Galimybvisuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - M. Cappato pranešimas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (Reglamento (EN) Nr. 1049/2001 gyvendinimas).
Marco Cappato
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, tai pranešimas dėl esamos padėties galimybės visuomenei susipažinti su Europos Sąjungos dokumentais, taip pat galimybteikti siūlymus. Per mums skirtą trumpą laiką norėčiau pakalbėti trimis svarbiais klausimais.
Pirmasis klausimas susijęs su Taryba. Europos Sąjungos valstybių narių vyriausybės dalyvauja Tarybos susitikimuose, kuriuose joms suteikti įstatymų priėmimo įgaliojimai, todėl Tarybos, kaip bet kurios kitos įstatymų leidžiamosios institucijos, susitikimų darbas ir sprendimai turi būti viešinami. Noriu tą ypač pabrėžti, nes dėl Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos pateikto pakeitimo bus balsuojama dėl atskirų pranešimo teksto dalių. Tikiuosi, balsuojant svarbios pranešimo dalys nebus panaikintos. Pvz., 3 pastraipoje raginama imtis veiksmų Teisingumo Teismui priėmus sprendimą EP nario Maurizio Turco, anksčiau atstovavusio Radikalų partijai, iškeltoje byloje dėl Europos institucijų teisės tarnybų priimtų sprendimų viešo skelbimo ir dėl prievolės skelbti valstybių narių delegacijų Taryboje narių vardus. Ir jis laimėjo. Mes turime teisę žinoti, kas ir kaip balsuoja Taryboje. Todėl tikiuosi, kad niekas nebalsuos prieš šią 3 pastraipą ar 9 pastraipą, kurioje prašoma teikti informaciją, kas vyksta Nuolatinių atstovų komitete (COREPER), taip pat viešai skelbti susitikimų dokumentus ir neįslaptinti visų tarptautinės politikos raštų kaip diplomatinių dokumentų. Tai labai svarbus klausimas!
Kitas klausimas, kurį mes iškėlėme, susijęs su Parlamentu, mūsų Parlamentu, nes mes pirmi privalome skelbti tai, ką darome. Mes, Italijos radikalai, vadiname tai "viešuoju išrinktųjų atstovų registru", kitaip tariant, registru, kuriame galime rasti visą informaciją apie EP narių veiklą, apie tai, kas dalyvauja posėdžiuose ir kas juos praleidžia, kaip nariai balsuoja ir, žinoma, kiek jiems mokama. Tačiau būkite budrūs - tą sakau todėl, kad dėl 5 pastraipos taip pat buvo pateiktas prašymas balsuoti dėl atskirų teksto dalių - nes būtų klaidinga manyti, kad jei mes tam tikrą informaciją įslaptinsime - kreipiuosi į gerb. Ch. Cederschiöld, kuriai, žinau, šis klausimas labai opus, - mums iš tikrųjų pasiseks apsaugoti EP narius nuo agresyvios kritikos ir demagogijos. Mums žinoma, kad kai kurie EP nariai filmuoja kitus savo kolegas ir juos šnipinėja. Tokių atvejų galima būtų išvengti ne tik draudžiant taip elgtis, bet ir viešai skelbiant visą informaciją apie mūsų darbą, taip pat transliuojant Parlamento komitetų darbo, susitikimų eigą ir visas Parlamento procedūras internete, kad žmonėms būtų sukliudyta šnipinėti pro rakto skylutę ir varstyti mūsų duris.
Trečiasis klausimas, kuriuo norėčiau pakalbėti, susijęs su dokumentų formatu, nes PPE-DE frakcija taip pat pareikalavo balsavimo dėl 7 pastraipos, kurioje šis klausimas nagrinėjamas, atskirų teksto dalių. Šioje pastraipoje mes prašome, kad dokumentai būtų rengiami naudojant atvirojo kodo teksto apdorojimo programas, taip pat užtikrinant daugiakalbystę ir taikant technologijas, kuriomis naudodamiesi neįglieji gali susipažinti su informacija ir dokumentais. Tikiuosi, niekas šiame Parlamente neprieštarauja daugiakalbystės ir šių technologijų, palengvinančių galimybę neįgaliesiems susipažinti su informacija ir dokumentais, naudojimui, nes tai labai svarbu nemažai Europos Sąjungos piliečių daliai.
Mes žinome, kad Komisija pasiūlpakeisti taisykles, ir mes šį klausimą spręsime svarstydami M. Cashmano pranešimą, bet ši rezoliucija yra mūsų pirmoji galimybnustatyti šiam Parlamentui tam tikras gaires. Tikiuosi, kad šia galimybe pasinaudosime ir pastangos sprendžiant visus svarbius klausimus, kuriuos pabandžiau iškelti savo pranešime, nebus bergždžios.
Margot Wallström
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, norėčiau pradėti nuo padėkos pranešėjui už labai gerai parengtą ir įdomų pranešimą. Šiame pranešime iškeltas labai svarbus klausimas, ypač dabar, kai keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001, taip pat atsižvelgiant į tai, kad Lisabonos sutartyje - jei ji pradės galioti - šie svarbūs klausimai yra numatyti.
Šiame pranešime kalbama apie Reglamento 1049/2001 įgyvendinimą, todėl pirma norėčiau apžvelgti visus teigiamus reglamento įgyvendinimo aspektus, nes kiekybiniai duomenys rodo ir Parlamento pranešime pripažįstama, kad ES institucijos suteikgalimybę visuomenei susipažinti su didesniu dokumentų skaičiumi, o atvejų, kai atsisakoma skelbti dokumentus, skaičius ir dažnis sumažėjo.
Mes įsipareigoję užtikrinti dar didesnį skaidrumą ir atvirumą. Savaime aišku, kai kurios pranešime pateiktos rekomendacijos gerokai išeina už Reglamento 1049/2001 taikymo ribų, o kai kurios nėra tiesiogiai susijusios su Komisijos veikla, kaip ką tik girdėjome.
Pranešime nagrinėjami klausimai yra susiję su atvirumu ir bendravimu su piliečiais, ir aš ypač palankiai vertinu tai kaip vertingą indėlį apskritai svarstant klausimus, susijusius su skaidrumu, komunikacija ir galimybių suteikimu neįgaliesiems.
Leiskite trumpai apžvelgti kai kurias rekomendacijas ir principus, kuriais jos grindžiamos, nes į juos verta atsižvelgti.
Dėl M. Turco bylos. Galiu patikinti jus, kad Komisija visiškai atsižvelgia į Teisingumo Teismo sprendimą šioje byloje. Kaip buvo minėta, jis daugiausia susijęs su poreikiu didinti Tarybos teisėkūros proceso atvirumą, bet jis taip pat taikomas Komisijai ir visoms kitoms institucijoms. Gavusi prašymą dėl galimybės susipažinti su informacija ir dokumentais, Komisija kiekvienu atveju nuodugniai nagrinėja prašymą vadovaudamasi Teisingumo Teismo nustatytais kriterijais.
Antra, pasiūlymas nustatyti bendras taisykles, kuriomis vadovaujantis būtų vykdomos administracinės procedūros, turi būti papildomai apsvarstytas, nes daugelis iš šių procedūrų yra labai specifinės ir kai kuriais atvejais kiekviena institucija yra nustačiusi savo procedūrą. Todėl mums reikia daugiau laiko, kad galėtume apsvarstyti, kaip galima būtų tą padaryti.
Rekomendacija sujungti Reglamentą 1049/2001 ir Reglamentą (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl istorinių archyvų atvėrimo yra gana sudėtinga dėl konkrečios priežasties, nes EB sutarties 225 straipsnio ir Reglamento 1049/2001 nuostatos netaikomos visoms institucijoms. Bet ši padėtis taip pat gali pakisti, kai įsigalios Lisabonos sutartis, nes pagal ją visuomenei bus suteikta teissusipažinti su visų institucijų darbu ir dokumentais. Taigi sujungti šiuos du reglamentus nėra taip paprasta, nes jų taikymo sritis skiriasi.
Dėl Europos ombudsmeno kritinės pastabos viešųjų Komisijos registrų klausimu. Norėčiau patikinti jus, kad mes labai rimtai vertiname jo nuomonę. Kaip jums žinoma, mes turime viešąjį dokumentų registrą, kurį pildome nuo 2002 m. birželio mėn. Nuo tada Komisija taip pat pildo specialųjį komitologijos procedūrų registrą ir ekspertų grupių registrą. Mes visada stengiamės modernizuoti mūsų naudojamas IT sistemas.
Deja, to padaryti per vieną naktį neįmanoma, bet dirbti šia kryptimi būtina. Mes visada atsižvelgiame į būtinybę išplėsti viešojo registro aprėptį. Tikiuosi, jūs žinote, kad esu asmeniškai įsipareigojusi šį klausimą spręsti. Mes pripažįstame, kad mūsų viešųjų registrų aprėptis dar nėra pakankama, bet patvirtiname savo įsipareigojimą plėsti viešuosius registrus, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas.
Rezoliucijoje kalbama apie dokumentų valdymą, bendrą portalą ir "Trans-Jai" projektą. Komisija pritaria minčiai dėl bendro portalo sukūrimo, kad būtų sudarytos geresnės sąlygos piliečiams susipažinti su teisėkūros dokumentais. Manau, tam turės būti sukurta bendra metodologija ir nuodugniai apsvarstytos visos praktinės dokumentų identifikavimo ir nuorodų pateikimo pasekmės. Mes norėtume, kad būtų sukurtas toks portalas, kuriame būtų teikiami visi kiekvienos institucijos dokumentai, taigi mes pasirengę šiuo klausimu bendradarbiauti su jumis.
Dėl "Trans-Jai" projekto. Norėčiau grįžti prie savo atsakymo, pateikto spalio mėn., t. y. kad šis projektas taps atviras plačiajai visuomenei iki 2010 m.
Taip pat norėčiau pakalbėti keitimosi informacija tarp institucijų klausimu. Aš suprantu, ką norite pasakyti šiuo klausimu ir ko siekiate, bet norėčiau priminti jums, kad mes jau esame nustatę keitimosi konfidencialia Komisijos informacija tarp institucijų darbo tvarką, reglamentuojamą pagal nuostatas, išdėstytas pagrindų susitarimo priede. Mes taip pat nepamirštame, kad klausimas dėl keitimosi informacija tarp institucijų nėra susijęs su galimybe visuomenei susipažinti su institucijų dokumentais, ir manome, kad šį klausimą derėtų spręsti atskirai, kaip tai daroma dabar.
Šis pranešimas ir diskusijos taip pat yra vertingas ir labai vertinamas indėlis į diskusijas ateityje, kai mes galėsime svarstyti šį klausimą platesniu mastu. Esu dėkinga už Parlamento pastangas išlaikyti klausimą dėl skaidrumo ir atvirumo svarbiausių ES darbotvarkės klausimų sąraše. Artimiausiu metu mes dar sugrįšime prie daugelio šių klausimų, pvz., aptardami juos kitą savaitę vyksiančiame bendrame Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Čekijos parlamento susitikime, kuriame man teks garbdalyvauti, ar po kelių savaičių svarstydami svarbų klausimą dėl Reglamento 1049/2001 pakeitimo.
Manau, diskusijos tuo neturėtų baigtis. Mes turime būti atviri skaidrumo klausimu, taip pat pamąstyti, kokių iniciatyvų galėtume imtis už formalaus teisėkūros proceso ribų, pvz., tobulinant registrus, gerinant vartotojams sąlygas jais naudotis, užtikrinant aktyvesnę dokumentų sklaidą ir greitesnį jų skelbimą. Aš pati ėmiausi asmeninių iniciatyvų ir praeitais metais sukūriau savo korespondencijos registrą su tiesiogine prieiga internete. Esu tikra, kad visi turite panašių minčių ir pavyzdžių, ką galime padaryti, jei tik pasistengsime. Tad imkimės darbo.
Luis Herrero-Tejedor
Gerb. pirmininke, M. Cappato, jūsų pranešime daug gerų ketinimų, tą aiškiai byloja tai, kad Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas nenustatbūtinybės jį keisti.
Jūs pats padarėte 18 savo pranešimo pakeitimų. Būtent šie pakeitimai suteikjūsų pranešimui, kalbant bendrais bruožais, radikalumo ir sukėlman rimtų abejonių.
Aš suskirstyčiau jūsų pasiūlytus pakeitimus - pakeitimus, kuriuos jūs pasiūlėte pats sau, savo pranešimui, kuriam, norėčiau pabrėžti, pradžioje pritarvisos frakcijos - į keturias atskiras grupes. Pirma, kai kurių iš jūsų pateiktų pasiūlymų įgyvendinti neįmanoma. Pvz., gerb. M. Cappato, kai kurie iš jūsų pasiūlymų kol kas neturi teisinio pagrindo: kol Lisabonos sutartis negalioja, neįmanoma suderinti skirtingų institucijų taisyklių. Komisijos narM. Wallström ką tik kalbėjo panašiai. Jūs taip pat raginate 2009 m. paskelbti Europos skaidrumo metais, bet tą daryti jau per vėlu, nes nėra pakankamai laiko. Todėl kai kurie iš jūsų pateiktų pasiūlymų yra neįmanomi.
Antra, kai kurie iš jūsų pateiktų pasiūlymų yra nepatartini. Pvz., jūs raginate užtikrinti didesnį skaidrumą politinių frakcijų susitikimuose. Toks reikalavimas yra nederamas. Privatumas yra politinvertybė. Jei aš noriu paprieštarauti savo partijai ir būti tam tikru klausimu opozicijoje, norėčiau tą daryti privačiai, bet tai nėra skaidrumo trūkumas. Skaidrumas būtinas viešosioms institucijoms, bet ne partijose, kurių diskusijų privatumas turi būti užtikrintas. Todėl šiuo klausimu negaliu su jumis sutikti.
Kai kurie iš jūsų tvirtinimų, gerb. M. Cappato, yra neteisingi. Pvz., jūs teigiate, kad 90 proc. teisėkūros veiklos vykdoma komitologijos tvarkos pagrindu. Jūsų teiginys yra visiškai išpūstas, gerb. M. Cappato. Be to, komitologijos tvarka turi savo besąlygiškus skaidrumo standartus. Jei mes sukursime daugiau mechanizmų, biurokratijos kliūčių ir kontrolės priemonių, nepasieksime savo tikslo, nes skaidrumas yra glaudžiai susijęs su paprastumu.
Galiausiai - kol pirmininkas dar neįspėjo manęs, nes man skirtas laikas beveik baigiasi - kai kurie iš jūsų pasiūlymų yra nebūtini. Pvz., aš suprantu, kad iš tikrųjų puiku ir patrauklu viešosios nuomonės požiūriu kalbėti apie Parlamento narių veiklos skaidrumą, gerb. M. Cappato. Tačiau jau dabar galima matyti, ar Parlamento nariai dalyvauja komitetų posėdžiuose, nes posėdžiai yra protokoluojami, ir piliečiai turi galimybę su jais susipažinti. Informacija apie EP nariams mokamas išmokas taip pat yra vieša. Kitaip tariant, piliečiai turi puikią galimybę su ja susipažinti.
Aš suprantu, kad viešosios nuomonės požiūriu puiku ir palanku reikalauti skaidrumo, bet jūs turėtumėte suvokti, kad užtikrinti skaidrumą reiškia užtikrinti, kad reikalai atrodytų tokie, kokie iš tikrųjų yra, bet jei mes prisidedame prie to, kad reikalai atrodytų ne tokie, kokie jie iš tikrųjų yra, gerb. M. Cappato, mes neprisidedame prie skaidrumo didinimo. Dėkui už jūsų dosnumą, gerb. pirmininke.
Michael Cashman
PSE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, dėkui Marcui už labai gerą pranešimą, deja, turiu sutikti su kitais kalbėtojais, kad jūs nuėjote per toli, ir aš žinau, kodėl taip atsitiko.
Pirmiau pasisakęs kalbėtojas paminėjo, kad kai kurie iš jūsų pasiūlymų yra neįmanomi. Bet jei mes nesieksime neįmanomų dalykų, kaip mums galės iš viso pasisekti pakeisti padėtį?
Bet, žinoma, jūs nuėjote per toli. Mes neketiname transliuoti politinių frakcijų posėdžių. EP nariai skelbia informaciją apie savo veiklą savo internetinėse svetainėse ar per Europos Parlamento informacijos biurą, bet tai dar nereiškia, kad jų veikla efektyvi ar kad jie yra geri parlamentarai.
Reglamente kalbama apie galimybę visuomenei susipažinti su visais dokumentais, laikomais, gaunamais ar rengiamais visų trijų institucijų joms vykdant teisėkūros funkcijas. Būtent prie to turime sugrįžti. Turime apibrėžti, ką reiškia "teisėkūros funkcijos". Turime išnagrinėti, kaip reglamentas veikiki šiol, ir jį patobulinti. Būtent tai aš norėčiau daryti kartu su visais dalyviais, ir man malonu, kad kartu su mumis yra Švedijos ministrCecilia Malmström, kuri nuo pat pradžių dirbo šiuo klausimu. Mes visi norime, kad reikalai sprendžiant klausimą dėl galimybės visuomenei susipažinti su institucijų dokumentais pasistūmėtų į priekį.
Kodėl? Nes mes pripažįstame, kad daugybžmonių supranta, kad kažkas vyksta, ypač Taryboje, ir, kaip jūs parodėte, jų šalių ministrai ten dalyvauja, bet tai, apie ką jie diskutuoja ir kaip balsuoja, yra slapta. Atskleidus šį slaptą elementą ir parodžius, kaip valstybių narių ministrai balsuoja, ministrai sugrįžę turės atsiskaityti šalių piliečiams, o piliečiai iš karto pajus ryšį su tuo, kas vyksta Europoje.
Taigi, Marcai, apgailestauju, kad nuėjote per toli, ypač dėl savo svajonės. Jei nebūtumėte paskelbęs, kad priklausote Italijos radikalų partijai, aš niekada negalėčiau to įtarti iš jūsų pranešimo, bet jūsų lūkesčiai dėl politinių partijų vidaus diskusijų transliavimo nepasiteisins. Iš tikrųjų, kaip pasakpirmiau kalbėjusysis, jūs tik rodote nesutarimus, o ne sustiprinate tą faktą, kad esame čia, nes tikime Europa, kuri yra atskaitinga savo piliečiams. Todėl sudaryti balsavimo sąrašą bus sudėtinga. Širdimi esu su jumis, bet turiu klausytis proto balso.
Alexander Alvaro
Gerb. pirmininke, Komisijos nare, rytoj balsuosime dėl mano kolegos M. Cappato parengto pranešimo dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais. M. Cashman, labai geras ir įprastai neįtikėtinai dalykiškas kolega, jau pabrėžė, kad svarbiausias dalykas yra suteikti visuomenei galimybę susipažinti su čia svarstomais ir tvirtinamais dokumentais.
Galima būtų apkaltinti M. Cappato, kaip tą padarL. Herrero-Tejedor ir M. Cashman, nuėjimu per toli. Galima įvairiai tą interpretuoti, bet toks aiškinimas nėra visiškai pagrįstas. Mes, žinoma, galime diskutuoti, ar frakcijų posėdžiai turėtų būti transliuojami viešai. Jei taip, iškyla klausimas, ar mes turėtume teisę, pvz., rengti tokius posėdžius privačiai daugumos frakcijos narių prašymu, nes būna tokių opių klausimų - mes visi žinome iš darbo savo frakcijose patirties, - kurie pirma turi būti išsiaiškinami tarpusavyje ir tik po to viešinami. Mano nuomone, nešvarius skalbinius geriau išsiskalbti namie, o ne viešai.
Taip pat galėčiau pridurti, kad šis pavyzdys rodo, kad politinės partijos - šiuo atveju ne partijų frakcijos - visada suinteresuotos eiti į viešumą, kai tai joms naudinga. Priešingu atveju partijų konferencijos nebūtų transliuojamos. Įdomu, kad niekas nesiskundžia, kad kai kurių partijų konferencijos, kuriose atmosfera dažnai įkaista, gali būti transliuojamos nuo pradžios iki galo.
Todėl galiu teigti, kad M. Cappato parenggerą pranešimą, net jei, kaip esame pripratę, pasiūlymus dėl patobulinimo greičiausiai pateikkitos frakcijos. Kai kurie iš šių pasiūlymų iš esmės yra geri ir turėtų būti apsvarstyti.
Palyginti su bet kuria iš kitų institucijų, Parlamentas gali būti laikomas lyderiu skaidrumo požiūriu, taigi klausimo dėl skaidrumo užtikrinimo Parlamento veikloje nelaikyčiau prioritetiniu, nes ir galimybės susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, ir jame vykstančių posėdžių skaidrumo bei EP narių veiklos požiūriu mes esame daug atviresni už bet kurį nacionalinį parlamentą. Tačiau tai nereiškia, kad nereikia tobulinti kitų institucijų, ypač Tarybos, kurios atstovų, deja, šiandien čia nėra, darbą. Gerb. M. Cashman ką tik pasakė, kad mes turime žinoti, kas ir kokį sprendimą priima, kad galėtume nustatyti, kas konkrečiai atsakingas už konkrečius politinius veiksmus.
Tačiau dar svarbesnis uždavinys - užtikrinti visuomenei galimybę susipažinti su dokumentais, rengiamais, pvz., komitologijos tvarkos pagrindu. Galėčiau pateikti konkretų pavyzdį, susijusį su Reglamentu dėl skysčių gabenimo rankiniame bagaže, su kurio priedu nei piliečiai, nei Parlamento nariai neturėjo galimybės susipažinti. Reikalavimas užtikrinti skaidrumą, kuris suteiktų piliečiams galimybę suprasti politinę veiklą, kad jie galėtų nustatyti, kas už ją atsakingas ir tada galbūt priimti skirtingus sprendimus rinkimuose, nebuvo nustatytas daugelyje Europos Sąjungos valstybių narių.
Labai dėkoju, gerb. pirmininke, už suteiktą papildomą laiką. Sėkmės, Marcai. Būsiu kartu su jumis rytoj balsuojant ir tikiu, kad mums pasiseks tinkamai išspręsti šį klausimą.
Ryszard Czarnecki
Gerb. pirmininke, jei kuriame Europos Sąjungą, skirtą piliečiams, o ne eurokratams, akivaizdu, kad privalome užtikrinti jos ir jos institucijų veiklos skaidrumą. Tik tuomet Europos Sąjunga galės atgauti savo patikimumą, kurį neatsakingai prarado. Pvz., jos patikimumui pakenkpastangos patvirtinti ES konstitucinę sutartį nesurengus nacionalinių referendumų. Todėl reikalavimas, kad Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai turėtų galimybę susipažinti su visų Taryboje vykstančių diskusijų stenogramomis, yra teisėtas, nes būtent Taryboje priimami sprendimai, lemiantys Europos ateitį. Tačiau šios diskusijos neapima diskusijų, vykstančių politinių frakcijų viduje.
Taip pat svarbu, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija nustatytų tuos pačius principus, kuriais vadovaujantis visuomenei būtų suteikta galimybsusipažinti su šių institucijų dokumentais, kad jie neliktų vienišomis žvaigždėmis informacijos ir IT skliaute. Mano nuomone, šis pranešimas yra svarbus žingsnis užtikrinant didesnį skaidrumą. Tačiau tikrai manau, kad tam tikrais klausimais jame nueita per toli. Net draugas Leninas kadaise sakė, kad dažnai žingsnį pirmyn gali sekti du žingsniai atgal. Pranešėjui galbūt reikėtų turėti tą galvoje.
Eva-Britt Svensson
Gerb. pirmininke, M. Cappato pranešime nurodoma, kad ES dokumentų prieinamumo požiūriu yra rimtų problemų. Aš pritariu pranešėjo pasiūlymui dėl metinių ataskaitųpatobulinimo , taip pat palaikau pranešėjo pateiktus pakeitimus. Aš net manau, kad Parlamentas, balsuodamas dėl M. Cashmano pranešimo Reglamento dėl viešo prieinamumo, pasisakys už principą, kuris iš tikrųjų užtikrins visuomenei galimybę susipažinti su ES dokumentais.
Dėl metinių ataskaitų ypač norėčiau pabrėžti esant nepriimtinu dalyku tai, kad visuomenei neužtikrinta galimybsusipažinti su ES institucijų veikla joms vykdant paskirtas teisėkūros funkcijas, nes būtent šios institucijos kiekvienais metais priima 90 proc. teisiškai privalomų teisės aktų. Informacija apie EP narių veiklą ir visas finansines sąlygas, susijusias su jų paskyrimu Parlamente, taip pat turi būti visiškai skaidri. Aš pritariu pasiūlymui sukurti bendrą viešąjį registrą.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad reikalavimas užtikrinti geresnes sąlygas visuomenei susipažinti su ES institucijų veikla ir dokumentais yra ne populistinis, o demokratinis.
Nils Lundgren
Gerb. pirmininke, demokratijoje skaidrumas yra garbingumo sąvoka. Demokratijos šalyse piliečiai renka valdžios institucijas. Šios institucijos skiria pareigūnus, kuriems pavedama įgyvendinti demokratinius sprendimus. Todėl būtų absurdiška, jei šiems išrinktiems valdžios atstovams ir paskirtiems pareigūnams būtų suteikta teisneviešinti informacijos savo elektoratui. Yra du paaiškinimai, kodėl vis tik taip yra. Pirma, tai yra "ikidemokratinės" visuomenės, kai žmonės buvo laikomi nerenkamos valdžios valdiniais, kuriems nebuvo leidžiama kištis į valdymo reikalus, palikimas. Antra, tautos saugumas, piliečių neliečiamumas, verslo paslaptys, rinkos įtaka ir panašios priežastys gali lemti būtinybę nustatyti išimtis taikant skaidrumo principą.
Pirmasis paaiškinimas visiškai neturi ryšio su dabartimi. Valdžia, vykdydama jai pavestas funkcijas, negali slėpti informacijos nuo piliečių. Antrasis paaiškinimas yra gana svarus ir numato būtinybę surasti tinkamą pusiausvyrą. Deja, šiuos teisėtus reikalavimus surasti tinkamą pusiausvyrą valdžia dažnai naudoja siekdama išlaikyti slaptumo galimybę.
ES neturi skaidrumo tradicijos, kuria galėtume didžiuotis. Vaikystėje ir paauglystES buvo beveik visiškai slapta, net Komisijos vidaus telefonų sąrašas buvo įslaptintas. ES pradžioje buvo ir dabar tebėra aukštųjų valdininkų imperija, bet jau buvo imtasi rimtų žingsnių 1993 m. patvirtinant Elgesio kodeksą, 1998 m. pritariant Švedijos žurnalistų sąjungos reikalavimams ir 2001 m. priimant reglamentą.
Su tam tikru pasididžiavimu norėčiau pastebėti, kad mano šalis, Švedija, turi ilgiausią įstatymo įtvirtinto skaidrumo principo tradiciją. Būtent todėl praeitų metų vasarą Švedija dalyvavo M. Turco byloje ir išreikalavo, kad Europos Teisingumo Teismas panaikintų Tarybos ir Pirmosios instancijos teismo sprendimus. Taip buvo padarytas dar vienas žingsnis atsisakant aukštųjų valdininkų imperijos, bet demokratinio skaidrumo principo įtvirtinimo ES kelias ilgas. Dar yra daug vidinio pasipriešinimo, kurį reikia nuslopinti. Todėl šie rūmai turėtų visiškai palaikyti M. Cappato pranešimą ir taip žengti dar vieną žingsnį šiame ilgame kelyje.
Luca Romagnoli
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, kalbėsiu labai trumpai ir pasakysiu, kad pritariu daugeliui dalykų, išdėstytų M. Cappato pranešime. Būtų keista, jei nepritarčiau, nes esu vienintelis EP narys iš Italijos, dėjęs pastangas tam, kad informacija apie Italijos delegacijos narių dalyvavimą Parlamento posėdžiuose ir jų pateikiami klausimai buvo skelbiama viešai. Aš kiekvienais metais pildau knygelę, kurioje registruoju informaciją apie savo parlamentinę veiklą.
Būčiau laimingesnis, jei, pvz., Italijos spauda, kuri taip pat labai dažnai mus kritikuoja, skelbtų informaciją, kuri galbūt nėra tokia pribloškianti, bet galėtų atskleisti, kokia veikla čia užsiima EP nariai iš Italijos. Būtų puiku, jei spauda galėtų parodyti, kaip mūsų veikla, jei ji tinkamai vykdoma, nepriklauso nuo politinių įsitikinimų, pagal kuriuos buvome išrinkti, t.y. kad mes stengiamės būti naudingi visai sistemai.
Aš pritariu M. Cappato iniciatyvai. Balsuosiu beveik už visus pranešėjo pateiktus pasiūlymus.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Europos Sąjunga grindžiama skaidrumo principu, apie kurį kalbama Europos Sąjungos sutarties 1 ir 6 straipsniuose, taip pat Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje.
Europa nuo pat pradžios propaguoja tokį sprendimų priėmimo procesą, kuris yra skaidrus ir kuo labiau priartintas prie piliečių. Europos Parlamentas jau pagal savo pobūdį yra pirmasis galimybės visuomenei susipažinti su sprendimų priėmimo procesu propaguotojas, nes skirtingos nuomonės apie teisėkūros ir kitą darbą didina Europos piliečių pasitikėjimą Europos institucijomis.
Šiuo metu visuomenturi galimybę susipažinti su Europos institucijų dokumentais. Tačiau 2001 m. priimti Europos teisės aktai, reglamentuojantys šią teisę susipažinti su jos institucijų dokumentais, turi būti pakeisti priderinant juos prie nūdienos sąlygų.
Dar 2006 m. Parlamentas prašKomisijos pateikti siūlymus dėl reglamento pakeitimo pateikdamas kelias rekomendacijas:
kad visuomenturėtų tiesioginę galimybę susipažinti su visais parengiamaisiais teisės aktų dokumentais ir
kad piliečiams būtų sudarytos sąlygos susipažinti su visais parengiamaisiais dokumentais vienoje vietoje.
Komisija atsižvelgį šias rekomendacijas, kurios taip pat buvo įtrauktos į 2008 m. pasiūlymą dėl reglamento.
Sprendimų priėmimo procese dalyvaujančios partijos susiduria su skirtingomis nuomonėmis, kartais priešingomis. Derybų keliu priimamas visoms susijusioms šalims priimtiniausiais sprendimas. Europos piliečiai turi būti informuoti apie tai, kaip priimami sprendimai, nes šie sprendimai turi tiesioginę įtaką jų gyvenimui.
Marianne Mikko
(ET) Ponios ir ponai, demokratija grindžiama skaidrumo ir atvirumo principu. Tai ypač svarbu dabar, artinantis Europos Parlamento rinkimams, vyksiantiems birželio mėn.
Interneto aplinkos supaprastinimas padėtų užtikrinti aktyvesnį piliečių dalyvavimą Europos Parlamento rinkimuose. Jei mes suteiksime piliečiams aiškiai suprantamą informaciją apie jų atstovų veiklą ir bendras Europos Parlamento funkcijas, galėsime sudominti ir jauną, ir seną tuo, ką darome. Iniciatyva dėl e. parlamento yra labai sveikintina.
Piliečiams turėtų būti suteikta galimybsusipažinti su visa informacija apie jų atstovų veiklą naudojantis nustatytais ieškos kriterijais. Sutinku su pranešėju, kad asmenims turėtų būti sudarytos sąlygos susipažinti ne tik su plenarinių posėdžių medžiaga, bet ir su komitetų ir delegacijų veikla. Piliečiams turi būti suteikta galimybsusipažinti su visa mūsų veikla.
Taip pat pritariu minčiai dėl bendro informacijos ir dokumentų registro sukūrimo. Labai svarbu, kad piliečiai galėtų stebėti juos dominantį procesą ir turėtų galimybę susipažinti su visais dokumentais vienoje vietoje. Vieno bendro portalo sukūrimas užtruks, bet turime judėti šia kryptimi. Toks turėtų būti mūsų kelias šiandien ir rytoj. Aš palaikau M. Cappato pranešimą.
Marian Harkin
Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti savo kolegą M. Cappato parengus pranešimą. Labai svarbu, kad šiandien šį pranešimą svarstome čia, Parlamente.
Kalbėdami apie atsakomybę ir skaidrumą, turėtume pradėti nuo savęs, t.y. nuo visų ES institucijų. Sutinku su daugeliu dalykų, išdėstytų pranešime, galiu paprieštarauti tik vienai ar dviem mintims. Pvz., turime užtikrinti, kad teikiama informacija apie EP narių veiklą būtų išsami. Priešingu atveju sumokėsime kainą, bet negausime vertės. Turiu galvoje tai, kad mūsų darbo krūvis apima įvairią veiklą. Mes ne tik dalyvaujame komitetų ar plenariniuose posėdžiuose. Todėl pateikiant informaciją apie EP narių veiklą būtina į ją įtraukti viską. Kitaip už Parlamento ribų atliekamas labai vertingas darbas bus prarastas, nes liks nepastebėtas.
Norėčiau pasakyti žodį dėl komentarų apie kolegos L. Romagnolio veiklą. Jo gero darbo spauda nepastebėjo, nes apie tave rašo tik tuo atveju, jei savo darbo neatlieki.
Baigdama norėčiau pabrėžti, kad svarbiausia užtikrinti skaidrumą tada, kai vykdome teisėkūros funkcijas. Sutinku su Michaeliu Cashmanu, kad visi piliečiai turi teisę žinoti, kaip jų ministrai balsuoja Taryboje. Tai labai svarbu. Kitaip būsime kaltinami, kai namuose iškils problemų.
Hans-Peter Martin
(DE) Gerb. pirmininke, manau, mano patirtis labai panaši kaip ir milijonų europiečių. Gerb. Komisijos nare, pradėjau savo veiklą Parlamente 1999 m. ir ėmiausi darbo su ne mažesniu entuziazmu nei jūs rodote šiandien. Tuo metu norėjau to, ko nori tiek daug piliečių. Norėjau sužinoti, kaip priimami sprendimai, kur naudojami pinigai ir kas tuos pinigus gauna. Vis daugiau balsuotojų kreipiasi į mane sakydami nežinantys, kur mes esame su ta ES. Tokią patirtį aš taip pat turiu. Deja, pamatėme, kad už daugelio priemonių slypi sąmoningi ketinimai paslėpti nuo visuomenės akių neatsakingumą, kurio dar yra mūsų institucijose, įskaitant neaiškumą priskiriant teisėkūros funkcijas. Galiu tik padrąsinti jus laikytis savo įsitikinimų ir eiti toliau negu siūloma M. Cappato pranešime, sudarant visuomenei galimybę susipažinti su šia pagrindine informacija. Tai būtų laimėjimas ir tą kartosiu po 10 metų.
Carlos Coelho
(PT) Gerb. pirmininke, M. Wallström, ponios ir ponai, skaidrumo principas yra vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos principų. Jis stiprina demokratinį mūsų institucijų pobūdį ir sudaro sąlygas mūsų piliečiams dalyvauti sprendimų priėmimo procese, taip užtikrindamas didesnį valstybės valdžios institucijų teisėtumą, darydamas jas efektyvesnes ir atskaitingas žmonėms. Aš pritariu principui, pagal kurį visos demokratinės institucijos privalo užtikrinti savo veiklos, dokumentų ir sprendimų viešumą. Galimybsusipažinti su dokumentais yra svarbus būtino lojalaus Europos institucijų bendradarbiavimo elementas.
Atliekant CŽV veiklos Europoje tyrimą, aš griežtai kritikavau Tarybą už šio lojalaus bendradarbiavimo pažeidimą visiškai ar iš dalies apribojant galimybę susipažinti su pagrindiniais dokumentais. Būtent todėl aš taip pat pritariau Europos Teisingumo Teismo sprendimui M. Turco byloje, kad privaloma skelbti Tarybos teisės tarnybos išvadas, susijusias su teisėkūros procesu, nes šios išvados gali būti labai svarbios suvokiant, kokia kryptimi buvo einama priimant sprendimą.
Sutinku, kad būtina pakeisti 2001 m. reglamentą, ne tik tam, kad būtų pašalinti pastebėti jo veikimo trūkumai, bet ir tam, kad į jį būtų įtraukta naujausia precedentinteisė, ypač M. Turco byloje priimtas sprendimas. Kai kurie iš pranešėjo pasiūlymų išeina už teisinio pagrindo leidžiamų ribų, kaip jau minėjo L. Herrero ir M. Cashman.
Yra, pvz., taisyklės, skirtos nacionaliniams parlamentams, neturintiems teisinio pagrindo. Savo sprendime M. Turco byloje Europos Teisingumo Teismas pats pripažįsta, kad taikant reglamentą turi būti paisoma pusiausvyros tarp rizikos, susijusios su dokumento paviešinimu, ir visuomenės interesų, kuriems tarnaujant dokumentas yra paviešinamas. Kai kurie M. Cappato pasiūlymai, mano galva, kelia pavojų šiai pusiausvyrai.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Norėčiau pabrėžti tai, kad iš pradžių M. Cappato iniciatyva buvo plačiai palaikoma, bet priėmus 18 pakeitimų pranešimas prarado palaikymą, kurį turėjo pradžioje.
Tačiau aš pritariu tam, kad visuomenei turi būti suteikta galimybsusipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, nes tai labai svarbu priartinant Europos Sąjungą prie jos piliečių. Pirma, norėčiau pabrėžti būtinybę skelbti pagrindinius dokumentus, parengtus komitologijos tvarkos pagrindu.
Antra, manau, būtų neblogai, kad Europos Parlamento svetainėje, kur pateikiama asmenininformacija apie kiekvieną EP narį ir jo veiklą, taip pat būtų skelbiami visi pakeitimai, kuriuos EP narys pateikdirbdamas atitinkamame komitete, kuriam priklauso. Be pranešimų, rezoliucijų ir diskusijų plenariniuose posėdžiuose, piliečiams reikia aiškiai matyti, kokius pakeitimus EP narys pasiūlEuropos sprendimų priėmimo procese.
Trečia, Taryba, vykdydama kartu su Parlamentu teisėkūros funkcijas, turėtų viešai skelbti savo diskusijų stenogramas, kaip tai daro Parlamentas. Taryba turėtų rodyti skaidrumą skelbdama savo diskusijų stenogramas jau dabar, dar neįsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kurioje tokia prievolyra numatyta.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gerb. pirmininke, piliečių teisės apima teisę gauti informaciją apie visuomenės išrinktų atstovų, vykdančių svarbias valstybės funkcijas, veiklą. Tai ypač taikytina veiklai Europos Sąjungos institucijose, įskaitant Tarybą, su kurios dokumentais susipažinti sunkiau. Informacijos programos internete turi būti vartotojui suprantamos ir padėti jiems lengvai surasti norimą dokumentą. Šiandien daugybžmonių turi galimybę naudotis internetu, bet ne visi. Reikia leidinių, kuriuos piliečiai galėtų rasti bibliotekose, taip pat dokumentų santraukų tiems, kuriems nelabai patogu skaityti ilgus tekstus. Tačiau reikėtų pamąstyti, ar reikėtų skelbti visas politinėse frakcijose vykstančių diskusijų stenogramas.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Gerb. pirmininke, esu tikra, Komisijos narpritars, kad skaidrumo požiūriu padėtis ES labai pakito nuo tada, kai buvo priimtas Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 ir buvo sukurtos ES institucijų interneto svetainės.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Komisija ir Komisijos narlabai naudingai ir konstruktyviai prisidėjo pastaruoju metu sprendžiant šį klausimą. Ši užduotis nebuvo lengva nuo pat pradžios, bet manau, pastaraisiais metais buvo labai konstruktyviai bendradarbiaujama, ir už tai jūs verti pagyrimo. Vis skundžiamasi Komisija, bet nemanau, kad visais atvejais šie skundai pagrįsti.
Savaime aišku, mes negalime leisti, kad teisėkūra teisingumo ir vidaus reikalų srityje būtų neskaidri pagrindimo požiūriu. Šiuo atžvilgiu A. Alvaro visiškai teisus. To, žinoma, negali būti. Tačiau reikalauti, kad, pvz., pareigūnai ar EP nariai kiekvieną dieną teiktų savo veiklos ataskaitas, yra gana neprotinga, nes galiausiai jie turės praleisti pusę dienos rašydami ataskaitą apie tai, ką nuveikė.
Baigdama norėčiau pasakyti, kad mes palaikome M. Cappato pranešimą, tačiau su sąlyga, jei bus priimtas teisiškai tikras ir aiškus teisės aktas, kuriame nebus nebūtinų biurokratinių reikalavimų.
Bogusław Rogalski
(PL) Gerb. pirmininke, jei teisine valstybe grindžiamos demokratinės sistemos privalo viešai skelbti nuostatas, kurios yra privalomos jos piliečiams, tai mes turėtume užtikrinti šių institucijų veiklos skaidrumą ir atvirumą. Praktikoje demokratinių teisėkūros organų susitikimai ir diskusijos, taip pat balsavimas, turėtų būti, kai tai įmanoma, skaidrūs ir visuomenei turėtų būti suteikta galimybsusipažinti su teisėkūros priemonių projektais. Deja, Taryba dažnai dirba taip, kad sudėtinga susieti dokumentą su procedūra, todėl visuomennegali susipažinti su šiais dokumentais.
Kaip mums žinoma, internetas atlieka labai svarbų vaidmenį sudarant galimybę visuomenei susipažinti su ES dokumentais. Todėl mums reikia sukurti bendrą ES portalą, kuris palengvins priėjimą prie dokumentų, procedūrų ir institucijų. Turėtume apibrėžti bendras taisykles administracinių procedūrų įgyvendinimui, taip pat dokumentų teikimui, klasifikavimui, registravimui ir sklaidai. Mes, Parlamentas, turime rodyti pavyzdį kitoms institucijoms.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, įdėmiai klausiausi, ką kalbėjo pranešėjas. Galima išskirti dvi kategorijas: galimybę susipažinti su informacija apie ES teisėkūros darbą ir galimybę susipažinti su dokumentais su teisėkūra nesusijusioje srityje. Dėl pirmesnės kategorijos, aš pritariu tam, ką vadiname aktyviuoju skaidrumu, kad galimyblaisvai susipažinti su informacija taptų norma, o Tarybos susitikimai ir vidaus dokumentai būtų įslaptinti iš tikrųjų tik labai nedideliu mastu. Manau, kad mes turėtume žinoti, kaip balsuoja mūsų ministrai, kad jie būtų mums atskaitingi ir nacionaliniai parlamentai liautųsi visais atvejais kaltinę "tą Briuselio šutvę". Aš taip pat pritariu tam, kad visuomenei turėtų būti suteikta galimybsusipažinti su informacija apie EP narių dalyvavimą Parlamento darbe visais lygmenimis ir informacija apie tai, kaip jie balsuoja.
Mus renka piliečiai, todėl privalome būti jiems atskaitingi. Tačiau siūlyti, kad visuomenei būtų suteikta galimybsusipažinti su visų politinių frakcijų ar partijų susitikimų stenogramomis, yra akivaizdi nesąmonir būdas sužlugdyti darbotvarkę. Aš nebijau skaidrumo. Mes dirbame Parlamente sąžiningai ir todėl turime ginti garbingą mūsų profesijos vardą.
Carlo Fatuzzo
(IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, esu visiškai įsitikinęs, kad M. Cappato pranešime rūpestingai išvengta užminti ant valstybės pareigūnų, susirūpinusių dėl privatumo ir būtinybės tam tikrais atvejais išlaikyti informacijos konfidencialumą, kai tai privaloma, kojų. Tai, žinoma, labai svarbi priežastis patvirtinti pranešimą, bet aš taip pat norėčiau apraminti tuos narius, kurie abejoja, ar nebus pažeista mūsų teisį veiklos laisvę ir privatumą.
Pasižiūrėkime, kas vyksta, kai verčiami stalai ir valstybės administratorius nori išsiaiškinti, kuo mes, piliečiai, užsiimame. Mes negalime turėti jokių paslapčių: kai kuriose valstybėse narėse klausomasi telefono pokalbių net tarp vyro ir žmonos, tėvų ir vaikų ir pan. Mums visiškai nereikia bijoti, kad piliečiai nori tiksliai žinoti, kaip priimami įstatymai ir sprendimai Komisijoje ir Taryboje, tai taip pat taikoma teisėkūros sprendimams, kuriuos priima mūsų Parlamentas. Aš palankiai vertinu šią iniciatyvą.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Aiškumas ir skaidrumas turėtų būti tie principai, kuriais grindžiama Europos Sąjungos institucijų veikla. Tik pasiekus tinkamą skaidrumo lygį mūsų veikla taps labiau suprantama ir artimesnpiliečiams. Europos Sąjungą ištikusios institucinės krizės akivaizdoje matome visas klaidingo požiūrio sprendžiant šį klausimą pasekmes. Mano nuomone, būtent dėl šio atmestino požiūrio į Europos Sąjungos piliečius visiškai sužlugo pastangos reformuoti institucijas ir ratifikuoti Lisabonos sutartį Prancūzijoje, Nyderlanduose ir Airijoje.
Todėl turime padaryti teisingas išvadas ir nepamiršti, kad visuomenės pritarimas Europos Sąjungos veiklai turėtų būti mūsų pagrindinis prioritetas. Kad šis pritarimas būtų laimėtas, piliečiai turi žinoti, ką mes darome, kaip dirbame ir kokius sprendimus priimame. Mums reikia turėti aiškios ir darnios informacijos apie visų Europos Sąjungos institucijų veiklą šaltinį. Europos Parlamentas, žinoma, yra šio pokyčio priešakyje, nes ši institucija yra labiausiai priartėjusi prie Europos Sąjungos piliečių. Turėtume atminti, kad Europos Sąjunga buvo sukurta būtent piliečiams.
Margot Wallström
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, dėkoju už šias diskusijas. Manau, jas apibendrinti būtų sudėtinga, bet jei reikėtų tą padaryti, pakartočiau tai, apie ką kai kurie iš jūsų kalbėjo nurodydami skaidrumą ir atvirumą kaip pagrindinį bet kokios demokratijos elementą.
Esu linkusi vertinti šį klausimą piliečių požiūriu: piliečiai turi teisę žinoti, kas vyksta, ir susipažinti su informacija ir dokumentais, kad galėtų kompetentingai pasirinkti. Mūsų laukia labai svarbūs metai, nes birželio 7 d. Europos piliečiai balsuos Europos Parlamento rinkimuose. Todėl, žinoma, labai svarbu, kad jie turėtų galimybę susipažinti su informacija.
Mus dar slegia istorinio kultūros ir požiūrio į viešumą skirtumų palikimo našta. Manau, tam tikrais atvejais mums dar tenka kovoti su šiuo palikimu. Aš kilusi iš šalies, kuri jau labai seniai puoselėja atvirumo ir dokumentų prieinamumo principo tradiciją, bet kitose valstybėse narėse šios tradicijos nėra. Yra dalykų, kurie turi būti slapti, ir tik sprendimai, kuriuos mes priimame, turėtų būti viešinami. Mano galva, dar turime stengtis, kad būtų nustatyta tinkama pusiausvyra. Manau, pranešime taip pat parodyta, kaip šie klausimai tarpusavyje siejasi, ir mes turime juos spręsti vadovaudamiesi politiniu požiūriu.
Puikioji Lisabonos sutarties pusyra ta, kad joje iš tikrųjų numatyta teisvisuomenei susipažinti su informacija ir dokumentais, kurią įgyvendinus, tikėkimės, baigsis tas "kaltinimų žaidimas", nes mes turėsime galimybę stebėti, kas vyksta Taryboje. M. Cashman ir kiti tą minėjo ir, manau, tai svarbu mums visiems.
Tikiuosi, žinote, kad galite pasikliauti mano įsipareigojimu nesiliauti kasdieniame savo darbe siekti, kad Komisija pagerintų galimybę susipažinti su jos dokumentais. Galime stebėti, kas vyksta komitetuose, galime patobulinti mūsų darbą pildant ir tvarkant registrus bei kitais klausimais, kuriuos iškėlM. Cappato ir kuriuos išspręsti mums būtų naudinga. Manau, turėtumėte nesiliauti reikalauti iš Komisijos skaidrumo ir atvirumo, bet jūs taip pat parodėte, kad šis reikalavimas galioja ir Parlamentui. Jūs taip pat galite patobulinti savo darbą atvirumo ir skaidrumo požiūriu. Tai, žinoma, sustiprins demokratiją Europoje. Mes turėsime galimybę atlikti tam tikrą darbą šioje srityje ruošdamiesi EP rinkimams. Tai būtų vienas iš paskutinių išbandymų mums visiems.
Labai dėkoju už diskusijas, prie kurių netrukus sugrįšime svarstydami Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001.
Marco Cappato
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau labai nuoširdžiai padėkoti Komisijos narei. To nepadariau anksčiau, bet pranešime pripažįstama, kad galimybsusipažinti su dokumentais pagerėjo ir padaugėjo prašymų susipažinti su dokumentais, į kuriuos buvo atsakyta teigiamai. Aš tik norėjau pabrėžti būtinybę keisti savo požiūrį, jei galima taip pasakyti, į paradigmą, pagal kurią informacija turėtų būti paruošta jos paviešinimui iš karto ją parengus.
Gerb. Ch. Cederschiöld, aš neprašau, kad dėl būtinybės skelbti ir viešinti informaciją būtų atlikta daugiau kanceliarinio darbo, aš tik prašau, kad jau sukurta sistema padėtų mums užtikrinti, kad mums būtų suteikta ne tik galimybsusipažinti su dokumentu tada, kai to prašome, bet ir galimybsusipažinti su dokumentu iš karto jį parengus, savaime aišku, gerbiant konfidencialumą politinių frakcijų ir jų posėdžių atžvilgiu. Tą taip pat noriu pasakyti gerb. A. Doyle ir L. Herrero, kuris jau išėjo.
Pranešime kalbu apie didesnį ir lengvesnį priėjimą prie informacijos, bet, žinoma, tai nereiškia, kad politinės frakcijos negalės daugiau posėdžiauti už uždarų durų. Aš nekalbu apie visišką ir ideologinę viešinimo prievolę, taikomą visiems susitikimams ir posėdžiams, bet apie tai, kad būtina sukurti infrastruktūrą, jei norime ja naudotis. Manau, kad L. Herrero buvo teisus sakydamas, kad visa informacija apie EP narių dalyvavimą posėdžiuose, balsavimą ir pan. yra saugoma ir viešai prieinama. Tai netiesa. Galima susipažinti tik su atskirų komitetų posėdžių protokolais, o visą informaciją galima gauti tik susipažinus su visų posėdžių protokolais.
Aš pats tiesiogiai nuo to nukentėjau. Viename Italijos laikraštyje radau stambiomis raidėmis parašytą antraštę, skelbiančią, kad aš praleidau daugiausiai posėdžių už visus EP narius, bet taip atsitiko tik dėl to, kad tapau nariu Parlamento kadencijai jau įpusėjus. Mano lankomumo rodiklis buvo nustatytas remiantis pirmųjų kelių mano darbo mėnesių duomenimis ir palygintas su kitų narių, kurie Parlamente dirbo jau trejus metus, lankomumu. Šis pavyzdys rodo, kad mes patys turime pasirūpinti informacijos apie mus viešumu, kad būtų užtikrintas kuo didesnis skaidrumas ir užkirstas kelias manipuliavimui ar piktnaudžiavimui šia informacija.
Puikiai suprantu, kad EP nario darbo vertnustatoma ne tik pagal jo lankomumo rodiklį. Negaliu suprasti, kodėl mes patys iš dalies slepiame šią informaciją, taip atverdami duris blogiausiam ir labiausiai demagogiškam manipuliavimui ja. Todėl iš tikrųjų tikiuosi, kad šiais aspektais, taip pat aspektais, susijusiais su galimybe neįgaliesiems susipažinti su informacija ir dokumentais, - nesuprantu, kodėl Europos liaudies partija (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija paprašė, kad šiuo klausimu būtų balsuojama atskirai - paskutinę minutę neiškils jokių netikėtumų, nes manau, kad šis klausimas labai svarbus visiems mums. Gerb. pirmininke, dėkui už jūsų supratimą.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2009 m. sausio 14 d., trečiadienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
John Attard-Montalto  
raštu. - Dėl pastarojo klausimo norėčiau pasakyti, kad ne visi Komisijos nariai neskelbia informacijos apie save. Deja, šiuo metu neturime teisės skelbti duomenų, susijusių kitomis gaunamomis pajamomis. Tačiau informacija apie mūsų pajamas apskirtai suprantama klaidingai.
Pirma, iki šiol visi Europos Parlamento nariai gauna tokį patį atlygį kaip ir jų nacionalinių parlamentų nariai. Taigi Maltos delegacija EP biuro išlaikymui Briuselyje ir Maltoje gauna tokią pačią sumą kaip ir Parlamento nariai.
Galbūt būtų nebloga mintis, kad Komisijos ir Parlamento nariai turėtų pildyti finansines ataskaitas, kuriose būtų nurodomos visos jų kiekvienas metais gaunamos pajamos. Šios ataskaitos turėtų būti skelbiamos viešai. Manau, kad įgyvendinę šį pasiūlymą galėtume užtikrinti pusiausvyrą tarp dviejų svarbių duomenų apsaugos ir skaidrumo aspektų.
Anneli Jäätteenmäki  
Gerb. pirmininke, sutinku su daugeliu minčių, iškeltų pranešime, dėl kurio balsuosime trečiadienį. Ateityje Taryba turės užtikrinti galimybę visuomenei nuodugniai susipažinti su Tarybos diskusijų stenogramomis, dokumentais ir informacija.
Taip pat pritariu pranešime pateiktam pasiūlymui, kad Europos Parlamento svetainėje būtų daugiau informacijos apie EP narių veiklą ir posėdžių lankomumą.
