Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0161/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.

Om: Bevægelseshæmmede passagerer
Hvilke handlinger og kontroller har Rådet foretaget for at sikre, at de bestemmelser i min betænkning om forordningen vedrørende bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly, der trådte i kraft sidste sommer, gennemføres korrekt i alle medlemsstater?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Reglerne om beskyttelse og ydelse af hjælp til handicappede og bevægelseshæmmede personer er fastlagt i Parlamentets og Rådets forordning om handicappede og bevægelseshæmmede personers rettigheder, når de rejser med fly. Denne forordning blev vedtaget i 2006; visse dele trådte allerede i kraft i 2007, og resten vil træde i kraft i juli i år.
Jeg vil gerne understrege, at overvågning af en ordentlig håndhævelse af denne forordning påhviler Kommissionen, der kan træffe passende foranstaltninger. Sådanne foranstaltninger kan indbefatte juridiske initiativer for at sikre, at Fællesskabets lovgivning bliver anvendt ordentligt på dette område. Derfor er Rådet simpelthen ikke kompetent til at besvare dette spørgsmål.
Ikke desto mindre vil jeg understrege, at EU er opmærksom på vigtigheden af beskyttelse og sikring af bistand til handicappede og bevægelseshæmmede personer. Som man kan se i praksis, bliver den forordning, jeg nævnte, allerede anvendt, og den udgør en vigtig hjælp for handicappede og bevægelseshæmmede personer, når de rejser.
Robert Evans
(EN) Hr. formand! Tak til formandskabet, men jeg har naturligvis kendskab til alt det lovgivningsmæssige, for det var mig, der som ordfører fik det igennem Parlamentet.
Faktisk er det de nationale institutioner, der er ansvarlige. Jeg kender ikke forholdene i alle medlemslandene, men i Det Forenede Kongerige er det den civile luftfartsmyndighed. Så det er nationale institutioner, og det er de nationale regeringers ansvar, og det er derfor, jeg stillede spørgsmålet til Rådet.
I en uge, hvor Europa tydeligvis kæmper for at overbevise sin befolkning på en halv milliard borgere om den sande værdi af EU, er dette et værdifuldt initiativ. Det er en meget vigtig lovgivning til støtte for handicappede og bevægelseshæmmede personer, så jeg opfordrer ministeren til at gå tilbage til Rådet og sige til alle sine 26 kolleger i Rådet (transport) og til medlemmerne, at de bør håndhæve denne lovgivning.
Emanuel Jardim Fernandes
- (PT) Hr. formand! I forlængelse af spørgsmålet fra min kollega Robert Evans vil jeg gerne spørge Rådet om, hvorvidt det er parat til at styrke rettighederne for bevægelseshæmmede passagerer i den maritime sektor. Det spørger jeg om, fordi Kommissionen tidligere har forsvaret denne mulighed, f.eks. i meddelelsen fra 2005 om passagerrettigheder, og Parlamentet har arbejdet hen imod dette, i særdeleshed inden for kompetencerne og drøftelserne om Erika III-pakken.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand! Jeg har et spørgsmål, hr. minister! Det er kommet mig for øre, at passagerer med begrænset mobilitet alligevel udsættes for forskellig behandling hos flyselskaberne, og at især de såkaldte lavprisselskaber klarer opgaven en smule dårligere end andre flyselskaber. Det ville interessere mig at få at vide, om Rådet ligeledes er bekendt med sådanne forhold, eller er der snarere tale om enkeltstående hændelser?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Hvad angår tillægsspørgsmålet fra hr. Fernandes kan jeg naturligvis ikke udelukke, at der kan blive indført noget lignende for handicappede og bevægelseshæmmede personer, der rejser til søs. Naturligvis er det noget, der især må studeres i Kommissionen, der så bør fremlægge et forslag. Men det er da en idé, det er værd at overveje. Det er min umiddelbare reaktion.
Hr. Leichtfried nævnte lavprisflyselskaber. Jeg vil gerne understrege, at den forordning, jeg nævnte, og som har at gøre med at lette lufttransport for handicappede og bevægelseshæmmede personer, gælder for alle flyselskaber, og der skelnes ikke her. Overtrædelser vil naturligvis blive behandlet ens, uanset om de kommer fra lavprisselskaber eller andre selskaber.
Formanden

Om: Fælles indvandrerpolitik og illegalt arbejde
Hvordan vurderer Det Europæiske Råds formandskab det fremskridt, der i løbet af dets seks måneder lange formandskabsperiode er sket i retning af en fælles indvandrerpolitik med henblik på at bekæmpe illegalt arbejde?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Med hensyn til indvandringspolitikken og ulovligt arbejde i denne embedsperiode er det under det slovenske formandskab, at formandskabet fortsatte sine forhandlinger i Rådet og med Parlamentet om forslag til et direktiv, der indfører sanktioner mod arbejdsgivere for borgere fra tredjelande, der ulovligt opholder sig i EU.
Dette direktiv forbyder beskæftigelse af borgere fra tredjelande, der opholder sig ulovligt i Unionen, og det er naturligvis en af metoderne til at bekæmpe ulovlig indvandring. Til dette formål fastlægges der i direktivet fælles minimumssanktioner og -foranstaltninger, som medlemsstaterne må bringe i anvendelse mod arbejdsgivere, der beskæftiger borgere fra tredjelande, der opholder sig ulovligt på medlemsstaternes territorium.
I denne periode har de ansvarlige organer i Rådet fortsat studeret forslaget, og der er blevet holdt tæt kontakt med Parlamentet med henblik på, at de to institutioner kan nå frem til en fælles holdning. Arbejdet er endnu ikke færdigt, men jeg kan sige, at formandskabet er tilfreds med de fremskridt, der er sket indtil nu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand, hr. rådsformand! Jeg takker Dem for Deres svar. Men vi ved, at borgere fra tredjelande, der kommer ind på EU's territorium uden dokumenter eller juridiske papirer, faktisk arbejder for forskellige arbejdsgivere, efter at de er blevet sat på fri fod. De kan så tjene til deres billet og rejse til europæiske lande, hvor deres ret til ophold vil blive anerkendt. Hvordan skal vi bekæmpe ulovlig beskæftigelse, når den til dels retfærdiggøres og sikres?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Når førnævnte direktiv bliver vedtaget, vil det utvivlsomt også være muligt at handle i disse tilfælde, og jeg håber, at det vil ske så snart som muligt. Under alle omstændigheder involverer det handling, der sikrer mod beskæftigelse af personer, der opholder sig ulovligt på EU's medlemsstaters territorium, og det vil naturligvis stride imod direktivet, når og hvis det bliver vedtaget. Jeg gentager: Rådet forventer, at det vil ske så snart som muligt, og vi har også den opfattelse, at der i løbet af disse seks måneder er sket betydelige fremskridt.
Formanden

Om: Patientsikkerhed
I betragtning af at EU i årtier har spillet en aktiv rolle for at sikre arbejdstagernes mobilitet, ønskes oplyst, om Rådet er enigt i, at patientsikkerhed er et vigtigt emne, der endnu ikke er blevet tilgodeset i tilstrækkeligt omfang i EU-direktiver. Især ønskes følgende oplyst: Er Rådet enigt i, at det med henblik på at garantere patientsikkerheden i hele EU er nødvendigt at indføre et system, hvorved der kan udveksles oplysninger mellem medlemsstaterne og deres tilsynsmyndigheder for ansatte i sundhedssektoren?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg vil gerne takke fru Harkin meget for hendes spørgsmål. Det er et vigtigt emne, som det er blevet bekræftet af det 18 måneders formandskabsprogram, vi har udarbejdet sammen med Tyskland og Portugal. I programmet understreger vi, at patientsikkerhed er et vigtigt område.
Med henblik herpå har arbejdsgruppen for patientsikkerhed i Gruppen på Højt Plan vedrørende Sundhedstjenesteydelser og Lægebehandling udarbejdet en rapport om forbedring af patientsikkerheden i EU. Inden for rammerne af disse anbefalinger blev uddannelse og oplæring af sundhedspersonalet fremhævet som et af de vigtigste områder.
Anbefalingerne taler også om nødvendigheden af at fremme flerdisciplinær uddannelse omkring patientsikkerhed på alle niveauer af sundhedspersonalets uddannelse. Arbejdsgruppen anbefalede også, at en måde at nå patientsikkerhed på er ved at benytte et enkelt samlet paraplynetværk, kaldet EUNetPass, der vil støtte medlemsstaterne og muliggøre samarbejde omkring patientsikkerhed på EU-plan.
Kommissionen har finansieret to projekter på europæisk niveau, og de bør bidrage til bedre forståelse af situationen og formulering af retningslinjer for det fremtidige arbejde med hensyn til patientsikkerhed. Det er projekterne MARQuIS - "Methods of Assessing Response to Quality Improvement Strategies" (metoder til vurdering af virkningen af kvalitetsforbedringsstrategier) - og SIMPATIE - "Safety Improvement for Patients in Europe" (forbedring af sikkerheden for patienter i Europa).
Patientsikkerhed stod også på dagsordenen ved ministerrådsmødet i juni. Denne måned, den 10. juni, har Rådet vedtaget beslutningen om antimikrobiel resistens. I disse afgørelser støtter den udviklingen af en strategi, der sigter mod ansvarlig anvendelse af antimikrobielle midler. Udbredelsen af bakterier, der er resistente over for antimikrobielle lægemidler, er hyppigst en følge af forkert anvendelse i hele sundhedssektoren.
Aktiviteter, der har at gøre med forhindring af yderligere opståen af resistente patogener, er også vigtige. Disse aktiviteter omfatter etablering af et effektivt system til kontrol blandt medlemsstaterne, og i tilgift hertil må sundhedspersonalet underrettes bedre herom.
På det sidste møde for sundhedsministrene ved førnævnte junisession gav Kommissionen oplysninger om pakken vedrørende patientsikkerhed. Dette er "patientsikkerhedspakken", og i denne forbindelse har Kommissionen rapporteret, at den inden udgangen af 2008 agter at fremlægge en særlig betænkning om patientsikkerhed og et forslag om henstillinger vedrørende patientsikkerhed og forebyggelse af og kontrol med infektioner. Så snart disse dokumenter står til rådighed, vil den medlemsstat, der har formandskabet, naturligvis underrette Rådet.
Endelig vil jeg også gerne nævne direktivet fra Parlamentet og Rådet om anerkendelse af professionelle kvalifikationer. Dette regulerer meget præcist de professionelle kvalifikationer for ansatte i sundhedssektoren for at beskytte europæiske borgere, og det definerer samarbejdsområdet blandt medlemsstaterne på dette område.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Jeg takker rådsformanden for hans svar. Jeg er glad for at høre om de fremskridt, der er sket de sidste seks måneder, i særdeleshed med arbejdsgruppen for patientsikkerhed.
Det, jeg specielt er optaget af her, er, at selv om vi har mobilitet for sundhedspersonale, har vi ikke på EU-plan en anerkendt struktur på plads, der åbner for formelt samarbejde mellem tilsynsmyndighederne for sundhedspersonalet og sundhedstjenesterne.
Er ministeren ikke enig i, at vi på EU-plan må få en anerkendt struktur på plads, der åbner for formelt samarbejde mellem disse tilsynsmyndigheder? For uden denne sammenhæng og struktur, kan individuelle tilsynsmyndigheder ikke garantere patienternes sikkerhed; så jeg vil gerne høre hans kommentar hertil.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Blot som et tillægsspørgsmål: Vi har også mobilitet for patienter i hele EU, folk, der tager på ferie og bliver opereret - med skrækkelige konsekvenser.
Hvordan skal det håndteres, så at folk for det første er klar over problemerne, og for det andet at problemerne bliver forhindret ved at få ordentligt kvalificeret sundhedspersonale, som kan spores gennem systemet?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Med hensyn til organiseringen på EU-plan har jeg nævnt EUNetPass-netværket, der er en af de henstillinger, som førnævnte arbejdsgruppe for patientsikkerhed er kommet med, og i særdeleshed at EUNetPass-netværket bare er en af flere mulige veje, men at det er en af vejene til at nå patientsikkerhed.
Så hvad involverer dette netværk? Det er et netværk for udveksling af informationer, det giver støtte til henstillinger om patientsikkerhed på forskellige måder, og det er især en platform for samarbejde og netværksaktiviteter mellem medlemsstaterne og internationale organisationer med hensyn til patientsikkerhed. Dette netværk udvikler en positiv sikkerhedskultur, det indfører uddannelse og oplæring af sundhedspersonale og indfører mekanismer til rapportering og til at lære af andres eksempel. Men det er blot en af vejene, og naturligvis er der andre, herunder den slags som De har nævnt.
Formanden

Om: Nærhedsprincippet og EU-medlemskab
I forskellige medlemsstater, dog først og fremmest i kandidatlandene, hævdes det af politiske kredse og i medierne igen og igen, at indførelse af det såkaldte "ægteskab mellem personer af samme køn" eller registrerede partnerskaber samt liberalisering af abort og eutanasi er nødvendig i henhold til EU-retten hhv. Fællesskabets regelværk.
Kan Rådet entydigt erklære, om og hvorvidt dette er i overensstemmelse med kendsgerningerne, eller om alle disse spørgsmål udelukkende henhører under de nationale beføjelser hhv. er underlagt nærhedsprincippet?
Janez Lenarčič
rådsformand. - (SL) Hr. formand! Jeg bør påpege, at Fællesskabet - og det tror jeg, at hr. Posselt er klar over - ikke er kompetent til at pålægge medlemsstaterne et krav om, at de skal indføre "ægteskab mellem folk af samme køn" eller "registrerede partnerskaber" i deres nationale lovgivning. Fællesskabet kan kun vedtage bestemmelser, der styrer samarbejdet mellem de juridiske myndigheder i medlemsstaterne, f.eks. bestemmelser om domstolsafgørelser, der anerkendes og håndhæves af én stat, men er foretager i en anden.
Kommissionen kan også vedtage bestemmelser om løsning af konflikter mellem love i tilfælde, hvor der er grænseoverskridende elementer. De nuværende Fællesskabsbestemmelser - nemlig fra Bruxelles IIa-forordningen - henviser ikke til forordninger om partnerskaber for folk af samme køn. Som vi ved, har medlemsstaterne meget forskellige lovgivningsmæssige løsninger omkring de rettigheder og pligter, der udspringer af sådanne partnerskaber. Nogle har den slags partnerskaber, og nogle har det slet ikke reguleret gennem lovgivning.
Siden indførelsen af ægteskaber mellem folk af sammen køn og registrerede partnerskaber ikke er krævet under Fællesskabets lovgivning, vil det være vanskeligt for medlemsstaterne at nå til enighed om at ændre eksisterende bestemmelser for at medtage partnerskaber mellem folk af samme køn. Jeg vil også gerne påpege, at Fællesskabet ikke er kompetent til at lovgive om sager, der drejer sig om abort eller eutanasi.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand! Jeg takker Rådet for denne vigtige præcisering, for emnet har jo også spillet en stor rolle i Irland. Jeg vil blot stille et kort og klart supplerende spørgsmål om Kroatien. Gælder det også for ansøgerlande, at de ikke skal ændre deres lovgivning på disse områder, men at de fortsat er suveræne, fordi dette heller ikke med hensyn til ansøgerlande er en EU-kompetence?
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Jeg takker Rådet for dets svar, og jeg er enig i, at alle disse sager - ægteskab mellem folk af samme køn, registreret partnerskab, osv. - bør forblive inden for medlemsstaternes beføjelser. Men et af de spørgsmål, der rejste sig under Lissabondebatten i Irland, var resultatet af chartret om grundlæggende rettigheder. Jeg vil blot spørge ministeren, om han har en mening om chartret om grundlæggende rettigheder, der blev føjet til Lissabontraktaten. Samtidig blev det fastslået i Irland, at dette charter kunne lette indførelsen af ægteskab mellem personer af samme køn, abort, eutanasi, osv. Jeg vil bare gerne høre ministeren, om han har et synspunkt om denne sag.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! Mit spørgsmål er på samme linje som Marian Harkins. Et medlem af Parlamentet har sendt en brochure rundt, hvor der står, at hvis Lissabontraktaten blev vedtaget i Irland, ville man indføre eutanasi og abort - en brochure, der minsandten indeholdt en sprøjte! Samme medlem havde den frækhed at tage ordet her i dag og tale om sandhed og ærlighed.
Jeg vil gerne have, at ministeren klart fortæller Parlamentet, at hvis Lissabonstraktaten skulle blive vedtaget, er det klart, at den ikke vil indføre abort eller eutanasi i nogen medlemsstater.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Mange tak for disse tillægsspørgsmål. For det første med hensyn til hr. Posselts spørgsmål om, hvorvidt det betyder, at ansøgerlandene - det være sig Kroatien eller andre - ikke skal ændre deres lovgivning om ægteskab mellem personer af samme køn, abort eller eutanasi, er svaret ja. Det behøver de ikke. De behøver ikke at gøre det, for det er ikke en sag, der hører ind under Fællesskabets kompetence. Derfor undersøger man ikke ansøgerlandenes lovgivning i disse tilfælde, eftersom det ikke er en kompetence for det Fællesskab, som ansøgeren vil tilslutte sig.
Med hensyn til chartret om grundlæggende rettigheder er mit svar til fru Harkins og hr. Mitchells tillægsspørgsmål følgende:
Lissabontraktaten indeholder en artikel, der styrer den juridisk bindende karakter af chartret om grundlæggende rettigheder, som er et særskilt dokument. Men jeg kan ikke desto mindre offentligt bekræfte her og nu, at gennemførelse af Lissabontraktaten ikke vil pålægge nogen medlemsstat noget krav med hensyn til spørgsmål såsom abort, eutanasi eller ægteskab mellem personer af samme køn. Det er anliggender, der ikke henhører under Fællesskabets kompetence, og gennemførelsen af Lissabontraktaten vil ikke ændre dette. Disse anliggender, spørgsmål og områder vil forblive under den enkelte medlemsstats kompetence.
Formanden

Om: Verdensomspændende fødevarekrise
De voldsomme stigninger i priserne på basisfødevarer såsom korn, ris, majs osv. har forårsaget en fødevarekrise og social uro i mange udviklingslande, mens der også i Europa noteres drastiske prisstigninger på fødevarer.
Hvad er Rådets vurdering af årsagerne til denne drastiske stigning i de internationale priser på basisfødevarer? Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe for at tilskynde til produktion af basisvarer eller eventuelt fraråde produktion af andre varer (f.eks. biobrændstoffer)?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Rådet er helt klar over vigtigheden af spørgsmålet om landbrugsprodukter og fødevarepriser på verdensmarkedet. Formandskabet mener, at der er brug for en integreret tilgang for at løse dette problem, en tilgang, der vil inkludere alle relevante sektorer for at sikre en effektiv og langsigtet politisk reaktion fra EU. Med hensyn til de forskellige aspekter af dette spørgsmål har vi for nylig i de relevante sammensætninger af Rådet organiseret talrige drøftelser med henblik på at bidrage til sådanne integrerede løsninger.
F.eks. holdt Rådet den 19. maj en detaljeret drøftelse af faktorer, der påvirker landbrugssektorens kapacitet til at sikre tilstrækkelig fødevareforsyning. Her påpegedes behovet for at studere de langsigtede tendenser for udbud og efterspørgsel. Denne drøftelse, der havde til formål at bidrage til en fælles politisk reaktion fra EU, der skulle sigte imod bæredygtighed, berørte alle de væsentligste aspekter, som er vigtige for landbrugssektoren og den fælles landbrugspolitik.
Rådet har allerede vedtaget en afgørelse om adskillige foranstaltninger til at afbøde presset på fødevarepriserne på EU's marked. Disse foranstaltninger forventes også at få en gunstig indvirkning på de internationale markeder. Rådet har også vedtaget visse hurtige foranstaltninger såsom afskaffelse af kravet om tvungen braklægning i 2008, en forøgelse af mælkekvoterne og midlertidig ophævelse af importafgifter på korn.
I forbindelse med sundhedstjekket på den fælles landbrugspolitik vil Rådet også overveje yderligere foranstaltninger. Dette indbefatter f.eks. permanent opgivelse af kravene om tvungen braklægning, gradvis ophævelse af systemet med mælkekvoter, eliminering af de nuværende bonusser på energiafgrøder og erstatning af dem for at fremme produktionen af andengenerationsbiobrændstof - med andre ord biobrændstof, der produceres af biprodukter og ikke konkurrerer med fødevareproduktionen.
Ved udgangen af maj fokuserede Rådet på udviklingsdimensionen af dette spørgsmål og besluttede, at sådanne omstændigheder som de nuværende udgør en alvorlig byrde for udviklingslandene og i særdeleshed de svageste sociale segmenter i disse lande.
Ved sit møde den 3. juni studerede Rådet også de økonomiske følger af og mulige løsninger på de høje fødevarepriser. Det henledte opmærksomheden på de kortsigtede foranstaltninger, det allerede har vedtaget, særlig inden for landbruget, og understregede vigtigheden af at styrke landbrugets markedsorientering, sikre bæredygtig produktion af biobrændstof og forøge væksten af landbrugets produktivitet på mellemlang og lang sigt både i Europa og i udviklingslandene.
Mødet i Det Europæiske Råd, der begynder i morgen, vil også tage fat på de politiske konsekvenser af de høje fødevarepriser. Kort sagt, hvis jeg må konkludere, har det spørgsmål, som hr. Papadimoulis stillede, regelmæssigt været på Rådets dagsorden i de seneste måneder og uger.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Hr. formand, hr. rådsformand! De har læst en diplomatisk tekst, der er formuleret i diplomaternes sædvanlige generaliserende og tunge sprog. Jeg spørger Dem: Vil De på topmødet i morgen ud over at sige smukke ord faktisk vedtage konkrete foranstaltninger, og hvad bliver de med hensyn til lovgivningen om at reducere spekulationen i brændstof og fødevarer? Vil De støtte lavere sociale indkomster? Vil De genoverveje den fortsatte politik med nedskæringer, som man påtvinger landbruget? Endelig, tror De, at det irske nej for nogle få dage siden er uden forbindelse til de høje priser og dagliglivet?
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Dette er et globalt spørgsmål, og det, vi gør ved sundhedseftersynet af landbruget i Europa, er vigtigt, men ikke stort. Hvilken slags dialog har vi med USA, hvor 25 % af deres majs bliver ædt op af biler i stedet for kvæg? Det er da et kæmpe spørgsmål, som vi må tage fat på.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg vil gerne forklare hr. Papadimoulis, at Det Europæiske Råd ikke vedtager særlige foranstaltninger. Det Europæiske Råd fastlægger retningslinjer for handling. Særlige foranstaltninger vedtages på rådsniveau, og her er Rådet aktivt og funktionelt. Jeg nævnte og opregnede en række foranstaltninger, som Rådet allerede har vedtaget. Jeg opregnede også en række foranstaltninger, som Rådet forventes at tage fat på, men ikke er begyndt på endnu. Så jeg kan ikke acceptere den anklage, at dette kun er snak, for jeg talte om konkrete foranstaltninger, der allerede er vedtaget, og andre, som vil blive behandlet på rådsniveau, i særdeleshed i Rådet (landbrug) og Rådet (økonomi og finans).
Så er der spørgsmålet om USA og den måde, hvorpå det får biobrændsel. Det er naturligvis genstand for en dialog mellem EU og USA. Det er også et af de spørgsmål, som vi regelmæssigt tager fat på, spørgsmålet om biobrændstof. Synspunkterne er naturligvis forskellige og dækker et bredt spektrum. Sagen er, at vi må tage hensyn til, at fossilt brændstof er et alternativt til biobrændstof. Så fra dette synspunkt må vi bedømme, hvad der er mest problematisk.
EU er opmærksom på den mulige indflydelse af produktionen af biobrændstof på fødevarepriserne. Af netop denne grund har Rådet lige vedtaget foranstaltninger til fremme af brugen og produktionen af andengenerationsbiobrændstof, med andre ord det brobrændstof, hvis produktion ikke konkurrerer med fødevareproduktion.
Samtidig arbejdes der på at frembringe bæredygtige kriterier for produktionen af biobrændstof, og når de er vedtaget, vil de gælde både for produktionen af biobrændstof inden for EU og for importeret brændstof.
Formanden

Om: Forbedring af færdselssikkerheden
En af de vigtigste målsætninger for det nuværende rådsformandskab var at forbedre færdselssikkerheden på rådsplan. Rådets bedes derfor her ved afslutningen af formandsperioden oplyse, hvor der er sket de største forbedringer, og hvor der er sket mindre forbedringer og hvorfor?
Janez Lenarčič
Hr. formand! I forbindelse med lovgivningen om færdselssikkerhed fortsatte det slovenske formandskab behandlingen af forslaget til direktiv fra Parlamentet og Rådet om forbedring af sikkerheden på vejnettet. Det organiserede også en række tekniske møder med Parlamentets ordfører ud fra et ønske om at nå til en aftale med Parlamentet ved førstebehandling i næste måned.
Blandt det slovenske formandskabs bestræbelser for større færdselssikkerhed vil jeg også gerne nævne det arbejde, der blev gjort i forbindelse med lovforslaget om beskyttelse af fodgængere og andre bløde trafikanter. Dette forslag giver forbedringer af bilers frontsektion, som fabrikanterne må modificere, så skaderne på fodgængeren minimeres ved eventuelle sammenstød mellem bil og fodgænger.
Det slovenske formandskab begyndte en behandling af dette forslag i arbejdsgrupper under Rådet og holdt med succes møder med Parlamentets ordfører. Vi bør til bestræbelserne for større færdselssikkerhed regne de fremskridt, der har forbindelse med vedtagelsen af pakken om vejtransport. Jeg vil gerne påpege, at Rådet (transport) den 13. juni 2008 nåede til politisk enighed om denne pakke.
Inden for rammerne af denne pakke vil jeg gerne i særdeleshed fremhæve forslaget til forordning om fælles regler for beskæftigelsen som fragtfører. Det forekommer os meget vigtigt, at dette forslag formulerer en liste over de mest alvorlige overtrædelser med hensyn til vejtransport. Hvis en sådan lovovertrædelse begås af en fragtfører, kan det føre til tab af retten til at udøve det pågældende erhverv. På denne måde vil særlige nationale registre, der skal indføres i forbindelse med denne forordning, lette kontrollen med disse fragtførere, og det vil blive mere effektivt, noget, der utvivlsomt vil have en positiv indvirkning på færdselssikkerheden.
Jeg vil også nævne forslaget om regler for markedsadgang, der også er en del af denne pakke. Dette indfører en reduktion af antallet af rejser med tomme godskøretøjer, et højere niveau af erhvervsoplæring af chaufførerne, rationalisering af markedet, en forøgelse af tjenesternes kvalitet og på denne måde også en indirekte indflydelse på forøgelse af færdselssikkerheden.
I denne måned er formandskabet også begyndt at behandle forslaget til direktiv om at lette håndhævelse på tværs af grænserne med hensyn til færdselssikkerhed. Det er et forslag, som blev forelagt for Kommissionen i april i år.
I betragtning af den tid, der er til rådighed, og antallet af forslag fra Kommissionen omkring færdselssikkerhed - antallet af forslag, der i øjeblikket behandles af Rådet - er det vores opfattelse, at der er sket betydelige fremskridt inden for færdselssikkerheden. Naturligvis vil en fuldstændig vurdering af resultaterne kun være mulig, efter at vores formandskab er forbi.
Jim Higgins
(GA) Hr. formand! Jeg vil rose det slovenske formandskab for dets understregning af færdselssikkerheden. Det har forøget opmærksomheden hos myndighederne i medlemsstaterne på behovet for at træffe forskellige foranstaltninger til at vedtage en praktisk politik med henblik på at nedbringe antallet af færdselsuheld, antallet af dødsulykker og også antallet af kvæstede på vores veje.
Jeg glæder mig f.eks. over Ferrari-betænkningen, der blev vedtaget i dag i Parlamentet, og som giver større beskyttelse for fodgængere og cyklister. Jeg vil gerne spørge Rådet, om vi kan gøre noget andet - og tage yderligere skridt - for at forbedre færdselssikkerheden.
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand, hr. rådsformand! Jeg vil knytte an til dette spørgsmål. Parlamentet har i denne uge nogle relevante betænkninger om færdselssikkerhed på dagsordenen. Ferraris betænkning er blevet nævnt, i morgen Gurmais, i nat Markovs. Er resultatet af vores arbejde tilfredsstillende set ud fra formandsskabets synspunkt, eller havde formandskabet håbet på mere?
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge ministeren, om han er tilfreds med, at der ikke er samme mulighed for at teste folk, der kører ulovligt efter indtagelse af narkotika, som der er for folk, der er påvirket af alkohol. Kan han forsøge at sikre, at der skabes fornyet interesse om dette spørgsmål, for det synes at blive mere og mere almindeligt?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Til spørgsmålet fra hr. Higgins om, hvad vi ellers kan gøre: Det vigtigste, som både Rådet og Parlamentet kan gøre, er at sætte skub i den proces, der allerede er i gang, og at vedtage de beslutninger, der allerede er forberedt, naturligvis stadig inden for denne valgperiode for Parlamentet. Det første, der vil stå på dagsordenen, forhåbentlig i juli, er det tidligere nævnte direktiv om forvaltning af vejinfrastrukturens sikkerhed. Men der er endnu flere foranstaltninger, som jeg har opregnet, og som allerede er i gang, og jeg vil gerne se det gode samarbejde mellem Parlamentet og Rådet føre til en hurtig vedtagelse.
Spørgsmålet fra hr. Rack kræver, tror jeg, et mere politisk svar. Vi kan ikke være tilfredse, så længe folk dør på vejene i EU. Og så længe det er tilfældet, bliver vi nødt til at søge nye foranstaltninger, ekstra foranstaltninger, til at reducere antallet af dødsulykker og kvæstelser, hvor det ideelle tal er nul.
Narkotika er et problem, der ligner alkohol. Jeg mener, det bør behandles på samme måde som alkohol. Det, det drejer sig om, er evnen til at føre et køretøj, og jeg synes, at medlemsstaterne ikke bør skelne mellem forskellige former for narkotika, hvilket alkohol i realiteten er, fordi en af dem er lovlig.
Formanden

Om: Nyt vejafgiftssystem i Slovenien
Slovenien har indført et nyt vejafgiftssystem med virkning fra den 1. juli 2008. Dette system indebærer, at trafikanterne for en enkelt tur gennem Slovenien bliver nødt til at købe en halvårs- eller årsvignet til hhv. 35 og 55 EUR, hvorimod en sådan tur tidligere kostede 7 EUR (der er således tale om en femdobling af vejafgiften). Dette virker diskriminerende og er klart i strid med de europæiske principper.
Er Rådet bekendt med denne udvikling? Hvilke foranstaltninger vil Rådet træffe, og hvordan kunne denne udvikling i det hele taget ske?
Janez Lenarčič
Hr. formand! Jeg må gentage, at jeg befinder mig her på dette sted som repræsentant for Rådet, og Rådet har ikke behandlet det spørgsmål, som hr. Leichtfried stillede. Men som jeg allerede har sagt, mener jeg, at ved det tidligere møde i Parlamentet, hvor jeg fik et lignende spørgsmål. I betragtning af at jeg er ganske fortrolig med det pågældende land, kan jeg svare, men jeg vil ikke risikere en anklage for at overskride min kompetence.
Så lad os forsøge, og tillad mig nogen yderligere forklaring. Det nye system med vejafgifter i Slovenien, som træder i kraft den 1. juli, dvs. køb af vignetter, har kun betydning for køretøjer med en maksimumsvægt på under 3.500 kg. Med andre ord er det en kategori af køretøjer, som den nugældende Fællesskabslovgivning om vejafgifter ikke giver nogen fælles regler for, som det er tilfældet med køretøjer, hvis maksimumsvægt overstiger 3.500 kg. Så dette system med vejafgifter, der indføres i Slovenien, falder ikke inden for det område, hvor den Fællesskabslovgivning, jeg nævnte, gælder.
Hvad der måske er endnu mere vigtigt: Metoden med vignetter til opkrævning af vejafgifter, der indføres i Slovenien, er midlertidig. Den vil kun blive anvendt i en overgangsperiode, indtil der indføres elektronisk eller satellitdrevet vejafgift, hvilket ventes at ske i 2009, først for lastbiler og siden for privatbiler.
De må forstå, hr. Leichfried, at mit svar er en gestus, et ønske om at give Dem en forklaring. Mit svar ændrer imidlertid ikke ved, at jeg står her i en anden egenskab og ikke som repræsentant for Slovenien.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand! Vi har tilsyneladende forskellige meninger om lovgivningen på området. Jeg er af den holdning, at dette system er diskriminerende for EU-borgere uden for Slovenien. Hr. minister, er der mulighed for, at Kommissionen indleder en procedure mod Slovenien for overtrædelse af traktaten? De første skridt er tilsyneladende taget. Jeg vil rette mit spørgsmål til Dem. Vil De som rådsformand råde republikken Slovenien til måske at indføre en 10-dages-vignet for at opnå fred på dette punkt og sørge for, at en sådan overtrædelsesprocedure måske slet ikke kommer i stand?
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! De har allerede besvaret dette spørgsmål sidste gang, hr. minister, det er en overgangsordning. Overgangsordninger er normalt tænkelige i en, to, tre måneder. Det vi her har set, er en entydig diskriminering af ikkeslovenske og derfor også andre EU-borgere i flere år. Kommissær Tajani har så sent som i går nat udtrykkeligt bekræftet, at der allerede findes en skrivelse fra Generaldirektoratet for Transport, der vil opklare denne diskriminering.
Er det ikke på tide med et hurtigt tiltag, så der sørges for, at turisterne allerede denne sommer får chancen for at køre gennem Slovenien til rimelige priser? Vi rejser gerne dertil.
Janez Lenarčič
Hr. formand! I øjeblikket er det ikke blevet fastslået, at denne sag involverer diskrimination. Hvis den gør, vil der være en ny situation, og det ønsker jeg ikke at komme med gisninger om. I øjeblikket er det imidlertid ikke klart, at anklagerne er berettigede, eftersom systemet med vignetter er identisk både for borgerne i Slovenien og for alle andre. Men jeg vil virkelig gerne være færdig med dette, og jeg vil understrege, at jeg er her som repræsentant for Rådet, og at Rådet ikke har overvejet dette. Tag det venligst som et udtryk for god vilje, at jeg ikke desto mindre er gået ind i en diskussion, og jeg prøver så godt, jeg kan, at give Dem forklaringer.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Janez Lenarčič har været her for sidste gang som rådsformand. Han vil naturligvis være til stede under den ekstraordinære mødeperiode i Bruxelles, men han vil ledsage sit lands premierminister og vil derfor ikke tale som rådsformand. Jeg ønsker at takke hr. Janez Lenarčič og det slovenske formandskab for deres samarbejde med Parlamentet, særligt under spørgetiden til Rådet, som jeg har præsideret over.
Jeg er også opmærksom på, at hr. Janez Lenarčič i juli vil tiltræde en overordnet stilling i en international menneskerettighedsorganisation med hjemsted i Warszawa. Jeg vil gerne takke ham og lykønske ham og ønske ham alt godt. Jeg tror, at han i denne egenskab måske igen vil få lejlighed til at arbejde sammen med Parlamentet af og til, og i særdeleshed når det gælder valgobservation, eftersom den pågældende organisation har forbindelse til OSCE. Jeg ønsker derfor hr. Lenarčič alt godt i fremtiden og takker ham igen for hans tilstedeværelse i dag, for hans beredvillighed til at svare og for kvaliteten af hans svar.
Hermed er spørgetiden afsluttet.
(Mødet hævet kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)
