Äriühinguõigus (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni teatis äriühinguõiguse kohta.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra juhataja, Euroopa eraäriühingu põhikiri on regulaarselt olnud Euroopa Parlamendi päevakorras ning samuti, nagu te teate, ka õiguskomisjoni päevakorras. Mitmesugused nende arutelude käigus esitatud argumendid on näidanud, et Euroopa eraäriühingu põhikiri võib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kasu tuua ning toetust on leidnud ka idee sidusrühmadega konsulteerimisest.
Komisjon mõistab, et on tarvis vastu võtta reguleeriv raamistik, et võimaldada väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel hakkama saada üha enam integreeruvatel Euroopa turgudel. Me peame piiriülesed äritehingud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kergemaks tegema. On oluline võtta meetmed, mis aitaksid neil ettevõtetel ühtsest turust täielikult kasu saada.
Nagu me kõik teame, on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasv olulise tähtsusega Euroopa majanduse konkurentsivõimele ning komisjon võib näha, et Euroopa eraäriühingu põhikiri võiks hõlbustada väikeste ettevõtete laienemist üle riigipiiride. Seega võib see valikuvabadust pakkudes ja lisakoormusi tekitamata ettevõtetele rohkem võimalusi anda.
See võib väga hästi vähendada ka nende ettevõtete kulutusi, kes soovivad tegutseda mitmes liikmesriigis. Kui me selle saavutaksime, oleks väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel hõlpsam uutele turgudele pääseda. Seepärast on komisjon teadlik Euroopa eraäriühingu põhikirja tähtsusest Euroopa Liidu liikmesriikidele ja Euroopa ettevõtetele.
Ma võin teile kinnitada, et mu kolleeg volinik McCreevy jätkab ettepanekuga koostada õigusakt, mis käsitleb Euroopa eraäriühingute põhikirja, nagu ta teatas õiguskomisjonile 3. oktoobril 2007. See ettepanek peaks valmis saama hiljemalt 2008. aasta keskpaigaks. Nagu te teate, peame me praegu ettepaneku täpse vormi ja sisu üle jätkuvalt läbirääkimisi, mille tulemused võetakse seejärel mõjuhindamisse, mis peab saama lõpetatud järgmise aasta esimestel kuudel. Mu kolleegil härra McCreevyl on väga hea meel teiega dialoogi jätkata, kui see ettepanek kord esitatud saab.
Klaus-Heiner Lehne
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, lubage mul alustada, tänades teid siiralt märkuste eest, mis tõid mu kenasti esimese punkti, nimelt Euroopa eraäriühingu põhikirja juurde. Võin öelda, et meil on hea meel, et pärast pikaajalisi raskusi on komisjoni viimaks veendud selle õigusakti eelnõu vajalikkuses ning me võime nüüd loota, et selle saame. On parlamendi teene, et see sai võimalikuks tugeva surve tõttu, mida avaldasime. Olgu kuidas on, tulemuse üle võime kõigest südamest vaid rõõmustada.
Kavatsen siiski käsitleda teist punkti, millele tänane resolutsioon samuti viitab, ja millega me rahul pole, sel moel, nagu asjad on arenenud. Pean silmas äriühinguõiguse 14. direktiivi äriühingu registrisse kantud asukoha - see on koht, kus äriühingud on registreeritud - üleviimise kohta. Euroopa Komisjonil on juba palju aastaid plaanis olnud sulgeda see lünk äriühinguseaduses. Oleme nüüd teada saanud, et see on õigusloomeprogrammist enam-vähem välja jäetud, vähemalt niipalju, kui Euroopa Komisjon asjasse puutub, ning et lünk jääb seetõttu täitmata.
Kas tohin siinkohal rõhutada, et vähemalt minu fraktsioon - ja ma usun, et rõhuv enamus õiguskomisjonist, kui otsustada selle arutelude tooni järele viimastel aastatel, ning ka sellest täiskogust tervikuna - on alati olnud arvamusel, et see lünk on tarvis sulgeda ning et äriühinguõiguse 14. direktiiv on hädavajalik.
See ei ole lisanduva bürokraatia ega äriühingute uute kohustuste küsimus. See on lihtsalt äriühingutele asutamislepinguga lubatud võimaluse andmine Euroopa Liidus vabalt ringi liikuda ja mis tahes liikmesriigis tegevust alustada. Oleme kuulnud, et üks põhjustest, miks Euroopa Komisjon tundis end võimetuna selles küsimuses edasi liikuma ja ettepanekut esitama, oli ta seisukoht, et kehtivad ühinemismäärused ja muud sätted olid äriühingute liikuvuse tagamiseks asjakohased.
Võin öelda vaid seda, et kui äriühing ei saa oma registrisse kantud asukohta ühtse turu piires üle viia teisiti, kui vaid leides teises riigis uue äriühingu, millega liituda, siis saab praegusi eeskirju vaevalt küll eeskujuks seada kui vahendeid bürokraatia vältimiseks või kulude vähendamiseks. Ideaalne oleks usaldusväärne teisene õigusakt, mis tagaks äriühingutele õiguse kasutada ka praktikas vabadust, mida siseturg neile teoorias pakub.
Üks status quo saavutanud argumente on see, et Euroopa Kohtu otsused on äriühinguseadust igal juhul juba kõvasti liberaliseerinud. See on kahtlemata õige, kuid Euroopa Kohus teeb neid otsuseid üksnes esmaste õigusaktide täieliku kohaldamise edendamiseks, lihtsalt sellepärast, et teiseste õigusaktide vastuvõtmise eest vastutavad seadusandlikud organid, nimelt parlament ja nõukogu - kuigi me sõltume Euroopa Komisjonist - ei ole suutelised jõustama usaldusväärseid teiseseid õigusakte, mis ka tegelikult tagaksid vabadused, mis on kirjas asutamislepingu siseturu rajamise sätetes.
Sellepärast parlament peabki kinni oma seisukohast, et komisjoni monopol algatusõigusele kohustab teda esitama äriühinguõiguse 14. direktiivi ettepanekut õigel ajal. Me küsime komisjonilt, kas 14. direktiivi, mis juba on komisjoni kontorites toimikus, saab lähematel aastatel õigusloomeprogrammi võtta.
Kui seda ei juhtu, jätab parlament endale õiguse - nagu meie resolutsioonis on selgesõnaliselt ette nähtud - appi võtta asutamislepingu artikli 192 ning esitab raporti omal algatusel, pidades silmas õigusakti ettepaneku nõudmist. Ja kuna me tegeleme äriühinguseaduse teemaga, siis lubage mul kasutada seda mugavat võimalust öelda paar sõna komisjoni viimase teatise kohta, mis käsitleb äriühinguseaduse lihtsustamist. Resolutsioon ei tegele küll otseselt selle teatisega, kuid nende kahe vahel on temaatiline seos.
Ma usun, parlament nõustub minuga, et me ei toeta mingit lihtsustamismeetmete tagajärjel tekkivat ainese kadu ühenduse kehtestatud õiguses ega praktikas - milleks on acquis communautaire. Teisisõnu, minu arvates ei saa tekkida küsimustki tervete direktiivide väljajätmisest. Mida me võime toetada, on meetmed ettevõtete koorma vähendamiseks, bürokraatia ja statistiliste kohustuste minimeerimiseks, ettevõtete vabastamiseks nõudest avaldada iga pisimgi asi, mis on nende bilansis kirjas, kuid mis võib tegelikult olla üpris tähtsusetu. Ma usun, et see on ala tihedaks koostööks komisjoniga, et äriühinguseadust paremaks muuta.
Üks teine asi, mis mind jahmatas, kui lugesin komisjoni pabereid selle teema kohta, oli see, et on olemas teatavad õigusaktid, mille me oleme jõustanud - üks näide on läbipaistvuse direktiiv, vastu võetud Sarbanes-Oxley akti järel - ja mis sisaldavad mõningaid sätteid, mis nüüd lausa paluvad, et küsiksime, miks neid ei vaadata osana lihtsustamistegevusest. Tahaksin ka tervitada selle teema edasist kaalumist komisjoni poolt, sest selline läbivaatamine võiks äriühinguseaduse parandamisel tõenäoliselt abiks olla.
Manuel Medina Ortega
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, sisuliselt esitas härra Lehne seisukoha, mida jagavad õiguskomisjoni liikmed. Tema tegi seda Euroopa Rahvapartei fraktsiooni nimel ning mina teen seda Euroopa Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimel.
Meile teeb praegu muret, nagu härra Lehne ütles, et loodame liiga palju õiguse kohtuliku arengu peale, teisisõnu, arengule Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse kaudu. Euroopa Kohtu pretsedendiõigus täidab lüngad, mille on jätnud Euroopa Liidu teisesed õigusaktid, kuid meil ei ole teiseseid õigusakte. Lepingud on olemuselt väga üldised ning näevad ette teatavaid valdkondi ja võimaldavad eri tõlgendusi ega hõlbusta praegu siseturu kehtestamist.
Meie ettepanekud on kahesuunalised, nagu härra Lehne märkis - esiteks toetavad need komisjoni tehtud pakkumist esitada ettepanek Euroopa eraäriühingu direktiivi kohta, mis ilmselgelt aitaks väga palju kaasa vaba liikumise kehtestamisele Euroopa Liidus, ning teiseks püüda jätkata jõupingutusi äriühinguõiguse valdkonnas, surudes läbi uut direktiivi, neljateistkümnendat, millega saaks neid sätteid viimaks täiendada.
Ma jagan härra Lehne muret selle üle, et kui me ei võta vastu sätteid ettevõtte peakorteri üleviimise kohta, siis jätame tegelikult täitmata õigusliku lünga, kuna ühinemised on teine teema ega kuulu täielikult sellesse kategooriasse. Me loodame, et komisjon saab seda tüüpi tegevuse oma tööprogrammi võtta.
Esiteks ma loodan, et 2008. aasta jooksul ning kui võimalik, siis enne 30. juunit, on Euroopa eraäriühingu põhikirja direktiiv valmis, ning teiseks tuleb loota, et komisjon ei loobu mõttest äriühinguõigust edasi arendada sellistes valdkondades nagu asutamisvabadus või ettevõtete alalise asukoha muutmine.
Sellega ma lõpetan oma sõnavõtu.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Härra president, lubage mul vastata kahele küsimusele.
Arvan, et esimese küsimuse vastus on selge. Vastuseks teisele, mis puudutab äriühinguõiguse 14. direktiivi, siis oleme arvamusel, et edasised vahendid liikuvuse suurendamiseks võiksid luua otseselt tingimused Euroopa Liidus registreeritud asukoha üleviimiseks. Direktiivi võimaliku lisaväärtuse majandusliku analüüsi tulemused olid ebaveenvad; äriühingutel on juba õiguslikud vahendid üle piiri viimise jõustamiseks. Mitmed äriühingud on oma registreeritud asukoha juba üle viinud, kasutades Euroopa äriühingu põhikirja pakutud võimalusi.
Varsti annab detsembris jõustuv piiriülese ühinemise direktiiv kõigile aktsiaseltsidele, sealhulgas väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele võimaluse oma registreeritud asukoha üleviimiseks. Nad saavad seda teha, asutades liikmesriigis, kuhu tahavad liikuda, allettevõtte ning seejärel ühendades olemasoleva äriühingu selle allettevõttega.
Komisjoni arvates saab tuleviku õigusmeede äriühinguõiguse 14. direktiivi kujul olla õigustatud üksnes juhul, kui leitakse, et raamistik seda nõuab. Sellepärast on härra McCreevy otsustanud praegu äriühinguõiguse 14. direktiiviga mitte jätkata, kuid muidugi võin ma teie mured jälle edasi anda.
Juhataja
Ma olen saanud kodukorra artikli 103 lõike 2 alusel resolutsiooni ettepaneku.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub varsti, hääletuste ajal.
