Euroopa osaühingu põhikiri, äriühinguõigus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on suuliselt vastatav küsimus, mille on õiguskomisjoni nimel komisjonile esitanud Giuseppe Gargani ja mille teemaks on Euroopa osaühingu põhikiri ja neljateistkümnes äriühinguõiguse direktiiv - õigusloomemenetluse hetkeseis - B6-0137/0000).
Giuseppe Gargani  
kirjanik. - (IT) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, selle küsimuse arutelu on nii institutsionaalses kui ka poliitilises mõttes väga oluline, võttes arvesse, et sellel on märkimisväärne poliitiline ja institutsionaalne tähendus.
Ma tahaksin väga selgelt öelda, ja ma vastutan oma sõnade eest, et Euroopa Komisjon on Euroopa Parlamendi ees tõsiselt läbi kukkunud, sest ta ei ole suutnud vastata parlamendi ametlikele päringutele ja ei ole suutnud esitada õigusloomega seotud ettepanekut Euroopa osaühingute ja suurettevõtete peakontori asukoha muutmise kohta.
Õigusloomega seotud ettepaneku esitamist äriühingu põhikirja kohta nõuti ametlikult 2007. aasta veebruaris EÜ asutamislepingu artikli 192 alusel ja - mida ma tahaksin rõhutada ja paluksin volinikku kuulata, sest see on väga oluline suuliselt vastatav küsimus, Hr juhataja, millele tuleb vastata - pärast põhjalikku arutelu ja läbivaatamist koos kvalifitseeritud ja esinduslike ekspertidega, kes näitasid meile, kui vajalik selline õigusakt on ja kui kasulik see oleks väikeettevõtete toetamiseks, kes soovivad siseturul tulemuslikult tegutseda.
See oli komisjoni kohustus, volinik, viivitamata algatada menetlus õigusloomega seotud ettepaneku vastuvõtmiseks, alustades mõju hindamisest. Veel enam, komisjonil oli juba olemas 2005. aasta detsembris läbi viidud teostatavusuuring, kuid ta ei teinud midagi ja viitis selle asemel aega, kuni alustas juulis konsultatsiooni Euroopa osaühingut käsitleva õigusloome vajaduse kohta - jällegi üksnes võimaluste aruteluna - nagu poleks parlament Euroopa Liidu kui terviku valitud esindajana saanud esitada õigustatud päringut materiaalõiguse akti kohta.
Ma ei hakka Euroopa õigustikku üksikasjalikult analüüsima, sest Klaus Lehne, õiguskomisjoni üks peamisi eksperte ja selle valdkonna juhtivaid autoriteete, selgitab lühidalt küsimuse õiguslikke aspekte. Ma tahaksin vaadelda probleemi sügavuti ja tuletada volinikule meelde, et ta saaks kõike, mida ma ütlen, põhjalikumalt kaaluda, suhteid, mis valitsevad institutsioonide vahel ja millel peab põhinema komisjoni ja parlamendi vajalik koostöö.
Minu arvates, volinik, olete teie isiklikult näidanud parlamendi suhtes üles vastutulematust, te olete parlamenti üleolevalt suhtunud. Te olete eiranud parlamendi järelepärimist, mis kiideti heaks artikli 192 alusel, ja eelkõige paremat õigusloomet käsitlevat institutsioonidevahelist kokkulepet, ja on esinenud palju tegematajätmisi - ma olen olnud selle komisjoni esimees ja tean väga hästi, kui palju küsimusi ootab lahendamist - vaatamata sellele, et komisjon kohustus ametlikult päringut mitte ainult arvesse võtma, vaid ka parlamendi komisjonidele kiirelt ja asjakohaselt vastama. Seda aga pole üldsegi tehtud!
Suutmatus neid kohustusi täita tõstatab küsimuse komisjoni aruandekohustuse kohta Euroopa Parlamendi ees, mille määratlemine õigusena ei tekita mulle vähimatki raskust. Äriühinguõiguse konverentsil, mille Saksamaa korraldas oma eesistumise ajal, ütles hr Lehne õigesti, et Euroopa Komisjon tuleks kaevata oma kohustuste täitmatajätmise eest Euroopa Kohtusse.
Parlament, ja ma ütlen seda väga selgelt, peaks olema teadlik sellest, et komisjon on oma kodulehel juba kinnitanud, et 1997. ja 2002. aastal läbi viidud konsultatsioonid näitasid ettevõtjatepoolse kõrgetasemelise ja konkreetse nõudluse olemasolu. Komisjon teab seetõttu, kui oluline see teema on, ja on teadlik, et tal on ülesanne ja kohustus vastata parlamendi järelepärimistele.
Sellest oli veel vähe, et komisjon ei suutnud õigusloomega seotud ettepanekut heaks kiita, Berliini konverentsil läks volinik isegi nii kaugele, et ütles, et seda on vaja täiendavalt arutada, kas ettepanek on kasulik. See viis meid tõesti segadusse, sest nüüd peame kaaluma - nagu volinik ütleb - kas Euroopa Parlamendil on üldse veel võimalust tõhusalt näidata selle õigusloomega seotud ettepaneku põhjendatust.
Direktiiv selles valdkonnas - ma olen lõpetamas - pakuks äriühingutele kindlasti usaldusväärse õigusliku aluse asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse teostamiseks. Ma arvan, et ootame volinikult üksikasjalikku ettepanekut ja ebasoodsa olukorra lahendamist, mitte pikale venivaid kõnelusi Inglismaa, Ühendkuningriigi ja Iirimaa erinevate lobitöö organisatsioonidega. Teenida tuleb mitte üksikute riikide huve, vaid, nagu te hästi teate, volinik, Euroopa huve! Parlament ei ole lobitöö organisatsioon ja me oleme seda nõudmist ja seda vajadust tegelikult ning väga selgelt väljendanud!
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Hr juhataja, suuliselt vastatav küsimus, mille hr Gargani õiguskomisjoni nimel esitas, annab mulle võimaluse viia teid kurssi komisjoni viimase seisukohaga 14. äriühinguõiguse direktiivi ja Euroopa osaühingu suhtes.
Nagu teile teada on, algatas siseturu ja teenuste peadirektoraat 20. juulil osana parema õigusliku reguleerimise lähenemisviisist avaliku konsulteerimise Euroopa osaühingu põhikirja kohta. Kõnealuse konsulteerimise eesmärk on koguda sidusrühmade seisukohti sellise põhikirja vajaduse ning selle võimaliku sisu kohta.
Ma tean Euroopa Parlamendi soovi, et komisjon kiirendaks kõnealust protsessi. Siiski peame me tegema vajalikke ettevalmistustöid. Peamise osa sellest moodustab konsulteerimine sidusrühmadega erinevate võimalike regulatiivsete võimaluste üle - st üldisem, kuid vähem paindlikum põhikiri või siis põhikiri, mis annab kasutajatele rohkem vabadust, kuid toob kaasa Euroopa osaühingu struktuuride mitmekesisuse kogu Euroopa Liidus. Me peame ära kuulama sidusrühmade arvamused selle kohta, milline valikuvariant on ettevõtjate jaoks kõige atraktiivsem. Seda parem õiguslik reguleerimine tähendabki.
2005. aasta lõpus läbi viidud teostatavusuuring pakkus praeguse olukorra küllaltki üldist hinnangut ega andnud selget vastust parima poliitilise valiku ega Euroopa osaühingu põhikirja võimalike elementide kohta. Seepärast vajame me põhjalikumat analüüsi. Antud uuring annab aga loomulikult meie tööle hea taustmaterjali. Samuti tõi meile kasu Euroopa Parlamendi raport Euroopa osaühingu põhikirja kohta ja tema soovitused sellise põhikirja võimaliku sisu kohta.
Mis puudutab ettepanekut võtta vastu 14. äriühinguõiguse direktiiv, siis ei ole ettevalmistav töö kõnealuses küsimuses olnud lõplik. Parema õigusloome ja mõju hindamise poliitika põhimõtete kohaselt peame enne algatuse elluviimist näitama, et sellel on selge majanduslik kasu. Peatselt peaks mul olema võimalik teha kõnealusel teemal konkreetsem avaldus seoses sellise ettepaneku lisandväärtusega.
Peame tõsiselt järele mõtlema, enne kui teeme sellise ettepaneku, mis ausalt öeldes võib osutuda vastukäivaks. Nagu parlamendiliikmed teavad, ei karda ma olla vastukäiv, kuid pean olema veendunud, et sellisest algatusest tulenev võimalik kasu Euroopa Liidule väärib õigusloomega seotud ettepaneku esitamist.
Tegemist ei ole edasilükkamise, vaid usuga, et kvaliteetse töö saavutamiseks tuleb kõigepealt korralikult läbi viia ettevalmistav töö. Järgneva paari kuu jooksul annan parlamendiliikmetele teada, kuidas ma kavatsen kõnealuste oluliste teemade osas edasi liikuda.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE fraktsiooni nimel. - (DE) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kõige esmalt pean ütlema, et olen väga rahul, et volinik McCreevy ei lükanud oma vastuses suuliselt vastatavale küsimusele tagasi Euroopa Parlamendi ettepanekuid. Viimaste aastate jooksul on Euroopa osaühingu üle toimunud nii palju arutelusid ja konsulteerimisi, et ma ei saa aru, miks me peame korraldama kolmanda, neljanda, viienda ja võib-olla isegi kuuenda või veel rohkem arutelusid. Asi on lõpetatud. Me tegime esialgse ettepanek komisjoni tegevuskavasse. See kiideti heaks läbivaadatud tegevuskavas enamiku osalejate poolt. Aruteludel parlamendis jõuti ühemõttelise tulemuseni. Parlamendi otsused poleks saanud selgemad olla ja selle põhjal ma ei saa edaspidi nõustuda mitte ühegi viivitusega.
Eksperdid on üldiselt ühel meelel selles, et direktiivi sätetes on õiguslik lünk registreeritud asukoha piiriüleseks muutmiseks. Euroopa Liit pakub kapitali liikumise vabadust - st võimalust viia oma vara või kapital teise asukohta - aga kui minu varaks on ettevõte, pole mul praegu valikut, sest ma ei saa vabalt otsustada, kus mu ettevõte asub või kuhu seda Euroopa Liidu piires ümber paigutada. See on väga selge õiguslik lünk. Komisjon teatas kavatsusest kõrvaldada see lünk oma iga-aastases õigusloomekavas. Praegu on meil tekkinud olukord, kus Euroopa Kohus arendab selles valdkonnas pretsedendiõigust ja kaldub liikuma Metsiku Lääne stiilis eeskirjade kaotamise suunas sel lihtsal põhjusel, et seadusandja on inertne; ta ei tee midagi, et korraldada valdkonda, mida pole piisavalt ühtlustatud. On viimane aeg, et seadusandja tegutseks, selle asemel et anda vastutus üle Euroopa Kohtule.
Viimane märkus: Euroopa Komisjoni algatusõiguse monopol ei eksisteeri õiguslikus vaakumis. Nagu iga monopoli, tuleb ka seda vaadelda teatud taustal ja antud juhul tuleneb taust asutamislepingust ja institutsioonidevahelistest kokkulepetest. Kooskõlas nende dokumentidega on nii nõukogul kui ka Euroopa Parlamendil kaudne algatusõigus. Komisjonil on institutsioonidevahelistest kokkulepetest tulenev kohustus nende ettepanekutele reageerida. Et see on nii, siis soovin kindlalt selgitada, et kui komisjon ei suuda selle teema osas ette nähtud aja jooksul sisulist vastust anda, siis ma teen õiguskomisjonile ettepaneku kaevata komisjon tegevusetuse pärast Euroopa kohtusse.
Gary Titley
fraktsiooni PSE nimel. - Hr juhataja, ma tervitan voliniku märkusi, eriti seetõttu, et parema õigusloome põhimõtete järgimine nõuab õigusakti väljatöötamiseks selgelt seadusandjate ja nende inimeste meeskonnakoostööd, keda õigustik mõjutab. Kiidan heaks ka selle, et talle on selge, et majanduslikud eesmärgid peavad olema seatud ja et need peavad kajastama turu vajadusi.
Tutvudes komisjoni oma kokkuvõttega äriühinguõigust käsitleva konsultatsiooni tulemustest, märkan, et vähem kui pool vastajatest nõuab Euroopa osaühingu põhikirja vastuvõtmist. See näib pisut kummaline, arvestades teatud väiteid, mida me enne kuulsime, nii et võib-olla ta saaks selgitada, mida need vastused endast täpselt kujutasid. Ma märgin samuti, et suurem hulk inimesi tahtsid pigem olemasoleva äriühinguõiguse kodifitseerimist ja konsolideerimist kui mingit kaugemaleulatuvat tegevust. Ilmselt läheb tal olukorra tasakaalustamine päris raskeks.
Mida ma teada tahan, on see: kui suures osas oleme praeguseks kindlaks määranud selge vajaduse Euroopa tasandi õigusaktide järele vastukaaluks riigisisesele õigusele? Kahtlustan, et teatud juhtudel tuleb surve nendelt, kelle riigisisene õigus on väga keeruline ja kes tahavad, et Euroopa õigus seda lihtsustaks. Siiski, meie probleem on see, et Euroopa õigus on riigisisesest õigusest kõrgemal, ja me avastame sageli, et see muudab elu palju keerulisemaks. Kindlasti on selle tegevuse kogu eesmärk lihtsustamine ja selgitamine.
Sharon Bowles
fraktsiooni ALDE nimel. - Hr juhataja, kui ma veebruaris viimati sellel teemal rääkisin, juhtisin voliniku tähelepanu asjaolule, et mulle ei meeldi kõik soovitused parlamendi raportis, nagu näiteks kapitali suurus, sest mulle tundus, et see muudaks iga põhikirja, mis järgib neid ettekirjutusi, suuremate ettevõtete jaoks soodsalt diskrimineerivaks. Seetõttu tervitan asjaolu, et volinik õhutas oma kõige viimase konsulteerimise käigus VKEsid vastama.
Siiski peame kõik ennetavalt neid vastuseid otsima, rõhutades pigem väikest kui keskmist. Kavatsen seda kindlasti teha oma piirkonnas ja mul on hea meel öelda, et Ühendkuningriigis on ka teisi organisatsioone, kes toimivad samuti, seetõttu tervitan jõupingutusi tingimuste kohandamiseks väikeettevõtete vajadustega. Seda eriti seetõttu, et sageli puuduvad andmed just väikeste ettevõtete kohta, kusjuures samal ajal me tõdeme valmilt, et just nendel ettevõtjatel ei ole vahendeid erinevate õigusaktide ja eeskirjade nõuete täitmiseks ja seetõttu on vähemalt teoreetiliselt tegemist nendega, kellele tahame põhikirjaga kõige rohkem kasu tuua.
Minu arvates on täiskogu teinud mõned ettepanekud, mis muudaksid põhikirja nii, et see ei sobiks väga väikestele ettevõtetele, nii et probleem on olemas. Minu sõnum on hoida see muus osas lihtne, vähemalt väikeste ettevõtete jaoks, muidu on see lihtsalt tegemata jäänud muudatusi varjav viigileht.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, ettevõtete konkurentsivõime ja siseturu tõhusus nõuavad ka asjakohast ja kaasaegset ettevõtete põhikirja. Teatud edasiminek on toimunud suurte ettevõtete jaoks Euroopa osaühingu põhikirja käsitleva määruse vastuvõtmisega 8. oktoobril 2001. 2004. aastal avas Euroopa Komisjon arutelu Euroopa äriühingu uue vormi kohta, mis on kavandatud eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks: Euroopa osaühing.
Seda algatust tervitati väga soojalt kõigi poolt, kes olid seda oodanud viimased 30 aastat - jah, 30 aastat. Komisjoni poolt läbi viidud põhikirja teostatavusuuringu tulemused esitati 2005. aasta detsembris. Need näitasid selgelt, et suurem hulk küsitletud ettevõtjatest tahtsid kõnealust põhikirja peamiselt kahel põhjusel. Esiteks, et Euroopa põhikirja kasutuselevõtmise eeliseks on takistuste kõrvaldamine VKEde asutamise ja liikumise teelt Euroopa Liidus. Teiseks, et see võimaldaks Euroopa märgise loomist VKEdele, eriti uutes liikmesriikides.
VKEde jaoks näib Euroopa osaühing olevat tõhus viis Euroopa turule pääsemiseks. Selle vastuvõtmine aitaks kaudselt kaasa ka riigisisese õiguse arengule ja ühtlustamisele, mis omakorda soodustab Euroopa majanduse arengut ja integratsiooni. Uus põhikiri vastaks ettevõtetele kättesaadavate õigusaktide lihtsustamise vajadusele ja muudaks need tõhusamaks.
See on minu veendumus, et paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted võidaksid sellise põhikirja olemasolust, mille kasutamine jääks ilmselt siiski vabatahtlikuks. Euroopa osaühingu projektile on osutanud tugevat toetust praktiliselt kõikide liikmesriikide majandusringkonnad. See on kindlasti nii Prantsusmaal ja Saksamaal.
Parlament on heaks kiitnud hr Lehne omaalgatusliku raporti, mille järeldusi ma pooldan, kuid käesoleval ajal ei ole edasiminekut toimunud. Sellepärast ma toetangi küsimusi, mida hr Gargani Euroopa Komisjonile õiguskomisjoni nimel esitas. On oluline teada, mis on peamised probleemid, mis sundisid komisjoni selles valdkonnas tehtavat tööd edasi lükkama.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr juhataja, ma jagan vaateid, mida väljendasid juhataja Gargani ja hr Lehne surve avaldamise kohta töö jätkamiseks äriühingu asukoha käsitlevate Euroopa Liidu eeskirjade ja Euroopa osaühingu põhikirja juures.
Mr McCreevy selgitas meile oma vastuses, et on teatud probleemid, et tööga on viivitatud, et ühe ettepaneku kohta on algatatud konsultatsioonid ja et teise osas ei ole arvamust ilmselt veel välja kujundatud. Niisiis oleme vastamisi ühenduse õigusaktide vastuvõtmise ja ühenduse eeskirjade täiustamise tuttava teemaga.
Klaus-Heiner Lehne on teinud selgeks, et siin valitseb institutsioonidevahelise koostöö õhkkond: parlament ei ole ühel poolel ja komisjon teisel. Parlament loodab, et komisjon suudab peagi esitada algatused, sest komisjoni algatusõigus on osa teiste institutsioonidega tehtava koostöö raamistikust. Volinik McCreevy rääkis liikmesriikidega seotud raskustest, kuid käesoleva arutelu järel pole meile ikka veel selge, milles seisnevad vastuolud ja kas need tulenevad tõepoolest erasektorist või valdavalt liikmesriikidest.
Millised riigid on ühenduse seda tüüpi eeskirjade kehtestamise vastu? Kas räägime üksnes erasektori vastuseisust? Et hr McCreevyl on veel üks võimalus rääkida, loodan, et ta saab pakkuda täiendavaid selgitusi raskuste põhjuste kohta, tulenegu need siis erasektorist või liikmesriikidest.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Ma tahan tänada kõiki parlamendi liikmeid märkuste eest.
Kardan, et ma ei saa nõustuda hr Garganiga, kui ta väitis, et komisjon pole midagi teinud ja on parlamenti ignoreerinud. Kui me arutasime 1. veebruaril 2007 Brüsselis parlamendi resolutsiooni, võtsin kohustuseks parlamendile üksikasjalikult vastata ja ma kavatsen kindlasti selle kohustuse täita. Ma panin kirja ka meie 1. veebruaril toimunud arutelu käigus mitmete parlamendiliikmete küsimused, et ettevalmistavat tööd mitte eirata. Konsultatsioon Euroopa osaühingu kohta algatati õigeaegselt juulis. Huvirühmad on näidanud Euroopa osaühingu suhtes teatud toetust. Kuid oleks vale eeldada, et selles küsimuses valitseb konsensus, nagu andsid mõista nii hr Titley kui ka pr Bowles. Ennatlike järelduste tegemisega kaasneb oht, et ettepanek jääb riiulile seisma enne, kui sellega üldse tegelema hakatakse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
