Kompensācija pasažieriem gaisa pārvadātāja maksātnespējas gadījumā (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir debates par Brian Simpson Transporta un tūrisma komitejas vārdā iesniegto mutisko jautājumu Komisijai par kompensāciju pasažieriem gaisa pārvadātāja maksātnespējas gadījumā-B7-0210/2009).
Brian Simpson
autors. - Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties komisāram Tajani kungam par to, ka viņš šovakar ir šeit. Šo jautājumu es iesniedzu Parlamenta Transporta un tūrisma komitejas vārdā, jo deputātus ļoti satrauca vasaras mēnešos notikušais aviosabiedrības SkyEurope sabrukums un viņi lūdza mani uzņemties šo iniciatīvu viņu vārdā.
Jāatzīmē, ka kopš 2000. gada Eiropas Savienībā notikuši 77 aviosabiedrību bankroti un diemžēl visticamāk, ka šajā saspringtajā ekonomiskajā situācijā tiem var sekot vēl vairāki, tāpēc mēs uzskatām, ka mums, izmantojot šo jautājumu, tagad vismaz jāuzsāk debates par to, kā mēs varam vislabāk pasargāt patērētājus un gaisa satiksmes pasažierus Eiropas Savienībā.
SkyEurope gadījumā šī aviosabiedrība bija reģistrēta Slovākijā. Mēs redzējām, ka pasažieri tiek pamesti ceļojuma galapunktos, nenodrošinot izmitināšanu vai pat lidojumu atpakaļ. Mums bija arī problēmas tāpēc, ka daudziem no šiem cilvēkiem teica, ka nav iespējams saņemt kompensāciju vai pat naudas atmaksu, jo viņi nav pirkuši biļetes ar kredītkarti vai pasūtījuši ceļojumu aģentūrā. Šie pasažieri bija pasūtījuši biļetes tiešsaistē, izmantojot savu kontu; šī prakse pēdējo gadu laikā ir paplašinājusies.
Tas nav atsevišķs gadījums. To pašu varēja novērot manā valstī, Apvienotajā Karalistē, pagājušajā gadā, kad bankrotēja Excel Airways, atstājot vairāk nekā 200 000 cilvēku tukšā, bez kompensācijas un pamestus daudzās un dažādās Eiropas lidostās, kur šie cilvēki iztērēja vēl vairāk naudas, lai atrastu naktsmājas un lidojumu atpakaļ.
Daudzi šie cilvēki nav tādi, kas dodas regulāros darījumu braucienos, izmantojot gaisa satiksmi, vai pastāvīgi lidojumu pasažieri kā mēs, un viņiem nav finansiālu līdzekļu, lai risinātu šāda veida problēmas. Viņi parasti ir no tām ģimenēm, kuras iztērē savus ietaupījumus ģimenes brīvdienām, lai to vien redzētu, kā ne viņu vainas dēļ pazūd grūti nopelnītā nauda.
"Status quo” šajā jautājumā ir nepieņemams. Šeit Eiropas Savienībā un Eiropas Parlamentā mums būtu jālepojas ar saviem tiesību aktiem attiecībā uz pasažieru tiesībām. Mēs esam pieredzējuši iekāpšanas atteikuma kompensācijas ieviešanu, lai gan mēs zinām, ka šeit vēl jārisina daudzi jautājumi. Mēs esam pieredzējuši tiesību uz palīdzību un stigrāka likuma par biļešu cenu pārredzamību ieviešanu, kā arī stingru kompensācijas pasākumu ieviešanu Direktīvā par kompleksajiem ceļojumiem. Faktiski es uzskatu, ka mēs esam iekļāvuši lielāko daļu problēmu, runājot par patērētāju aizsardzību aviācijā, bet nepārprotami ir vēl viena nepilnība, kas būtu jānovērš.
Ja jūs rezervējat čarterreisu brīvdienu uzņēmumā, jūs aizsargā Direktīva par kompleksajiem ceļojumiem. Ja jūs rezervējat regulāru lidojumu aviosabiedrībā, jūs aizsargā tās sistēma, bet, ja jūs pasūtat tiešsaistē tikai vietu aviosabiedrības lidojumā, tad jūs nepasargā nekas. Tā ir anomālija. Tā ir nepilnība, kuru Parlaments ar Komisijas palīdzību vēlas novērst.
Šajā jautājumā mēs esam ietvēruši arī ideju par rezerves kompensācijas fonda izveidošanu, bet tā nav jāuzskata par mūsu vai Komisijas prasību. Mēs tikai vēlamies sākt debatēt par to, kādi mehānismi mums varētu palīdzēt vislabāk atrisināt šo problēmu, tādēļ jautājuma ideja ir sākt dialogu ar Komisiju, cerot, ka mēs varam nosegt šo robu un atrast risinājumu šai nopietnajai problēmai, jo īpaši attiecībā uz tiem cilvēkiem, kuri kļuvuši par aviosabiedrību maksātnespējas upuriem.
Es ceru uz sadarbību ar Komisiju, lai censtos atrast šīs problēmas risinājumu ar savu komiteju un uzklausītu citu deputātu viedokļus.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, es pateicos Simpson kungam un visai Transporta un tūrisma komitejai, kas norādīja Parlamentam uz šādu jutīgu jautājumu. Šis jautājums dod man iespēju vēlreiz oficiāli atkārtot to, kas ir teikts pēdējo nedēļu laikā pēc grūtībām, ar kurām noteiktu aviosabiedrību bankrota rezultātā saskārās daudzi Eiropas pilsoņi, daudzi pasažieri.
Kā jau Parlaments zina, pasažieru aizsardzība visās transporta nozarēs ir mana patiesa prioritāte. Es to teicu tās uzklausīšanas laikā, kad saņēmu no Parlamenta uzticības balsojumu, un vēlos to šovakar atkārtot. Es uzskatu, ka mums visiem jārīkojas, lai izstrādātu īpašu juridisku risinājumu un pasargātu, kā Simpson kungs teica, pasažierus, kas nopirkuši parastu lidojuma biļeti no aviosabiedrības, kura pēc tam bankrotē, no atšķirīgas attieksmes nekā saņem tie pasažieri, kas savas biļetes nopirkuši kā kompleksāka brīvdienu ceļojuma daļu.
Tāpēc es uzskatu, ka, pirmkārt, mums ir jāizmanto tie resursi, kuri jau ir mūsu rīcībā. Citiem vārdiem sakot, sabiedrībai jāizmanto visi noteikumi iespējami efektīvi pat tad, ja tie ir nepilnīgi un rada atšķirības. Ar šo pašu mērķi optimizēt pieejamos resursus, kad aviosabiedrība SkyEurope bankrotēja, piemēram, Eiropas patērētāju aizsardzības centru tīklu aicināja konsultēt patērētājus par viņu tiesībām un pieņemt sūdzības. Tomēr mums arī jāpiedāvā labāka aizsardzība pasažieriem aviosabiedrības bankrota gadījumā. Pasažieriem, kuru rezervējums pēc tam zaudē spēku, jābūt tiesībām uz atlīdzību un dažos gadījumos uz repatriāciju. Tā ir sarežģīta problēma, kura nozīmē, ka mums uzmanīgi jānovērtē veicamie pasākumi.
Komisija jau sākusi darbu, lai izstrādātu praktisku atbildi uz šiem jautājumiem. Pēc mūsu pieprasījuma jau ir veikts liels pētījums par bankrota sekām gaisa transporta nozarē, jo īpaši attiecībā uz pasažieriem. Šis sīki izstrādātais pētījums praktiskā ziņā paskaidro bankrotu sekas un to ietekmi uz 700 miljoniem vai vairāk pasažieriem, kurus katru gadu pārvadā Eiropas Savienībā.
Pētījums piedāvā dažādus iespējamus scenārijus, lai noteiktu vislabāko risinājumu dažādajām problēmām, kuras rodas bankrota rezultātā, jo īpaši attiecībā uz atlīdzību un repatriāciju, kā jau tikko pieminēju. Attiecībā uz atlīdzību un repatriāciju ir iespējams formulēt dažādus scenārijus, sākot ar garantiju fonda veidošanu, līdz pasažieru vai aviosabiedrību obligāto apdrošināšanas shēmu izstrādāšanai, un galu galā beidzot ar ideju ieviest precīzas izmaiņas valstu tiesību aktos bankrota jomā.
Šī gada februārī es nosūtīju pētījumu Costa kungam, kurš tajā laikā bija Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētājs. Pašlaik Komisija turpina analizēt dažādus iespējamos variantus, pamatojoties uz šo pētījumu, un īpaši koncentrējas uz ietekmi uz patērētājiem un gaisa transporta nozari. Analīzes laikā mēs ņemsim vērā visus debašu aspektus un izmantosim visu ieinteresēto pušu ieguldījumu. Turpinot šo darbības virzienu, turpmākajās nedēļās Komisija uzsāks plašu sabiedrisko apspriešanu par pasažieru tiesībām gaisa transporta nozarē.
Šajā kontekstā, novērtējot atšķirības un komplekso brīvdienu ceļojumu īpašās iezīmes, Komisija arī ņems vērā ietekmes novērtējumu, kuru pašlaik veic par pārskatīto Direktīvu 90/314, kas attiecas tieši uz kompleksām brīvdienām. Tāpēc viens no galvenajiem sabiedriskās apspriešanās mērķiem būs noteikt aviosabiedrības bankrota sekas attiecībā uz pasažieriem un iespējamos risinājumus situācijas uzlabošanai. Protams, tiks veikta gan sabiedriskā apspriešanās, gan pētījums, kā jau es minēju, lai analizētu dažādu iespējamo risinājumu ietekmi.
Protams, ciktāl tas attiecas uz mani, Parlamenta ieguldījumam būs liela nozīme, ņemot vērā arī mērķtiecību, ar kādu ir strādājusi Transporta un tūrisma komiteja, lai izstrādātu šīsdienas mutisko jautājumu, es uzskatu, ka turpmākajās nedēļās mēs varēsim lietderīgi sadarboties, lai kopā atrastu vislabāko risinājumu, kas apmierinātu pasažieru vajadzības un efektīvi aizsargātu viņu tiesības aviosabiedrību bankrotu gadījumā.
Marian-Jean Marinescu
Pašreizējās globālās ekonomiskās krīzes laikā ar svārstīgām degvielas cenām un sīvāku konkurenci aviosabiedrību operatori, jo īpaši zemo cenu aviosabiedrību operatori, piedzīvo ļoti grūtus laikus. Biļešu cenu palielināšana pašreizējā situācijā nav apsverams variants, jo pakalpojumu cenu pieaugums dažās zemo cenu aviosabiedrībās var radīt vēl lielāku pasažieru skaita samazināšanos.
Aviolīniju piedzīvotie finansiālie zaudējumi 2009. gadā sasniegs apmēram USD 11 miljardus, šīs situācijas atveseļošanās varētu notikt tikai nākamo trīs gadu laikā. Pamatojoties uz minēto, ir izveidojusies situācija, ko neviens nevēlas un kurā aviosabiedrības bankrotē. Bankrota gadījumā atbilstošu tiesību aktu trūkuma dēļ nav praktisku līdzekļu, kā atgūt biļešu vērtībai līdzvērtīgu summu vai atgriezt mājās lidostās pamestos pasažierus. Atbalsts, ko Eiropas aviosabiedrības par pieticīgu samaksu piedāvāja pasažieriem, kuru aviosabiedrība bija bankrotējusi, kā to parādīja SkyEurope gadījums, ir atbalstāms, bet sniedz tikai pagaidu risinājumu konkrētajā krīzē. Taču mēs nevaram vienmēr atsaukties uz ekonomisko krīzi kā uz attaisnojumu šajā nepatīkamajā situācijā, jo aviosabiedrības bankrotēja arī pirms sākās šī krīze.
Gaisa pārvadātāju finanšu situācijas stingrāka kontrole, īpaši zemo cenu kompāniju gadījumā, stingrāka apvienošanās un pārņemšanu kontrole, kā arī liela garantiju fonda izveidošana, ir daži no tiem risinājumiem, kuri varētu ilgtermiņā piedāvāt pasažieriem aizsardzību aviosabiedrības bankrota gadījumā.
Saïd El Khadraoui
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, mūsu grupa pieprasīja debates par bankrotu problēmu aviācijas nozarē, jo tā ir taisnība, ka mēs vairs nerunājam par atsevišķu gadījumu. Kā jau minēja mans kolēģis Simpson kungs, mūsu komitejas priekšsēdētājs, kopš 2000. gada notikuši 77 bankroti - galvenokārt mazāku uzņēmumu, kas arī nozīmē, ka daudzi tūkstoši cilvēku tā vai citādi pieredzējuši savas par biļeti iztērētās naudas zaudējumu vai tikuši pamesti kaut kur un paši risinājuši atgriešanās problēmu. Ir iemesls raizēties par citiem bankrotiem, kuri var notikt šajos aviācijas nozarei ekonomiski grūtajos laikos. Tādēļ mums kaut kas ir jādara.
Protams, ir taisnība, ka arī dalībvalstīm jāuzrauga aviosabiedrību kredītspēja un finansiālā pietiekamība, tas ir pareizi un piemēroti, bet mums jāizstrādā aizsardzības mehānisms Eiropas līmenī, lai nodrošinātu, ka grūtībās nonākušie pasažieri netiek atstāti uz ielas. Tāpēc mēs aicinām Komisiju strādāt ātrāk, lai iesniegtu konkrētu priekšlikumu, jo īpaši tāpēc, ka, kā jūs minējāt, garantijas fonda sistēma jau darbojas, pateicoties dažādiem citiem tiesību aktiem, tostarp attiecībā uz cilvēkiem, kas rezervē kompleksos ceļojumus. Tādējādi zināmā mērā ir atšķirība starp tiem, kas rezervē biļetes pie tūrisma operatora un tiem, kas rezervē tiešsaistē; un tā ir, manuprāt, vēl viena lieta, kas jāatrisina.
Es saprotu, ka pašlaik notiek ieinteresēto pušu apspriešanās. Jūs plānojat iesniegt priekšlikumu nākamā gada laikā. Es uzskatu, ka mums patiešām jāmēģina paātrināt darbības gaitu: tā vietā, lai gaidītu līdz nākamā gada beigām, mums varbūt jāmeklē risinājums ātrāk. Tāpēc runāsim nekavējoties par konkrētu tiesību aktu priekšlikumu, lai mēs varam organizēt praktisku apspriedi par bankrota apdrošināšanas veidu.
Visbeidzot, es vēlos pateikt, ka priecājos dzirdēt komisāra teikto par gaidāmo vispārējo paziņojumu attiecībā uz pasažieru tiesībām aviācijas nozarē. Mēs zinām, ka pašreizējie tiesību akti netiek pilnībā vienmērīgi vai apmierinoši attiecināti uz visiem, tam jāpievērš uzmanība, un es esmu pārliecināts, ka mēs vēl pie tā atgriezīsimies.
Gesine Meissner
Priekšsēdētājas kundze, paldies, komisāra kungs, par atbildi. Arī es esmu Transporta un tūrisma komitejas locekle un uzskatu, ka bija ļoti svarīgi šodien iekļaut šo jautājumu dienas kārtībā. Simpson kungs mūs ar to jau ir iepazīstinājis.
Pašlaik patērētāju aizsardzībā attiecībā uz gaisa satiksmes pasažieriem ir nepilnības. Šīs nepilnības ir saistītas ar aviosabiedrību maksātnespēju, kā jau minēts iepriekš. Manuprāt, ir ļoti svarīgi atbalstīt patērētāju tiesības, un to mēs arī darām. Mēs iespēju robežās cenšamies aizsargāt pasažierus.
Es vēlos pieminēt citu aspektu, kurš izteikts mūsu grupas viedoklī, bet līdz šim nav nosaukts šeit, un kuru es uzskatu par arī vērā ņemamu. Protams, ka mēs vēlamies aizsargāt patērētāju tiesības, bet mēs arī vēlamies, lai patērētājiem būtu izvēle. Spriežot par šo nepilnību atrisināšanu, var izrādīties, ka priekšlikums, kuru izstrādājat Komisijā, būs pārlieks regulējums, kas var kavēt šajā jomā piedāvāto jauninājumu ieviešanu.
Patērētāju likums arī nozīmē, protams, ka jābūt izvēlei, piemēram, starp dažādu aviosabiedrību piedāvājumiem. Tāpēc pašreiz ir tendence, piemēram, piedāvāt dažus ļoti lētus lidojumus vienotas likmes lidojumu vietā, kurus patērētāji arī ļoti atzinīgi vērtē.
Lūdzu, nepārprotiet mani, es nekādā veidā nevēlos mazināt patērētāju tiesības. Arī šo tiesību aizsardzība man ir ļoti svarīga, un mums nepieciešams piemērots instruments, lai to darītu. Tomēr mums jāapsver perspektīvas, kuras jāņem vērā, lai nodrošinātu pietiekami lielu gaisa satiksmes izvēļu skaitu un iespēju jauniem piedāvājumiem ienākt tirgū, bet vienlaikus, lai pasažieri ir aizsargāti un tiem nerodas nekādas finansiālas problēmas, ja aviosabiedrība bankrotē vai to jāpasludina par bankrotējušu.
Šajā sakarā patīkami dzirdēt, ka jūs strādājat pie risinājuma. Virziens, protams, bija skaidrs: tas var būt arī atbalsta fonds. Es gaidu apspriešanos komitejā, kura varbūt notiks pat šogad.
Eva Lichtenberger
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, aviosabiedrību piekļuves tirgum finansiālie priekšnoteikumi, protams, jau ir apspriesti Transporta un tūrisma komitejā. Tad tika izvirzīts arī jautājums par garantijas fondiem, bet tajā laikā vairums to nepārprotami neatzina par pietiekami svarīgu vai nozīmīgu.
Tagad mēs sastopamies ar gadījumiem, kuri patiešām jāizskata un jānoregulē, un šī iemesla dēļ mums jāizstrādā noteikumi šajā jomā. Pirmkārt, mums jāturpina nodrošināt to pasažieru tiesību ievērošana, kuras mēs šeit pieņemam patērētāju aizsardzībai.
Jautājums par iekāpšanas atteikumu un daudzie šādi gadījumi, kurus diemžēl esam piedzīvojuši, norāda uz to, ka visas pastāvošās nepilnības tiek nekavējoties izmantotas. Tam nepieciešama mūsu uzmanība un noteikumu izstrāde. Iespējams, ka mums būs jāatgriežas pie risinājuma, kas ietver garantiju fondu vai kāda veida apdrošināšanu, lai atbilstoši aizsargātu pasažierus no šādas uzņēmējdarbības prakses. Mums tikai vērīgi jāizpēta pēdējais gadījums: pat pēdējā dienā tika paziņots, ka viss ir kārtībā, un daudzi cilvēki tam noticēja.
Tomēr šādam risinājumam jānodrošina, ka visas iesaistītās puses maksā taisnīgu daļu, nevis dažas aviosabiedrības, tostarp zemo cenu aviosabiedrības, no tās tiek atbrīvotas, kamēr citas uzņemas visu risku. Taisnīgs tirgus ne tikai aizsargās pasažierus no negodīgas uzņēmējdarbības, bet aizsargās arī konkurentus.
Ryszard Czarnecki
Priekšsēdētājas kundze, pēdējo 9 gadu laikā Eiropas Savienībā bankrotēja gandrīz 80 aviosabiedrības. Mēs zinām, kā zemo cenu aviokompānija SkyEurope bankrotēja iepriekšējā nedēļas nogalē, atstājot daudzus klientus tukšā. Situācija atkārtojas. Protams, necieš privāto lidmašīnu īpašnieki, bet cieš cilvēki, kuri nav tik pārtikuši un krāj mēnešiem ilgi, lai nopirktu lidmašīnas biļeti uz ārzemēm. Es uzskatu, ka šajā situācijā Eiropas Parlamentam, un es runāju kā Transporta un tūrisma komitejas loceklis, stingri jāuzstāj uz to, lai Eiropas Komisija pieņem principus attiecībā uz bankrotējušo aviosabiedrību pasažieru un klientu tiesisko aizsardzību, kas nozīmē arī finansiālo aizsardzību. Bankrotējušo aviosabiedrību pasažieru un klientu īpašas kompensācijas rezerves fonda izveidošana var novērst situācijas, kuras esam piedzīvojuši pēdējā desmitgadē, kad vismaz vairāki tūkstoši cilvēku uz visiem laikiem zaudē savu naudu. Tā ir rīcība, kuru Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņi no mums sagaida.
Jaromír Kohlíček
Es vēlos pateikties Brian Simpson kungam par lielisko ievadu šajā jautājumā. Vairākas aviosabiedrības nesen ir bankrotējušas, strauji sekojot cita citai. Šī problēma neaprobežojas tikai ar zemo cenu pārvadātājiem, lai gan uz tiem attiecas vairākums bankrotu. Ja mēs nespriežam par simtiem grūtībās nonākušo pasažieru galamērķos, no kuriem ir grūti atgriezties mājās, nekas būtisks nenotiks. Dažādām rūpniecības nozarēm laiku pa laikam ir problēmas, un galu galā vienmēr tiek atrasts risinājums. Šajā gadījumā ir iesaistīti tūkstošiem cilvēku, bieži ar maziem bērniem un bez atbilstošiem līdzekļiem. Tāpēc ir nepieciešams skaidri norādīt, ka mums ir risinājums. Tas ir kapitāla pietiekamības un atpakaļceļa apdrošināšanas jautājums. Es uzskatu, ka Komisija un ES dalībvalstis spēj atrast pasažieru problēmu ātru risinājumu. Protams, aviosabiedrību problēmai būs jārod citāds risinājums. Krīzei nozarē ir vajadzīgi atbilstoši instrumenti, un es uzskatu, ka tie tiks izmantoti.
Juozas Imbrasas
Ekonomikas lejupslīdes laikā uzņēmumi bankrotē un aviosabiedrības nav izņēmums. Lietuvā arī šogad par bankrotējušu tika pasludināta Lietuvas aviosabiedrība FlyLAL. Tā ir viena no desmitiem šogad bankrotējušām Eiropas aviosabiedrībām. Lai gan Eiropas Parlamenta pieņemtie tiesību akti paredz pietiekamas garantijas un kompensāciju pasažieriem, ja aviosabiedrības vainas dēļ viņi nevar izlidot laikā pa plānoto maršrutu vai viņiem ir problēmas ar bagāžu, to var garantēt tikai tad, ja aviosabiedrībai nav finansiālu problēmu. Ja uzņēmumu pasludina par bankrotējušu, biļetes nopirkušie pasažieri parasti zaudē savu naudu. Tāpēc, tāpat kā valstu valdības iestādes novēro un izsniedz aviosabiedrību darbības licences un lidojuma atļaujas, Komisija ir ieteikusi, ka aviosabiedrības bankrota gadījumā valdības varētu atgriezt atpakaļ naudu un tām nekavējoties ir jāatgriež nauda par nopirktajām biļetēm aviosabiedrības pasažieriem, nevis vēlāk jākompensē tā ar subrogāciju no bankrotējušā uzņēmuma. Mums ir arī jādebatē par priekšlikumu, ar kuru iepazīstināja Simpson kungs par rezerves kompensācijas fondu. Debatēt par šo steidzamo problēmu un atrast tai vislabāko risinājumu var, papildinot regulu, kuru pieņēma Eiropas Parlaments un Padome par aviopārvadājumu pakalpojumu sniegšanas vispārējiem noteikumiem. Tādējādi mēs dosim ieguldījumu to pasažieru drošībā, kas izmanto aviosabiedrību pakalpojumus.
Artur Zasada
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, fakts, ka aviosabiedrību saistības attiecībā uz to pasažieriem nebeidzas pat aviosabiedrības bankrota gadījumā, ir acīmredzams, un tas ir jāņem par sākumpunktu šajā ļoti vajadzīgajā apspriešanā, kuru uzsāka Simpson kungs.
Tāpēc mani pārsteidza SkyEurope pārstāvja paskaidrojumi, kurus es noklausījos. Ronald Schranz kungs izteica nožēlu par neērtībām, kuras bija radušās pasažieriem. Es uzsveru vārdu "neērtības”. Viņš arī apgalvoja, ka bankrotējošā uzņēmuma klientiem, kuri gaidīja ārvalstu lidostās, bija pašiem jāmeklē alternatīvi veidi, lai nokļūtu mājās. Saskaņā ar pārstāvja teikto runa bija par dažiem tūkstošiem cilvēku, bet viņš nevarēja nosaukt precīzu skaitli. SkyEurope pārstāvim tā bija tikai statistika. Tomēr viņš aizmirsa, ka tajā ietverti to daudzo pasažieru pārdzīvojumi, kuri nevarēja nokļūt mājās pie ģimenes vai darbā. Šis piemērs parāda, ka jautājums jānoregulē iespējami drīz. SkyEurope bija uzņēmums, kura akcijas bija kotētas biržā, un tāpēc mums bija vairāk informācijas par to. Citu zemo cenu aviosabiedrību gadījumā tas ne vienmēr tā ir. Tāpēc var gadīties, ka nesenais Bratislavas murgs atkārtosies citā Eiropas lidostā.
Pašlaik notiek karstas diskusijas, kurās piedāvā šīs svarīgās problēmas dažādus risinājumus. Tiek runāts par speciālu fondu, kuru veidotu no piemaksas par aviobiļetēm, kā arī par bankrota apdrošināšanu. Tās ir vērtīgas iniciatīvas, bet tām visām ir ietekme uz biļešu cenu. Krīzes laikā mums vajadzīga procedūra, kas, no vienas puses, palīdzēs pasažieriem, un, no otras puses, nepadarīs aviosabiedrību jau tā grūto finansiālo situāciju vēl sarežģītāku.
Tāpēc es vēlos uzdot jautājumu un izvirzīt priekšlikumu komisāram: vai "gaisa solidaritāte”, kas ietvertu aviosabiedrību kopējas atbildības par pasažieriem principu, nevarētu būt daļējs risinājums? Jā, solidaritāte, ideja, kura man kā polim ir īpaši dārga. Tai jābūt atbildei un risinājumam, kuru var piemērot nekavējoties. Mans priekšlikums pamatojas uz ideju, ka bankrotējušās aviosabiedrības pasažieri, kuri nonākuši grūtībās lidostā, varētu izmantot citas aviosabiedrības lidmašīnu, kas lido tajā pašā virzienā, protams, ar noteikumu, ka tajā ir brīvas vietas. Visas radušās izmaksas tiktu nokārtotas starp attiecīgajām aviosabiedrībām. Es vēlos lūgt, lai komisārs sniedz atbildi.
Olga Sehnalová
(CS) Komisāra kungs, dāmas un kungi, aviosabiedrības SkyEurope sabrukums pievērsa uzmanību patērētāju ar zemiem ienākumiem aizsardzības vispārējai problēmai attiecībā uz aviosabiedrību pasažieriem. Tā nav izdomāta problēma - man ir bijusi iespēja satikt vairākus klientus, kurus personiski ietekmēja aviosabiedrības sabrukums. Apstākļu sakritības dēļ tie bija viesi no Francijas sadraudzības pilsētas Chateau d'Ain, kas ieradās uz tikšanos manis pārstāvētajā Kroměříž pilsētā Čehijas Republikas austrumos. Viņu atgriešanās bija ļoti kaitinoša pieredze, kas ietvēra vienas dienas piespiedu apstāšanos Prāgas lidostā.
Es pieminu šo pieredzi, lai uzsvērtu, ka SkyEurope nebija parasta zemo cenu aviosabiedrība. Tā piedāvāja pasažieriem tādus pašus pakalpojumus kā tradicionālas aviosabiedrības un lidoja uz lielākajām lidostām. Tās pakalpojumus izmantoja dažādi klienti. SkyEurope bija aviosabiedrība, kurai Čehijas Republikā deva priekšroku klienti, kam svarīgāka bija biļetes cena, nevis izlidošanas datums. SkyEurope bija arī viens no Prague-Ruzyně, Čehijas Republikas lielākās lidostas, vissvarīgākajiem klientiem. Tomēr SkyEurope sabrukums ietekmēja ne tikai cilvēkus lidostās, bet arī 280 000 citu klientu, kuri bija nopirkuši biļeti. Saskaņā ar pieejamo informāciju lidojumu biļetes turpināja pārdot līdz brīdim, kad paziņoja par bankrotu.
Cilvēkiem, kuri nepirka biļeti ar kredītkarti, praktiski nav iespējas atgūt savu naudu. Aviosabiedrībām nav juridisku saistību, kas ietver apdrošināšanu pret sabrukumu, un tāpēc dažas aviosabiedrības neveic šādu apdrošināšanu. Tas nozīmē, ka pasažieriem jāiesniedz savas prasības saskaņā ar bankrota procedūru. Iespējas atgūt naudu šādā veidā ir niecīgas. Tāpēc ir pienācis laiks kaut ko darīt situācijas labā. Es vēlos pateikties Transporta un tūrisma komitejai par vadības uzņemšanos šajā jautājumā un Komisijai par solījumu to risināt. Es esmu pārliecināts, ka ieteiktais risinājums veicinās klientu uzticību gaisa transporta nozarei, kuru ļoti spēcīgi ietekmējusi globālā ekonomiskā krīze.
Oldřich Vlasák
(CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, aviosabiedrību biežie bankroti šogad vēlreiz aicina mūs pārdomāt, vai vienotais gaisa satiksmes iekšējais tirgus darbojas labi. Lai gan vairāki lieli gaisa pārvadātāji ir bankrotējuši un situācija nozarē turpina pasliktināties sakarā ar pieaugošajām degvielas cenām un lēnāku ekonomisko attīstību, manuprāt, pavisam noteikti nav iemesla celt paniku. Pirms dodamies slidenajā noteikumu izstrādes virzienā, mums jāatceras, ka ES ir pieredzējusi zemo cenu pārvadātāju skaita nozīmīgu pieaugumu gaisa satiksmē un sīvāku konkurenci starp ES aviosabiedrībām, pateicoties liberalizācijas pasākumiem.
Iepriekš stingri regulētā nozare ar dārgām lidojumu biļetēm ir pārvērtusies par dinamisku nozari ar pakalpojumiem, kurus, pateicoties pieņemamām cenām ES, izmanto arvien lielāks to pasažieru skaits, kuri agrāk nevarēja tos atļauties. Tāpēc uzmanīgi apdomāsim, kā mēs varam palielināt patērētāju, šajā gadījumā aviosabiedrību klientu, aizsardzību, neapdraudot efektīvu gaisa transporta tirgu. Aviosabiedrību obligātas apdrošināšanas pret bankrotu ieviešana jau ierosināta Eiropas Parlamentā nesenā pagātnē. Tāpēc ir pareizi apsvērt, kā šo priekšlikumu īstenot.
Christine De Veyrac
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, mutiskais jautājums, par kuru šovakar debatējam, atklāj, kā daudzi jau teikuši, īsta juridiska vakuuma pastāvēšanu, kas pasažierus atstāj bez garantijām aviosabiedrības bankrota gadījumā.
Protams, Eiropas tiesību akti aizsargā pasažierus, kuri nopirkuši biļeti kā kompleksa brīvdienu ceļojuma daļu, bet neaizsargā tos, kas biļeti pirkuši internetā. Kā teica El Khadraoui kungs, patērētāju uzvedība ir attīstījusies kopā ar interneta attīstību un likumdevējam jāseko šai evolūcijai, lai aizsargātu Eiropas pilsoņus. Liels skaits ceļotāju tagad pērk lidojuma biļetes internetā. Ņemot vērā, ka zemo cenu aviosabiedrības gandrīz vienmēr pārdod savas biļetes tikai tiešsaistē, jo īpaši šī parādība ietekmē jaunus cilvēkus un cilvēkus ar viszemākajiem ienākumiem. Nav pieļaujams, ka šie pasažieri ir bezspēcīgi, ja bankrotē tā aviosabiedrība, kuras biļetes viņi nopirkuši. Vēl jo vairāk tāpēc, ka dažos pēdējos mēnešos gaisa transporta nozare piedzīvojusi vēl nepieredzētu krīzi, kas radījusi ievērojamu samazinājumu gaisa satiksmes jomā. Mēs visi zinām, ka šī krīzes ir smagāka nekā tā, kas ietekmēja nozari pēc 11. septembra, un daudzas aviosabiedrības ir bankrotējušas.
Tāpēc ir svarīgi, ka Eiropas Komisija, un es zinu, priekšsēdētāja vietnieka kungs, ka jūs esat par to informēts, iepazīstina mūs ar jauniem risinājumiem iespējami drīz, lai mēs varam aizsargāt pasažierus, neraugoties uz veidu, kādā viņi rezervējuši biļeti, ja aviosabiedrība, kuras lidojumu viņi vēlējās izmantot, bankrotē.
Magdalena Álvarez
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, esmu priecīga, ka šodien debatējam šo jautājumu, bet es uzskatu, ka tas ietver tikai vienu no iespējamiem gadījumiem, kad uzņēmums pārtrauc darbību finansiālā sabrukuma vai maksātnespējas dēļ.
Tomēr ir arī citas situācijas, kurās aviosabiedrība var apturēt savu darbību vai pārtraukt to. Es runāju par tādiem gadījumiem kā aviosabiedrības licences apturēšana drošības apsvērumu dēļ, brīvprātīga slēgšana vai slēgšana jebkura cita iemesla dēļ, kurš nav finansiāls iemesls. Šīs situācijas rada līdzīgas problēmas tām, kuras mēs šodien apspriežam, kad pasažieri ir bezspēcīgi, jo izmaksas par lidojumu netiek atlīdzinātas, vai arī atsevišķos gadījumos šī kompensācija ietver ievērojamas izmaksas.
Es uzskatu, ka noteikumi par kompensāciju pasažieriem, kas jāizmaksā lidojuma kavēšanās vai atcelšanas gadījumā, varētu būt viens no izmantojamajiem instrumentiem, bet es neuzskatu, ka ar to pietiek.
Šajā kontekstā es vēlos aicināt Komisiju izskatīt iespēju izstrādāt likumdošanas pasākumus citiem gadījumiem, kurus pieminēju, kas aptver plašāku loku kā aviosabiedrības sabrukums un kurus neietver spēkā esošie Kopienas tiesību akti. Pretējā gadījumā, neraugoties uz mūsu labajiem nolūkiem, mēs riskējam nesasniegt mērķi un radīt tiesisku pamatu tikai vienai konkrētai situācijai, apejot daudzus pasažierus, kuri arī var ciest no aviosabiedrības slēgšanas, pat tad, ja šīs slēgšanas iemesls nav ekonomisks vai finansiāls.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ja mēs vēlamies efektīvu iekšējo tirgu, mums jābūt Kopienas patērētāju aizsardzības politikai. Gadu gaitā Eiropas Savienība veikusi atbilstošas darbības šajā jomā un pieņemtie pasākumi nodrošinājuši patērētāju aizsardzības līmeni tādās jomās kā kompleksie brīvdienu pakalpojumi un pasažieru tiesības.
Tomēr lielākais vairums sūdzību, kas saņemtas no Eiropas patērētājiem, attiecas uz aviosabiedrību pasažieru tiesību pārkāpumiem. Daudzas no tām ir to pasažieru sūdzības, kuru lidojumus atcēla, jo aviosabiedrības vai tūrisma operatori bankrotēja. Šajos gadījumos patērētāji uzzināja par problēmām tikai tad, kad lidojums nenotika sarakstā paredzētajā laikā.
Lai gan Eiropas Savienības Padomes Direktīva 90/314/EEK par kompleksām brīvdienām aizsargā pasažierus, ja tūrisma operators bankrotē, tas neaizsargā viņus attiecībā uz lidojumu biļetēm, kas pārdotas individuāli. Turklāt gadījumā, ja iekāpšanu atsaka ārkārtas apstākļu dēļ, kuros ietilpst arī aviosabiedrības bankrots, kompensāciju neizmaksā. Saskaņā ar jaunāko izpēti aviosabiedrību bankrotu skaits Eiropas Savienībā 2000.-2008. gadā pieaudzis līdz 79 aviosabiedrībām. No bankrotējošajām aviosabiedrībām 2000.-2008. gadā 41 % veica vietējos lidojumus, bet 17 % bija zemo cenu aviosabiedrības.
Ko mēs varētu darīt, lai sniegtu pasažieriem labāku aizsardzību šādos apstākļos? Iespējamie risinājumi ir pasažieru apdrošināšana, kas ietver šos scenārijus, stingrāka uzraudzības sistēma, kā arī tādu tiesību aktu izstrāde, kas garantē pasažieriem kompensāciju šādās situācijās.
Zita Gurmai
Priekšsēdētājas kundze, kompensācija pasažieriem aviosabiedrības bankrota gadījumā nav tikai naudas jautājums. Tas attiecas uz daudz svarīgākiem jautājumiem, tādiem kā drošība, pakalpojumu pieejamība un konkurētspēja. Krīzes laikā katra ekonomiskā joma atrodas nelabvēlīgā situācijā un gaisa transports nav izņēmums. Ir svarīgi neļaut cilvēku paļāvībai uz aviosabiedrībām sašķobīties, jo tas radīs ievērojamu pieprasījuma kritumu un tādējādi vēl vairāk vājinās aviosabiedrību finansiālo situāciju. Tas var ietekmēt visu Eiropas ekonomisko situāciju un konkurētspēju.
Kompensācija pasažieriem ir saistīta arī ar pakalpojumu pieejamību. Es uzskatu, ka katram cilvēkam Eiropā jābūt iespējai ceļot ar lidmašīnu, ja viņš vai viņa to vēlas. Tāpēc jāatzīst, ka mums nepieciešamas drošas, bet zemu cenu aviosabiedrības, kuras pakalpojumus katrs var atļauties. Šīm aviosabiedrībām jābūt ar stabilu finansiālu pamatu, jo drošība nozīmē ne tikai drošību negadījuma laikā, bet arī drošību, ka lidojuma biļetes nopirkšana garantē lidmašīnu izlidošanas brīdī, kura aizvedīs līdz galamērķim.
Viss minētais piešķir šim mutiskajam jautājumam nozīmi, un fakts, ka Eiropā kopš 2000. gada notikuši gandrīz 80 aviosabiedrību bankroti, piešķir lietai steidzamības statusu. Vajadzība pēc skaidriem noteikumiem šajā jomā ir acīmredzama. Tāpēc vēlos aicināt komisāra kungu nopietni apsvērt šo jautājumu un iespējami drīz piedāvāt dzīvotspējīgu risinājumu.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, Tajani kungs, apmēram pirms mēneša zemo cenu aviosabiedrība kļuva maksātnespējīga, un aviosabiedrība SkyEurope iesniedza bankrota pieteikumu. Neraugoties uz faktu, ka gaisa transporta nozares analītiķi jau ilgi pareģoja šo bankrotu, SkyEurope turpināja pārdot biļetes lidojumiem vēl dienu pirms bankrota pieteikuma iesniegšanas. Rezultātā simtiem aviolīnijas pasažieru tika atteikta ne tikai iespēja doties savos ieplānotajos ceļojumos, bet pirmām kārtām viņi cieta ievērojamus finansiālus zaudējumus, kuru iemesls bija aviosabiedrības sabrukums. Uzņēmums vienkārši informēja savus klientus oficiālā paziņojumā, ka viņiem jānoraksta biļetēs ieguldītā nauda.
SkyEurope piemērs nepārprotami parāda, ka kopīgajā Eiropā mums vēl nav izdevies izstrādāt tiesību aktus, kas aizsargātu gaisa pakalpojumu patērētājus no aviosabiedrības sabrukuma negatīvajām sekām. Tā ir svarīga problēma, ko apstiprina fakts, ka kopš 2000. gada pasaulē bankrotējušas 77 aviosabiedrības. Piemēram, 2004. gadā bankrotēja Polijas aviosabiedrība Air Polonia. Tāpēc es vēlos, lai Komisija iepazīstina ar principiem patērētāju aizsardzībai no negatīvām sekām, kas rodas aviosabiedrību iespējamu bankrotu gadījumā.
Antonio Tajani
Priekšsēdētājas kundze, De Veyrac kundze, Vlasák kungs un Gurmai kundze vērsa uzmanību uz bankrota iemesliem, citiem vārdiem sakot, uz ekonomisko krīzi un grūtībām, ar kurām pašlaik saskaras visa gaisa transporta nozare - gan zemo cenu aviosabiedrības, gan lielās aviosabiedrības.
Eiropas Parlaments un Komisija darbojās saskaņoti, lai izveidotu virkni iniciatīvu krīzes pārvarēšanai. Šeit es atsaucos uz laika nišu iesaldēšanu, ko atbalstīja Parlamenta lielākā daļa, un Eiropas vienotās gaisa telpas iniciatīvu, kas ir gaisa transporta sistēmas liela mēroga reforma, kura dod iespēju aviosabiedrībām ietaupīt degvielas izmaksas, jo mēs samazinājām reisu skaitu starp lidostām.
Tieši tāpēc, lai sniegtu praktisku atbalstu visām Eiropas aviosabiedrībām - gan zemo cenu, gan citām -, es aicināju 27 transporta ministrus Eiropas Savienībā ieviest Eiropas vienotās gaisa telpas reformu pirms termiņa, jo tas ir labs veids, kā ļaut aviosabiedrībām ietaupīt degvielu un tādējādi pasargāt savas bilances no nelabvēlīgas ietekmes. Aviosabiedrību bankrotu novēršana ne tikai aizsargātu pasažierus no zaudējumiem, bet arī pirmām kārtām būtu ļoti svarīga darba vietu nosargāšanas ziņā. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka šai finanšu un ekonomiskai krīzei nebūtu jāļauj attīstīties par sociālu krīzi.
Mēs zinām, ka gaisa satiksmes nozare atrodas starptautisku problēmu ielenkumā: mums tikai jāatceras, kas pirms dažām nedēļām notika ar Japan Airlines, kad tā paziņoja par darbinieku skaita samazināšanu. Mūsu pienākums ir ne tikai aizsargāt pilsoņus, bet arī rīkoties, lai nodrošinātu, ka labas aviosabiedrības turpina darboties, tādējādi garantējot darba vietas.
Eiropas Komisija - un, lūdzu, atvainojiet, ka novirzos no temata -, un Parlaments ir strādājis, lai to īstenotu. Es varu apgalvot, ka mūsu centienu rezultātā ir kļuvis iespējams radīt pilnīgi jaunu privātas aviosabiedrības modeli: kā piemērus var minēt Olympic Airways, Alitalia un - ceru, ka šis jautājums tiks atrisināts -, Austrian Airlines. Tas nozīmē, ka vairs nav valsts kontrolētu aviosabiedrību, kuras sabiedrībai jāglābj, kad tās nonāk nepatikšanās. Tā vietā par kļūdām maksā tas, kurš tās pieļāvis.
Es vēlos atbildēt arī uz Alvarez kundzes uzdoto jautājumu, kas skāra tiešām interesantu tematu. Domāju, ka varu piekrist viņas priekšlikumam pievienot mūsu darbam ieteikumu, ka garantijas jādod arī to aviosabiedrību pasažieriem, kuru darbība tiek pārtraukta nevis bankrota, bet neatbilstības drošības prasībām dēļ. Šajā konkrētajā gadījumā pasažierim ir tādi paši zaudējumi kā pasažierim, kurš nopircis biļeti no aviosabiedrības, kura pēc tam bankrotējusi. Principam jābūt nemainīgam - ceļotājs tiek pasargāts no zaudējumiem, citiem vārdiem sakot, no gadījumiem, kad viņš nevar iekāpt lidmašīnā. Turklāt tā ir filozofija, kura ir manu centienu pamatā un paliks manu centienu pamatā, kamēr būšu komisārs, jo pasažieriem visās transporta nozarēs jāsaņem vienas un tās pašas garantijas.
Tāpēc Transporta padomē, kura rīt un parīt notiks Luksemburgā, mēs risināsim jūras un upes transporta pasažieru tiesību jautājumu. Šī ir Komisijas izvēle, ko atbalsta Parlaments, kuras mērķis ir aizsargāt Eiropas pilsoņus. Ja mēs tiešām vēlamies iekarot sabiedrības uzticību un panākt pozitīvus rezultātus, kādus sasniedzām Īrijā, mums jāpieņem tiesību akti, lai parādītu pilsoņiem, ka Kopienas iestādes ir viņu pusē, ka tās nav tikai slaucama govs, bet to darbība ir vērsta uz Eiropas iedzīvotāju tiesību garantēšanu un aizsardzību.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas. Balsošana par visiem rezolūcijas priekšlikumiem notiks nākamās sesijas laikā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Edit Herczog  
Mainoties ceļošanas paradumiem, arvien lielāks skaits cilvēku paši organizē savus ceļojumus, neizmantojot tūrisma aģentūru pakalpojumus. Zemo cenu aviosabiedrības pēdējo desmit gadu laikā gan ienākumu, gan tirgus daļas ziņā bija ieguvējas no šādas tendences maiņas. Kolēģi deputāti, arī Ungārijā tūrisma aģentūru biežie bankroti radījuši bažas. Televīzijā mēs regulāri redzam ģimenes, kas nonākušas grūtībās ārzemēs. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka nākamais bankrotu vilnis aizslauka zemo cenu uzņēmumus, tādējādi radot miljoniem eiro lielus zaudējumus ekonomikai, kā arī pasažieriem, nemaz nerunājot par drošības apdraudējumu, ja uzņēmumam nav droša finansiāla pamata tā atbalstam.
Tieši tāpēc mums jākoncentrē uzmanība uz šādiem mērķiem. Mums jāapsver stingrāki jaunu uzņēmumu veidošanas noteikumi. Aviosabiedrību gadījumā jāpieprasa papildu kapitāla un strukturālas garantijas. Mums jādomā par finanšu un darbības pārskatu sistēmas nostiprināšanu un to, cik bieži būtu jāveic objekta pārbaudes. Šī nozare ir tik liela, ka nepieciešami regulāri Eiropas pētījumi, kuros analizēta uzņēmumu lidojumu politika, sūdzību izskatīšanas mehānismi un atmaksāšanas procedūras vienkāršība. Mums jāatvieglo darbs ar pārrobežu sūdzībām saistībā ar dažādiem jautājumiem nākotnē. Ja mēs tiešām vēlamies radīt kopēju tirgu Eiropā, kura centrā ir patērētāju labklājība, mums efektīvāk jāstrādā ar pārrobežu sūdzībām un kompensāciju prasībām.
