EB ir Komorų žuvininkystės susitarimas - Bendrijos finansines priemonės, skirtos bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti - Žuvininkystė. Pereinamojo laikotarpio techninės priemonės - Žuvininkystės produktų importas iš Grenlandijos (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos dėl:
L. M. Capoulaso Santoso pranešimo Žuvininkystės komiteto vardu, susijusio su rekomendacija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Komorų Sąjungos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo pasiūlymo.
(15572/2010 - C7-0020/2011 - 2010/0287(NLE)) ir
J. Ferreiros pranešimo Žuvininkystės komiteto vardu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006, nustatantis Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti,
- C7-0107/2010 - ir
E. Grelier pranešimo (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2011-0024&language=DE" \t "_blank" ) Žuvininkystės komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1288/2009 dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių nustatymo 2010 m. sausio 1 d.-2011 m. birželio 30 d. laikotarpiui
- C7-0282/2010 - ir
C. Fragos Estévez pranešimo (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=REPORT&reference=A7-2011-0057&language=DE" \t "_blank" ) Žuvininkystės komiteto vardu dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatomos žuvininkystės produktų, gyvų dvigeldžių moliuskų, gaubtagyvių, dygiaodžių, jūrų pilvakojų ir jų produktų importo į Europos Sąjungą iš Grenlandijos taisyklės pasiūlymo -.
Luis Manuel Capoulas Santos
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, išorinbendros žuvininkystės politikos (BŽP) kryptis tapo itin svarbi, nes nebeįmanoma užtikrinti, kad mūsų žuvininkystės produkcijos poreikiai galėtų būti patenkinami vien tik mūsų pačių žuvų ištekliais. Europos žuvininkystės pramongali užtikrinti tik 40 proc. mums reikalingo kiekio.
2009 m. importavome 15,5 mlrd. EUR vertės žuvininkystės produktų, o eksportavome tik 2,5 mlrd. EUR vertės; tai reiškia, kad jei nebūtų dvišalių susitarimų su trečiosiomis šalimis, 3 000 laivų stovėtų be darbo ir būtų prarasta 40 000 darbo vietų. Be to, BŽP išorinkryptis naudinga ir mūsų partneriams.
Priešingai nei daugelis tarptautinių mūsų konkurentų, Europos Sąjunga neapsiriboja žuvų keitimu į pinigus. Mūsų remiamos vertybės apima daugiau nei mūsų sudaryti susitarimai, ar tai vertintume žmogaus teisių, ar išteklių saugojimo požiūriu. Pagal Sutartį, išskirtinEuropos Sąjungos kompetencija biologinių išteklių išsaugojimo požiūriu taikoma ES laivynų žvejybos veiklai ne ES vandenyse valdyti. Pagrindinis veiklos, kuri yra BŽP išorinės grandies dalis, tikslas - plėtoti tausios ir atsakingos žvejybos principus tarptautiniu mastu. Kaip jau minėjau, kiti tikslai, kuriais šiuo metu vadovaujamasi BŽP išorės kryptyje siekiant išlaikyti ES laivyno egzistavimą tarptautiniu mastu ir užtikrinti, kad šis laivynas aprūpintų ES rinką, tampa ne tokie svarbūs.
Pranešimą dėl žuvininkystės susitarimo su Komorų Sąjunga, kurio pranešėjas esu ir dėl kurio šiandien čia diskutuojame, reikia suprasti atsižvelgiant būtent į šias aplinkybes. Tai susitarimas dėl teisės 70 Europos laivų patekti į Komorų vandenis mainais už finansinį 600 000 EUR per metus indėlį. Maždaug pusšios sumos turėtų atitekti žuvininkystės sektoriui, nuo kurio priklausomi maždaug 30 000 iš 800 000 šalies gyventojų, vystyti; reikėtų prisiminti, kad ši šalis neturi beveik jokių kitų išteklių.
Susitarime nustatytos sugaunamo kiekio kontrolės priemonės, numatytas vietos įgulų įdarbinimas ir su susitarimo sustabdymu ar peržiūra susijusi išlyga - jei būtų žmogaus teisių pažeidimų atvejų. Reikia prisiminti, kad ši maža nuo 1975 m. nuo Prancūzijos nepriklausoma šalis jau patyrkeletą valstybės perversmų.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, siūlau patvirtinti šį susitarimą ir norėčiau atkreipti dėmesį į įvairias mano pateiktas rekomendacijas, ypač į tas, kurios susijusios su poreikiu gerokai patobulinti rezultatų vertinimą.
Likus minutei, norėčiau pasinaudoti proga ir pakalbėti apie kitą kito pranešimo - E. Grelier pranešimo aspektą, kuriam aš nepritariu ir dėl kurio kartu su kitais Parlamento nariais pateikėme pakeitimo projektą. Kalbu apie pakeitimą, kuriuo siekiama tęsti europinių paprastųjų jūrų lydekų ir europinių jūrų velnių žvejybą sieniniais tinklais 8, 9 ir 10 vietovėse išilgai Portugalijos pakrantės (Komisijos sprendimu ji buvo uždrausta 2010 m. spalio 1 d.), manau, kad tokia žvejyba turi neigiamą poveikį tam tikroms kartu sugaunamų ryklių populiacijoms, nors nebuvo atlikta tai patvirtinančio mokslinio tyrimo.
Esant tokioms aplinkybėms, pirmiau nurodytame pakeitime būtų siūloma, kad šis sprendimas iki 2012 m. būtų panaikintas, o Portugalijos valdžios institucijos galėtų atlikti išsamius mokslinius tyrimus, ar toks sprendimas yra pagrįstas, ar ne. Tokią poziciją remia ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, todėl raginu Parlamentą jam pritarti, kad elgtumėmės teisingai.
João Ferreira
pranešėjas. - (PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, šiuo reglamentu, Reglamentu (EB) Nr. 861/2006, nustatomos Bendrijos finansinės priemonės, skirtos bendrai žuvininkystės politikai (BŽP) ir jūrų teisei įgyvendinti. Jis yra svarbi finansinEuropos Sąjungos žuvininkystės srities priemon. Ši priemonkartu su Europos žuvininkystės fondu yra dvi pagrindinės BŽP taikymo priemonės.
Nuo 2006 m., kai šis reglamentas buvo priimtas, pamažu buvo pakeista daug susijusių papildomų teisės aktų sudedamųjų dalių; dėl šios priežasties dabar ir keičiamas šis reglamentas, taip siekiant užtikrinti, kad visos teisės aktų sistemos sudedamosios dalys būtų suderintos. Komisijos manymu, kai kuriais atvejais patirtis parodė, jog reikia užtikrinti, kad reglamento nuostatos būtų kiek pakeistos siekiant geriau atitiktų poreikius. Todėl siūlau ribotos apimties peržiūrą, iš esmės išlaikant pirminio reglamento tikslus ir struktūrą.
Remdami šią iš esmės ribotą peržiūrą, vis dėlto taip pat manome, jog būtų naudinga pasiūlyti tam tikrų papildomų pakeitimų, kurie, nors ir gana saviti, galėtų prisidėti, kad šis teisės aktas geriau derėtų su naujausiais sektoriaus pokyčiais ir su jo ateities perspektyvomis. Prieš parengiant pranešimo projektą ir jo rengimo metu vykusios diskusijos labai padėjo pasiekti galutinį rezultatą, taip pat daug pagelbėjo šešėlinių pranešėjų ir kitų Parlamento narių nuomonės bei pasiūlymai, tad visus juos norėčiau čia paminėti ir pareikšti padėką dėkodamas jiems už dalyvavimą.
Iš pasiūlytų pakeitimų, kurie įtraukti į pranešimą, inter alia, ypač norėčiau paminėti pakrančių žvejybos veiklos apsaugojimą ir galimybę finansuoti plėtrą perkant žuvininkystės sektoriuje skirtas taikyti valstybių narių kuriamas naujas technologijas: įrangą ir programinę įrangą, kompiuterių tinklus, kuriais naudojantis būtų galima projektuoti, valdyti, tvirtinti, analizuoti ir plėtoti mėginių ėmimo metodus, taip pat keistis su žvejyba susijusiais duomenimis.
Akvakultūros srityje norėčiau paminėti galimybę įvesti aplinkos apsaugos duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo finansavimą greta jau nuo anksčiau mums teikiamų socialinių ekonominių duomenų ir taip skatinti šio sektoriaus aplinkos ir sveikatos stebėseną bei vertinimą siekiant prisidėti prie jo tvarumo.
Tačiau dabar norėčiau atkreipti dėmesį į tris papildomus, mūsų siūlomus įtraukti į šį pranešimą pakeitimus. Šiuo metu plačiai paplitusi ir vis stiprėja nuostata, kad labai svarbu, jog žuvininkystės valdymas būtų grindžiamas naujausiomis išsamioms mokslo žiniomis apie išteklių būklę. Tai esmintvarios jos plėtotės sąlyga. Dėl šios priežasties siūlome įtraukti galimybę padidinti bendro ES finansavimo, teikiamo tiek pagrindinių, tiek papildomų mokslo duomenų apie žuvų išteklių būklę rinkimo, tvarkymo ir naudojimo srityje, dydį. Viršutinę ribą siūloma padidinti nuo 50 iki 60 proc.
Dėl kontrolės veiklos taip pat siūlome panašiai kuo labiau padidinti ES bendro finansavimo dydį, drauge išlaikant jau esamas išimtines Komisijos teises, susijusias su galimybe tam tikrą veiklą finansuoti didesne dalimi. Visa tai įgyvendinama sistemoje, kurioje valstybės narės ir jų kontrolės institucijos atlieka ir toliau turėtų atlikti pagrindinį vaidmenį laikantis kontrolės ir įgyvendinant jos priemones savo valstybių vandenyse.
Šie pakeitimai atsirado mėginant rasti kompromisą, kuriuo būtų atsižvelgta į įvairių frakcijų pareikštus prieštaravimus dėl iš pradžių svarstytos 75 proc. dydžio viršutinės ribos. Juos remia mūsų frakcija, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji, ir daugelis Parlamento narių iš kitų politinių frakcijų, kas rodo šių pakeitimų svarbą ir bendrą sutarimą, kuris, mano nuomone, vienija šiuos narius ir galėtų juos taip pat suvienyti per balsavimą plenariniame posėdyje.
Estelle Grelier
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pradėti norėčiau nuo padėkos savo kolegoms už atsidavimą ir konstruktyvų dalyvavimą Žuvininkystės komiteto atliktame darbe dėl šio pranešimo dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių. Šis pranešimas sukėlgyvų diskusijų, nes techninės priemonės yra labai svarbios, jos turės įtakos tam, kaip žvejai ir visas sektorius atliks savo darbą, remiantis jomis nustatomi būdai, kuriais gali naudotis žvejai gaudydami žuvis zonose, reglamentuojamose šio reglamento, kuriuo siekiama apsaugoti mailių ir atkurti žuvų išteklius, - šis tikslas bendras visiems, o ypač jis aktualus žvejams.
Šio pranešimo tema sudėtinga ir prieštaringa, tą parodsunkumai, su kuriais nuo 2008 m. susiduria Komisija siekdama susitarimo su Taryba dėl šių priemonių ateities. Taip buvo, kai procedūroje dalyvavo tik šios dvi institucijos.
Šiuo metu technines priemones nustato senasis reglamentas, kuris buvo iš dalies pakeistas vėlesnėmis pereinamojo laikotarpio priemonėms, o tada atnaujintas iki 2011 m. birželio 30 d., nes nepavyko susitarti su Taryba dėl Komisijos 2008 m. pasiūlymo dėl naujo reglamento, kuriuo buvo siekiama supaprastinti ir išaiškinti galiojančius teisės aktus siekiant užtikrinti, kad taisyklės būtų geriau įgyvendinamos, ir atsižvelgti į regionines žūklės rajonų savybes.
Šiandien, artėjant naujam galutiniam terminui, padėtis radikaliai skiriasi. Po Lisabonos sutarties didžioji žuvininkystės klausimų dalis dabar patenka į įprastą teisėkūros procesą, kuriame Parlamentas atlieka svarbų vieno iš teisės aktų leidėjo vaidmenį. Parlamentas ketina iki galo atlikti savo vaidmenį suartindamas žvejų ir ES politikų požiūrius. Mane, išrinktą uostamiesčio rinkėjų, visada labai stebina tai, kaip stipriai žvejybos sektorius nepasitiki bendra žuvininkystės politika (BŽP) ir laikosi per atstumą, o, pavyzdžiui, ūkininkai kur kas labiau jaučiasi esantys bendros žemės ūkio politikos dalis.
Be to, žvejybos sektoriuje yra krizė. Jame vis didėja nepasitenkinimas. Pusiausvyra, kurią reikia rasti tarp ekonominio sektoriaus stabilumo, taigi ir garantijos, kad žvejai gaus tinkamas pajamas, ir žuvų išteklių tausumo bei papildymo, yra tikras iššūkis.
Pagaliau reglamento galiojimas kaip tik baigiasi tuo metu, kai prasideda derybos dėl bendros žuvininkystės politikos reformos. Šia reforma reikia priimti drąsią programą ir į ją reikia įtraukti žvejų bendruomenę, vartotojus bei piliečius. Visą sektorių turi apimti mokslinės analizės, kuriomis remiamasi nustatant kvotas, taigi ir sektoriaus aktyvumo lygį.
Šioje naujoje programoje daroma prielaida, kad Komisija parengs konkretų pasiūlymą dėl būsimų techninių priemonių, tai būtų pastanga, nuo kurios šiuo metu, regis, susilaiko tiek Komisija, tiek Taryba. Naujajame pasiūlyme turi būti nuostata, kuria būtų užtikrinama, kad techninės priemonės atitiktų realią tos srities patirtį tuo tikslu konsultuojantis su šiame sektoriuje dirbančiais žmonėmis. Pasiūlymas taip pat turi derėti su naujuoju reglamentu ir naujosios BŽP programa, ypač su regioninių priemonių skirtumų problema. Jame reikia užtikrinti, kad būtų aiškiai apibrėžtas jurisdikcijos pasidalijimas tarp Komisijos ir valstybių narių, tai - veiksnys, padėsiantis suprasti šią ES politiką ir atsakomybę už ją.
Atsižvelgdama į šias prielaidas ir problemas, siūlau pritarti Komisijos prašymui pratęsti galutinį terminą iki 2012 m. gruodžio 31 d., iš esmės nekeičiant dabartinių techninių priemonių, tik papildomai nustatant leidžiamąjį tinklo dydį žvejojant smulkiadygles saulažuves. Suprantu, kad šis pasiūlymas yra tam tikra nuolaida Komisijai, kad yra keliama daug klausimų, kad yra didelis pokyčių šiame sektoriuje, kuris nusivylęs tuo, kad atidėtas šis svarbus projektas, poreikis. Todėl prie mūsų patvirtinimo pridedu dviejų dalių reikalavimą: prašymą atlikti dabar galiojančių techninių priemonių poveikio aplinkai vertinimą, kuris yra gyvybiškai būtinas, jei norime jas veiksmingai pritaikyti, ir prašymą rengiant naująjį reglamentą rimtai konsultuotis su visomis susijusiomis šalimis, ypač su pačiais žvejais.
Baigdama norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Komisija savo naująjį pasiūlymą turėtų pateikti per pagrįstą terminą, kad naujasis reglamentas galėtų įsigalioti 2013 m. sausio 1 d., nes tada įsigalioja naujoji BŽP. Labai svarbu, kad Komisija nedelsdama pradėtų darbą dėl šio naujo pasiūlymo. Būtų neprotinga dar kartą leisti pratęsti galutinį terminą, kai jau suteiktas naujas pusantrų metų trukmės dabartinio reglamento galiojimo laikotarpio pratęsimas. Techninės priemonės, su kuriomis susijęs mano pranešimas, yra pereinamojo laikotarpio ir patvirtintos būtent tik kaip tokios priemonės.
Carmen Fraga Estévez
Pone pirmininke, turiu pradėti dar kartą apgailestaudama dėl komplikacijų, kilusių dėl šio pranešimo, - dėl Tarybos ir Komisijos pasipriešinimo suteikti Parlamentui galią priimant bendrą sprendimą.
Šiuo atveju turime pasiūlymą, pagal kurį Grenlandija, kaip užjūrio šalis ir teritorija, galėtų eksportuoti tokiomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos Europos Sąjungos valstybei narei. Tokia padėtis būtų naudinga tiek Grenlandijai, kuri į Europos Sąjungą eksportuoja 87 proc. savo žuvininkystės produkcijos, tiek Europos Sąjungai, ypač Danijai, kuri gauna didžiąją dalį šio eksporto.
Viena iš Grenlandijos įtraukimo į bendrosios rinkos importo susitarimus sąlygų yra ta, kad ji turėtų priimti ES sveikatą reglamentuojančias normas, ir tai nekelia jokių problemų.
Nors prekybai žuvininkystės produktais taikoma bendra rinkos sąranga, Komisija, pasinaudodama reikalavimo laikytis sveikatos normų dingstimi, pateiksavo pasiūlymą, kuris grindžiamas Sutarties 203 straipsniu, o tai mums reiškpaprastą ir nesudėtingą konsultacijų procedūrą.
Tiek Žuvininkystės komitetas, tiek teisės tarnybos nuo pat pradžių atkreipdėmesį į šią anomaliją. Tačiau, kadangi nėra problemų turinio požiūriu ir atsižvelgdami į pranešimo svarbą Grenlandijai, mes leidžiame svarstyti pranešimą pagal konsultacijų procedūrą. Įsivaizduokite, kaip nustebome - jau ketinome balsuoti dėl teksto, kai Taryba be jokio išankstinio įspėjimo patvirtino visiškai kitokį pasiūlymą su daug pakeitimų, kuriais buvo siekiama aiškią sąsają su bendra rinkos sąranga padaryti miglotą ir taip išvengti bendro sprendimo procedūros. Kadangi Parlamentas, kaip minėjau pirmiau, be jokių problemų jau patvirtino tekstą pagal konsultavimosi procedūrą, toks manevravimas buvo nepateisinamas.
Vis dėlto, kadangi mums buvo pateiktas naujas tekstas ir atsižvelgdami į aiškų įrodymą, kad Taryba siekpanaikinti Parlamento galias, nusprendėme, jog šį kartą savo galiomis pasinaudosime iki galo, ir paprašėme oficialios Teisės reikalų komiteto nuomonės.
Toje nuomonėje Teisės reikalų komiteto požiūris buvo toks - cituoju tiesiai iš teksto: "pasiūlyto sprendimo tikslas yra reikalauti iš Grenlandijos, kad ji į savo teisę perkeltų ES taisykles dėl sveikatos, kaip ES vidaus rinkos taisyklių taikymo žuvininkystės atžvilgiu sąlygą", kaip nurodyta ir paties pasiūlymo 3 straipsnyje, kuriuo garantuojama, kad susitarimo taisyklės bus pritaikytos prie Europos Sąjungoje nustatytų su gyvūnų sveikata ir maisto sauga susijusių taisyklių, taip pat su bendra žuvininkystės produktų rinkos organizacija.
Taigi Teisės reikalų komitetas vienbalsiai priėmsprendimą, kad teisinį pasiūlymo pagrindą turėtų sudaryti Sutarties 204 straipsnis ir 43 straipsnio 2 dalis, taip pat protokolas Nr. 34, apimantis konkrečius susitarimus ir procedūras, susijusias su produktais, kuriems taikoma bendra žuvininkystės produktų rinkos organizacija Grenlandijoje. Todėl aš, kaip pranešėja, parengiau kitą pranešimo projektą pakeisdama teisinį pagrindą. Būtent tokį pranešimą pateiksime tvirtinti rytoj ir, kiek tai susiję su Europos Parlamentu, tai bus pirmasis mūsų svarstymas.
Viskas, kas man lieka, tai pasakyti Komisijai ir Tarybai (kurios čia, manau, nėra), kad dabar jos turi progą pataisyti ir pripažinti naująjį teisinį pagrindą, taigi, laikyti tai pirmuoju svarstymu, kaip ir darysime rytoj. Problema kyla dėl teisinio pagrindo, o ne dėl turinio.
Šią problemą raginu spręsti žvelgiant į ateitį.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti visiems pranešėjams už jų atliktą darbą. Dabar leiskite pakalbėti apie kiekvieną pranešimą iš eilės, mėginant susitelkti į esmę, kad būtų taupomas laikas.
Dėl Europos Sąjungos ir Komorų Sąjungos susitarimo norėčiau padėkoti L. M. Capoulasui Santosui už jo, kaip pranešėjo, atliktą darbą, taip pat man malonu matyti, kad visas Žuvininkystės komitetas labai tvirtai palaiko šio pasiūlymo esmę.
Kaip Parlamentui bus žinoma, ES įsipareigojimas - ir toliau skatinti atsakingą ir tausią žvejybą mūsų partnerių vandenyse, įskaitant Indijos vandenyno regioną. Labai svarbu su šio regiono šalimis ir Komorais išlaikyti dvišalius santykius, šiuo atveju, susijusius su Europos Sąjungos dalyvavimu regioninėse žuvininkystės organizacijose, tokiose kaip Indijos vandenyno tunų komisija.
Mes turime jose dalyvauti, todėl šis susitarimas labai svarbus. Šiuo metu Europos Sąjunga turi keturis galiojančius žuvininkystės partnerystės susitarimus dėl Indijos vandenyno: su Seišeliais, Madagaskaru, Mozambiku ir šį susitarimą su Komorų Sąjunga. Norėčiau pabrėžti, kad Komisijai ir Europos Sąjungai labai svarbu pasiekti susitarimą su Komorais, nes šiam susitarimui tenka svarbus vaidmuo, susijęs su mūsų laivyno buvimu regione.
Taip pat būtina sustiprinti dialogą dėl sektoriaus politikos, siekiant paskatinti atsakingos žuvininkystės įgyvendinimą šiame regione.
Leiskite pasakyti keletą žodžių dėl prašymų, kuriuos baigdamas pranešimą Komisijai pateikpranešėjas. Norėčiau pareikšti, kad Komisija yra įsipareigojusi nuolat visapusiškai informuoti Europos Parlamentą visuose derybų dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymo etapuose. Mes tikrai rimtai į tai žiūrime ir norime suteikti visą susijusią informaciją, tačiau turime veikti pagal pagrindų susitarime nustatytus įpareigojimus.
Dabar Komisijos tarnybos jau daugiau nei metus laikosi šio įsipareigojimo. Komisija Europos Parlamentui siunčia tokią pačią informaciją kaip ir Tarybai ir daro tai tuo pačiu metu. Pirmiausia esu įsipareigojusi išankstinius ir baigiamuosius mūsų susitarimų vertinimus pateikti kuo greičiau. Duosiu tik vieną pavyzdį: atsižvelgdamos į tai, kad rytoj vyks balsavimas dėl rezoliucijos dėl žuvininkystės partnerystės susitarimo su Mauritanija, Komisijos tarnybos pasirūpino, jog pranešimo apie šį susitarimą vertinimo ataskaita būtų prieinama anksčiau nei numatyta pagal grafiką, kad Parlamento nariai galėtų balsuoti jau turėdami informaciją apie šią ataskaitą.
Jei kalbėsime apie šio Parlamento narių dalyvavimą stebėtojų teisėmis tarptautiniuose susitikimuose, privalau pabrėžti, kad daugiašalėms tarptautinėms konferencijoms ir susitikimams taikomas bendrasis susitarimas. Drauge ketiname ir toliau taikyti nusistovėjusią sėkmingą dalyvavimo dvišalėse derybose praktiką. Vis dėlto bet kokį sprendimą dėl EP narių įtraukimo į ES delegacijas stebėtojų teisėmis kiekvienu konkrečiu atveju priima Komisijos narių kolegija, kai pagal bendrąjį susitarimą įvertinamos teisinės, diplomatinės ir techninės galimybės. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad asmeniškai aš ir tarnybos esame nusiteikę labai teigiamai, norėčiau palengvinti jūsų dalyvavimą.
Pereidama prie antrojo pranešimo apie Bendrijos finansines priemones bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti, taip pat norėčiau padėkoti Žuvininkystės komitetui ir pranešėjui J. Ferreirai už rengiant šį pasiūlymą atliktą darbą. Jų pastangomis turime tekstą, kuris priimtinas ir Tarybai. Man malonu pranešti, kad šis tekstas priimtinas ir Komisijai, tad dėl šio dokumento visos trys institucijos bendradarbiavo puikiai. Po sėkmingo kovo 2 d. įvykusio neoficialaus trišalio dialogo buvo pasiektas susitarimas dėl neišspręstų klausimų, tad Komisija mano, kad šiam pasiūlymui gali būti pritarta po pirmojo svarstymo. Tikiuosi, mums pavyks tai padaryti.
Norėčiau priminti, kad šiame pasiūlyme racionalizuojamas reglamentas dėl vadinamosios antrosios finansinės priemonės. Šis reglamentas apima išlaidas, skirtas tarptautiniams santykiams, valdymui, duomenų rinkimui ir mokslinėms konsultacijoms, taip pat kontrolei bei vykdymui. Šia peržiūra siekiama užtikrinti, kad būtų suderintas reglamentas ir kiti teisės aktų sistemos elementai. Šiuo pasiūlymu pateikiami riboti suderinimai ir nuostatų paaiškinimai. Taigi, raginu Europos Parlamentą šį pasiūlymą patvirtinti.
Dabar pereisiu prie trečiojo pranešimo dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių. Už jį šiltai dėkoju pranešėjai E. Grelier. Šio pasiūlymo tikslas - šiuo metu galiojančias pereinamojo laikotarpio technines priemones pratęsti iki 2012 m. pabaigos. Toks pasiūlymas grindžiamas prielaida, kad sekančių metų sausio 1 d. įsigalios reformuota bendra žuvininkystės politika. Tikiuosi, mums sėkmingai pavyks pasiekti šį tikslą. Siūlydama šį pratęsimą norėčiau išvengti pradėti sudėtingas diskusijas dėl techninių priemonių, su kuriomis susiduriame pakeliui į reformą. Komisija remia pakeitimą dėl smulkiadyglių saulažuvių tinklų akių dydžio, dėl kurio susitarŽuvininkystės komitetas, nes jis pagrįstas moksline informacija. Atkreipiau dėmesį į kai kurių EP narių, taip pat kai kurių valstybių narių, kurios siekpapildomų pakeitimų, susirūpinimą. Šių pasiūlymų negalėjome priimti, nes jų dar neišbandmokslininkai arba mokslininkai iš tiesų negavo visos informacijos iš valstybių narių, kad galėtų atlikti vertinimą.
Galiausiai norėčiau pasakyti keletą žodžių apie pranešimą dėl žuvininkystės produktų importo iš Grenlandijos. Norėčiau padėkoti Žuvininkystės komiteto pirmininkei C. Fragai už atliktą darbą. Norėčiau pabrėžti, kad Komisijos siūlomose priemonėse sprendžiamas Grenlandijos seniai teiktas prašymas. Šiomis priemonėmis siekiama supaprastinti susijusias higienos priemones bei sertifikavimo procedūras ir įtraukti Grenlandiją į bendrą žuvininkystės produktų ir išvestinių produktų rinką.
Tai visiškai atitinka 2006 m. susitarime mūsų prisiimtą įsipareigojimą prisidėti prie Grenlandijos plėtros ir bendradarbiauti maisto saugumo srityje. Komisijai labai malonu pažymėti, kad visos susijusios šalys - visos valstybės narės Taryboje, Grenlandija, Europos Parlamentas, taip pat valstybių narių nacionaliniai parlamentai pasirengę vykdyti šį įsipareigojimą ir remti pasiūlymą.
Kalbėsiu aiškiai - mums, Komisijai, santykiai su Grenlandija yra be galo svarbūs ir manau, kad visi supranta kodėl. Tai politinis prioritetas, todėl tikiuosi, kad diskusijos dėl teisinio šio pasiūlymo pagrindo nekels kliūčių šioms svarbioms priemonėms įgyvendinti.
C. Fragos susirūpinimas dėl teisinio šio pasiūlymo pagrindo ir dėl Europos Parlamento kompetencijos man labai gerai suprantamas. Galiu pasakyti, kad Komisija nestos skersai kelio ieškant pragmatiško sprendimo. Nors ir toliau esame įsitikinę, kad teisinis mūsų pasiūlymo pagrindas yra teisingas, mes priimtume - tai norėčiau paaiškinti - ir Tarybos sprendimą patvirtinti Parlamento nuomonę. Mums tai nekels problemų. Dabar Tarybai lieka apsvarstyti galimus variantus ir leisti reikalui judėti pirmyn pagal Sutarties nuostatas. Tikiuosi, galėsime labai greitai išspręsti šį klausimą ir taip išvengti poveikio mūsų santykiams su Grenlandija. Tai didžiausias mūsų prioritetas, todėl esu čia ir sakau, kad norėčiau palengvinti C. Fragai darbą ieškant sprendimo.
Galiausiai norėčiau padėkoti Žuvininkystės komitetui ir visiems pranešėjams už darbą. Atsiprašau, kad per daug kalbėjau, tačiau man reikėjo pakomentuoti keturis pranešimus.
François Alfonsi
Pone pirmininke, Biudžeto komiteto buvo paprašyta pateikti nuomonę dėl pranešimo dėl Europos Sąjungos ir Komorų Sąjungos žuvininkystės susitarimo. Komitetas šiam susitarimui pritaria.
Antra vertus, komiteto nuomone, pirmiausia yra mažai prasmės Parlamentui balsuoti dėl šio pranešimo, nes jis pateikiamas, kai susitarimas jau pasirašytas. Tai, kad šiuo atveju skiriama nedaug lėšų, sušvelnina šią problemą, tačiau ateityje, žinoma, turime turėti galimybę pateikti savo nuomonę prieš pasirašant tokius susitarimus.
Antra, komitetas mano, kad, atsižvelgiant į Žuvininkystės komiteto spaudimą, reikėjo atlikti išsamesnę šių susitarimų turinio analizę išsamiau išnagrinėjant nuostatas, susijusias su faktiniu sugaunamos žuvies kiekiu ir su žuvų išteklių apsauga, taip pat užtikrinti, kad praktikoje būtų tinkamai taikomas susitarimų vietos plėtros aspektas. Todėl Biudžeto komitetas planuoja artimiausiu metu Žuvininkystės komitetui pasiūlyti darbo susitikimą, kad šis reikalas būtų išsamiai išanalizuotas.
Jarosław Leszek Wałęsa
PPE frakcijos vardu. - (PL) Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiandienos diskusijose aptariame keturis pranešimus, tad norėčiau pradėti nuo padėkos visiems pranešėjams už jų atliktą darbą ir Europos Komisijai už bendradarbiavimą. Pradžioje norėčiau pasakyti keletą žodžių apie E. Grelier pranešimą, kuris yra politinių frakcijų ir Europos Komisijos pasiūlymo kompromisas. Pritariu pranešimo versijai, dėl kurios buvo susitarta ir nubalsuota Žuvininkystės komitete. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, 2010 m. Europos Komisija atšauksavo Tarybos reglamento dėl žuvininkystės išteklių apsaugos, taikant technines priemones, projektą, turėdama tikslą parengti naują planą. Naujajame plane buvo ketinama laikytis Sutarties nuostatų ir atsižvelgti į bendros žuvininkystės politikos reformą. Projektas turėjo būti pateiktas trečiąjį 2011 m. ketvirtį. Deja, atrodo, kad Komisijai nepavyks laiku parengti reglamento projekto ir (o tai dar blogiau) ji neturės lėšų jo pakeisti. Tai nereiškia nieko gero. Balsuodami rytoj už tai, kad būtų pratęstas laikinojo reglamento galiojimas, įsipareigojame žvejams dirbti kuriant naują reglamentą; jame galiausiai turi būti susisteminta visa krūva nuostatų, kuriomis reglamentuojami leidžiami žvejybos metodai ir vietos.
Beje, viltingai nuteikia tai, kad, remiantis naujausia informacija, Komisija tikriausiai norės dalį su techninėmis priemonėmis susijusių kompetencijų sugrąžinti valstybėms narėms. Tai labai svarbus žingsnis decentralizacijos link. Įvairiuose jūsų baseinuose naudojamos skirtingos techninės priemonės, tai priklauso nuo vietos sąlygų. Žuvininkystės valdymo sistemoje reikėtų atsisakyti tradicinio būdo veikti iš viršaus į apačią, reikėtų labiau akcentuoti regionalizacijos principą, pagal kurį galima atsižvelgti į skirtinguose jūrų baseinuose vyraujančias sąlygas. Todėl turime tarti tvirtą "ne" visiems bandymams priimti universalų bendrą žuvininkystės valdymo modelį ir paraginti skirti reikiamą dėmesį konkrečioms įvairių Europos jūrų charakteristikoms. Individualus požiūris nuves mus teisingu keliu, vedančiu tausaus žuvininkystės valdymo link. Dėkoju.
Ulrike Rodust
S&D frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, Komisijos nare p. M. Damanaki, ponios ir ponai, ir vėl darbotvarkėje randame visą žuvininkystės politikos krypčių paketą. Man, kaip koordinatorei, malonu matyti, kad dėl dviejų reglamentų su Taryba ir Komisija kompromisą pasiekėme. Kalbu apie E. Grelier pranešimą dėl techninių priemonių ir J. Ferreiros pranešimą dėl antrosios finansinės priemonės. Taip pat galėsime balsuoti už žuvininkystės susitarimą su Komorų Sąjunga, nors nenoriu slėpti, jog pageidaučiau, kad partnerystės susitarimai būtų iš esmės suderinti su bendros žuvininkystės politikos reformos programa.
Tačiau dėl Grenlandijos tarp institucijų kyla rimtų problemų, nes neatsižvelgiama į Parlamento galias. Aš pamažu prarandu kantrybę dėl to, kad institucijų bendradarbiavimas vis dar toks menkas. Apie tai jau ne kartą kalbėjau. Šiandien ir vėl keliu šį klausimą. Problemą dėl valdymo planų reikia spręsti skubos tvarka. Kreipiuosi į Tarybai pirmininkaujančią Vengriją su prašymu, kad ji aktyviai spaustų priimti sprendimą. Tai, kad šiandien čia nėra Tarybos atstovo, aiškiai rodo, jog Taryba nepakankamai gerbia Parlamentą. Mano nuomone, tai neįtikėtina.
Viena baigiamoji pastaba dėl E. Grelier pranešimo. Žinau, jog kai kurie mano kolegos Parlamento nariai yra nusivylę, kad nebuvo įmanoma įtraukti jų norimų pakeitimų. O man atrodo, jog labai apgailėtina, kad mūsų žvejai turi dirbti su pasenusiomis techninėmis priemonėmis. Šiuo atveju kalttenka Tarybai, kuri nesugebėjo pritarti naujam reglamentui. Parlamentui šiandien tenka didelatsakomybė, todėl turime veikti atsakingai ir pratęsti dabartinio reglamento galiojimą be pakeitimų.
Pat the Cope Gallagher
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, noriu pasveikinti visus pranešėjus už pranešimų pristatymą, dėl laiko apribojimų savo pastabose noriu apsiriboti E. Grelier pranešimu.
Dabartinis reglamentas dėl techninių priemonių kelia didelių problemų mažiems pakrantės laivams, plaukiojantiems prie Airijos pakrantės ir, tarp kitko, prie vakarinės Škotijos pakrantės. Kai tikimasi naujo reglamento, mes, politikai, negalime sau leisti sėdėti ir tik laukti bendros žuvininkystės politikos reformos. Parlamentas turi progą veikti dabar ir aš raginu visas politines frakcijas palaikyti pateiktus labai realistinius pakeitimus.
Mano minėti maži laivai tėra 15 metrų ilgio ir iš jų atimama galimybuždirbti pajamas, kas net dar svarbiau - šie laivai verčiami keliauti į pavojingus vandenis. Šiuos laivus plukdome 80 km nuo savo krantų gaudyti žuvį už teritorijos, kuri uždaryta siekiant atgaivinti atlantinių menkių išteklius. Mano pateiktuose pakeitimuose kalbama apie inkarinius žiauninius tinklaičius. Tokie tinklaičiai naudojami mažuose pakrančių laivuose vėžiagyviams ir mažadėmiams katrykliams gaudyti prie šiaurės vakarų pakrantės. Inkariniai žiauniniai tinklaičiai nenaudojami atlantinėms menkėms gaudyti, jie nenaudojami paprastiesiems merlangams ar juodadėmėms menkėms gaudyti ir jie niekaip nepakenks šiems ištekliams, taigi, jei būtų patvirtinti šie pakeitimai, mažieji laivai iš šių teritorijų galėtų išsilaikyti. Nėra gerai sakyti, kad nenorime atvirų diskusijų. Mes čia tam ir esame, kad diskutuotume.
Kalbant apie smulkiadygles saulažuves, tai - nauja žvejybos rūšis. Pirmiausia jos ėmėsi mano šalies žvejai. Gruodžio mėn. Taryba įvedBLSK, iš kurio Airijai buvo skirta 67 proc., ir man džiugu girdėti Komisijos narę sakant, kad tokiam sprendimui pagrįsti esama mokslinių įrodymų. Dabar galiojantis reglamentas nemini smulkiadyglių saulažuvių, todėl man malonu, kad komitetas nusprendpriimti mano pakeitimą, kuriuo siūloma pasinaudoti Komisijos pasiūlymu kaip priemone įvesti reikiamą tinklo akių dydį nuo 32 iki 54 taip išvengiant būtinybės priimti naują teisės aktą, kas pernelyg ilgai užtruktų.
Baigdamas raginu visus EP narius pagalvoti apie
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Isabella Lövin
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti visiems pranešėjams už jų konstruktyvų bendradarbiavimą. Tačiau norėčiau susitelkti į žuvininkystės susitarimą su Komorų Sąjunga.
Jei kada nors turėsiu prisiminti, kodėl mes Žaliųjų frakcijoje/Europos laisvajame aljanse iki šiol balsavome prieš tokius žuvininkystės susitarimus, man tereikės paimti vieną iš vertinimų ir perskaityti susitarimą su Komorų Sąjunga, dėl kurio dabar balsuosime. ES susitarimą su šia neturtinga šalimi turi nuo 1998 m. Remiantis vertinimu, nuo 2005 iki 2009 m. pagal šį susitarimą Komorų Sąjungai buvo suteikta 2,7 mln. EUR. Susitarime nustatyta, kad 60 proc. pinigų turi būti panaudota vietos žuvininkystės sektoriui remti ir žuvų išteklių kontrolei bei moksliniams vertinimams atlikti.
Remiantis vertinimu, ši besivystanti šalis vis dar neturi nvieno veikiančio žvejybos uosto, nvieno pakrančių apsaugos laivo, pakrančių apsaugos orlaivio ar žuvininkystės mokslinių tyrimų. Šalies žuvininkystės sektorius tebėra visiškai neišsivystęs.
Taigi, Komorų Sąjunga gauna 2,7 mln. EUR, kad įsileistų ES laivus. 65 proc. šios sumos suteikiame mes, mokesčių mokėtojai, o laivų savininkai duoda 35 proc. Šie laivai, kurių dauguma skirti tunams žvejoti, remiantis vertinimu, per tokį patį laikotarpį sugavo žuvies, kurios vert13,7 mln. EUR. Tai labai geras verslas laivų savininkams, tačiau vertinime teigiama, kad visą vadinamąją pridėtinę vertę gavo ES.
Laivų įgulose nebuvo įdarbintas nvienas komorietis. Komorų uostuose žuvys nebuvo iškraunamos. Visas žuvų apdorojimas būdavo atliekamas kur nors kitur, pavyzdžiui, Seišeliuose. Pritariu Komisijos narei, kad ES yra naudinga dalyvauti Indijos vandenyno tunų komisijoje (IVTK), tačiau mano klausimas Komisijos narei yra toks:
Kaip Komisijos narketina užtikrinti, kad naujasis susitarimas būtų įgyvendinamas geriau nei ankstesnieji? Pavyzdžiui, kaip reikėtų įtikinti ES laivyną laivuose įdarbinti komoriečius ir kaip Komisija užtikrins, kad šiuo susitarimu išties būtų prisidėta prie Komorų vystymosi, kad Komorų žuvininkystės sektoriaus vystymuisi skirta pinigų suma būtų ne vien tik gražūs žodžiai, bet turėtų ir tikrosios vertės?
Marek Józef Gróbarczyk
ECR frakcijos vardu. - (PL) Pone pirmininke, norėčiau pradėti nuo nuoširdžiausios padėkos ir sveikinimų visiems pranešėjams už darbą, kurį jie atliko rengdami savo pranešimus. Šie pranešimai yra labai svarbus veiksnys įgyvendinant bendrą žuvininkystės politiką.
Drauge reikėtų atkreipti dėmesį į Europos Parlamento ir Europos Komisijos nuomonių dėl tarptautinių susitarimų skirtumą. Įprasta Europos Komisijos praktika laikytis pernelyg didelio slaptumo, kai kalbama apie derybas dėl susitarimų su trečiosiomis šalimis, tai prieštarauja Lisabonos sutarčiai, kurioje nustatyta, kad Parlamentas turi būti labiau įtraukiamas rengiant norminių aktų projektus. Tai prieštarauja ir skaidrumo principui, ribojamas Parlamento vaidmuo, o jis galų gale juk turėtų atlikti priežiūros funkciją. Galėdami daryti įtaką derybų procesui, Parlamento nariai galėtų tinkamai vykdyti savo, kaip Europos Parlamento narių, įgaliojimus.
Komisijos nare, raginčiau suteikti Europos Parlamento nariams didesnį vaidmenį derybų procese, nes dabartinsistema, pagal kurią Europos Komisijos pareigūnas pateikia bendrą ataskaitą apie derybas, yra netinkama.
Derek Roland Clark
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, praėjus 30 metų reikia spręsti destruktyvią išmetimo į jūrą praktiką. Grimsbio laivynus sudaro keliasdešimt žvejybos laivų, o kitados jų buvo šimtas. Prieš dvejus metus Vakarų Škotijos žvejai pateikplaną, kaip išsaugoti baltąją žuvį, tačiau kol jie laukia, ištekliai ir toliau eikvojami. Siūloma imtis regioninio požiūrio - kodėl gi ne? ES dalija žemę į regionus.
Daug blogesnis dalykas - licencijų, leidžiančių Europos laivynams siaubti Komorų salų vandenis, pratęsimas - tai tikrai bus siaubimas, nes vietos žvejai su pranašiais ES remiamais žvejybos laivais konkuruoti negali. Taip pat šiuose vandenyse pasielgta ir su kitais žvejais. Ar Parlamentą dar stebina, kad pragyvenimo netekę Somalio žvejai grįžo prie amžių senumo nusikalstamo piratavimo?
Ar prieš penkerius metus EP nariai matTV vaizdus, kuriuose šimtai Vakarų Sacharos gyventojų Kanarų salose siekpabėgėlių statuso? Visai neseniai buvo atnaujintos ES licencijos žvejoti jų vandenyse, su tuo šie žmonės jau buvo susidūrę anksčiau. Graudaus, desperatiško bandymo metu išsirengę į 800 mylių kelionę žvejų laiveliais, kurie nepritaikyti plaukioti atviroje jūroje, daug žmonių žuvo. Tačiau ES nerūpi, kad tokiais veiksmais skurdinami mažiausiai išsivysčiusių šalių žmonės, ir už tai ji verta pasmerkimo.
Diane Dodds
Pone pirmininke, vienas iš mūsų pranešėjų kalbėjo apie tai, kad žvejai nepasitiki bendra žuvininkystės politika. Tai nelabai stebina, nes pagal dabartinę bendra žuvininkystės politiką buvo sunaikintas mūsų laivynas, tačiau nebuvo sukaupti žuvų ištekliai. Mano nuomone, kuo greičiau žuvininkystės politiką grąžinsime valstybėms narėms, tuo geriau. Vis dėlto pripažįstu, jog nelabai tikėtina, kad greitu laiku taip nutiks, todėl noriu pateikti keletą pastabų dėl šių diskusijų apie jungtinę žuvininkystę.
Pirma, Bendrijos finansinės priemonės bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti sukūrimas. Kol ES gali kištis į mūsų žuvininkystę, tol, mano nuomone, tokį kišimąsi reikėtų tinkamai finansuoti. Vis dėlto, siekdami užtikrinti finansavimą, koks skiriamas BŽŪP administruoti, turėtume pagalvoti apie suinteresuotuosius subjektus - ypač apie mūsų žvejus, kurie iš visų jėgų stengiasi žengti koja kojon su daugybe dabar galiojančių taisyklių ir reglamentų, nekalbant jau apie tuos, dėl kurių su jais konsultuojamasi.
Vis dažniau iš įvairių jūrininkystės suinteresuotųjų šalių girdžiu, kad visoje pramonės šakoje iš visų jėgų stengiamasi susidoroti su šia problema.
Alain Cadec
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, pirmiausia kreipimasis iš širdies - Parlamentas turi tik vieną buveinę ir ji yra Strasbūre.
Dabar norėčiau pasveikinti J. Ferreirą dėl jo pranešimo apie Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti. Komisijos ir Parlamento pasiūlytais šio reglamento pakeitimais bus nustatytas ES investicijų, kurias galima skirti moksliniams tyrimams finansuoti, lygis. Šiais pakeitimais reglamentas bus suderintas su ES teisės aktų sistemos pakeitimais, susijusiais su duomenų rinkimu, tvarkymu ir naudojimu.
Ypač palankiai vertinu galimybes finansuoti žuvininkystės ir akvakultūros mokslinius tyrimus. Dabar galėsime vykdyti mokslinius tyrimus tirdami, kiek Europos Sąjunga yra priklausoma nuo importo iš trečiųjų šalių. Kaip žinote, 60 proc. mūsų rinkos grindžiama importu ir šis skaičius vis didėja. Gyvybiškai svarbu didinti paramą Europos gamintojams, o ne visomis kryptimis didinti mūsų prekybos atvirumą, kuris kenkia Europos gamybiniam pajėgumui.
Taip pat norėčiau padėkoti už pranešimą E. Grelier. Techninės priemonės yra be galo delikati tema ir jas reikia kuo greičiau pakeisti, kai tik turėsime Komisijos pasiūlymus dėl bendros žuvininkystės politikos reformų paketo. Pagal rytoj tvirtinsimą pranešimą galima pratęsti pereinamojo laikotarpio techninių priemonių, kuriomis valdomas žuvininkystės sektorius, galiojimą. Patvirtinus šį pratęsimą pavyktų išvengti reglamentavimo vakuumo po šių metų birželio 30 d. ir užsiimantieji žuvininkyste galėtų tęsti savo verslą iki BŽP reformos. Taip būtų galima atlikti ir išsamų visų šiuo metu galiojančių techninių priemonių poveikio vertinimą. Šiuo metu tikrai nebūtų racionalu priimti kokių nors esminių šio pranešimo pakeitimų, nes taip pailgėtų teisėkūros procedūra ir kiltų ilgos diskusijos Taryboje.
Galiausiai norėčiau pasveikinti L. M. Capoulasą Santosą už pranešimą dėl žuvininkystės susitarimo su Komorais ir savo kolegę C. Fragą Estévez už pranešimą dėl Grenlandijos.
Ole Christensen
(DA) Pone pirmininke, pradėti norėčiau nuo padėkos pranešėjams už jų atliktą darbą rengiant rekomendaciją ir tris pranešimus. Rytoj balsuosime dėl importo susitarimo su Grenlandija, kurį rengiant buvau šešėlinis Europos Parlamento Socialistų ir demokratų pažangaus aljanso frakcijos pranešėjas. Malonu, kad dabar atsikratome gremėzdiškos ir brangios biurokratijos ir tuo pat metu visiškai laikomės ES maisto saugos reikalavimų. Susitarimas Grenlandijai suteiks gerą progą pardavinėti žuvininkystės produktus pagal vidaus rinkos taisykles su sąlyga, kad šie produktai atitiks ES sveikatos ir saugos reikalavimus. Šiuo metu Grenlandijos žuvis jau tikrina Danijos maisto kontrolės institucijos - tiek Grenlandijoje, tiek dar kartą, kai jos eksportuojamos į ES. Tai reiškia, kad darbas brangiai dubliuojamas, o pagal susitarimą, laimei, to nebeliks. Šis susitarimas bus naudingas visiems, tačiau akivaizdu, kad jo parengimas užtruko pernelyg ilgai. Taip pat svarbu, kad Parlamentas visiškai aiškiai nustatytų teisinį pagrindą, tikimės, kad Komisija ir Taryba tai palaikys.
Taip pat balsuosime dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo su Komorų Sąjunga. Iš esmės labai palankiai vertinu tausios žuvininkystės susitarimus, su sąlyga, kad tausumas išlaikomas žuvų išteklių, žvejų, vietos gyventojų atžvilgiu ir galiausiai - ES žvejų, kurie naudojasi šiais susitarimais, atžvilgiu. Deja, šis susitarimas su Komorų Sąjunga nėra toks tausus, kaip norėčiau, nes jame nėra nustatyta aukščiausia riba, kiek ES laivų gali žvejoti. Pasiekus susitartą 4 850 tonų metinę kvotą, kiekviena papildoma tona kainuos 65 EUR.
Tendencija nenustatyti, kiek daugiausia ES laivų gali žvejoti trečiųjų šalių vandenyse, yra žalinga ir neteisinga. Nėra gerai mums vykdyti skirtingą žuvininkystės politiką, kai žiūrima, ar esame savuose vandenyse, ar trečiosios šalies vandenyse. Taip pat norėčiau primygtinai pareikalauti, jog labiau pasirūpintume, kad ES trečiosioms šalims mokami pinigai mainais į žuvininkystės sutartis būtų skiriami taip, kad tikrai būtų naudingi vietos gyventojams.
Britta Reimers
(DE) Pone pirmininke, p. M. Damanaki, ponios ir ponai, man malonu, kad Parlamentas pagaliau balsuos dėl šio klausimo, ir norėčiau padėkoti pranešėjams už atliktą darbą.
Tarybos reglamento dėl Bendrijos finansinių priemonių pakeitimas yra viena pagrindinių priemonių, reikalingų mums siekiant įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką. Tai ypač teisinga kalbant apie tarptautinių žuvininkystės santykių, duomenų rinkimo ir mokslinių tyrimų sritis. Ypač svarbios bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemos ir jų įgyvendinimas.
Pranešėjas dėjo visas pastangas siekdamas įtikinti savo kolegas EP narius, kad bendro finansavimo lygį reikia padidinti iki didžiausio - 75 proc. Mes negalėjome sutikti su jo norais. Dabar galiojantys reglamentai pasitvirtino praktikoje ir juose jau leidžiama išimčių. Valstybės narės jau turi galimybę pasinaudoti bendru finansavimu ir nėra reikalo įvedinėti kokių nors paskatų.
Svarbu, kad reglamento pakeitimas atlaisvintų kelią nuosekliai teisinei sistemai.
Ian Hudghton
Pone pirmininke, sakyčiau, kad E. Grelier pranešime Komisijai suteikiama pernelyg daug nuolaidų. Vakarų Škotijos žvejams sunku suprasti, kodėl Komisija teigia, kad nori pašalinti išmetimą į jūrą, bet drauge atmetai šių techninių priemonių pakeitimus.
Komisija renkasi pratęsti dabartinių įvairių techninių priemonių, dėl kurių vyksta išmetimas į jūrą, įskaitant juodadėmių menkių išmetimą, galiojimą dar mažiausiai 18 mėnesių. Komisija mieliau renkasi dar 18 mėnesių taikyti vadinamąsias laikinąsias priemones, kuriomis nepavyksta išsaugoti išteklių. Dar 18 mėnesių negyvos žuvys bus metamos atgal į jūrą. Raginu kolegas rytoj palaikyti visus pakeitimus, dėl kurių balsuosime, tikiuosi, kad šie pakeitimai bus patvirtinti, o jei jie bus patvirtinti, tikiuosi, kad Komisija pakeis savo požiūrį ir pasinaudos pasitaikiusia proga imtis veiksmų dėl išmetimo į jūrą dabar, o ne tik kalbėti apie veiksmus kada nors ateityje.
Struan Stevenson
Pone pirmininke, pateikiau reglamento dėl techninių priemonių pakeitimą, siekdamas pabandyti išspręsti Iano Hudghtono ką tik minėtą prie vakarinės Škotijos pakrantės susidariusią anomaliją.
Turėdama gerų ketinimų ir siekdama išsaugoti baltosios žuvies išteklius, šioje vietovėje Komisija 2009 m. pabaigoje įvedsugaunamų žuvų kiekio rūšinės sudėties taisykles 12 mėnesių laikotarpiui, tačiau šios laikinosios taisyklės dabar galioja dar vienerius metus pagal visa aprėpiantį susitarimą, pagal kurį visų ES techninių priemonių galiojimas buvo pratęstas 12 mėnesių. Dabar Komisija siekia dar kartą, kol pagal BŽP reformos paketą rengiama nauja techninių priemonių programa, iki 2012 m. pabaigos pratęsti taisyklių galiojimą.
Nenumatyta to pasekm- laikinas reglamentas, kuris buvo įvestas tik vienerių metų laikotarpiui, dabar galios ne mažiau nei trejus metus, o aplinkybės Vakarų Škotijoje per šį laikotarpį labai stipriai pasikeitir mūsų žvejai priversti išversti geras šviežias juodadėmes menkes atgal į jūrą negyvas. Tikiuosi, kad Parlamentas rytoj palaikys mano pakeitimą.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, nors sveikinu visus keturis pranešėjus, dėmesį norėčiau sutelkti tik į du iš, diskutuojamų pranešimų. Kadangi 2008 m. nebuvo jokio susitarimo dėl reglamento projekto, skirto supaprastinti ir išaiškinti ES reglamentą dėl žuvų išteklių išsaugojimo, buvo patvirtintas dabartinis reglamentas, kuriuo buvo nustatytas pereinamojo laikotarpio priemonių rinkinys, pradžioje patvirtintas laikotarpiui nuo 2010 m. sausio 1 d. iki 2011 m. birželio 30 d. Dabartiniu pasiūlymu dėl įstatymo galią turinčio akto šis pereinamojo laikotarpio susitarimas pratęsiamas naujam 18 mėnesių laikotarpiui, kitaip tariant, iki 2013 m. sausio 1 d., - kol nėra naujo pagal reformuotą bendrą žuvininkystės politiką (BŽP) parengto reglamento dėl techninių priemonių.
Šiuo pereinamuoju laikotarpiu svarbu išlaikyti žuvininkystės reglamentavimo sistemą, apsaugant žvejų interesus, tačiau iš akiračio neišleidžiant pagrindinio tikslo skatinti tausią žuvininkystę. Dabartinis ketinimas nepratęsti leidimo naudoti sieninius tinklus ir nuo 2010 m. spalio 1 d. uždrausti juos naudoti nuo 200 iki 600 metrų gylyje nėra geras pavyzdys, iliustruojantis tai, kas buvo minėta. Dabartinis šio žvejybos būdo, kurį tausiai eksploatuodama tokias rūšis europinis jūrų velnias ir europinpaprastoji jūrinlydeka dešimtmečius naudoja dalis Portugalijos smulkiojo laivyno, uždraudimas buvo stiprus ekonominis ir socialinis smūgis šiam sektoriui ir labiausiai priklausomoms nuo šių išteklių eksploatavimo žvejų bendruomenėms.
Todėl raginu jus palaikyti pasiūlymo, kurį Parlamentui pateikiau kartu su savo kolegomis L. M. Capoulasu Santosu ir J. Ferreira, patvirtinimą; juo tesiekiama užtikrinti, kad tai, kas buvo įstatymas iki 2010 m. spalio 1 d., išliktų įstatymu iki 2013 m.
Taip pat norėčiau paminėti reglamento, kuriuo nustatomos su BŽP ir jūrų teisės įgyvendinimu susijusios Bendrijos finansinės priemonės, projektą - J. Ferreiros pranešimą. Kartu su Europos žuvininkystės fondu tai yra svarbiausia finansinžuvininkystės rėmimo priemonė, ja suteikiamas finansavimas tarptautinių santykių, valdymo, mokslo duomenų bei nuomonių rinkimo ir stebėjimo, kaip įgyvendinama BŽP, srityse.
Turėdama galvoje šias aplinkybes norėčiau pareikšti visišką savo pritarimą pranešėjo šiame Parlamente pateiktiems pasiūlymams, kuriais siekiama bendro ES finansavimo pagrindinių duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo srityje galimybę padidinti iki 60 proc., taip pat atsižvelgti į papildomų duomenų rinkimą, tvarkymą ir naudojimąsi jais. Plačiai paplitusio ir didėjančio žuvininkystės valdymo, remiantis naujausiomis nuodugniomis mokslo žiniomis apie išteklių būklę, svarbos pripažinimo visiškai pakanka pranešėjo pasiūlymų, taip pat viso jo pranešimo patvirtinimui pagrįsti
Josefa Andrés Barea
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nare, norėčiau pasveikinti keturis šių pranešimų pranešėjus už jų aukštos kokybės darbą. Susitelksiu ties dviem pranešimais, nes jie labai svarbūs.
Vienas iš jų yra dėl susitarimo su Komorų Sąjunga. Tai Europos Sąjungos ir šalies prie Pietryčių Afrikos krantų (tai miniu, kad žinotume ir kur esame erdviniu požiūriu), kurioje 60 proc. gyventojų gyvena žemiau skurdo ribos ir kurioje vienintelis jų pajamų šaltinis yra turizmas ar valstybės pagalba, žuvininkystės susitarimas.
Šiuo susitarimu nustatoma galimybgaudyti jų žuvų perteklių. Kartoju - žuvų perteklių. Susitarime taip pat nustatyta kompensacija, kad pati šalis galėtų vystytis ir gerinti savo infrastruktūrą bei pajėgumą. Juo, remiantis tausios ir atsakingos žvejybos, biologinių išteklių apsaugos kriterijais, sukuriama bendradarbiavimo programa. Turime atsižvelgti į tai, kad ten yra migruojančių rūšių, pvz., tunų, ir kad kiekvienais metais, vadovaujantis mokslo kriterijais, nustatomi kitų metų ištekliai. Šiuo susitarimu palengvinami moksliniai tyrimai ir stebėtojų buvimas laivuose, taip pat vietovės žuvų išteklių palaikymas, nes jame nustatoma pakrantės zonos riba, todėl vystysis vietos žvejyba.
Šis protokolas labai naudingas dėl galimybės Europos žvejybos laivams patekti į šią vietą, paramos vystymuisi, didesnio užimtumo ir didesnių ekonomikos perspektyvų. Be to, jame yra ir labai svarbus elementas - trečiosios šalys negali žvejoti, jeigu neužtikrina tinkamos aplinkos apsaugos. Trečiosios šalys sužvejoja 75 proc. vietovės žuvininkystės išteklių.
Todėl manome, kad šis susitarimas ne tik padeda Komorų Sąjungai, jis padeda išsaugoti ir aplinką.
Taip pat ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į E. Grelier pranešimą dėl technines priemones nustatančio reglamento, kurio galiojimas baigsis po trijų mėnesių, jį prašoma pratęsti iki 2012 m. gruodžio mėn., nes kitaip susidarys teisinis vakuumas, teisinis netikrumas ir bus prastai saugomi jūriniai ištekliai.
Taip pat pabrėžtume pridedamo pareiškimo vertinimą, kuriame Komisija raginama priimti tam tikrus pakeitimus - kai kurias valstybių narių pasiūlytas technines priemones. Čia jau buvo minėta tinklų problema, taip pat kalbame apie gylio klausimą. Dėl jo kyla problemų tam tikriems žūklės rajonams, ir mes manome, kad Komisija turėtų jį įtraukti dėl daromo poveikio patiems žuvų ištekliams. Jis turi įtakos 8, 9 ir 10 zonoms, todėl svarbu įveikti šiuos taikant reglamentą susidarančius trūkumus, nes taip daroma žala ne tik žuvininkystei, bet ir vietos gyventojams.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Pone pirmininke, balsuosiu už šį susitarimą, nes jis palankus Europos laivynui. Naudos iš jo gaus iš viso 70 laivų - 12 laivų daugiau nei pagal ankstesnį susitarimą, o šiuose laivuose dirbs bent po viena įgulos narį.
Dėl įvairių priežasčių šis susitarimas yra teigiamas dalykas Komorams, jų žmonėms ir jų gamybos sektoriui. Pirmiausia, pranešimas vertintinas teigiamai, nes juo skatinamas bendradarbiavimas, kurio pagrindas - vietos vystymosi puoselėjimas, ir šiam rajonui skiriama su tuo susijusi finansinparama. Antra, jis vertintinas teigiamai, nes juo regiono valdžia skatinama gerbti žmogaus teises, kas yra pagrindinsusitarimo išlaikymo sąlyga. Trečia, pranešimas vertintinas teigiamai, nes juo remiama ten įprasta mažesnio masto žvejyba ir juo garantuojama, kad tie 8 500 Komorų gyventojų, kurie gyvena iš tokio tipo veiklos, turės savo žvejybos zoną - Europos laivai negalės žvejoti arčiau nei 10 jūrmylių spinduliu nuo kiekvienos salos.
Galiausiai pranešimas vertintinas teigiamai, nes juo skatinama tausi žvejyba šioje vietovėje, jis numato objektyvios žuvų išteklių analizės priemonę ir juo nustatoma tuo tikslu vykdomo mokslinio bendradarbiavimo tvarka.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, džiaugiuosi galėdamas pasakyti keletą žodžių šia tema savo frakcijos vardu. Be jokios abejonės, žvejyba yra prieštaringa tema, vienas labiausiai ginčytinų Parlamentui tenkančių klausimų. Mano šalyje yra senas posakis: kiek žmonių - tiek nuomonių, ir jis pasitvirtina kalbant apie žvejus ir žvejybą. Todėl mums, EP nariams, sunku vienu balsu kalbėti šiuo klausimu, bet tuo pat metu privalome padaryti viską, ką galime.
Kalbant konkrečiai apie Grenlandiją, manau, kad Komisijos narmums pateikgana subalansuotą padėties vaizdą. Akivaizdu, kad yra problemų dėl pasitikėjimo tarp Europos Parlamento ir Tarybos, tačiau, kaip ji sakė, bus rastas pragmatiškas sprendimas ir tai, žinoma, yra pageidautina. Europos Sąjungos požiūriu tai svarbu. Tai taip pat svarbu ar net galbūt dar svarbiau Grenlandijai - šio krašto prekyba žuvimi beveik visiškai priklausoma nuo Europos rinkos ir, žinoma, jos ekonomika beveik visiškai priklausoma nuo žvejybos.
Viena, ką galime pasakyti apie Grenlandiją, - iš ten patenkančias žuvis, kaip numatyta šiame pranešime, bus galima patikrinti ir jos bus aukščiausios kokybės, skirtingai nei dideldalis žuvų, į Europos Sąjungą patenkančių iš milžiniškų Pietryčių Azijos žuvų ūkių, kur jų kokybės patikrinti negalima ir jos, kaip daug kas mano, patenka iš užterštų vandenų.
Taigi turime sutvarkyti didžiulę sritį, ypač todėl, kad pati Komisijos naršią popietę per klausimų valandą nupiešgana niūrų žuvų išteklių tausumo ir pakrančių bendruomenių ateities paveikslą. Dėl šios priežasties reikia sukurti pagrindinę politiką, kurioje Europos akvakultūra būtų laikoma būsimos BŽP dalimi. O kol kas palankiai vertinu čia pateiktus pasiūlymus ir pritariu Komisijos narės žodžiams apie tai, kas nutiks.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau pasveikinti šių keturių pranešimų pranešėjus. Prieš kalbėdamas apie J. Ferreiros ir C. Fragos Estévez pranešimus, norėčiau pareikšti savo pritarimą L. M. Capoulaso Santoso pranešimui, kuriame rekomenduojama priimti protokolą, skirtą nustatyti pagal partnerystės susitarimą su Komorų Sąjunga numatytas žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, ir primenama mums, kad Parlamentas turi aktyviai dalyvauti šiame procese.
Taip pat pritariu pagrindiniams E. Grelier pranešimo dėl techninių priemonių aspektams. Raginu Komisiją greičiau atlikti poveikio vertinimą ir suteikti prioritetą rengiant reglamento dėl šių priemonių projektą, kad jį būtų galima kuo greičiau patvirtinti - jei įmanoma, iki 2013 m.
J. Ferreiros pranešimu iš dalies pakeičiamas Reglamentas (EB) Nr. 861/2006 dėl Bendrijos finansinių priemonių - viena iš priemonių, kartu su Europos žuvininkystės fondu (EŽP) pasitelkiamų bendrai žuvininkystės politikai taikyti. Pranešime paaiškinama šio reglamento taikymo sritis ir jis derinamas su realiomis bendros žuvininkystės politikos, parengtos remiantis naująja Lisabonos sutartimi, reikmėms. Taigi manau, kad šis pranešimas vertintinas teigiamai.
Vis dėlto, kaip ir pranešėjas, ir atsižvelgdamas į tai, kad viena pagrindinių tausios žvejybos sąlygų yra naujausios, tikslios žinios apie žuvų išteklius, apgailestauju, jog nebuvo galima padidinti bendro finansavimo dalies, susijusios su duomenų rinkimu, tvarkymu ir naudojimu.
C. Fragos Estévez pranešimas daro neigiamą įtaką taisyklių dėl gyvūnų sveikatos ir maisto saugos, taikomų importuojant žuvininkystės produktus ir išvestinius žvejybos produktus, nesvarbu, ar jie būtų iš Grenlandijos ar iš trečiųjų šalių, įvedimui.
Šios taisyklės turi įtakos beveik 90 proc. šios srities Grenlandijos eksporto, kurio apimtis 2007 m. pasiek251 mln. EUR. Dėl taisyklių, taikomų šiems importuojamiems produktams, kuriomis reguliuojama prekyba Europos Sąjungos teritorijoje ir su kuriomis Grenlandija ir toliau lieka susijusi, plačiai sutariama. Taip bus išplėsta bendroji žuvininkystės produktų ir jų išvestinių produktų rinka.
Akivaizdu, kad nėra sutarimo, koks turėtų būti teisinis pagrindas, todėl mes šiltai priimame Komisijos sprendimą skatinti siekti sutarimo. Parlamentas remiasi savo teisės tarnybų ataskaita, Teisės reikalų komiteto nuomone ir pozicija, kurios laikosi Žuvininkystės komitetas.
Tikimės, kad šiuos klausimus galima išspręsti, Grenlandijai bus suteiktas jos turimas ir pelnytas prioritetas ir bus pasiektas teisėkūros susitarimas.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti visus keturis pranešėjus dėl jų atlikto sunkaus darbo rengiant šį žuvininkystės priemonių paketą.
Norėčiau pabrėžti, kad Bendrijos finansinės priemonės, skirtos bendrai žuvininkystės politikai įgyvendinti, yra pagrindinšio sektoriaus finansavimo priemonEuropos Sąjungos ir jas reikia nuolat pritaikyti prie su šia sritimi susijusių piliečių poreikių, jos turi padėti dorotis su sunkumais, su kuriais dabar susiduriama. Finansiniai ištekliai, kurių reikia norint įgyvendinti bendrą žuvininkystės politiką, taip pat apima tarptautinių santykių, valdymo, duomenų rinkimo, mokslinių konsultacijų, kontrolės sistemų ir šios politikos vykdymo projektų finansavimą.
Manau, kad žuvininkystės susitarimas turi būti grindžiamas naujausiomis, tiksliomis mokslo žiniomis apie išteklių būklę. Būtent tai padės reglamento nuostatas veiksmingiau pritaikyti prie realių poreikių.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau pateikti keletą trumpų paaiškinimų, susijusių su jūsų pastabomis.
Dėl diskusijų dėl žuvininkystės partnerystės susitarimų. Remdamiesi savo pasiūlymu dėl reformos, dabar stengiamės užtikrinti, kad šie žuvininkystės susitarimai būtų deramai įgyvendinami ir duotų naudos vietos gyventojams. Kol neturime naujo pasiūlymo dėl naujos kartos žuvininkystės susitarimų, bandome pagerinti esamą padėtį. Stengiamės užtikrinti Komorų susitarimo įgyvendinimą ir dėl vietos gyventojų padaryti viską, ką galime.
Kalbant dėl minėtų su Parlamentu susijusių problemų ir dėl Parlamento nariams suteiktos informacijos apie susitarimus, tai Komisija Parlamento nariams suteikvisą informaciją, netgi tarnybinę informaciją, ir taip elgsis ateityje.
Dėl techninių priemonių ir E. Grelier pranešimo galiu suprasti, kad kilo daug susirūpinimo, nes siekiame pratęsti galiojantį reglamentą. Turėjome taip pasielgti, nes turime laukti reformos įgyvendinimo, tačiau galiu suprasti, kodėl raginate mus imtis priemonių, kad iki 2013 m. pabaigos turėtume naują reglamentą. Ką galiu pasakyti - kadangi negaliu žadėti to, ko negalėsiu ištesėti - padarysime viską, ką galime, kad pagreitintume procedūrą dėl naujo reglamento, taip pat dėl pagrindinio reglamento dėl reformos įgyvendinimo, kad suteiktume valstybėms narėms tam tikrų su techninėmis priemonėmis susijusių įgaliojimų.
Dėl kito - finansinio reglamento klausimo tikiuosi, kad pasieksime sutarimo per pirmąjį svarstymą, nes tai labai praverstų įgyvendinant reglamentą ateityje.
Dėl Grenlandijos atvejo norėčiau dar kartą pakartoti, jog susirinkome čia, kad rastume sprendimą dėl pasiūlymo teisinio pagrindo. Komisijai labai svarbu dirbti dėl reikalo esmės, nes mums geri santykiai su Grenlandija yra besąlygis politinis prioritetas. Galiu pakartoti - Komisija yra čia tam, kad palengvintų kompromiso su Taryba paiešką ir jį surastų.
Luis Manuel Capoulas Santos
Pone pirmininke, skirsiu tik keletą sekundžių padėkoti už pastabas, o tada pereisime prie to, apie ką ir tikimasi, kad kalbėsiu. Žinome, kad partnerystės susitarimuose yra smulkių taisytinų aspektų.
Vertinu Komisijos narės požiūrį, įskaitant asmeninį jos požiūrį, susijusį su Europos Parlamento narių dalyvavimu, ir tikiuosi, kad ši asmeninjos pozicija gali turėti įtakos institucinei Komisijos pozicijai, kad pasiektume tikslą, kurio linkme dirbame.
João Ferreira
pranešėjas. - (PT) Pone pirmininke, aš irgi norėčiau visiems padėkoti už pastabas ir už pagirtiną ištvermę, kurią visi rodo tokiu metu. Taip pat dėl pranešimo dėl finansinių priemonių komentarų turiu pasakyti - mūsų siūlomi pakeitimai nekelia pavojaus trišaliame dialoge pasiektam sutarimui. Manau, kad galima pasiekti truputį daugiau, drauge išlaikant šį sutarimą, todėl esu dėkingas už pastabas, kurias, remdami siūlomus pakeitimus, pateikdaug EP narių.
Jei šie pakeitimai nebūtų priimti, manau, kaip sakkeli EP nariai, tai būtų nesuvokiamas Europos Sąjungos parodytas nenuoseklumas, kai, viena vertus, ji nori plačiau dalyvauti tam tikrose srityse, tose, kurioms ji skiria didėjančią svarbą, kita vertus, priešinasi lėšų, kurios būtinos norint šią didėjančią svarbą pripažinti praktiškai, skyrimui.
Kalbėdamas apie pranešimą dėl pereinamojo laikotarpio techninių priemonių norėčiau pabrėžti - ką taip pat padardaugelis kalbėtojų - pakeitimą, kurį remiu aš ir du kiti EP nariai. Juo siekiama pašalinti neigiamą neturinčią mokslinio pagrindo diskriminaciją. Pabrėžiu, jog nėra mokslinio pagrindo, kuriuo būtų galima pateisinti diskriminaciją, nukreiptą prieš kai kuriuos Portugalijos mažų laivų laivyno, naudojančio sieninius tinklus, segmentus. Laikui bėgant dirbantys šiame laivyne žmonės parodsavo gebėjimą tausiai naudoti aptariamus išteklius, būtent europinius jūrų liežuvius ir europines paprastąsias jūrines lydekas. Kadangi nėra patikimų mokslinių priežasčių, kuriomis būtų galima pateisinti šį draudimą, jo pirmiausia išvis neturėjo būti, ypač atsižvelgiant į reikšmingas neigiamas ekonomines ir socialines tokio draudimo pasekmes.
Pone pirmininke, baigdamas norėčiau pasakyti, kad dėl tų pačių priežasčių mes taip pat remiame su tuo pačiu pranešimu susijusius pasiūlymus, kuriuos pateikmūsų kolegos EP nariai iš Airijos ir Škotijos.
Estelle Grelier
pranešėja. - (DE) Pone pirmininke, kiek galėdama pasistengsiu kalbėti lėčiau, pažadu.
(FR) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti savo kolegoms EP nariams už jų daugiausia palankius komentarus dėl šio pranešimo, jie atkartoja Žuvininkystės komiteto posėdžių metu vykusias diskusijas.
Pritariu Komisijos narės požiūriui dėl pakeitimų, kuriais nustatomas smulkiadyglių saulažuvių tinklų akies dydis, priėmimo ir dėl konkrečių prašymų padaryti pakeitimus dėl tam tikrų techninių priemonių atmetimo, remiantis tuo, kad jie nėra pagrįsti jokiais susijusių laivų ar ekosistemų poveikio aplinkai vertinimais, arba tuo, kad valstybės narės neatsiuntreikiamų mokslinių duomenų. Visos šios priemonės yra susijusios tarpusavyje ir įvertintos nebuvo.
Norėčiau pabrėžti, kaip tai jau padarankstesni šio vakaro kalbėtojai, tai, kad Komisija turi labai skubiai, kaip įmanoma greičiau, atlikti dabartinių priemonių vertinimą ir, remdamasi šiuo vertinimu, parengti naują pasiūlymą, kurį būtų galima apsvarstyti tuo pačiu metu kaip ir bendros žuvininkystės politikos reformą, o ne po šios reformos. Norėjau atkreipti jūsų dėmesį į šį klausimą, Komisijos nare, ir pastebėjau, kad esate pasirengusi pagreitinti pasiūlymo projekto rengimą.
Baigdama turiu dar kartą paminėti bendro ES institucijų ir žuvininkystės sektoriaus darbo renkant mokslo duomenis ir jais dalijantis svarbą. Manau, kad tai būtinas naujos, teisingos ir bendradarbiaujant vykdomos bendros žuvininkystės politikos, kuri turi pakankamus išteklius (o tai svarbus dalykas) ir kurioje visų - žvejų bendruomenės, vartotojų ir piliečių - labui suderinami ekonominiai poreikiai bei sektoriaus tvarumas, pagrindas.
Carmen Fraga Estévez
Pone pirmininke, ypač norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą, kurį ji pateikį mano užduotą klausimą, pasakydama, kad ji būtų pasirengusi priimti teisinio pagrindo pakeitimą; tikiuosi, kad ir Taryba laikysis tokios pačios pozicijos, kokią išdėstKomisijos narė.
Bet kuriuo atveju svarsčiau galimybę paprašyti grąžinti šį pranešimą komitetui, iki jis pasieks galutinį balsavimą, tačiau vėliau geriau pasvarsčiusi suvokiau, kad tai tik dar labiau atidėtų šį, mano nuomone, tiek Grenlandijai, tiek Europos Sąjungai palankų pasiūlymą ir kad būtų patartina jo daugiau nebeatidėlioti.
Kad ir kaip ten būtų, tikiuosi, jog Taryba pritars Žuvininkystės komiteto ketinimams, kurie yra visiškai pagrįsti, ir tikiuosi, kad bus pasiektas sprendimas, turint omenyje, kad vienintelproblema yra teisinis pagrindas, o ne turinys.
Bet kuriuo atveju man malonu, kad pasiekėme šio rezultato; be to, visuomet turime galimybę kreiptis į Teisingumo Teismą, jei manysime, kad tikslinga tęsti šį reikalą. Šiaip ar taip, rytoj parodysime geranoriškumą paskelbdami savo nuomonę ir tikimės, kad Taryba sureaguos ir laikys tai, kaip sakiau, pirmuoju Parlamento svarstymu.
Todėl dėkoju Komisijos narei, kad ji pasirengusi sąžiningai ir atvirai bendradarbiauti dėl šio klausimo, taip pat dėkoju visiems savo kolegoms, dirbusiems rengiant šį pranešimą ir jį palaikiusiems. Telieka tikėtis, kad Taryba palaikys mūsų, kaip sakiau, pagrįstus ketinimus, kuriems pritaria ne tik Teisės reikalų komitetas, bet ir Europos Parlamento teisės tarnybos.
Pirmininkas
Bendros diskusijos dėl keturių su žuvininkystės reikalais susijusių pranešimų baigtos.
Balsavimas dėl visų keturių pranešimų vyks balandžio 6 d. 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Jim Higgins
raštu. - Dėl E. Grelier pranešimo balsavau prieš savo frakciją dėl keturių pakeitimų: 4 pakeitimo, 5CP pakeitimo, 6 pakeitimo ir 3 pakeitimo. Esu nusivylęs, kad pakeitimai nebuvo priimti. Nepaisydamas to, vis dėlto palaikiau pranešimą, siekdamas užtikrinti, kad būtų apsaugota Airijos smulkiadyglių saulažuvių pramonir kad šiuo klausimu būtų teisinis tikrumas, o ne būtų laukiama, kada 2013 m. iki galo bus įvykdyta reforma.
Sirpa Pietikäinen
raštu. - (FI) Europos Sąjungos bendros žuvininkystės politikos reforma yra vienas svarbiausių šio Parlamento uždavinių. Kaip visi žinome, ES žuvininkystės politika jau ilgą laiką intensyviai kritikuojama ir tam yra rimtų priežasčių. Yra daug problemų, susijusių su pergaudymu, žvejyba besivystančių šalių teritorijoje ir valstybės pagalba žuvininkystės pramonei. Visus šiuos klausimus reikia skubiai išspręsti.
Šiandien mums pateiktame J. Ferreiros pranešime dėl Bendrijos finansinių priemonių sprendžiami pagrindiniai su žuvininkystės politikos reforma susiję klausimai. Tai - duomenų rinkimas, moksliniai tyrimai, vidaus bendradarbiavimas, žvejybos reikalų administravimas ir bendros žuvininkystės politikos stebėsenos sistemos. Taip pat svarbu užtikrinti, kad žuvininkystės politikos suderinimas, ypač suderinimas su aplinkos ir jūrų politikos kryptimis, būtų pagrindinis prioritetas, o tam taip pat reikės išteklių.
Nuno Teixeira
raštu. - (PT) Bendra žuvininkystės politika (BŽP) apima virtinę Europos Sąjungos sukurtų priemonių, kurios skirtos Europos žuvininkystės sektoriaus tvarumui ir konkurencingumui užtikrinti. Pagal BŽP reformavimo programą, pagrindiniai prioritetai yra padidinti jos veiksmingumą, siekiant geriau užtikrinti ekonomines Europos laivynų perspektyvas, išsaugoti žuvų išteklius, sąryšį su jūrų politika ir tiekti vartotojams kokybiškus maisto produktus. Parlamento šiandien patvirtintos priemonės: techninių priemonių peržiūra ir galiojančių teisės aktų pritaikymas, kad būtų atsižvelgta į surinktus mokslo duomenis, patenka į šiuos prioritetus. Reikėtų subalansuoti sektoriaus tvarumą ir konkurencingumą. Žvejyba yra labai svarbi veikla ekonominei ir socialinei pakrančių bendruomenių plėtotei, nes prisideda prie regionų sužadinimo ir skatina susijusių sektorių veiklą. Pavyzdžiui, atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose, kurie sudaro didžiausią išskirtinę ES ekonominę zoną, žuvininkystės sektoriui tenka esminis vaidmuo šių regionų ekonominėje veikloje, todėl užtikrinti sektoriaus tvarumą ir vystymąsi tampa prioritetu.
