Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B6-0156/2008).
Následující otázky jsou určené pro Komisi.
První část
Věc: Obchodní praktiky týkající se biopaliv
Jaká opatření přijímá Komise, aby zastavila obchodní praktiky, které využívají polnohospodářské dotace USA?
Tyto praktiky spočívají v dopravě bionafty z Evropy do USA, kde se přidá určité množství paliva, které umožňuje obchodníkům požadovat v USA dotaci ve výši 11 p na litr. Potom se bionafta dopraví zpět a prodává se za ceny, které jsou nižší, než domácí. Podle odhadů tvoří součást tohoto podvodného postupu až 10 % vývozu biopaliv z USA do Evropy. Není to nezákonný čin, ale vystavuje riziku evropský průmysl biopaliv. Jeho součástí je též zbytečná doprava přes Atlantik, což zvyšuje emisí skleníkových plynů.
Vyřeší tento problém kritéria trvalé udržitelnosti, která navrhla Komise, a postaví prodej takových biopaliv na evropském trhu mimo zákon?
Marianin Fischer Bodel
členka Komise. - Komise se nemůže vyjádřit k rozsahu údajných praktik uvedených v otázce, chápe však obavy týkající se dopadu daňových dotací USA na evropský průmysl.
Zdá se, že dotace zvýhodňují veškerou bionaftu bez ohledu na její původ, vyváženou z USA a vlastně prodávanou ve Spojených státech.
Podle průmyslových údajů vzrostl vývoz USA do Evropské unie ze 100 000 tun v roce 2006 na 1 milion tun v roce 2007, co se představuje přibližně 15 % evropského trhu.
Můj kolega, komisař Mandelson, na to upozornil svou americkou partnerku, obchodní zástupkyni Susan Schwabovou při více příležitostech. Jako možné řešení tohoto problému doporučil změnu amerických právních předpisů, například omezení této dotace na zboží prodávané ve Spojených státech. Ze strany Spojených států nebyla dosud žádná odezva a daňový dobropis zůstává v platnosti.
Komise by měla být připravena zvážit antisubvenční vyšetřování po přijetí náležitě zdokumentované stížnosti průmyslového odvětví Evropské unie, obsahující dostatečný důkaz o napadnutelných subvencích a újmě.
Vážená paní poslankyně se ptá, zda tento problém, který způsobily obchodní praktiky uvedené v otázce, vyřeší plán trvalé udržitelnosti, který Komise navrhla ve svém návrhu směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a který Komise přijala v lednu tohoto roku.
Schéma udržitelnosti stanovené směrnicí o obnovitelné energii se týká zabezpečení udržitelnosti biopaliv. Schéma má podpořit používání udržitelně vyráběných biopaliv a zároveň zabránit používaní neefektivních biopaliv. Diskusi o 35 % si budete určitě pamatovat. Schéma udržitelnosti proto podobné obchodní praktiky, jaké se uvádějí v otázce vážené paní poslankyně, nevyřeší.
Linda McAvan
Vážená paní komisařko, jsem ráda, že se tím zabýváte. Myslím si, že je to skandál a výsměch celé naší práci, kterou děláme v souvislosti s klimatickými změnami. Pokud máme kritérium na úsporu skleníkových plynů, nedostaly by se tyto druhy biopaliv do konfliktu s kritérii udržitelnosti, protože se dopravovaly po celém Atlantiku a přispěly k emisím skleníkových plynů z dopravy, které v současnosti tvoří 5 % světového CO2?
Jak dlouho to bude trvat, pokud musíme čekat na stížnost průmyslového odvětví a na zahájení jednání o protiprávních dotacích? Obávám se, že než něco podnikneme, evropský průmysl zbankrotuje.
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Metoda výpočtu porovnání emisí skleníkových plynů z biopaliv s emisemi z fosilních paliv uvedená ve směrnici o obnovitelné energii postupuje podle postupu, který nazýváme přístup zohledňující životní cyklus, při kterém se bere v úvahu i úroveň emisí vznikajících při dopravě biopaliv v rámci Evropské unie i mimo Evropskou unii. V této souvislosti mi dovolte znovu zopakovat, že snížení emisí skleníkových plynů z dopravy je jedním hlavních cílů politiky v oblasti biopaliv.
Věc: Evropský program potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu
Evropský parlament v roce 2005 schválil písemné prohlášení o udržitelnosti Evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu. Toto prohlášení obhajuje program trvalé potravinové pomoci a roční rozpočet a vyzývá též k jejímu rozšíření. S cílem zabezpečit distribuci vyvážených potravinových dávek Evropský parlament vyzval k otevření programu pro nová odvětví, jako jsou odvětví vepřového masa, drůbeže a vajec.
Realizací tohoto prohlášení byla pověřena evropská komisařka pro zemědělství a rozvoj venkova Mariann Fischer Boelová. Skutečností je, že po třech letech stále nejsou žádné náznaky základu pro nové nařízení a že se učinily jen malé kroky. Dosud je úplně nejasné, jaké rozpočtové financování je k dispozici.
Potravinová pomoc je ve velké míře problémem Evropské unie, v které žije pod hranicí chudoby 16 % obyvatelstva. Může Komise zabezpečit program potravinové pomoci na Evropské úrovni? Naváže při tomto procesu dialog s nevládními organizacemi, které jsou aktivní v této oblasti?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Evropský program potravinové pomoci 20 let významně přispíval k uspokojení potravinových potřeb osob trpících podvýživou, žijících ve Společenství.
Tento parlament dne 4. dubna 2006 přijal prohlášení o podpoře evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu obyvatelstvu ve Společenství. Toto prohlášení vyzývá Komisi a Radu k poskytnutí víceletých rozpočtových prostředků a na zavedení série opatření na řízení programu. Velký důraz se též klade na potřebu zabezpečit lidem v nouzi vyváženou stravu.
Tento program ve skutečnosti začal již v roce 1987 v době bohatých přebytků zemědělské výroby, jako mimořádné opatření. V prvních letech se program potravinové pomoci spoléhal hlavně na dodávky z intervenčních zásob. Protože zásoby se v průběhu posledních let v důsledku postupných reforem společné zemědělské politiky snižovaly, Komise zavedla sérii změn na zabezpečení pokračování tohoto schématu a tyto změny umožňovaly nakoupit na trhu výrobky, které nejsou dostupné z našich intervenčních zásob, výměnu výrobků v rámci téže "rodiny" a kombinovat nebo zahrnout intervenční výrobky a výrobky koupené na trhu.
Upraven byl i rozpočet, zejména kvůli zohlednění nedávného rozšíření Evropské unie. Rozpočet se zvýšil z 213 milionů EUR v roce 2004 na 305 milionů EUR v tomto roce 2008. Komise proto vynaložila veškeré úsilí na udržení fungování programu založeného na intervenčních zásobách i přes skutečnost, že tyto zásoby mizely. Proto můžeme skutečně říci, že jsme se dostali až na hranice možností tohoto programu.
Nyní nadešel čas na promyšlení budoucnosti tohoto programu, bez toho, aby se pustil ze zřetele jeho širší obraz. Útvary Komise již pracují s tímto cílem na hodnocení vlivu, které zkoumá možnosti do budoucnosti. Konzultace na internetu přitáhla obrovskou účast s více než 12 000 odpověďmi, které potvrzují velký zájem evropských občanů o tuto iniciativu.
Při realizaci tohoto programu sehrávaly skutečně klíčovou úlohu nevládní organizace, které budou klíčovým hráčem i v budoucnosti. Na semináři, který jsme organizovali v dubnu, vyjádřily přání udržet program potravinové pomoci pod správou generálního ředitelství pro zemědělství a zdůraznily též potřebu zavést určitý druh víceletého přidělování finančních prostředků a dodávaní širšího sortimentu různých výrobků. Nyní zkoumáme tyto požadavky nevládních organizací a zůstaneme s nimi v úzkém kontaktu.
Po ukončení hodnocení vlivu mám v úmyslu v září tomuto Parlamentu předložit návrh umožňující pokračování tohoto projektu v budoucnosti, avšak na velmi pevném základě. Velmi pěkně vám děkuji za váš zájem a pozornost věnovanou tomuto velmi důležitému projektu.
Johan Van Hecke
(NL) Vážená paní předsedající, v první řadě bych chtěl poděkovat paní komisařce za její velmi jasnou, úplnou odpověď, která též nabízí vyhlídky na větší životnost tohoto programu potravinové pomoci, založenou na v současnosti probíhajícím hodnocení.
Chci se jen zeptat, zda toto hodnocení bere též v úvahu skutečnost, že velký počet lidí stále očividně závisí na tomto programu potravinové pomoci a že téměř 16 % evropského obyvatelstva žije pod hranicí chudoby a zda bere též v úvahu současnou potravinovou krizi a velký růst cen potravin.
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Bereme v úvahu všechny vstupy, které dostáváme z našeho velmi otevřeného přístupu k tomuto procesu. Podle současných dostupných údajů využívá zvláštní program pro nejchudší obyvatelstvo 13 milionů obyvatel Evropské unie. Podle našich informací poptávka v současnosti neklesá.
Andreas Mölzer
- (DE) V mnoha případech nejvíc trpí nedostatkem děti. Nedostatek potravin narušuje nejen fyzický rozvoj, ale i schopnost koncentrace a úspěch ve škole. To může mít potom vliv i na budoucí úspěch dítěte v živote. Jaká opatření se v rámci plánovaného programu potravinové pomoci přijímají v této problémové oblasti například prostřednictvím škol?
Jörg Leichtfried
(DE) Jsem přesvědčen, že to bude dobrý návrh, zejména proto, protože jste se též zmínili o potřebě vyvážené stravy. Je velmi důležité, aby to byl klíčový záměr. V této souvislosti by Komise mohla též doplnit další klíčový bod, totiž soustředit se na čerstvé organické potraviny. Každý má právo jíst výrobky, které mohou být o něco dražší, ale mnohem zdravější. Do jaké míry to budete brát v úvahu?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Především, právě nyní vyhodnocujeme všechny nápady a informace, které jsme dostali.
V této souvislosti se pokoušíme posoudit, zda bychom své peníze měli nasměrovat specifickým způsobem. Ještě jsme neukončili naše interní diskuse, co se však týká dětí, můžeme říci toto: myslím si, že je nesmírně důležité, abychom dobrou výživu zabezpečili především našim mladým lidem, a proto v tomto roce uveřejníme též myšlenku (a doufám, že pro ni získáme plnou podporu) programu školního ovoce, spolufinancovaný členským státy, který může dětem v určitém věku nabídnout možnost dostávat ve škole ovoce. Myslím si, že je to ve všeobecnosti dobrý nápad, aby mladí lidé získali dobrý návyk, který si, doufejme, zachovají po celý život.
Co se týče zvláštní priority ekologické výroby, myslím, že si musíme vybrat mezi dvěma ohni, protože pokud si vybereme ekologickou výrobu, získáme méně potravin, a myslím, bude velmi těžké udělat toto rozhodnutí.
Věc: Spekulace a potravinová krize
Hlavním faktorem za rostoucími cenami a světovou potravinovou krizí jsou finanční spekulace. Rostoucí zájem investičních fondů přitahuje zejména trh s komoditami.
Je Komise připravena akceptovat, že pro prospěch malé skupiny lidí, se komodity jako je rýže nebo pšenice stávají předmětem spekulací, zatímco zároveň miliony lidí umírají hladem?
Plánuje Komise podniknout praktické kroky na ukončení všech finančních spekulací, které přímo ohrožují potravinovou bezpečnost milionů lidí?
Hodlá Komise podpořit i realizaci mechanismu na mezinárodní úrovni, který by zabránil zemím omezovat vývoz potravin, jejichž velké zásoby udržují, a všeobecněji, vykonávat všechny politiky, jejichž přímým důsledkem je zabránění nejzranitelnějším skupinám obyvatelstva uplatňovat jejich právo na potraviny?
Druhá část
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Komise se skutečně velmi obává vlivu současných vysokých cen v Evropské unii a též v globálnějším kontextu. Rozvojové země a nejzranitelnější skupiny obyvatel byly postiženy skutečně velmi nepřiměřeně a hrozí jim hlad, podvýživa a sociální nepokoje.
Oznámení, které dnes Komise představila, se pokouší analyzovat základní příčiny těchto vysokých cen. Komise představila sérii iniciativ proti krátkodobým vlivům potravinového cenového šoku, na dlouhodobější zlepšení zásobovaní zemědělskými výrobky, na zabezpečení potravinové bezpečnosti a na přispění ke globálnímu úsilí o řešení vlivu nárůstu cen na chudé skupiny obyvatel.
Co se týče základních příčin, světové dodávky snižuje velký počet faktorů působících současně: nepříznivé povětrnostní podmínky v hlavních zemích produkujících a vyvážejících obilí, hlavně Rusko a Ukrajina, které se dříve nazývaly obilnicí Sovětského svazu. Po tři po sobě následující roky jsme měli nepříznivé povětrnostní podmínky v Austrálii. Měli jsme vyšší náklady na energii. Měli jsme pomalejší růst výnosů a rostoucí celosvětovou spotřebu. Tyto přímé vlivy na nabídku a poptávku jsou významnými přispěvateli k cenám zemědělských komodit a k nárůstu, kterého jsme byli svědky.
Na pozadí růstu cen potravin a v návaznosti na krizi na finančním trhu došlo ke zvýšené aktivitě na finančních trzích s komoditami zaměřené na omezení cenových rizik nebo diverzifikaci investičních portfolií. Tyto aktivity mohly vést ke zvýšenému pohybu cen a nestálosti na termínovaných a spotových komoditních trzích a přispěly ke zvýšení základních cenových pohybů, jejich vliv na dlouhodobou tvorbu cen je však nejistý. Komise se v dnešním sdělení proto zavazuje, že bude pozorně sledovat činnosti investorů spekulujících na finančních trzích s komoditami a na jejich vliv na pohyb cen.
Oznámení poukazuje na to, že některé vyvážející země reagovaly na zvýšené ceny omezením vývozu. Indie zavedla zákaz vývozu, Vietnam a Thajsko vývozní omezení na rýži, Indonésie vývozní daně na palmový olej a Kazachstán zákaz vývozu pšenice. Takové daně a zákazy vývozu jsou zaměřeny na ochranu domácích trhů v krátkodobém horizontu před výpadky v zásobování a před cenovými otřesy. Vyvíjejí však další tlak na mezinárodní zemědělské trhy, zejména na úkor rozvojových zemí dovážejících potraviny. V střednědobém horizontu jsou taková omezení nepochybně špatnými tržními signály a nepodněcují producenty k investicím a zvyšování produkce a přispívají k nerovnováze na regionálních trzích.
Otázka velmi negativního vlivu vývozních omezení by se měla řešit na nadcházejících zasedáních WTO a jiných příslušných mezinárodních fórech. Komise je stále přesvědčena, že výsledky kola jednání v Dohá mohou rozvojovým zemím přinést významné potenciální výhody v podobě nových tržních příležitostí, které by mohly pomoci získat dodatečné příjmy z vývozu, stimulovat zemědělskou výrobu a zvýšit dostupnost potravin, a tím zmírnit vliv současného nárůstu cen potravin. Komise bude proto nadále pracovat na komplexní a vyvážené dohodě z Dohá.
Komise věří, že může počítat s podporou tohoto Parlamentu pro směr politiky představený v dnešním sdělení jako východisko při řešení problémů, kterým čelíme v této situaci s cenami, které se v některých oblastech skutečně rapidně zvýšily.
Alain Hutchinson
(FR) Vážená paní předsedající, paní komisařko, děkuji vám za tuto poměrně dlouhou a zajímavou odpověď. V souvislosti s jedním z prvků, které spustily tuto krizi finanční spekulace se zemědělskými výrobky, bych se vás však chtěl zeptat, po skandálním chování určitých evropských bank - zejména KBC a Deutsche Bank, které, jak víte, organizovaly ve spojení se spekulacemi s potravinovými výrobky naprosto "neetickou" reklamu... Chci se zeptat, co s tím Komise hodlá udělat.
Spolu s kolegyní, paní Carlottiovou, jsme 6. května napsali dopis panu předsedovi Barrosovi a ještě jsem nedostal potvrzení o jeho přijetí, doufám však, že jednoho dne dostanu odpověď. V dopise jsme požadovali a navrhli přijetí všech opatření zaměřených na zákaz a nyní přečtu text z dopisu: "nabízení, šíření nebo podporování finančních nástrojů v rámci Evropské unie, včetně investičního pojištění a zejména pojistných produktů spojených s investičními fondy, pokud jsou jejich výnosy přímo spojené se spekulací s růstem cen potravinářských surovin".
Mohli byste mi říci, jaké záměry má v tomto směru Komise?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Budu velmi stručná, protože jsem se o tom zmínila ve svém prvním vystoupení. Možná proto bylo dosti dlouhé. V oznámení, které Komise dnes předložila, se zavazuje, že bude pozorně sledovat aktivity investorů spekulujících na finančních trzích s komoditami a vliv těchto spekulací na ceny.
DanutBudreikait
(LT) Jako spotřebitelé pociťujeme účinky každého zvýšení ceny okamžitě. V cenovém řetězci, v kterém se spekuluje, jsou však vítězové a poražení a výrobci zemědělských produktů jsou nejčastěji v pozici poražených.
Co by se podle vašeho názoru mohlo udělat, aby růst cen zemědělských surovin byl úměrný celkovému nárůstu cen, jinými slovy, aby se zabezpečily spravedlivé ceny komodit a slušné životní podmínky producentů?
Avril Doyle
Vážená paní předsedající, i když plně uznávám dobrý úmysl paní poslankyně, která položila otázku, a skutečnou složitost problému, který před námi stojí, mohla by paní komisařka potvrdit, že ani ona ani její kolegové nemají v úmyslu v kolegiu komisařů zasahovat do fungování komoditního trhu, což by při tomto postupu mohlo nadělat více škody než užitku?
Paní poslankyni bych na její otázku odpověděla, že souhlasíme s cílem, nikoli s prostředky k jeho dosažení.
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Úplně souhlasím s položenou otázkou o následcích pro prvovýrobce, pro producenty. Situace je skutečně taková, že jsme byli svědky růstu cen, zejména v obilninovém sektoru. Když hovoříme o těchto mimořádně vysokých cenách, vždy se ráda ohlédnu trochu zpět na vývoj cen v minulosti, a když vezmeme posledních 30 let, ceny od prvovýrobců po celou dobu klesaly.
Neznamená to, že ceny v maloobchodním sektoru nerostly. Pokud však porovnáte ceny obilnin v roce 1975 a dnes a podíváte se na pevné ceny, ceny v roce 1975 byly v porovnání s dnešními dvojnásobné. Vidíme situaci, kdy jsou lidé zvyklí na skutečnost, že v Evropě se na potraviny vynaloží v průměru myslím jen 14 % příjmu a že tento podíl též po celé období klesal.
Když se ve sdělení hovoří o tom, co bude třeba udělat, tak je jasné, že se musíme podívat na celý řetězec. Přezkoumáním situace je pověřen komisař pro hospodářskou soutěž a v této etapě nevíme, zda bude výsledek pozitivní nebo negativní. Budeme však pozorně sledovat všechny příčiny zvyšování cen, které vidíme od konce srpna minulého roku.
Věc: Komunikace a Lisabonská smlouva
Mohla by Komise v kontextu plánu D a nedávno zveřejněného sdělení Debate Europe - využití zkušeností získaných v rámci Plánu D pro demokracii, dialog a diskusi informovat o své komunikační strategii ve vztahu k ratifikačnímu procesu Lisabonské smlouvy? Jaká konkrétní opatření Komise přijala na zabezpečení hladké ratifikace Lisabonské smlouvy?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Na otázku o Plánu D a sdělení o Debate Europe mi dovolte říci, že komunikaci s občany o všech našich politikách a stanoviscích vnímám jako naši povinnost a též povinnost členských států a dalších instituce EU. I když hlavní zodpovědnost v souvislosti se smlouvou mají samozřejmě členské státy, informovat a vysvětlovat musí být připravena i Komise.
Naše nedávné oznámení Debate Europe se zaměřuje na podpoření aktivního dialogu mezi občany a činiteli s rozhodovací pravomocí, a i když se nevztahuje zvláště na Lisabonskou smlouvu nebo jen na Lisabonskou smlouvu samotnou, opatření přijatá v rámci Debate Europe mohou být spojena s komunikací o smlouvě.
Smlouva je jednou z našich komunikačních priorit na rok 2008. Naše aktivity se decentralizovaly a diferencovaly, aby odpovídaly vnitrostátní realitě v každém našem členském státě, a to je přiblížení se občanům uskutečňované v praxi.
Naši zástupci pracovali s informačními kancelářemi členských států a Parlamentu na vytvoření národních komunikačních plánů reagujících na různé potřeby a tyto aktivity zahrnovaly kontakt se zainteresovanými stranami z jednotlivých členských států, vzdělávání novinářů, informační místa a subjekty vytvářející veřejné mínění, diskuse s občanskou společností a aktivity na školách a univerzitách.
Připravili jsme široké spektrum podpůrných materiálů, včetně prezentací v PowerPointu, podkladů pro projevy, otázek a odpovědí, přehledů údajů o různých oblastech, všechny s cílem pomoci komunikátorům poskytovat fakta o těchto otázkách.
A jak víte, v Bruselu zřídila Komise též webovou stránku v 23 úředních jazycích věnovanou smlouvě a kromě toho se před nedávnem obnovilo naše vlastní on-line fórum Debate Europe s diskusemi o smlouvě, které se ukazuje jako jedna z nejpopulárnějších oblastí s mnoha tisíci příspěvků.
Avril Doyle
Děkuji vám, paní komisařko. Proč tedy Debate Europe nefunguje? V Irsku se téměř celý čas strávil vysvětlováním nekonečného množství otázek, často důležitých, ale úplně nepodstatných vzhledem k obsahu Lisabonské smlouvy, což vytváří záměrně nebo z jiných důvodů strach a zmatek a vážně snižuje hodnotu pozitivní zprávy z Lisabonu. A při referendech EU je informovanost důležitá. Pro úspěšný výsledek tohoto referenda je rozhodující, aby voliči důvěřovali svým vlastním poznatkům o záležitostech, které obsahuje Lisabonská smlouva, aby poté, co se v první řadě rozhodnou vůbec hlasovat, hlasovali "ano".
"Jak naznačuje veřejné mínění [v Irsku], úroveň vědomostí o smlouvě odpovídá spíše Nice 1 než Nice 2", to nejsou moje slova, ale slova profesora Richarda Sinnotta. Paní komisařka, přestože Debate Europe, Komise a členské státy v současnosti propastně selhaly při komunikování o Evropě a způsobu jejího fungování a pochopení jejích současných smluv u více než 90 % našich občanů, jak nám nyní radíte komunikovat o pozměňujících a doplňujících návrzích k těmto smlouvám, pozměňujících a doplňujících návrzích k Evropě, aby se zabezpečil potřebný stupeň poznatků pro ratifikaci Lisabonské smlouvy? Selhali jsme při komunikování o Evropě, jak budeme komunikovat o pozměňujících a doplňujících návrzích k Evropě, které nikdo nerozumí?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. -, Klíčovým slovem je především partnerství. Nemůžeme to dělat jen z Bruselu, nemůžeme to dělat ze jen ze strany Komise samotné: při komunikování o rozhodnutích, která jsme přijali společně, musíme pracovat společně. Myslím si, že Komise a instituce mají přidělené odlišné úlohy, například v porovnání s ministry, kteří samozřejmě také musí být všude v Irsku, jakož i ve všech ostatních členských státech v terénu, aby pomáhali, vysvětlovali, poslouchali a sdělovali, o čem to všechno je.
Domnívám se, že pokud začnete komunikovat o pozměňujících a doplňujících návrzích, obávám se, že v té chvíli jste již přišli o posluchače. Mám zkušenost, že mnohem lehčí je to tehdy, když komunikujete jasně o základních otázkách a přesně toto se pokouší náš zastupitelský úřad v Irsku dělat: komunikovat o různých základních otázkách. Vím, že po výzvě na předkládání nabídek se zúčastnili, myslím, 20 různých místních setkání, do kterých zapojili také politiky, irské politiky, aby se pokusili šířit informace a zapojit je do různých základních problémů. Možná to nebude stačit, ale musíme pokračovat tímto způsobem. Samozřejmě si myslím, že jednou z nejdůležitějších věcí je zaangažování médií. Zároveň je důležité respektovat velmi zvláštní zákony a nařízení týkající se diskusí před referendem, které v Irsku máte, a my se samozřejmě snažíme to dělat také tak.
My však máme povinnost komunikovat a zapojovat občany do politik a stanovisek, která přijímají instituce, a doufám, že v tom budeme moci pokračovat.
Paul Rübig
- (DE) Existují nějaké výsledky průzkumu trhu a průzkumů veřejného mínění, které by ukazovaly, jaké informace o reformní smlouvě evropští občané skutečně potřebují? Zaměřují se tyto činnosti i na evropské politiky od úrovně místní samosprávy po evropskou úroveň? Jaké informace se tu požadují a co uděláte pro zlepšení nabídky informačních kanceláří v hlavních městech?
Justas Vincas Paleckis
Paní komisařko, zmínila jste se o referendu v Irsku a za tři týdny budou mít v této zemi velmi důležité, možná rozhodující hlasování. Všichni si pamatujeme na výsledek referenda v této proevropské zemi o Smlouvě z Nice přibližně před 10 lety.
Jaké poučení se vyvodilo z této nešťastné zkušenosti a jak se Komise zúčastňuje předreferendových diskusí v Irsku?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Děkuji vám velmi pěkně za tyto důležité otázky. Co víme o veřejném mínění? Nuže, mnoho užitečných usměrnění získáváme z průzkumů veřejného mínění uskutečněných prostřednictvím Eurobarometru, z nichž můžeme též zjistit některé požadavky na informace. Samozřejmě, že kromě toho se uskutečňují různé průzkumy veřejného mínění v každém členském státě, které umožňují získat podrobnější informace a přizpůsobit tyto průzkumy specifikům jednotlivých zemí. Proto se domnívám, že máme celkem dobré základní poznatky o očekáváních a potřebách našich občanů, pokud jde o informace, i když si také myslím, že se to mezi jednotlivými členskými státy může trochu lišit.
Myslím, že jedním z ponaučení z Irska bylo zjištění, že je potřeba velmi široké zapojení, a proto bylo vytvořeno národní fórum, myslím, že po mojí návštěvě a nedávné návštěvě pana předsedy Barossa jsme se pokusili zapojit a vyslechnout národní fórum a jeho potřeby a pokoušíme se reagovat na tyto potřeby prostřednictvím našeho zastupitelského úřadu, přičemž rovněž respektujeme, že referendum vždy představuje velmi zvláštní situaci: například musíte respektovat i legislativu McKenna, která platí v Irsku. To samozřejmě omezuje nebo stanovuje velmi jasná omezení vztahující se na to, co ministři nebo vláda mohou dělat.
Zároveň máme všeobecnou povinnost angažovat se a poskytovat informace, která se nám nedá odejmout a myslím, že takto jsme se naučili zaangažovat národní fórum a také dělat více pomocí médií a zejména s mladými lidmi, ale též se ženami, protože podle naší zkušenosti jsou to právě ženy, které se často cítí odcizené a vyloučené z diskusí. Toto je též oblast, kde musíme používat moderní komunikační nástroje jako je internet: dalším ponaučením je, že se musíme angažovat přes internet.
Věc: Užší spolupráce mezi zástupci Evropské Komise a Evropského parlamentu.
Komise se snaží o větší zapojení občanů do diskusí o záležitostech EU. Začátkem dubna tohoto roku oznámila Komise iniciativu Debate Europe. Záměrem je další rozšíření aktivit uskutečňovaných na úrovni členských států EU: konzultace s občany, výměna informací, poznatků a představ o EU a nabízení možnosti voličům setkávat se s úředníky EU.
V některých hlavních městech EU se říká, že zástupci Komise a Evropského parlamentu slabě spolupracují, když jde o poskytnutí lepší představy o tom, co se děje v EU a jejich seznámení s její agendou, institucemi a členskými státy. Zástupci Komise a Parlamentu často pracují odděleně a vzájemně kopírují své činnosti a neuskutečňují velké společné projekty.
Vynakládá se, vzhledem k blížícím se volbám do Evropského parlamentu v roce 2009 úsilí na zlepšení spolupráce mezi zástupci Komise a Parlamentu v různých zemích? Pokud ano, co se dělá konkrétně?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Rok 2008 je klíčovým rokem na přípravu všech instituce na evropské volby v následujícím roce. V našem zájmu je pracovat společně, abychom v červnu 2009 dosáhli co největší účast voličů. Měla by k tomu přispět práce zahájená nedávným sdělením Debate Europe, které podporuje aktivní dialog o evropských záležitostech mezi občany a činiteli s rozhodovací pravomocí.
Komise a Parlament však v těchto oblastech již úzce spolupracují. V Bruselu i na úrovni našich zástupců a informačních kanceláří v členských státech. Minulý měsíc naše služby vytvořily novou pracovní skupinu zaměřenou na maximální zvýšení společného vlivu našich činností a též ve snaze o bližší spolupráci mezi zástupci Komise a Parlamentu a úřady. Chceme upravit Kodex chování z roku 2001 o pracovních vztazích, což nám otevře nové způsoby společné práce a ulehčí společné využívání zdrojů, jako jsou audiovizuální nástroje nebo nástroje na monitorování tisku.
Zavázali jsme se též, že našim cílem budou společné prostory v členských státech, takzvané Domy Evropské unie, a již v 25 z 27 členských států mají naše úřady společné prostory v téže budově. Jak víte, jsme v pilotním projektu třech těchto Evropských domů v Madridu, Dublinu a Tallinu se společným prostorem, který nazýváme evropský prostor pro veřejnost. Dokázali jsme rozšířit rozsah našich aktivit a zapojit se do kulturních činnosti a vědeckých akcí, jakož i podniků týkajících se mládeže. Máme nyní první zprávu o tomto pilotním projektu s evropskými prostory pro veřejnost. Zpráva vypadá velmi pozitivně a budeme pokračovat podle tohoto vzoru.
Justas Vincas Paleckis
Paní komisařko, děkuji vám za vyčerpávající a jasnou odpověď. Jsem přesvědčen, že jste od přírody optimistka. Na druhé straně vaše pozice v Komisi si optimismus též vyžaduje. Jsem přesvědčen, že počítáte s ratifikací Lisabonské smlouvy ve všech zemích v tomto roce.
Chci se zeptat, jaký by byl podle vašeho názoru rozdíl mezi volební kampaní do Evropského parlamentu v roce 2004 a v příštím roce, když zohledníme, že to bude pravděpodobně po ratifikaci Lisabonské smlouvy?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Budu velmi upřímná. Myslím si, že abychom zabezpečili vyšší účast voličů, musíme se mnohem více zapojit do mobilizace voličů i ze strany Komise, prostřednictvím našich zastupitelských úřadů. Nemůžeme být příliš opatrní. Myslím, že všichni musíme říci, že chceme aby evropští občané uplatnili své volební právo a tímto způsobem zapojíme členské státy znovu do partnerství, nikoli zaujetím politického stanoviska, ale skutečně jen mobilizováním voličů.
Spolu s Evropským parlamentem zkoumáme prostřednictvím Interinstitucionální skupiny pro informace a komunikaci, jak bychom to mohli udělat. Parlament již představil dobře a podrobně vypracovaný plán na volby do Evropského parlamentu a my k němu přispějeme nejlepším možným způsobem, využitím všech našich nástrojů a zejména našich zastupitelských úřadů. Společně s Parlamentem můžeme ujistit, že zvýšíme účast voličů.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Chtěla bych zdůraznit, že pro informační společnost je velmi důležité, aby měla připravené materiály ve všech jazycích EU. Velmi doufám...
- Budu hovořit anglicky. Možná mne neslyšíte, protože vidím, že paní komisařka je zaneprázdněná.
Právě jsem chtěla říci, že je těžké dostat informace v litevštině, protože já tu zastupuji Litvu. Pokud zkusíte zavolat bezplatné telefonní číslo Europe Direct a položíte otázku v litevštině, oznámí vám, abyste půl hodiny počkali. Knihy v litevštině je těžké najít dokonce i tady v Parlamentu v kanceláři pro návštěvníky, protože brožury jsou tu k dispozici jen v hlavních jazycích.
Chápu, že tu je velký problém s tlumočením a finanční problém, ale možná byste měli stanovit určité priority. Byla byste tak laskavá a zkontrolovala byste, jak střediska Europe Direct pracují v různých jazycích, jako to dělá například paní komisařka Kuneva?
Mairead McGuinness
Myslím, že situace je celkem jasná, že pokud máte občanům co říci přímo, budou poslouchat. Dnes jsme měli rozpravu o společnosti European City Guides, ale z hlediska reakcí ze strany Rady jsme dostali velmi málo a myslím si, že musíme občanům přinášet jasnější zprávy o tom, co tu v Evropské unii děláme, že jsme tu skutečně pro ně a ne pro to, abychom o nich jen hovořili.
Byla bych sice raději, kdyby se na úrovni členského státu postavili do čela místo zástupců Komise zástupci Parlamentu, ale samozřejmě bych to řekla, a budu naléhavě vyzývat k respektování a pozornosti ratifikačnímu procesu v Irsku. Toto je nepokojná doba a zprávy přicházející z WTO nám v tomto směru odvahu nedodávají. Myslím, že musíme mít na paměti skutečné obavy našich voličů.
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Ano, je to samozřejmě neustálý zápas ujistit se, že dokážeme poskytovat informace, že dokážeme zabezpečit tlumočení a překlad ve všech 23 úředních jazycích. Někdy nedokážeme úplně reagovat, například kvůli nedostatku tlumočníků nebo když ještě nemáme kompletní personál, který by na tento požadavek dokázal reagovat, ale vaši poznámku beru na vědomí a také se na to podíváme.
Brzy navštívím i Litvu a jsem si jista, že o tom uslyším více, není to však způsobeno nedostatkem vůle Komise. Základem každé komunikace je, abyste mohli komunikovat ve vašem vlastním jazyce a rozumět tomu, co se říká také ve vašem vlastním jazyce. Proto se budeme nadále snažit ujistit, že na to poskytujeme všechny potřebné zdroje, proto plně respektuji vaši otázku a myslím si, že je velmi vážná.
Dalším bodem byla samozřejmě poznámka a my musíme skutečně začít tam, kde jsou občané. Musíme odpovědět na otázky občanů a samozřejmě pravdou je, že velmi zřídka se začnou ptát na ustanovení smlouvy nebo pozměňující a doplňující návrhy. Začnou otázkou "Co děláte s přistěhovalectvím? Co děláte s klimatickými změnami? Jak bojujete proti problémům, které vnímáme jako přeshraniční problémy a jak je řešíte?
A na tyto otázky musíme odpovědět a v běžném jazyce. Myslím na to, co skutečně pomohlo a k čemu se hlásím, že jsme nyní začali s těmito souhrny pro občany, stručnými shrnutími všech předkládaných návrhů. V našem pracovním programu budeme mít též průvodní shrnutí pro občany a vidím, že to je velmi užitečné a tímto směrem musíme pokračovat.
Věc: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi a Debate Europe
Plán D pro demokracii, dialog a diskusi, který Komise předložila v říjnu 2005, byl reakcí na období reflexí EU po záporném výsledku referend o ústavě. Domnívá se snad Komise dva a půl roku, že skutečně dosáhla cíle svého plánu? Pokud ne, proč? Jaké byly překážky? Co se týká nedávného sdělení Komise o projektu Debate Europe (duben 2008) na přiblížení občanů k Unii a jejím institucím, může Komise poskytnout podrobné informace týkající se oprávněných výdajů, částek, které budou mít k dispozici jednotlivé členské státy a organizace a příjemci, kteří budou vykonávat celoevropské konzultační projekty s občany? Jakým způsobem projekt poskytne rámec pro spolupráci mezi institucemi EU a zejména s Evropským parlamentem? Jakým způsobem přispěje k vytvoření elektronických sítí, na kterých budou podílet poslanci EP a poslanci vnitrostátních a regionálních parlamentů? Jakým způsobem vytvoří evropské prostory pro veřejnost v hlavních městech členských států? Jak se stane aktivnějším na místní úrovni?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Mohu říci, že Plán D sehrával klíčovou úlohu při zkoušení nových metod pro organizace občanské společnosti na zapojení občanů ze všech společenských vrstev do diskusí o budoucnosti Evropy.
Pozváním náhodně vybraných občanů ze všech členských států, aby si společně sedli a diskutovali o agendě Evropské unie nám poskytl příklady diskusí, jaké jsme nikdy předtím neměli. Byla to skutečně vzrušující zkušenost. Jedním z hlavních poučení z této zkušenosti bylo, že musíme posílit rozhraní mezi občany a činiteli s rozhodovací pravomocí, protože pokud slíbíme, že budeme lépe poslouchat, co uděláme s tím, co uslyšíme? To chtějí občané vědět.
Plán D jsme se rozhodli prodloužit až do evropských parlamentních voleb v červnu následujícího roku. Tato nová etapa se nazývá Debate Europe (diskutujeme o Evropě). Na Debate Europe jsme vyčlenili 7,2 milionů EUR, z toho 2 miliony EUR na spolufinancování nadnárodních projektů a 5,2 milionů EUR na spolufinancování decentralizovaných výzev a činností podporujících místní projekty spravované zastupitelstvy.
O tom, kolik finančních prostředků mají k dispozici jednotlivé členské státy, nebo kteří příjemci se zúčastní těchto celoevropských konzultačních projektů nerozhodujeme předem. Závisí to na výsledcích výzev na předkládání návrhů, které v současnosti Komise rozbíhá centrálně i prostřednictvím našich zastupitelstev.
Domníváme se, že Debate Europe by měla též poskytnout účinný rámec pro meziinstitucionální spolupráci. Jedním z modelů byla závěrečná konference, která se uskutečnila v první etapě Plánu D v prosinci minulého roku. Kromě Parlamentu a Komise se jí zúčastnil i Výbor regionů a Hospodářský a sociální výbor. Myslím si, že se vhodně doplňovaly při řešení specifických problémů občanů a že tento druh spolupráce by se měl v rámci Debate Europe stát pravidlem i na vnitrostátní nebo regionální úrovni.
Doufáme též, že do těchto místních a regionálních aktivit můžeme zapojit mnohem více poslanců Evropského parlamentu. Právě jsem informovala tuto meziinstitucionální skupinu pro informace (tzv. IGI) o požadavku Parlamentu na zapojení do pilotní informační sítě. Připravili jsme a co nejdříve představíme Evropskému parlamentu výsledek našeho projektu: příprava na takovou síť, propojení poslanců národních parlamentů a Evropského parlamentu, a doufáme též, že přizveme i novináře, aby se zapojili do diskusí o evropských otázkách.
V pilotním projektu jsem již uvedla veřejné sféry, evropské prostory pro veřejnost. Podle tohoto vzoru můžeme pokračovat v Plánu D, učit se z dosavadní zkušenosti a zapojovat občany do více projektů a modelů, které, jak doufáme, dokážeme zřídit natrvalo, nejen jako něco, co běží po dobu šesti měsíců nebo podobně a zabezpečit, abychom tímto způsobem mohli zainteresovat činitele s rozhodovacími pravomocemi spolu s evropskými občany.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Vážená paní předsedající, paní komisařko, problém nás všech spočívá ve skutečnosti, že Evropa je odříznutá od obyčejných lidí. Přes všechny dobré snahy Komise a nás poslanců Evropského parlamentu jasně vidíme, že informace se nedostávají k běžným občanům.
Chtěl bych se zeptat, které agentury přiblíží občany k Evropě, jak se to předpokládá v plánu Debate Europe.
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Samozřejmě, jednou z nových iniciativ je, že potřebujeme evropskou politickou kulturu a to, jak víte, jsme předložili. A Parlament to přijal, jakož i zapojení politických nadací, které mohou přispět k diskusi. Proto se tím musíme zabývat v pravidelných politických diskusích na všech úrovních. Záležitosti EU se musí lépe integrovat. Domnívám se, že pomůže tato iniciativa na podpoření evropských politických nadací.
Myslím, že to musíme provádět prostřednictvím médií, musíme mít evropská média přinášející zpravodajství o záležitostech EU, a to je důvod, proč máme novou internetovou strategii, novou audiovizuální strategii, budeme lépe vybavení, abychom mohli evropské záležitosti dávat do médií přinášejících zpravodajství do celé Evropy.
A myslím si, že musíme zabezpečit místa na shromažďování, veřejné prostory, a v této oblasti máme několik pilotních projektů, které by to měly umožnit. Myslím si, že tyto nadnárodní projekty, v rámci nichž jsme se zapojili do diskusí s občany, nám mohou dát užitečná ponaučení a zkušenosti, které snad jednoho dne budeme schopni zavést do praxe natrvalo.
Musíme však využít všechny tyto kanály, abychom byli efektivní nikoli v izolování, ale v zapojování občanů: jejich posloucháním, vysvětlováním a obhajováním toho, co děláme na úrovni EU.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážená paní předsedající, před programem vnitřního trhu v roce 1992 byla předložena Cecchiniho zpráva o ceně za nejednotnou Evropu.
Plánuje Evropská Komise vypracovat zvláštní oznámení o ceně za nepřijetí Lisabonské smlouvy? Jakou cenu zaplatí Evropa, pokud se neschválí Lisabonská smlouva?
Margot Wallström
místopředsedkyně Komise. - Nejtěžší věcí je vždy říci, co se stane, pokud neuděláme to nebo ono. Chtěli bychom aktivně představit výhody, proč si myslíme, že je potřebná nová smlouva. Jak můžeme být efektivnější? Za Komisi jsme se pokusili vybrat a formulovat otázky a odpovědi, své různé podklady a to, co jsme dali na internet v takové formě, abychom aktivně a ofenzivně argumentovali, proč potřebujeme novou smlouva a jaké problémy je potřebné řešit.
To bylo naše východisko, za Komisi jsme se angažovali též v pokusech vysvětlit, jakou cenu by mělo neodsouhlasení, protože si myslím, že to též ovlivní přesvědčení a důvěru občanů, zda skutečně dokážeme řešit velké problémy a výzvy, které jsou před námi.
Předsedající
Otázky č. 35 až 39 budou zodpovězeny písemně.
Věc: Omezení konkurence sportovními federacemi
Sportovní federace některých zemí EU se snaží zavést pro své členy pravidla, která omezují možnosti sportovců a sportů a žen v souvislosti s uzavíráním smluv a svobodu pohybu s jasným ohrožením právních předpisů EU, zkoumala Komise důsledky těchto postupů z hlediska volné soutěže?
Neelie Kroes
členka Komise. - Možnost uplatnění pravidel ES na sportovní odvětví potvrdilo mnoho případů přicházejících před soudy Společenství.
Například v rozsudcích ve věci Walrave a Donà Evropský soudní dvůr potvrdil, že pravidla založená na státní příslušnosti, která omezují pohyb sportovců, neodpovídají zásadě volného pohybu osob.
V rozsudku ve věci Bosman Soudní dvůr prozkoumal dva druhy omezení, při kterých zjistil, že nejsou slučitelné s volným pohybem osob. Zaprvé, z důvodu diskriminace na základě státní příslušnosti zakazuje pravidlo UEFA, které omezilo mnoha zahraničním hráčům z členských států EU možnost účasti na národních fotbalových šampionátech.
Zadruhé, odsoudil jako překážku volného pohybu osob pravidlo FIFA o přestupu hráčů, které požaduje v souvislosti s přestupy hráčů v rámci EU vyplácení odškodnění při přestupu po skončení platnosti smlouvy za hráče, kteří jsou státními příslušníky členského státu EU.
Případy Piau a Meca Medina byly prvními rozsudky Soudního dvora, při kterých se na tento sektor uplatnila pravidla hospodářské soutěže ES. Komise od té doby při posuzování, zda pravidlo přijaté sportovní federací nebo asociací porušuje články 81 a 82 postupovala podle metodického přístupu této judikatury. Proto se každé sportovní pravidlo, které by mohlo mít restriktivní účinky na soutěž, musí přezkoumat individuálně, aby se určilo, zda prosazuje legitimní cíl.
Komise musí být zároveň přesvědčena, že jakékoli účinky narušující soutěž vyplývající z takového pravidla jsou obsaženy v úsilí o ochranu tohoto cíle a jsou přiměřené jeho dosažení.
Komise se zabývala otázkou mezinárodních fotbalových přestupů, když zkoumala legálnost pravidel FIFA o odškodnění při přestupu hráčů před ukončením platnosti smlouvy. Toto vyšetřování bylo ukončeno v roce 2002 poté, co se FIFA zavázala, že upraví svá pravidla přestupů na základě určitých zásad zaměřených na usnadnění přestupů.
Bílá kniha o sportu, kterou Komise přijala 11. července 2007, se rovněž podrobně zabývala otázkami, jako je volný pohyb sportovců, zejména v průvodním dokumentu s názvem EU a sport: Pozadí a souvislosti.
V tomtéž legislativním balíku Komise přijala akční plán Pierra de Coubertina, který doporučuje, aby se opatření související se sportem přijímala na úrovni EU, a obsahuje mnoho návrhů, které by Komise měla zavést nebo podpořit v mnoha oblastech sportu.
Jedna taková oblast se týká volného pohybu osob s cílem bojovat proti diskriminaci na základě státní příslušnosti ve všech sportech. Tento cíl je třeba musí dosáhnout prostřednictvím politického dialogu, prostřednictvím doporučení, strukturovaného dialogu se zainteresovanými stranami a v případě potřeby prostřednictvím jednání o porušení, které iniciuje Komise proti členským státům.
Komise kromě toho uplatňuje předpisy ES o hospodářské soutěži na sportovní organizace, které řídí hospodářské činnosti. Komise přitom bere v úvahu zvláštnosti sportu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážená paní předsedající, paní komisařko, velice vám děkuji za vaši rozsáhlou a velmi podrobnou odpověď na mou otázku.
V krátkosti, jako doplňující připomínka k vysvětlení, které podala paní komisařka, soudím, že Komise v současnosti neuvažuje o přijetí žádných legislativních opatření, protože si myslí, že současná legislativa včetně smluv a judikatury je postačující, a proto je třeba jít cestou neformálních dohod s federacemi, kodexů chování a podobně.
Komise si nemyslí, že v současnosti jsou potřebná nějaká další opatření, prostě je třeba jen uplatňovat současné právní předpisy.
Neelie Kroes
členka Komise. - Správně. Vážený pan poslanec již vycítil, kam mířím. Evropský soudní dvůr rozhodl v rozsudku Meca Medina, že slučitelnost sportovních pravidel s předpisy ES o hospodářské soutěži se nemůže hodnotit takovým způsobem, že určité kategorie pravidel se vyhlásí a priori za vyňaté z uplatňování předpisů ES o hospodářské soutěži. Proto bude muset Komise nadále uplatňovat pravidla o hospodářské soutěži podle jednotlivých případů a odvoláváním se na přijatá rozhodnutí a platnou judikaturu.
Ostatně rozsudek Meca Medina poskytuje v tomto ohledu jasný metodický rámec. Aby se dalo posoudit, zda dané pravidlo porušilo pravidla EU o hospodářské soutěži, musí být jeho účinek přiměřený legitimnímu skutečnému sportovnímu zájmu, proto se tato zkouška přiměřenosti může uplatňovat jen v jednotlivých případech.
Manolis Mavrommatis
(EL) Vážená paní předsedající, paní komisařko, národní sportovní federace ve všech členských státech, zejména fotbalové federace, si pokaždé, když jejich činnosti zkoumá vláda, nahlas stěžují na základě stanov mezinárodních sportovních federací (FIFA, UEFA atd.). I když uznáváme nezávislost těchto federací, souhlasí EU se stanovami, které jsou v rozporu s vnitrostátními právními předpisy a ústavou země a považují se za nadřazené?
Richard Corbett
Souhlasí Komise s tím, že pravidlo UEFA o domácích hráčích je slučitelné se smlouvou? Podporuje fotbalové kluby, aby část hráčů procházela přes jejich juniorské týmy a jejich akademie mládeže bez ohledu na státní příslušnost, a proto na rozdíl od pravidla FIFA 5+6, které se zakládá na státní příslušnosti a bylo by jasně nezákonné, pravidlo UEFA je přiměřené, legitimní a bude kluby nutit investovat do přípravy svých mladých hráčů, nikoli se jen spoléhat na finanční svaly na mezinárodním trhu s přestupy.
Neelie Kroes
členka Komise. - Pokusím se tyto dvě otázky sloučit, protože se týkají stejné oblasti a cílem je boj proti diskriminaci na základě státní příslušnosti ve všech sportech. Domnívám se, že to je hlavní věc a takříkajíc základní zásada. Tohoto cíle by mělo být dosaženo prostřednictvím politického dialogu, doporučení, strukturálního dialogu se zúčastněnými stranami a v případě potřeby prostřednictvím jednání o porušení.
Proto si myslím, že musíme vzít v úvahu, že linie soutěže, kterou jsem vysvětlovala předtím, je celkem jasná a že by se neměla napadat jinými způsoby myšlení.
Věc: Zvyšování cen a konkurenceschopnost.
V posledních měsících se v mnoha členských státech zaznamenalo větší zvyšování cen, zejména potravin, které vážně snížilo kupní sílu evropských občanů. Mnozí pozorovatelé naznačili, že kromě nárůstu ceny surovin došlo k nadměrnému zvýšení cen distribučními kanály a kromě toho k možným porušením svobodné hospodářské soutěže.
Může Komise uvést, zda má nějaké trvalé příznaky, které mohou upozorňovat na explozi určitých spotřebitelských cen, a také zda se nedávno po náhlém zvýšení cen zaznamenaném v určitých členských státech uskutečnila nějaká vyšetřovaní distribučních kanálů?
Neelie Kroes
členka Komise. - Komise je samozřejmě znepokojena nedávným nárůstem velkoobchodních a maloobchodních cen potravin a potravinářských výrobků. Má to důsledky pro občany Evropy a co je ještě vážnější, pro miliardy dalších na celém světě.
Inflace v oblasti cen potravin v EU se ve skutečnosti zrychlila v posledním čtvrtletí 2007. Nárůst cen zaznamenaný na spotřebitelské úrovni odráží nedávný vývoj hodnoty výrobků, nákladů a zisku v potravinovém dodavatelském řetězci. Je třeba poznamenat, že ceny hlavních potravinářských komodit se zvyšovaly po dobu několika měsíců a trvale překonávaly rekordní úrovně. Tento vývoj byl způsobený hlavně kombinací strukturálních podnětů: neustálé zvyšování celosvětové poptávky po potravinách, vznik trhu s biopalivy (jen velmi malý vliv) a více krátkodobých faktorů, jako jsou nepříznivé klimatické podmínky, které v roce 2007 způsobily snížení objemu produkce obilnin ve většině členských států EU a restriktivní vývozní politika některých klíčových dodavatelů na světový trh a všeobecně rostoucí zapojení investičních fondů na trzích se zemědělskými komoditami.
Přesto je třeba zdůraznit, že ceny surovin netvoří přesně úměrnou část cen potravin, zejména pokud jsou potraviny dále zpracovávané. Proto nedávný nárůst cen potravin v Evropské unii ovlivnily též některé další složky prodejní ceny a mám na mysli cenu energie a práce. Je třeba poznamenat, že tyto nárůsty cen nejsou nevyhnutelně spojeny s nedostatečným uplatňováním pravidel hospodářské soutěže. Jak jistě vážená paní poslankyně ví, hlavním cílem politiky hospodářské soutěže ES je, aby trh fungoval lépe ve prospěch spotřebitelů v EU.
Jak se uvádělo ve více odpovědích na nedávné parlamentní otázky, Komise spolu s vnitrostátními úřady pro hospodářskou soutěž tvořícími evropskou síť pro hospodářskou soutěž monitoruje trhy, aby zabránila a sankcionovala také narušení hospodářské soutěže, která by mohla poškodit spotřebitele. Komise koná jen tehdy, když má lepší možnost přijmout opatření, než vnitrostátní úřady pro hospodářskou soutěž. Jako první budou vyvíjet aktivitu vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž, ale pokud toho nejsou schopny, zapojíme se my. Členské státy mají dobrou pozici na řešení problémů týkajících se maloobchodního sektoru, protože rozsah těchto problémů je často vnitrostátní.
Komise by však chtěla zdůraznit, že pokud by byla konkrétní narušení pravidel hospodářské soutěže potvrzena a podpořena právními a hospodářskými důkazy, nebudeme váhat přijmout opatření. Samozřejmě je důležité vzít v úvahu všechny významné faktory, které ovlivňují tyto trhy, a Komise bude nadále monitorovat spotřebitelské ceny, koncentraci maloobchodního trhu a všechna obvinění z jednání zaměřeného proti hospodářské soutěži. Za velmi důležitou úlohu považuje Komise monitorování trhu. V rámci přezkoumání jednotného trhu bude Komise analyzovat možné důvody selhání maloobchodních služeb při pohledu z perspektivy spotřebitelů i dodavatelů. Úrovně a rozdíly spotřebitelských cen mezi členskými státy se též monitorují ve výroční zprávě hodnotící tabulky spotřebitelských trhů. Jak víte, první vydání hodnotící tabulky bylo zveřejněno začátkem roku 2008 a bude se uveřejňovat každoročně.
Mezi hlavními screeningovými ukazateli jsou ceny. Některé cenové rozdíly, zejména v případě neobchodovatelných výrobků a služeb mohou být samozřejmě způsobeny rozdíly v příjmech mezi jednotlivými členskými státy. Přesto zejména velké rozdíly mezi členskými státy mohou svědčit o potřebě další kontroly. Kromě toho se Komise v rámci skupiny na vysoké úrovni pro hospodářskou soutěž v zemědělsko-potravinářském průmyslu dotkne problému vlivu distribučního sektoru na trh. Komise zahájí tuto iniciativu s cílem analyzovat potravinářský průmysl, který v posledních letech čelil novým rizikům a výzvám, které zpochybňovaly konkurenceschopnost tohoto sektoru.
V následujících týdnech Komise rovněž oficiálně zašle odpověď na písemné prohlášení Evropského parlamentu o vyšetřovaní a nápravě zneužívání pravomocí velkými obchodními domy v EU. Odpověď Komise poskytne kromě jiného určité vysvětlení v souvislosti s otázkami týkajícími se pravomoci kupujícího.
Giovanna Corda
(FR) Jak víte, dnes dopoledne se v Kehlu setkali ministři Francie a Německa, aby jednali o cenových rozdílech mezi těmito dvěma zeměmi. U některých výrobků s vysokou spotřebou mohou tyto rozdíly dosahovat 30 %.
Mezi příčinami, o kterých diskutovali, se zmínili o rozdílech maloobchodních struktur a zejména o nedokonalé hospodářské soutěži v některých zemích. Internetový prodej by měl spotřebitelům umožnit tyto rozdíly využít nakupováním v zemích, v kterých jsou nejvýhodnější ceny. Mailová objednávka přes internet však někdy představuje problém. Například na některých německých internetových stránkách francouzští občané nemohou nakupovat.
Plánujete přijmout příslušná opatření, aby byl evropský vnitřní trh pro občany konečně skutečností?
Neelie Kroes
členka Komise. - Naprosto si uvědomuji důležitost vaší otázky a sladění jednotného trhu. Můžete si být naprosto jistá, že Komise učiní vše, co je v jejích silách, aby se jednotný trh realizoval i v oblasti maloobchodu.
DanutBudreikait
(LT) Z vaší zprávy jsem pochopila, že Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž spolupracuje s úřady pro hospodářskou soutěž v členských státech. My občané však vidíme, jak se uskutečňují určité dohody, jejichž výsledkem je nárůst cen ve všech zemích současně a úřady pro hospodářskou soutěž zatím nedokáží najít žádné porušení zákona. Co byste řekli na základě vlastní zkušenosti, je to věc nedostatečné kvalifikace v členských státech nebo případ zneužití?
Neelie Kroes
členka Komise. - Zatím je odpovědí jasné "ne", ale uvědomujeme si, že si to vyžaduje naši pozornost, a nejen pozornost z hlediska probíhajícího monitorování. Udělali jsme to, že jsme to přidali do programu Evropské sítě pro hospodářskou soutěž a shromažďujeme informace ze všech členských států, které mají zkušenosti, některé dělají průzkumy, jiné analyzují, další se právě pokoušejí zjistit, co není v maloobchodní oblasti v pořádku. Francie, Německo, Spojené království, Belgie, všechny tyto státy mají k dnešní situaci rozdílné přístupy.
Zatím není žádný důvod říkat, že tu existuje kartel. Mohu vás ujistit, že jen co se dozvíme o kartelu, budeme konat, ale myslím si, že to není také zlé, protože vnitrostátní úřady pro hospodářskou soutěž jsou aktivní a sledují celou situaci v tomto sektoru.
Předsedající
Otázky č. 35 až 39 budou zodpovězeny písemně.
Věc: Přístupová jednání s Chorvatskem
Domnívá se Komise, že přístupová jednání s Chorvatskem se ukončí do konce roku? Jaký je přesný časový harmonogram pro zbytek tohoto roku?
Věc: Současný stav postupu přistoupení Chorvatska do Evropské unie
Mohla by Komise poskytnout prohlášení o současném stavu ve věci žádosti Chorvatska o přistoupení do Evropské unie?
Věc: Ukončení přístupových jednání s Chorvatskem
Od zahájení přístupových jednání s Chorvatskem již tato země udělala výrazný pokrok vedoucí k otevření mnoha jednacích kapitol a je na dobré cestě ke splnění referenčních kritérií na otevření a uzavření dalších kapitol. Příznivý vývoj byl především v souvislosti se slaďováním chorvatských právních předpisů s předpisy EU, ochranou menšin a v úsilí o dosažení reformy soudnictví. Chorvatsko si kromě toho nedávným rozhodnutím nezavést chráněné ekologické a rybolovné zóny uvolnilo cestu k rychlejšímu pokroku v přístupových jednáních. Tyto vítané úspěchy potvrzuje zpráva Parlamentu o pokroku Chorvatska z roku 2007, která v odstavcích 31 a 32 vyzývá ke zvýšené podpoře EU a zejména Komise Chorvatsku.
Jak Komise zvýší poskytovanou podporu? Za předpokladu, že Chorvatsko splní příslušná kritéria, předloží Komise na podzim roku 2008 předběžný časový harmonogram na ukončení přístupových jednání v roce 2009?
Olli Rehn
člen Komise. - Vážená paní předsedající, pan Posselt, pan Crowley a pan Ebner se ptali na současný stav přístupových jednání s Chorvatskem a můžeme jim odpovědět společně.
Tato jednání s Chorvatskem pokračují celkově dobře. Zatím byla otevřena jednání o 18 kapitolách z 35 a dvě z těchto kapitol jsme uzavřeli. Co se týká otevíracích referenčních kritérií, stanovili jsme 11 souborů referenčních kritérií. V sedmi z těchto 11 případů Komise vyhodnotila referenční kritéria jako splněná. V těchto případech členské státy nyní v Radě diskutují o našich doporučeních nebo se připravují jednací stanoviska. Ve zbývajících kapitolách, jako je politika hospodářské soutěže a veřejné zakázky již Unie stanovila otevírací referenční kritéria. Chorvatsko však bylo pomalé při přijímání opatření potřebných ke splnění těchto referenčních kritérií.
Chorvatsko ještě stále pracuje na otevíracích referenčních kritériích pro kapitolu o soudnictví a základních právech, kde je mnoho závažných problémů v oblastech, jako jsou reforma soudnictví, boj proti korupci a návrat utečenců.
Přestože Chorvatsko vykonalo mnoho dobře odvedené práce na harmonizaci se 16 klíčovými kapitolami, kde máme uzavírací referenční kritéria, Chorvatsko v této etapě v žádné z těchto 16 kapitol neudělalo dost ke splnění všech uzavíracích referenčních kritérií. Vzhledem ke zbývajícím podmínkám, které ještě musí Chorvatsko splnit, není reálné předpokládat, že přístupová jednání by se mohla uzavřít v tomto roce 2008. Přesto Chorvatsko udělalo celkově velký pokrok, a proto by mohl být rok 2008 rozhodujícím rokem při jednáních Chorvatska o přistoupení do EU. Za předpokladu, že Chorvatsko splní množství podmínek, Komise v tohoto podzimním rozšiřovacím balíčku představí indikativní časový rozvrh nebo podmínečný plán na ukončení ostatních technických jednání v roce 2009.
První podmínka, která se musí splnit je, že Chorvatsko musí v červnu tohoto roku, tj. v následujícím měsíci, splnit všechny otevírací referenční kritéria. Zadruhé, Chorvatsko musí dodržovat všechny právní povinnosti podle dohody o stabilizaci a přidružení a musí i nadále dodržovat všeobecné podmínky stabilizačního a přístupového procesu. A zatřetí, Chorvatsko musí urychleně zlepšit správu finanční pomoci EU v rámci programů PHARE a IPA.
Předseda Komise bude Chorvatsku nadále poskytovat významnou finanční a technickou pomoc, s cílem pomoci mu splnit požadavky členství v EU. Pokud Chorvatsko učiní dostatečný pokrok při plnění otevíracích a uzavíracích referenčních kritérií, Komise připraví a předloží v řádném čase potřebná doporučení členským státům na přijetí stanovisek na mezivládní konferenci. Tedy v krátkosti, rychlost postupu Chorvatska směrem k Evropské unii bude nakonec určena jeho vlastní schopností splnit nevyhnutelné podmínky. Pracovat a pokračovat můžeme tedy na základě skutečných zásluh Chorvatska.
Bernd Posselt
- (DE) Pane komisaři, znáte moje stanovisko, že pokud by zvítězila spravedlnost, Chorvatsko se mělo stát členem již dávno.
Nevyjadřuji tu však svůj osobní názor, ale názor tohoto Parlamentu. Parlament řekl, že jednání by se měla ukončit nejpozději v roce 2009. Společný parlamentní výbor před několika týdny na svém zasedání v Chorvatsku řekl, že všechny kapitoly by se měly otevřít v době slovinského předsednictví a uzavřít v době francouzského, nebo nejpozději českého předsednictví. Domnívá se Komise, že tento harmonogram je realistický a co dělá pro jeho urychlení?
Brian Crowley
Vážená paní předsedající, chtěl bych poděkovat panu komisaři za odpověď.
Dvě věci. Především, pokud jde o kapitolu o soudnictví a základních právech, v které se v souvislosti s jednáními objevuje mnoho problémů: jak můžeme Chorvatsku nejlépe pomoci pokročit v této oblasti?
Zadruhé, v souvislosti s rozdělováním finančních prostředků z programu PHARE a spravováním těchto finančních prostředků, kde jsou největší úskalí, která musí překonat chorvatský systém finančního řízení?
Zatřetí, když se vrátím k tomu, co řekl můj kolega, pan Bernd Posselt, mysleli jsme si, že jsme se dohodli, že by se to mělo ukončit velmi rychle. Pokud ještě zůstává 17 kapitol, o kterých se ještě ani nezačalo jednat, jak můžeme pokračovat tempem, které jsme chtěli?
Olli Rehn
člen Komise. - Děkuji za tyto velmi výstižné a důležité doplňující otázky. Komise pracuje s Chorvatskem jako s jakoukoli jinou kandidátskou zemí, takže postupujeme podle jednacího rámce jednomyslně schváleného Radou a členskými státy.
Naší úlohou a zodpovědností je monitorovat pokrok při plnění referenčních kritérií na základě naší poměrně nové metodiky referenčních kritérií, která byla vytvořena s cílem zlepšit kvalitu procesu přistoupení k EU a byla přijata s velmi silnou podporou Parlamentu koncem roku 2006. Znamená to, že když je nějaká země schopna otevřít jedno referenční kritérium a potom totéž kritérium uzavřít, tato země prokázala, že v příslušných tématech učinila dostatečný pokrok.
Uvedu vám jeden velmi konkrétní příklad: je to loďařství v Chorvatsku. Očekáváme, že Chorvatsko poskytne velmi konkrétní restrukturalizační strategii celého sektoru, jakož i pro všechny jednotlivé loděnice v tomto sektoru.
Před nedávnem se setkali místopředseda vlády Chorvatska a moje kolegyně, paní Neelie Kroesová, evropská komisařka pro hospodářskou soutěž, aby v této souvislosti prověřili situaci. Stále čekáme na trochu přesvědčivější úsilí chorvatských orgánů dokazující, že Chorvatsko bude schopné náležitě restrukturalizovat své loďařství, abychom se mohli pohnout kupředu v oblasti politiky hospodářské soutěže, kde je velmi kritickým referenčním kritériem státní pomoc.
Je to potřebné, aby se potvrdilo, že splnění těchto referenčních kritérií je skutečně v rukou chorvatské vlády a orgánů. Vždy jsme věděli, že některá referenční kritéria byla náročnější než jiná a Komise povzbuzovala Chorvatsko, aby usilovně pracovalo na splnění těchto složitých referenčních kritérií, zejména v oblasti reformy soudnictví, kterou uváděl pan Crowley, jakož i v další oblasti, o které jsem se zmínil, v loďařství.
Pokud jde o reformu soudnictví, poskytujeme Chorvatsku právní a technickou pomoc v rámci části nástroje předvstupní pomoci zaměřené na budování institucí. Podporujeme budování partnerství a samozřejmě poskytujeme Chorvatsku své vlastní zkušenosti. Členské státy poskytují též posudky partnerských orgánů, které jsou důležitým kritériem pro posouzení, zda se Chorvatsko v této oblasti zlepšuje.
Takže rozpravy probíhají celkově dobře. Tempo jednání závisí v podstatě na tempu těchto kritických reforem, aby Chorvatsko nejdříve splnilo otevírací a uzavírací referenční kritéria.
Věc: Pokrok v postupu přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie (FYROM) k Evropské unii
Na tiskové konferenci, která se konala 5. března 2008 na summitu NATO v Bruselu komisař zodpovědný za rozšíření, pan Rehn, uvedl, že pokud by se Řecko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie (FYROM) nedohodly na jejím názvu, mělo by to nepříznivý vliv na její přístup k Evropské unii. EU chce podpořit pokračování jednání pod záštitou OSN s cílem najít v blízké budoucnosti vzájemně přijatelné řešení problému názvu této země. Jaká opatření tedy Komise přijme, aby usnadnila obnovení jednání a nalezení vzájemně přijatelného řešení?
Olli Rehn
člen Komise. - Vážená paní předsedající, dovolte mi prosím vysvětlit, že 5. března jsem se nezúčastnil summitu NATO. Možná jsem chtěl, ale summitu NATO jsem se nezúčastnil, jak se mylně uvádí v otázce. Místo toho jsem se zúčastnil týdenního zasedání Komise a na tomto zasedání jsme přijali sdělení Komise s názvem Západní Balkán: podpora Evropské perspektivy.
Následně jsem se k této otázce vyjádřil na tiskové konferenci a vážený pan poslanec se odvolává na toto prohlášení. V této souvislosti jsem na tiskové konferenci poznamenal, že hlavním problémem byla velká spotřeba politické energie. Podpořil jsem vedoucí představitele obou dvou zemí při hledání modelu, který bude přijatelný pro obě dvě strany. Dělal jsem to veřejně i soukromě.
V odpovědi na otázku jsem vysvětlil, že rozhodnutí týkající se procesu přistoupení k EU přijímají členské státy na základě jednomyslnosti. V této souvislosti jsem vyjádřil svou obavu, že nevyřešení hlavního problému by mohlo mít negativní vliv na proces přistoupení země.
Mohu vás ubezpečit, že Komise bude nadále vyzývat zúčastněné strany, aby se konstruktivně zapojily do vyřešení hlavního problému. Komise však nemá na takové opatření žádné kompetence, žádné pravomoci, a proto by úsilí mělo pokračovat pod záštitou Spojených národů v rámci dvou důležitých rezolucí Výkonné rady OSN z roku 1993.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Vážená paní předsedající, pane komisaři, děkuji vám za odpověď, která potvrzuje vaše vyjádření v Bruselu. Poděkoval jsem vám i 5. března ve své otázce na tiskové konferenci o této záležitosti.
Vzhledem k tomu, že v usnesení o perspektivách přistoupení Bývalé jugoslávské republiky Makedonie (FYROM) Evropský parlament nedávno uznal potřebu urychlit jednání s cílem dosáhnout všeobecně uznávaného řešení, dovolte mi zeptat se: plánujete, společně s Parlamentem a uplatněním svých pravomocí, podniknout nějaké kroky před vypracováním zprávy na podzim?
Olli Rehn
člen Komise. - Nadále podporujeme obě dvě zainteresované země, aby našly řešení tohoto dlouhotrvajícího, řekl bych, že velmi dlouhotrvajícího problému. Plně důvěřujeme zprostředkovatelovi OSN panu Nimitzovi, který má jasný mandát na usnadnění rozhovorů mezi těmito dvěma stranami v rámci dvou kritických rezolucí Rady bezpečnosti OSN z roku 1993. Komise proto nemůže sehrávat úlohu zprostředkovatele. Nemáme žádné pravomoci, žádné kompetence, ale podporujeme obě dvě stany, aby přijaly velmi konstruktivní přístup, zabývaly se touto záležitostí a nakonec našly řešení.
Bernd Posselt
- (DE) Pane komisaři, Komise má zodpovědnost, Komise je ochránkyní smluv. V dočasné dohodě se uvádí, že se nesmí dovolit aby se bilaterální problémy staly překážkou přístupu. Chtěl jsem vás požádat, abyste to potvrdil, a zeptat se, zda jste pozoroval nějaké úsilí ze strany makedonské vlády tyto problémy vyřešit a zda podle vašeho názoru v posledních měsících dosáhla Makedonie pokrok.
Olli Rehn
člen Komise. - Podle mého názoru máte skutečně pravdu, že země učinila přibližně za poslední půlrok výrazný pokrok z hlediska některých kritických reforem, jako je reforma soudnictví a reforma veřejné správy, jakož i v uplatňování zákona o policii.
Skutečně, v březnovém sdělení jsme stanovili osm referenčních kritérií založených na klíčových kritériích, klíčových prioritách přístupového partnerství, které odrážejí nevyhnutelné reformy, které, jak očekáváme, bude Bývalá jugoslávská republika Makedonie schopna uskutečnit a dosáhnout tak dostatečného pokroku, abychom mohli v naší podzimní zprávě navrhnout doporučení otevřít přístupová jednání.
Bude to záviset na konkrétních výsledcích reformních prací a samozřejmě se to odrazí v naší zprávě o pokroku, která se v současnosti připravuje.
Chtěl bych upozornit, že na přijetí doporučení Komise a zahájení přístupových jednání platí v Radě požadavek jednomyslnosti všech členských států EU, a proto, i když to vnímáme jako bilaterální záležitost, musíme brát v úvahu politickou realitu.
Co se týče našeho doporučení, to závisí výlučně na pokroku, kterého Bývalá jugoslávská republika Makedonie dosáhne při zavádění reforem do praxe.
Věc: Evropské finanční prostředky poskytnuté turecké armádě na Kypru.
Zprávy v médiích tvrdí, že EU poskytla turecké armádě finanční prostředky ve výši 13 milionů EUR.
Může Komise potvrdit, že turecká armáda byla skutečně financována z evropských finančních prostředků? Pokud ano, které fondy a projekty se využívaly a jak dlouhou dobu? Kolik finančních prostředků turecká armáda celkově dostala? Kdo dal podnět ke schválení těchto finančních prostředků? Plánuje Komise v budoucnosti pokračovat ve financovaní turecké armády?
Olli Rehn
člen Komise. - Velmi rád odpovím na tuto otázku, protože to mohu udělat velmi stručně. Evropská unie neposkytla turecké armádě na Kypru žádné finanční prostředky uváděné v názvu otázky, kterou předložil vážený pan poslanec.
Evropská unie podporuje v Turecku v rámci předvstupního programu IPA projekt, který se nazývá Civilní příprava branců, a, samozřejmě, probíhá v Turecku, nikoli na Kypru. Účelem tohoto projektu je, aby turecké ozbrojené síly vychovávaly brance, kteří vykonávají vojenskou službu v oblasti lidských práv, rovnosti pohlaví, práv žen, práv dětí, ochrany životního prostředí, všeobecné zdravotní péče a v boji proti drogové závislosti: podle mého názoru vše velmi hodnotné cíle, na jejichž dosažení se program nazvaný Civilní příprava branců zaměřuje.
Philip Claeys
(NL) Chtěl bych poděkovat panu komisaři za odpověď, v této souvislosti však mám dvě krátké otázky. Především, jak pan komisař vysvětlí šíření takových informací tiskem? Tyto informace pocházejí z přehledů tisku a domnívám se, že byly uvedeny v publikaci tureckých Kypřanů.
Zadruhé, jak může pan komisař zaručit, že turecké jednotky, které okupují Kypr, nějakým způsobem nezískávají část těchto finančních prostředků, tedy, že tyto finanční prostředky nepoužívají na své účely?
Olli Rehn
člen Komise. - Je skutečně důležité, abychom odlišili mýty od faktů a odstranili nedorozumění poskytováním konkrétních a objektivních faktických informací. Proto jsem velmi vděčný váženému panu poslanci za položení této otázky.
Potom, co jsem právě odpověděl na vaši otázku, jsem přesvědčen, že nyní můžeme poskytnout fakta, která napraví tato nedorozumění v médiích, na která poukázal pan Claeys.
Jak jsem již řekl, tento projekt běží v Turecku a spravují ho turecké ozbrojené síly, a to by měla být jasná odpověď na otázku předloženou váženým panem poslancem, kde tento projekt a program probíhá.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
Predsedajúca. - Tímto končím dobu vyhrazenou pro otázky.
(Jednání bylo přerušeno v 19.55 hod. a pokračovalo ve 21.00 hod.)
