Jautājumu laiks (Komisija) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Jautājumu laiks (B6-0227/2009).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.
Pirmā daļa
Temats: E-tirdzniecība
Kādus turpmākus pasākumus Komisija tagad veic, lai nodrošinātu pilnīgu šķēršļu atcelšanu, kas pircējiem uzlikti to dzīvesvietas valsts vai maksājumu kartes reģistrācijas dēļ, kas neļauj viņiem piekļūt labākajām cenām un virknei preču un pakalpojumu, piemēram, mūzikas lejupielādēm, dzelzceļa un lidsabiedrību biļetēm, DVD un datorspēlēm, jo īpaši tiešsaistes režīmā pārdotajām, kas tiek pārdotas visur ES?
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Komisija pilnībā apzinās grūtības, ar kurām saskaras patērētāji, kuriem tiek liegta piekļuve tīmekļa vietnēm vai kuri tiek diskriminēti uz ģeogrāfiska pamata, kad tie cenšas veikt tiešsaistes pirkumus. Ļaujiet man garantēt jums, ka cīņa pret ģeogrāfisku tirgus segmentāciju, vai tā būtu valsts pasākumu vai privāto pušu izturēšanās rezultāts, ir augsta prioritāte mūsu politikai iekšējā tirgū. Tāda prakse, kādu savā jautājumā minēja godājamā deputāte, atņem Eiropas pilsoņiem tiesības un izdevības, kuras viņiem piedāvā vienotais tirgus. Tā ir pilnīgā pretrunā ar brīvību saņemt pakalpojumus pāri robežām, kas ir EEK Līgumā ietvertās brīvības sniegt pakalpojumus svarīga papildinoša līdziniece. Ar Pakalpojumu direktīvu mēs tagad esam ieguvuši spēcīgu instrumentu, lai būtiski atvieglotu problēmas, ar kurām saskārušies patērētāji, kas saskaras ar diskrimināciju, kad viņi pērk preces un pakalpojumus pāri robežām, tostarp internetā.
Pirmo reiz iekšējā tirgus likumdošanā Pakalpojumu direktīva skaidri pieprsa dalībvalstīm izbeigt diskriminējošo praksi, ko uzņēmumi īsteno patērētāju pilsonības vai dzīvesvietas dēļ. Kā jūs zināt, Pakalpojumu direktīva jāievieš līdz šī gada decembra beigām, un, ja nediskriminācijas klauzula, kas noteikta 20. pantā, ir atspoguļota dalībvalstu tiesību aktos, tāda prakse, kādu godājamā deputāte minēja savā jautājumā, būs nelikumīga. Vienīgais izņēmums no šī noteikuma būs tie gadījumi, kur uzņēmumi var parādīt, ka atšķirīgu izturēšanos, kas piemērota atšķirīgām patērētāju kategorijām, tieši pamato objektīvi iemesli, un tāpēc tā nav diskriminācija. Komisija pašlaik strādā ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu, ka Pakalpojumu direktīvas 20. pants tiek ieviests laikus un dalībvalstu iestādes un tiesas to efektīvi īsteno.
Turklāt Komisija 5. martā ir publicējusi ziņojumu, kurā uzmanība koncentrēta e-tirdzniecības pārrobežu aspektiem. Šis dienestu darba dokuments par pārrobežu e-tirdzniecību ir manas kolēģes komisāres Meglena Kuneva iniciatīva. Ziņojums rāda, ka visumā e-tirdzniecība Eiropas Savienībā attīstās samērā labi, kamēr pārrobežu e-tirdzniecība atpaliek. Spēcīgs potenciāls pārrobežu tirdzniecībai ir tiešsaistes tirdzniecība. Tomēr šo potenciālu pārrobežu tirdzniecībai neizdodas materializēt praktisku un reglamentējošu šķēršļu dēļ, kas ietekmē gan patērētājus, gan uzņēmumus. Rezultāts ir fragmentēts tiešsaistes iekšējais tirgus. To identificēja un risina tirgus uzraudzības pasākumos, kurus Komisija uzsāka, lai pārbaudītu vairākas piegāžu ķēdes konkrētiem mazumtirdzniecības tirgiem. Šis darbs Komisijai ļautu padziļināt savu mazumtirdzniecības nozares analīzi, lai identificētu praksi, kas kropļo attiecības starp piegādātājiem un mazumtirgotājiem un starp mazumtirgotājiem un patērētājiem un novērtētu atbilstošo dalībvalstu vai ES noteikumu turpmāku reformu nepieciešamību. Šie pasākumi aptver piecas konkrētas nozares, tostarp izklaides preces, tādas kā tiešsaistē un nesaistē pārdodamo mūziku un grāmatas, un novedīs pie Komisijas paziņojuma, kas paredzēts 2009. gada rudenī. Efektīva un spēkpilna Pakalpojumu direktīvas 20. panta ieviešana kopā ar turpmāku atlikušo jautājumu izskatīšanu saistībā ar tirgus uzraudzības pasākumiem mūs nodrošinātu ar vispusīgu reakciju uz problēmām vai šķēršļiem, kas parādās saistībā ar e-tirdzniecību, kaitējot pakalpojumu saņēmējiem vispārīgi un patērētājiem konkrētajā gadījumā.
Sarah Ludford
Šis ir svarīgs Pilsoņu Eiropas jautājums, jo īpaši recesijā. Ikviens grib un ir pelnījis labāko darījumu, vai viņš dzīvo Lisabonā vai Londonā. Vai tas nav apkaunojums, ka 50 gadus pēc tam, kad esam nodibinājuši kopējo tirgu, joprojām ir iespējams, kā ziņoja Lielbritānijas Patērētāju apvienības žurnāls Which?, ka kāds, kas ieiet Spānijas dzelzceļu pārvadātāja Renfe tīmekļa vietnē, spiests maksāt par 60 % vairāk angļu valodas versijā nekā spāņu valodas versijā? Protams, tas viss nav saistīts ar normatīvo aktu atšķirībām. Vai Komisija arī īstenos tiesību aktus stingrāk tīras ekspluatācijas gadījumā?
Charlie McCreevy
Komisijas loceklis. - Es gribētu piekrist baronesei S. Ludford, ka 50 gadus pēc EK dibināšanas un, zinot, kādi ir visas operācijas pamatprincipi, šī diskriminācija var notikt. Taču galvenais iemesls, kāpēc tika izvirzīta Pakalpojumu direktīva, bija atziņa, ka mēs neesam sekmīgi panākuši pakalpojumu jomā to, ko mēs esam panākuši preču jomā. Tāpēc, kad Pakalpojumu direktīvai šī gada beigās būs jābūt ieviestai, 20. pants noteiks, ka jebkuru atšķirīgu attieksmi, tādu, kā atainoja baronese S. Ludford, būs tieši jāpamato ar objektīviem iemesliem.
Neiedziļinoties viņas minētā konkrētā gadījuma specifikā, jo tas ir transporta jautājums, kas labāk būtu zināms manam kolēģim A. Tajani, vienīgais iemesls, kāpēc diskriminācija, iespējams varētu tikt pamatota ar objektīviem iemesliem, ir tas, ka te, protams, ir kādas papildu izmaksas. Tas būtu objektīvs skatījums uz to. Piemēram, ja jūs pasūtījāt kaut ko tiešsaistē, lai jums to piegādā Dublinā un atved no Strasbūras, skaidrs, ka būtu kādas papildu pasta un iesaiņošanas izmaksas u.t.t. Tas varētu būtu objektīvs iemesls, lai teiktu, ka cenu starpība ir tāda un tāda. Taču jūs nevarat diskriminēt jebkāda cita iemesla dēļ. Tā cerams, ka tad, kad Pakalpojumu direktīva būs ieviesta, būs mazāk šo īpašo gadījumu.
Pašreiz transporta jomā jums jāatceras, ka transports ir izslēgts no Pakalpojumu direktīvas. Taču mans kolēģis A. Tajani un viņa cilvēki izsver dažas konkrētas iniciatīvas arī šajā konkrētajā jomā.
Temats: ES Alcheimera stratēģija
Februārī Lielbritānija deklarēja savu Valsts demences stratēģiju, kas nodrošinās ieguldījumus atmiņas slimnīcu tīklā, uzlabojot atbalstu cilvēkiem, kuri cieš no šī stāvokļa, un uzsāks nozīmīgas sabiedrības informēšanas kampaņas. Turklāt Strasbūrā 5. februārī Parlaments pieņēma Rakstisku deklarāciju 0080/2008 - http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" , mudinot atzīt Alcheimera slimību par vienu no prioritātēm Eiropas sabiedrības veselības jomā.
Kādas iniciatīvas Komisija plāno šajā jomā attiecībā uz izpēti, profilaksi un sabiedrības izpratnes veidošanu?
Vai Komisija apsver Eiropas Alcheimera stratēģijas veidošanu, kas līdzīga tai, kas ir Lielbritānijā, jo īpaši ņemot vērā ieteikumus no Eiropas Sadarbības projekta attiecībā uz demenci, kuri jau tika iesniegti Komisijai?
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Alcheimera slimība noteikta kā prioritāra iniciatīva Komisijas likumdošanas un darba programmā 2009. gadam, ievērojot Padomes secinājumus par Alcheimera slimību, kas pieņemti Francijas prezidentūras laikā, un Komisija plāno paziņojumu par Alcheimera slimību un citām demencēm, kas jāpieņem šajā gadā.
Turklāt, lai stimulētu saskaņotu efektīvu pētniecību šajā jomā, paredzēts, ka paziņojums tiks pieņemts vienlaikus ar priekšlikumu Padomes ieteikumam par kopīgu plānošanu par pētniecību par neirodeģeneratīvajām slimībām, tostarp Alcheimera slimību. Tas izriet no paziņojuma par pētniecības kopīgu plānošanu, kas tika pieņemts 2008. gada 15. jūlijā.
Alcheimera slimības jomā ir vajadzība pēc precīziem datiem, kurus var savākt tikai ES līmenī, lai padarītu iespējumu veselības pakalpojumu plānošanu un pielāgošanu dalībvalstu līmenī. Līdz šim Eiropas Sadarbības projekts attiecībā uz demenci ir nodrošinājis precīzus, kvalitatīvus un kvantitatīvus datus un analīzi par Alcheimera slimības slogu Eiropas Savienībā, kurus Alzheimer Europe publicējis Dementia in Europe Yearbook. Taču projects ir pabeigts 2008. gada beigās, un tagad ir vajadzība novērtēt izvēles iespējas, lai darbu turpinātu.
Atklātā koordinācijas metode (OMC) sociālajā jomā ES dalībvalstīm nodrošina sistēmu, lai reformētu to sociālās aizsardzības sistēmas uz pieredzes apmaiņas politikas jomā un savstarpējas mācīšanās pamata. Ar OMC palīdzību dalībvalstis identificē kopīgos izaicinājumus un vienojas par kopīgiem mērķiem panākt universālu pieejamību, kvalitāti un ilgtspējību veselības aprūpē un ilgtermiņa aprūpē.
Valstu stratēģiskajos ziņojumos dalībvalstis izklāsta, kā tās izstrādās savu politiku, lai panāktu kopīgos mērķus. ES atbalsta dalībvalstu pasākumus, lai risinātu kopīgos izaicinājumus un mērķus ar OMC palīdzību, veicinot dialogu par pieredzi un apmaiņu ar labu praksi attiecībā uz veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi.
Tā atbalsta arī inovatīvas labas prakses izstrādi ar savām finansējuma programmām. Apmaiņa var notikt profesionālapskatē ar ierobežotu dalībnieku skaitu, koncentrējot uzmanību konkrētam tematam, vai konferencēs ar plašākām diskusijām.
Ievērojot norādes 2008. gada valstu stratēģiskajos ziņojumos un kopsavilkuma pārskatu 2009. gada kopīgajā ziņojumā, nākamajā mēnesī Francijā tiks sarīkota īpaša profesionālapskate "Alcheimera slimība un citas saistītās slimības: Kā risināt krīzes situācijas vai aprūpi pacienta mājā”. Tai sekos konference septembrī Zviedrijas prezidentūras laikā "Veselīga un cieņpilna novecošana”, kurā iekļauts seminārs par personu, kas cieš no Alcheimera slimības un citām demencēm, aprūpes saskaņošanu.
Turklāt Komisijas dienesti apsver iespēju sarīkot papildu konferenci 2010. gadā, kuras konkrētais saturs būs atkarīgs no 2009. gada pasākumu rezultātiem un citiem avotiem. Turklāt Komisijas invaliditātes rīcības plāns 2003.-2010. gadam satur pasākumus, kas arī ir būtiski cilvēkiem ar Alcheimera slimību, piemēram, neatkarīgas dzīves veicināšana, kvalitatīvi atbalsta un aprūpes pakalpojumi, pieejamība plaša patēriņa precēm un pakalpojumiem un atbalstoši risinājumi.
Tā kā var sagaidīt, ka iedzīvotāju novecošanās Eiropā izraisīs gados vecāku cilvēku ar nopietnu invaliditāti skaita palielināšanos un ilgtermiņa aprūpes nepieciešamības palielināšanos, šis jautājums ir prioritāšu vidū turpmākajiem pasākumiem pēc pašreizējā invaliditātes rīcības plāna.
Komisija strādā arī kopā ar dalībvalstīm, izmantojot invaliditātes augsta līmeņa grupu, lai uzraudzītu Eiropas Komisijas un visu dalībvalstu parakstītās ANO Konvencijas par invalīdu tiesībām īstenošanu. Konvencija aptver plašu politikas mērķu loku, kas būtiski cilvēkiem ar Alcheimera slimību, tostarp pieejamību, neatkarīgu dzīvi, rehabilitāciju, sociālo līdzdalību un sociālo aizsardzību, un ir īstenota dalībvalstu un Kopienas līmenī.
Claude Moraes
Komisār, kopā ar vairāk nekā sešiem miljoniem Eiropas pilsoņu, kas cieš no demences, un vēl daudziem miljoniem eiropiešu, kam jārūpējas par viņiem vai kurus nelabvēlīgi ietekmē šī kritiskā slimība, es atzinīgi vērtēju Komisijas lēmumu padarīt to par sabiedrības veselības prioritāti. Tā bija vispusīga atbilde.
Taču vai es varētu lūgt, kad jūs apspriedīsiet invaliditātes rīcības plānu, lai jūs kā komisārs un kā Komisija paturētu prātā, ka Alcheimera slimības sekas ir transversālas sekas, kas skar invaliditāti, novecošanās un sabiedrības veselības jomu, un lai jūs saglabātu vispusīgu stratēģiju, ne tikai identificējot Alcheimera slimību, bet iekļaujot visus saistītos aspektus, un lai jūs saglabātu savu prioritāti? Tā ir sabiedrības veselības ārkārtas situācija novecojošajiem iedzīvotājiem. Bet paldies par tik vispusīgu atbildi.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Es saprotu, ka godājamais deputāts ir apmierināts ar manis sniegto vispusīgo atbildi. Attiecībā uz šo invaliditātes rīcības plānu tas, protams, ir plašāks jautājums, bet tam ir daži aspekti, kas ir specifiski Alcheimera slimībai un kurus mums jārisina savos pasākumos šajā jomā.
Temats: Gaidāmā recesija Dienvidaustrumeiropā un ietekme uz Eiropas ekonomiku
Saskaņā ar starptautisko finanšu institūtu un kredītreitingu aģentūru pēdējiem analītiskajiem ziņojumiem Dienvidaustrumeiropā gaidāma ievērojama ekonomiska lejupslīde, kuru pavadīs kredītsaistību neizpildes risks no patērētāju un uzņēmumu puses. Tam varētu būt ārkārtīgi nopietnas sekas ES dalībvalstu ekonomikām, ņemot vērā Rietumeiropas uzņēmumu un banku ievērojamos ieguldījumus šajā reģionā.
Vai Komisija ir par atbalsta sniegšanu bankām Dienvidaustrumeiropas valstīs - saskaņā ar dalībvalstu rīcības programmām, kas veido daļu no Eiropas kaimiņattiecību politikas - sadarbībā ar šīm valstīm un, iespējams, Eiropas Investīciju banku? Kā Komisija plāno izmantot pieejamo finansējumu, piemēram, pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (IPA) un Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu (ENPI), nolūkā atdzīvināt vietējās ekonomikas un novērst gaidāmo recesiju?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Jautājums atsaucas uz Komisijas viedokli par iespējamo Eiropas ekonomisko un finansiālo atbalstu Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīm, kuras smagi skārusi globālā ekonomiskā krīze. Es atbildu sava kolēģa komisāra J. Almunia uzdevumā.
Straujajai ekonomiskajai lejupslīdei virknē šī reģiona valstu patiešām var būt negatīva ietekme uz pašas Eiropas Savienības dalībvalstu ekonomikām, jo īpaši uz tām, kuru komercbankas ir sniegušas, bieži caur to vietējām filiālēm, ievērojamus kredītus uzņēmumiem un mājsaimniecībām reģiona valstīs.
Vispirms jāatzīmē, ka ekonomiskie un finansiālie apstākļi šajās valstīs ievērojami atšķiras. Komisijas reakciju uz krīzi tāpēc nevar formulēt visām valstīm, bet jāņem vērā katras valsts situācija.
Attiecībā uz Dienvidaustrumeiropas kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ieplānotas lielas tehniskās palīdzības summas, atbalstot strukturālās reformas un iestāžu veidošanu - EUR 9,1 miljardi, kā jūs zināt, ko paredz pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA). Komisija arī īsteno EUR 150 miljonu paketi reaģēšanai uz krīzes situācijām, kas tiek finansēta saskaņā ar šo instrumentu, kuras mērķis ir īstermiņā panākt EUR 500 miljonu summu kredītos no starptautiskajām finanšu iestādēm. Paketē iekļauti pasākumi, sākot no mikrokredītu izsniegšanas un MVU finansēšanas līdz energoefektivitātei un specifiskai tehniskai palīdzībai finanšu nozares uzraudzībai un finanšu regulēšanai.
Lai turpmāk atbalstītu reālo ekonomiku, Komisija, EIB, ERAB un Eiropas Attīstības bankas padome kopīgi izstādājušas infrastruktūras iniciatīvu, kas nodrošina tehnisko palīdzību un līdzfinansējumu prioritārajiem ieguldījumiem infrastruktūrā transporta, enerģētikas, vides aizsardzības un sociālajās nozarēs. Iniciatīva tika paātrināta, un tagad sākas īstenošana. Tas ir pirmais solis ceļā uz Rietumbalkānu Ieguldījumu sistēmu, kurā arī tiks iekļauti ieguldījumi citās sociāli ekonomiskajās nozarēs, piemēram, MVU vai energoefektivitātē.
Austrumeiropas valstīs, kuras aptver Eiropas kaimiņattiecību politika - Ukrainā, Baltkrievijā, Moldovā un trīs Kaukāza valstīs - Eiropas Savienības instrumenti, kas pieejami, lai nodarbotos ar finanšu nozares vajadzībām, ir ierobežotāki. Tomēr arī te ES sniedz būtisku tehnisku palīdzību, izmantojot Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumenta valstu un reģionālās programmas, lai atbalstītu kopējos rīcības plānus, kurus paredz Eiropas kaimiņattiecību politika. Lai turpmāk palīdzētu reālajai ekonomikai, projektēts Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms, lai apvienotu dotācijas no ENPI programmām un Eiropas Savienības dalībvalstīm ar aizdevumiem no Eiropas publiskajām finanšu iestādēm. Šis instruments 2008. gadā nodrošināja EUR 71 miljonus dotācijās, kas atbalstīja lielus infrastruktūras projektus apmēram EUR 2,74 miljardu vērtībā.
Ļaujiet man tagad pateikt dažus vārdus par atbalstu reģiona komercbankām, ko sniedz specializētas finanšu iestādes. Šeit visaktīvākā ir ERAB, un tā mobilizē visu savu instrumentu arsenālu, tostarp pašu kapitālu un īstermiņa parādus. EIB nav pilnvaru tiešai banku kapitalizācijai šajā reģionā, un tās darbība aprobežojas ar transporta, telekomunikāciju, enerģētikas un vides aizsardzības infrastruktūru. Pilnvaras neaptver MVU. Daudz finanšu atbalsta reģiona ekonomikām sniedz Bretonvudsas iestādes, pirmām kārtām, Starptautiskais Valūtas fonds (SVF). SVF padara pieejamus lielus finansējuma apjomus, lai atbalstītu vispusīgas stabilizācijas programmas. Komisija uzskata, ka SVF loma cīņā pret krīzes sekām ir ļoti nozīmīga.
Visbeidzot, vairākas pirmspievienošanās valstis un kaimiņvalstis Eiropas Savienībai ir lūgušas makroekonomisko palīdzību. Komisija pašlaik izskata, kā vislabāk atbalstīt šīs valstis, kas ir arī vienojušās par stabilizācijas programmu ar Starptautisko Valūtas fondu.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, liels paldies par informāciju, kuru jūs man sniedzāt.
Es gribētu jums jautāt, vai jūs uzskatāt, ka ar šīm dotācijām EUR 71 miljonu apmērā mūsu partneriem Austrumeiropā pietiek. Es uzskatu, ka Komisijas paziņojums par krīzi un tās ietekmi uz Austrumeiropu šim jautājumam nepievērš pietiekamu uzmanību. Vai jūs arī uzskatāt, ka mums jāpārskata pirmspievienošanās palīdzības mērķi, līdzekļi un prioritātes, jo Serbija jau lūgusi palīdzību, lai risinātu steidzamās vajadzības tieši savā budžetā.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Kā es sacīju, kad mēs runājam par reālo ekonomiku un Austrumeiropas valstīm, finanšu iespējas, kas ir mūsu rīcībā, patiešām ir ierobežotas. Tāpēc mēs mēģinām piesaistīt tik daudz naudas, cik vien varam, no citām finanšu iestādēm. Tāpēc es minēju, ka tā nauda, kura faktiski sasniedz EUR 71 miljonus, ir arī nodrošinājusi lielu infrastruktūras projektu finansējumu, kuru summa ir vairāk nekā EUR 2,5 miljardi.
Tāda būtu godīga atbilde, es domāju, ka visi mēs šeit esam lielās nepatikšanās un ka noteikti cieši jāuzmana, kas notiek šajā reģionā, jo mēs ar viņiem esam lielā mērā savstarpēji saistīti un daudzām Eiropas valstīm ir ciešas tirdzniecības attiecības ar šo reģionu.
Runājot par makrofinansiālās palīdzības iespēju, ir daudz valstu to valstu vidū, kurām ir potenciāls kļūt par dalībvalstīm, kuras ir kandidātvalstis vai potenciālās kandidātvalstis, kas to ir lūgušas. Taisnība, ka Serbija to ir lūgusi. Ļoti iespējams, ka arī Melnkalne to lūgs. No dienvidu reģiona valstīm praktiski visas, izņemot Krieviju un Azerbaidžānu, to ir lūgušas. Makrofinansiālās palīdzības potenciāls, godīgi sakot, ir visai ierobežots, un to valstu saraksts, kas lūdz šo atbalstu, ir visai garš.
Es domāju, ka galvenais instruments - tāpēc šī diskusija bija viena no G20 sammita aktuālajiem tematiem - būtu jāvirza, izmantojot SVF atbalstu. Mēs ļoti atbalstām šāda veida darbības un SVF pastiprinātu lomu vai kapitalizāciju šajā virzienā, jo šī noteikti ir globāla problēma.
Es varētu arī minēt, ka šai makrofinansiālajai palīdzībai, ja tā tiek sniegta jebkurai no šīm valstīm, būtu jāiziet cauri apspriežu procesam Eiropas Parlamentā.
Temats: Valsts atbalsts Eiropas valstīm, kas nav ES valstis
Šajā ekonomisko juku laikā obligāti jāpanāk, lai visām valstīm Eiropā būtu vienādi nosacījumi un tām nebūtu jāraizējas par to, ka darbavietas pārceļas uz trešām valstīm, kas iesaistītas valsts atbalsta piegādē grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Ja EEK vai EBTA dalībvalstis, piemēram, Šveice, gatavojas gūt labumu no palielinātas tirdzniecības ar ES bloku, tad ir nepieciešams, lai tās atbildētu, spēlējot pēc tiem pašiem noteikumiem attiecībā uz valsts atbalstu. Pašreizējās tiesiskās aizsardzības līdzekļu procedūras par šādiem pārkāpumiem ir lēnas un apgrūtinošas un nesniedz aizsardzību tiem, kas pašreiz zaudē savas darba vietas. Kā Komisija plāno padarīt stingrāku šo konkurences tiesību jomu un nodrošināt, lai būtu ātra un efektīva procedūra sūdzību izskatīšanai?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Pirmkārt, es gribētu atzīmēt, ka svarīgi paskaidrot, ka EBTA valstis ir EEZ nolīguma līgumslēdzējas puses - tas ir, Norvēģija, Īslande un Lihtenšteina - ir pakļautas stingrai valsts atbalsta disciplīnai, kas veidota uz ES modeļa bāzes.
EEZ nolīguma 61. pants ir veidots, ņemot par paraugu EK Līguma 87. pantu. EBTA uzraudzības iestāde (ESA) ir atbildīga par tā īstenošanu. Saskaņā ar EEZ nolīguma 26. protokolu tai piešķirtas pilnvaras, kas līdzvērtīgas Eiropas Komisijas pilnvarām valsts atbalsta jomā. Šōm valstīm jāpaziņo par jebkuru jaunu valsts atbalsta pasākumu ESA un jāsaņem tās apstiprinājums pirms tā īsrenošanas. ESA var arī izmeklēt iespējamo nesaderīgo atbalstu, ko piešķīrušas šīs EBTA valstis.
Šveice ir atšķirīgs gadījums, jo tā nav ratificējusi EEZ nolīgumu. Attiecībā uz Šveici valsts atbalsta noteikumi ir noteikti 1972. gada nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Šveices Konfederāciju. Saskaņā ar tā 23. pantu valsts atbalsts, kas ietekmē tirdzniecību starp Kopienu un Šveici un izkropļo vai draud izkropļot konkurenci, ir nesavienojams ar nolīgumu. Procesuāli ar kopējo tirgu nesaderīga atbalsta gadījumā ietekmētā puse var nodot šo jautājumu apvienotajai komitejai, kas izveidota ar šo nolīgumu, un tā var veikt aizsardzības pasākumus, ja atbalstu piešķīrusī puse neizbeidz šīs darbības.
Lai gan tiesiskās aizsardzības līdzekļus ar nolīgumu nesavienojamam atbalstam Šveices gadījumā iegūt ir grūtāk, Komisija joprojām cenšas piemērot 1972. gada brīvās tirdzniecības nolīguma noteikumus, kad vien tas ir iespējams un nepieciešams. Piemēram, 2007. gada 13. februārī tā pieņēma lēmumu, secinot, ka trīs Šveices kantonu nodokļu režīmi nav savienojami ar 1972. gada nolīgumu, un pašlaik tā veic sarunas ar Šveices iestādēm, lai atrastu šī jautājuma apmierinošu risinājumu.
Komisija apzinās, ka noteikumus par valsts atbalstu, kas atrodami spēkā esošajos tirdzniecības nolīgumos, piemēram, 1972. gada nolīgumā ar Šveici, vajag pilnveidot, un tāpēc atbilstoši tās 2006. gada paziņojuma "Globālā Eiropa: konkurence pasaulē” secinājumiem Komisijas mērķis ir mēģināt sarunās panākt stingrākus noteikumus par valsts atbalstu un labākus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, piemēram, strīdu izšķiršanas mehānisma piemērošanu nākamajos brīvās tirdzniecības nolīgumos.
Gay Mitchell
Paldies par noderīgo atbildi, komisāres kundze!
Komisāre būs informēta, ka es runāju par uzņēmumu, ko sauc SR Technics, kas atrodas Dublinas lidostā, kur vēl nesen bija nodarbināti vairāk nekā 1100 cilvēki; 600 tagad ir zaudējuši darbu.
Tas bija uzņēmums ar izciliem rūpnieciskiem sakariem, izcilām prasmēm, daudz pasūtījumiem un lielu nākotni. Ir pamatotas šaubas par šī uzņēmuma pārcelšanos, un aizdomas ir tādas, ka vai nu Šveices valdība vai kāds no tās arābu draugiem ir sniedzis atbalstus, kas izraisīja to, ka šie cilvēki zaudēja darbu Īrijā, Eiropas Savienībā.
Vai komisāre izmeklēs šo jautājumu un izmantos visas savas pilnvaras, lai palīdzētu? Viņi ir ļoti saprātīgi cilvēki, kuri saņem lielu atbalstu vietējā sabiedrībā, kas saprot grūtības, ar kurām viņi saskaras, gan no uzņēmēju kopienas, gan no sabiedrības kopumā.
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Es esmu ļoti gandarīta par jūsu jautājumu, jo jūs varat palīdzēt tāpēc, ka mums vajag vairāk informācijas. Līdz šim mums nav 100 % informācijas par šo gadījumu, bet tā mums ļoti vajadzīga. Arī tad nav garantijas, ka mums veiksies, bet ir vērts mēģināt.
Lai izveidotu atzinumu par valsts atbalsta esamību, nemaz jau nerunājot par tā nesavienojamību ar 1972. gada nolīgumu ar Šveici, ne tikai pakalpojumi, bet arī preču ražošana vai tirdzniecība būtu jāiesaista. Tāpēc lūdzu papuriniet tos, kuriem jūs esat tuvu, lai viņi sniedz mums informāciju. Turklāt es gribētu aicināt personas un uzņēmumus, kas saistīti ar Īriju, sniegt jebkuru sīkāku informāciju, kas tiem ir par šo gadījumu, Komisijas dienestiem, lai dotu mums iespēju izveidot viedokli.
Man jāpiebilst, un tā sacīt ir atklāti un godīgi, ka saskaņā ar 1972. gada nolīgumu ietekmētā puse var var tikai lūgt pusi, kas sniedz atbalstu, izbeigt šo pasākumu, un 2007. gadā pieņemtajā lēmumā Komisija secināja, ka šie pasākumi ir valsts atbalsts, kas nav savienojams ar 1972. gada nolīgumu ar Šveici. Pēc šī lēmuma Šveices iestādes uzsāka dialogu ar Komisiju, lai atrastu atbilstošu risinājumu. Pēdējā tehniskā sanāksme notika 2009. gada 13. februārī.
Tā Šveices iestādes ir sniegušas dažus konstruktīvus priekšlikumus, piemēram, atcelt nodokļa atlaides pārvaldes uzņēmumiem. Tomēr kontrolakciju un jauktām sabiedrībām lielā mērā saglabājas preferenciāls režīms. Tāpēc turpmākas diskusijas ir ļoti vajadzīgas.
Temats: Polijas kuģubūvētavu diskriminācija, ņemot vērā Komisijas lēmumu apstiprināt valsts atbalstu mehānisko transportlīdzekļu rūpniecībai
Piebāzušas savas bankas ar desmitiem miljardu eio atbalsta, dažu dalībvalstu valdības tagad nolēmušas atbalstīt mehānisko transportlīdzekļu rūpniecību. Apvienotā Karaliste, Vācija, Francija un Itālija vēlas sniegt dažus desmitus miljardu eiro nozares atbalstam, un Komisija principā apstiprinājusi šo priekšlikumu bez iebildumiem, neraugoties uz to, ka šāds finansējums kropļos konkurenci tirgū.
Neapšaubot šādu atbalstu, es gribētu jautāt, kāpēc Komisija agrāk iebilda pret valsts atbalstu, ko Polijas valdība piešķīra mūsu kuģu būvētavām.
Komisijas nostājas dēļ divas no Polijas kuģu būvētavām tika slēgtas, un desmitiem tūkstošu cilvēku, kas strādāja kuģu būvētavās un piegādātājiem, tika padarīti lieki. Ņemot vērā Komisijas neseno apstiprinājumu atbalstam mehānisko transportlīdzekļu rūpniecībai, vai tas lēmums nebija diskriminējošs?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Komisija gribētu uzsvērt, ka Polijas kuģu būvētavu gadījumā tā piemēroja tieši tos pašus noteikumus kā jebkuram citam pārstrukturēšanas valsts atbalstam un tā izturas pret Poliju tādā pašā veidā kā pret jebkuru citu dalībvalsti.
Grūtības, ar kurām saskārās kuģu būvētavas, sākās pagājušā gadsimta 90. gados, precīzāk 1990. gadā, krietni pirms Polijas pievienošanās ES, un tās nekādā ziņā nebija izraisījusi pašreizējā finanšu un ekonomikas krīze. Komisija 2004. gadā sāka izmeklēt pārstrukturēšanas atbalstu Polijas kuģu būvētavām. Tāpēc Polijas kuģu būvētavu situāciju nevar salīdzināt ar citu uzņēmumu situāciju, kuriem ir specifiskas problēmas, kas saistītas ar pašreizējo finanšu krīzi.
Gdiņas un Ščecinas kuģu būvētavas daudzu gadu darumā guva labumu no valsts atbalsta uz citu Eiropas kuģu būvētavu rēķina. Diemžēl Polijas kuģu būvētavām sniegtais atbalsts netika tērēts ieguldījumiem un nepieciešamajai pārstrukturēšanai. Vēl vairāk, kuģu būvētavas turpināja radīt zaudējumus, nespēja samaksāt nodokļus un sociālā nodrošinājuma maksājumus un uzkrāja ievērojamus parādus.
Šo iemeslu dēļ Komisijai nebija citas izvēles iespējas kā pieņemt galīgos negatīvos lēmumus par Gdiņas un Ščecinas kuģubūvētavām, izdodot nelikumīgā un ar kopējo tirgu nesaderīgā kuģu būvētavām piešķirtā atbalsta atgūšanas rīkojumu.
Tomēr, lai ierobežotu šo lēmumu nelabvēlīgās ekonomiskās un sociālās sekas, Komisija pilnvaroja Poliju nelikumīgā atbalsta atgūšanu īstenot, izmantojot kuģu būvētavu aktīvu kontrolētu pārdošanu un tai sekojošu uzņēmumu likvidāciju. Tam būtu jāpalielina iespējas, ka šajās vietās varētu turpināties stabila saimnieciskā darbība.
Jo īpaši jāatzīmē, ka, ja pārdošanas process ir īstenots sekmīgi un pareizi, uzņēmumiem, kas iegādājas kuģu būvētavu aktīvus, nebūs jāatmaksā nelikumīgās subsīdijas, pat ja tie izvēlas turpināt kuģu būvēšanu.
Komisija gribētu arī norādīt, ka šie struktūrfondi un jo īpaši Eiropas Sociālais fonds un Eiropas Reģionālās attīstības fonds nevar tikt izmantoti, lai mazinātu darba vietu zaudēšanas sociālās sekas. Turklāt noteiktos apstākļos un nosacījumos var izskatīt Eiropas Globalizācijas fonda izmantošanu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Komisāre, es saprotu, ka jūs esat atbildīga par uzņēmumiem piešķirtā valsts atbalsta apjoma uzraudzīšanu, bet Polijas sabiedrībai ir iespaids, ka pret Polijas kuģu būvētavām diemžēl attieksme ir citāda nekā pret uzņēmumiem vecajās ES dalībvalstīs - ka šeit tiek dota piekrišana, lai saglabātu darba vietas, bet ka Polijas kuģu būvētavās piekrišana saglabāt darba vietas nav gaidāma, un šī nevienlīdzība mūs stipri satrauc. Mēs pieprasām vienādu attieksmi pret uzņēmumiem vecajās un jaunajās dalībvalstīs. Es gribētu arī izmantot izdevību un jautāt, kādas šaubas Komisijai ir par Gdaņskas kuģubūvētavas pārstrukturēšanas programmu.
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Tiem Polijā, kuri saka to, par ko runāja godājamais deputāts, it nemaz nav taisnība. Tas nav tā, un es varu to pierādīt ar faktiem un skaitļiem. Un pirms es jums atbildu par jūsu atsauci uz Vācijas kuģu būvētavām (jūs minējāt tikai vecās kuģu būvētavas), es gribētu uzsvērt, ka kuģubūves nozare citās valstīs - ne tikai Vācijā, bet arī, piemēram, Dānijā, Lielbritānijā, Nīderlandē vai Spānijā, kur valsts nav bijusi tik devīga - ievērojami sašaurinājās vai pat tika slēgta. Mēs zinām pāris piemēru, kur kuģu būvētavas tika slēgtas. Un ja mēs runājam par vienādu attieksmi, mums vajag ievērot arī to, nevis runāt tikai par emocijām - un es nevainoju nevienu par to, ka tam ir emocijas; es varu iedomāties, ka tā ir ļoti smaga situācija, bet tik un tā tas rada nepareizu iespaidu, ja saka, ka te nav bijusi vienāda attieksme.
Katrā ziņā es varu jums apgalvot, priekšsēdētāja kungs, ka Komisija piemēroja savus noteikumus vienā un tajā pašā veidā Vācijas un Polijas kuģu būvētavām un visām pārējām, kuras šeit kāds varētu minēt. Vieni un tie paši kritēriji tika piemēroti, novērtējot valsts atbalstu, to vidū dzīvotspēja ir visnozīmīgākais, un Vācijas kuģu būvētavas - ļaujiet man minēt šo piemēru - tika sekmīgi pārstrukturētas un pārvērstas dzīvotspējīgos uzņēmumos, vienlaikus Komisija uzskata, ka Polijas iestāžu iesniegtie pārstrukturēšanas plāni nenodrošinās ilgtermiņa dzīvotspēju.
Visbeidzot, Priekšsēdētāja kungs, būtu jāvelk paralēles arī ar gadījumiem, kur Komisija nav atļāvusi valsts atbalstu un ir arī likusi atgūt nelikumīgu atbalstu citās dalībvalstīs.
Temats: Parfimērijas, apģērbu un zīmolproduktu tiešsaistes pārdošana
Komisijas Regula (EK) Nr. 2790/1999 (kopā ar pamatnostādnēm par vertikālajiem ierobežojumiem) nosaka režīmu attiecībā uz izplatīšanas nolīgumiem virknei ražojumu, tostarp parfimērijai, apģērbam un citiem zīmolproduktiem. Saskaņā ar šiem noteikumiem daudzu zīmolproduktu pārdošana (tostarp pārdošana tiešsaistē) ir aizliegta, ja piegādātāja tirgus daļa ir mazāka nekā 30 %.
Vai Komisija uzskata, ka ir nepieciešams turpināt piemērot šos novecojušos noteikumus uz veselīgas konkurences rēķina cenu noteikšanas un patērētāju izvēles ziņā, kas vienīgo finansiālo labumu dod lielajām grupām, kas ir ērtā stāvoklī, gūstot lielāko daļu no saviem ienākumiem no ekskluzīvajām juridiskajām tiesībām attiecībā uz šīm precēm?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Pašreizējā ES konkurences politika attiecībā uz vertikālajiem nolīgumiem ļoti atbalsta interneta pārdošanu, un es esmu pārliecināta, ka jūs par to esat informēts, priekšsēdētāja kungs. Tādēļ pamatnostādnes par vertikālajiem ierobežojumiem, kas sniedz Regulas (EK) Nr. 2790/1999 izskaidrojumu, skaidri pasaka, ka "visi izplatītāji drīkst izmantot internetu, lai reklamētu vai pārdotu ražojumus”. Tāpēc ir skaidrs, ka piegādātāji nevar uzlikt ierobežojumus tam, kā izplatītāji izmanto internetu - viņi nevar aizliegt izplatītājam uzturēt tīmekļa vietni, izmantot valodas, kādas vien viņi vēlas, šajā tīmekļa vietnē, sūtīt elektronisko pastu individuāliem klientiem, ja vien šie aizliegumi nav objektīvi pamatoti.
Arī selektīvās izplatīšanas tīklos, kas jo īpaši tiek izmantoti luksuspreču nozarē un sarežģītu preču, piemēram, elektronikas izplatīšanā - neatkarīgi no piegādātāju tirgus daļas - jebkurš tiešsaistes pārdošanas ierobežojums, ko ražotājs uzlicis paša izraudzītajiem izplatītājiem, skaidri pārkāpj konkurences noteikumus.
Tomēr tas nenozīmē, ka jebkurš mazumtirgotājs tiešsaistē vai citādi var pārdot ražotāja preces gala patērētājiem. Ražotājam ir atļauts izvirzīt kritērijus izplatītājiem, kas pārdod viņa preces tiešsaistē tādā pašā veidā, kā viņam ir tiesības to darīt attiecībā uz parastajiem veikaliem.
Šādi kritēriji var palīdzēt izveidot noteiktu tēlu vai nodrošināt noteiktu pakalpojumu līmeni. Saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem selektīvā izplatīšana tiek uzskatīta kā likumīga līdz 30 % no piegādātāja tirgus daļas, tā kā tiek uzskatīts, ka ietekmes tirgū trūkuma gadījumā tā patērētājiem dod vairāk priekšrocību nekā iespējamo kaitājumu.
Komisija pašlaik pārbauda veidu, kādā Regula (EK) Nr. 2790/1999 līdz šim tikusi piemērota un vai ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, tostarp selektīvās izplatīšanas jomā.
Tas, ko Komisija grib, ir pareizs līdzsvars starp to, ka jānodrošina, lai patērētāji varētu izmantot tiešsaistes tirdzniecības priekšrocības, no vienas puses un to, ka jānodrošina, lai ražotāji varētu organizēt savas izplatīšanas sistēmas tā, kā tie uzskata par piemērotu, no otras puses.
Giovanna Corda
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es jums pateicos, bet vispār es ceru, ka Komisija uzskata, ka ir īstais laiks, lai pārskatītu pamatnostādenes attiecībā uz vertikālajiem ierobežojumiem, kuras jūs tikko minējāt, jo tās faktiski ir apmēram 10 gadus vecas.
Mums, protams, vajag ņemt vērā jaunāko attīstību: tiešsaistes pārdošana un elektroniskās izsoles ir būtiski mainījušas mūsu izplatīšanas metodes, kā arī konkurences apstākļus. Mums tas ir jāapzinās.
Paul Rübig
(DE) Komisāre, man būtu interesanti dzirdēt jūsu uzskatus par situāciju ar būtisko ietekmi tirgū, kāda ir šādiem izplatīšanas veidiem. No kura brīža jūs uzskatāt, ka ir šāda ietekme tirgū, un kādus pasākumus jūs pret to veiksiet?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Es tikai atkārtošu to, ko es jau minēju, ka Komisija šobrīd pārbauda veidu, kādā Regula (EK) Nr. 2790/1999 - kas, kā godājamais deputāts pareizi teica, ir 10 gadus veca - līdz šim tikusi piemērota. Mums jānolemj, vai ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, tostarp selektīvās izplatīšanas jomā.
Komisijai šajā pārskatīšanā svarīgi panākt pareizo līdzsvaru, lai Eiropas patērētājiem ļautu pilnībā izmantot interneta priekšrocības, lai pārvarētu ģeogrāfiskos šķēršļus, tajā pašā laikā ļaujot ražotājiem organizēt savas izplatīšanas sistēmas tā, kā tie uzskata par piemērotu. Saistībā ar to priekšrocības, ko selektīvā izplatīšana dod patērētājiem gan tiešsaistes, gan parastajā pasaulē, protams, tiks pārskatītas.
P. Rübig jautāja, ko mēs pašreizējā situācijā varam darīt. Mums pēc šīs pārskatīšanas jāņem vērā, kādas ir vajadzības, un tad mēs atgriezīsimies ar saviem gala secinājumiem, un mēs tur ietversim jautājumu, kuru izskatīja godājamais deputāts.
Temats: Valsts atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU)
Vai Komisija sacīs, ka pašreizējā ekonomiskajā krīzē dalībvalstīm pieejami papildu līdzekļi, kas saderīgi ar Kopienas noteikumiem par valsts atbalstu, lai palīdzētu MVU, jo īpaši lai atbalstītu to piekļuvi finansējumam?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Es centīšos pēc labākās sirdsapziņas. Komisija 2009. gada 19. janvārī pieņēma jaunu pagaidu valsts atbalsta sistēmu, kas nodrošina papildu iespējas, kā dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu, līdz 2010. gada beigām. Šī iniciatīva tika parādīta pagājušajā mēnesī Komisijas glābšanas plānā.
Shēmas galvenais mērķis ir ierobežot krīzes ietekmi, atvieglinot uzņēmumiem piekļuvi finansēm. Šie pasākumi ir piemērojami visiem uzņēmumiem - bet mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) pieejams lielākas intensitātes atbalsts, jo skaidrs, ka tie ir visneaizsargātie, kad sašaurinās kredītu pieejamība. Citiem vārdiem sakot, šis pasākums dod īpašas priekšrocības MVU. Visbūtiskākā MVU ir jaunā iespēja piešķirt EUR 500 000 uz uzņēmumu, lai segtu ieguldījumus un/vai apgrozāmo kapitālu divu gadu laikposmā.
Tas ir jauns pagaidu saderīgais atbalsts - starp citu, tas nav jauns de minimis EUR 500 000 apmērā - un, ja izpildīti konkrētie nosacījumi, Komisija paziņojusi, ka šis jaunais atbalsts ir saderīgs saskaņā ar Līguma 87. panta 3. punkta b. apakšpunktu, citiem vārdiem sakot, saskaņā ar skaidri noteiktu ārkārtas tiesisko pamatu, kas ir tieši saistīts ar pašreizējo finanšu krīzi. Jaunais atbalsts var tikt sasummēts ar de minimis, bet nepārsniedzot EUR 500 000 laikposmam no 2008. gada līdz 2010. gadam.
Turklāt saskaņā ar pagaidu shēmu dalībvalstis varētu arī piešķirt valsts atbalsta garantijas aizdevumiem ar samazinātām prēmijām, atbalstu subsidētas procentu likmes formā, kas piemērojama visu veidu aizdevumiem, un subsidētus aizdevumus videi draudzīgu produktu ražošanai, kas saistīti ar savlaicīgu pielāgošanos turpmākajiem Kopienas vides standartiem vai to pārsniegšanu.
Komisija palielinājusi arī atļauto riska kapitālu - injekciju MVU - no EUR 1,5 miljoniem līdz EUR 2,5 miljoniem gadā un samazinājusi nepieciešamo privātās līdzdalības līmeni no 50 % līdz 30 %.
Visbeidzot, lai arī par visiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pagaidu shēmu, joprojām jāpaziņo Komisijai, ieviesti īpaši pasākumi, lai nodrošinātu Komisijas lēmumu ātru pieņemšanu. Tātad tie ir ātri, efektīvi un racionāli.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es pateicos Komisārei par viņas patiešām detalizēto atbildi. Eiropas Komisija kā konkurences politikas aizbildne pamatoti atļauj šo pagaidu atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem, jo, kā mēs visi šeit šajā Parlamentā zinām, mazie un vidējie uzņēmumi ir Eiropas ekonomikas mugurkauls.
Man ir vēl viens jautājums, kas iziet ārpus mana pirmā jautājuma robežām: Eiropas Savienība nav viena pati pasaulē; ārpus Eiropas ir citi svarīgi tirdzniecības partneri un ekonomiskas lielvalstis, mūsu trešo valstu partneri, kuri pašlaik ekonomiskās krīzes dēļ kropļo konkurenci līdz nemaņai. Vai jūs izstrādājāt sadarbību, lai pievērstos konkurences noteikumu pārkāpumiem saistībā ar trešām valstīm?
Paul Rübig
(DE) Es gribētu zināt, kādi noteikumi šajā sakarā faktiski attiecas uz pašu kapitāla aizvietošanas aizdevumiem.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pajautāt komisārei, vai šajās ārkārtas subsīdijās iekļauti arī sociālie pasākumi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Vai šos ar darba ņēmējiem saistītos pasākumus var subsidēt vienlaikus ar uzņēmumu?
Neelie Kroes
Komisijas locekle. - Tas ir intriģējošs jautājums. Mēs esam svarīgi spēlētāji, kas skatās uz spēles laukumu kopumā, taču mēs apzināmies, ka ir pāris citu spēlētāju un ka viņi ne vienmēr izturas tā, kā mēs gribam, lai viņi izturētos.
Priekšsēdētāja kungs, katrā ziņā ir pāris struktūru, uz kurām mēs liekam visas savas cerības, ka šo jautājumu, kuru izvirzīja godājamais deputāts, tās iekļaus darba kārtībā: G20 sanāksmē Londonā, piemēram, kur tas bija ļoti svarīgs diskusiju jautājums, bet arī tad, kad mēs piedalīsimies PTO sarunu kārtā; un es domāju, ka ir lietderīgi, ka mēs kategoriski pieprasām un mēģinām panākt, lai šo jautājumu pieņemtu visas iesaistītās puses.
Es esmu lepna, ka varu teikt, ka vairāk nekā simts dalībvalstu ir iesaistītas viena un tā paša veida konkurences politikā, tajā, kuru mēs atbalstām, tātad mēs neesam vienīgie. Mēs intensīvi sazināmies, dažkārt izmantojot oficiālus nolīgumus, dažkārt divpusējus nolīgumus, lai mēģinātu šo politiku panākt visā pasaulē.
Protams, ar jauno ASV administrāciju mēs tikko esam sākuši, un mums ir lieliska sadarbība ar mūsu līdziniekiem Vašingtonā, tādiem kā Federālā tirdzniecības komisija (Federal Trade Commission) un Tieslietu departaments (Department of Justice).Tātad tas ir galvenais jautājums, bet, ja jūs atļautu man mazliet novirzīties no temata, tas ir arī par protekcionismu: tas būtu sātans mūsu vidū un mums jācīnās, lai neļautu tam kļūt par īstenību. Jo protekcionisms ir novecojis, tas ir nesaderīgs ar vienoto tirgu, un tas patiesi ir ļoti slikts instruments, ar kuru dot iespēju mūsu pilsoņiem, mūsu patērētājiem un mūsu darījumu pasaulei būt veiksmīgai šajā laukumā ar vienādiem spēles noteikumiem.
Protams, tieši dalībvalstis ir atbildīgas par centieniem nodarbinātības un sociālajā jomā, un tām ir jāpieņem lēmumi par to, kā šo valsts atbalsta noteikumu nelielas atvēršanas iespēju var piemērot.
Komisija vēlētos arī norādīt, ka struktūrfondus - un tam es pieskāros vienā no iepriekšējiem jautājumiem, kad mēs izskatījām Polijas kuģu būvētavu jautājumu - un konkrēti Eiropas Sociālo fondu un Eiropas Reģionālās attīstības fondu dalībvalstis var izmantot, lai mīkstinātu darba vietu zaudēšanas sociālās sekas, un turklāt pie zināmiem nosacījumiem var tikt izskatīta Eiropas Globalizācijas fonda izmantošana.
Temats: Pētniecība un jūrniecības profesijas
Jūras zinātne, tehnoloģijas un pētniecība ir ārkārtīgi nozīmīgas jūrniecības darbību ilgtspējīgai attīstībai, un tās palīdz paplašināt jūrniecības studiju jomu un uzlabot kvalifikācijas un prasmes, kas saistītas ar jūrniecības profesijām.
Vai šajā kontekstā Komisija var informēt, kādus pasākumus tā veiks, lai veicinātu pētniecību šajā jomā un sniegtu eiropiešiem vairāk un plašākas profesionālās izaugsmes iespējas jūrniecības nozarē? Vai ekonomiskā krīze negatīvi ietekmēs šo mērķi?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Visu pagājušo gadu Komisija atzina, ka jūrniecības zinātne un tehnoloģijas ir transversālas prioritāšu jomas. Galu galā Komisija 2008. gada septembrī pieņēma paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju zinātniskajai un tehniskajai jūras pētniecībai.
Stratēģijas mērķis jo īpaši ir veicināt tematisko prioritāšu integrēšanu, lai risinātu sarežģītus ar jūru saistītus jautājumus, atbalstīt dalībvalstu pētniecības centienu sinerģiju, veicināt jūras pētniecības infrastruktūras finansēšanu un veidot jaunu pārvaldību ar jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības kopienām, jo īpaši palielinot jūrniecības zinātnes un jūrniecības nozares sadarbību.
Šajā stratēģijā jau ir veikti šādi pasākumi. Pirmkārt, tiek gatavoti kopīgi projektu pieteikumu konkursi, kas tiks izsludināti šajā gadā, lai risinātu lielus starptematiskus jūras un jūrniecības jautājumus. Otrkārt, ir veikti pasākumi, lai pārvērstu BONUS programmu par lielu Kopienas pētniecības iniciatīvu atbilstīgi Līguma 169. pantam - arī viens no nākamajiem jautājumiem ir saistīts ar šo tematu. Treškārt, ir veikti pasākumi, lai pakāpeniski aizstātu visus pastāvošos jūrniecības ERA-NET tīklus ar vienu integrētu jūrniecības ERA-NET tīklu. Ceturtkārt, ir veikti pasākumi, lai izpētītu svarīgu jūras pētniecības infrastruktūru jaunus finansēšanas avotus, jo īpaši ar struktūrfondu starpniecību. Visbeidzot, tiks finansēti divi projekti, lai veicinātu jūras zinātnes un jūrniecības nozaru sadarbību, kā arī dažādu jūras zinātnieku ciešāku integrāciju.
Eiropas Savienības stratēģijas jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai ieviešana pašreizējā finanšu situācijā nodrošinās jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības veicināšanu Kopienas līmenī nākamajos gados, izmantojot pamatprogrammas instrumentus.
Plašākas profesionālās izaugsmes iespējas saistībā ar jūras klasteri, kas arī ir daļa jūsu jautājuma, nav tiešs pētniecības politikas mērķis. Tomēr, veicinot jūras zinātnieku un jūrniecības nozaru sadarbību, kā arī integrētāku jūras zinātnisko un tehnisko pētniecību, Eiropas Savienības stratēģija jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai var netieši paplašināt jūrniecības prasmju loku un veicināt jūras klasterus. Tādējādi tā var netieši dot ieguldījumu ar jūrniecību saistīto profesiju prasmju un kvalifikāciju uzlabošanā.
Visbeidzot, jūsu jautājuma un manas atbildes plašākā kontekstā, Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā pagājušajā rudenī Komisija ierosināja dalībvalstīm un privātajam sektoram palielināt plānotās investīcijas pētniecībā un attīstībā. Pēc tam pavasarī Eiropas Padomes sniedza secinājumus, kas bija pārliecinošs vēstījums par vajadzību ekonomikas atveseļošanas nolūkos paātrināt un uzlabot investīciju zināšanās un pētniecībā kvalitāti. Protams, ka tas attiecas arī uz jūras zinātnisko un tehnisko pētniecību.
Vēl ir pāragri vērtēt, kā un vai dalībvalstis ievēro šos ieteikumus. Tomēr ir skaidrs, ka pat pašreizējos grūtajos ekonomikas un finanšu apstākļos mēs nedrīkstam zaudēt no redzesloka tādus ilgtermiņa mērķus kā ilgtspējīga attīstība un ekonomika ar zemu oglekļa satura emisiju. Tādēļ ir svarīgi koncentrēt uzmanību uz tā sauktajiem "stratēģiskajiem ieguldījumiem”, kas vienlaikus attiecas uz krīzes pārvarēšanu īstermiņā un ilgtermiņa iespējām un to, kādi būsim pēc krīzes pārvarēšanas .
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, pateicos komisāra kungam par izsmeļošo atbildi uz manu jautājumu un vēlos jautāt viņam, vai Eiropas un Vidusjūras valstu sadarbībā pētniecības programmā var iekļaut arī kaimiņvalstis, jo īpaši Vidusjūras reģiona valstis?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Protams, ka kaimiņvalstis var iekļaut. Ir visnotaļ skaidrs, ka pamatprogramma ir atvērta, kamēr pastāv sadarbība ar Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Es vēlētos precizēt. Mums ir visnotaļ daudz - vairāk kā 10 - pamatprogrammas tā sauktās "asociētās dalībnieces”. Šīm asociētajām valstīm, kuras veic iemaksas, praktiski ir tādas pašas tiesības un pienākumi kā dalībvalstīm. Piemēram, Rietumbalkānu valstis, Šveice, Norvēģija, Islande, Izraēla un dažas citas ir asociētās valstis. Visām šīm valstīm ir pilnīgi vienādas tiesības un pienākumi.
Citām valstīm mūsu stratēģijā mēs cenšamies izstrādāt piedāvāto politiku. Esam centušies darīt visu, lai pēc iespējas visas kaimiņvalstis atkarībā no to spējām un arī abpusējām interesēm kļūtu par asociētajām valstīm. Realitātē tas nozīmē, ka attiecībā uz pētniecību Eiropas Savienība ir daudz lielāka nekā 27 valstu Savienība.
Temats: radošuma, jauninājumu un tehnoloģiju attīstības vērtējums dalībvalstīs.
Ņemot vērā, ka 2009. gads ir noteikts par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu un ņemot vērā ES programmas, proti, Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (2007-2013) un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP), vai Komisijai ir pieejami statistikas dati par apropriāciju līmeni, kādu katra dalībvalsts līdz šim uzņēmusies iepriekš minētajās programmās iekļautajās nozarēs? Kuras ir vispopulārākās nozares katrā dalībvalstī (procentuāli)? Vai ir kāds vērtējums par MVU (mazo un vidējo uzņēmumu) atsaucību šīm programmām (procentuāli)?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Varu apgalvot godājamajam deputātam, ka attiecībā uz Septīto pētniecības pamatprogrammu (7. PP) Komisija sistemātiski apkopo un publisko visiem pieejamus skaidrus un detalizētus statistikas datus, kas parāda šīs programmas ieviešanu.
Ir svarīgi atcerēties, ka Kopienas finansējumu pētniecībai piešķir saņēmējiem, ņemot vērā tikai un vienīgi viņu priekšlikumu zinātniskās izcilības kritēriju. Lai gan, piešķirot līgumus, netiek ņemta vērā valstspiederība, mēs apkopojam datus par 7. PP saņēmēju ģeogrāfisko sadalījumu un viņu attiecīgajām sadarbības saiknēm, un mēs rūpīgi sekojam šiem datiem. Tas dod mums svarīgu ieskatu par to sinerģiju līmeni un izturību, kas izveidojies valstu starpā, tām piedaloties 7. PP aktivitātēs.
Šie un daudzi citi detalizēti statistikas dati par 7. PP ieviešanu sniegti Komisijas gada ziņojuma par pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem statistikas pielikumā, kuru ik gadu iesniedzam Padomei un Parlamentam. Vēl svarīgāk ir tas, ka visi šie ziņojumi, sākot no 1998. gada, ir publiski pieejami tiešsaistē Komisijas Europa tīmekļa vietnē.
Ko šie dati vēsta? Es nevaru sākt gari uzskaitīt statistikas datus, jo mums nav tam laika, tomēr ļaujiet man uzsvērt dažus punktus, kas attiecas uz jūsu jautājuma būtību - 7. PP pētniecības jomu relatīvo popularitāti dalībvalstīs.
Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), veselības aktivitātes un Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi bija vispopulārākās jomas dalībvalstīs attiecībā uz līdzdalību skaitu dotāciju nolīgumos. Tomēr jāatzīmē, ka to popularitāte ir atkarīga arī no katrai 7. PP pētniecības nozarei pieejamā budžeta lieluma, kā arī no vērtējuma brīdī datubāzēs pieejamo parakstīto dotāciju nolīgumu skaita un veida. Kopumā var atzīmēt, ka jauno dalībvalstu līdzdalība ir lielāka drošības, sociāli ekonomiskās pētniecības un kosmosa pētniecības jomās, bet vājāka, piemēram, IKT un veselības nozarē. Valstī, no kuras nāk godājamais deputāts, liela uzmanība ir pievērsta IKT, bet relatīvi vāja līdzdalība vērojama, piemēram, veselības, sociāli ekonomisko pētījumu un kosmosa jomā.
Attiecībā uz MVU atsaucību līdzdalībai 7. PP Komisija katru gadu jau minētajā gada ziņojumā publicē detalizētu vērtējumu par MVU līdzdalību atbilstoši to izcelsmes valstij. Jaunākie dati par MVU līdzdalību 7. PP norāda, ka pavisam 2431 mazais un vidējais uzņēmums pašlaik piedalās 7. PP parakstītajos dotāciju nolīgumos. Lai iegūtu sīkāku informāciju, iesaku godājamajam deputātam pašam iepazīties ar šo ziņojumu. Taču, ja godājamais deputāts vēlas, es varu šodien šeit izdalīt dažas tabulas ar attiecīgo informāciju no 7. PP, jo tās man ir pieejamas.
Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas pasākumi vairāk vērsti uz politiku nekā uz dotācijām. Jo īpaši Uzņēmējdarbības un inovāciju programma (UIP) galvenokārt kalpo kā politikas atbalsta programma. Ja aplūkojam tās galvenos instrumentus, Eiropas uzņēmumu tīkls noteikti dod labumu MVU, sniedzot informāciju par piekļuvi ar dažādiem MVU finansējumiem un nosakot projektu finansēšanas iespējas, un palīdzot atrast tehnoloģijas un biznesa partnerus. UIP finanšu instruments, kas veido apmēram pusi no programmas budžeta, ir paredzēts tikai MVU. Līdz 2008. gada septembra beigām aptuveni 12 000 MVU bija saņēmuši finansējumu no MVU garantiju mehānisma, bet pieteikumi bija iesniegti no 17 dalībvalstīm.
Turklāt pirmais aicinājums iesniegt priekšlikumus par ekoloģisko inovāciju izmēģinājumprojektiem un projektiem saistībā ar ieviešanu tirgū tika publicēts 2008. gadā, lai veiktu pasākumus otrreizējās izejvielu pārstrādes, pārtikas un dzērienu nozarēs, celtniecībā un "zaļajā” uzņēmējdarbībā. Iekļaujot mazajiem un vidējiem uzņēmumiem piešķirto prioritāti, šis aicinājums 2008. gadā guva ievērojamus panākumus. Pavisam 74 % visu dalībnieku bija MVU.
Visbeidzot jāmin Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas (KIP) Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju politikas atbalsta programmas izsludinātie projektu konkursi 2007. un 2008. gadam, kuru uzmanības centrā bija uz IKT balstītu jauninājumu izmēģinājumprojekti un kuros MVU saņem vairāk kā 30 % no kopējā budžeta. Vēl nozīmīgāks ir šīs programmas mērķis atvērt ES mēroga tirgus šādiem jauninājumiem, kurus piedāvā MVU visā Eiropas Savienībā.
Gan 7. PP ziņojumi, gan Konkurētspējas un inovāciju programmas ziņojumi ir publiski pieejami Europa tīmekļa vietnē.
Emmanouil Angelakas
- (EL) Priekšsēdētāja kungs, paldies komisāra kungam par atbildi. Tīmekļa vietnē patiešām ir arodama informācija. Paldies jums, komisāra kungs, arī par man iedotajām tabulām.
Man ir papildu jautājums - vai jūs varat pateikt, cik darbavietu ir radītas Eiropas Savienības dalībvalstīs to projektu ietvaros, kas izvērsti programmās, kuras īstenotas ar mazo un vidējo uzņēmumu starpniecību? Vai jūs esat aprēķinājis arī iekšzemes kopprodukta pieaugumu, kas radies šo projektu rezultātā?
Justas Vincas Paleckis
Jūs minējāt vairākas nozares, kurās jaunās dalībvalstis darbojas abās programmās. Vēlos uzdot jums vispārīgu jautājumu: vai jaunās dalībvalstis ir mazāk aktīvas, salīdzinot ar vecajām dalībvalstīm, un, ja tā ir, tad ko Komisija var darīt, lai tām palīdzētu?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Pirmais jautājums ir diezgan konkrēts. Protams, mēs nezinām, cik darbavietu ir radīts - ekonomikas vienkārši ir daudz sarežģītākas nekā cēloņsakarība starp vienā programmā ieguldīto naudas daudzumu un to, kādu daudzumu jūs atbalstījāt. Mēs esam pilnībā pārliecināti, arī es esmu pilnībā pārliecināts, atrodoties starp pētniekiem un MVU, dzirdot atsauksmes un viņu emocijas un to, cik labi viņi patiesībā izmanto programmu, dažkārt esmu daudz apmierinātāks, nekā dzirdot, ka esam pārāk birokrātiski utt. Uzskatu, ka mums par to jādomā. Mēs cenšamies piemēroties MVU dažādajām vajadzībām - tiem, kas konkurē, kam ir konkurētspēja, kam ir pētniecības veiktspēja, un arī tiem, kam ir vajadzība pēc pētniecības, bet nav atbilstīgu spēju. Tādēļ mēs maksājam, piemēram, par pētniecību, izmantojot universitātes, institūtus u.c..
Attiecībā uz IKP pieaugumu - statistiski, protams, nav iespējams izveidot tiešu saikni, bet var veikt korelācijas analīzes, no kurām varat secināt, ka korelācija veidojas ilgtermiņā. Tādējādi valstis, kas vairāk investē izpētē un attīstībā, protams, ir attīstītākas un otrādi. Tāda ir realitāte - bagātākās valstis vairāk iegulda izpētē un attīstībā vēlāk. Būtībā, pat ja es nevaru precīzi atbildēt uz šo jautājumu, varu sniegt jums diezgan pārliecinošu atbildi, pamatojoties uz statistikas analīzi, ka tas ir veids, kā ikviens, kurš šajā kontekstā iegulda vairāk, var stiprināt konkurētspēju un tās rezultātā IKP, darbavietas utt..
Attiecībā uz jautājumu par jaunajām dalībvalstīm - un tas patiešām ir interesants jautājums, jo mēs, protams, tam cieši sekojam - varu teikt, ka tās ir diezgan aktīvas. Tās iesniedz daudz pieteikumu, vidējais to panākumu rādītājs ir nedaudz augstāks nekā attīstītākajām dalībvalstīm, ko es uzskatu par normālu parādību, jo institūcijas ir stiprākas valstīs, kurās ir ilgākas un spēcīgākas izpētes un attīstības tradīcijas un, protams, tās parasti ir stiprākas. Taču, ja raugāmies uz to ļoti vienkārši, ja raugāmies uz korelāciju - cik daudz līdzekļu valstis pašas investē izpētē un attīstībā un cik tās saņem no pamatprogrammām, tikai konkurējot tajās - pastāv stipra korelācija. Tātad valsts, kura faktiski vairāk investē savā valstī un kurai tādēļ ir arī stiprāks pētniecības potenciāls, saņem divtik - tā saņem līdzekļus savā valstī un arī konkurējot Eiropas pamatprogrammā, kas paredzēta izcilībai.
Interesants ir vēl kāds aspekts. Ja aplūkojat, cik dalībvalstis, jaunās dalībvalstis, iegulda savā izpētē un attīstībā globālās Eiropas investīcijās un cik tās saņem no 7. PP, šī pēdējā proporcija ir lielāka par to, ko tās faktiski investē savās valstīs. Šīs sakarības ir ļoti skaidras, un es ieteiktu izmantot visus iespējamos instrumentus, lai stiprinātu kapacitāti savās valstīs. Gudri izmantot struktūrfondus un kohēzijas fondus, kur pamatprogrammas līdzekļi 50 miljardi EUR ir atvēlēti tieši šim mērķim, un izmantot šo naudu, lai nākotnē tā palīdz pašiem savā valstī un arī globālajā konkurencē, jo pasaule ir globāla.
Priekšsēdētājs

Temats: BONUS-169
BONUS projekts (Baltijas jūras pētniecības finansēšanas organizācija) ir ļoti svarīgs līdzeklis valstu un reģionālo pētniecības programmu klasificēšanā, lai atbalstītu ilgtspējīgu attīstību Baltijas jūras reģionā, kopīgi sadarbojoties to koordinēšanā, veidošanā un ieviešanā. Līdz ar to Lietuva un pārējās Baltijas valstis cieši atbalsta pāreju no BONUS ERA-NET+ uz BONUS-169.
Vai Komisija var informēt par to, kādi jauni pasākumi ir plānoti BONUS-169? Vai priekšlikums tiks iesniegts šīs Komisijas darbības laikā? Vai ir kādi šķēršļi pārejai uz BONUS-169?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Paleckis kungs, esmu pārliecināts, ka BONUS 169. panta iniciatīva ievērojami uzlabos apkārtējās vides un ilgtspējīgas attīstības politikas efektivitāti visā Baltijas reģionā. Tā ievērojami veicinātu Eiropas Savienības stratēģijas Baltijas jūras reģionam ieviešanu, galvenokārt attiecībā uz vides jautājumiem, ar ko Komisija plāno iepazīstināt Eiropas Padomi 2009. gada jūnijā.
Mēs pašlaik steidzīgi gatavojam tiesību akta priekšlikumu par 169. pantu un esam iekļāvuši BONUS-169 iniciatīvu tiesību aktu programmā 2009. gadam. Mēs pieliekam visas pūles, lai sagatavotu tiesību akta priekšlikumu, cik drīz vien iespējams 2009. gadā. Tomēr tiesību akta laika plānojums pilnībā nav mūsu ziņā - tas ir atkarīgs arī no BONUS konsorcija savlaicīgas un pozitīvas reakcijas, pārskatot pagaidu rīcības plānu. Ja tas nonāks Komisijā līdz jūnija sākumam, kam piekrita BONUS konsorcijs, tad esmu diezgan pārliecināts, ka tiesību akta priekšlikumu joprojām var sagatavot šīs Komisijas darbības laikā.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Liels paldies, komisāra kungs, par jūsu precīzo un skaidro atbildi - acīmredzot ir cerība, ka šī jautājuma risināšana drīz tiks uzsākta. Vēlos jautāt jums, vai fakts, ka apkārtējās vides aizsardzība Baltijas jūrā būs vēl vairāk jāpastiprina, nozīmē, ka šis projekts ir saistīts ar Nord Stream projekta ietekmi uz apkārtējās vides aizsardzību Baltijas jūrā? Vai tas ir tiesa?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Arī es daudz sagaidu no pašas BONUS programmas. Tādēļ es ļoti nopietni strādāju, lai sagatavotu šo priekšlikumu un iepazīstinātu jūs ar to, kamēr vēl esmu šajā amatā.
Jums vajadzētu zināt, ka mūsu pieredze ar 169. panta iniciatīvām, sākot ar EDCTP iepriekšējā pamatprogrammā, reizēm nebija pārāk laba. Tādēļ mēs lūdzām van Velzen kungu sagatavot par to ziņojumu. Starp citu, šobrīd EDCTP ir pilnīga un darbojas patiešām labi, bet mēs bijām lūguši van Velzen kungu sagatavot priekšlikumus turpmākajām "169” iniciatīvām un tagad ievērojam viņa ieteikumus.
Jāņem vērā arī tas, ka šī ir pirmā tāda veida programma un tai jāatspoguļo īsta Eiropas pievienotā vērtība. Esmu pārliecināts, ka šim piemēram vēlāk sekos citi reģioni. Īsumā, es ļoti atbalstu šo priekšlikumu, bet domāju, ka, jo stingrāku mēs to veidosim, jo labāk būs gan BONUS, gan reģionam.
Priekšsēdētājs

Temats: komunikācija ar pilsoņiem
Ņemot vērā nozīmi, ko Komisija ir piešķīrusi efektīvai komunikācijai ar pilsoņiem, sevišķi ekonomiskās krīzes apstākļos, kad daudzi pilsoņi nav pārliecināti par savu nākotni, un, ņemot vērā to, ka apspriežu process ir efektīvs instruments, kas ļauj pilsoņiem tieši piedalīties politikas procesos ES līmenī, vai Komisija ir vienisprātis, ka, lai palielinātu pilsoņu informētību par ES apspriedēm, ir nepieciešami tālāki pasākumi, izmantojot plašsaziņas līdzekļus un citus piemērotus forumu valstu, reģionu un vietējā līmenī, lai nodrošinātu indivīdu un sabiedrisko organizāciju lielāku līdzdalību?
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Pirmkārt, vēlos teikt, ka pilsoniskā sabiedrība ir viens no galvenajiem spēkiem demokrātijā. Tai ir ļoti liela nozīme Eiropas integrācijā, un tā pilda svarīgu funkciju komunikācijā starp Eiropas pilsoņiem un iestādēm. Pilsoniskā sabiedrība palīdz pilsoņiem realizēt viņu tiesības piedalīties ES demokrātiskajā dzīvē.
Komisija atzīst nepieciešamību organizētai pilsoniskai sabiedrībai, kā arī atsevišķiem pilsoņiem, radīt skaidrāku piekļuvi ES, un mums ir ilgas un stipras savstarpējās mijiedarbības tradīcijas ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aizsākās vairāk nekā pirms 30 gadiem.
Gadu gaitā daudzi mūsu dienesti ir izveidojuši regulāru dialogu ar ieinteresētajām pusēm. Šajā dialogā ņemta vērā mūsu jau daudzus gadus pastāvošā atvērtības un iekļaušanas politika un atspoguļotas plašās atšķirības politikas jomās un ieinteresēto pušu dažādība.
Komisija apspriežas ar pilsonisko sabiedrību dažādos veidos, tostarp izmantojot apspriežu dokumentus, paziņojumus, padomdevējas komitejas, ekspertu grupas, seminārus un forumus. Bieži tiek izmantotas apspriedes tiešsaistē. Turklāt mēs organizējam arī ad hoc sanāksmes un atklātās uzklausīšanas. Daudzos gadījumos apspriedes ir dažādu rīku kombinācija un notiek vairākos politikas priekšlikuma sagatavošanas posmos.
Ir nepieciešams kopīgs darbības pamats, lai nodrošinātu šo apspriežu pārredzamību un saskaņotību. Tādēļ Komisija 2002. gadā noteica principus un minimālos standartus apspriedēm ar trešajām pusēm.
Atbilstīgi šiem standartiem uzmanība jāpievērš skaidru apspriežu dokumentu nodrošināšanai, apspriedēm ar visām atbilstīgajām mērķa grupām, jāatvēl pietiekams laiks līdzdalībai, rezultātu publicēšanai, jānodrošina atgriezeniskā saikne utt..
Eiropas pārredzamības iniciatīva arī uzlikusi saistības turpmāk veicināt spēkā esošo apspriežu minimālo standartu piemērošanu.
Ir ieviests atklātu sabiedrisku apspriežu parauga šablons, iekļaujot uzaicinājumu ieinteresētajām organizācijām abonēt interešu pārstāvju reģistru.
Kā tādas tās tiks informētas par apspriedēm, kas publicētas Komisijas vienotajā sabiedrisko apspriežu piekļuves punktā "Tava balss Eiropā”. Šī šablona izmantošana uzlabos ieinteresēto pušu apspriežu atspoguļošanas pārredzamību un saskaņotību.
Protams, mums nepārtraukti jādomā par to, kā turpmāk veicināt informētību par konkrētas apspriedes uzsākšanu, lai lielāks skaits cilvēku būtu informēti par to, ka apspriede sākas. Varbūt mēs aktīvāk varam izmantot savus pārstāvniecību birojus.
Ļaujiet man nobeigumā piebilst, ka D plāna iniciatīvas, tostarp apspriedes ar pilsoņiem, arī piedāvā jaunas idejas, kā sadarboties ar iedzīvotājiem un iekļaut arī tos, kas nepieder pie politiskajām partijām vai pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai nodrošinātu patiešām atklātas apspriedes. Mēs izmēģinām dažādas pilsoņu iesaistīšanas metodes.
Marian Harkin
Pateicos par atbildi komisāres kundzei un piekrītu tam, ka Komisija patiešām cenšas. Taču, ņemot vērā, ka 53 % Eiropas pilsoņu apgalvo, ka viņiem neinteresē Eiropas vēlēšanas, uzskatu, ka viens no tā iemesliem ir daudzu Eiropas pilsoņu neinformētība par to, ka viņi var ierosināt pārmaiņas un ietekmēt ar apspriežu procesa starpniecību. Mana pieredze, sazinoties ar ieinteresētajām pusēm pilsoniskajā sabiedrībā, apliecina, ka daudzi no viņiem vienkārši nav informēti par šo procesu.
Es pati reizi pāris mēnešos cenšos informēt ieinteresētās puses par dažādiem notiekošiem apspriežu procesiem, un es patiesi ticu un vēlos jautāt jums, komisāres kundze, vai jūs esat vienisprātis, ka būtu ļoti lietderīgi Komisijas birojiem katrā valstī izveidot ļoti plašu visu ieinteresēto pušu sarakstu un nodrošināt informāciju par apspriežu procesiem, lai tās būtu lietas kursā un varētu piedalīties?
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Es pilnībā piekrītu - 100 %. Par to mēs tikko šajā pēcpusdienā diskutējām starpiestāžu informācijas un komunikācijas grupā - mudināt mūsu pārstāvniecību birojus un Eiropas iestādes, jo lielākajā daļā galvaspilsētu mums ir kopīgas telpas.
Mums tās jāizmanto kā Eiropas informācijas biroji, darot zināmu pilsoņiem, kad notiek apspriedes, kurās viņi var paust savus uzskatus par kopīgo lauksaimniecības, tirdzniecības vai apkārtējās vides politiku.
Tādēļ es pilnībā piekrītu jūsu uzskatiem, ka jādara vēl vairāk, lai mobilizētu pilsoņus. Uzskatu arī, ka eksperimenti ar tādām lietām kā apspriedes ar pilsoņiem veicina lielāku interesi par ES. Kā teica kāds dalībnieks: "Es sāku interesēties par ES tad, kad ES izrādīja interesi par mani, pajautājot, ko es domāju”. Uzskatu, ka beigās mēs iegūsim labākas politikas, jautājot pilsoņiem un apspriežoties ar viņiem.
Temats: Komisijas loma un līdzdalība gaidāmajās Eiropas vēlēšanās.
Vai Komisija var informēt par to, kāda ar partijām nesaistīta loma tai būs, lai palielinātu balsotāju skaitu Eiropas vēlēšanās?
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Komisija atbalsta un papildina Eiropas Parlamenta, valstu iestāžu un politisko partiju saziņas centienus, organizējot tematiskus, izpratni veidojošus pasākumus gan Eiropas, gan vietējā līmenī. Mūsu mērķis galvenokārt ir informēt balsotājus par vēlēšanu datumu un nozīmi un tādējādi mudināt viņus balsot.
Sevišķa uzmanība tiks pievērsta sievietēm un jauniešiem, izmantojot īpaši veidotus produktus un pasākumus. Cita starpā, izmantojot satelītu un EU Tube, mēs pārraidīsim TV un radio klipus, kurus veidojis Parlaments, lai atainotu Eiropas vēlēšanu prioritāros tematus. Mēs palīdzēsim arī to izplatīšanā, izmantojot valstu, reģionu un vietējās raidorganizācijas dalībvalstīs. Turklāt Komisija veido multivides kampaņu jauniešiem visās dalībvalstīs un ar tiešsaistes sociālo plašsaziņas līdzekļu, emuāru un tiešsaistes žurnālu starpniecību iesaista izplatītājus. Visās galvenajās tīmekļa vietnēs, piemēram, Europa, ievietots vēlēšanu logotips un saite uz Parlamenta vēlēšanu tīmekļa vietni. Tiek gatavotas arī tradicionālās publikācijas, tostarp plakāti, pastkartes un ārpustelpu instalācijas.
Dalībvalstīs ir mobilizētas visas mūsu pārstāvniecības, lai organizētu ar vēlēšanām saistītus pasākumus un mobilizētu visus mūsu izplatītājus, un gandrīz 500 Europe Direct informācijas centri organizē pasākumus, lai izplatītu reklāmas materiālus un piedāvātu diskusiju platformu kandidātiem.
Visbeidzot, Europe Direct kontaktu centrs visās 23 oficiālajās valodās, izmantojot tālruni, e-pastu un tīmekļa palīdzību, piedāvā bezmaksas faktisku informāciju par pilsoņu un uzņēmēju jautājumiem, kas saistīti ar ES.
David Martin
Komisāres kundze, paldies jums par informāciju par Komisijas aktivitātēm. Vai drīkstu uzdot vēl tikai vienu jautājumu?
Vēlēšanu kampaņas laikā tiks stāstīts daudz melu par Eiropas Savienību. Daļa no tiem būs viedokļa jautājums, un es negaidu, lai Komisija iejauktos šajās situācijās, bet, ja tiks stāstīti nepārprotami meli par Kopienu, vai Komisija izveidos ātra atspēkojuma dienestu nākamajiem diviem vai trim mēnešiem, kur jūs varat tieši atbildēt uz meliem un izkropļojumiem par Eiropas Savienību un kur kandidāti var vērsties pie jums, lai iegūtu faktisku informāciju, kas atspēkotu nepatiesus apgalvojumus par Kopienas aktivitātēm?
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Paldies par jūsu papildu jautājumu. Atspēkošana reizēm ir mūsu un mūsu pārstāvniecību pastāvīgo aktivitāšu daļa. Protams, ka kandidāti vai ieinteresētās puses vienmēr var vērsties pie mums, lai iegūtu faktisku informāciju un arī lai sniegtu atbildes uz šāda veida apgalvojumiem.
Tomēr es uzskatu, ka Komisijas loma visdrīzāk būs faktiskas informācijas sniegšana, nevis iesaistīšanās debatēs, kas, es domāju, ir politisko partiju un kandidātu ziņā. Taču mēs vienmēr centīsimies piedāvāt faktisku informāciju un to mēs darām pastāvīgi.
Marian Harkin
Mans papildu jautājums ir ļoti līdzīgs Martin kunga jautājumam, jo viena lieta, kas man sagādāja grūtības Lisabonas līguma referenduma laikā, bija nespēja pietiekami ātri iegūt faktisku informāciju, lai atspēkotu dažus melus un maldinošu informāciju, kas tika izplatīta.
Vēlos uzzināt, vai Komisija, ņemot vērā to, ka vēlēšanas ir ļoti tuvu, apsver nodrošināt to, ka katrā dalībvalstī ir speciāla grupa vai cilvēku kopums, kam ir īpašs tālruņa numurs u.c., izmantojot kuru kandidāti varētu nekavējoties piekļūt Komisijai, lai iegūtu informāciju par konkrētiem jautājumiem?
Es zinu, ka vēlēšanas ir tuvu, bet lūdzu komisāres kundzi nopietni apsvērt šādas lietas ieviešanu.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Šaubos, vai mums pietiks laika izveidot atsevišķu dienestu tik vēlā posmā un pirms vēlēšanām. Tomēr mums jau ir dienests, kas piedāvā iespēju zvanīt vai izteikt lūgumus un mēģināt saņemt pēc iespējas vairāk informācijas.
Mēs sāksim gatavot, piemēram, Lisabonas līguma kopsavilkumu pilsoņiem. To mēs darīsim sadarbībā ar citām iestādēm. Protams, mēs centīsimies izdarīt to nevis kampaņas ietvaros, bet cik vien ātri iespējams. Mēs pārliecināsimies, ka tas ir pieejams visās oficiālajās valodās un visās dalībvalstīs.
Taču es arī domāju, ka mums ir iespēja sakārtot jautājumus, jo mēs jau šīs lietas zinām. Mēs esam pieraduši atbildēt uz jautājumiem, piemēram, ar Europe Direct un mūsu pārstāvniecību starpniecību, tādēļ mēs centīsimies palīdzēt, cik varēsim. Mums ir arī jautājumu un atbilžu materiāls, ko esam apkopojuši. Tādēļ uzskatu, ka tas var palīdzēt gan kandidātiem, gan citām ieinteresētajām pusēm.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
Ar šo jautājumi Komisijai ir noslēgušies.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.00 un atsāka plkst. 21.05)
