Pátá zpráva o soudržnosti a o strategii politiky soudržnosti po roce 2013 - Provádění programů politiky soudržnosti na období 2007-2013 - Evropská městská agenda a její budoucnost v politice soudržnosti - Cíl 3: budoucí program přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce - Součinnost mezi EFRR a ostatními strukturálními fondy v zájmu větší účinnosti (rozprava) 
Předsedající
Příštím bodem je společná rozprava k následujícím zprávám:
zprávě Markuse Piepera, jménem Výboru pro regionální rozvoj, o páté zprávě Komise o soudržnosti a o strategii politiky soudržnosti po roce 2013;
zprávě Miroslava Mikolášika, jménem Výboru pro regionální rozvoj, ke zprávě za rok 2010 o provádění programů politiky soudržnosti na období 2007-2013;
zprávě Oldřicha Vlasáka, jménem Výboru pro regionální rozvoj, o evropské městské agendě a její budoucnosti v politice soudržnosti;
zprávě Marie-Thérèse Sanchezové-Schmidové, jménem Výboru pro regionální rozvoj, k cíli 3: výzva k územní spolupráci: budoucí program přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce;
zprávě Georgiose Stavrakakise, jménem Výboru pro regionální rozvoj, o současné situaci a budoucí součinnosti mezi EFRR a ostatními strukturálními fondy v zájmu větší účinnosti;
Markus Pieper
zpravodaj. - (DE) Pane předsedající, v úvodu chci říci, že bych velmi rád měl dvě minuty řečnického času pro své závěrečné poznámky. Dámy a pánové, Evropská unie je Evropou solidarity a je také obhájcem evropských regionů. Dnes vysílá Evropský parlament našim regionům silný signál. Chceme pomoci nejslabším regionům vybudovat lepší spojení. Poskytujeme podporu příhraničním regionům, aby Evropa mohla být soudržnější, a chceme využívat potenciál všech regionů, abychom zvýšili konkurenceschopnost Evropy.
I když hospodářská a finanční krize mnohé z těchto činností zastínila, bude evropská strukturální politika i nadále sloužit jako silný podnět růstu a zaměstnanosti. Po roce 2013 budou velmi zapotřebí konkrétní činy vzhledem k výzvám vyplývajícím z demografických změn, měnící se struktury hospodářství, nedostatkům v našich dopravních systémech, začátku věku obnovitelných zdrojů energie a růstu sociálních rozporů.
Umění strukturální politiky bude spočívat v tom, umožnit regionům inovovat, aby mohly těmto výzvám čelit, a pomáhat jim, aby si pomohly samy. Současně Evropa potřebuje regionální potenciál, aby byla schopna splnit strategii Evropa 2020 a zajistit, že bude úspěšná. Musíme zajistit, abychom na všechny tyto úkoly měli přiměřené finanční prostředky. Proto se budeme stavět proti všem pokusům naši úspěšnou strukturální politiku zrušit prostřednictvím opětovné nacionalizace, nového klimatu nebo zaměstnaneckých fondů nebo jakýchkoli jiných centralizačních opatření, která může Brusel plánovat. Chceme posílit zásadu víceúrovňové správy. Odpovědnost regionů za plnění evropských cílů přináší sama o sobě přidanou hodnotu.
Ve zprávě jsme předložili řadu návrhů, jak může Evropa tuto přidanou hodnotu ještě zvýšit. Vyzýváme k vyčlenění větších zdrojů na zlepšení infrastruktury v našich příhraničních regionech a posílení transevropských sítí. Chceme více investovat do budoucnosti našich měst a našich venkovských oblastí a vyzýváme k lepší koordinaci programů. Je pravděpodobné, že většina v Parlamentu bude pro přechodovou kategorii s vysokou mírou dotací pro menší počet znevýhodněných regionů. Rád bych se vyslovil proti tomu, protože to místo postupného ukončování dotací povede k postupnému vyčleňování, což si Rada nemůže dovolit.
Předkládáme také vylepšené návrhy zaměřené na větší efektivitu a transparentnost. Je velmi důležité, abychom zajistili, že budou stanoveny přísnější podmínky pro přidělování finančních prostředků. Dříve než budou uvolněny finanční prostředky EU, musí být splněny právní předpisy EU. To se týká veřejných zakázek a cenové regulace. Chceme také podstatně přísnější kontroly přidělování dotačních prostředků. Nebudeme-li konečně a pravidelně jmenovat a kritizovat členské státy, ve kterých dochází k většině podvodů, ztratíme důvěryhodnost.
Vyzýváme k většímu úsilí Komise při sledování, jak jsou využívány finanční prostředky. Pane Lewandowski, nevkládejte prosím příliš velkou důvěru v členské státy. Převezměte sami odpovědnost za akreditaci vnitrostátních inspekčních orgánů, a Parlament vás v tom podpoří.
A konečně bych chtěl upozornit Komisi na několik aspektů, které ve zprávě nejsou uvedeny. Na rozdíl od návrhu zprávy již nevyzýváme ke snížení spolufinancování, ale - a to bych chtěl zdůraznit - nevyzýváme ani ke zvýšení. Zpráva již neobsahuje náš návrh na sloučení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Evropského sociálního fondu. Povšimněte si však, že také nechceme nezávislý Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci. Vezměte prosím tyto dva příklady jako důkaz toho, že Parlament je mnohem více pro reformu, než by zpráva mohla naznačovat. Potřebujeme reformu naší strukturální politiky, abychom zajistili, že EU zůstane silná.
Závěrem bych chtěl říci, že mě práce na této zprávě celkově těšila. Roztrpčil mne však časté projevy egoistického nacionalismu, což je v této zprávě bohužel také odraženo. Jsem zvědav, jak k tomu bude přistoupeno při hlasování. Velice vám děkuji za pozornost.
Miroslav Mikolášik
zpravodaj. - Pane předsedající, nejprve bych rád poděkoval všem váženým poslancům, kterých se to týká, za jejich zajímavý přínos, a zejména stínovým zpravodajům za jejich vynikající spolupráci. V pozměňovacích návrzích i ve stanoviscích je mnoho inspirujících a užitečných myšlenek, a proto jsem zvýšenou měrou dbal na uplatnění vyváženého přístupu, který by vstřebal co nejvíce z jejich podstaty a rozmanitosti.
Novým prvkem politiky soudržnosti zavedeným ve stávajícím plánovacím období 2007-2013 je vypracování strategických zpráv. Se strategickou zprávou za rok 2010 má Parlament první možnost analyzovat a zhodnotit výstupy a výsledky provádění politiky soudržnosti. Parlament tím také získává příležitost vyjádřit stanovisko k výdajovým prioritám členských států a zdůraznit oblasti, v nichž je třeba vyvinout nejvíce úsilí, včetně aktivit Komise v oblasti provádění politiky soudržnosti a zpracovávání strategických zpráv jako takového.
Strategická zpráva za rok 2010 se zaměřuje hlavně na provádění programů během stávajícího plánovacího období a na přípravu strategických zpráv. Poskytuje však také některé cenné náhledy do budoucnosti politiky soudržnosti.
Za prvé, pokud jde o provádění programů, uváděný objem finančních prostředků na vybrané projekty je 93,4 miliard EUR, což ve sledovaném období představuje 27,1 % dostupných zdrojů EU. To lze považovat za celkem rozumné, a to nejen v souvislosti se značným zhoršením sociálně-ekonomické situace v letech 2008-2009 v důsledku celosvětové krize, ale i vzhledem k reformě politiky na období 2007-2013.
Avšak pokrok mezi členskými státy i jednotlivými tématy se velmi liší, přičemž celkové kvóty výběru dosahují v případě devíti členských států přibližně 40 % a u čtyř členských států méně než 20 %. Mezi evropskými regiony stále ještě existují obrovské hospodářské, sociální a environmentální rozdíly. Na druhé straně průměrná kvóta výběru projektů v rámci tří cílů konvergence, regionální konkurenceschopnosti a zaměstnanosti a evropské územní spolupráce byla konzistentnější - a totéž platí v kategoriích odpovídajících cílům Lisabonské strategie. Vyšší míra čerpání prostředků na programy v oblasti životního prostředí v rámci cíle evropské územní spolupráce ukazuje na přínos přeshraniční a meziregionální spolupráce, která by proto měla být v budoucnu podporována. Na druhou stranu je třeba zvýšit úsilí v určitých oblastech, zejména zlepšit provádění, zamezit zbytečným průtahům, zajistit přísnější finanční kázeň a zvýšit součinnost s jinými politikami Unie.
Za druhé, pokud jde o samotné strategické zprávy: je to nástroj pro strategické hodnocení tematického rozměru politiky soudržnosti a diskusi o ní na základě konkrétních poznatků poskytnutých členskými státy. Strategické zprávy představují také hodnocení probíhajícího procesu. Jsou vypracovávány v průběhu plánovacího období a jejich cílem je poskytnout přehled o pokroku členských států při plnění cílů EU a užitečný základ pro zlepšování výkonnosti. Zpráva tak poukazuje na mnohé osvědčené postupy, které mohou napomoci zlepšování kvality procesu podávání zpráv, zvyšování odpovědnosti u zúčastněných stran v členských státech a v konečném důsledku k efektivnějšímu provádění politik.
Na závěr se zmíním jen o jednom z mnoha osvědčených postupů, a sice o zavedení hlavních ukazatelů ve všech členských státech.
Oldřich Vlasák
Pane předsedající, dovolte mi podělit se s vámi o několik bodů ke zprávě, u které jsem zpravodajem, tj. ke zprávě o městské dimenzi budoucí politiky soudržnosti.
Tato zpráva se věnuje městům a jejich roli v politice soudržnosti. Rád bych však hned v úvodu zdůraznil, že to neznamená, že bychom při rozdělování evropských fondů měli zapomínat na venkov. Právě naopak, je potřeba, aby ruku v ruce došlo k synergickému rozvoji jak velkých měst, tak malých venkovských obcí. Mimochodem tyto teze jsem akcentoval při mých pozměňovacích návrzích ke zprávě kolegy Siekierského o budoucnosti společné zemědělské politiky.
Rád bych ve svém úvodním slovu vyzdvihl několik bodů. Za prvé, musíme si uvědomit, že města jsou důležitou platformou pro naplňování strategie EU 2020, a to i pro jejich nesporný význam v ekonomickém rozvoji evropských regionů. Je proto nezbytné, aby města dostala silný mandát při implementaci cílů této společné evropské strategie.
Za druhé bych rád zdůraznil, že v celé řadě měst potřebujeme dobudovat základní infrastrukturu. Za vhodné řešení považuji nejenom prostou obnovu, ale také modernizaci a technologické investice do infrastruktury prostřednictvím informačních technologií. Ty by nám měly zajistit, že skokový růst a zvýšení kvality života ve městech opravdu nastane. Právě takové prorůstové investice bychom měli preferovat i s ohledem na princip koncentrace.
Za třetí mi dovolte poukázat na téma partnerství. Pojem partnerství je často prázdným pojmem. Byl bych proto rád, abychom městům poskytli skutečnou oporu a vyzvali proto Komisi, aby uložila členským státům povinnost formálně zapojit politické představitele nejdůležitějších měst a sdružení orgánů místní a regionální samosprávy do všech fází rozhodování v rámci politiky soudržnosti. Je žádoucí, aby komunální představitelé měli možnost účastnit se vyjednávání plánovaných národních smluv pro strategický rozvoj.
Za čtvrté, a to je poslední hlavní bod navrhované zprávy, na který bych dnes rád poukázal, a tím jsou nástroje finančního inženýrství. K tématu JESSICA toho již bylo hodně řečeno. V reálném světě se však mnoho neděje. Rád bych proto, abychom vyzvali Komisi, aby vyhodnotila zkušenosti s těmito nástroji a upravila jejich pravidla tak, aby byly konkurenceschopné oproti jiným nástrojům na finančním trhu. Současně bych byl rád, abychom apelovali na členské státy, aby iniciativu JESSICA implementovaly na úrovni měst, nikoliv regionů či států. Protože jedině tak JESSICA bude městy skutečně vlastněna a může mít dlouhodobé dopady.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, prioritní diskuse o politice soudržnosti se koná zřídka, a dnes je mimořádně důležitá.
V regionální politice bylo za její dlouhou historii mnohé dosaženo a v roce 2009 se stala hlavní výdajovou položkou Evropské unie, přičemž v období mezi lety 2007 a 2013 má být do našich regionů investováno 350 miliard EUR. Parlament bude dnes hlasovat o budoucnosti této politiky a bude definovat její priority v rámci přípravy na nadcházející jednání o rozpočtových a regulatorních aspektech příštího finančního rámce.
Měla jsem tu čest zabývat se budoucností evropské územní spolupráce - cíle 3 politiky soudržnosti - a ráda bych poděkovala stínovému zpravodaji a Evropské komisi za jejich plodnou spolupráci.
Co je územní spolupráce? K čemu slouží? Oč v ní jde? Jak významné místo by měla zaujímat v regionální politice? To jsou otázky, na které si musíme odpovědět.
196 milionů Evropanů žije dnes v příhraničních regionech. Tyto regiony v důsledku nerovností, se kterými se potýkají, odhalují potíže, které mají naše země s přizpůsobováním se výzvám otevřených hranic, budování evropského společného trhu a globalizace.
Evropa sestává z 27 členských států a 271 regionů. V důsledku toho je evropské území rozděleno a rozdrobeno množstvím správních hranic, které definují různé politické a právní systémy. Mám-li parafrázovat jednoho francouzského sociologa, hranice je politický objekt, který vytváří vzdálenost tam, kde je blízkost. Evropská unie chce naopak vytvářet blízkost tam, kde dějiny vytvořily vzdálenost, nepochopení a někdy i nenávist.
Preambule Římské smlouvy z roku 1957 je fakticky to, co nás spojuje v naší úloze jako evropských volených zástupců. Cílem Evropské unie je "vytváření co nejužšího svazku mezi národy”. Aniž by rušil hranice nebo zpochybňoval jejich legitimitu, cíl 3 s 8,5 miliardami EUR usiluje o zmenšení negativního dopadu hranic v každodenním životě našich občanů, a přeměnit tak tyto rozdělující hranice v hranice spojující.
Díky tomu je evropská územní spolupráce ztělesněním evropské integrace a mimořádně důležitým zdrojem konkurenceschopnosti.
Jakou budoucnost jí chceme připravit?
Tato zpráva obsahuje konkrétní a pragmatické návrhy, které vycházejí z požadavků zdola, z mnoha setkání zúčastněných stran a z očekávání občanů.
Především výmluvnou připomínku přínosu evropské územní spolupráce a jejího potenciálu pro zvýšení konkurenceschopnosti. Návrh zvýšit podíl prostředků jejího financování na 7 % příštího rozpočtu na politiku soudržnosti. Zachování celkové struktury a klíčové úlohy přeshraničního rozměru s cílem uspokojit místní potřeby příhraničních komunit. Poskytování finančních prostředků na všechny programy spolupráce, které se bude provádět podle harmonizovaných kritérií, aby se některým státům zabránilo kalkulovat s vracením finančních prostředků. Strategičtější plánování financí v souvislosti s územně pojatou strategií Evropa 2020.
Podněty k tomu, aby ve velkých přeshraničních nebo nadnárodních projektech, jako jsou transevropské dopravní sítě, byly využívány regionální operační programy. Užší koordinace mezi nadnárodní dimenzí a makroregionálními strategiemi, jednodušší provádění na základě přijetí samostatného nařízení. Lepší využití evropských seskupení pro územní spolupráci, která jsou jediným čistě evropským nástrojem víceúrovňové správy v celém Společenství. A konečně, lepší viditelnost a jasnější chápání územní spolupráce ze strany místní samosprávy a ze strany občanů.
Na závěr bych řekla, že územní spolupráce je jednou z čistě evropských politik s vysokou přidanou hodnotou. Je to nejjednodušší, nejrychlejší a nejlevnější způsob dosažení živé a praktické evropské integrace.
Pane komisaři, dámy a pánové, naší povinností dnes je tento nejevropštější cíl politiky soudržnosti posílit.
Georgios Stavrakakis
zpravodaj. - (EL) Pane předsedající, pane komisaři, hlavní tezí vysvětlenou ve zprávě je to, že posilování součinnosti mezi Evropským fondem pro regionální rozvoj a jinými fondy v rámci politiky soudržnosti nesmírně napomůže zvyšování účinnosti a přínosu politiky soudržnosti. Větší součinnost zároveň vyžadují opatření v oblasti rozvoje financovaná z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského rybářského fondu. Větší součinnost v praxi znamená, že opatření financovaná z různých fondů v rámci politiky soudržnosti jsou připravována, plánována a prováděna v rámci integrovaného společného plánu, takže každé z opatření využívá a doplňuje pozitivní výsledky jiných opatření.
Zkušenosti s prováděním programů v rámci politiky soudržnosti nyní jasně ukazují, že úspěšný výsledek většiny opatření v oblasti regionálního rozvoje zásadně závisí na uskutečňování doplňkových iniciativ. Zlepšení infrastruktury například automaticky nepřináší větší růst, není-li spojeno s investicemi do vzdělávání, podnikání a inovací. Domníváme se proto, že účinná koordinace přinese značné výhody z hlediska účinnosti a zlepšení k řádnému rozpočtovému řízení.
Hlavní požadavek obsažený ve zprávě, který má pomoci tohoto cíle dosáhnout, spočívá v přijetí společných pravidel řízení a realizace v celkovém rámci politiky soudržnosti a s financováním z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova a Evropského rybářského fondu. Kromě výhod získaných úsporou zdrojů a využitím doplňkovosti by to zjednodušilo využití fondů příjemci a řízení fondů ze strany vnitrostátních orgánů. A konečně zjednodušení dosažené díky harmonizaci pravidel na všech úrovních plánování usnadní zapojení malých agentur do programů politiky soudržnosti a lepší čerpání fondů.
V rámci této zprávy také vítáme iniciativu Evropské komise přijmout jednotný strategický rámec pokrývající více fondů. My ve Výboru pro regionální rozvoj však vyzýváme k tomu, aby se tento jednotný rámec a koordinace neomezovaly jen na fázi plánování politiky, ale byly rozšířeny tak, aby pokryly všechny fáze politického rozhodování: plánování, provádění a platby, kontrolu a hodnocení.
Chtěl bych také vyjádřit uspokojení nad tím, že hlavní teze mé zprávy byly převzaty do mimořádně důležitého návrhu usnesení Evropského parlamentu o budoucím finančním výhledu Evropské unie a do zprávy o budoucnosti politiky soudržnosti.
Na závěr bych rád poznamenal, jak jsem již zdůraznil na začátku, že hlavní zásadou mé zprávy je to, že větší součinnost mezi fondy ještě více zlepší účinnost politiky soudržnosti. Nicméně bych chtěl vyjádřit značné znepokojení nad tím, že se v poslední době objevila tendence ke štěpení politiky soudržnosti do různých rozpočtových linií. Jsme jasně proti každému takovému návrhu, protože to přímo podkopává samotné základy politiky soudržnosti, zejména partnerství a integrovaný přístup k regionálnímu rozvoji.
Johannes Hahn
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, vážení poslanci, návštěvníci Evropského parlamentu, politika soudržnosti je ústředním pilířem evropského integračního projektu a obecně řečeno je jedním z nejúspěšnějších politik posledních desetiletí. Za toto období se nám skutečně podařilo snížit rozdíly mezi evropskými regiony v úrovni prosperity. Změny směřující ke kategorizaci během příštího období tuto skutečnost zvýrazní.
Musím znovu zdůraznit, že pro všechny evropské regiony se regionální politika současně stala hlavní a udržitelnou investiční politikou. Chceme-li zajistit úspěch strategie Evropa 2020 a chceme-li tuto strategii, která je zatím jen na papíře, převést do konkrétních činností, iniciativ a projektů, je to skutečně tato mimořádně aktuální, vyspělá forma regionální politiky, která musí být prováděna ve všech našich regionech, aby bylo v našich městech, obcích, podnicích, výzkumných střediscích a ve školách dosaženo potřebných výsledků.
Chtěl bych poděkovat Evropskému parlamentu, a zejména zpravodajům panu Pieperovi, panu Mikolášikovi, panu Vlasákovi, paní Sanchezové-Schmidové a panu Stavrakakisovi za jejich vynikající zprávy, které nám pomohou pokročit dál v naší práci. Potvrdila to i celá řada diskusí, které se odehrávaly ve výboru, ale i při některých jiných příležitostech. Vycházím z předpokladu, že mnohé z těchto významných a vysoce konstruktivních příspěvků budou začleněny do plánu budoucí regionální politiky. V hlavních aspektech budoucího rozvoje regionální politiky postupují Parlament a Komise stejným směrem, a chtěl bych vám za to poděkovat. Chci zcela jasně říci, že při diskusích o přechodových regionech jsme dosti ztráceli ze zřetele skutečnost, že máme v této oblasti tak mnoho společného, včetně sdílených priorit a velmi významných návrhů na změny v budoucím směřování této politiky, díky kterým bude ještě úspěšnější, udržitelnější a viditelnější a pro občany Evropy srozumitelnější a hmatatelnější. Máme společnou povinnost vytvářet silné vazby mezi regionální politikou a strategií Evropa 2020 a spoluvytvářet potřebnou podmíněnost, tak abychom mohli pomoci překonat jakékoli potíže při provádění této politiky. Máme také společnou povinnost zajistit, aby byla naše politika silně zaměřena na výsledky. To nám v konečném důsledku pomůže zjistit, čeho by tato politika mohla dosáhnout při cíleném využití finančních zdrojů ve všech jednotlivých regionech ke konci daného období, a mohla by tak přispět k hlavním cílům strategie Evropa 2020.
Dovolte mi několik stručných poznámek k jednotlivým zprávám. Za prvé se chci zabývat zprávou pana Piepera. Chtěl bych zdůraznit to, co řekl, totiž že máme být připraveni na zavádění reforem, a o shodě v mnoha oblastech. Je důležité, abychom se zasazovali o inovace, udržitelnost, energetickou účinnost a využití potenciálu inteligentních ekologických technologií pro evropské hospodářství a pro zabezpečení pracovních míst v konkurenčním celosvětovém prostředí. To bylo v této sněmovně diskutováno a chtěl bych poděkovat Parlamentu za významnou podporu pro navrhované vytvoření takzvaného přechodového regionu v příštím období. O tomto tématu jsme vedli časté diskuze. Bylo dostatečně pokryto a nemusím se jím nyní podrobně zabývat. Rád bych však znovu zdůraznil, že jsme se vždy snažili dobrat k návrhu, jak pomoci těmto částem regionů, které nepatřily mezi nejchudší, ale byly dosti hluboko pod průměrem, a poskytnout jim pomoc v procesu vyrovnávání. Chápu však obavy a pochybnosti, které někteří lidé vyjádřili. Jsem připraven, a zde zaujmu dokonce proaktivní přístup, abychom ke konci příštího období zvážili, jaké možnosti máme již k dispozici pro předběžné hodnocení, abychom zjistili, do jaké míry byly dosaženy cíle v jednotlivých regionech, abychom posoudili, zda to, že jsme těchto cílů nedosáhli, bylo způsobeno vnitřními nebo vnějšími faktory, a bychom zjistili, jaké závěry můžeme vyvodit pro vyčlenění finančních zdrojů na přespříští období. Tyto citlivé a nezbytné kroky do budoucna zajistí politický souhlas i souhlas občanů s evropskou politikou tohoto druhu.
Panu Mikolášikovi bych chtěl poděkovat za to, že v jeho zprávě je vyjádřen jasný závazek k dosažení výsledků, a za výslovné zmínky o významu a budoucím rozvoji strategických zpráv, dopadu těchto zpráv a o tom, jak mohou být využity.
Můj dík si zaslouží rovněž pan Vlasák, který se vždy důrazně zasazoval za zájmy měst, a celý tým. Naše města jsou ústředním aspektem našich klíčových evropských cílů, ovšem nesmíme zapomínat na venkov. Nikdy mne neomrzí říkat, že máme-li zlepšit energetickou účinnost, musíme začít ve městech. Chceme-li snížit emise CO2, musíme začít ve městech. Boj proti chudobě je boj za zlepšení upadajících čtvrtí, které lze najít ve všech velkých evropských městech. Existuje tedy mnoho důvodů, proč musíme začít ve městech, a jak jsem řekl, nesmíme zapomínat na venkov. Avšak, a to zajímá pana Stavrakakise, existuje také potřeba zlepšit spolupráci s ostatními fondy v této oblasti, a zejména fond pro rozvoj venkova. Bude třeba zajistit účinnou, řádnou a transparentní koordinaci s rámcovým programem pro výzkum, zejména pokud jde o inovace. A to proto, že kritériem pro klíčová rozhodnutí v případě výzkumu je excellence, která není určována na základě zeměpisné polohy. Je to očividné z toho, že více než 30 % finančních prostředků na výzkum směřuje do 10 evropských regionů, které tuto koncentraci mají. Proto je to důležité. V současném období začínáme investovat prostředky ze strukturálního fondu do výzkumné infrastruktury všude v Evropě, kde k tomu povaha projektů opravňuje, a v příštím období budeme své finanční příspěvky zvyšovat. To umožní postupně vybudovat širší základnu pro výzkumné činnosti v celé Evropě. Za inovace, například v oblasti vývoje produktů a v oblasti administrativy, služeb a marketingu jsou zásadně odpovědně také malé a střední podniky, které pokrývají řadu různých vrstev. Potřebujeme tento široký základ, protože jsou to malé a střední podniky v Evropě, které nakonec vytvářejí pracovní místa a dlouhodobě je zajišťují.
Chtěl bych také poděkovat paní Sanchezové-Schmidové za její příspěvek. O územní spolupráci jsme již diskutovali vícekrát. Při vši své rozmanitosti a složitosti je to oblast, která je z našich politik nejevropštější. Umožňuje nám překračovat hranice, které by naši občané neměli ani za hranice považovat, a dosahovat reálného pokroku v procesu evropského sjednocení a evropské integrace. Nové přístupy, například v oblasti makroregionálních strategií, ukazují potenciál přeshraniční spolupráce.
Znovu vám děkuji za vaše příspěvky. Těším se na diskusi. Mohu vás ujistit, že mnohé z těchto myšlenek a nápadů budou včleněny do návrhu právního předpisu, který potřebujeme pro nové subvenční období a který předložíme v září tohoto roku. Velice vám děkuji také za vaši pokračující podporu evropské regionální politiky a za její rozvíjení.
Derek Vaughan
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro rozpočtovou kontrolu. - Pane předsedající, silná, finančně dobře podložená politika soudržnosti je životně důležitá, má-li Evropa sehrát svou úlohu v oblasti vytváření pracovních míst a růstu, zejména když členské státy snižují své výdaje.
Strukturální fondy sehrávají svou úlohu v místech, jako je Wales, a má-li tomu tak být i nadále, musíme zajistit, aby politika soudržnosti byla přiměřeně financována, dobře cílená, aby byly prostředky řádně vynakládány a systém byl zjednodušen. Tyto dva posledně jmenované body jsou pro Výbor pro rozpočtovou kontrolu samozřejmě velmi důležité. Chceme usnadňovat a zjednodušovat život nejen členským státům, ale také žadatelům. Musíme zajistit, aby existovala rovnováha mezi řádným vynakládáním prostředků a snadnou dostupností fondů, zejména pro malé organizace.
A konečně mi dovolte ještě tuto poznámku. Zvažujeme-li nějaký krok, který povede k většímu zaměření na městské oblasti a na města, vytvoření případného nového fondu pro infrastrukturu a možnost zavedení výkonnostní prémie, musíme zajistit, že toto vše neohrozí nebo nepoškodí chudší regiony v EU.
Veronica Lope Fontagné
zpravodajka pro stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci. - (ES) Paní předsedající, nejprve bych chtěla upozornit na významný přínos, jaký má politika soudržnosti pro hospodářský růst a pro integraci občanů a území EU.
Proto bylo důležité, aby se mohl Parlament vyslovit k politice, která má být prováděna po roce 2013, a bylo by nespravedlivé nezmínit se o práci, kterou ve své obsáhlé zprávě odvedl pan Pieper.
V rámci politiky soudržnosti je a bude velmi důležitým nástrojem Evropský sociální fond, aby pomáhal členským státům přizpůsobit své politiky strategii Evropa 2020 a bojovat proti finanční krizi.
Tento fond se musí zaměřit na vytváření zaměstnanosti, podporu celoživotního vzdělávání, na pomoc zejména málo kvalifikovaným pracovníkům, lidem stojícím mimo pracovní trh a také nejzranitelnějším skupinám, těm, které trpí diskriminací, a samozřejmě malým a středním podnikům.
Měl by se také zaměřit na sociální začleňování a snižování chudoby.
Pro dosažení těchto cílů je nezbytné, aby Sociální fond jako součást strukturálních fondů měl dostatek prostředků, a co nejvíce zmírnit a minimalizovat administrativní a procesní zátěž.
Antigoni Papadopoulou
zpravodajka pro stanovisko Výboru pro zaměstnanost a sociální věci. - Paní předsedající, celosvětová hospodářská recese dramaticky změnila hospodářskou podobu EU: zvýšila nezaměstnanost, snížila hospodářský růst a ovlivnila podnikatelské prostředí.
Politika soudržnosti musí být účinným nástrojem reakce na sociálně-ekonomické výzvy vyvolané finanční krizí a snižování nerovností v úrovni rozvoje evropských regionů.
Hodnocení plnění programů v oblasti politiky soudržnosti spolufinancovaných ze strukturálních fondů za období 2007-2013 by mělo odrážet dopad projektů vybraných v rámci politiky soudržnosti pro oživení evropského hospodářství, zejména pokud jde o vytváření nových pracovních míst, snižování sociálně-ekonomických nerovností, podporu sociálního začleňování a zkvalitňování lidského kapitálu.
V době, kdy hospodářská a finanční krize prohlubuje sociální nerovnosti, však přidělování prostředků členským státům ze strukturálních fondů klesá. Komise by měla zvýšit účinnost a posílit veřejný profil Evropského sociálního fondu a ve spolupráci s členskými státy by měla zajistit silnou součinnost mezi strukturálními fondy a příslušnými evropskými politikami a současně podporovat součinnost, která uspokojí měnící se požadavky dnešního trhu práce.
Anna Rosbach
zpravodajka pro stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch. - (DA) Paní předsedající, hovoříme-li o městech budoucnosti, víme, že poroste potřeba větší mobility. Stále důležitější součástí života občanů bude doprava. Mnozí se budou stěhovat dále na venkov a dojíždět do práce do blízkosti měst. Abychom se však vyhnuli znečištění, dopravním zácpám a časově náročnému cestování, musíme najít nová řešení, jako jsou systémy bezplatných záchytných parkovišť v kombinaci s flexibilními měsíčními jízdenkami pro několik druhů dopravy, např. jízdní kola, motocykly, sdílení vozidel, metro, elektrické autobusy, podzemní železniční systémy atd. Bez flexibilních možností dopravy města zahynou. Proto potřebujeme nějaké rychlé nové myšlení. I samotné automobilové odvětví ví, že musíme myslet rychle, jinak nás mimoevropské společnosti k tomu donutí. Připravují se na budoucnost s inteligentními vozidly a smíšenými druhy dopravy. My jako politici bychom měli dělat totéž.
To vše je perfektní, ale neumím dost dobře pochopit, proč mají být pro tyto iniciativy používány prostředky EU, protože je ve vlastním zájmu měst, aby byly pro občany přitažlivé. V této době krize si myslím, že bychom už konečně měli přestat požadovat více peněz jako rozmazlení výrostci.
Tadeusz Cymański
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro práva žen a rovnost pohlaví. - (PL) Paní předsedající, ve strategii Evropa 2020 se předpokládá napomáhání hospodářskému růstu způsobem, který bude také omezovat sociální vyloučení. Politika soudržnosti, jako jeden z hlavních nástrojů strategie Evropa 2020, by v nadcházejícím období měla více přispívat ke snižování jevu chudoby v našich zemích. Práce Evropského sociálního fondu by se měla více soustředit na skupinu lidí, kteří potřebují podporu, aby jim pomohla najít zaměstnání a začlenit se do společnosti.
Tomu by se mělo napomoci zaváděním moderních zařízení péče a vzdělávání pro děti a kvalitní odbornou přípravou pro lidi, kteří hledají práci. To jsou konkrétní příklady opatření, jež umožní sladit profesní a rodinný život. Právě tato opatření si obzvláště zaslouží podporu ze strukturálních fondů a právě tato opatření povedou ke snížení chudoby u lidí, kteří jsou jí nejvíce ohroženi.
V příštím finančním období bude také důležité se při zavádění a provádění strukturálních programů zaměřit především na lidi, zjednodušit postupy pro využívání finančních prostředků. Početné inspekce a audity znamenají, že největší prioritu nabývají formální otázky související s prováděním programů, a jsou překážkou bránící účinnému a účelnému využívání pomoci.
Jaromír Kohlíček
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro dopravu a cestovní ruch. - (CS) Paní předsedající, program INTERREG III, program přeshraniční spolupráce regionů, je celým nástrojem rozvoje. Za důležitý prvek považuji flexibilitu dle článku 21 nařízení o evropském fondu, tedy možnost poskytnout finanční prostředky i na výdaje, které nespadají pod působnost programu.
Věřím, že k usnadnění provádění programu napomůže jednak stabilizace pravidel, jednak tato flexibilita. Evropská seskupení pro územní spolupráci (ESUS) mohou jako právní subjekty sehrát významnou roli. Věřím, že jejich statut bude brzy upřesněn a jejich postavení se tím výrazně upevní. I to může přispět k většímu zapojení soukromých subjektů, případně příspěvkových organizací, a tím ke zvýšení účinnosti využití prostředků. Tento posílený program územní spolupráce skupina GUE/NGL podporuje.
Erminia Mazzoni
Paní předsedající, dámy a pánové, vstup Lisabonské smlouvy v platnost dodal politice soudržnosti územní rozměr. Tento vývoj ještě naléhavěji vyžaduje posilovat mechanismus skutečného zapojení. Aby mohlo být toto zapojení účinné a účelné, musíme umožnit vhodnější využívání dostupných prostředků.
Zpráva pana Vlasáka, kterému děkuji, o evropské městské agendě a její budoucnosti v politice soudržnosti předkládá velmi vyvážený pohled na městský rozměr politiky soudržnosti, který přihlíží ke všem postojům vyjádřeným skupinami během diskuse ve Výboru pro regionální rozvoj.
V městských oblastech žije přibližně 73 % celkového obyvatelstva Evropy. Vytvářejí 80 % hrubého domácího produktu (HDP) a spotřebovávají až 70 % z celkové energie spotřebovávané v Evropě. Jejich rozvoj je tedy přímo spjat s oblastmi, jako je zaměstnanost, sociální začlenění, ochrana životního prostředí a dosažení cílů politiky soudržnosti celkově. Argument předložený panem Vlasákem v souvislosti s touto ústřední otázkou opětovného nastartování městské politiky jako základny pro rozvoj strategie Evropa 2020 je naprosto přijatelný, i když nesmíme zapomínat ani na venkovské a příměstské oblasti.
Existují dvě priority, na které bych ráda pana komisaře upozornila, a sice podpora a posilování systému víceúrovňové správy a součinnost mezi různými fondy, jinými slovy komplexní pohled a komplexní přístup k financování.
Pokud jde o prvně jmenovaný aspekt, v obecném přehledu, který jsme předložili, a v následující diskusi jsme poukázali na to, že do přípravy, realizace a rozvoje regionálního plánování, tj. do využití prostředků politiky soudržnosti, jsou nedostatečně zapojeny regionální a místní orgány a občanská společnost. Na druhé straně jsme poukázali na potíže, které vznikají, je-li financování málo flexibilní. Proto jsme požádali a i nyní žádáme Komisi, aby zvážila větší flexibilitu při poskytování financí, a zejména větší integraci mezi Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova a Fondem soudržnosti.
Constanze Angela Krehl
jménem skupiny S&D. - (DE) Paní předsedající, politika soudržnosti je úspěšná evropská politika, ze které mají užitek všichni, včetně regionů, které nejsou příliš rozvinuté, i těch, které jsou již hospodářsky silné. Dokazuje to množství studií. Nejdůležitější však je to, že občané Evropy se mohou o jejích výhodách přesvědčit z první ruky. Proto v budoucnu ve všech regionech Evropské unie politiku soudržnosti potřebujeme. Jsme však povinni své dobré politiky ještě více zlepšovat. Právě o to Evropský parlament zprávou pana Piepera usiluje.
Moderní politika soudržnosti znamená čelit novým výzvám, vytvářet moderní infrastrukturu, bojovat proti změně klimatu, podporovat energetickou bezpečnost a energetickou účinnost, prosazovat výzkum a vývoj, poskytovat podporu malým a středním podnikům a vytvářet pracovní místa. Musíme samozřejmě také zajistit, aby finanční prostředky byly využívány efektivně. Proto jasně říkáme, že politika soudržnosti musí být transparentnější a více orientovaná na výsledky a musí v ní být méně byrokracie. Musí se také, jak řekl dříve pan Stavrakakis, zlepšit koordinace mezi různými fondy a programy. Velmi důležitým aspektem je to, že zásada partnerství musí být pozvednuta na novou, vyšší úroveň. Musíme zapojit každého, včetně regionů, místních území, obou stran průmyslu a hlavních nevládních organizací.
Sporné zůstává zavedení přechodové kategorie. Jsme toho názoru, že tato přechodová kategorie pomůže regionům, které potřebují větší podporu než klasické regiony spadající pod cíl 2. Jejich financování nebude na úkor jiných regionů. Naopak, výsledkem nebude směšování dotací. Místo toho budou standardizovány mnohé postupy postupného zavádění a postupného ukončování a domnívám se, že je to něco, co v Evropské unii opravdu potřebujeme. Ten, kdo si myslí, že zavádíme kategorii pro stalé dotace, Evropský parlament podceňuje. Za posledních několik let jsme dost často prokazovali, že jsme schopni zavádět iniciativy společenství, když je jich zapotřebí. Společně jsme se však také zasazovali o jejich zrušení, jakmile bylo jejich cíle dosaženo. Jsme dostatečně způsobilí, abychom na konci finančního období byli schopni rozhodnout, zda jsou výsledky dobré a jak bychom měli program upravit. Proto vyzývám kolegy poslance, aby při hlasování tuto novou přechodovou kategorii podpořili.
Ramona Nicole Mănescu
jménem skupiny ALDE. - (RO) Paní předsedající, nejprve bych chtěla poblahopřát zpravodajům k dobré práci, kterou odvedli. Těší mne, že na této rozpravě o budoucnosti politiky soudržnosti je přítomen pan komisař Hahn.
Potřebujeme silnou, dostatečně financovanou regionální politiku EU, která v budoucnu bude zacílena na každý evropský region, bude podněcovat hospodářský růst, inovace a konkurenceschopnost. Pro budoucí plánovací období se domnívám, že jednotný strategický přístup podpořený souborem společných prováděcích opatření v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti bude přínosem.
Územní spolupráce bude mít zásadní význam i pro úspěšné splnění cílů strategie Evropa 2020. Právě proto si myslím, že musí být mnohem dostupnější pro potenciální partnery v soukromém sektoru, kterým skutečně musíme dát příležitost, aby se stali našimi rovnocennými partnery v projektech územní spolupráce.
Nesmíme zapomínat ani na klíčovou úlohu, kterou při plánování a účinném provádění evropských politik na celostátní, regionální a místní úrovni sehrávají vlády členských států a také Evropská komise.
Pokud jde o regionální politiku po roce 2013, podporuji myšlenku zavedení přechodových regionů, což umožní regionům s HDP na úrovni 75 % až 90 % průměru EU získat dostatečnou podporu, ovšem prostřednictvím nalezení vhodných řešení.
V neposlední řadě bych chtěla zdůraznit potřebu toho, aby regionální aspekty měly odpovídající místo jako součást revidovaného rozpočtu EU i budoucího finančního rámce. Očekávám proto, že Komise předloží vhodný návrh, ve kterém se především odrazí názory Výboru pro regionální rozvoj a Evropského parlamentu.
Philip Bradbourn
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, tyto zprávy předložené dnešnímu plenárnímu zasedání podle mého neřeší základní problém stávajícího systému strukturálního financování.
V důsledku finanční krize a trvající potřeby snižovat rozpočtové schodky v celé Evropě si musí Parlament uvědomit, že rozpočet na politiku soudržnosti nemůže nadále nekontrolovaně růst. Nelze uplatňovat rutinní přístup. Místo toho bychom se měli zaměřit na řešení nepřijatelně vysoké úrovně chyb ve vynakládání finančních prostředků, na které upozorňuje Evropský účetní dvůr.
Podobně nejsou makroregionální subjekty odpovědí na zvyšování účinnosti regionálního financování. Jejich hodnota je velmi pochybná a podkopávají členské státy, které by podle mého názoru měly zůstat hlavním nástrojem řízení financování politiky soudržnosti. Nepomohou naplnit naši vizi méně rozsáhlé a lépe cílené politiky soudržnosti, která skutečně pomáhá nejchudším regionům Evropy.
Tyto zprávy jdou zcela nesprávným směrem, a budu hlasovat proti nim.
Elisabeth Schroedter
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, pane Hahne, dámy a pánové, nemohu souhlasit s předchozím řečníkem. Hlavní myšlenkou zprávy pana Piepera adresovanou Komisi je to, že evropská politika soudržnosti je pro Evropu sama o sobě přínosem. Je to nástroj, který udržuje EU pohromadě v samém jejím středu. Pro občany ve všech regionech Evropy, a zvláště ve velmi znevýhodněných regionech a v krizových regionech, je to očividné. Decentralizovaná a participační struktura politiky soudržnosti jí umožňuje zásadním způsobem přispívat k vytváření nízkouhlíkové, inovativní a sociální Evropy efektivně využívající zdroje. Na rozdíl od osobního názoru zpravodaje se domnívám, že nástroje politiky soudržnosti spolu s inteligentním investováním mohou pomoci také v boji proti změně klimatu a proti chudobě.
Proto jsme zklamáni tím, že navzdory snahám vyvinutým a stále ještě vyvíjeným zpravodajem byly tyto dva aspekty ze zprávy vypuštěny. Chtěla bych také Komisi říci, že významná většina této sněmovny tyto dva aspekty podporuje. Na rozdíl od zpravodaje, a říkám to jako Němka, jsem toho názoru, že návrh Komise na zavedení přechodové kategorie, s ohledem na dramatické problémy v některých regionech, povede k vyvážené a transparentní struktuře budoucí politiky soudržnosti.
Je směšné se domnívat, že v této oblasti lze dosáhnout úspor. Pro Německo je také důležité, aby se Evropská unie i nadále rozvíjela harmonicky, protože to přináší Německu výhody. Proto my ve skupině Zelených/Evropské svobodné aliance hlasujeme pro zavedení přechodové kategorie.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Miloslav Ransdorf
- (CS) (řečník mluvil mimo mikrofon) ... souhlasí s tezí ze zprávy pana Guelleca za předchozí období, že současná podoba kohezní politiky nepřispívá k tomu, aby se sbližovaly regiony, sbližují se pouze státy, a je příčinou toho, že nejdynamičtější regiony Evropské unie ztrácejí dynamiku.
Elisabeth Schroedter
(DE) S touto otázkou nemohu souhlasit. Velmi jsme se snažili zajistit, aby se všechny tyto zprávy soustředily na regiony. Zejména zpráva pana Piepera jejich postavení posiluje. To je pro nás v tuto chvíli zvlášť důležité. Je jasné, že hlavními aktéry z hlediska budoucnosti politiky soudržnosti jsou regiony, a nikoli členské státy.
Elie Hoarau
Paní předsedající, řekl bych, že mezi nejvíce znevýhodněnými regiony Evropské unie jsou nejvzdálenější regiony, které kromě toho, že zaostávají, spojují v sobě trvalé nevýhody, jako je odlehlost, menší trhy, ostrovní charakter a zranitelnost vůči rozmarům počasí.
Je dobré, že pátá zpráva o soudržnosti v souladu s článkem 349 Lisabonské smlouvy potvrdila těmto regionům specifický statut a zvláštní zacházení. Zpráva také požaduje, aby finanční prostředky, které pro ně budou vyčleňovány po roce 2013, byly přinejmenším stejné, jako jsou ty, které dostávají v nynějším plánovacím období.
Pokud jde o vytvoření přechodové kategorie regionů, jejichž HDP je mezi 75 a 90 % průměrného evropského HDP, souhlasím za předpokladu, že budou splněny dvě podmínky. Za prvé, že nebudou sníženy finance pro konvergenční regiony v rámci cíle 1 - byl bych dokonce rád, kdyby se zvýšily - na základě úspor dosažených v důsledku toho, že určité regiony již nebudou spadat pod cíl 1. Tyto úspory samozřejmě musí být ku prospěchu novým přechodovým regionům, ale i ostatním regionům. Druhou podmínkou je, že tento výtvor musí být pro dotčené regiony alespoň tak výhodný jako proces postupného ukončování.
A konečně politika soudržnosti je politikou solidarity a přerozdělování, aby bylo některým regionům umožněno zvýšit rychlost a dostihnout ostatní. Nemůže nahradit žádnou jinou strategii, jako je například Evropa 2020, která by měla mít své vlastní financování oddělené od financování politiky soudržnosti, i když obě tyto politiky přirozeně musí být koordinovány a sladěny. Z tohoto důvodu je naše skupina například proti oddělování Evropského sociálního fondu od politiky soudržnosti.
John Bufton
jménem skupiny EFD. - Paní předsedající, nehledě na klesající průměrnou hrubou přidanou hodnotu v EU by region West Wales and the Valleys opět měl mít nárok na regionální financování, což vyvolává závažné otázky ohledně toho, zda politika soudržnosti vůbec funguje.
Chápu, že značné částky šly na rozvoj veřejného sektoru, i když byly podkopány široce rozšířenými domácími škrty v celém Spojeném království. V letech 2008 a 2009 byly programy ve Walesu po opravách zkráceny přibližně o 12 milionů GBP, zatímco celkem 35 % prostředků za stejné období bylo vráceno Komisi na pokutách. Tyto prostředky nejsou účinně využívány, zůstávají-li v pokladnicích Bruselu. V souvislosti s návrhy, jak politiku soudržnosti stále více zužovat a soustřeďovat se na plnění zaměřené na výsledek, mám pocit, že míra oprav poroste.
Regionální financování není darem z Bruselu, ale bídná odměna za miliardy, kterými Spojené království přispívá. Veřejné konzultace k páté zprávě o politice soudržnosti odkrývají všeobecnou touhu odtáhnout se od Bruselem řízené politiky. Jsem zvědav, zda pan komisař těmto obavám naslouchal.
Tyto peníze nejsou pozorností podniku od Bruselu. Je to jen malé procento peněz vybraných z kapes daňových poplatníků a poté vydaných přesně na to, co chce Komise, navíc pod hrozbou, že buď budeme propagovat, že to či ono nám bylo darováno Evropskou unií, nebo čelit pokutě. To je cynická propaganda.
Franz Obermayr
(DE) Paní předsedající, politika soudržnosti bude v budoucnu úspěšná jen tehdy, vyrovnáme-li se nyní s určitými problémy. Za prvé, co se stane členským státům, které trvale porušují podmínky Paktu o stabilitě a růstu? V těchto případech strukturální fondy nemohou mít žádoucí účinek. Místo toho peníze prostě zmizí a EU degeneruje na unii převodů, která je také bezednou jámou. Každý, kdo dostává regionální dotace, musí také dodržovat pravidla.
Za druhé strukturální fondy nesmí být centralizované pod nadvládou Komise. To zvýší, a ne sníží množství administrativní práce a výsledkem bude to, že budou vytvořeny nákladné, nové, decentralizované agentury.
Za třetí potřebujeme efektivnější využívání strukturálních peněz. Musí existovat jasněji definované cíle a častější hodnocení a samotní příjemci musí převzít větší odpovědnost. Pevně musí být zakotvena zásada spolufinancování.
Za čtvrté vedle všech kulturních, sociálních, náboženských a zahraničněpolitických zřetelů Fond soudržnosti by silně zatížilo přistoupení Turecka. Realisticky řečeno, rozpočet by to položilo. Víme, že to tak je. Není to něco, co se jen tak říká. Turecko již po léta dostává miliardy eur ze strukturálních fondů. Musíme se tímto přístupem kriticky zabývat.
Mám-li to shrnout, do budoucna bych chtěl, aby regionální dotace směřovaly tam, kde je jich skutečně zapotřebí, jinými slovy, do inovativních projektů, které dávají konkrétní výsledky, do malých a středních podniků, a co je nejdůležitější, k občanům v regionech a ve městech.
Nuno Teixeira
(PT) Paní předsedající, chtěl bych v úvodu ocenit práci zpravodaje, mého kolegy pana Stavrakakise, který odvedl mimořádně důležitou práci, když charakterizoval budoucí součinnost mezi různými strukturálními fondy pro zvýšení jejich účinnosti. Jeho zpráva je také součástí této společné rozpravy o politice soudržnosti, která má obrovský význam nejen pro otázku, kterou zde posuzujeme, ale zejména proto, že tato rozprava přichází v pravou chvíli.
Řešíme nyní návrh Komise, nejen pokud jde o nové finanční výhledy, ale i z hlediska budoucí politiky soudržnosti po roce 2013. Politika soudržnosti je pro EU klíčovou politikou. Jedná se o horizontální politiku, která prostřednictvím svých nástrojů par excellence, strukturálních fondů, financuje projekty a programy v členských státech, usiluje o snížení nerovností v úrovni rozvoje mezi jednotlivými regiony. Zkušenosti nám však ukazují, že existují potíže z hlediska účinnosti i výsledků, které vznikají v důsledku roztříštěnosti a složitosti této politiky. Východiskem pro větší a lepší součinnost mezi různými nástroji a pro zvýšení jejich účinnosti by proto měla být jednotná strategie pro různé fondy spolu s integrovaným přístupem orientovaným na výsledky. Je to nezbytné také pro lepší koordinaci různých odvětvových politik a pro efektivnější využívání zdrojů.
Rizika, jež pramení z krize, musíme využít k hledání nových alternativ. Všechny zprávy, o kterých dnes diskutujeme, nás jistě postaví před obrovské výzvy a víme, že na to, abychom mohli na tyto výzvy reagovat, potřebujeme také dostatečný rozpočet, ale musíme jasně rozlišovat mezi rozpočtovými aspekty a cíli politik. Cíle politik jsou dobře známé. Ovšem jedině konsolidací těchto cílů budeme moci nabídnout regionům budoucnost. Proto musíme zajistit, aby rozpočet sloužil budoucnosti regionů a veřejnosti, a ne aby regiony a veřejnost musely sloužit rozpočtu.
Pervenche Berès
(FR) Paní předsedající, vítám tuto rozpravu několik dní před konečným jednáním sboru komisařů o příštích finančních výhledech a o revizi předpisů, kterými se řídí strukturální fondy včetně Evropského sociálního fondu.
Strukturální fondy jsou jedním z hlavních prostředků pro provádění hospodářské a sociální politiky Unie. Vzhledem k tlaku na rozpočet Společenství, kterého jsme si všichni vědomi, a k tomu, že na vnitrostátní rozpočty doléhají úsporná opatření, je nezbytné tyto strukturální fondy využívat inteligentně a efektivně.
Abychom toho dosáhli, bude třeba při příležitosti přezkumu nařízení o Evropském sociálním fondu zajistit, aby byl tento nástroj zaměřen na provádění strategie Unie, ale samozřejmě i v rámci této strategie Unie zejména na cíle v oblasti zaměstnanosti a sociálního začlenění. To vyžaduje přidělovat finance podle jiných ukazatelů, než je pouze HDP, a zvýšit podíl prostředků vyčleněných do Evropského sociálního fondu.
Pokud jde o zprávu pana Piepera, dovolte, paní předsedající, abych se zmínil o odstavci 55, který se týká Fondu pro přizpůsobení se globalizaci, s jehož obsahem nesouhlasím a který by neměl mít v naší rozpravě místo. Tento fond poskytuje pomoc zaměstnancům postiženým důsledky globalizace a krize. Bod, o který se jedná, patří do agendy Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, je vám předkládán z podnětu Výboru pro regionální rozvoj a měla by existovat možnost odmítnout ho při odděleném hlasování, které se uskuteční později. Spoléhám na inteligenci a efektivitu kolegů poslanců.
Riikka Manner
(FI) Paní předsedající, pane komisaři, nejprve bych chtěla poblahopřát zpravodajům k jejich vynikajícím a důležitým zprávám k politice soudržnosti. Je dobré, že je zde nyní společně projednáváme.
Tyto zprávy ukazují na chápání významu regionální politiky jako něčeho, co buduje Evropu jako celek a co vytváří jednotu, přičemž s oběma jevy se vypořádávají vynikajícím způsobem. Regionální politika je rozhodně dlouhodobě úspěšná, dokázala zmenšit rozdíly mezi členskými státy, a vytvořit tak stabilitu v Evropě celkově.
Výzvy budoucnosti se stále mění a regionální politika musí být schopna se této změně přizpůsobit, jak je zjevné i z diskusí, které zde vedeme. Musíme definovat problémy, které provázejí fondy soudržnosti již po léta, a proto i regionální politika musí být v nadcházejícím období mnohem účinnější, pokud jde o její provádění, a musí být také více orientována na výsledky. Jak bylo řečeno, musí být také možné v příštím období snížit administrativní zátěž. Díky tomu budeme jistě moci lépe reagovat na výzvy, se kterými se musí vyrovnat i politika soudržnosti.
K tématu strategie Evropa 2020, bychom měli mít na paměti, že politika soudržnosti je jedním z nejdůležitějších a nejhmatatelnějších nástrojů pro její provádění. Proto je nesmírně důležité, že v této zprávě Parlament zaujímá důrazný postoj ve prospěch úrovní rozpočtu podobných těm, jak jsou definovány dnes. Na druhé je důležité, že zpráva také bere v úvahu existující mimořádné výzvy. Jako příklad uveďme oblasti, které jsou bohužel řídce osídleny a které v nadcházejícím období také potřebují svou vlastní samostatnou pomoc podle článku 71.
Mnoho bylo dnes v souvislosti s těmito zprávami řečeno o kategorii přechodových regionů. V této souvislosti bych se však sama ráda zeptala Komise: řeší vždy samotný problém vytvoření nové struktury, anebo bychom v tomto případě mohli reagovat na podobné výzvy zdokonalením dosavadního systému "postupného zavádění” a "postupného ukončování”?
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Paní předsedající, není pochyby, že politika soudržnosti by po roce 2013 měla i nadále plnit svou dosavadní funkci vytváření rovných příležitostí pro rozvoj regionů, odstranění chudoby a podněcování rozvoje Evropy. Proto by úroveň financování v novém rozpočtu měla být značně vyšší, jednoduše proto, aby se urychlil rozvoj Evropy, rozvoj regionů a udržitelný rozvoj Evropské unie.
Skutečnost, že plány Komise zahrnují cíle, které jsou poněkud odlišné od cílů, které byly ve stávajícím finančním výhledu, musí jistě být alarmující. Mám na mysli cíle zaměřené na boj proti změně klimatu a na inovace. To jsou samozřejmě důležité záležitosti, ale nové členské státy jako Polsko stále potřebují finance na rozvoj infrastruktury. Bez infrastruktury bude pro nás prostě velmi obtížné srovnávat se s Evropskou unií v úrovni rozvoje.
Je zde ještě jedna věc: myslím si, že v budoucích rozpočtových programech na období po roce 2013 bychom měli velmi důrazně zaměřit svou pozornost na Karpatský region - jeden z nejchudších a nejhustěji osídlených regionů v Evropské unii. Zdá se mi, že větší zapojení Evropské unie v tomto regionu bude výhodné pro Unii, ale pomůže také zvýšit úroveň rozvoje zemí Karpatského regionu, které prostě potřebují rozsáhlejší a intenzivnější opatření ze strany Evropské unie.
Karima Delli
(FR) Paní předsedající, politika soudržnosti musí zajistit harmonický a především spravedlivý rozvoj všech území. Z tohoto důvodu podporujeme zavedení nové kategorie přechodových regionů pro účely přidělování prostředků a také uplatňování nových ukazatelů rozvoje a ukazatelů sociální spravedlnosti, blahobytu a environmentální spravedlnosti. Mrzí nás, že toto se ve zprávě pana Piepera neobjevuje.
V zájmu spravedlnosti musí politika soudržnosti také řešit nerovnosti v rozvoji podregionů, aby byl obnoven význam slova "soudržnost”, tj. této solidarity, která je přínosem Evropské unie. Aby toho dosáhla, musí se zaměřit na nerovnosti, zejména v městských oblastech, které jsou obzvláště zasaženy novými výzvami - sociálními, v oblasti životního prostředí -, a to je obrovský úkol.
Zvyšování atraktivity a zlepšování životního prostředí na těchto diskriminovaných územích znamená obnovit důvěru u těch, kdo zde žijí. Bude také podporovat nové udržitelné město žádoucí pro všechny, model, který splňuje environmentální, energetické a sociálně-demografické požadavky, ale které současně do centra naší pozornosti staví živoucí životní prostředí a blahobyt jeho obyvatel.
Na závěr jedna jasná zpráva: aby mohla politika soudržnosti existovat po roce 2013, musí disponovat velmi potřebnými a stabilními zdroji.
Cornelia Ernst
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, na téma přechodové kategorie, od počátku bych si, pane Piepere, rozhodně dokázala představit také jiná řešení, například přechodnou regulaci pro regiony, které až dosud dostávaly dotace na nejvyšší úrovni a které je po roce 2013 již dostávat nebudou. V diskusi však zaznělo, že musíme brát ohled na jiné regiony, zejména na ty, které jsou zasaženy krizí. V současnosti hovoříme o 51 regionech. Máme-li co do činění s tak velkým počtem regionů, které byly postiženy, bylo by nedbalostí nevytvořit přechodovou kategorii. Je to jediný způsob, jak můžeme vytvořit spolehlivý rámec pro poskytování zodpovědných dotací těmto regionům, které musí samy kompenzovat pomalý pokrok ve svém rozvoji.
V jiných ohledech zpráva pana Piepera obsahuje mnoho kontrastů. Kritizujeme mimo jiné to, že neexistuje žádný jednoznačný závazek k mnohem rozhodnějšímu postupu v boji proti chudobě. Domníváme se, že formulace v této zprávě, která činí politiku soudržnosti závislou na podmínkách, jež nutí členské státy provádět reformy, je nejasná a může vést k nesprávnému výkladu. Není sporu o tom, že politika soudržnosti musí zůstat nástrojem pro nastolení sociální rovnováhy a solidarity ve všech regionech.
Juozas Imbrasas
(LT) Paní předsedající, dnes diskutujeme o jedné z nejdůležitějších oblastí politiky Evropské unie, která zajišťuje blahobyt našich občanů a konkurenceschopnost a růst celé Unie. Dříve politika soudržnosti obsahovala některé rozhodující faktory pro zajištění větší integrace a růstu chudších regionů Evropské unie a pro výrazné snížení hospodářských a sociálních nerovností.
Dnes máme strategii Evropa 2020, která předpokládá ještě větší úlohu strukturální politiky a politiky soudržnosti s cílem vyjít z krize a přispívat k blahobytu našich občanů. Musíme ovšem překonat řadu překážek, které souvisejí s globalizací, demografickou změnou a ochranou zdrojů. Abychom toho však mohli dosáhnout, budeme muset využít potenciál všech regionů Evropské unie bez výjimky.
Domnívám se, že budoucí regionální politika by měla být spojena se základními evropskými cíli v oblasti inovací, výzkumu, výzvami v oblasti životního prostředí a energetiky a měla by samozřejmě přispívat k vytváření evropské přidané hodnoty, ale jen pod co nejtransparentnější a co nejúčinnější kontrolou.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Paní předsedající, pane komisaři Hahne, dámy a pánové, soudržnost je pevně zakotvena v evropské politice a ve Smlouvě a ještě pevnější základ získala díky územnímu rozměru Lisabonské smlouvy. Velmi mne těší, že v páté zprávě o soudržnosti Komise do budoucna správně stanovila komplexní přístup. Ponecháváme si solidaritu, ale spojujeme ji s novými cíli strategie Evropa 2020 prostřednictvím nástrojů, které se tak osvědčily: decentralizovaného přístupu, partnerství, spojování programů na různých úrovních a víceúrovňového řízení. Poté se zabýváme těmito novými výzvami. To je samo o sobě výborné. Velmi dobré je i to, že tyto zprávy jsou nyní na stole. Všechny stavební kameny, s obzvláštním důrazem na přeshraniční spolupráci - cíl 3 - získávají plnou podporu.
Po pravdě řečeno je v této diskusi jeden problémový bod. My ve skupině Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) jsme se rozhodli pro svobodné nebo veřejné hlasování svých členů ohledně přechodové kategorie, a rád bych vám vysvětlil, proč. Fakticky je to proto, že návrh, který musí Komise ještě předložit, může stále vést tolika směry. Pan komisař právě řekl, že chce jednat s regiony tohoto typu o zvláštních přídělech, pozvěme je. Je velmi potěšitelné, že se o tom má diskutovat, protože my jsme zatím o tom nejednali. Nevíme ještě, o které regiony se jedná. Nevíme, kde se budou vyplácet. Nevíme, jaké jsou podíly spolufinancování. To vše jsou aspekty, které by mohly tento výsledek podstatně ovlivnit. Proto si myslím, že bychom měli vyčkat, až Komise předloží svůj návrh - a myslím si, že se tak stane velmi brzy -, a v tu chvíli budeme skutečně vědět, o čem se bavíme. O přístupu, který využívá přechodných mechanismů a nástrojů, není třeba diskutovat. Již jsme to dělali. Paní Mannerová také řekla, že máme postupné zavádění a postupné ukončování, můžeme provádět integrovanou politiku při provádění strategie Evropa 2020. Budeme to dělat. Takový je tedy v tuto chvíli důvod svobodného hlasování v rámci skupiny PPE.
Karin Kadenbach
(DE) Paní předsedající, pane Hahne, dámy a pánové, na význam regionální politiky bylo dnes poukázáno. Naše politika soudržnosti a konsolidační politika musí pokrýt všechny evropské regiony. Regiony mám na mysli také lidi, kteří v těchto regionech žijí. To je velice důležitý moment. V průběhu některých našich delegací do regionů jsme viděli, jak cenné je evropské financování pro regionální rozvoj, pro dosažení sociální soudržnosti a také pro politiky pro ženy a rovnost pohlaví. Mohu jen vyzvat Evropskou unii, aby v budoucnu nabízela více programů, které jsou lidmi přijímány velmi pozitivně a které jsou zaměřeny právě na tyto cíle, jak jsme zjistili v procesu šetření ohledně jejich provádění. Potřebujeme, aby lidé v evropských regionech měli pocit odpovědnosti. Nyní jsme ve fázi, kdy diskutujeme o přechodových regionech. To je velmi důležité, protože Evropa pomohla zajistit, aby v těchto regionech byla vytvořena pracovní místa. Mé chápání růstu je takové, že o udržitelný růst se jedná především tehdy, jestliže přináší sociální spravedlnost. Politika soudržnosti je v samém centru evropské politiky.
Adam Bielan
(PL) Paní předsedající, není pochyby, že politika soudržnosti pomáhá zlepšovat sociální a hospodářské prostředí a stimuluje rozvoj především v regionech, které pomoc dostávají. Nezapomínejme však, že široký okruh investičních příležitostí umožňuje, aby z toho měly prospěch i bohaté členské státy. Odhaduje se, že hodnota všech výhod, jež provádění politiky soudržnosti v mé zemi, Polsku, přináší zemím "staré” Unie, může do roku 2015 dosáhnout až 38 miliard EUR. Rozhodující fáze diskuse o budoucnosti politiky soudržnosti bude probíhat za předsednictví mé země, Polska, což, jak doufám, pomůže zajistit, že návrhy na značná snížení v oblasti této politiky nebudou realizovány.
Vzhledem k velmi silnému hospodářskému postavení hlavního města země, Varšavy, můj region Mazowsze bohužel překračuje hranici 75 % HDP Evropské unie. Hrozí mu proto ztráta podpory. V podobné situaci je 35 evropských regionů. Chtěl bych vyzvat k přijetí jejich návrhu na vytvoření kategorie přechodových regionů, což umožní zpomalit ukončování pomoci. Budeme-li zkoumat hospodářskou situaci Mazowsze bez zahrnutí města Varšavy, uvidíme, že hrubý domácí produkt významné části tohoto regionu má daleko ke stanovené hranici 75 %, ba co víc, je stejně nízký jako HDP nejchudších regionů Evropské unie, což ukazuje, že další pomoc je nezbytná.
François Alfonsi
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, politika soudržnosti je duší politik Evropské unie, je totiž výrazem solidárního úsilí mezi jejími členskými státy, bez něhož by žádná skutečná Unie neexistovala.
Její výsledky za posledních 30 let jsou vynikající. Potřebuje stanovit priority do budoucna. Za prvé, žádné snižování rozpočtových prostředků na politiku soudržnosti. Pro přípravu plánu na období 2014-2020 musí mít pan Hahn k dispozici stejné rozpočtové prostředky jako v minulosti.
Za druhé potřebujeme nový rámec pro tuto politiku, takový, který bude přizpůsoben novým situacím a novým výzvám. Vytvoření přechodových regionů je proto nezbytné. Musí mít nárok na pomoc, která bude lépe cílená a lépe financovaná, tak aby se každý z regionů mohl udržet na evropském průměru bez ohledu na své strukturální znevýhodnění, bez ohledu na to, jak dalece za ním zaostává v důsledku své minulosti nebo nakolik je vystaven současné nebo budoucí krizi.
Tyto cíle přechodových regionů jsou v souladu s naším dlouhodobým cílem územní vyváženosti, umožňují zabránit příliš velkým rozdílům mezi vyspělými regiony, které jsou plně nasycené, a regiony, které jsou vzdálené, zaostávají a hrozí jim dokonce úbytek obyvatelstva v zítřejší Evropě.
Za třetí, velkou zásluhou zprávy paní Sanchezové-Schmidové z její vlastní iniciativy je to, že ukazuje, jak vysoká je pravděpodobnost, že cíl 3 bude vytvářet značnou evropskou přidanou hodnotu. V nové politice soudržnosti, která se má opírat o podnět ze strany makroregionů, musí být cíl 3 značně posílen, jak k tomu vyzývá zpráva paní Sanchezové-Schmidové.
Danuta Maria Hübner
Paní předsedající, členské státy, Komise a Evropský parlament se v posledních letech důkladně zabývaly tím, jak dále zlepšovat účinnost politiky soudržnosti EU, její výsledky a kvalitu jejích zásahů.
Dospěli jsme k závěru, že účinným nástrojem, jak toho dosáhnout, může být dobře nastavená podmíněnost a pobídky v rámci této politiky. Dnes jsem přesvědčena, že jsme dobře připraveni zavést do tohoto politického rámce nástroje podmíněnosti, které by zvýšily návratnost vložených investic.
Závazky vyplývající z podmíněnosti by měly řešit vazbu mezi politickými intervencemi a pokrokem v oblasti institucionální, administrativní a strukturální efektivity. V souvislosti s nadcházejícími jednáními bychom měli zajistit dostatečný regulační rámec, který identifikuje faktory úspěchu z hlediska účinné podpory růstu prostřednictvím politiky soudržnosti.
Očekávám, že do procesu plánování bude v plné míře začleněna podmíněnost ex ante. Očekávám rovněž, že podmíněnosti ex ante budou přímo spojeny s touto politikou a s účinností programů, že jejich počet bude omezený a že budou co nejlépe přizpůsobeny konkrétním podmínkám a budou respektovat dohodnutá kritéria.
Musíme také dohlédnout na to, že postupy spojené s podmíněností nepřinesou zvýšení zátěže, ale budou spíše usilovat o snížení zátěže a že nepovedou ke zpožděním při provádění politiky, programů či projektů.
Andrea Cozzolino
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, struktura politiky soudržnosti, o které dnes diskutujeme, je velice chvályhodná.
Chtěl bych se několika poznámkami zaměřit na tři otázky. Za prvé, politiku soudržnosti považuji za jeden z hlavních nástrojů pro snížení nerovností mezi členskými státy i uvnitř států. Je to tedy také jedna z hlavních politik pro boj proti vleklé hospodářské a finanční krizi, kterou prožíváme již několik let.
Za druhé si myslím, že myšlenka zahrnout do politiky soudržnosti nové regiony a občany je správná. Měli bychom však tyto otázky důkladně prodiskutovat s jasnou představou, kolik tato nová politika bude stát, jaké dopady bude mít na obecnou politiku soudržnosti a jak budeme distribuovat zdroje v souvislosti s reformou finančního výhledu ode dneška do roku 2020.
A konečně za rozhodující považuji stěžejní význam problematiky měst v politice soudržnosti. Je důležité, že díky zprávě pana Vlasáka, se kterou plně souhlasím, jsme dosáhli v tomto směru určitého pokroku, a domnívám se, že nám tato zpráva umožní lépe definovat právní rámec problematiky a zavést takové nástroje, jako jsou městské operační programy jakožto operační programy schopné dodat politice soudržnosti novou kvalitu.
Michail Tremopoulos
(EL) Paní předsedající, cílem této zprávy je zjistit, zda členské státy provedly evropské právní předpisy ve vnitrostátním právu. Chceme mít první konkrétní analýzu programů politiky soudržnosti za období 2007-2013.
Zaměřím se na transparentnost, o které jsem vypracoval zprávu. Zpravodaj pan Mikolášik se o otázce transparentnosti zmínil v souvislosti s přidělováním financí jako o základním předpokladu pro dosažení celkových cílů politiky soudržnosti. Jak můžeme získat celkový obraz na úrovni Evropské unie, když základní ukazatele potřebné pro účely srovnání poskytlo pouze 19 zemí? Ačkoliv jsme žádali Komisi, aby zlepšila konzistentnost a kvalitu získaných informací, máme zde vakuum transparentnosti, nedostatek dostupných údajů.
Musíme vyslat jasný signál. Celkový objem prostředků vyčleněných na vybrané projekty nemůže v průměru odpovídat 27 % celkově dostupných finančních prostředků; devět států nemůže čerpat více než 40 % a čtyři státy méně než 20 %. Nemůžeme mít dvourychlostní nebo třírychlostní politiku soudržnosti. Potřebné informace proto musí být rozšířeny a využívány.
Jan Olbrycht
(PL) Paní předsedající, pane komisaři, politika soudržnosti je nejtransparentnější evropskou politikou, což znamená, že její úspěchy jsou velmi dobře a velmi rychle vidět, ale velmi rychle jsou patrné také její neúspěchy a problémy, které jsou důsledkem slabosti bruselské administrativy a velmi často také slabé administrativy členských států. V souvislosti s tím lze velmi snadno dospět k závěrům a velmi snadno lze využít různých vnějších podmínek - jako například krize - ke zdůvodnění snížení výdajů na tuto politiku ve prospěch jiných evropských politik, což je zjevně chyba.
Musíme si uvědomit, že pokud bychom měli předpokládat, že politika soudržnosti je politikou jen pro ty nejchudší, pak by se měla pomalu chýlit ke konci, což znamená, že by měla postupně zcela zmizet ze seznamu evropských politik. Ale to snad není taková politika, o které dnes hovoříme? Tato politika je politikou odstraňování nerovností - nerovnosti budou vždy existovat, a budou vznikat nové nerovnosti, o kterých dnes ještě nevíme. Je to dále proinvestiční politika a politika podporující rozvoj. V souvislosti s tím je to politika, která vyžaduje přijímat opatření, která jsou stanovena ve Smlouvách, ale která také vyžaduje, aby tato opatření nabývala nových forem.
V souvislosti s tím bych rád vyjádřil souhlas s rozhodnutím Evropské komise změnit vnitřní strukturu této politiky a přizpůsobit ji novým podmínkám. Vzhledem k tomu bych také chtěl vyjádřit souhlas s návrhem Evropské komise na přijetí nových opatření, mimo jiné i návrhem na vytvoření kategorie přechodových regionů. Myslím si, že příprava nové struktury povede ke zvýšení účinnosti a umožní provádět tuto politiku způsobem úměrným výzvám, kterým nyní čelíme.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Paní předsedající, přeshraniční spolupráce v Evropě bez hranic je pro místní a regionální orgány výhodná, protože významně přispívá k pokračujícímu rozvoji jednotného trhu Evropské unie. Přeshraniční oblasti však mají jeden důležitý rys, charakterizovaný společnými multikulturními tradicemi a etnickou rozmanitostí, aspekty, které obvykle vytvářejí pevný základ pro vzájemné styky mezi lidmi, ale i mezi komunitami v různých oblastech.
Všichni jsme si vědomi, že jedním z nejčastějších rysů přeshraničních oblastí je nadprůměrná míra nezaměstnanosti, avšak se značnými rozdíly mezi jednotlivými regiony, a dále vysoká úroveň skryté nezaměstnanosti způsobená tím, že ne všichni lidé bez práce se zaregistrují.
Proto si myslím, že integrovaný přístup k problematice pracovního trhu v přeshraničních oblastech může přispět k nalezení řešení těchto strukturálních problémů a více by přiblížil poptávku nabídce. Proto musí být značně posílen cíl 3 přesně v souladu s názorem, který zastává i zpravodaj.
Iosif Matula
(RO) Paní předsedající, politika soudržnosti je účinným nástrojem pro řešení nynějších velkých výzev, kterým čelí Evropská unie, jako je globalizace, změna klimatu nebo demografické trendy. Na úrovni EU bylo dosaženo významného pokroku v oblasti vyváženého rozvoje regionů, ale to nestačí. Proto potřebujeme ambiciózní politiku soudržnosti, která bude dostupná pro všechny regiony EU, což sníží stávající nerovnosti.
Myslím si, že podpora konvergenčních požadavků méně rozvinutých oblastí musí v nadcházejícím plánovacím období zůstat jednou z priorit, aby tak mohl být zaručen spravedlivý přístup k nástrojům politiky soudržnosti. To nám umožní využívat ustanovení Lisabonské smlouvy, jež zdůrazňují, že v rámci cíle 1 (konvergence) musí být vyčleněn dostatečně velký podíl prostředků pro nejpotřebnější regiony, a to úměrně naléhavosti problémů jejich rozvoje.
Evropská unie bude schopna konkurovat svým soupeřům na celosvětové úrovni jen tehdy, jestliže politika soudržnosti dokáže plně využít rozvojového potenciálu nejen městských regionů, ale i venkova s jeho vnitřním potenciálem a jestliže dokáže dostatečně pružně reagovat na požadavky a potíže identifikované ve strategii Evropa 2020.
Vzhledem k tomu nedílnou součástí strukturální politiky a politiky soudržnosti jsou a musí zůstat inovace, vzdělávání a odborná příprava, energetika, životní prostředí, konkurenceschopnost, kvalifikace a boj proti chudobě. Nová politika soudržnosti musí být jasně orientována na výsledky a musí stanovit nezbytné reformy a současně musí odstranit omezení, jež způsobuje byrokracie, a zjednodušit řízení finančních prostředků.
Pocházím ze země, která bude zvláště v období 2013-2020 závislá na tom, jak chápeme jednotný rozvoj Unie. V praktické rovině finance přidělované nyní a během příštích deseti let Rumunsku zajistí dlouhodobé investice, které jsou potřebné pro vyvážený rozvoj celé Evropské unie.
Blahopřeji kolegovi panu Pieperovi a všem zpravodajům k vynikajícím zprávám, které byly předloženy.
Mojca Kleva
(SL) Pane předsedající, v době finanční a hospodářské krize se politika soudržnosti osvědčila jako nejdůležitější nástroj při snižování hospodářských a sociálních nerovností mezi regiony v Evropské unii. Je to jedna z našich základních politik, jejíž pozitivní účinky lze uvidět skutečně všude; ve všech koutech Evropské unie, ve všech členských státech, prakticky v každé městské nebo místní komunitě EU.
Je to politika, která umožňuje strukturální reformy a pokrok. Skutečně nabízí řešení nynější obtížné hospodářské situace, a to bez nákladů. Na úspěchu politiky soudržnosti EU bude ve značné míře záviset i úspěch strategie Evropa 2020, a proto je mimořádně důležité, aby v příštím sedmiletém období zůstaly tyto fondy jednou z priorit evropského rozpočtu.
Jelikož zbývá vyřešit jednu z nejdůležitějších otázek, která je všeobecně známa jako nová přechodová kategorie regionů, chtěla bych v této souvislosti pana komisaře a Evropskou komisi jako celek vyzvat, aby nám co nejdříve poskytli veškeré podrobnosti týkající se vytvoření této kategorie regionů, které zůstávají nejasné, zejména pokud jde o finanční aspekty a dopady, neboť tato otázka souvisí s budoucím rozvojem regionů v celé Evropské unii.
Alain Cadec
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, přijetím zprávy pana Garrigy Polleda Parlament vyzval k tomu, aby víceletý finanční rámec na období po roce 2014 byl úměrný rozpočtovým výzvám, které nás očekávají. S ohledem na to musí finanční zdroje na regionální politiku zůstat přinejmenším stejné, jako jsou zdroje v období stávajícím. Jedná se o jednu z priorit.
Přístup ke strukturálním fondům by i nadále měly mít všechny evropské regiony. Měli bychom se samozřejmě ve svém úsilí prostřednictvím cíle 1 zaměřit na pomoc nejméně rozvinutým regionům, aby dohnaly náskok.
V zájmu spravedlnosti bychom měli poskytnout přiměřenou podporu také regionům, které nespadají pod cíl 1, ale přesto čelí strukturálním potížím. Jsem proto rád, že Evropská komise navrhla vytvoření přechodové kategorie pro regiony, kde HDP na osobu je mezi 75 a 90 % průměru EU. Chtěl bych při této příležitosti poděkovat panu komisaři Hahnovi za tuto práci.
Tento nový nástroj nám umožní lépe zajišťovat specifické potřeby mnohých regionů, které nejsou ani chudé, ani bohaté. Tato přechodová kategorie bude také spravedlivější, neboť zajistí podobnou podporu regionům se srovnatelnou úrovní rozvoje. Chtěl bych však znovu ujistit regiony, které by měly nárok na mechanismus postupného ukončování: v žádném případě nesmí být opomenuty. Budou mít plný nárok na zařazení do přechodové kategorie a budou zajisté dokonce hlavními příjemci.
A konečně bych chtěl poznamenat, že vytvoření této nové kategorie nebude spojeno s žádnými dodatečnými výdaji, a to díky úsporám, jež se očekávají u některých regionů, které již nebudou spadat pod cíl 1. V žádném případě nesmí být snížena pomoc regionům, které na ni mají nárok v rámci cílů 1, 2 a 3.
Jestliže však tuto přechodovou kategorii nevytvoříme, můžeme si být jisti, že rozpočet na politiku soudržnosti bude snížen Tím, že ji vytvoříme, si tento rozpočet zachováme. Myslím si, že nikdo zde si nepřeje snížení tohoto rozpočtu. Rád bych při této příležitosti poděkoval zpravodaji panu Pieperovi za jeho práci.
Sergio Gaetano Cofferati
Pane předsedající, dámy a pánové, hospodářská soudržnost spolu se sociální soudržností a také s územní soudržností byly vždy základními zásadami při definování všech politik Evropské unie od jejího vzniku.
Je proto velmi důležité, aby tyto cíle byly zdůrazňovány, tak jak je tomu v textech, které projednáváme, a je správné, aby byly strukturální fondy přezkoumávány a aby v nich byly prováděny změny, které zajistí jejich větší účinnost při dosahování výsledků, které se od nich očekávají. Zásadní význam má podle mého názoru Evropský sociální fond, a to z toho prostého důvodu, že se nacházíme v akutní fázi hospodářské a sociální krize, která dosud neskončila, a že má největší dopad právě na práci a zaměstnanost.
Je velmi důležité, aby Evropa udržela svůj sociální model, a současně je velmi důležité opakovat, že práce má nezpochybnitelnou společenskou hodnotu a že zaměstnanost je jedním z hlavních kritérií, podle nichž hodnotíme využívání zdrojů, které by nám měl poskytnout hospodářský rozvoj. Z tohoto důvodu musí být Sociální fond posílen, jeho autonomie musí být zachována a jeho disponibilní zdroje musí být zvýšeny. Znalosti jsou ohniskem a hybatelem každého modelu hospodářské soutěže. Toto vše se nemůže stát, jestliže nedojde k podstatnému zlepšení kvality pracovních míst. Proto je Evropský sociální fond stejně cenný, jako byl vždy předtím, ne-li ještě cennější.
José Manuel Fernandes
Pane předsedající, EU víc než kdy v minulosti potřebuje politiku soudržnosti, která podporuje skutečnou konvergenci a podněcuje růst a zaměstnanost a současně přispívá i k dosažení cílů v oblasti životního prostředí.
S ohledem na nynější finanční situaci a pokračující provádění programů by Komise měla vyvinout veškeré úsilí s cílem podpořit jednodušší a flexibilnější pravidla upravující provádění programů a měla by umožnit opětovné projednání míry spolufinancování v rámci stávajících pravidel, kdykoli je to nezbytné a členské státy o to požádají.
Politika soudržnosti by měla být orientována na výsledky se stanovením jasných a měřitelných cílů a ukazatelů výsledků. Politika soudržnosti by také měla podporovat transparentnost. Aby to bylo možné kontrolovat a abychom dosáhli této transparentnosti, požadoval bych, aby informace týkající se schvalování a provádění projektů byly dostupné v reálném čase s co nejpodrobnějšími klasifikacemi územních a statistických jednotek, tak aby byly přístupné široké veřejnosti.
Jan Kozłowski
(PL) Pane předsedající, v úvodu bych rád poblahopřál zpravodajům k vynikající práci. Jak zpravodajové zdůraznili, politika soudržnosti prokázala svůj význam, a to i během krize, jako politika pro rozvoj, která podporuje investice a přináší přímo či nepřímo prospěch všem regionům. Například z každého eura investovaného v mé zemi, Polsku, se 46 centů, tj. téměř polovina, vrací do zemí 15 "starých” členských států.
Podpora rozvoje a investic a význam politiky soudržnosti pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 - to jsou důvody, pro které by si tato politika měla zachovat alespoň svůj současný význam, ale také finanční podporu. Je však třeba zlepšit integraci fondů a dosáhnout mezi nimi plné součinnosti. Vzhledem k nebezpečím spojeným s nezaměstnaností mladých lidí a s demografickými změnami je velmi důležité plně využít potenciál Evropského sociálního fondu (ESF), a to vyžaduje vytvoření podmínek pro dosažení lepší koordinace ESF s jinými nástroji na regionální a místní úrovni.
María Irigoyen Pérez
(ES) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, současná hospodářská a finanční krize, kterou zažíváme, zvýrazňuje potřebu regionální politiky jako nejlepšího prostředku pro snižování nerovností v rozvoji mezi regiony a členskými státy. Zároveň můžeme obnovit pozitivní obraz Evropy, kterou občané v poslední době spojují jen s tvrdými programy přizpůsobení a se škrty ve výdajích.
Budoucí politika soudržnosti, tento pilíř solidarity evropského projektu a sociální spravedlnosti, musí vzít v úvahu tyto priority: za prvé posilování sociální soudržnosti a začlenění výzev, jež přináší strategie Evropa 2020; za druhé zajištění potřeb a zohlednění geografických specifik regionů, a zejména nejvíce znevýhodněných regionů; za třetí zachování postupného přístupu k získávání prostředků tak, aby regiony neztrácely ze zřetele cíl konvergence, zamezení náhlým změnám v přijímání pomoci; a za čtvrté podpora spravedlivého systému.
A konečně, dámy a pánové, orgány uplatňují politiky tvrdého fiskálního přizpůsobení. Podpora EU je proto nezbytná. Doufám, že Rada to vezme na vědomí.
Kristiina Ojuland
Pane předsedající, za řízení programů přeshraniční spolupráce v rámci nástroje evropské politiky sousedství (ENPI) je odpovědný GŘ pro rozvoj a spolupráci, a to vedlo ke vzniku zcela absurdní situace, pokud jde o přeshraniční spolupráci s Ruskem - které není ani cílovou zemí ENPI, ani příjemcem rozvojové pomoci EU.
Souhlasím se zpravodajem, že celková odpovědnost za ENPI by měla být navrácena GŘ pro regionální rozvoj a že programy přeshraniční spolupráce by měly být prováděny v podobném rámci jako programy Interreg. Bez ohledu na vnější rozměr by programy přeshraniční spolupráce neměly probíhat podle předpisů pro rozvojovou pomoc. Jejich povaha vyžaduje uplatnění pravidel EU pro oblast územní spolupráce.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Pane předsedající, politika soudržnosti je nejlepší nástroj pro vytváření rovných příležitostí pro rozvoj regionů Evropské unie a podnícení hospodářského růstu.
Pro dosažení cílů politiky soudržnosti je důležité nejen plně využívat dostupné prostředky, ale především je využívat účinně, odstraňovat byrokracii a dosáhnout správné součinnosti mezi fondy. Velmi důležité je účinné využívání Evropského sociálního fondu způsobem, který vrací nezaměstnané zpět do práce a neposkytuje jim pouze výcvik, což je velmi obvyklá praxe. Důležité jsou finance na inovace, výzkum a vývoj, protože to umožňuje podnikům a regionům zvyšovat jejich konkurenceschopnost.
Důležitým cílem politiky soudržnosti je evropská přeshraniční spolupráce. Proto je důležité harmonické provádění a podpora spolupráce v hraničních oblastech, a to v oblastech při vnitřních hranicích, ale především v oblastech podél vnějších hranic Evropské unie.
A konečně, velmi účinné jsou makroregiony, a zde bych chtěla panu komisaři navrhnout, abychom podle příkladu jiných strategií vytvořili strategii pro obyvatele Karpat, jednoho z největších regionů Evropské unie a jednoho z nejlépe obdařených regionů z hlediska přírodních bohatství.
Patrice Tirolien
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, chci vyzdvihnout podporu Parlamentu pro vytvoření kategorie přechodových regionů a podotkl bych, že to - na rozdíl od toho, co někteří říkali - v žádném případě nebude dodatečná zátěž pro rozpočet Společenství. To, co zde navrhujeme, je revoluce v koncepci přechodu při neměnném rozpočtu. Naším přáním je přejít ke spravedlivějšímu systému, který pomáhá těm regionům, které mají závažné potíže. Tímto přechodovým pásmem mezi 75 a 90 % evropského HDP se skutečně hlásíme ke konsolidované politice soudržnosti pro příští léta.
Dále jsem potěšen, že naše usnesení potvrdilo závazek Komise vůči nejvzdálenějším regionům. Tyto regiony se potýkají se specifickými a trvalými nevýhodami, což opravňuje k tomuto solidárnímu úsilí tak, aby mohly účinně fungovat jako rozhraní Unie se světem.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Pane předsedající, regionální politika a politika soudržnosti jsou nezbytné pro vyrovnání rozdílů v rozvoji. Mají velký význam pro blahobyt lidí i pro evropskou konkurenceschopnost. Regionální politika na úrovni EU vyžaduje především vytvářet přidanou hodnotu a vytvářet nové podniky, a tedy zaměstnanost pro lidi.
Musíme se ptát, zda má smysl hnát veškerou současnou regionální pomoc přes Brusel, nebo zda by tyto finance nemohly být vynakládány účinněji, kdyby byly přidělovány přímo regionům v členských státech. S regionální politikou EU je spojena byrokracie a zneužívání. Značná byrokracie existuje jak v EU, tak v členských státech, a to přivedlo k situaci, kdy mnohé inovativní podniky, nové či staré, nežádají o peníze nebo o podporu, protože by musely zaměstnat jednoho nebo dva lidi, aby se zabývali agendou spojenou s touto žádostí, a zabíralo by to příliš mnoho času. Musíme přemýšlet o tom, zda evropská politika inovací má vůbec budoucnost, jestliže ji regionální politika nepodporuje.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pane předsedající, politika soudržnosti je jednou z nejtypičtějších oblastí politiky EU a nejlépe symbolizuje ideál budování jednotné Evropy. Proto je žádoucí a záslužné zevrubnější projednání všech aspektů, které jsou předmětem této dnešní diskuse, a zapojení tak velkého počtu zpravodajů, kterým všem blahopřeji.
Chtěla bych zdůraznit potřebu rozpočtu, který bude přizpůsoben této politice, s větší flexibilitou a lepší kontrolou, tak aby evropské fondy skutečně podporovaly rozvojové projekty, které jsou schopny udržitelně fungovat. Vzhledem k tomu je důležité, aby regiony, na které se již nevztahuje cíl 1, mohly projít přechodnou fází, jež upevní rozvoj, kterého, jak již samy prokázaly, jsou schopny dosáhnout, než aby byly náhle opuštěny, což by mohlo ohrozit předtím dosažený pokrok.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, dnes projednáváme téma, které má pro nové členské státy, včetně Maďarska, zásadní význam. Existují některé alarmující informace, jež naznačují, že někteří z tvůrců rozhodnutí v Komisi hodlají od roku 2014 drasticky snížit rozpočet na politiku soudržnosti. To by byl sebevražedný krok. Takový postup by nejen znemožnil chudším regionům vyrovnat se ostatním, ale ohrozil by i strategii Evropa 2020. Návrh na vytvoření přechodových regionů je ovšem korektní a sociálně spravedlivý. Avšak vázat podporu v rámci politiky soudržnosti na systém makroekonomických podmínek je nepřijatelné, protože bychom trestali regiony za vládní politiku, na kterou nemají žádný vliv. A konečně, operační mechanismus politiky soudržnosti je úspěšný a v zásadě racionální, musí se zlepšit transparentnost a snížit byrokracie.
Sabine Verheyen
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, význam meziregionální spolupráce v budoucnu dál poroste. Přeshraniční spolupráce a makroregionální spolupráce jsou nesmírně důležité pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 v Evropě, která se stává soudržnější. Zvlášť velkým výzvám stále čelí příhraniční regiony. Přeshraniční koncepce a projekty v oblastech, jako je infrastruktura, obchodní spolupráce, spolupráce ve výzkumu, rozvoj trhu práce a odborný výcvik působí jako hnací síla ve velkých částech Evropské unie.
Potřebujeme jasné, jednoduché struktury pro meziregionální projekty. Spolupráci a realizaci konkrétních, udržitelných projektů často komplikují různé požadavky vůči projektovým partnerům v jednotlivých zemích. Výzva obsažená ve zprávě pana Piepera zvýšit podíl meziregionální spolupráce v rámci cíle 3 na 7 % je důležitým krokem vpřed a důrazně ji podporuji.
Luís Paulo Alves
(PT) Pane předsedající, politika soudržnosti je klíčová politická oblast pro budoucnost jednotné Evropy. Aby mohla fungovat, vytvoření společného prostoru s vnitřním trhem a jednotnou měnou vyžaduje určitou úroveň konvergence mezi členskými státy a jejich regiony. Stávající nerovnosti v konkurenceschopnosti a asymetrie v rozvoji nevyhnutelně vedly k oslabení Evropy a ke krizi zasahující eurozónu. Tato zásadní potřeba konvergence proto zcela jednoznačně vyžaduje silný rozpočet soudržnosti, který nesmí být oslabován kvůli financování jiných politik. Aby mohla Evropa dělat více, musí mít více, a to může být dosaženo zvýšením jejího rozpočtu, a ne snížením, byť nevelkým, rozpočtu soudržnosti.
Chtěl bych se vás proto, pane komisaři, zeptat, zda je možné, že vytvoření fondu infrastruktury a nové inovační politiky - které budou spojeny se soudržností a s regionálním rozvojem, což podporuji - bez zvýšení rozpočtu Unie se stanou trojským koněm nasazeným do rozpočtu soudržnosti?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pane předsedající, politika soudržnosti má velký význam pro urychlení rozvoje regionů - regionů, které v sobě spojují městské a venkovské oblasti a vytvářejí mezi nimi jednotu. Je skutečností, že městské oblasti mají značný vliv na urychlení regionálního vývoje. Měla by jim v této jejich úloze být poskytnuta podpora. Nesmíme však zapomínat, že je třeba usilovat o vyvážený rozvoj venkovských a městských oblastí.
Chtěl bych poznamenat, že politiku soudržnosti ve venkovských oblastech není příliš vidět, navzdory prohlášením, která k této záležitosti činíme. Je nezbytné vyčleňovat v rámci politiky soudržnosti finance na rozvoj venkova, protože druhým pilířem společné zemědělské politiky je přesun její činnosti do oblasti "ekologizace”, životního prostředí, zemědělského rozvoje a zpracování produkce. Na rozvoj podniků a technické a sociální infrastruktury ve venkovských oblastech je však málo prostředků, a v tom by měla spočívat úloha politiky soudržnosti. Výstavba technické infrastruktury má pro rozvoj zásadní význam, ale nesmíme zapomínat na rozvoj podniků nebo sociální infrastruktury a vědy a výzkumu, což zásadně ovlivňuje moderní, inteligentní a inovativní rozvoj.
Victor Boştinaru
(RO) Pane předsedající, dnešní rozprava poskytuje nejlepší argument ve prospěch toho, že v budoucím finančním rámci potřebujeme mít silnou, dobře financovanou politiku soudržnosti.
Inspirovalo mne vynikající vystoupení paní Hübnerové, předsedkyně našeho výboru, a skvělá zpráva pana Piepera o ponaučeních z využívání kapacity. Chtěl bych se vás proto, pane komisaři zeptat z evropské perspektivy budoucího finančního cyklu, jak se Rumunsko, země s nejnižší mírou využívání fondů, může zavázat k takzvané administrativní reformě, která nemá nic společného s regionální reformou, aniž by existovaly nějaké studie o dopadech, aniž bychom absolvovali alespoň předběžné konzultace s generálním ředitelstvím pro regionální politiku, který se o tomto projektu dozvěděl z tisku, a aniž bychom to konzultovali s politickými aktéry, místními aktéry a občanskou společností, což ohrožuje stabilitu a předvídatelnost celého projektu.
Monika Hohlmeier
(DE) Pane předsedající, chtěla bych poukázat na dva aspekty, které souvisejí s politikou soudržnosti a s regionální politikou. Prvním je spor o takzvanou přechodovou kategorii, který je veden do značné míry podle státní příslušnosti. Domnívám se, že je důležité, abychom v souvislosti s touto diskusí zvážili tyto momenty: k tomu, aby se dotčený region mohl rozvíjet, musí regionální politika a politika hospodářského rozvoje obsahovat systém pobídek. Je-li systém nastaven tak, že závislost na pokračujících subvencích se rozvíjí, aniž by to vyžadovalo úsilí regionů zaměřené na získání příslušných zdrojů, pak se domnívám, že taková přechodová kategorie by byla jen nevyhnutelnou pohromou, protože by byla vždy jen předmětem soupeření a nedávala by smysl. Domnívám se však, že má smysl, aby regiony, které spadaly pod cíl 1, ale tento svůj status v rámci cíle 1 ztratily, mohly dál dostávat zvláštní podporu. Domnívám se, že má smysl i to, aby podporu dostal také region, který je z důvodů hodných zvláštního zřetele vystaven finančním a hospodářským potížím. Nechceme však mentalitu trvalých dotací; místo toho bychom měli nabízet pomoc a podporu regionům, které to potřebují.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pane předsedající, politika soudržnosti má bezpochyby zásadní význam pro rozvoj Evropské unie. Domnívám se, že její struktura tvoří základ evropské konkurenceschopnosti. Myslím si, že regiony musí být i nadále podporovány ve svém záměru splnit hospodářské cíle a cíle sociální soudržnosti. Finanční podpora musí být poskytována s přihlédnutím především k regionálnímu HDP.
Musí být zaručen přístup k sociální, vzdělávací, zdravotní a dopravní infrastruktuře pro obyčejné občany. To nám umožní podporovat úsilí v oblasti hospodářského rozvoje s vysokou kvalitou života, což zajistí, že se naši občané budou v Evropě cítit jako doma.
Kolegové poslanci, klíčem k podpoře hospodářské konkurenceschopnosti jsou malé a střední podniky. Musí se jim dostat většího povzbuzení tím, že zajistíme flexibilnější pravidla pro přístup k fondům a budeme je prosazovat.
Proto jsem stoupencem toto, že rovný přístup k infrastruktuře a kvalitním službám spolu s podporou malých a středních podniků jsou hlavními vůdčími principy ve struktuře politiky regionálního rozvoje a že právě ony jsou cestou k dosažení celosvětové konkurenceschopnosti.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Pane předsedající, politika soudržnosti bezpochyby přispívala ke zvýšení produktivity ve všech regionech EU a k odstraňování regionálních nerovností a není pochyb, že prokázala svůj zásadní význam pro všechny občany a že pomáhá - a bude i nadále pomáhat - boji proti hospodářské krizi, která dnes Evropu zasahuje. Proto je pátá zpráva o soudržnosti tak časově aktuální.
Existují tři klíčové myšlenky. První je ta, že hrubý domácí produkt by měl být ze strany vnitrostátních a regionálních orgánů doprovázen jinými ukazateli. Druhá myšlenka je ta, že by měla existovat přechodová kategorie, takže se všemi regiony, které nespadají do kategorie konvergence a nepodaří se jim dosáhnout konkurenceschopnosti, se bude zacházet podobně, vzniknou-li podobné situace, a že tyto regiony neutrpí v důsledku náhlé změny. Třetí myšlenkou je posílit cíl 3.
Chtěla bych nastolit dva požadavky. Měla by být zrušena maximální vzdálenost 150 kilometrů, aby se mnoha regionům, například Baleárským ostrovům, umožnil přístup k přeshraniční spolupráci. Má druhá připomínka je taková, že zpráva uvádí, že pracovními jazyky EU je francouzština, angličtina a němčina. Není tomu tak. To, co nás obohacuje a vytváří rozmanitost, je 23 jazyků EU.
Nadezhda Neynsky
(BG) Pane předsedající, chtěla bych poblahopřát zpravodajům k jejich práci k tomuto zvlášť důležitému tématu.
Jako bulharská politička sleduji se zvýšeným zájmem vývoj kolem přechodové kategorie přijímajících regionů, která má být vytvořena v novém rozpočtovém rámci na období 2013-2020.
Jak bylo vícekrát zdůrazněno dnes i v průběhu debaty, myslím si, že tato otázka vyžaduje další diskusi, protože v tuto chvíli se vytváří předpoklad pro další rozdělení a výjimky v zacházení s jednotlivými regiony, což protiřečí evropské zásadě solidarity. Přechodová kategorie je v rozporu se zásadou sbližování evropských regionů, jejichž úroveň rozvoje nedosahuje průměru Evropské unie. Není dosti jasné, jaký základ byl použit pro volbu hranic 75 % a 90 %, nebo proč nebyla vytvořena kategorie například pro nejméně rozvinuté regiony.
Budu hlasovat na základě zpravodajova návrhu v odstavci 34 s výhradou zmínění regionů, jež do těchto hranic spadají. Budu také hlasovat pro pozměňovací návrh 5 požadující stanovení jasných, přesných kritérií, aby se zamezilo potížím při provádění nového rámce.
Johannes Hahn
Pane předsedající, vážení poslanci, nejprve bych chtěl vyjádřit svůj dík za odhodlání, které jste projevili v této komplexní rozpravě s velkým počtem vystoupení. Existuje evidentní potřeba se otázkami souvisejícími s regionální politikou a politikou soudržnosti v této sněmovně podrobně zabývat. Rád bych začal něčím, co je pro mě velmi důležité. Pro Parlament bylo z hlediska načasování velmi důležité, a sám jsem to uvítal, aby Parlament měl možnost zformulovat podrobné, víceúrovňové stanovisko před zveřejněním návrhů našich nařízení a aby toto stanovisko pak také nalezlo odraz v příslušných nařízeních. Z tohoto důvodu bych prosil o vaše pochopení pro to, že v tuto chvíli nejsem schopen předložit komplexní písemné návrhy, protože ty budou vycházet zejména ze zpráv, které jsou nyní předkládány.
Je velmi důležité, abychom kladli větší důraz na kvalitu práce s regiony, zejména při pohledu na některé země, které mají vážné strukturální problémy. V tomto případě je nezbytné řešit nejen přidělování zdrojů a stanovení cílů, ale pomoci také definovat programy pro stanovení cílů a přispět k vytváření klastrů v jednotlivých regionech a podregionech, abychom vyvolali udržitelný hospodářský růst.
S rizikem, že zopakuji to, co uvedli již někteří řečníci, bych poukázal na to, že naše návrhy budou obsahovat samostatnou kapitolu pojednávající o víceúrovňové správě, s určením našeho podílu a výzvou všem zainteresovaným stranám, aby spolupracovaly při přípravě operačních programů v regionech. Na tomto místě bych také vyzval ty, kdo zaujímají odpovědné pozice v regionech, aby zajistili zapojení místních správních orgánů. A to proto, že jsem podobně jako mnozí z vás vyslechl stížnosti z regionů na to, že nejsou zapojovány vnitrostátní orgány, a místní samosprávy naříkají nad tím, že nejsou zapojovány na regionální úrovni.
Pokud jde o myšlenku odpovědnosti, která již byla dnes několikrát zmíněna, pak je jistě nezbytné, abyste vy všichni nabídli pomocnou ruku. Často, možná až příliš často, se hovoří o zjednodušení, slovu, které znamená pro nás všechny výzvu. Avšak zjednodušení nemůže prostě znamenat, že bude pouze uvolněna kontrola. Musíme se s využitím vhodných prostředků pokusit zjednodušit svou práci. Velkou naději vkládám v práci, kterou odvádí pan Barnier v oblasti veřejných zakázek s cílem zjednodušit tento proces pomocí další standardizace postupů, snížit míru chybovosti, a tím rozumně přispět ke zjednodušení. Musíme v tom sehrát svou úlohu předkládáním dalších návrhů k paušálním částkám atd. I zde bude důležité, aby nás v tom členské státy následovaly.
Jeden z řečníků navrhl, že Evropský strukturální fond by snad mohl být vyčleněn z rodiny strukturálních fondů, ale nic v tomto směru neplánujeme. Mnohé z toho, k čemu musí dojít ve venkovských oblastech, by mělo být pokryto také Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova, přičemž cílem není jen podpořit zemědělce, ale podpořit také venkovské oblasti. Jak víme, v tomto odvětví existuje několik aktérů a účastníků. I zde úkol spočívá v tom, dosáhnout lepší koordinace mezi různými fondy, což je obecným cílem společného strategického rámce.
Podmíněnost nám pomůže zlepšit kvalitu naší práce. Mnohé bylo dnes řečeno o smíšených regionech, většina z toho byla relevantní a důležitá. Smyslem je napomoci rozvoji v těchto regionech, které dosud nedosahují evropského průměru. To je celý smysl regionální politiky. Podstata této otázky spočívá v následujícím: přispět ke kvalitativnímu a kvantitativnímu růstu a zajistit, že budou dosaženy cíle strategie Evropa 2020, například v oblasti energetiky, změny klimatu, inovací, výzkumu, vzdělávání a odborného výcviku, zaměstnanosti a kampaní za boj proti chudobě. Chtěl bych všem poděkovat za tuto velmi zasvěcenou diskusi a také za neobyčejnou podporu, kterou sněmovna projevila naší politice.
Miroslav Mikolášik
zpravodaj. - Pane předsedající, realizace programů je trvalý a dynamický proces, který lze ovlivnit identifikací častých nedostatků v celém procesu a oblastí, kde jsou potřebné reformy.
V této souvislosti předkládání strategických zpráv jako nový nástroj zvyšuje odpovědnost při plnění cílů politik a ukazuje, že politika soudržnosti by měla být určena všem evropským regionům a reagovat na společenské výzvy, aby bylo v celé EU dosaženo inteligentního, udržitelného růstu podporujícího začlenění.
Politika soudržnosti závisí na dobré správě na evropské, celostátní, regionální i místní úrovni. Na všech těchto úrovních je žádoucí hladká spolupráce, a stejně tak i zjednodušení celého procesu. Fondy samozřejmě nemohou zůstat nevyužity kvůli nadbytečné byrokracii nebo obtížným pravidlům a postupům. Dobře financovaná politika soudržnosti by měla být bližší občanům EU a měla by i nadále oslovovat všechny regiony Evropské unie a reagovat na společenské výzvy, pomáhat chudším, aby dohnali ostatní, a přinášet inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění v celé Evropské unii.
Strategická zpráva za rok 2010 představuje silný podnět ke zlepšení současného provádění programů politiky soudržnosti. Povzbuzuje také členské státy, aby dohnaly zpoždění při investování finančních prostředků EU a vyvíjely účinnější operační plány, jak dosáhnout dohodnutých výsledků. Doufám proto, že členským státům a Komisi vyšlou tento signál výsledky dnešního hlasování o strategické zprávě za rok 2010.
