SIS II ja VIS arengu hetkeseis (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus SIS II ja VIS arengu hetkeseisu kohta.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Lugupeetud juhataja! Ma ei taha parlamendi kannatust proovile panna, ent pean siiski siinolevatele Euroopa Parlamendi liikmetele ja parlamendile mitmeid asju selgitama.
Kui poolteist aastat tagasi võtsin vastu õigluse, vabaduse ja turvalisuse eest vastutava voliniku portfelli, leidsin oma laualt kaks suuremahulist infotehnoloogiaprojekti, mille eesmärk on varustada liikmesriigid moodsate ja tõhusate koostöövahenditega.
Need kaks projekti, SIS II ja VIS, moodustasid osa samast lepingust, mis 2003. aastal komisjoni ja infotehnoloogiaettevõtete konsortsiumi vahel sõlmiti. Mõlemad projektid on tehnoloogiliselt keerukad. Peame ühendama kesksüsteemi ja riiklikud seadmed eriti nõudlike spetsifikatsioonidega ning panema need omavahel suhtlema.
Olen alati püüdnud parlamenti nende arengutega kursis hoida. 2009. aasta veebruaris ja juunis peetud justiits- ja siseasjade nõukogu järel kirjutasin Gérard Deprezele, parlamendi kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni esimehele, et teavitada teda SIS II-ga tehtava töö edenemisest. Carlos Coelho! Saatsin teile kirjavahetuse koopia, sest olete SISiga seotud küsimuste tavapärane raportöör, ning te jälgite neid küsimusi huviga.
Avatuse vaimust motiveeritud, nagu ma olen, tahaksin täna teile taas kord anda võimalikult palju teavet. On tõsi, et nagu enamik tööstusprojekte, on nii SIS II kui ka VISi ajakava ja eelarve ületamise ohus. On tõsi, et olukord on nii SIS II kui ka VISi osas mitterahuldav.
Hoolimata komisjoni ja liikmesriikide ekspertide kaasamisest, puutub SIS II jätkuvalt kokku mitmesuguste tõketega. VIS on tähtsasse etappi jõudnud. Algsed spetsifikatsioonid muutsid kavandatud katsete läbiviimise raskeks, ent näib, et liikmesriikide nõusolekul peaks nende spetsifikatsioonide ülevaatamine võimaldama need järgmine kord edukalt rakendada.
Räägin kõigepealt projektist SIS II. Komisjon teeb tihedat koostööd eesistujariigi, liikmesriikide ja töövõtjatega, et rakendada 4. ja 5. juunil justiits- ja siseasjade nõukogul tehtud otsustes sätestatud suuniseid.
Esiteks on kõik asjassepuutuvad osapooled aktiivselt hõlmatud tehnilistesse ettevalmistustesse esimese nn verstaposti katse jaoks, mille eesmärk on tagada, et praegune tehniline lahendus oleks rajatud tugevale alusele. Seda meeles hoides pidas komisjon projekti eest vastutava konsortsiumiga vajalike lepinguliste muudatuste osas läbirääkimisi. Esimese vaheeesmärgi jaoks on lisakulu 1 026 000 eurot. Samal ajal on meie talitused kiirendanud projekti haldamist ja jälgimist. Nad on kasutusele võtnud leppetrahvid, et avaldada töövõtjale lisasurvet.
Reede õhtul kutsusin kohale ja kohtusin projekti eest vastutava ettevõtte tegevjuhiga, et ta saaks mind isiklikult teavitada meetmetest, mida tehniliste raskuste lahendamiseks rakendas.
Lõpuks, nagu juuni nõukogu ette nägi, alustas komisjon ettevaatuse eesmärgil ettevalmistusi tööks eesmärgiga potentsiaalselt ümber lülituda teisele skeemile, kui praegune tehniline lahendus läbi kukub.
Et neid andmeid ja uut ajakava arvesse võtta, peame need tingimused loomulikult õigusaktidesse üle viima. Seetõttu esitaski komisjon 29. septembril projekti SIS II rändevahenditele mõned muudatusettepanekud, mille üle teie parlamendiga praegu konsulteeritakse. See annab meile võimaluse teema põhjalikumalt üle vaadata.
Mis puutub VISi, siis 2009. aasta aprillis alustas töövõtja mitmesuguseid teste kesksüsteemiga, et hinnata tehtud edusamme. Töövõtjal ei ole veel õnnestunud täita kõiki lepingulisi kriteeriume, mis on vajalikud selle katseseeria lõpuleviimiseks, kuigi tähtaega juba pikendati.
Komisjon on loomulikult kohaldanud leppetrahve, et selle viivituse eest karistada. See on nõudnud töövõtjalt kõigi vajalike korrigeerivate meetmete rakendamist.
Ma ei usu, aga võin ka eksida, et on probleem disainiga. Teisest küljest paistab, et STT-l läheb hästi. Katsed peaks lõpetatama 11. novembril. Ent sellega paralleelselt peavad liikmesriigid samuti kohandama oma riiklikke süsteeme, et saaksid VISi kasutada. Vähemalt kolmel liikmesriigil on suuremaid raskusi, ning nendest kolmest riigist tingitud viivitused on isegi tähtsamad kui need, mille põhjustas kesksüsteem.
Seega viime praegu liikmesriikidega läbi põhjalikku analüüsi, et koostada VISi käivitamiseks uus ajakava. Selleks aga peab meil olema selge ettekujutus kesksüsteemi kohta teostatavate katsete tulemustest.
Minu reedene kohtumine annab mulle põhjust uskuda, et 11. november võiks olla päev, mil teame, kas tehtud katsed on edukad. Ent igal juhul peavad nii riiklikud süsteemid kui ka kesksüsteem enne süsteemi käivitamist täielikult funktsioneerima. Loomulikult teavitan parlamenti sellest uuest ajakavast kohe, kui oleme selle koostanud.
Siinkohal lõpetan - andestage mulle palun minu pikk sõnavõtt, ent tahtsin tõesti anda täpse ülevaate SIS II ja VIS arengu hetkeseisust. Mõlema projekti tehniliste, eelarveliste ja poliitiliste riskide profiilid õigustavad meie kõigi sekkumist, arvestades meie vastavaid kohustusi. Kasutatud on suuri finantsressursse. Komisjoni eelarveliste kulukohustuste kogusumma SIS II jaoks on veidi üle 80 miljoni euro, millest on siiamaani makstud natuke üle poole ehk 44,5 miljonit eurot. Kogu summa, mille komisjon on juba VISile siiamaani kulutanud, on umbes 74,5 miljonit eurot. Eelarve täitmise osas on siiamaani ära kulutatud tegelikult peaaegu 43,3 miljonit eurot. Need arvud on kooskõlas sarnaste projektidega, mis Euroopas ja mujal maailmas välja töötatud on.
Lugupeetud juhataja! Tahan ära öelda, et teavitame kindlasti parlamenti igasugustest arengutest, mis võivad eelarvet mõjutada, ning ka nende süsteemide käivitamiskuupäevast.
Ent kui VIS ja SIS II õnnestuvad, oleme varustanud Euroopa kõige tõhusama süsteemiga kogu maailmas. Seega peame takistustega tegelema rahulikult, selgelt ja praktiliselt, ning selles suhtes võtan endale vabaduse paluda parlamendi abi nii sageli kui vaja, et taas kord neid teemasid väga lähedalt jälgida ja tagada nende edukas lõpuleviimine.
Simon Busuttil
fraktsiooni PPE nimel. - (MT) Tahaksin alustada, tänades Euroopa Komisjoni asepresidenti meile antud selgituse eest, ning tahaksin samuti selgitada, miks seda arutelu palusime.
Seda selle tõttu, et meie kodanike liikumisvabadusega seoses on Schengeni ala meile väga tähtis. Ent kuigi tahtsime, et Schengeni ala pakuks meie kodanikele täielikku vabadust, ei taha me seda vabadust anda kurjategijatele. Sellel põhjusel lõimegi Schengeni infosüsteemi, mis tuli uuendada uue põlvkonna süsteemiks, mis on tuntud nime all SIS II, et aidata meil suurendada oma kodanike vabadust ja vältida samal ajal kurjategijatele mänguruumi andmist. Seega teeb meile muret tõsiasi, et see uue põlvkonna süsteem SIS II on tublisti hilinenud ning selle lõpuleviimist ei paista veel kusagilt tulevat. Seetõttu esitamegi teile praegu need küsimused selle viivituse kohta ning selle kohta, kas on võimalik kinnitada mingi kuupäev, milleks süsteem toimib. Ent tahaksin teha täiesti selgeks, et meie lõplik eesmärk on teha koostööd Euroopa Komisjoniga tagamaks, et Schengeni ala toimib täielikult, et see töötab meie kodanike parimates huvides ja et ei antaks vaba voli halbade kavatsustega inimestele.
Claude Moraes
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada volinikku, et ta täna siia tuli ja meile nendest teemadest pikemalt rääkis. Hindame seda, kuidas ta seda tegi.
Nagu Simon Busuttil, tahan ka mina esitada selgituse - mis on ühine selgitus - meie tõsise mure kohta seoses suurte viivitustega ümberasumises SISist projekti SIS II ning VISi arendamises. Usun, et mõistate, miks ühisresolutsiooni esitasime, sest siin on tegemist tõsise murega. Carlos Coelho ja teised on seda muret juba mõnda aega väljendanud ning tuleb arvesse võtta, et kuigi need suured viivitused on loomulikult juba iseenesest murettekitavad, on parlamendi jaoks siin põhiküsimused, nagu te teate, läbipaistvus ja aruandekohustus, eriti kui tegeleme tundlike andmetega, ja tundlike andmetega sellel alal. Kaasseadusandja ja Euroopa Liidu ainsa otseselt valitud asutusena tuleb parlamenti nende süsteemide arenguga kursis hoida, nagu see varem mitmeid kordi nõudnud on.
Me ei taha, et arvataks, et oma resolutsioonis põhjendamatuid nõudmisi esitame. Tahame olla mõistlikud ning reageerida viisile, kuidas meile täna teavet esitasite. Tahame lihtsalt olla kursis praeguse olukorraga, saada selgitusi viivituse põhjuste kohta ning kinnitust, et need probleemid lahendatakse. On tähtis, et nii tähtsat projekti, mis mõjutab väga paljusid inimesi - nii Euroopa Liidu kui muude riikide kodanikke - ,arendataks läbipaistvalt.
Ent lisaks läbipaistvuse ja aruandekohustuse küsimustele tuleb viidata ka mõnedele laiematele tähendustele. Tekkivad tehnilised probleemid ning nende suuremahuliste andmebaaside arendamine ei kutsu esile suuremat usaldust. Paljudel meie liikmesriikidest - kaasa arvatud minu enda liikmesriigil - on olnud suuri raskusi oma suuremate andmebaaside, ID-andmebaaside jms arendamisega. Avalikkuse usaldus nende süsteemide vastu on väga vajalik.
Seega peame kindlasti ühiselt üle vaatama poliitilised parteid, et näha, kuidas need probleemid tekkisid, kuidas neid tulevikus juba kavandamisetapis, mitte arendamisetapis vältida saab. Oma õppetunnid tuleb saada. Peame neid süsteeme usaldama ja eelkõige peab meil olema täielik ja tõhus järelevalve. Kokkuvõttes töötavad need süsteemid ainult tehnilise koostöö kaudu - ent ka avaliku usalduse kaudu selle süsteemi vastu ja tõsiasja kaudu, et parlament uurib neid teemasid avalikult ja saavutab lõpuks ka mingid tulemused.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Lugupeetud juhataja! Ma ei ole oma kümne Euroopa Parlamendis veedetud aasta jooksul ühelgi õhtul nii palju rääkinud! Kümme minutit on harjumatu luksus ja ma ei ole kindel, et selle ära kasutan.
Ka mina olen asepresident Barrot'le tänulik, et ta meid probleemidest teavitas, kuigi arvan, et meil ei oleks tulnud pidevalt nende uuenduste järele küsida. Kõik, kes veidikenegi teavad midagi suurte IT-võrkude paigaldamisest oma liikmesriigi riigisektoris, teavad, et kõik need tehnilised ja eelarveprobleemid tekivad sageli. Kahjuks aga, kui mõjutatakse kahte sellist kõrge profiiliga suurt süsteemi - Schengeni infosüsteem (SIS) II ja viisainfosüsteem (VIS) - mõjutab see ka mitte ainult liidu sisejulgeoleku - ja tulen selle juurde hiljem tagasi - vaid ka Euroopa Liidu viisapoliitika usaldusväärsust.
VISi raportöörina võin öelda, et meil oli surve õigusaktid õigeks ajaks valmis saada, sest tahtsime edasi rühkida, et VIS käivitada - see peaks olema juba käivitatud - ja igasugune libastumine programmis on vägagi pettumust valmistav.
Tahaksin volinik Barrot'lt küsida, millised saavad olema tagajärjed viisade taotlejatele. Kas hakkab olema palju segaduses inimesi, sest VIS on mõeldud tegelema 20 miljoni viisataotlusega aastas ja viivitused avaldavad arvatavasti oma mõju? Ja kuidas jääb allhangetega, mida korraldatakse? Mainisite, et viisainfosüsteemi viivituste tõttu on rakendatud leppetrahve. Kas võiksite meile öelda, millised need trahvid on? Millised on eeldatavad lisakulud? Ja kas võiksite meile öelda, volinik Barrot, kas usaldate üldiselt ikka veel alltöövõtjat või seisab meil ees lepingu võimalik tühistamine?
See mõjutab tõenäoliselt ka agentuuri loomist SISi ja VISi ühiseks haldamiseks - ja tõenäoliselt ka teisi tulevasi andmebaase. Võib-olla tuleb mõned andmete kogumise eesmärgid ja suuremahulised jälgimissüsteemid uuesti üle vaadata, mis ei oleks privaatsuse seisukohast halb mõte, kui meil kõik need tehnilised ja infrastruktuuriprobleemid tekivad.
Viimane asi, mida volinikult küsida tahtsin, on järgmine: praeguste hinnangute kohaselt käivitub SIS II 2011. aasta viimases kvartalis. Oletan, et võime arvestada veel mõningase viivitusega. 2012. aastal toimuvad Londonis olümpiamängud. Ühendkuningriigi valitsus ei kasutanud ära võimalust liituda süsteemiga SIS I põhjustel, mis sellele endale kõige paremini teada olid. Tegelikult oli päris mitu aastat, mil see oleks võinud seda teha, ent ütles ikka, et ei, me tahame SIS II ära oodata.
Minule antud vastustes ütles valitsus, et ei muretse julgeolekutagajärgede pärast. Ent ohtu võidakse seada mitte ainult Ühendkuningriigi, vaid ka Euroopa julgeolek, kui Ühendkuningriik ei osale juurdepääsus Schengeni infosüsteemi reguleerimise poolele - mida see võib teha - juba tükk aega enne 2012. aasta Londoni olümpiamänge.
Kas võiksite meile öelda, volinik Barrot, millised võivad teie arvates olla mõjud turvalisusele olümpiamängude ajal, mis, eriti kuna need toimuvad Londonis ja üldsegi mitte minu valijaskonnas, teevad mulle väga muret? Arvan, et peaksime kõik olümpiamängude turvalisuse üle muret tundma. Need on mõned küsimustest, mida teilt küsida tahaksin. Tänan teid veel kord, et olete siia tulnud!
Tatjana Ždanoka
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Lugupeetud juhataja! Ka mina tahan oma fraktsiooni nimel volinik Barrot'd tema selgituste eest tänada. Loomulikult mõistame samuti hukka praeguse projektide SIS II ja VIS olukorra.
Ent tahaksin tõstatada ka mõned probleemid, sest te teate, et meie fraktsioonil on konkreetne seisukoht biomeetriliste andmete kasutamise osas, eriti VISis ja SIS II-s.
Tahaksin kasutada ära võimalust ja rõhutada meie seisukohta. Nagu Sarah Ludford, olen ka mina väga tänulik tänaõhtuse sõnavõtmiseks antud lisaaja eest. Ka minu jaoks on seda võib-olla liiga palju, kuigi minu aeg on küll kuus minutit, mitte kümme.
Kahetseme ka seda, et nendele süsteemidele on juurdepääs järjest rohkematel asutustel. Praegu tunneme muret selle üle, et SIS muudetakse tehnilisest vahendist üldiseks reguleerimis- ja järelevalvesüsteemiks.
Seega tuletaksime komisjonile meelde, et nende uute süsteemide täieliku rakendamise eeltingimusteks on sidus õiguslik kõrgeimatel standarditel põhinev andmekaitseraamistik ja õigusakti vastuvõtmine menetlusseaduse miinimumtagatiste kohta.
Tahame hukka mõista ka nõukogu koostöö puudumise, eriti keeldumise kasutada rakendusmeetmete puhul kaasotsustamismenetlust. Loodame, et tulevikus saab Euroopa Parlament regulaarselt katsete, kulude jms kohta usaldusväärset teavet.
Ma ei taha korrata varasema sõnavõtja küsimust, ent ka meie tahaksime volinik Barrot'lt saada teavet lepingu ja sellest tulenevate kohustuste kohta, ning mis juhtub, kui katse on mitterahuldav. Samuti tahaksime teada võimalike kulude kohta.
Küsimus on võib-olla heakskiidus: väldiksime paljusid küsimusi, kui meie parlamendil lubataks aktiivselt osaleda kogu protsessis alates täiesti algusest. Seega loodan, et see juhtum ka tõestab, et praegu on tõesti aeg koostööd teha.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! ECRi esindajana ühisettepaneku allakirjutamisel on mul väga hea meel, et nüüd selle arutelu ette võtsime. On väga tähtis, et meie Euroopa Parlamendis peame komisjoni vastutavaks, kui arutleme teemade üle, mis on seotud suurte summade kulutamisega Euroopa maksumaksjate rahast. On õige, et sellise tundliku andmekaitse ja -vahetusega seotud valdkonna vastu on avalikkusel erihuvi. On olnud palju probleeme ja viivitusi, mis tähendab, et uus süsteem ei ole ikka veel toimima hakanud. Nüüd on tõepoolest juba kahtlused projekti elujõulisuse osas.
Tahaksin komisjonilt küsida, miks on olnud nii palju viivitamisi ja liigset kulutamist. Milliseid tegevusi nende puudustega tegelemiseks rakendatakse? Tahaksime näha täielikku läbipaistvust nii rakendusprotsessis kui ka finantsaspektides, millele viitasin. Nagu meie resolutsioon sedastab, ei taha Ühendkuningriik - loomulikult sel ajal mitte Schengeni täieliku liikmena - koos mitme teise liikmesriigiga saada osaks sellest süsteemist enne, kui on leitud lahendus.
Tahaksin samuti küsida, milliseid meetmeid on võetud töövõtjate vastu, et kaitsta mõnede kahjude eest. Tahaksime, et komisjon ja nõukogu vastaksid küsimustele, mis paluvad neil selgitada, miks usaldatakse jätkuvalt praegust töövõtjat ja tema võimet süsteemid edukalt käivitada. Kas sellel projektil on üldse tulevikku või peaksime praegu kogu algatuse ümber mõtlema? Nagu volinik Barrot ütles, mõned riigid viivitavad, ent ilma usalduseta ei saa neid ka süüdistada. Euroopa Parlamenti tuleb nende süsteemide käivitamisega seotud teemadega pidevalt kursis hoida. Ootan huviga komisjoni vastust minu kolleegide ja minu esitatud küsimustele.
Cornelia Ernst
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt tahaksin öelda, et me ei jaga Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) kahtlusi. Asi on väga lihtne: usume, et edasine areng SIS II suunas ei ole vajalik ning et see on poliitiliselt vale. Võtame selle seisukoha kolmel põhjusel: esiteks seetõttu, et see ühendab kokku salateenistuse ja politsei andmed, andes tõuke andmesüsteemiks, mis ei taga enam juhitavust ja milles isikuandmed ei ole tegelikult kaitstud.
Teiseks, biomeetrilised andmed, mida siin suuremahulise eksperimendina korraldatakse, ning kolmandaks SIS II, mida loomulikult nn ebaseadusliku sisserände vastu kasutatakse. Siit ka meie ettepanek: nagu me kõik teame, on meil SIS I. Meie jaoks on mõistlik seda edasi arendada kui üks-kõigi-jaoks-põhimõtet. See on pragmaatiline lähenemine, isegi kui meid selle eest tugevalt kritiseeritakse. Ent usume, et praeguse lähenemisega ei saa midagi enamat ära teha. Lihtsalt öeldes: SIS II on de facto läbikukkumine ja selle ümber nii-öelda tantsulöömine on mõttetu. Tähtis on see, et siin valesti kasutatavat raha saaks säästa, mis tähendab, et meil oleks kogu asjaga vähem probleeme ja saaksime lõpetada SIS II viivituse üle muretsemise. Ütlen seda ka Saksimaa vaatenurgast, mis on Poolale ja Tšehhi Vabariigile lähedal asuv Saksamaa piirkond. Tean väga hästi, et oleks kindlasti mõttekam teha midagi politsei stabiliseerimiseks kui aretada midagi sellist.
Carlos Coelho
(PT) Head kolleegid! Tahaksin alustada, tänades asepresidenti Barrot'd tema avalduse eest, kuigi ta on ebaõiglases olukorras, sest oleks hea ka nõukogu seisukohta kuulda. Loomulikult on lihtsam komisjoni kui nõukogu parlamentaarset kontrolli rakendada.
2001. aasta detsembris anti komisjonile korraldus võtta kasutusele Schengeni infosüsteemi (SIS) teine põlvkond, mis pidi käivituma 2007. aasta märtsis. On olnud palju probleeme ja viivitusi. Uus süsteem ei tööta ikka veel. Mõned inimesed ennustavad, et see ei käivitu enne 2012. aastat, samas kui teised kahtlevad üldse projekti elujõulisuses. Viivitusi ei ole mitte ainult SISis, vaid ka viisainfosüsteemis (VIS), sest mõlemat projekti arendab sama ettevõte.
Pean siinkohal ütlema, et usaldan asepresident Barrot'd jätkuvalt. Oma poliitilises elus on ta alati olnud pädev tõsine ja tõeline Euroopa pooldaja. Me teame, et ta ei algatanud projekti SIS. Ta päris selle, kui võttis president Barroso palvel vastu teise portfelli. Ent Euroopa Komisjoni ja kesksüsteemi arendama tellitud ettevõtte teenuseid tuleb kindlasti vastutavaks pidada.
Parlamendil on võim eelarve üle ning meil on õigus ja kohustus Euroopa Komisjonilt selgitust küsida. Miks me projekti SIS II vajame? Vajame paremat kontrolli oma välispiiride üle, vajame suuremat turvalisust, vajame biomeetrilisi andmeid ning vajame häirete ühendamist. Kavandatud on kaks ülemaailmset tehnilist katset ehk nn vaheeesmärgi katse, esimene neist 22. detsembril ja teine 2010. aasta suvel. Esimese katse eesmärk on kontrollida projekti SIS II sujuvat, usaldusväärset ja tõhusat toimimist vastavalt töötingimustele 72 tunni jooksul ning kontrollida, et põhifunktsioonid ja andmete järjepidevus funktsioneerivad ilma igasuguste probleemide ja tõrgeteta.
See tõstatab mitmeid küsimusi. Esiteks, kas on mingi risk, mis võib ohustada katse läbiviimist käesoleva aasta detsembris? Teiseks, et riski vähendada, kas on arvestatud võimalust vähendada nõuete taset või koguni katses osalevate riikide arvu? Kolmandaks, kas neid uusi katseid saab lugeda osaks ettevõttega sõlmitud aastasest lepingust või loetakse neid täiendavateks nõueteks, mille eest tuleb kanda lisakulusid? Neljandaks, kas probleemide ja tehniliste probleemide tuvastamine on kaasa toonud lisateenuste lisamise lepingusse? Kui palju raha on nendel tingimustel välja makstud? Viiendaks, milline oli töövõtjale kohaldatavate trahvide kogusumma - mida mainis asepresident Barrot - viivituste ja tehniliste vigade eest, mille tõttu eelmised katsed ebaõnnestusid? Kuuendaks, kas komisjon arvestab, et kui on olemas võimalus alternatiivse lahenduse rakendamiseks, siis see tähendab Steriaga lepingu lõpetamist? Millised oleks sellisel juhul selle tagajärjed VISile?
Lõpetuseks, lugupeetud juhataja, üks viimane küsimus: kas on tõsi, et Bulgaaria ja Rumeenia on loobunud SIS II ootamisest ja kavandatakse juba nende liitumist projektiga SIS I?
Ernst Strasser
(DE) Tänan teid, lugupeetud juhataja! Üritan oma kõneajast kinni pidada. Põhimõtteliselt tervitame SIS II ja selle funktsioonide kasutuselevõttu. Kui olin käesoleva aastatuhande alguses siseminister, tegin selle süsteemi nimel usinalt lobitööd. Sel ajal lubati meile, et see võetakse kasutusele 2007. aastal ning üks põhjustest oli see, et vajasime seda kiiresti uute liikmesriikide jaoks, et nad saaksid selles julgeolekustruktuuri arendamises osaleda.
Uued liikmesriigid on nüüd siin, ent SIS II ei ole ikka veel siin. Seda viivitust tuleb armutult analüüsida ja uurida. Sellel peavad olema ka selged tagajärjed. Peame mineviku kogemustest tuleviku jaoks õppima.
Peame tunnistama, et komisjon on SIS II projekti edendamiseks teinud kõik ja talunud ka tulemusi, mis on alla ideaalse. Ent me ei tohi unustada, et ei ole mõtet siin liiga suurt kompromissi teha, sest see toimuks süsteemi stabiilsuse ja usaldusväärsuse kulul. Seega peaksime vältima täiendavat finantskoormust liikmesriikidele, mis võib tuleneda analüüsist ja katsetest, ning ka edasisi viivitusi süsteemis. Selle jaoks vajame 100% läbipaistvust ja ka selget keelt nende jaoks, kes seda projekti komisjoni nimel rakendavad, ning see peab tähendama ka seda, et vajadusel on ka nendele projektijuhtidele finantstagajärjed.
Edit Bauer
(HU) Lugupeetud juhataja, volinik! 2006. aastal, kui uued liikmesriigid ootasid Schengeni alaga liitumist, sätestasime, ning meile sätestati, et üks tingimusi on see, et SIS II peab toimima. Vahepeal selgus, et süsteem ei suuda üldse toimida. Siis kuulsime, et põrand ei olnud tehnilise varustuse raskuse kandmiseks küllalt tugev, ning kui eesistujariik Portugal ei oleks leidnud lahendust "SIS üks kõigile” süsteemi kasutamiseks, ootaksid kaheksa uut liikmesriiki ikka veel praegu Schengeni alaga liitumist.
Vahepeal peaksime meeles pidama, et tuli sõlmida uued lepingud ja süsteemi SIS II arendamiseks tuli leida uued finantspaketid, samas kui süsteemi SIS I+ tööd pidi ikkagi rahastama. Seega rahastame praktilises mõttes kahte süsteemi, mis ei maksa Euroopa maksumaksjatele mitte vähe. Loomulikult räägime suurest investeeringust, kui tegemist on Euroopa kodanike ohutuse tagamisega. Erinevalt oma vasakpoolsest kaasparlamendiliikmest tunnen, et see võib kaasa tuua väga suure muutuse Euroopa turvalisuse kvaliteedi heaks.
Olen uudishimulik ka viivituse osas, arvestades, et 2001. aastal pidi süsteemi arendamine võtma viis aastat, aastast 2002 kuni aastani 2007. Volinik, ei ole võimalik, et tehnilise süsteemi juures on nii suur ebakindlus, et selle arendusaeg kahekordistub. Oleme täiesti teadlikud, et tehnilised kotermannid võivad tööle kaikaid kodaratesse visata ja et avalikud investeeringud on viibinud, ent kokkuvõttes peame küsima: mis selle põhjus on? Kas mõned riigid, mõned liikmesriigid viivitavad tegelikult meelega süsteemi SIS II arendamisega? Minu küsimust lihtsalt kokku võttes, mis tagab, et süsteemiga VIS sama lugu ei ole?
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Lugupeetud juhataja! Arvestades viivitusi ja probleeme projektiga SIS II lõpetamisel ning ennustusi, mille kohaselt see 2011. aasta ja mõne arvates isegi 2015. aasta lõpuks täielikult ei funktsioneeri, on otsustatud enne selle aasta lõppu viia projektiga SIS II läbi katsed, mis hindavad selle toimimist. Kui SIS II osutub puudulikuks, öeldakse, et SIS I täiustuste põhjal võetakse kasutusele varuplaan.
See tekitab aga mitmeid küsimusi. Kas Euroopa Komisjon on valmis teist plaani rakendama? Mida tehakse nende liikmesriikide investeeringutega, mis on kandnud uue süsteemi jaoks mõeldud seadmete ostmiseks mõeldud kulusid? Kas neid seadmeid kasutatakse varuplaanis? Ning viimaseks, kuidas kavatseb komisjon nõuda leppetrahve nendelt, kes projekti eest vastutavad?
Jacques Barrot
komisjoni liige. - (FR) Lugupeetud juhataja! Ma ei jõua vastata kõigile mulle esitatud küsimustele, arvestades, et oleme praegu ajaliselt keerulises olukorras. Seoses projektiga VIS mõjutavad kesksüsteemi katsed, mis tuleb lõpetada 11. novembriks, ning SIS II puhul on selleks vaheeesmärk ehk kriteerium, mis aasta lõpuks täita tuleb.
Kõigepealt, olen kõigile sõnavõtjatele väga tänulik! Tahan, et Euroopa Parlamendil oleks täielik juurdepääs kogu teabele. Tuletan teile meelde, et liikmesriigid koostasid need kaks suurt süsteemi just nimelt selleks, et nautida liikumisvabadust turvalistes tingimustes, nagu eriti just Simon Busuttil ja Claude Moraes ära märkisid.
Kõigepealt tahaksin üritada vastata VISi teemadel ja eriti Sarah Ludfordile, kes on raportöörina selle probleemi vastu erilist huvi üles näidanud. Võime öelda seda, et VISi katsetatakse 11. novembril ja et need katsed ütlevad meile, kus kurssi muutma peaksime. Praeguseni võib VISist mõelda kui mõistliku arhitektuuriga süsteemist, millel on küll mõned vead, mida aga saab parandada. Sellegipoolest näitavad need katsed, kas peame töövõtjaga lepingu lõpetama. On veel liiga vara öelda, ent sel juhul vaadataks ajakava vastavalt sellele üle.
Märgiksin ära, et 2005. aastal otsustas nõukogu, et VISi tuli liikmesriikidele tutvustada ühtlasel ja koordineeritud moel. Seetõttu näebki VISi määrus ette, et süsteem alustab komisjoni määratud kuupäeval tööd esimeses piirkonnas, kui kõik liikmesriigid on seda teavitanud, et on teinud kõik selles piirkonnas VISi kasutamiseks vajalikud tehnilised ja juriidilised seadistused.
See tähendab, et VIS hakkab kõigi liikmesriikide jaoks samal kuupäeval toimima esimeses piirkonnas - Põhja-Aafrikas, mis katab riigid, millel on kõige suurem oht seoses ebaseadusliku rände ja turvalisusega. Sellega seoses tahan öelda, et kõigi liikmesriikide jaoks on väga tähtis tegutseda ja VISi hallata, sest oleks väga ohtlik, kui kesksüsteem normaalselt töötaks, aga me oleksime sunnitud tähtpäeva veelgi edasi lükkama, kuna mõned liikmesriigid viivitavad. Seega olen selle punkti osas veidi pealekäiv.
Panin tähele, et Sarah Ludford viitas olümpiamängude probleemile. Loodan siiralt, et oleme selleks ajaks edusamme teinud. Ent on tõsi, et Ühendkuningriigile on antud korraldus liituda süsteemiga SIS I+ enne olümpiamänge, kui selline tegevus vajalikuks osutub.
Tahaksin öelda ka seda, et seoses viisataotlejatega loodame siiralt mitte liiga palju seatud tähtpäevast kõrval kalduda, kuna see on meile väga tähtis, ning tõsine oht, et inimesed konsulaatides viisasid n-ö ostlevad, võib suureneda, kui VISi liiga palju edasi lükkame.
Tatjana Ždanoka rääkis minuga biomeetrilistest andmetest ja süsteemile juurdepääsu reguleerimisest. Arvan, et saame võimaluse seda uuesti arutada, ent neile kontrollidele hakkavad kehtima mitmed selged eeskirjad. Panin tähele, et Cornelia Ernst on süsteemivastane, aga tahan meeles pidada ka seda, mida Timothy Kirkhope mulle ütles. Räägin nüüd Carlos Coelhost. Carlos Coelho on projektiga SIS II hästi tuttav ning tahaksin üritada vastata mõnele tema küsimusele, hoides lahti võimaluse talle kirjutada, et talle teised vastused tema seitsmele küsimusele anda.
Võin öelda seda, et komisjon avas oma kaastöövõtjaga lepingu läbirääkimised ning need läbirääkimised keskendusid kahele valdkonnale: esimese vaheeesmärgi katse läbiviimiseks vajalike lisateenuste ja -varustuse kasutuselevõtmine ning muudatus põhilepingus, et võimaldada SIS II vaheeesmärke lepinguga formaliseerida. Jõudsime juuli lõpus üldisele kokkuleppele. Jõudsime juuli lõpus üldisele kokkuleppele ning on tõsi, et kaastöövõtja märkis, et oli spetsifikatsioone, mis näisid muutvat selle esimese vaheeesmärgini jõudmise väga keeruliseks. Sellegipoolest allkirjastasime alltöövõtjaga lepingu, mille kohaselt nimetatud vaheeesmärk saavutada tuleb.
Analüüsi- ja parandamisperioodi ajal aga selgus, et SIS II oli rajatud kindlale, kuigi vahel liiga keerulisele alusele, ning et kuigi oli tarvis teha mõningaid pingutusi, oli süsteem parandatav.
See põhjalik analüüs aitas meil leida mitmeid mooduseid süsteemi parandamiseks, ent Carlos Coelho, on tõsi - ja ütlen seda ka kogu parlamendile -, et meil on selles valdkonnas ees väga ambitsioonikas projekt ja ei ole lihtne näha, mis täpselt toimuma hakkab.
Võin aga öelda, et oleme Hewlett-Packard-Steria konsortsiumile leppetrahve kohaldanud, et seda karistada ühest küljest suutmatuse eest tuua süsteem ST töökatsete lepingulise etapi lõpus lepinguga nõutud tasemele ning teisest küljest - praegu igal juhul - sisemistes VIS-katsetes põhjustatud viivituste eest.
Mõlemat projekti hallatakse sama lepinguga, nii et trahvid arvatakse võrdselt projektide SIS II ja VIS arvetest maha. Need trahvid ulatuvad peaaegu 3,5 miljoni euroni ning VISi puhul jätkab trahviloendur tiksumist, samas kui SIS II on jaanuarist alates koos analüüsi- ja parandamisharjutuste algamisega välja lülitatud olnud. Kui need projektid pooleli jäetaks, peaks kaastöövõtja loomulikult vastavaid kulusid kandma.
Lugupeetud juhataja! Arvestades olukorda ja seda, mida ütlesin nii VISi, 11. novembril toimuvate katsete kui ka projekti SIS II kohta, eesmärgi kohta veenduda aastalõpu vahe-eesmärgi kaudu, kas arhitektuur on tõesti elujõuline, ei saa ma täpsemat vastust anda, kuna oleme nüüd neid katseid rakendamas ja vahe-eesmärgiks valmistumas.
Tahan öelda, et parlament on teretulnud kaastöövõtjat tagant ergutama. Nagu olete näinud, olen väga otsusekindel ja teemaga isiklikult seotud. Loodan, et nagu Galileo puhulgi, õnnestub mul enam-vähem päästa mõlemad projektid, mis on tehnoloogiliselt väga huvitavad ja võivad Euroopale kõrgtasemelise süsteemi abil kasu tuua, ent ma ei saa selles veel täna õhtul kindel olla.
Samuti ootame parlamenti meile appi liikmesriike VISiga seoses tagant õhutama. Leiame, et kõige suuremaid viivitusi põhjustavad hetkel mõned liikmesriigid.
Lugupeetud juhataja! Olen vägagi teadlik, et ma ei vastanud ühelegi küsimusele, ent jään täielikult parlamendi käsutusse, et esitada kogu teave, mida tahavad Euroopa Parlamendi liikmed ja eriti just need, kes küsimused esitasid, siis kui selle saan.
Juhataja
Tänan teid vastuse eest, volinik! Sain käesoleva arutelu lõpetuseks kolm resolutsiooni ettepanekut.
Arutelu lõpetati.
Hääletus toimub teisipäeval, 22. oktoobril 2009.
