Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci - Nástroj pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě (změna nařízení (ES) č. 1889/2006) - Finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci (změna nařízení (ES) č. 1905/2006) - Zřízení finančního nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (změna nařízení (ES) č. 1934/2006) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je společná rozprava o:
doporučení pro druhé čtení [16447/1/2010 - C7-0424/2010 - k finančnímu nástroji pro rozvojovou spolupráci, které jménem Výboru pro rozvoj přednese pan Goerens
doporučení pro druhé čtení týkající se postoje, který zaujala Rada v prvním čtení, k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1889/2006 o vytvoření nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě [16446/1/2010 - C7-0427/2010 -, které jménem Výboru pro zahraniční věci přednesou paní Lochbihlerová a paní Gálová
doporučení pro druhé čtení k finančnímu nástroji pro rozvojovou spolupráci (kterým se mění nařízení (ES) č. 1905/2006) [16442/1/2010 - C7-0426/2010 -, které jménem Výboru pro rozvoj přednese pan Mitchell
doporučení pro druhé čtení ke zřízení finančního nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a dalšími územími s vysokými příjmy (kterým se mění nařízení (ES) č. 1934/2006), které jménem Výboru pro mezinárodní obchod přednese pan Scholz.
Charles Goerens
Vážená paní předsedající, dnes se k druhému čtení předkládá návrh nařízení zřizující program doprovodných opatření pro země AKT v odvětví pěstování banánů.
Pro připomenutí: při prvním čtení jsme apelovali na co největší množství doprovodných opatření pro země AKT vyvážející banány, jejichž situace se pravděpodobně zhorší poté, co v rámci WTO vstoupila v platnost dohoda s výrobci ze Spojených států a Latinské Ameriky o ukončení obchodních sporů týkajících se celních sazeb u banánů. Podle této dohody budou celní sazby vztahující se na banány postupně snižovány do roku 2017 ze 176 EUR za tunu na 114 EUR za tunu.
Banány ze zemí akt však budou mít do Evropské unie i nadále zajištěn bezcelní přístup. Zhoršení situace po vstoupení této obchodní dohody v platnost vedla dotčené země k tomu, že s Evropskou unií uzavřely doprovodná opatření týkající se banánů.
Náš Výbor pro rozvoj, jehož jsem zpravodajem, dokázal zajistit, aby v prvním čtení byla v rámci původního znění přijata následující vylepšení.
Za prvé, bylo zdůrazněno, že hlavními cíli těchto doporučených opatření je vymýcení chudoby a zlepšení životních podmínek.
Za druhé, za hlavní příjemce těchto opatření jsou považováni malí zemědělci a malé subjekty.
Za třetí, toto nařízení věnuje obzvláštní pozornost aspektům týkajícím se životního prostředí, zdraví a pracovních norem.
Za čtvrté, byla zavedena transparentní kritéria pro přerozdělování financí.
A konečně, byl sestaven provizorní odhad, který musí být splněn 18 měsíců před vypršením programu.
Kromě toho Parlament a Rady uzavřely dohodu o financování doprovodných opatření na roky 2010 a 2011. Všechny tyto kroky zcela splňují očekávání zemí AKT. Jediný sporný bod se týká horizontálního uplatňování delegovaných aktů na finanční nástroje pro rozvojovou spolupráci (DCI). Naše interpretace článku 290 Lisabonské smlouvy naše požadavky potvrzuje.
Evropský parlament chce mít slovo ve strategických rozhodnutích Komise, týkajících se financování vnější služby. Až do této chvíle Rada odmítala v oblasti fungování finančních nástrojů přiznat Parlamentu úlohu, která mu náleží.
Tyto záležitosti je třeba vyjasnit a já si velice důrazně vyprošuji, abychom byli nazýváni potížisty. Parlament i Výbor pro rozvoj svou prací každý potvrzují, že jimi nejsme. Proto vyzývám své kolegy poslance k tomu, aby zaujali postoj přijatý v prvním čtení a hlasovali většinově pro text, který jsem právě předložil ke schválení.
Barbara Lochbihler
Vážená paní předsedající, záruka lidských práv, podpora demokratických struktur a boj s korupcí jsou ústředními požadavky lidí, kteří v Tunisu, v Egyptě a v Jemenu vyšli do ulic - mírumilovně a s nadějí, že tím dosáhnou změny, aby lidé v Maghrebu a v arabském světě mohli uplatňovat svou svobodu projevu a svobodu tisku, právo na svobodné volby a právo na občanskou angažovanost. Provádění těchto práv je přesně tím, co chce náš finanční nástroj pro demokracii a lidská práva podporovat. Až do dnešního dne měl jen omezené možnosti fungování ve zmíněných zemích, protože tamější podmínky jsou obecně takové, že lidé, kteří mají jiný názor, mohou očekávat pronásledování a mučení.
Velice vítám skutečnost, že - jak jsme včera slyšeli na zasedání pracovní skupiny - Komise již přišla s podrobnými plány na využití finančního nástroje k vytvoření krátkodobých, střednědobých i dlouhodobých projektů, které mohou být nyní využity k podpoření demokratické transformace v Tunisku. Bylo by dobré, kdybychom na tomto základě mohli v budoucnu vytvořit model, který by se dal rovněž použít, kdyby taková demokratická transformace začala probíhat i v dalších státech. Upřímně doufám, že se Komise bude zabývat návrhy, které parlamentní delegace předložila Tunisku, mezi něž patří například reforma soudnictví.
Nástroj k prosazování demokracie a lidských práv je vytvořen tak, aby mohl podporovat subjekty v odlišných občanských strukturách, které pracují na tom, aby se situace v oblasti lidských práv zlepšila. Podporu potřebují všichni obhájci lidských práv, až už to jsou celé vlády, mezinárodní lidskoprávní organizace či jednotlivci. Celkově se jedná o dobrou strukturu, právě proto, že umožňuje, aby se v jistých situacích dalo jednat bez souhlasu dotčené vlády. V žádném případě to nepovažuji za vměšování do vnitřních záležitostí, protože součástí lidských práv je, že musíme mít možnost vzdorovat státnímu nátlaku a násilí vyvíjenému proti obyvatelstvu i jednotlivým občanům.
Jednotlivé projekty i priority nástrojů pro financování lidských práv a demokracie je samozřejmě zapotřebí přezkoumávat a podrobovat průběžnému kritickému hodnocení. Až dosud byl tento nástroj víceméně nový, takže nemělo smysl provádět hodnocení, která by nám toho mnoho neřekla. Tím důležitější je, abychom se nyní připravili a provedli komplexní zhodnocení. Cílem musí být vyjasnit dopady jednotlivých opatření a to, abychom tam, kde to je nutné, mohli přehodnotit priority a pracovní metody.
Tento finanční nástroj zastává základní zásadu, že všechny finanční nástroje by měly být navzájem komplementární. V praxi však opakovaně seznáváme, že se tento relativně skromný finanční nástroj užívá k financování projektů, které by měly jasně spadat pod nástroj geografický. Toto téma vystává i v případě rozhovorů o lidských právech. Z tohoto důvodu rozhodně nesouhlasíme s žádnými škrty v tomto skromném nástroji a musíme si také uvědomit, že se využívá k financování projektů, které mu nejsou vlastní.
A konečně k otázce aktů v přenesené pravomoci, což je záležitost, na které jsme se v rámci žádného finančního nástroje dosud nedohodli. V mnoha oblastech politiky, jako je např. životní prostředí či doprava, nepanují spory o tom, co lze za akty v přenesené pravomoci považovat. V zahraniční politice je však tato otázka velice diskutabilní. Je však velice důležité, obzvláště nyní, poté, co Lisabonská smlouva vstoupila v platnost, abychom jako Parlament měli i v zahraniční politice práva spolurozhodovat v případě strategického zaměření programů finančních nástrojů.
Kinga Gál
zpravodajka. - (HU) Vážená paní předsedající, vážení zástupci Komise, dámy a pánové, vše, co řekla paní Lochbihlerová, moje spoluzpravodajka, je velice důležité, když si uvědomíme, že současná napjatá mezinárodní situace - mám na mysli především události v severní Africe, o kterých se diskutovalo včera, tedy to, co se děje v Tunisku a v Egyptě - poukazuje na to, že pozornost, kterou věnujeme například tomuto finančnímu nástroji pro lidská práva, je skutečně podstatná, a že praktický dopad tohoto nástroje může být v konkrétním místě značný. Právě to je první podstatný důvod, proč Parlament ve vztahu k tomuto nástroji požaduje právo kontroly.
Orgány se shodly na podstatných tématech, o kterých se hovořilo během rozpravy při prvním čtení loni v říjnu, kde bylo cílem podpořit klíčově důležité místní nevládní organizace. Nyní při druhém čtení se musíme zabývat i druhou stranou mince, zejména dohodou mezi jednotlivými orgány o rozpravě, která se týká práva Parlamentu na demokratickou kontrolu. Je dobře známo, že téma finančních nástrojů včetně otázky tohoto nástroje na prosazování demokracie a lidských práv je již rok předmětem interinstitucionální války.
Lisabonská smlouva posílila právo Evropského parlamentu na demokratickou kontrolu. Jde vlastně o zavedení aktů v přenesené pravomoci, které musejí být podle našeho názoru posíleny a uplatněny na současnou situaci. Tento konkrétní balíček týkající se aktů v přenesené pravomoci by mohl být prvním výrazným příkladem toho, že role Evropského parlamentu se od roku 2009 skutečně zvýšila. Ve druhém čtení a se vší pravděpodobností i během následujícího dohodovacího procesu budeme tudíž bojovat za uznání práva Evropského parlamentu na demokratickou kontrolu. Já i moje kolegyně se domníváme, že jde o relevantní téma právě v případě finančního nástroje pro demokracii a lidská práva. Je to z toho důvodu, že tento nástroj, jak jsme před chvílí slyšeli, má sloužit lidským právům, právnímu státu a ochraně demokracie. My budeme dále prosazovat specifická práva, jako je boj za práva žen a dětí a úsilí o zrušení trestu smrti, mučení a krutého, nelidského a ponižujícího zacházení. Snažíme napomoci ochráncům lidským práv v jejich práci, a to i v těch nejnemožnějších podmínkách. A to je další důvod, proč je tento nástroj tak nesmírně důležitý. Jeho příjemci jsou nevládní organizace, které jsou v některých zemích silně znevýhodňovány. To všechno nás, Parlament, opravňuje, abychom měli možnost se vyslovit při formování strategie a rámcových programů a v sestavování plánů do budoucnosti, jelikož můžeme podniknout závažnější kroky prostřednictvím každoročního monitorování než jen tím, že budeme dotazováni během dvouletých finančních cyklů. Právě proto žádáme o vaši podporu, abychom nyní, v období po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost, mohli skutečně jednat v duchu této smlouvy. Věřím, že Komise i Rada pochopí, jak nezbytná bude tato podpora během nadcházejícího dohodovacího procesu.
Helmut Scholz
zpravodaj. - (DE) Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, finanční nástroj pro spolupráci s průmyslovými a jinými zeměmi a územími s vysokými příjmy se v tomto volebním období Parlamentu zásadně pozměňuje. Máme v plánu společně přerozdělit 348 miliónů EUR na spolupráci v oblastech, jako je věda, akademické výměnné programy, mezi něž patří i Erasmus Mundus, kultura, ochrana životního prostředí a obnovitelná energie nebo oživení bilaterálních obchodních vztahů. Zvláštní pozornost by přitom měla být věnována malým a středním podnikům.
Novým aspektem je, že prostřednictvím nástroje jako tzv. ICI plus mohou být financovány i projekty v rozvojových zemích, a zejména projekty, které nespadají pod obecnou definici opatření na podporu rozvoje. Mezi ně patří projekty a opatření, jako je vysílání evropských studentů do Afriky, Asie či Latinské Ameriky, což je zcela nový prvek. Umožnění samostatného vývoje hraje v této otázce velice důležitou úlohu, obzvláště dnes, kdy je Evropská unie více zodpovědná za restrukturalizaci své spolupráce v oblasti partnerství s rostoucím počtem států.
Přepracování nařízení musí jasně poukázat na možnosti a výzvy, které vyplývají z jeho geografického rozmachu. Jednoznačně se v něm stanoví, kdo může obdržet finanční podporu, za jakým účelem a za jakých podmínek. Dalším novým prvkem tohoto nástroje je skutečnost, že právní předpisy specifikují, že přerozdělování finančních zdrojů musí zajistit, aby partnerské země splňovaly základní pracovní normy Mezinárodní organizace práce a aby se snažily snížit emise skleníkových plynů, což představuje důležitý příspěvek v mezinárodním boji proti změně klimatu.
Stejně podstatná je i skutečnost, že právní stát a lidská důstojnost byly povýšeny mezi cíle spolupráce. Jelikož vstupujeme do druhého čtení, dovolte mi zopakovat, že považuji za zcela zásadní zajistit, že při udělování finanční podpory nebudeme dělat žádné ústupky v oblasti základních zásad Evropské unie. Při prosazování projektů v rozvojových zemích musí být v budoucnu věnována pozornost soudržnosti politiky, a zejména tomu, aby byla uvedena v soulad s opatřeními pro boj s potravinovou krizí. V plenárním hlasování při prvním čtení bylo rozhodnuto, třebaže jen velmi těsnou většinou, že žádný z fondů vyčleněných na rozvojovou pomoc nebude vyhrazen pro nástroj ICI plus.
Do druhého čtení vstupujeme se zrychleným sbližování názorů v této oblasti i v oblasti všech finančních nástrojů. Po úspěšném vyjednání kompromisu mezi Radou a Evropským parlamentem jsme nástroj ICI plus uzpůsobili budoucím výzvám. Všechny důležité otázky byly schváleny většinou v plénu. Zatím se situace vyvíjí dobře, zdálo by se. Zatím však není jasné, jak se v budoucnu vypořádáme s rozdělením pravomocí mezi oba legislativní orgány Evropské unie, které je důsledkem vstoupu Lisabonské smlouvy v platnost, a to zejména v oblasti mezinárodní obchodní politiky na úrovni Společenství. V sázce je zde demokracie, jmenovitě takzvané akty v přenesené pravomoci, což je téma, na které má i nadále Evropský parlament i Komise a Rada odlišný názor.
O co tu jde? Chceme dělat to, co považujeme za svou povinnost vůči svým voličům. Chceme ověřovat, zda je víceleté strategické plánování ze strany Evropské služby pro vnější činnost a Komise pro provádění našich právních předpisů v souladu se záměry zákonodárců. V minulosti se Komise bohužel až příliš často chovala tak, že na papír je možné napsat úplně cokoli. Lisabonská smlouva nám jako zákonodárci uděluje nové role i povinnosti a my požadujeme právo veta. Zpravodajové pro nejrůznější finanční nástroje zahraniční politiky, předsedové výborů a představitelé skupin jsou všichni zajedno v tom, že za toto demokratické právo musíme bojovat.
Pane komisaři, dámy a pánové, chování, kterého jsme byli až dosud svědky, ukazuje, že není pravda, že by všechny tři orgány Evropské unie tuto zásadu uznávaly. Proto chceme se vší vervou hájit své právo na kontrolu, protože Komise musí v budoucnu zakládat své plánování na tom, co určí zákonodárce, nikoli na svých vlastních sděleních.
Karel De Gucht
člen Komise. - Vážená paní předsedající, jsem zde namísto pana Andrise Piebalgse, který je v zahraničí z důvodu dlouho smluvené schůzky, abych ho nahradil v druhé rozpravě o finančních nástrojích v oblasti vnějších vztahů.
Nejprve bych chtěl poděkovat zpravodajkám a zpravodajům, paní Gálové, paní Lochbihlerové, panu Mitchellovi, panu Scholzovi a panu Goerensovi. V těchto záležitostech jsme spolupracovali velice dobře a s výjimkou aktů v přenesené pravomoci je v této otázce mezi všemi třemi orgány značná shoda.
Zbývající nedořešené otázky jsou způsobeny širším vztahem mezi orgány v novém prostředí zavedeném Smlouvou. Nacházíme se nyní na složité politické i operační křižovatce, které zahraniční partneři nerozumí, protože provádění základních aktů je vnitřní záležitostí Evropské unie.
Ačkoli nejsem jako komisař pro obchod za žádný z těchto nástrojů zodpovědný, tyto nástroje podporují celou řadu cílů politiky Evropské unie včetně obchodu, a umožňují nám, abychom si uchovali význam, který jako aktéři v oblasti zahraniční politiky máme.
Od vaší poslední říjnové rozpravy přišel konec roku, aniž by došlo ke shodě v prvním čtení. Jaká je situace, víte. Parlament očekává, že článek 290 Smlouvy, který vymezuje postup známý jako akty v přenesené pravomoci, bude uplatněn na strategické dokumenty a víceleté akční programy. Avšak Rada ve svém stanovisku z prvního čtení odmítla pozměňovací návrhy, které se k aktům v přenesené pravomoci vztahují.
Je velice důležité, abychom brzy dosáhli shody, zejména v oblasti nástroje ICI plus a návrhů na doprovodná opatření týkající se banánů. Jinak Komise nebude moci provádět související rozpočet.
Co se týče konkrétně nástroje ICI plus, řekl bych, že se všichni shodneme na tom, že tento nástroj má za úkol prosazovat zájmy Evropské unie v industrializovaných zemích, z nichž některé jsou klíčovými strategickými partnery, kteří nebudou čekat, až budeme po správní stránce připraveni. Ostatní se snaží zaplnit mezery, které my otevíráme, ať už v oblasti energetické spolupráce, podpory obchodu, cílů digitální agendy atd.
Doufám, že bude mít váhu, když ze své pozice komisaře pro obchod zdůrazním, že doprovodná opatření týkající se banánů jsou nedílnou součástí Ženevské dohody, která ukončila nejdéle trvající, téměř dvacetiletý obchodní spor ve WTO a GATT.
Doprovodná opatření mají podpořit 10 zemí AKT vyvážejících banány v tom, aby se v důsledku Ženevské dohody přizpůsobily snížení preferenčního rozpětí. Je tudíž nanejvýš důležité, abychom uchovali důvěryhodnost Evropské unie jako mezinárodního obchodního vyjednavače tím, že dostojíme svým závazkům. V tomto případě to dlužíme zejména zemím AKT vyvážejícím banány.
Podívejte se na světový obchod s potravinami v širším kontextu a na obtíže, kterým čelí některé země, jež jsou silně závislé na příjmech z vývozu jedné či více komodit. Mám skutečně pocit, že situace je naléhavá.
Chápu zájem Parlamentu na tom, aby byl zapojen do strategických dokumentů a víceletého programování. Komise předložila návrhy na posílení parlamentní kontroly a nabízí i další kompromisní řešení, ta však nezískala podporu ani v Parlamentu ani v Radě.
Dnes jsem tu, abych zopakoval požadavek paní Catherine Ashtonové a Andrise Piebalgse, který vám předložili v říjnu loňského roku a jejichž smyslem bylo hledat praktická politická řešení. Vyzývám ke vzájemné spolupráci Radu, Komisi i Parlament, aby při druhém čtení společně pracovaly na dosažení dohodnutých závěrů a aby se smysluplně snažily tohoto cíle dosáhnout.
Další prodlevy budou mít rozpočtové, politické, právní, ba i společensko-hospodářské důsledky. Zároveň, vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva změnila systém projednávání ve výborech a přidělila Evropskému parlamentu nové pravomoci, dala Evropské unii významnější úlohu a nové struktury k tomu, aby plnila zahraniční politiku soudržněji, komplexněji a pospolitěji. Děkuji vám za pozornost a těším se na rozpravu.
Maurice Ponga
Vážená paní předsedající, dámy a pánové, Evropský parlament dnes podruhé vydá svůj verdikt k pozměňovacímu návrhu k finančnímu nástroji pro rozvojovou spolupráci, který se týká ustanovení doprovodných opatření týkajících se banánů pro hlavní země AKT produkující banány. Tato doprovodná opatření ospravedlňuje snížení celních preferencí, které byly zemím AKT uděleny po uzavření Ženevské dohody se Spojenými státy a zeměmi Latinské Ameriky v prosinci roku 2009. Evropská unie se tehdy zavázala, že poskytne 190 miliónů EUR na podporu zemím AKT, aby jim pomohla vypořádat se s touto novou konkurencí.
V prvním čtení jsme pozměnili jak formu, tak i obsah návrhu Komise. Na změněné formě se s námi Rada neshodla, což je důvod, proč bylo toto nařízení dnes předloženo ke druhému čtení. Rada vlastně odmítla, aby byl postup aktů v přenesené pravomoci uplatňován na strategické dokumenty a víceleté orientační programy, a tudíž odmítla provádět návrhy Lisabonské smlouvy. Parlament se rozhodl reagovat rychle, což je klíčové.
Tím vysíláme zemím AKT silné politické poselství. Také Evropský parlament dělá, co je v jeho silách, aby zajistil, že oněch 190 miliónů EUR bude uvolněno co nejrychleji. Vysíláme tím však také zprávu Radě. Evropský parlament hájí své pravomoci stanovené Lisabonskou smlouvou. Teď je míč na té straně hřiště, která patří Radě. Evropská unie přijala vůči zemím AKT závazek. Rada by tudíž měla po vzoru Parlamentu převzít svou zodpovědnost.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
William
Vážená paní předsedající, napadlo někdy pana Pongu, že evropský, zejména britský daňový poplatník by byl raději, kdyby oněch 190 miliónů EUR bylo zmrazeno na neurčito?
Maurice Ponga
(FR) Děkuji vám za otázku, lorde z Dathmouth. Mohu říci jen to, že v praxi existují mezinárodní dohody, které vyžadují, aby Evropská unie investovala do vztahů se zeměmi AKT. Toto je jedna z dohod, kterou musí Evropská unie upřednostnit. Co se mě týče, nikdy mě nenapadlo, že by těch 190 miliónů EUR mělo být zmrazeno.
Patrice Tirolien
Vážená paní předsedající, stanovisko, které náš Parlament dnes jednohlasně přijal, poukazuje na to, jak životně důležitá je pro tuto sněmovnu otázka provádění pravomocí. Abych se však dostal k otázce doprovodných opatření týkajících se banánů, tato otázka je pro partnery ze zemí AKT produkující banány nepříjemná. Rok poté, co tyto země od Komise obdržely legitimní odškodnění, k nim stále ještě nedoputovaly finanční zdroje, přestože na ně Ženevská dohoda tvrdě dopadá.
Proto se ke Komisi dnes znovu obracím, když říkám, že tato sněmovna musí ve strategii Evropské unie a v jejích obecných pokynech pro vnější pomoc prostor pro to, aby se vyslovila, protože své požadavky chceme ještě rozšířit. Nehodláme padnout do pasti, kterou Komise a Rada nastražily. Transparentnost evropských rozhodnutí pro nás musí být klíčová. Takový je skutečný duch Smlouvy a podstata dějin.
Nirj Deva
jménem skupiny ECR. - Vážená paní předsedající, tento problém charakterizují technické aspekty, ale také aspekty týkající se lidí a chudoby. V této společné rozpravě bych chtěl nejprve říci Radě, že Parlament je tu od toho, aby monitoroval, kontroloval a otevřeně, transparentně a zodpovědně dohlížel na způsob, jakým vynakládáme peníze našich daňových poplatníků, co se týče mezinárodního rozvoje.
Pokud to Rada nedokáže uznat a nedokáže ani uznat, aby akty v delegované pravomoci procházely vnitřními postupy Parlamentu, aby ten mohl využívat své právo na kontrolu, tak co tady sakra děláme? Co tady děláme, když se nemůžeme zodpovídat svým voličům a daňovým poplatníkům kvůli penězům, které nám odevzdávají v dobré víře, že je prostřednictvím Komise vynaložíme na mezinárodní rozvoj?
Za druhé, co se týče otázky banánů, v němž by rovněž měly být zohledňovány návrhy Parlamentu, evropští daňoví poplatníci prohráli na obou frontách. Měli jsme dohodu o volném obchodu, která je v troskách, a teď musíme tyto země produkující banány znovu odškodňovat.
William  Dartmouth
jménem skupiny EFD. - Vážená paní předsedající, ke každému ze čtyř finančních nástrojů, které byly dnes představeny Parlamentu, existuje rozumně znějící odůvodnění.
Podíváme-li se však na ně jako na celek, zjistíme, že jejich společným cílem je propagovat a prosazovat politickou a zahraniční agendu Evropské komise. To dal pan komisař se svou typickou precizností a pronikavostí velice jasně najevo, za což mu musím poděkovat.
Teď už víme, kdo za to všechno zaplatí: daňoví poplatníci, kteří jsou ve finanční tísni, a pochopitelně - a jako obvykle v nepřiměřené výši - britští daňoví poplatníci. Přesné náklady na tyto finanční nástroje nejsou dosud známy, a to navzdory snahám, které moji kolegové a kolegyně vyvíjeli včera i dnes brzy ráno.
Komise se znovu chová rozhazovačně a nezodpovědně k cizím penězům, což je důvod, proč ani jeden z návrhů nepodpoříme.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu).
Jörg Leichtfried
(DE) Vážená paní předsedající, vážený pane z Dartmouth, připadá mi, že se do svých projevů snažíte vždy dostat britské daňové poplatníky. Zajímalo by mě, zda se považujete za zástupce malé skupiny lidí ze Spojeného království, nebo zda skutečně zastupujete Evropskou unii jako celek?
William
Vážená paní předsedající, ve svém projevu jsem zmínil jak daňové poplatníky z celé Evropské unie, tak i samotné britské daňové poplatníky. Pravda je však taková, že jsem byl zvolen britskými občany, nikoli občany jiné země, takže považuji za svou prvořadou zodpovědnost zastupovat druhé jmenované. Samozřejmě soucítím i s daňovými poplatníky z jiných zemí Evropské unie, kteří jsou ve finanční tísni, v neposlední řadě i z vaší země, z Rakouska, přispívajícího národa, jehož penězi se v budování těchto zbytečných a křehkých říší také mrhá.
Franziska Katharina Brantner
jménem skupiny Verts/ALE. - Vážená paní předsedající, ráda bych se soustředila na několik bodů. V první řadě bych chtěla nadnést téma flexibility finančních nástrojů ve vnější oblasti.
V průběhu posledních několika měsíců jsme všichni byli svědky nepředvídatelných katastrof a událostí a v okruhu vnější vztahy již nemáme téměř žádné rezervy, přestože by nám prostředky měly vystačit ještě na několik let. Zároveň máme k dispozici jeden flexibilní nástroj, totiž nástroj stability, který se ovšem často využívá k jiným účelům, než k jakým byl vytvořen.
Takže se podle mého názoru shodneme na tom, že v nástrojích zahraniční politiky potřebujeme vyšší míru flexibility. Je však zapotřebí zdůraznit, že to bude možné pouze tehdy, posílíme-li zároveň i demokratickou kontrolu. O toto téma v současné době bojujeme. Musíme také vyslat signál, že byť v budoucnu budou finanční nástroje muset být flexibilnější, nemůžeme tímto směrem pokračovat, aniž bychom získali posílenou demokratickou kontrolu, o kterou žádáme.
Druhý bod: musíme přehodnotit to, jak pracujeme, a poskytnout svoji podporu v křehkých státech. Právě dnes OSN znovu poukázala na souvislost mezi rozvojem a krizí a zdůraznila, že země, které jsou v konfliktu, mají pochopitelně největší problém vymanit se z chudoby.
Nástroje Evropské unie dosud nebyly plně přizpůsobeny. V některých z těchto křehkých států pracují mise Evropské unie bok po boku našim finančním nástrojů, ale ne vždy ve spolupráci s nimi. Takže musíme zvážit, jakými způsoby by bylo možné je vhodně skloubit.
A poslední bod, už jen stručně, události v severní Africe nám ukázaly, jak důležitá jsou lidská práva a prosazování demokracie, a mně samotnému i to, jaká je důležitost rovnosti žen a mužů. V tomto ohledu musíme být v budoucnu, při přepracovávání struktur, odvážnější.
Elmar Brok
(DE) Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, dámy a pánové, domnívám se, že bychom měli dát jasně najevo, že v případě těchto finančních nástrojů připisujeme důležitost tomu, aby se rozlišovalo mezi legislativními a exekutivními úkoly. Úkolem parlamentů není provádět podrobnou správu, ani snad dokonce provádět projekty.
Na druhou stranu, právní předpisy nesmí mít za následek to, že bude poskytnuta "carte blanche" na dlouhé roky, aniž bychom měli možnost zakročit, nebudou-li podniknuté kroky v souladu s vůlí zákonodárců. Ať už jde po právnické stránce o akty v přenesené pravomoci nebo ne, musíme mít možnost stornovat rozhodnutí, pokud bude zákonodárce toho názoru, že nejsou v souladu s jeho úmyslem.
Z těchto důvodů - nehledě na právní rozsudky, v jejichž rámci byl proveden, nebo na to, zda byl nebo nebyl proveden v rámci aktů v přenesené pravomoci, musí Komise a Rada v této záležitosti jednat tak, aby nalezly rozumné a objektivní řešení. To také povede k tomu, že se budeme méně vměšovat do záležitostí spadajících do moci výkonné, a tudíž, bude-li vše fungovat správně, získá výkonný orgán větší svobodu.
Chtěl bych podpořit to, co říkala paní Brandtnerová. Parlament prováděl nástroj na prosazování demokracie a lidských práv již před lety, čímž umožnil obcházet vlády a diktátory kvůli podpoře občanské společnosti a demokratických sil. Teprve nyní zjišťujeme, že v rozporu s vůlí zákonodárců Komise a Služba pro vnější činnost tento nástroj nikdy nevyužily náležitým způsobem, což zapříčinilo situaci, ve které se dnes nachází severní Afrika. Toto nařízení je zapotřebí pozměnit, jelikož jde o politické selhání - neschopnost jednat podle vůle zákonodárců -, a my máme v úmyslu za to bojovat.
Ana Gomes
(PT) Vážená paní předsedající, pryč s Mubarakem, hned! Na Tahrirském náměstí stále demonstrují členové odbojového hnutí a já demonstruji s nimi. Demonstrace v Egyptě, v Tunisku a v dalších arabských zemích, během nichž milióny občanů zaplavily ulice, aby skončila desetiletí útlaku a korupce, ukazují, že po lidských právech touží všichni a že ti, kteří volají po stabilitě kvůli udržení diktátorských režimů, budou smeteni proudem dějin.
Nástroj pro demokracii a lidská práva je prostředek Evropské unie, který může a musí být využit i bez souhlasu vlád k podpoře zastánců lidských práv a těch, kteří prosazují rovnost žen a mužů, právní stát, svobodné volby a demokracii. Proto je zapotřebí ho finančně posílit, učinit flexibilnějším, aby se dokázal vypořádat s krizemi, a lépe jej zkoordinovat se zeměpisně zaměřenými nástroji při prosazování stejných cílů. Musí být podroben náležité parlamentní kontrole. Odtud pramení naléhání Parlamentu na postup aktů v přenesené pravomoci.
Marek Henryk Migalski
(PL) Vážená paní předsedající, vážený pane komisaři, jak paní Gomesová, tak i paní Lochhiblerová mají pravdu, když říkají, že události v Egyptě a v Tunisku si zaslouží naši podporu a pozornost. Nástroje, o kterých dnes debatujeme, tuto možnost skutečně přinášejí, zejména pak nástroj pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě. Jsem přesvědčen o tom, že si zaslouží velice silnou podporu, protože je pravda, jak řekla paní Gomesová, že tato práva jsou všeobecná. Právo žít v demokracii a v zemi, která schvaluje lidská práva, je tudíž něčím zcela přirozeným.
Je důležité, aby druhý zmíněný nástroj umožnil udělení podpory bez ohledu na souhlas vlád či třetích zemí a dalších orgánů veřejné správy. To je velice důležité. Naši pomoc potřebuje Bělorusko, Ukrajina a další země východního partnerství. Domnívám se, že tyto nástroje by měly být využity také k podpoře zmíněných zemí.
Rui Tavares
(PT) Vážená paní předsedající, diskutujeme zde o řadě balíčků týkajících se finančních nástrojů, jako je zpráva pana Goerense o finančním nástroji pro rozvojovou spolupráci, zpráva mého kolegy, pana Scholze, a dalších. Většina těchto zpráv se zabývá konkrétními opatřeními, která by mohla zlepšit životy miliónů lidí: jinými slovy, zákonodárná praxe par excellence.
Rada však trvá na tom, aby spolurozhodování, které tyto nástroje vyžadují, nebylo dokončeno. Právě tady se ze společného rozhodování stává společná nerozhodnost, a to kvůli tichému vetu ze strany Rady, které neospravedlňuje žádný výklad Smlouvy a které se zakládá výhradně na vrtošivé nevoli a tajemnému výkladu článku 290 Lisabonské smlouvy, jenž se zabývá akty v přenesené pravomoci.
Tím jsou ohrožovány lidské životy. Co se například týče politiky znovuusídlování uprchlíků, bylo nám znemožněno, abychom dali peníze navíc zemím, kterých se znovuusídlování týká, a na uzavření uprchlických táborů. To znamená, že bude-li Rada pokračovat tímto způsobem, životy lidí tím budou velmi poškozeny. Je načase, aby toto skončilo a aby se akty v přenesené pravomoci rozvíjely normálně ve spolurozhodovacím procesu.
Dimitar Stoyanov
(BG) Vážená paní předsedající, předložený návrh samozřejmě podpořím, protože Parlament musí hájit svá práva, pokud jde o pravomoci udělené Smlouvami. Rád bych řekl, že musíme rozšířit svou kontrolu, a to nejen na předběžnou kontrolu aktů v přenesené pravomoci, o kterých právě teď diskutujeme.
Potřebujeme i kontrolu následnou, proto do různých programů směřují miliardy EUR, které však nakonec skončí v kapsách různých diktátorů, kteří z nich financují svůj luxusní životní styl, zatímco milióny lidí v našich vlastních zemích žijí v otřesných podmínkách.
To také znamená, že z peněz evropských daňových poplatníků financujeme přepychový životní styl diktátorů, kteří utlačují své lidi, zatímco naši vlastní občané jsou na tom bídně. To je důvod, proč musíme nejprve odstranit trám ze svého oka, abychom uviděli třísku v oku našeho bližního, díky čemuž konečně získáme nad těmito finančními zdroji skutečnou, pevnou kontrolu.
Barbara Matera
(IT) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, opět je zapotřebí, abychom se ujali své role v Evropské unii i mimo ni.
Prosazování lidských práv a základních svobod, jež je zakotveno ve Všeobecné deklaraci lidských práv z roku 1948, naší vlastní Listině základních práv a v regionálních nástrojích, tvoří součást naší zahraniční i sociální politiky. Nařízení (ES) č. 1889/2006 o vytvoření nástroje pro financování podpory demokracie a lidských práv ve světě musí být účinným a praktickým nástrojem, který je dostatečně flexibilní na to, aby se dokázal vypořádat s výjimečnými operačními situacemi.
Příspěvek Evropské unie do těchto civilizačních bojů prostřednictvím strategií pro vnější spolupráci a řádného využívání souvisejících finančních nástrojů, to jest vyšší účinnost a viditelnost vnější činnosti Unie ve světě, nemůže ignorovat zodpovědnost, a tudíž kontrolu svého nejreprezentativnějšího orgánu, kterým je Evropský parlament.
Z tohoto důvodu schvaluji předkládané pozměňovací návrhy, které jsou jednoznačně v souladu se změnami, které v naší neustále rostoucí Evropě probíhají.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu).
Marek Henryk Migalski
(PL) Vážená paní předsedající, chtěl bych se zeptat, jestli by nám byla paní Materová schopna vysvětlit, zda je skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) ochotna podpořit nabídnutí pomoci v otázkách demokracie a zejména lidských práv východním zemím, čímž mám na mysli Ukrajinu, Bělorusko a další země, které jsou součástí východního partnerství.
Barbara Matera
(IT) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, rozhodně ano, moje politická skupina, skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), se každý den snaží všemi silami zajistit dodržování lidských práv na celém světě.
Domnívám se, projevy mých kolegů, kteří zde pracují mnohem delší dobu než já, tuto politiku naší sněmovny potvrzují. Znovu zdůrazňuji skutečnost, že patřím ke skupině Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů). Ta je neochvějně pro-evropská a je přesvědčena o roli, kterou tato sněmovna může hrát na celém světě.
Richard Howitt
Vážená paní předsedající, chtěl bych dát najevo, že podporuji to, co zde moji kolegové řekli o problému parlamentní kontroly nad nástroji, a zejména nad nástrojem pro demokracii a lidská práva. Chtěl bych Komisi poděkovat za to, že jsme se dočkali strukturované spolupráce. Zastánci lidských práv jsou z povahy své práce v ohrožení a je zapotřebí jistého stupně soukromí. Zajistěme, aby tato spolupráce probíhala i v budoucnosti.
Na konto těchto projektů lze namítnout, že sice vyvíjíme velice kvalitní projekty, ale ty jsou roztroušené po celém světě a do ostatních programů nejsou dostatečně integrované.
Díky založení služby pro vnější činnost máme možnost to napravit. O to bychom se měli postarat. Abychom udrželi nastavenou laťku i v budoucnu, musíme se vypořádat s obavami, že dnes sice některé programy připravují lidé s kvalifikací v oblasti práv, ale zítra již nemusí.
A konečně k současné situaci v Egyptě a v jiných arabských zemích: víme, že v budoucnu bude sílit požadavek po financích pro budování demokracie a monitorování voleb. V rámci nařízení trváme na pevně stanoveném procentním podílu, protože jinak by došlo k upozaďování dalších projektů v oblasti lidských práv. Možná však budeme potřebovat více peněz, a co se týče nového finančního výhledu, nesmíme se vrátit ke starému argumentu, že bychom se tohoto nařízení měli zbavit. Dnes je ho zapotřebí více než kdy jindy.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu).
Nirj Deva
Vážená paní předsedající, chtěl bych poděkovat svému předřečníkovi za to, že mi dovolil položit mu otázku.
Ke znalostem pana Howitta v oblasti lidských práv i k práci, kterou v minulosti odvedl, mám veliký respekt. Moje otázka je následující. Jak můžeme zastávat evropské předpoklady o rovnosti, spravedlivosti a spravedlnosti, které pramení z hluboké křesťanské a humanistické tradice, a čekat od ostatních kultur s jinými náboženstvími či názory nebo jejich neexistencí, že pochopí to, co jim říkáme, aniž by to vypadalo, že do nich cpeme neokolonialistické myšlenky? Jak toho docílíme?
Richard Howitt
Vážená paní předsedající, odpovědět na takovouto otázku za 30 vteřin je nesmírně náročný úkol. Zní tak, což by měl tazatel i celá tato sněmovna vědět, že svoboda myšlení a náboženského vyznání je základním lidským právem všech národů, vyznání, zemí i lidí.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená paní předsedající, rozvojová pomoc je vždy nákladná, často bohužel neúčinná a někdy dokonce i škodlivá, protože se až příliš často nevypořádává s konkrétními problémy té či oné země. Sotva kdy se objeví pokus zaujmout dlouhodobý přístup a činnost je špatně koordinovaná. Podle mého názoru lze pochybovat o tom, zda může finanční nástroj pro rozvoj a lidská práva na úrovni celé Evropské unie tuto situaci zlepšit, zvláště vzhledem k tomu, že v rámci Evropské unie neexistuje stálá koordinace.
Udílet podporu africkým zemědělcům a přitom je přivádět na hranici bankrotu prostřednictvím našich subvencovaných zemědělských výrobků v konečném důsledku způsobí, že miliardy EUR přijdou vniveč. Tento stav se nijak zásadně nezmění, dokud budeme podporovat velké společnosti v Evropské unii a nepřímo i v rozvojových zemích.
Rozvojová pomoc Číny, kterou pekingská vláda využívá k tomu, aby si zajistila suroviny a nové trhy, konkuruje našim tradičním metodám rozvojové spolupráce. I v této oblasti budeme muset přijít s nějakými novými nápady. Nadto je stejně důležité, abychom učinili rozvojovou pomoc nezávislou na spolupráci, co se týče problému uprchlíků, třeba tak, že zavedeme dohody o zpětném přebírání osob.
Thijs Berman
(NL) Vážená paní předsedající, tento Parlament chce to, co chtějí všechny parlamenty na světě: demokratickou kontrolu rozvoje a provádění politiky. Evropská unie by v tomto ohledu měla sloužit jako model, jako příklad. Lisabonská smlouva je velkým krokem směrem k rozvíjení vlivu Evropského parlamentu.
V této sněmovně je velká většina, která nepodlehla úsilí Rady a Komise o snižování demokratické kontroly, které je v rozporu s duchem Smlouvy. Tato sněmovna nechce být mikromanažerem, chce mít zkrátka vliv na politiku, na to, jak je politika vyvíjena a prováděna. Jde tudíž o strategické volby, o obsah politiky.
V ostatních zemích lidí vycházejí do ulic, aby se tohoto vlivu domohli, a my bychom je měli všemi prostředky podpořit. Boj o demokracii však někdy získává podobu složitých vyjednávání a nezáživných prohlášení. To nijak neoslabuje naše základní přesvědčení, jelikož každá pravomoc vyžaduje maximální demokratickou kontrolu. Mají na ni právo všichni občané, ať už v Káhiře, v Tunisku nebo v Bruselu.
Nick Griffin
Vážená paní předsedající, jedna mladá žena z mého volebního okrsku se jako každé všední ráno zrovna vrátila domů poté, co doprovodila své dvě malé děti do školy.
Jenny je dříve do školy vozila, ale dnes už nemá na to, aby jezdila jinam než dvakrát za týden nakoupit do nejlevnějšího supermarketu ve své čtvrti v Manchesteru.
Jako každé ráno i dnes je Jenny o hladu, protože při snídani má na výběr: buď se nají ona, nebo její dvě dcerky. Pro všechny není dost pečiva a marmelády.
Mezitím se tady na planetě EU poslanci baví o tom, jak vychytat mouchy v nástroji, který operuje s 1,1 miliardy EUR daňových poplatníků na prosazování demokracie a lidských práv, zejména ve třetím světě. Komise se brodí obrovským množstvím peněz britských daňových poplatníků, zatímco se tyto úpravy snaží ještě více snížit dohled ze strany národních států. Je to strašné mrhání a ohyzdné pokrytectví, takhle tu tlachat o právech žen v Africe, když ženy jako Jenny nemohou ani pořádně nakrmit svoje děti - a jsou jich tisíce.
George Sabin Cutaş
(RO) Vážená paní předsedající, pravděpodobně bychom o spolupráci s rozvojovými zeměmi vůbec nedebatovali, kdyby si zakládající státy Evropské unie v Římské smlouvě nevyžádaly zvláštní zmínku o koloniích, které vlastnily, což vrhá stín na samotný koncept demokracie. Samotné základy Evropské unie se postupně proměnily v politiku, jejímiž klíčovými koncepty se stalo vymýcení chudoby a prosazování lidských práv, základních svobod, důstojná práce a řádná správa.
Rozvojové země jsou dnes strategickými partnery Evropské unie. Z tohoto důvodu se domnívám, že finanční nástroj pro rozvojové země, který nesplňuje kritéria oficiální rozvojové pomoci, usnadňuje hospodářskou, finanční, technickou, kulturní a akademickou spolupráci. Kromě toho mohou posílit mezinárodní obchod, investice, hospodářská partnerství a podporu dialogu mezi aktéry z veřejného sektoru a nevládními organizacemi, a to jak v Evropské unii, tak i v partnerských zemích.
Jörg Leichtfried
(DE) Vážená paní předsedající, diktátoři v našich sousedních zemích jsou sesazováni, a to je dobře. Ačkoli naši vysocí zástupci v Evropské unii nejsou schopni či připraveni podpořit ani povzbudit ty, kteří bojují za demokracii, je dobré alespoň moci podniknout kroky a poskytnout pomoc, i když o tom nemluvíme. Je však velice důležité, abychom skloubili podporu, kterou poskytujeme, s požadavkem na soulad s našimi hodnotami, mezi něž patří i demokracie, právní stát a základní pracovní normy. Evropská unie musí poskytovat pomoc. Kromě toho nemůžeme těmto lidem jen pomáhat, ale také zajistit, aby chápali naše hodnoty, které nás posílily.
Za předpokladu, že tomu tak bude, je mi jasné, že tato pomoc musí být v konečném důsledku kontrolována a spravována demokratickým parlamentem. V budoucnosti nesmíme dopustit, aby kroky Evropské unie kontrolovala úřednická organizace. Parlament musí plnit svou roli parlamentního orgánu, což znamená moci rozhodovat.
Elena Băsescu
(RO) Vážená paní předsedající, Parlament musí mít možnost kontrolovat za stejných podmínek, jaké má Rada, přijímání strategických rozhodnutí, vztahujících se k vynakládání finančních zdrojů, které finanční nástroje rozdělují. Evropská unie musí být zároveň flexibilnější a musí urychlit své mechanismy pro rozvoj obchodních vztahů s partnerskými zeměmi. Je mi blízká představa Evropské unie, která ve svých ekonomických vztazích s partnerskými zeměmi zaujímá pragmatický přístup.
Podle mého názoru je obzvláště důležité provádět finanční nástroje v zemích, jako je Turkmenistán či Irák, které mohou poskytovat energetické zdroje prostřednictvím projektů, jako je Nabucco. Rovněž bych zde ráda zmínila, že společné prohlášení prezidentů Rumunska a Turkmenistánu provázelo založení energetického partnerství pro využívání a převážení surové ropy a zemního plynu, jehož součástí je i výměna zkušeností a vybavení. Rumunsko se dále také účastní stabilizačních a rekonstrukčních misí v Iráku.
Ivo Vajgl
(SL) Vážená paní předsedající, značná část finančních zdrojů, které máme díky finančním nástrojům k dispozici a které jsou určeny na rozvoj rozvojových zemí, skončí prostřednictvím jistých kanálů zpět v kapsách našich společností či monopolů. Domnívám se, že prvořadým účelem těchto finančních nástrojů a nástrojů politiky by mělo být to, že zajistí, aby byly finanční zdroje využívány v souladu s rozvojovými plány těch, které chceme podporovat.
Několik řečníků již zmínilo, že často financujeme režimy, které rozhodně nejsou demokratické. Co se týče financování rozvoje nejchudších zemí, domnívám se, že bychom si měli dávat pozor na to, abychom neudržovali trend monokulturního hospodářství, ale abychom těmto zemím zpřístupnili moderní rozvoj.
Karel De Gucht
člen Komise. - Vážená paní předsedající, velmi pozorně jsem vyslechl všechny příspěvky. Komise doufá, že pro všechny tyto důležité finanční nástroje najdeme vhodné řešení.
Musíme však být schopni plně provádět finanční nástroje pro vnější vztahy. Řádné provádění našich vnějších vztahů by neměly ohrožovat rozpory mezi jednotlivými orgány. Na tomto základě je složité udržet si důvěryhodnost tváří v tvář vnějšímu světu, což způsobuje, že jako globální aktéři a obchodní vyjednavači ztrácíme význam.
Komise je připravena vypracovat rychlé řešení, na kterém se shodnou všechny dotčené orgány.
V současných nástrojích, které budou v platnosti do roku 2013, tedy ještě dva roky, jsou víceleté strategické dokumenty považovány za prováděcí opatření, která jsou nezbytná pro provádění rozpočtu. Takováto opatření podléhají systému projednávání ve výborech.
Strategické dokumenty mají technickou povahu, a tudíž se nehodí k tomu, aby nabývaly formy právních aktů. Současné nástroje budou v platnosti již jen dva roky a do praxe zbývá zavést jen několik strategických dokumentů. Komise je toho názoru, že měnit tento systém nyní by vyžadovalo značné změny v nástrojích, jejichž uvedení do praxe by trvalo příliš dlouho a způsobilo by závažné narušení vnější spolupráce Evropské unie.
Komise do procesu demokratické kontroly strategických dokumentů Parlament již zahrnuje. Je odhodlána tento proces posílit prostřednictvím zásadních kontrolních práv, které Parlamentu udělí. Je příliš brzo na to, abychom řekli, jak tyto nástroje budou vypadat, protože podléhají rozsáhlým konzultacím se zúčastněnými stranami a návrhům Komise.
Za předpokladu, že budou kritéria článku 290 Lisabonské smlouvy plně dodržována, nabízí se možnost, že bychom se mohli uchýlit k aktům v přenesené pravomoci, avšak Komise k této otázce dosud nezaujala názor.
Charles Goerens
Vážená paní předsedající, chtěl bych poděkovat všem kolegům, kteří hovořili o finančních nástrojích jak obecně, tak konkrétně - o těch, kterým je věnována zpráva, kterou jsem Vám dnes dopoledne předložil.
Domnívám se, že se panu Brokovi podařilo najít ta správná slova, která vyjádřila, co chceme. Nechceme dělat zbytečné problémy, ale také nechceme dát Komisi "carte blanche", aby realizovala základní dohody, které přijal Evropský parlament, bez jakéhokoliv parlamentního dohledu. Při rozhodování o tom, zda mít všechno, nebo nic, Parlament trval na rozumném řešení, které zahrnuje pečlivý dohled nad strategickými akty. Nepožadujeme nic víc ani nic míň než tohle.
Rád bych také řekl několik slov těm, kteří byli v svých poznámkách kritičtější, především pak těm, kteří se o politice rozvojové spolupráce vyjadřovali skepticky, a těm, kteří se vždy zaštiťovali daňovými poplatníky, aby mohli odmítnout jakoukoli podporu politiky rozvojové spolupráce.
Podle mého názoru daňový poplatník financuje rozpočet. Rozpočet představuje nástroj, pomocí něhož projevujeme solidaritu s těmi, kteří mají nejméně. Proto díky příspěvkům daňových poplatníků poskytuje rozpočet příležitost našim zemím, aby mohly pomoci těm nejslabším ve společnosti. Alternativou by bylo ignorovat základní, elementární lidská práva lidí, kteří by takto přišli o zdroje.
Doporučil bych nicméně těmto kolegům poslancům, aby se podívali na zprávy rozvojového programu OSN a aby se přesvědčili o tom, že ti, kteří přispívají nejvíc v oblasti spolupráce a vnější solidarity, také věnují nejvíce prostředků na vnitřní solidaritu v rámci své vlastní země. Jinými slovy neexistuje žádný vnitřní rozpor mezi vnitřní a vnější solidaritou.
Všem těm, kteří by chtěli, aby jim celý zbytek světa uvěřil, že jakékoli naše peníze, které se utratí v oblasti vnější solidarity, jsou peníze vyhozené ve všech koutech světa, bych proto doporučil, aby si znovu přečetli statistiky ve zprávě o lidském rozvoji Organizace spojených národů.
Barbara Lochbihler
Vážená paní předsedající, domnívám se, že během rozpravy vyšlo jasně najevo, proč my v Parlamentu chceme tyto akty v přenesené pravomoci. Nechceme žádné mikro-řízení, ale musíme být schopni používat tento nástroj odpovědně a především informovaně, abychom v případě nutnosti dokázali spravit to, co se pokazilo. Pokud hovoříme o tom, jaké stanovisko má Parlament zaujmout vůči vnějším orgánům, například vůči organizacím bojujícím za lidská práva, které by tímto mohly být ovlivněny, a pokud se nám nepodaří dosáhnout dohody, ačkoli doufám, že k tomu nedojde, a pokud jednotlivé projekty nebudou moci vzniknout, domnívám se, že pro stanovisko Parlamentu zde existuje podpora i pochopení. Není pravda, že stanovisku Parlamentu ani tomuto konceptu lidé nerozumějí.
Ráda bych něco krátce řekla k oné kritice, že Parlament utrácí příliš mnoho finančních prostředků na lidská práva a na rozvoj demokracie. Myslím si, že je tomu právě naopak. Pokud vezmeme v úvahu tento nástroj pro lidská práva a podporu demokracie, který existuje teprve od roku 2004, můžeme už teď jasně vidět, čeho všeho lze dosáhnout pomocí relativně málého množství peněz. Nemůžeme se na to dívat jednoduše jako na celek. Místo toho se musíme detailně soustředit na to, čeho v rámci těchto projektů podařilo dosáhnout. Projekty bylo nutné přerušit pouze v několika konkrétních případech.
Pokud skutečně chceme, aby základní hodnoty Evropské unie fungovaly, pokud skutečně chceme, aby lidé žili ve svobodě, bez chudoby a beze strachu, musíme podporovat lidská práva. Tento nástroj představuje velice dobrý doplněk k naší politice, jež po ostatních státech požaduje, aby podporovaly lidská práva. Neutrácíme příliš mnoho peněz. Naopak, potřebujeme mnohem zřetelnější finanční podporu.
Kinga Gál
zpravodajka. - (HU) Vážená paní předsedající, děkuji svým kolegům poslancům a panu komisaři za jejich stanoviska vyjádřená v rozpravě a přirozeně i svým kolegům poslancům za slova podpory pro naše rozhodnutí. Pan Brok dal jasně najevo, že skutečně usilujeme o to, abychom odlišili povinnosti legislativní a výkonné. Naším cílem je nesměšovat tyto dvě oblasti, avšak - jak zde již uvedli jak zpravodajové, tak moji kolegové poslanci - Parlament musí mít možnost vyjádřit se k plánování a strategii, aby mohla výkonná moc skutečně fungovat účinněji a aby byly prostředky skutečně poskytnuty těm, kteří je potřebují nejvíc.
Ráda bych ještě poznamenala s ohledem na využívání finančních prostředků, že se nedomnívám, že by kterýkoli daňový poplatník zpochybňoval důležitost toho, že pomáháme zachraňovat lidské životy, životy aktivistů bojujících za lidská práva, prostřednictvím finančního nástroje na obranu demokracie a lidských práv, tudíž si myslím, že právě takovýto nástroj by každý daňový poplatník rád přijal. Považuji za velmi závažné to, co zde také pak komisař prohlásil, totiž že Parlament získal po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost nové pravomoci a silnější práva. Z tohoto důvodu bychom rádi, aby Rada i Komise projevily otevřenost, abychom konečně mohli dosáhnout dobrého kompromisu, jelikož všichni máme zájem na tom, aby tyto nástroje fungovaly efektivně, a k tomu je zapotřebí všech těchto tří orgánů.
Gay Mitchell
zpravodaj. - Vážená paní předsedající, domnívám se, že mám trochu času k dobru, protože jsem se nemohl zúčastnit začátku rozpravy. Velice se omlouvám, zdržel jsem se v dopravní zácpě.
Nejprve ze všeho britský kolega kritizoval situaci s ohledem na význam demokracie a lidských práv. Kdyby demokracie a lidská práva fungovaly ve všech našich členských státech, tak by neexistovaly děti, které chodí do školy jen s chlebem a marmeládou, a taková je skutečnost.
Ať už jde o Británii nebo kterýkoli jiný členský stát, domnívám se, že jde jasně o záležitost dotčených členských států, aby zajistily, aby se tohle nedělo. Dovolte mi říci velmi jasně, o co zde vlastně jde: nikoli jen o demokracii a lidská práva. Dvacet dva tisíc dětí denně umírá, každý den, v místech vzdálených jen jeden krátký let od této budovy. Dvacet dva tisíc. Dobrá zpráva je, že to bývalo 34 000. Nám a ostatním se podařilo snížit toto číslo na 22 000 díky demokracii a lidským právům a díky takovým finančním nástrojům, které Evropská unie schválila.
Nestavme tyto lidi proti dětem v našich vlastních členských státech, které chodí do školy s chlebem a marmeládou, což já také odsuzuji. Nechme vlády našich členských států, aby zaujaly společný postoj a vyřešily problém těchto dětí.
Tato otázka se týká provádění nebo aktů v přenesené pravomoci. Jde o provádění, nebo jde o akt v přenesené pravomoci - v tom případě tedy o právní předpisy?
Navrhuji, abychom se zcela drželi prvního čtení Parlamentu, a tudíž prohlásili, že vrátíme do původního stavu všechny pozměňovací návrhy. Tyto pozměňovací návrhy Rada nepřijala. V této klíčové otázce jde o princip a je nezbytně nutné ji vyřešit kvůli budoucí povaze interinstitucionálních vztahů v oblasti vnější činnosti.
Pozměňovací návrhy předložené Parlamentem se netýkají podstaty nástroje pro rozvojovou spolupráci ani dalších nástrojů, nýbrž úlohy Parlamentu v praktickém provádění právních předpisů.
Cílem je chránit demokratické pravomoci Evropského parlamentu, jak je stanoví Lisabonská smlouva. Jako další zákonodárný orgán musíme mít možnost dohlížet, stejně jako Rada, na přijetí a vykonávání strategických rozhodnutí, jež se týkají využívání rozvojové pomoci: kolik, kde a jak. Technicky vzato tyto pozměňovací návrhy zajišťují, aby byly určité návrhy rozhodnutí přijatých Komisípovažovány za akty v přenesené pravomoci, jak je definuje článek 290 Smlouvy o fungování Evropské unie.
Tím by tyto dvě větve zákonodárné moci získaly možnost vznášet námitky vůči takovým návrhům rozhodnutí, jež nejsou v souladu s požadavky právních předpisů. Toto právo veta by zajistilo, že námitky Parlamentu budou zohledněny, když Komise plánuje pomoc EU.
Dovolte mi jasně říci, že zde nehovoříme i mikro-řízení, jak již jeden z kolegů řekl, ani o konkrétních programech či projektech. Tyto pozměňovací návrhy zajistí, že zákonodárné orgány budou mít i nadále kontrolu nad strategickými rozhodnutími, která se týkají přidělování finančních prostředků a odvětvových priorit.
Všechny navrhované pozměňovací návrhy byly již zahrnuty ve stanovisku Parlamentu k prvnímu čtení, které bylo přijato plénem EP velkou většinou hlasů dne 21. října 2010.
Avšak Rada kategoricky odmítla všechny pozměňovací návrhy týkající se demokratického dohledu a aktů v přenesené pravomoci, aniž by navrhla alternativní řešení, která by uspokojila požadavky Parlamentu.
Je nešťastné, že v průběhu mnoha měsíců - téměř jednoho roku -, který uplynul od první rozpravy na toto téma ve výboru, nepokročila interinstitucionální jednání vůbec nikam. Mohu tuto sněmovnu ujistit, že jsme se skutečně usilovně snažili. Jednání s Radou a Komisí - která měla tato jednání mimochodem usnadnit - začala v únoru roku 2010. Uspořádali jsme tři dialogy a několik setkání na technické úrovni, jež se týkala sporných otázek ve věci aktů v přenesené pravomoci. V těchto věcech nedošlo k žádnému sblížení názorů. Teprve koncem minulého roku přišli vyjednavači Komise s kompromisním návrhem. Parlament okamžitě reagoval a předložil jim svůj protinávrh, ale ten se ve stanovisku Komise nijak neodrazil. Pokud víme, tento návrh nebyl formálně předán členským státům v Radě.
Navzdory nekompromisnímu postoji Rady, který sdílí i Komise - čehož já velmi lituji, neboť to není vlastní její institucionální úloze - Parlament trvá na svém stanovisku. Právně vzato, naše argumenty jsou pevné. Strategickými dokumenty jsou víceleté programy, o nichž bylo rozhodnuto v rámci nástroje pro rozvojovou spolupráci a které splňují podmínky pro uplatnění postupu pro akty v přenesené pravomoci. Doplňují základní nařízení a mají všeobecnou platnost. Kritéria zmíněná v článku 290 jsou povinná, pokud jsou splněna. Rada i Parlament musí mít právo veta.
Tohle není otázka politického kupčení nebo nějakých zvláštních opatření, jelikož to by bylo v rozporu se Smlouvou. Je to právní povinnost. Z politického hlediska máme plnou podporu Konference předsedů, kteří rozhodli při dvou různých příležitostech - nejnověji na začátku tohoto měsíce -, že ve všech otázkách by vyjednavači měli trvat na uplatnění postupu pro akty v přenesené pravomoci, a to u rozhodnutí, která se týkají cílů, výběru priorit, očekávaných výsledků a přidělování finančních prostředků obecně.
Máme také společný názor s výbory: zpravodajové ve Výboru pro mezinárodní obchod a Výboru pro zahraniční věci - jež jsou odpovědné za nástroje pro spolupráci s průmyslovými zeměmi a nástroje pro lidská práva a demokracii - přijali naprosto tentýž postoj jako já. Všechny pozměňovací návrhy týkající se aktů v přenesené pravomoci by měly být přijaty v původním stavu. Naše stanovisko je jasné a jednoduché a zcela v souladu s mandátem Konference předsedů. Nenecháme se rozdělit a nedovolíme, aby naše úloha zákonodárce byla ignorována.
Jsem přesvědčen, že zavedení tohoto nového postupu by také bylo v zájmu všech, kdo by měli těžit z našich finančních nástrojů. Parlament může hrát svou roli hlídacího psa efektivněji a zajistit, aby dané finanční prostředky byly vynakládány na klíčové cíle rozvojové spolupráce Unie, jak je definuje Smlouva: snížení - a konečně úplné vymýcení - chudoby. Dvacet dva tisíc dětí nemusí dennodenně, každodenně umírat. Požadujeme, abychom měli moc zasahovat do toho, jakým způsobem se tyto otázky řeší.
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu).
Nirj Deva
Vážená paní předsedající, chtěl jsem se jen zeptat váženého kolegy a přítele pana Mitchella, jestli se mnou souhlasí, že v roce 2005 se Parlament vzdal 14 oblastí spolurozhodování o těchto finančních nástrojích.
Ve skutečnosti se nyní snažíme o to, abychom se domohli určité náhrady, protože jsme nejen ztratili schopnost sledovat, co se děje v Komisi, ale také jsme přišli o slovo při postupu odpovědnosti a také při postupu transparentnosti, proto se chci zeptat pana Mitchella...
(Předsedající řečníka přerušil)
Gay Mitchell
zpravodaj. - Vážená paní předsedající, zcela souhlasím s panem Devou, že jsme se vzdali určitých svých práv. Byl jsem zpravodajem pro nástroj pro rozvojovou spolupráci. Trvalo nám dva a půl roku, než byl tento nástroj schválen, protože jsme se jednoduše nechtěli vzdát určitých klíčových práv Parlamentu, ale ke konci jsme se museli uchýlit ke kompromisům.
Nakonec došlo k interinstitucionální dohodě mezi Parlamentem, Komisí a Radou, která stanovila, že my, například prostřednictvím Výboru pro rozvoj, budeme mít právo na kontrolu nástroje pro rozvojovou spolupráci, a sestavili jsme skupiny, aby tuto dohodu plnily. Tyto nástroje se nesou v duchu této dohody, která by měla pokračovat.
Helmut Scholz
zpravodaj. - (DE) Vážená paní předsedající, pane De Guchte, máte naprostou pravdu, že vnější svět absolutně nechápe, proč nemůžeme dosáhnout dohody s Radou. Rada se této rozpravy ani neúčastní, čehož velice lituji, protože to není dobré znamení pro dokončení druhého čtení. Avšak musíme se ptát, proč není uznávána normální zásada a normální právo, které jsou zakotveny ve Smlouvě. Domnívám se, a Brok o tom podrobně hovořil, že jde pouze o to, dát nám příležitost zasáhnout.
Možná mohu uvést ještě jeden příklad s ohledem na obsah. Ve víceletém plánu Komise pro můj nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi (ICI) nebylo referenčním dokumentem pozměněné nařízení, ale byla jím strategie Globální Evropa. Ta je napsána jazykem, který po nástupu hospodářské krize a následných obchodních problémů zastaral, když uvádí, že cílem víceletého plánu je podporovat evropský obchod a ziskové zájmy. Podle tohoto znění má tento nástroj za cíl řešit problémy, které mají společnosti EU při vstupu na určité trhy.
Mohu pouze zopakovat, že tohle není cíl, kterého měl podle zákonodárců tento nástroj dosáhnout, a že za tímto účelem nedali stranou žádné prostředky od daňových poplatníků. Podle našeho názoru by nástroj NSPZ měl být moderním programem týkajícím se spolupráce, a nikoli zbraní pro zisk Abych uvedl ještě jeden příklad, tentokrát poněkud obecněji: pro nás nepředstavují země jihovýchodní Evropy jen vedlejší partnery, jak uvedla Komise. Jako součást spolupráce se střední Asií se tento nástroj nesmí zaměřovat pouze na přístup Evropské unie k tamním zásobám plynu.
Když se podíváme na region Maghreb a vývoj na Blízkém východě, je jasné, že potřebujeme dlouhodobý, široce zaměřený přístup ke spolupráci. Doufám, že toto nařízení bude odolné vůči budoucnosti. Rovněž doufám, že tento finanční nástroj bude podporovat spravedlivé výměny mezi Evropskou unií a třetími zeměmi, pomůže vytvořit otevřenou atmosféru na celém světě a bude podněcovat odpovědnou podporu postupů udržitelného rozvoje, jež jsou v zájmu občanů.
Předsedající
Společná rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat dnes v 11:30.
Ioan Enciu
Evropský finanční nástroj pro podporu demokracie a lidských práv je jedním z mála nástrojů zahraniční politiky Evropské unie, kde se stále uplatňuje zastaralé přidělování finančních prostředků především proto, že nenabízí možnost výjimky ze zásady nezpůsobilosti nákladů vztahujících se k daním, povinnostem a dalším poplatkům financovaným EU. V situaci, kdy čelíme snižující se ochraně lidských práv na celém světě, jsem toho názoru, že je naprosto nezbytné, aby Evropská unie znovu prokázala svou úlohu globálního vůdce pro demokracii a základní lidská práva. V tomto ohledu je obzvláštně nutné, aby evropský finanční nástroj byl flexibilnější, a tím umožnil Evropské unii a příjemcům evropské finanční pomoci využívat určitého stupně flexibility, co se týče řízení projektů, za které nesou zodpovědnost. Na druhé straně tento flexibilní přístup k poskytování evropských finančních prostředků bude pečlivě monitorován, abychom předešli jakémukoli zneužívání. Kromě této výjimky, která by se měla týkat schválení financování nákladů týkajících se daní, povinností a dalších poplatků a která by měla být uplatňována případ od případu, musí mít Evropský parlament právo monitorovat činnosti, které provádí Komise, a strategické dokumenty, které Komise přijímá.
Zuzana Brzobohatá
písemně. - (CS) Doporučení pro druhé čtení, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci, konstatuje vysokou míru shody na opatřeních a v zásadě přijímá všechny pozměňovací návrhy z prvního čtení. Osobně považuji za prioritní vyřešit systémové otázky víceletého financování rozvojové pomoci a souhlasím se zpravodajem, že je třeba dořešit způsob financování v letech 2012 a 2013. Doporučení konstatuje, že nařízení radikálně snižuje rezervy v rámci stropu okruhu 4 víceletého finančního rámce na období 2007-2013 a neponechává dostatečný manévrovací prostor pro řešení případných budoucích krizí a reakcí na ně. Doporučení se dále věnuje legislativním otázkám procedurálního postupu Rady, který Parlament kritizuje, neboť Parlament by měl mít možnost kontroly ve stejné míře jako Rada v oblasti přijímání strategických rozhodnutí o tom, kde a jakým způsobem bude rozvojová pomoc vynakládána. Podporuji proto, aby byl do nařízení o nástroji pro rozvojovou spolupráci v souladu s obsahem a v duchu Lisabonské smlouvy náležitě začleněn postup pro akty v přenesené pravomoci, které se vztahují i na plánování ostatních finančních nástrojů vnější činnosti, u nichž v současné době probíhá přezkum (nástroj stability, nástroj pro lidská práva a demokracii a nástroj pro spolupráci s průmyslovými zeměmi).
Jiří Havel
písemně. - (CS) Jedním z hlavních cílů politiky Unie v oblasti rozvoje je snížení a definitivní vymýcení chudoby, čemuž by navrhovaná doprovodná opatření v odvětví banánů (BAM) ve výši 190 mil. EUR pro období 2010-2013 schválená Komisí dne 17. března 2010 měla zřejmě přispět. Je též pravdou, že v minulosti byla relevantní schémata v této oblasti vypracována spíše z obchodního, a nikoli rozvojového hlediska, a právě toto hledisko by se mělo reflektovat v novém návrhu. Jako správná se jeví i myšlenka podpořit BAM s cílem zlepšit životní úroveň obyvatelstva žijícího v zemích AKT dodávajících banány, jichž se dotkne vývoj cel při dovozu banánů do EU. Nicméně návrh Komise vykazuje určité nedostatky jako je absence analýzy dopadů navrhovaných opatření, otázka časování čerpání prostředků, diskutabilní rozsáhlé využívání rezerv Unie či neustálý problém nedostatečného financování okruhu 4, na který správně upozornila Komise ve své hodnotící zprávě o fungování interinstitucionální dohody. Celkově se domnívám, že předložená zpráva kolegy Charlese Goerense představuje precizní analýzu dané problematiky z obchodního i rozvojového pohledu, reflektuje připomínky schválené Rozpočtovým výborem dne 13. září 2010, a obsahuje též i relevantní doporučení v oblasti BAM, a proto ji doporučuji schválit v navrhovaném znění.
Anna Záborská
písemně. - (SK) Chápu požadavek Komise na zvýšení flexibility při financování politicky citlivých projektů zaměřených na podporu demokracie a lidských práv. Ale zároveň jsem pevně přesvědčená, že pokud má dát tento Parlament Komisi volnější ruku při financování takových projektů, musí zůstat jeho kontrolní úloha zachována. V konečném důsledku jsme to totiž právě my, kdo na sebe bere před občany EU odpovědnost za rozpočet EU. Pokud hovoříme o finančních nástrojích na podporu šíření demokracie, právní jistoty a respektu vůči člověku, měli bychom však také hovořit o efektivitě takovýchto nástrojů. Při rozpravě o pronásledování křesťanů ve světě nás vysoká představitelka EU pro zahraniční věci ubezpečila, že dnes už každá bilaterální smlouva o spolupráci obsahuje klauzuli věnovanou demokracii a lidským právům. Podmínit jakoukoli finanční pomoc nebo obchodní dohodu plněním těchto závazků by možná pomohlo šíření demokracie a respektu vůči základním lidským právům víc než podpora různých více či méně smysluplných projektů.
