Beskattning av blyfri bensin och diesel (debatt)
President
Nästa punkt är ett betänkande av Olle Schmidt, för utskottet för ekonomi och valutafrågor, om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2003/96/EG när det gäller anpassning av särskilda skatteregler för dieselbrännolja som yrkesmässigt används som motorbränsle och samordning av beskattningen av blyfri bensin och dieselbrännolja som används som motorbränsle - C6-0109/2007 -.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag uppskattar stort stödet för kommissionens förslag från utskottet för ekonomi och valutafrågor, och särskilt föredraganden Olle Schmidts ansträngningar för att nå en kompromiss.
Kommissionens förslag lades som ni vet fram i mars 2007. Vårt mål var att få till stånd en höjning och en tillnärmning av minimiskattesatserna för punktskatt på diesel och blyfri bensin för att bibehålla de reala miniminivåerna och åstadkomma en tillnärmning av de nationella skattesatserna för att avsevärt begränsa den så kallade bränsleturismen.
En begränsning av bränsleturismen skulle inte bara innebära att den inre marknaden för transportörer fungerade som den skulle, utan även att de extra kilometrarna och följaktligen de extra utsläppen av växthusgaser, som skadar miljön, begränsades.
Jag vill framhålla att många medlemsstater under förhandlingarna i rådet har betonat de positiva miljöeffekterna av kommissionens förslag, särskilt med avseende på klimatförändringen, den globala uppvärmningen och den inre marknadens funktion.
Jag uppskattar varmt den positiva inställningen till kommissionens förslag i Olle Schmidts betänkande och föredragandens insatser för att finna en kompromisslösning som kan godtas av alla. Kommissionen kan emellertid inte godta de flesta ändringsförslagen i betänkandet. Låt mig förklara närmare.
Kommissionen motsätter sig alla förslag som skulle undergräva möjligheterna att finna en långsiktig lösning på problemen med bränsleturism - som skadar miljön - och snedvridning av konkurrensen på den inre marknaden.
När det gäller de övergångsperioder vi föreslår har vi utgått från principen om likabehandling av de gamla och de nya medlemsstaterna, och vi ser därför vår hållning som välbalanserad. Kommissionen inser dock att detta är en politisk fråga som måste diskuteras ytterligare i rådet.
Jag vill också förklara att vi i förslaget tar hänsyn till EU:s konkurrenskraft genom att föreslå blygsamma höjningar av skattesatsen. Resultatet blir helt enkelt att de reala minimiskattenivåerna bibehålls genom att höjningen motsvarar den förväntade inflationen fram till 2017. Kommissionen anser att den i sitt förslag tar hänsyn till alla relevanta faktorer. Den ser det inte som lämpligt att godkänna en mindre ambitiös eller en mer långtgående plan för att höja minimiskattenivåerna, såsom föreslås i ändringsförslagen 18 och 25.
Vad beträffar ändringsförslagen 4 och 10 om en ny definition av diesel för yrkesmässig användning för motorfordon på minst 3,5 ton, vill jag klargöra att detta inte ingick i det ursprungliga förslaget. Det är emellertid en av de viktigaste diskussionspunkterna i rådet och kommissionen kommer att följa debatten med parlamentets åsikt i åtanke.
Kommissionen kan i princip godta ändringsförslagen 7 och 27, som stöder målet att minska koldioxidutsläppen. Man bör dock minnas att det i enlighet med subsidiaritetsprincipen är upp till varje medlemsstat att avgöra hur man vill fördela sina skatteintäkter.
Sammanfattningsvis hoppas jag verkligen att parlamentet kan stödja kommissionens förslag och därmed sända ett positivt budskap till rådet om att ge respons på farhågorna i de medlemsstater som har problem med bränsleturism och samtidigt nå miljömålen.
Olle Schmidt
föredragande. - Herr talman, herr kommissionär! Att skatter på EU-nivå är ett känsligt ämne visar arbetet med detta betänkande. Nu trodde jag att den breda förståelsen för att vi måste göra något radikalt för att klara klimatkraven skulle göra det lättare att få gehör för riktigt skarpa förslag. Riktigt så blev det inte.
Visst kan jag förstå kollega Rühles kritik mot ambitionsnivån, men samtidigt handlar ju arbetet i vårt parlament om att hitta rimliga kompromisser, vilket också kommissionären var inne på, som ska kunna genomföras i hela vår union. Här har jag fått böja mig för argument både vad gäller omfattningen av skattehöjningar och genomförandetiden.
Ett utmärkt samarbete med kollegerna Becsey och Rosati fick mig att inse att om vi överhuvudtaget skulle kunna få igenom ett betänkande, så fick jag anpassa nivån utan att syftet med mina ursprungliga förslag gick helt om intet. Kommissionens förslag ratades i sin helhet. Jag vann inte allt, men jag förlorade heller inte allt. Att navigera mellan grynnorna Luxemburg och De gröna har inte varit helt enkelt.
Utsläppen från transporter ökar avsevärt. Det måste vi göra någonting åt. Att EU:s medlemsländer konkurrerar med olika nivåer på dieselskatter är därför vare sig rimligt eller riktigt, som kommissionären mycket riktigt påpekar. Ingen kan tycka att det är bra för den inre marknaden att gigantiska lastbilar åker långa omvägar för att tanka billig diesel, i bland annat Luxemburg. Den s.k. tankturismen är både dålig för miljön och snedvrider konkurrensen. Dessutom leder den till uteblivna skatteintäkter. Därtill finns det inga skäl till att ha skilda skatter på blyfri bensin och diesel.
Så här blev kompromissen, som fick ett närmast enhälligt stöd i utskottet. Minimiskatterna på diesel höjs långsammare än vad kommissionen föreslår, från nuvarande 302 euro per 1 000 liter till samma nivå som skatten för blyfri bensin, 359 euro per 1 000 liter till år 2015. Kommissionen ville se en höjning redan 2012.
Lettland, Litauen, Polen, Bulgarien och Rumänien ska få tid på sig till 1 januari 2016 att införa den högre minimiskatten. Kommissionen vill höja minimiskatten till 380 euro per 1 000 liter till 2014. För att undvika en ytterligare snedvridning av konkurrensen anser utskottet att de länder som har skattesatser på mer än 400 euro per 1 000 liter på diesel respektive 500 euro per 1 000 liter på blyfri bensin inte ska höja sina skattesatser på dessa före år 2015.
Herr talman och herr kommissionär! Detta är givetvis en mycket känslig fråga bland annat med tanke på subsidiaritet. Dock är detta en möjlig väg för att komma fram till en ökande konvergens av skattenivåerna. Samtidigt vet vi att nödvändiga miljökrav kommer att vägas in i framtida bedömningar av användningen av ekonomiska styrmedel.
Till dem som inte tycker att jag är tillräckligt tuff i mina krav och att jag har tullat på ambitionsnivån vill jag säga: Sakmässigt håller jag med er. Vi borde ha kunnat enas om högre nivåer och kortare genomförandeperioder, som kommissionen och kommissionären var inne på, men EU i dag är inte samma EU som för bara fem år sedan - lyckligtvis, skulle jag vilja tillägga.
De ekonomiska förutsättningarna för att harmonisera skatter är inte desamma som förr. Ska vi kunna angripa gränsöverskridande utsläpp måste vi finna rimliga kompromisser som alla kan leva med. Det måste vi alla inse.
Dessutom vill jag tillägga att flera av de gamla medlemsländerna förtjänar att kritiseras, eftersom de inte följt tidigare fattade beslut om skattehöjningar. Köpkraften och inflationsbedömningar har också växt in i utskottets slutsatser.
Oljepriset slår i dag nya rekord. Senast jag hörde på nyheterna var det närmare 110 dollar fatet.
Nu finns en bred enighet om en successiv skattekonvergens, vilket jag också hoppas att herr kommissionär ser - i varje fall i utskottet - och jag hoppas på kollegernas och kammarens stöd i morgon, ett brett stöd, så att vi får ett betänkande som vi kan arbeta vidare med.
Zsolt László Becsey
för PPE-DE-gruppen. - (HU) Tack, herr talman. Jag vill gratulera föredraganden Olle Schmidt till hans utmärkta arbete. Jag anser att vi i dag står inför ett genombrott, eftersom vi har lyckats nå en gemensam ståndpunkt i parlamentet, grundad på ett brett samförstånd. Jag anser att det är viktigt att här i plenum hålla fast vid den gemensamma åsikt vi kom fram till i vårt utskott. Det är en framgång eftersom vi lyckats fastställa en lägsta och en högsta punktskattesats för att uppfylla antiinflationsmålen men frångått tanken på att avskaffa förordningen i sin helhet. Det är bättre att ha en åsikt än att inte ha någon, för då skulle vi bara ha kommissionens förslag framför oss. Det är en framgång eftersom alla offrar något. Länder med höga skattesatser är beredda att frysa dagens höga skatter för att åstadkomma en tillnärmning, medan länder med låga skattesatser är beredda att godta en viss höjning i förhållande till den gällande lagstiftningen om diesel.
Den största uppoffringen görs i det här avseendet av de nya medlemsstaterna i Östersjöområdet och på Balkan, eftersom priserna och inkomsterna i de länderna är lägre och de har antagit en enorm utmaning i fråga om inflation och konkurrenskraft, och även på det sociala området, särskilt nu inför införandet av euron. Det är en framgång därför att det skulle sätta stopp för parlamentets uppvisning i selektiv tolkning, dess ”cherry-picking”. I slutet av 2015 skulle alla ligga inom det föreslagna bandet, och det skulle inte längre finnas en lång rad oförklarliga individuella undantag. På så sätt kan vi öka tyngden i EU:s lagstiftning. Jag anser att det är viktigt med disciplin, och vi vill därför be kommissionen att 2010 lägga fram en delrapport om efterlevnaden, för att kontrollera om någon anpassning har åstadkommits eller om det bara är hyckleri. Det är en framgång därför att rådet får se att det finns ett sätt att nå den önskade konvergensen, samtidigt som kommissionen kommer att ta till sig parlamentets filosofi med minimi- och maximiskattesatser, med det främsta målet att begränsa inflationen, inte att framkalla den. Kommissionen kan reflektera kring detta även i framtiden, när man lägger fram sitt planerade förslag om punktskatter. Tack för er uppmärksamhet.
Dariusz Rosati
för PSE-gruppen. - (PL) Herr talman! Syftet med kommissionens förslag om beskattning av blyfri bensin och dieselbränsle är att begränsa den överdrivna bränsleanvändningen på transportområdet och därmed minska miljöföroreningen.
Kommissionen hoppas dessutom att förslaget kommer att bidra till att minska skillnaderna mellan de punktskattesatser som tillämpas av enskilda medlemsstater och därmed till att skapa mer rättvisa konkurrensvillkor på den inre marknaden. Detta är generellt sett angelägna syften som förtjänar stöd. Samtidigt innehåller dock kommissionens förslag lösningar som kan få negativa konsekvenser för medlemsstaternas ekonomier. Det handlar om ytterligare kostnadsökningar för bränsle och ökad inflation, högre kostnader och försämrad konkurrenskraft för europeiska företag och försämrad köpkraft för hushållen. Dessa konsekvenser kan bli särskilt märkbara när oljepriserna på världsmarknaderna är exceptionellt höga, vilket är fallet för närvarande. Dessutom innebär kommissionens förslag att den största bördan i fråga om anpassning till de nya skattesatserna skulle falla på EU:s minst utvecklade medlemsstater, vilket är ett stort bekymmer. Det är anledningen till ändringsförslagen i Olle Schmidts betänkande, som syftar till att minimera de negativa effekterna utan att undergräva huvudsyftena med kommissionens förslag.
Inom ramen för den kompromiss som nåtts mellan de största grupperna kräver vi att tre huvudsakliga ändringar görs i kommissionens ursprungliga förslag. För det första föreslår vi att de minimisatser för punktskatten på bränsle som satts som mål sänks från 380 euro per 1 000 liter till 359 euro per 1 000 liter. För det andra föreslår vi en förlängning med två år av övergångsperioden för införandet av de nya skattesatserna i de nya medlemsstaterna, så att den löper till 2016. För det tredje föreslår vi att det införs en skyldighet för de medlemsstater som i dag tillämpar de högsta punktskattesatserna på bränsle att inte höja dem före 2015, så att tillnärmningen av punktskattesatserna underlättas.
Jag vill understryka att det inte var någon enkel uppgift att nå en kompromiss. Det krävdes eftergifter och uppbådande av god vilja från alla som deltog i diskussionerna inom utskottet för ekonomi och valutafrågor. Jag vill passa på att tacka Olle Schmidt för hans hårda arbete med denna kompromiss och gratulera honom till det lyckosamma resultatet. Det är klart att kompromissen inte helt och hållet tillfredsställer alla berörda parter, men den utgör definitivt ett försök att jämka samman en rad målsättningar och åsikter. Den är också ett steg framåt på vägen mot att minska skillnaderna i punktskattesatserna inom EU. Jag vill be parlamentets ledamöter att stödja kompromissen och anta Schmidtbetänkandet.
Dariusz Maciej Grabowski
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! EU:s ordförande och kommissionsledamöterna brukar inleda sina inlägg med förklaringar om skydd och stöd för ekonomisk frihet, konkurrensfrihet och små och medelstora företag. När man går över från förklaringar till detaljer brukar det dock handla om betänkanden som det vi debatterar i dag.
I betänkandet föreslås införande av en gemensam punktskattesats i alla medlemsstater och tillnärmning av priser, med förevändningen att allt ska bli mer okomplicerat, enklare och rättvisare. Detta sker mot bakgrund av ett antagande som på förhand ses som riktigt, nämligen att den bästa lösningen för EU:s medlemsstater är ett gemensamt skattesystem, ett gemensamt monetärt system, ett gemensamt system för certifiering och saluföring, ett gemensamt system för lagstadgade produktionsbegränsningar och så vidare.
Enligt förslaget finns det inga skillnader i bränsleförsörjningskostnader inom EU, oavsett avståndet från försörjningskällan och oavsett arbetskostnader. Allt detta är helt fel. Jag skulle vilja fråga vad ekonomisk frihet och konkurrensfrihet i EU egentligen innebär. Borde vi inte i stället tala om ekonomiskt tvång och förtryck? Är inte ett gemensamt bränslepris som eliminerar all konkurrens den idealiska lösningen för multinationella bränslebolag, till förfång för konsumenter och småföretag? Är det inte så att ett gemensamt bränslepris gynnar högt utvecklade länder framför de mindre utvecklade? Slutligen, om EU antar det aktuella betänkandet och åstadkommer en tillnärmning av bränslepriserna, under stridsropet att företag och länder ska befrias, kommer det inte i själva verket att innebära att de fjättras på nytt genom beskattning? Och ännu värre, kommer det inte samtidigt att driva dem mot fattigdom på bara fötter? Vi kommer att rösta mot betänkandet.
Cornelis Visser
(NL) Herr talman! Det här är första gången jag talar i plenum. Jag hoppas här kunna företräda de nederländska medborgarnas intressen i EU, både nu och i framtiden.
Olle Schmidts utarbetande av detta grundliga betänkande föregicks av omfattande förhandlingar. Det gläder mig att föredraganden och de övriga grupperna till sist nått denna kompromiss. Syftet med kommissionens förslag är att stegvis höja punktskattesatserna och därmed minska skillnaderna mellan medlemsstaterna.
Miljöargumentet spelar en viss roll, men jag menar att de ökade bränslepriserna redan i sig är en tillräckligt motiverande faktor. Kommissionen anför dessutom snedvridning av konkurrensen som ett argument för att höja minimisatserna för punktskatt på diesel för yrkesmässig användning. Det förvånar mig att bränsleturism anförs som ett argument för att höja minimipunktskatten på diesel för yrkesmässig användning, eftersom detta argument är oerhört kraftigt. Bränsleturism är en marginell företeelse inom transportnäringen, som inte i någon större utsträckning påverkar konkurrensläget eller den inre marknadens funktion.
Kommissionen föreslår en kraftig höjning av minimiskattesatsen till 380 euro per 1 000 liter. Jag anser att en sådan ökning i kombination med de redan extremt höga bränslepriserna kommer att få alltför stora effekter för konsumentens plånbok och för inflationen. Europaparlamentets utskott bestämde sig för en höjning till 359 euro per 1 000 liter till den 1 januari 2015. Nederländerna ligger redan över detta mål.
Sedan är det en sak till. Transportsektorn klagar med rätta på att den ständigt stigande punktskatten kraftigt driver upp bränslepriserna. Kommissionens förslag om tillnärmning av punktskatten på diesel har ingen övre gräns. Det skulle alltså fortfarande finnas skillnader. Parlamentet anser att medlemsstaterna måste frysa punktskattesatsen för diesel på 400 euro per 1 000 liter fram till den 1 januari 2015.
Till sist hoppas jag att finansministrarna när de fattar sitt beslut kommer att prioritera konsumentintresset med avseende på köpkraft och inflationsbegränsning.
Elisa Ferreira
(PT) Herr talman, herr kommissionsledamot! Detta betänkande gäller en mycket känslig fråga inom EU:s ekonomiska politik, nämligen beskattning. Det handlar om särskilda skatter på bensin och dieselbrännolja som används vid yrkesmässig transport. Dessa skatter är en viktig källa till skatteintäkter för många medlemsstater. Eftersom det saknas hållbara alternativ när det gäller bränsle för fordonsparken för yrkesmässig godstransport är bränslepriserna en strategisk faktor för många länders konkurrenskraft.
Det står fullständigt klart att medlemsstaterna är fria att införa särskilda konsumtionsskatter. Eftersom dessa skatter direkt påverkar priserna på de varor som säljs får dock alltför stora skillnader direkta konsekvenser för den inre marknadens funktion. Som redan sagts leder de också till rörelser över gränserna och miljökonsekvenser till följd av dessa rörelser.
Den kompromiss som nåtts i utskottet för ekonomi och valutafrågor är i sanning en kompromiss, och jag vill i det avseendet lovorda det arbete som utförts av alla skuggföredragandena, och särskilt huvudföredraganden Olle Schmidt. Jag kan inte bortse från att vissa skulle vilja att miniminivån tydligare återspeglade våra farhågor på miljöområdet. Personligen anser jag dock inte att det, med tanke på dagens oljeprisnivå, är nödvändigt att förstärka ett budskap av det slaget med hjälp av beskattning. Man har därför valt att föra beskattningens minimi- och maximinivåer närmare varandra, så att konkurrenssnedvridningen till följd av beskattning kan minska. Somliga anser att man i det sammanhanget delvis offrat miljöhänsynen. En stor insats har gjorts, och vi hoppas att kommissionen och rådet kommer att erkänna detta och att det kommer att möjliggöra ytterligare framsteg i fråga om beskattning i EU.
Astrid Lulling
(FR) Herr talman! Om Piia-Noora Kauppi inte kommer får jag använda hennes två minuter, eftersom hon är värd för en viktig middagsdebatt.
Betänkandet av vår liberale kollega Olle Schmidt innebär en ny konfrontation mellan parlamentet och kommissionen, som har föreslagit en oförsvarlig höjning av de indirekta skatterna. Förslaget lades fram av en kommissionsledamot som enligt min mening fullständigt har förlorat kontakten med den ekonomiska verkligheten. László Kovács föreslår en kraftig höjning av minimiskattesatserna för blyfri bensin och dieselbrännolja. Med tanke på den rekordhöga inflationen, som är ett stort bekymmer för Europeiska centralbanken, och den lågkonjunktur vi nu upplever, anser jag att detta är helt fel tidpunkt att höja punktskattesatsen för dieselbrännolja och eldningsolja.
Personligen måste jag säga att jag helt enkelt skulle ha avvisat detta andefattiga förslag från kommissionen, men eftersom majoritetsläget är som det är i parlamentet kunde jag inte göra det. Jag stöder den kompromiss som nåtts av parlamentets största politiska grupper, eftersom jag anser att den är ett sätt att begränsa skadan.
Den gradvisa höjningen av minimiskattesatserna för diesel till 359 euro per 1 000 liter till 2015 och frysningen av minimiskattesatserna på samma nivå för blyfri bensin i enlighet med kompromissen ligger klart under de nivåer som kommissionen föreslagit. Kommissionen föreslog faktiskt 380 euro för både diesel och blyfri bensin till 2014. Föredraganden ville gå ännu längre i sitt betänkande och eftersträvade miniminivåer på 400 euro. Jag välkomnar kompromissviljan hos vår föredragande, som sänkte skattesatserna under diskussionerna om betänkandet i utskottet för ekonomi och valutafrågor.
Den verkliga substansen i detta betänkande finns enligt min mening i ändringsförslag 19. Här kräver vi att de medlemsstater som i dag tillämpar orimliga punktskatter på över 400 euro per 1 000 liter diesel och 500 euro per 1 000 liter blyfri bensin, inte ska höja dessa skatter ytterligare förrän 2015. Därmed uttrycker vi åtminstone en önskan om pristillnärmning utan att sträcka oss till att införa maximiskattesatser i förslaget, för sådana har kommissionen aldrig vågat föreslå.
Det finns bara ett sätt att åstadkomma tillnärmning av punktskattesatserna i EU, och det är att samtidigt införa maximi- och minimiskattesatser. Det är meningslöst att fortsätta höja minimiskattesatserna och inte göra något för att dämpa entusiasmen hos de medlemsstater som envisas med att tillämpa extremt höga skattesatser.
Till sist skulle jag vilja ta upp en ordningsfråga. Jag vill fråga kommissionsledamoten, som hävdade att vi stöder hans förslag, om han bor på en annan planet, för vi stöder faktiskt inte alls hans förslag.
Margaritis Schinas
(EL) Herr talman! Nu när inflationen i euroområdet är rekordhög historiskt sett och oljepriset har gått upp till 110 US-dollar per fat ska Europaparlamentet i morgon höja den indirekta skatten på bränsle. Om det inte är ett skämt kommer det definitivt att få läsarna av fredagens tidningar att dra på munnen. Jag anser att vi sänder fel budskap vid fel tidpunkt. Vi visar att vi inte förstår hur samhället fungerar.
Min delegation kommer dessutom inte att stödja kompromissen. Vi motsätter oss översittarfasonerna från sex medlemsstater som redan har höga skatter och med stöd av kommissionsledamot László Kovács tvingar alla andra att höja priserna med bränsleturismen som förevändning. Det kan jag inte försvara inför mina väljare. I stället för att göra sådana experiment bör vi tillämpa andra strategier för att skydda miljön. Vi måste undvika sådan skattehöjningsakrobatik.
Atanas Paparizov
(BG) Mitt land har de senaste åren gjort stora insatser för att höja punktskatten, och skattesatserna för blyfri bensin har stigit från 254 euro 2004 till 350 euro, medan skattesatserna för diesel stigit från 203 till 307 euro. Vi har styrts av viljan att snabbt höja skattesatserna för att begränsa inflationseffekten under kommande år.
Kommissionens nya förslag innebär att vår strategi ifrågasätts. Det förslag som läggs fram i betänkandet från ekonomiutskottet verkar därför rimligt och betyder att länder som Bulgarien och Rumänien straffas i mindre utsträckning.
Jag hoppas att kommissionen godtar denna kompromiss, trots att även detta förslag innebär stora påfrestningar för den bulgariska ekonomin och skulle utgöra en inflationsfaktor utan att ge några miljöeffekter, eftersom bensin och eldningsolja inte är elastiska produkter och är beroende av många andra ekonomiska faktorer än bara punktskatterna.
Ivo Belet
(NL) Herr kommissionsledamot! För att fatta mig mycket kort anser jag att det kan vara lämpligt att påpeka att vi måste inta en försiktig hållning i denna fråga. Den allmänna opinionen måste få veta vad som står på spel här, för kritikerna kommer givetvis att stå beredda att beskriva detta som en tydlig skattehöjning, medan parlamentets förslag är en mycket blygsam åtgärd - en verklig skattehöjning skulle vara katastrofal vid en tidpunkt då priserna är så höga.
Detta förslag, som vi förhoppningsvis antar i morgon, är ett bra första steg mot att till sist kunna få slut på den konkurrenssnedvridning som pågått i många år, särskilt i gränsområdena. Dessutom är det bra för miljön. Min andra kommentar är att vi räknar med att vi själva, och i synnerhet kommissionen, ska fortsätta att spela en mycket aktiv roll i utvecklingen och främjandet av miljövänliga bränslen, dvs. genomföra en politik som gör att vi kan bli av med fossila bränslen, bensin och diesel.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! Jag vill fästa uppmärksamheten på tre frågor. För det första verkar det inte troligt att oljepriset kommer att sjunka under 100 US-dollar per fat i framtiden, vilket innebär att bränslepriset kommer att fortsätta att stiga. Det är endast tack vare den svaga amerikanska dollarn som vi har kunnat undvika drastiska bränsleprisökningar i Europa. Men vi kan inte förvänta oss att Förenta staterna ska önska sig en svag valuta i all evighet. Mot denna bakgrund verkar det som om förslaget om att höja punktskattesatserna i EU under de kommande åren har lagts fram utan någon som helst hänsyn till den ekonomiska verkligheten.
För det andra är BNP per invånare i de nya medlemsstaterna lägre än i de gamla, och detsamma gäller inkomstnivån. De nya medlemsstaterna kommer därför att kunna harmonisera skattebördan först sedan en jämförbar inkomstnivå har nåtts.
Slutligen bör medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen ges större frihet när det gäller att minska skattebördan för bränslen som inte framställs av olja. Sådana åtgärder skulle öka intresset för användning av förnybara bränslen. De skulle också bidra till att minska koldioxidutsläppen och fullgöra våra internationella åtaganden på miljöskyddsområdet.
Claude Turmes
(FR) Herr talman! Jag vill bara ha ordet helt kort för att påpeka att det inte är alla ledamöter från Luxemburg som är pundare beroende av billig bensin. Jag anser att Ivo Belet har uttryckt saken mycket väl. Vi måste finna en kompromiss mellan strategin för svårigheterna med oljeresurserna och klimatförändringspolitiken och även hitta en balans mellan länder och regioner.
Jag vill bara informera er om att Luxemburgs parlament i tisdags debatterade klimatförändringen och höll en diskussion om bränsleturism. En stor majoritet av ledamöterna i det luxemburgska parlamentet, även medlemmar av Astrid Lullings eget parti, håller med om att denna företeelse måste stoppas, åtminstone på lokal nivå. Jag vill därför bara säga att Luxemburg som helhet har en helt annan inställning än Astrid Lulling, som företräder en minoritet i denna fråga, och en mycket liten sådan.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Herr talman! Man skulle kunna tro att en gemensam marknad tillsammans med fri rörlighet för varor och tjänster är detsamma som full konkurrens. Så är det emellertid inte riktigt, eftersom kostnaden för produktionsmedlen, inklusive kostnaden för bränsle, har stor betydelse för produktionens lönsamhet. För närvarande skiljer sig bränsleskatterna i själva verket till och med mellan grannländer, vilket ger upphov till så kallad bränsleturism i gränsområden. Detta är dock inte någon särskilt utbredd företeelse.
Det verkar rimligt att införa en tillnärmning av punktskattesatserna, men det bör gå långsamt och ske i många steg. Tillnärmningen av punktskattesatserna för dieselbränsle och blyfri bensin bör också ske diagonalt. Den allmänna principen att sträva efter så låga punktskattesatser på bränsle som möjligt bör vara vägledande, så att vi undviker att pressa upp inflationen och produktionskostnaderna och öka hushållens utgifter. Detta är av särskild betydelse för de nya medlemsstaterna, där inkomsterna är betydligt lägre.
László Kovács
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Först och främst vill jag tacka er för de kommentarer och synpunkter ni framfört under debatten.
Det är mycket viktigt att få ett positivt yttrande från parlamentet om kommissionens förslag till särskilda skatteregler för diesel för yrkesmässig användning. Vi har dock noterat att ert betänkande är mindre ambitiöst än kommissionens förslag, särskilt med tanke på att det inte innebär något stöd för en ny höjning av de generella minimiskattenivåerna för diesel och blyfri bensin.
Jag har inte förlorat den ekonomiska logiken ur sikte. Tvärtom - den ekonomiska logiken talar emot de extra miljontals kilometer och även de extra ton koldioxid och andra växthusgaser som bränsleturismen ger upphov till. Jag har, precis som vi alla gjort, tagit hänsyn till det växande hot som klimatförändringen och den globala uppvärmningen utgör mot mänskligheten. Detta hot är faktiskt mycket allvarligare än inflationen. Den föreslagna punktskattehöjningen kommer inte att orsaka inflation. Den kommer bara att motsvara den förväntade inflationen på 2,2 procent om året fram till 2017.
Kommissionen kan godta ändringsförslag 1 till viss del och ändringsförslagen 7 och 27 i princip, men vi måste formellt förkasta de övriga ändringsförslagen. Kommissionen kommer inte att formellt anta detta förslag. Vi kommer dock att sträva efter att i största möjliga utsträckning beakta parlamentets ändringsförslag i samband med överläggningarna i rådet. Ett positivt yttrande från parlamentet är ett viktigt tecken på den ökande medvetenheten om transporternas tilltagande negativa inverkan på miljön, något som vi måste åtgärda med hjälp av bränsleskatter.
Olle Schmidt
föredragande. - Herr talman! Jag vill tacka för de vänliga orden. Jag tycker också att det finns anledning att rikta ett tack till kommissionen och till vårt utskottssekretariat.
Jag tyckte inledningsvis att kommissionären inte riktigt verkade acceptera utskottets synpunkter. Jag kan förstå det på formella grunder. Nu tyckte jag när jag hörde kommissionären igen att det fanns en förståelse för att politik är politik, politics is politics. Jag erkänner ju att vi hade kunnat vara mer ambitiösa. Kommissionären talar om less ambitious. Ja, men lyssna på denna debatt från vänster till höger och upp och ner. Då har ju alla uppfattningar kommit fram, och så har vi Astrid Lulling som sitter i centrum. Herr kommissionär, det är utifrån den politiska verkligheten, vilket ni ju är medveten om, som vi skulle forma ett betänkande och ett förslag som kommer att hamna på ert bord. Nu kommer det förhoppningsvis i morgon ett betänkande från utskottet för ekonomi och valutafrågor som inte går helt i er riktning och som ni inte kan acceptera i alla delar, men det blir ett betänkande.
Jag skulle avslutningsvis vilja säga till kommissionären att jag ändå tror att det är ett framsteg att - om vi nu får ett positivt resultat i morgon - vi kan sluta den konfrontation som har varit i dessa frågor mellan utskottet, parlamentet och kommissionen och även rådet. Precis som ni säger behöver vi åtgärda den inre marknaden med tankturism. Det är alldeles riktigt, men vi behöver också komma med kraftfulla skarpa åtgärder för miljön. Det måste dock finnas förståelse för dem inom hela vår union, och jag tror att vi har lyckats få den balansen.
Astrid Lulling
(FR) Herr talman! Jag begärde ordet i en personlig fråga. Claude Turmes kallade mig pundare. Det ser jag som en förolämpning, och jag uppmanar honom att ta tillbaka sitt yttrande.
När det gäller sakfrågan kan jag bestämt säga att mitt parti och min regering till fullo stöder den kompromiss som vår föredragande föreslår och som jag i hög grad bidragit till. Claude Turmes tycks dessutom glömma att dieselbrännolja i dag är billigare i Belgien än i Luxemburg och att eventuella bränsleturister inte åker till Luxemburg just nu utan till Belgien.
Talmannen
Då så. Vi noterar vad Astrid Lulling sagt, och jag är säker på att de uttalanden som gjorts här i kammaren kommer att klargöras.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 13 mars 2008.
