Yksityisen eurooppayhtiön säännöt - Yhtiön sääntömääräisen kotipaikan siirtäminen jäsenvaltioiden välillä - Small Business Act - Henkilöstöedustus eurooppayhtiöissä (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu:
Klaus-Heiner Lehnen oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi yksityisen eurooppayhtiön säännöistä - C6-0283/2008 -,
Klaus-Heiner Lehnen oikeudellisten asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö suosituksista komissiolle yhtiön sääntömääräisen kotipaikan siirtämisestä jäsenvaltioiden välillä,
Edit Herczogin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta ("Small Business Act") ja
komission julkilausuma henkilöedustuksesta eurooppayhtiöissä.
Klaus-Heiner Lehne
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on puolustettavana kaksi mietintöä, joista molemmat ovat lähtöisin parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunnasta.
Haluaisin aloittaa siitä mietinnöstä, joka on tällä hetkellä merkittävämpi, koska se koskee komission käynnistämää erityistä lainsäädäntömenettelyä: yksityistä eurooppayhtiötä. Se on todellakin pk-yrityksiä tukevan aloitteen lainsäädännöllinen ydinosa, jos sitä voisi niin kuvailla.
Haluaisin sanoa muutaman sanan taustasta. Ajatus yksityisestä eurooppayhtiöstä sisältyi jo komission jäsenen Bolkesteinin yhtiöoikeutta koskevaan toimintasuunnitelmaan. Minulle käsittämättömiksi jääneiden syiden takia ajatus yksityisestä eurooppayhtiöstä niin sanoakseni hävitettiin vuosien ajaksi toimintasuunnitelmasta tämän komission toimikauden aikana, eikä komissio enää silloin ajanut sitä eteenpäin.
Euroopan parlamentti oli kuitenkin eri mieltä, ja tämä oli taustana sen työjärjestyksen 39 artiklan ja perustamissopimuksen 192 artiklan nojalla laatimalle lainsäädäntöä koskevalle valiokunta-aloitteille mietinnölle, jonka tämä parlamentti hyväksyi valtavalla enemmistöllä jokin aika sitten. Näissä oloissa komissio katsoi, että sen on käsiteltävä uudelleen ajatusta yksityisestä eurooppayhtiöstä, ja se on nyt ehdottanut sitä pk-yrityksiä tukevan aloitteen puitteissa - mitä arvostetaan kovasti.
Tämä tarjous erillisestä yhtiömuodosta on suunnattu erityisesti Euroopan pienille ja keskisuurille yrityksille. Tähän mennessä vain suuryrityksillä on ollut oma yhtiömuotonsa, nimittäin eurooppayhtiö. Minun mielestäni kyseinen ehdotus olisi pitänyt tehdä jo aikoja sitten. Koska se on suunnattu pk-yrityksille, ja aloittelevista yrityksistä - eli yrityksistä, jotka saavat alkunsa ajatuksesta perustaa yhtiö eikä niinkään olemassa olevien tai muiden yritysten muutoksesta, jaosta tai fuusiosta - on myös huolehdittava, pidämme myös myönteisena Euroopan komission rajoitusta rajatylittävälle luonteelle säädettyjen vaatimusten osalta. Tämän on uskoakseni myös parlamentti ilmaissut tässä mietinnössä.
Meidän mielestämme on myös oikein, että kaikki erityisesti pääomaa ja vastuuta koskevat asiat on selkeytettävä lainsäädännöllisesti EU:n tasolla, koska ne ovat pk-yritysten erityisiä ongelmia. Se, että niiden on nyt työskenneltävä hyvin erilaisten kansallisten oikeusmuotojen nojalla, tarkoittaa, että ne tarvitsevat paljon neuvontaa, ja tällä uudella oikeusmuodolla se vältetään.
Olemme mielestämme myös samassa linjassa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kanssa siinä, että yhtiön kotipaikan on oltava sama kuin sen sääntömääräinen kotipaikka tai hallintopaikka eli että voidaan osoittaa vain yksi yhtiön kotipaikka. Tiedän, että tästä asiasta on parlamentissa olemassa vähemmistön mielipide, mutta parlamentin oikeudellisten asioiden valiokunnan enemmistön mielipide - josta oletan täysistunnon aloittavan huomenna - on se, että erottamiseen on oltava ehdottomasti mahdollisuus ja että eurooppayhtiön muotoa ei saa saattaa huonompaan asemaan verrattuna kansallisiin yhtiömuotoihin, joilla on tämä mahdollisuus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön nojalla.
Pitkiä neuvotteluja vaatinut merkittävin ongelma oli henkilöstöedustusta koskeva tilanne. Meillä on ollut tämän kanssa aiemmin huomattavia vaikeuksia käsitellessämme muita säädöksiä yhtiöoikeuden nojalla. Minun tarvitsee mainita vain eurooppayhtiö ja direktiivi rajatylittävistä fuusioista. Mielestäni olemme tämän parlamentin kolmen suurimman poliittisen ryhmän allekirjoittamien kompromissitarkistusten ansiosta onnistuneet löytämään todellisen ratkaisun tähän ongelmaan; ratkaisun, joka perustuu Euroopan unionin aiempien säädösten menestyksekkäisiin osiin, ratkaisun, joka on kompromissi jäsenvaltioiden lainsäädäntöön liittyvien erilaisten tilanteiden välillä, ja ratkaisun, jolla edistetään myös työntekijöiden oikeuksien suojelua.
Viimeinen huomioni koskee 14. direktiiviä, jossa olen myös esittelijänä. Tarina on samankaltainen kuin eurooppayhtiössä. Tavoitteenamme on käyttää tätä lainsäädäntöpäätöslauselmaesitystä komission pakottamiseksi konkreettisen ehdotuksen tekemiseen, kuten teimme yksityisen eurooppayhtiön tapauksessa, ja todella odotamme komission tekevän niin, jotta voidaan korjata yksi viimeisistä puutteista yhtiöoikeudessa ja taata yritysten sijoittautumisvapaus. Kiitän vilpittömästi huomiostanne.
Edit Herczog
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, olemme päättämässä pitkää prosessia, pitkää ja menestyksekästä prosessia, jonka avulla olemme pystyneet siirtämään pienet ja keskisuuret yritykset reunoilta keskustaan. On ollut pitkä prosessi saavuttaa piste, jossa nämä sisämarkkinat, vaikkakin yhdistyneet, eivät ole yhtenäiset. Se on pitkä tie, jonka lopussa näemmme, että 23 miljoonan pienen ja keskisuuren yrityksen toimintaan sovelletaan samoja hallinnollisia rasituksia ja sääntöjä kuin 41 tuhanteen suureen eurooppalaiseen yhtiöön, vaikka ensin mainittujen markkinoilletuloa koskevat ehdot eivät ole läheskään samanlaiset.
Meistä näyttää, että komissio on kulkenut komission jäsenen Verheugenin johdolla pitkän tien viiden viime vuoden aikana, ja siksi pidämmekin myönteisenä ajatustavan muutosta Euroopan unionissa, sillä nyt pyritään poistamaan pk-yritysten kohtaamat esteet sekä EU:n tasolla että jäsenvaltioissa. Yksi mahdollisuus lisätä pk-yritysten liikevaihtoa on antaa yhä useamman niistä tulla EU:n sisämarkkinoille, koska tällä hetkellä vain kahdeksan prosenttia yrityksistä tekee niin ja vain 15 prosenttia niiden liikevaihdosta tulee kyseisiltä markkinoilta. Niiden liikevaihto voisi kasvaa, jos ne voisivat osallistua laajemmin innovatiivisiin tutkimus- ja kehitysohjelmiin ja -hankkeisiin. Pienten yritysten markkinatoimintaa autettaisiin, jos varoja ja rahoitusta olisi nykyistä paremmin saatavilla. Niiden liikevaihto voisi kasvaa, jos viimeinkin perustaisimme yhteisöpatentin ja estäisimme siten pienyritysten tuottaman henkisen omaisuuden kuristumisen halpojen väärennettyjen tuotteiden takia.
Mielestäni koko Lissabonin strategian onnistumisen kannalta arkaluontoisin haaste on ehdottomasti auttaa pk-yrityksiä siirtymään omasta jäsenvaltiostaan EU:n sisämarkkinoille. Nykyisessä taloustilanteessa meidän on kuitenkin kaiken sanotun lisäksi pantava merkille, että pienten ja keskisuurten yritysten tärkeimpään rahoituslähteeseen liittyy ongelmia. Sillä tuo lähde on edelleen luotto. Rahoituslaitosten kasvanut riskiherkkyys nimittäin merkitsee, että yhä useammilla yrityksillä on vaikeuksia luotonsaannisssa. Taloustilanteen epävarmuuteen vedoten pankit pidättyvät antamasta lainoja näissä piireissä. Pk-yritysten johtajat valittavat, että tuhannet yritykset ja kymmenet tuhannet työpaikat voivat olla vaarassa. Olennainen etumme on varmistaa, että varat, jotka on tarkoitettu tuomaan käteistä rahaa järjestelmään, pääsevät talouteen, eikä niitä pidetä pelkästään pankkiholveissa. Yksi tärkeimmistä toimista on, että pankit alkavat vauhdittaa taloutta ja pk-yrityksiä mahdollisimman pian.
Toinen haaste on eurooppalaisen yhteisvastuullisuuden luominen. Se on ainoa tapa tarjota kriisin takia vaikeuksissa oleville pk-yrityksille tehokkaampaa suojelua kuin mitä kansallisvaltiot voivat tarjota. Tämän sanomalla haluan korostaa, että pk-yritysten tilanne ja sen käsittelytapa ovat myös testi eurooppalaiselle yhteisvastuullisuudelle. Se osoittaa, että Eurooppa pystyy vastaamaan jaetusta riskistä myös euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden kanssa. Pääasiassa euroalueen vakauttamiseen tähtäävät toimenpiteet voivat helposti saada aikaan - ja ovat jo saaneet aikaan - rahoituksellisen tyhjiön euroalueen ulkopuolella. Minun on siksi nykyisessä tilanteessa pyydettävä Euroopan päätöksentekijöitä ja pankkialan edustajia sallimaan kahden nopeuden Euroopan unionin luominen, koska niiden alueiden romahtaminen, joilla pk-yrityksillä on ratkaiseva asema - sillä ne muodostavat 90 prosenttia kaikista liikeyrityksistä - johtaisi katastrofaalisiin taloudellisiin seurauksiin. Pyydän tätä varten komission ja kollegoideni tukea. Kiitän esittelijäkollegaani, Nicole Fontainea, ja muita varjoesittelijöitä heidän työstään, ja onnittelen jälleen kerran komission jäsentä Verheugenia tähänastisista saavutuksista.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi haluaisin kiittää kahta esittelijää. Naiset ensin, eikä vain näinä päivinä, joten aloitan kiittämällä Edit Herczogia hänen pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta laatimansa mietinnön laadusta ja vahvasta tuesta, joka siinä tarjotaan komission aloitteelle laatia pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva kattava politiikka. Haluaisin kiittää myös Klaus-Heiner Lehneä, ei pelkästään hänen tehokkuudestaan ja työstään yksityisen yhtiön sääntöjen ohjaamisessa kuulemismenettelyn läpi, mutta myös mietinnössä esitetyistä mielenkiintoisista ja luovista ratkaisuista.
Olemme nyt todellakin kriittisessä vaiheessa. Kuulemme joka päivä viestejä, esimerkiksi että luottamusta maailmantalouden toimintaan on edistettävä ja se on palautettava. Rahoitus- ja talouskriisi on iskenyt eurooppalaisiin liikeyrityksiin todella ankarasti, ja minun mielestäni nyt on tärkeämpää kuin koskaan hyödyntää pienten ja keskisuurten yritysten valmiuksia täysimääräisesti. Se on Euroopan talouden todellinen elämänlanka.
Komission kesäkuussa 2008 antamalla pk-yrityksiä tukevalla aloitteella annetaan lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimien kattavat puitteet pk-yritysten kasvulle ja kilpailukyvylle Lissabonin strategian puitteissa. Siinä ehdotetaan kymmentä periaatetta ja monia konkreettisia aloitteita, joilla varmistetaan, että pk-yritysten huolet tuodaan päätöksenteon keskiöön - kuten Edit Herczog sanoi, otetaan pk-yritykset huomion ja strategioiden keskipisteeseen.
Pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa on monia lainsäädäntöaloitteita, mukaan luettuna ehdotus yksityisen eurooppayhtiön säännöiksi. Pk-yrityksiä tukevalla aloitteella pyritään varmistamaan, että "pienet ensin" -periaate ja pienyritysten ensisijaisuus on ankkuroitu kestävästi ja peruuttamattomasti koko unionin päätöksentekoon. Pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa kehotetaan myös tunnustamaan paremmin yrittäjyys ja yrittäjät. Tarvitsemme tänä aikana enemmän kuin koskaan ihmisiä, jotka ovat valmiita tarttumaan aloitteisiin, laatimaan hankkeita ja ottamaan riskejä. Siksi meidän mielestämme myös konkurssin tehneet rehelliset yrittäjät ansaitsevat toisen tilaisuuden.
Meidän on nykyisessä talouskriisissä laadittava painopistealat ja keskityttävä sellaisten toimien nopeaan levittämiseen, joilla on suurimmat mahdollisuudet edistää elpymistä. Pk-yrityksiä tukevan aloitteen toimintasuunnitelmassa ja Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa ehdotetaan kunnianhimoisia toimenpiteitä kolmella keskeisellä alalla: ensinnäkin kipeästi tarvitun luoton saamisen helpottaminen, toiseksi hallinnollisten rasitusten vähentäminen ja kolmanneksi pk-yritysten auttaminen liiketoiminnan harjoittamisessa ulkomailla.
Pk-yrityksiä tukevan aloitteen onnistuminen riippuu kaikkien sidosryhmien saumattomasta yhteistyöstä. Olemme kiitollisia tuestanne. Parlamentin joulukuun alussa antama päätöslauselma oli ajankohtainen ja hyvin myönteinen aloite. Kuten tiedätte, myöhemmin joulukuussa järjestetyssä huippukokouksessa valtion ja hallitusten päämiehet hyväksyivät puheenjohtajavaltio Ranskan johdolla yksimielisesti pk-yrityksiä tukevan aloitteen.
Siksi on tärkeää, että tämä parlamentti antaa täyden tukensa Edit Herczogin mietinnölle ja antaa siten vakaan ja legitiimin perustan tuleville toimille. Haluaisin pyytää teitä edistämään pk-yrityksiä tukevaa aloitetta omissa kotimaissanne ja vaalipiireissänne ja auttamaan siten varmistamaan, että tästä kunnianhimoisesta poliittisesta ohjelmasta tulee totta ja että se todella auttaa pk-yrityksiä niiden päivittäisessä liiketoiminnassa.
Siirryn nyt Klaus-Heiner Lehnen kahteen mietintöön. Parlamentti on aina tukenut vahvasti yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä. Valiokunta-aloitteinen mietintönne vuonna 2006 ja komission ehdotuksen nopea käsittelynne ovat merkittäviä panoksia uusien eurooppayhtiön sääntöjen onnistumiselle.
Yksityisen eurooppayhtiön säännöt ovat pk-yrityksiä tukevan aloitteen keskeinen osa. Se on tarkoitettu pk-yrityksille. Komissio ehdotti siksi, että yksityinen eurooppayhtiö voidaan perustaa aivan kuten mikä tahansa kansallinen yhtiö ilman vaatimusta liiketoiminnan harjoittamisesta eri jäsenvaltioissa tai osakkeenomistajista useammassa kuin yhdessä maassa - aivan kuten kotimaassa. Jotkut ajattelevat, että tällainen rajatylittävä vaatimus on olennaisen tärkeää Euroopan yritysfoorumille. Parlamentin päätöslauselma, jonka nojalla voidaan valita monen rajatylittävän osan välillä, on joustava. Yksityiset eurooppayhtiöt voisivat täyttää tämän vaatimuksen esimerkiksi perustamalla ulkomaisen tytäryhtiön tai yksinkertaisesti rekisteröimällä aikomuksensa harjoittaa rajatylittävää liiketoimintaa.
Olette myös ehdottaneet joustavaa ratkaisua vähimmäispääomavaatimukseen. Kuten tiedätte, komission ehdotuksessa vaadittiin vain yhden euron vähimmäispääomaa, ja sen ylittävän pääoman osalta jätettiin osakkeenomistajien päätettäväksi, miten paljon pääomaa niiden yksityinen eurooppayhtiö tarvitsee. Ne, jotka katsovat, että pääomavaatimuksilla suojataan pienten yritysten velkojia, ovat kyseenalaistaneet tämän säännöksen.
Euroopan parlamentin mietinnössä on esitetty vaihtoehtoisia ratkaisuja velkojien suojan parantamiseksi. Se tarkoittaa, että yritykset voisivat valita vakavaraisuuteen perustuvan tai pääoman riittävyyteen perustuvan velkojien suojajärjestelmän.
Komissio on samaa mieltä niistä mietinnön osista, joilla pyritään lisäämään sääntöjen yhdenmukaisuutta ja siten edistämään niiden soveltamisen oikeusvarmuutta. Näihin kuuluu muun muassa määräys yrityksen liiketoimintatavoitteen rekisteröinnistä, sen selkeyttäminen, että osakkeiden tarjoaminen yleisölle ei sulje pois tarjouksia yrityksen työntekijöille ja johtajan velvollisuuksia ja vastuuta koskevien sääntöjen parantaminen. Kaikki nämä ovat hyödyllinen panos, jolla edistetään näiden sääntöjen soveltamista.
Pidän myös myönteisenä hyödyllistä ehdotustanne välityslausekkeesta, jolla kannustetaan osakkeenomistajia käyttämään vaihtoehtoisia tapoja kiistojen ratkaisemisessa.
Lopuksi haluaisin mainita asian, josta on keskusteltu eniten parlamentissa ja muualla, ja se on henkilöstöedustus yksityisen eurooppayhtiöiden johtokunnissa. Kuten olen jo maininnut, komissio tarkoitti säännöt pienille liikeyrityksille. Pk-yritysten henkilöstöedustusta on vain muutamassa jäsenvaltiossa, ja siksi kansalliseen lainsäädäntöön perustuva ratkaisu, jonka nojalla voitaisiin käyttää samanaikaisesti eri malleja, näytti asianmukaisimmalta ja järkevimmältä lähestymistavalta.
Parlamentin tarkistuksissa esitettiin täydentäviä ja moninaisia säännöksiä, joita ei voida soveltaa kansallisen lainsäädännön nojalla muodostettuihin pk-yrityksiin useimmissa jäsenvaltioissa. Tämän takia yksityisen eurooppayhtiön säännöt eivät luultavasti ole houkuttelevia kyseisissä jäsenvaltioissa eivätkä niin kannattava vaihtoehto pk-yrityksille.
Johtopäätöksenä haluan sanoa, että mietinnössänne on monia hyödyllisiä ratkaisuja. Jotkin niistä voivat hyvinkin tasoittaa tietä nopeammalle kompromissille jäsenvaltioiden välillä. Komissio pitää siksi myönteisenä tämän mietinnön hyväksymistä.
Lopuksi yhtiön toimipaikan siirtämisestä jäsenvaltioiden välillä: komissio on aiemmin tiedottanut parlamentille syistä, joiden takia se ei esitä 14. yhtiöoikeusdirektiiviä. Syyt ovat edelleen voimassa. Olemme esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että yritysten pitäisi voida harjoittaa sijoittautumisvapautta yhtenäismarkkinoilla ja siirtää toimipaikkansa maasta toiseen. Emme kuitenkaan ole vakuuttuneita siitä, että uuden lainsäädännön esittäminen nyt on paras ratkaisu tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä sallitaan selkeästi yritysten liikkuvuus. Voimassa olevalla lainsäädännöllä - direktiivillä rajatylittävistä fuusioista - annetaan lisäksi puitteet siirtämiselle, mukaan luettuna kolmansien osapuolten tarvittava suoja. Rajatylittävistä fuusioista annetun direktiivin nojalla yritys voi erityisesti perustaa tytäryhtiön toiseen maahan ja sitten sulauttaa olemassa olevan yrityksen kyseiseen tytäryhtiöön. Oikeudellisten asioiden valiokunnan esittämä siirtomenettely ja suojalausekkeet ovat hyvin samanlaisia kuin direktiivissä esitetyt.
Talousanalyysimme osoittavat, että rajatylittävän siirtomenettelyn monimutkaisuutta voidaan verrata rajatylittävän fuusiomenettelyn monimutkaisuuteen. Jäsenvaltioiden piti saattaa rajatylittävistä fuusioista annettu direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään vuoden 2007 joulukuuhun mennessä. On liian aikaista arvioida sen täysimääräistä soveltamista. Komission pitäisi ensiksi ennen uuden lainsäädännön antamiseen ryhtymistä arvioida, miten nämä uudet olemassa olevat sääntelypuitteet toimivat käytännössä. Emme ole myöskään vakuuttuneita siitä, että direktiivillä parannettaisiin nykyistä kansallisen lainsäädännön mukaista tilannetta ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tämän alan oikeuskäytäntöä.
Lopuksi, edellä sanotun perusteella ja koska nykyinen vaalikausi on loppumassa, olisi asianmukaisempaa, että seuraava komissio päättäisi, miten tässä yhtiön sääntömääräisen toimipaikan siirtämistä koskevassa asiassa edetään. Siihen mennessä on myös selkeämpää, miten toimipaikan siirtoa koskeva kysymys ratkaistaan yksityisille eurooppayhtiöille tarkoitetuissa säännöissä.
Gunnar Hökmark
Arvoisa puhemies, pienyritysten olot tänään ovat olennaisen tärkeitä työpaikkojen kasvulle huomenna. Ne ovat elintärkeitä kyvyllemme selvitä tästä kriisistä parempaan ja ammattitaitoisempaan ja kilpailukykyisempään talouteen. Juuri pienyritykset vievät innovaatioita eteenpäin, mutta juuri pienyrityksillä on tällä hetkellä suurimmat luotto-ongelmat eri jäsenvaltioissa ja koko unionissa.
Se, mitä yksityisen eurooppayhtiön säännöillä nyt aiomme tehdä - ja haluaisin kiittää komissiota ehdotuksesta ja esittelijää työstä - on sisämarkkinoiden avaaminen pienyrityksille samassa laajuudessa kuin suuryrityksille. Tässä suhteessa on raivattava uusi polku. Kuten talous- ja raha-asioiden valiokunnassa keskustelimme, kyse on sääntöjen perusteellisen yksinkertaistamisen toteuttamisesta, millä avataan ovia pienyrityksille.
Kyse on sen varmistamisesta, että pienyritykset voivat osallistua julkisiin hankintoihin samoin kuin suuryrityksetkin julkisten hankintojen toteuttamistavan ansiosta. Kyse on pienyritysten rajatylittävän toiminnan helpottamisesta, mukaan luettuna alv:n maksamisen kaltaiset asiat, ja tällä hetkellä kohtuuttomaksi osoittautuneen byrokratian torjumisesta. Kyse on myös parempien laajentumista ja kasvua koskevien ehtojen säätämisestä Euroopan rahoitusmarkkinoille tarjoamalla pienyrityksille paremmat luottomarkkinat Euroopan investointipankin ja muiden ponnistelujen avulla. Lopuksi haluaisin sano, että
(EN) pieni on kaunista. Pieni on suurempi huomenna ja tuo uusia työpaikkoja ja lisää vaurautta.
Harald Ettl
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Kiitos paljon, arvoisa puhemies. Tällä hetkellä yhtiön toimpaikan siirtämiseen liittyy hallinnollisia esteitä, kustannuksia ja sosiaalisia seurauksia, eikä siinä pystytä tarjoamaan tarvittavaa oikeusvarmuutta osakkeenomistajille, velkojille ja henkilöstölle. Julkinen kuuleminen vuonna 2004 osoitti, miten tärkeää 14. direktiivin antaminen on.
Tämän takia kehottaisin komissiota antamaan tästä - mahdollisimman pian - lainsäädäntöehdotuksen, jonka kaksintahoisena tavoitteena on yritysten liikkuvuuden yksinkertaistaminen ja sen varmistaminen, että yrityksen toimipaikan siirtämiseen liittyvää edustusta koskevaa asiaa ei jätetä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivaltaan.
Tulevassa 14. direktiviissä ei saa tarjota pakoreittiä vahvoista edustusjärjestelmistä. Nykyisiä oikeuksia ei saa missään tapauksessa vähentää. Henkilöstöedustusta koskevien menettelyjen johdonmukaisuuden ja merkittävyyden varmistamiseksi pitäisi viitata direktiiviin eurooppalaisista työneuvostoista, kymmenenteen direktiiviin ja henkilöstölle tiedottamisesta ja henkilöstön kuulemisesta annettuun direktiiviin. On ehdottoman tärkeää, että tietoa annetaan hyvissä ajoin ja että siirtämisestä tehdään suunnitelmat ennen kuin yhtiön toimipaikka siirretään.
Donata Gottardi
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, eurooppalaisten yksityisyritysten sääntelyllä, jonka olemme hyväksymässä, täydennetään Euroopan tasolla säänneltäviä yhtiömuotoja koskevia puitteita. Lopullisessa tekstissä näkyy tietyissä kohdissa merkkejä talous- ja raha-asioiden valiokunnassa hyväksytystä tekstistä.
Pidän valitettavana, että emme tarttuneet tilaisuuteen pyytää komissiota olemaan rohkeampi, ryhtymään uusiin toimenpiteisiin erityisen verojärjestelmän, sopivan kirjanpitojärjestelmän ja selvitys-, maksukyvyttömyys-, muunto-, fuusio-, jako-, purku- ja mitätöintitapauksia koskevien yhtenäisten sääntöjen laatimiseksi.
Kansalliseen yhtiöoikeuteen kuuluu edelleen liian monta alaa, mikä johtaa päällekkäisiin tasoihin ja kustannusten moninkertaistumiseen. Jos olemme samaa mieltä yhteisen eurooppalaisen järjestelmän luomisesta ja jos haluamme välttää opportunistisen uudelleen sijoittamisen, nyt, kun puitteet on täydennetty, olisi hyvä ajatus suunnitella eurooppayhtiön ja eurooppaosuuskunnan perusteella asian avaamista uudelleen ja sen viemistä uudelle tasolle.
Harald Ettl
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, komission yksityisestä eurooppayhtiöstä pk-yrityksiä tukevan aloitteen puitteissa esittämässä ehdotuksessa on vakavia heikkouksia. Siinä ei juurikaan kiinnitetä huomiota velkojien, työntekijöiden, kuluttajien ja pienten toimittajien etuihin. Vain muutaman sen säännöksistä mainitakseni siinä säädetään yhden euron vähimmäispääomasta ja lisäksi riittämättömistä rekisteröintimenettelyistä, eikä siinä ole vaatimusta rajatylittävästä toiminnasta, yhtiöjärjestyksestä tai yrityksen kotipaikasta ja todellisesta toimipaikasta.
Viimeksi mainittu olisi johtanut henkilöstöedustuksen kiertämiseen. Kaikilla uusilla EU:n yhtiöoikeutta koskevilla direktiiveillä pitäisi pyrkiä saavuttamaan työntekijöiden oikeuksien yhtenäistämistä koskeva tavoite ja eurooppalainen vakioedustus EU:n uuden uudistamissopimuksen, myös perusoikeuskirjan, perusteella. Työntekijöiden oikeudet ovat sosiaalisen Euroopan ydinoikeuksia.
Anja Weisgerber
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, pienet ja keskisuuret yritykset ovat yhteiskuntamme selkäranka ja ne vastaavat 67 prosentista EU:n yksityisen sektorin työpaikoista.
Siksi pidän hyvin myönteisenä "pienet ensin" -aloitetta ja olen sitoutunut varmistamaan, että tämä periaate otetaan huomioon päätöksenteossa kaikilla poliittisilla ja hallinnollisilla tasoilla. Erityisesti näinä rahoituskriisin aikoina on tärkeää luoda aitoa, konkreettista lisäarvoa pk-yrityksille niiden vahvistamiseksi kriisin vakauttavana toimijana.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelijana osallistuin niiden ajatusten muotoiluun, joista nyt on tarkoitus äänestää. Monet ehdotukseni on sisällytetty tekstiin, mukaan luettuna joustoturvaperiaatteen merkitys. Tämän käsitteen avulla pitäisi luoda joustavat työmarkkinat, jotka ovat myös korkeatasoisen työllisyysturvan mukaisia.
Kehotukseni siitä, että työoikeudella pitäisi tarjota pk-yrityksille luotettava perusta, otettiin myös mukaan. Pk-yrityksillä ei useinkaan ole varaa omiin oikeudellisiin osastoihin tai henkilöresurssiosastoihin, ja siksi ne tarvitsevat yksinkertaisia, selkeitä säännöksiä.
Yksi tärkeimmistä vaatimuksistani - lainsäädäntöaloitteiden "pk-testi" - sai myös tukea vastaavassa valiokunnassa. Byrokratiaa on oltava mahdollisimman vähän. Uuden lainsäädännön osalta on tehtävä järjestelmällisesti vaikutustenarviointeja. Ennen kuin mikään EU:n säädös hyväksytään, sen vaikutus pk-yrityksiin on tutkittava. Minulle on tärkeää, että riippumaton elin tekee riippumattoman arvioinnin tämän pk-testin tuloksista, ja tämä ajatus on sisällytetty tekstiin.
Pk-yrityksillä on maailmanlaajuisessa rahoituskriisissä erityisiä haasteita, joten pidän erityisen myönteisenä mietinnön kehotusta siitä, että Edmund Stoiberin johtaman hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän riippumattomien sidosryhmien korkean tason ryhmän ehdotukset pannaan täytäntöön mahdollisimman pian. Meidän on toimittava nopeasti hyödyntääksemme nämä mahdollisuudet.
Othmar Karas
oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme, että valmiutemme kehittää pienten ja keskisuurten yritysten kasvu- ja innovaatiomahdollisuuksia on ratkaisevaa Euroopan unionin vauraudelle. Pk-yrityksillä on myös keskeinen asema kriisistä selviämisessä. Meidän on siksi lievennettävä niiden taakkaa ja tuettava niitä sen ajatuksen perusteella, että vähemmän sääntöjä merkitsee enemmän pk-yrityksille.
Pk-yrityksiä käsittelevän laajennetun työryhmän puheenjohtajana teen kuitenkin sangen selväksi, että pk-yrityksiä tukeva aloite on vain valtion ja hallitusten päämiesten aiejulistus. Pelkästään aiejulistukset eivät hyödytä pk-yrityksiä, ja siksi teemme päivänselvän kehotuksen siitä, että kaiken kansallisen lainsäädännön ja EU:n lainsäädännön johtoajatuksena on oltava "pienet ensin" -periaate, ja olemme tehneet neljä vaatimusta.
Ensimmäinen on se, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava, miten ja millä aikataululla "pienet ensin" -periaatteen tärkeimmät osat sisällytetään niiden kansalliseen lainsäädäntöön. Toiseksi jäsenvaltioiden pitäisi ehdottomasti esittää Lissabonin strategian mukaisten kansallisten uudistusohjelmien vuosikertomuksissa, miten ne ovat edistyneet "pienet ensin" -periaatteen täytäntöönpanossa. Kolmanneksi tarvitsemme yhtenäiset perusteet "pienet ensin" -periaatteen täytäntöönpanon edistymisen mittaamiselle. Sitten, neljänneksi meidän on myös tehtävä "pienet ensin" -periaatteesta sitova osa EU:n tulevaa lainsäädäntöä. Vastauksena nykyisiin tapahtumiin sanoisin lisäksi, että kaikki olemassa olevat säädökset pitäisi tutkia sen osalta, mikä on niiden suhdanteita vahvistava vaikutus pk-yrityksiin. Tämän osalta on toimittava nopeasti.
Puhemies
(EN) Valitettavasti meillä ole tilaisuutta kuulla naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokuntaa, koska Anni Podimata ei ole tällä hetkellä paikalla.
Nicole Fontaine
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, ensiksi haluaisin korostaa tämän pk-yrityksiä käsittelevän yhteiskeskustelun merkitystä ja toivon vilpittömästi, että pk-yritykset kuulevat vahvan viestin, jonka parlamenttimme haluaa niille lähettää.
Ryhmämme piti erittäin myönteisenä komission meille viime kesäkuussa esittelemää luonnosta pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta. On totta, että vuodesta 2000 alkaen on tehty pk-yrityksiin liittyviä aloitteita. Näitä aloitteita arvostettiin, mutta ne eivät olleet riittäviä. Miksi ne eivät olleet riittäviä? Koska niiden ihmisten mukaan, joihin aloitteet vaikuttivat, ne jäivät liian usein vain hyviksi aikomuksiksi. Nyt meidän on mentävä pidemmälle. Pk-yrityksiä tukeva aloite antaa meille tämän mahdollisuuden, koska se on osa todella ennakoivaa yleistä lähestymistapaa.
Haluan korostaa, että Euroopan parlamentti on jo saavuttanut menestystä, koska joulukuussa komissiolle esittämämme suullisen kysymyksen jälkeen kilpailukykyneuvostossa hyväksyttiin yksimielisesti toimintasuunnitelma, jonka komission jäsen Figel' juuri nyt mainitsi.
Tämä osoitti ilmiselvästi hallitusten vahvan poliittisen tahdon, ja tänään haluaisin kiittää Edit Herczogin erinomaista mietintöä, jossa laajennetaan tätä kannustinta niin ajankohtaisesti. Haluaisin myös kiittää häntä laadukkaasta yhteistyöstämme ja erinomaisesta työstä, jonka, minun on sanottava, teimme teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa. Tänään meillä on esitettävänä vain kaksi tarkistusta täysistunnossa. Se osoittaa, miten hyvin teimme työmme.
Oman ryhmämme osalta olemme tarkistuksilla, jotka olemme esittäneet ja jotka esittelijämme on hyväksynyt, pyrkineet saamaan aikaan tavan, jolla jäsenvaltiot ja yhteisön toimielimet saataisiin osallistumaan syvemmin sen varmistamiseen, että suunnitelluilla toimenpiteillä todella luodaan lisäarvoa pk-yrityksille.
Olemme kehottaneet, tekemään "pienet ensin" -periaatteesta pakollisen ja olennaisen osan kaikkea tulevaa lainsäädäntöä. Olemme vaatineet yhteisöpatenttia ja tietysti varoja, jotta nämä resurssit olisivat saatavilla tehokkaasti ja nopeasti.
Ieke van den Burg
Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi sanoa jotakin vastaukseksi komission julkilausumaan.
Ensinnäkin pidän valitettavana sitä, että komission jäsenen kollega, McCreevy, ei ole täällä - ehkä kilparatsastuskausi on taas alkanut! Pidän sitä erittäin valitettavna, koska yhtiöoikeutta koskeva aihe on meille todella tärkeä, ja se on hänen salkkunsa ytimessä. Toiseksi, arvoisa komission jäsen, pidän todella valitettavina perustelujanne henkilöstöedustusta koskevia parlamentin ehdotuksia vastaan. Me totesimme selkeästi, että sitä ei ole tarkoitettu pienyrityksiä varten vaan että yksityisen eurooppayhtiön säännöt ovat kaikkien yritysten käytettävissä. Koko ei ole rajoite. Emme halua, että nämä yksityisen eurooppayhtiön säännöt olisivat keino käyttää hyväksi ja kiertää voimassa olevaa lainsäädäntöä - erityisesti kansallisissa perinteissä - ja se on hyvin tärkeä näkökohta edustuksessa. Emme halua, että "hintoja vertaillaan" ja että Euroopan unioniin luodaan uusi Delaware, jossa yritykset voivat kiertää tällaisen lainsäädännön.
Kolmanneksi 14. direktiivistä - josta tiedämme, että komission jäsen McCreevy ei juuri kannata sitä - te toistitte hänen esittämänsä perustelut. Hänen pitäisi ottaa vakavasti se, että parlamentti todella haluaa hänen esittävän tämän ehdotuksen.
Neljänneksi, me esitimme päätöslauselmaa yhdessä pyytääksemme komissiota kuulemaan työmarkkinaosapuolia 138 artiklan nojalla. Se olisi ollut asianmukaista ennen päättämistä yksityistä eurooppayhtiötä koskevasta asetuksesta, koska edustus on EY:n perustamissopimuksen nojalla käsiteltävä aihe, joka ensin edellyttää työmarkkinaosapuolten kuulemista. Tätä ei ole tehty. Nyt pyydämme, että se tehdään välittömästi jälkikäteen. Joka tapauksessa, jos kuulen tällaisia vastauksia komissiolta, harkitsen vakavasti uudelleen ja ehdotan ryhmälleni, että harkitsemme uudelleen, voimmeko kannattaa yksityistä eurooppayhtiötä koskevaa tuotetta. Ehkä teidän pitäisi soittaa tänään komission jäsenille McCreevylle ja Špidlalle ja miettiä, voitteko esittää tästä huomenna ennen äänestystä paremman ehdotuksen.
Lyhyesti - koska olen miltei käyttänyt puheaikani - PSE-ryhmä ei vastusta pienten ja keskisuurten yritysten mahdollisuutta saada nämä uudet säännöt - me kannatamme sitä - mutta se vastustaa tätä hyväksikäytön muotoa. Saimme esittelijän kanssa aikaan erittäin hyvän kompromissin. On hyvin ajankohtaista eikä ollenkaan vanhentunutta vaan erittäin hyvin tämän ajan tasalla, ottaen huomioon osakkeenomistajien ja rahoitusmarkkinoiden katastrofaaliset toimet, miettiä parempaa tapaa niiden yritysten hallinnoimiseksi, joissa työntekijöillä on osuus. Arvoisa komission jäsen, teidän on todella mietittävä kolleganne ja asiasta vastaavien komission jäsenten kanssa, voitteko antaa parlamentille myönteisemmän julkilausuman.
Jean Marie Beaupuy
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, myös minä haluaisin tietysti onnitella Edit Herczogia erinomaisesta 90-kohtaisesta mietinnöstä pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta.
Arvoisa komission jäsen, Euroopan parlamentin työ on kuitenkin todella tehokasta vain silloin, jos täytäntöönpano on nopeaa ja tehokasta kaikissa jäsenvaltioissamme.
Arvoisa komission jäsen, sanoitte avauspuheenvuorossanne, että aiotte tämän mietinnön perusteella laatia yleisen strategian, mutta tiedätte varmasti, että tällä hetkellä on rahoituskriisi, talouskriisi ja ilmastokriisi, jotka vaativat meiltä nopeita vastauksia.
Esitän kaksi esimerkkiä. Ensimmäinen esimerkki: Kehotan, että yrityksille maksetaan 30 päivän sisällä. Se kuuluu koheesiorahastoa koskevaan 87 kohtaan. Kehotan komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotta kaikki julkiset hankinnat yritysten kanssa selvitetään 30 päivässä.
Kun lisäksi tiedetään, että 20 prosenttia konkurssihakemuksista johtuu julkisten viranomaisten maksujen viiveistä, voidaan nähdä, miten paljon tämä hallitusten ja komission toiminta laskisi työttömyystasoa, joka nousee päivittäin.
Toinen esimerkki: byrokratia. Kehotamme 72 kohdassa karsimaan byrokratiaa vähintään 25 prosentilla. Voin kertoa teille, että minä olen yrityksen johtajana odottanut tällaista konkreettista toimenpidettä vuosia. Yritysten johtajat eivät ole sitä varten, että he täyttäisivät päivät pitkät lomakkeita. He ovat sitä varten, että he tarjoavat tuotteita ja palveluja muille kansalaisille.
Jos, arvoisa komission jäsen, otatte tämän kehotuksen huomioon, ei ainoastaan yleisessä strategiassa, jonka haluatte laatia, vaan myös hallitusten ja komission käytännöllisen vastauksen osalta, silloin, nykyisten talouden elvytyssuunnitelmien puitteissa on säännöksiä, joilla tarjotaan kansalaisillemme ratkaisuja heti.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Arvoisa puhemies, haluan tässä keskustelussa kiinnittää huomiota neljään asiaan. Ensinnäkin haluaisin ilmaista toiveeni, että Klaus-Heiner Lehnen mietintö antaisi Euroopan komissiolle vahvan sysäyksen sellaisten sopivien oikeudellisten toimenpiteiden laatimiseen, joiden nojalla, perustamissopimuksella turvatun sijoittautumisvapauden mukaisesti, yritykset voisivat muuttaa sääntömääräisiä kotipaikkojaan Euroopan unionin sisällä ilman, että siitä aiheutuu liiallista byrokraattista rasitusta.
Toiseksi, tällaisilla siirroilla pitäisi käänteisesti edistää osakkeenomistajien ja velkojien oikeuksien ja erityisesti työntekijöiden oikeuksien suojelemista. Haluaisin myös ilmaista toiveeni, että esittelijän esittämät ratkaisut, joihin kuuluu siirtoehdotuksen laatiminen, ja erityisesti mietintö, jossa selitetään ja perustellaan ehdotetun yrityksen toimipaikan siirron lainsäädännölliset ja ennen kaikkea taloudelliset näkökohdat, ja sen vaikutukset osakkeenomistajiin ja työntekijöihin, eivät osoittautuisi uudeksi esteeksi yritysten siirrolle.
Neljänneksi ja viimeiseksi näyttää siltä, että verotukseen ja palkkoihin liittyvä kilpailu oli erityisen motivoiva voima ehdotetuille ratkaisuille, koska katsottiin, että sillä on myönteinen vaikutus talouskasvun nopeuteen yksittäisissä jäsenvaltioissa ja siten koko Euroopan unionissa.
Francis Wurtz
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, komissio esittää yksityisen eurooppayhtiön säännöt osana pk-yrityksiä tukevaa aloitetta.
Näissä puitteissa ja Yhdysvaltojen malli huomioon ottaen alussa oli kyse julkisten hankintojen tietyn osuuden varaamisesta pienyrityksille. Sellaisille jaloille aikomuksille voi vain osoittaa suosiota.
Se on nyt valmistuttuaan valitettavasti täysin erilainen, ja siinä on mukana yksityinen eurooppayhtiö. Otetaan ensin kohdeyritysten koko. Pienyrityksen sijasta sisään on livahtanut jo huomattavasti hämärämpi käsite pienistä ja keskisuurista yrityksistä. Tämä on lopuksi johtanut sääntöihin, joista, ja luen komission hyväksymän asetusluonnoksen perusteluista, sääntöön, "voivat hyötyä myös suuremmat yritykset ja yhtymät". Tämä muuttaa täydellisesti politiikan ajatusmallin, ja mitä nyt tapahtuu näille näennäisille pienille ja keskisuurille yrityksille? Todellisuudessa ne ovat monikansallisten yhtiöiden tytäryhtiöitä, ja ne ovat jo kauan, kuten tiedämme, olleet vaatimassa sääntöjä, jotka olisivat yhtenäisiä eivätkä niin sitovia kuin ne, joita nyt sovelletaan niiden eri Euroopan maissa johtamiin yrityksiin.
Tarkastellaan nyt, minkälaisia hyötyjä yrityksille tarjotaan yksityisen eurooppayhtiön säännöissä. Kyse ei ole enää julkisten hankintojen saatavuuden helpottamisesta. Pikemminkin, ja luen taas komission tekstin perusteluja, sen tarkoituksena on nyt "parantaa jatkuvasti yhtenäismarkkinoilla toimivien yritysten toimintaedellytyksiä". Tällöin kaikilla yksityisillä eurooppayhtiöillä voisi olla sääntömääräinen kotipaikka yhdessä maassa ja todellinen toiminta toisessa. Ne voisivat myös siirtää sääntömääräisen kotipaikkansa mihin tahansa valitsemaansa jäsenvaltioon.
Miten emme näe, että nämä säännökset ovat tapa antaa kyseisten yritysten luoda rajoittamattomia pelkästään kuorena toimivia yrityksiä liikemaailman suopeimpien ehtojen nojalla? Eikö komissio jopa tarkenna, että "sovellettava lainsäädäntö on sen jäsenvaltion yksityisiin osakeyhtiöihin sovellettava lainsäädäntö, jossa SPE:llä on sääntömääräinen kotipaikka".
Kuten Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö aivan oikein huomauttaa: on suuri vaara, että yritykset käyttävät yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä kiertääkseen työntekijöitä eniten suojaavaa lainsäädäntöä.
Ymmärrämme nyt, miksi komissio ei kuullut ammattijärjestöjä ennen ehdotuksensa hyväksymistä tyytyen pelkkään verkossa tapahtuvaan muodolliseen kuulemiseen.
Johtopäätökseksi sanon, että asetusluonnosta lukiessa näyttää siltä, että "pienyritysten" korostaminen on ennen kaikkea poliittista ikkunoiden somistamista, jolla pyritään tekemään hyväksyttäväksi surullisen kuuluisan "alkuperämaaperiaatteen" uudelleen lämmittäminen. Se tarkoittaa paranneltua Bolkestein-direktiiviä.
Tämän takia ryhmäni ehdottaa, että parlamentti lähettäisi selkeän viestin komissiolle ja neuvostolle hylkäämällä tämän ehdotuksen yksityisen eurooppayhtiön säännöiksi.
Roberto Fiore
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minun mielestäni meidän on ratkaistava tämä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva kriisi aidosti eurooppalaisella tavalla. Todistamme vitsausta, joka iskee pieniin ja keskisuuriin yrityksiin koko maanosassa ja jonka on aiheuttanut luotonsaannin puute. Ongelma on se, että pankit eivät anna lainaa yrityksille, ja on myös totta, että joidenkin hallitusten yritykset rahoittaa pankkeja, jotta ne vuorostaan rahoittaisivat pienyrityksiä, epäonnistuvat, koska kukaan ei tiedä, minkälaisista veloista pankit tällä hetkellä kärsivät.
Siksi ehdotan, että kansallisvaltiot kansalliset pankkinsa kansallistamalla edistävät pienyritysten rahoittamista rahalla tai rahaa vastaavilla tositteilla. Tällainen yritys tehtiin äskettäin Taiwanin tasavallassa, jossa laskettiin liikkeelle tositteita, jotka käytännöllisesti katsoen vastaavat rahaa, ja annettiin niitä henkilökohtaisina tositteina Taiwanin kansalaisille. Tämä tarkoitti, että käytännöllisesti katsoen Taiwanin tasavalta laski liikkeelle kolme miljardia Yhdysvaltain dollaria tai euroa.
Meidän on tehtävä samoin, meidän on annettava luottoa pienyrityksille laskemalla rahaa liikkeelle käytännöllisesti kuin valtiot, jotka eivät enää ole veloissa vaan antavat luottoa.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, keskityn puheenvuorossani keskustelun aiheista ensimmäiseen, yksityisen eurooppayhtiön sääntöihin. Kuten tiedätte, vain kahdeksan prosenttia Euroopan pienistä ja keskisuurista yrityksistä harjoittaa rajatylittävää toimintaa samalla, kun pienet ja keskisuuret yritykset edustavat noin 99 prosenttia Euroopan unionin yrityksistä.
Tämä osoittaa puutteet politiikassa, jolla tähän mennessä on rohkaistu yhteisön sisäistä liiketoimintaa. Se myös osoittaa, että on hyväksyttävä kohdennettuja toimenpiteitä yhtenäisten ja suosiollisempien sääntelypuitteiden luomiseksi EU:n tasolla.
Maailmanlaajuinen talouskriisi on nyt iskenyt reaalitalouteen, miljooniin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin koko Euroopassa. Näissä oloissa päätavoitteenamme on oltava pienet ja tehokkaat yritykset.
Komission ehdotus neuvoston asetukseksi on oikeansuuntainen, ja se suunta on mielestäni eurooppalaisten pienten ja keskisuurten yritysten kohtaamien hallinnollisten rasitusten vähentäminen mahdollisimman pieneksi, sillä niiden on täytettävä erilaisia paikallisia hallinnollisia vaatimuksia yrityksen perustamiseksi.
Yksityisten eurooppayhtiöiden joustavuus ja yhtenäisyys, vaadittu vähäinen rajatylittävä luonne, perustamiskirjojen ja yhtiöjärjestyksen laillisuuden tarkistamisen yksinkertaistaminen ja yhden euron aloituspääoman periaate ovat tärkeimpiä periaatteita strategiassa, joka voi hyvinkin antaa uutta vauhtia yhteisön sisäisen yrittäjyyden kehittymiselle.
Lopuksi haluaisin onnitella esittelijää, Klaus-Heiner Lehneä, ponnisteluista, joita hän onnistuneesti toteutti saavuttaessaan kompromissin kollegoidensa oikeudellisten asioiden valiokunnassa ja eri poliittisissa ryhmissä muotoilemien erilaisten kantojen välillä.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, minun mielestäni tänä iltana käymämme keskustelu on hyödyllinen tiettyjen kohtien selkeyttämiseksi: ensinnäkin se, että keskustelu yksityisistä eurooppayhtiöistä järjestetään samaan aikaan kuin keskustelu eurooppalaisista pienyrityksistä ei tarkoita, että yksityinen eurooppayhtiö on välttämättä eurooppalainen pienyritys.
Kuten Ieke van den Burg sanoi, ja uskon, että Francis Wurtz korosti sitä myös arvostellessaan ehdotusta, yksityisen eurooppayhtiön säännöt sellaisina kuin ne on muotoiltu komission ehdotuksessa ja hyväksytty oikeudellisten asioiden valiokunnassa, ovat väline sellaisten yritysten perustamiseen, jotka voivat olla isoja ja joilla on tiettyjä piirteitä, kuten kumppanien vastuun rajoittaminen ja kielto myydä näitä yrityksiä julkisilla markkinoilla. Sekä yksityisen eurooppayhtiön että kansallisen yksityisyrityksen asemaa voidaan kuitenkin soveltaa joko pieniin tai suuriin liikeyrityksiin.
Kuten Ieke van den Burg sanoi, juuri yksityisen eurooppayhtiön joustavuuden tai taipuisuuden takia meidän on oltava erittäin varovaisia. Se on ollut oikeudellisten asioiden valiokunnan tehtävänä. Oikeudellisten asioiden valiokunnan hyväksymien sangen lukuisien tarkistusten tarkoituksena on estää juuri se, että yksityisen eurooppayhtiön kaavalla muodostettaisiin perusta, kuten Ieke van den Burg sanoi, Euroopan Delawarelle. Tämä koskee erityisesti yhtä Francis Wurtzin huolenaiheista: henkilöstöedustusta yhtiöissä.
Minun mielestäni oikeudellisten asioiden valiokunnan hyväksymissä sanamuodoissa korostetaan selkeästi näitä rajoituksia. Kyseessä ei ole, kuten Francis Wurtz sanoi, alkuperämaasäännön soveltaminen, vaan pikemminkin oikeudellisten asioiden valiokunnassa hyväksyttyjen sääntöjen mukaisesti - ja suosittelisin, että Francis Wurtz lukee hyväksymämme tarkistukset - on rajoituksia, joilla estetään alkuperämaasääntöjen soveltaminen niihin yrityksiin, joissa henkilöstöedustus on tavallista korkeampi. Ne sisältyvät täysimääräisesti hyväksymiimme tarkistuksiin, ja minun mielestäni näiden tarkistusten nojalla tekstin hyväksyminen on täysin hyväksyttävää jopa Franciz Wurtzin kannalta.
Toisin sanoen käsittelemme sellaista eurooppayhtiön muotoa, joka on olemassa kaikissa maissamme ja joka pitäisi yhtenäistää Euroopan unionin puitteissa. Emme saa kuitenkaan sallia, että näin tehdessämme kyseisistä yrityksistä voi tulla virtuaalisia kokonaisuuksia, vaan niiden on oltava olemassa kansallisesti ja vastattava kansallista lainsäädäntöä, erityisesti henkilöedustuksen kaltaisilla arkaluonteisilla aloilla.
Minun mielestäni oikeudellisten asioiden valiokunnassa hyväksytyssä tekstissä on joitakin olennaisia edistysaskeleita, ja siksi komissio olisi väärässä, jos se ei ottaisi näitä tarkistuksia huomioon.
Mielestäni oikeudellisten asioiden valiokunnan tarkistukset on suunnattu tarkasti komission tekstin puutteiden korjraamiseen ja mielestäni parlamentti voi hyväksyä sen hyvällä omatunnolla ei pelkästään sen pienyritysten osalta aikaansaaman edistyksen takia vaan myös kyseisten yritysten johtamiseksi, joka on lainmukaista ja johon sovellettaisiin henkilöstön suorittamaa ankaraa valvontaa edustusjärjestelmässä.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, pienet ja keskisuuret yritykset eivät ole koskaan olleet niin merkittäviä kuin nyt. Pk-yritykset ovat erityisen merkittäviä talous- ja rahoituskriisissä, johon olivat pieniä yrityksiä suurempana syynä suuret yritykset. Pk-yritykset ovat merkittäviä, koska nekin kärsivät pian, mutta ne vastaavat kuitenkin suuresta osasta taloudellista suorituskykyämme.
Parhaiten tuntemassani maassa pk-yritykset vastaavat 20 prosentista kaikista patenteista, 40 prosentista kaikista bruttoinvestoinneista, 49 prosentista kokonaisliikevaihdosta, 70 prosentista kaikista työntekijöistä ja 80 prosentista kaikista harjoittelijoista. Nyt tarvitaan uudelleenajattelua. Meidän on aivan kuin painettava suurta palautuspainiketta. Meidän on tuettava yrittäjähenkisyyttä - siitä pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa on kyse.
Haluaisin onnitella Edit Herczogia tästä mietinnöstä. On todella tärkeää, että nyt kuvailemme ja pidämme pk-yrityksiä läpileikkauksena, että mietimme uudelleen tukitoimenpiteitä, että annamme pienyrityksille etusijan julkisia hankintoja koskevissa tarjouksissa ("pienet ensin") ja että estämme julkisia viranomaisia puuttumasta kilpailuun. Siksi onnittelen teitä. Nyt tarvitsemme veroleikkauksia työvoimavaltaisille aloille.
Eoin Ryan
(EN) Arvoisa puhemies, myös minä pidän tätä mietintöä myönteisenä. Pk-yritykset ovat luoneet noin 80 prosenttia kaikista uusista työpaikoista Euroopan unionissa, ja omassa vaalipiirissäni Dublinissa noin 100 000 pk-sektorin yritystä työllistää 400 000 ihmistä.
Meidän on nyt tehtävä kaikki voitavamme tukeaksemme näitä yrityksiä vaikeina aikoina. Siksi pidän myönteisenä, että EIP:llä on 31 miljardin euron rahasto pieniä ja keskisuuria teollisuudenaloja varten, ja mielestäni tällä alalla on tehtävä enemmän.
Myös komission ehdottamaa byrokratian vähentämistä on pidettävä myönteisenä. Se tarkoittaa Euroopan unionille noin 2,3 miljoonan euron säästöjä. Minulla oli äskettäin komission jäsenen Verheugenin kanssa tapaaminen, jossa keskustelimme irlantilaisten yrittäjien kanssa heidän kohtaamistaan ongelmista. Yksi tarkasteltava asia on se, että ehkä pitäisi kieltää uusi Euroopan unionista peräisin oleva byrokratia, sillä se tukahduttaa liiketoiminnan. Meidän on näinä vaikeina aikoina tehtävä kaikki mahdollinen varmistaaksemme, että yritykset selviävät siihen asti, että nousukausi toivottavasti alkaa.
Euroopan unioni ei voi kuitenkaan tehdä sitä yksin. Myös kansallisten hallitusten ja paikallishallitusten on tehtävä se, ja niillä on siinä valtava asema. Jos haluamme, että pienyrityksemme ja työllisyytemme vakautuvat Euroopan unionissa ja jokaisessa jäsenvaltiossa, meidän on tehtävä kaikki voitavamme yrittääksemme pelastaa ne.
Tämänhetkisessä haasteessamme on kyse työpaikoista, työpaikoista ja työpaikoista, ja meidän on tehtävä kaikkemme yrittääksemme suojella nykyistä työllisyyttä ja, toivottavasti, tulevina vuosina luoda uusia työpaikkoja. Se on ehdottoman elintärkeää meille kaikille.
Georgios Toussas
(EL) Arvoisa puhemies, yksityinen eurooppayhtiö on pyrkimys aiheuttaa vielä suurempaa vahinkoa työntekijöiden sosiaalisille oikeuksille ja työhön liittyville oikeuksille Bolkestein-direktiivin linjojen mukaisesti. Tekosyynä esitetään, että tämä yhtiö hyödyttää pieniä ja keskisuuria yrityksiä, mutta tosiasiassa se vahvistaa monopoliasemassa olevia yritysryhmittymiä.
Yhtiömuoto perustetaan ilman pääomaa (vain yksi euro riittää), minkä nojalla voidaan perustaa kuvitteellinen sääntömääräinen kotipaikka ja sijoittaa se uudelleen minne tahansa. Niitä jäsenvaltioita, joissa palkkaturvan ja sosiaalisten oikeuksien taso on alin, käytetään työntekijöiden oikeuksien kiertämiseen ja niiden vähentämiseen alimmalle mahdolliselle tasolle.
Suoraan jäsenvaltioiden sovellettavissa oleva asetus on luonnollinen lisä Bolkestein-direktiiviin ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Viking, Laval ja Ruffert antamiin työvoiman vastaisiin tuomioihin. Se on Maastrichtin sopimuksen ja neljän vapauden soveltamisen seuraus ja tulos. Yksityinen eurooppayhtiö paljastaa Maastrichtin puolesta äänestäneet poliittiset voimat, jotka yrittivät pettää työntekijät Bolkestein-direktiivin puolesta äänestäessään valehtemalla ja sanomalla, että se ei muka vaikuttaisi työntekijöiden oikeuksiin.
Tämän takia äänestämme tätä asetusta vastaan. Kaikki, jotka kannattavat tätä ruohonjuuritason vastaista politiikkaa, kylvävät tuuleen ja varmasti niittävät hurrikaaneja.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, se, että pk-yritykset työllistävät 70 prosenttia Euroopan yksityisellä sektorilla on suunnaton kunnianosoitus niiden yrittäjähenkiselle sitkeydelle, koska sortava EU:n sääntely tekee niiden elämästä tarpeettoman ja äärimmäisen vaikeaa.
Siksi toistan aiemmin esittämäni kehotuksen, että tämän taloustaantuman aikana pk-yrityksille pitäisi antaa lomaa sääntelystä. EU:n sääntelyn on Yhdistyneessä kuningaskunnassa laskettu maksaneen 107 miljardia Englannin puntaa kymmenen viime vuoden aikana. Ne ovat 107 miljardia Englannin puntaa, jotka olisi pitänyt käyttää innovaatioihin, tehostettuihin vientiponnistuksiin ja kasvuun. Silti siitä on käytetty paljon pelkästään sääntelyn noudattamiseen. Hankintamenettelyjen yksinkertaistaminen, patenttimaksujen vähentäminen, valtiontukea koskevien sääntöjen lieventäminen ja todelliset toimet Kaukoidästä tulevaa epäoikeudenmukaista kilpailua vastaan ovat kaikki olennaisia, jos pk-yritysten halutaan kukoistavan.
Tarvitsemme nyt enemmän kuin koskaan pieniä ja keskisuuria perheyrityksiä - pienyrityksiä - koska niillä on sitä sitoumusta ja sitkeyttä, jonka avulla selviämme tästä kriisistä. Ne tarvitsevat kuitenkin apuamme ja ne tarvitsevat sitä siten, että EU:n sääntelyn kuolemankäsi nostetaan niiden päältä pois.
Kurt Lechner
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, monet jäsenet ovat nostaneet esiin kysymyksen edustuksesta. En halua paneutua siihen nyt syvemmin, mutta haluan tässä yhteydessä huomauttaa, että jäsenvaltioidemme yhtiöoikeudella on myös yleisen järjestyksen etujen puolustamista koskeva tehtävä, kuten velkojien suoja, oikeusjärjestelmän ja kuluttajansuojan turvallisuus, tehtävä, joka jäsenvaltioissa taataan ehkäisevän oikeuden hallinnoinnilla esimerkiksi muotoa ja rekisteröintiä koskevien säännösten avulla. Tämän osalta jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja.
Oikeudellisten asioiden valiokunnan päätöksissä tämä otetaan monin paikoin huomioon - mitä on pidettävä myönteisenä - jättämällä jäsenvaltioiden vaihtoehdot avoimiksi. Loppujen lopuksi nämä asiat kuitenkin toimivat päinvastaisesti, tai ainakin voivat toimia päinvastaisesti, ellemme tee jotain sille, että sääntömääräinen kotipaikka ja todellinen kotipaikka - eli paikka, jossa yhtiön liiketoimintaa todella harjoitetaan - voivat olla eri paikkoja, sillä siten näistä suojalausekkeista tehdään merkityksettömiä. Yritys voi sijoittaa sääntömääräisen kotipaikkansa käytännöllisesti katsoen aivan minne haluaa ja siten kiertää sen maan vaatimukset, jossa se todella harjoittaa liiketoimintaa. Minun mielestäni jäsenvaltiot menettävät siten tosiasiallisesti - vaikkakaan ei oikeudellisesti - paljon yhtiöoikeuttaan ja sen sääntelytehtävää koskevaa itsemääräämisoikeuttaan, koska ne voidaan mitätöidä.
Haluan lisätä, että tämä vaarantaa - tai pikemminkin voisi vaarantaa - yksityisen eurooppayhtiön maineen ainakin niissä jäsenvaltioissa, joiden omat vaatimukset ovat tiukempia. Voisi ehdottaa, että odotamme ja katsomme, mitä tapahtuu, ja sitten teemme tarvittavat muutokset, ja minä olisin samaa mieltä siitä, jos tätä kehitystä ei olisi vahvistettu menettelyillä ja yksimielisyydellä. Se on suurin huolenaiheeni. Tälle vaihtoehdolle ei ole perusteita. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö on vain hätävaratoimenpide, koska meillä ei ole direktiiviä yrityksen kotipaikan siirtämisestä, mutta tällä hetkellä suunnitellussa muodossa yksityinen eurooppayhtiö periaatteessa vahvistaisi tätä eriytymistä - vahvistamalla sen yhteisön lainsäädännössä lopullisesti. Tämän takia pyytäisin neuvostoa harkitsemaan tätä asiaa uudelleen hyvin huolellisesti.
Juan Fraile Cantón
(ES) Arvoisa puhemies, pienet ja keskisuuret yritykset ovat Euroopan unionin talouden selkäranka. Ne ovat saaneet vahvalla dynamiikallaan ja kasvu- ja innovaatiovalmiuksillaan huomattavan aseman EU:n politiikassa.
Onnittelemme Edit Herczogia, koska hänen mietintönsä kannustaa pk-yritysten kasvua kaikkea muuta kuin mitättömän periaatteen perusteella: EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittisissa ja taloudellisissa toimissa pitäisi ajatella ensin pieniä.
Pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa on lainsäädäntöehdotuksia ja poliittisia sopimuksia, joilla edistetään hallintoon, sääntelyyn ja rahoitukseen liittyviä edellytyksiä ja valmiuksia kehittää kyseisiä yksikköjä eurooppalaisessa taloudessa. Nykyinen kriisi ja rahoitusjärjestelmän epävakaus rajoittavat pk-yritysten luotonsaantia, ja tämä hidastaa niiden tavanomaista taloudellista toimintaa. Nyt tarvitsemme enemmän kuin koskaan koordinoitua vastausta EU:n tasolla, ja jäsenvaltioiden aloitteet pitäisi jäsennellä tänään käsiteltävänä olevan asiakirjan säännösten perusteella ja siihen mukautetusti.
Lopuksi haluaisin sanoa, että on erityisen tärkeää osoittaa 30 000 miljoonaa euroa kaudella 2009-2011 edistämään lainausta pk-yrityksille. Tällä aloitteella täydennetään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa ja Jeremie-aloitetta, ja sillä on moninkertaistava vaikutus niihin varoihin, joita pk-yritykset voivat saada.
Olemme täysin vakuuttuneita siitä, että EU:n koordinointi ja EU:n vastauksen laajuus ovat elintärkeitä aloitettaessa taloudellista elvytystä mahdollisimman pian.
Patrizia Toia
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, pk-yrityksiä tukeva aloite laadittiin ja aloitettiin nykyisestä poikkeavassa ympäristössä, kasvun ja kehityksen aikaan. Hyväksymme sen tänään parlamentissa täysin erilaisessa tilanteessa, kun pk-yritykset kärsivät ankarista vastoinkäymisistä ja suurista vaikeuksista, kun niihin on iskenyt tuotantokriisin ja rahoituskriisin myrsky.
Kun hyväksymme parlamentissa aloitteen, mielestäni tärkein viesti, joka meidän pitäisi antaa pk-yrityksille, on se, että parlamentti ja EU:n toimielimet ovat niiden tukena ja että ne haluavat vahvistaa vastustustahtoa ja -valmiuksia, joita Euroopan pienet ja keskisuuret yritykset nyt osoittavat tämän myrskyn edessä. Haluamme vahvistaa tätä ilmoittamalla tämän tuen painopistealat ja sanomalla käytännöllisiä asioita: kehotamme, että lainsäädäntö olisi joustavampaa ja että käyttöön annettaisiin välineitä, joilla luotaisiin ilmapiiri, joka ei ole näille yrityksille niin vihamielinen.
Toinen asia, joka meidän on mielestäni osoitettava, on se, että autamme pk-yrityksiä siinä, mikä on tällä hetkellä olennaisin tekijä, eli luoton saatavuus ja käytettävyys. EIP:n saataville antamat varat eivät riitä: on ehdottoman olennaista, että sanomme - ja sanomme sen huomenna - että haluamme tehdä enemmän antaaksemme luottoa pienille ja keskisuurille yrityksille.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, rahoituskriisin ja siitä johtuvan talouskriisin takia työnantajat yrittävät muuttaa yritystensä oikeudellista asemaa vähentääkseen kustannuksiaan, mukaan luettuna työntekijöiden oikeuksiin ja sosiaalisiin velvoitteisiin liittyvät kustannukset. Sen takia ne pyrkivät rekisteröimään yritystensä kotipaikat maihin, joissa asetuksilla ja taloudellisilla edellytyksillä luodaan mahdollisuuksia kustannusten leikkaamiseen, koska vähimmäispalkan tai eläkemaksujen kaltaiset lakisääteiset vaatimukset ovat matalampia. Mietinnön sisältämissä tiedoissa kiinnitetään huomiota siihen, että yritysten sääntömääräisten kotipaikkojen siirtäminen jäsenvaltioiden välillä ei saisi johtaa siihen, että yritykset välttävät oikeudellisen, sosiaalisen tai verotukseen liittyvän sääntelyn. Työhön liittyviä oikeuksia ei saa rikkoa. Me emme voi sallia, että sosiaalisista normeista lipsutaan. Pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi pitäisi löytää erilaisia keinoja, esimerkiksi lainojen antaminen.
Vladimír Remek
(CS) Hyvät kollegat, Edit Herczogin mietinnössä pk-yrityksistä puhutaan noin 70 prosentista työpaikoista ja 70 prosentista alv-kuiteista EU:ssa. Siksi haluaisin ilmaista suunnattoman arvostukseni lisäksi tukeni esittelijän aloitteelle. Nykyisessä kriisissä pk-yrityksillä on selkeästi suuret riskit. Siksi meidän on edistettävä pk-yritysten parempaa sosiaalista tietoisuutta. Ne kohtaavat jatkuvasti monia esteitä. Niiden on paljon vaikeampi saada lainaa kuin suurten yhtiöiden. Myös hallinnolliset ja byrokraattiset rasitukset ovat raskaampia pk-yrityksille. Pk-yritysten on aina vaikeampaa saada sopimuksia julkisista hankinnoista Euroopassa kuin Yhdysvalloissa tai Aasian maissa. Sanomme, että ne ovat elintärkeitä terveelle Euroopan taloudelle. Annetaan niille siksi se, mitä ne tarvitsevat tämän vahvistamiseksi, mahdollisuuksia tänä aikana, kun kriisi leviää rahoitusjättien ja monikansallisten yhtiöiden aloittaman dominopelin tuloksena.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Arvoisa puhemies, yksityisen eurooppayhtiön sääntöjen hyväksymisen nojalla on mahdollista perustaa näitä yhtiöitä, jotka toimivat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenvertaisesti. Tavoitteena on ennen kaikkea kansainvälisesti toimivia pieniä ja keskisuuria yrityksiä rasittavan sääntelyn poistaminen. Kyseisen toiminnan aloittamiseksi pk-yritysten on tosiasiallisesti perustettava yritys kohdemaahan. Koska EU:ssa on 27 erilaista oikeusjärjestelmää, tästä prosessista on selkeästi suunnattomat kustannukset. Yksityisen eurooppayhtiön tapauksessa omistajat voivat rekisteröidä liikeyrityksensä samassa muodossa riippumatta siitä, toimivatko ne kotimaassaan vai muussa jäsenvaltiossa. Oikeudellisessa neuvonnassa, johdossa ja hallinnollisissa menettelyissä säästetty aika ja raha tekevät prosessista epäilemättä yksinkertaisemman ja helpomman niille yrittäjille, jotka haluavat investoida.
Yksi epäilijöiden tärkeimmistä peloista on se, että yritykseltä ei edellytetä riittäävää alkupääomaa velkojien suojaksi. Mikään ei voisi olla kauempana totuudesta. Osakeyhtiöt todistavat, että yritys voi olla menestyksekäs ilman alkupääoman tarvetta - ne ovat maailman suosituin yhtiömuoto. Tämän päivän maailmassa alkupääoma on menettänyt tärkeimmän tehtävänsä eli velkojien suojan. Yksityisen eurooppayhtiön tapauksessa kyseinen suoja taataan muilla mekanismeilla, jotka perustuvat pääasiassa sen toimien suurempaan avoimuuteen ja tiiviimpään yhteistyöhön velkojien kanssa. Tällä hetkellä kauppakumppanit itse eivät kiinnitä niin paljon huomiota alkupääomaan kuin pääoman liikkeisiin, jotka tunnetaan kassavirtana ja jotka paljastavat paljon enemmän yrityksen maksukyvystä kuin pelkästään pääoma.
Työntekijöiden oikeuksista on vielä epävarmuutta - erityisesti näissä puitteissa ammattiliitot ovat huolissaan aiemmin saavutettujen normien hylkäämisestä. Minä pidän tätä kuitenkin vääränä hälytyksenä. Ehdotetuissa säännöissä on yksiselitteinen säännös, jonka mukaan henkilöstöedustus on kansallisten säädösten mukaista. Yksityisen eurooppayhtiön houkuttelevuus voisi vähetä, jos henkilöedustuksen raja asetettaisiin liian alas. Minun mielestäni pitäisi säilyttää 500 työntekijän vähimmäistaso, jotta pienyrityksiä ei rasitettaisi uusilla kustannuksilla.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, pk-yrityksiin pitäisi kiinnittää Euroopan unionissa enemmän huomiota, koska ne edustavat 99 prosenttia yrityksistä, 70 prosenttia työvoimasta ja miltei 60 prosenttia Euroopan liiketoiminnan lisäarvosta, ja niillä on perustavanlaatuinen asema eurooppalaisessa moninaisuudessa, innovoinnissa ja yhteenkuuluvuudessa.
On elintärkeää, että tarjoamme niille yhdennetyt puitteet, joilla edistetään yrittäjyyttä, hyväksytään "pienet ensin" -periaate toimenpiteitä muotoillessa ja edistetään niiden valtavia valmiuksia. Hallinnollisten elinten pitäisi myös mukautua niiden tarpeisiin ja perhesuuntautuneisuuteen niiden olemassaolon, niiden siirron, erityisesti sairaus-, eläke tai konkurssitapauksissa, ja niiden lopettamisen helpottamiseksi.
Euroopan 23 miljoonaan pk-yritykseen ei voida soveltaa samoja vaatimuksia kuin 41 000 suuryritykseen. Yksinkertaisempi lainsäädäntöympäristö ilman kohtuuttomia hallinnollisia rasituksia on olennainen. Tämän aikaansaamiseen kuuluvat yksityisen eurooppayhtiön säännöt, aloitteet yritysten perustamiseksi 48 tunnissa ja hallinnollisten kustannusten vähentämiseksi, alv-kokonaispalvelun luominen ja alennetut alv-kannat työvoimavaltaisille ja paikallisille palveluille ja yhtiöverotuksen yhteinen konsolidoitu perusta.
Pk-yritysten pitäisi lisätä osallistumistaan sisämarkkinoilla ja julkisissa hankinnoissa. Tällä hetkellä vain kahdeksalla prosentilla on rajatylittävää toimintaa ja niiden osuus julkisista hankinnoista on 42 prosenttia. Tasapainoisempien kilpailuedellytysten edistämistapoja olisivat uusia valtiontukimuotoja koskevan poikkeuksen saannin helpottaminen, yhteistyön edistäminen, maksuviivästyksistä annetun direktiivin tarkistaminen, jotta voidaan taata maksujen saaminen 30 päivässä, ja julkisia hankintoja koskevien esteiden poistaminen.
Näinä kriisin aikoina EU:n toiminta, jolla turvataan pk-yritysten rahoituksen saatavuus kohtuulliseen hintaan, on keskeistä. Tärkeitä ovat myös toimenpiteet, joilla lisätään jatkuvasti tiedonsiirtoa ja tukipalvelujen tehokkuutta.
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, tiedämme, että pienyritykset ovat taloutemme selkäranka. Erityisesti tänä aikana EU:n ja jäsenvaltioiden on tehtävä asioista yksinkertaisempia pienyrityksille, sekä jo olemassa oleville että tuleville yrityksille, vähentämällä sääntöjen määrää, vähentämällä byrokratiaa ja alentamalla kustannuksia. Pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on täysin erilaiset valmiudet kuin perinteisillä suuryrityksillä uusiin oloihin mukautumisen ja uusien keksintöjen ja tekniikan omaksumisen osalta.
Sen lisäksi, että pienyritysten osallistumista julkisiin hankintoihin helpotetaan tarjoamalla parempi pääsy sisämarkkinoille, helpottamalla pääoman saantia ja tekemällä valtiontukea koskevista säännöistä syrjimättömiä, kaiken päätöksenteon kouluissa, yliopistoissa ja työpaikalla läpäisevän asenteen on myös muututtava. Tutkimus osoittaa, että yrittäjyyden ja kasvun välillä on vahva vastaavuussuhde. Tuleva puheenjohtajavaltio Ruotsi toteuttaa erityisesti kohdennettuja ponnisteluja edistääkseen naisten yrittäjyyttä, joka on Euroopan tärkeä tulevaisuuden strategia.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Arvoisa puhemies, meidän on tässä keskustelussa loppujen lopuksi oltava tietoisia siitä, että tämä ei ole lainsäädäntönormi - ja siten eri jäsenvaltioihin sovellettava yhteisön sääntö - vaan pikemminkin joukko viitearvoja, joilla pyritään varmistamaan, että kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot omaksuvat vastedes yhteisen lähestymistavan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin.
Tässä aiheessa on monia näkökohtia, mutta mainitsen kolme, jotka mielestäni ovat ehdottoman tärkeitä.
Ensinnäkin on poistettava monia oikeudellisia esteitä, monia muita esteitä ja paljon kohtuutonta byrokratiaa, jotka haittaavat - joissakin maissa poikkeuksellisen paljon - pienyritysten perustamista sekä kyseisten yritysten kehittämistä niiden perustamisen jälkeen. Kaikki tämä edellyttää varoja ja henkilöresursseja, joilla käsitellään tätä liiallisen sääntelyn poikkeuksellista määrää, eikä näitä resursseja voi siten käyttää muihin tarkoituksiin.
Toiseksi on kysymyksiä, jotka liittyvät teknisiin innovaatioihin ja soveltavaan tutkimukseen. Tätä varten meidän on myös kaksinkertaistettava ponnistelumme varmistaaksemme, että pk-yritykset voivat päästä yhteisöön ohjelmiin, jotka nekin usein kärsivät liiallisesta byrokratiasta.
Lopuksi haluan sanoa, että mielestäni pk-yritysten ja koulutusalan suhde on elintärkeä: jos pk-yrityksistä, pienyrityksistä, ei kehity luonnollista kohdetta jatkokoulutukselle eri koulutustasoilla, meillä, tai pikemminkin pk-yrityksillä, ei enää ole tiettyjä poikkeuksellisia resursseja, ja tällä tarkoitan koulutettavia henkilöitä.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, tämä lainsäädäntööehdotus vastaa suurelta osin kaksi vuotta sitten annettua Euroopan parlamentin päätöslauselmaa suosituksista komissiolle yksityisen eurooppayhtiön säännöistä. Ehdotuksen tavoitteena on luoda yhteisön lainsäädännön nojalla standardoitu yhtiömuoto, joka on houkutteleva pienille ja keskisuurille yrityksille ja joka perustuu yksinkertaistettuihin ehtoihin ja mahdollisimman vähäiseen byrokratiaan.
Komission ehdottama 10 000 euron vähimmäispääoma voi olla hyödyksi yrityksen julkisuuskuvalle, sillä se antaa tiettyä uskottavuutta. Toisaalta tätä määrää on toisissa jäsenvaltioissa vaikeampi saada kokoon kuin toisissa. Alkupääoman ei pitäisi olla vakava este yrityksen perustamiselle, ja siksi tuen oikeudellisten asioiden valiokunnan esittämää kompromissitarkistusta, jolla yksityisen eurooppayhtiön vähimmäispääomaksi säädetään yksi euro mutta johon liittyy vaatimus siitä, että yrityksen johtokunnan on allekirjoitettava lausunto vakavaraisuudesta.
Yrityksen henkilöstöedustusta koskeva kysymys pitäisi päättää sen maan lainsäädännön mukaan, jossa yrityksellä on sääntömääräinen kotipaikkansa. Jos yrityksen työntekijöiden tietyn osan edustusoikeutta kuitenkin rajoitetaan sen maan voimassa olevalla lainsäädännöllä, jossa eurooppayhtiö on rekisteröity, tähän sääntöön pitäisi tehdä poikkeus, jota sovellettaisiin siinä jäsenvaltiossa, jossa he tosiasiassa työskentelevät. Tässä tapauksessa yrityksen johdon pitäisi luoda yhtenäinen edustusjärjestelmä osana työntekijöiden edustajien kanssa neuvoteltua sopimusta.
Lopuksi haluaisin lisätä, että tällä uudella yhtiömuodolla ei korvata muita yritysten muotoja, joita eri maissa jo on, vaan sillä tarjotaan niille vaihtoehto ja silloin vain, jos kyseisen yrityksen perustamista koskevat erityisehdot täytetään.
Giles Chichester
(EN) Arvoisa puhemies, pienyrittäjänä, jolla on noin 25 vuoden kokemus "todellisesta maailmasta", tuen pk-yrityksiä tukevan aloitteen ja valiokuntani Edit Herczogin mietinnön laajaa näkemystä.
Erityisesti pidän myönteisenä ehdotusta direktiiviksi alennetuista alv-kannoista työmavaltaisille ja paikallisille palveluille, erityisesti tänä aikana.
Pidän myös myönteisinä tarkistuksia, joissa kehotetaan panemaan täytäntöön hallinnollisten rasitusten keventämistä pohtineen korkean tason työryhmän työn tulokset. Jos pienyritykset koskaan ovat jotain tarvinneet, se on hallinnollisten rasitusten keventäminen.
Pidän myös myönteisenä tarkistusta, jossa kehotetaan tekemään pikaisesti sopimus yhteisöpatentista, joka on mukautettu pk-yritysten tarpeisiin. Ottakaa huomioon, että "pikainen" ja "yhteisöpatentti" eivät ole sanoja tai käsitteitä, jotka sopivat mukavasti toisiinsa.
Pidän myös myönteisenä kehotusta parantaa rahoituksen saatavuutta, koska nykyisessä talousilmastossa rahoituksen saatavuus on elintärkeää pienyritysten selviytymiselle, kukoistamisesta puhumattakaan.
Minulla on kuitenkin kaksi varausta. Ensimmäinen koskee ehdotusta verotuksen yhteisestä konsolidoidusta perustasta, koska pelkään, että sillä poistettaisiin joustavuus pk-yrityksiltä sekä jäsenvaltioilta. Toiseksi minulla on omat epäilyni maksuviivästysdirektiivin muuttamisen ansioista ja eduista. Olen henkilökohtaisesti aina epäillyt tämän toimenpiteen kannattavuutta pienyritysten kannalta, koska mielestäni ne pystyvät hoitamaan omat velkansa paremmin itse kuin lainsäädännön avulla.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, tässä mietinnössä yritämme korostaa pk-yritysten, myös perheyritysten ja yhteisötaloudessa mukana olevien yritysten, merkitystä. Haluan onnitella kollegaani, Edit Herczogia, koska hänen mietintönsä on tässä suhteessa elintärkeä. Tällä alalla on tuotettu muita asiakirjoja ja tekstejä, ja on tärkeää, että niissä ollaan samaa mieltä. Haluaisin esimerkiksi mainita EU:n Eurostars-ohjelman ja mietinnön esikaupallisista hankinnoista.
Arvoisa puhemies, tässä mietinnössä korostetaan myös monia tapoja tällaisen yrityksen perustamiseen liittyvän byrokratian vähentämiseen, jotta voidaan hyötyä niiden aloitevalmiudesta, perustaa uusi yrityksiä, valmistaa uusia tuotteita, tarjota kuluttajien ja muiden yritysten tarpeisiin mukautettuja uusia palveluja ja siten vauhdittaa Euroopan talouden kehitystä. Haluan myös mainita jotakin, joka on mielestäni hyvin tärkeää: se on Edit Herczogin mietinnön 47 kohdassa mainittu asia. Olisi järkevää parantaa tässä suhteessa jäsenvaltioiden oikeus- ja verojärjestelmän tiettyjä näkökohtia, koska useimpien jäsenvaltioiden nykyisellä mallilla saatetaan estää yritysten, erityisesti perheyritysten, siirtämistä ja siten lisätä vaaraa yrityksen joutumisesta selvitystilaan tai konkurssiin. Jäsenvaltioiden on siksi tarkasteltava huolellisesti oikeus- ja verojärjestelmäänsä parantaakseen liiketoimintojen siirtoa koskevia ehtoja ja edistääkseen ja soveltaakseen työntekijöiden kannalta tehokkaita liiketoimintojen siirtomalleja vaihtoehtona sulkemiselle. Tämän toimintatavan avulla työpaikkoja voitaisiin suojella ja voittoja voitaisiin sijoittaa uudelleen liiketoimintojen kehittämiseksi paremmin.
Lopuksi haluaisin korostaa, että pienten ja keskisuurten yritysten innovatiivisten hankkeiden tukeminen, EU:n varojen parempi saatavuus ja luoton parempi saaminen erityisesti, mutta ei pelkästään nykyisissä puitteissa, ovat olennaisia tekijöitä pk-yritysten tukemisessa.
Dragoş Florin David
(RO) Ensiksi haluan kiittää esittelijää ja kaikkia niitä, jotka ovat työskennelleet tämän vaalikauden ehkäpä merkittävimmän asetuksen kanssa.
On korostettava, että kiinnitämme ennen kaikkea erityistä huomiota pk-yrityksiin ja naisten yrittäjyyteen, ja koska olemme juuri 8. maaliskuuta viettäneet kansainvälistä naistennpäivää, haluaisin käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni välittääkseni lämpimän tervehdykseni heille. Meidän on kuitenkin korostettava, että tämä on sangen monimutkainen aloite, johon olemme sisällyttäneet kaiken, minkä voimme pk-yritysten osalta sisällyttää: byrokratian vähentäminen ja erityisen huomion kiinnittäminen pk-yritysten tutkimus- ja kehitystoimintaan ja tähän toimintaan liittyvään rahoitukseen.
Uskon, että tämä asetus tietää hyvää nykyisen talouskriisin aikana, koska Euroopan talous tarvitsee yhteenkuuluvuutta ja sen suurinta liikkeellepanevaa voimaa, pk-yrityksiä. Tämän takia meidän on mielestäni annettava komissiolle ja neuvostolle suurin mahdollinen tukemme, nopeutettava tämän aloitteen hyväksymistä ja voitava korostaa Euroopan talouden vahvuutta ja dynaamisuutta tällä alalla, jotta täällä Euroopassa voidaan pitää lujasti kiinni kaikesta siitä, mitä Euroopan talous ja tuotanto edustavat.
Lopuksi meidän on pyydettävä komissiota löytämään mahdollisimman monia rahoituslähteitä ja tarjoamaan pk-yrityksille mahdollisimman monia luottomekanismeja.
Zsolt László Becsey
(HU) Pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan mietinnön osalta haluaisin ensiksi onnitella komissiota ja etenkin esittelijää, Edit Herczogia, erinomaisesta työstä. Samalla pidän valitettavana, että mietintöä ei laadittu työjärjesteyksen 39 artiklan mukaisesti eli pyydetty komissiota tekemään konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia.
Erityisesti pidän tärkeänä jäsenvaltioiden kannalta, että vaadimme niitä tiedottamaan edistyksestä Lissabonin strategian mukaisissa vuosikertomuksissa. Muuten suurin osa tässä esitetyistä hyvistä suosituksista jää kuolleeksi kirjaimeksi. Olen myös samaa mieltä Edit Herczogin kanssa siitä, että uusien ja erityisesti euroalueen ulkopuolella olevien jäsenvaltioiden etuuskohtelu on tärkeä poliittinen seuraus koko tästä prosessista. Ne ovat erityisen hankalassa tilanteessa, joka on epäedullisempi kuin yleisesti epäedullinen pienten ja keskisuurten yritysten tilanne, ja niillä voisi kuitenkin olla erittäin merkittävä asema kriisistä selviämisessä.
Todetakseni vain muutamista sisämarkkinoiden osista: on todellakin huolestuttavaa, että vain kahdeksan prosenttia pk-yrityksistä on mukana rajatylittävissä toiminnoissa; tätä prosenttiosuutta on nostettava. Mentorointijärjestelmät ovat erityisen tärkeitä kyseisten toimintojen edistämisessä. Tätä voitaisiin toisaalta täydentää hallinnollisten rasitusten keventämisellä ja toisaalta alv:hen liittyvillä toimille, kuten alv-kokonaispalvelulla tai alennetulla alv-kannalla. Meidän on lisäksi edistettävä pk-yritysten vahvempaa suuntautumista julkisiin hankintoihin myös yhteisön tasolla esimerkiksi valitsemalla pk-yrityksiä useammin päätoimeksisaajiksi tai tekemällä erityisesti niille suunnattuja tarjouspyyntöjä.
Pk-yrityksiä käsittelevä SME Circle -työryhmä, jonka puheenjohtaja olen, haluaisi ehdottomasti nähdä, mitä seuraa yksityiskohtaisen takuu- ja luottojärjestelmän perustamisesta EU:n tasolle. Toivon, että Euroopan investointipankin (EIP) uusi aloite täyttää sille asetetut toiveet. Maksudirektiivien nopean täytäntöönpanon osalta ja velkatilanteen selvittämiseksi on jäsenvaltioiden tasolla ryhdyttävä koordinoituihin toimiin. Kaiken kaikkiaan sekä uusien markkinoiden löytämiseksi että hallinnollisten haasteiden käsittelemiseksi jäsenvaltioiden ponnistelut mentorointijärjestelmän vahvistamiseksi sekä EU:n tuen kyseiselle hankkeelle on toteutettava pian.
Jacques Toubon
(FR) Arvoisa puhemies, pidän myönteisenä tästä yksityisen eurooppayhteisön säännöistä käytävää keskustelua ja sen hyväksymistä, ja haluaisin erityisesti ylistää esittelijäämme, Klaus-Heiner Lehneä. Luulen, että teksti, jonka parlamentti hyväksyy, kantaa tavallaan hänen nimeään ja jälkipolvet tuntevat yksityisen eurooppayhtiön Klaus-Heiner Lehnen yhtiönä.
Haluaisin kommentoida vain yhtä kohtaa. Olen samaa mieltä Zsolt László Becseyn juuri esittämästä näkemyksestä. Uskon, että kompromississa ehdotetut säännökset henkilöstöedustuksesta ovat vastoin sovittua tavoitetta, toisin sanoen ne ovat vastoin sääntöjen helppoutta ja tehokkuutta pienten ja keskisuurten yritysten osalta.
Mielestäni on virhe ottaa henkilöstöedustus käyttöön kyseisellä tasolla, toisin sanoen niin pienissä yrityksissä. Ymmärrän täysin liittämisen sosiaalisen ja taloudellisen hallinnon järjestelmään, joka on osoittanut arvonsa. Mielestäni menetämme tässä tapauksessa jotakin ehdottamiemme, ja pian hyväksyttävien, sääntöjen tehokkuudesta määräämällä pienyritysten henkilöedustusjärjestelmistä, kun kyseiset järjestelmät sopivat mielestäni vain suuryrityksille. Katson kuitenkin, että tätä varausta lukuun ottamatta teksti on erinomainen.
Puhemies
- (EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna tiistaina kello 12.00.
Martí Grau i Segú
sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisa puhemies, haluaisin ensin kiittää esittelijää, Edit Herczogia, hänen mietinnöstään ja yhteistyöstä muiden valiokuntien lausuntojen valmistelijoiden kanssa.
Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon valmistelijana haluaisin panna lyhyesti merkille kolme kohtaa, jotka meidän mielestämme ovat olennaisia - vaikka olemme myös laajasti samaa mieltä muista kohdista - ja joita halusimme korostaa lausuntoamme laatiessa.
Ensiksi haluan huomauttaa, että on ryhdyttävä toimiin, jotta voidaan käsitellä tilannetta, joka ilmaantuu usein, kun pienen tai keskisuuren yrityksen omistaja jää eläkkeelle. Liian usein näiden yrityksen toiminta loppuu kyseisen eläkkeelle jäämisen myötä tai, muissa tapauksisa, suuremmat yritykset nielaisevat ne, jolloin ne eivät ole enää pieniä tai keskisuuria yrityksiä.
Toiseksi haluaisin korostaa koulutuksen arvoa keskeisenä tekijänä sekä yritysten ja niiden henkilöstön valmiuksien parantamisessa että yritysten sosiaalisen arvon korostamisessa yhteiskunnan laajemmissa puitteissa.
Viimeiseksi haluan nostaa esille erityisesti naiset, jotka edelleen kohtaavat suurimmat vaikeudet tällaisten yritysten johtamisessa.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, vastaan Jim Allisterin haasteeseen siitä, mitä hän aiemmin sanoi naurettavissa kommenteissaan EU:n sääntelyn oletetuista kustannuksista yrityksille ja erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan yrityksille.
Ne perustuvat joihinkin niin kutsuttuihin tutkimuksiin, joita on levitelty ympäriinsä Yhdistyneen kuningaskunnan tällä hetkellä euroskeptisessä lehdistössä, näitä kustannuksia koskevien koko ajan synkempien laskelmien kanssa.
Kyseiset tutkimukset ovat kuitenkin väärässä kolmesta syystä. Ensinnäkin niissä liioitellaan sen lainsäädännön määrää, joka on annettu kansallisen tason sijasta EU:n tasolla, ja esitetään luvuksi 50 prosenttia tai enemmän, kun useimmat kansalliset tutkimukset osoittavat, että se on kuuden ja 15 prosentin välillä. Toiseksi niissä ei oteta huomioon sitä, että EU:n lainsäädännöllä, kun se tehdään oikein, leikataan yritysten kustannuksia ja vähennetään byrokratiaa, koska normeja on vain yhdet - yhteisten markkinoiden yhteiset säännöt - sen sijaan, että niitä olisi 27 erillistä ja erilaista. Kolmanneksi niissä ei oteta huomioon sitä, että kustannuksista säätämisemme on usein harkittua rahan säästämiseksi seuraavassa vaiheessa. Kun vaadimme savukkeille terveyttä koskevaa varoitusjärjestelmää tai kun vaadimme, että asbesti poistetaan vaiheittain tuotteistamme ja työpaikoistamme, se tehdään terveydenhuoltokustannusten leikkaamiseksi ja ihmishenkien pelastamiseksi seuraavassa vaiheessa.
Näissä kyynisissä tutkimuksissa ei yritetä tasapainottaa koko kuvaa, ja on skandaalimaista, että joku, joka väittää edustavansa kaikkia äänestäjiään, tarkastelee vain väitteen toista puolta.
Ieke van den Burg
(EN) Arvoisa puhemies, on sääli, että Jacques Toubon on lähtemässä, koska halusin vastata syytökseen, jonka hän esitti kompromissistamme: nimittäin siihen, että se tuo uusia raskaita rasituksia pkyrityksille. Kompromississa itse asiassa järjestellään vallitseva tilanne uudelleen yritysten fuusioiden ja jakojen ja toimipaikkojen siirron osalta. Tyhjästä aloittavien uusien yritysten osalta kynnys on suhteellisen korkea alle 500 henkeä työllistäville yrityksille. Ne, joilla on 500-1 000 työntekijää, saavat juuri sen, mitä muissa direktiiveissä. Ei voida sanoa, että tällä tehtäisiin vallitsevasta tilanteesta jopa raskaampi, sillä tehdään siitä kevyempi. Työmarkkinaosapuolten kuulemisessa haluamme tarkastella yksinkertaistamista ja koko EU:ssa yhdenmukaistettua parempaa järjestelmää.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää kaikkia hyvin mielenkiintoisesta keskustelusta. Ensiksi haluaisin pyytää anteeksi kollegani Charlie McCreevyn puolesta, sillä hänellä on Ecofin-neuvostoon liittyvä sitoumus aikaisin huomenna. Hän ei ole täällä siihen liittyvien järjestelyjen takia.
Haluaisin vastata joihinkin esiin otettuihin kohtiin. Osa vastauksesta on yleisessä prosessissa, jota ajamme eteenpäin yhdessä ja johon kuuluvat esimerkiksi merkittävät poliittiset viestit, joita parlamentti on vuonna 2009 pk-yrityksille lähettänyt. Niillä tarjotaan oivaa rohkaisua, erityisesti kriisiaikana, erityisesti, koska uskomme, että pk-yrityksillä on hyvin suuret valmiudet ja että ne ansaitsevat erityishuomiota - esimerkiksi opetuksen, koulutuksen ja pk-yritysten välisen yhteyden valtavirtaistamista.
Olen tyytyväinen, että vuodesta 2007 alkaen olemme työskennelleet yhdessä yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston ja komission jäsenen Verheugenin kanssa yrityskoulutuksen osalta, sillä sitä tarvitaan hyvin paljon Euroopassa ja se on jäänyt monista muista aloista jälkeen. Voisin ottaa esille monia esimerkkejä hyvistä välineistä - kuten Erasmus nuorille yrittäjille - mutta en halua puhua nyt vain niistä. Rahoituksen saatavuudessa on kyse monien asioiden prosessista. EIP vapauttaa nyt luottojen tilaa ja määrää: 30 miljardia euroa pk-yrityksille, yksi miljardi vuodessa lisää keskisuurille yrityksille ja täydentävä yksi miljardi euroa välirahoitukseen.
Kuten tiedätte, päätimme äskettäin lieventää valtiontukea koskevia sääntöjä, muuttamalla vähämerkityksisen tuen rajan 500 000 euroon, mikä tarkoittaa yleisesti parempia ehtoja ja tehokkaampaa valtiontukea. Tällä myös autetaan edistämään ekotuotteiden tuotannon tukia.
Othmar Karas puhui pk-aloitteita tukevasta aloitteesta. Jotkin jäsenvaltiot valvovat jo pk-yrityksiä tukevan aloitteen täytäntöönpanoa ja raportoivat siitä. Näin oli vuonna 2008, ja vuodesta 2009 alkaen jäsenvaltiot tekevät vuotuisen arvioinnin osana kaikkia kansallisia uudistusohjelmia. Silloin tiedämme enemmän, ja tämä valtavirtaistamisen ja tuen kulttuuri laajenee.
Julkisten hankintojen ja pk-yritysten osalta komissio järjesti laajat kuulemiset sidosryhmien, myös liike-elämän järjestöjen kanssa. Yksi todellinen ongelma on julkisia ostajia koskevien sääntöjen soveltamisessa. Tarvitsemme lisää kilpailua, lisää avoimuutta, emmekä syrjintää, mutta hyvä uutinen on se, että 42 prosenttia määrästä, yli EU:n rajojen, menee jo Euroopan unionin pk-yrityksille, ja se on todella merkittävä tuki.
Francis Wurtz puhui sääntömääräisten kotipaikkojen ja päätoimipaikkojen erottamisesta ja henkilöstöedustuksen mahdollisesta häviämisestä. Pk-yritysten sääntömääräisten kotipaikkojen ja päätoimipaikkojen erottaminen on jo yleisesti käytössä puolessa jäsenvaltioita, mukaan luettuna ne, joilla on hyvin korkeat suojanormit sosiaalipolitiikassa. Sillä varmistetaan joustavuus, jota yritykset tarvitsevat harjoittaessaan liiketoimintaa useammassa kuin yhdessä maassa.
Jean Marie Beaupuyn esittämä pyyntö 30 päivästä pitäisi käsitellä jo käsiteltävänä olevassa maksuviivästyksiä koskevassa ehdotuksessa, joka komission pitäisi hyväksyä ennen kuukauden loppua.
Kuulemisista ja henkilöstöedustuksesta on keskusteltu paljon täällä tänään - eikä vain tänään. Komissio järjesti valmistelujensa osana vuoden 2007 heinä- ja lokakuun välillä yleisen kuulemisen mahdollisista yksityisen eurooppayhtiön säännöistä. Ammattiyhdistysten, myös eurooppalaisten ammattiyhdistysten, edustajat esittivät näkemyksiään kokouksissa erityisesti vuoden 2008 aikana. Tärkein kokous järjestettiin maaliskuussa 2008, ja keskustelimme näistä kysymyksistä eurooppalaisten ammattiyhdistysten edustajien kanssa monesti kyseisenä vuonna. Haluan korostaa yhtä merkittävää asiaa, joka on oikeusperusta. Se ei ole 138 artikla, koska emme ole sosiaalipolitiikan alalla, vaan 308 artikla, jolloin se on jäsenvaltioiden yksimielisyyteen perustuva eri aloite. Edellä mainitun artiklan nojalla ei ollut syytä käynnistää erityistä kuulemista.
Haluan muistuttaa teitä siitä, että olemme jo kohdistaneet toimemme suuriin julkisiin yhtiöihin, kun annoimme ehdotuksen eurooppayhtiöstä, ja että yksityistä eurooppayhtiötä koskeva ehdotus oli tarkoitettu pk-yrityksille. Työntekijöiden oikeuksia tietoon ja kuulemiseen käsiteltiin vuonna 2001 ensimmäisessä direktiivissä eurooppayhtiöstä.
Vuodesta 2002 alkaen Euroopan unionissa on ollut yleiset puitteet työntekijöiden tiedottamista ja kuulemista varten. Ei ole mitään syytä ylenkatsoa näitä sääntöjä ja päätyä erilaiseen ratkaisuun tässä nykyisessä ehdotuksessa yksityisestä eurooppayhtiöstä.
Jos työntekijöiden kollektiivisia oikeuksia halutaan parantaa, mikä on aikomuksemme, sitä ei pitäisi tehdä vain yhden yhtiömuodon osalta, vaan yleisemmällä aloitteella, jossa otetaan myös huomioon jäsenvaltioiden erilaiset perinteet.
Olemme jo edistyneet huomattavasti työntekijöiden oikeuksien arvioinnissa eurooppayhtiön säännöissä. Seurantatoimenpiteitä käsitellään, kun vuonna 2010 saatetaan loppuun täysimääräinen arviointi.
Joitakin huomioita esitettiin siitä, miksi verotusta ja kirjanpitoa ei edistetä enemmän. Muistuttaisin teitä siitä, että meillä ei ole jokaisessa asiassa yleistä lainsäädäntövaltaa. Yhtiöoikeutta, maksukyvyttömyyslainsäädäntöä ja vero-oikeutta koskevat lainsäädäntöaloitteet liittyvät hyvin erityisiin ja usein hyvin rajoittaviin oikeusperustoihin perustamissopimuksissamme, ja nykyinen perustamissopimus tuskin on perusta koko EU:n liiketoimintaa koskevalle lainsäädännölle.
Viimeisenä vaan ei vähäisimpänä haluan kiittää teitä hyvin avoimesta ja rakentavasta keskustelusta sekä todellisesta yhteistyöstä pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Näen täällä monia pk-yritysten ystäviä. Ensimmäisen mietinnön suositukset otetaan huomioon toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, erityisesti kaikki pienyrityksiin liittyvät asiaankuuluvat kysymykset.
Klaus-Heiner Lehnen mietinnön osalta on tehtävä vielä paljon työtä, koska meidän on saatava aikaan sopimus neuvostossa. Tarvitsemme hieman aikaa erityisesti yksimielisyyden takia, mutta panoksenne voi todella pehmentää ilmapiiriä ja auttaa saamaan aikaan todellisen yhteisymmärryksen ja hyväksynnän. Haluamme edistää tätä prosessia ja saada aikaan säännön, joka todella auttaa eurooppalaisia yrityksiä.
Sääntömääräisten kotipaikkojen rajatylittävän siirron osalta komissio on samaa mieltä siitä, että yritysten pitäisi voida vapaasti siirtää toimipaikkaansa Euroopan unionissa edellyttäen, että osakkeenomistajien, velkojien ja työntekijöiden oikeudet taataan. Siksi meidän on saatava aikaan asianmukainen tasapaino sijoittautumisvapauden ja kolmansien osapuolten etujen välillä.
Päätän puheenvuoroni sanomalla, että tämä on Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi ja että on hyvin tärkeää, että meillä on lähestymistapa, jolla voidaan edistää yritystemme luovia valmiuksia. Ihmiset ovat hyvin tärkeitä, ei pelkästään kriisin takia, vaan siksi, että ihmisiä suurempia valmiuksia ei ole olemassa. Teollis- ja tekijänoikeuksien ja yhteisöpatentin kaltaisia kysymyksiä voidaan lähitulevaisuudessa käsitellä avoimemman ja rehellisemmän poliittisen lähestymistavan avulla. Eurooppa voisi olla innovatiivisempi ja luovempi pk-yrityksiä tukiessaan.
Klaus-Heiner Lehne
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluaisin esittää neljä huomiota. Ensinnäkin sääntömääräisten kotipaikkojen siirrosta annetun direktiivin osalta komission pitäisi mielestäni hylätä perustelunsa, koska se on vaarassa joutua asiantuntijoiden pilan kohteeksi. Teoria siitä, että toimipaikkojen siirrot voitaisiin järjestää niin, että yritys perustetaan naapurimaassa ja sitten se sulautetaan omaan yritykseen fuusioista annetun direktiivin nojalla, voisi tuskin olla byrokraattisempi. Puhumme nyt byrokratian vähentämisestä ja siitä, että yritämme tehdä asiat helpommiksi pk-yrityksille. Tämä ehdotus kelpaa vain osoittamaan, miten vähän järkeä on siinä, että komissio jatkuvasti kieltäytyy antamasta ehdotusta 14. direktiivistä. Tämä hyödyttää vain asianajajia.
Toinen huomioni koskee edustusta. Ieke van den Burg on oikeassa: esittämämme kompromissi ei vaikuta pienimmissäkään määrin todellisiin pk-yrityksiin. Pyrimme vain välttämään väärinkäyttöä ja rekisteröimään yritykset, jotka todellisuudessa ovat suuryrityksiä ja jotka sopivat paremmin eurooppayhtiön kuin yksityisen eurooppayhtiön määritelmään työntekijöiden lukumäärän osalta. Käytännössä vain väärinkäytökset rekisteröidään.
Kolmas huomioni koskee todellisen toimipaikan teoriaa, johon vain seitsemän jäsenvaltiota on edelleen sitoutunut - vain seitsemän! Viime vuonna suurin jäsenvaltio, Saksa, hylkäsi tämän teorian. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ei kannata sitä, mutta sallii sen poikkeuksellisissa tapauksissa, kuten tuomio asiassa Cartesio osoittaa. Se juna on jo mennyt, ei ole mitään syytä jatkaa väittelyä siitä.
Neljäs asia, jonka haluan sanoa, on se, että Euroopan parlamentin vasemmistoon kuuluvien jäsenten - joista kukaan ei kannattanut keskustelua aiemmin - väitteessä siitä, että ehdotus pitäisi torjua, ei oteta huomioon mietinnön pääkohtia - Manuel Medina Ortega on tästä täysin oikeassa. Mietinnön pääkohdissa todellisuudessa huolehditaan kaikesta esitetystä arvostelusta. Siksi suosittelisin, että myös vasemmistoon kuuluvat jäsenet harkitsisivat mietinnön ja tarkistusten lukemista uudelleen ja sitten niistä keskustelemista uudelleen ryhmässään.
Edit Herczog
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, on todella sääli, että kaikki äänestäjäni eivät ole täällä, koska oli ihanaa kuunnella niin monen jäsenen niin monesta maasta ja niin monesta puolueesta pitävän pk-yrityksiä tukevasta aloitteesta laatimaani mietintöä myönteisenä. Minun on kuitenkin sanottava, että mietintöni ei olisi ollut mahdollinen ilman komissiota, nimittäin ilman komission jäsentä Verheugenia ja hänen pienyrityksiä käsittelevää ryhmäänsä, varapääjohtaja Le Bailia ja muita. En olisi myöskään pystynyt tekemään sitä ilman pk-yrityksiä käsittelevää laajennettua työryhmää.
Useimmat kollegani olivat samaa mieltä kaikesta mietinnössä, kuten voidaan nähdä siitä, että tarkistuksia ei esitetty kovin paljon. Jotkut kollegat kysyivät, miksi se ei ole oikeudellisesti sitova. Se ei ole sellaisenaan oikeudellisesti sitova monista syistä. Huomenna me kuitenkin pyydämme nimenhuutoäänestystä monista kohdista, jotta voimme osoittaa parlamentin yhteisen toiminnan ja neuvoston yhteisen vaatimuksen sen tekemisestä.
Lopuksi haluaisin sanoa, että tarkalleen 200 vuotta sitten Darwin julkaisi kirjansa lajien synnystä. Hän sanoi, että vahvimmat eivät selviydy vaan sopeutumiskykyisimmät. Mielestäni olemme luoneet pk-yrityksiä tukevan aloitteen myötä jäsenvaltioille tilaa sopeutua ja toimia ja jäsenvaltioiden pienyrityksille tilaa sopeutua nopeammin, selviytyä tästä kriisistä ja kohdata seuraavat haasteet. Kiitos paljon tuestanne.
Puhemies
(EL) Olen vastaanottanut neljältä poliittiselta ryhmältä neljä päätöslauselmaesitystä henkilöstoedustuksesta yksityisessä eurooppayhtiössä.
Äänestys toimitetaan torstaina.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Gabriela Creţu  
Haluaisin vain korostaa kahta ehdottoman olennaista näkökohtaa.
Rahoituksen saatavuus sekä oikeudelliset ja hallinnolliset välineet ovat elintärkeitä. Erityisrahaston luominen pk-yrityksille ja mikroluottojen kehittäminen ovat edellytyksiä, joita ilman pk-yritykset eivät pysty selviämään vaikeista markkinaolosuhteista ja mahdollisuus perustaa uusia pk-yrityksiä olisi hyvin rajallinen.
Toinen näkökohta liittyy pienyrityksiä johtavien naisten asemaan. He eivät monissa suhteissa eroa huomattavasti työntekijöistä. Tämän syynä voi olla yksityis- ja työelämän välistä tasapainoa helpottavien palvelujen kehityksen puute sekä ankara kilpailuympäristö, jossa verkostot ovat tärkeitä. Tällaiset verkostot, joilla helpotetaan tietotulvaa ja voidaan tarvittaessa tarjota tukea, ovat miesten johtamien yritysten erityispiirre, kun taas naiset ovat tältä kannalta heikommassa asemassa. Tämän takia on kannustettava yhteyksiä naisten johtamisen yritysten ja miesten johtamien yritysten välillä.
Kehottamme myös, että kaikissa jäsenvaltioissa tunnustetaan pienissä perheyrityksissä työskentelevien naisten yhteisomistusasema. Useimmissa tapauksissa omistaja on mies ja naisia pidetään palkatonta työtä tekevänä perheenjäsenenä. Heillä ei ole edes oikeutta sosiaaliturvaan työntekijöiden tavoin. Itse asiassa, kun he ovat vanhoja ja jos he ovat eronneet kumppaneistaan, haitalliset seuraukset ovat ilmiselviä ja katastrofaalisia...
Adrian Manole  
Pk-yritysten kilpailukyky heikkenee jatkuvasti rajatylittävän kaupan tukahduttavien esteiden takia. Näiden esteiden poistolla luotaisiin enemmän oikeudellista vakautta ja mahdollistettaisiin yrityksiä ja yrittäjiä koskevaan vastuuseen liittyvien riskien tehokkaampi laskeminen. Tällä mietinnöllä Euroopan parlamentti on osoittanut, että se on ymmärtänyt täysin elintärkeän aseman, joka pienillä ja keskisuurilla yrityksillä on Euroopan talouden kilpailukyvyssä.
Hyvin muotoillut yksityisen eurooppayhtiön säännöt, joilla pyritään täydentämään nykyisiä oikeudellisia muotoja, edistäisivät eurooppalaisten pk-yritysten kilpailukykyä monessa suhteessa: niillä lujitettaisiin EU:n sisämarkkinoita, yksinkertaistettaisiin yritysten oikeudellisia puitteita ja vähennettäisiin siten neuvontaan liittyviä kustannuksia ja helpotettaisiin pääsyä rajatylittäville markkinoille, millä parannettaisiin taloudellista yhdentymistä ja kasvua.
Näillä säännöillä myös tarjottaisiin pk-yrityksille enemmän joustavuutta.
Pk-yritykset vastaavat yli 90 prosentista EU:n taloudesta ja kahdesta kolmasosasta sen työpaikoista. Niille pitäisi siksi tarjota parhaat mahdolliset edellytykset talouskasvun edistämiseksi yhdennetyillä sisämarkkinoilla, saatavilla olevien mahdollisuuksien käyttämiseksi ja globalisaation haasteisiin vastaamiseksi.
Søren Bo Søndergaard  
Tämän ehdotuksen tavoitteena on komission mukaan EU:n sisämarkkinoilla toimivien yritysten toimintaedellytysten parantaminen.
Ehdotuksella saadaan tämä aikaan antamalla yrityksille mahdollisuudet valita vapaasti EU:n jäsenvaltio, jossa niillä on sääntömääräinen kotipaikkansa riippumatta siitä, missä niiden todellinen toiminta tapahtuu, ja ainoastaan velvoite noudattaa sen maan lakeja, jossa niillä on sääntömääräinen kotipaikkansa.
Tämä mahdollistaa työntekijöiden vaivalla saavutettujen oikeuksien kiertämisen EU:n jäsenvaltioissa.
Totuus on täsmällinen. Sallikaa minun olla täsmällinen.
Tanskalaisen yrityksen, jonka sääntömääräinen kotipaikka on Kööpenhaminassa ja jolla on 35 työntekijää, on Tanskan lainsäädännön nojalla hyväksyttävä, että työntekijät nimittävät edustajansa yrityksen johtoon. Tällä varmistetaan, että työntekijät saavat näkemyksen yrityksen asemasta ja tulevaisuudesta.
Jos esitetty ehdotus hyväksytään muutoksitta, kyseessä oleva yritys voisi yksinkertaisesti rekisteröityä Suomessa sijaitsevaksi eurooppayhtiöksi. Yht'äkkiä tarvitaan 150 työntekijää henkilöstöedustuksen saavuttamiseksi. Useimmissa muissa EU:n jäsenvaltioissa tilanne on vielä huonompi.
Ehkä komission ehdotusta parannetaan hieman tulevissa neuvotteluissa. Ehkä lopullisesti hyväksyttävä teksti ei ole niin paha.
Joka tapauksessa meidän pitäisi kysyä itseltämme "miksi?". Miksi komissio esittää jälleen ehdotuksia, joiden ainoana tavoitteena on heikentää työntekijöiden oikeuksia? Voisiko ehkä olla niin, että EU:ssa on jotakin perustavanlaatuisesti vialla?
