3. Somálsko (rozprava) 
Předsedající
. - Dalším bodem programu je rozprava o šesti návrzích usnesení o situaci v Somálsku.
John Bowis  
autor. - Paní předsedající, do mého volebního obvodu v Londýně přichází několik generací lidí ze Somalilandu a Somálska. Mají za sebou dlouholetou práci v britském obchodním loďstvu a vydělané peníze posílají domů. Během svého působení v britském parlamentu jsem byl místopředsedou britsko-somálské parlamentní skupiny. Někdy jsme se zabývali problémy a jindy jsme řešili osobní záležitosti apod. Bylo jich skutečně mnoho. Somálci jsou skvělí lidé, nevládnou jim však skvělí politici.
V současnosti se situace ještě více zhoršila. Před sebou máme nefunkční stát. Země má jednu z nejhorších zdravotních statistik a světě - taková je situace. Obyvatelé Somálska dennodenně čelí násilí a neustále rostoucí úmrtnosti matek a dětí. Stávají se oběťmi křížové palby mezi Etiopany, vládními jednotkami a Milicemi islámských soudů. Z tohoto důvodu je tato otázka dnes na pořadu jednání. Vidíme, jak hrozný je dnes život v Somálsku. Vidíme do očí bijící nutnost poskytnout humanitární pomoc, ale stále se nám ji do této země nepodařilo dopravit. Vidíme, že je třeba mírových sil a vítáme přístup Africké unie, nesouhlasíme však s tím, co Africká unie v současnosti poskytuje. Neposkytuje to, co bylo přislíbeno.
Jediné, co se momentálně v Somálsku nachází, jsou jednotky z Ugandy. Až se dosáhne přislíbeného počtu 8 000 jednotek, Etiopané už nebudou naživu. Musíme najít způsob, jak zahájit rozhovory, příhraniční rozhovory, rozhovory navzdory některým našim tradičním předsudkům, protože dokud lidé nezačnou jednat, nedojde ke stabilitě, a dokud nedojde ke stabilitě, země nebude mít budoucnost. Dokud nebude existovat perspektiva do budoucnosti, zemře ještě více lidí. My za to nebudeme nést odpovědnost, ale ani tuto situaci nepomůžeme zvrátit.
Raül Romeva i Rueda  
autor. - (ES) Paní předsedající, rád bych zdůraznil význam tohoto usnesení a to zejména v kontextu rozpravy, která se konala dnes ráno. Hovoříme jasně o tom, jak řešit situaci v takzvaných citlivých státech. Somálsko není jen nestabiliním, ale současně i nefungujícím státem.
Na tomto místě však nesmíme zapomínat na to, co řekl pan Bowis a to je, že obrovská vlna násilí, která se v zemi rozmáhá, je v prvé řadě zapříčiněna neustálým přísunem zbraní, zejména lehkých zbraní a munice, které přicházejí z ostatních zemí regionu a v mnohých případech přímo ze západních zemí včetně Evropské unie.
Proto nesmíme zapomínat, že kromě reakce na současné okamžité následky situace v Somálsku odpovídáme i za tuto situaci a když hovoříme o závazku a povinnosti chránit, neboť tomu se v těchto rozpravách věnujeme, musíme převzít zodpovědnost i za prevenci, například formou kontroly vývozu zbraní
Ana Maria Gomes  
autorka. - (PT) Včera došlo ve městě Mogadišu k podněcování útoků na jednotky Africké unie - takový je rozsah tragédie a ztráty kontroly, která ničí Somálsko a postihuje celý Africký roh. Naléhavou záležitostí musí být pro EU vyvinutí nátlaku na všechny strany, které jsou zapojeny do konfliktu, aby se zavázaly realizovat vnitřní proces národního smíření, který dokáže překonat politické otázky v zárodcích krize. Přechodná vláda zůstane pouze fikcí, pokud i nadále nepodnikne kroky na ochranu civilního obyvatelstva a nezajistí humanitární pomoc.
Vycházíme-li z aktuální zprávy OSN, Somálsko je zaplaveno zbraněmi více než kdykoliv předtím. Je důležité, aby země a dodavatelé, kteří porušují zbrojní embargo uvalené v roce 1992 byli zastaveni a nesli odpovědnost. Dovolte mi na závěr říci, že mírové jednotky Africké unie je nutno bez jakýchkoliv pochybností posílit a okupační etiopské jednotky musí odejít. Musíme si přiznat, že etiopská intervence iniciovaná Bushovou administrativou za pasivní spoluúčasti Evropské unie nepřinesla mír ani vládu a dokonce ani nebojovala proti terorismu v Somálsku. Přinesla lidem v celém regionu jen větší utrpení, chudobu a smrt.
Marcin Libicki  
autor. - (PL) Paní předsedající, dnes tu hovoříme o tragédii, k níž dochází v Somálsku. Existují tři možnosti nástrojů, které lze v takovém případě použít: diplomatický tlak, hospodářské embargo a v případě potřeby vojenský zásah. Existuje však i čtvrtá možnost, kterou jsme dosud opomíjeli, a sice, že státy Evropské unie by se měly začít zbavovat vlastních pochybných obchodů se zkorumpovanými byrokraty v různých postkoloniálních zemích. Tito byrokraté potom rozpoutají občanskou válku často jen z toho prostého důvodu, že chtějí, aby se jejich pseudoobchod rozvíjel.
Dovolte mi promluvit o tématu, o němž se již zmínili pan Romeva i Rueda a paní Gomesová.Něco jiného jsou pochybnosti o tom, že zbraně, které se používají v těchto zemích včetně Somálska, se vyrábějí a vyvážejí z takzvaných demokratických států, ze států, které jsou hospodářsky vyspělé. Státy v této části by měly vyvinout mimořádný tlak na své vlastní výrobce zbraní a pseudoobchodníky s těmito zbraněmi, aby zajistily, že vyprovokují ani se nezúčastní té nejhorší katastrofy, která se v současnosti na naší planetě odehrává.
Marios Matsakis  
autor. - Paní předsedající, Somálsko bylo v minulosti předmětem usnesení Evropského parlamentu a rezolucí OSN. Bohužel situace se vůbec nezlepšila a dlouholetá ničivá občanská válka stále pokračuje. Z ní vyplývající tragické lidské utrpení pokračuje v podobě statisíců utečenců, které postihuje chudoba, tisícovkami podvyživených a umírajících dětí a hlášeními o mimořádné situaci v oblasti nakažlivých nemocí, jako je cholera a žloutenka. Tato země je v zoufalé situaci, vládne v ní anarchie a zákon džungle.
V tomto společném návrhu usnesení jsme stejně jako u předešlých usnesení předložili několik prospěšných návrhů, jako je například ukončení veškerých cizích vojenských intervencí v Somálsku (především etiopských a eritrejských) a plné uplatňování zbrojního embarga vůči Somálsku, které, třebaže bylo uloženo před 15 lety, je bohužel příliš slabé na to, aby bylo skutečně účinné.
Taktéž jsme výrazným odsouzením systematického pronásledování tisku ze strany somálské vlády a jejího žalostného selhání při vyšetřování vražd novinářů, jejichž zprávy byly považovány za kritiku vlády, vyzvali i k ochraně svobody tisku.
Předkládáme tyto výzvy s vědomím, že pravděpodobnost jejich vyslyšení je skutečně velmi nízká. Stále však musíme doufat, že nakonec přeci jen zvítězí zdravý rozum a lidský přístup a že se somálský lid nakonec dočká života v míru a blahobytu.
Erik Meijer  
Paní předsedající, Somálsko od roku 1991 jako stát ve skutečnosti neexistuje, přinejmenším ve smyslu území bývalé italské kolonie. Pouze na severu, na území bývalé britské kolonie Somaliland, existuje určitá forma státu, která však není mezinárodně uznána.
Území tohoto státu si přivlastnilo mnoho vojenských diktátorů, kteří oscilují mezi vzájemnými boji a vzájemnou spoluprácí. Armáda sousední Etiopie se prohlásila za jejich ochránce. Na druhé straně stojí Svaz islámských soudů, který je jejich společným nepřítelem a chce sjednotit Somálsko na základě tradičního islámského práva a bez vojenských diktátorů.
Veškeré dosavadní pokusy vytvořit všeobecně uznávanou jednotnou vládu a pomoci Somálsku, aby opět fungovalo jako stát, selhaly. Finanční podpora Komise pro dočasné federální orgány, které vznikly v roce 2004, se zdála oprávněná, současně však vedla k obvinění, že se Evropská unie v konfliktu přiklonila na stranu Etiopie proti silám, které se snažily k moci přivést tvrdý islámský režim.
Taková evropská politika, nakolik je dobře myšlena, nebude mít úspěch bez podpory ze strany obyvatel Somálska. Z tohoto důvodu je dobré, že návrh usnesení, o němž budeme za chvíli hlasovat, žádá ukončení cizích vojenských zásahů a dialog a smíření na vnitrostátní úrovni.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Paní předsedající, od pádu režimu Siada Barrea v roce 1991 Somálsko nemělo řádnou fungující vládu. V zemi vládne chaos a anarchie. V důsledku konfliktu mezi povstalci ze Svazu islámských soudů a jednotkami prozatímní vlády přišlo o střechu nad hlavou 850 000 lidí a mnoho dalších zemřelo.
Situace v Somálsku je dramatická. Cholera se šíří po celé oblasti, více než 1,5 milionu lidí potřebuje urychleně lékařskou pomoc a desítky tisíc dětí trpí podvýživou. Existuje skutečná hrozba, že by tento konflikt mohl vést k destabilizaci v celém regionu. Mnohem závažnější je skutečnost, že z přislíbených 8 000 vojáků Africké unie bylo doposud ve zprostředkovatelských misích nasazeno pouze 1 600 vojáků.
Z tohoto důvodu by měla Africké unie, Spojené státy, Evropská unie a OSN zvýšit humanitární a logistickou pomoc pro Somálce, jakož i zvýšit diplomatické úsilí k urychlení mírového procesu a vytvoření stabilní vlády na základě svobodných voleb z roku 2009.
Leopold Józef Rutowicz
jménem skupiny UEN. - (PL) Paní předsedající, Somálsko leží na Somálském poloostrově, který je znám jako Africký roh a je etnicky a nábožensky homogenním státem. Somálci tvoří 97 % obyvatelstva a téměř 100 % z nich se hlásí k islámu.
Díky svým přírodním zdrojům měla Somálská republika, která vznikla v roce 1960, podmínky k dosažení hospodářského rozvoje a slušného života svých obyvatel. Bohužel státní převrat a občanská válka, změny politického směřování, kmenové oddíly a účast Svazu islámských soudů s jeho propojením na hnutí Taliban se v boji o moc staly kombinací, která somálskému lidu vytvořila peklo na zemi.
Jak těmto lidem můžeme pomoci? Řešení somálské otázky leží v rukou OSN a Africké unie. V zájmu Afriky by Africká unie měla zvýšit svoje politické a vojenské aktivity, aby ochránila obyvatelstvo a vytvořila podmínky pro poskytnutí naprosto nevyhnutelné humanitární pomoci ze strany OSN a Evropské unie. Diskuse o porušování lidských práv, k němuž v zemi ve velké míře dochází, nezmění na situaci v zemi vůbec nic. Je třeba činů, které by podpořila i Evropská unie.
Danuta Hübner
členka Komise. - Paní předsedající, plně souhlasím s panem Bowisem, že dokud lidé jednají, stále existuje naděje. Domníváme se, že je nanejvýš aktuální, že jsme dnes nuceni se situací v Somálsku naléhavě zabývat, protože současná situace je ohrožením míru a bezpečnosti nejen v tomto regionu, ale i mimo něj. A somálskému lidu působí velké utrpení.
Jak víte, Unie převzala klíčovou úlohu v somálském mírovém procesu a při vytváření orgánů dočasné vlády. Vždy jsme usilovali o politické řešení za účasti všech somálských politických stran a pan komisař Louis Michel provedl mírovou misi, která byla posledním zoufalým pokusem zachránit mírový proces před zásahem Etiopie v prosinci 2006. Pan komisař Louis Michel také velmi pomáhal při poskytnutí podpory EU mírové misi Africké unie, která měla napomoci Somálsku a zahájení činnosti skutečného kongresu národního smíření.
V Somálsku jde o humanitární katastrofu obrovských rozměrů a prostor pro humanitární pomoc se zmenšuje, nemluvě o zásahu proti nezávislým médiím a novinářům, kteří umírají při vraždách na objednávku. Současný stav humanitárního neštěstí dosáhnul v jižním a středním Somálsku alarmujících rozměrů. Odhaduje se, že humanitární pomoc potřebuje 1,5 milionu lidí, včetně více než 730 000 osob vysídlených v rámci státu, z nichž je podle odhadů jedna třetina ve velkém hrožení. Odhaduje se, že je za poslední dva týdny uteklo 173 000 obyvatel Mogadiša před násilím ve městě.
Ráda bych vás rovněž informovala o tom, že v rámci reakce na současnou humanitární krizi spolupracuje Úřad Evropské komise pro humanitární pomoc (ECHO) s partnery při uskutečňování pomoci pro 1,5 milionu lidí a zajišťuje místním obyvatelům, osobám vysídleným v rámci státu a hostitelským komunitám přístup k vodě, hygienickým zařízením, potravinám, lékům a pomoc v živočišné výrobě a hospodářským zvířatům. Letos bylo na pomoc Somálsku vyčleněno nejvíce prostředků v historii, jde o částku 20 milionů eur.
Také nás znepokojuje vývoj bezpečnostní situace v Mogadišu a dalších oblastech na jihu a ve středu země. Zdá se, že dochází k nárůstu povstaleckých operací a všechny strany v posledních týdnech výrazně navýšily svoje vojenské kapacity. EU se zavázala, že bude následovat přístup, který počítá s více scénáři a který se sebou přináší podporu komplexní bezpečnostní strategie včetně procesu příměří a úplného rozmístění mise Africké unie v Somálsku. Tato mise by měla zajistit odchod Etiopanů a podnítit jmenování úspěšného premiéra a vlády, která budou zastupovat všechny, jakož i zapojení opozice a poskytnutí záruk k tomu, aby mohla rozvíjet svoje působení v přechodném období, které povede k volbám v roce 2009. EU současně vyzývá všechny subjekty, aby dodržovaly základní lidská práva a mezinárodní humanitární právo.
Na závěr bych tráda uvedla, že musíme zohlednit regionální rozměry krize a spojit se s Etiopií a Eritreou, které v Somálsku vedou zástupnou válku a riskují tak vyvolání vlastního pohraničního konfliktu. Komise jmenovala zvláštního vyslance ES pro Somálsko a předkládá návrhy na jednání EU v Radě ve složení pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy. Závazek intenzivní spolupráce s Evropským parlamentem k zastavení násilí a nalezení politického řešení krize zůstává zachován.
Předsedající
Pan Matsakis by se rád vyjádřil k procesním záležitostem.
Marios Matsakis
Paní předsedající, dříve než přistoupíme k hlasování, bych chtěl znovu připomenout, že v parlamentu nejsou přítomni zástupci Rady. To se teď stává téměř stálým jevem a asi bychom s tím měli něco udělat.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat na konci rozpravy.
Písemná prohlášení (článek 142)
Glyn Ford
Situace v Somálsku je odrazem státu, který se zhroutil i odrazem nefungujícího hospodářství. Od svržení režimu Saida Barrea v roce 1991 neexistuje v zemi fungující vláda, což vedlo k anarchii, bojům mezi klany a řádění banditů.
Současné boje mezi Svazem islámských soudů a spojeneckými jednotkami etiopské a dočasné somálské federální vlády vyhnaly a ohrozily hladomorem nejméně 100 000 lidí. Zhoršená bezpečnostní situace v Mogadišu však zabránila mezinárodním nevládním organizacím v poskytnutí humanitární pomoci během této zostřující se humanitární katastrofy.
Vítám snahy Africké unie shromáždit mírové jednotky na pomoc národnímu smíření, ale bohužel ze slíbených 8 000 vojáků bylo rozmístěno pouhých 20 %. Africká unie musí dodržovat svoje závazky. Současně však musí i Evropská unie zvýšit své úsilí při poskytování politické, hospodářské a logistické pomoci.
Mezinárodní společenství, včetně Evropské unie, musí urychlit poskytování humanitární pomoci vysídlencům. Konečné řešení, které obnoví funkčnost Somálska, si však žádá, aby Mezinárodní kontaktní skupina pro Somálsko společně s Africkou unií, OSN, EU a USA navázala spolupráci se somálskými subjekty a podpořila tak naplňování Přechodné federální charty a orgánů.
