Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi (2009) (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Katerina Batzelin kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodesta (2009) - C6-0151/2008 -.
Katerina Batzeli
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, ensi vuoden nimeäminen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi on täysin sopusoinnussa EU:n ensisijaisten tavoitteiden kanssa. Tavoitteena on kehittää eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa 27 jäsenvaltion EU:n keskeisenä vastauksena globalisaation taloudellisiin ja sosiaalisiin haasteisiin. Globalisaatiossa pyritään silmiinpistävästi kehittämään pelkästään taloutta, joka on itse asiassa aivan liian usein voittojen jakamista salaa.
Jos globalisaation on määrä kehittyä oikeudenmukaiseksi kehityspolitiikaksi, jonka taloudellisista ja sosiaalisista eduista kaikki alueet pääsevät hyötymään, sen on oltava ihmiskeskeistä. Globalisaation on tarjottava yhtäläiset mahdollisuudet kaikille kansalaisille kaikkialla maailmassa.
Olemme tehneet oikean valinnan päättäessämme ottaa eurooppalaisen teemavuoden 2009 keskeiseksi ulottuvuudeksi innovoinnin ja luovuuden yhdistelmän. "Osaamiskolmiossa" - koulutus, tutkimus ja innovointi yhdistettynä luovuuteen - kansalainen on siten EU:n kehitysmallin kantava voima.
Lisäksi vuoden 2009 valitseminen luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi on poliittisesti selkeää jatkoa Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodelle. Arvoisa komission jäsen Figeľ, saanen lisätä, että teidän panoksenne myötä se osoittautuu suureksi menestykseksi.
Tiedon ja luovuuden liikkuvuus on olennainen osa avointa kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Vuoropuhelussa on tarkoitus käsitellä kulttuurista monimuotoisuutta, kumppanuutta liike-elämässä, ammatillista yhteistyötä, sosiaalista lähentymistä ja EU:n kansalaisten koulutuksen tiiviimpää yhdenmukaistamista.
Olennaisia edellytyksiä ovat siten kaikkien työmarkkinaosapuolten, pienten ja keskisuurten yritysten, koulutuselinten ja ammatillisten elinten sekä yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisten selkeä sitoutuminen ja aktiivisuus.
Tärkein liikkeelle paneva voima kaikissa vuonna 2009 toteutettavissa toimissa on se, että teemavuoteen sisällytetään kansalliset ja EU:n koulutusohjelmat, yhteisön elinikäisen oppimisen ohjelmat, koulutukseen liittyvät toimet sekä sosiaalirahastossa että muissa rakennerahastoissa ja myös kansalliset koulutusohjelmat.
Teemavuosi käsittää kulttuurin, viestinnän, työmarkkinat, nuoret, naiset, maahanmuuttajat, paikallis- ja alueyksiköt, kulttuuriteollisuuden ja pk-yritykset.
On päätetty, että yhteistyön pitäisi perustua moni- ja yksivuotisiin ohjelmiin, joista myönnetään tähän tarkoitukseen varattua rahoitusta hankkeille, vaikka parlamentti haluaisikin tälle teemavuodelle oman talousarvion kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden tapaan. Parlamentti on tehnyt tarkistuksia, joilla ainakin varmistetaan, ettei teemavuotta rahoiteta ensisijaisesti yhteisön elinikäisen oppimisen ohjelmista vaan kustakin ohjelmasta ja alakohtaisesta toimesta. Ehdotuksessa innovointi ja luovuus eivät ole rasite koulutusohjelmille vaan keskeinen osa kaikkea yhteisön politiikkaa.
Kiitän lopuksi komission jäsentä, komission yksiköitä sekä puheenjohtajavaltioita Sloveniaa ja Ranskaa avoimesta vuoropuhelustamme ja yhteistyöstämme.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää jäsen Batzelia, kulttuuri- ja koulutusvaliokuntaa sekä kaikkia parlamentin jäseniä heidän tuestaan ja alkuperäiseen tekstiin tekemistään tarkistuksista - ja parannuksista -, joiden tarkoituksena on vahvistaa sitä ja korostaa useita mahdolliseen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen liittyviä näkökohtia.
Komissio voi varauksetta tukea tekstiä nykyisessä muodossaan. Tämä aloite on vastaus parlamentin ja jäsenvaltioiden vaatimuksiin koulutuksen ja kulttuurin yhteyksien vahvistamisesta. Keskittymällä luovuuteen ja lahjakkuuteen komissio haluaa painottaa, että samalla kun voimme hakea innoitusta menneisyydestä oppimalla rikkaasta eurooppalaisesta ja maailman perinnöstämme, kulttuuritoimintaan osallistumisen pitäisi ennen kaikkea olla kokemus, joka auttaa kehittämään ihmisten luontaisia mahdollisuuksia ja kannustaa aktiiviseen osallistumiseen. Luovuus ja innovointikyky ovat toisiinsa liittyviä taitoja, joita on edistettävä mahdollisimman laajasti elinikäisen oppimisen avulla.
Meissä kaikissa on luovuutta ja innovointipotentiaalia, ja kaikilla on erilaisia lahjoja, ovatpa he ammattimaisia taiteilijoita tai harrastelijoita, opettajia tai yrittäjiä, rikkaista tai köyhistä oloista.
Näiden mahdollisuuksien tukeminen voi auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita ja myös muovaamaan Euroopan tulevaisuutta globalisoituneessa maailmassa, kuten jäsen Batzeli äsken totesi. Eurooppalainen teemavuosi tarjoaa tilaisuuden korostaa sitä, että parlamentti on yhdessä neuvoston ja jäsenvaltioiden kanssa jo laatinut asiakirjan tasapainoisesta lähestymistavasta koulutukseen, nimittäin suosituksen elinikäisen oppimisen avaintaidoista. Hyväksyimme sen joulukuussa 2006, ja se toimii ohjenuoranamme koko vuoden. Yksi suosituksen huomiota herättävistä piirteistä on taidon määritteleminen "tietoina, taitoina ja asenteina", ja aiomme käyttää teemavuotta korostaaksemme erityisesti asennekysymystä, jossa EU:n on kiistatta tehtävä eniten työtä.
Kun tätä eurooppalaista teemavuotta koskevasta ehdotuksesta keskusteltiin alun perin hyvin epävirallisesti kulttuurivaliokunnan kanssa, jäsen Pack korosti, että kyseessä on eurooppalainen menestystarina, joka kannattaa esitellä äänestäjille vaalivuonna 2009. Kehotankin parlamenttia ja kaikkia meitä toimimaan todellisina luovuuden ja innovoinnin lähettiläinä - ei pelkästään vuonna 2009 vaan sen jälkeenkin.
Mihaela Popa
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (RO) Kuten tiedätte, komission ehdotus vuoden 2009 nimeämisestä Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi on osa aloitetta, jolla pyritään tähdentämään eri aiheiden merkitystä nimeämällä vastaavia teemavuosia. EU:n on korostettava luovuutta ja innovatiivisuutta kyetäkseen vastaamaan liikkuvuuden Euroopassa luomiin haasteisiin, ja tämän aiheen valitseminen Euroopan teemavuodeksi on hyvä tilaisuus välittää kansalaisille tietoa alan parhaista käytännöistä ja piristää poliittista keskustelua.
Euroopan teemavuoden 2009 yleistavoitteena on edistää luovuutta, koska se on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisessä. Luovuus ja innovatiivisuus ovat kaksi arvoa, joiden merkitys vain kasvaa käyttäessämme niitä. Mitä enemmän käytämme niitä, sitä tehokkaampia niistä tulee. Huippusuoritus edellyttää kuitenkin erityishuomiota ja suotuisia olosuhteita.
Vuonna 2009 kaikkien jäsenvaltioiden on hyvin tärkeää edistää toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti toimia, jotka koskevat nuoria, niin miehiä kuin naisiakin, koska tiedämme naisten olevan aliedustettuina tieteessä ja tutkimuksessa. Näihin toimiin olisi otettava mukaan myös vammaiset, joilla on paljon luovuuspotentiaalia.
Euroopan kansanpuolue tukee eurooppalaista innovointia ja pitää Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) perustamista ensiarvoisen tärkeänä. Katsomme kuitenkin, ettei ihmisten luontaiseen luovuuteen ja innovatiivisuuteen luottaminen riitä, vaan meidän olisi käynnistettävä toimia ja järjestettävä tapahtumia. Tähän liittyen kannatamme sitä, että parlamentti hyväksyy Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuotta koskevan mietintöluonnoksen, josta on neuvoteltu Euroopan komission ja neuvoston kanssa. Lisäksi on hyvin tärkeää, että käynnistämme useita seurantatoimia, joiden tarkoituksena on turvata toimien jatkuminen teemavuoden päättymisen jälkeenkin. Kuten komission jäsen totesi, meidän Euroopan parlamentin jäseninä pitäisi todellakin toimia luovuuden lähettiläinä.
Christa Prets
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meneillään on Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuosi, ja ajattelemme jo luovuuden ja innovoinnin teemavuotta, mikä on hyvä asia, koska nämä kaksi aihetta täydentävät toisiaan. Tämä on hyvin tärkeää, koska kulttuurienvälisen vuoropuhelun käynnistäminen, käyminen ja osaksi elämäämme ottaminen vaatii paljon luovuutta ja innovointia. Meidän pitäisi tarkastella nyt käytännön asioita, jotta voimme sitten siirtyä saumattomasti seuraavaan vuoteen ja uusiin vaatimuksiin. Luovuus on nähtävä innovoinnin liikkeelle panevana voimana ja keskeisenä tekijänä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisessä.
Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on elinikäinen oppiminen. EU:sta on tultava luovempi ja innovatiivisempi, jotta se voi vastata maailmanlaajuisen kilpailun haasteisiin sekä mukautua ja reagoida teknologian nopeisiin muutoksiin ja kehitykseen. Tältä osin on vielä paljon tehtävää. Jos tarkastelemme tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmaa ja varoja, jotka jokaisen jäsenvaltion on määrä osoittaa tähän tarkoitukseen, nimittäin kolme prosenttia BKT:stä, emme voi olla huomaamatta, että olemme yhä kaukana tavoitteesta. Kun tarkastelemme muita maita, kuten Yhdysvaltoja ja Kiinaa, jotka investoivat tutkimukseen ja kehitykseen paljon enemmän, voimme nähdä, missä EU:n toiminnassa on puutteita, jotka on korjattava.
Myös rahoituksen hankkiminen vaatii todella paljon luovuutta ja innovointia. Niitä olisi tarvittu jo tässä ohjelmassa. Sen oli valitettavasti selvittävä ilman rahoitusta. Jäsenvaltioiden - ja myös järjestöjen ja elinten - on nyt itse ratkaistava, mitä ensisijaisia tavoitteita ne asettavat ja miten ne rahoitetaan, mihin tarkoitukseen niiden on tietysti käytettävä asianomaisia EU:n tukiohjelmia. Lisäinnovaatioihin ja lisätoimiin olisimme kuitenkin tarvinneet myös lisärahoitusta. Se olisi varmasti ollut tarpeen.
On myös hyvin tärkeää luoda tiivis yhteys taiteen sekä koulujen ja yliopistojen välille. Taidetta ja kulttuuria on lisäksi tuettava ja kannustettava, jos niiden halutaan synnyttävän luovuutta. Ajatukset ovat hyvin usein jo olemassa, mutta niiden toteuttamiseen ei ole rahaa. On hyvin tärkeää, ettemme laiminlyö kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoden, liikkuvuuden teemavuoden ja kaikkien näiden toisiinsa kiinteästi liittyvien toimien arviointia. Sen avulla saamme nimittäin tietää, miten kansalaiset hyötyvät näistä toimista ja miten voimme tehdä heille selväksi ja ymmärrettäväksi, että kaikki nämä ensisijaiset tavoitteet hyödyttävät viime kädessä heitä henkilökohtaisesti ja edistävät Euroopan unionin kehitystä.
Hannu Takkula
ALDE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, minulle on erityinen ilo puhua tänään, koska parlamentin paras varapuhemies Marek Siwiec on tänään johtamassa istuntoa ja loistava komissaari Ján Figel' on täällä ja koska aihekin on mitä kiinnostavin - luovuus ja innovaatio, joskin voi aina näistä asioista puhuttaessa kysyä, mitä on luovuus ja mitä on innovaatio.
Monesti tuntuu siltä, että ne ovat sanoja, joilla ei katsota olevan paljonkaan sisältöä. Jos minun pitäisi vastata kysymykseen, mitä on luovuus, niin ainakin yhden vastauksen tiedän, jonka suomalaisen säveltäjän Sibeliuksen kerrotaan antaneen: hänen mielestään luovuus on tuskaa.
Mutta emmehän me pelkää Euroopassa tuskaa, jos se synnyttää uutta lisäarvoa, jotakin sellaista, joka vie meitä kansakuntina ja Eurooppana eteenpäin. Se on nähdäkseni tämän teemavuoden keskeinen tarkoitus. Tuoda jotakin uutta lisäarvoa eurooppalaiseen todellisuuteen.
Miten luovuutta ja innovaatiota edistetään? Niin kuin arvoisa puhemies tietää, teidän maahanne Puolaan on nousemassa eurooppalainen teknologia- ja innovaatioinstituutti. Se on varmasti yksi sellainen tekijä kyseisellä alalla, joka pyrkii rohkaisemaan Euroopan unionin jäsenvaltioita erilaisilla kimmokkeilla luomaan uutta lisäarvoa ja tekemään innovaatioita.
Me kuitenkin tiedämme, että innovaatiot tai luovuus eivät synny hallinnollisilla päätöksillä. Vaikka me mitä päättäisimme täällä, ne eivät synny päätöksillä, vaan me tarvitsemme resurssit, edellytykset yliopistoissa, kouluissa ja yhteiskuntiemme eri osa-alueilla, jotta ihmisillä on mahdollisuus keskittyä luomaan uutta ja vaihtaa parhaita käytänteitä ja jotta ihmiset voisivat irrottautua sellaisista stereotypioista, jotka estävät uuden ajattelun syntymisen.
Tämä on meille suuri haaste, koska me kaikki tiedämme, että meidän omien maidemme koululaitokset ovat monissa tapauksissa syntyneet pitkän tradition tuloksena. Niissä on opetettu tiettyä traditiota, tiettyä totuutta, ja jossakin kohdin olisi tarpeen kyseenalaistaa asioita ja tarkastella niitä moniarvoisuuden näkökulmasta ja huomata, että olemalla kriittisiä ja olemalla eri mieltä, haastamalla paradigmat, tietyt totuudet, voidaan onnistua luomaan uutta lisäarvoa.
Tiedän, että komissaari varmasti kehottaa omalta osaltaan jäsenvaltioita toimimaan niin, että ne kaikki voisivat esittää kansalliset innovaatiostrategiat siitä, millä tavalla ne elinikäisen oppimisen ohjelman kautta perusasteelta yliopistoihin asti tukevat opiskelijoita luomaan uutta tai antavat tilaa uudelle ajattelulle.
Tämä on tärkeä asia, ja katson, että tämän teemavuoden keskeinen anti on se, että luovuus, innovaatio ja uusi ajattelu nostetaan keskustelun ytimeen. Ehkä sitä kautta syntyy uutta innovaatiota ja uutta lisäarvoa, ja ehkä ne johtavat tuotteistamiseen asti, koska talous on Euroopan unionissa tärkeä kysymys. Kiitoksia, herra puhemies.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Paul Gauguin sanoi, "suljin silmäni, jotta näkisin". Haluamme nähdä paremmin, ymmärtää paremmin ja toimia paremmin. Meidän on herätettävä meissä uinuvat taidot ja lahjat. On hyvin tärkeää käyttää kaikkia eurooppalaisen yhteiskunnan luovia voimia niiden haasteiden kohtaamiseksi, joita maailma meille asettaa. Muodostamme maapallon väestöstä alle 8 prosenttia. Ihmiset muualla maailmassa ovat aktiivisia ja aivan yhtä lahjakkaita kuin me. Tästä syystä haluan Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän nimissä antaa tukeni Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodelle.
En kuitenkaan halua tämän olevan toimintaa vain toiminnan vuoksi. Meidän on tehtävä kaikkemme, jotta emme haaskaa mahdollisuuksiamme ja kykyjämme luoda uusia ja myönteisiä arvoja kaikilla aloilla: teknologian, yrittäjyyden, rahoituksen ja sosiaalisella alalla sekä muilla aloilla. Meillä ei ole varaa heittää hukkaan tuhansien lahjakkaiden eurooppalaisten - niin nuorten, vanhojen kuin vammaistenkin - taitoja, kykyjä ja kovaa työtä. Meidän on pyrittävä kaikin tavoin yksinkertaistamaan menettelyjä innovatiivisten ratkaisujen tuottamiseksi. Hyödyntäkäämme seitsemännen puiteohjelman tavoitetta tähän tarkoitukseen!
Mikel Irujo Amezaga
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (ES) Haluan aluksi onnitella sekä komissiota sen ehdotuksesta että esittelijä Batzelia mietinnöstä, jota valiokuntamme tuki yksimielisesti yhtä jäsentä lukuun ottamatta, kuten tavallista.
Yhtäältä haluan huomauttaa, että kotiseudullani Baskimaassa kuluva vuosi on nimetty innovoinnin vuodeksi. Hankkeen toteuttaminen perustuu vuonna 2007 hyväksyttyihin toiminta-ajatuksiin, ja ainakin joitakin näistä toiminta-ajatuksista voitaisiin mielestäni hyödyntää jossain määrin.
Yksi tällainen toiminta-ajatus voisi olla erittäin tärkeän ajatuksenvapauden edistäminen yhteiskunnassa. Ainakin tämän toiminta-ajatuksen pitäisi sisältyä teemavuoteen. Ajattelu, joka tukee tieteen henkeä ja kehittää päättelykykyä, jotta helpotetaan muutosta organisaatioissa ja instituutioissa alueellamme ja niiden panosta nykyaikaisen, tukea antavan, avoimen ja innovatiivisen maanosan rakentamiseen.
Toisaalta luovuuden ja innovoinnin teemavuoden pitäisi kannustaa ajatusta avoimesta innovoinnista: innovointia, joka perustuu sisäisiin valmiuksiin ja käsittää kaikki mahdolliset innovaatiolähteet - käyttäjät, toimittajat ja verkostot - ja johon sisältyvät tuotteen ja teknologian ohella arvon luomiseen tarvittavat aineettomat ja muut moninaiset näkökohdat.
Samoin innovointi olisi ulotettava teemavuonna koskemaan kaikkia aloja. Innovointia olisi tehtävä kaikissa hallinnoissa, enkä tarkoita tällä pelkästään jäsenvaltioiden hallituksia, alueita tai muita kuin valtiollisia elimiä, joilla on paljon sanottavaa teemavuoden aikana. Pyytäisin komissiota muistamaan myös tämän.
Innovoinnin pitäisi siis ulottua kaikkiin organisaatioihin ja instituutioihin, ovatpa ne julkisia tai yksityisiä, voittoa tuottavia tai voittoa tuottamattomia, ja kaikkiin elämän osa-alueisiin. Teemavuodella olisi edistettävä erityisesti yhteiskunnallista innovointia ja ympäristön kestävyyttä tukevaa innovointia.
Vladimír Železný
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (CS) Arvoisa puhemies, minut valittiin Euroopan parlamenttiin entisestä kommunistimaasta. Yllättävää kyllä, koemme täällä EU:ssa jälleen asioita, jotka luulimme varmasti jättäneemme taaksemme kauan sitten. Kyseessä on outo déjà vu -ilmiö. Näin kotimaassani koko kommunistisen ajanjakson, jonka aikana elämämme jaettiin huolellisesti vuosiin, kuukausiin, viikkoihin ja päiviin, joista jokainen oli omistettu jollekulle ja jollekin. Meillä oli kansankulttuurin vuosi, kirjan kuukausi, Tšekkoslovakian ja Neuvostoliiton välisen ystävyyden kuukausi, maailmankaikkeuden viikko ja kaivostyöntekijän päivä. Joka kerta heräsimme aamulla siihen, että päivämme, viikkomme tai kuukautemme kuului jollekulle muulle kuin meille itsellemme. Elämämme oli kuin yksi suuri päättymätön kampanja. Tämän kampanjoinnin tarkoituksena oli peitellä vapauden puutetta, samoin kuin appelsiinien ja lihan niukkuutta. Euroopan unionin jäseninä meillä on riittävästi appelsiineja ja lihaa, mutta unioni antaa periksi samalle kiusaukselle: tuloksia yritetään saavuttaa kampanjoimalla kärsivällisen ja lujan työn sijasta.
Miten Euroopan unioni aikoo luoda väkisin lisää luovuutta? Luovuus perustuu keksimiseen ja lahjakkuuteen sekä inspiraatioon (tai ainakin hyvään ajatukseen). Emme saavuta teemavuodella muuta kuin sen, että teemme sadat uudet kansalaisjärjestöt onnellisiksi. Nämä kansalaisjärjestöt ovat demokratiaamme vaikuttava outo sairaus. Vaikka niitä ei ole valittu vaaleilla eikä hyväksytty, ne saavat käyttää rahastojemme varoja, koska ne toimivat tietysti yleisen edun nimissä. Kansalaisjärjestöt käyttävät mielellään koko talousarvion tähän vuoden kestävään kampanjaan. Ne tuhlaavat veronmaksajien rahoja tuhansiin lentolehtisiin sekä lukuisiin mainoksiin, tapahtumiin ja seminaareihin. Luovuus on kuitenkin samassa jamassa vuoden päästäkin. Arvoisa puhemies, minulla on ehdotus. Meidän pitäisi nimetä ensi vuosi Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden sijasta tavallisen työnteon vuodeksi, jolloin ei kampanjoida mitään. Kampanjaton vuosi, mikä helpotus se onkaan. Kiitos.
Thomas Wise
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan teemavuoden 2009 yleistavoitteena on "edistää kaikkien ihmisten luovuutta, koska se on innovoinnin liikkeelle paneva voima ja keskeinen tekijä henkilökohtaisten ja ammatillisten sekä yrittäjyyteen liittyvien ja yhteiskunnallisten taitojen kehittymisessä". Me puhumme kuitenkin aina uudesta lainsäädännöstä. Vihamielinen valtio, joka rämpii lainsäädännön ja byrokratian suossa, tukahduttaa kansalaistensa luovuuden ja yritteliäisyyden. Esimerkiksi Belgia ei todennäköisesti tuota koskaan sellaisia persoonia kuin Joe Meek tai Richard Branson, ja olkaamme rehellisiä: Laulava nunna ei koskaan vetänyt todella vertoja The Beatles- tai Rolling Stones -yhtyeille.
Kun komissio muuttuu yhä näkymättömämmäksi ennen häviämistään pimeyteen, eurooppalaisen kulttuurin merkkiteokset valaisevat yhä reittiämme kuin majakat. Meidän ei pitäisi tukahduttaa taiteilijoitamme antamalla lisää lainsäädäntöä. Kuten suuri Ral Donner kerran laulussaan valitti, "et tiedä, mitä sinulla on, ennen kuin menetät sen!"
Pál Schmitt
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi on erinomainen tilaisuus kiinnittää kansalaisten huomiota unionin toimiin koulutuksen ja tutkimuksen alalla, erityisesti elinikäisen oppimisen ohjelman yhteydessä.
Elinikäinen oppiminen on olennainen osa Lissabonin ohjelmaa, jonka tärkeimpiä tavoitteita ovat osaamisyhteiskunnan kehittäminen, kilpailukyvyn lisääminen, talouden elvyttäminen ja työpaikkojen luominen.
Kun puhumme luovuudesta, ajattelemme usein pelkästään tutkijoita, insinöörejä, rakentajia tai käsityöläisiä. Taloudellisen ja teknologisen innovoinnin lisäksi luovuuden käsitteellä on kuitenkin toinen, helpompi tulkinta, joka on ehkä meille läheisempi, nimittäin luovuus taiteellisessa mielessä.
Taiteilijat, jotka hämmästyttävät meitä yhä uudelleen ja uudelleen, myötävaikuttavat suuresti siihen, että elämme täyttä elämää, oli kyse sitten maalaamisesta, kuvanveistosta, kirjallisuudesta, laulamisesta, teatterista, grafiikasta, valokuvauksesta, suunnittelusta tai jopa elokuvista, jotka tavoittavat suunnattoman määrän ihmisiä. Taiteilijat ja heidän luomansa teokset määrittelevät elämänlaatumme.
Luovuuden teemavuosi tarjoaa hyvän tilaisuuden antaa tunnustusta ja arvostusta näille ihmisille, jotka tekevät välittömästä ympäristöstämme asumiskelpoisen ja vaikuttavat eurooppalaisten nuorten makuun, arvoarvostelmiin ja vaatimuksiin paremmasta.
Ymmärrän, että tarvitsemme kipeästi innovatiivista ja luovaa teknologiaa, jolla saadaan aikaan vallankumouksellisia muutoksia. Hienot autot, ihmeelliset viestintävälineet ja innovatiivisen tieteellisen tutkimuksen tulokset ovat toki häikäiseviä, mutta minkäarvoista elämä olisi ilman kauniita taideteoksia, patsaita, grafiikkaa, tekstiilejä tai luovia musiikkiteoksia ja kirjallisia teoksia, jotka ympäröivät meitä?
Toivon hartaasti, että Euroopan unionin ohjelmiin sisältyvät kulttuurin eettinen ja konkreettinen arvostus, erityisesti sellaisten teosten osalta, jotka lujittavat ylpeyttä eurooppalaisesta identiteetistä ja joiden ansiosta me kaikki voimme pitää eurooppalaisuudestamme hieman enemmän.
Vaikka olen puhunut tähän saakka taiteista, saanen ilmaista lopuksi toiveeni siitä, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, joka on äskettäin avattu Budapestissä, myötävaikuttaa myös tehokkaasti tämän teemavuoden onnistumiseen. Kiitos tarkkaavaisuudestanne.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Arvoisa puhemies, kulutuksen kasvu samoin kuin talouskasvuun, terveydenhuoltoon ja kulttuuriin osoitettavien resurssien lisääntyminen tulevassa globalisaatioprosessissa ovat yhä enemmän riippuvaisia useista tekijöistä. Näitä ovat koulutuksen tehokkuus, toimet ihmisten arjessa näkyvän luovuuden ja innovoinnin edistämiseksi, parempien organisaatio- ja rahoitusmallien luominen innovaatioiden tuottamiseksi sekä ajatukset, joilla lisätään tuottavuutta, parannetaan laatua, luodaan työpaikkoja, alennetaan kustannuksia ja parannetaan kilpailukykyä.
Tärkeää tässä kaikessa on koulutuksen kehittäminen, ja tähän kuuluu lakisääteinen koulutus, jossa pitäisi kannustaa luovaa ajattelua. Myös tiedotusvälineiden pitäisi kannustaa innovatiivista ajattelua esittelemällä saavutuksia ja osoittamalla kunnioitusta niille, joiden ansiota saavutukset ovat. Innovointi taloudessa, paikallishallinnon eri tasoilla ja niin edelleen voisi mahdollistaa hyvin laajamittaisen osallistumisen, mikä edellyttää hallinnollisten esteiden poistamista ja täysimittaista yhteiskunnallista osallisuutta, mikä riippuu hyvin pitkälti poliitikoista.
Luovuuden ja innovoinnin teemavuoden 2009 ei pitäisi olla ajattelun vuosi, vaan konkreettisen ja luovan toiminnan vuosi. Direktiiviehdotus on tarpeellinen asiakirja, eivätkä esitetyt muutokset vaikuta sen keskeiseen sisältöön. Jäsen Batzeli, kiitos mietinnöstänne.
Małgorzata Handzlik
(PL) Arvoisa puhemies, luovuus ja innovointi ovat avaintekijöitä osaamistaloudessa, ja EU:n talous on varmasti myös tällainen. Globalisaation haasteiden kohtaaminen ja sen edustamien mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää innovatiivista ja luovaa lähestymistapaa.
Taloudellinen toiminta on vain yksi niistä aloista, joilla luovuus ja innovointi ovat tärkeitä menestystekijöitä ja joilla ne usein antavat ratkaisevan kilpailuedun. Ilman niitä on vaikea ajatella tuotteita tai palveluja, jotka täyttävät kuluttajien kasvavat vaatimukset. Tästä syystä katson, että Euroopan komission suunnitelmissa olisi painotettava merkittävästi yritysten osallistumisen lisäämistä, erityisesti innovoinnin ja luovuuden tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisestä saatujen kokemusten osalta.
Luovuus ja innovointi ovat taitoja, joita on vaikea oppia, mutta niitä voidaan varmasti tukea. Koulutus on hyvin tärkeää niiden kehittymisen stimuloimisessa. Näiden toimien ei kuitenkaan pitäisi rajoittua pelkästään kouluihin tai akateemiseen koulutukseen. On tärkeää, että luovuutta ja innovointia edistetään kaikilla koulutustasoilla, eri koulutusmuodoissa, koko työelämässä olon ajan ja vielä eläkkeelläkin. Edistettäessä innovointia ja luovuutta kannattaa hyödyntää kokemuksia, joita on saatu nykyisistä koulutusohjelmista ja muista aloitteista, erityisesti niistä, joissa on rajatylittävä ulottuvuus.
Uskon, että vuoden 2009 nimeäminen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi auttaa tehokkaasti lisäämään ihmisten tietoisuutta, levittämään tietoa hyvistä käytännöistä sekä stimuloimaan tutkimusta ja luovuutta. Ennen kaikkea se herättää keskustelua politiikasta ja muutoksista, joita tarvitaan, jotta luovuus ja innovointi saavat enemmän tukea yrityksiltä, EU:n toimielimiltä ja jäsenvaltioilta.
Jerzy Buzek
(PL) Arvoisa puhemies, olen siinä harvinaisessa tilanteessa, että voin sanoa olevani yhtä mieltä kaikkien edellisten puhujien kanssa. Te kaikki olette selittäneet selkeästi ja vakuuttavasti, miksi tämä vuosi on tärkeä. Jäsen Janowski selitti tämän erityisen kaunopuheisesti muutama minuutti sitten. Olen kuitenkin myös samaa mieltä niiden kanssa, joiden mukaan tämä voi olla vain yksi niistä vuosista, jotka eivät johda todellisiin tuloksiin. Jos emme siis halua, että joudumme sanomaan juuri näin vuoden tai parin kuluttua, meidän on valmistauduttava ottamaan joitakin konkreettisia askelia.
Yksi konkreettinen askel olisi sen toteaminen, että toteutamme perustavaa ensisijaista tavoitettamme, joka on Lissabonin strategia. En ole kuullut kenenkään mainitsevan tätä. Kyseessä on uskomattoman tärkeä asia. Juuri Lissabonin strategiassa yhdistimme ensi kertaa teknologiset ja taloudelliset kysymykset taiteeseen. Jos aiomme puhua erityisistä askelista, sen olisi nähdäkseni tapahduttava kahdella tasolla.
Ensimmäinen taso (käytän hyväksi sitä, että koulutuksesta vastaava komission jäsen Figel' on täällä paikalla) on koulutus. Meidän pitäisi analysoida tilannetta Euroopan unionissa. Tarjoaako ylioppilastutkinto todellakin perustan tämän tutkinnon suorittavien nuorten luovalle ajattelulle? On tarkasteltava todellakin uudelleen sitä, mitä Euroopassa tapahtuu. Esteettinen herkkyys yhtäältä ja matemaattiset kyvyt ja tiede toisaalta - näitä meiltä puuttuu. Perinteiset humanistiset tieteet eivät mahdollista tätä. Euroopan yliopistoliitto puhuu usein tästä asiasta.
Vielä yksi asia, joka on hyvin tärkeä. Jos meidän pitää puhua resursseista, on ollut puhetta joidenkin resurssien osoittamisesta Euroopan unionin tasolla. Meidän on pyrittävä luomaan tilanne, jossa meillä on tämän vuoden lopussa jonkinlainen kertomus, joitakin tarkkoja tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteesta ja siitä, mitä puutteita on ja miten voimme tehdä vertailuja. Emme nimittäin ole koskaan varsinaisesti tehneet tämäntyyppistä vertailua EU:ssa. Siitä on meille apua Lissabonin strategiassa.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisa komission jäsen Figeľ, olen iloinen, että olette läsnä tämänpäiväisessä keskustelussa, koska elämänkokemuksenne muistuttaa monin tavoin omaani.
Omista kokemuksistani taiteilijana voin sanoa, että Euroopan teemavuosien omistaminen tietyille aiheille auttaa ehdottomasti lisäämään kansalaisten tietoisuutta ja osallistumista.
EU:n on nykyisin reagoitava globalisaation haasteisiin ja mahdollisuuksiin vahvistamalla luovuuttaan ja innovointikykyään, joten pidän myönteisenä komission päätöstä nimetä vuosi 2009 Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi.
Innovoinnin käyttövoimana ovat ihmiset sekä heidän ammatilliset, yrittäjyyteen liittyvät ja yhteiskunnalliset taitonsa. Erityistä huomiota onkin kiinnitettävä elinikäiseen oppimiseen. Pidän myönteisinä ehdotettuja toimia, joilla on tarkoitus edistää luovuutta ja innovointikykyä elinikäisen oppimisen kaikissa vaiheissa, koko työelämän ajan ja vielä eläkkeelläkin.
Olen vakuuttunut, että vuodelle 2009 asetettujen tavoitteiden, joiden on määrä auttaa EU:ta hyötymään innovoinnista, saavuttamiseksi muihin politiikanaloihin olisi yhdistettävä useita toimia. Näitä toimia olisi myös jatkettava Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden päättymisen jälkeenkin.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vuoden 2009 nimeäminen Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi on vankka sitoumus, jonka olemme antaneet. EU:n teollisuus- ja palveluyrityksistä 42 prosenttia on ilmoittanut harjoittavansa innovointitoimintaa. Vuonna 2003 saksalaisista yrityksistä 65 prosenttia teki innovaatioita ja maassa myönnettiin 312 patenttia miljoonaa asukasta kohden, kun EU:n keskiarvo oli 128 patenttia miljoonaa asukasta kohden. Romaniassa viidennes yrityksistä harjoittaa innovatiivista liiketoimintaa. Vuonna 2006 EU:n tutkimus- ja innovointi-investoinnit olivat vain 1,84 prosenttia BKT:stä, vaikka Lissabonin strategiassa on asetettu tavoitteeksi 3 prosenttia.
Tutkimus- ja innovointi-investoinnit eivät kasvaneet samaa tahtia kuin EU:n bruttokansantuote. Selvitykset, mielipidetutkimukset, konferenssit ja tiedotuskampanjat eivät mielestäni riitä. Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuoden on oltava vuosi, jolloin lupaukset pidetään. Luovuuden edistäminen tarvitsee riittävästi tukea yhteisön talousarviosta ja kansallisista talousarvioista. Arvoisa komission jäsen, yhdessä meidän kanssamme, Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa, sitoudutte lisäämään luovuutta ja innovointia EU:ssa vuonna 2009.
Dumitru Oprea
(RO) Kiitämme kaikkia niitä, joiden ansiosta keski- ja itäeurooppalainen maa saattoi juhlia luovuutta vuotta aiemmin, koska Budapest on itse asiassa tämän uuden luovuutta ja innovointia koskevan eurooppalaisen suuntauksen pääkaupunki. Ehdotamme vastaavasti, että johtavilla yliopistoilla pitäisi olla mahdollisuus edistää eurooppalaista politiikkaa toteuttamalla erityistoimia vähintään yhdessä ylipistossa kussakin niistä maista, jotka liittyivät EU:hun kahden viimeisimmän laajentumiskierroksen yhteydessä, ja että asiantuntijoilla pitäisi olla mahdollisuus ottaa kantaa näihin toimiin. Ehdotamme myös, että pari huippututkijaa kustakin näistä maista vierailee viidessä eurooppalaisessa huippuyliopistossa ja -tutkimuskeskuksessa.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vuoden 2009 nimeäminen "Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuodeksi" tarjoaa mahdollisuuden edistää kulttuurista, tieteellistä ja taloudellista yhteistyötä. Se myös antaa kullekin jäsenvaltiolle mahdollisuuden laatia oma kansallinen ohjelma, jolla kannustetaan ihmisiä kehittämään piileviä luovia kykyjään.
Aivan kuten elinikäinen oppiminen on tärkeää, kaiken innovointipolitiikan perustana oleva luovuus on ratkaisevaa uuden yhteiskunnallisen lisäarvon tuottamiselle. Tämä politiikka on osoitus siitä, että luotamme inhimillisiin voimavaroihin ja kehitämme niitä ja että ne ovat keskeisessä asemassa. On tärkeää luoda suora yhteys koulutuksen, kulttuurin ja tieteen välille. On tärkeää, että instituutiot ovat vuorovaikutuksessa keskenään laajentaakseen toimialaansa. Luovuus ja innovointi kuuluvat kaikkiin ikäkausiin. On myös tärkeää, että lahjakkuuden kannustamiseen osoitetaan riittävästi voimavaroja ja julkista tukea. Lahjakkuudet kehittyvät mutta tarvitsevat tukea, koska juuri kyvykkäät ja lahjakkaat luovat yksilöt ovat yhteiskunnan kantavia voimia.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (SK) Haluan kiittää lämpimästi mielenkiintoisesta keskustelusta, joka on osoitus kiinnostuksesta innovointia ja luovuutta kohtaan ja parlamentin tuesta toimintasuunnitelmalle. Panin merkille, että keskustelua hallitsivat uusia jäsenvaltioita edustavat parlamentin jäsenet, mikä on hyvä asia sinänsä ja ehkä myönteinen merkki siitä, että EU:n laajentumisen myötä uusia aiheita ja realiteetteja tarkastellaan sekä koko maailman näkökulmasta että paikallisesta näkökulmasta.
Yhdysvaltalainen sosiologi Richard Florida on sanonut, että avain innovatiiviseen yhteiskuntaan on kolmen tekijän yhdistelmä: lahjakkuuden, teknologian ja avarakatseisuuden. Jokainen on jossain määrin lahjakas, omalla tavallaan, ja lahjakkuutta on erilaista. Teknologiaa edustaa tietokone tai musiikkisoitin, ehkäpä pyörätuoli, jonka avulla taitoja voidaan kehittää. Kolmas osatekijä, avarakatseisuus, antaa kaikille, syrjäytyneet ja heikot mukaan luettuina, mahdollisuuden osallistua prosesseihin, joilla saadaan aikaan parannuksia, lisätään sosiaalista osallisuutta ja hankitaan uutta tietämystä.
Olen iloinen, että keskustelussa mainittiin tämän teemavuoden olevan jatkoa teemavuodelle 2008, koska tavoitteenamme on kehittää kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun pohjalta toista kulttuuria koskevan toimintasuunnitelman ulottuvuutta, nimittäin luovaa teollisuutta. Se auttaa meitä näkemään kulttuurin yhteiskunnan luovana osana, joka ei ole pelkkää kuluttamista eikä "jotakin joskus" vaan pysyvä osa taloudellista prosessia. Kulttuuri antaa oman panoksensa tähän prosessiin. Kulttuurissa ei ole kyse kuluttamisesta. Jos suhtaudumme kulttuuriin tällä tavalla, luova teollisuutemme kukoistaa ja luo hyviä työpaikkoja ja talouskasvua, mikä on itse asiassa sama kuin Lissabonin strategian tavoite. Kyse ei ole kahtiajaosta (joko liike-elämä tai kulttuuri) vaan pikemminkin yhteydestä, joka on tietysti tasapainoinen ja järkevä.
Toiseksi tiedon siirtäminen käytäntöön on hyvin tärkeää oppimisprosessin kannalta. Oppimamme asiat ovat usein irrallisia ja pirstaleisia eivätkä kovinkaan merkityksellisiä käytännön tarpeiden kannalta. En halua puhua liian pitkään, vain kerrata lyhyesti, että parlamentti antoi todella tukensa yrityssektorille, liike-elämän koulutukselle ja sille, että paitsi Euroopan unionilla myös jäsenvaltioilla on vastuu lahjakkuuden ja innovoinnin edistämisestä ja tukemisesta. Kaikki nämä asiat liittyvät koulutusjärjestelmän nykyaikaistamiseen ja elinikäiseen oppimiseen.
Lopuksi haluan todeta, ettei innovointi näy pelkästään lopputuotteina tai uusina palveluina. Innovointi näkyy myös uusina lähestymistapoina, uusina menetelminä ja uusina ajattelutapoina. Tämä on teemavuoden 2009 merkitys: sillä pyritään muuttamaan käsitystämme innovoinnin tärkeydestä sekä lahjakkuuden ja luovuuden arvosta. Suuret kiitokset. Odotan innolla tulevaa yhteistyötämme.
Katerina Batzeli
esittelijä. - (EL) Arvoisa puhemies, uskoakseni me kaikki täällä parlamentissa tuemme yksimielisesti, ja poliittisten ryhmien välisen sopimuksen mukaisesti, näkemystä siitä, että vuoden 2009 pitäisi olla luovuuden ja innovoinnin teemavuosi. Olemme pyrkineet vahvistamaan luottamustamme teemavuoden 2009 ohjelman onnistumiseen, minkä on mahdollistanut yhteispäätösmenettely. Euroopan parlamentti on vakuuttanut, että tätä toimielinten väliseen sopimukseen perustuvaa menettelyä sovelletaan paitsi päätöksenteossa myös ohjelman toteuttamisessa ja sen tehokkuuden turvaamisessa.
Saanen nyt korostaa sitä, että komission on otettava huomioon meidän jäsenten huolenaiheet, jotka liittyvät ohjelman toteuttamiseen ja onnistumiseen siinä vaiheessa, kun kansalliset viranomaiset ja asianosaiset toimittavat ehdotuksiaan, ja niiden seurannan aikana. Luovuus ja innovointi otetaan todellakin huomioon kaikilla politiikanaloilla. Se myös helpottaa taitelijoiden, kulttuuriteollisuusyritysten, kasvattajien ja opettajien liikkuvuutta.
Tämä edellyttää tilien paljon laajempaa tarkastamista kuin kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuonna, jolloin rahoitus oli selvä ja taattu Euroopan yhteisöjen vuosittaisessa talousarviossa. Komission jäsen Figeľ ja muut parlamentin jäsenet ovat viestittäneet, että meidän olisi valvottava ohjelman toteuttamista. Tätä taustaa vasten haluan huomauttaa parlamentille, että meidän on keskityttävä viestintätoimissamme kulttuurienväliseen vuoropuheluun sekä luovuuden ja innovoinnin teemavuoteen Euroopan parlamentin vaaleja silmällä pitäen. Näin voimme antaa oman vähäisen panoksemme kansalaisten kannustamisessa yrittäjyyteen, luovuuteen ja kulttuuriin.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(ES) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Bogdan Golik  
kirjallinen. - (PL) Ennen valintaani Euroopan parlamenttiin minulla oli tilaisuus tutustua koulutusjärjestelmän ja yksityisyritysten toimintaperiaatteisiin. Saamani kokemus osoitti, että EU:n on kehitettävä luovia ja innovatiivisia taitojaan sekä yhteiskunnallisista että taloudellisista syistä.
Tuleva luovuuden ja innovoinnin teemavuosi on nähdäkseni erinomainen tilaisuus parantaa EU:n kilpailukykyä globalisoituneessa maailmassa. Sekä Puolan hallitus että EU:n viranomaiset tukevat kaikkia hankkeita, jotka liittyvät jäsenvaltioiden jatkuvasti lisääntyvään yhteistyöhön koulutuksen alalla, hyvien käytäntöjen vaihtamiseen ja myös tiedon ja innovoinnin Eurooppaan. Ilahduin huomatessani, että ajatusta Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista lujitettiin sijoittamalla sen päätoimipaikka Budapestiin kesäkuussa 2008.
Jotta voitaisiin hyödyntää ihmisten kykyjä täysimääräisesti ja saada täysi hyöty EIT:n kaltaisista ajatuksista, tarvitaan paitsi pitkälle kehittynyttä infrastruktuuria ihmisten luovuuden kannustamiseksi myös tukijärjestelmä, jolla taataan yksilöllisen kehityksen jatkumisen mahdollistavat asianmukaiset työolot. Haluan käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni ja kiinnittää huomionne Puolan, tarkemmin sanottuna Łódźin kaupungin, esittämään aloitteeseen. Łódź on yksi EIT:n toimipaikoista. Łódź erottuu muista eurooppalaisista kaupungeista innovatiivisuudellaan ja poikkeuksellisilla taidoillaan, jotka liittyvät sekä nykyaikaiseen koulutukseen että toimintaperiaatteiden soveltamiseen liike-elämään. Suotuisien olosuhteiden, kuten luovuuden ja innovoinnin teemavuoden, ja Łódźin kaltaisten kaupunkien aliarvioitujen mahdollisuuksien tehokkaasta hyödyntämisestä voisi olla hyötyä meille kaikille!
Zita Gurmai  
kirjallinen. - (HU) Luovuudella ja innovoinnilla on äärimmäisen tärkeä rooli EU:n kyvyssä reagoida tehokkaasti globalisaation haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Tiedon tehokkaampi hyödyntäminen ja innovoinnin kehittäminen ovat Euroopan talouden keskeisiä osatekijöitä, joten meidän on painotettava niitä erityisesti. Euroopan teemavuodella, jonka tavoitteena on kehittää luovuutta ja innovointia, halutaan kiinnittää huomiota tähän.
Euroopan talouden dynaamisuus määräytyy pitkälti sen innovointikyvyn perusteella. EU:n on keskityttävä sen luoviin ja innovatiivisiin kykyihin sekä yhteiskunnallisista että taloudellisista syistä. Tämän vuoksi on mielestäni tärkeää, että Euroopan teemavuonna puhutaan myös käytännön toimista ja innovoinnin kehittämisen edistämisestä.
Luovuuden ja innovoinnin tulosten tunnettuutta on lisättävä. Tämä edellyttää erityisesti tiedotus- ja edistämiskampanjoita, Euroopan laajuisesti, kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti toteutettavia tapahtumia, keskeisten viestien muotoilemista ja hyvien käytäntöjen tunnetuksi tekemistä.
Innovaation moottoriksi tunnustettuja klusteriverkkoja on edistettävä, samoin kuin osaamiskolmioiden luomista ja erilaisten koulutusmuotojen kehittämistä. Edistääkseen innovointia jäsenvaltioiden on keskityttävä palvelualalla saavutettuun innovointia tukevaan kehitykseen, erityisesti teknologian siirtämiseksi, innovointikeskusten ja -verkkojen luomiseen yliopistoihin ja yrityksiin luotavien yhteyksien avulla sekä rahoituksen saatavuuden parantamiseen.
Nicolae Vlad Popa  
kirjallinen. - (RO) Monimuotoisuus on yksi innovoinnin lähteistä, ja EU:n laajentumispolitiikka on tuonut Eurooppaan uusia monimuotoisuuden ja sitä kautta uusia innovoinnin lähteitä. Valitettavasti Erasmus-ohjelmiin osallistumisesta aiheutuvat kustannukset ovat kuitenkin kohtuuttoman korkeat monille opiskelijoille Romaniassa ja Bulgariassa, mikä alentaa heidän osallistumisastettaan.
Erasmus-ohjelma perustettiin vuonna 1987 tavoitteena antaa opiskelijoille mahdollisuus liikkua Euroopassa ja paremmat uranäkymät. Nyt 21 vuotta myöhemmin ohjelmaan on osallistunut 2 miljoonaa opiskelijaa ja 3 100 korkeakoulua. Ohjelma on myös myötävaikuttanut aktiivisesti opiskelijoiden akateemisen elämän paranemiseen auttamalla heitä hankkimaan kulttuurienvälisen vuorovaikutuksen taitoja ja itseluottamusta.
Vaikka tämä ei ollutkaan yksi Erasmus-ohjelman varsinaisista tavoitteista, ohjelmalla saatiin opiskelijat ymmärtämään, mistä Euroopan unionissa on kysymys: oikeudesta liikkua vapaasti tämän monimuotoisen mutta yhtenäisen perheen sisällä.
Lähestyvä luovuuden ja innovoinnin teemavuosi huomioon ottaen katson näin ollen, että lisävarojen osoittaminen talousarvioon uusien jäsenvaltioiden opiskelijoille lisäisi ohjelmaan osallistumista ja sitä kautta monimuotoisuutta innovoinnin ja luovuuden lähteenä.
