Kolektívna správa autorských práv na internete (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je otázka na ústne zodpovedanie, ktorú predkladá pán Guiseppe Gargani o kolektívnej správe autorských práv na internete - B6-0459/2008).
Jacques Toubon
Vážená pani predsedajúca, táto otázka je pre budúce kultúrne hospodárstvo Európy kľúčová. Napriek existencii smernice o autorských právach v informačnej spoločnosti, situácia kolektívnej správy autorských práv a súvisiacich práv pre internetové služby je mimoriadne zložitá, najmä čo sa týka územnej problematiky zákonov o ochrane autorských práv a neexistencie celoeurópskeho licenčného systému. Táto situácia sa ešte viac komplikuje nedostatkom koherentnej politiky na strane Európskej komisie. Generálne riaditeľstvo zodpovedné za jednotný trh a autorské práva na jednej strane a generálne riaditeľstvo pre politiku hospodárskej súťaže na druhej strane často pracujú nezávisle a bez celkového pohľadu na dané odvetvie, najmä čo sa týka záujmov tvorivých talentov v Európe.
Odmietaním právnych predpisov, ignorovaním rôznych uznesení Parlamentu, nedostatočnou reguláciou tohto odvetvia prostredníctvom odporúčaní a administratívnych rozhodnutí Generálne riaditeľstvo pre vnútorný trh a služby vytvorilo prostredie právnej neistoty. Proti takejto situácii tu máme Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž, ktoré začalo súdne konania proti tomu členovi v tomto odvetví, ktorý sa len snažil konať v súlade s odporúčaniami Komisie z roku 2005.
Takýto krok podnikla Komisia voči Medzinárodnej konfederácii spoločností autorov a skladateľov (CISAC) v júli. Nešlo tu o finančné pokuty, ale skôr o zmenu v správaní tejto konfederácie a jej členov. Táto situácia odráža fakt, že Európska komisia ignoruje varovania Parlamentu, predovšetkým vo svojom uznesení z 13. marca 2007, ktoré taktiež obsahovalo konkrétne návrhy pre kontrolu hospodárskej súťaže, ako aj ochranu a podporu menšinových kultúr v Európskej únii.
Odvtedy sme videli sériu iniciatív, ale len jedna z nich prerástla do právneho predpisu: za vlasy pritiahnuté hodnotenie odporúčania o organizáciách kolektívnej správy autorských práv, hodnotenie správy a zelenej knihy o smernici z roku 2001, otázky týkajúce sa domáceho kopírovania, voľný prístup prostredníctvom rozhodnutia Generálneho riaditeľstva pre výskum k 20 % zo všetkých vyhlásení verejného obstarávania v rámci 7. rámcového programu, predĺženie lehoty pre autorské práva umelcov, na ktoré by sa mala smernica vzťahovať atď.
Toto je dôvod, pre ktorý Výbor pre právne veci predkladá nasledovné otázky: nemyslí si Komisia, že by bolo vhodnejšie zabezpečiť, aby všetky zmeny, napríklad týkajúce sa členov CISAC, podliehali rozsiahlym konzultáciám všetkých zúčastnených strán, aby sme zamedzili nesúladu dnešnej právnej situácie, ktorá je dôsledkom rozličných pozícií prijatých Komisiou? Mieni Európska komisia znovu posúdiť svoju politiku v tejto oblasti v zmysle uznesenia Parlamentu z 13. marca 2007 v takom ohľade, že globálny prístup nebude brať do úvahy len záujmy používateľov, ale taktiež záujmy držiteľov licencií a tvorivú spoločnosť? Sme presvedčení, že prípad CISAC ukazuje, že prístup, ktorý Komisia prijala prostredníctvom nezáväzných predpisov alebo tzv. nástrojov soft law, alebo cestou čisto administratívnych rozhodnutí, je nestabilný a v rozpore s princípom právnej istoty, pretože strany, ktorých sa dotýka, nemajú možnosť dožadovať sa rokovania.
Zajtra bude Komisia pokračovať vo svojom prístupe soft law a prijme ďalšie odporúčanie, tentoraz o kreatívnom obsahu online, ktorý sa bude taktiež venovať multiteritoriálnemu udeľovaniu práv pre kreatívny obsah. Na tomto odporúčaní sa nebude pracovať v rámci spolurozhodovacieho postupu. Mieni Komisia zapojiť Parlament, aby sme efektívne vypracovali toto odporúčanie? Alebo sa Komisia opäť raz chystá v tomto odvetví, ktoré je také kľúčové pre hospodárstvo a kultúru v Európe, ignorovať tých, ktorí reprezentujú členské štáty a ich občanov?
Z tohto dôvodu tu mám dva návrhy. Po prvé, čo sa týka domáceho kopírovania, Komisia by mala vytvoriť platformu pre všetkých zástupcov zainteresovaných strán, aby tieto dokumenty mohli otvoriť a preskúmať všetci, ktorí to potrebujú. Parlament sa za seba takisto vyjadrí. Výbor pre právne veci vytvoril pracovnú skupinu ad hoc pre problematiku autorských práv s právomocou prezentovať všetkým zástupcom zainteresovaných strán jasnú dlhodobú globálnu predstavu duševného a umeleckého vlastníctva a jeho úlohy v znalostnej a kultúrnej ekonomike. Táto skupina sa prvýkrát stretne zajtra ráno.
Charlie McCreevy
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, domnievam sa, že tieto otázky by sme mali zasadiť do širšieho kontextu, keďže rozprava o spôsobe udeľovania povolení pre hudbu na internete naberá na obrátkach. V súčasnosti je na internete dostupnej viac hudby ako kedykoľvek predtým a na túto sa sotva vzťahujú náležité udeľovanie práv. A preto neprináša žiadny príjem pre umelcov a hudobných producentov. V roku 2006 bol pomer nelegálnych a legálnych stiahnutí hudby 40 ku 1 a viac ako 20 miliárd nahrávok je nelegálne stiahnutých každý rok. To znamená, že tu niečo nie je v poriadku.
Online operátori hovoria, že udeľovanie práv na hudbu je v Európe príliš komplikované, a práve preto ešte v žiadnom z členských štátov neexistujú online právne služby.
Z tohto dôvodu sme od pána Garganiho dostali toľko otázok. Každý súhlasí, že musíme zjednodušiť udeľovanie povolení pre hudbu pre internetové sťahovania a mobilné telefóny. Ale v priebehu tejto doby nikto na to nechce doplatiť.
Existuje jednoduchý spôsob pre udeľovanie povolení, ktoré by boli platné v celej Európe? Pri odpovedi na túto otázku musíme mať na pamäti, že väčšina autorov, skladateľov a výkonných umelcov sa živí príjmami, ktoré im zabezpečia autorské práva. Z nich žijú celý mesiac.
Ako potom nájsť rovnováhu medzi efektívnosťou a spravodlivosťou? Komisia oznámila svoje odporúčania v roku 2005. Hodnotiaca správa z roku 2008 hovorí, že niektorí majitelia autorských práv, ako napríklad hudobní vydavatelia, si nechali poradiť a vytvorili celoeurópske licencie. Malé organizácie kolektívnej správy sa obávajú, že tieto platformy neposkytnú priestor pre miestny repertoár. My musíme docieliť, aby sa tak nestalo. Náznaky sú povzbudzujúce. Existujú už európske licencie pre malých hudobných vydavateľov. Keďže na všetkom sa zatiaľ pracuje, nemali by sme prijímať zákony unáhlene. Mali by sme dať šancu prebiehajúcej reštrukturalizácii. Mali by sme byť opatrní, aby sa neuškodilo miestnym repertoárom.
Dovoľte mi teraz vyjadriť sa k antitrustovému rozhodnutiu Komisie v súvislosti s prípadom CISAC. Toto rozhodnutie zakazuje európskym organizáciám kolektívnej správy činnosti narúšajúce hospodársku súťaž, ktoré im obmedzujú možnosť ponúkať svoje služby autorom a online operátorom. Odstránenie týchto obmedzení umožní autorom, aby si vybrali, ktorá organizácia kolektívnej správy bude spravovať ich autorské práva. Taktiež uľahčí online operátorom získať od vybranej organizácie kolektívnej správy licencie na využívanie vo viacerých krajinách.
Odporúčanie z roku 2005 a rozhodnutie v prípade CISAC sa riadia rovnakými princípmi: obe nabádajú k odstráneniu obmedzení, ktoré zabraňujú autorom a skladateľom slobodne si vybrať organizáciu kolektívnej správy a správcov práv, zavedením multiteritoriálnych udeľovaní práv.
Čo sa týka prípravy odporúčaní o kreatívnom obsahu online, Komisia plánuje prijať odporúčania v priebehu prvého štvrťroka 2009. Verejné konzultácie o kreatívnom obsahu online v roku 2008 ukázali, že téma multiteritoriálneho udeľovania práv pre audiovizuálne diela ešte nie je zrelá pre plánované odporúčanie.
Komisia oznámila vyhlásenie verejného obstarávania na nezávislú štúdiu zameranú na multiteritoriálne udeľovanie práv pre audiovizuálne diela s cieľom analyzovať obidva aspekty týchto postupov, hospodársky aj kultúrny. Komisia v súčasnosti analyzuje verejné obstarávania a tieto výsledky by sme sa mali dozvedieť do konca roku 2009. Úzko spolupracujeme s Európskym parlamentom a členskými štátmi na práci o kreatívnom obsahu online, najmä tak, že sa zúčastňujeme verejných diskusií v rámci audiovizuálnych pracovných skupín Rady ministrov.
Keďže rozvoj v oblasti kreatívneho obsahu online je veľmi rýchly, neexistuje tu jednotná prax, na základe ktorej by sme v tomto momente mohli ustanoviť povinné právne predpisy. V tomto období by takéto právne predpisy mohli ohroziť rozvoj nových obchodných modelov a spoluprácu medzi zainteresovanými stranami. Z tohto dôvodu sa zdá byť odporúčanie najvhodnejším prostriedkom, ako dosiahnuť zmenu kreatívneho obsahu online smerom k prostrediu online.
Pán Toubon mal zaujímavý návrh vytvoriť pracovné skupiny pre malé organizácie kolektívnej správy a ja osobne si myslím, že je to vynikajúca myšlienka. Komisia by tomuto postupu pomáhala a snažila by sa hľadať úlohu malých organizácií kolektívnej správy vo svete online, takže my sa tomuto návrhu budeme venovať.
Manuel Medina Ortega
Pán Toubon sa venoval právnej problematike vo veľkej miere. Týmto sa už teda ja nebudem zaoberať.
Radšej by som sa venoval tejto téme z praktickejšieho hľadiska. Čo sa týka autorských práv, Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž začalo pracovať na báze toho, že autori majú takú istú dôležitosť ako nadnárodné spoločnosti, ktoré ovládajú svet médií. Toto ale nie je pravda.
Autori a výkonní umelci sú v podstate pracovníci. Tí, ktorí majú šťastie, sa môžu stať takými hviezdami, aké sa objavujú v časopisoch. Avšak drvivá väčšina autorov a výkonných umelcov nemá takúto možnosť. Ich postavenie je prakticky také isté ako postavenie pracovníkov v spoločnostiach na ochranu autorských práv.
Tvrdenie, že tieto tisíce, desaťtisíce, či dokonca státisíce autorov v Európe, ktorí denne pracujú a svoj príjem získavajú prostredníctvom týchto spoločností autorov, fungujú tak isto, ako keby to boli nadnárodné spoločnosti, nemá nič spoločné s realitou.
Ak nezačneme pracovať na základe toho, že súčasné európske spoločnosti autorov reprezentujú osobitný záujem tisícov ich členov a že tak aj konajú, nikdy sa nedostaneme ku skutočnej situácii.
Verím, že Komisia koná tak, ako má, ale v súvislosti so štúdiami, o ktorých hovorí, ma zaujíma, kto na nich pracuje, kto za ne platí a ktoré nátlakové skupiny majú na ne vplyv.
Z tohto dôvodu máme v Európskej únii medzi členskými štátmi a vo vnútri jednotlivých členských štátov demokratický systém. Povinnosťou poslancov Európskeho parlamentu je predstaviť tu v Parlamente spoločenskú skutočnosť, ktorú možno nenájdeme na úradoch alebo vo veľkých hospodárskych štúdiách.
Ak sa dostaneme do situácie, v ktorej stratíme záujem, ak sa pokúsime deregulovať toto odvetvie, ako to bolo v iných odvetviach, zničíme diela, ktoré sú jedným z našich jedinečných vlastníctiev. Napriek všetkým problémom je Európe pripisované veľké tvorivé nadanie. Ocitneme sa v audiovizuálnom priemysle, ktorému úplne chýba obsah, takisto ako to vidíme v iných krajinách. Preto sa domnievam, že v tomto momente musíme naše úsilie venovať vytvoreniu takého inštitucionálneho systému, ktorý umožní tvorcom konať.
Myslím si, že pohyb v abstraktnej rovine, domnievajúc sa, že malý hudobník či skladateľ sa budú schopní ubrániť sami, je absurdný.
Keby Beethoven žil dnes a tvoril symfónie, keby bol prinútený vstúpiť na medzinárodný trh, aby súťažil s veľkými hudobnými nadnárodnými spoločnosťami, zomrel by od hladu. Jeho finančná situácia by bola oveľa horšia ako v 18. a 19. storočí. Myslím si, že toto je podstatný fakt, ktorému sa musíme venovať.
Pán Toubon sa vyjadril k rozhodnutiu nášho výboru v súvislosti s vytvorením pracovných skupín na ochranu duševného vlastníctva. Dúfame, že Komisia, a najmä pán McCreevy, ktorý bol vždy dobrým priateľom Výboru pre právne veci, budú s nami spolupracovať, vyjadria svoje pripomienky, ale budú aj počúvať. Táto pracovná skupina bude taktiež počúvať názory tisícov ľudí, ktorí sa v tomto momente oddane venujú duševnej práci a ktorí nám pomôžu, aby audiovizuálne prostriedky, ktoré vytvárame, nadobudli obsah.
Ak sa tak nestane, existuje reálne nebezpečenstvo, že vytvoríme úžasný audiovizuálny systém, ktorý bude úplne prázdny a ktorý bude obsahovať len reklamy bez žiadneho konkrétneho obsahu.
Pani predsedajúca, verím, že návrh, otázka na ústne zodpovedanie a kroky k uzneseniu, ktoré plánujeme predložiť, podporia nezávislosť a našu jedinečnú európsku kultúru, ktorá sa jednoducho nedá nahradiť žiadnymi abstraktnými záujmami založenými na voľnej hospodárskej súťaži.
Eva Lichtenberger
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, v roku 2004 sa Výbor pre právne veci zúčastnil verejnej diskusie, ktorá sa okrem iného zameriavala na úlohu organizácií kolektívnej správy. Niekoľko umelcov nám veľmi pôsobivo priblížilo problémy, s ktorými sa stretávajú v súčasnom systéme, ktorý sa realizuje prostredníctvom organizácií kolektívnej správy. Vy ste si potom zvolili právny prístup soft law alebo lepšie povedané, nezáväzný prístup, ktorý vytvoril ešte viac dočasnej právnej neistoty, a viedol k rastúcim sťažnostiam a nervozite v dôsledku nedostatku zrozumiteľnosti v tejto situácii. Toto je skutočný problém, pán komisár.
Systém, ktorý ste vy navrhli, priniesol koncentráciu na trhu, ktorá pomáha silným a ignoruje napríklad konvenciu o kultúrnej rozmanitosti, ak hovoríme o európskom umení a kultúre. V tomto systéme budú menšinové kultúry, ktoré sa nezúčastňujú na hlavnom prúde alebo používajú menšinový jazyk, zničené, pretože systém s nimi jednoducho nepočíta.
Keď sme sa vás vo Výbore pre právne veci opýtali, prečo ste neprezentovali návrhy v Parlamente, napríklad tie, ktoré boli opísané v správe pani Lévaiovej, povedali ste, že trh sa aj tak posunie týmto smerom, a preto nevidíte dôvod pre žiadnu zmenu. Pán komisár, protikladné rozsudky, ktorých sme boli nedávno svedkami, dokazujú, že toto nebol ten správny prístup. Ak chceme ochrániť náš tvorivý potenciál, potrebujeme riešenie orientované na budúcnosť. Myslím si, že sa musíme viac venovať aj myšlienke spájaní práv vo všeobecnosti. Je toto vo svojom staromódnom a technicky orientovanom prístupe z dlhodobého hľadiska udržateľné? Dosiahneme potrebné ciele alebo tento postup nebude fungovať?
Pán komisár, nemyslím si, že ďalšie štúdie a verejné diskusie nás niekam posunú. Nanešťastie, stále sa sem pozývajú tí istí ľudia, ktorí zastupujú veľké spoločnosti na trhu, a nie malé skupiny, ktorých názor sa tu sústavne ignoruje. Potrebujeme iný prístup a jasný legislatívny návrh súvisiaci s tým, ako tieto organizácie kolektívnej správy môžu a ako by mali chrániť práva a majetok.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážená pani predsedajúca, minulý rok Európsky parlament prostredníctvom uznesenia reagoval na odporúčania Komisie z roku 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv. Vo svojom rozhodnutí žiadal, aby sa ujasnilo, že toto odporúčanie sa bude dotýkať len predaja hudobných nahrávok na internete. Taktiež sme žiadali okamžité náležité konzultácie so všetkými zúčastnenými stranami. Ďalej sme žiadali, aby bol Parlamentu a Rade predložený návrh textu pružného rámca týkajúci sa kolektívnej správy autorských práv a s nimi súvisiacich práv vo vzťahu k cezhraničným online hudobným službám.
Správa autorských práv a s nimi súvisiacich práv vo vzťahu k online hudobným službám zostáva komplikovanou a problematickou otázkou aj napriek záväznej smernici o zosúladení niektorých aspektov autorských práv v informačnej spoločnosti. Tieto ťažkosti pramenia najmä z nedostatku európskych licencií. Osobitne sa musíme venovať nejasnému návrhu odporúčania. To znamená, že toto odporúčanie by sa mohlo vzťahovať aj na ďalšie online služby obsahujúce nahrávky, ako napríklad služby vysielania. Nejasnosti týkajúce sa používania rôznych licenčných systémov vytvárajú právnu neistotu a vedú k nežiaducim dôsledkom predovšetkým na strane online služieb vysielania.
Mrzí ma tiež, že Komisia si plne neuvedomuje odporúčania Parlamentu. Komisia sa obmedzuje len na monitorovanie a realizáciu odporúčaní z roku 2005. V žiadnom prípade sa nevenuje súčasným problémom v tomto odvetví. Medzi iným, politika Komisie odráža rozhodnutie v súvislosti s Medzinárodnou konfederáciou spoločností autorov a skladateľov. Komisia vylúčila možnosť jednotnej akcie zo strany spoločností, ako napríklad návrh vytvoriť transparentný systém autorských práv v Európe. Toto zrovnoprávni zvyšnú silu v rukách veľkých spoločností, ktoré vstúpili do bilaterálnych dohôd s vedúcimi výkonnými umelcami. Dá sa očakávať, že výsledok tohto rozhodnutia bude ďalším obmedzením výberu a zaniknutím malých firiem na trhu, ktorý uškodí kultúrnej rozmanitosti.
Zuzana Roithová
(CS) Súčasný stav na poli s digitálnym obsahom je neúnosný, fragmentovaný kvôli monopolom. Preto som rada, že si Komisia v júli posvietila aspoň na praktiky organizácií kolektívnej správy. Vadia mi nečestné zmluvné podmienky nielen pre autorov, ale aj užívateľov. Rada by som verila, že Česi a občania menších štátov si budú môcť kúpiť obľúbené pesničky, digitálne knihy alebo televízne seriály cez internet, napríklad zo stránky iTunes a iných virtuálnych obchodných domov, v cezhraničnom styku, čo dnes nemôžu. Chcela by som veriť, že autori si budú môcť slobodne vybrať organizáciu kolektívnej správy pochádzajúcu z hociktorého členského štátu a že to tieto organizácie prinúti zlepšiť kvalitu služieb a znížiť prevádzkové náklady. Prajem organizáciám kolektívnej správy, aby "na oplátku" mohli ponúkať také licencie, ktoré nebudú obmedzované hranicami domáceho štátu, vrátane celoeurópskych licencií, hoci to nebude ľahké. Neverím, že júlové pichnutie Komisie do osieho hniezda prinesie systematické zmeny na trhu s digitálnym obsahom. Žiadam tu Komisiu, aby si vyžiadala nezávislú štúdiu o organizáciách kolektívnej správy a predložila do Parlamentu smernicu, ktorá upraví celý systém, a to komplexne, na základe riadnej analýzy všetkých špecifík tohto druhu.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, ukázali ste, že ste pripravení počúvať a venovať pozornosť tejto problematike. Rád by som vám však dal ešte jednu otázku a predstavil moju požiadavku.
Otázka sa týka spôsobu, akým sa má Parlament zapojiť do konania, ktoré navrhujete. Mojou požiadavkou je, aby sa po vytvorení platformy o jej záveroch nerozhodovalo v predstihu, ale aby boli tieto závery výsledkom skutočnej diskusie, a taktiež si myslím, že členovia tejto platformy by mali zastupovať našu hospodársku a kultúrnu rozmanitosť.
Charlie McCreevy
člen Komisie. - Rád by som poďakoval váženým poslankyniam a váženým poslancom za široký obsah, ktorým prispeli do diskusie.
Regulačné orgány by nemali robiť všetky rozhodnutia. Komisia aktívne podporuje rozvoj online trhu s licenciami pre hudbu, ale unáhlené legislatívne zásahy bez úplnej analýzy potrieb trhu a trendov by neboli najlepší spôsob pre rozvoj zdravého online maloobchodu v Európe. Ak vyjde najavo, že súčasné zásahy Komisie neprinesú online licenčný model vhodný pre 21. storočie, potom zvážime iný prístup.
Teraz je podstatné, aby sa všetci zástupcovia zainteresovaných strán, autori, výkonní umelci, vydavatelia, organizácie kolektívnej správy a nahrávacie spoločnosti spojili a našli takú podobu licencií, ktorá im umožní viac legálnych online služieb a zabezpečí primerané výsledky pre autorov.
Pán Medina Ortega narážal na fakt, že je v našom záujme mať v Európe zdravý kultúrny priemysel. Myslím, že hovorím za každého v Komisii, keď poviem, že toto je náš cieľ. Myslím si, že je správne predstaviť tento systém, v ktorom má každý úžitok z tvorivosti a kultúry vrátane umelcov, a každý si ich môže vychutnať za rozumnú cenu.
Toto je to, o čo sa všetci snažíme. Hoci v našom prístupe sa môžeme líšiť. Za posledné roky som počul množstvo rozdielnych názorov, či už tu v Parlamente, alebo mimo Parlamentu. Nezhodneme sa vždy na tom, ako dosiahnuť naše ciele, ale myslím si, že všetci vieme, o čo sa snažíme a čo chceme dosiahnuť.
Keď som navrhoval túto platformu, o ktorej sa vyjadril pán Gauzès a ďalší, bola to snaha priniesť malých aj veľkých hráčov na jedno fórum, najmä menšie organizácie kolektívnej správy, ktoré sa cítia byť nepovšimnuté v tejto rozprave. Toto je to, o čom som hovoril. Myslím si, že naše ciele sú rovnaké. Určite chceme zvážiť všetky záujmy a vytvoriť taký licenčný systém, ktorý bude vyhovovať dnešnému svetu, a nie svetu spred 40 či 50 rokov.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 25. septembra 2008.
