
Matikainen-Kallström
Arvoisa puhemies, kun äänestämme näistä maatalousuudistuksista, Agenda 2000 - uudistuksista, niin olisin vain tiedottanut kollegoilleni, että Suomessa on ollut tällä viikolla yli 50 asteen pakkanen. Kannattaa huomioida tällaiset tilanteet, joissa eivät autot eivätkä mitkään muutkaan välineet liiku.

Hawlicek
Arvoisa puhemies, haluaisin puhua kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan puolesta. Strasbourgissa 13. tammikuuta 1999 pidetyssä täysistunnossa komissaariBangemann esitti mielipiteensä Malerban maailmanlaajuistumista ja tietoyhteiskuntaa käsittelevästä mietinnöstä. Kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta panee pahoillaan merkille, että komissaari Bangemann näyttää pelkäävän valiokuntaa niin paljon, että hän koki, että hänen on pakko käyttää työjärjestyksen sallimia erioikeuksiaan arvostellakseen koko valiokuntaa, kun tämä julkesi esittää vain omia näkemyksiään mietinnön aiheesta kirjallisesti.
Valiokunnan jäsenet ymmärtävät kuitenkin komissaari Bangemannin huomautukset. Kulttuuriasioita käsittelevä valiokunta on iloinen siitä, että sen tärkeimmät näkemykset lähentymistä koskevasta vihreästä kirjasta hyväksyttiin viime vuoden lokakuussa. Komissaari Bangemannin täytyi olla erittäin pettynyt, kun hän totesi, että valiokunta, joka hänen mielestään on kovin merkityksetön, todellakin pystyi toteuttamaan lähentymistä koskevat keskeisimmät ideansa.

Puhemies
Kiitos, rouva Hawlicek. Merkitsen tarkasti muistiin, mitä sanoitte juuri, mutta komissaari Bangemann ei ole paikalla vastaamassa teille.

Fayot
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa, että istuntosalin akustiikka on erittäin huono. Kuulemme teitä vaivoin ilman kuulokkeita. Teknisen yksikön pitäisi huolehtia asiasta, koska tilanne on todella mahdoton.

Puhemies
Herra Fayot, olette aivan oikeassa. Tiedätte, että monet meistä ovat ottaneet esiin tämän istuntosalin akustiikkaan liittyvän ongelman.
Esitän kaksi huomautusta teidän huomautuksenne johdosta. Ensinnäkin sanon, että puhemiehistö on käsitellyt asiaa ja että olemme antaneet sen erään yhtiön hoidettavaksi; yhtiö katsoo, miten akustiikkaa voidaan parantaa. Toisella huomautuksellani vetoan kollegojen yhteistyöhalukkuuteen: jos he olisivat niin ystävällisiä, että istuutuisivat mahdollisimman pian ja mahdollisimman hiljaa, se parantaisi tietenkin tilannetta.

Wolf
Arvoisa puhemies, haluaisin palata komissaari Bangemannia koskevaan kohtaan ja pyytää parlamenttia suhtautumaan asiaan ymmärtäväisesti, koska kyse on selvästi toimikauden loppumisen aiheuttamista oireista.

Puhemies
Kiitos, herra Wolf.

Äänestykset
Mulder
 Arvoisa puhemies, pyytäisin teitä lykkäämään äänestystä lainsäädäntöpäätöslauselmasta, koska se olisi yhdenmukaista muita maatalousmietintöjä koskevan käytännön kanssa ja koska komissio on, toisin kuin se lupasi Strasbourgissa, esittänyt meille kantansa mietinnöistä vasta eilisiltana.

Rehder
Arvoisa puhemies, hyväksymme tämän. Haluamme kuitenkin nähdä, mitä neuvosto todella saa aikaan kanssamme suorissa neuvotteluissa, jotka alkavat ensi viikolla, ja sitten haluamme äänestää. Eilen illalla meillä kaikilla oli tietenkin mahdollisuus tutustua komission kantaan. Kiitämme komissiota, tosin hiukan myöhään!

Puhemies
Kyllä, ymmärrän aivan hyvin. Asianmukaisuuden vuoksi toimitan herra Mulderin ehdotuksesta äänestyksen.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, haluaisin kysyä komissiolta 60 artiklan mukaisesti, onko se halukas hyväksymään ne tarkistusehdotukset, jotka olemme esittäneet.

Fischler
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, jaoimme eilen luettelon niistä tarkistuksista, jotka komissio voi hyväksyä tällä hetkellä. Minun on valitettavasti sanottava teille, että komission ei ole mahdollista hyväksyä kaikkia tarkistuksia, joista täällä äänestettiin.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, luin komission esityksen. Halusin kuitenkin ottaa huomioon muodollisuudet ja sen vuoksi pyysin herra Fischleriä vielä kerran sanomaan, että komissio ei hyväksy kaikkea. Siksi pyydän, että asia palautetaan valiokuntaan 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.

Rehder
Arvoisa puhemies, tällä tavalla olemme käsitelleet loppuun mitä kammottavimman palkkiomaksun, nimittäin Herodes-palkkion. Sydämelliset kiitokset kaikille kollegoille!
Ennen äänestystä lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksestä

Garot
Arvoisa puhemies, pyydän, että lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksestä toimitettavaa äänestystä lykätään työjärjestyksen 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.

Rehder
Arvoisa puhemies, haluaisin vielä selventää joitakin asioita, jotka liittyvät Graefe zu Baringdorfin mietintöä koskevaan äänestykseen. Mielestäni äänestyksen lopussa oli joitakin epäselvyyksiä. Mehän hyväksyimme mietinnön, ja esittelijän valiokuntaan palauttamista koskeva toive liittyi tietääkseni lainsäädäntöpäätöslauselmaan. Kyse ei siis siitä, että lainsäädäntöpäätöslauselma palautettaisiin valiokuntakäsittelyyn, vaan lainsäädäntöpäätöslauselman siirtämisestä eteenpäin parempaan tulevaisuuteen. Luotamme komission ja neuvoston viisauteen, että ne eivät jätä asiaa puolitiehen.

Puhemies
Ehdottomasti, hyvä kollega. Luulin, että asia on täysin selvä. Toimitin tosiaan äänestyksen komission tarkistetusta ehdotuksesta, ja ehdotusta kannatettiin laajalti. Sama koski sitä paitsi muita mietintöjä, kuten äsken herra Garot'n mietintöä.

Goepel
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen sinänsä erittäin tyytyväinen äänestykseen asian osalta ja parlamentin osalta. Haluaisin vaikuttaa asiaan ja pyydän kollegoitani kannattamaan sitä, että 60 artiklan 2 kohdan mukaisesti siirrämme lopullisen äänestyksen siihen hetkeen, kun saamme lainsäädäntöpäätöslauselman.

Puhemies
Aivan, herra Goepel, olette hiukan etuajassa, mutta uskon, että kaikki ymmärsivät kyllä, mitä sanoitte.
Ennen äänestystä lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksestä

Puhemies
Toimitan äänestyksen esittelijämme ehdotuksesta lykätä lainsäädäntöpäätöslauselmaesitykseen liittyvää äänestystä.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.
Toinen asetusehdotus
Ennen äänestystä lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksestä

Goepel
Arvoisa puhemies, arvoisa herra komissaari, esitän teille kysymyksen työjärjestyksen mukaisesti: oletteko halukas hyväksymään tarkistusehdotukset 7, 10 ja 11 - ne ovat tarkistusehdotuksia, jotka koskevat vapaaehtoista viitemäärien sitomista pinta-alaan ja lisämaksun määrittelemistä joustavasti siinä tapauksessa, että lisämaksujärjestelmää mahdollisesti pidennetään vuoteen 2006?

Fischler
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, herra Goepel esitti oikeastaan kaksi kysymystä. Ensimmäinen kysymys koskee vapaaehtoista viitemäärien sitomista pinta-alaan. Olen valmis hyväksymään nämä tarkistukset, jotka koskevat vapaaehtoista viitemäärien sitomista pinta-alaan. Mitä lisämaksuun tulee, haluaisin tuoda esiin sen, että lisämaksun määritteleminen joustavasti ei voi olla asia, joka toteutetaan hetkessä. Tällä välin on keskusteltu myös siitä, että siirtymäkauden puolivälissä, siis suurin piirtein vuonna 2003, pitäisi laatia selonteko maitojärjestelmän vaikutuksista, ja kannattaisin sen vuoksi sitä, että tätä kysymystä käsiteltäisiin vielä kerran sellaista selontekoa laadittaessa.

Rehder
Arvoisa puhemies, kiitän komissaaria siitä, että hän selvitti asian nyt kolmannen kerran. Toivon, että nyt jokainen on ymmärtänyt sen.

Goepel
Arvoisa puhemies, luotan komissaarin sanoihin, koska ne ovat minusta tämän markkinajärjestelyn kohokohtia. Hän vakuutti, että hän hyväksyy sen. Me siis voimme äänestää lainsäädäntöpäätöslauselmasta.
Parlamentti hylkäsi lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksen ja päätti palauttaa mietinnön valiokuntaan.

Fantuzzi
Arvoisa puhemies, minun on turha toistaa tavanomaista litaniaa. Samoista syistä kuin kollegani - jotta olisi siis riittävästi aikaa perehtyä komission kantaan - esitän lainsäädäntöpäätöslauselman hyväksymisen lykkäämistä.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.
Toinen asetusehdotus
Ennen äänestystä lainsäädäntöpäätöslauselmaesityksestä

Fantuzzi
Arvoisa puhemies, tämän onnenpotkun jälkeen toivon olevani yhtä onnekas esittäessäni lainsäädäntöpäätöslauselmaa koskevan äänestyksen lykkäämistä.
Parlamentti päätti lykätä äänestystä ja palauttaa mietinnön valiokuntaan.

Liese
 Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, meillä on nähdäkseni tiettyjä vaikeuksia. Meillä on mietintö, joka kattaa koko banaaneja koskevan kiistan vain yhdestä osanäkökulmasta, mutta juuri tämänhetkisessä herkässä tilanteessa meidän ei pitäisi tehdä täällä virhettä, joka kenties johtuu siitä, että läsnä on vähän edustajia. Minulla on se käsitys, että osanottajia pitäisi olla hiukan enemmän tätä äänestystä varten, koska tarvitsemme 314 ääntä. Toisaalta on kuitenkin niin, että saimme neuvoston yhteisen kannan 5. marraskuuta. Pyydän siis puhemiestä tutkimaan, onko mahdollista äänestää tästä mietinnöstä vasta Strasbourgissa sen takia, että läsnä on niin vähän edustajia, vai onko määräaika mennyt automaattisesti umpeen. Pyytäisin kuitenkin kollegoita tulemaan vielä istuntosaliin, sillä jos nimittäin emme saa kokoon 314 ääntä, meillä ei ole mahdollisuutta vaikuttaa tähän menettelyyn.

Puhemies
Huomaan ongelman, herra Liese. Pidän ensin koeäänestyksen nähdäkseni montako kollegaa on vielä salissa ja toimin sen mukaan. Toisaalta, jos äänestys jää Strasbourgiin helmikuun istuntoon, syntyy ongelma määräajan osalta.
Todettiin, että läsnä oli 335 parlamentin jäsentä.
Kysyn, pitäisikö minun kenties suositella äänestyksen siirtämistä helmikuuhun ja pitäisikö meidän tarpeen vaatiessa keskustella määräajan siirtämisestä.

Vecchi
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa, että on totta, että paikalla on vain hieman enemmän kollegoita kuin tarvittava ehdoton enemmistö edellyttää, mutta heitä kuitenkin on. Kaikki kehitysvaliokunnasta tulevat tarkistukset on hyväksytty erittäin suurella enemmistöllä. Kyse on toisessa käsittelyssä olevasta lainsäädäntöehdotuksesta, joka on hyvin kiireellinen ja hyvin tärkeä, ja siksi siitä on mielestäni äänestettävä nyt. Kukin kollega ja kukin poliittinen ryhmä kantaa vastuunsa tarkistusten tuloksesta.

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, mielestäni enemmistöt ovat hyvin niukkoja. Siksi ehdottaisin teille, että äänestystä lykätään ja että ehdotuksesta äänestettäisiin.

Puhemies
Äänestetään ehdotuksesta siirtää äänestys helmikuuhun.
Parlamentti hylkäsi pyynnön siirtää äänestystä.
(Puhemies julisti yhteisen kannan hyväksytyksi (näin muutettuna) .)

Puhemies
Haluaisin korostaa parlamentille, että tulevaisuudessa puhemiehistö ei aio hyväksyä tämänkaltaisia vaatimuksia kohta kohdalta -äänestyksistä, jotka aiheuttavat suurta sekaannusta. Kehotamme poliittisia ryhmiä olemaan huolellisempia. Parlamentin on hyvin vaikeaa ymmärtää, mistä on kysymys, kun toisen lauseen sisällä oleva lause otetaan erikseen käsiteltäväksi. Hyväksyn tämän nyt, mutta tämä on viimeinen kerta.
Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.

Oomen-Ruijten
Haluaisin pyytää teiltä pienen harkinnan jälkeen, että äänestys saatettaisiin nyt päätökseen. Uskoakseni meidän lisäksemme myös puhemiehistö, joka on toiminut täysin oikein, on hieman väsyksissä. Anteeksipyyntöni niille, joiden mietinnöistä ei ole vielä äänestetty. Arvoisa puhemies, minusta tästä ei ole enää hyötyä.

McMillan-Scott
Arvoisa puhemies, haluaisin tehdä lyhyen huomautuksen herra Bernard- Reymondin kattavasta ja erinomaisesta mietinnöstä, josta aiomme äänestää. Voimme käsitellä sen paljon nopeammin, jos jotkin tarkistuksista peruutetaan. Selitän, mitä tarkoitan, koska tämä on hyvin tärkeää.
Olemme olleet täällä koko aamun käsittelemässä joitakin hyvin mitättömiä tarkistuksia. Bernard-Reymondin mietinnössä on 32 herra Dupuis'n jättämää tarkistusta. Yhtäkään niistä ei jätetty valiokunnassa. Esittelijä on jalomielisesti hyväksynyt niistä viisi. Vain kaksi niistä liittyy mietinnön valiokuntakäsittelyn jälkeisiin tapahtumiin. Pyydän siksi herra Dupuis'ta peruuttamaan kaikki tarkistuksensa noita kahta tarkistusta lukuun ottamatta. Jos hän tekee sen, voimme käsitellä tämän mietinnön kahdessa minuutissa.

Fontaine
Arvoisa puhemies, kunnioitan suuresti rouva Oomen-Ruijtenin ehdotusta, mutta totean, ettei kello ole 13.00. Voisimme siis äänestää herra Pierre Bernard-Reymondin mietinnöstä.
Vaihtelevia reaktioita
Olen kyllä tietoinen siitä, että olemme kaikki hyvin väsyneitä, mutta kello ei ole 13.00, ja voisimme noudattaa herra McMillan-Scottin ehdotusta ja äänestää tästä viimeisestä mietinnöstä.

Puhemies
Äänestetään ehdotuksesta keskeyttää äänestykset nyt ennen äänestystä Bernard-Reymondin mietinnöstä.
Parlamentti hyväksyi pyynnön keskeyttää äänestykset.

Dell'Alba
Arvoisa puhemies, pyysin puheenvuoroa viisi minuuttia sitten, ensinnäkin onnitellakseni teitä siitä tavasta, jolla johditte istuntoa. Panen merkille äänestyksen tuloksen. Ihmettelen ehdotusta, jonka eräs parlamentin jäsen, tässä tapauksessa herra McMillan-Scott, esitti. Luulin, että tällaisia menetelmiä käytetään pikemminkin Kiinan kansankongressissa. Huomaan, että jopa Strasbourgin ja Brysselin parlamentissa uskalletaan esittää moisia ehdotuksia.

Friedrich
Arvoisa puhemies, äänestin Mulderin mietinnön puolesta, koska tässä yhteydessä mainittiin ensimmäisen kerran virallisesti Euroopan parlamentin päätöksenteossa yhteisrahoitusperiaate. Pidän tätä politiikkamme suurena saavutuksena, sillä se, kun aina puhumme, että alueiden ja kansojen itsenäisyys pitää säilyttää ja että ainoastaan sitä, mitä ei voida enää säännellä kansallisella tasolla, pitäisi säännellä Euroopan tasolla, koskee myös ja nimenomaan maatalouden rahoitusta. Varojen ei tarvitse ensin virrata Brysseliin ja sitten taas Brysselistä takaisin. Tämä voidaan ja tämä pitäisi järjestää järkevästi osaksi - 25 %: n tai jopa 50 %: n osalta - siten, että alueet ja kansallisvaltiot voivat itse hoitaa tämän osan maatalouden rahoituksesta. Silloin meillä on myös suurempi mahdollisuus siihen, että vältetään väärinkäytökset ja petokset ja siihen, että rahoista kannetaan vastuu kansallisesti. Minusta tämä on sellainen idea ja Euroopan parlamentin päätös, joka on tulevaisuuden kannalta turvallinen ja jolla on mahdollisuus onnistua, ja tästä syystä tunnen menetelleeni oikein, kun äänestin Mulderin mietinnön puolesta.

Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Ruotsin sosiaalidemokraattinen ryhmä tukee kolmea EU: n maatalous- ja elintarvikepolitiikan kaiken kattavaa tavoitetta. Ensiksi kuluttajien kysynnän on säädeltävä maatalous-ja elintarvikeyritysten tuotantoa. Toiseksi tuotannon on oltava pitkällä aikavälillä kestävää niin ekologisesti kuin taloudellisestikin. Kolmanneksi EU: n on toimittava maailmanlaajuisen elintarviketurvallisuuden hyväksi, muun muassa pitämällä kiinni vapaakaupan periaatteista myös maatalous- ja elintarvikealalla. Vapaakauppaa pitää kuitenkin täydentää kuluttaja-, eläinsuojelu-, ympäristö- ja aluepoliittisilla panoksilla.
Olemme sitä mieltä, että tuotantoon kohdistuvat rajoitukset ja markkinajärjestelyjen rajoissa maksettavat tuet on poistettava ajan mittaan. Siinä yhteydessä vapautuvilla varoilla voidaan helpottaa alueelliseen elinkeinoelämän kehitykseen, rakennepanoksiin, maaseudun kehitykseen ja ympäristöpalveluihin tarvittavaa panostusta. Muiden sektorien tavoin on maatalouden ajan mittaan toimittava pääasiallisesti markkinoiden ehdoilla. Siirtymäkauden aikana saatetaan kuitenkin tarvita sopeuttamistukea, jonka avulla uudelleenjärjestelyä voidaan helpottaa sosiaalisesti hyväksyttävissä muodoissa. Jotta selviäisimme tärkeistä ympäristötavoitteista sekä maaseudun kehityksen ja alueellisen elinkeinoelämän kehityksen tavoitteista, tarvitsemme kohdennettuja toimia.
Olemme myös vakuuttuneita siitä, että markkinatuen vähentäminen ja sen lakkauttaminen ajan mittaan sekä parempi markkinoihin sopeuttaminen voivat edistää maatalouspolitiikan yhteiskuntataloudellisten menojen vähenemistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi voidaan tietyt siirtymäkaudelliset EY: n talousarvioon kohdistuvat lisämenot hyväksyä, mutta pitkällä aikavälillä politiikan aiheuttamien talousarviomenojen on pienennyttävä. Pidämme sitä tärkeänä, koska se myös helpottaisi unionin tulevaa itälaajentumista.

Blak, Iversen, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaisten sosiaalidemokraattien ryhmä on tänään äänestänyt Mulderin mietinnön puolesta. Olemme tehneet niin, koska tuemme koko laajentumishanketta, joka on mielestämme yksi tärkeimmistä askeleista, joita Euroopan yhteisö on aikanamme ottanut. Kaikkien eurooppalaisten tavoitteena pitää olla rauhan ja vakauden turvaaminen maanosassamme. Olemme kuitenkin äänestäneet yhteisrahoitusta koskevaa tarkistusta vastaan, koska olemme sitä mieltä, että se merkitsisi maatalouspolitiikan uudelleen kansallistamista.

Ephremidis
 Puhuminen yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta on enää pelkkää sanahelinää, kun käsittelyssä olevat ehdotukset tarkoittavat käytännössä rajuja maatalouteen osoitettujen määrärahojen leikkauksia, ja ne johtavat erityisesti yhteisön eteläisillä alueilla pienten ja keskisuurten perhetilojen katoamiseen, jolloin tilojen ja työllistettyjen määrät pienentyvät jyrkästi ja maaseudun työttömyys ampaisee korkeuksiin, mikä vaarallisella tavalla kiihdyttää maaseudun autioitumista.
Kun yhteisön talousarvion maatalouden osuus kyseenalaistetaan ja sitä jatkuvasti pienennetään - niin kuin Agenda 2000 ja yhteisen maatalouspolitiikan uudistamisen ehdotuksissa tehdään - kyseenalaistetaan se ratkaiseva rooli, jota maanviljely on tähän asti esittänyt suurimmassa osassa Eurooppaa ja erityisesti Etelä-Euroopan alueilla. Euroopan unioni pienentää jatkuvasti nykyistä maatalouden tuotantokapasiteettiaan ja unioni onkin julistanut tavoitteekseen varojen säästämisen ja valmistautumisen ryöstöretkimäiseen laajenemiseen KIE-maihin, jotta eurooppalainen monopolipääoma pärjäisi ensi vuosituhannella uudessa WTO: n maailmanjärjestyksessä, jossa tunnetusti noudatetaan Yhdysvaltain tahtoa.
Olemme eri mieltä kuin esittelijä, jonka näkemys on, että jäsenehdokasmaiden liittymistä valmistelevalle avulle ei tarvita erillistä menoluokkaa, vaan se sisällytetään suuntaviivoihin tavoitteena se, että muuhun talousarvioon kohdistuvaa rasitusta pienennetään. Liittymistä valmistelevan avun pitää muodostaa oma suuntaviivojen ulkopuolelle jäävä menoluokkansa, jotta ei pienennettäisi jo ennestään riekaleiksi silputtuja määrärahoja, jotka on osoitettu tukiosastosta jäsenvaltioiden maatalouteen.
Pakottamalla jäsenvaltiot välittömien tukien yhteisrahoitukseen tällä ehdotuksella puututaan tuomittavalla tavalla jäsenvaltioiden kansallisiin budjetteihin ja saattaa ne alistussuhteeseen. Tämä ei ole ainoastaan perustamissopimuksen määräysten vastaista, vaan se välillisesti myös tasoittaa tietä sille, että kansallisten parlamenttien mielipidettä kysymättä kansallisiin budjetteihin siirretään pakollisia menoja, jotka koskevat EU: n johtokunnan laatimia politiikkoja ja päätöksiä. Ylitsevuotavan tekopyhästi ja demagogisesti mainostetaan järjettömän ja kaiken solidaarisuuden vastaisen muka-rationalismin nimissä valheellista uudelleenkansallistamista, joka koskee vain ja ainoastaan menoja, samalla kun yhteisöllä säilyy edelleen yksinomainen toimivalta muokata YMP: n jokaista yksityiskohtaa, kiintiöitä, hinta- ja vientitukia, tariffeja ym., niin, että jäsenvaltiolle itselleen ei jää mitään liikkumavaraa maatalouspolitiikan laadinnassa.
Arvoisa puhemies, me vastustamme jyrkästi tätä komission ehdotusta, eikä ole mitään pelivaraa paremmalle käsittelylle. Meidän velvollisuutemme on vastustaa ja torjua tällaista politiikkaa, jota pienet ja keskisuuret maanviljelijät vastustavat.

Lindqvist
 Tuen Agenda 2000: ta pääpiirteittäin. Maatalouspolitiikkaa on muutettava. Muutos ei kuitenkaan koskaan saa tapahtua siten ja niin nopeasti, että se johtaisi maatilojen kaatumiseen ja työttömyyden kasvuun. Vähäisempi hintojen alentaminen on sen vuoksi perusteltua.
Useampia viljoja on voitava käyttää muuhun kuin ravinnoksi, esimerkiksi polttoaineeksi ja teollisiin tarkoituksiin. On saatava aikaan laaja ohjelma, jonka avulla bensiini pyritään Euroopassa korvaamaan ympäristöystävällisillä polttoaineilla. On asetettava enimmäistuen raja sille, kuinka paljon tukea voidaan maksaa yksittäiselle maatalousyritykselle. Pitää voida ottaa käyttöön lisätuki, joka myönnetään sellaisille, erityisesti Pohjois-Euroopassa sijaitseville alueille, joilla maataloutta harjoitetaan erityisen vaikeissa oloissa, jotta maatalouden harjoittaminen voisi ylipäätään jatkua kaikkialla Ruotsissa ja Suomessa. Maatalouden harjoittamista ja maataloustuotteita varten on laadittava laatutakuut. Tuen on yleisesti ottaen keskityttävä enemmän ympäristötukeen.
Jäsenvaltioilta saatavan yhteisrahoituksen käytännön pitää olla sama kuin EU: n rakennerahastojen maksaman tuen kohdalla. Yhteisrahoituksen on kuitenkin voitava vaihdella eri maiden ja alueiden välillä. On luonnollista, että maanviljelijöille maksetaan täysi korvaus hintojen alentamisesta, koska maailmanmarkkinat laskevat hintoja. Jos voimassa olevaa ympäristölainsäädäntöä - ja eläintensuojelulainsäädäntöä - ei noudateta, tukien maksaminen täytyy voida lopettaa. Jos halutaan, että pystytään tuottamaan sellaisia elintarvikkeita, joiden tuotannossa ympäristö otetaan huomioon, hintojen alennukset eivät saa olla liian suuria, eikä niitä saa toteuttaa liian nopeasti.
Nykyistä järjestelmää tarkasteltaessa kehityksen suuntana pitää olla, että tuotteiden markkinoita laajennetaan, tuotteista saadaan enemmän rahaa, ja tuet lakkautetaan asteittain, mistä Ruotsissa päätettiin juuri ennen EU: hun liittymistä. Ympäristön ja maaseudun kehitykseen on myönnettävä enemmän tukea. Sitä monet maanviljelijät ja kansalaiset toivovat. Maatalouden osuus EU: n talousarviosta on välttämätön, jotta laajennus pystyttäisiin toteuttamaan. Sen on silloin tapahduttava pidemmän ajanjakson aikana.

Titley
 Äänestän vastahakoisesti tämän mietinnön puolesta tänään. Se on mielestäni liian varovainen. YMP on uudistettava juuriaan myöten. 1940-luvun Eurooppaa varten suunniteltu YMP ei enää sovellu seuraavan vuosituhannen Euroopalle. Perusteellisesta uudistuksesta on hyötyä kuluttajille, veronmaksajille ja useimmille maanviljelijöille.
Englannin luoteisosan asukkaat ovat, kuten kaikki muutkin, aivan liian kauan maksaneet (kirjaimellisesti) YMP: n epäonnistumisesta. Kuluttajien ruokalaskut ovat olleet liian suuria, veronmaksajat ovat maksaneet liian paljon veroja, eivätkä pienviljelijät ja vuoristoalueiden maanviljelijät ole saaneet tarvitsemaansa tukea. On itse asiassa vaikea ymmärtää, kuka YMP: stä oikeastaan hyötyy.
Vastaus on tietenkin suurtilalliset, joilla on Tory-puoluetta edustavien liittolaistensa tuki. Tory-puolueen jäsenet ovat aina hännystelleet suurmaanomistajia. Tory-puolue tuki heitä BSE-kriisin aikana, kun taas Labour-puolue tuki kuluttajia. Se tukee heitä edelleen ketunmetsästyksen osalta, kun taas Labour-puolue - kuten useimmat ihmiset - tukevat sen kieltämistä. Jälleen kerran YMP: n uudistusta puolustettaessa tavallisten ihmisten etujen ajaminen jää Labour-puolueen harteille.
Graefe zu Baringdorfin mietintö (A4-0480/98)
Blak, Iversen, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Graefe zu Baringdorfin suoria tukia käsittelevän mietinnön puolesta. Olemme sitä mieltä, että interventioiden alentaminen on tärkeä osa koko yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen on edellytyksenä laajentumishankkeelle, joka on mielestämme yksi tärkeimmistä askeleista, joita Euroopan yhteisö on aikanamme ottanut. Kaikkien eurooppalaisten tavoitteena pitää olla rauhan ja vakauden turvaaminen omassa maanosassamme. Olemme äänestyksessä vastustaneet tarkistusta, jossa käsitellään erityistuen myöntämistä sellaisten rehukäyttöön tarkoitettujen palkokasvien istutukseen, jotka olisivat hyviä ympäristön kannalta. Emme kuitenkaan tarkoita sitä, että rehukäyttöön tarkoitetut palkokasvit olisivat selkeästi muita kasvilajeja parempia ympäristön kannalta.

Barros Moura, Campos, Correia, Damião, Lage, Moniz ja Torres Marques
Äänestäessämme näistä kahdesta mietinnöstä seurasimme PSE-ryhmän äänestysohjeita niiden tarkennusten ja selvennysten osalta, joiden katsoimme turvaavan Portugalin maatalouden ja portugalilaisten viljelijöiden edut siirryttäessä uudistuneeseen ja nykyistä tasapainoisempaan eurooppalaiseen maatalouspolitiikkaan.
Vaikka äänestyksissä saatiin tuloksia, joiden voidaan katsoa ottavan nuo edut huomioon alkuperäisiä ehdotuksia ja etenkin komission ehdotusta paremmin, katsoimme kuitenkin tarpeelliseksi äänestää lopullisessa äänestyksessä mietintöä vastaan, koska mielestämme on järkevää tehdä YMP: n rahoitusta koskevia tai siihen vaikuttavia päätöksiä vasta omia varoja, rahoitusnäkymiä, rakennerahastojen avulla toteutettavien politiikkojen rahoitusta ja sisältöä ja yleensäkin EU: n politiikkoja koskevien kokonaisneuvottelujen yhteydessä, ja nuo neuvottelut ovat yhä meneillään.
Sen vuoksi pidämme edelleenkin - täysin riippumatta siitä, että kannatamme YMP: n perusteellista uudistamista - lähtökohtanamme sitä näkemystä, että asian edellyttämiä neuvotteluja ei pidä rajoittaa eikä vaarantaa osittaisilla päätöksillä, jotta nuo vaikeat kokonaisneuvottelut, joiden olisi johdettava solidaarisempaan ja rahoituksen osalta tasapuolisempaan EU: hun, mahdollistaisivat Portugalin etujen kannalta suotuisan ratkaisun.

Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Ruotsin sosiaalidemokraattisen ryhmän mielestä on oikein ja aivan välttämätöntä, että maaseudun kehitykseen panostetaan. Suhtaudumme kuitenkin epäillen siihen, että se tapahtuisi niin, että maatalouden tuottavuutta tarkoituksellisesti heikennettäisiin. Koko maaseudun talouden, työllisyyden ja ympäristön kannalta on mielestämme parempi, että maatalous saadaan sopeutetaan markkinoihin ja saatetaan kilpailun alaiseksi.
Garot'n mietintö (A4-0494/98)
Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Haluamme tämän äänestysselityksen avulla korostaa, että Ruotsin sosiaalidemokraattisen ryhmän mielestä jäsenvaltioiden on itse saatava päättää siitä, haluavatko ne sallia sen, että emolehmäpalkkioista 20 % maksetaan hiehoista, mikä Ruotsin osalta merkitsee sitä, että urospuolisten eläinten kiintiö pitää palauttaa entiselleen. Sama koskee alkuperäisiä emolehmien kiintiöitä. Pelkäämme sitä, minkälaisia seurauksia komission ehdottama tuotannon tehostaminen aiheuttaisi ympäristölle. Näiden pelkojen poistamiseksi ehdotamme, että laajempaa ja perusteellisempaa ehdotusta, jonka komissio antaa, pitää edeltää neuvoston Cardiffin huippukokouksessa tekemien johtopäätösten mukaisesti ympäristövaikutusten arviointi.

Blak, Iversen, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Garot'n naudanliha-alan markkinajärjestelyä käsittelevää mietintöä vastaan. Olemme tehneet niin, koska mietinnössä pyritään säilyttämään naudanlihaan liittyvä interventiojärjestelmä. Mielestämme on tärkeää, että interventiohintojen alentaminen olisi osa yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen on edellytyksenä laajentumishankkeelle, jota pidämme yhtenä tärkeimmistä askeleista, joita Euroopan yhteisö on aikanamme ottanut. Kaikkien eurooppalaisten tavoitteena pitää olla rauhan ja vakauden turvaaminen maanosassamme. Tuemme komission tekemää ehdotusta, joka liittyy naudanliha-alan markkinajärjestelyihin.

Souchet
 Komissio esitti meille eilen maanviljelyä ja ympäristöä koskevan ehdotuksensa ja korosti oikeutetusti sitä, että Eurooppa tarvitsee ympäristöystävällistä maanviljelyä.
Tämän samaisen komission meille ehdottama naudanliha-alan YMJ: n uudistus on kuitenkin täysin ristiriidassa tämän ympäristöystävällistä maanviljelyä edistävän pyrkimyksen kanssa.
Komissio haluaa nimittäin poistaa kaikkein ympäristöystävällisimmän järjestelmän, lypsylehmien tuotannon, erityiskorvaukset. Maahantuotujen proteiinien sijasta nämä lehmät syövät ruohoa laitumilla.
Tämä maataloustuotannon ala, jota harjoitetaan pääasiassa epäsuotuisilla alueilla ja ekologisesti herkillä alueilla, häviää, jos komission ehdotukset hyväksytään sellaisinaan.
Kansakuntien Eurooppa -ryhmä on siis jättänyt joitakin tarkistuksia, joiden avulla voidaan elvyttää tätä tuotannonalaa, joka vastaa kuluttajien erityisiin odotuksiin niin terveellisyyden kuin aluesuunnittelunkin osalta. Tällaisen tuotannonalan lakkauttaminen horjuttaisi nimittäin niiden alueiden vakautta, joita on jo kohdannut voimakas autioituminen.
Hintojen 30 %: n alentamista on mahdoton hyväksyä. Naudanlihan maailmanmarkkinahinnat ovat puolta halvempia kuin eurooppalaiset hinnat. Tällä 30 %: n alennuksella ei siis voiteta markkinaosuuksia, vaan se horjuttaa samalla kertaa alaa ja romahduttaa erään maanviljelijäluokan tulotasoa, sen luokan, jonka tulot ovat ennestään alhaisimmat.
Korvatakseen tämän hintojen alentamisen komissio suunnittelee puolestaan osittaista korvausta suorien tukien välityksellä. Tiedämme kuitenkin kaikki, että kumppanimme WTO: ssa (entisessä GATTissa) kyseenalaistavat nämä suorat tuet.
Lopuksi meille ehdotetaan tänään naudanlihan hinnan voimakasta alentamista, joka korvataan vain osittain, ja vuodesta 2003 alkaen meille selitetään, että voidaksemme täyttää kansainväliset velvollisuutemme meidän on ehdottomasti alennettava korvaavia tukia. Loppujen lopuksi ne, jotka häviävät, ovat yksinomaan maanviljelijöitä, jotka saavat huomata tulojensa pienenevän, paitsi jos he lisäävät tuotantoaan käyttämällä kasvua edistäviä tekijöitä (kuten hormoneja). Maanviljelijät joutuvat jälleen kerran valintatilanteeseen: heidän on joko kadottava tai sitten käytettävä sellaista tekniikkaa, joka ei sovi yhteen eettisesti vastuuntuntoisen käyttäytymisen kanssa.
Ryhmämme äänestää komission ehdotusta vastaan, jos komissio ei hyväksy jättämiämme tarkistuksia.

Van Dam
 Olemme sinänsä samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että naudanlihan takuuhintojen 30 %: n alentaminen on erityisen jyrkkä. Valitettavasti tietynlaista alentamista ei voida välttää Keski- ja Itä-Euroopan maiden tulevan liittymisen yhteydessä. Näissä maissa tarvitaan suuri prosenttiosuus tuloista elintarvikkeiden hankintaan huolimatta niiden suhteellisen edullisista hinnoista. EU: n nykyiset takuuhinnat olisivat tuhoisia näille maille, ja ne muodostavat vakavan esteen jäsenyydelle.
Takuuhintojen alentaminen maailmanmarkkinahintojen tasolle on meille liikaa. EU: n naudankasvattajille tulee nimittäin taata riittävät tulot, mikä on yhteisen maatalouspolitiikan kantava ajatus. Takuuhintojen alentamisen yhteydessä tulee korottaa tulotukia, joita ei voida maksaa, jos hintatukea ei enää käytetä.
Komission ehdotuksessa kiinnitetään liian vähän huomiota tuotantorajoituksiin, kuten esittelijä aivan oikein ilmaisee. Kesannointi ja kiintiöt ovat hyödyllisiä sellaisten ylijäämien rajoittamiseksi, joista on kovasti haittaa kehitysmaille. Tuotantorajoitukset eivät saa kuitenkaan aiheuttaa sitä, että syntyy keinotekoista puutetta, jonka seurauksena markkinahinnat ylittäisivät huomattavasti takuuhinnat.
Goepelin mietintö (A4-0446/98)
Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Sosiaalidemokraattinen ryhmä on sitä mieltä, että maitokiintiöjärjestelmä on lakkautettava mahdollisimman pian ja aivan viimeistään vuonna 2006. Olemme myös sitä mieltä, että siirtymäkauden aikana on kohtuullista, että kiintiöitä nostetaan vielä 2 prosenttiyksikköä ehdotetun 2 %: n lisäksi. Mielestämme voin ja rasvattoman maitojauheen interventiohinta pitää laskea maailmamarkkinoiden tasolle, mikä merkitsisi 30 %: n alennusta ehdotetun 15 %: n sijasta. Olemme lopuksi sitä mieltä, että on erittäin tärkeää, että suorat tuet perustuvat ainoastaan tuotetun maidon määrään, toisin sanoen maitokiintiöön, eivätkä mihinkään muuhun.

Blak, Iversen, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Goepelin maitoa ja maitotuotealaa käsittelevää mietintöä vastaan. Olemme tehneet niin, koska mietinnössä ehdotetaan interventiohinnan alentamista 10 %: lla, kun taas komissio ehdottaa sen alentamista 15 %: lla. Mielestämme on tärkeää, että interventiohintojen alentaminen on osa koko yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista ja tuemme 30 %: n suuruista alentamista. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen on edellytys laajentumishankkeelle, joka on mielestämme yksi tärkeimmistä askeleista, joita Euroopan yhteisö on aikanamme ottanut. Kaikkien eurooppalaisten tavoitteena pitää olla rauhan ja vakauden turvaaminen maanosassamme.

Souchet
Vaikka viljatuotteiden, lihan ja proteiinikasvien maailmanmarkkinat ovatkin olemassa, ryhmämme haluaa muistuttaa, ettei ole olemassa maidon maailmanmarkkinoita, ainoastaan maitotuotteiden maailmanmarkkinat. Tähän perustuu Kansakuntien Eurooppa -ryhmän kanta; ryhmä vastustaa kaikkea maidon hinnan alentamista.
Toisaalta yli 90 % Euroopan maidontuotannosta kulutetaan Euroopan markkinoilla. Miksi komissio sitten torjuu " kaksoishintojen" , " kaksoiskiintiön" järjestelmän, joka on käytössä joissakin maissa, kuten Kanadassa? Sen sijaan, että ylläpidettäisiin eurooppalaista hintaa Euroopan markkinoilla kulutetun maidon osalta ja että määriteltäisiin erityiskiintiön puitteissa sellainen tarkistettu hinta, jonka avulla maitoteollisuus ja -osuuskunnat voivat saattaa markkinoille kolmansissa maissa jalostettuja maitotuotteita - ja ilman korvauksia - komissio pitää parempana alentaa koko eurooppalaisen tuotannon maidon hintaa.
Tämä alennus vain yllyttää tuottajia lisäämään heidän tuottavuuttaan joko tehostamalla tuotantoa tai laajentamalla tiloja.
Olemme tämän parlamentin toimikauden aikana kokeneet BSE-kriisin kipeän ongelman. Tiedämme kaikki, että tämä ongelma liittyi lypsylehmien ruokintaan. Miksi siis yllyttää edelleen tuotannon tehostamiseen?
Tilojen laajentamisesta aiheutuu puolestaan maaseudun autioitumista. Vuodesta 1992 lähtien Euroopan unionista on hävinnyt jo yli 2 miljoonaa maanviljelijää. Haluammeko työttömyyslukujen kasvavan?
Kansakuntien Eurooppa -ryhmä äänestää komission ehdotusta vastaan, sillä maitoalalla ei voida mitenkään perustella maidon ja maitotuotteiden yhteisen markkinajärjestelyn uudistusta.
Fantuzzin mietintö (A4-0496/98)
Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Sosiaalidemokraattinen ryhmä on tyytyväinen komission ehdotukseen, joka on askel oikeaan suuntaan. Kuluttajille on hyötyä siitä, että elintarvikkeiden hinnat laskevat ja että edellytykset tuettomaan vientiin kasvavat. Ehdotetut tarkistukset ovat erittäin tärkeitä, erityisesti vilja-alalla, koska se on maataloustuotannon hallitseva ja merkittävä elinkeino ja koska se on merkittävä kohde eläinkunnasta saatavien ravintoaineiden tuotannon kannalta. Mielestämme säiliörehuviljalle myönnettävä tuki on poistettava. Syynä siihen on se, että se vinouttaa kilpailua, sillä unionin pohjoisten osien valtiot eivät voi hyödyntää tätä tukea ilmastollisista syistä. Jos sitä ei jostain syystä poisteta, näiden maiden maanviljelijöille on myönnettävä korvauksia niistä maidon hintaan ja urospuolisiin eläimiin kohdistuvista hinnanmuutoksista, joista on puhuttu säiliörehutuen jatkamisen yhteydessä.

Blak, Iversen, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Fantuzzin peltokasveja käsittelevän mietinnön ensimmäisen osan puolesta ja sen toista osaa vastaan. Kannatamme mietinnön ensimmäistä osaa, jossa kannatetaan komission ehdotusta viljan interventiohintojen alentamisesta 30 %: lla. Mielestämme on tärkeää, että interventioiden alentaminen on osa koko yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista.
Kannatamme samoin komission ehdotusta tukijärjestelmästä tietyille peltokasveille, ja koska tämä ehdotus hylätään mietinnön toisessa osassa, äänestämme mietinnön toista osaa vastaan. Komission ehdotuksessa pidetään kiinni pakollisesta kesannoinnista ja siitä, että öljysiemenien ja pellavansiemenien suorat maksut pidetään samalla tasolla. Yhteisen maatalouspolitiikan uudistus on edellytys laajentumishankkeelle, joka on mielestämme yksi tärkeimmistä askeleista, joita Euroopan yhteisö on aikanamme ottanut. Kaikkien eurooppalaisten tavoitteena pitää olla rauhan ja vakauden turvaaminen maanosassamme.

Souchet
 Suurten viljelmien yhteisen markkinajärjestelyn uudistushanketta - sellaisena kuin komissio sitä ehdottaa - pitäisi tarkistaa syventävästi, jotta ryhmämme voisi hyväksyä sen.
Komission ehdotuksessa vaietaan täysin niistä maataloustuotteista, joita ei ole tarkoitettu elintarvikkeiksi. Kansakuntien Eurooppa -ryhmä pahoittelee asiaa ja haluaa muistuttaa sitoutuneensa tähän alaan, jonka avulla voidaan edistyä huomattavasti ympäristön osalta (uusiutuvat energiamuodot, biopolttoaineet...).
Öljy- ja proteiinikasvien osalta komission ehdotuksessa ei oteta lainkaan huomioon Euroopan unionin valtavaa valkuaisaineiden vajausta. BSE-ongelmasta aiheutuneesta kiellosta, joka koski eläinjauhojen käyttämistä märehtijöiden ravinnossa, seurasi, että unionin omavaraisuusaste putosi 20 %: sta 10 %: iin. Sen sijaan, että komissio suosisi proteiinikasvien kehityspolitiikkaa, se näyttää päinvastoin haluavan tuhota alan ehdottamalla korvaavien tukien jyrkkää leikkaamista tällä alalla. Sen lisäksi, että proteiinikasvien avulla voidaan vähentää Euroopan unionin riippuvuutta pääasiassa Yhdysvalloista ja Brasiliasta peräisin olevasta tuotannosta, haluan muistuttaa tämän tuotannonalan merkityksestä maanviljelyn kannalta, sillä valkuaiskasvit ovat viljelijöiden kannalta ihanteellinen vuoroviljelyn mahdollistava laji.
Toinen vuoroviljelyn mahdollistava laji on maissi. Tältä osin on mahdotonta hyväksyä komission ehdotuksia sellaisinaan. Jos soveltaisimme nimittäin uudistusta sellaisena kuin se on meille esitetty, Euroopan maissintuotanto vähenisi dramaattisesti. Haluan kuitenkin muistuttaa, että vuoroviljelyn mahdollistavan lajin avulla voidaan välttyä maaperän kannalta liian tiheältä viljan vuoroviljelyltä. Kaikki maanviljelijät tietävät, että jos vuoroviljelyn mahdollistavia lajeja ei viljellä, se alentaa maaperän laatua ja pakottaa viljelijät lisäämään lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä.
Lopuksi, arvoisa puhemies, Brysselin komission virkamiesten olisi tarpeen nähdä vaivaa ja oppia tuntemaan hieman paremmin maatalouden maanviljelijöille asettamia velvoitteita sen sijasta, että virkamiehet laativat keskinäisissä keskusteluissaan teknokraattisia sivistyneitä ehdotuksia. Joissakin direktiiveissä ja asetuksissa halutaan suunnata Euroopan maanviljelyä kohti ympäristöystävällisempää maataloutta, jossa käytettäisiin vähemmän lannoitteita (nitraattidirektiivi) ja kasvinsuojeluaineita ( "jäännösdirektiivi" ja vastuu elintarvikkeista). Nämä myönteiset suuntaviivat ja meille esitetty suurten viljelmien YMJ: n uudistusehdotus ovat kuitenkin täysin ristiriitaisia keskenään.
Komission ehdotuksen puutteiden ja heikkouksien korvaamiseksi ryhmämme on esittänyt joitakin tarkistuksia, jotka - jos komissaarit eivät hyväksy niitä - pakottavat meidät äänestämään tätä ehdotusta vastaan.
Mulderin, Graefe zu Baringdorfin, Garot'n, Goepelin ja Fantuzzin mietinnöt
Burenstam Linder, Carlsson, Stenmarck ja Virgin
 Olemme päättäneet pääasiassa kannattaa komission ehdotusta äänestyksessä, joka koskee Agenda 2000-ohjelman maataloutta käsitteleviä osia. Käsityksemme mukaan se lisää Euroopan maatalouden kilpailukykyä kansainvälisillä markkinoilla, mikä vuorostaan lisää hyvinvointia. Myös kuluttajille suunnattujen elintarvikkeiden hinnat laskevat ja kompensoivat erittäin hyvin alussa kasvavia budjettimenoja. Komission ehdotuksen mukainen uudistus helpottaa sitä paitsi unionin laajentumista.

Cars
 Olen useissa maataloustukea koskevissa äänestyksissä yrittänyt kykyjeni mukaan äänestää tukien pienentämisen ja elintarvikealan suuremman vapauttamisen puolesta.
EU: n maatalouspolitiikan tavoitteena pitää olla, kohtuulliset ympäristövaatimukset huomioon ottaen, tukijärjestelmän täydellinen lakkauttaminen ja se, että maanviljelijät ja muut elintarviketuottajat ovat samanarvoisia muiden unionin tuottajien ja yrittäjien kanssa.

Dybkjær
 Toivon, että maatalouspolitiikkaa muutetaan markkinaehtoihin perustuvan järjestelmän suuntaan. Sen pitää olla EU: n yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen tavoitteena. Uudistusta tehtäessä on kuitenkin otettava asianmukaisesti huomioon ympäristöön liittyvät siirtymäjärjestelyt.

Eriksson, Sjöstedt ja Svensson
 Olemme mainittuja mietintöjä koskevassa lopullisessa äänestyksessä äänestäneet johdonmukaisesti niitä vastaan lähinnä seuraavista syistä:
Mietinnöistä heijastuu parlamentin enemmistön haluttomuus hyväksyä yhteisen maatalouspolitiikan välttämätön uudistus ja suunnanmuutos. Erityisesti Garot'n, Fantuzzin ja Goepelin mietinnöt pyrkivät lähinnä sabotoimaan komission ja neuvoston uudistuspyrkimyksiä. Komission ehdotusta alemmista interventiohinnoista uudistuksen osana vastustetaan sekä vaatimalla täydellisiä korvauksia suorien tukien avulla että perustamalla uusia tukia tai puuttumalla muuten markkinajärjestelyihin. Parlamentin enemmistön vaatimukset heikentävät mahdollisuuksia harjoittaa aktiivista maatalouspolitiikkaa, jota tarvitaan, jotta maanviljelijäperheille ja muille maaseudun asukkaille voidaan tarjota vaihtoehtoisia elannonhankkimismahdollisuuksia.
Kannatamme komission yleistä pyrkimystä uudistaa maatalouspolitiikkaa ja erityisesti yleisemmän maaseutupolitiikan tärkeyttä. Kannatamme ehdotusta interventiojärjestelmän rajoittamisesta. Suhtaudumme epäillen tai kriittisesti tiettyihin konkreettisiin ehdotuksiin, esimerkiksi niin kutsuttuihin horisontaalisiin toimiin, joiden mahdollisia seurauksia olisi tutkittava tarkemmin. Myös sille olisi tehtävä jotain, että eri uudistusehdotusten aiheuttamien ympäristövaikutusten kokonaisarviointi puuttuu. On myös välttämätöntä, että uudistustyötä jatkettaessa otetaan esiin vientitukia koskeva kysymys, joka on jo ongelma sinänsä ja joka lisäksi vaikuttaa kielteisesti kansainväliseen elintarviketilanteeseen.
Ymmärrämme, että suuri uudistus on toteutettava vaiheittain ja että on otettava huomioon suuret sosiaaliset näkökohdat, erityisesti useissa jäsenvaltioissa sijaitsevat monet pientilat. Vastustamme Uuden-Seelannin mallin mukaista maatalousalan sääntelemätöntä liberalistista markkinapolitiikkaa. Sellainen politiikka tekisi maailmanmarkkinoista entistä kieroutuneemmat, ja se haittaisi kolmannen maailman elintarviketuotannon toiminnan edellytyksiä. Maatalous on elinkeino, jota harjoitetaan erityisissä oloissa, joissa ei voida soveltaa dogmaattista taloustiedettä ja markkinafilosofiaa.

Novo
Äänestysselityksemme tarkoituksena on varmistaa, että meidän kannastamme uudistuksiin, joista Euroopan parlamentti on juuri äänestänyt täysistunnossa, ei jää minkäänlaisia epäselvyyksiä. Eräät meidän ehdottamistamme tarkistuksista otettiin huomioon. On kuitenkin valitettavasti ilmeistä, että nuo tarkistukset - jotka ovat sinänsä myönteisiä - vaikuttavat vain yksittäisiin näkökohtiin eivätkä siis millään tavoin muuta asetusten olennaisinta sisältöä ja suuntaviivoja.
Olisi tärkeää huolehtia siitä, ettei tämä uudistus merkitsisi pelkästään vuonna 1992 toteutetun uudistuksen syventämistä, ja sen tähden olisi myös tärkeää saada loppumaan tiettyihin viljelijöihin, alueisiin ja tuotantosuuntiin kohdistuva syrjintä, jonka edellinen uudistus sai aikaan, sillä tuo asteittain kärjistynyt syrjintä on johtanut maaseudulla hyvin syvälle ulottuviin seurauksiin, jotka näkyvät tilojen vähentymisenä, maaseudun entistä pahempana autioitumisena ja pienten ja keskisuurten tilojen sekä perhetilojen köyhtymisenä.
Olisi tärkeää estää WTO: n yritykset määrätä meidän maataloudestamme, ja sen vuoksi olisi myös estettävä uudet hintojen alennukset, joiden takia maataloustulot pienenevät entisestään - Portugalissa ne jo vähenivät kumpanakin viimeksi kuluneena vuonna 13 % - ilman, että tulonmenetyksiä kuitenkaan korvattaisiin täysimääräisesti.
Olisi tärkeää tasapainottaa rahoitusta supistamalla jyrkästi suurviljelijöille maksettavaa tukea ja kohdistamalla tuet selkeämmin pienille ja keskisuurille tiloille. Olisi saatava toteutumaan tukien todellinen porrastus eikä neuvoston esittämää porrastusta, joka on pelkkää pilkantekoa.
Sen vuoksi äänestimme naudanliha-, maito- ja vilja-alan uudistuksiin liittyviä ehdotuksia sekä horisontaalisia toimia koskevaa asetusta vastaan, ja kirjaamme samalla muistiin sosialistiryhmän kannan, jonka nojalla vastustetaan todellisen porrastuksen periaatteita, sillä mielestämme kyse on varsin oleellisesta kannanotosta.
Äänestimme myös YMP: n rahoitusta koskevaa asetusehdotusta vastaan, koska sen osalta hyväksyttiin eräs tarkistus, jota parlamentin jäsen, herra Arlindo Cunha ehdotti maataloutta käsittelevässä valiokunnassa ja jossa pohjustetaan selkeästi maaperää sille mahdollisuudelle, että neuvoston ehdotus yhteisen maatalouspolitiikan yhteisrahoituksesta tulisi hyväksytyksi. Kun tämä portugalilainen parlamentin jäsen on nyt jättänyt tämän oven avoimeksi, tulee varmastikin olemaan helpompaa toteuttaa YMP: n kustannusten uudelleen kansallistaminen, jolloin syrjintä ja muut yhteenkuuluvuuden kannalta kielteiset seuraukset kärjistyvät entisestään, mikä johtaisi perustamissopimusten rikkomiseen ja solidaarisuuden keskeisten periaatteiden vaarantamiseen.

Des Places
 Olisiko Euroopan komissio siinä määrin täynnä Gauchoa - tuota hyönteismyrkkyä, joka tekee mehiläisemme " hulluiksi" - että se menettäisi itsekin suuntavaistonsa ja näin ollen tajunsa siitä, millainen on Euroopan maatalousmallille suositeltu hyvä tasapainotila?
Kenelle tarkkailijalle hyvänsä on entistä ilmeisempää, kun otetaan huomioon esitetyt ehdotukset, se, että tarkistuksiimme ei ole vastattu, sekä se salamyhkäisyys, jolla komissio pyrkii vakautta horjuttavaan tavoitteeseensa taloudellisten perusteiden suojassa ja niiden suuntaviivojen puitteissa, joilla pyritään muihin tavoitteisiin, muun muassa:
rakennerahastojen uudistamiseen, jotta laajentumiseen päästään tietyn ajan kuluttua, ja takuiden antamiseen amerikkalaisille kumppaneillemme WTO: n neuvotteluissa; -valvontaan ja päätöksentekoon ilman, että jäsenvaltioille tai edes Euroopan parlamentille kerrotaan asiasta, mikä hipoo häiriintynyttä käytöstä.On totta, että viimeisimmän epäluottamuslauseen yhteydessä komissio oli vähällä jäädä tappiolle!
Jotta Euroopan parlamentti ei antaisi taloudellisesti johdonmukaista ja tervettä lausuntoa eri yhteisistä markkinajärjestelyistä ja muista Agenda 2000: n uudistuksista, eikö olisi yksinkertaisinta luoda " geneettisesti muunnettu mammutti" , joka olisi jäänyt yksin jäsenvaltioiden maatalouspolitiikkojen hylkäämäksi?
Neuvosto päättää! Onhan käynyt ilmi, että Euroopan parlamentti ei pysty siihen vaalien läheisen ajankohdan ja yhteiskunnallisten, taloudellisten ja kulttuuristen erojensa vuoksi.
Komissio etenee kompromissista kompromissiin, antaa sekin yksille ja juomarahaa toisille sekä jakelee korvauksia sinne tänne enemmän tai vähemmän tuotannonalasta, ihmisistä, henkilökohtaisesta tilanteesta, ilmapiiristä ja politiikasta riippuen ja vie toiminnallaan Euroopan unionilta uskottavuuden, mutta maanviljelijät, alueen käsitteen vartijat ja ylläpitäjät joutuvat maksamaan viulut.
I-EDN-ryhmämme ei äänestä lainsäädäntöpäätöslauselman puolesta ja toivoo, että kevään ensimmäiset auringonsäteet sävyttävät tätä asiakirjaa myönteisin värein; asiakirjassa määrätään Euroopan maanviljelyn ja aivan erityisesti nuorten maanviljelijöiden tulevaisuus.

Trizza
Katson, että Euroopan komissio tekee oikein pyrkiessään olemaan muuttamatta radikaalisti YMP: n vanhaa rahoitusmallia, joka ehkä joiltakin osin kaipaa tarkistamista, mutta joka on kuitenkin ollut tehokas Euroopan maatalouden tukiväline.
Olen samaa mieltä tarpeesta sisällyttää maatalouden kehittämistä koskevat interventiot rahaston tukiosastoon, jotta voidaan taata uudenaikaistaminen ja monipuolistaminen tavoitteen 1 ohjelmien ulkopuolella, ja korostan, että tuohon osastoon on tärkeää sisällyttää toimia, joilla parannetaan maataloustuotteiden, niin elintarvikkeiden kuin muidenkin tuotteiden, laatua, perimmäisenä tarkoituksena taata Euroopan tuottajille riittävä tuotto sijoitetusta pääomasta.
Olen lisäksi yhtä mieltä tarpeesta sisällyttää ohjausosastoon tavoitteen 1 puitteissa esitetyt maaseudun kehittämistoimet sekä yhteisöaloitteita. Parlamentin valvontaoikeuksien osalta katson, että täysistunnon taholta on tarpeellista puuttua asiaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä.
Olen lisäksi yhtä mieltä siitä, että on tarpeen taata kansallinen yhteisrahoitus maanviljelijöiden tulotukitoimille ja antaa siten enemmän painoa tukien toissijaisuusperiaatteelle.
Hyväksyn lopuksi komission ehdotuksen, jolla pyritään luomaan maanviljelijöille uusi suoran tuen järjestelmä, jossa suoraa tukea vähennetään joustavan asteikon mukaan ja jossa otetaan huomioon työvoiman tarve ja ympäristövelvoitteet, mutta minusta ei ole oikein asettaa tukikattoa, joka on sidoksissa ympäristökriteerien noudattamiseen.
Yleisesti ottaen minusta on tärkeää, että Agenda 2000: n yhteydessä tehtävä YMP: n uudistus toteutetaan ensi kevääseen mennessä ja että siinä - vaikka se sisältääkin kuluttajansuojatoimia ja toimia, joilla markkinoita yritetään ohjata ottamaan ympäristönsuojelunäkökohdat huomioon - taataan pienviljelijöiden edut. Pienviljelijöiden prosenttiosuus maatalousvaltaisista talouksista on joillakin Euroopan alueilla - kuten esimerkiksi Etelä-Italiassa - suuri, ja heidän on voitava luottaa siihen, että he saavat korvaavaa tukea, jonka avulla selvitä uudistuksen aiheuttamista suurimmista rasitteista.
Liesen mietintö (A4-0012/99)
Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Perustava kantamme pohjautuu laajoihin tutkimuksiin - joita muun muassa komissio teki - joiden mukaan kaupalliset etusijat eivät ole toimineet todellisena moottorina. Olemme siis neuvoston tekemän ehdotuksen mukaisesti sitä mieltä, että banaaneja koskevaa pöytäkirjaa voidaan soveltaa vain niin kauan kuin sopimus on voimassa.
Valiokunnan tarkistuksessa puhutaan " oikeudenmukaisesta kaupasta" . Suhtaudumme periaatteessa myönteisesti " solidaariseen kauppaan" , mutta tukea ei mielestämme voi keskittää vain sellaiseen tuotantoon. Mielestämme on sen sijaan pidettävä ensisijaisena sitä, että tuki johtaa monipuolistumiseen, toisin sanoen siihen, että enää ei olla riippuvaisia banaanintuotannosta - tukea pitää maksaa valtion välityksellä. Pidämme tärkeänä paikallista omistajuutta, ja hallinto on siitä syystä hoidettava vastaanottajamaassa.
Edellä mainitun perusteella emme voi yhtyä valiokunnan tarkistuksiin 1, 2, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13, 15, 17 ja 20.

Souchet
 Kansakuntien Eurooppa -ryhmä kannatti herra Liesen mietintöä.
Parlamenttimme on nimittäin tuettava kaikkia unionin ja jäsenvaltioiden ponnisteluja, jotta autamme Afrikan ja Karibian maiden kumppaneitamme kohtaamaan ne kielteiset vaikutukset, joita heidän talouksilleen aiheutuu banaanialan YMJ: hin tehdyistä muutoksista, jotka seurasivat Maailman kauppajärjestön esittämistä huomioista.
On kuitenkin pahoiteltava sitä, että herra Liesen mietinnössä, jossa vaaditaan, että tähän ohjelmaan sisällytetään banaanintuottajien viljelmien muuttamiseen tarkoitetut tuet, noudatetaan vastustajiemme ajatusmallia.
Olemme nimittäin ristiriitaisessa tilanteessa, jossa joudumme, muutettuamme YMJ: tä WTO: n paneelin vaatimusten mukaiseksi, puolustelemaan tätä vaatimusten mukaisuutta Yhdysvalloille, sellaiselle vastustajalle, joka kieltäytyy etukäteen alistumasta minkäänlaiseen sovitteluun, joka ei olisi yhdenmukainen tämän järjestelmän kanssa.
Sen lisäksi, että meillä on velvoitteita kehittyviä kumppaneitamme kohtaan, velvoitteita, jotka ovat poliittisesti yhtä tärkeitä kuin WTO: n puitteissa hyväksymämme velvoitteet, tämänhetkinen banaanikriisi on sopiva esimerkki ja sen lopputuloksesta tulee ennakkotapaus: joko todistetaan, että oikeuden ja kansainvälisten sitoumusten kunnioittaminen on laillinen vaatimus, tai sitten maailmanlaajuisessa kaupassa, sellaisena kuin sen nyt näemme, tulee pätemään enää vain yksi sääntö: yksipuolisuus eli vahvimman oikeus.
Tämän kiistan herättämä peruskysymyshän kuuluu: mihin tavoitteeseen Yhdysvaltain hallinto pyrkii tällä huutokaupalla? Mikä saa sellaisen maan, jossa ei tuoteta banaanin banaania, ottamaan sen riskin, että se joutuu taloussotaan Euroopan, Karibian maiden ja joidenkin Afrikan maiden kanssa? Voisiko maailmanlaajuistuminen tarkoittaa Yhdysvaltojen mielestä amerikkalaisen lainsäädännön muuntamista kansainväliselle tasolle?
Komissaari Brittan, joka esitteli toissapäivänä taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnallemme banaanikiistan eri näkökulmia, sysäsi vastuun kriisistä joidenkin monikansallisten yritysten, erityisesti Chiquitan, niskoille. Selitys on yksinkertaistava. Tämä kriisi asettaa nimittäin koko " transatlanttisen vuoropuhelun" kovalle koetukselle. Transatlanttisen liike-elämän vuoropuhelun ja huippukokousten hyöty asetetaan kyseenalaiseksi. Banaanikriisin taholta meille esitetty varsinainen kysymys kuuluu: hyväksymmekö yksipuolisuuden lain vai emme, Maailman kauppajärjestön syrjäyttämisen monenkeskisen kauppajärjestön syrjäyttämisen jälkeen?
Kindermannin mietintö (A4-0481/98)
Guinebertière
Arvoisa puhemies, äänestin Kindermannin mietintöä vastaan, koska se ei ole munantuottajien kannalta tarpeeksi varteenotettava ja koska siinä vedotaan ihmisten herkkätunteisuuteen naamioimalla taloudellinen hyökkäys hyväntahtoisiksi eleiksi eläinten hyvinvoinnin puolesta. Eläinten ruokintaan erikoistuneet tutkijat, joita kävin tapaamassa Bretagnen perukoilla, vakuuttivat minulle, että tarkistetun direktiivin täytäntöönpanoon liittyvä tutkimus ei ole todiste kanojen hyvinvoinnin lisääntymisestä.
Erään painostusryhmän viestintäpyrkimykset - parlamentin jäsenten naamioiminen muniviksi kanoiksi, heidän valokuvaamisensa, kanahäkkien jakeleminen postilaatikoihimme - ovat toimenpiteitä, joita on mahdoton hyväksyä parlamentissa. Kuka maksaa kaiken tämän, elleivät ne, jotka haluavat tuhota munantuotannon alan? Missä kohdin tässä mietinnössä kiinnitetään huomiota kuluttajien terveyteen, kun kerran munat jätetään likaisiin ja pölyisiin pesiin, kunhan vain kanat ovat onnellisia?
Eurooppalaiset ovat tyrmistyneitä siitä, että Euroopassa huolehditaan enemmän kanojen elinympäristöstä kuin asunnon löytämisestä niille, jotka joutuvat nukkumaan siltojen alla ja joilla ei joskus ole kuin makuupussi lämmikkeenään. Tulkaamme järkiimme, lakatkaamme antamasta periksi painostusryhmille, joiden olemassaolon ainoa syy on raha, jota ne saavat niiltä mailta tai yrityksiltä, joiden puolesta ne toimivat ja saavat ihmiset liikutuksen valtaan.

Iversen
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa Kindermannin mietinnöstä, joka käsittelee tuotantojärjestelmissä pidettäviä munivia kanoja, että tanskalaisten sosiaalidemokraattien ryhmä kannattaa kaikkea, jolla munivat kanat vapautetaan tuotantojärjestelmistä. Kuluttajat toivovat hartaasti, että kanat pääsevät liikkumaan vapaasti. Tarkoitan sitä, että tehtävämme on saattaa maatalouden tuotanto ajan tasalle, emmekä me saa juuttua käyttämään vanhoja tuotantomuotoja, joissa ei oteta huomioon eläinten hyvinvointia. Tänään otettu askel on mielestäni jo osavoitto kannalle, jonka lähtökohtana on, että meidän on luovuttava tuosta tuotantomuodosta. Se ei mielestämme tapahdu tarpeeksi nopeasti, mutta osavoittona on jo pidettävä sitä, että hyväksyttiin ne tarkistukset, joissa tästä tuotantomuodosta halutaan luopua seuraavien kymmenen vuoden aikana. Se oli hyvä, ja toivonkin, että komissio, jonka edustaja on jo lähtenyt, ymmärtää tämän, ja toivon myös, että neuvosto ottaa neuvotteluissaan huomioon myös ne asiat, jotka parlamentti tänään hyväksyi.

Elliott
Arvoisa puhemies, olen iloinen siitä, että parlamentti on hyväksynyt Kindermannin mietinnön, ja erityisesti siitä, että myös tarkistukset, jotka koskevat asteittaista ja täydellistä häkeistä luopumista vuoteen 2009 mennessä, hyväksyttiin. Toivon, että komissio ja neuvosto ottavat parlamentin näkökannan huomioon tässä kysymyksessä. En voisi olla enää tämän enempää eri mieltä rouva Guinebertièren kanssa. Tietysti kannan huolta kodittomista ihmisistä, mutta eläinten hyvinvoinnista huolehtiminen kulkee käsi kädessä ihmisten hyvinvoinnista huolehtimisen kanssa.
Tämä on hyvin edistyksellinen ja tärkeä askel eteenpäin. Parlamentin eläinsuojelua käsittelevä työryhmä, jonka puheenjohtajana minulla on kunnia toimia tällä hetkellä, on jo kauan vaatinut sitä. Meidän on lopetettava tuottajien ylivalta yhteiskunnassamme ja varmistettava, että kuluttajien ja tavallisten ihmisten asioihin kiinnitetään paljon enemmän huomiota. Valtaosa ihmisistä tuomitsee intensiivisen massatuotannon ja häkkien käyttöjärjestelmän. Se, että vapaasti liikkumaan päässeiden kanojen munia ostetaan enemmän, ja se, että yhä useammat vähittäiskauppiaat myyvät vapaasti liikkumaan päässeiden kanojen munia, on osoitus siitä, että monen Euroopan unionin maan kansalaiset ovat huolissaan. Toivokaamme, että saamme nähdä monta muutakin esimerkkiä tästä edistyksellisestä ja tärkeästä eteenpäin suuntautuvasta askeleesta.

Andersson, Lööw, Sandberg-Fries, Theorin ja Wibe
 Haluamme kiittää esittelijää hyvin tehdystä työstä tärkeän mietinnön parissa. Eläinsuojelun näkökulmasta kysymys eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen tilanteesta on vakava. Sen vuoksi komission tekemä mietintöehdotus on myönteinen. Eläinsuojelua tehostettaessa on tärkeää, että tuotantojärjestelmät muotoillaan niin, että niitä voidaan pitää tieteellisesti kaikkein tyydyttävimpänä ratkaisuna, jotta eläinten luonnollinen käytös ei häiriintyisi. Tuotantojärjestelmien on samalla läpäistävä tiukat työturvallisuusvaatimukset, jotka on asetettu näiden järjestelmien parissa työskentelevien henkilöiden hyväksi. Pidämme myönteisenä valiokunnan ehdotusta eläinsuojelunäkökulmien tehostamisesta, mutta direktiivin toimeenpanemisen myöhästyminen ei mielestämme ole perusteltua.

Blak, Kirsten Jensen ja Sindal
 Tanskalaiset sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet sitä Kindermannin mietintöä vastaan, jossa käsitellään eri tuotantojärjestelmissä pidettävien munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksia. Olemme tukeneet osaa tarkistuksista, koska ne merkitsevät parannusta asiaan, mutta olemme äänestäneet koko mietintöä vastaan. Olemme tehneet niin, koska tulos ei kaikesta huolimatta ole tarpeeksi hyvä. Mietinnössä on liikaa poikkeuksia ja parannusten aikarajat ovat liian kaukana tulevaisuudessa.
Olemme sitä mieltä, että tuotannossa on pitkällä aikavälillä käytettävä toisia tuotantomuotoja, joissa ympäristö ja eläinten hyvinvointi otetaan huomioon. Kaiken kaikkiaan mietinnössä ei ole tarpeeksi parannusehdotuksia, ja emme sen vuoksi voi äänestää sen puolesta.

Titley
 Äänestän tänään tämän päätöslauselman puolesta. Olen innokas eläinsuojelun kannattaja ja olen saanut useita, tätä kysymystä käsitteleviä kirjeitä vaalipiirini asukkailta. Tämä päätöslauselma on vain ensimmäinen askel kohti kanahäkkien käytön lopullista kieltämistä koko EU: ssa.
Kanahäkkien käyttö on kiistattoman julmaa. Kanoja, ja joskus neljää tai viittä kanaa yhdellä kertaa, pidetään yleisesti häkeissä koko niiden eliniän ajan. Häkit ovat niin pieniä, että kanat eivät edes voi levittää siipiään. Kanahäkkien käyttö on myös tarpeetonta. Brittiläiset kuluttajat ovat valmiita ja halukkaita ostamaan vapaasti liikkumaan päässeiden kanojen munia. He maksavat mieluummin vähän enemmän tällaisten kanojen munista kuin tukevat epäinhimillisiä kasvatusmenetelmiä.
Britannian Labour-hallitus näyttää tietä. Me olemme ilmoittaneet aikomuksestamme luopua asteittain kanahäkkien käytöstä Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tämä eroaa jyrkästi niiden aiemmin Tory-puoluetta edustaneiden piittaamattomasta asenteesta, joiden mielestä vauraus oli aina hyvinvointia tärkeämpää, olivatpa kyseessä sitten kanat tai ihmiset.
Tehokkaan kiellon on kuitenkin oltava EU: n laajuinen. Kanahäkkien käyttöä harrastavien kasvattajien ei pidä antaa jatkaa julmaa elinkeinoaan muualla Euroopassa. Tunnetusti eläinten puolia pitävän Britannian puolesta tällainen kielto ei voi toteutua liian pian.
Hermangen mietintö (A4-0004/99)
Bébéar
 Onko perheellä merkitystä eurooppalaisissa yhteiskunnissamme 1900-luvun loppupuolella? Kansallisia parlamenttejamme, alueellisia tahojamme ja tiedotusvälineitämme säännöllisesti ravistelevat keskustelut eivät jätä epäilemisen varaa. Sosiologit ja väestötieteilijät ovat samaa mieltä siitä, että perhe edistää yhteiskunnallisen järjestelmän yhtenäisyyttä. Ilman perheen muodostamaa perusyksikköä ei ole toimivaa yhteiskuntaa. Jos hyväksymme kokonaisvaltaisesti tämän toteamuksen, meidän on myös myönnettävä, että kansallisten valtioidemme on elintärkeää huolehtia perheistä väestön vanhetessa.
Mikä on perhettä parempi keino torjua syrjäytymistä ja eristymistä? Missä lapset ensisijaisesti kasvatetaan? Missä otetaan suurin vastuu perheen iäkkäistä ja vammaisista jäsenistä? Mikä takaa sukupolvien välisen yhteisvastuun? Vaikka vastaus onkin lähes sama Euroopan unionin 15 maassa, toimenpiteet vaihtelevat huomattavasti eri valtioissa. Perhepolitiikat ovat äärimmäisen kirjavia, ja koska ei ole oikeudellisesti ja lainsäädännöllisesti tunnustettua toimivaltaa, minkäänlaisiin lähentymisponnisteluihin ei ole tähän mennessä ryhdytty.
Näin ollen Euroopan unionin on toimittava omissa toimielimissään ja vedottava jäsenvaltioiden hallituksiin korostaakseen näitä väitteitä: tasapainoista yhteiskuntaa ei ole, jollei perhettä tueta aktiivisesti.
Perhepolitiikkaa on tuettava kokonaisvaltaisilla toimenpiteillä, joissa lapsille annetaan keskeinen asema yhteiskunnassa. Perhepolitiikan ei pidä rajoittua avustusten maksamiseen ja maksujen suoritukseen vaan siihen on sisällytettävä asuntoja, virkistykseen liittyviä infrastruktuureja, pikkulasten hoitopaikkoja, täydentävien opintojen tarjoamista ja muita sellaisia koskevat kysymykset.
Kansainvälisten tahojen edistysaskelista huolimatta lapsuutta on suojeltava entistä enemmän. Perhe voi tässäkin olla ratkaisevassa asemassa torjumalla köyhyyttä, lasten työntekoa ja prostituutiota, väkivaltaa tai pedofiliaa.
Kannatan siis Hermangen mietintöä ja sen suosituksia, koska ne ilmentävät todellista halua ryhtyä konkreettisiin toimenpiteisiin eivätkä ole ainoastaan jalomielisten ajatusten luettelo. Ajattelen esimerkiksi niitä hyvin konkreettisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on arvioida unionin jokaisen toimenpiteen perhettä koskevaa ulottuvuutta. Euroopan parlamentin tehtävänä on olla tällaisissa hankkeissa mukana koko sydämellään.

Buffetaut
 Koulunkäyntivaikeudet, räjähdysmäisesti kasvava nuorisorikollisuus, käytösongelmat, huumeiden käyttö, syrjäytyminen; perheen yhteisvastuullisuuden hajoamisen tuhoisien seurausten luettelo on loputon.
Ylösalaisin keikahtaneet väestöpyramidit, uhatut eläkejärjestelmät, sosiaaliturvan vaarantuminen, aktiivisen väestön hyvin huolestuttava pieneneminen; tässäkin kohdassa saamme jatkuvasti todeta väestötieteellisen luhistumisen katastrofaaliset seuraukset.
Kuitenkin poliittisesti oikein ajattelevat suuret gurut hyökkäävät lakkaamatta perheen kimppuun, erityisesti kun se perustuu avioliittoon. Mikä vielä epäjohdonmukaisempaa, samat gurut valittelevat ideologisen raivonsa seurauksia.
On kuitenkin selvää, että perhe on aina ollut - vaikka sen rakenne onkin kehittynyt kautta aikojen - luonnollinen lastenhoidon, ihmisten kehittymisen, sukupolvien välisen ymmärtämyksen ja nuorten kasvatuksen paikka ja tae yhteiskunnan tulevaisuudesta ja vakaudesta.
Rouva Hermangen mietintö sisältää erinomaisia asioita, esimerkiksi ehdotuksen siitä, että kaikkiin yhteisön säädösehdotuksiin liitetään selvitys säädöksen vaikutuksesta perheisiin, ja voimme vain kannattaa jäsenvaltioille esitettyä kehotusta harjoittaa " perhepolitiikkaa, jolla tuetaan ja suojellaan perheitä taloudellisesti ja niiden hoitaessa kasvatustehtäväänsä sekä sukupolvien väliseen ymmärtämykseen liittyvää tehtäväänsä " .
Kuitenkin, ja sikäli kuin perhepolitiikka ei kuulu Euroopan unionin toimivaltaan, on perusteltua epäillä ehdotusta perustaa komissioon yksikkö, jonka tehtävä on selkeästi määritelty. Kun kaikki tietävät tämän erinomaisen toimielimen taipumuksen laajentaa lakkaamatta toimivaltaansa, on oikeutettua pelätä toissijaisuusperiaatteen vastaista liukumaa.
Sallinette minun lopuksi pahoitella sitä, että esittelijä on vastustanut kaikkia ryhmämme esittämiä tarkistuksia syistä, jotka eivät mitenkään liity asiasisältöön, vaan ainoastaan siksi, että voitaisiin säilyttää Euroopan sosiaalidemokraattisen ryhmän kanssa saavutettu aikaisempi kompromissi.

Bonde, Krarup ja Sandbæk
 Olemme jättäneet äänestämättä Hermangen mietinnöstä. Olemme täysin samaa mieltä siitä näkökannasta, jonka mukaan perhepolitiikka on jäsenvaltioiden vastuulla ja kuuluu niiden toimivallan piiriin, minkä vuoksi EU: n ei pidä sekaantua siihen. Emme sen vuoksi voi tukea mietinnön sitä osaa, jossa käsitellään Europolin ja komission vastuuta erilaisista jäsenvaltioiden politiikkoihin liittyvistä aloitteista sekä Euroopan oikeudellista aluetta koskevia ajatuksia. Olemme sitä mieltä, että lapsia on suojeltava väkivaltaisuuksilta, että heidän on päästävä yhteiskunnan jäseniksi ja että heillä pitää olla mahdollisuus asianmukaisiin koulutus- ja sosiaalipalveluihin ja niin edelleen, mutta vastuun on oltava nyt ja tulevaisuudessa jäsenvaltioilla.

Cars
 Äänestin koko mietintöä vastaan tätä mietintöä koskevassa lopullisessa äänestyksessä, koska mielestäni perhepolitiikan, mukaan luettuna perheen ja lasten suojelu, on oltava kansallinen asia, jota ei pidä käsitellä ja jota koskevia päätöksiä ei pidä tehdä EU: n tasolla.

Deprez
 Eurooppalaisissa yhteiskunnissamme, joissa tapahtuu samanaikaisesti monia perustavia muutoksia, lasten kasvatuksen, suojelun ja hyvinvoinnin on oltava keskeinen huolenaiheemme. Itse Euroopan unionissa liian moni lapsi joutuu köyhyyden uhriksi, lapsia riistetään tai pahoinpidellään, jotta yhteiskuntaa halvaannuttavan ja näin ollen politiikkaan vetoavan syvälle ulottuvan pahan oireita ei erotettaisi.
Olen esittelijämme tavoin sitä mieltä, että kaikilla viranomaistasoilla on annettava toissijaisuusperiaatteen nojalla merkittävä asema lasten hoito- ja tukipolitiikoille.
Tältä kannalta olisi nimittäin hyödyllistä, että komissio ryhtyisi pohtimaan perinpohjin soveltuvia politiikkoja ja eri vallan tasoja, jotta lapsille voitaisiin taata olot, jotka ovat suotuisat mahdollisimman sopusointuiselle kehitykselle.
Tämän pohdinnan on oltava kunnianhimoista ja sen on katettava laaja toiminta-ala sekä ongelman taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset ulottuvuudet.
Tuen varauksetta meille esitetyn päätöslauselman sisältämiä ehdotuksia. Olen nimittäin sitä mieltä, että jokaisella vallan tasolla on osaltaan kehitettävä keinoja lievittää niitä vääryyksiä ja kovuuksia, joita taloudellisissa, yhteiskunnallisissa ja kulttuurisissa tosiasioissa voi lasten kannalta olla.
On kuitenkin uskallettava korostaa, että mikään politiikka ei voi koskaan korvata hyvää yhteisymmärrystä ja vanhempien välistä todellista vuoropuhelua, asuivatpa he sitten saman katon alla tai ei.
Poliittisten vastuuhenkilöiden on uskallettava muistuttaa vanhemmille, että olivatpa heidän siviilisäätynsä ja henkilökohtaiset suhteensa mitkä hyvänsä, he ovat sitoutuneet lapsia hankkiessaan ylläpitämään keskenään ainakin vähimmäistason vuoropuhelua, jonka puuttuessa he jättävät jälkikasvunsa oman onnensa nojaan.

Eriksson, Sjöstedt ja Svensson
 Suhtaudumme myönteisesti useisiin mietinnön kohtiin, joissa käsitellään lasten oloja Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Emme kuitenkaan voi tukea vaatimuksia " johdonmukaisesta ja koordinoidusta perhepolitiikasta" , erityistä neuvoston kokousta tai sitä, että perhepoliittisten kysymysten käsittelyn rakennetta vahvistettaisiin komission tasolla.
Suhtaudumme niin ikään erittäin epäilevästi siihen, että vedotaan Europoliin ja Schengenin tietojärjestelmään. Euroopan neuvosto ja YK, jossa EU: n jäsenmaat ovat edustettuina, järjestävät jo lasten tilannetta käsitteleviä konferensseja. Pidättäydymme sen vuoksi äänestämästä myötätuntoa ansaitsevista kohdista ja äänestämme vastaan lopullisessa äänestyksessä.

Hermange
 Haluaisin kiittää parlamentissa olevia kollegojani siitä, että he äänestivät tämän perheiden ja lasten suojelua koskevan mietinnön puolesta. Nimittäin koko sinä aikana, kun Euroopan parlamentti on kokoontunut, se ei ole vielä koskaan joutunut käsittelemään mietintöä, joka koskisi tätä herkkää asiakokonaisuutta.
Toimielimemme ei ollut ideologisista ja perheiden ja lasten suojeluun vihamielisesti suhtautuvista syistä tähän mennessä tarkastellut näin tärkeää asiakokonaisuutta. Oikeudellisia väitteitä tuli esiin ja niissä käytettiin verukkeena toissijaisuusperiaatetta.
Meidän ei pidä tietenkään aliarvioida näitä oikeudellisia esteitä, mutta emme voi toisaalta sanoa, että Eurooppa on liian teknokraattinen, ettei sen pidä olla ainoastaan " kauppiaiden Eurooppa" , ja toisaalta suhtautua vihamielisesti ihmisten palveluksessa olevan Euroopan toteuttamisen. Tästä syystä olen tyytyväinen tähän äänestykseen.
Olen myös tyytyväinen siihen, että poliittinen ryhmäni, Unioni Euroopan puolesta (UPE), lähetti optimistisen viestin perheille ja lapsille.
Lopuksi haluaisin sanoa, että vaikka jouduinkin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan esittelijänä vastustamaan joitakin aivan perustavia tarkistuksia, tein niin vain esittelijänä, koskapa oli päästy kompromissiin ja koska minun oli kunnioitettava sitä. Päinvastaisessa tapauksessa uhkana oli, ettemme saisi tekstin taakse enemmistöä ja estäisimme siis Euroopan perheitä ja lapsia edistymästä konkreettisesti asiassaan.
Haluan tässä ilmaista tukevani täysin tarkistusten laatijoita ja olevani heidän kanssaan samaa mieltä; he puolustavat perhettä yhteiskuntamme olennaisena osatekijänä, perhettä, jonka lähtökohtana on aviopari, mikä luo vakaat kasvatukselliset puitteet. Kiitän tarkistusten laatijoita heidän peruspanoksestaan tässä tärkeässä pohdinnassa, jonka tavoitteena on rakentaa inhimillisempi Eurooppa, joka perustuisi vakaisiin arvoihin 2000-luvun alkaessa.

Holm
 Tämän mietinnön tarkoitus on tietysti hyvä, ja sen sisältö on otettava hyvin vakavasti, sillä kyse on lasten hyvinvoinnista. Useat mietinnön kohdat ja aikomukset ovat myös erittäin hyviä, ja voin kannattaa niitä. Minulla on kuitenkin kaksi tärkeää huomautusta.
Ensiksikin mietinnön lähtökohtana on epäsuorasti se, että perheen määritelmä on mies - nainen - lapset. Näin useimmiten onkin. Toivoisin kuitenkin, että huomio kiinnitettäisiin myös muihin perhemuotoihin, esimerkiksi homoseksuaaleihin, joilla on lapsia. Ruotsissa selvitetään parhaillaan kysymystä siitä, pitäisikö homoseksuaalisilla pareilla olla mahdollisuus adoptoida lapsia laillisesti, mikä minusta on hyvä asia. Olisi ollut hyvä, jos myös tämä näkökulma olisi otettu esiin.
Toiseksi monet lasten turvallisuuteen ja hyvinvointiin liittyvät vaatimukset ja aikomukset hoidetaan nykyään kansallisella, alueellisella tai kunnallisella tasolla, toisin sanoen, lähellä asianosaisia. Mielestäni lastenhoitoon liittyviä kysymyksiä ei pidä hoitaa EU: n tasolla useastakaan syystä. EU: n toissijaisuusperiaatteen on oltava voimassa. Tämä ei luonnollisestikaan tarkoita sitä, että en välittäisi lasten tilanteesta esimerkiksi Kreikassa. Moniin näihin kysymyksiin vaikuttavat asiat ovat kuitenkin hyvin erilaisia ja luulen, että EU: n sekaantuminen niihin saisi aikaan monimutkaisen tilanteen. Minusta on kuitenkin itsestään selvää, että maat ja alueet jakavat tietonsa ja kykynsä muiden maiden kanssa.

Lindqvist
 Suurin osa mietinnön konkreettisista ehdotuksista on hyviä. Monet niistä eivät kuitenkaan kuulu EU: n tasolle. Ne ovat kunnallisia, alueellisia tai kansallisia kysymyksiä. Kannatan kaikkia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on puolustaa lasten oikeuksia, mutta en voi kannattaa ehdotuksia, joissa ehdotetaan yhteisen perhepolitiikan luomista EU: n tasolla.
Hardstaffin mietintö (A4-0403/98)
Souchet
 Kalavarojen hallinta perustuu yhteisön tasolla kolmeen pääperiaatteeseen: kalastuskiintiöiden määräämiseen joillekin lajeille, kalastuksen sääntelyyn ja eri kalastusvälineiden teknisten ominaisuuksien sääntelyyn. Tämän kokonaisuuden avulla voidaan hallita saaliita ja taata eri kalakantojen jatkuvuus.
On totta, että kalastus tarkoittaa myös varojen tuhlaamista. Tämä tuhlaaminen muodostuu pääasiassa kalojen poisheittämisestä.
Kollegamme Hardstaffin mietinnössä korostetaan hyvin tätä ongelmaa ja sen monimutkaisuutta. Ryhmämme on kuitenkin esittänyt joitakin tarkistuksia tähän mietintöön, koska siinä käsitellään kyseenalaisella tavalla joitakin kalastuksen teknisiä ongelmia, kuten neliösilmäisten verkkojen käyttöä tai ajoverkkojen käytön kieltämistä.
Neliösilmäisten verkkojen käytöstä on tiedettävä, että monet tieteelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että tämä väline on joissakin oloissa ja joidenkin lajien osalta vähemmän valikoiva kuin perinteiset verkon perät. Tästä syystä neuvosto ei pitänyt tämän välineen yleistämistä oikeana hyväksyessään asetuksen 850/98.
Mitä ajoverkkojen käyttöön tulee, tämä väline yhdistetään ensimmäistä kertaa kalojen poisheittämisen ongelmaan. Ajoverkkoja pidetään kaikkein valikoivimpiin kuuluvana kalastusvälineenä kaikkialla maailmassa paitsi yhteisön toimielimissä.
Voimme lopuksi vain kannattaa ehdotusta joidenkin lajien poisheittämisen rajoittamisesta tai kieltämisestä ja pyydämme komissiota tarkastelemaan tätä ehdotusta tarkasti.
Titleyn mietintö (A4-0482/98)
Andersson, Lööw, Theorin ja Wibe
 Turvallisuuspolitiikan kaiken kattavana tavoitteena on maailmanlaajuinen aseistariisunta. Sen edellytyksenä on, että asetuotanto ja aseiden myynti vähenevät. Euroopan unionin on tehtävä aseistariisuntaa ja asekaupan rajoittamista koskeva aloite ja johdettava sitä. Kun keskustellaan Euroopan puolustusteollisuudesta, maailmanlaajuisen aseistariisunnan tavoite on pidettävä aina mielessä (erityisesti, kun otetaan huomioon, että EU: n jäsenvaltiot ovat maailman toiseksi suurin toimija kansainvälisillä asemarkkinoilla).
Mietinnön 3 kohdassa korostetaan, että eurooppalainen puolustusmateriaalipolitiikka on olennainen osa eurooppalaisen turvallisuus- ja puolustusidentiteetin takaamista Natossa. Ruotsi on puolueeton valtio, joka ei ole Naton jäsen, eikä se osallistu yhteiseen puolustukseen. Mielestäni toimitaan väärin, jos ensin yritetään luoda asetuotantolaitoksia ja vasta sen jälkeen päätetään yhteisestä puolustuspolitiikasta.
Rooman sopimuksen 223 artiklan osalta olen sitä mieltä, että aseita ei saa pitää minä tahansa tavaroina tai tuotteina, joita voidaan myydä vapaasti, vaan aseita varten on oltava erittäin rajoittavat säännöt.
EU: n on laajennettava aktiivisesti asekauppaa ja asetuotantoa rajoittavia tiukkoja sääntöjä, eikä sen pidä laajentaa puolustusmateriaaliteollisuuden oikeuksia tuottaa ja viedä aseita.

Bonde ja Krarup
 Äänestämme Titleyn mietintöä vastaan, koska emme mitenkään voi kannattaa EU: n asepolitiikkaa, joka liittyy läheisesti tavoitteisiin luoda EU: lle puolustuspolitiikka YUTP: n yhteyteen. Mietinnössä esitetty käsitys, jonka mukaan varustelualan tuotanto on sopeutettava toimiin, jotka tehdään YUTP: n yhteydessä, on osoitus halusta tehdä EU: sta sotilaallinen suurvalta - vastustamme tätä toivetta.

Deprez
 YUTP: n puutteet, todellisen eurooppalaisen turvallisuus- ja puolustusidentiteetin puuttuminen, se, ettei ole olemassa todella toimintakykyistä eurooppalaista toimeenpanevaa voimaa, talousarvioiden pirstaloituminen niiden kansallisen hajanaisuuden vuoksi ja puolustukseen liittyvien sopimusten sirotteleminen liian moniin ja liian pieniin yrityksiin asettavat Euroopan unionin ja jäsenvaltiot tilanteeseen, jossa sotilaallinen kyvyttömyys ja riippuvuus on räikeää.
Lähihistoria ja ajankohtaiset tapahtumat todistavat jatkuvasti tilanteen traagisuudesta. Ja tämä vain muutaman kaapelinmitan päässä unionin ulkorajoista.
Yhtenäismarkkinoiden on tosiaan korkea aika ulottua koskemaan puolustusmateriaaleja. Komission toisessa tiedonannossaan ehdottama toimintasuunnitelma on varmasti oikeansuuntainen. Olen sitä paitsi täysin samaa mieltä esittelijän kanssa, kun hän sanoo, että puolustuksen teknologisen ja teollisen perustan luominen edellyttää Euroopan unionin ja WEU: n tiivistä yhteistyötä ja että Euroopan unioni saa tarkkailijan aseman puolustusmateriaaliyhteistyötä käsittelevissä elimissä.
Ainakin ilmailu- ja avaruusteollisuudessa vaikuttaa siltä, että eurooppalaisen puolustusteollisuuden rakennetta on alettu uudistaa. Edistyäkseen teollisuuden toimijat tarvitsevat kuitenkin selkeää viitekehystä Euroopan unionilta ja jäsenvaltioilta YUTP: n puitteissa. Jäsenvaltiot tarvitsevat aivan yhtä lailla yhteistä aseiden käyttöä ohjaavaa sääntöjärjestelmää. Vain tällaisen sopimuksen avulla päästään yhdistettyjen ostojen mahdollistamiin mittakaavaetuihin.
Olen siis täysin samaa mieltä esittelijämme päätelmistä hänen vakuuttaessaan uudelleen, että jäsenvaltioiden on päästävä sopimukseen selkeästi määritellyistä YUTP-tavoitteista sekä ulkopoliittisessa mielessä että turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa mielessä.

Lindqvist
 Maailmanlaajuisen aseistariisunnan pitää olla päämäärämme. Aseistariisunnan on tapahduttava vastavuoroisesti. EU: n on johdettava aseistariisuntaa ja asevalvontaa. Tämä näkökulma puuttuu mietinnöstä täysin. Vähimmäissäännöt aseviennin vastaisessa taistelussa voisivat ratkaista asian. En ole samaa mieltä esittelijän ehdotuksesta, jonka mukaan tutkimusrahoja olisi EU: ssa käytettävä sotilaallisiin tarkoituksiin, enkä 3 kohdasta, jossa käsitellään eurooppalaista puolustusmateriaalipolitiikkaa. Tässä ehdotuksessa ei oteta huomioon sitä, että useat EU: n jäsenvaltioista, esimerkiksi Ruotsi, ovat sitoutumattomia, sotilaallisesti liittoutumattomia eivätkä ne ole Naton tai Länsi-Euroopan unionin jäseniä. Tämän vuoksi olen äänestänyt mietintöä vastaan.

McKenna
 Puolustukseen liittyviä teollisuudenaloja koskevan Euroopan unionin (EU) strategian täytäntöönpanoa koskevan vaatimuksen tavoite on selvästi edistää asekauppaa ja löytää uusia markkinoita EU: n aseiden valmistajille.
EU on menossa täysin samaan suuntaan kuin Yhdysvallat, ja monet meistä ihmettelevät, huomaavatko EU: n veronmaksajat lopulta tukevansa EU: n asetuotantoa, joka kilpailee Yhdysvaltojen kanssa.
Uskomme, että aseteollisuuden edistäminen on täysin edesvastuutonta ja vastoin maailmanlaajuista pyrkimystä aseellisten konfliktien lopettamiseksi.
Tapa, jolla mitään aavistamaton veronmaksaja saattaa päätyä auttamaan kuolemankauppiaita (aseiden valmistajia), on hahmoteltu selkeästi Yhdysvaltain ATRCWP-instituutin (Arms Trade Resource Centre World Policy) laatimassa erityisraportissa. Raportissa todetaan, että kylmä sota ei ole tehnyt loppua Yhdysvaltain hallituksen aseidenviennille suunnatusta tuesta, vaan että hallituksen tuki aseidenviennille on sen sijaan lisääntynyt veronmaksajien takaamina avustuksina, lainoina ja myynninedistämistoimina. Jos Naton suunniteltua laajentumista Puolaan, Unkariin ja Tsekin tasavaltaan jatketaan, tuet luultavasti kasvavat yhä kiihtyvällä vauhdilla.
19 mahdollista Nato-jäsentä saa Pentagonista sotilaallista rahoitusta. Nämä varat ovat peräisin FMF-rahoituksesta, joka on kohdistettu rauhankumppanuusohjelmalle. Clintonin hallituksen ulkomaanapua koskeva esitys kongressille tekee selväksi, että näiden rauhankumppanuusrahojen tarkoitus on " valmistaa maita Nato-jäsenyyteen" tukemalla " Natolle soveltuvien välineiden hankkimista."
Nämä havainnot tekevät selviksi ensiksi sen, että rauhankumppanuus on vain ponnahduslauta täyteen Nato-jäsenyyteen, ja toiseksi sen, että rauhankumppanuus on vahvasti sidoksissa periaatteeseen, jonka mukaan aseiden valmistajia autetaan myymään aseitaan näihin maihin, maihin, joilla ei ole edes varaa tarjota kansalaisilleen asianmukaista terveydenhuoltoa ja koulutusta.
Vaikkakin Yhdysvallat on haluton maksamaan velkaansa Yhdistyneille Kansakunnille, se on varsin halukas kuittaamaan aseidenvientiä varten annetut lainat maksetuiksi. Pelkästään tämän vuosikymmenen aikana Yhdysvallat on kuitannut maksetuksi tai antanut anteeksi 10 miljardin dollarin edestä aseteollisuuden vientiin annettuja lainoja mukaan lukien Irakille sotilaallisesti hyödyllistä teknologiaa varten myönnetyt 2 miljardin dollarin lainat, joihin sisältyy lainan takaus.
Vuonna 1997 Norman Augustine (suuren sotilaallisten välineiden valmistajan, Lockheed Martin -yhtiön entinen pääjohtaja) kiersi Unkarissa, Puolassa, Tsekin tasavallassa, Romaniassa ja Sloveniassa tavoitteenaan " liiketoiminnan houkuttelu ja Naton mahdollisimman laajan laajentumisen kannattaminen" . Romaniassa Augustine jopa lupasi tukea maan Nato-jäsenyyspyrkimystä, mikä johtui Romanian 82 miljoonan dollarin tutkajärjestelmäkaupasta Lockheed Martin -yhtiön kanssa.
Lockheed Martin on yksi monista yhdysvaltalaisista aseiden valmistajista, jotka hankkivat varoja Naton laajentumista puoltavalle säätiölle, jota Romanian suurlähetystö on perustamassa Washingtonissa.
Yhdysvallat ei ole ainoa maa, joka tukee Naton laajentumista päätavoitteenaan uusien asemarkkinoiden löytäminen; EU: n aseita valmistavilla mailla on sama lähestymistapa. Vuonna 1996 Britannian entinen ulkoministeri Malcolm Rifkind lensi Sloveniaan matkallaan Bosniaan. Vierailua seuranneissa sanomalehtiuutisissa annettiin ymmärtää, että hän kertoi Slovenian hallituksen edustajille, että paremman sotilaslaitteiston hankkiminen olisi yksi edellytys sille, että britit tukisivat Slovenian pyrkimyksiä EU: n ja Naton jäseneksi.
Kylmän sodan loppuminen ei ole tehnyt loppua aseiden valmistajien kohtuuttomasta tukemisesta, vaan sen sijaan EU on Yhdysvaltain rinnalla ajanut Naton laajentumista ja etsinyt uutta oikeutusta aseiden valmistukselle ja aseidenviennille.
Koruton totuus on, että EU: n ja Yhdysvaltain aseiden valmistajat ovat edistäneet konfliktien syntymistä ympäri maailmaa ja pakottaneet köyhiä maita ostamaan aseita, mikä on aiheuttanut kuolemaa ja hävitystä ja suunnannut kipeästi kaivattuja varoja pois elintärkeistä palveluista, kuten terveydestä ja koulutuksesta.
Omaa etuaan ajavien ryhmien, kuten EU: n aseiden valmistajien, osallisuutta tätä asiaa koskevassa EU: n politiikassa on täysin mahdotonta hyväksyä. WEA: n ja muiden osallisuus on selvä todiste siitä, että kaikki EU: n asepolitiikat selvästi suosivat, tukevat ja edistävät aseteollisuutta. EU: n yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka on selvästi suunniteltu auttamaan aseiden valmistajia, kuten päätöslauselmaesityksen 3 kohdassa sanotaan.
Joutuvatko sellaiset EU: n jäsenvaltiot, jotka eivät harjoita tätä hirveää elinkeinoa, vedetyiksi mukaan? Meidän pitäisi sen sijaan vaatia keskustelua asetuotannon lakkauttamisesta. Aseteollisuuteen käytetyt valtavat rahasummat ja alan edellyttämää teknistä asiantuntemusta pitäisi käyttää ihmisten auttamiseen eikä ihmisten tappamiseen. Jos sama vaivannäkö nähtäisiin sairauksien voittamiseksi, maailman nälänhädän voittamiseksi ja ympäristön tilan parantamiseksi, maailma olisi paljon parempi paikka ja hampaisiin saakka joukkotuhoaseilla varustettujen sotilaallisten ryhmittymien olemassaololle ei olisi juuri perusteita.
Vihreä ryhmä äänesti tänään Titleyn mietintöä vastaan, koska siinä tuetaan aseiden valmistajia ja aseteollisuutta ja arvostetaan niitä enemmän kuin EU: n kansalaisten turvallisuutta ja hyvinvointia, eikä vihreä ryhmä voi mitenkään kannattaa tällaista politiikkaa.
Theorinin mietintö (A4-0005/99)
Bertens
kirjallinen. (NL) Ympäristö on tosiaan tärkeä aihe, ja on hyvin tärkeää, että ympäristönäkökohdat sisällytetään ulkopolitiikkaan. Tämä mietintö tuo ympäristön ja joitakin muita aiheita hyvin julkisuuteen. Tässä mietinnössä keskitytään kuitenkin samalla niin laajaan alueeseen, että polttopiste on kokonaan kadonnut. ELDR-ryhmä on yrittänyt poistaa tekstistä joitakin epärealistisimpia ja vähiten toivottuja ehdotuksia. ELDR-ryhmä pitää parempana varojen siirtämistä puolustuksesta ympäristöön kuin ympäristö- ja kansanterveystavoitteiden toteuttamista puolustuksen kautta.
Olemme yrittäneet saada mietinnöstä pois ongelmallisimmat kohdat äänestämällä, mutta emme ole onnistuneet siinä riittävän hyvin. Siksi minun ryhmäni on äänestänyt tyhjää.

Bonde ja Sandbæk
 Äänestämme tämän mietinnön puolesta, koska olemme sitä mieltä, että sotilaallisiin tarkoituksiin tarkoitetut varat on järkevä käyttää ympäristötarkoituksiin. Olemme tietoisia siitä, että maailmassa ei ole riittävästi resursseja jo olemassa olevien ja tulevien ympäristöongelmien vastaiseen taisteluun. Pidämme sen vuoksi loistavana aloitetta, jossa kansallisvaltioita kehotetaan muuttamaan sotilaallisen puolustuksen rakennetta niin, että sitä voidaan käyttää ympäristökatastrofitilanteissa. Tuemme valiokunnan toteamusta, jonka mukaan ehkäisevät ympäristötoimet ovat tärkeä turvallisuuspoliittinen väline.
Haluaisimme korostaa, että juuri kansallisvaltioita on kehotettava perustamaan keskuksia, kouluttamaan sotilashenkilöstöä ja ottamaan ympäristö huomioon, ja nämä eivät ole komission tai neuvoston tehtäviä. Tuemme aseistariisuntaa ja ydinaseiden poistamista ja ympäristönäkökulmasta puolustettavissa olevaa aseiden tuhoamista yleensä. Olemme lisäksi sitä mieltä, että on loistavaa, että kansallisessa sotilaallisessa puolustuksessa kehotetaan avoimuuteen ja julkisuuteen. Tuemme lisäksi kehotusta kouluttaa sotilaita niin, että he voivat hoitaa ympäristöongelmia. Olemme äänestäneet niiden mietinnön osien puolesta, joissa kansallisvaltioita kehotetaan ottamaan ympäristö huomioon puolustusvoimien harjoituksissa. Olemme lisäksi sitä mieltä, että on myönteistä pyytää puolustusvoimia siivoamaan jälkensä harjoitusten jälkeen ja niin edelleen.
Olemme päättäneet äänestää tämän mietinnön puolesta, koska olemme sitä mieltä, että on loistavaa, että kansallisvaltioita kehotetaan muuttamaan puolustusvoimiensa rakennetta ympäristötavoitteiden suuntaan.

Cars ja Dybkjær
Olemme pidättäytyneet äänestämästä asianomaisesta mietinnöstä, koska peruslähtökohta puolustusvoimien liiallisten osien käyttämisestä ympäristöasioihin on väärä. Jos sotilaallisia resursseja on liikaa, sotilaskustannuksia on vähennettävä.

Krarup
En voi äänestää tämän mietinnön puolesta, koska en voi tukea EU: n ohjauksessa tapahtuvaa sotilaallista yhteistyötä. Suhtaudun epäillen siihen perusajatukseen, jonka mukaan EU: n ulko- ja turvallisuuspoliittista profiilia on vahvistettava. Tässä mietinnössä painotetaan sitä, että EU: n politiikan YUTP: hen liittyvät näkökulmat on yhdistettävä EU: n kauppa-, tuki- ja kehityspolitiikkaan sekä kansainväliseen ympäristöpolitiikkaan. Mietintö heijastelee ajatuksia EU: n ohjauksessa toimivasta yhteisestä sotilaallisesti organisoidusta joukosta. Pelkään, että hyvää tarkoittavista ympäristönäkökohdista huolimatta tämä yhteinen joukko on vain alku todelliselle EU: n ohjauksessa toimivalle sotilasjoukolle, jonka tarkoituksena on toimia todellisissa sotilaallisissa tehtävissä EU: n alueella ja erityisesti EU: n ulkopuolella. Toivon, että " sotilaallinen ympäristöyhteistyö" ei oikeuta yleistä sotilaallista yhteistyötä.
Voin tukea mietinnön sitä osaa, jossa käsitellään aseistariisuntaa ja ydinaseiden poistamista ja ympäristönäkökulmasta puolustettavissa olevaa aseiden tuhoamista yleensä, ja voin lisätä, että kansallisessa sotilaallisessa puolustuksessa kehotetaan avoimuuteen ja julkisuuteen. Olen äänestänyt niiden mietinnön osien puolesta, joissa kansallisvaltioita kehotetaan ottamaan huomioon ympäristö puolustusvoimien harjoituksissa ja niin edelleen. Edellä mainituista syistä Kansanliike (Folkebevægelsen) ei kuitenkaan voi tukea tätä mietintöä.


Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
Istunto päättyi klo 13.15.

