Ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (arutelu) 
President
Järgmine päevakorrapunkt on õiguskomisjoni ülesandel koostatud Monica Frassoni raport komisjoni 23. aastaaruande kohta ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve (2005) kohta.
Monica Frassoni
raportöör. - (IT) Hr president, daamid ja härrad, ühenduse õiguse kohaldamine on Barroso komisjoni algatatud parema õigusloome tegevuskava peamine osa. Mõnda aega on see olnud kui Tuhkatriinu, olles eksinud mõjuhinnangute ja kulude kokkuhoiu sekka.
Täna on komisjon asunud seda puudust kõrvaldama ja seda osaliselt parlamendi poolt avaldatud surve tõttu. Tegemist on menetlusega, mis on aastaid mitmel juhul olnud bürokraatlikuks pinnuks silmas ja mille puhul üks rikkumine järgnes teisele ilma eriliste sekeldusteta, kuid see jääb siiski äärmiselt oluliseks menetluseks.
Numbrid räägivad väga selgelt iseenda eest. Praeguseks on algatatud umbes 2 518 rikkumismenetlust kõige erinevamates sektorites, eelkõige keskkonna ja siseturu valdkonnas. Lisaks sellele saab parlament igal aastal sadu, isegi tuhandeid avaldusi, mis osutavad sageli ühenduse õiguse rikkumisele, mille vastu kodanikud tunnevad end abituna ja seepärast pöörduvadki parlamendi poole.
Küsimus on selles, milline on tõenäosus, et nende kaebus saab rahuldatud? Rikkumismenetlust on kirjeldatud lepingu artiklites 226 ja 228 ning seepärast ei ole loovusele just palju ruumi jäetud. Jõusolevad eeskirjad näevad ette aeglased, halvasti korraldatud menetlused, kus tõhusaimat meedet, milleks on rahatrahv, kohaldatakse harva ja alles väga pika aja tagant, isegi aastakümneid hiljem.
Siiski saaks väga palju ära teha ning ma tänan komisjoni, et nad on kahe viimase aasta jooksul ja eelmise aasta septembris konkreetses teatises esitanud mitmeid ettepanekuid, mida olen oma raportis analüüsinud ja hinnanud ning mille kohta ma sooviksin esitada mõned märkused.
Esiteks lubage mul siiski eriliselt rõhutada midagi, mida ma pean selle arutelu puhul äärmiselt oluliseks, sest õigusaktide jõustamine võib olla väga poliitiline küsimus ja suurepärane vahend ühenduse institutsioonide usaldusväärsuse ja nähtavuse parandamiseks.
Sooviksin mainida kahte konkreetset näidet komisjoni mõnevõrra erinevast käitumisest: Napoli jäätmekriis ja Via Baltika kiirtee Rospuda jõe orus Poolas.
Napoli jäätmekriis on põhimõtteliselt aastast aastasse esinenud kõigi ühenduse jäätme-eeskirjade rikkumise otsene tulemus. Itaalia kohta oli tõesti algatatud aastate jooksul väga mitmeid rikkumismenetlusi ning kohus oli mitmel juhul otsustanud Itaalia kahjuks. Siiski alles nüüd, aastaid hiljem, mil olukord oli muutunud kõigi jaoks talumatuks ja seda oli võimalu varjata, on komisjon otsustanud oma rusika lauale lüüa. Komisjoni visiite jälgitakse suure huviga ning ebaseadusliku jootraha andmise vastu häält tõstvad kodanikud teatavad televisioonis, et Euroopa Parlamendile edastatakse avaldused. Ma mõtlen, et kas seda ei oleks saanud varem teha? Kas me ei oleks tõesti saanud võtta teistsugust hoiakut, et selle olukorra tekkimist ära hoida? Jah, oleksime saanud küll!
Just seda tegi volinik Dimas Rospuda oru puhul Poolas, mille puhul valitses oht, et see saab Via Baltika infrastruktuuri poolt rikutud. Esimest korda palus volinik kohtult peatamistaotlust ning see ka anti. Tegemist on väga tähtsa pretsedendiga, mis saadab välja väga tähtsa sõnumi: komisjon võib olla liikmesriikidega, kes käituvad, nagu poleks midagi juhtunud, karm ja põhjalik ning ta peabki seda olema ja kasutama kõiki demokraatliku süsteemi poolt võimaldatud vahendeid, nimelt meediat ja avalikku arvamust.
Üks kõige tähtsamatest uuendustest, mille komisjon teatises kehtestab, käsitleb uut töömeetodit. Oleme väljendanud paljusid kahtlusi selle uue töömeetodi osas, mis suures osas koosneb kaebuste otsesest tagasisaatmisest liikmesriigile, kelle vastu kaebus esitati, et see püüaks probleemi lahendada. Me väljendasime neid kahtlusi ning komisjon andis meile mõned kinnitused ning ma loodan, et me kuuleme neid ka täna, kuid me kavatseme küsimust väga tähelepanelikult jälgida ning loodame siiralt, et rikkumismenetluste puhul toovad läbipaistvus, võimalus liikmesriike avalikult häbiposti seada ja koostöö parlamendiga kaasa edu.
Hr president, arutelu lõpus võtan taas kaheks minutiks sõna, lõpetamaks oma kõneaega.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - Hr president, daamid ja härrad, tänan teid.
Pr Frassoni, sooviksin nõukogu nimel tervitada teie raportit komisjoni aastaaruande kohta, mis käsitleb ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet ning täiendavaid, komisjoni teatises "Tulemuslik Euroopa - ühenduse õiguse kohaldamine" ette nähtud analüüse. Meie arvates on Euroopa Parlamendi raport väga kasulik panus meie ühisesse eesmärki tagada ühenduse õiguse tähtaegne ja nõuetekohane kohaldamine.
Nõukogu nimel sooviksin tervitada meie arvates olulisi järeldusi pr Frassoni raportis, nimelt et selle tagamine, et Euroopa Liidu kodanike igapäevaelule oleks ühenduse õiguse mõju positiivne, sõltub peamiselt Euroopa Liidu poliitikate tõhususest ja nende meetodite järelevalvest, mille kohaselt liikmesriigid ühenduse õigust järgivad.
Euroopa Parlament on oma pühendumusega toetada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel jätnud meile positiivse mulje. Meie arvates aitab selline vahetus märkimisväärselt kaasa ühenduse õiguse veelgi tõhusamale ja ühtsemale kohaldamisele.
Pean siinkohal selgitama, et nõukogu eesistuja ei saa kommenteerida enamusi selles väärtuslikus raportis esitatud küsimusi ja ettepanekuid. Nagu me teame, vastutavad ühenduse õiguse haldusliku rakendamise eest põhimõtteliselt liikmesriigid vastavalt nende põhiseaduslikele eeskirjadele ja komisjon, kes lepingute kaitsjana vastutab ühenduse õiguse ühesuguse kohaldamise järelevalve eest.
Günter Verheugen
Hr president, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, komisjon on tänulik võimaluse eest arutada neid tähtsaid küsimusi täna koos Euroopa Parlamendiga ning ma olen väga tänulik pr Frassoni raporti ja panuse eest, mis sisaldab väärtuslikke punkte. Pr Frassoni, võin teile kinnitada, et komisjon suhtub teie seisukohtadesse väga tõsiselt.
Euroopa Liit on õigusriigil põhinev ühendus ning on sellisena maailmas ainulaadne. Vaid õigusega saab tagada vabadused, millele kodanikel on õigus, ning vaid õigusega saab vormida turumajandust nii, et see toimiks kõigi kasuks.
Euroopa Komisjon on lepingute kaitsja. Komisjoni roll on tagada, et ühenduse õigust rakendatakse kõikjal ning seda kohaldatakse nõuetekohaselt igal pool. Isegi parimal õigusaktil puudub väärtus senikaua, kuni ta eksisteerib vaid paberil. Seepärast leiab iga parlamendikomisjon, et tema üheks kõige tähtsamaks ülesandeks on tagada, et meie õigus ei koosneks vaid tühjadest sõnadest.
Lepingus sisalduvate rikkumismenetluste ja Euroopa Kohtu näol on meil olemas võimas relv. Seda relva tuleb kasutada, kui puudub muu võimalus heastada õiguse rikkumine. See relv pole siiski lõpplahendus ning võib nüriks muutuda, kui seda liiga palju kasutada.
Komisjon ei usu, et ühenduse õiguse rikkumist käsitlevate menetluste arv näitaks tõsisust ja otsustavust, millega ta jälgib, kui hästi ühenduse õigust järgitakse. Pigem usub komisjon, et peamine on leida probleemidele lahendused. Tõeline näitaja on see, kui palju me ühenduse õiguse kohaldamisega oleme probleeme suutnud lahendada ja kui kiiresti me seda teinud oleme.
Me oleme tõesti kriitiliselt läbi vaadanud selle, kuidas me tööd teeme, ning tulnud järgmistele järeldustele: kui probleemid on määratletud, tuleb nendega tegeleda kiiresti ja tõhusalt. Kodanikel ja ärimeestel on õigus saada kiireid vastuseid. Pr Frassoni, seepärast lähen ma komisjoni tagasi selle teie nimetatud Campania prügiprobleemiga ning seda teemat arutatakse. Olen täiesti nõus, et kui ühenduse õigust on jultunult ignoreeritud, on karm, kiire ja otsusekindel lähenemisviis absoluutselt oluline.
Põhimõtteliselt on partnerlusel põhinev lähenemisviis eelistatum vastasseisu tekitamisele. Seepärast soovib komisjon neis küsimustes näha enam dialoogi ja läbipaistvust. Soovime sätestada ka selged prioriteedid: tegeleda tähtsate küsimustega kõigepealt ja kiiresti ning mitte kasutada sääse tapmiseks kahurit. Peame ka vajalikud ressursid kättesaadavaks tegema.
Lubage mul siinkohal teha üks märkus. Kui konkreetsetes küsimustes ühenduse õiguse kohaldamisel tekivad probleemid, siis võib-olla on õigusakt ise ebaselge või vastuoluline. Me ei tohiks algusest peale eeldada, et liikmesriikidel on halb suhtumine.
Nende kaalutluste tulemusena astusime tõsiseid samme ning ma sooviksin juba algusest peale öelda, et me kavatseme jätkata ühenduse õiguse rikkumist käsitlevate menetluste rakendamisega ja käivitame need koheselt, kui vajalik teave on meieni jõudnud. Me soovitame siiski uut töömeetodit, millega loodame saada vajaliku teabe kätte kiiremini.
See meetod põhineb koostöö parandamisel liikmesriikidega enne ametliku menetluse algatamise etappi jõudmist, välja arvatud muidugi juhul - ning see on väga tähtis, pr Frassoni -, kui on algusest peale ilmselge, et kõige tõenäolisemalt on lepingut juba rikutud. Sellisel juhul ei ole meie esimeseks sammuks mitte rääkida liikmesriigiga, vaid tegutseda.
Tegemist ei ole täiesti uue protsessiga, vaid esialgse menetlusega, mille käigus me nõuame täiendavaid menetlusi või püüame jõuda lahenduseni kiiremini ilma ühenduse õiguse rikkumist käsitlevat menetlust algatamata.
Kõikidele järelepärimistele ja kaebustele vastatakse otse ja kiiresti ning sõltuvalt küsimuse asjaoludest võib see viia ühenduse õiguse rikkumist käsitlevate menetluseni. See tähendab, et iga ettepanek registreeritakse ja seda töödeldakse. Kui ettepanek on sõnastatud kaebusena või seda võib kaebusena käsitleda, siis seda ka kaebusena koheldakse ja komisjon astub asjakohased sammud.
Hetkel me katsetame seda uut töömeetodit katsefaasis. Katseprojekt on projekteeritud tagamaks, et me tõesti teeksime edusamme, ning sellesse on kaasatud 15 liikmesriiki. Loomulikult teavitame parlamenti katsefaasi tulemustest ja arutame temaga mis tahes edasisi samme.
Igal juhul oleme juba võimelised leidma lahendused 90% kõigist probleemidest, millele on meie tähelepanu juhitud, kohtusse pöördumata. Jagame siiski teie arvamust, et lahendused tuleks leida kiiremini. Otsuste tegemisel ühekuulisele tsüklile üleminek alates jaanuarist peaks aitama. See tagab ühenduse õiguse rikkumist käsitlevate menetluste kiirema ja tõhusama täideviimise.
Loomulikult püüdleme selle poole, et muuta kogu protsess võimalikult läbipaistvaks, säilitades samas asjakohased konfidentsiaalsuse meetmed, nagu seda Euroopa Kohus meilt nõuab. Avalikkusel on Internetis juurdepääs korrapäraselt ajakohastatud kokkuvõtetele kõikidest praegu menetletavatest ühenduse õiguse rikkumist käsitlevatest menetlustest.
Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides peame ka teadma, kuidas liikmesriigid kohaldavad ühenduse õigust oma vastavas riiklikus kontekstis. Seepärast - nagu raportis nõutakse - vajame vastavustabeleid, mis näitaksid selgelt rakendamise staatust igas liikmesriigis.
Daamid ja härrad, usun, et meil on sama eesmärk. Soovime ühenduse õigust, mida ELi kodanikud võiksid täielikult usaldada.
Diana Wallis
petitsioonikomisjoni arvamuse koostaja. - Hr president, selle minuti jooksul, mil saan esineda petitsioonikomisjoni nimel, sooviksin teha kolme asja. Kõigepealt sooviksin tänada pr Frassonit tema koostöö eest selle iga-aastase raporti koostamisel, kuid üle kõige sooviksin selgitada petitsioonikomisjoni tähtsust selles järelevalve- ja rakendamisprotsessis.
Arvan, et viimaks ometi on komisjon selle küsimuse tähtsust tunnistanud. Tänan selle eest volinikku, sest meie kahe institutsiooni kui seadusandjate vahel peaks tõesti olema selles küsimuses partnerlus, kuhu oleks eelkõige kaasatud tegelikult meie silmadeks ja kõrvadeks olev petitsioonikomisjon ning mis toimiks meie kodanike kaudu, kes tulevad meie juurde otseste probleemidega, mida nad märkavad.
Kuid selleks, et meie kodanikud saaksid seda teha, tulen ma oma teise küsimuse juurde. Volinik, te rääkisite sellest, kuidas õigus peaks olema elav õigus. Et sellest saaks elav õigus, peab see olema mõistetav, arusaadav meie kodanikele. Mul oli teie kolleegi pr Wallströmiga pikk dialoog kodanikele mõeldud kokkuvõtetest, et kodanikud mõistaksid meie õigust. Ta on mitmel juhul lubanud meile, et need saavad kättesaadavaks koos iga õigusloomega seotud dokumendiga. Me ootame siiani reaalseid tõendeid selle teokssaamisest.
Viimase asjana sooviksin oma kolleegidele öelda, et petitsioonikomisjon vajab meie oma täiskogus palju suuremat tähelepanu ja palju enam vahendeid. See ei ole vaid oma nina teiste asjadesse toppiv komisjon. Selles komisjonis tehakse tõelist tööd, otsides kodanikega selles valdkonnas kontakti.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
Volinik, teil on täiesti õigus: õigusriik on ELi alustala. Te märkisite õigesti, et meie ühenduse õigusaktide kaudu saab saavutada ELi lepingutes sisalduvaid eesmärke, kuna nende õigusaktide sünonüümiks on Euroopa kodanike huvid ning neil kodanikel on õigus nõuda selle õiguse rakendamist.
Õigusaktide maht, ulatus ja keerukus kasvavad pidevalt. Meie, Euroopa Parlamendi liikmed Euroopa Rahvaparteist sooviksime väljendada oma rahulolu: oma ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 23. aastaaruande kaudu ja Euroopa tulemustest teatamise kaudu näitab komisjon oma soovi olla lepingute eest kostja ja tagada õigusaktide rakendamine.
Teil on absoluutselt õigus, öeldes, et me soovime vastavustabeleid, mille kohta tegi nõukogu täna otsuse. Raportöör tegi teiega laiaulatuslikku koostööd, et koostada pr Frassoni raport, mille kohta oli huvitav kuulamine parlamendis. Lubage meil öelda, et soovime ka parlamendi osalemist kontrollimenetluses ja soovime olla teavitatud teie tegevustest. Soovime, et tuleksite meie komisjoni, nagu te lähete keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni. Soovime kuulata teie eduaruannet.
Kindlasti soovime, et võtaksite arvesse avaldusi, mida me saame, nagu te ka oma aruandes märkisite. Samuti sooviksime rõhutada, et seoses immuniteetidega soovime teie sekkumist, tagamaks, et riigikohtud neist ka kinni peaks.
Ühenduse õiguse rakendamine lubab Euroopa kodanikel loota, et demokraatia, õigus ja kord muutuvad tugevamaks ning ELi ametiasutused tulevad kodanikele lähemale. Täna, pärast resolutsiooni uue reformitud Lissaboni lepingu üle, soovime kõik ELile paremat tulevikku.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
fraktsiooni PSE nimel. - (PL) Hr president, ühenduse õigusaktide üheks eesmärgiks on erinevate ELi poliitiliste strateegiate rakendamine. Nende õigusaktide kohaldamine peaks olema kõikide liikmesriikide prioriteet, kes tagavad, et neil õigusaktidel on Euroopa kodanike jaoks soovitud positiivne tulemus, ning kelle üle samaaegselt teostab kontrolli ja järelevalvet komisjon.
Viimastel aastatel on komisjoni algatatud ja õiguslike määruste rikkumisi käsitlevate menetluste arv pidevalt kasvanud, jõudes peaaegu 2700 menetluseni 2005. aastal. Vaatamata ELi laienemisele 10 uue riigi võrra, ei ole sellele järgnenud aastatel rikkumiste koguarv kasvanud. Valitseb siiski oht, et nimetatud olukord võib olla tekkinud, sest kaebusi ei ole registreeritud või on põhjus rikkumiste käsitlemise eest vastutavates institutsioonides valitsevates haldusprobleemides.
Raportit tuleks ennekõike kiita seepärast, et lisatud on avaldustega seotud rikkumiste juhtumeid käsitlevad üksikasjalikud uuringud ning esitatud on teave üksikute peadirektoraatide valmisoleku kohta teha laiaulatuslikku koostööd sellistes küsimustes. Samuti peaksime tervitama komisjoni laiaulatuslikku teatist "Tulemuslik Euroopa - ühenduse õiguse kohaldamine". Komisjon peab siiski olema üksikasjalikum sellistes küsimustes nagu rikkumisjuhtumite käsitlemiseks olemasolevad rahalised vahendid, menetluse kestvus rikkumise korral, asutamislepingu artikli 228 piiratud kohaldamine ning prioriteetsete kriteeriumide kohaldamise hindamine.
Tunnustust väärib kavandatav uus töömeetod, mis kehtestatakse mitmeid liikmesriike hõlmava katseprojektina 2008. aastal ja mille eesmärgiks on viia olemasolevad menetlused läbi tõhusamalt. Menetluse käigus on mureküsimuseks just nimelt juhtumi saatmine huvitatud liikmesriigile, kes on ennekõike ühenduse õiguse sobimatu kohaldamise eest vastutav pool: see võib kaasa tuua komisjoni kui lepingute täitmise järelevalvaja rolli nõrgenemise.
Ühenduse õiguse loomisel peaks inimeste probleemidele vastu tuldama nii, et võimaldataks neil leida oma küsimustele ja kaebustele kiired vastused, mis võimaldaks neil lihtsamini mõista oma õiguseid ja neid kasutada, ning peaks vähendatama samal ajal tõhusalt õiguse rikkumisega seotud menetluste arvu. Lõpetuseks lubage mul palavalt õnnitleda pr Frassonit väga hästi ette valmistatud dokumendi puhul.
Diana Wallis
fraktsiooni ALDE nimel. - Hr president, sooviksin pöörata oma tähelepanu meie kolmele institutsioonile ning rõhutada, kui tähtis on see, et igaühel oleks roll rakendamises ja järelevalves.
Arusaadavalt vaatleme praegu komisjoni aruannet. Loomulikult on komisjonil esmane vastutus rakendamise ja jõustamise eest ning me ei sooviks tema varvastele selles osas astuda. Arvan siiski, et komisjon võib eeldada, et tulevikus jälgime me olukorda palju hoolikamalt.
Oleme väga tänulikud, et paljud õpetussõnad, mis said lendu lastud meie raportiga Equitable Life'i kokkuvarisemise kohta, on taas kord kasutusele võetud. Kuid kuna me liigume edasi uude perioodi ja võib-olla proovime mõningaid uusi ideid, peame olema väga ettevaatlikud.
Kõigepealt, kui me vaatame nõukogu, peame ikkagi jõudma kokkuleppele vastavustabelite osas iga väiksemagi õigusakti puhul, et igaüks saaks täpselt aru, mis liikmesriigi tasandil toimub ja kuhu iga õigusakt sobitub, ning mul on hea meel, et ka volinik seda mainis.
Katseprojekt on suurepärane idee. Kõik tundub ilus, seega vaatame, kuidas see töötab. Aga - ja siit need "agad" tulevad - ma olen natuke skeptiline, et selles osaleb nii palju liikmesriike. Ma loodan, et nad ei näe selles mingit kergema vastupanu teed minekut ning loodan, et komisjon vabastab nad igal juhul sellest eksiarvamusest.
Lõpuks räägin meie parlamendist. On selge, et pärast Lissaboni lepingut peab meil olema palju tähtsam roll järelevalve osas. Me ei saa eeldada, et kui me õigusaktiga siin lõpetame, siis ongi kõik. Meie komisjonid peavad võtma palju suurema rolli kontrollis. Üks või kaks rakendamisaruannet on juba valmimas ja see arv kasvab ning me peame võtma vastutuse koos teiste institutsioonidega.
Järelmärkusena, kuid väga tähtsa järelmärkusena sooviksin öelda, et peame pöörama oma tähelepanu ka oma kohtunike koolitamisele meie riiklikes kohtutes, et tagada, et ka nemad teaksid, kuidas ühenduse õigust rakendada.
Alyn Smith
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Hr president, õnnitlen oma fraktsioonikaaslast ja fraktsiooni kaaspresidenti pr Frassonit õigeaegse ja hästi läbimõeldud raporti puhul. Ühinen ka pr Wallise märkustega ja nõustun nendega täiesti.
Õigusaktide koostamine hoiab meid tegevuses, kuid meie inimeste jaoks on tegelikult oluline õigusaktide jõustamine ning õigusaktide mittejõustamine jätab meist ausalt öeldes rumala mulje. Õnnitlen komisjoni mitmete väga positiivsete sammude puhul. Kuid me peame tõesti püüdma seada selle küsimuse meie parlamendi päevakorra esikohale, sest vähemalt Šotimaal ollakse kindlalt arvamusel, et ühe riigi jaoks kehtivad ühed seadused ja teiste jaoks teised. Olen täiesti teadlik, et see ei ole vaid komisjoni süü, kuid meil kõigil on mängida oma roll selle probleemi lahendamisel, kui me kuulume ühte Euroopasse.
Õnnitledes kolleege oma fraktsioonist, on mul hea meel kuulda, et volinik kavatseb paljude nende küsimustega tegeleda. Sooviksin öelda ühte asja, eriti seoses palju konflikte põhjustavate keskkonnaalaste õigusaktidega: üksikute õigusaktide paljud väga väärilised eesmärgid lähevad omavahel vastuollu ning me peame end õigusakte ette valmistades selles osas käsile võtma. Kohalike omavalitsuste jaoks on kohaldamise osas väga vähe juhiseid, kuidas nad peaksid nende tihti väga vääriliste eesmärkide puhul käituma, kui need peaksid omavahel vastuolus olema. Meile lubati, et see probleem vaadatakse läbi energiapaketi raames, seega oleksin väga tänulik, kui meie volinik valgustaks meile natuke seda käimasolevat protsessi.
Bert Doorn
(NL) Hr president, ka mina soovin kiita pr Frassonit tema raporti puhul. Me oleme näinud nüüd mitmeid rakendamisaruandeid ning kõigi nende puhul on näha ühte ühist selget joont. See tähendab enam tähelepanu rakendamisele, sealhulgas Euroopa Parlamendi poolt. Nüüd peame rakendamisaruandeid kasutama hakkama. Juulis esitan raporti kaheksanda direktiivi rakendamise kohta audiitorite järelevalve osas. On hea, et parlament jälgib samuti tõsiselt õigusaktide ülevõtmist liikmesriikides.
Seoses sellega sooviksin keskenduda järelevalveasutuste küsimusele. Räägime ülevõtmisest liikmesriikide ametiasutuste poolt ning õigust kohaldavatest kohtunikest. Paljudel liikmesriikidel on siiski ka sõltumatud järelevalveasutused, kes töötavad õigusakte välja ja kohaldavad neid. Praktikas on tekkinud suured lahknevused erinevate liikmesriikide ja järelevalveasutuste seas. Üha sagedamini seisavad mitmetes liikmesriikides rahvusvaheliselt tegutsevad ettevõtted silmitsi erinevate nõuetega erinevatelt järelevalveasutustelt erinevates liikmesriikides. See on äärmiselt ebamugav ning takistab siseturu toimimist.
Sooviksin arutleda veel ühe punkti üle. Me ei saa vältida ka Euroopas kasutatavate õigusaktide täiendavat läbivaatamist. Siiani oleme peamiselt töötanud direktiividega, mis käsitlevad ühtlustamist. Volinik Verheugen on juba teatud juhtudel öelnud, et tulevikus võib osutuda mõistlikuks kasutada siseturu õigusaktina määruseid, et vältida erinevaid probleeme, nagu näiteks meelepäraste vahendite valimine ja ülemääraste nõuete kehtestamine direktiivide ülevõtmisel. Tean, et ka liikmesriikide parlamentides, eriti Madalmaade parlamendis, on teostamine aeglane, kuid kindlasti on sellesse meelepäraste vahendite valimist ja ülemääraste nõuete kehtestamist hõlmavasse rakendamisse uppumine kahjulik siseturu toimimisele ja ka sisemajandusele. Sel juhul ei ole võimaluse korral määruse kasutamine enam nii hea.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr president, me teame, kui tähtis on teie osa ühenduse õiguse kohaldamise järelevalvel. Räägime suhetest rahvusüleste institutsioonide ja liikmesriikide valitsuste vahel. Liikmesriikide valitsused on tugevad üksused paljude volitustega, tegemist on ametiasutustega. Tavaliselt on komisjon ELi õiguse kaitsja ning paljudel juhtudel on see kodanike jaoks ainsaks tagatiseks, et seadust (sest ühenduse õigus on seadus) kohaldatakse nõuetekohaselt.
Pr Frassoni raporti eesmärgiks on tugevdada komisjoni selgroogu, nagu mina seda nimetaksin, nii et komisjon oleks teadlik oma ülesande tähtsusest ning et isegi kui me soovime alguses valitsustega läbirääkimisi pidada tekkida võivate raskuste üle, käituks komisjon vajalikul hetkel nii, nagu kodanikud ootavad - tugevalt ja rangelt ning kohaldaks ühenduse õigust.
Teeb murelikuks, et pärast laienemist peaks meil olema mulje, nagu kohaldaks komisjon uute liikmesriikide suhtes leebemaid kriteeriume kui rakendati vanadele liikmetele. Sel oleks negatiivne mõju Euroopa Liidu konsolideerimisele ning Euroopa Liidu mainele neis liikmesriikides. Olles jälginud mitmeid komisjoni rikkumismenetlusi, võin komisjonile kinnitada, et kui ta sekkub, siis tunnevad kodanikud ja isegi ametiasutused end komisjoni tegevusest tingitult kindlamana selles valdkonnas.
Teiste sõnadega, ma arvan, et Euroopa Parlamendi raporti, pr Frassoni esitatud ettepaneku ja ka pr Wallise arvamuse eesmärgiks on tugevdada komisjoni, et komisjon ei tunneks end üksi ja kaitsetuna valitsuste vastas, vaid et Euroopa Parlament aitab komisjonil tugevdada seda järelevalvaja rolli, mis tal ühenduse õiguse kohaldamisel on.
Margrete Auken
- (DA) Hr president, Euroopa kodanikud on ELi õigusaktide jaoks määrava tähtsusega. Nad ei ole vaid rikkumiste ohvrid, nagu näiteks Napolis. Paljudes keskkonnaalastes küsimustes on nad mänginud kõige olulisemat rolli. Valvekoertena peavad nad vahti, et tagada seaduste nõuetekohane rakendamine kõikides Euroopat puudutavates küsimustes ning paljudel juhtudel on nad ainsad, kes seda teevad. Seepärast peaks EL toetama ka kodanikke, tagades neile kindlama positsiooni. Kui nad juhivad tähelepanu ühenduse õigusaktide rikkumisele, peaks nende kaebusi käsitlema tõsiselt ja austusega. Ma loodan siiralt, et tegemist ei ole komisjoni katsega lõpetada paljud neist kaebustest, kuna see oleks halb tava. Seepärast sooviksin tänada pr Frassonit tähelepanu juhtimise eest neile ohtudele. Tema suurepärane raport muutub nüüd tähtsaks üldiseks sammuks õiges suunas. ELi kodanikud saavad Lissaboni lepingu kaudu tugevama positsiooni, kuid kui soovitakse, et see oleks midagi enamat mõttetust dekoratsioonist, tuleks nende panust ELi võtta tõsiselt.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Hr president, ka mina sooviksin õnnitleda pr Frassonit suurepäraselt ettevalmistatud raporti puhul. Samuti sooviksin lisada, kui rahul ma olen, et vastavalt Euroopa Komisjoni esitatud statistikale ELi õiguse rikkumise juhtumitega seotud menetluste arvu kohta ei ole 10 uue liikmesriigi ühinemine avaldanud mõju registreeritud rikkumiste arvule. Statistika ei anna siiski kõike edasi. Üheks kõige paremaks mehhanismiks, mis võimaldab meil kontrollida, kui hästi Euroopa õiguse kohaldamine tegelikult läheb, on eelotsused, mille eesmärgiks on anda riiklikele kohtutele võimalus pakkuda Euroopa õiguse kohaldamise ühesugust tõlgendamist kõikides liikmesriikides. Selle menetluse puhul on probleemiks aeg, mis kulub kohtu vastuse ootamisele, ning see aeg on ikka veel väga pikk (umbes 20 kuud). Viivituse peamine põhjus peitub tõlkimisele kuluvas ajas, mis on umbes üheksa kuud. On muret tekitav, et paljudes liikmesriikide parlamentides kuuleme hääli, mis nõuavad eelarvesse ülempiiri konkreetselt kirjaliku tõlke kuludele.
Euroopa Komisjoni soovitused liikmesriikidele ja kandidaatriikidele põhinevad oletusel, et ELi õigus kehtestatakse tõhusalt siis, kui palgatud on sobilik kvalifitseeritud personal ja eraldatud on sobivad rahalised vahendid. Ma ei nõustu selle seisukohaga täiel määral. Personali arv ja kättesaadavate rahaliste vahendite suurus ei ole õige mõõdupuu. Lisaks on vaja ka pühendumist ja osalemist Euroopa õiguse kehtestamise küsimuses. Liikmesriikide ja kandidaatriikide ees seisvate ülesannete nõuetekohane täitmine nõuab kolme tegurit: teadmisi, pädevust ja valmisolekut. Esimene neist teguritest ehk siis teadmiste omamine ei ole tänapäeval probleemiks. Teine tegur, milleks on ühenduse edusammude tegemise võime, on seotud sobilike rahaliste vahendite määramise ja täiendavate töötajate kaasamisega. Komisjon asetab sellele aspektile hetkel väga suur rõhku. Kolmas tegur ehk siis nende valmisolek, kelle ülesanne on Euroopa õiguse kehtestamine ja kohaldamine, on kõige enam alahinnatud.
Ühenduse õiguse praktikasse rakendamise valmisolek sõltub institutsioonidest ning menetluste, stiimulite ja piirangute süsteemist. Edukuse või läbikukkumise ELi õiguse kehtestamisel otsustab lõpuks konkreetne institutsionaalne mudel. Teadmised ja rahalised vahendid ei ole veel kõik. Vaja on ka head tahet tegutseda.
Reinhard Rack
(DE) Hr president, hr asepresident, oma sissejuhatuses te ütlesite, et komisjon ei soovi pimesi algatusi esitada, vaid liikmesriikidega peetavate arutelude kaudu järgi uurida, kas midagi tuleks ette võtta. Komisjoni kui ikkagi kollegiaalse institutsiooni enda sees ei ole alati selget, ühtset seisukohta teatud küsimustes.
Transpordi valdkonnas näen ma hetkel teemat, mis muutub meie jaoks - ja tõenäoliselt ka komisjonis - järgmistel aastatel üha enam problemaatilisemaks ning selleks on idee, et raha tuleks ümber suunata keskkonnasõbralikematesse transpordiliikidesse, kasutades ristsubsideerimist raha arvelt, mis on teenitud vähem keskkonnasõbralikumas valdkonnas - teemaksud, parkimistasud jne. See on tegelikult subsiidium. Kas sel teemal on toimunud arutelusid ning milline on olukord?
Katalin Lévai
(HU) Tänan teid, hr president. Nagu mitmed kõnelejad enne mind on juba maininud, sõltub õigusaktides ja lepingutes sätestatud eesmärkide saavutamine sellest, kui tõhusad on liikmesriigid ühenduse õiguse kohaldamisel ja kuidas nad võtavad selle õiguse oma riiklikusse õigusesse üle.
Kui neil ei õnnestu õigusakte kohaldada või neid nõuetekohaselt jõustada või nad ei suuda neis sisalduvaid eesmärke täielikult järgida, on meil probleem. Viimastel aastatel on õigusaktide järgimine paranenud ning ma arvan, et 10 uut liikmesriiki järgivad õigusakte korralikult. Loodan, et see ei ole nii seepärast, et komisjon oleks meie, uute liikmesriikide suhtes leebem, vaid seepärast, et me tõesti püüame täita kriteeriume ja lootuseid.
Kahjuks ei ole bürokraatlikus džunglis navigeerimine ikka veel lihtne; me teame, kui suur on õigusloomega seotud meetmete arv, ning nende ülevõtmine riiklikusse ja piirkondlikusse õigusesse on sageli liialt ajamahukas. Bürokraatia lihtsustamine ja mõjuhinnangute laiaulatuslikum kasutamine on väga tähtis, nagu ka selle tagamine, et kaebuste menetlemiseks kuluks võimalikult vähe aega. Tänan teid.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Hr president, ühenduse õiguse rakendamine liikmesriikide poolt on üks Euroopa Liidu peamisi põhimõtteid. Seepärast on mitmete tegevuste eesmärgiks järelevalve ja rikkumiste kõrvaldamine. Üksikute riikide kontrollimine ja kontrollide tulemuste avaldamine muudaks võimalikuks kodanike osalemise ELi õigusaktide kehtestamisel riikides.
Samal ajal näiteks Poolas kehtib vaatamata kuuendale direktiivile ja kohtu otsustele ikka veel riiklik käibemaks. Sama kehtib ka töötasu topeltmaksustamise kohta. On teada juhtumeid, kus Poola kodanike poolt ELi riikidest ostetud sõidukite suhtes kohaldatakse vaatamata Euroopa Kohtu otsustele tollimaksu ning valesti arvestatud maksude tagastamisel viivitatakse.
Eriti kummaline on, et meie kodanikke hoitakse vastutusel aastaid ning lõpuks ei tehta ühtegi otsust. Poola kodanikud ootavad kannatamatult Euroopa Komisjoni reageerimist esitatud näidetele ning meie valitsuse poolt toime pandud ebaseaduslike tegevuste ohjeldamist.
Lõpetuseks sooviksin edasi anda oma siirad õnnesoovid pr Frassonile; kahju ainult, et raportis käsitletakse üsna kauget minevikku ning oleks tore olnud, kui see oleks käsitlenud 2007. aastat.
Jens-Peter Bonde
(DA) Hr president, komiteemenetlus on uuring sellest, kuidas piirata demokraatiat, ilma et valijaskond sellest aru saaks. Kõigepealt viiakse võim valijaskonnalt ja rahva poolt valitud esindajatelt valitsuse ametnikele ja Brüsselisse lobitöötajatele kinniste uste taha. Seejärel kehtestatakse hääletamisele keerulised eeskirjad, mida keegi ei suuda meelde jätta, millest ükski ajakirjanik ei suuda kirjutada ja mida ühegi õpiku autor ei suuda selgitada. Asja sisu peitub lihtsalt selles, et mittevalitud tegelased komisjonis otsustavad, kui just komisjoni vastu ei saada kokku kvalifitseeritud häälteenamust. Seadusandlik võim muudetakse täidesaatvaks võimuks, läbipaistvad õigusaktid muudetakse salajasteks seadlusteks, enamusdemokraatia muudetakse vähemusvalitsuseks. See ei ole küll täielik autokraatia, kuid me liigume selles suunas, võttes natuke eeskuju Mussolini suurtest ideedest.
Uue institutsioonidevahelise kokkuleppega saab parlament küsimuse taas päevakorda võtta, seda aga vaid juhul, kui täiskogu parem ja vasak tiib on üksmeelel ning suudavad saavutada liikmete absoluutse poolthäälte enamuse. Lõpetage ometi autokraatia segamine ning valitsege mõistlikult ja korporatiivselt! Viige igasse õigusakti sisse demokraatia! Võimaldage meil aluspõhimõttena näha, et rahva poolt valitud esindajate enamus on kas liikmesriikide parlamentide või Euroopa Parlamendi iga õigusakti taga! Valitsuse ametnike ja lobitöötajate koostatud õigusaktid peaksid olema minevik, ometi üritatakse seda Lissaboni lepinguga kivisse raiuda. See on järjekordne hea põhjus panna leping referendumile.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja. - Eesistujariigi nimel sooviksin kokkuvõtvas sõnavõtus rõhutada, et eesistuja on teadlik, et järelevalve ühenduse õiguse kohaldamise üle on äärmiselt tähtis, et õigust üleüldiselt austataks ja ühenduse toimimise aluseks olevaid üldiseid õiguslikke põhimõtteid kaitstaks.
Eelkõige on see siiski oluline õiguskindluse tagamiseks Euroopa kodanike seas. Ei tohiks unustada, et neil on ühenduse õiguse rakendamisel tähtis roll. See roll peegeldub ka kodanike esitatud kaebuste arvus ühenduse õiguse rikkumiste kohta.
Arutelu jooksul, mida ma väga tähelepanelikult jälgisin, olid mitmed inimesed üllatunud, et rikkumiste arv või vähemalt märgatud rikkumiste arv ei ole Euroopa Liidu laienemisest alates suurenenud. Mitmed kõnelejad kahtlustasid, et komisjon ei ole nn uute liikmesriikidega piisavalt range.
Pean rõhutama, et eesistujariigil ei ole vähimatki põhjust neid kahtlusi kinnitada ega ühtegi tõendit selle kohta. Suudan sellele pakkuda siiski vähemalt ühe hea selgituse. Nn uute liikmesriikide puhul peab arvesse võtma, et neist said liikmesriigid pärast mitu aastat kestnud intensiivset ühenduse õiguse ülevõtmist nende riiklikusse õigussüsteemi ning sellest ajast peale ei ole nende jaoks protsessi jätkamine väiksemas ulatuses olnud keeruline. See oli öeldud vaid märkusena kahtluse kohta, nagu ei kohtleks komisjon kõiki liikmesriike võrdse rangusega, kuid ma arvan, et oleks asjakohane, kui volinik kommenteeriks seda küsimust.
Lõpetuseks sooviksin rõhutada, et eesistujariik peab väga tähtsaks paremat õigusloomet käsitlevas institutsioonidevahelises kokkuleppes määratletud ühist vastutust ja ühiseid eesmärke. Lõpuks sooviksin julgustada kõiki institutsioone ja liikmesriike täitma oma kohustusi ühenduse õiguse ülevõtmisel ja kohaldamisel.
Günter Verheugen
Hr president, daamid ja härrad, olen juba kord öelnud, et tänane arutelu ei tohiks jääda tagajärgedeta, ning ma sooviksin seda veel kord rõhutada. Ma selgitan hr Jungile lühidalt selle arutelu sisu ja parlamendi panust ning esitan ka ettepanekud, kuna selle arutelu jooksul on tehtud mitmeid väga tähtsaid ettepanekuid, mida komisjon peaks väga tõsiselt võtma.
Lubage mul esitada veel üks õiguse filosoofial põhinev märkus: õigusriigil põhinev rahvaste ühendus põhineb usaldusel. See saab toimida vaid siis, kui osalejad saavad üksteist usaldada. Seepärast peavad põhiseaduslikus riigis õigusloomega seotud menetlused toimuma avalikult ning seepärast nõustun ma ka täielikult pr Wallise sõnadega. Teave on siin oluline ja läbipaistvus kohustuslik.
Õiguse kohaldamisel ja tõlgendamisel ei tohi olla salatsemist. Kõik peab olema avatud ja avalik. Seda loen ma siit arutelust igatahes välja ning just selles olen ma alati veendunud olnud. Nõustun pr Wallise poolt petitsioonikomisjoni rolli kohta öelduga. Olles põhimõtteliselt tema klient, tunnistan vabatahtlikult, et vahepeal nõuab see palju tööd ja pingutust, kuid kodanikel on õigus oodata meilt seda pingutust. Lisaks räägivad meile esitatud avaldused väga palju sellest, kuidas meie kodanikud tajuvad meie õigust ja meie poliitikat.
Pr Frassoni, volinik Wallström on juba lubanud, et tulevikus koostame kodanikele kokkuvõtted. Selle aja jooksul on komisjon juba esitanud ametliku resolutsiooni selle kohta, seega asi saab teoks, ning ma olen üsna kindel, et te leiate viisi ja vahendid, tagamaks, et me seda tõesti ka teeme. Asi on otsustatud ning see saab teoks.
Paljud parlamendiliikmed on kaalunud uute liikmesriikide küsimust ning seda, kuidas on võimalik, et vaatamata liikmete arvu kasvule ei ole suurenenud lepingute rikkumiste alaste kohtuasjade arv.
Komisjonil on selles osas väga kindel arvamus, mille kohaselt on sellele kaks põhjendust: esiteks - ja selles osas olen ma üsna eneseteadlik, sest ma pean tõesti ütlema, et see on eelmise laienemisvoliniku hea töö tulemus - tuleneb see asjaolust, et uued liikmesriigid valmistusid õigustiku ülevõtmiseks nii pingsalt, et nende ühinemise ajaks järgisid nad nõudeid täpsemalt kui vanad liikmesriigid. Võin seda vaid kinnitada. See on absoluutselt tõsi. Me ei oleks kunagi saanud sõlmida ühinemislepinguid, kui õigustikku ei oleks täidetud.
Teine põhjus on võib-olla siiski mõnevõrra praktilisem: uute liikmesriikide kodanikud peavad järkjärgult õppima, et nad saavad kaevata, ja seda, kuidas seda teha. Seepärast ma eeldan, et kaebuste arv suureneb.
Hr Smith mainis, et õigus peab olema sirgjooneline ja kohaldatav, eelkõige keskkonnaalased õigusaktid. Nagu ma tean, vaatab komisjon kogu ühenduse õiguse läbi järgmise aasta lõpuks, et kindlaks teha, kus ja kuidas seda lihtsamaks saab muuta. Just mõned päevad tagasi lubati meile parema õigusloome projekti osas tehtud edusamme käsitleva ettekande käigus, et kogu see protsess viiakse tõesti lõpule järgmise aasta lõpuks.
Hr Medina, te ei pea muretsema, nagu peidaks komisjon kaebused sahtlipõhja ära. Oma enam kui kaheksa aasta pikkuse kogemuse põhjal komisjoni liikmena võin teile kinnitada, et olen palju sagedamini pidanud üliagaraid komisjoni talitusi tagasi hoidma, kui et sundima neid käivitama ühenduse õiguse rikkumist käsitlevad menetlused. Sagedamini pean neile ütlema: "Pidage kinni, võtke hoogu maha, rääkige nendega enne ja vaadake, kas seda saab rahumeelselt lahendada". Oht, et komisjoni talitused midagi sahtlipõhja ära peidaks, on peaaegu olematu. Olen kindel, et seda ei juhtu.
Hr Racki küsimusega seoses: otsused lepingu rikkumise kohta, olgu see siis sissejuhatus või järeldus või mis tahes vahepealne üksik samm, nõuavad komisjoni liikmete kolleegiumi otsust. Nii on see korraldatud. Ma ei suuda hetkel siin vastata teie konkreetsele ristsubsideerimise probleemi käsitlevale küsimusele, kuid ma tagan, et te saate vastuse käesoleva nädala lõpuks.
Hr Kuci märkuste osas vahi all hoidmise kestvuse kohta kohtuotsust oodates tunnistan, et oleks skandaalne, kui selline asi esineks, kuid see ei kuulu Euroopa Liidu pädevusse. Euroopa Inimõiguste Kohus on selliste küsimuste puhul pädev kohus.
Daamid ja härrad, tänan teid kõigi ettepanekute eest ja selle arutelu konstruktiivse vaimu eest. Olen küllaltki kindel, et järgmisel aastal toimuva arutelu ajaks oleme teinud täiendavaid edusamme.
Monica Frassoni
Hr president, daamid ja härrad, ma sooviksin tänada oma kaasliikmeid, volinikku ja eesistujariiki, et nad osalesid selles arutelus, mis, nagu volinik Verheugen ütles, ei lõpe siin.
Esitaksin kiiresti mõned punktid. Sooviksin kommenteerida prioriteetide määratlemise küsimust, millest volinik Verheugen rääkis. Usun, et see võib tegelikult olla üsna riskantne samm. Samas ei ole seda siiski siiani kunagi tehtud. Olen alati olnud üsna skeptiline prioriteetide tõelise määratlemise võimaluse osas. Kui te aga tõesti soovite seda teed jätkata, siis riskige ja olge läbipaistvad ning miks mitte isegi korraldada arutelu nende prioriteetide üle? Vastasel juhul võiks jääda mulje, et prioriteedid valiti, sest te soovite lahti saada ebamugavatest rikkumistest. Ma ei arva, et see oleks hea.
Teiseks ütleksin seda, et vaatamata asjaolule, et komisjon eitab vajadust enamate ressursside, eelkõige inimressursside järele, et käsitleda rikkumisi, on tegelikkuses olukord selline, et peaaegu igal volinikega toimunud kohtumisel on kõik mulle rääkinud, et neil ei ole piisavalt ressursse, piisavalt inimesi selle küsimusega tegelemiseks.
Arutelu jooksul kerkis esile rikkumiste arv uutes liikmesriikides ning mida volinik ja eesistujariik ütlesid, on tõenäoliselt tõsi. Peaksime siiski ka teadma, et näiteks keskkonnaküsimustes tegelevad vaid kaks või kolm ametnikku kõigi kümne uue liikmesriigiga, seega on seal ilmselgelt probleem seotud inimressursiga.
Lõpetuseks Euroopa Parlamendi rollist. Me arutame, kuidas sisemiselt muuta meie rolli kaasseadusandjana tõhusamaks meie poolt heaks kiidetud direktiivide kohaldamise jälgimise kaudu. Usun, et peame kindlasti tegema kahte asja: esiteks otsustavalt tugevdama poliitiliste otsuste kaudu petitsioonikomisjoni rolli, mis, nagu pr Wallis ütles, on meie aken maailma, ning teiseks peaksime süstemaatiliselt korraldama istungjärke kohaldamise kohta, mis nõuavad küll ka avatud koostööd komisjonilt. Sest kui me korraldame istungjärke, kus arutame direktiivide kohaldamist ning neil istungjärkudel osalev komisjoni ametnik istub vaikselt või räägib meile asjadest, mis ei paku huvi - võib-olla seepärast, et ta ei saa öelda, mida me tegelikult teada soovime -, siis on kogu see tegevus mõttetu.
Igal juhul ma tänan teid ning kindlasti räägime sellest veel.
President
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
