Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand! Jeg ved ikke helt, om det, jeg vil sige, stadig passer ind i dagsordenen, men jeg mener, det er det bedst egnede tidspunkt at nævne det. En af konsekvenserne af Lissabontraktaten er naturligvis, at antallet af parlamentsmedlemmer vil ændre sig, og for Østrig betyder dette, at der kommer to nye medlemmer ind i Parlamentet. Disse medlemmer er parate, de er valgt, og det er vigtigt, at de snart kommer.
Jeg vil gerne spørge Dem om, hvilke skridt der allerede er taget til at gøre det muligt for disse medlemmer at indtage deres pladser her i en fart, enten som observatører eller som fuldgyldige medlemmer, eller hvad De agter at gøre for at befordre dette.
Formanden
Det første skridt i denne anledning skal tages af Det Europæiske Råd. Jeg talte i Det Europæiske Råd i torsdags og sagde tydeligt, at det er yderst vigtigt for Parlamentet, at Rådet tager de indledende retlige skridt til at sætte os i stand til at modtage yderligere medlemmer og finde ud af, hvilke lande de kommer fra. Det skal ske i overensstemmelse med lovens principper, og det er nu Rådet, der skal gøre det. Jeg appellerer løbende til Rådet om at træffe de fornødne foranstaltninger. De næste skridt efter den indledende beslutning i Rådet skal tages af Parlamentet.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne her i Parlamentet fordømme Venezuelas præsident Hugo Chávez' fortsatte provokationer, magtmisbrug og trusler. Med sin diktatoriske styreform truer han bl.a. ytringsfriheden i Venezuela og den demokratiske orden i Latinamerika.
Præsident Chávez har lukket 30 radiostationer og nogle tv-kanaler. Han truer og straffer journalister i Venezuela, fordi de ikke støtter hans autokratiske regime.
På grund af alt dette bør det også pointeres, at trods strømafbrydelser, vandmangel og knaphed på fødevarer i Venezuela og fortsat stigende fattigdom på grund af Chávez-regeringens ringe forvaltning, prøver den venezuelanske tyran at dække over det ved at sprænge grænsebroer i luften og true Colombia. Han priser internationale terrorister og lægger sig op ad despotiske diktatorer i hele verden, og hans ord og hans taler er én lang omgang provokation og krigsråb, der skal destabilisere det amerikanske kontinent.
Derfor må Parlamentet, der altid går stærkt ind for frihed og demokrati i enhver del af verden, på det kraftigste fordømme Hugo Chávez' autokratiske og diktatoriske fremfærd i Venezuela.
Alain Cadec
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne bede om flere detaljer om konsekvenserne af nedskæringen på 40 % af verdens fangstkvoter for tun.
Den 15. november i Recife besluttede ICCAT, Den International Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet, at alle kontraherende parter skulle reducere deres fiskerikapacitet med mindst 40 %. Denne foranstaltning betyder, at verdens fangstkvoter for almindelig tun vil falde fra 22 000 t i øjeblikket til 13 500 t i 2010.
ICCAT's medlemsstater besluttede da også at sætte fokus på overkapaciteten i deres fiskerflåder med henblik på at halvere den inden 2011. Fiskerisæsonen for notfartøjer til tunfiskeri bliver også nedsat til en måned uden mulighed for forlængelse. Disse foranstaltninger, som er nødvendige for at bevare arterne, og som vil blive gennemført i EU-lovgivningen, vil sætte europæiske fiskeres erhverv på spil.
Jeg vil gerne vide, hvad der agtes gjort for at understøtte fiskernes udkomme og stoppe planerne om at reducere flåden. Hvilke foranstaltninger er der truffet for at mindske de meget betydelige socioøkonomiske konsekvenser af at omsætte disse ICCAT-beslutninger i EU-lovgivningen?
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Hr. formand! Som det er de fleste bekendt, er gennemførelsen af strategierne og de operative programmer for perioden 2007-2013 stadig i den indledende fase, og Rumænien har for første gang lejlighed til at nyde godt af EU-midlerne som led i samhørighedspolitikken. Den regionale udviklingspolitik er en af EU's vigtigste og mest komplekse politikker. Målet med den må være at reducere de eksisterende økonomiske og sociale uligheder, men i forskellige egne af Europa.
Jeg vil gerne nævne den indsats, som alle medlemsstater har gjort for at integrere de generelle prioriteter i samhørighedspolitikken i de operative programmer. Imidlertid mener jeg, at EU skal indtage en strategisk rolle, så det operative program kan blive gennemført så hurtigt som muligt i alle medlemsstater og dermed fremme foranstaltninger til at konsolidere den institutionelle kapacitet i henhold til hver medlemsstats specifikke behov.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne fordømme den dybe økonomiske krise, som den catalanske og den europæiske nøddebranche har lidt under i flere år. Det fortsatte fald i prisen på nødder truer vores europæiske producenters fremtid.
Jeg vil gerne advare Dem om den tyrkiske regerings manglende politiske indgriben. Der ligger 500 000 t nødder på lager hos den offentlige tyrkiske nøddeindkøbsorganisation. Denne organisation ønsker at sælge disse 500 000 t nødder i januar 2010. I lyset af de tyrkiske myndigheders udsagn på et bilateralt møde med EU den 2. oktober 2009 vil sådan en situation være til alvorlig skade for europæiske producenter med nye dramatiske fald i nøddepriserne til følge.
Jeg spurgte Kommissionen om denne sag for to måneder siden, men ingen af de eksisterende særlige kontrolbestemmelser vil blive bragt i anvendelse for at beskytte producenterne. Det var de bekymringer, jeg gerne ville dele med Dem.
Petru Constantin Luhan
(RO) Hr. formand, mine damer og herrer! Som De ved, vil Rumænien gerne være med i Schengenområdet fra 2011. Med det for øje har landet underkastet sig en række vurderinger, fem helt nøjagtig, hvoraf fire allerede er færdiggjort.
Jeg vil især gerne minde Dem om evalueringen af søgrænsen, som af Schengeneksperterne blev vurderet til at være så god, at Rumænien endda er blevet fremført som et eksempel på god praksis. Imidlertid skal vi igennem endnu en test, og jeg er sikker på, at den vil falde heldigt ud.
På baggrund af Rumæniens eksempel foreslår jeg, at vi kigger på udvidelsen af Schengenområdet med større optimisme. Med andre ord bør vi ikke længere betragte denne proces som en trussel mod sikkerheden ved vores grænser, men snarere som en chance for at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne i området med frihed, sikkerhed og retfærdighed.
Jeg er glad for at se, at disse tanker også forekommer i Stockholmprogrammet, som Det Europæiske Råd vedtog i sidste uge. I dette program betragtes udvidelsen af Schengenområdet som en prioritet i EU's interne politik.
Luis Yáñez-Barnuevo García
(ES) Hr. formand! Honduras oplevede, som alle ved, et statskup den 28. juni. Næsten seks måneder er gået siden, og Parlamentet har stadig ikke fundet tid til at fordømme dette kup. Oven i købet har parlamentsmedlemmer fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Konservative og Reformister besøgt landet og med deres tilstedeværelse blåstemplet dette statskup. Gennem deres støtte forvekslede de Parlamentet med de politiske grupper og blåstemplede det valg, som blev afholdt af en de facto-regering under omstændigheder, der ikke kunne garantere valgets legitimitet.
Der skabes hermed en absurd præcedens ved hjælp af kuppet i Honduras, idet moderate, midlertidige, relativt ublodige kup fremover ikke blot bliver accepteret af den kontinentale højrefløj, men faktisk også bifaldet og opmuntret af den europæiske og nordamerikanske højrefløj. Det, der er sket i Honduras, er yderst beklageligt!
Sarah Ludford
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker at beklage den dybt foruroligende afgørelse, som den tyrkiske forfatningsdomstol traf i fredags om at forbyde det demokratiske samfundsparti, som hovedsagelig varetager kurdiske interesser, og at udelukke dets ledende parlamentsmedlemmer fra politik. Det er et kraftigt tilbageskridt og vil blive brugt som påskud af ekstremister for at ty til voldsudøvelse. Dermed lukkes der af for den politiske vej, som premierminister Erdoğan har sagt, at han ønsker at følge.
Et af problemerne er, at AKP-regeringen har forsømt at reformere netop den lov, som blev brugt til at forbyde det demokratiske samfundsparti - faktisk den lov, som AKP med nød og næppe selv undgik at blive forbudt efter. Så det er ikke i regeringens eller det tyrkiske folks interesse.
ALDE-Gruppen vil opfordre til plenarforhandlinger om dette emne snarest muligt i det nye år, fordi det er et virkelig alvorligt tilbageskridt for Tyrkiet.
Marina Yannakoudakis
(EN) Hr. formand! Vi ved alle, hvor vigtig genvinding er, og vi forventer naturligvis, at vores papir bliver genvundet, når vi er færdige med det.
Jeg besøgte for nylig en trykkerivirksomhed i min valgkreds i London, hvor jeg lærte nyt om inkjetprint. Den komplicerede proces, der bruges til genvinding af papir med inkjetprint, gør genvindingen dyr, og anvendelsen af ekstra blegemiddel betyder, at den ikke er miljøvenlig. Blækket lader sig kun vanskeligt udskille fra papiret, hvilket betyder, at meget af nutidens trykte materiale ikke kan genvindes.
Virksomheder som den, jeg besøgte i London, som anvender andre former for trykketeknik, som er miljøvenlige, bør opmuntres, og der bør tilbydes incitamenter til at gøre processen økonomisk mere ligestillet. Jeg vil gerne se en markedsdrevet løsning, der understøttes af medlemsstaterne, en løsning, hvor branchen regulerer sig selv med en adfærdskodeks og sætter miljødagsordenen.
Ikke desto mindre har EU en vigtig rolle at spille i arbejdet for at fremme bevidstheden om disse spørgsmål og med hensyn til at støtte alternativer til inkjetprint, når og hvor det er relevant.
Nikolaos Chountis
(EL) Hr. formand! Jeg bad om ordet for at henlede Parlamentets opmærksomhed på et aspekt af indvandringspolitikken, som vedrører uledsagede mindreårige og børns rettigheder, et spørgsmål, der kræver hele EU's og ikke blot indrejselandets interesse, f.eks. Grækenland.
Som De meget vel ved, skal enhver anmodning om asyl eller opholdstilladelse i henhold til EU-lovgivningen undersøges af den medlemsstat, hvor ansøgeren først er indrejst, uanset vedkommendes faktiske bestemmelsessted.
Dette er en byrde for strukturerne i indrejselandet og modarbejder ansøgernes rettigheder, fordi ansøgningerne behandles under ét efter de kortest mulige procedurer. De sendes ofte videre uden garanti for, at deres rettigheder og liv respekteres, eller de bliver i landet uden beskyttelse eller socialforsorg, hvorfor de, især for børns vedkommende, bliver ofre for misbrug og udnyttelse fra diverse banders side.
Jeg mener, at vi i Parlamentet bør arbejde for at ændre og tilpasse EU's og den nationale lovgivning, så uledsagede mindreårige når det land, der var deres bestemmelsessted, ikke bliver deporteret og bliver sikret et værdigt og sikkert ophold i EU.
Niki Tzavela
(EL) Hr. formand! I sidste uge holdt jeg møde med forskellige politikere fra de arabiske stater Emiraterne, Egypten og Jordan. Jeg vil gerne viderebringe deres bekymring over Irans atomprogram.
Jeg mødte israelere, som er yderst bekymrede, og deres primære bekymring er den støtte, som Tyrkiet i øjeblikket giver Iran. De spurgte, hvad EU's officielle holdning var til premierminister Erdoğans støtte til regeringen i Teheran og til hr. Erdoğans udtalelser om, at Irans atomprogram har et fredeligt formål.
Jeg må indrømme, at jeg ikke vidste, hvad vores officielle holdning var til Tyrkiets udtalelser og fremfærd med hensyn til Irans atomprogram. Fremskridtsrapporten siger én ting, hr. Erdoğan noget andet.
Georgios Papastamkos
(EL) Hr. formand! Det er et godt tegn, at den tilstedeværende kommissær Boel på et offentligt møde i Parlamentets Udvalg om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter betegnede en tekst om gennemgangen af EU's budget i forbindelse med den fælles landbrugspolitik som utilstrækkelig.
Efter min mening bør debatten om den finansielle gennemgang under ingen omstændigheder foregribe gennemgangen af den fælles landbrugspolitik for perioden efter 2013. Vi opfordrer ikke bare til at definere landbrugsudgifternes andel af det samlede EU-budget. Vi opfordrer først og fremmest til, at man for den landbrugspolitik, som vi ønsker defineret, fastsætter bidraget fra landbrugssektoren til produktionen af offentlige varer og derefter træffer beslutning om de ressourcer, der skal frigives for at nå de fastsatte mål.
Det er dette budskab, som jeg ønsker at formidle, og som jeg ønsker at bibringe kommissær Boel.
Iliana Ivanova
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Arbejdskraftens fri bevægelighed er en af de grundlæggende frihedsrettigheder i EU og en af søjlerne i det indre marked. En række medlemsstater lægger dog fortsat begrænsninger på bulgareres og rumæneres adgang til arbejdsmarkedet.
Argumenterne for at opretholde restriktionerne strider mod markedslogikken, særlig under en krise. Selv beskæftigelseskommissæren erklærede for noget tid siden, at "Retten til at arbejde i et andet land er en grundlæggende frihedsrettighed for borgerne i EU." Og han har helt ret. At opretholde disse restriktioner på arbejdskraft fra de nye medlemsstater skaber anomalier i markedet og strider mod princippet om ikkediskrimination, som er forankret i de traktater, som EU bygger på. Det sætter dermed også en plet på EU's anseelse.
Jeg beder indtrængende Kommissionen om i samordning med medlemsstaterne snarest muligt at ophæve de arbejdsmarkedsrestriktioner, der er lagt på de nye medlemsstaters borgere. Jeg beder også mine kolleger om deres støtte, så vi kan opnå et reelt frit marked og lige rettigheder for EU's borgere.
Françoise Castex
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne vende tilbage til en nylig begivenhed, nemlig den schweiziske afstemning om minareter. Ganske vist blev afstemningen holdt i et land uden for EU, men det handlede jo tydeligvis om et emne, der ikke er fremmed for os.
Jeg vil gerne vende tilbage til denne begivenhed, fordi den også giver mig en undskyldning for at tale om verdslighed, og vi kan aldrig tale nok om verdslighed her i Parlamentet. Der er et presserende behov for, at princippet om verdslighed dominerer samfundsordenen. Jeg vil gerne tale i enkle vendinger her.
For det første er verdslighedens modsætning ikke religiøsitet og endnu mindre åndelighed. Verdslighedens modsætning som princip betragtet er religiøs kommunitarisme, som fastlægger regler og love, der står over civilretten og sætter folk i bås i diverse samfundsgrupper.
Vores Europæiske Union er som resultat af dens historie multikulturel og multietnisk. Det er og vil i stigende grad være tilfældet, og kun verdsligheden kan gøre det muligt at sætte individet fri og få samfund til at leve og trives.
Teresa Riera Madurell
(ES) Hr. formand! Kliniske forsøg er en benchmarkingmetode inden for klinisk forskning og betragtes som den mest pålidelige kilde til information, der skal bruges som grundlag for beslutninger.
Jeg vil imidlertid gerne advare Parlamentet om, at en nylig undersøgelse foretaget af det europæiske cardiologiske selskab endnu engang har vist, at denne metode har en alvorlig begrænsning som følge af en lav deltagelse af kvinder i sådanne forsøg.
Forskellene mellem mænd og kvinder med hensyn til risikofaktorer, sygdomsbillede og reaktion på behandling er videnskabeligt bevist.
Resultatet er, at de spektakulære resultater fra de seneste år med hensyn til forebyggelse og behandling af hjerte-kar-sygdomme ikke er blevet afspejlet i noget betydeligt fald i kvindernes dødelighed.
Det er derfor væsentligt, at vi som europæiske institutioner fremmer forskning, som er specifikt målrettet kvinder, enten gennem en mere omfattende inddragelse af dem i kliniske undersøgelser eller gennem udformning af undersøgelser, som udføres udelukkende om kvinder.
Frieda Brepoels
(NL) Hr. formand! Også jeg ønsker at tale om den tyrkiske forfatningsdomstols afgørelse sidste fredag om at forbyde det demokratiske samfundsparti, hvilket har resulteret i, at ikke færre end 22 tyrkiske parlamentsmedlemmer er blevet udvist af parlamentet eller har fået frataget deres politiske rettigheder i fem år. Desværre tæller disse parlamentsmedlemmer bl.a. Leyla Zana, som vi gav Sakharovprisen i 1995. Det er allerede fjerde gang, at et kurdisk parti er blevet forbudt. Kurderne prøver fra tid til anden at kæmpe for deres folks rettigheder under et nyt navn, og lige så ofte undertrykkes de for angiveligt at fremme tanker, der strider mod den tyrkiske stats enhed. Men demokratiets essens er dog bl.a. foreningsfrihed og meningsfrihed, og den såkaldte demokratiske åbning, som premierminister Erdoğan lancerede tidligere i år med hensyn til det kurdiske spørgsmål, mister derved al troværdighed. Jeg vil meget gerne støtte fru Ludfords opfordring til en forhandling herom i januar.
Hélène Flautre
(FR) Hr. formand! Følgende er et uddrag af et brev, der er skrevet af Taoufik Ben Briks advokat William Bourdon, til den franske republiks præsident Sarkozy: "Jeg har haft lejlighed til, som alle Taoufik Ben Briks tunesiske advokater har gjort det, at fordømme den juridiske farce, som har ført til, at han er blevet dømt til forbløffende seks måneders fængsel - uden en tilbundsgående undersøgelse. Jeg kan utvetydigt og formelt bekræfte, at sagsakterne, som førte til denne dom, var forfalskede fra ende til anden og affødt af præsident Ben Alis personlige vendetta.
Hele 2009 har han været ude af stand til at rejse, fordi hans immunsystem er blevet så svagt, at han altid er i fare for at blive udsat for alvorlige sygdomme. Jeg tror, det er lykkedes hans familie at bringe ham nødvendig medicin, men jeg kan ikke være sikker. Hans tunesiske advokater har kun forbigående adgang til deres klient, og nogle af dem bliver systematisk nægtet mulighed for at besøge ham. Det eneste tidspunkt, hans hustru har kunnet besøge ham, var for nogle få dage siden i nogle få minutter, og hun har ikke kunnet få lov at besøge ham siden."
Hr. formand, jeg beder Dem skrive til de tunesiske myndigheder og anmode om løsladelse af Taoufik Ben Brik.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne følge op på fru Flautres tale og opfordrer Dem til at skrive til de tunesiske myndigheder.
I år skal vi uddele Sakharovprisen, symbolet på Parlamentets forpligtelse til menneskerettighederne. Vi har en partnerskabsaftale med Tunesien, som indeholder mange bestemmelser om demokrati og menneskerettigheder.
Ikke desto mindre er der netop afholdt præsidentvalg i Tunesien under håbløse forhold, som er uværdige i forhold til bestemmelserne i aftalen med EU. Vi kan ikke forholde os tavse. Menneskerettighedsforkæmpere i Tunesien bliver hånet, arresteret og ydmyget. Det kan ikke fortsætte.
Derfor opfordrer jeg indtrængende formanden til at skrive til præsident Ben Ali og i særdeleshed anmode om løsladelse af Taoufik Ben Brik, som er en engageret journalist, hvis eneste forbrydelse består i at kritisere det såkaldte demokrati i Tunesien.
Fiorello Provera
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg havde anmodet om, at billedet af en ung iransk kvinde ved navn Neda Agha-Soltan blev hængt op i Bruxelles ved siden af billedet af Aung San Suu Kyi.
Fru Soltan blev dræbt, da hun forsøgte at opnå frihed og åbenhed i Iran, og er blevet et symbol på frihed og frem for alt på kvinders kamp for frihed. Min anmodning er underskrevet af 75 medlemmer og fem politiske grupper. Jeg mener, at det er særlig vigtigt, at anmodningen imødekommes, særlig på nuværende tidspunkt, da Ayatollah Khamenei i Iran siger, at han agter at undertrykke enhver form for protest og opposition. Jeg håber, min anmodning bliver imødekommet.
Alajos Mészáros
(EN) Hr. formand! Sammen med den tilstundende vinter dukker også truslen om en ny gaskrise frem fra Øst. For et par uger siden gjorde premierminister Putin det klart for os, at Rusland måske igen overtræder bestemmelserne i gasforsyningsaftalerne med EU's medlemsstater. For at undgå dette opfordrede han EU til at låne Ukraine så meget som 1 mia. EUR, for at landet kan opfylde sine gastransitforpligtelser. Så vi kan forvente endnu en runde mystisk politisk spil dirigeret af vores russiske partner. Det er uacceptabelt.
Selv om bestemte medlemsstater er berørt af det på forskellige niveauer, vil EU af solidaritet skulle træffe fælles foranstaltninger og vedtage en assertiv holdning til dette afgørende principspørgsmål. Desuden er det et signal om at sætte skub i vores nye projekter om diversificering af langsigtet energiforsyning, så den russiske indflydelse bliver minimal.
Eduard Kukan
(SK) Hr. formand, mine damer og herrer! Lissabontraktatens ikrafttræden har også fået en gunstig virkning på betingelserne for fremtidig udvidelse af EU. Ingen kan nu længere hævde, at EU mangler den institutionelle kapacitet til udvidelse og beslutningstagning, da det nu er på plads.
Der er derfor ingen grund til at forsinke eller hindre processen med yderligere udvidelse. Det gælder i særlig grad på det vestlige Balkan. Der er for nylig foregået en intensiv og generelt positiv udvikling i regionen. Rapporter, der er offentliggjort for nylig om fremskridt i de enkelte lande, bekræfter dette billede, lige som EU's udvidelsesstrategi for 2010, som Kommissionen har offentliggjort.
Med indførelsen af visumfritagelse ved indrejse i Schengenområdet opstår der en reel chance for landene i regionen til at gøre fremskridt mod optagelse i EU. Det er op til dem selv at udnytte den. EU må dog heller ikke vakle, men gå ansvarligt og rationelt frem under fuld hensyntagen til omstændighederne, og Parlamentet skal spille en aktiv rolle.
Tanja Fajon
(SK) Hr. formand! Efter over to årtier blev det natten mellem fredag og lørdag endelig igen gjort muligt for borgerne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Serbien og Montenegro at rejse ind i EU uden visum. Det bliver en stor dag og værd at fejre.
Jeg vil imidlertid gerne benytte denne lejlighed til endnu engang at opfordre Kommissionen og Rådet til at gøre alt for at ophæve visumkravene til borgere fra Bosnien-Hercegovina og Albanien snarest muligt. Vi må ikke tillade nye delinger på det vestlige Balkan eller spilde tiden til ulempe for navnlig den yngre generation. Det er svært at tro, at størstedelen af de unge i disse lande stadig intet ved om EU.
Vores ansvar er at nedbryde de nye visummure, som dukkede op på det vestlige Balkan efter Berlinmurens fald. Det gælder også for befolkningen i Kosovo. Det vestlige Balkan har brug for et tydeligt europæisk perspektiv. Lad os ikke give efter for ubegrundet frygt.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Hr. formand, mine damer og herrer! To virkelig historiske begivenheder har markedet afslutningen på 2009: Lissabontraktatens ikrafttræden og klimatopmødet i København.
Jeg vil gerne bruge min taletid til at udtrykke min tilfredshed med måden, hvorpå EU aktuelt beviser, at den er den vigtigste aktør med hensyn til at finde holdbare løsninger i kampen mod klimaforandringerne. Jeg er ligeledes glad for, at medlemsstaterne er nået til enighed i det hele taget og kan præsentere en fælles holdning, selv om en aftale mellem 27 medlemsstater ikke er nogen nem opgave.
Resultatet lever måske nok ikke op til vores ambitioner og forventninger, men beslutningen, der er truffet af EU's medlemsstater om at tilbyde ulandene 7,2 mia. EUR, er desto mere vigtig, fordi disse lande har et presserende behov for finansiel støtte. Det er også muligt, at dette eksempel kan opmuntre de andre FN-lande til at tage det samme skridt.
Vi må også bifalde, at selv lande i EU, som er hårdt ramt af finanskrisen hidtil, har udtrykt solidaritet, gjort en indsats og vil give et bidrag, selv om det kun er en symbolsk handling fra nogles side på deres forpligtelse over for kampen mod den globale opvarmning.
Charalampos Angourakis
(EL) Hr. formand! Lad mig begynde med at udtrykke min fulde solidaritet med den kamp, som fagbevægelsens repræsentanter i Europa-Parlamentet udkæmper, og ønske dem held og lykke.
En massiv bølge af foranstaltninger imod fagbevægelsen bliver iværksat af den græske regering, og fleksible arbejdsformer gøres til reglen og indføres over hele linjen. Det sociale sikkerhedssystem bliver også kraftigt beskåret, og løn og pensioner bliver fastfryses.
Den græske regering, EU og repræsentanterne for kapitalen forsøger at terrorisere arbejderne ved at bruge Grækenlands budgetunderskud og offentlige gæld som skræmmebilleder. De inddrager arbejderne i den sociale dialog, hvilket er en fælde, for at tvinge dem til accept, begrænse deres berettigede vrede og aflede græsrøddernes reaktion.
Den første reaktion på angrebet på græsrødderne fra regeringens og EU's side vil være den nationale strejke den 17. december, som den militære arbejderfront PAME har varslet og organiseret. De forlanger foranstaltninger, der lever op til moderne græsrodskrav, og som kun kan opfyldes af arbejderklasserne, de fattige klasser og middelklasserne i by og på land i en forenet front, der skal konfrontere og nedkæmpe EU's antigræsrodspolitik.
Martin Ehrenhauser
(DE) Hr. formand! Den 8. december fejrede ESFP-missionen, Operation Atalanta, sin etårsdag. I henhold til det svenske formandskab har operationen demonstreret sin kapacitet til effektiv bekæmpelse af piratvirksomhed, og der er sket et betydeligt fald i antallet af overfald. Den sidste udtalelse er dog højst tvivlsom.
Ifølge International Maritime Bureau var der flere overfald i løbet af de første ni måneder af 2009 end i hele 2008. Antallet af væbnede angreb steg også med 200 % samlet set. Denne operations finansielle effektivitet er også højst tvivlsom. Omkostningen ved skader som følge af piratoverfald i denne region skønnes at andrage 200 mio. USD i alt, mens EU og medlemsstaterne investerer 408 mio. USD om året.
De nye, planlagte ESFP-mission i Somalia vil heller ikke denne gang komme til bunds i problemet, men kun udgøre symptombehandling. Det, der virkelig kunne betale sig, var, at EU oprettede en effektiv kystvagt for at hindre ulovligt fiskeri ...
(Formanden afbrød taleren)
Dominique Baudis
(FR) Hr. formand! SESAR-programmet, som sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen i Europa, er et stort projekt.
Hvordan vil Kommissionen forberede sig på den kommende iværksættelsesfase af SESAR og navnlig finansieringen af programmet, som er afgørende for både miljøet og vores videnskabelige og tekniske position? Vil Kommissionen følge henstillingerne i 2007-rapporten, ifølge hvilken en højtkvalificeret person bør sikre den politiske overvågning af programmet? Ja, der er en række hindringer, der skal overvindes - af juridisk, psykologisk og teknisk karakter - for at få forenet de nationale luftrum og få kontrollører fra de forskellige lande til at arbejde sammen.
Hvis Europa ikke kan skabe et fælles luftrum, hvordan skal vi så kunne opbygge en stærk politisk union?
Edit Bauer
(HU) Hr. formand! Da både De og Kommissionen udtrykte Deres intention om at overvåge gennemførelsen af den slovakiske nationale sproglov, vil jeg gerne henlede Deres opmærksomhed på følgende forhold. Regeringen har offentliggjort gennemførelsesbestemmelserne, som ikke kun tilsidesætter love, men også indfører nye restriktioner. I gennemførelsesforslaget specificeres det, at lovens legitime formål udelukkende er at beskytte og støtte det nationale sprog i officielle anliggender samt at beskytte de rettigheder, som det nationale sprogs brugere har. Der står, at beskyttelsen af disse rettigheder for fysiske og juridiske personers vedkommende som legitimt formål skal gælde indgreb i grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder. Det er derfor fuldstændig indlysende, at det er en henvisning til mindretallenes rettigheder og frihedsrettigheder. I gennemførelsesforanstaltningen påpeges det desuden, at uanset om andelen er over eller under 20 %, kan mindretalssproget kun anvendes, hvor en eventuelt tilstedeværende tredjeperson accepterer det. Jeg mener, at denne absurditet er uacceptabel i Europa.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Hr. formand! På det seneste topmøde mellem EU og Rusland underskrev parterne et memorandum om principperne for en tidlig varslingsmekanisme om energianliggender. Kommissionen håber, at dette i fremtiden vil sætte os i stand til at undgå en energikrise, der ligner den, vi oplevede i begyndelsen af året, da striden mellem Rusland og Ukraine over forsyning og transit af gas fik Moskva til at lukke for gassen i tre uger og effektivt lamme flere europæiske lande.
Den tilstundende vinter og den tilhørende stigning i gasforbruget betyder, at vi skal udforme principper, der kan bruges til at regulere det europæiske energimarked efter. EU skal forstå, at afbrydelser i gasforsyningen ikke kun er en trussel mod økonomien, men de truer også grundlaget for europæisk integration, som med forstærkning i form af europæisk solidaritet støtter det frie marked. Jeg håber også, at denne vinter ikke bliver en afprøvning af sandheden i de fremsatte erklæringer eller af, hvorvidt solidaritet er et ubetydeligt, tomt ord eller en reel garanti for samarbejde mellem medlemsstaterne i EU.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Hr. formand! Som De nok ved, har Rumænien for nylig afsluttet en periode på to år med forskellige valg ca. hver sjette måned. Det seneste valg angik præsidentposten og blev vundet af den siddende præsident med en meget snæver margin på 70 000 stemmer, der især kom fra de landflygtige rumænere.
Det, der generer mig som borger, er, at jeg under hele valgkampen var ude af stand til at offentliggøre noget som helst kritisk om den nuværende præsident på min blog, Europolis, da den offentlige adgang til min blog blev afbrudt fuldstændig. Jeg finder dette uacceptabelt, både fordi det er censur af ytringsfriheden, og fordi det viser, at også internettet kontrolleres af magthaverne og/eller deres støtter.
Alt i alt er det beklageligt, at sådanne holdninger nu 20 år efter revolutionen, hvor mange mennesker omkom, for at demokratiet kunne slå rod, tolereres - muligvis endda opmuntres - af dem, som midlertidigt nyder frugten af demokratiet, fordi de vælges til magten med så smal en margin.
Frédéric Daerden
(FR) Hr. formand! Siden 2007 har godstransport ad jernbane undergået en total liberalisering af udbudssiden. Erhvervsdrivende, der ikke har en public service-opgave, vil fra nu af få skærpet konkurrence.
I mange lande betyder dette en stigning i udbuddet i de mest rentable segmenter af markedet, nemlig kombineret transport og transport i hele tog. Derimod er vognladningstrafikken lidet interessant for private selskaber på grund af dens begrænsede rentabilitet.
Hvis vi virkelig ønsker at udvikle godsfragt ad jernbane som drivkraft bag bæredygtig mobilitet, er det afgørende at støtte vognladningstrafikken. Ellers vil transporten flytte sig helt over til landevejen, hvilket ville stride imod vores mål for reduktion af CO2-udledning. At støtte vognladningstrafikken skal derfor betragtes som en public service-opgave, eftersom det er en integreret del af en bæredygtig mobilitetsstrategi.
I forbindelse med Kommissionens retningslinjer for betingelserne for statslig indgriben mener vi, at det er udmærket muligt at inkludere støtte til vognladningstrafik, uanset om det sker i form af kompensation for public service-forpligtelser eller i form at støtte til ...
(Formanden afbrød taleren)
Vilja Savisaar
(ET) Hr. formand! Jeg vil gerne tale om et meget praktisk, men for mit hjemland Estland også et ekstremt vigtigt emne. For få år siden var der overhovedet ikke jernbaneforbindelse mellem de tre baltiske lande - Estland, Letland og Litauen - og Europa. Infrastrukturen var i en ringe forfatning, og den blev kun meget lidt udnyttet. Siden da har der været en positiv udvikling både med hensyn til renovering af den nuværende jernbane og udførelse af undersøgelser med henblik på at anlægge jernbaner efter europæisk standarder. For at gennemføre Rail Baltica - som vi kalder dette projekt - er det yderst vigtigt, at både Parlamentet og Kommissionen udviser betydelig opbakning til Rail Baltica-projektet, selv om befolkningstakket i denne region ikke netop er det største og de baltiske staters finansielle situation dyster.
Dette projekt er vigtigt, ikke kun for at sikre en normal jernbaneforbindelse, men den vil også få en betydelig indvirkning på alle tre lande i regional- og socialpolitisk henseende. Estland, Letland og Litauen har brug for en jernbaneforbindelse til Europa, både af økonomiske grunde og for at holde fokus på den miljørelaterede økonomi, fordi jernbanetransport giver mulighed for transport af større godsmængder med mindre forurening til følge. I øjeblikket er hovedlinjen Via Baltica ...
(Formanden afbrød taleren)
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne sige et par ord om to emner. Det første er spørgsmålet om ligebehandling, som er forbundet med det lige så presserende, uløste problem med lighed mellem mænd og kvinder. Det burde være en given ting, at mænd og kvinder af samme kaliber med de samme kvalifikationer og i den samme stilling får samme løn. I Østrig er alting vendt på hovedet: Jo bedre kvalificeret kvinden er, jo ringere er hendes avancementsmuligheder sammenlignet med hendes mandlige kolleger med de samme kvalifikationer. Helt friske tal viser, at kvinders handicap øges med alderen. F.eks. tjener kvinder over 60 år ca. 34 % mindre end deres mandlige kolleger.
Det andet emne, jeg gerne vil nævne, er, at børn kræver beskyttelse. Jeg havde gerne set FN's konvention om barnets rettigheder indbygget i den østrigske forfatning. Jeg håber, at denne diskussion snart genoptages i Østrig, og at den vil få et positivt udfald.
Iosif Matula
(RO) Hr. formand! Jeg er glad for at kunne bekendtgøre her i Parlamentet, at valget af hr. Traian Băsescu til præsident for Rumænien er blevet bekræftet. Vores tiltrædelse af EU i 2007 fandt sted under præsident Traian Băsescus første embedsperiode og takket være hans direkte bidrag. Et nyt mandat vil give præsidenten mulighed for at fortsætte med reformerne og den fulde gennemførelse af europæiske normer og værdier i Rumænien.
I kølvandet på præsidentvalget kan der drages en enkelt konklusion: Præsidentvalget, som overholdt strenge internationale krav, er overstået i Rumænien, som det også blev bekræftet af OSCE-observatører samt af den rumænske forfatningsdomstols afgørelse og genoptællingen af ugyldige stemmer, hvorefter den siddende præsident øgede sin føring over modstanderen.
Vi mener, at præsident Băsescus demokratiske sejr med støtte fra det liberale demokratiske parti også markerer en sejr for Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater). Vores kolleger i PPE-Gruppen med Wilfried Martens og Joseph Daul i spidsen udtrykte deres støtte til præsident Băsescu, hvilket vi atter takker for.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! I løbet af andet kvartal af 2009 udgjorde de 27 medlemsstaters indtægter 43,9 % af BNP, mens deres udgifter androg 49,7 %. I samme periode udgjorde skatter og afgifter og sociale bidrag i EU-27 ca. 90 % af medlemsstaternes generelle indtægter, mens velfærdsudgifterne kun udgjorde 42,2 % af BNP. De 27 medlemsstaters budgetunderskud voksede fra 0,8 % i andet kvartal af 2008 til 5,8 % i andet kvartal af 2009. I samme periode faldt beskæftigelsen med 2 % og industriproduktionen med 10,2 %. De hårdest ramte sektorer var byggeri, landbrug, industriproduktion, handel, transport og kommunikation. Jeg mener, at det er afgørende for den fremtidige Kommission at forelægge et arbejdsprogram med fokus på økonomisk udvikling, nedbringelse af arbejdsløsheden og garanti for anstændige levevilkår.
Alf Svensson
(SV) Hr. formand! Antisemitismen breder sig i hele verden, selv i Europa inden for EU's grænser. Det siger sig selv, at Parlamentet må tage fat om denne nældes rod - for den spreder sig - og kvæle den i fødslen.
Det skal også stå klart, at staten Israels politik selvfølgelig kan kritiseres - lige som enhver anden stat kan kritiseres, fordi ingen stat fungerer perfekt. Imidlertid er staten Israels politik en anden sag end antisemitisme.
Jeg formoder, at Parlamentet med ildhu vil imødegå enhver tendens til antisemitisme. I øjeblikket er disse tendenser hyppige og udbredte.
Diogo Feio
(PT) Hr. formand! Det emne, jeg vil omtale i Parlamentet i dag, vedrører momsordninger for portugisiske landmænd. I henhold til EU-lovgivningen er der tre mulige ordninger: den almindelige ordning med virksomhedsregnskab, ordningen for smv'er og standardsatsordningen, efter hvilken der hverken betales eller godtgøres moms. Desværre har godtgørelsen siden Portugals indtræden i EU ligget på nul.
Der pågår i øjeblikket en overtrædelsesprocedure mod den portugisiske stat. Denne form for beskatning berører ca. 18 000 landmænd og 5,3 % af disses omsætning. Jeg vil gerne gøre det helt klart, at der må findes en måde at bringe portugisisk lovgivning i overensstemmelse med EU's regelværk.
Formanden
Vi er nu nået til vejs ende med indlæggene af et minuts varighed. Jeg vil gerne forklare, at jeg har mange navne på listen - mindst dobbelt så mange, som vi har tid til. I dag har vi mere tid end normalt, men De må huske, at hvis De fik tid sidste gang for en måned eller to måneder siden, vil De have mindre chance for at få taletid igen i dag. Vi må tage hensyn til dem, der slet ikke har haft taletid. Jeg er ked af det, men sådan er reglerne. På listen har jeg dobbelt så mange navne, som det er muligt at nå. Jeg beklager meget, at ikke alle fik taletid.
James Nicholson
(EN) Hr. formand! Jeg forstår godt, hvad De siger, men at De har dobbelt så mange navne på listen over medlemmer, der ønsker taletid, end der er tid til, viser, hvor vigtig præcis denne del af vores job faktisk er - at repræsentere vores folk.
Må jeg bede Dem om at tage dette med tilbage og se, om der er en anden måde, vi kan gøre det på, end at vi sidder her i en time og så ikke bliver kaldt frem, fordi - og jeg beklager mig ikke over Dem; jeg ved, det er en vanskelig opgave, De har - vi så i det mindste kunne få at vide, at vi ikke behøvede møde op denne uge - eller sådan noget. De kunne så beslutte på forhånd, hvor mange De ville tage, og resten af os kunne så komme igen næste gang eller rejse vores spørgsmål på en anden måde. Jeg synes, det ville være godt frem for at spilde medlemmernes tid.
Formanden
Jeg mener, at der altid er grund til at sidde her og lytte til indlæggene. Jeg synes ikke, vi skal holde indlæg på den måde. I dag fik næsten alle de, der ikke fik ordet sidste gang, lejlighed til at holde et indlæg.
