apsveicu! Parlaments šo sarunu pamatā liek neapstrīdamu cilvēktiesību klauzulu principu īstenošanu un sankcijas, ja neievēro šīs klauzulas inter alia, piemēram, attiecībā uz dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, seksuālās orientācijas un cilvēku ar AIDS vai HIV diskrimināciju.
Esmu dzirdējis, komisār, ka dažas dalībvalstis negrib šādu grozījumu, bet Parlamentam tas ir būtiski svarīgs. Cilvēktiesības, kā jūs labi zināt, bieži ir skārusi pārāk liela erozija, un šo eroziju galvenokārt rada partiju politiskais aprēķins. Pamattiesību aizsardzība ir Eiropas Savienības būtība, un tāpēc tai ir jābūt arī pamatā un centrā mūsu attiecībās ar visām ĀKK valstīm.
Komisār, iespējams, ka šī ir pēdējā reize, kad jūs esat mūsu priekšā savā pašreizējā amatā, tāpēc ļaujiet man, lūdzu, izteikt sirsnīgu pateicību jums Parlamenta vārdā. Jūs esat bijis neatlaidīgs cilvēktiesību un ES vērtību aizstāvis, un es vēlu jums panākumus jūsu jaunajā amatā. Paldies!
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Šajā pārstrādātajā Kotonū nolīguma variantā ietverti galvenie jautājumi ĀKK valstu ilgtspējīgai attīstībai un pakāpeniskai integrācijai pasaules ekonomikā. Piemēram, klimata pārmaiņas, energoapgādes drošība, mācības un izglītība ir būtiski jautājumi attīstībai šajās valstīs.
Vienlaikus globālā sasilšana var radīt iespēju. Izmaksas saistībā ar atjaunīgiem energoresursiem, kas ir šo valstu rīcībā, ir būtiskas šo valstu ekonomiskajai un sociālajai attīstībai un ļauj tām virzīties pretī neatkarības stāvoklim energoapgādes aspektā, tādējādi dodot tām iespēju stāties pretī globālajai krīzei.
Ieguldījumi izglītībā un mācībās ir tikpat svarīgi nabadzības, bezdarba, emigrācijas un "smadzeņu aizplūdes” apkarošanā un palīdzēs celt ekonomiku šajās valstīs.
Nobeigumā es īpaši vēlos pieminēt mazo salu valstis, kuras ir īpaši neaizsargātas un trauslas. Tāpēc Kotonū nolīguma īstenošanā jāņem vērā Maurīcijas stratēģija un Barbadosas rīcības plāns, kur ietverti vairāki pasākumi, lai palīdzētu jaunattīstības salu valstīm sākt ilgtspējīgu attīstību.
Diogo Feio
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Parlaments ir sasaukts tieši šajā brīdī, lai lemtu par Kotonū nolīguma otro pārskatīšanu.
Es tomēr vēlos norādīt uz grūtībām, kuras pašlaik izjūt Haiti. Šajā situācijā ir vajadzīga starptautiska solidaritāte, rīcība un uzmanība. Manas domas, protams, pievēršas tiem, kuri ir zaudējuši dzīvību, un tiem, kuri pārdzīvo patiešām izmisuma pilnu situāciju.
Runājot par šo tematu, mēs zinām, ka Kotonū mērķis ir radīt sadarbības shēmu, kas būs pamatā kopējai ĀKK un ES reakcijai uz globalizāciju, atbalstīs mieru un drošību un veicinās demokrātisku politisko atmosfēru.
2005. gadā veiktā pārskatīšana jau pavirzījās pareizajā virzienā. Tomēr vēl joprojām ir daudz darāmā. Globālā ekonomiskā un finanšu krīze, klimata jautājumi un pārtikas un enerģijas pieaugošās izmaksas ir jaunā, pārskatītā varianta iemesli.
Es vairs nebalsošu par to, lai Eiropas Savienība uzturētu un, kad vien iespējams, paaugstinātu ĀKK valstīm sniegtās palīdzības līmeni. Es piekrītu argumentam, ka šo valstu parlamenti ir jāiesaista nolīguma pārskatīšanas procesā gan tagad, gan arī turpmāk, un es vēlreiz uzsveru nepieciešamību aicināt tās piedalīties.
Mario Mauro
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Viens no mērķiem, kas jāņem vērā partnerattiecību nolīguma otrajā pārskatīšanā, noteikti ir atbildības kultūras veicināšana. Tas būs ļoti grūti panākams bez pilsoniskās sabiedrības organizāciju, nevalstisku struktūru, kā arī bez parlamentu palīdzības. Faktiski es nedomāju, ka ir iespējams izveidot politiku, kas pilnīgi apmierinātu attiecīgo kopienu reālās vajadzības.
Otrs galvenais aspekts ir humānā palīdzība. Tā USD 300 miljardus lielā palīdzība, kura ir tikusi piešķirta iepriekšējos 40 gados, nav devusi nekādu efektu, ja ņemam vērā, ka Āfrikas kontinenta izaugsme šajā laikposmā ir bijusi mazāka nekā 0,2 % gadā.
Šis ir pasaules bojā ejas scenārijs, ko starptautiskajai sabiedrībai ir jāsāk saprast. Tai beidzot ir jāpievēršas jaunattīstības valstu jautājumam kā problēmai, kas patiesībā ir mūsu problēma, jo tā skar mūs, mūsu sabiedrības ikdienas dzīvi, kas jārisina ik dienas kopā ar vietējām iestādēm, kuras nepārtraukti atrodas likumības atblāzmas meklējumos.
Nobeigumā vēlos uzsvērt, ka ieguldīt cilvēkkapitālā nozīmē mēģināt saprast, ka vislielākais atlabšanas resurss ir paši cilvēki, kas pārdzīvo grūtās situācijas. Viņi ir tie, kuri ir atbildīgi par kontinenta izvilkšanu no bezdibeņa, un mūsu pienākums ir veltīt uzmanību šo valstu problēmām ar skaidru nolūku: kopīgam labumam, kas ir ne tikai ĀKK valstu, bet arī mūsu pašu un mūsu pilsoņu nākotnes interesēs.
Mums jāskatās uz cilvēkiem, nevis naudu, uz būtību, nevis reklāmām. Tas ļaus mums izmantot mūsu stratēģijas vislabākajā veidā.
Zuzana Roithová
(CS) Komisār, dāmas un kungi! Es atkārtoti esmu kritizējusi to, ka jaunattīstības valstu parlamenti un nevalstiskās organizācijas netiek iesaistīti lēmumu pieņemšanā attiecībā uz attīstības palīdzību un ka tiem nav pieejami stratēģiski dokumenti. Tas ir jāizlabo jaunajā Kotonū nolīguma pārskatīšanā. Jaunajam nolīgumam ir jāiemieso atsevišķu valdību un parlamentu apņēmība veidot darboties spējīgu nodokļu sistēmu savā valstī. Tas ir svarīgi abām līgumslēdzējām pusēm. ĀKK valstīm galu galā ir vajadzīga pašām sava standarta fiskālā administrācija, t. i., plānoti nodokļu ieņēmumi pašām savas attīstības mērķiem. Tas savukārt palīdzēs Savienībai tās cīņā pret nodokļu paradīžu ļaunprātīgu izmantošanu, pret izvairīšanos no nodokļiem un pret nelikumīgu kapitāla aizplūšanu.
Būdama priekšsēdētāja vietniece, kas atbildīga par cilvēktiesībām, es pieprasu, lai cilvēktiesību klauzula tiktu iekļauta arī starptautiskajos līgumos, ne tikai līgumos ar Āfrikas, Karību un Klusā okeāna reģiona valstīm. Man diemžēl jānorāda, ka Joly kundzes ziņojums, kas citos aspektos ir labs ziņojums, neietver šādu prasību. Es mudinu Komisiju un Spānijas prezidentūru to izlabot.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Ziņojums, par kuru mēs šodien debatējam, skar daudzas problēmas saistībā ar nodrošinātību ar pārtiku ĀKK valstīs. Es uzskatu, ka mēs nevaram runāt par šo tematu, neņemot vērā arī dažas Eiropas lauksaimniecības realitātes.
Eiropas Savienība var un tai pat vajadzētu uzņemties regulatora uzdevumu pildīšanu globālajos tirgos. Ja Eiropa samazinātu savu lauksaimniecības ražošanas apjomu, pārtikas importa pieaugums būtiski veicinātu pārtikas cenu pieaugumu pasaulē. Tieši tāpēc Eiropas Savienības pārtikas ražošana ir jāsaglabā konstantā līmenī eiropiešu labā, kā arī ĀKK valstu un citu valstu pilsoņu labā.
Tāpēc es uzskatu, ka šie aspekti, kas saistās ar nabadzīgāko valstu nodrošinātību ar pārtiku, ir cieši saistīti arī ar Eiropas kopējās lauksaimniecības politikas nākotni.
Isabelle Durant
(FR) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos izteikt atbalstu manas kolēģes Joly kundzes ļoti labajam ziņojumam. ĀKK un ES partnerattiecību nepieciešamība ir lielāka nekā jebkad, un traģēdija, kas notiek Haiti, parāda, cik lielā mērā ĀKK un ES partnerattiecības ir neaizstājamas un noteikti stiprināmas.
Ir neierasti runāt par to visu komisāram, kurš šodien vada attīstību, bet rīt vadīs tirdzniecību, un tieši šā iemesla dēļ es vēlos dot jums trīs ierosinājumus.
Pirmkārt, kā citi jau ir teikuši pirms manis, runājot par parlamentāro kontroli un asambleju, mums joprojām ir jābūt divām gada sanāksmēm, nevis jāsamazina to skaits līdz vienai.
Otrkārt, kāpēc gan ĀKK valstu gadījumā nepakļaut ekonomisko partnerattiecību nolīgumus drīzāk parlamentārai kontrolei, nevis stingri komerciālai loģikai, lai tādējādi arī šeit parlamenti varētu tikt iesaistīti un padarīti atbildīgi par to, kā tiek kontrolētas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu sekas iedzīvotājiem un aizsargātas viņu intereses šajā shēmā.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Kotonū nolīgumu pārskatīšanai ir jāveicina pārmaiņa Eiropas Savienības sadarbības un attīstības palīdzības politikā. Šai politikai ir jātiecas uz patiesu sadarbību un solidaritāti un jāpalīdz veicināt patstāvīgu un suverēnu attīstību ĀKK valstīs.
Pašlaik ir tūkstošiem mehānismu, kas nodrošina to, ka daudzām no šīm valstīm joprojām uzkundzējas un tās tiek turētas pakļautībā. Ārzemju parāda žņaugs, kas tiek daudzkārtīgi pārmaksāts, tomēr pastāvīgi pieaug, ir galvenais faktors šāda veida attiecību radīšanā.
Spiediens no Eiropas Savienības par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanu - tie būtībā ir brīvās tirdzniecības nolīgumi - sāk atspoguļot Eiropas Attīstības fonda pašreizējās prioritātes, pie kurām ir jāatgriežas, un norāda uz ceļu, pa kuru pašlaik tiek iets. Tas ir ceļš, kur mēģina piespiest šīs valstis pakļauties jaunajām attiecībām, kuru pamatā ir atkarība un starptautisku uzņēmumu intereses, kas izraisa šo valstu resursu pārmērīgu izmantošanu mērķiem, kuri nedod labumu viņu pilsoņiem.
Attīstības palīdzība nedrīkst izvirzīt nosacījumu par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu īstenošanu. ĀKK valstu bažas un iebildumi ir jārespektē tāpat kā viņu noteiktās prioritātes.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es teikšu skaidri un bez aplinkiem: manuprāt, 31. punktam šajā priekšlikumā par nolīguma pārskatīšanu ir ļoti maz jēgas. Arī es esmu pret to sava veida stafeti, ko rada dažādie atpakaļuzņemšanas nolīgumi migrantiem, kad attiecīgie cilvēki tiek nodoti no vienas valsts nākamajai. Saistībā ar šo, protams, ir nepieciešams, lai šāda nolīgumu kaskāde tiktu labāk regulēta starptautiskajā līmenī. Tomēr vēl jo svarīgāk man šķiet tas, lai šādu situāciju vispirms novērstu. Tāpēc es uzskatu, ka atbalsts idejai par cirkulāru vīzu cilvēkiem no ĀKK valstīm nav īstais ceļš. Tāpēc atbalstīsim pašpalīdzību. Veicināsim pašpietiekamību. Pārvērtīsim labdarības saņēmējus ražotājos ar pašvērtības izjūtu. Tas noteikti apstādinātu sociālo emigrāciju un bēgšanu no sociālas nabadzības.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šopēcpusdien notika debates par milzīgo un neiedomājamo katastrofu Haiti un par to, kā Eiropa var palīdzēt upuru glābšanā. Šīm debatēm ir mums jāatgādina - un tāpēc es uzstājos šā vakara sēdē -, ka nolīgumiem ar valstīm, kuras saskaras ar nopietnām ekonomiskām problēmām un kuras ir īpaši neaizsargātas pret dabas katastrofām, kā to ir pierādījusi traģēdija Haiti, mums jāpieiet pavisam citādā veidā, nekā tas notiek attiecībā uz citiem ekonomiskiem nolīgumiem, ko Eiropas Savienība ir noslēgusi. Mēs runājam par valstīm, kas atrodas nabadzības, trūkuma un slimību varā. Mēs runājam par valstīm, kurās termins "humanitāra krīze” tiecas apzīmēt ierastu stāvokli.
Tāpēc tā ir mūsu atbildība, mūsu pienākums, mūsu pārliecība, tas ir Eiropas Savienības pamats likt cilvēka dzīvi augstāk par visu citu un visas tehniskās vai ekonomiskās dimensijas pakārtot tai. Tieši tāpēc viss, par ko mēs šodien debatējām, birokrātija, tehniskie jautājumi, ir jāatrisina tik ātri, cik vien iespējams.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, kad es domāju par Karību reģionu, man prātā nāk divi tēli: pašreizējā lielā katastrofa Haiti un, ja esat strādājuši šajā Parlamentā daudzus gadus, arī EP deputāti, kas izbauda ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas (APA) sanāksmes.
Pēc šīm garajām debatēm, kurās ir apspriestas svarīgas lietas, varbūt varētu būt iespējams dot ļoti konkrētu zīmi un, domājot par stāvokli Haiti, iztikt bez nākamās vienas vai divām bagātīgajām ĀKK un ES APA sēdēm tieši šajās valstīs un izlietot iegūto tīro peļņu reāli upuru labā. Tas būtu tikai piliens okeānā, bet tas būtu simboliski un rādītu, ka mēs patiešām arī praktiski izpildām to, kas izskan daudzajos skaistajos vārdos, kuri ir teikti šeit, Parlamentā.
Crescenzio Rivellini
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! ĀKK asambleja ir īpaši svarīga šajā politiskajā situācijā, kad globalizācija ir nosacīti sadalījusi pasauli valstīs - produktu ražotājās un valstīs - ideju ražotājās, radot darba ņēmēju, kā arī, protams, preču migrāciju.
Šā procesa centrā ir Vidusjūra, patiesā ass starp Eiropu un ĀKK valstīm. Kotonū noteikumiem tāpēc ir jāpielāgojas šai jaunajai situācijai, un es ierosinu, izpildot Itālijas Republikas prezidenta Giorgio Napolitano lūgumu, kurš oficiāli atbalsta šo priekšlikumu, izveidot ĀKK asamblejas decentralizētu biroju vai pastāvīgu ikgadēju sanāksmi pilsētā, kura ir etniski visdaudzveidīgākā un Vidusjūras reģionam tipiski eiropeiska un kura ir arī tuvu ĀKK valstīm, proti, Neapolē.
Tāpēc es vēlreiz atkārtoju - izpildot Itālijas Republikas prezidenta lūgumu - es iesaku šo priekšlikumu apspriest jaunajos nolīgumos. Turklāt šā priekšlikuma priekšrocība ir Eiropas tuvināšana tās pilsoņiem un cilvēkiem Dienviditālijā, kas ir patiesā Eiropas loģistikas platforma attiecībā uz Vidusjūras reģiona valstīm.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, noklausījies Niculescu kunga runu, es atļaujos lūgt vārdu un vēlos stingri atbalstīt viņa pausto domu, ka mūsu ekonomiskajās attiecībās ar citām valstīm, tostarp ĀKK valstīm, mēs nedrīkstam izlaist no redzesloka Eiropas sabiedrības nodrošinātību ar pārtiku. Attiecībās ar ĀKK valstīm mēs varam atsaukt atmiņā cukura tirgus reformu, kas tika veikta ar cēlo lozungu par atbalstu šīm valstīm, bet kas īstenībā būtiski pasliktināja stāvokli Eiropas Savienībā mūsu lauksaimniekiem un patērētājiem un neizvērtās par lielu palīdzību ĀKK valstīm. Atcerēsimies vienmēr par nodrošinātību ar pārtiku un mūsu sabiedrību, kurai šī drošība ir vajadzīga.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Pirmkārt, attiecībā uz VPS un VPS+ mums, principiāli skatoties, nav nekas pret to iekļaušanu Kotonū nolīgumā, bet mums jāsaprot, ka VPS un VPS+ ir vienpusējas, bet Kotonū ir ar līgumu panāktas apņemšanās. Es domāju, ka tāpēc ir ļoti grūti iekļaut tās Kotonū nolīgumā, bet varbūt mēs varam atrast formulas, kas padara šo saikni sarežģītāku.
(FR) Demokrātiskā pārbaude: vairāki runātāji ir izteikuši prasību, lai divu ikgadēju plenārsēžu sasaukšanas prakse tiktu saglabāta. Komisija ir gatava pārdomāt šo viedokli šajā jautājumā, bet varbūt mēs tomēr varētu vienoties ļaut reģionālajām sanāksmēm notikt vienlaikus, ja vien iespējams, ar vienu vai abām plenārsēdēm, jo man šķiet, ka visas Eiropas Parlamenta sanāksmes kopā ar citu iestāžu sanāksmēm veido milzīgu daudzumu. Tāpēc es principā piekrītu idejai par divām plenārsēdēm, bet mēģināsim tās tuvināt reģionālajām sanāksmēm.
Vairāki runātāji pieminēja arī ekonomisko partnerattiecību nolīgumu raksturu. Tas ir jēdziens, par kuru mēs vienojāmies, bet faktiski mums būtu jārunā par partnerattiecību nolīgumu attīstību, un es domāju, ka tas arī atvieglotu diskusiju ar ĀKK valstīm. Manuprāt, tas varētu padarīt debates mazliet atklātākas. Katrā gadījumā, ja Eiropas Parlaments piekritīs jaunai Komisijai, kuras loceklis es esmu, es darīšu visu, kas ir manos spēkos, lai šie nolīgumi gūtu panākumus un es piedalītos Apvienotās parlamentārās asamblejas sesijās.
Daži jautājumi bija par fiskālām problēmām. Es domāju, ka es jau esmu iztirzājis šo jautājumu savā ievadā, un es patiešām uzskatu, ka ir svarīgi, lai tas kļūtu par izšķirīgu tematu mūsu diskusijās ar ĀKK valstīm un arī mūsu pašu starpā, jo būsim nopietni - un es zinu, ka arī Spānijas prezidentūrai ir dziļa interese par šo tematu -, ja mēs patiešām vēlamies kaut ko darīt, mums ir jābūt arī drosmei ar savām sabiedrībām iejaukties šajās jaunattīstības valstīs. Problēma rodas ne tikai tur, problēma rodas jo īpaši, un es pat teiktu galvenokārt, attiecībās starp Eiropu un tās sabiedrību, un rūpniecības nozarēm jaunattīstības valstīs. Tas ir process, kas pašlaik notiek, un es saprotu, ka arī Spānijas prezidentūra uzņemsies iniciatīvu šajā jautājumā.
Migrācija
Attiecībā uz 13. pantu abas puses vēlas atjaunināt migrāciju. 13. pantā Komisija ir izvirzījusi līdzsvarotu un saskaņotu priekšlikumu, kura pamatā ir sadarbības trīs pīlāri migrācijas un attīstības, legālās un nelegālās migrācijas, un atpakaļuzņemšanas jomā. Ziņojumā izvirzītie aspekti ir pienācīgi ņemti vērā. Visas jomas pelna vienlīdz lielu uzmanību. Notiek sarunas, un mēs esam optimistiski noskaņoti par iespēju panākt vienošanos ar nosacījumu, ka triju pīlāru līdzsvars tiek saglabāts.
Cashman kungs izteica piezīmi, norādot uz diskrimināciju. Šajā brīdī Cashman kunga šeit nav klāt, bet es domāju, ka viņam ir pilnīga taisnība. Seksuālā orientācija bija daļa no aspektiem, ko Komisija piedāvāja, un mēs tam pievēršam lielu uzmanību, bet jums arī jāapzinās, tāpat kā Komisija apzinās, ka dažās ĀKK valstīs homoseksuālisms ir aizliegts ar likumu. Mēs nesen iesniedzām protestu Burundijas prezidentam, kā arī Ugandas prezidentam, jo viņi ir ieviesuši diskriminējošus likumus, bet tas ir ļoti jutīgs temats, un es domāju, pienāks laiks, kad jums ar to būs nopietni jānodarbojas. Vai nu jūs pastāvat uz to, ka dokumentam ir jābūt ļoti skaidram, un tad, iespējams, mēs par to nepanāksim vienošanos: tā ir pirmā iespēja; vai otra iespēja varbūt ir tāda, ka mums ir kāds izteiksmes veids, kas nav tik konkrēts. ANO izteiksme ir mazāk konkrēta, bet ietvertu arī seksuālo orientāciju. Par šo mums turpmāk jāspriež sarunu gaitā. Es domāju, ka esmu izteicies par jautājumu lielāko daļu, kaut arī tas nozīmēja, ka esmu runājis pārāk ilgi.
Eva Joly
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Kopš Kotonū nolīgumu stāšanās spēkā nabadzība nav mazinājusies. Tāpēc mūsu attīstības misija nav izdevusies. Kaut kam ir jāmainās ar šo otro pārskatīšanu.
Jūtos gandarīta teikt, ka ir diezgan plaša vienprātība par pasākumiem, kurus es piedāvāju, un es domāju, ka viens no pasākumiem, ko mēs varam izmantot nabadzības izskaušanai, ir patiešām apkarot nodokļu paradīzes un izmantot šo instrumentu, lai darītu, ko varam. Eiropas Savienībā un ĀKK reģionā mēs varam piespiest starptautiskos uzņēmumus deklarēt par katru valsti atsevišķi, cik daudz tie nopelna un cik nodokļu tie samaksā.
Tā ir arī starptautiska prasība. Tomēr paies daudzi gadi, pirms šī prasība tiks izpildīta starptautiskā līmenī. Tāpēc izmantosim iespējas, kādas mums ir šajā nolīgumā, lai izveidotu šo noteikumu Eiropā. Tieši tāpēc es prasu, lai jūs noraidītu ierosināto grozījumu 16. punktam, bet saglabātu sākotnējo formulējumu, kas aicina mūs sakārtot pašiem savu māju.
Tāpat mēs varam arī piespiest mūsu pašu investīciju banku sākt rīkoties attiecībā uz nodokļu paradīzēm. Mums jāaizliedz Eiropas Attīstības fondam veikt ieguldījumus uzņēmumos, kas nedod peļņu valstīm, kurās tie darbojas, bet izvēlas saņemt peļņu nodokļu paradīzēs.
Tā notika Zambijā, kur ļoti pamatīgas investīcijas - man šķiet, aptuveni USD 46 miljoni - tika ieguldītas Mopani raktuvēs, piemēram. Tās nav nesušas neko, kas uzlabotu zambiešu dzīvi; drīzāk tās ir uzlabojušas akcionāru dzīvi, kuri ir guvuši labumu no šīs palīdzības. Tāpēc tas viss ir pilnīgi neproduktīvi. Tas ir mūsu spēkos. Mēs varam mainīt mūsu bankas mandātu. Tāpēc darīsim to, ko varam, un neatliksim neko uz rītdienu. Rīkosimies šajā lietā.
Bez tam ir principi, kuriem mums ir jāpaliek pilnīgi uzticīgiem: cilvēktiesības un migrantu tiesības, un es rosinu jūs saglabāt 31. pantu manis ierosinātajā formulējumā un neapslāpēt protestus pret divpusējiem nolīgumiem, kas īstenībā veido ārpakalpojumus migrāciju plūsmām.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, trešdien 2010. gada 20. janvārī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Corina Creţu  
Kotonū nolīguma otrā pārskatīšana dod iespēju novērtēt jomas, kas ir atstātas nepareizām vai neefektīvām pārmaiņām, un tā ir arī laiks, kad var izdarīt labojumus nolīgumā saskaņā ar attīstību globalizācijas procesā. Ir jāsaskaras ar daudzām problēmām, kuras rada ekonomiski un sociāli notikumi, piemēram, ekonomiskā un finanšu krīze un bruņoti konflikti, kā arī problēmas, ko rada negatīvā tendence iedzīvotāju veselībā, uz ko norāda ar transmisīvām slimībām (TB, AIDS, malāriju) inficēto cilvēku skaita pieaugums un vardarbībā vai dabas katastrofās cietušo upuru skaita pieaugums. Ir arī tādas klimata pārmaiņu radītas problēmas, ko grūtāk kontrolēt, un visas šīs problēmas rada steidzamo vajadzību palielināt jaunattīstības valstu iedzīvotāju izturību pret sistēmiskiem sociāliem trūkumiem. Tas arī nozīmē, ka attīstības sadarbības piedāvājums ir precīzāk vērsts uz sabiedrības veselības un izglītības sistēmas galvenajiem aspektiem. Tāpēc es domāju, ka, risinot šo aspektu, ir svarīgi panākt lielāku skaidrību un konsolidēt nolīguma 3. daļas virsrakstu I - Attīstības stratēģijas.
Martin Kastler  
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es balsošu par šo ziņojumu, jo domāju, ka sadarbības padziļināšana starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm ar partnerattiecību nolīgumiem ir svarīga. Tādējādi es vēlos norādīt, ka šajā ziņojumā ir formulējums "seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzība”. Bet ko šī frāze nozīmē? Vai tā, pirmkārt, nozīmē cilvēku fiziskās un garīgās labklājības nodrošināšanu saistībā ar visām cilvēka seksualitātes un reproducēšanas jomām, piemēram, apkarojot seksuālu vardarbību un ģenitāliju kropļošanu? Vai tā, otrkārt, nozīmē piekļuvi informācijai par tā saukto ģimenes plānošanu? Vai, treškārt, te ietilpst arī aborti? Iepriekš Komisija un Padome ir devušas skaidrojumus saistībā ar EP deputātu jautājumiem, ka šajā "seksuālajā un reproduktīvajā veselībā” neietilpst aborti. Tieši tā es to arī saprotu. Tāpēc es domāju, ka ir svarīgi noteikt, ka jēdziens "sieviešu seksuālā un reproduktīvā veselība” netiek lietots aborta kontekstā, un tāpēc es ierosinu attiecīgu skaidrojumu nolīguma tekstā.
Siiri Oviir  
Šodien notiek 2000. gadā pieņemtā Kotonū nolīguma otrā pārskatīšana, un šīs pārskatīšanas nolūks ir ieviest vairākus grozījumus nolīgumā - grozījumus, kuri palīdzēs panākt nolīgumā izvirzītos mērķus: nabadzības likvidēšanu, ekonomisku attīstību un Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu grupas pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā. Ir jānorāda, ka kopš iepriekšējās Kotonū nolīguma pārskatīšanas 2005. gadā globālā mērogā ir risinājušies dažādi notikumi (piemēram, finanšu krīze, klimata pārmaiņas, pārtikas un enerģijas cenu kāpums utt.), kas tieši ietekmē Āfrikas, Karību un Klusā okeāna reģiona valstis. Es pilnīgi piekrītu referentes uzskatam, ka visa šī globālās situācijas attīstība, kas ir notikusi, varētu apgrūtināt Kotonū nolīguma un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2015. gadam, ja tās risināšana netiek pienācīgi veikta nolīguma pārskatīšanas procesā. Kā ir zināms, ES un ĀKK valstis šodien ir vienojušās par jomām un pantiem, kas tiks pārskatīti Kotonū nolīgumā, kurā iepriekšminētais ir daļēji arī ņemts vērā. Diemžēl tas, radot satraukumu, nozīmē, ka Eiropas Parlaments, ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja un dalībvalstu un ĀKK valstu parlamenti nav tikuši iesaistīti pienācīgu lēmumu pieņemšanas procesā, kas būtiski ietekmē nolīguma pārskatīšanas pārredzamību un ticamību. Es uzskatu, ka Eiropas Parlamenta, ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas un ES dalībvalstu un ĀKK valstu parlamentu nozīme ir jāpalielina nolīguma pārskatīšanas procesā, lai palielinātu demokrātisku leģitimitāti un savu pārskatatbildību.
