Perusoikeuksien tilanne Euroopan unionissa (2009) ja tehokas täytäntöönpanon Lissabonin sopimuksen jälkeen (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Kinga Gálin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2009) ja tehokkaasta täytäntöönpanosta Lissabonin sopimuksen jälkeen.
Kinga Gál
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Lissabonin sopimuksen hyväksymisen myötä syntyi näkemys ja ajatus vahvasta Euroopasta yhteisön toimivallan suhteen. Kansalaisille sopimus tarjoaa lupauksen tämän näkemyksen täyttymisestä. Tämä koskee myös perusoikeuksien suojelua, ja näin ollen toisin kuin edellisinä vuosina tämän vuoden mietinnössä käsitellään tätä uutta oikeudellista perustaa sekä vahvistettuja ja hiljattain perustettuja toimivaltuuksia ja instituutioita. Lisäksi siinä tarkastellaan tarkasti tämän myötä syntynyttä tilannetta. Mietinnön tavoitteena on tarjota uusi ja kokonaisvaltainen lähestymistapa perusoikeuksien suojelussa.
Joulukuusta 2009 lähtien perusoikeuksien suojelu on perustunut Euroopan unionissa useisiin eri pilareihin. Toisaalta se perustuu Lissabonin sopimukseen ja perusoikeuskirjaan, josta on nyt tullut oikeudellisesti sitova. Perusoikeuskirjasta on muodostunut mittapuu, jonka perusteella sekä EU:n toimielimet että jäsenvaltiot antavat EU:n laajuisia lakeja ja soveltavat niitä. Vastaava yhteisön oikeusjärjestelmän pilari on liittymisemme Euroopan ihmisoikeusyleissopimukseen. Tämä prosessi on edelleen käynnissä, mutta jäsenvaltioiden omissa oikeusjärjestelmissä vahvistettu ihmisoikeuksien takuujärjestelmä säilyy samanlaisena pilarina. Myös näitä oikeusperustoja vahvistetaan Euroopan unionin vahvistetuissa toimielimissä sekä unionin että jäsenvaltioiden laajuisesti. Euroopan unionista puhuttaessa haluan mainita komission, perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen salkun, neuvoston työryhmän, parlamentin sekä virastojen roolin sekä korostaa perusoikeusviraston roolia.
Mietintöni tavoitteena on lisätä tietoisuutta sen varmistamiseksi, että nykyiset toimielimet ja mekanismit toimivat tehokkaasti ja avoimesti, olipa kysymys päätöksenteon tai lainsäädännön seurannasta, tiedonkeruusta tai tietojen siirrosta. Ne eivät liioin aseta joitakin oikeuksia etusijalle, kun samalla laiminlyödään muita. On tärkeää, että yksittäiset toimielimet raportoivat asioiden tilasta, mutta lisäksi niiden on myös vastattava ja kommentoitava asioita toisilleen. Niiden pitäisi hyödyntää toistensa työtä ja perustaa sille toimensa ihmisoikeuksien suojelun alalla, ja niiden olisi tehtävä päätöksensä johdonmukaisesti, puolueettomasti sekä tosiasioiden pohjalta.
Näin ollen tarkastelimme mietinnössä sitä, mitä parlamentti odottaa näiltä toimielimiltä. Esitimme huomioita komission lokakuussa antamasta tiedonannosta, jossa noudatettiin samanlaista ajatusmallia. Yksi tämän mietinnön tärkeimmistä tavoitteista on korostaa sitä, että nykyisen perusoikeusrakenteen pitää alkaa yksilöstä ja päättyä yksilöön eli kansalaiseen. Tämä tarkoittaa sitä, että meidän on tarjottava kansalaisille riittävästi tietoa varmistaaksemme, että he ovat tietoisia mahdollisuuksistaan ja ymmärtävät sekä kykenevät hyödyntämään niitä. Perusoikeuksien suojelujärjestelmän on oltava kokonaisvaltainen, helposti lähestyttävä ja todella hyödyllinen, koska koko rakenne on arvokas vain, jos EU:n kansalaiset voivat luottaa siihen. Pyrkiessään saavuttamaan nämä tavoitteet edellä mainittujen toimielinten ja jäsenvaltioiden on omaksuttava tasapainottava rooli varmistaakseen, että EU voi lisätä uskottavuuttaan kansalaisten silmissä. Mietinnössäni keskitytään myös niihin aloihin, joilla pelkät nopeat toimet eivät riitä, vaan tarvitaan myös keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioita. Niistä ovat esimerkkinä romanien integroiminen, lasten köyhyyden torjunta sekä kielen käyttäminen vähemmistöjen keskuudessa muutamia mainitakseni.
Toivon, että tämän huomenna hyväksyttävän mietinnön myötä kykenemme antamaan ymmärrettävän ja selkeän sanoman edellä mainituille toimielimille, siis komissiolle, neuvostolle, virastoille, jäsenvaltioiden elimille ja tuomioistuimille, jotta voisimme tehdä tästä järjestelmästä entistä tehokkaamman. Tähän pyydän tukeanne huomenna, jotta Lissabonin sopimuksen jälkeisenä aikana voimme toimia tässä hengessä nyt, kun meillä on jo tarvittavat perustat ja instituutiot.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, tänään käytävä keskustelu perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa on hyvin tärkeä, koska perusoikeuskirjan julistamisesta on kulunut 10 vuotta - perusoikeuskirjan vuosipäivää vietettiin tämän kuun alussa - mutta lisäksi se on tärkeä sen vuoksi, että tämä on ensimmäinen parlamentissa käytävä keskustelu, jota esittelijä Kinga Gál, kutsuu uudeksi Lissabonin sopimuksen jälkeiseksi perusoikeusrakenteeksi. Hän on aivan oikeassa. Olemme käynnistäneet uuden alun ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien merkitykselle Euroopassa. Haluan kiittää kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan esittelijää ja jäseniä heidän antamastaan hyvin arvokkaasta panoksesta tähän keskusteluun.
Meillä on nyt oikeudellisesti sitova peruskirja, joka on osa EU:n primaarilainsäädäntöä. Meidän on nyt pantava tämä peruskirja täytäntöön. Juuri tämän vuoksi komissio antoi lokakuussa tiedonannon Euroopan unionin strategiasta perusoikeuskirjan panemiseksi tehokkaasti täytäntöön. Komission avaintavoite on kirjata oikeudet peruskirjaan mahdollisimman tehokkaasti kaikkien EU:ssa asuvien kansalaisten hyväksi, ja Euroopan parlamentin edustajina te edustatte näitä kansalaisia.
Perusoikeuskirjan on oltava ohjenuoramme, ja meidän on näytettävä esimerkkiä etenkin silloin, kun annamme lainsäädäntöä. Tämä koskee komission sisäistä valmistelutyötä sekä lainsäädännön hyväksymistä Euroopan parlamentissa ja neuvostossa sekä uusien sääntöjen soveltamista jäsenvaltioissa.
Komissio on käynnistänyt järjestelmällisen arvioinnin perusoikeuksien vaikutuksesta uusiin lainsäädäntöehdotuksiin perusoikeuksien tarkistuslistan kautta, jota kaikkien komission osastojen on tarkoitus käyttää. Olen iloinen huomatessani, että jäsen Gálin mietinnössä tuetaan tätä lähestymistapaa. Siinä korostetaan erityisesti sitä, miten tärkeää on, että Euroopan parlamentti ja neuvosto kiinnittävät huomiota perusoikeuskirjan noudattamiseen koko lainsäädäntöprosessin ajan. Käsiteltävänä olevan asiakirjan on noudatettava perusoikeuskirjaa, mutta lisäksi on otettava huomioon myös siihen myöhemmin tehtyjen tarkistusten vaikutukset. Näin ollen jokaisen toimielimen on pohdittava, miten varmistaa se, että lainsäädäntöehdotuksiin tehtyjä tarkistuksia arvioidaan perusteellisesti. Suhtaudun myönteisesti mietinnössä esitettyyn vaatimukseen lisätä toimielinten välistä yhteistyötä.
Meidän on myös nähtävä, miten perusoikeuskirjaa sovelletaan, kun jäsenvaltiot panevat täytäntöön EU:n lainsäädännön. Haluan toistaa täällä parlamentin istuntosalissa, että en aio välttää rikkomismenettelyjen aloittamista aina, kun se on tarpeen.
Mietinnössä korostetaan myös Euroopan unionin liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. Komissio pitää erittäin tärkeänä Euroopan unionin nopeaa liittymistä kyseiseen sopimukseen. Neuvottelut ovat käynnistyneet hyvin, ja siirrymme eteenpäin ripeästi ja rakentavasti. Mikäli kaikki menee hyvin, kuten vaikuttaa tapahtuvan, toivon, että saamme lopullisen sopimuksen aikaan vuoden 2011 ensimmäisen alkupuoliskon aikana. Asiat siis etenevät nopeasti ja ne etenevät hyvin.
Kannatan myös täysin tavoitetta jouhevan yhteistyön varmistamisesta kansainvälisten järjestöjen kanssa. Toteutamme tätä tietenkin päivittäin. Komissio ottaa jo nyt huomioon YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen, kun se valmistelee sellaisia uusia ehdotuksia, jotka voivat vaikuttaa lapsiin. Kävimme myös hiljattain keskustelua vammaisista, ja on selvää, että tälläkin alalla sovellamme YK:n yleissopimusta niin jäsenvaltioissa kuin Euroopan unionissa.
Esittelijä puhui perusoikeusvirastosta, jolla on keskeinen asema sen tarjotessa meille vertailukelpoista ja luotettavaa tietoa 27 jäsenvaltion tilanteesta aloilla, joilla EU voi toimia. Tässäkään asiassa emme halua toimia pelkästään teoriassa vaan myös käytännössä. Olen esimerkiksi pyytänyt virastoa osallistumaan romanityöryhmän työhön. Komissio kannattaa sitä, että viraston toimivaltuuksia laajennetaan niin, että se voi tarjota asiantuntemustaan myös oikeudellisen yhteistyön alalla rikosasioissa ja poliisiyhteistyössä. Tämän mahdollistamiseksi komissio hyväksyi 2. joulukuuta ehdotuksen, jolla tarkistetaan monivuotista kehystä. Siinä luetellaan ne aihealueet, joiden parissa virasto voi työskennellä.
Haluaisin siirtyä nyt eteenpäin johonkin uuteen, joka noudattaa mielestäni täydellisesti mietinnön esittelijän linjaa. Se on Lissabonin sopimuksen myötä alkanut vauhti, jota meidän on pidettävä yllä. Komissio pitää tämän mielessään ja keväällä 2011 julkistaa ensimmäisen vuosikertomuksensa perusoikeuskirjan soveltamisesta. Tarkoitus on, että se julkistetaan vuosikertomuksena joka kevät. Katson, että tämä olisi oikea hetki parlamentille tulla esiin ja herättää todellista keskustelua siitä, miten perusoikeuskirjaa sovelletaan käytännössä. Kun valmistelemme ensimmäistä vuosikertomustamme perusoikeuskirjan soveltamisesta keväällä 2011, kiinnitän erityistä huomiota Euroopan parlamentin mietintöön ja parlamentin muihin perusoikeuksia koskeviin toimiin. Tämän ansiosta voimme käydä keskustelua ihmisoikeuksista Euroopan unionin ulkopuolella, kuten parlamentissa on tapana, mutta lisäksi voimme käydä vuosittaista keskustelua perusoikeuksista ja siitä, miten eri hallitukset soveltavat niitä Euroopan unionissa. Tämän ohella voimme nähdä, tekevätkö Euroopan unionin toimielimet työnsä niin kuin niiden pitää tehdä.
Simon Busuttil
Arvoisa puhemies, haluan aloittaa puheenvuoroni kiittämällä Kinga Gália hänen mietinnöstään ja erityisesti siitä, miten hän painotti tätä tärkeää aihetta, toisin sanoen perusoikeuskirjan merkitystä Euroopan unionille ja sen täytäntöönpanoa. Mielestäni Kinga Gálin tavalla keskittyä tähän asiaan oli ratkaiseva merkitys tänä vuonna. Haluan korostaa, miten tärkeää on, että katsomme ihmisoikeuksien jatkossakin olevan perusihmisoikeuksia, koska minulla on joskus pelko siitä, että kaikki eivät tulkitse perusoikeuskäsitettä samalla tavalla. Ensinnäkin on tehtävä selväksi, että ihmisoikeudet eivät tarkoita sitä, ettemme piittaa esimerkiksi toissijaisuudesta tai että poljemme niitä erilaisia arvoja, joita jäsenvaltiot taas tukevat. Valitettavasti jotkut yrittävät manipuloida perusoikeuksiin liittyvää kysymystä tehdäkseen juuri niin. Euroopan unionin pitäisi jättää jäsenvaltioiden tehtäväksi eutanasian ja abortin kaltaisten eettisten kysymysten käsittely. Toinen asia on se, että meidän olisi tehtävä kaikkemme varmistaaksemme, että perusoikeudet ovat todella perusoikeuksia. Niiden ei pitäisi myöskään sisältää muita oikeuksia, jotka ovat toki tärkeitä mutta jotka eivät ole perustavanlaatuisia, ja sen vuoksi tähän liittyy se vaara, että ne ovat epärealistisia, kun niitä tarkastellaan tämän päivän näkökulmasta. Hyvä esimerkki ovat oikeudet, jotka liittyvät maahanmuuttokysymyksiin. Ne ovat erittäin tärkeitä, mutta ne eivät kuitenkaan aina ole perusoikeuksia. Päätteeksi totean, että meidän on pyrittävä omaksumaan järkevät kannat esimerkiksi turvallisuudesta ja tietosuojan merkityksestä. Näin ollen päätän puheenvuoroni toteamalla, että mielestäni tarvitsemme perusoikeuksia, mutta samalla meidän on varmistettava, että ne ovat sekä johdonmukaisia että järkeviä.
Monika Flašíková Beňová
S&D-ryhmän puolesta. - (SK) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, minäkin haluan kiittää esittelijää Kinga Gália, koska hän on mielestäni onnistunut saavuttamaan mietinnön tavoitteen. Tarkoituksena on etenkin selventää niitä rooleja, joissa yksittäiset instituutiot ja mekanismit toimivat uudessa Lissabonin sopimuksen jälkeisessä perusoikeusjärjestelmässä.
Mielestäni mietinnön sisältämät alat ovat keskeisen tärkeitä. Unionin on hyvin tärkeää suojella kansalaistensa oikeuksia tai alueensa asukkaita, mutta lisäksi sen on tärkeää toimia maailmanlaajuisesti johtavassa asemassa tällä alalla. Hiljattain perustettu Euroopan ulkosuhdehallinto voi toimia avainasemassa tässä yhteydessä. Sen vuoksi vetoan komissioon, jotta se varmistaisi, että ulkosuhdehallinnon rakenne, resurssit ja toiminta vakiinnutetaan niin, että Euroopan diplomatialla voidaan tehokkaasti edistää perusoikeuksia myös ulkomailla.
Toinen asia on se, että Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen demokratia ja ihmisoikeudet ilmenevät uudella tavalla Euroopan kansalaisaloitteen kautta. Aloite vauhdittaa EU:n kansalaisten asemaa, kun he voivat käyttää sitä pannakseen alulle Euroopan lainsäädännön hyväksymisprosessin. Kolmantena asiana haluan kertoa olevani tyytyväinen siihen, että mietinnössä kehotetaan EU:n jäsenvaltioita ja toimielimiä voimistamaan toimiaan lisätäkseen yleistä tietoisuutta perusoikeuksista.
Lopuksi haluan kiittää esittelijää siitä, että hän oli niin avoin kommenteillemme, sekä siitä, että mietintö sisältää myös erityisen viittauksen pyyntöömme torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä siinä osassa, jossa mainitaan perusoikeuksien suojelun kannalta tärkeät toimet.
Renate Weber
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, huomenna iltapäivällä voimme jakaa ajatuksiamme maailman ihmisoikeustilanteesta, mutta tänä aamuna keskitymme näiden oikeuksien tilaan Euroopan unionissa. On oikein käydä ensin keskustelua Euroopan unionin tilanteesta ja sen jälkeen maailmanlaajuisesta tilanteesta, koska ennen kuin voimme arvostella muita, meidän olisi pantava omat asiamme kuntoon. Jos todella haluamme, että meihin suhtaudutaan vakavasti, meidän ei pidä kääntää selkäämme omalla maaperällämme tapahtuville ihmisoikeusrikkomuksille.
Tässä päätöslauselmassa, josta haluan kiittää esittelijää Kinga Gália, keskitytään tapaan, jolla EU:n toimissa edistetään ihmisoikeuksien suojelua ja edetään asioissa Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Siinä käsitellään sitä, kuka kantaa vastuun mistäkin, mutta lisäksi siinä keskitytään aiheisiin, joiden pitäisi olla ajatustemme keskipisteenä tulevaisuudessa.
Haluan korostaa kahta asiaa. Annoin mielihyvin tukeni kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ajatukselle eräänlaisesta keskeyttämismekanismista, jonka perusteella komissio voisi keskeyttää jotkin jäsenvaltioiden toimet tai päätökset, kunnes se on tehnyt virallisen päätöksen siitä, aloittaako se rikkomismenettelyn. Katson, että tällainen mekanismi tuo lisäarvoa, kun Euroopan unionissa luodaan nykyistä uskottavampi ihmisoikeuspolitiikka. Näin ollen toivon, että koko parlamentti antaa tukensa tälle mekanismille huomisessa äänestyksessä.
Toinen tekijä liittyy parlamentin oikeuteen ja velvollisuuteen tarkkailla jatkuvasti ihmisoikeustilannetta jäsenvaltioissa ja ilmaista kriittisesti näkemyksiään, myös syyllisten nimeämisellä tarvittaessa.
Hélène Flautre
Arvoisa puhemies, tämä on erinomainen mietintö, ja se on ensimmäinen laatuaan Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Aloitan puheenvuoroni kiittämällä esittelijää Kinga Gália hänen tekemästään kovasta työstä, hänen vastaanottavaisuudestaan ja hedelmällisestä yhteistyöstään. Haluan ottaa esiin neljä mietinnössä esitettyä sanomaa.
Ensimmäinen koskee komissiolle esittämäämme vaatimusta täyttää tehtävänsä ja ottaa huomioon käytössään olevat uudet resurssit ja perusoikeuskirjan voimaantulo. Romanien tilanne on valitettavasti ollut ensimmäinen käytännön esimerkki, ja komissio on loppujen lopuksi vain edennyt puoliväliin tässä asiassa ja perustellut näkemyksiään pelkästään vapaata liikkuvuutta koskevalla direktiivillä.
Komissio on väistänyt syrjimättömyyteen liittyvän asian perusoikeuskirjan 21 artiklan nojalla, mutta se ei voi toimia niin ponnettomasti tulevaisuudessa, kun unionin ratifioi Euroopan ihmisoikeussopimuksen. Olen iloinen voidessani todeta, että unioni sitoutuu tämän läpi viemiseen.
Mietinnön tuoma lisäarvo liittyy myös siihen, että siinä korostetaan tarvetta havaita mahdolliset perusoikeuksien loukkaukset varhaisessa vaiheessa panemalla ennakkovaroitusjärjestelmä täytäntöön. Tämä järjestelmä antaa mahdollisuuden muun muassa keskeyttää sellaiset toimet, joiden epäillään olevan rikkomuksia, ja samalla nopeutetaan menettelyä sen määrittämiseksi, ovatko toimet perusoikeuksien vastaisia.
Haluan myös painottaa tarvetta perustaa ennaltaehkäisyjärjestelmä esimerkiksi yleisen määräaikaisarviointiin liittyvän mallin mukaisesti Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeusneuvostossa.
Jälleen kerran haluan korostaa sitä, että sisäisten ja ulkoisten prosessien välillä on noudatettava johdonmukaisuutta, kuten komission jäsen Reding jo mainitsi. Tässä yhteydessä EU:n takaisinottosopimusten allekirjoittaminen on todellinen haaste.
Kannatamme sokeasti näitä sopimuksia, vaikka niiden täytäntöönpanoa koskevista todellisista ehdoista päätetään yhteiskomiteoissa, joiden ulkopuolelle parlamentti jätetään.
Konrad Szymański
Arvoisa puhemies, nyt, kun perusoikeuskirjasta on tullut oikeudellisesti sitova Euroopassa, meillä on ihmisoikeuksien suojelemiseksi kaksi järjestelmää, jotka jossakin määrin kilpailevat keskenään. Yksi näistä järjestelmistä perustuu perusoikeuskirjaan ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöön, ja toinen perustuu Euroopan ihmisoikeussopimukseen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen. Mielestäni jäsen Gálin mietinnössä tunnistettu keskeinen haaste on se, että pyritään varmistamaan järjestelmien välinen johdonmukaisuus sekä sisällöllisesti että institutionaalisesti.
Perusoikeuskirjaa ei pidä tulkita sellaisella tavalla, että sen seurauksena Euroopan unionille oletetaan syntyvän uusia toimivaltuuksia. Perusoikeuskirjan 51 artiklassa tämä vahvistetaan hyvin selvästi, mutta mielestäni on syytä muistuttaa kaikille, etenkin Euroopan parlamentin jäsenille, että avioliittolakiin, rikoslakiin ja syntymättömän elämän oikeudelliseen suojeluun liittyviä asioita ei voida säädellä EU:n laajuisesti, ei suoraan eikä minkään oikeus- tai tuomioistuimen päätöksin. Tämä ihmisoikeuksien suojeluvälineiden politisointi voi johtaa ainoastaan yhteen asiaan, eli kansainväliselle oikeusjärjestelmälle osoitetun luottamuksen vähenemiseen.
Marie-Christine Vergiat
Arvoisa puhemies, haluan vuorostani kiittää mietinnön esittelijää hänen kuuntelemisen halustaan ja hänen työstään, ja lisäksi kiitän varjoesittelijöitä, jotka osallistuivat tämän laadukkaan mietinnön laatimiseen.
Tämä mietintö on mielestämme tärkeä, koska siinä tehdään johtopäätökset yhdestä niistä harvoista myönteisistä tuloksista, joita Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanolla on, mikäli se pannaan täytäntöön tehokkaasti. Perusoikeuksien tehokas täytäntöönpano Euroopan unionissa on todella tärkeä, jopa keskeisen tärkeä, asia Euroopan unionin tulevaisuudelle. Kauniit sanat eivät kuitenkaan yksin riitä.
Perussopimus, perusoikeuskirja ja pian myös Euroopan ihmisoikeussopimukseen liittyminen tarjoavat meille tällä alalla uusia välineitä, joiden avulla Euroopan unionin ja sen jäsenet voivat saavuttaa uuden vaiheen.
Useiden mielestä ihmisoikeudet ovat osa Euroopan unionin perusarvoja, mutta harva tunnustaa niiden olevan todella yleismaailmallisia ja jakamattomia. Jakamattomalla tarkoitetaan sitä, että kaikilla ihmisoikeuksilla, jotka on vahvistettu perusoikeuskirjassa ja myös Euroopan ihmisoikeuskirjassa sekä kaikissa ihmisoikeuksien yleismaailmallisesta julistuksesta johtuvissa kansainvälisissä sopimuksissa, on sama arvo, mitä ne sitten ovatkin.
Kansalaisoikeudet ja poliittiset oikeudet eivät ole sen tärkeämpiä kuin taloudelliset oikeudet tai sosiaaliset oikeudet. Oikeus elää ihmisarvoista elämää on aivan yhtä tärkeä asia kuin esimerkiksi uskonvapaus.
Yleismaailmallinen tarkoittaa sitä, että ihmisoikeudet ovat samat kaikille ihmisille riippumatta heidän kansallisuudestaan ja riippumatta heidän oikeudellisesta asemastaan. Tiedämme kuitenkin, että myös oikeutta koulutukseen ja oikeutta perhe-elämään uhmataan jatkuvasti jokaisessa jäsenvaltiossa. Romanien tilanne on valitettavasti oire tästä. Komission on siis todella tehtävä päätös aloittaa rikkomismenettelyt ja olla edelleen yhtä tiukkana talousasioissa.
Yleismaailmallinen antaa myös ymmärtää, että ihmisoikeuksilla on sama arvo kaikkialla maailmassa, mikä tarkoittaa sitä, että Euroopan unionin on osoitettava ulkopolitiikassaan ja kumppanuusohjelmissaan sama merkitys ihmisoikeuksille kuin talouskysymyksille tai diplomaattisille kysymyksille. Näin ei ole Tunisian, Libyan ja Kolumbian kaltaisissa maissa, ja voisin mainita vielä monta muutakin maata. Niinpä voidaan todeta, että tämä on keskeisen tärkeä asia, jossa on kysymys Euroopan unionin uskottavuudesta ja sen ulkopolitiikan tulevaisuudesta.
Krisztina Morvai
(HU) Arvoisa puhemies, unkarilaisena ja naispoliitikkona olen ylpeä siitä, että unkarilainen naispuolinen parlamentin jäsen Kinga Gál sai huomattavalla panoksellaan aikaan tämän hyvin merkittävän työn, jolla vahvistetaan entistä paremmin ihmisoikeuksia, ja toi sen Euroopan unionin käsiteltäväksi. Haluan kiittää häntä siitä.
Pidän kuitenkin riittämättömänä sitä tapaa, jolla perinteisiä kansalaisvapauksia ja poliittisia vapauksia on korostettu, ja EU:ssa tuskin kukaan muu voi meitä unkarilaisia paremmin korostaa, että Euroopan unionissa ihmisoikeuksiin liittyvä ongelma ei liity ainoastaan vähemmistöjen syrjintään tai romanien integrointiin, vaan myös ilmaisunvapauteen, kokoontumisvapauteen ja sananvapauteen, eikä mikään ei kuvaa tätä tilannetta paremmin kuin tilanne Unkarissa vuosina 2002-2010. Unkarin parlamentin ihmisoikeusvaliokunta hyväksyi hyvin seikkaperäisen ja yksityiskohtaisen mietinnön, jossa osoitetaan oikeuden päätösten, oikeusasiamiehen raporttien kautta ja muilla keinoin, että vuosina 2002-2010 Unkarin sosialistihallitukset säilyttivät valtansa rikkomalla ihmisoikeuksia törkeästi ja jatkuvasti. Toisaalta haluan kysyä esittelijältä, voitaisiinko kyseinen Unkarin parlamentin mietintö vihdoin esitellä Euroopan unionille nykyisessä tilanteessa ja tutkisiko Euroopan unioni sitä, koska se olisi todella realistinen osoitus siitä, että ihmisoikeuksien alalla on tapahtunut jonkinlaista muutosta. Toisaalta on kysyttävä, että jos ylipäänsä voimme puhua entistä paremmasta mahdollisuudesta vahvistaa ihmisoikeuksia Euroopan unionissa, miten voisimme paremmin välttää sen kaltaisia tapahtumia, kuten Unkarin tapahtuma, jossa ihmisiä kohti ammuttiin vuonna 2006, etenkin jos LIBE-valiokunnan varapuheenjohtaja on edelleen henkilö, joka siihen aikaan oli ihmisiä kohti ampuneen hallituksen jäsen?
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, suhtaudun ilman muuta myönteisesti tämänkaltaiseen mietintöön, jonka esittelijä Kinga Gál niin taitavasti laati. Mietinnön vahvuutena on se, että siinä kuvaillaan perusoikeuksien täytäntöönpanon tilannetta sekä huolellisesti että yksityiskohtaisesti.
Haluan ottaa esiin muutaman pienen asian, jotka liittyvät itse täytäntöönpanoon. Nyt pakollisen perusoikeuskirjan ja jo väistämättä etenevän Lissabonin prosessin ansiosta ei ole epäilystäkään siitä, että hyvinvoinnin ja ihmisen tukeminen juontaa juurensa joukosta arvoja, jotka kaikki voivat todella jakaa, kuten saavutetut tulokset konkreettisesti osoittavat.
Siksi meidän on pidettävä mielessä Lissabonin sopimus, Tukholman ohjelma sekä perusperiaatteet, kuten yhteisvastuu, integrointi sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuminen. Meidän on pidettävä mielessä, että toissijaisuusperiaate ei tietenkään voi olla perusoikeuksien täytäntöönpanon tiellä kansojen Euroopassa.
Muutaman päivän päästä hyväksymme uuden asiakirjan ja uuden asetuksen, joka koskee kansalaisten hyväksi tehtävää lainsäädäntöaloitetta. Nämä asiakirjat liitetään yhteen, ja ne muodostavat ehdottomasti lähtökohtana toimivan ajantasaistetun oikeudellisen kehyksen. Kaikilla toimilla on täsmällinen tavoite eli ihmisarvon kunnioittaminen.
Arvoisa puhemies, päätän puheenvuoroni toteamalla, että valta tehdä tarkistuksia ja soveltaa asianmukaisia seuraamuksia on pantava perusteellisesti täytäntöön vuonna 2013, joka on Euroopan kansalaisuuden teemavuosi. Tämä voisi varmasti olla tärkeä tekijä, jolla arvioida toimenpiteen merkitystä.
Michael Cashman
(EN) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimusta ennen ja Lissabonin sopimuksen jälkeen meillä on hyvin vähän aihetta olla ylpeitä. Euroopassa ihmistä voidaan edelleen syrjiä, jos hän on nainen. Olemme kuulleet tämän tänään täällä istuntosalissa. Nainen ei voi päättää, mitä hän tekee kehollaan. Ihmistä voidaan syrjiä iän, vamman, uskonnon, uskomuksen tai seksuaalisen suuntautumisen perusteella. Tuotteiden ja palvelujen toimituksesta puhuttaessa neuvoston direktiiviin ei ole juuri koskettu. Jos ihmisen kumppani edustaa samaa sukupuolta tai on rekisteröidyssä parisuhteessa tai avioliitossa tällaisen henkilön kanssa, kyseistä ihmistä voidaan syrjiä jäsenvaltiossa toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Tämän perusteella voidaan todeta, että eriarvoisuutta on mahdollista edistää.
Meillä on kahden nopeuden Eurooppa, jossa jotkut ihmiset ovat samanveroisia ja toiset eivät. Istumme täällä tekemättä mitään samalla, kun muukalaisviha, rasismi ja antisemitismi, homofobia ja transfobia lisääntyvät koko ajan, ja meidän pitää myös katsoa, mitä romaneille parhaillaan tapahtuu.
Emmekö ole oppineet mitään toisesta maailmansodasta? Olemmeko oppineet jotakin 1930-luvulta, jolloin käänsimme selkämme, emmekä tehneet mitään, koska ihmiset olivat erilaisia kuin me? Emmekö kykene näkemään, että uskontoa, säädyllistä uskontoa, käytetään tekosyynä erityisesti homojen, lesbojen, biseksuaalien ja transseksuaalien vastaisen syrjinnän lisäämiseksi? Emmekö kykene näkemään, että toisen oikeuksien kaventaminen tarkoittaa viime kädessä omien oikeuksiemme kaventamista? Meillä ei ole mitään syytä olla ylpeitä.
Daniël van der Stoep
(NL) Arvoisa puhemies, on ilmiselvää, että Lissabonin sopimuksessa ihmisoikeuksia lähestytään toisin kuin aikaisemmin on tehty. Ensinnäkin tämä johtuu tietenkin Euroopan unionin liittymisestä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, mikä on aiheuttanut oudon tilanteen, kun tuomioistuimet kilpailevat keskenään. On edelleen epäselvää, mihin suuntaan asiat tarkalleen ottaen kehittyvät tässä mielessä. Pelkään, että EU:n liittymisellä ihmisoikeussopimukseen olemme saattaneet astua oikeudelliseen sudenkuoppaan. Voisiko komissio kommentoida asiaa?
Toinen asiani koskee perusoikeuskirjan pysyvää vaikutusta Euroopan lainsäädäntöön. Haluan esittää komission jäsenelle erityiskysymyksen, joka koskee Euroopan unionin tuomioistuimen 9. marraskuuta 2010 antamaa tuomiota. Kysymys on Volker ja Hartmut Eifertia koskevista yhdistetyistä asioista C 92/09 ja C 93/09. Näissä tapauksissa oli lyhyesti kysymys oikeudesta yksityisyyteen sen oikeuden yhteydessä, joka liittyy Euroopan rahoituksen julkiseen saatavuuteen.
Kyseissä päätöksissä tuomioistuin päätti, että oikeus yksityisyyteen on tärkeämpi kuin Euroopan yleinen avoimuuteen liittyvä etu. Olen hyvin yllättynyt tästä tuomiosta, ja haluaisin hyvin mielelläni kuulla komission jäsenen näkemyksen asiasta, kun otetaan huomioon perusoikeuskirjassa taattujen perusoikeuksien pysyvä vaikutus EU:n nykyiseen ja tulevaan lainsäädäntöön.
Milan Zver
(SL) Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin onnitella kollegaani Kinga Gália erinomaisen mietinnön laatimisesta. On totta, että Euroopan unionissa on uusi tilanne ihmisoikeuksien suojeluasiassa. Minusta vaikuttaa siltä, että vapautta laajennetaan ja että se on hyvä asia. Mietintö on melko nykyaikainen tai moderni, ja siinä puhutaan muun muassa jopa ihmisoikeuksien kolmannesta sukupolvesta.
Ihmisoikeuksien ja vapauksien suojeluun sisältyy myös menneisyyden virheiden korjaaminen.
Olemme kyllä korostaneet useita kolmannen sukupolven oikeuksia, jollaisiksi niitä mietinnössä kutsutaan, mutta olemme unohtaneet eräitä asioita, kuten totalitaaristen hallintojen takavarikoiman omaisuuden palauttamisen omistajilleen tai arvokkaiden hautajaisten pitämisen niille monille ihmisille, jotka surmattiin julmasti Keski- ja Itä-Euroopassa vuonna 1945 ja joille osoitettiin tuolloin vain tilapäiset haudat.
Sen vuoksi me nykysukupolven poliittiset päätöksentekijät olemme vastuussa näiden menneiden virheiden korjaamisesta. Vasta sitten voimme puhua puhtaalla omallatunnolla uusista, kolmannen sukupolven ihmisoikeuksista ja vapauksista, kuten niitä kutsutaan, nykyisyyttä ja myös tulevaisuutta ajatellen.
Kinga Göncz
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Lissabonin sopimuksen myötä perusoikeuskirjasta on tullut myös oikeudellisesti sitova, ja se antoi mahdollisuuden aloittaa rikkomismenettelyjä siinä tapauksessa, että sitä rikotaan. Joissakin jäsenvaltioissa kriisin alkamisen yhteydessä syntyneet sosiaaliset jännitteet ovat rajoittaneet demokraattisia oikeuksia sen sijaan, että niitä olisi edistetty. Ne ovat rajoittaneet lehdistönvapautta, ne ovat rajoittaneet lakko-oikeutta, aiheuttaneet sosiaalisen vuoropuhelun välttämistä ja rajoittamista, lisänneet syrjintää ja murtaneet oikeusvaltioperiaatteen ja oikeusvarmuuden perustat. Komissiolla on perussopimusten valvojan asemassa velvollisuus olla tietoinen tällaisista merkeistä. Pidämme perusoikeuksista vastaavan komission jäsenen salkun perustamista tärkeänä askeleena. Kehotammekin komission jäsen Redingiä seuraamaan säännöllisesti jäsenvaltioiden toimia ja kiinnittämään huomiota tapauksiin, joissa perusoikeuksia ja demokratian perusperiaatteita on rikottu, jotta voidaan varmistaa, että ne eivät ole pakollisia vain ehdokasvaltioille ennen niiden liittymistä, mutta myös myöhemmin, muuten EU:n uskottavuus vaarantuu.
Monica Luisa Macovei
(RO) Arvoisa puhemies, haluan aluksi onnitella Kinga Gália hänen mietinnöstään.
Meillä on arvojen ja periaatteiden yhteisö, ja se kuvastuu ihmisoikeuksien suojelun monimuotoisena järjestelmänä, johon sisältyy perusoikeuskirja, joka on kaikkein edistyksellisin ihmisoikeuksien alueellinen koodisto. Jäsenvaltioiden on noudatettava perusoikeuskirjan määräyksiä soveltaessaan EU:n lainsäädäntöä. Perusoikeuskirjan määräyksiä voidaan soveltaa suoraan jäsenvaltioiden tuomioistuimiin, jolloin niille annetaan myös suurta vastuuta.
Toiseksi totean, että meillä on Euroopan ihmisoikeusyleissopimus ja Strasbourgissa toimivan Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö. Ne takaavat yksilön oikeudet jäsenvaltioissa. Euroopan unionin liittyminen yleissopimukseen takaa sen, että Euroopan ihmisoikeusyleissopimusta sovelletaan myös niihin toimiin, joihin EU ryhtyy instituutiona, sekä EU:n lainsäädäntöä soveltavaan jäsenvaltioon. Meidän on tietenkin seurattava tarkoin Strasbourgin tuomioistuimen uudistusta ja sen vaikutusta menettelyjen lyhentämiseen.
Kolmas asia on se, että jäsenvaltioilla on omassa maassaan velvollisuus ja tilaisuus panna suoraan täytäntöön määräykset, jotka takaavat perusoikeudet, sekä soveltaa niitä omissa maissaan niiden omien instituutioiden tekemien päätösten kautta.
Siksi voidaan todeta, että sekä oikeudelliset että institutionaaliset mekanismit ovat olemassa. Avainsana on täytäntöönpano, jonka on oltava nopea ja tehokas uhrien hyväksi. Toinen avainsana on instituutioiden välinen koordinointi, kun ne keskustelevat ihmisoikeusrikkomuksista ja määräävät tuomioita aiheutetuista vahingoista.
Joanna Senyszyn
(PL) Arvoisa puhemies, perusoikeuskirjan sisällyttäminen osaksi EU:n lainsäädäntöä ei laajenna EU:n toimivaltuuksien soveltamisalaa, ja se noudattaa toissijaisuusperiaatetta, koska perusoikeuskirja on keskeinen osa EU:n politiikkaa. Sen vuoksi kehotan jälleen kerran Puolan viranomaisia täyttämään velvollisuutensa ja hyväksymään perusoikeuskirjan. Puolan jättäytymisellä pois perusoikeuskirjasta ei ole mitään todellista perustelua. Se on poliittinen päätös, joka saattaa maani huonoon valoon ja on vahingollinen Puolan kansalaisille.
Perusoikeuskirjan hyväksyminen on erityisen tärkeää, kun otetaan huomioon Puolan tuleva puheenjohtajakausi. Kaikilla eurooppalaisilla on oltava yhdenveroiset oikeudet riippumatta siitä, missä he asuvat ja missä määrin papisto pitää heidän kotimaassaan valtaa. Valitettavasti Puolan perustuslakituomioistuin ei aina ymmärrä tätä. Olen sitä mieltä, että naisten oikeuksien kunnioittaminen on erityisen tärkeää, kun se on ainoa enemmistöryhmä, jota syrjitään. Sen vuoksi esitän jälleen kerran vetoomuksen, että annetaan naisiin kohdistuvaa väkivaltaa koskeva Euroopan unionin direktiivi, joka koskee myös seksuaalista ja lisääntymiseen liittyvää väkivaltaa, jollaista eräät jäsenvaltiot harjoittavat soveltaessaan täysipainoisesti omaa lainsäädäntöään.
Ádám Kósa
(HU) Arvoisa puhemies, useat kollegani ovat jo ottaneet esiin mietinnön eteenpäin suuntautuvan osan. Tämä mietintö kattaa useita ihmisoikeuksiin liittyviä kysymyksiä asettamatta etusijalle jotakin tiettyä aihetta, mikä on vahingoksi muille. Olen erityisen iloinen siitä, että mietinnössä korostetaan erityisesti syrjimättömyyttä ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia. Mietintö perustuu perusoikeuskirjaan. Tässä on puheenvuoroni tarkoitus. Perusoikeuskirjaan liittyminen ja sen täytäntöönpano voivat onnistua ainoastaan, jos eurooppalainen yhteiskunta tunnustaa, että kaikki ihmiset ovat tasa-arvoisia ja että tämä tasa-arvo voidaan toteuttaa ainoastaan tasa-arvoisen kohtelun kautta. Jos jotkut ihmiset asetetaan epäedulliseen asemaan ilman omaa syytä, heille on tarjottava asianmukaista ja kohtuullista apua, jotta heistä voi tulla samanarvoisia ihmisiä ja samanarvoisia kansalaisia. Tähän tavoitteeseen johtava tie on vaikea, ja sen saavuttaminen edellyttää tietoista työtä. Jäsen Gálin mietintö on tärkeä merkkipaalu tällä tiellä. Olen kiitollinen hänen hyvin merkittävästä työstään.
Anna Záborská
(SK) Arvoisa puhemies, haluan tuoda esiin erään vaaran. Erilaisten syrjinnän torjuntamuotojen yhdistäminen saattaa johtaa syrjintään. Tästä keskusteltiin myös viime viikolla Wienissä pidetyssä Etyjin kokouksessa.
Tämä on ristiriitainen asia, mutta kun syrjinnän vastaisesta politiikasta tulee ideologia, ihmiset alkavat syrjiä toisia. Voimme nähdä, miten nykyinen syrjinnän käsite on laajempi kuin tämä määritelmä. Jos Euroopan unionissa ilmenee vakavia puutteita tällä alalla, sen on palautettava sanan "syrjintä" alkuperäinen merkitys, koska sitä ei enää ymmärretä ihmisoikeusaktivistien tai joskus jopa Euroopan ihmisoikeusviraston keskuudessa. Sen vuoksi vaadin kyseisen elimen demokraattista valvontaa. Jos näin ei tapahdu, siitä voi koitua jopa taloudellisesti hintava taakka, joka vahingoittaa Euroopan komission maineen lisäksi epäsuoraan myös koko Euroopan unionia.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, esittelijä on tehnyt mielestäni erinomaista työtä. Haluan lainata unkarilaista sanontaa ja todeta kuitenkin, että mikäli sitä ei panna täytäntöön, se on sama kuin jos kengittäisi kuolleen hevosen. En näe Euroopan komissiolla poliittista tahtoa panna nämä oikeudet täytäntöön ja aloittaa rikkomismenettelyjä jäsenvaltioita vastaan. Luotan vahvasti komission jäsen Redingiin. Hänellä on enemmän rohkeutta kuin kaikilla miespuolisilla komission jäsenillä yhteensä, koska hän uskalsi panna vastaan presidentti Sarkozylle, vaikka puheenjohtaja Barroso yritti pitkään taivutella häntä olemaan tekemättä niin. Tulevan kauden aikana hänellä on edessään huomattava haaste, kun EU:n puheenjohtajuuden tehtäväkseen ottava Unkarin hallitus syyllistyy vakaviin perusoikeuksien rikkomisiin. Se rajoittaa lehdistönvapautta, se on lakkauttanut ammattiliittojen virkamiehiin liittyvät oikeudet, ja lisäksi se ei suojele yksityistä omaisuutta omiessaan kolmen miljoonan kansalaisen yksityisen eläkesäästöt. Arvoisa komission jäsen Reding, nykyinen hallitus rikkoo perusoikeuksia, ja teillä on oltava rohkeutta aloittaa rikkomismenettely.
Sonia Alfano
(IT) Arvoisa puhemies, Euroopan ihmisoikeussopimuksesta, perusoikeuskirjasta, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklasta sekä jäsenvaltioiden perustuslaeista huolimatta Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa tapahtuu päivittäin vakavia ihmisoikeusrikkomuksia.
Kotimaassani Italiassa on voimassa järjestelmä, jossa rikotaan lehdistönvapautta, poliittiset puolueet osallistuvat vaaleihin väärennetyillä allekirjoituksilla, valtionsalaisuudella peitetään väkivaltaiset iskut (myös mafian tekemät), pääministerimme - toivottavasti ei enää kovin pitkään - käyttää hyväkseen kansainvälistä yhteistyötä Venäjän ja Libyan kaltaisten valtioiden kanssa, kuten myös WikiLeaks vahvisti. Euroopan unionilla ei ole varaa sulkea silmiään kaikelta tältä.
Näistä syistä tuen tätä mietintöä, joka sisältää useita niistä tarkistuksista, joita itse esitin ja jotka hyväksyttiin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa. Niistä haluaisin korostaa kappaleita 20 ja 40, joissa vaaditaan, että ihmisoikeusrikkomuksia valvotaan ja niistä rangaistaan ja että kansalliset lainsäädäntöehdotukset, jotka mahdollisesti rikkovat ihmisoikeuksia, pysäytetään ennen kuin niistä tulee laki ja ennen kuin EU hyväksyy ne.
Annoin tukeni myös kannustimelle hyödyntää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 ja 7 artiklaa ihmisoikeusrikkomusten käsittelyssä ja Euroopan ihmisoikeusviraston toimivaltuuksien vahvistamisessa.
Mietinnössä esitetään useita hyviä viittauksia vähemmistöihin, oikeuksiin, lesboihin, homoseksuaaleihin, biseksuaaleihin ja transsukupuolisiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja turvapaikanhakijoihin, lehdistönvapauteen ja kansalaisoikeuksiin. Näistä syistä pyydän kollegojani äänestämään tämän mietinnön puolesta.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, olemme kaikki tietoisia siitä, että Euroopan unionin jäsenvaltioissa esiintyy edelleen monenlaista syrjintää, joka vahingoittaa erilaisia väestönosia ja kulttuurisia vähemmistöjä. Emme voi kuitenkaan unohtaa, että naisia kohtaan harjoitetaan yleistä syrjintää.
Naisiin kohdistuvaa syrjintää harjoitetaan edelleen enemmän tai vähemmän useilla eri alueilla EU:n jäsenvaltioissa. Naispuolisilla työntekijöillä on edelleen vaikeuksia saada työtä ja edetä urallaan, ja he joutuvat vieläkin kärsimään alhaisista palkoista ja muista syrjinnän muodoista, jotka ovat aina vahingollisia heille. Sukupuolten välinen palkkaero on EU:ssa noin 18 prosenttia. Siksi tarvitaan kiireellisiä toimia tällaisten syrjivien kohteluiden torjumiseksi.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, EU:n liittyminen ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien suojelusta tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen kätkee taakseen riskin siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin voi antaa tuomion mistä tahansa EU:n oikeustoimesta. Euroopan unionin tuomioistuimen tuomarit ovat jo varoittaneet ottamasta tätä askelta.
Epäilen hyvin vahvasti sitä, antaako Euroopan ihmisoikeustuomioistuin aina puolueettomia ja asianmukaisia tuomioita. Sen puheenjohtaja on itse myöntänyt, että hän haluaisi tutkia turvapaikanhakijoiden esittämiä tapauksia tarkemmin kuin muita tapauksia. Tiettyjen kantelijoiden suosituimmuuskohtelu ei ole puolueettomalta tuomarilta sopivaa käytöstä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin pyrkii parhaillaan keskeyttämään Dublinin yleissopimuksen ja torjumaan Itävallasta Kreikkaan suuntautuvat karkotukset. Miksi? Eikö Kreikka ole turvallinen maa? Haluammeko todella alistua tuomioistuimelle, joka haluaa kieltää ristin luokkahuoneissa? Risti on kristinuskon symboli, ja kristinusko on yksi Euroopan perustoista ja perusarvoistamme.
Mikäli Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei selkeästi kunnioita millään tavalla tällaisia ihmisoikeuksia, en katso, että sitä on mahdollista tunnustaa täällä hyväksyttynä ja asianmukaisena päätöksentekoelimenä.
Alajos Mészáros
(HU) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on aina ollut valmis arvostelemaan alueensa ulkopuolella olevia maita edistääkseen ihmisoikeuksia. Sen sijaan puhuttaessa sen omista jäsenvaltioista, se on kuitenkin usein ollut voimaton sen jälkeen, kun nämä maat ovat liittyneet Euroopan unioniin. Tilanteen ei pitäisi enää olla näin, koska nykyään meitä eivät yhdistä toisiimme pelkästään taloudelliset periaatteet. Kinga Gálin mietinnössä esitetään lyhyesti kaikkein kiireellisimmät ja tärkeimmät toimet sisäisten perusoikeuksien suojelun kehittämisessä. Tarvitsemme tehokasta oikeuksien suojelujärjestelmää ja Lissabonin sopimuksen ansiosta meillä on nyt mahdollista perustaa sellainen. Kansalaisten perusoikeuksien rikkomuksia ei pidä jättää vaille seuraamuksia. Meidän on voitava saattaa rikkomuksiin syyllistyneet henkilöt tilille sekä jäsenvaltioissa että Euroopan unionissa.
Olen vahvasti samaa mieltä komission jäsen Redingin kanssa siitä, että komission olisi käytettävä oikeuttaan aloittaa rikkomismenettelyjä kaikissa perustelluissa tapauksissa. Käytössä oleviin menettelyihin lisättävä menettely, jolla voidaan pysäyttää jokin toimi, voi toimia tehokkaana välineenä oikeuksien suojelussa sellaista jäsenvaltiota vastaan, joka rikkoo perusoikeuksia. Meidän on ilman muuta suojeltava vammaisia, meidän on poistettava syrjintä ja lopuksi totean, että meidän on suojeltava Euroopan kielellistä monimuotoisuutta.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Arvoisa puhemies, ihmisoikeuskysymystä on käsiteltävä Euroopan laajuisesti ja jäsenvaltioiden on itse myös otettava vastuu kansalaistensa perusoikeuksien turvaamisesta. Euroopan laajuisesti on esimerkiksi hyvin tärkeää luoda eurooppalainen strategia lastenoikeuksista, koska kaikki jäsenvaltiot eivät kykene turvaamaan lastenoikeuksien suojelua omassa maassaan. Siksi on kehitettävä käytännön keinoja lasten hyväksikäytön, seksuaalisen hyväksikäytön ja lasten pornografian torjumiseksi.
Painopisteeksi on asetettava myös vammaiset, jotka kärsivät edelleen syrjinnästä sosiaalisessa elämässään, ammatillisessa elämässään ja kulttuurielämässään. Sen vuoksi meidän on perustettava EU:n lainsäädännöstä koostuva vammaisten oikeuksia koskeva konkreettinen järjestelmä sekä perustettava EU:n laajuinen vammaisia koskeva strategia.
Haluan korostaa, että ihmiskaupan ja etenkin naisia ja lapsia koskevan ihmiskaupan torjunta on edelleen suuri ongelma, ja ihmiskauppa on yksi pahimmista ihmisoikeusrikkomuksista.
On myös hyvin tärkeää torjua köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä, etenkin vanhusten kohdalla, koska he ovat kärsineet kaikkein eniten taantuman aikana.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, haluan kiittää niitä valiokunnan jäseniä, jotka tekivät työtä esittelijän, Kinga Gálin rinnalla näiden asioiden parissa. Lisäksi kiitän kaikkia niitä parlamentin jäseniä, jotka käyttivät tänään puheenvuoron ja osoittivat, että perusoikeudet ovat hyvin tärkeitä. Tuen ehdottomasti sitä, mitä useat parlamentin jäsenet ovat jo todenneet, eli sitä, että meidän on korkea aika keskittyä Euroopan unionissa perusoikeuksiin, jotta olisimme uskottavia ja jotta kykenisimme puhumaan perusoikeuksista Euroopan unionin ulkopuolella. Tätä asiaa on jokseenkin laiminlyöty. Näin ei ole enää tulevaisuudessa.
Olen sitä mieltä, että komission laatima perusoikeuskirjan soveltamista koskeva vuosikertomus, jossa käsitellään kaikkien esittämiä kaikenlaisia huomioita syrjinnän muodoista, antaa meille todellisen mahdollisuuden keskustella joka vuosi siitä, mikä ei toimi ja miten voisimme korjata tilanteen.
Kysymys kuuluu, miten tilanteen voi korjata. On esitetty ajatus niin kutsutusta jäädytysmekanismista, jollaiseksi esittelijä kutsui sitä, ja tässä ennaltaehkäisyjärjestelmässä puututaan johonkin jäsenvaltiossa aloitettuun toimeen siihen asti, kunnes se pannaan täytäntöön. Olen pyytänyt asiantuntijoitani analysoimaan tätä asiaa, ja tällaiseen mekanismiin liittyvät institutionaaliset kysymykset ovat hyvin monimutkaisia. Vaikka meidän on jatkettava analyysia ja katsottava, mitä oikein tapahtuu, toistaiseksi minusta vaikuttaa siltä, että tällaiseen toimintaan ei ole oikeudellisia perusteita ja että tarvittaisiin perussopimukseen tehtävää muutosta tällaisen ehkäisymekanismin aktivoimiseksi. Se ei ole houkutteleva ajatus. Aiomme edelleen etsiä mekanismia, jota voitaisiin käyttää muuttamatta perussopimusta voidaksemme käsitellä kaikkein kiireellisimpiä kysymyksiä.
Haluan kuitenkin kiinnittää huomionne siihen, että perusoikeuskirjaa ei voida soveltaa absoluuttisesti, koska tämä on yleinen väärinkäsitys. Sitä voidaan soveltaa vain silloin, kun jäsenvaltiot panevat täytäntöön eurooppalaiset säännöt, esimerkiksi direktiiviin, josta on päätetty neuvoston ja parlamentin välillä ja saatettu sitten osaksi Euroopan unionin lainsäädäntöä. Siinä tilanteessa perusoikeuskirjaa voidaan soveltaa, mutta ei absoluuttisesti. Absoluuttisesti tarkoittaa siis sitä, että kaikissa muissa tapauksissa sovelletaan jäsenvaltioiden tuomioistuimien oikeuskäytäntöä.
Kun Euroopan unionista tulee Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuoli, siihen liittyy ylimääräinen ulottuvuus, joka meidän on pantava täytäntöön, ja se koskee sitä tapaa, jolla meidän on hoidettava oikeuksiin liittyvää politiikkaamme. Tämä on minusta erittäin tärkeä asia, joka ohittaa tärkeydessään kaikki esitetyt erityiskysymykset. Vastaan erikseen kysymyksen esittäneille parlamentin jäsenille. Lisään, että mielestäni tämä pääasia on erittäin keskeinen.
EU:n ulkopuolella, jäsenvaltioissamme ja hallituksissamme perusoikeuskirjan merkitystä ei ole vielä täysin ymmärretty. Näin ollen meidän on tehtävä jonkin verran työtä lisätäksemme tietoisuutta siitä, että tämä oikeuksien kulttuuri ja tämä arvojen politiikka on voimassa kaikkialla Euroopassa. Kun laki hyväksytään ja kun lakia sovelletaan, ihmiset pohtivat sitten, vastaako se niitä arvoja, joihin olemme sitoutuneet. Tämä tarkoittaa sitä, että meidän poliittisten päättäjien on toimiessamme kysyttävä itseltämme miltei järjestelmällisesti, vastaavatko toimemme niitä perusoikeuksia, joihin olemme sitoutuneet.
Tämä on mielestäni kaikkien tärkein seikka. Itse asiassa voin kertoa teille, että komission on määrä tehdä tänään päätös eksekvatuurimenettelyn lopettamisesta. Toisin sanoen esitellään ehdotus siitä, että tuomioistuinten päätöksistä tehdään voimassa olevia kaikkialla Euroopassa. Tämä on hyvin tärkeä päätös, ja ensimmäistä kertaa, kun ehdotamme tätä uutta lainsäädäntöä, keskitymme ihmisoikeuksien kunnioittamiseen. Emme laatineet pelkästään talousanalyysiä tai tutkineet markkinoihin kohdistuvaa vaikutusta, vaan selvitimme myös sitä, miten tämä asia vaikuttaa arvoihin.
Kuten voitte huomata, siirrymme asteittain kohti uutta politiikkaa, ja mielestäni meidän, siis komission, neuvoston ja parlamentin, olisi keskenämme varmistettava, että tämä komission puolesta esittelemäni perusoikeuskirjan soveltamisesta laadittava vuosikertomus, jota parlamentti joko moittii tai jonka hyväksyy, on suuri totuuden hetki ja tilaisuus tarkastella tarkemmin näitä asioita. Tässä on kysymys myös siitä, että näytämme todella muulle maailmalle ja äänestäjillemme, että perusoikeuskirja on elävä kokonaisuus. Perusoikeuskirja ei ole pelkkä teksti, vaan se on tarkoitettu pantavaksi täytäntöön. Mikäli sitä sitten ei panna täytäntöön, kansan valitsemat edustajat sanovat sen kovaan ääneen ja selvästi.
Tämä meidän on pyrittävä saamaan aikaan kahden tai kolmen vuoden aikana ennen seuraavia vaaleja. Mielestämme voimme saavuttaa tämän tavoitteen asteittain niin, että ensimmäinen tehtävä suoritetaan keväällä, ja sitten tästä tehdään parlamentissa käytäntö. Kun sitten tarkastelette keskiviikkoisin tai torstaisin unionin ulkopuolista ihmisoikeustilannetta, kukaan ei voi sitten enää todeta, että emme ole hoitaneet omia asioitamme kuntoon. Toimikaamme näin yhdessä.
Kinga Gál
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitos rohkaisevista sanoista ja tukevista sanoista. Haluan kiittää erityisesti komission jäsen Redingiä avoimuudesta ja yhteistyöstä, jonka pohjalta olemme tehneet yhdessä työtä jo jonkin aikaa, ja lisäksi haluan kiittää selkeistä ja täsmällisistä vastauksista ja viesteistä. Uskon, että varjoesittelijöiden ja kollegoiden huomiot ovat loppujen lopuksi kaikki tässä mietinnössä ja että olemme onnistuneet saavuttamaan hyväksyttäviä kompromisseja. Sen vuoksi en voi hyväksyä tarkistuksia, jotka on nyt jätetty uudelleen täysistunnon tarkistettavaksi, koska mielestäni tämä mietintö on hyväksyttävä tällaisena. Haluan korostaa, että meidän ei pitäisi missään nimessä heittää lasta pesuveden mukana, kun puhutaan perusoikeuksien yleisestä suojelujärjestelmästä, minkä vuoksi meidän olisi aina otettava huomioon konkreettiset tekijät ja pyrittävä muuttamaan ne odotukset, joista tänään keskustelemme, joksikin todella kouraantuntuvaksi.
Siksi olen iloinen, että tämänpäiväisessä täysistunnossa näemme nämä konkreettiset tekijät ihmiskaupan torjuntaa käsittelevässä aiheessa. Siinä tarvitaan erityistä suojelua, jota on tarjottava lapsiuhreille uhrien suojelun yhteydessä. Tästä keskustellaan nyt myös kansalaisaloitteen hyväksymisen yhteydessä, ja sen seurauksena voimme todella puhua kansalaisten Euroopasta, koska nämä Euroopan kansalaiset voivat vaikuttaa lainsäädäntömenettelyyn. Pidän kuitenkin myös symbolisena sitä, että keskustelemme maailman ihmisoikeuksien tilannetta käsittelevästä mietinnöstä ja hyväksymme sen huomenna. Suhtaudun myönteisesti siihen, että puheenjohtajavaltio Unkari asettaa tavoitteensa samansuuntaisesti ja korostaa sellaisen EU:n vahvistamista, joka on lähellä kansalaisia. Haluan kuitenkin muistuttaa kollegojani, että meidän olisi vältettävä kaksinaismoraalia täällä parlamentissa. Sanon tämän niille kollegoilleni, jotka avustivat kenties vuosia - ja puhun nyt kollegoilleni Unkarin sosialistista puoluetta edustaville jäsenille - kaikkein vakavimmissa ihmisoikeusrikkomustapauksissa, ja nyt he arvostelevat muita perusteettomin syytöksin vain palauttaakseen äänestäjän luottamuksen, jonka he ovat saattaneet menettää juuri näiden ihmisoikeusrikkomusten vuoksi. Kiitän heitä kaikkia yhteistyöstä ja tuesta.
Michael Cashman
(EN) Arvoisa puhemies, minun on osoitettava vääräksi se halveksunta, jota jäsen Gál esitti sosialisteja kohtaan, kun hän totesi heidän vaarantaneen ihmisoikeudet. Ette voi kyseenalaistaa asioita sillä tavalla olematta täysin täsmällinen väitteissänne ja esittämättä todella ratkaisevia ja todenmukaisia todisteita.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Alexander Mirsky
kirjallinen. - (EN) Haluan ilmaista vilpittömän kiitollisuuteni mietinnön esittelijälle Kinga Gálille hänen pyrkimyksistään pureutua ihmisoikeuksien rikkomisongelmaan Euroopan unionissa. Miten voimme moittia tai opettaa jotakuta EU:n ulkopuolista tahoa, jos lakia rikotaan säännöllisesti omassa yhteisössämme? Tähän mennessä EU:n jäsenvaltio Latvia ei ole pannut täytäntöön Euroopan parlamentin 11. maaliskuuta 2004 antamaa päätöslauselmaa, jossa parlamentti "ehdottaa Latvian viranomaisille, että nämä harkitsisivat mahdollisuutta tarjota henkilöille, jotka eivät ole maan kansalaisia mutta jotka ovat asuneet maassa kauan, mahdollisuutta osallistua paikallisvaaleihin". Latvian 335 000 pysyvän asukkaan (15 prosenttia) oikeudet ovat puutteelliset, mutta tämä ei huolestuta ketään. Euroopan parlamentti voi keskustella ihmisoikeusrikkomustapauksista missä tahansa muualla paitsi omalla alueellaan. Äänestin Kinga Gálin aloitteen puolesta. Osoitan täyden tukeni ja kiitollisuuteni 335 000 ihmiselle.
Kristiina Ojuland
Haluan käyttää tilaisuutta kiittääkseni esittelijää siitä, että hän toi selvyyttä tähän tärkeään asiaan. Lissabonin sopimus on määritellyt uudelleen toimivaltuudet ja vastuut monilla aloilla, ja niistä yksi on se, että perusoikeuskirjasta on tullut oikeudellisesti sitova. Euroopan parlamentti on toiminut perusoikeuksien vahtikoirana, ja Lissabonin sopimus on vahvistanut asian. Tuen vahvasti ajatusta Euroopan parlamentin aseman parantamisesta lainsäädäntöesitysten ja -tarkistusten järjestelmällisen käsittelyn yhteydessä. Suhtaudumme kaikki kriittisesti ihmisoikeusrikkomuksiin kaikkialla maailmassa, mutta samalla meidän on samalla tavalla tarkkailtava sitä, mitä Euroopan unionin rajojen sisäpuolella tapahtuu. Ei ole mitään syytä olla kovin tyytyväinen, koska näemme jäsenvaltioissa aivan liian usein merkkejä rasismista, muukalaisvihasta, seksismistä ja muista syrjinnän muodoista. Meillä on edessämme valtavasti töitä, mutta olen hyvin varma siitä, että johdonmukainen työskentely perusoikeuksien ylläpitämiseksi EU:ssa auttaa meitä onnistumisessa.
Csaba Sógor
Euroopan unioni tarjoaa valtiosta koostuvana yhteisönä korkean ihmisoikeuksien suojan, ja se korottaa aina rohkeasti äänensä, kun muualla maailmassa tapahtuu ihmisoikeusrikkomuksia. Euroopan parlamentti tuomitsee yleensä kiitettävän yksimielisesti toimet, joissa on täysin laiminlyöty ihmisoikeuksiin liittyvät yleismaailmalliset perusoikeudet, tapahtuipa tämä missä tahansa. Harvemmin puutumme kuitenkaan yhtä päättäväisesti rikkomuksiin, joita tapahtuu EU:n rajojen sisäpuolella, vaikka sen pitäisi olla kaikkein tehokkain tapa välittää viesti niille maailman maille, jotka eivät kunnioita ihmisoikeuksia. EU:n yhteisillä toimilla voitaisiin saavuttaa parhaimmat tulokset, jos tuomme julki tyytymättömyytemme yhtä päättäväisesti ja ehdottomasti omalla alueellamme ihmisoikeuksien ja perusvapauksien puolustamisessa. Hyvin harvoissa tapauksissa vaadimme itseämme tilille näistä ihanteista, jotka ovat Euroopan hengen olennainen osa ja jotka ovat olleet oikeudellisesti sitovia vuoden ajan perusoikeuskirjan ansiosta. Siinä tapauksessa, että todella teemme näin, osoittaudumme yhtä voimattomiksi ja kyvyttömiksi asianmukaisten seuraamusten puuttuessa. Tämä puolestaan vaikuttaa väistämättä sen kritiikkimme voimaan ja uskottavuuteen, jota kohdistamme kolmansia maita ja ulkopoliittisia toimiamme kohtaan ihmisoikeuksien ja demokratian edistämiseksi. En katso, että Eurooppa voi luopua näistä periaatteista tulevaisuudessa.
