2010-es általános költségvetéstervezet (I., II., IV., V., VI., VII., VIII., IX. szakaszok) - 2010-es általános költségvetéstervezet (III. szakasz - Bizottság) (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a közös vita a következő jelentésekről:
Surján úr jelentése a Költségvetési Bizottság részéről az Európai Unió 2010-es általános költségvetéstervezetéről, III. szakasz - Bizottság (C7-0127/2009 - és az Európai Unió 2010-es általános költségvetéstervezetére irányuló 1/2010. sz. módosító indítványról (SEC(2009)1133), valamint
Maňka úr jelentése a Költségvetési Bizottság részéről az Európai Közösségek 2010-es általános költségvetéstervezetéről
I. szakasz - Európai Parlament
II. szakasz - Tanács
IV. szakasz - Bíróság
V. szakasz - Számvevőszék
VI. szakasz - Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
VII. szakasz - Régiók Bizottsága
VIII. szakasz - Európai Ombudsman
IX. szakasz - Európai Adatvédelmi Biztos
(C7-0128/2009 -.
László Surján
előadó. - (HU) Elnök Úr! Anyanyelvemen fogok beszélni, mert ceterum censeo, ezzel is tiltakozom az anyanyelvhasználatot korlátozó mindenfajta törvény ellen. A 2010. évi költségvetés a pénzügyi krízis árnyékában születik. Tisztelt Államtitkár Úr! Tisztelt Biztos Úr! Kedves kollégák! Evvel a krízissel kell mindannyiunknak valamiképpen megbirkózni. A krízis elbizonytalanította a befektetőket, megnehezedett a hitelezés, nőtt a munkanélküliség, csökkent a termelés. Tud-e az Európai Unió erre válaszolni? Van-e szava a klímaváltozás okozta veszélyekre, a terrorizmusra? Képes-e megvédeni az Unió határait? Kellő méltányossággal fogadja-e a menekülteket? A Parlament olyan költségvetést szeretne, amely igennel felel ezekre a kérdésekre, és ebben az akaratában a Parlament meglehetősen egységes.
Nincsenek frakciókat megosztó nagy eltérések, és ezért én köszönettel tartozom, mint a jelentéstevő, az összes parlamenti frakciónak. A komoly eltérés a Tanács és a Parlament között van. A Tanács a krízis miatt a lehető legkisebb költségvetést szeretné, és a nemzeti parlamentek, nemzeti kormányok álláspontját tekintve ez tulajdonképpen érthető. De mi itt a Parlamentben úgy gondoljuk, hogy a Parlamentnek nagyon sok olyan eszköz van a kezében, amelyeket még hatékonyabban, még jobban, még nagyobb erővel kellene működtetni éppen annak érdekében, hogy a krízisen úrrá lehessünk. Mit jelent ez a számok nyelvén? Annak idején, amikor a 2010-es évről gondolkodtunk, a hétéves költségvetésben, akkor egy olyan döntés született, amely a mai helyzetben 134 milliárdos költségvetést tenne kifizetések szintjén lehetővé. Ezzel szemben a Tanács 120 milliárdot gondol, s a Parlament nem tartja reálisnak a 134 kihasználását, figyelembe veszi a nemzeti kormányok problémáit és egy 127 milliárdos javaslatra fog következtetni, amennyiben a csütörtöki szavazás a Költségvetési Bizottság ajánlását fogja követni.
Föl kell tegyük persze a kérdést, hogy mi értelme van egy ötéves ciklusban, hétéves ciklusban ígéreteket tenni, hogyha azokat az ígéreteket soha nem tartjuk meg. Mert valóban ez a helyzet minden évben sokkal kisebb az éves költségvetés, mint amiről annak idején előre beszéltünk. De még egy nagyobb baj is van. Az éves költségvetésekben kötelezettségvállalások is szerepelnek, és ezek jórészt betöltetlenül maradnak. Ma már több mint egy éves költségvetéssel vagyunk elmaradva, és évről évre ez a távolság nő. Okvetlenül szükséges tehát a kifizetési szintek emelése. Egyébként látszólag most ugyanaz a helyzet, mint minden évben: a Tanács lefaragja a Bizottság tervezetét, a Parlament meg nagyobb számokat mond.
De szeretném fölhívni a figyelmet arra, hogy ez nem teljesen így van. Nem sorról sorra, nem mechanikusan, nem ollócsattogtatással születtek meg ezek a javaslatok. A krízis miatt mindenkinek egy kicsit össze kell húznia magát, ezért bizonyos beszerzések esetén a Tanács takarékosabb számait támogattuk a Költségvetési Bizottságban. Másutt, például az egyes feladatokhoz rendelt munkaerő kérdésében azt is tekintetbe vettük, hogy milyen volt az adott feladat végrehajtása. Ugyanakkor ezen a téren könnyű tévedni, ha tévedtünk, nem akarjuk a programok végrehajtását akadályozni. Ha ilyen jelenség év közben bekövetkezik, mindenkor kész leszünk a korrigálásra, de kiállunk a jó végrehajtás és a pontos tervezés mellett. Vizsgálnunk kell, hogy az elköltött pénz meghozta-e a hasznot, amelyet vártunk, elértük-e a célt, amit kitűztünk magunk elé.
A tájékoztatáspolitikával például nehéz elégedettnek lenni, de az elvesztett népszavazásoknak, az alacsony választási részvételnek persze sokkal több és bonyolultabb oka is lehet. Ezért hiba volna a tájékoztatásra szánt forrásokat beszűkíteni. Bizonyos sorokon némi tartalékképzést javasoltunk, amely könnyen felszabadítható abban a pillanatban, amikor a már folyó elemzések alapján elkészül egy ígéretes kommunikációs stratégia. A jövőben többet kell foglalkoznunk azzal is, hogy milyen mértékben valósultak meg a céljaink. Nemrégiben a Számvevőszék a tejágazat eredményességéről közölt egy tanulmányt, illetve a problémáiról. A Parlament azt várja, hogy a Bizottság a most következő módosító levélben körvonalazza a tejalap működését, erre egy különálló költségvetési sort és egy megfelelő összegű tartalékot tartunk szükségesnek.
Egy olyan jogalapnak kell megszületnie, amely figyelembe veszi a Számvevőszék észrevételeit, és eredményesen járul hozzá az ágazat mostani problémáinak megoldásához. Tehát nemcsak pénzről van szó, hanem arról, hogy jobb és pontosabb legyen az ágazat európai uniós támogatása. Ezért azt kérem képviselőtársaimtól, hogy a lehető legkevesebb egymással való csatározással próbáljunk egy jó és hatékony költségvetést megszavazni. Vannak vitáink, ez természetes. Egyes frakciók saját véleményüket, saját profiljukat is ápolják, ez is természetes. De a legfontosabb dolgokban egyet fogunk érteni. A tejalap esetében is sokkal fontosabb maga a tejalap, mint az, hogy végül is mekkora összeg lesz. A Költségvetési Bizottság egy kezelhető összegre tett javaslatot. Köszönöm megtisztelő figyelmüket!
Vladimír Maňka
előadó. - (SK) Éppen most, a krízis idején kell bebizonyítanunk nemcsak a nyilvánosság előtt, de saját magunk előtt is, hogy a lehető leghatékonyabban használjuk fel erőforrásainkat politikai céljaink eléréséhez.
A legtöbb intézmény az előző évek alapján alakítja ki költségvetését. Végtére is, mi sem könnyebb annál, mint hogy az inflációs rátával korrigáljuk az előző évi költségvetést? Ha azonban több éven keresztül ezzel a módszerrel készítjük el a költségvetést, az torzulásokhoz, pontatlanságokhoz és az erőforrások pazarló felhasználásához vezethet. Célunk ezért, hogy gondoskodjunk arról, hogy a költségvetések mindig valós igényeken alapuljanak. Az intézmények költségvetési igényeinek minden esetben az adott intézmény feladatai teljesítéséhez szükséges valós igényeket kell tükrözniük. Minden intézménynek, s az intézmények valamennyi egységének mindent meg kell tennie a megtakarítások elérése érdekében. Ez a munkaszervezés tökéletesítését, a meglévő erőforrások prioritásokra történő átcsoportosítását, illetve az adminisztráció csökkentését teheti szükségessé.
Korábbi, a Bizottsághoz intézett felszólalásaimban, illetve plenáris üléseken már több példát említettem arra, hogy a közelmúltban több helyen tártunk fel bizonyos hiányosságokat. Ez a jövőben is így lesz: egyre több hiányosságot azonosítunk, s ha ezt módszeresen tesszük, még hatékonyabbá tehetjük az egyes egységek és intézmények működését. A 2010-es költségvetés egy ilyen "rendszerszemléletű” megközelítést alkalmaz.
Azok a tisztelt képviselőtársaim, akik az előző parlamenti ciklusban is jelen voltak, talán emlékeznek arra, hogy mindig törekedtünk az intézmények közötti együttműködés tökéletesítésére. E téren mindig is rendelkezésre álltak tartalékok, sőt, néhány közülük az utóbbi években még emelkedett is. Közös pénzből gazdálkodunk. Ha mindannyian csak a saját portánkkal törődünk, másokat kizárva, akkor kommunikáció és együttműködés hiányában nehezen tudjuk hatékonyan felhasználni erőforrásainkat.
Ezért döntöttünk úgy a Költségvetési Bizottságban, hogy a külső fordítási szolgáltatásokra 5%-os átfogó tartalékot kell képezni, amely valamennyi intézményt érinti. Mi mással ösztönözhetnénk az intézményeket arra, hogy szabad belső fordítási kapacitásaikat használják fel elsőként, s ne forduljanak automatikusan külső fordítókhoz? Ezzel összefüggésben az a célunk, hogy egy-egy intézmény szabad kapacitásait megoszthassa a többi intézménnyel.
Az intézmények legfőbb igazgatási kiadásait az ingatlanok vásárlása és bérlése képezi. A Brüsszelben, Luxembourgban és Strasbourgban felhasznált ingatlanok alapterülete 2005-ben összességében meghaladta a 2 millió m2-t. Az épületek megvásárlására nem mindig a megfelelő helyen, megfelelő időben, vagy a legalacsonyabb költségen került sor. A Számvevőszék szerint az intézmények nem hajlandók együttműködni ezen a téren, sőt, saját politikájukat sem képesek felmérni. Hogyan lehet kedvező feltételeket elérni, ha új épület vásárlásakor nincs legalább még egy alternatíva az asztalon? Az Európai Parlament elnökségétől az eszközök és épületek vonatkozásában egy megfelelő, hosszú távú stratégiát várunk az év végére, amely tekintetbe veszi a felújítási igényeket és biztonsági költségeket is.
Hölgyeim és uraim! A felelős és hatékony működéshez átfogó információra van szükség a rendelkezésre álló erőforrásokról. Ezért hangsúlyozni szeretném, hogy szükség van egy tudásmenedzsment rendszer kialakítására. Egy ilyen rendszer támogatása következetes, hatékony munkát tesz lehetővé. A projektről az igazgatás prezentációt készít, amelyet a közeljövőben nyújt be a Költségvetési Bizottsághoz. Az intézmények költségvetéstervezetében nem szerepelnek a Lisszaboni Szerződés hatálybalépéséhez kapcsolódó kiadások. A Szerződés hatálybalépésekor a pótlólagos források igénylését megelőzően teljes körűen meg kell vizsgálni a meglévő erőforrások átcsoportosításának lehetőségét. Ha az intézmények dolgozói hatékonyan végzett munkájuk révén megtakarítást érnek el, a Költségvetési Bizottságnak nincs kifogása az ellen, hogy ezeket a forrásokat az intézmény egyéb prioritásaira fordítsák.
Az előre nem látható események okán elért megtakarításokat azonban általános szabályként vissza kell juttatni az adófizetőkhöz. Szeretném megköszönni a Költségvetési Bizottság tagjainak, hogy a javaslatot egyöntetűen támogatták. Meggyőződésem, hogy az EU költségvetési rendszerének olyan irányba kell fejlődnie, amely jutalmazza a találékonyságot és az innovatív megoldásokat.
Hans Lindblad
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr, tisztelt képviselők, fiatalok - mert látom, hogy Európa jövője is helyet foglalt ott fenn a tribünön -, nagy megtiszteltetés számomra részt venni a mai vitán, a 2010-es költségvetés első parlamenti olvasatán.
Európa a második világháború óta nem tapasztalt mélységű gazdasági válságot él át. Munkahelyek vesznek el, növekszik a munkanélküliség, az államháztartások hiánya rekordszintet ért el. Fegyelmezett költségvetéssel és szilárd gazdasági irányítással hamarabb elérkezhetünk a fordulóponthoz. A helyes strukturális politika megerősítheti, s fenntarthatóbbá teheti a remélhetőleg hamarosan megkezdődő fellendülési folyamatot.
Ezt szem előtt tartva a Tanács egy olyan kiegyensúlyozott költségvetést hagyott egyöntetűen jóvá, amely forrásokat fektet be az oktatás, a kutatás, az infrastruktúra, a kohézió, a felelős közfinanszírozás és az előre nem látható eseményekre képzett tartalékok terén - azaz minden olyan területen, amelyről tudjuk, hogy fontos szerepet játszik a növekedésben és az anyagi jólétben. Fontos kérdések maradtak azonban rendezetlenül. Finanszírozás szükséges az európai gazdaságélénkítési terv és a tejágazat részére.
Mégis, éppen most, amikor az európai közfinanszírozás soha nem látott mélyponton van, a Parlament Költségvetési Bizottsága a kifizetések 10%-os növekedését javasolja - 10%! Meg tudnának nevezni egyetlen olyan területet - a munkanélküliség költségeitől eltekintve - ahol megengedhető lenne ekkora növekedés? Most, amikor a tagállamok óriási költségvetési hiánnyal állnak szemben - ami Franciaországban a GDP 8%-a, Németországban a GDP 6%-a, az Egyesült Királyságban és Írországban pedig a GDP 14%-a - a Költségvetési Bizottság úgy gondolja, hogy a tagállamok képesek még nagyobb kiadásokat és még több igazgatási költséget finanszírozni. Az igazgatási költségekre akar finanszírozást!
Erősen tartok attól, hogy a kiadások ilyen magas szintje még inkább megnehezíti a gazdaságélénkítési terv finanszírozását. Az pedig különösen aggaszt, hogy a Bizottság javaslata semmilyen mozgásteret nem hagy előre nem látható eseményekre.
Olyan költségvetésben kell megállapodnunk, amelyet a tagállamok megengedhetnek maguknak, és amelyet igazolni tudunk az állampolgárok felé. Meg kell állapodnunk az Európa fejlődéséhez elengedhetetlenül szükséges gazdaságélénkítési tervben. Áprilisban elért megállapodásunk alapján bízom abban, hogy ez sikerülni is fog. Megoldást kell találnunk a tejágazat komplex problémájára. Eddigi, kiemelkedően jó együttműködésünkre való tekintettel biztos vagyok abban, hogy egy ilyen bonyolult problémát is meg tudunk oldani még akkor is, ha jelenleg nehéz helyzetben vagyunk és sok megpróbáltatással állunk szemben.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Nagyon örülök, hogy a mai napon, mielőtt a 2010-es költségvetéstervezet első olvasatát a csütörtöki szavazáson a Parlament véglegesíti, lehetőséget kaptam a felszólalásra.
Először is szeretném megköszönni a Parlamentnek, hogy sok területen visszaállította az előzetes költségvetéstervezet sorait.
A Bizottság örömmel tapasztalja, hogy a gazdasági növekedés, a versenyképesség, a kohézió és a munkahelyek védelme erősítésével a Parlament a költségvetést a válság legyőzésére felhasználható eszközként igyekszik kezelni.
A Bizottság továbbá üdvözli azt a tényt, hogy a Parlament első olvasatába bevonták a módosító indítványt is, amely az előirányzatok emelését kéri Palesztina, az éghajlatváltozás elleni küzdelem, valamint az AKCS-országok érdekében meghozandó kiegészítő intézkedések részére.
Rátérve a mai költségvetési eljárás legalapvetőbb kérdéseire, a Bizottság tökéletesen megérti, hogy a Parlament az európai gazdaságélénkítési terv második szakaszának finanszírozását prioritásként kezeli. Hadd mondjam el Önöknek, hogy a Bizottság is prioritásnak tekinti ezt a kérdést. Ebből a szempontból értjük az Európai Parlament logikáját abban is, hogy a gazdaságélénkítési terv úgynevezett "csillaggal jelölt módosítása” meghaladja a kiadások aktuális felső határértékét.
A jövő héten a Bizottság egy csomagot terjeszt elő a gazdaságélénkítési tervvel kapcsolatos igények kezeléséről azzal a céllal, hogy a novemberi egyeztetésen megállapodásra juthassunk a megoldásról.
Jelenleg a Bizottság még nem azonosította be a gazdaságélénkítési terv 2010-es energiaprojektjeihez szükséges teljes összeg valamennyi finanszírozási forrását. A Bizottság azonban mindent megtesz annak érdekében, hogy az összes elképzelhetően rendelkezésre álló forrást beazonosítsa, és idejében áthidalja az esetleges hézagokat a novemberi egyeztetésre.
A Bizottságot aggasztják a tejágazatban kialakult nehézségek, és tudomásul vette a Parlament javaslatát a külön tejalap létrehozásáról és a mezőgazdasági miniszterek közös álláspontját. Kollégám, Marianne Fischer Boel tegnap felvetett javaslatával összhangban, a 2010-es költségvetéshez fűzött jövő heti módosító indítványban 280 millió eurót javasolunk fordítani a válság a tejtermelőkre kifejtett közvetlen következményeinek kezelésére.
Ez az új javaslat hatással lesz a gazdaságélénkítési tervhez kapcsolódó finanszírozási hiányt illető korábbi tervekre, de amint említettem, a Bizottság minden lehetőt megtesz annak érdekében, hogy még az egyeztető ülés előtt megtalálja a szükséges forrásokat.
Most pedig szeretném felhívni a figyelmüket néhány olyan kérdésre, amelyben a Parlament első olvasata aggodalomra adhat okot.
Az Európai Parlament a kifizetések összesen 10%-os emelését javasolja 2009-hez képest, ami mintegy 4%-kal meghaladja a Bizottság által javasolt szintet. Bár egyetértek az Európai Parlament törekvésével, hogy uniós programokkal segítsük elő a gazdasági fejlődést, meg kell fontolnunk, milyen összegeket lehet erre szánni ésszerűen nélkül, hogy aláásnánk a szilárd pénzgazdálkodást. Jelenleg nem látok okot arra, hogy a Bizottság eltérjen az előzetes költségvetéstervezetében szereplő becslésektől.
Ami a kiadási programok igazgatási segítségnyújtási tételeit - azaz az úgynevezett "BA-tételeket” - illeti, érthető, hogy a jelen körülmények között az Európai Parlament itt korlátokat kíván szabni. Ugyanakkor a költségvetés megfelelő végrehajtásához fontos lenne, hogy megfelelő igazgatási feltételeket biztosítsunk a programok egyre növekvő pénzösszegeivel való gazdálkodáshoz. A Bizottság reménykedik abban, hogy ez a kérdés ismét napirendre kerülhet a második olvasat során.
A Parlament szavazott továbbá számos tartalékról, amelyek - ha bekerülnek a végleges költségvetésbe -, akadályozni fogják a költségvetés végrehajtását. 2010-ben a Bizottságból távozó személyeket lecserélő tisztviselők felvételét hátrányosan érintené, ha az alkalmazottak fizetését tartalmazó soron képzett tartalékot egész évben fenntartanák.
Felszólalásom végén szeretném biztosítani Önöket arról, hogy az intézményközi megállapodással összhangban a Bizottság november elején levélben ad tájékoztatást a Parlament által elfogadott módosítások végrehajthatóságával kapcsolatos álláspontjáról, amit remélem, a Parlament tekintetbe fog venni a második olvasat során.
A Bizottság továbbra is igazságos összekötőként fog eljárni, és minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy hozzájáruljon a költségvetési eljárás sikeres lezárásához, szem előtt tartva azt, hogy a gazdaságélénkítési terv második szakaszának finanszírozása olyan valódi kihívást képvisel, amely megkívánja, hogy erőfeszítéseinket mindannyian ugyanabba az irányba összpontosítsuk. Számítok az Önök támogatására, hogy ebben kielégítő és kiegyensúlyozott eredményt érjünk el.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
a Külügyi Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! Megtiszteltetés számomra, hogy felszólalhatok a Parlament Külügyi Bizottsága képviseletében.
Évről évre azt tapasztaljuk, hogy a költségvetés IV. szakasza súlyosan alulfinanszírozott. Évről évre láthatjuk azt is, hogy az év előrehaladtával, a Bizottság és a Tanács különféle, a szokásos költségvetési módszereknek ellentmondó rendkívüli intézkedések meghozatalára szorul az olyan igények finanszírozása érdekében, amelyekről mindenki tudta, hogy már a kezdet kezdetétől fennálltak. A palesztin helyzet sajnos az egyik legjobb példa erre.
Ennek ellenére azonban látok néhány pozitívumot. Látom, hogy a balti-tengeri stratégia extra finanszírozáshoz jutott. Azt is látom, hogy emelték az előirányzatot néhány, a demokráciát és emberi jogokat előmozdító konkrét politika esetében. Azzal szeretném zárni felszólalásomat, hogy 2010-ben számolnunk kell azzal, hogy valószínűleg - és remélhetőleg - megkezdi működését az Európai Külügyi Szolgálat. Ehhez is biztosítani kell majd a szükséges forrásokat.
Gay Mitchell
a Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! Nem azt kérem, hogy terheljük túl a költségvetést; csak annyit kérek, hogy teljesítsük kötelezettségeinket a fejlődő világ országai felé. Évente tizenegy millió gyermek hal meg a fejlődő világban. Ezeket az embereket nemcsak a pénzügyi válság sújtja, mint minket, hanem az is, hogy még a fejlett világban élő családtagjaiktól sem remélhetnek anyagi segítséget - ami egyébként több volt, mint az általunk nyújtott segélyek -, mert ők maguk is szenvednek. Ezek az emberek duplán szenvednek, mert az éghajlatváltozás következményeit is viselik.
Csak annyit szeretnék elérni, hogy teljesítsük feléjük a kötelezettségünket. Ha a GNP-nk egy százalékkal csökken, a számukra nyújtott hozzájárulásunk is csökken. Teljesítsük a hozzájárulásunknak azt a százalékos arányát, amit megígértünk. A költségvetési sor világossága - amely mérhetővé teszi itt a Parlamentben, hogy valóban betartják-e vállalt kötelezettségüket - valamint az addicionalitás elengedhetetlen ehhez. Nagyon kérem, hogy ne a világ legszegényebb embereitől várjuk el, hogy olyan terhet cipeljenek, amit nem tudnak elviselni.
Jean-Pierre Audy
a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményének előadója. - (FR) Elnök asszony, miniszter úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Költségvetési Ellenőrző Bizottság által benyújtott vélemény számos javaslatot tartalmazott. Ezek közül hármat szeretnék Önöknek bemutatni egy percben.
Az első a kutatással, nevezetesen a hatodik és hetedik keretprogrammal kapcsolatos. A jogbiztonság szempontjából kívánatos lenne, biztos úr, ha az Európai Bizottság tartózkodna attól, hogy a támogathatósági kritériumok újraértelmezése által a már jóváhagyott és elszámolt projektek pénzügyi kimutatásait újraszámítsa.
Ismét felkérjük a Bizottságot, hogy ne térjen el a nemzeti és nemzetközi szinten elismert és hitelesített megszokott számviteli és számítási módszerektől.
A második pont az európai tisztviselők nyugdíjának szerepeltetése a költségvetésben. Azt javasoljuk, hogy az eszköz oldalon tüntessék fel az alkalmazottak nyugdíjaival kapcsolatban a tagállamokkal szembeni követeléseket, aminek összegét 2008. december 31-én 37 milliárd euróra becsülték.
Továbbá javasoljuk, hogy a költségvetésben a fenti nyugdíjak pontos összege is szerepeljen, ne csak a kifizetett összegek, mivel ez utóbbi nem veszi figyelembe a jövőben esedékes nyugdíjakra befizetett összegeket. Szeretném elismételni a javaslatot a közösségi nyugdíjalap létrehozásáról készítendő tanulmányról és azt, hogy támogatjuk a Csalás Elleni Hivatalt, amelyet meg kell erősíteni, hogy az Unión kívül is kifejthesse ellenőrzési tevékenységét.
Juan Fernando López Aguilar
az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményének előadója. - (ES) Elnök asszony! Az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban sokat fáradoztunk azon, hogy a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségre vonatkozó keretet megnöveljük, ami 2009-hez képest 13,5%-kal növekedett.
Növekedett a Külső határok, Visszatérés, Vízumpolitika, a Személyek szabad mozgása, valamint az Alapvető jogok és polgárság jogcímek költségvetési kerete. A Jogérvényesülés büntetőügyekben jogcím költségvetését 4,7%-kal növelték.
Ugyanakkor a Biztonság és szabadságjogok védelme elnevezésű jogcím kerete - az Europol közösségi költségvetésbe való belefoglalásának eredményeképpen - 95%-kal nőtt. Tapasztalhatunk némi újdonságot tehát a 2009-es költségvetéshez képest.
Jóváhagytuk a Frontex keretének emelését célzó módosítást, amellyel világosan kifejeztük elkötelezettségünket arra, hogy a bevándorlás jelenségét és a migrációs áramlások valamennyi aspektusát az emberi jogokat tiszteletben tartó módon kezeljük.
Végezetül arra szeretnék rámutatni, hogy a szakbizottságban 5 millió eurós költségvetési módosítást hagytunk jóvá a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő célzattal. Ezáltal a 18. cím szakasza a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térségről 105 millió euróra növekedett, ami erősíteni fogja a tagállamok igazgatási és pénzügyi gazdálkodását.
Jutta Haug
a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság véleményének előadója. - (DE) Hölgyeim és uraim! Nem titok, hogy a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság újra és újra azon a véleményen van - s ez alól az idei év sem kivétel -, hogy az európai költségvetés egyáltalán nem biztosít elegendő forrást az eredményes környezetvédelmi programok finanszírozására, biológiai sokféleségünk fenntartására és egy olyan éghajlatváltozás elleni küzdelemre, amelynek esélye lehet a sikerre. Az, hogy a Tanács még ezeket az eleve csekély forrásokat is lefaragja, most is ugyanolyan érthetetlen számunkra, mint mindig. Ezért vált általános reakciónkká a "visszatérés az előzetes költségvetéstervezethez”.
Két dolgot szeretnék a Bizottság figyelmébe ajánlani. Az első: felszólítjuk a Bizottságot, hogy azonnal állítsa vissza az előzetes költségvetéstervezetbe az úgynevezett "célhoz kötött bevételeket” a részben díjakból származó bevételekre támaszkodó ügynökségek számára - mint például a Londonban működő Európai Gyógyszerügynökség vagy a Helsinkiben működő Európai Vegyianyag-ügynökség - és ne próbáljon mesterséges tartalékot kialakítani ennek a tételnek a kihagyásával. A második: felszólítjuk a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb nyújtson be javaslatot arról, hogy hogyan fogja finanszírozni a dohányzás elleni Help kampányt azt követően, hogy a dohányalap kimerül. Amint látják, minden alkalommal ugyanazt kell elismételnünk.
Lena Ek
az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményének előadója. - (SV) Elnök asszony! Kegyetlen verseny uralkodik a mai világban. A fejlődő országok a világ gazdagságának 20%-át teszik ki. 15 év múlva ez a szám 34% lesz. 2025-ben - azaz 15 év múlva - a kutatásba és fejlesztésbe történő globális beruházások 20%-át Kína és India fogja képviselni. Miközben ezek a beruházások folynak a nem európai területeken, azalatt az európai kutatóintézeteket, egyetemeket és ipart bürokrácia fojtogatja.
Három válsággal állunk szemben, s mindet egyszerre kell megoldani: az éghajlatválság, a foglalkoztatási válság és a pénzügyi válság. Az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság a kutatásba és innovációba történő befektetés sürgetésével reagál e három válságra. A Tanács és a Bizottság is egyetértett abban, hogy ez prioritás - bizonyság erre a lisszaboni folyamat, a hetedik keretprogram és az európai gazdaságélénkítési terv. A gyakorlatban azonban ezt a prioritást 7%-os csökkentésekkel érvényesítik. Csak annyit mondhatok, még szerencse, hogy a Tanács nem "prioritizálja” ezeket a rendkívül fontos területeket még ennél is jobban!
Ez egy orwell-i "újbeszél” nyelv, és elfogadhatatlan. Több forrást kell biztosítani kutatásra és fejlesztésre. Együtt kell működnünk a bürokrácia csökkentésén. Szeretnék, ha a Tanács és a tudományért és kutatásért felelős biztos is erre koncentrálna. Mindenekelőtt követeljük, hogy a kutatás és innováció területén hathatós erőfeszítéseket fejtsenek ki. Ez az a terület ugyanis, ahol az új munkahelyek létrejönnek, itt rejlik egész Európa és Európa versenyképességének jövője - nem az előirányzatok megnyirbálásában.
Cristian Silviu Buşoi
a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! A Bizottság 2010-re kismértékű növelést javasol a belső piachoz és a vámpolitikához kapcsolódó költségvetési sorokban a 2009-es költségvetéshez képest, miközben a fogyasztóvédelmi politikára előirányzott összeg változatlan marad. A 2010-es költségvetéstervezetben a Tanács főként a belső piac fejlesztésével kapcsolatos költségvetési sorokon eszközölt csökkentéseket. Meggyőződésem, hogy gazdasági válság idején egy működőképes belső piac hozzájárulhat a gazdaság fellendüléséhez.
A vámpolitika terén a költségvetés együttműködési és koordinációs intézkedéseket biztosít a külső határok biztonságának és védelmének megerősítéséhez, a tiltott kereskedelem és a csalás elleni küzdelem támogatásához és a vámrendszerek hatékonyságának fejlesztéséhez. Prioritásnak tekintem a fogyasztók oktatásának terén hozott intézkedéseket, különösen a pénzügyi műveltség megerősítését. A válság bebizonyította, mennyire fontos szerepet játszik a fogyasztóvédelmi politika, elsősorban a fogyasztók oktatása abban, hogy segítse a fogyasztókat felelős gazdasági döntések meghozatalában. Ezért kérte a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, hogy 1 millió euró összegben képezzenek külön sort a költségvetésben a SOLVIT program részére. A SOLVIT jó példa arra, hogy hogyan segíthetjük a vállalkozásokat és az állampolgárokat. Végezetül pedig, 1 millió eurós összegű finanszírozást hagytak jóvá a "Nyomon követési intézkedések a fogyasztóvédelmi politika terén az eredménytábla és a kapcsolódó piaci tanulmányok konszolidálására” kísérleti projekt, mint előkészítő intézkedés folytatásához.
Danuta Maria Hübner
a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! Olyan költségvetésre van szükségünk 2010-re, amely hatékonyan összefogja valamennyi európai politikát annak érdekében, hogy elősegítse az európai gazdaság talpra állását a válságból, miközben megőrzi az olyan hosszú távú céljainkat és elkötelezettségeinket, mint a fenntartható fejlődés, a gazdasági és szociális kohézió, valamint a külvilággal - köztük a tagjelölt országokkal - szemben fennálló kötelezettségeink.
A költségvetéstervezetben a Tanács automatikusan csökkentett 36 igazgatási kiadással kapcsolatos sort, az előcsatlakozási támogatás (IPA) eszközt kísérő más sorokkal együtt. A hivatkozás - az alacsony befogadási képesség - nem helytálló, hiszen az IPA végrehajtásához szükséges kereteket csak 2009 júliusában teremtették meg. 2010-től kezdve az Európai Bizottságnak számos nagy projektet kell felbecsülnie és jóváhagynia, amihez számos, rövid távú technikai tudást biztosító külső szakértő alkalmazására lesz szükség. 2010 lesz az az év is, amikor a műveletek tényleges végrehajtása megkezdődik, s ennek kapcsán a Bizottságnak rengeteg pályázat és szerződés előzetes ellenőrzését kell elvégeznie.
A költségvetési előirányzatok csökkentése veszélyezteti az előcsatlakozási támogatás szilárd pénzügyi gazdálkodását annak minden politikai vonzatával együtt. Ezért azt javaslom, támogassuk pozitívan az Európai Bizottság kérését az előzetes költségvetéstervezet helyreállítására ebben a tekintetben.
Elisabeth Jeggle
a Mezőgazdasági Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Mint a Mezőgazdasági Bizottság költségvetésére vonatkozó vélemény előadója, szeretnék köszönetet mondani általános előadónknak, Surján úrnak azért, hogy a kompromisszumok elérése érdekében mindig kész a tárgyalásokra. Erre már csak azért is szükség van, mert ma az európai agrárpolitika az egyetlen olyan politikai terület, ahol teljes mértékben közösségi szintű a felelősség.
Helyeseljük az előirányzatok növelését az iskolatejre és iskolagyümölcsre és néhány más projektre. A készletezést és az export-visszatérítést azonban már két évvel ezelőtt is elavult eszköznek tartották. Mostanság azonban felbecsülhetetlen eszközök a piacokon tapasztalható válság leküzdésében. Ezért a készletezésre 81 millió euróval, az export-visszatérítésre pedig 440 millió euróval szeretnénk növelni az előirányzatot 2010-ben 2009-hez képest; e mellett fogunk szavazni. De valójában még ez sem elég e pillanatban.
Sokkal jobban örültem volna egy 600 millió eurós összegre a tejalap esetében. Az a 300 millió eurós összeg, amit most indítványozunk 2010-re az abszolút minimum, és szeretném, ha ezt az összeget állandó jelleggel rögzítenék a költségvetésben, mint tejalapot. Ez lenne a helyes és rendkívül fontos üzenet.
Az agrárpiacokon drámai a helyzet. A Bizottság túl sokáig reménykedett az önszabályozásban. Az agrárpiacokon is költségvetési és szakpolitikai keretekre és szabályozásra van szükség.
Carmen Fraga Estévez
a Halászati Bizottság véleményének előadója. - (ES) Elnök asszony! Szeretném megköszönni az előadónak és a Költségvetési Bizottságnak, hogy a Halászati Bizottság valamennyi módosítási javaslatát elfogadták.
Különösen fontos számunkra a halászati regionális tanácsadó testületek finanszírozásának rugalmasabbá tételéről szóló módosítás. Nem csupán korlátozottak ezek a források, de a finanszírozás oly mértékben a Bizottság értelmezésének és belátásának függvénye, hogy a testületek még azt a keveset sem tudják elkölteni, ami rendelkezésre áll. Ezt a kérést közvetítette számunkra egyöntetűen mind a hét meglévő testület.
Számunkra az egyik legidőszerűbb módosítás a kalózkodás elleni küzdelem érdekében kialakítandó olyan átfogó stratégia kialakítása, amely valóban tekintettel van a világ tengerein különösen kiszolgáltatott helyzetben lévő halászhajókra.
A kutatás és a hetedik keretprogram tekintetében - mint az előző években is - mérsékletet tanúsítottunk, és csak annyit kértünk, hogy most, hogy a halászati kutatás már nem rendelkezik saját címsorral a költségvetésben, legalább azt szeretnénk elérni, hogy a beruházás százalékos aránya ne csökkenjen. A halászati gazdálkodással kapcsolatos valamennyi döntésünk a környezettel és a tengeri fajokkal kapcsolatos tudásunktól függ, különös tekintettel új célkitűzésünkre, hogy a közös halászati politika valamennyi jogszabályánál ökoszisztéma-alapú megközelítést alkalmazzunk.
Helga Trüpel
a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményének előadója. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, bizottsági és tanácsi képviselők! Miért van az, hogy a különféle szakpolitikai területek forrásainak Tanács általi csökkentései - amelyeket minden évben végre kell hajtanunk - ennyire ostobák, rövidlátóak és helytelenek? Azért, mert nem a közös európai érdekeket tekintik, és ez az, amit politikai szempontból kifogásolok. Önök a Tanácsban, csak úgy, mint a tagállamok, osztoznak a közös európai felelősségben, az európai kiadások pedig közös európai érdekeinket szolgáló kiadások.
Teljességgel érthetetlen, hogy a képzés és oktatás finanszírozását éppen most kell csökkenteni. Egyik legsikeresebb programunk a diákcsere program, amely lehetővé teszi a fiatalok számára, hogy Európában tanuljanak, hogy kitekintsenek a világra. Miért kell ezt megnyirbálni? Többet kell tennünk a kultúráért, a kulturális cseréért és a testvérvárosprogramért, mert ezek teszik valóságossá Európát és fogadtatják el Európát alulról felfelé építkező módon. És hogyan csökkenthetjük a kommunikációs politika forrásait, hiszen egyetértettünk abban, hogy a választókat és a polgárokat megfelelően tájékoztatnunk kell az Európai Unió pozitív eredményeiről? Sajnálatos módon azt kell látnom, amint már említettem, hogy az ilyen forráscsökkentések politikai szempontból egyáltalán nem vezetnek célra.
Pervenche Berès
a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményének előadója. - (FR) Elnök asszony! A Gazdasági és Monetáris Bizottság képviseletében két kérdést szeretnék kiemelni.
Az első a felügyeleti struktúrák európai szintű megteremtésének kérdése. A válságot követően, illetve a jelenlegi válság alatt mindenki egyetért abban, hogy az Európai Uniónak olyan struktúrákra van szüksége, amelyekkel felügyelni tudja a banki, biztosítási és értékpapírpiacokat. A legutóbbi parlamenti ciklus végén megállapodást kötöttünk a Tanáccsal azon hatóságok pénzügyi támogatásáról, amelyek feladata a létrehozandó hatóságok működésének előkészítése. A költségvetéstervezet azonban jelenlegi állapotában nem tesz eleget az előző parlamenti ciklusban létrehozott politikai megállapodásnak. Remélem, hogy a mai napon benyújtott módosítási javaslatokat elfogadják; ez visszaállítaná az összhangot azzal a politikai megállapodással, amelynek célja az volt, hogy biztosítsa az Unió felszerelését a szükséges felügyeleti hatóságokkal.
Továbblépve, szeretném kiemelni a fiskális politika kérdését. A fiskális politika eszközeit csökkentették, annak ellenére, hogy nemzetközi szinten is több irányításra van igény fiskális ügyekben. Ha valóban fel akarjuk venni a küzdelmet az adóparadicsomok ellen, az Uniónak rendelkezésére kell, hogy álljanak azok az erőforrások, amelyekkel következetesen végrehajtható ez a politika. Nem keltünk jó benyomást azzal, hogy csökkentjük a Bizottság kompetenciáját ezen a területen.
György Schöpflin
az Alkotmányügyi Bizottság véleményének előadója. - Elnök asszony! Az utóbbi évek során eléggé nyilvánvalóvá vált, hogy Európa polgárai nem ismerik olyan jól az Európai Unió intézményeit, mint kívánatos lenne.
Az Európai Unió demokratikus testület, ezért a polgárokkal folytatott párbeszéd mindkét fél érdekében áll. Minden polgárnak teljesen tisztában kellene lennie az Európai Unió tetteivel, és annak okaival. A polgárok érdekeltek abban, amit az EU tesz, és világos, hogy az Európai Unió is érdekelt abban, hogy milyen az európai közvélemény.
Többféle módszer áll rendelkezésre ahhoz, hogy biztosítsuk e közös érdek érvényre juttatását. Az egyik ilyen fontos módszer a kommunikáció, s ezért a költségvetésnek tartalmaznia kellene egy tételt, amely támogatná az Európai Unió tevékenységeiről szóló tájékoztatást a szélesebb nyilvánosság felé.
Edit Bauer
a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményének előadója. - (HU) Az Esélyegyenlőségi Bizottság nevében egyetlenegy kérdésre szeretném fölhívni a figyelmet a rendelkezésemre álló egy percben. A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete és annak finanszírozása. Az Intézetet 2007-ben hoztuk létre a parlament együttdöntésével, Vilniusban. Azt lehetne hinni, hogy az eltelt idő elegendő volt arra, hogy ez az Intézet azóta működjön. Sajnos a helyzet ettől sokkal súlyosabb. Az Intézet ma egyetlenegy igazgatóból és asszisztenséből áll, és szeretném megköszönni a Költségvetési Bizottságnak és a jelentéstevőnek, Surján kollégának, akik figyelembe vették, hogy az Esélyegyenlőségi Bizottság bölcs dolgot javasol akkor, amikor azt mondja, hogy nem lehet a költségvetést mechanikusan kurtítani az idei merítés alapján, mert ha ezt tennénk, az Intézet jövőre sem lenne működőképes. Nemcsak a növekvő személyzeti kiadásokat kell a jövő évi költségvetésben biztosítani, hanem a tevékenységre szánt összeget is tartalékolnunk kell ahhoz, hogy az Intézet be tudja tölteni szerepét.
Alain Lamassoure
a PPE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök asszony! Mint a Költségvetési Bizottság elnöke, szeretnék reagálni arra a meglepő tényre, hogy publikálásra került a Bizottság közlemény-tervezete a költségvetési felülvizsgálatról. A biztos úr majd elmondja nekünk, vajon véletlen hiba folytán történt-e így, vagy sem.
Mindazonáltal szeretnék figyelmeztetni valamire. Bár számok nem szerepelnek benne, a szöveg meglehetősen innovatív és időnként provokatív tartalma nem helyénvaló egy olyan Bizottság részéről, amely gyakorlatilag mandátumának végéhez ért, és nem illő a 2006-ban aláírt többéves megállapodás félidős felülvizsgálatához sem. A Bizottság elnökének ezért sürgősen tisztáznia kell, milyen ütemezés szerint tervezi megtenni pénzügyi javaslatait, úgy is mint a leköszönő Bizottság, úgy is mint az új kollégium részéről. Az aktuális ügyek kezelésébe nem tartozik bele a költségvetési - és ezért a politikai prioritások - megváltoztatása. A Költségvetési Bizottság készen áll a vitára, de csakis egy olyan Bizottság javaslatai alapján, amely teljességgel legitim, amely ötéves mandátummal rendelkezik, és amely kész politikai felelősséget vállalni az ekkora horderejű kezdeményezésekért.
Francesca Balzani
az S&D képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Mint a polgárok által közvetlenül megválasztott intézmény, a Parlamentnek éppen a költségvetéssel kapcsolatban kell a legmagabiztosabban fellépnie, hogy demonstrálja: a növekedés, és egyszersmind a tisztesség és igazságosság ezen életbevágóan fontos eszköze tökéletesen képes a polgárok igényeinek kielégítésére. A költségvetésnek kézzelfoghatónak és dinamikusnak kell lennie, figyelni és válaszolni is tudnia kell.
Arra törekedtünk, hogy a mostani gazdasági és pénzügyi válság idején a lehető legrugalmasabb költségvetési tervezetet hozzuk létre 2010-re. A költségvetésnek azonban egyszersmind hitelesnek, megvalósíthatónak és kézzelfoghatónak is kell lennie, és e tekintetben alapvető volt, hogy megakadályozzuk a következő évekre szóló pénzügyi források túlságosan rugalmatlanná válását, tehát azokra az esetekre kellett korlátoznunk a többéves pénzügyi keret felső határértékeit meghaladó költéseket, amelyek valóban abszolút prioritást élveznek. Egy ilyen eset volt a gazdaságélénkítési terv.
Ugyancsak azzal a céllal, hogy a polgárok igényeit valóban kielégítő költségvetést hozzunk létre, és hogy azonnali hatállyal maximális erőforrásokat szabadítsunk fel, módosításokat fogalmaztunk meg a kifizetésekkel kapcsolatban.
Az európai költségvetés szerkezete két pilléren alapul: kötelezettségvállalások és kifizetések. A kötelezettségvállalások komoly politikai szándékokat képviselnek, de a kifizetések valós, konkrét intézkedések. Ezért a Költségvetési Bizottság által benyújtott költségvetéstervezettel összhangban 127 milliárd euróra emeltük a kifizetéseket a Tanács által javasolt 120 milliárd euró és a Bizottság által javasolt 122 milliárd euró helyett.
Hasonló célból és politikai okok folytán, a mi frakciónk erősen ellenzi a tartalékképzést, mert a tartalékok nem tekinthetők a polgárok számára azonnal rendelkezésre álló, valódi forrásnak. Válság idején a lehető legminimálisabbra kellene csökkenteni a tartalékképzést, és csak azokra az esetekre korlátozni, ahol a tartalék valóban technikailag elengedhetetlen. Válság idején nincs értelme csupán számokat beleírni a költségvetésbe; inkább arra kell törekedni, hogy hasznos, azonnali cselekvésre kész költségvetés jöjjön létre.
Más kérdések is különleges figyelmet érdemelnek. Képviselőcsoportomban magunkra vállaltuk azt a fontos feladatot, hogy újra benyújtsuk a tejalap 600 millió euróra történő emeléséről szóló módosító indítványt, amint azt egyöntetűen megszavazta a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, és amit az összes képviselő és képviselőcsoport támogatott, továbbá ismét benyújtottunk egy módosítási javaslatot egy 37 millió eurós mikrohitel projektről, amely - és ez rendkívül fontos - nem veszélyezteti a 2. fejezetben szereplő többi program végrehajtását.
Válság alatt mindig fennáll a veszély, hogy a költségvetési forrásokat nem növelik ténylegesen, hanem egyik költségvetési sorból egy másikba csoportosítják át. E veszély elkerülése érdekében a Parlamentnek, mint a Tanácsétól és a Bizottságétól egyaránt eltérő szerepkört betöltő, közvetlenül megválasztott intézménynek, különösen körültekintően kell eljárnia, nem utolsósorban az alaposság terén.
Anne E. Jensen
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (DA) Elnök asszony! Először is szeretnék köszönetet mondani Surján úrnak a költségvetési folyamat szerteágazó elemeinek összehangolása érdekében végzett kiváló munkájáért. Sokan azt mondják manapság, hogy most, amikor számos tagállam küzd saját állami költségvetésének nehézségeivel, nekünk is vissza kellene fognunk a költekezést. Lehet, hogy ez így van, ugyanakkor az EU költségvetésénél nincs jobban kontrollált állami költségvetés. A Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport támogatja a Költségvetési Bizottság szavazásának végeredményét. Támogatjuk a Surján úr által előterjesztett költségvetéstervezetet.
Számunkra a 2010-es költségvetés legfőbb prioritása a gazdaságélénkítési terv energia- és éghajlatpolitikával kapcsolatos beruházásainak finanszírozása, illetve a kutatás és az innováció előtérbe kerülése volt. Azt szeretnénk, ha a jövőben is ilyen irányba haladna az EU költségvetése - ha a költségvetés ezekre a területekre koncentrálna. Sajnálatosnak tartjuk, hogy sem a Bizottság, sem a Tanács nem jelezte, hogy honnan vegyük a pénzt a gazdaságélénkítési terv beruházásainak finanszírozására - olyan beruházásokéra, amelyeket nemcsak a Parlament, hanem az EU állam- és kormányfői is támogatnak. Borzasztó, hogy mindig ugyanezt kell tapasztalnunk: a kiadást látjuk, de nem találunk rá elfogadható finanszírozást. Ezért támogatjuk Surján úr javaslatát a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatáról, hogy megvizsgáljuk, nem lehetne-e megoldani az energiaberuházások finanszírozását a mezőgazdaság költségkeretének fel nem használt összegeiből.
A Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért képviselőcsoport támogatja a javaslatot a tejalapra biztosítandó 300 millió euróról, amely tompíthatja a mostani válság kihatását a tejtermelőkre. Osztjuk azt a nézetet, hogy a válság súlyos és kezelni kell. Személy szerint nem támogatom az új alap létrehozását, tekintve, hogy a Bizottságnak már vannak eszközei az ipar támogatására, amelyre csaknem 0,5 milliárd eurót már el is különített. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság e fölött a fél milliárd fölött még 600 millió eurót szeretett volna elkülöníteni a tejalap számára. Ezzel kapcsolatban úgy vélem, hogy a Költségvetési Bizottság szavazásának eredménye - a 300 millió euró - realisztikusabb megoldásnak mondható.
Ez a költségvetéstervezet néhány helyen visszaállítja a Tanács csökkentéseit, és reálisabban méri fel a jövő évi kifizetési igényeket. A többéves megállapodás merevebb és rugalmatlanabb keretrendszernek bizonyult, különösen a kutatást, oktatást és szállítást tartalmazó 1a kategóriával kapcsolatban, és a jogi és menekültügyi politikát, a kulturális és tájékoztatási politikát és külkapcsolati politikát tartalmazó 3. kategóriában, míg a 4. kategória felső határértéke hihetetlenül alacsony.
Maňka úrnak szintén szeretnék köszönetet mondani a többi intézményre vonatkozó költségvetésben végzett munkájáért. A Parlament költségvetése az EU összes igazgatási kiadásainak 20%-a alatt marad, annak ellenére, hogy az új képviselői statútum értelmében a képviselők fizetésének költségeit is fel kellett vállalni. Képviselőcsoportom úgy véli, elővigyázatosnak kell lenni a politikai pártok előirányzatainak túlzott megemelésével kapcsolatban, mindazonáltal egyetértünk az asztalon lévő tervezettel. Azt is szeretnénk megköszönni Maňka úrnak, hogy kiemelte a fordítási költségek és a Parlament épületpolitikájának témakörét. Itt az ideje, hogy meginduljon az együttműködés az intézmények között, a Parlament épületpolitikájáról szóló jelentés pedig már évek óta esedékes. Régóta kérjük ezt a jelentést. Végre talán saját szemünkkel is megláthatjuk.
Helga Trüpel
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Én is azzal szeretném kezdeni felszólalásomat, hogy köszönetet mondok Surján úrnak és Maňka úrnak az együttműködési készségükért, ezután pedig hadd hivatkozzam Surján úr kijelentésére arról, hogy a Tanács a lehető legkisebb költségvetést szeretné. Mi úgy látjuk, a válság időszakában ez a legrosszabb irány, amit felvehetünk. A válság idején inkább a cselekvést előmozdító politikai bátorságra van szükség, több pénzt kell költeni a helyes, fenntartható, jövőközpontú beruházásokra. Végtére is környezeti és gazdasági válságban vagyunk, amit csak tovább tetéz az éhség és a szegénység válsága.
Ha mi, európaiak, helyesen akarunk cselekedni, meg kell változtatnunk politikai céljainkat. Fenntartható társadalommá kell átalakulnunk, szükségünk van egy új, Zöld New Deal-re, és különösen a lisszaboni stratégia összefüggésében, több fenntartható technológiára, hatékony zöld technológiákra, új hajtóműrendszerekre és persze valóban környezetbarát anyagokra van szükségünk. Ez egyszersmind azt jelenti, hogy több pénzt kell fordítanunk a kutatásra és fejlesztésre. Amint már korábban is hangsúlyoztam a Kulturális és Oktatási Bizottság képviseletében, több pénzt kell képzésbe és oktatásba fektetni az Európai Unióban, hogy a fiatalok és a tehetségek jó és egyre színvonalasabb oktatásban részesüljenek, mert csak ez bizonyíthatja, hogy a befektetett pénz nem kidobott pénz volt, és nem csupán az érdekeltek szempontjából, hanem természetesen gazdaságunk sikere szempontjából is meg fog térülni.
Egyszersmind azonban - és ez az, ami a Zöld New Deal-t valóban sokoldalú kihívássá teszi - meg kell változtatnunk a strukturális alapok politikáját, hogy az épületek átalakítása és az új és fenntarthatóbb mobilitási koncepciók kontextusában a környezetvédelem eszközévé váljon. Mezőgazdasági politikánk is változtatásra szorul: környezetbarátabbá kell tennünk. Még az energiatermelés is fő szerepet játszhat a vidék gazdaságában, és ez is történhetne környezetbarátabb, ökológiai módon. Egyelőre kevés kezdeményezést látok ezzel kapcsolatban - pedig meg kell próbálnunk előrevinni ezt az ügyet.
Most pedig a tejtermelőkkel kapcsolatos érvekre szeretnék rátérni. Mi, Zöldek, azon az állásponton vagyunk, hogy a tejtermelőket meg kell segíteni. Azonban nem elég csupán elkölteni a pénzt. A pénzt a helyes tejtermelői politikára kell fordítani. Kvótákra és megfelelő szabályokra, keretekre és szabályozásra van szükség. Ha a vitában szereplő 280 millió eurót most költjük el, akkor a termelők és ezek szervezetei kezébe kell, hogy kerüljön.
Mi a pénz újraelosztása mellett vagyunk. Nem értünk egyet azzal, hogy 449 millió eurót költsünk tejágazati exporttámogatásra, mert ezzel más piacokat tennénk tönkre, főként Afrikában. Azt javasoljuk, hogy azt a 300 millió eurós többletet, amit a dohánytermelésre költünk, irányítsuk át, és bocsássuk közvetlenül a tejágazati kistermelők rendelkezésére. Ez lenne a megfelelőbb megoldás ökológiai szempontból, és a tejtermelők számára is sokkal előnyösebb lenne annál, amit most teszünk.
Végezetül a gazdaságélénkítési tervről szeretnék szót ejteni. Végső soron csak akkor fogjuk támogatni a tervet a második olvasatban, ha meggyőződtünk arról, hogy zöld és fenntartható megközelítést képvisel. Ökológiai energiapolitikát akarunk, szélessávú internet hozzáférést a vidéki területeken és páneurópai villamosenergia-hálózatokat. Ezek valódi lépést jelentenének egy jövőközpontú politika felé. Ezeket várjuk el a következő hetek egyeztetéseitől.
James Elles
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! A Bizottság költségvetésére szeretnék összpontosítani felszólalásomban, és szeretnék gratulálni Surján úrnak általános előadóként végzett munkájáért. Bokros úr távollétében - aki képviselőcsoportom koordinátora és jelenleg hosszabb időre hivatalos minőségben Magyarországon tartózkodik - engem kértek fel arra, hogy ismertessem képviselőcsoportom álláspontját. Amióta parlamenti képviselő vagyok, ez már a harmadik képviselőcsoport, amelynek véleményét ismertetem a Parlamentben - nem mintha annyit változtam volna, inkább a frakciók változtak.
A mai vitában három fő kérdéskört szeretnék érinteni. Először is: az általános helyzet súlyos, ahogyan már többször is elhangzott, pénzügyi és gazdasági szempontból egyaránt. Amint arra a Tanács elnöke is rámutatott, több tagállam soha nem tapasztalt mértékű hiánnyal küzd. Csakugyan, néhány tagállam számára - példa erre saját hazám - nem is arról szól a vita, hogy mire fordítsuk a pénzt, hanem arról, hogy mekkora csökkentéseket kell eszközölnünk ahhoz, hogy a kiadásokat elviselhető szintre szorítsuk. Ez tehát egy rendkívül sokrétű vita arról, hogy hogyan biztosíthatjuk az Európai Unió eredményes működését.
Itt és most azonban a költségvetésről van szó. Ami a 2010-re készítendő költségvetést illeti, ennek a költségvetésnek még csak az elején járunk. Még csak a nyitólépéseket tesszük ebben a sakkjátszmában, de képviselőcsoportom egyértelműen a kiadások minőségét fogja figyelemmel kísérni azokra a kiadásokra összpontosítva, ahol - amint a biztos úr is említette - a legésszerűbben lehet felhasználni a forrásokat, anélkül, hogy túlzásokba esnénk az általános helyzet miatt, amelyben találjuk magunkat.
Utolsó megjegyzésem a Költségvetési Bizottság elnöke, Alain Lamassoure szavaihoz kapcsolódik. Az ötéves Parlament első évében járunk, most kell megragadnunk az alkalmat arra, hogy előre tekintsünk. Meg kell tudnunk a Bizottságtól, ha lehet, hogy mikor, milyen formában számíthatunk a félidős felülvizsgálatra, miképpen tudunk előre tekinteni, és nem csupán a félidős értékelésig, hanem abból a szempontból is, hogy milyen megközelítést fogunk alkalmazni a jövőbeli pénzügyi kereteket illetően, ahogyan Böge úr is kifejtette az előző Parlamentnek írt jelentésében. Többek között arra is választ szeretnénk kapni, hogy hogyan indíthatunk be egy a hosszú távú tendenciákat figyelemmel kísérő intézményközi folyamatot, amelyen egy jól elvégzett költségvetési elemzés alapulhat; enélkül ugyanis rendkívül nehéz előre tervezni.
Miguel Portas
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Hadd kezdjem a legpozitívabb momentummal: csütörtökön összességében 3 milliárd eurót meghaladó kifizetési engedélyekről fogunk szavazni strukturális alapok és szociális természetű programok javára.
Igaz, a Tanács vitatja ezt a politikát, úgy gondolván, hogy nem várhatunk el több pénzt a tagállamoktól. Remélem, a svéd miniszter úr megbocsát nekem, ha azt mondom, ez a nézet bevásárlólistás szemléletről tanúskodik. Különleges időket élünk, és én pont az ellenkezőjét tartanám helyesnek: ha a Bizottság, a Tanács és a Parlament elég bátor lenne, hogy egyenesen szembenézzen a költségvetés finanszírozásának problémájával, és kivételes költségvetést hozna létre.
Ez a költségvetés is kikerüli a válság problémáját, még akkor is, ha tekintetbe vesszük a csütörtökön jóváhagyásra kerülő kiadásokat. Ez egy teljesen rutin költségvetés. Csepp a tengerben, pedig most nem erre lenne szükség. Új politika kell a vidéki térségek részére. Nem csupán strukturális alapokra van szükség a területeinken, hanem a tagállamok nemzeti politikáit kiegészítő, európai szociális politikára is. Bátorságra van szükség!
Ma is pontosan ugyanannyi ember él szegénységben - 79 millióan -, mint a század elején. Hatalmas a bizonytalanság az éghajlatváltozás elleni küzdelemhez szükséges szabványokat illetően. A megvitatandó kulcskérdés az európai költségvetés finanszírozása és a jövőbeli pénzügyi keretek. Ez itt a kérdés, és ne mondják, hogy nincs pénz, mert van; megtalálhatjuk azoknál, akik kibújnak az adófizetés alól, a pénzpiacokon szerzett árfolyamnyereség megadóztatásában, az adóparadicsomokban.
Elnök úr, a jelentés előadói! Annyira életbevágóan fontos a költségvetésnek ez a problémája, hogy nekünk, európai parlamenti képviselőknek kellene jó példával elöl járnunk a takarékosságban. Már korábban is tettem javaslatokat az utazások elszámolásával kapcsolatban. Manapság ha egy képviselő utazik, megkapja a fizetését, kifizetik neki az úttal kapcsolatos költségeket, a megtett utat és az elveszített időt is. Ez nevetséges és érthetetlen. Remélem, hogy legalább annyi becsület lesz bennünk csütörtökön, hogy felülvizsgáljuk ezt a helyzetet.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Hihetetlen, hogy a pénzügyi és gazdasági válság idején az Európai Bizottság csaknem 5%-os növekedést javasol a 2010-es költségvetésre.
De még ennél is rosszabb, hogy míg a Tanács júliusi első olvasatában az előzetes költségvetéstervezet mintegy 2%-os csökkentését terjesztette elő, a Parlament ugyanennek 5%-os emelésére tesz javaslatot.
Ezen az alapon a 2010-es költségvetés kifizetési előirányzatai meghaladnák a 127 milliárd eurót, ami az EU bruttó nemzeti jövedelmének 1,08%-át teszi ki.
Így akarja a Parlament közelíteni a költségvetést a polgárokhoz? Szép és jó, hogy támogatni akarjuk a lengyelországi és a görögországi Speciális Olimpiát és a Cseh Köztársaságban megrendezésre kerülő Téli Ifjúsági Olimpiai Játékokat, sőt még a 2010-es Xacobeót is, de választási körzeteink szavazópolgárainak mások a prioritásai: például, hogy miből fogják kifizetni a jelzálogot vagy gyermekeik tisztességes taníttatását.
Az Egyesült Királyság napi 45 millió angol fontot fizet az európai uniós tagságáért, a javasolt növekedés pedig ugyanezt az összeget 50 millió fontra vagy még annál is többre emelné a kedvezmény csökkentését is beszámítva.
Biztosíthatom Önöket, hogy ezt a pénzt sok más fontos dologba is be lehetne fektetni az Egyesült Királyságban, és most, hogy az Európai Bizottság felhívta a figyelmet, hogy Anglia csődbe kerülhet az államadósság magas szintje miatt, az ország örömmel venné az EU hozzájárulások erőteljes csökkentését, mint ahogy biztos vagyok benne, hogy más országok is hasonlóképpen örülnének egy ilyen csökkentésnek.
Évről évre, a Számvevőszék képtelen elfogadható bizonyítékot nyújtani az EU költségvetés jogszerű és szabályos felhasználásáról, 2002-ben az Európai Bizottság főkönyvelőjeként pedig rendkívüli aggodalommal töltött el, hogy az adófizetők pénzének ellenőrzését nem biztosították megfelelően.
Ennek ellenére a Parlament még több pénzt akar beletömni az EU pénztárcájába. Ne számítsanak arra, hogy meg fogom szavazni a költségvetés bármiféle növekedését. Ha a válság legyőzése érdekében projekteket akarnak támogatni, akkor találják meg, hogy milyen területeken lehetne csökkenteni a költségvetést.
Angelika Werthmann
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Nem csupán számokban nyilvánul meg a válság; nem csak az összeomló piacokban vagy a bankok feltámasztására és gazdaságunk újraindítására költött euró-milliárdokban, hanem a drámaian emelkedő munkanélküliség adataiban is. A válság az Európai Unió polgárainak nagyon is valóságos félelmében és aggodalmában nyilvánul meg leginkább. Féltik a munkahelyüket, féltik a nyugdíjukat. Polgáraink aggódnak az éghajlatváltozás miatt, az energiaellátás miatt, vagy a terrorizmus elleni küzdelem során megcsorbított személyes jogaik miatt.
Az EU pozitívan járulhatna hozzá ahhoz, hogy csillapítsa állampolgárai tökéletesen megalapozott félelmeit, még akkor is, ha az erre alkalmas folyamatokat eredményesebbé és hatékonyabbá kellene tenni. Gondolok itt elsősorban az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapra például a Nokia esetében, vagy az olaszországi földrengés áldozatainak megsegítésére a Szolidaritási Alapból. Hogy az alapokban lévő források valóban eljussanak az érintettekhez, fontos lenne e folyamatokat újratervezni és hatékonyabbá tenni, és kristálytiszta ellenőrzést kell biztosítani, hiszen a Globalizációs Alkalmazkodási Alapot nem szabadna összetéveszteni a multik EU-támogatásával.
Európa hosszú időn keresztül volt a béke és a jólét garanciája. Törekedjünk együtt arra, hogy továbbra is az maradjon.
Angelika Werthmann (NI). (FR) Mi vagyunk Európa.
Hans Lindblad
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök asszony, tisztelt képviselőtársak, biztos úr! Mivel kissé lassabban haladtunk a tervezettnél, hamarosan távoznom kell a Parlamentből, mert 45 perc múlva indul a repülőgépem. Gondoskodni fogok róla, hogy mindent, ami ezt követően elhangzik, továbbítsanak nekem. A mai vita jó volt. Sok jó javaslatot hallhattunk. Bár nehéz felállítani a prioritásokat, mégis meg kell tennünk. Ami a kutatást illeti, biztosíthatom Ek asszonyt, hogy 7,3%-kal többet költünk kutatásra, mint a 2009-es költségvetés alkalmával, ami szerintem elég sok.
A Parlament javaslatában jelentősen emeli mind a költségeket, mind a kiadásokat a 2009-es költségvetéshez képest. Ugyanakkor szem előtt kell tartanunk, hogy az EU recesszióban van. Az európai államháztartások mintegy 7%-kal csökkennek. Ezt nem hagyhatjuk figyelmen kívül.
A Tanács is többet akar költeni, de ezt szelektíven teszi. Olyan intézkedésekre fordítunk pénzt, amelyek serkentik a növekedést, de visszafogottabbak vagyunk az olyan területeken, mint az igazgatási kiadások. Ugyanakkor elégedetten látjuk, hogy a Parlament is jelentős lépéseket tesz ezen a téren.
A mai vita és a parlamenti képviselőkkel folytatott korábbi megbeszéléseim alapján azt gondolom, hogy - a Bizottsággal együtt - egy igazán jó költségvetésben fogunk tudni megállapodni.
José Manuel Fernandes
(PT) Hölgyeim és uraim! Biztos vagyok abban, hogy az Európai Unió 2010-es költségvetése segíteni fog a most zajló gazdasági válság leküzdésében. A válság egyik következménye a munkanélküliség. Ezért szeretném hangsúlyozni és körvonalazni az általunk benyújtott módosítási javaslat jelentőségét az ERASMUS program megerősítéséről, amelynek célja, hogy elősegítse és megkönnyítse a fiatalok számára az első munkahely megszerzését.
Ami a Parlament költségvetését illeti, óriási örömmel tapasztaltam, hogy főbb javaslatainkat mind magában a költségvetésben, mind az állásfoglalás tervezetben figyelembe vették. Célunk a jogalkotás kiválósága. Természetesen elismerjük a többnyelvűség fontosságát is, de úgy érezzük, hogy legfőbb célunk a jogalkotás kiválósága, ezért biztosítani kell a szükséges erőforrásokat ahhoz, hogy a képviselők el tudják érni ezt a célt.
A nagyobb átláthatóság és fegyelem érdekében egy alapforgatókönyv szerinti költségvetésre tettünk javaslatot, amelyet minden jogalkotási ciklus elején meg kell valósítani. E célra, az átláthatóság és a fegyelem céljaira, tartalékokat javasoltunk, és ebből kifolyólag tartalékot javasoltunk többek között a tájékoztatási politikára is, ahol szeretnénk költség-haszon elemzést végrehajtani. Szintén tartalékokra van szükség a bürokrácia csökkentésére, például az asszisztensek alkalmazása terén, és az igazgatást is szeretnénk "kötelezni” arra, hogy támogasson bennünket az adminisztráció csökkentésében. Ezen kívül egyetértünk az ingatlanpolitikával és mi is úgy gondoljuk, hogy itt hosszú távú politikára van szükség.
Végezetül, szeretnék gratulálni az előadóknak, Surján Lászlónak és Vladimír Maňkának. Külön köszönet jár Surján László előadónak azért, hogy többek között a tejalappal kapcsolatban ellenállt a populizmus kísértésének, hogy megtett minden tőle telhetőt, és nem kísérelte meg hiába a lehetetlent.
Göran Färm
(SV) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! A svéd elnökség kifogásolta, hogy a Költségvetési Bizottság a jelenlegi körülmények között emelni kívánja a kifizetési előirányzatokat. A gyakorlatban ez az EU költségvetés végrehajtására vonatkozik. A fenti bírálatot több okból is abszurdnak találom. Először is, a Tanács pénzügyminiszterei általában oly mértékben visszafogják a kifizetéseket, hogy az EU költségvetésének jelentős részét nem is lehet végrehajtani. Ehelyett hatalmas összegeket fizetnek vissza a tagállamok részére kedvezmények formájában. Ez abszurd; már csak azért is, mert a költségvetésben azért szerepelnek kötelezettségvállalások, hogy végrehajtsák őket, nem pedig azért, hogy visszafizessék a tagoknak. Felkészültünk arra, hogy ebben megvédjük az igazunkat. Felmerül a kérdés, hogy valójában nem az-e az elnökség politikája, hogy elkötelezettségek formájában nagy ígéreteket tesz, amit azután elmulaszt teljesíteni.
Másodszor, idén még a szokásosnál is több érv szól emellett. Többek között előtérbe kellene helyezni a Szociális Alap munkahelyteremtéshez, képességfejlesztéshez és hasonlókhoz kötődő intézkedéseinek végrehajtását.
Az elnökség kritikája nem csupán az Európai Parlamentre, hanem a Bizottságra is irányul, hiszen leginkább vagy azzal foglalkozunk, hogy megpróbáljuk visszaállítani a Tanács által kierőszakolt csökkentéseket a Bizottság költségvetési javaslatában, vagy a munkahelyteremtéssel kapcsolatos intézkedésekre összpontosítunk. Az elnökség továbbá azt is kifogásolta, hogy a Költségvetési Bizottság növelni akar egyes igazgatási előirányzatokat - miközben a Bizottság pontosan ennek ellenkezője miatt kritizál bennünket, nevezetesen azért, hogy néhány esetben elfogadtuk a Tanács csökkentéseit. Alapelvünk az volt, hogy csak azokat az igazgatási előirányzatokat növeljük, amelyek a legfőbb politikák végrehajtását garantálják - mást nem. Kezd úgy tűnni, hogy az idei költségvetési vita a Tanács és a Bizottság közötti csatává fog válni.
Ami az európai gazdaságélénkítési tervet illeti, az EU költségvetése nem olyan nagyságrendű, hogy alkalmas legyen egy Keynesiánus ösztönző csomagra, viszont felhasználható különféle kisebb, de stratégiai fontosságú ügyekre, mint amilyen például a gazdaságélénkítési terv. A mostani magas munkanélküliség miatt csak hasznos lehet, ha előrehozunk bizonyos beruházásokat, amelyeket amúgy is végrehajtottunk volna, és amelyek segíthetnek Európát egy valódi belső piacon összefogni - ilyenek például az energiainfrastruktúrához kapcsolódó beruházások. Mindazonáltal, csaknem egy évvel a terv beindítása után még mindig nincs a kezünkben kézzelfogható javaslat a Tanács vagy a svéd elnökség részéről a tekintetben, hogy honnan veszünk erre pénzt. Nyitottak vagyunk a megbeszélésre, de nyilván nincs sok értelme más prioritási területektől elvonni a pénzt erre, olyanoktól, amelyek ugyancsak hozzájárulnak például a foglalkoztatás növeléséhez, az egész életen át tartó tanuláshoz, vagy az energia és az éghajlat területével kapcsolatos fejlesztésekhez.
Kár, hogy a miniszter úrnak távoznia kellett, mert lenne hozzá egy kérdésem. Azért mégis felteszem, hátha más úton fog válaszolni. A svéd elnökség kijelentette, hogy a balti-tengeri övezet prioritást élvez. Ugyanakkor nem állt elő javaslattal a stratégia finanszírozásáról. Ezt meglepőnek találom, ugyanis ez azt jelenti, hogy az ezzel kapcsolatos tennivalókat más, fontos célokra már elkülönített források átcsoportosítása útján kell finanszírozni. A balti-tengeri stratégiához nem lesz nettó hozzájárulás. Ennek fényében nem értem, hogy a svéd elnökség hogyan állíthatja azt, hogy a balti-tengeri stratégia prioritás. 20 millió eurót, azaz 200 millió svéd koronát akarunk előirányozni erre. Ez fontos hozzájárulás.
Jacek Włosowicz
(PL) Elnök asszony! Mint ismeretes, a 2010-es pénzügyi év legfontosabb költségvetési tételeit és a költségvetés értékelését a március 10-i állásfoglalás állapította meg. Állásfoglalásában a Parlament élesen bírálta a tényt, hogy a többéves pénzügyi keret rendkívül szűkös mozgásteret tartalmazott a legtöbb sorban. Aggasztó, hogy a mostani tervezetben a Tanács még az első tervezethez képest is eszközölt újabb csökkentéseket. Ennek eredményeképpen a kötelezettségvállalások és kifizetések szintje között olyan mértékű aránytalanság alakult ki, hogy az már ellentmond az elővigyázatosság alapelvének.
Több - sőt talán a legtöbb - figyelmet kellett volna szentelni a még mindig előttünk álló gazdasági válságnak, de mint ahogy láthattuk, a Parlamentnek egyedül kell harcolni a polgárok érdekeiért és meggyőzni őket arról, hogy bár a problémák forrása nem Európa, Európa mégis találhat eredményes megoldást rájuk. Azért is támogatom teljes mértékig a tervezetet, mert a gazdaságélénkítési terv végrehajtására forrásokat különít el, ami szerintem a Parlament egyik prioritása kellene, hogy legyen. Ugyanakkor a Tanács csökkentései vagy korlátozzák a növekedést és a munkahelyteremtést, vagy teljesen lehetetlenné teszik azt. Véget vetne annak a munkának is, amely polgáraink energiaproblémáinak megoldását célozza. A többek között a tejágazatot sújtó mezőgazdasági válságot illetően nincs lehetőség olyan programokra, amelyek támogatnák a mezőgazdasági termények fogyasztásának növekedését például azáltal, hogy népszerűsítik a tej és a gyümölcs fogyasztását az oktatási intézményekben.
Ezért úgy gondolom, hogy a költségvetéstervezet jelenlegi formájában nem képes elérni az Európai Unió által felállított célokat. Már az általam említett néhány példából is látható, hogy az EU költségvetésében vannak olyan területek, amelyek megoldhatják a megoldásra váró problémákat, sok más helyen azonban olyan historikus módon tervezték a költségvetési tételeket, mintha az aktuális helyzet és az aktuális problémák nem is léteznének. Nem számolnak a jövőbeli kihívásokkal, ahol pedig igen, ott keveset tesznek azok befolyásolására. Parlamentként funkcionálunk, ezért a mi feladatunk, hogy dinamikusabb megoldásokra törekedjünk, amikor az Európát érintő problémákra reagálunk, eközben pedig a források kezelésének átláthatóságát is biztosítanunk kell. Választóink ezzel bíztak meg bennünket hat hónappal ezelőtt.
Jürgen Klute
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Még nem látható be a teljes hatása annak a világgazdasági válságnak, amelyben találtuk magunkat. Tisztában kell lennünk azzal, hogy a válság még nem sújtott le teljes erővel a munkaerőpiacra. Mit tesz az Európai Unió ebben a helyzetben, amikor egyre több embert fenyeget a szegénység, a munkanélküliség és a létbizonytalanság? Az Európai Unió újabb kiemelt területeket nevez meg költségvetésében. Illetve, hogy pontosan fogalmazzak, úgy alakítja a finanszírozást, hogy az támogassa határaink teljes lezárását, a hi-tech katonai projekteket és az európai polgárok még kifinomultabb figyelését.
Ha hiszik, ha nem, 16%-kal tervezik növelni a szabadságon, biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség finanszírozását. A külső határok védelmére szolgáló alap jövőre 12%-kal több forráshoz fog jutni. A stratégiai katonai biztonsági kutatás kiadásai 215 millió euróra emelkednek, azaz csaknem megkétszereződnek.
Az Egységes Európai Baloldal/az Északi Zöld Baloldal képviselőcsoport úgy véli, ezzel az EU elszakad az európai békeprojekt alapgondolatától. Ehelyett a mostani költségvetéstervezet a Lisszaboni Szerződés logikáját követi, amely a tagállamok kötelezettségét hangsúlyozza katonai apparátusuk állandó fejlesztésére és a külső határok biztosítására.
Az Egységes Európai Baloldal e helyett azt követeli, hogy az Európai Unió következetes békepolitikát valósítson meg. Ne fegyverkezési ügynökség legyünk, hanem a lefegyverzés ügynöksége. Európának olyan civil konfliktuskezelési stratégiákra kellene fordítania az erőforrásait, mint például egy európai civil békehadtest, vagy a békével és a konfliktusokkal kapcsolatos független kutatás elősegítése. Véleményünk szerint a mostani költségvetés a válságkezelés helyett egyre inkább a háborúra helyezi a hangsúlyt, ezért az Európai Parlamentben lévő baloldal nem fogja támogatni ezt a költségvetést.
Bastiaan Belder
(NL) Elnök asszony! A 2010-es költségvetést adott gazdasági és pénzügyi körülmények között alakították ki. Az előadó Surján úr költségvetési prioritásokat kíván beállítani, és ezzel magam is egyetértek. Mindenütt támogatom őt, ahol ezek a prioritások az Európai Unió alapfeladataira, illetve azokra a sorokra vonatkoznak, amelyek különösen fontosak a gazdaság talpra állásához. Mindazonáltal a végeredmény sokszor az, hogy több pénzt kell költeni, pedig a Tanács eleve sokkal kevesebb csökkentést eszközölt a költségvetési tervezeten, mint az előző években.
Szeretném kifejezetten megköszönni Surján úr nyílt és építő jellegű hozzáállását, ami abban is megnyilvánult, ahogyan a gyermekgondozás javítására irányuló módosítási javaslatomat kezelte, főként az intézménytelenítés kérdésében. Ezt az Európai Szociális Alapot érintő módosítást széles körű támogatás mellett fogadta el a szakbizottság. Az Európai Uniónak és a tagállamoknak segíteniük kell abban, hogy a gyermekotthonokban nevelkedő gyerekek, ha csak egy mód van rá, családban nőhessenek fel. Most, amikor gazdasági intézkedésekre helyeztük a hangsúlyt, nem szabad megfeledkeznünk az ilyen nagy szociális horderejű kiadásokról sem. Ellenkező esetben pontosan ezek a gyermekek szenvednék meg a nehéz gazdasági helyzetet, és ez nem lenne méltó az EU-hoz.
Daniël van der Stoep
(NL) Elnök asszony! A tisztelt képviselőtársak sokszor emlegetik a tagállamok közötti szolidaritást; nem is csoda, hiszen könnyű szolidaritást tanúsítani, ha erre mások zsebéből veszik ki a pénzt.
A 2008-as adatokat szeptember 23-án hozták nyilvánosságra. A hollandok ismét minden más európainál jobban érezhetik, hogy a híres eurofil álom hogyan emészti fel fizetésüket. Természetesen megint a holland nép a legfőbb nettó hozzájáruló. A holland állampolgárok elképesztően magas összeget, 267 eurót fizetnek Európának évente.
A Szabadságpárt (PVV), amely a közvélemény-kutatás szerint a legnagyobb holland párt, továbbra is küzdeni fog ez ellen. Az is szégyenletes, hogy a 2008-as évre fizetett nettó hozzájárulás tekintetében Németország és Olaszország után Hollandia a harmadik legnagyobb kifizető. A Szabadságpárt gondoskodni akar róla, hogy a holland polgárokat többé ne tekintsék Európa pénzkiadó automatájának.
Legyen vége a pénz korrupt országokba történő áramlásának, a Globalizációs Alapnak és a Kohéziós Alapnak, a vándorcirkusznak és a baloldali projekteknek, hogy mi, holland pékek, hentesek és zöldségesek visszakaphassuk kemény munkával megkeresett pénzünket. Végül a 2010-es költségvetéssel is ugyanaz lesz a helyzet, mint mindig: a hollandoknak kell lenyelni a békát és mélyen benyúlni a zsebükbe, miközben az itt jelenlévő 27 ország közül 19 ország képviselői mások pénzén játsszák a Mikulást.
Lehet, hogy ezt nevezik "szolidaritásnak”, de ez nem más, mint lopás. A PVV-nek esze ágában sincs elfogadni egy olyan uniós költségvetést, ami ennyire súlyosan és aránytalanul hátrányos a holland nép részére.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök asszony! Ha a Lisszaboni Szerződés, amint reméljük, januárban hatályba lép, az új erőviszonyokat jelent a költségvetésről szóló közös határozathozatalban, és ez természetesen a mezőgazdaságra is vonatkozik. A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után talán valamivel elégedettebbek leszünk a Költségvetési Bizottságban.
Az új kompetenciák azonban új felelősséggel is járnak. Az új feladatok mindannyiunkat érintenek, akár parlamenti képviselők vagyunk, akár a Tanács vagy a Bizottság tagjai. Az első kötelezettség az intézményközi felelősségek és kötelezettségvállalások teljesítése. Ezek közül kettőt említenék.
Az első: az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozása. Szégyenletes a helyzet. Egy év egyeztetés után még mindig képtelenek vagyunk 5 milliárd eurót biztosítani erre az európai uniós költségvetés teljes összegéből, amely idén a 130 millió eurót is meghaladja.
Még mindig nem találtunk megoldást. Először elveszítettük a 2008-as év költségvetési többletét, most pedig nem tudunk biztosítani egy garantált finanszírozást. Ha a Tanács más tételeken próbál takarékoskodni, akkor súlyosan előnytelen tárgyalási pozícióban fogjuk találni magunkat, hiszen az előző kötelezettségvállalás szerint a gazdaságélénkítési terv tevékenységeit új pénzből finanszíroztuk volna.
A második téma a tejalap. Követnünk kell az alapelvet, a költségvetési fegyelem igényét, és ez azt kívánja meg, hogy a 2. kategóriában ráhagyást hagyjunk. A Tanács és a Bizottság éppen most fogadta el a 280 millió eurós összeget.
Nagyon fontos, hogy teljesen tisztában legyünk vele, hogy mit is fogunk megszavazni két nap múlva, ezért szeretnék egy kérdést feltenni a Bizottságnak. Ez a 280 millió euró, amit elfogadtunk és amit Ön is elfogadott, abból a pénzből jön, amit nem költöttek el 2009-ben, vagy azt kell feltételeznünk, hogy a Bizottság olyan kötelezettségvállalást tesz a 2010-es év finanszírozásával kapcsolatban, amelyet a Parlament még nem szavazott meg? Szerintünk ez a kérdés azonnali választ igényel a biztos úrtól.
Mindenesetre ez a 280 millió euró nem a tejalap része, hanem egy egyszeri beavatkozás. A tejalap egy másik hosszú távú beavatkozás, amelyhez átcsoportosításra, illetve a Bizottság és a Tanács részéről kötelezettségvállalásra van szükség.
Ingeborg Gräßle
(DE) Elnök asszony! Képviselőcsoportom nevében szeretnék melegen gratulálni előadónknak, annál is inkább, mivel a 2010-es költségvetéssel nagyon sok munkánk volt, aminek még nincs is vége. A költségvetés pillanatfelvétel, amelynek hiányzó elemeit a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése után kell majd pótolnunk. Ilyenek például a Szerződés értelmében vállalt kötelezettségeink. Ezért egyelőre csak a lehetőségek szerint tudjuk végezni a munkát, és a mostani költségvetést viszonylag gyorsan újra felül kell majd vizsgálnunk, bár akkor már inkább fogunk foglalkozni a Parlament jogaival, semmint a költségvetés tartalmával.
A Tanács soros elnöke azt mondta, 7,3%-kal több finanszírozás jut a kutatásra. Ennek elérésében mi is szerepet játszottunk. Támogatjuk ezt, hiszen szükség van erre a plusz összegre az innovációhoz; a jövőben ugyanis csak ezzel tudjuk megkeresni a kenyerünket. Gondolnunk kell azonban a pénz odaítélését meghatározó szabályokra is. El kell érnünk, hogy ne úgy ítéljük oda a pénzt, hogy a kutatók, akiknek szántuk, hozzá se tudjanak jutni, mert képtelenek eligazodni a komplikált szabályokon. Ezért szeretnénk jobb együttműködésre felszólítani a Költségvetési Bizottság és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság között.
A Költségvetési Ellenőrző Bizottság csütörtökön két tartalékról fog tanácskozni, amelyet a Költségvetési Bizottság nem szavazott meg, és mint képviselőcsoportom szóvivője a Költségvetési Ellenőrző Bizottságban, azt szeretném kérni, hogy fogadják el ezeket a tartalékokat. Az egyik tartalék a Bizottság alkalmazottaihoz kapcsolódik, konkrétabban a Költségvetési Bizottságnak az alkalmazottak átvilágítását célzó kezdeményezéséhez. E pillanatban nagyon jó információkkal rendelkezünk a Bizottság alkalmazottainak mintegy 30%-áról, de a fennmaradó 70%-ról - erre még nem jutott pénz - semmit nem tudunk. A szóban forgó tartaléknak az a célja, hogy információt szerezzünk az alkalmazottak70%-áról, azokról, akikről jelenleg semmit nem tudunk.
A második tartalék a költségvetési rendelettel kapcsolatos. Idén év végén kerül sor a költségvetési rendelet tervezett felülvizsgálatára, és ezzel a tartalékkal a Bizottságot szeretnénk kicsit kisegíteni, mivel úgy gondoljuk, hogy egyszerűsítésekre lesz szükség, illetve meg kell valósítanunk bizonyos javaslatokat a költségvetési rendeletben. Hálás vagyok Šemeta biztos úrnak, mert a Bizottság most először, az ő vezetése alatt kerített sort konzultációra a támogatás kedvezményezettjeivel "A pályázati eljárás akadályairól és nehézségeiről”. Azért is érvelek a szóban forgó tartalék mellett, mert az OLAF-hoz, azaz az Európai Csalás Elleni Hivatalhoz kapcsolódik. A Bizottság tavaly november óta nem hajlandó munkadokumentumot bocsátani a rendelkezésünkre, amivel hátráltatja az OLAF-fal és annak jogalapjával kapcsolatos egyeztetések előrehaladását. A fenti okokra való tekintettel lenne fontos többségi szavazatot szerezni e két tartalékról.
Elnök
Köszönöm szépen, Gräßle asszony. Miután közvetlenül a Bizottsághoz intézte szavait, megkérném a biztos urat, hogy valóban figyeljen oda a felszólaló mondanivalójára. Ez jelentősen megkönnyíti a későbbiekben a válaszadást.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Elnök asszony! Nagy örömmel járulok hozzá a vitához a Regionális Fejlesztési Bizottság szempontjait képviselve. Szakbizottságunk állampolgár-központú politika kialakításán dolgozik, amelyre most, a válság idején, különösen nagy szükség van.
Elsőként szeretnék köszönetet mondani Surján úrnak az együttműködéséért abban, hogy jó jelzéseket közvetítő költségvetés jöjjön létre. Válság alatt elfogadhatatlan, hogy meglévő pénzügyi előkészületeket felrúgjanak és forrásokat csökkentsenek - különösen a regionális politika terén. Úgy gondolom, nagyszerű, hogy ezt most helyrehozzuk.
A válság idején ébernek kell lennünk, és az Európai Parlament és a Bizottság pontosan erről tett tanúbizonyságot azokban a javaslatokban, amelyeket a nyári szünet előtt elfogadtunk. Rugalmasabbak vagyunk, lehetővé tesszük a költségvetés korábbi végrehajtását, többet költhetünk energiatakarékos épületekre és lakásokra.
Ugyancsak üdvözlöm azt a tényt, hogy extra forrásokat biztosítunk három kísérleti projektre. Az elmúlt hetekben a régiók képviselőinek találkozóján, a brüsszeli Nyílt Napokon elhangzott, hogy ezeket a forrásokat rendkívül hasznosan tudják felhasználni a különböző területek politikájában való részvétel növelésére. Ez az az állampolgár-központú politika, amelyre korábban hivatkoztam.
Nemrég hangzott el van der Stoep úr, egy másik holland képviselő részéről, hogy ő elutasítja ezeket a forrásokat. Vegyük szemügyre például határokon átnyúló nyelvi projekteket: ez a lakosság részvételét segíti elő, amit mi is örömmel támogatunk. Volt egy kis vitás pont, de Surján úr azt is jól megoldotta. Elhangzott itt a vita során, hogy a Zöld New Deal-t a regionális forrásokból kellene finanszírozni.
Elismerem, hogy a fenntarthatóság politikája remek dolog, de egy ilyen javaslat egy az egyben történő elfogadása rengeteg irreális elváráshoz vezetne mind a régiók, mind képviselőtársaink körében. A strukturális lapokra vonatkozó szabályozásban konkrétan meghatároztuk, hogy mit lehet tenni az innováció, a fenntarthatóság politikája és az ökológia terén, és ezt inkább példaértékű tételként kellene belefoglalni, nem pedig kijelenteni, hogy erről új szabályozást hozunk létre.
Giovanni La Via
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Elnök asszony, engedje meg, hogy köszönetet mondjak a Költségvetési Bizottságnak a gazdálkodók igényeivel kapcsolatban végzett munkájáért, amellyel globális finanszírozási keretrendszert biztosít a tejtermelők és a tejágazat problémáinak kezelésére. Ez jelenleg számos európai országban ad okot az aggodalomra.
A minimális tartalék igénye miatt azonban nem biztosíthattunk 300 millió eurónál többet a tejalapra. Ez még így is óriási összeg, még ha - ahogy a biztos úrnak feltett kérdésben elhangzott - csak kiegészítő beavatkozás is, ami nyilván számol egy megfelelő intézkedéscsomaggal is. Másrészt elhangzottak ennél jóval magasabb összegről szóló javaslatok is bizonyos képviselőcsoportoktól - nyilván a közvélemény pozitív befolyásolása céljából és pusztán a külvilágnak szóló üzenetként - noha tudhatták, hogy erre sehonnan nem lehet előteremteni a forrásokat.
Hadd emeljek ki egy másik költségvetési területet, amely megfelelő figyelmet igényel: a hosszú távú épületpolitika. A Lisszaboni Szerződés, amely több résztvevőt von be parlamenti ügyekbe, megköveteli a nemzeti parlamentekkel és az új tematikus területekkel való együttműködés szorosabbra fűzését, és ehhez több brüsszeli irodaterületre lesz szükség. S mivel a jelenleg meglévő épületek 97%-a ki van használva, egy nagyszabású politikát és megfelelő épületpolitikát kellene kialakítani egy nagyobb európai negyed felépítése céljából. Ez egyértelmű jelét mutatná Európa egységességének.
Damien Abad
(FR) Elnök asszony! Először is szeretném megköszönni az előadó Surján úrnak az elénk tárt kiegyensúlyozott költségvetést, amely képes válaszolni a gazdaságélénkítési terv és a tejalap létrehozásának kettős kihívására.
A 300 millió eurós tejalap létrehozásával kapcsolatban - ezt a számot javasoltuk mi az Európai Néppárt (kereszténydemokraták) képviselőcsoportban és a Költségvetési Bizottságban - két megjegyzést szeretnék tenni.
Először is: mélységesen elítélem azon parlamenti képviselők demagógiáját, akik több mint 600 millió eurót juttatnának az alapba, ami egész egyszerűen kivihetetlen és mindenekfölött felelőtlen, hiszen egy ilyen magas összeg a többi mezőgazdasági ágazat előirányzatainak drámai csökkentéséhez vezetne, és veszélyeztetné a gazdaságélénkítési terv finanszírozását.
Ilyen alapon a tejalap finanszírozása hátrányosan érintené a gazdálkodókat és a munkanélkülieket, ami természetesen gazdasági szempontból nem célravezető, szociális szempontból pedig igazságtalan.
Szeretném továbbá kifejezni megdöbbenésemet, és egyszersmind csalódottságomat a felett, hogy Fischer Boel biztos úgy állította be a médiában, mintha az alap létrehozása egyedül az ő érdeme lenne, mintha a Költségvetési Bizottság nem is fáradozott volna rajta, vagy haszontalan munkát végzett volna.
Végezetül, mint az Európai Parlament legfiatalabb francia képviselője, szeretnék hangot adni csalódottságomnak a "Cselekvő ifjúság” program finanszírozását illetően. Paradox módon tíz év alatt most először, éppen egy gazdasági válság közepette készülünk csökkenteni a program forrásait.
Paul Rübig
(DE) Elnök asszony, biztos úr! Úgy gondolom, hogy a mostani költségvetéssel ismét sikerült új stratégiákat kidolgoznunk. Örülök, hogy a Parlament úgy döntött, hogy - legalábbis 1 millió euró összegű kötelezettségvállalással és 500 000 euró összegű kifizetésekkel - támogatja a kisvállalkozási intézkedéscsomagot. Verheugen biztos megígérte, hogy a forrásokat ennek megfelelően fogja felhasználni.
A kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatos kutatási programra is több forrást biztosítottunk. Egy ilyen válságos helyzetben különösen fontos volt ez a döntés; és a SOLVIT program jelentős megerősítésére is szükség van. A program a belső piac szereplőinek határokon átnyúló mozgásához kapcsolódik, amely gyakran állít nehézségeket a kis- és középvállalkozások elé.
Üdvözlöm továbbá, hogy végre napirendre került az "ERASMUS újságírók számára” program, és hogy az "ERASMUS fiatal vállalkozók számára” sikeresen működik.
Georgios Stavrakakis
(EL) Elnök asszony! Noha köztudott, hogy a strukturális alapok és a Kohéziós Alap a gazdasági válság elleni küzdelem élharcosai, sajnálatos módon a Tanács ellentmondásos módon csökkenteni kívánja a velük kapcsolatos kifizetési előirányzatokat.
A Tanáccsal és a Bizottsággal ellentétben, mi az energiainfrastruktúrák, illetve a kutatás és innováció révén szeretnénk megvédeni az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozását.
Ugyanakkor, főként azáltal, hogy tovább erősítjük az Európai Unió gyors reagálási képességét természeti katasztrófák előfordulása esetén, meg kell próbálnunk megvédeni a meglévő közösségi infrastruktúrák életképességét és a polgári védelmi szektor eszközeit, mert ezzel kövezzük ki az utat egy majdani európai polgári védelmi erő létrehozása felé.
Végezetül rá kell mutatnom, hogy valamennyi ágazat tiszta és életképes környezetének megteremtése érdekében a közösségi költségvetés egyik alapvető törekvése a zöldberuházások, valamint a kutatás és innováció megerősítése kell, hogy legyen.
Riikka Manner
(FI) Elnök asszony, biztos úr! Először is szeretnék köszönetet mondani az előadónak kiválóan elkészített jelentéséért. A pénzügyi válság, a gazdaságélénkítési terv és a tejágazat válsága különösen nagy kihívás elé állította a jövő évi költségvetési eljárást. További kihívások állnak előttünk, és nagy érdeklődéssel várjuk, hogy milyen javaslattal áll elő a Bizottság a jövő héten a gazdaságélénkítési terv finanszírozásáról.
Sok fontos kérdést vetettek ma fel, közülük néhány a tejágazat válságával volt kapcsolatos. Részemről csupán egy konkrét problémát szeretnék megemlíteni. Tekintettel a gazdasági helyzetre, a tagállamok összébb kívánják húzni a nadrágszíjat az elkövetkező költségvetésben. A gazdasági zűrzavar idején még részben elfogadható is a tagállamok által kinyilvánított költségvetési fegyelem, de az megbocsáthatatlan, hogy az utóbbi néhány évben fel nem használt előirányzatok formájában pénzvisszatérítést kellett adnunk a tagállamoknak a strukturális alapok költségvetéséből. A passzivitás oka az igazgatási és ellenőrzési rendszer, amelyet sürgősen egyszerűsíteni kell. A jelenlegi gazdasági helyzetben a gazdaságélénkítési intézkedések támogatása érdekében rendkívül fontos a strukturális alapok hatékony felhasználása a legkülső régiókban.
Derek Vaughan
Elnök asszony! A gazdasági és pénzügyi válság alatt a kohéziós politika és a strukturális alapok keretében Wales előnyösen részesült az 1a és 1b alfejezet alá tartozó tételekből. Bár üdvözöltük és valóban szükségesnek tartottuk a gazdaságélénkítési tervet, a szükséges 1,98 milliárd angol font megszerzése érdekében nem szabad fontos tételeket csökkentenünk az 1. fejezet soraiból. Tartok attól, hogy ez megtörténhet, és attól is tartok, hogy az erre irányuló javaslatok a kohéziós politikára irányuló széleskörű támadás részét képezik. A Költségvetési Főigazgatóság Lamassoure úr által is említett költségvetési felülvizsgálati anyagára gondolok.
Úgy tudom, hogy ez lehetővé tenné a konvergencia finanszírozásának renacionalizálását, a versenyképesség felhígítását és a konvergencia szakaszát lezáró térségek átmeneti státuszának megszüntetését. Szerintem a tagállamoknak fel kell ez ellen lépniük. Nagyon szeretném hallani a Bizottság véleményét ezekről a javaslatokról, amelyek ártanak a kohéziós politikának és ártanak az olyan térségeknek, mint például Wales.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Elnök asszony! Mindannyian tisztában vagyunk azzal, hogy milyen nehéz helyzetben vagyunk a gazdasági és pénzügyi válság miatt. Ezért még nagyobb örömmel üdvözlöm azt a tényt, hogy a Költségvetési Bizottság és maga az előadó is pozitív álláspontot képviselt a Speciális Olimpiák megtartására irányuló módosítási indítvánnyal kapcsolatban. Ha megengedik, hadd foglaljam össze a Speciális Olimpia lényegét: értelmi fogyatékkal élők számára rendezett sportverseny, amely lehetővé teszi, hogy a versenyzők a társadalom teljes jogú tagjaiként vegyenek részt a játékokon, és fejezhessék ki önmagukat. Boldog vagyok, hogy 2010-ben sor kerülhet Varsóban a Speciális Olimpia Nyári Európai Játékai, és 2011-ben Athénben a Speciális Olimpia Nyári Világjátékai megrendezésére. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy megkérjem a Tanácsot, álljon hozzá pozitívan ehhez a pénzügyi kötelezettségvállaláshoz, és kérje az Európai Bizottság segítségét az éves rendezvény megrendezésével kapcsolatos gyakorlati ügyekben.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Elnök asszony! A javasolt költségvetés közvetlen intézkedés kell, hogy legyen a válság elleni küzdelemben. Egy ágazat, amelyet különösen drasztikusan sújt a világválság, a hajógyártás és tengeri szállítás. Ráadásul korlátozó politikája révén az Európai Bizottság hozzájárult az európai hajógyártási ipar hanyatlásához. Az Európai Bizottság intézkedései tönkretették Lengyelország hajógyártási iparát, és több ezer embert tettek munkanélkülivé. A gazdaság megerősítésének ez a módja csak a távol-keleti országok gazdaságát erősíti. Ez ellen szeretnék fellebbezni, és rámutatni: fontos lenne, hogy a jövő évi költségvetés biztosítson forrásokat az európai hajógyártási ipar megmentésére.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Elnök asszony! A jövő évi költségvetés a biztonságra és védelemre fordítandó források növelésével számol. Ez néhány politikust megjegyzésekre és fenntartásaik kifejezésére késztette. A vita során is elhangzott néhány ilyen megjegyzés. Ezért szeretném konkrétan megkérdezni a biztos úrtól - mire fogják felhasználni a megnövelt védelmi finanszírozást? Ez valamiféle közös küldetést takar, vagy az extra források új technológiák, vagy közös katonai programok támogatására szolgálnak? Mert ha igen, akkor határozottan állíthatom, hogy ez a helyes irány. A hadsereg ugyanis új technológiákat és új, modern munkahelyeket hoz létre. Ezért szeretnék többet megtudni ezzel a témával kapcsolatban.
Seán Kelly
Elnök asszony! Az ír kormány nemrégiben úgy döntött, hogy megszünteti a gazdálkodók részére szóló REPS programot: a REPS a vidéki környezetvédelmi program. Sok más program mellett ezt is részben az Európai Unió finanszírozta. Azt szeretném tudni, mi történik azzal a pénzzel, amit egy adott kormány nem használ fel; előfordult-e hasonló más országokban; hová kerül ez a pénz, és mire fordítják, ha a kedvezményezett országban nem használják fel.
Zigmantas Balčytis
(LT) Először is szeretnék gratulálni kollégámnak, Algirdas Šemeta biztos úrnak, aki a Parlament beleegyezésével valószínűleg ma vett részt először hasonló vitában.
Ami azonban a 2010-es költségvetést illeti, ma már mindannyian egyetérthetünk abban, hogy a 2009-es költségvetés megvitatása óta némileg megváltozott a helyzet. Sokat beszéltünk a szolidaritásról, illetve a mostani pénzügyi válsághoz kapcsolódó problémák megoldásáról. Tudomásom szerint a 2010-es költségvetésnek kissé másképpen kellett volna kinéznie. Akár tetszik, akár nem, a valós helyzetet kell tekintetbe vennünk, ami minden nap újabb és újabb kihívások elé állít bennünket. Szeretnék gratulálni a Parlamentnek, hogy néhány napja Brüsszelben egyöntetűen jóváhagyta a különféle természeti problémákkal küzdő egyes államok támogatását. Úgy vélem, hasonló problémákkal áll szemben az Európai Unió több más, kisebb tagállama is, akiknek jelenleg nincs finanszírozás biztosítva. Ezért úgy gondolom, a jövőben speciális intézkedéseket kell kialakítani, amelyek lehetővé teszik, hogy ezek az országok is kilábalhassanak a pénzügyi válságból.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! Nagyon rövid leszek. Először is, szeretném megköszönni a Parlament valamennyi képviselőjének a 2010-es költségvetéssel kapcsolatban tett javaslataikat, és remélem, hogy a költségvetési eljárás további részében megfelelő megoldást fogunk találni egy jó 2010-es költségvetés kialakítására.
Most csak a tejalap rendkívül fontos kérdésére szeretnék konkrétan reagálni, és elmondani, hogy Fischer Boel asszony tegnapi nyilatkozata arról szólt, hogy a Bizottság vállalta, hogy javaslatot tesz bizonyos összegek - nevezetesen a 280 millió euró - előteremtését illetően. A Bizottság a jövő héten tárgyalja ezt a kérdést, és az eljárási szabályzatnak megfelelően konkrét javaslattal fog előállni. Csak ezt a néhány megjegyzést szerettem volna tenni a vita kapcsán.
Elnök
Nagyon köszönöm, Šemeta biztos úr. A képviselők több más kérdést is feltettek, de úgy látom, Ön nem kíván közvetlenül válaszolni Garriga úr és a többi képviselő kérdéseire. Talán javasolhatom, hogy írásban juttassa el válaszait a szóban forgó képviselők részére. Biztos vagyok benne, hogy ezt rendkívül nagyra értékelné Gräßle asszony, Garriga úr és számos más képviselő, aki további kérdéseket tett fel.
László Surján
előadó. - (HU) Szavaimat elsősorban a Tanácshoz szeretném intézni, még ha az államtitkár úrnak el is kellett mennie. Teljesen egyetértek azzal, amit mondott, hogy baj van. Teljesen egyetértek azzal, hogy milyen sok mindent fontosnak tartott, ezeket a Parlament is fontosnak tartja, oktatást, kutatást, egyebeket. A célokban nagy az egyetértés. Az eszközökben nagy a távolság. Ezt kell majd november közepéig valahogy összehoznunk. A biztos úr említette, hogy köszöni azokat a lépéseket, ahol a Parlament megpróbálja visszaállítani a Bizottság előzetes költségvetésében szereplő sorokat. Én kérem a megértését, hogy néhány sorban ez nem történik meg, hiszen említettem, hogy árnyaltan próbáltunk állást foglalni.
Szót kell ejtenem néhány gondolatról azonban, ami a vita során elhangzott, amivel nem tudok egyetérteni. Nem tudom elfogadni azt a szemléletet, hogy a szolidaritás címén az egyik befizető országból a másik kedvezményezett országba menő összegeket lopásnak nevezzük. Azt gondolom, hogy itt nem erről van szó. Ez az Unió arra épült föl, hogy tagjai egymással szolidárisak, és én tudok olyan befizető országról, melynek vezető elmondják, hogy a bővítés hatására lényegesen megnőtt a jövedelmük, hiszen hatalmas piachoz jutottak.
Nem lehet az Európai Uniót csak a ki- és a befizetések arányával mérni. Ez hamis, ez félrevezet, és ez tönkreteszi az egész közös jövendőnket. Ugyanakkor szeretném a képviselőtársaimat arra is figyelmeztetni, hogy itt néhányan, nagyon lelkesen egy-egy javaslat kapcsán múlt időben fogalmaztak: emeltük, raktuk, így lesz majd. Ez, amiről most szavazni fogunk csütörtökön, ez egy tervezet és egy politikai üzenet, annak a politikai üzenete, hogy ez a Parlament hogyan szeretné az Európai Uniót jobb vizekre vezetni.
És azt kérem a Tanácstól, hogy vegye észre, hogy amit a rapporteur képvisel, az nem egyéni vélemény, nem is a pártjának a véleménye, és nem is csak a Költségvetési Bizottság véleménye. Itt oly sok ember szólalt meg különféle bizottságokból, különféle politikai családból, és az üzenet egyforma volt, egy jobb, ügyesebb, erőteljesebb költségvetésre van szükségünk. Lejárt az időm. Köszönöm a megtisztelő figyelmüket!
Vladimír Maňka
előadó. - (SK) Szeretném kifejezni köszönetemet a képviselőknek az ülésteremben lezajlott vitáért, valamint a Költségvetési Bizottságnak és a képviselőcsoportoknak az egyeztetési eljárás során tanúsított együttműködésükért.
Szintén szeretnék köszönetet mondani az Európai Parlament főtitkárának és az Európai Parlament főigazgatóságait képviselő kollégáknak; január óta munkálkodunk közösen az európai polgárok pénzforrásainak hatékony felhasználását elősegítő legjobb megoldás kialakításán. Az árnyékelőadók és koordinátorok munkájáért is szeretnék köszönetet mondani. Megbeszéléseink során mindig az volt az érzésem, hogy valóban igyekeztünk pozitív megoldásokat találni. Önöknek köszönhető, hogy megtaláltuk ezeket a megoldásokat; sok szerepel közülük jelentésemben is. Köszönet illeti tanácsadóimat és a Költségvetési Bizottság személyzetét. Az intézmények képviselőivel folytatott számos megbeszélés segítségével objektívebb képet alakíthattunk ki a kérdésről, és arra is rájöttünk, hogy hol kell keresni a megoldást.
Nagyra értékelem, hogy az INFO Főigazgatóság és a biztonsági szolgálatok szervezeti ellenőrzésének megvalósítására vonatkozó egyeztetések során megállapodásra sikerült jutni. Az a cél, hogy felmérjük, a forrásokat a lehető legjobban használják-e fel. A múltban csak a Számvevőszék volt hajlandó munkájának külső ellenőrzésére engedélyt adni, és ez ki is fizetődött. Az ellenőrzés után a Számvevőszék csökkentette adminisztrációs költségeit, és magasabb termelékenységi szintet ért el.
A Költségvetési Bizottság is építő jellegű együttműködést alakított ki más intézményekkel a múltban. Ez alkalommal is együtt dolgoztunk az európai intézmények lehető legjobb költségvetéseinek kialakításán. Ahol az intézmények igénye jogosnak bizonyult, ott visszaállítottuk a Tanács által csökkentett, eredeti igények egy részét. Mindenekfelett dicséretesnek találom az intézmények költségvetés-kialakítási módszerét; ezek az intézmények máris úgy állítják össze költségvetésüket, hogy az ne csak az inflációs rátán alapuljon, hanem a valós igényeken is.
Elnök
A közös vitát ezzel lezárom. A szavazásra csütörtökön 11.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
João Ferreira
írásban. - (PT) A most zajló gazdasági és szociális válság közepette a 2010-es közösségi költségvetési tervezet túlságosan alacsony, ami drámai hatással jár a foglalkoztatásra és sok-sok ember életkörülményeinek alakulására. Hogy még a többéves pénzügyi keretben megállapított összegnél is mintegy 6 milliárd euróval alacsonyabb, az elfogadhatatlan. Tekintetbe véve számos tagállam súlyos szociális gondjait - főként az úgynevezett kohéziós országokét, mint például Portugália - úgy véljük, a költségvetést sürgősen felül kell vizsgálni, összegét pedig megemelni. Ennek érdekében számos javaslatot nyújtottunk be, többek között a következőket:
Több pénzügyi támogatás a strukturális és kohéziós politikák részére;
Az N+2 és N+3 szabályok újraértékelése, amelyek az előző pénzügyi keretben máig mintegy 106 millió eurós veszteséget eredményeztek Portugália részére;
A strukturális és kohéziós alapok nagyobb mértékű közösségi társfinanszírozása.
Sajnálatos, hogy több, jelentős szociális és környezetvédelmi kihatással rendelkező javaslatunkat nem fogadták el a költségvetési tárgyalások során, például:
A portugál ipar fejlesztési programja;
Program a textil- és ruhaipar támogatására;
Program a kisüzemi, part menti halászati tevékenységek támogatására;
A LIFE+ program finanszírozásának növelése.
Louis Grech
írásban. - A Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos pozitív írországi fejleményekre való tekintettel, a 2010-es költségvetés elfogadása után tanácsos lenne a költségvetési eljárás átfogó felülvizsgálata a folyamat egészének tökéletesítése és az európai polgárok számára hatékonyabbá, fontosabbá és láthatóbbá tétele céljából. Úgy vélem, a felülvizsgálat legfőbb célja a döntéshozatal és a végrehajtási szakasz átláthatóságának javítása kell, hogy legyen. Célszerű lenne megfontolni egységes ellenőrzési szabványok és egységes statisztikai mechanizmus bevezetését minden tagállamban. Ezzel színvonalasabb visszacsatolást kaphatnánk a költségvetés végrehajtásának eredményeiről. A költségvetési eljárásnak továbbá jobb egyensúlyt kellene megteremtenie a hosszú távú stabilitás, valamint a változó igényekre való rugalmas reakcióképesség között, miközben a nemzeti költségvetésekhez képest egyértelmű előnyöket és hozzáadott értékeket kínálva a szubszidiaritás elvét is meg kellene őriznie. Szintén további fejlődésre van szükség bizonyos politikák területén. A pénzügyi válság, az éghajlatváltozás, az energiaellátás, a biztonság és a bevándorlás kérdése jelentős kihívások elé állította Európát. Méltányolom a Bizottság erőfeszítéseit a fenti problémák kezelésére, de úgy vélem, szilárdabb, koordináltabb és holisztikusabb megközelítésre lenne szükség ahhoz, hogy ezek eredményesek legyenek.
Cătălin Sorin Ivan
írásban. - (RO) A költségvetés kialakítása soha nem könnyű folyamat, gazdasági válság alatt pedig különösen nem. Azonban éppen ez a körülmény teszi még a szokásosnál is fontosabbá ezt a feladatot. Az ilyen horderejű válság kezelése uniós szinten a jóváhagyott európai intézmények közötti tárgyalások egyensúlyán is múlik. Kétségtelen, hogy ebben a vitában az Európai Parlament életbevágóan fontos szerepet játszik. A 2010-es költségvetésről szóló tárgyalások középpontjában álló legfontosabb kérdések az európai gazdaságélénkítési terv és az európai tejalap. Ezek a kérdések bizonyos értelemben még inkább kiemelték a 2007-2013 pénzügyi keret rugalmatlanságát, hiszen új pénzügyi projektek révén új pénzforrásokat igényelnek. Az EU költségvetésnek maximálisan ki kell használnia a pénzügyi tartalékait, ha válaszolni kíván a gazdasági válságra. A mostani költségvetésnek azonban csekély hatása lesz, ha a tagállamok nem törekednek aktívan a rendelkezésre álló forrásokhoz való hozzáférésre. Határozott üzenetet kell küldeni Európa fővárosainak, az én esetemben például Bukarestnek. Itteni erőfeszítéseink, hogy az európai alapokhoz a lehető legtöbb forrást szedjük össze, fölöslegesnek bizonyulnak, ha saját országunkban a hatalmon lévők nem hozzák meg a megfelelő intézkedéseket a forrásokhoz való hozzáférés és azok hatékony felhasználása biztosítása érdekében.
Lívia Járóka
írásban. - (HU) Tisztelt Képviselőtársaim! Ezúton szeretném üdvözölni, hogy a 2010-es közösségi költségvetésben folytatódik az Európai Parlament által 2009-ben előterjesztett kísérleti program a romák társadalmi befogadására. Az Európai Bizottság regionális politikáért felelős főigazgatósága július végén nyitotta meg pályázati kiírását a programra, melynek célja újszerű és összetett megoldások kidolgozása a roma közösségeket sújtó szerteágazó problémák kezelésére. A tervezet kimondott célkitűzése olyan intézkedések kidolgozása, amelyek a meglévő tapasztalatokra alapozva elő tudják mozdítani a romák integrációját oktatási, társadalmi és gazdasági intézkedések révén, határon átívelő együttműködéssel és a helyes gyakorlatok megosztásával.
Az Európai Néppárt eredeti javaslatának megfelelően, a program sarokpontját egyrészt a kora gyermekkori oktatás fejlesztése, másrészt az önfoglalkoztatás elősegítése és mikro-hitelek nyújtása képezi. A kísérleti programhoz kapcsolódóan ezen felül információs és figyelemfelkeltő kampányokra is sor kerül majd. A projekt remélhetőleg lehetőséget biztosít majd arra, hogy körvonalazódjanak a romák társadalmi befogadását célzó közösségi cselekvési terv irányvonalai és a működőképesnek bizonyuló elképzelések kiterjesztése révén hozzájárul majd egy, a jelenleg rendelkezésre álló eszközökön túlmutató, normatív közösségi cselekvési terv kialakítására.
Jarosław Kalinowski
írásban. - (PL) Egy olyan kérdést szeretnék felvetni, amely nemcsak saját hazám gazdasága és foglalkoztatási helyzete szempontjából jelentős. A közeljövőben várjuk, hogy a Bizottság javaslatot nyújtson be a Kínából és Vietnamból származó bőr felsőrésszel rendelkező lábbelik importjára kivetett, jelenlegi dömpingellenes vámok esetleges meghosszabbításáról. A különböző tagállamok álláspontja ezzel kapcsolatban rendkívül megosztott. Tekintettel az iparág magas foglalkoztatási szintjére, rendkívül kívánatos lenne az aktuális vámok fenntartása. Meglévő jogszabályok meghosszabbítása technikai szempontból semmiféle kifogást nem vethet fel. Ezért szeretném a Bizottság biztosítékát kérni arra, hogy ajánlata a kérdésben lefolytatott vizsgálat érdemi bizonyítékain fog alapulni, és hogy arra is tekintettel lesz, hogy ezzel nyílik lehetősége beigazolni a Bizottság elnökének nemrégiben tett ígéretét a munkahelyek védelméről.
Petru Constantin Luhan
írásban. - Üdvözlöm a 2010-es költségvetéstervezetről szóló javaslatot, mert olyan kiegyensúlyozott jelentés, amely realisztikus módon veszi figyelembe az EU prioritásait.
Két kérdést kell kiemelni - a legfőbb sorok (ERDF, ESF, Kohéziós Alap) vidékfejlesztéssel kapcsolatos kifizetéseinek növelését, valamint a "tejalap” létrehozását. A kifizetések növelése fontos, mert a strukturális politika végrehajtásának fellendítése a tagállamokban az összes európai polgár érdekeit szolgálja, míg a speciális "tejalap” létrehozása az európai tejtermelők számára közvetít határozott üzenetet az európai intézmények részéről.
A költségvetés harmadik fő területét az energiapolitika képviseli, amely 2010-ben különösen fontos. Ebben az évben hagyják ugyanis jóvá az EU energiabiztonságát és versenyképességét erősíteni hivatott, új energiatervet a 2010-2014-es időszakra.
Célszerű lenne, ha az elkövetkező években a Bizottság az infrastruktúrába való befektetést is prioritásként kezelné, különösen az új tagállamokban, amelyek pozitívan befolyásolják a gazdasági és területi kohéziót.
Rareş-Lucian Niculescu
írásban. - (RO) A tejalap létrehozása fontos üzenetet közvetítene az európai tejtermelők részére, mert világosan kinyilvánítaná azt a tényt, hogy az EU-intézmények őszintén szívükön viselik a tejágazatban tapasztalható válságot. A tejpiac egyike a legvolatilisebb piacoknak, amelyet rendkívül hátrányosan érintett a jelenleg tapasztalható gazdasági válság.
Egy olyan alapvető megoldás, mint az ágazat korszerűsítését támogató alap létrehozása egyértelműen kívánatosabb, mint egy olyan "csillapító” megoldás, amely például a hagyományos tejkvótákhoz való visszatérés útján kísérelné meg befolyásolni a termelést. Mindannyian több finanszírozást szeretnénk nyújtani ennek a területnek. Azonban az alap létrehozására felajánlott 300 millió eurós összeg az a maximum, ami még megfelel a költségvetés felső határértékének. Ha ezt a határértéket túllépnénk, a Miniszterek Tanácsa már nem tudná jóváhagyni az alap létrehozását.
Ugyanakkor újabb lépéseket kell tenni annak érdekében, hogy az állattartók jobban igénybe vegyék a vidékfejlesztési alapokat. Úgy hiszem, a leghasznosabb intézkedések azok lesznek, amelyek az információhoz való hozzáférésre, a jó gyakorlatok cseréjére, valamint a tagállamokban jelenleg nem eléggé kihasznált alapokra vonatkozó pályázatok elkészítésére vonatkoznak.
