Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšana katastrofu gadījumos (debates)
Priekšsēdētājs
. - Nākamais jautājums ir Komisijas paziņojums par Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos.
Stavros Dimas
Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā gadā, pateicoties Kopienas Civilās aizsardzības mehānismam, ES mobilizēja en masse, lai palīdzētu tām dalībvalstīm, kas bija cietušas katastrofālos mežu ugunsgrēkos.
Mēs esam noteikuši konkrētus jautājumus, kas prasa tūlītēju rīcību, lai izvairītos no līdzīgām katastrofām nākotnē.
Pirmkārt, mums ir jāpārvar pieejamo tehnisko resursu trūkums palīdzības sniegšanai katastrofu gadījumā. Tas tika atzīmēts operāciju laikā 2007. gadā.
Otrkārt, ir jābūt integrētai pieejai cīņā ar mežu ugunsgrēkiem, kā arī to novēršanai, gatavībai un reaģēšanas spējai.
Treškārt, ir jāstiprina Komisijas Uzraudzības un informācijas centra operatīvais potenciāls.
Komisija jau ir pieņēmusi dažus praktiskus operatīvus pasākumus, no kuriem galvenie ir šādi:
mežu ugunsgrēku ekspertu tīkla izveide un apmācība;
savstarpējas sadarbības apmācības valstu ugunsdzēsēju komandām;
plaša mēroga treniņš, ko aprīlī organizēja Sardīnijā, piedaloties spēkiem no piecām dalībvalstīm;
trīs civilās aizsardzības vienību izveide mežu ugunsgrēku dzēšanai no gaisa.
Jau ir nodrošināti līdzekļi palīdzības iekārtu pārvadāšanai. Turklāt saskaņā ar 2008. gada eksperimentālo programmu mežu ugunsgrēkiem mēs sadarbojamies ar dalībvalstīm, lai izveidotu taktiskās rezerves, kas būs rīcības gatavībā ārkārtas situācijās Eiropā.
Papildus tam no 2007. līdz 2013. gadam saskaņā ar kohēzijas politikas programmām riska novēršanai un reaģēšanai uz dažāda veida katastrofām, arī mežu ugunsgrēkiem, būs pieejami aptuveni 5,8 miljardi eiro.
Papildu 1,6 miljardi eiro būs pieejami no lauku attīstības līdzekļiem, lai atjaunotu mežu resursus un uzsāktu profilaktiskas darbības.
Visbeidzot, vispostošāko dabas katastrofu gadījumā tiek saglabāta atbalsta iespēja no Eiropas Solidaritātes fonda.
Martā iesniegtajā paziņojumā Komisija uzsvēra vajadzību pēc integrētas pieejas katastrofu pārvaldībai, kam jāietver novēršana, gatavība, reaģēšana un atjaunošana. Tā izpētīja visu veidu dabas un cilvēku izraisītas katastrofas Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām, kā arī visus Kopienas resursus, kas pieejami, lai reaģētu katastrofas gadījumā.
Papildus civilajai aizsardzībai, šajā paziņojumā bija izpētītas trīs citas Kopienas darbības jomas:
Eiropas humānās palīdzības stiprināšana;
iejaukšanās spējas koordinācijas uzlabošana attiecībā uz reaģēšanu katastrofas gadījumā;
iestāžu sadarbības, t.i., sadarbības uzlabošana starp Eiropas aģentūrām vai iestādēm.
Mēs izstrādājam arī rīcības plānu. Tas būs gatavs vasarā, un tajā būs izplānota virkne īpašu iniciatīvu papildus tām, kas minētas paziņojumā, tādas kā:
materiālā un tehniskā atbalsta iespēju trūkumu analīze gan humanitārajām, gan civilās aizsardzības darbībām. Tas ļaus mums noteikt, kuri konkrētie instrumenti ir pieejami, kuri ir visnepieciešamākie, un kuri ir visrentablākie;
atbalsts iniciatīvām, lai ierobežotu katastrofu risku trešās valstīs;
ciešāka sadarbība ar ANO, Starptautisko Banku un dažādām NVO, lai stiprinātu reaģēšanas spējas katastrofu gadījumos globālā līmenī;
labāka zinātnes, tehnoloģiju un jauninājumu izmantošana;
mūsu aģentūru lomas uzlabošana, reaģējot uz katastrofām visā pasaulē;
efektīvāka katastrofu izraisīto postījumu novērtēšana.
Kas attiecas uz katastrofu novēršanu, šobrīd nav integrētas Eiropas pieejas. Lai risinātu šo jautājumu, Komisija gatavo paziņojumu, kurā būs novērtēta Kopienas Katastrofu novēršanas mehānisma izveides pievienotā vērtība. Komisija iepazīstinās ar iespējām, kuras vērstas uz:
mūsu zināšanu par katastrofām un to ietekmi uzlabošanu;
saistīto politiku savienojamības uzlabošanu, piem., zemes izmantošanas plānošanas un katastrofu novēršanas savienojamība;
Kopienas resursu izmantošanas uzlabošanu.
Papildus šai iniciatīvai, kura būs koncentrēta uz ES, Komisija izstrādā stratēģiju katastrofu riska samazināšanai jaunattīstības valstīs.
Visbeidzot, Komisija ir veikusi virkni pasākumu, lai stiprinātu ES iejaukšanās spējas, reaģējot uz katastrofām, kas varētu notikt Eiropā. Jo īpaši tiek stiprināts Komisijas Uzraudzības un informācijas centrs. Tā kā mums pašlaik nav detalizētas analīzes par robiem un trūkumiem reaģēšanas spējās lielu katastrofu gadījumā, mēs analizējam katastrofu scenārijus un pārbaudām novatoriskus pasākumus. Tas atbrīvos civilās aizsardzības resursus un spējas darbībām Eiropas mērogā. Līdz 2009. gada vidum Komisija gatavojas arī iesniegt priekšlikumus Eiropas reaģēšanas katastrofu gadījumos apmācības tīklam.
Noslēgumā es gribētu pateikties Parlamentam par pastāvīgo, noturīgo atbalstu, ko tas dod, lai stiprinātu Kopienas reaģēšanas spējas katastrofu gadījumā. Šis atbalsts ir vēlreiz apstiprināts rezolūcijas projektā, kas rīt tiks nodots balsošanai plenārsēdē.
Antonios Trakatellis
Priekšsēdētāja kungs, pēdējos gados daudzas ES dalībvalstis ir cietušas tādās dabas katastrofās kā ugunsgrēki, plūdi un zemestrīces. Ir zaudētas cilvēku dzīvības, īpašumi, saimniecības un mājas ir sagrautas, un vide ir cietusi milzīgus postījumus, kuru labošanai būs vajadzīgi daudzi gadi.
Viens no galvenajiem principiem, uz kura pamata ir izveidota ES, ir solidaritātes princips. Tas nozīmē, ka dabas katastrofu gadījumā ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES cietušajiem reģioniem spētu nodrošināt ne tikai saskaņotu tehnisko palīdzību, bet arī finanšu resursus, izmantojot Eiropas Solidaritātes fondu. Es ar interesi noklausījos komisāra kunga sniegto analīzi par visiem katastrofu novēršanas un koordinētas iejaukšanās momentiem, un mēs gaidām atbilstošu Eiropas Komisijas rīcību.
Ļaujiet man pievērst uzmanību jautājumam par Eiropas Solidaritātes fondu. Es uzskatu, ka nav attaisnojams Padomes lēmums nepieņemt regulu par Eiropas Solidaritātes fondu, un tādēļ šis lēmums būtu jāpārskata.
Eiropas fonda pārstrukturēšana dos ievērojamu ieguldījumu. Pirmkārt, ES būs labākā situācijā, lai efektīvi un elastīgi pārvaldītu dabas katastrofas. Otrkārt, pilsoņi, kas palikuši bez mājām un nedrošībā pēc dabas katastrofas, nekavējoties uzzinās par Eiropas solidaritāti. Viņi sapratīs, cik svarīgi ir būt ne tikai kādas valsts pilsoņiem, bet arī ES pilsoņiem.
Šādas ir politikas nostādnes un darbības, ko Eiropas pilsoņi no mums gaida, un es ceru, ka regula par Eiropas Solidaritātes fondu tiks pieņemta bez kavēšanās.
Edite Estrela
PSE grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, šis ir sava veida ikgadējs rituāls vai nu pirms vai pēc vasaras: politiskā darba kārtībā ir mežu ugunsgrēki. Šis jautājums kļūst aizvien nopietnāks, tomēr tas ir tādēļ, ka dabas katastrofas ir saistītas ar klimata pārmaiņām. Un, tā kā ekstrēmo laika apstākļu gadījumi pakāpeniski pasliktinās, zinātnieki brīdina, ka dabas katastrofas kļūst aizvien biežākas un spēcīgākas, kas nozīmē atkārtotus un aizvien stiprākus sausuma periodus, spēcīgākus un postošākus plūdus, aizvien biežākus pārmērīga karstuma viļņus un stiprākus un plašākus meža ugunsgrēkus, ko ir grūtāk apkarot.
2006. gadā Eiropas Parlaments apstiprināja trīs ziņojumus par šo jautājumu, vienā no tiem Vides komitejas projekta sagatavotājs ierosināja, lai Komisija iesniedz direktīvu par ugunsgrēkiem. Tādēļ mans jautājums Komisijai ir šāds: ņemot vērā šos apstākļus un paturot prātā, ka šajā jautājumā ir vajadzīga integrēta pieeja - citiem vārdiem, politika klimata pārmaiņu jomā nevar būt nošķirta no civilās aizsardzības politikas - vai Komisija nedomā, ka šajos apstākļos direktīva par ugunsgrēkiem ir pamatota?
Tai pašā laikā šīs debates notiek jo īpaši kritiskā laikā: enerģētikas krīze, pārtikas krīze un tā tālāk. Arī tas viss ir saistīts. Biomasa, piemēram, būtu jāizmanto, lai attīrītu mežus, tādējādi izvairoties no ugunsgrēkiem, un jāizlieto, lai vienlaikus ražotu enerģiju. Vēl viena priekšrocība tam ir fakts, ka tas nozīmē, ka biodegvielu ražošanai netiek izmantoti graudaugi.
Marios Matsakis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šīs rezolūcijas A un D apsvērumos un 4. punktā skaidri ir uzsvērta profilakses vērtība. Tas ir ārkārtīgi gudri, jo profilakse vienmēr ir labāka - daudz labāka - nekā ārstēšana. Šai sakarā es vēlos runāt par īpašu novēršamu masu katastrofu veidu: ēku sagrūšanu. Mani to mudināja darīt notikums, kas ļoti nesen notika Kiprā. Pagājušajā trešdienā pēkšņi un bez brīdinājuma iebruka Nikozijas pilsētas teātra, kurā ir 1100 sēdvietas, dzelzs jumts. Krītošo dzelzs siju un citu gruvešu spēks sadragāja teātrī esošos sēdekļus. Laimīgā kārtā teātris šai laikā bija tukšs; pretējā gadījumā simtiem civiliedzīvotāju būtu nogalināti vai ievainoti. Dažas iepriekšējās dienas teātris bija pilns ar bērniem, kas apmeklēja dažādus skolas pasākumus. Pirms divām nedēļām tur uzstājās Maskavas Lielais teātris ar skatītājiem pārpilnā zālē, un pirms dažiem mēnešiem priekšsēdētājs Barroso kungs - kopā ar daudzām ES amatpersonām, EP deputātiem, Kipras prezidentu, ministriem, parlamenta deputātiem un daudziem citiem - šajā pašā teātrī piedalījās ceremonijā saistībā ar Kipras iestāšanos eiro zonā. Tas ir brīnums, ka nenotika milzīga apmēra masu katastrofa.
Ir atzīmēts, ka tikai pirms trim gadiem šajā ēkā tika veikti plaši rekonstrukcijas darbi, kuru izmaksas bija aptuveni 6 miljoni eiro, taču šķiet, ka nevienam no atbildīgajiem, cienītajiem un augsti atalgotajiem arhitektiem, inženieriem, valdības amatpersonām u.c. neizdevās diagnosticēt, ka 50 gadus vecais dzelzs jums ir pilnīgi nedrošs. Pastāv aizdomas, ka arī citas valsts ēkas Kiprā var būt konstrukcijas ziņā bīstamas, bet acīmredzamās nevērības vai vienaldzības, vai korupcijas dēļ attiecībā uz atbilstīgām iestādēm vai departamentiem vai privātiem uzņēmumiem, netiek īstenoti nekādi korektīvi pasākumi. Līdzīgs stāvoklis faktiski var tikt attiecināts arī uz citām ES dalībvalstīm. Starp citu, Kiprā vairumā gadījumu valsts ēkām pilnīgi netiek piemēroti anti-seismiskie tiesību akti, lai gan privātajām ēkām tie tiek piemēroti. Es aicinu Komisiju pārliecināties, ka ar šo rezolūciju tiks veikta ēku drošības pārbaude ES.
Dimitrios Papadimoulis
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, mēs visi redzam, ka notiek arvien vairāk dabas katastrofu, ko izraisa gan klimata pārmaiņas, gan zemes izmantošana.
Rezolūcija, ko es esmu sagatavojis - un es ceru, ka ceturtdien plenārsēdē mēs par to gandrīz vienprātīgi nobalsosim, tāpat kā mēs to izdarījām Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā - aicina Komisiju pārtraukt vilcināšanos, tukšu runāšanu un atlikšanu.
Es jautāju jums, komisāra kungs: vai jūs gatavojaties spert soļus Komisijā, lai nodrošinātu, ka Barnier kunga priekšlikums par Eiropas civilās aizsardzības spēku izveidi tiek apstiprināts, kā Eiropas Parlaments atkārtoti to ir prasījis savās rezolūcijās?
Vai jūs plānojat veikt pasākumus, lai padarītu Solidaritātes fondu elastīgāku un mazāk birokrātisku?
Vai jūs plānojat veikt pasākumus, lai aizpildītu nopietnos robus tiesību aktos un atbilstīgajā politikā, lai nodrošinātu Eiropas lielāku un efektīvāku klātbūtni, atbalstot darbības, ko veic dalībvalstis, kurās dabas katastrofas iznīcina īpašums un paņem cilvēku dzīvības?
Vides komitejā mēs apstiprinājām virkni jautājumu Komisijai, un šodien jūs mums teicāt, ka gada laikā, 2009. gada vidū, jūs iesniegsiet priekšlikumus. Jautājums ir šāds: kad Komisija izlems nopietni izpētīt šos jautājumus un sniegt atbildi uz Eiropas Parlamenta priekšlikumu?
Kuriem priekšlikumiem jūs piekrītat, un kad jūs tos īstenosiet? Kuriem jūs nepiekrītat un kādēļ? Dimas kungs, lai mēs varētu jums palīdzēt, jums vajadzētu mums pateikt, vai Padome jūs aizkavē un atsakās dot jums vajadzīgo finansējumu vai konkrēti cilvēki Komisijā jūs aizkavē. Mēs negribam dzirdēt tikai skaistus vārdus; mēs gribam rīcību, lai šovasar mēs neapraudātu nopietnu ekoloģisku katastrofu upurus.
Dimitar Stoyanov
(BG) Šovakar pirms pāris stundām es iepazīstināju Parlamentu ar korupcijas seju Ahmed Dogan viņa vadīto partiju Bulgārijā - Kustību par tiesībām un brīvību. Tagad es gribētu sniegt īpašu informāciju par mežu ugunsgrēkiem.
Tas ir valsts noslēpums Bulgārijā, ka tas, ko Dogan kungs pats dēvē par "uzņēmumu loku” pie savas partijas, jau astoņus gadus izcērt Bulgārijas mežus. Vienkāršākais veids tiem, kā noslēpt šo noziegumu, ir sarīkot mežu ugunsgrēkus, un katru vasaru tūkstošos hektāru Bulgārijas mežu tiek izraisīti ugunsgrēki, un meži tiek sadedzināti. Ja agrāk tā bija tikai Bulgārijas problēma, tad šodien tā kļūst par problēmu arī Eiropas līmenī, jo Bulgārijai ir tiesības saņemt diezgan ievērojamas subsīdijas, lai reaģētu uz katastrofām, kas notiek mežos. Bet kur šīs subsīdijas nonāktu? Šīs subsīdijas tiktu pārskaitītas Ārkārtējo lietu ministrijai, ko vada Dogan kunga vietniece Emel Etem. Tā ir ministrija, kurā ir izgaisuši desmitiem miljonu eiro no Eiropas Solidaritātes fonda, kas bija paredzēti plūdiem Bulgārijā. Es aicinu jūs, komisāra kungs, un jūs visus, deputāti, atbraukt uz Bulgāriju, lai redzētu to solidaritāti, ko Emel Etem kundze izrāda pati saviem vēlētājiem, solidaritāti, ko KTB izrāda saviem vēlētājiem, bulgāru musulmaņiem, kuri dzīvo pagaidu patversmēs, vagonos, kas nav piemēroti dzīvošanai, kamēr nauda no Eiropas Solidaritātes fonda ir aizplūdusi kaut kur tās ministrijas dzīlēs, ko vada KTB.
Tas ir iemesls, kādēļ es izvirzu šo jautājumu. Tas ir smags noziegums pret Bulgārijas dabu un pret Eiropas Savienību, faktiski tās līdzekļu zādzība. Lai kāda katastrofa nākotnē notiktu Bulgārijā, tā nekad nevar līdzināties tai katastrofai, kas saucas Kustība par tiesībām un brīvību.
Gerardo Galeote
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Vides komitejas iniciatīvu, ko mēs varam pievienot daudzu citu Reģionālās attīstības komitejas iesniegto iniciatīvu sarakstam pašreizējā likumdošanas periodā, lai gan šīs iniciatīvas ne vienmēr ir labi saprastas. Patiesība ir tāda, ka daži sasniegumi, tai skaitā daži tiesiski lēmumi parāda, ka mūsu bažas ir bijušas pilnībā pamatotas.
Neraugoties uz to, ir skumji skatīties, ka Padome ir tik nejūtīga un neatsaucīga. Paradoksāli ir arī tas, ka jautājumi, kas skar vidi, reģionālo politiku un lauksaimniecību, ir finanšu ministru atbildība.
Valstu valdībām būtu jāapsver stūrgalvīgā atteikšanās pārveidot novecojušo Solidaritātes fondu par spīti Parlamenta un Komisijas centieniem un skaidrā sabiedrības pieprasījuma pēc šādas reformas. Es ceru, ka šovasar mēs nepiedzīvosim ugunsgrēku, sausuma un plūdu postu, kā tas ir bijis citos gados. Es ceru, ka Padome nebūs spiesta vēlreiz izdot tukšus paziņojumus par solidaritāti tā vietā, lai piedāvātu saskaņotus civilās aizsardzības mehānismus un līdzekļus, lai palīdzētu cilvēkiem, atstājot mūs žēlojamies par to, ka pilsoņi ir tik vienaldzīgi un neieinteresēti tajā, ko dara mūsu iestādes.
Daži Reģionālās attīstības komitejas locekļi ir iesnieguši grozījumus, lai pievērstu Padomes uzmanību vajadzībai pēc reformām un iniciatīvām. Redzēsim, vai Padome, kuras neatrašanās šeit šodien ir uzkrītoša, spēs dot kādu atbildi.
Iratxe García Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos apsveikt Parlamenta iniciatīvu pastiprināt Eiropas Savienības reaģēšanas spējas katastrofu gadījumā, ņemot vērā, ka diemžēl katastrofas kļūst aizvien vairāk izplatītas un tās noteikti kļūs par galveno izaicinājumu mūsu politiskajai iniciatīvai un spējai reaģēt ātri.
Mums ir jāpieņem visaptveroša pieeja, kurā ir apsvērts, kā risināt, novērst katastrofas un atjaunot to radītos postījumus, tādēļ ir svarīgi prasīt Komisijai steidzami iesniegt priekšlikumus katastrofu novēršanai Eiropas Savienībā.
Tāpat mums jāņem vērā vajadzība atzīt to dabas katastrofu īpašo raksturu, ko izraisījis sausums un ugunsgrēki Vidusjūras reģionā, un attiecīgi pielāgot savus novēršanas, izpētes, riska vadības, civilās aizsardzības un solidaritātes mehānismus.
Mēs zinām, ka dalībvalstīm pieejamie resursi cīņai pret mežu ugunsgrēkiem, jo īpaši no gaisa, dažkārt ir ierobežoti, tādēļ mēs prasām Komisijai izvirzīt pasākumus, lai finansētu Kopienas komandas ar mērķi palielināt reaģēšanas spējas un papildināt valstu resursus.
Šajā rezolūcijā jāietver arī stingra prasība Padomei pieņemt lēmumu par ierosināto Regulu par Solidaritātes fondu, veicināt ātrāku un efektīvāku reakciju uz tām katastrofām, ko dalībvalstis nespēj risināt vienas pašas. Tāpat mēs nedrīkstam aizmirst par šo katastrofu upuriem, kam vajadzīga tūlītēja palīdzība un atbalsts.
Mēs nevaram palikt vienaldzīgi pret šo situāciju, no kuras gadu pēc gada, vasaru pēc vasaras, cieš daudzas Eiropas Savienības daļas. Mums ir jāspēj apņēmīgi reaģēt uz šiem nelabvēlīgajiem notikumiem un palīdzēt tiem cilvēkiem, kas tajos ir cietuši. Nākotne ir nenoteikta, un mums Eiropas Savienībā ir jāiesaistās.
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētāja kungs, neapšaubāmi ir žēl, ka mēs vēlreiz brīvdienu priekšvakarā tiekamies, lai apspriestu to pašu problēmu, kas rada iespaidu, ka mēs gadu gaitā neredzam nekādu progresu. Laikā, kad vairumam mūsu līdzpilsoņu ir šaubas par Eiropas efektivitāti, ir steidzami nepieciešams viņiem parādīt, ka tad, kad dabas katastrofas, vai nu tās būtu ugunsgrēki, plūdi, vai pat epidēmijas, pakļauj cilvēku dzīvības un īpašumu riskam, Eiropas var reaģēt, un ka pamatā tad, kad cilvēki nokļūst nelaimē, viņiem ir vajadzīga Eiropa un ka Eiropas ir priekš viņiem.
Kur mēs esam šodien? Mēs atkal runājam par solidaritātes nepieciešamību un, protams, par saistošas sistēmas nepieciešamību. Mums noteikti ir jāpārliecina dalībvalstis par reālu, darboties spējīgu civilās aizsardzības spēku nepieciešamību, kuri apgādāti ar finanšu rezervēm, palīdzības mehānismiem un papildu Eiropas resursiem. Protams, mums ir jāpastiprina humānā palīdzība, aizpildot pašreizējos robus attiecībā uz palīdzības nodrošināšanu un globālo spēju stiprināšanu. Mums ir jāizveido apmācību tīkls. Kā komisāra kungs sacīja, ir būtiski apmācīt ekspertus ārkārtas palīdzības sniegšanā katastrofu gadījumos, apkopot pieredzi, ko dalībvalstis ir apguvušas civilās aizsardzības apmācības jomā. Tomēr galvenokārt mums ir jāveic profilaktiska darbība, un, lai to darītu, mums vajadzīgas reālas politikas nostādnes saistībā ar augsni, zemi un mežiem. Mums ir jāveic profilaktiska darbība, un tikai tad mēs varam sagatavoties katastrofām, veicot korektīvas darbības un izveidojot agrās brīdināšanas sistēmas, kas ir absolūti būtiskas.
Kāda ir situācija ar Barnier kunga ziņojuma priekšlikumu? Es gribētu redzēt praktiskus rezultātus pēc šī priekšlikuma.
Stavros Lambrinidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, pagājušā gada septembrī daudzi politiķi izteica skumjas par ugunsgrēku upuriem, taču ne daudzi runāja par atbildību, ko viņiem būtu vajadzējis just, jo ugunsgrēkiem bija ļauts notikt, un mēs piedzīvojām šādus katastrofālus rezultātus. Tagad politiķiem būtu jājūtas atbildīgiem. Šī iemesla dēļ pirms vasaras sākšanās un ugunsgrēku uzliesmošanas Sociālistu grupa Eiropas Parlamentā mutiskajā jautājumā prasīja, lai mēs noturētu debates šeit ar Komisiju par to, kas tiek darīts, lai novērstu ugunsgrēkus.
Komisāra kungs, jūs teicāt, ka laikā no 2009. līdz 2013. gadam ugunsgrēku novēršanai būs pieejami 5,8 miljardi eiro. Cik daudz naudas jūs esat piešķīruši novēršanai šodien, 2008. gadā? Cik daudzas valdības, un kuras tieši, ir izmantojušas šo finansējumu?
Diemžēl pagājušajā gadā, kad plosījās vissmagākie ugunsgrēki, Grieķijas valdība savā ziņojumā Komisijai atzina, ka trūkst koordinācijas starp attiecīgajām aģentūrām un trūkst novēršanas plānu. Vai jūs pa šo laiku esat paskatījies uz to, kas ir darīts Grieķijā, lai mazinātu šīs problēmas, vai arī jūs vienkārši piešķirat līdzekļus valdībām, kas, iespējams, tos izšķiež?
Rolf Berend
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, kā dažu grozījumu PPE-DE grupas vārdā parakstītājs un Reģionālās attīstības komitejas loceklis un priekšsēdētāja vietnieks es gribētu izmantot iespēju, lai iepazīstinātu ar saviem uzskatiem par Solidaritātes fondu un tā pārskatu kā Eiropas Parlamenta referents.
Kopš 2006. gada maijā Parlamentā ar pārliecinošu vairākumu tika pieņemts ziņojums par Komisijas instrumenta projektu attiecībā uz Solidaritātes fondu, šis projekts ir atradies Padomē, savukārt vairākums dalībvalstu noraida šo jauno fondu tā mainītajā formā. Neviena no Padomes prezidentūrām nav iekļāvusi jauno Solidaritātes fondu savā darba programmā. Gluži pretēji, pārskatīto versiju Padomē bloķē finanšu ministri. Attiecīgi šis jaunais fonds, kas ir paredzēts periodam no 2007. līdz 2013. gadam, nav spēkā. Diemžēl līdz nākamajam paziņojumam mūsu rīcībā ir tikai vecais fonds, kas savā pašreizējā veidā ir pastāvējis kopš 2002. gada septembra un kas savulaik tika izstrādāts lielā steigā. Stingrās sarunās un smagas apspriešanās rezultātā šeit Parlamentā 2006. gadā, mums izdevās izstrādāt kompromisus, kas paredzēti, lai padarītu Solidaritātes fondu par ātrāku, efektīvāku un, galvenokārt, skaidrāk definētu ārkārtas palīdzības instrumentu. Tagad Padome grib reizi par visām reizēm apglabāt šo pārskatīto versiju.
Es nespēju saprast, kā mēs, kā kopiena, kas pamatota uz solidaritāti, varam šādā veidā uzgriezt muguru dažu dalībvalstu jūtīguma dēļ ārkārtas instrumentam, kura nosaukums slavina solidaritātes koncepciju. Mēs uzlabojām šo instrumentu. Mēs to paplašinājām. Es nespēju aptvert, kādēļ tie, kas jau ir guvuši labumu no šī fonda, tagad nedod savu apstiprinājumu. Šī iemesla dēļ es steidzami lūdzu Padomi pārskatīt savu lēmumu un beidzot pieņemt pārskatīto versiju. Mēs esam kopiena, kas pamatota uz solidaritāti, priekšsēdētāja kungs, un neviens nezina, kad vai kur notiks nākamā katastrofa. Tad tā būs jūsu atbildība...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju).
Margaritis Schinas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, ir pašsaprotami, ka jebkurai ES veiktajai ievērojamas dabas katastrofas pārvaldības darbībai ir jābūt efektīvai gan preventīvi, gan reaģēšanas, gan arī atjaunošanas darbos. Taču mēs varam novērot, bez šaubām, ka iepriekš izsvērtas idejas vai kādas norunas dēļ, reakciju pret ES iesaistīšanos profilakses darbos. Ir pamanāma ļoti skaidra nostāja pašā Komisijā, kā arī dažiem cilvēkiem šeit, jo daži no viņiem domā, ka ES nav nekas darāms šajā jautājumā.
Es stingri iebilstu pret šādu nostāju. Bez profilakses mēs neko nesasniegsim. Priekšsēdētājs Barroso kungs, lidojot helikopterā un turot rokās Solidaritātes fonda čeku nav tas, kā ES parasti pauž solidaritāti. Solidaritāte ir visaptveroša reakcija. Barnier kungs ir izstrādājis līdzīgu shēmu, bet tā ir aizķērusies kaut kur birokrātijas labirintos. Mēs esam skaidri noteikuši savu diagnozi un šobrīd izrakstām recepti.
Gyula Hegyi
(HU) Iepriekšējā darba kārtības jautājumā tika minēts, ka vairums Eiropas dabas katastrofu ir saistītas ar ūdeni: sausums, plūdi, mežu ugunsgrēki. Viens no problēmas cēloņiem ir tradicionālās aizsardzības metodes pret plūdiem, precīzāk izsakoties - tad, kad notiek plūdi, mūsu galvenā prioritāte ir likvidēt ūdeni no appludinātajām vietām tik ātri, cik tas iespējams, bet dažus mēnešus vēlāk, kad iestājas sausums vai izceļas meža ugunsgrēki, mēs esam pārsteigti, atklājot, cik noderīga būtu bijusi atbilstoša lietus ūdeņu krātuve, kurā uzkrāt plūdu vai pastiprinātu nokrišņu radīto ūdeni. Tādējādi būtu ļoti būtiski, ja mēs spētu izmantot ūdeni atbilstoši principam, ka katra saldūdens pilīte ir vērtīgs resurss, kas ir jāglabā grūtākiem sausuma periodiem, un tas zināmā mērā varētu risināt - citiem vārdiem sakot, palīdzēt novērst - šeit pieminētās problēmas. Īpaši svarīgi būtu, it īpaši jaunajās dalībvalstīs, pacelt šo jautājumu Savienības politikas līmenī tā, lai Savienības politikas ietvaros mēs varētu to risināt, izmantojot Savienības finansējumu un tādējādi mazinot postījumus, kurus rada plūdi, sausums un meža ugunsgrēki.
Zuzana Roithová
(CS) Lai arī es runāju kā Parlamenta deputāte, kas pārstāv valsti, kurā nebūs nopietnu ugunsgrēku, līdz brīdim, kamēr mēs izjutīsim pilnīgu globālās sasilšanas ietekmi, es saprotu solidaritātes nozīmi Eiropas valstu starpā. Noklausoties vairākas līdzīgas debates jau iepriekš, es kā bijusī vadītāja patiešām domāju, ka ir pēdējais laiks ieviest kopīgu stratēģiju, kas pievērš uzmanību profilaksei un palīdzības sniegšanai, kad tā nepieciešama kādai valstij. Tas nav naudas jautājums. Tas ir jautājums par iespējām un mērķtiecīgu vadību, mērķtiecīgu palīdzību, kas nav atkarīga tikai no finanšu līdzekļiem. Es arī aicinu Padomi, visus prezidentus un, protams, Komisiju darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka mēs šajā Parlamentā nepaliekam bezpalīdzīgi un varam balsot par to, vai sniegsim palīdzību šodien vai pēc nedēļas, neskatoties uz to, vai katastrofa ir liela vai maza.
Zbigniew Zaleski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es esmu viens no pieciem, kas tika pieminēts saistībā ar sistēmu, kurai jāpievērš uzmanība. Es vēlos teikt, ka attiecībā uz dabas katastrofām mēs varam veikt divas lietas. Pirmā - novērst tās līdz tādai pakāpei, kā spējam, piemēram, plūdus, un kad tie notiek, mums ir jāpievēršas cilvēkiem, kurus šīs katastrofas ir skārušas. Viena no aktivitātēm ir psihologa konsultācijas. Mēs redzam cilvēkus, kas plūdu dēļ ir zaudējuši visu, savas mājas, visu, kas viņiem piederējis; viņi turpina dzīvot, bet ir izmisumā, un viņi pārdzīvo milzīgu zaudējuma sajūtu. Es zinu no savas pieredzes, ka psihologa darbs šādās reizēs ir ļoti svarīgs, tāpēc es uzskatu, ka šādām katastrofu seku likvidēšanās grupām ir jāparedz psihologi un finansējums viņiem, psihologiem darbs jāuzsāk nekavējoties, lai palīdzētu šādiem cilvēkiem.
Stavros Dimas
Priekšsēdētāja kungs, paldies visiem runātājiem par viņu ļoti pozitīvo ieguldījumu.
Komisija ir apņēmusies palīdzēt, stiprinot Savienības reaģēšanas spējas katastrofu gadījumos. Martā izdotajā paziņojumā un visos pasākumos, kas tagad tiek gatavoti, Komisija realizē integrētu metodi.
Pirmkārt, mēs analizējam visus jautājumus saistībā ar katastrofām: profilaksi, sagatavošanos, gatavību, tūlītēju reakciju un ilgtermiņa atjaunošanas darbu.
Otrkārt, mēs analizējam visus katastrofu veidus - gan dabas katastrofas, gan cilvēku izraisītas katastrofas, katastrofas Eiropas Savienībā un ārpus tās.
Treškārt, mēs esam apņēmušies integrēt visus Savienības resursus, uzlabojot koordināciju starp ES aģentūrām.
Runājot par izvirzītajiem jautājumiem, pirmkārt, Parlaments un Eiropas Komisija piekrīt Solidaritātes fonda reformai. Diemžēl Padome šo reformu noraida. Taču Komisija neatsauc savu priekšlikumu un cer, ka izdosies uzveikt Padomi.
Attiecībā uz direktīvu par mežu ugunsgrēkiem, mani departamenti strādā pie informācijas par katastrofu profilaksi, un viena no iespējām, kas tiks izvērtēta, ir speciāla likumdošana par mežu ugunsgrēkiem.
Komisija bija galvenais virzītājspēks Eurocodes pieņemšanā par drošām ēkām. Tie ir Eiropas standarti ēku stabilitātei zemestrīču laikā; tagad tie tiek iekļauti nacionālajā likumdošanā un attiecīgi arī ieviesti.
Es ļoti atbalstu Barnier kunga ierosinājumus. Es vēlos jums atgādināt, ka ir nepieciešams Padomes vienbalsīgs apstiprinājums. Mēs visi zinām, ka šobrīd dalībvalstu vidū nav vienprātības. Šī iemesla dēļ priekšlikumu sagatavošana aizņem ilgāku laiku nekā mēs vēlētos. Es gribētu jums vienkārši atgādināt, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu būtu pietiekoši ar Padomes locekļu vairākuma atbalstu.
Mēs jau esam finansējuši Sarkanā Krusta programmas, kas sniedz psihologu palīdzību, šobrīd sagatavošanā (tehniskajā līmenī) ir citas programmas.
Visbeidzot, Komisija ir pamanījusi Eiropas Parlamenta lielo interesi un lomu katastrofu pārvaldības jomā. Es sagaidu lielisku sadarbību ar Parlamentu un Padomi, definējot sekundārā nozīmīguma robežas, lai veicinātu un turpinātu pilnveidot Eiropas ietekmi katastrofu pārvaldībā.
Priekšsēdētājs
. - Es esmu saņēmis vienu rezolūcijas projektu, kas iesniegts saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2008. gada 19. jūnijā.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Daciana Octavia Sârbu  
Mežu ugunsgrēki Grieķijā, Itālijā un Spānijā 2007. gada vasarā un plūdi Rumānijā un Apvienotajā Karalistē ir pastiprinājuši prasību pēc ES reaģēšanas spēju katastrofu gadījumā efektivitātes uzlabošanas. Dabas katastrofu biežums saistībā ar dabas pārmaiņām ir pieaudzis, un tas prasa daudzpusēju un saskaņotu reaģēšanu, lai mobilizētu visus pieejamos resursus, ņemot vērā tādus aspektus kā ātrums, efektivitāte un finansiālā atdeve.
Komisijas ierosinātās darbības, kas veicinās ES reaģēšanas spējas katastrofu gadījumā palielināšanu, ietver Uzraudzības un informācijas centra (MIC) stiprināšanu, Eiropas civilās aizsardzības reaģēšanas spēju uzlabošanu un labāku koordināciju starp ANO un Sarkano Krustu attiecībā uz humānās palīdzības sniegšanu. Ir arī paredzēts izveidot Eiropas Reaģēšanas katastrofu gadījumā apmācību tīklu, agrās brīdināšanas sistēmas un Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta numura "112” izmantošanu, kurš nav pārāk labi zināms visās dalībvalstīs. Rumānijā tikai 30 % pilsoņu zina, ka uz šo numuru var zvanīt ārkārtas situācijas gadījumā no jebkuras ES valsts, un valsts iestādēm ir jāturpina to centieni šī numura atpazīstamības veicināšanā, lai ātri reaģētu uz problēmām saistībā ar klimata pārmaiņām un citām problēmām.
