Iisraeli Riigi osalemine ühenduse programmides - Iisraeli Riigi osalemine ühenduse programmides (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
väliskomisjoni nimel Véronique De Keyseri koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa - Vahemere piirkonna lepingu (millega luuakse assotsiatsioon ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Iisraeli Riigi vahel) protokolli (milles käsitletakse Euroopa Ühenduse ja Iisraeli Riigi vahelist raamlepingut Iisraeli Riigi ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtete kohta) sõlmimise kohta (05471/2008 - C6-0180/2008 - ja
nõukogu ja komisjoni avaldused Iisraeli Riigi osalemise kohta ühenduse programmides.
Véronique De Keyser
Austatud juhataja! Palusime täiskogu istungil hääletust edasi lükata ning mul on selle üle hea meel, ent tunnen raportöörina vajadust enda seisukohta selgitada.
Nagu kolleeg Salafranca varem osutas, on õige, et 6. novembril võttis Euroopa Parlamendi väliskomisjon vastu kaks ettepanekut Iisraeli osalemise kohta ühenduse programmides. Üks neist puudutas nõusolekut ja teine resolutsiooni. Mõlemad ettepanekud võeti suure häälteenamusega vastu - tegelikult sai resolutsiooni puudutav ettepanek ühehäälse nõusoleku.
Mida need tekstid sisaldavad ning mis sõnumi soovib väliskomisjon Iisraelile saata? Nõusolekumenetluse tulemus oli positiivne. Väliskomisjon nõustus Iisraeli osalemisega ühenduse programmis, arvestades, et Iisrael juba osaleb seitsmendas teadusuuringute raamprogrammis; et Iisraeli avaldus puudutas üksnes uuendustegevuse ja tehnoloogia programmis osalemist; et kõigil naabruspoliitika partnerriikidel on õigus osalemiseks soovi avaldada ja et seega ei ole tegu spetsiaalse teenega Iisraelile ega riigi poliitilise staatuse ümberhindamisega.
Assotsiatsioonilepingud põhinevad inimõigustest kinnipidamisel. Seetõttu tahtsid väliskomisjoni liikmed lisada nõusolekule poliitilise raamistiku väga otsustava resolutsiooni kujul, mis kutsuks üles tunnustama Euroopa Liidu ja Palestiina Vabastusorganisatsiooni ajutist assotsiatsioonilepingut, tugevdama kontrolli ja kehtestama sanktsioonid nende Iisraeli toodete suhtes, mida imporditakse sooduskorra alusel okupeeritud aladelt, ning kasutama teadusliku koostöö tulemusi tsiviileesmärkidel. Komisjon peaks koostama iga-aastase raporti, mis võimaldaks Euroopa Parlamendil kontrollida nendest tingimustest kinnipidamist. Lühidalt öeldes oli resolutsioon positiivne, kuid range ning see kiideti heaks pikaajalistel läbirääkimistel, milles osalesid erinevad fraktsioonid, kes näitasid kompromissi saavutamisel üles erakordset pühendumust. Tahaksin neid selle eest tänada.
Nii et miks me siis praegu kõhkleme, väljendades kartust ja seeläbi hääletust edasi lükates? Peamine põhjus, austatud juhataja, on see, et humanitaarolukord Gazas on muutunud vastuvõetamatuks. Kui Euroopa Parlamendi delegatsioon, kuhu ka ma ise kuulusin, suve alguses Gazat külastas, tekitasid inimeste elutingimused juba siis muret. Järgmine delegatsioon külastas okupeeritud territooriume novembris ning tuli tagasi täpselt samasuguse aruandega. Mingit edasiliikumist ei toimu, olukord on katastroofiline ning blokaad ei ole Hamasi nõrgestanud, vaid veelgi radikaalsemaks muutnud.
Kolm päeva tagasi osutas Louis Michel, et Gaza piiriületuspunktide jätkuv sulgemine tähendab Palestiina tsiviilelanike ühist karistamist, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega. Seda ütles meie enda volinik. Abipalveid on esitanud Gaza põgenikega töötav ÜRO abiorganisatsioon (UNRWA) nagu ka Oxfam, Amnesty International, Médecins sans frontières ja teised vabaühendused, kes ei saa praegu isegi Erezi piiriületuspunkti kasutada.
Täna sain ma teada, et meie mehhanism PEGASE on Gazas töötamise täielikult lõpetanud ning ei suuda enam energiavarustust tagada, et Palestiina omavalitsuse ametnike palku ja pensione ei maksta enam välja ning kinni on peetud ka kõige vaesematele elanikele mõeldud maksed. Ka UNRWA on pidanud peatama programmi, mis on mõeldud Gaza kõige vaesemate elanike abistamiseks. See on vastuvõetamatu, austatud juhataja, seda ei saa sallida ja seetõttu toetasin ma vastu tahtmist selle hääletuse edasilükkamist.
Praegu arutatakse nõukogu tasandil kiirustades ja täiesti läbipaistmatul viisil suhete süvendamist Iisraeliga. Just asjaolu, et neid suhteid võidakse süvendada, torkab praegu piirkonna poliitilise olukorra taustal silma ja paneb kodanikke meile sadu e-kirju saatma. Seega peab nõukogu suurendama läbipaistvust praegu toimuvate arutelude osas ning andma Euroopa kodanikele vastuseid.
Euroopa Parlamendi jaoks on olukord praegu üsna selge: me soovime palestiinlastele inimlikke elutingimusi ja Gaza blokaadi lõpetamist. Blokaad ei suuda Hamasi nõrgestada, ent põhjustab lubamatuid kannatusi süütutele inimestele, kellest pool hääletas muide 2006. aasta valimistel Fatah' poolt. See hääletustulemus kehtib muide siiani. Me sirutame Iisraeli suunas sõbrakäe, ent me ei loobu põhiväärtustest, millele Euroopa Liit on ehitatud. Pall on nüüd Iisraeli väljakupoolel.
Ma kasutan praegust võimalust - palun vabandust, austatud juhataja, te võite selle aja minu järgmisest kahest minutist maha arvata -, ma kasutan praegust võimalust, et mõista hukka poliitiline surve, laimukampaaniad ja antisemitismi süüdistused Euroopa Parlamendi liikmete vastu, kes astuvad üksnes välja rahu ja õigluse kaitseks. Ühtlasi tahaksin avaldada tunnustust kõigile meie juutidest sõpradele nii Iisraelis kui ka mujal, neile tänapäevastele õiglastele inimestele, kes erakordselt raskes olukorras samuti rahu soovivad ja kutsuvad üles rahvusvahelisest õigusest kinni pidama. Me peaksime selle saavutamiseks koostööd tegema. Me peame Gaza piiramisrõnga murdma ning sõjaline lahendus, mida ma olen kuulnud soovitatavat, oleks puhas hullumeelsus.
Jean-Pierre Jouyet
Austatud juhataja, volinik Verheugen, raportöör De Keyser, austatud Euroopa Parlamendi liikmed! Tahaksin alustuseks raportöör De Keyserit suurepärase raporti eest tänada. Nagu temagi, märkasin ma, et ennist otsustas Euroopa Parlamendi enamus raportööri kirjeldatud põhjustel hääletuse edasi lükata.
Nõukogu seisukoht on, et Iisraeli osalemist ühenduse programmis tuleb vaadelda ühenduse ja Iisraeli kahepoolsete suhete arendamise vaatepunktist. Seda silmas pidades saatis nõukogu 16. juunil toimunud ELi ja Iisraeli assotsiatsiooninõukogu 8. kohtumisel vastavasisulise märguande. Suhete selline arendamine haakub Euroopa naabruspoliitika tugevdamisega.
Nõukogu on veendunud, et suhete selline arendamine on kasulik mõlemale poolele ega ole üksnes selle riigi huvides, keda me Euroopa perekonnale lähemale toome. See teenib ka Euroopa huvisid, kuna see võimaldab meil rajada tihedamaid sidemeid ja luua suuremat usaldust uute Iisraeli elanikerühmadega, olgu need üliõpilased, teadlased, äriettevõtted või insenerid.
Seega annaks see Euroopale positsiooni, mis võimaldaks konkreetselt näidata mitmepoolse koostöö eeliseid rahu ja jõukuse kujul. Tahaksin raportöör De Keyserile öelda, et sellistel õppetundidel on oma hind sellises piirkonnas nagu Lähis-Ida. Seega saaks Euroopa tõde tulevikus jõulisemalt ja usaldusväärsemalt väljendada, suurendades enda suhtes usaldust.
Seda silmas pidades kuulasin ma tähelepanelikult, milliseid ootusi raportöör De Keyseri sõnul väliskomisjonis väljendati. Ma viitan muidugi tema mainitud sõnumile, mis puudutab asunduste ehitamise täielikku ja kohest külmutamist, vajadust koostöös Palestiina omavalitsusega rahuprotsessi edendada, eemaldada Gaza ja Jordani Läänekalda elanikke puudutavad piirangud ning vältimatut vajadust parandada blokaadist mõjutatud Gaza elanike olukorda, milles Euroopa Parlamendi delegatsioon hiljuti veendus.
Daamid ja härrad! Kinnitan teile, et nõukogu, ja ma olen kindel, et ka komisjon jagab neid ootusi. Seejuures sisaldab 16. juuni 2008. aasta deklaratsioon mõnda väga selgesõnalist avaldust nii suhete arendamist puudutava poliitilise konteksti kui ka sõnumite kohta, mida Euroopa soovib Iisraelile nendes küsimustes saata.
Nagu te teate, on tõsi, et Iisrael on olnud nendest sõnumitest teadlik juba aastaid. Ma jagan nende arvamust, kes peavad kahetsusväärseks, et neid sõnumeid ei ole asjakohaselt kuulda võetud. Ent nõukogu poolt juunis võetud riski eesmärk oli kasutada kahepoolsete suhete parandamist ära selleks, et saata neid sõnumeid jõulisemalt, kõrgemal tasandil ja suurema hulga kontaktide kaudu. See on nõukogu tegevuse eesmärk.
Samuti märkisite te, et Euroopa esitatud kutse teatud ühenduse programmidega liitumiseks ei laiene üksnes Iisraelile, vaid kõigile naabruspoliitika riikidele, sealhulgas antud piirkonnas.
Austatud juhataja, volinik Verheugen, daamid ja härrad! Euroopa Parlament võib täna aidata kaasa Euroopa algatatud piirkondliku koostöö protsessile piirkonnas, mis on Euroopa enda julgeoleku ja heaolu seisukohast kriitilise tähtsusega.
Arvestades äsja toimunud hääletust, loodan ma, et kui õige aeg kätte jõuab, järgite te enda raportööri soovitust ja toetate plaanitavas, sama teemat puudutavas resolutsioonis toodud seisukohti, mis esitati assotsiatsiooninõukogus ja mis, nagu leiab eesistujariik, peegeldavad liikmesriikide valitsuste koostöös pika aja jooksul välja kujunenud mõistlikku tasakaalu ning aitavad kaasa piirkonna rahule ja stabiilsusele.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad! 2006. aasta detsembris tegi komisjon ettepaneku kaasata Euroopa naabruspoliitika partnerriigid täielikult teatud poliitikasuundade elluviimisesse ja mitmesse ühenduse programmi. Meie ettepanek käsitles eeskätt selliseid valdkondi nagu teadus- ja arendustegevus, uuendustegevus, tarbijakaitse ja infoühiskond, kui nimetada vaid mõnda.
Nõukogu on sellest ettepanekust lähtudes mitmeid algatusi teinud. 2007. aasta märtsis toetas nõukogu komisjoni ettepanekut, mille kohaselt peaks kõikidel partnerriikidel olema võimalik osaleda teatud ühenduse programmides.
Iisrael on meie naabruspoliitika esimene partnerriik, kes kinnitas tänavu ametlikult protokolli, milles käsitletakse raamlepingut Euroopa Ühendusega Iisraeli ühenduse programmides osalemise üldpõhimõtete kohta.
Komisjon peab seda tulemust positiivseks, kuna see peegeldab meie pikaajalist ja lähedast koostööd meie partneri Iisraeliga. Alates 1995. aastast on Iisraelil teadus- ja arengutegevuse raamprogrammis assotsieerunud liikme staatus. Aastate jooksul on sellest tihedast koostööst saanud alguse mitu ühisprojekti, millel on muide märkimisväärsed tulemused, nagu mul endal oli möödunud aastal võimalik Iisraelis kohapeal näha.
Iisraeli teadlaste ja Iisraeli ülikoolide hea kvaliteet teeb Iisraelist äärmiselt huvitava ja väärtusliku partneri. Ka uuendustegevuse valdkonnas võib Iisrael oluliselt kaasa aidata. See on kasulik mõlemale poolele, sest keskpikas plaanis avab see tee märksa tihedamale tööstuskoostööle. Samal ajal on ELi ja Iisraeli äriühingute vaheline dialoog, mille käivitasin ma koos peaminister Olmertiga, olnud hea algus ja see annab tulemusi.
Peale selle võtab Iisrael juba praegu osa ettevõtluse ja uuendustegevuse programmist, mis on üks meie konkurentsivõime ja uuendustegevuse programmi kolmest nurgakivist. See programm on eriti oluline väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks. Mõlemal poolel on tugevdatud koostöö suhtes suured ootused ja lootused. Seetõttu rõhutas ELi-Iisraeli assotsiatsiooninõukogu eelmisel aastal oma viimasel kohtumisel, et soovib suhete tõhustamist Iisraeliga ühise tegevuskava alusel.
Meie suhteid saab kahtlemata laiendada. Me peaksime tingimusteta toetama kõiki algatusi, mis teevad inimeste kohtumise lihtsamaks, viivad kokku ajakirjanikke, kunstnikke, teadlasi ja ettevõtjaid ning edendavad dialoogi ja vastastikust mõistmist. See mõjutab positiivselt praegust dialoogi inimõiguste teemal.
Suhete jätkuv tugevdamine Euroopa naabruspoliitika keskmes oleva Iisraeliga on Euroopa Liidu strateegilistes huvides. Täna siin arutatud nõukogu otsus paigutub samasse konteksti, aidates märkimisväärselt kaasa meie ja Iisraeli vahelise koostöö tugevdamisele. Seetõttu palun ma teil, daamid ja härrad, toetada resolutsiooni projekti ja hääletada komisjoni ettepaneku poolt.
Jana Hybášková
Austatud juhataja, volinik, nõukogu eesistuja! See, mis täna toimus, on minu hinnangul parlamentaarses menetluses pretsedenditu käitumine. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon oli valmis sotsialistide raportit, sealhulgas sotsialistide muudatusettepanekuid, täielikult toetama. Sotsialistid ise keeldusid oma raporti poolt hääletamast. Sellest hoolimata on väliskomisjon raporti vastu võtnud, see ootab menetlust ning on hädavajalik, et Euroopa Parlament oma praeguses koosseisus raporti hääletusele paneks. Meie fraktsioon on täielikult valmis raporti üle arutlema ja seda vastu võtma.
See, mis täna toimus, kahjustab Euroopat. Euroopa soovis tagada omaenda rahaliste annetuste tagasisaamise, kindlustada enda mõju Lähis-Idas ning võimaluse rahuprotsessile kaasa aidata. Täna heitsime kõrvale vahendi, mis oleks aidanud meil oma raha tagasi saada. Ühtlasi heitis Euroopa kõrvale ulatusliku abi teadus- ja arendustegevuse vallas, abi, mis oleks olnud seotud teaduse, uurimistegevuse ja tehnoloogia arendamisega, terrorismivastase võitlusega ja inimõiguste parandamisega Vahemere piirkonnas. Ma usun, et kõnelused arengukava puudutava komisjoni ja nõukogu ettepaneku üle jätkuvad. Ma usun samuti, et minu enda koduriigi eesistumisajal paranevad Euroopa ja Iisraeli suhted. Ent ikkagi on Euroopa Parlament heitnud kõrvale võimaluse mõju avaldada, muutudes paigaks, kus triumfeerivad tumedad, mitteeuroopalikud jõud, mis ei soovi Lähis-Ida olukorra paranemist. Ma pean absurdseks mõtet seada Euroopa Parlament vastuollu meie riikide ja meie enda kavatsustega. Seetõttu jätkame tööd.
Hannes Swoboda
Austatud juhataja, komisjoni asepresident, kolleeg Hybášková! Püsigem maa peal. Ka teie olete arvestanud, et täna me ei hääleta. Me peaksime tõesti faktidest kinni pidama. Meie sotsiaaldemokraatide fraktsioonis toetame raportööri ning hääletasime poolt ka parlamendikomisjonis, kuna oleme antud küsimuses veendunud. Komisjoni asepresident ja ka te ise ütlesite selle tegelikult välja.
Ometi ei ela me hermeetiliselt suletud toas, vaid poliitilises olukorras. Kujutage ette, kui me lihtsalt ei nõustuks millegagi, mida teie ütlesite või mina ütlesin praegu Gazas valitseva katastroofilise, ebainimliku olukorra kohta, ja käituksime, nagu seal ei toimuks midagi. Ent tegelik olukord on teistsugune. Austatud nõukogu eesistuja! Te ütlesite, et see algatus aitab kaasa rahule. Kas te tõesti arvate, et praegune olukord aitab rahule kaasa? Kahjuks on võimalik, et olukord ei muutu. Ehkki olukord on tõsine, hääletame mingil hetkel siiski. Ent me peame vähemalt sõnumi saatma.
Austatud nõukogu eesistuja! Vastuseta jääb küsimus, mida arvab rahvas selle kohta, kuidas see algatus piirkonnas tervikuna vastu võetakse. Mida arvab rahvas selle kohta, kuidas reageeritakse Palestiinas ja teistes riikides, kui just praegu jõuame me Iisraeliga esimese riigina kokkuleppele, samal ajal kui inimõigusi brutaalselt jalge alla tallatakse ja seda mitte üksnes Iisraeli poolt. On üsna selge ja meie fraktsioon on alati olnud veendumusel, et igasugune terrorism, olgu raketi- või muude rünnakute kujul tuleb täielikult hukka mõista.
Meie fraktsioon toetas Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni ja Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete liitfraktsiooni ettepanekut, kuna me tahame praegu vähemalt üks kord saata märguande, et me lihtsalt ei saa leppida praeguse olukorraga Lähis-Idas. Jah, see koostöö hakkab tulevikus toimima. Ärge muretsege, te teate üsna hästi, et see koostöö hakkab toimima ja see ei ole protsessi lõpp, vaid selge märguande saatmine. Jah, me tahame Iisraeliga koostööd teha, aga me tahame ka, et piirkonda saabuks lõpuks rahu ja et inimesi ei represseeritaks.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (NL) Austatud volinik, lugupeetud nõukogu eesistuja! Nagu vastutustundlikule fraktsioonile kohane, arutlesime pikalt, kas me peaksime hääletuse nii resolutsiooni projekti kui ka protokolli heakskiitmise osas edasi lükkama. Arvamused meie fraktsioonis jagunesid kaheks. Jõuvahekord oli umbes 50 : 50 ning väike enamus toetas siiski hääletamist. Seega oli minu fraktsioon küsimuse üle hääletades jagunenud kaheks.
Seda seisukohtade lõhenemist võib osaliselt selgitada meie suure murega Lähis-Idas valitseva olukorra ning Iisraeli-Palestiina konflikti pärast. Ma ei tea kedagi, ja see käib ka minu kohta, kes oleks külastanud okupeeritud alasid ja keda poleks naastes vallanud suur mure, suur kaastunne ja viha seal valitseva olukorra vastu.
Kõige häirivam ja murettekitavam on see, et alates Annapolise lepingute sõlmimisest on Iisraeli poliitika muutunud üksnes halvemaks, rangemaks ja karmimaks. Ei ole vaja pahatahtlikkust, et küsida, kas Iisrael või mõned selles riigis tegutsevad jõud, keda toetab Iisraeli sõjavägi, ei ole loomas okupeeritud aladel pöördumatut olukorda, mis põhjustab selle, et kahe riigi lahenduse saavutamine muutub võimatuks.
Seetõttu suudan ma mõista, et me tahtsime hääletuse edasilükkamisega saata Iisraelile sõnumit, kuna me ei soovi luua muljet, et me premeerime seda riiki ajal, kui üle miljoni Gazas elava palestiinlase igapäevane olukord on halvenemas. Ma loodan, et järgnevatel nädalatel ja kuudel toimuvad muutused, mis võimaldavad meil mõlemat dokumenti suurema kindlusega heaks kiita.
David Hammerstein
Austatud juhataja! Loevad faktid, mitte sõnad. Faktid on sõnadest tuhat korda enam väärt. Oleme Euroopa Parlamendis vastu võtnud palju resolutsioone. Jah, mitmes meie vastu võetud resolutsioonis on olnud kriitikat ja häid kavatsusi, ent faktid on tähtsamad.
On tõsiasi, et Annapolise protsessi raames toimunud aastapikkused kõnelused on läbi kukkunud. On tõsiasi, et asunduste laiendamise protsess jätkub. On tõsiasi, et olukord Gazas on halvem kui kunagi varem. Samuti on tõsiasi see, et täna, mil me siin räägime, toimuvad vastasseisud asunike ja Iisraeli armee enda vahel.
Ma soovin, et me saaksime mõne kuu pärast selle resolutsiooni üle hääletada. Ma soovin, et me võiksime oma suhteid Iisraeli Riigiga süvendada. Ma ütlen seda seetõttu, et Iisraeli tõelised sõbrad, need meie seast, kes armastavad Iisraeli, julgevad tõtt rääkida. Tõde on see, et praegu kestev okupatsioon ei saa kauem jätkuda. See ei saa kauem kesta. Me peame saatma sõnumi, et Euroopa Liidu tegevus sõltub rahuprotsessist ja inimõiguste elementaarsest austamisest. Sel moel saame edasi liikuda. Me tahame rohkem ja paremaid suhteid Iisraeli ja palestiinlastega ning me peame seda näitama selgete tingimuste ja selgete tegude, mitte üksnes sõnade kaudu.
Luisa Morgantini
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Polnud lihtne paluda hääletust edasi lükata, ent ma arvan, et see oli vajalik samm, mis toob minu arvates Euroopa Parlamendile tunnustust.
Iisrael ei saa alati end rahvusvahelisest õigusest kõrgemal olevaks pidada. Tahaksin kolleeg Hybáškovále öelda, et koostööd Iisraeliga ning erinevaid projekte pole praeguseks lõpetatud. Blokeeritud ja külmutatud on üksnes suhete süvendamine, mitte koostöö, mis jätkub endiselt. Ma üksnes loodan, et koostöö saab jätkuda, sest see on oluline. Isegi mina võin selle eeliseid tunnistada. Kuid ma tahaksin rõhutada: Iisrael peab mõistma, et ta peab rahvusvahelisest õigusest kinni pidama. Kaalul on ka meie au ja väärikus.
Seetõttu loodan ma, et ministrite nõukogu kuulab Euroopa Parlamenti ning näitab üks kord üles järjekindlust, öeldes Iisraelile, et see peab oma rahusoovist konkreetsete tegudega märku andma ning et riik peab lõpetama Jordani Läänekalda asunduste vastu suunatud blokaadi, mis mõjutab Gaza elanike elutingimusi.
Meie, Euroopa Liidu projektid on blokeeritud. Näiteks on peatunud projekt PEGASE. Seda takistab blokaad, mis ei võimalda kaupadel piirkonda jõuda. Homme ei maksta palku välja. ÜRO Abistamise ja Rehabiliteerimise Amet on sunnitud vaeseimatele peredele mõeldud abi andmise peatama. Toimuv on häbiväärne! Ma ei kritiseeri siiski üksnes Iisraeli, kaugel sellest! Sõprus Iisraeliga tähendab ühtlasi, et me peame sundima teda arvestama nii tema enda kui ka meie kohustustega. Ma loodan seega, et me saame uuesti alustada, ent täna saadetud sõnum on oluline. Me saatsime selle sõnumi palestiinlastele ja kõigile iisraellastele, kes usuvad kindlalt rahusse, ent sellisesse rahusse, mis allub õiglusele ja seadustele.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Austatud juhataja! Mul on hea meel toetada kõiki nõukogu ja komisjoni jõupingutusi vastastikustes huvides suhete süvendamiseks juutide Iisraeli Riigiga. Minu arvates saadab hääletuse edasilükkamine neile täiesti vale sõnumi.
Sellest hoolimata seisan ma nõukogu eesistuja ees väga vastuoluliste tunnetega, kuna üks nõukogu dokument on lekkinud Iisraeli päevalehele Ha'aretz - viitan esmaspäevasele lehenumbrile. Lekkinud dokumendi alusel tahaksin nõukogu eesistujale esitada kolm küsimust.
Kas te nõustute, et selle dokumendi pealkiri "Tegevusstrateegia rahu saavutamiseks Lähis-Idas” on õige viis edasi liikuda? Kui nii, siis kas te sunniksite Iisraeli taasavama Palestiina asutusi, sealhulgas Jeruusalemmas asuvat Orient House'i? Viimaks tahaksin teilt küsida, et juhul kui strateegia ongi selline, siis kuidas te kavatsete seda ühendada suhete parandamisega uue Iisraeli valitsusega, ükskõik mis kuju see pärast valimisi võtab. Jään teie vastuseid ootama.
Luca Romagnoli
- (IT) Austatud juhataja, asepresident Morgantini, head kolleegid! Antud juhul ei ole ma nõus, sest minu arvates jättis Euroopa Parlament täna endast halva mulje sellega, et saatis kolleeg De Keyseri raporti väliskomisjonile tagasi, ja eriti, nagu te kõik kindlasti nõustute, sellega, et arutelu ja hääletus viidi läbi sellise erakordse kiirusega. See sunnib mind arvama, et vasakpoolsed soovisid leida ettekäänet, et takistada Iisraelil uuendus- ja teadustegevuse partnerlusprogrammiga liitumast. Ma tahaksin siinkohal üksnes rõhutada, et me räägime ühest vähestest kui mitte ainsast riigist, millele toetuse pakkumine ei näita üksnes solidaarsust, vaid aitab kaasa ka Euroopa enda äriühingute kasvule ja arengule.
Mitte keegi ei ole veel suutnud Palestiina omavalitsuse käest küsida seda, kui palju abi Araabia Liiga neile annab ja kuidas nad seda kasutavad, või seda, milline osa sellest abist aitab kaasa dialoogile, vastastikusele mõistmisele ning kultuuri ja teaduse arengule. Pean ütlema, et arvestades, kui vähe suudeti hääletama tuua paremtsentristidest Euroopa Parlamendi liikmeid, õnnestus vasakpoolsetel hästi enda soovitud hääletustulemus inimõiguste kaitsmise ettekäändel läbi suruda. Mulle jääb siiski mulje, et see kõik takistab piirkondlikku arengut ja võib-olla isegi rahuprotsessi. Vähimal juhul seab hääletustulemus kahtluse alla riigi õiguse julgeolekule. Me peaksime seda õigust kaitsma.
Pasqualina Napoletano
- (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Enne mind kõnelenud raportööridel õnnestus hästi selgitada selle paketi eesmärki, mille üle hääletamise otsustasime täna edasi lükata. Ent ma tahaksin teile meenutada, et kõnealuste suhete puhul on olemas lisaaspektid, eriti poliitilised aspektid, millega nõukogu praegu Euroopa Liidu ja Iisraeli vaheliste suhete arendamise raames tutvub.
Lisaks neile on olemas aspektid, mis mõjutavad siseturgu. Ma usun seega, et me kõik pooldame põhimõtteliselt suhete sellist arendamist Iisraeli ja Euroopa Liidu vahel, samamoodi nagu me pooldame suhete arendamist Palestiina omavalitsusega. Ent see raport peab olema selgesõnaline ning käsitlema mõlema poole kohustusi. Praeguses olukorras ei saa me öelda, et need kriteeriumid on täidetud. Ma tahaksin teile meenutada mitte üksnes traagilist olukorda Gazas, vaid ka illegaalsete asunduste jätkuvat laienemist neil aladel. See probleem puudutab okupeeritud aladelt pärinevate toodete turustamist ning muid küsimusi, millega me vägagi tuttavad oleme.
Minu arvates peab nõukogu põhimõtteliselt enda seisukoha selgelt teatavaks tegema, isegi kui ainsaks põhjuseks on asjaolu, nagu mulle tundub, et eesistujariik Prantsusmaa kavatseb järgmisel nõukogu istungil tutvustada Lähis-Ida rahu võimalust käsitlevat dokumenti. See võib meie jaoks väga oluline olla, kasvõi seetõttu, et see pakub võimaluse konstruktiivseid suhteid arendada. Seetõttu arvan ma, et hääletuse edasilükkamise nõue oli tark otsus, eeldades, et me kõik suudame seda aega kasutada Palestiina ja eriti Gaza elanike kannatuste leevendamiseks. Tahaksin lisada, et me peaksime seda aega kasutama ka Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vaheliste suhete ümberkorraldamiseks, mis põhineks ühisalgatusel Lähis-Ida olukorra parandamiseks.
Ärge unustage, et 2008. aasta kuulutati - või oleks kuulutatud - Palestiina riigi põhiseaduse aastaks. 2008. aasta on möödas ning olukord on ikka veel kohutav.
Ioannis Kasoulides
Austatud juhataja! Kui tänase arutelu teemaks oleks olnud olukord Gaza sektoris, oleksin ehk ühinenud proua De Keyseri ja kõigi ülejäänud kolleegidega siin saalis ja väljendanud samu seisukohti. Kuid ma kardan, et see, et suhete arendamine ühega Euroopa naabruspoliitika riikidest ja konkreetsemalt Vahemere piirkonna riikidest seoti poliitilise küsimusega, lõi pretsedendi, mille tagajärgi ma ei suuda ennustada. Me ei ole lugenud poliitiliste tingimuste seadmist naabruspoliitika raamistikku kuuluvate kahepoolsete küsimuste hulka. Näiteks Maroko puhul ei ole me kunagi maininud Lääne-Saharat ega inimõigusi. Sama kehtib Egiptuse või ükskõik millise Vahemere piirkonna riigi kohta. Ma ei mõista, miks me seekord sellise poliitilise seose loomise kasuks otsustasime.
Teiseks arvan, et mida rohkem me arendame oma riikide partneritega dialoogi, koostööd ja usaldust - nagu nõukogu eesistuja ütles -, seda rohkem mõju me neile avaldame. Täna lõime ukse kinni ja ma ei tea, kuidas me selle uuesti lahti saame.
Kolmandaks olen ma kindel, et me seadsime oma tänase otsusega tingimuse. Me ütlesime, et tegu on kõigest edasilükkamisega ja me naaseme selle küsimuse juurde. Kuidas me selle juurde tagasi tuleme? Millal muutub olukord Gaza sektoris nii rahuldavaks, et me otsustame selle küsimuse juurde naasta? Et kolleeg Napoletano viitas asunduste küsimusele, mis on üks niivõrd paljudest küsimustest, mille puhul me tahame Iisraeli positiivselt mõjutada, siis küsin ma, millal me tunneme, et meie poliitilised tingimused on piisavalt rahuldatud, et võiksime väliskomisjonis ette valmistatud suurepärase resolutsiooni juurde tagasi tulla.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Euroopa ei saa suhteid Iisraeliga süvendada enne, kuni selle riigi valitsus näitab veenvalt kursimuutust. Iisrael peab lõpetama palestiinlastest elanike kollektiivse karistamise ja lõpetama Gaza piiramise ning näitama enda soovi teha Palestiina juhtidega tõsist koostööd toimiva ja jätkusuutliku, kahte riiki hõlmava lahenduse leidmiseks.
Me kõik soovime Iisraeliga normaalseid suhteid, ent praeguses olukorras on see võimatu. Ma toetan reservatsioonideta Iisraeli õigust end kaitsta, ent selline enesekaitse peab toimuma rahvusvahelise õiguse tunnustatud normide ja kohustuste kohaselt, mille okupatsioonivõim teise riiki tungides endale võtab.
Oma demokraatliku valitsussüsteemi üle uhkust tundev Iisraeli Riik on osutunud palestiinlaste kohtlemises nii mitmel korral rahvusvahelise õiguse rikkujaks, et enamiku inimeste kannatus on katkemiseni pingul. Hiljutisel ametlikul külaskäigul Gazasse, Jeruusalemma ja Jordani Läänekaldale nägin ma oma silmaga tavaliste palestiinlaste igapäevaste elutingimuste tõsist halvenemist.
Nende majandus on purustatud. Illegaalseid asundusi on 210. Palestiinlaste maad ja kodusid konfiskeeritakse pidevalt. Kinnipidamisasutustes viibib 11 000 palestiinlasest vangi ning 40 Palestiina seadusandliku nõukogu valitud liiget. Kinnipidamisasutustes viibib üle 300 alla 18aastase noore inimese, kellest mõni on noorem kui 12 aastat. Gaza on piiramisrõngas. Sektorit ähvardab sõjaline sissetung ning juba praegu sõltub 50% selle elanikest toiduabist. Seda loetelu võiks jätkata. Iisraeli poolt brutaalselt rakendatav kollektiivne karistamine ja maa ülevõtmine rikub rängalt rahvusvahelist õigust ja hävitab võimaluse rahuks.
Sellest tulenevalt on Euroopa Parlamendil nüüd aeg otsustada suhete süvendamisega nõustumise üle. Tegelikult usun ma, et see tuleks edasi lükata kuni 2009. aasta alguses toimuvate Iisraeli ja Palestiina valimisteni. Seni peaks rahvusvaheline üldsus tegema kõik endast sõltuva, et olukorda rahustada ning luua palestiinlastele ja iisraellastele tingimused rahulikuks eluks.
Elmar Brok
(DE) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, komisjoni asepresident! Selliste lepingute puhul nagu Iisraeliga suhete parandamine on eesmärk kinnitada konflikti osapooltele, et nad osalevad mõistuspärases protsessis, mis tagab nende sisemise stabiilsuse ja annab neile kindluse tulevase koostöö ja olemasolu osas. Täna jätsime kasutamata võimaluse sellist tagatist anda. Me jätsime selle kasutamata ja seeläbi valasime minu arvates õli tulle.
Ka mina olen Iisraeli suhtes paljudes küsimustes ning iseäranis näiteks asunduste poliitika küsimuses kriitiline. Ent kuuldes siin täna, et võtmetähtsusega põhjuseks on olukord Gaza sektoris, olen ma täiesti rabatud, eriti kuna seda väidet põhjendatakse vaid poolenisti või isegi veerandi ulatuses. Me peame mõistma, et kui seda põhjendust kasutatakse, leitakse kolme kuu pärast uus ettekääne ja seejärel järgmine, et otsuse vastuvõtmist takistada. Kui ma õigesti mäletan, siis Iisrael lahkus Gazast. Kui ma õigesti mäletan, kukutas Hamas president Abbasi alluvad valimiste teel võimule tulnud ametivõimud ja hävitas vägivaldse ülestõusu teel valitsuse, rikkudes kõiki õigusi. Kui ma õigesti mäletan, siis on just Hamasi tekitatud mõjurid Gaza olukorra suhtes määrava tähtsusega. Kui ma õigesti mäletan, tulistatakse Gazast iga päev korrapäraselt Iisraeli linnade pihta. Ning kui see teadmine ei mängi sellises arutelus mingit rolli ja süüdistatakse üksnes Iisraeli, siis ei tundu see mulle õige viisina, kuidas Jeruusalemmas Euroopa poliitika suhtes usaldust äratada.
Seetõttu arvan ma, et me tegime täna suure vea. Me saame olla piirkonnas rahu edendavaks jõuks üksnes siis, kui me peame tõest täielikult kinni ega tee lihtsalt poliitikat. Ma olen kindel, et see poliitika ei aita ka president Abbasi, vaid aitab kaasa Gazas juba praegu niivõrd tugeva radikaalsuse edasilevikule. Seetõttu arvan ma, et tänane otsus oli vale.
Zbigniew Zaleski
(PL) Austatud juhataja! Pikaajaline konflikt annab võimaluse mõtiskleda ja analüüsida selle põhjuseid ja agressiivset käitumist ning otsida lahendusi. Ma suudan mõista palestiinlaste meeleheitlikke raketilaskjaid, kes käituvad nagu puurinurka aetud rotid, aga ma suudan mõista ka iisraellaste kartust, et nende lapsed ei tule enam kunagi koolist tagasi, kuna eeldatakse, et peaaegu kõik palestiinlased on terroristid. See ei ole must-valge probleem.
Palestiinlaste seas leidub kompromissi püüdlejaid ja kangekaelseid äärmuslasi, täpselt nagu ka iisraellaste seas leidub rahutuvisid ja pistrikke, nagu Tzipi Livni selgeks tegi. Need sisemised lahknevused on konflikti puhul olulised ning mida suuremat rolli nad mängivad, seda võimsamaks üks konfliktipooltest muutub. Minu silmis on iisraellased tugevamad, kuna neil on oma riik, millele neil on loomulikult absoluutne õigus, ja ma toetan neid seejuures. Seetõttu saavad nad kasutada kõiki riigi vahendeid.
See toob endaga suurema vastutuse ja kohustuse astuda samme, mis võivad olla riskantsed, kuid võivad pakkuda tulevase rahu lootust. Seetõttu on Iisraeli nõue, et palestiinlased lõpetaksid raketirünnakud, enne kui kahe riigi lahendust on võimalik ellu viia, võrreldav väitega, et me oleme valmis saama lapsi juhul, kui nad kõik osutuvad intelligentseteks inimesteks ja saavad doktorikraadi või alustavad tulusa äriga.
Ebatavalised olukorrad nõuavad julgust teha ebaharilikke otsuseid ja täpselt seda ma Iisraelilt ootangi. Meie, Euroopa Liit, peame aitama neil selliste otsusteni jõuda. Teisisõnu: road map for two states.
Mis puudutab ELi ja Iisraeli suhete tugevdamist, siis tundub see mulle hea strateegiana, kuna see annaks meile suurema mõjujõu ja võimaldaks meil selle traagilise konflikti leevendamisel pikas plaanis konstruktiivset rolli mängida. Ma pooldan meie suhete tugevdamist.
Charles Tannock
Austatud juhataja! Euroopa naabruspoliitikat puudutavate raportite raportöörina olen ma pikka aega toetanud Iisraeli suuremat osalust ELi programmides ja asutuste töös, mis on mõlemale poolele kasulik, arvestades Iisraeli riigi edasijõudmist sellistes valdkondades nagu teadusuuringud, eriti keskkonnauuringud. Viimastel nädalatel olen ma saanud mitu e-kirja, milles palutakse mul hääletada ELi-Iisraeli suuremat koostööd puudutava lepingu vastu. Ent ma usun, et EL ja Iisrael on endastmõistetavad partnerid, kuna nad jagavad samu väärtusi: demokraatia, õigusriik ja isikuvabadused ning eeskätt vaba ajakirjandus ja sõltumatu kohtusüsteem.
Mitte kõik ELi strateegilised partnerid ei saa sama öelda. Näiteks Hiina - ma tean, et see on juhatajale südamelähedane teema -, ei tunnista neid väärtusi, ent kummalisel kombel ei saa ma ohtralt palveid ELi ja Pekingi suhete vähendamiseks. Põhjuseks on see, et kahjuks on Iisraeli-vastased jõud avalikkuses ja Euroopa Parlamendis endiselt tugevad. Kui sellised tunded on loogiliselt põhjendatud, siis suudan ma seda austada, ehkki ei nõustu nendega. Sageli põhineb see aga antisemitismil ja antiamerikanismil, kuna USA on Iisraeli lähim liitlane.
Möödunud nädalal otsisid džihaaditerroristid Indias Mumbais spetsiaalselt juute, et neid mõrvata. See näitab, et lääs peab juudiriigiga solidaarselt õlg õla kõrval seisma, kuna Iisrael asub rindejoonel, kus käib olelusvõitlus islamistlike terroriorganisatsioonidega nagu Hamas, Hezbollah ja Islami Džihaad, kes on tõestanud oma meelekindlust Iisrael ja meie elulaad hävitada.
Kahjuks otsustas Euroopa Parlament täna hääletada selle lepingu - mida järgmine eesistujariik Tšehhi kalliks peab - suhtes seisukoha võtmise vastu. See otsus on minu meelest katastroofiline ja saadab kriitilise tähtsusega valimisperioodil Iisraeli üldsusele täiesti vale märguande ning tugevdab vältimatult karmi käe leeri toetust Iisraelis.
Juhataja
Mulle ei ole südamelähedane teema mitte Hiina, vaid demokraatia ja inimõigused Hiinas nagu ka Iisraelis ja Palestiinas.
Jim Allister
Austatud juhataja! Mõned meie seast tahaksid jätta muljet, et Euroopa Parlamenti ajendas täna tegutsema südametunnistuse kriis. Pean ütlema, et see näib mulle imelik, kui arvestada seda, mitu korda on Euroopa Parlament ühegi ohketa kiitnud heaks lepingud riikidega, mille inimõiguste olukord on tõesti õõvastav ja mille valitsusstruktuurid on tõesti kaugel demokraatiast.
Mulle tundub, et Euroopa Parlament viidi täna õigelt kursilt kõrvale nii seest kui ka väljast korraldatud kampaania abil, mida iseloomustab väga mürgine suhtumine Iisraeli Riiki, ning et me lasime end sellest üleliia mõjutada. Mõne inimese poolt Iisraeli suhtes üles näidatud pime kitsarinnalisus on üsna hirmutav. Iisrael on demokraatlik riik, mis asub piirkonnas, kus on vähe demokraatlikke riike. Iisrael nõustub kahe riigi lahendusega. Iisrael puutub kokku kõige hirmsamat sorti sisemise ja välise terrorismiga ning sellest tulenevalt on tal vaieldamatult õigus ennast kaitsta.
Mõned minu kolleegid tunduvad oma ängist ja Iisraeli vihkamisest nii mõjutatud olevat, et nad on valmis õigustama terrorirünnakuid ja tegelikult valmis õigustama Hamasi liialdusi Gazas, nähes vigu vaid riigis, mida rünnatakse. Ma arvan, et see on vale.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Neid meie hulgast, kes kõnelesid antud otsuse edasilükkamise poolt, on arutelu käigus mitu korda süüdistatud antisemitismis.
See on täiesti kohatu. Meiega samu seisukohti jagavalt poolelt ei ole keegi teist poolt süüdistanud halbades kavatsustes ega kaalutlustes, mis ei oleks seotud murega Iisraeli rahva ja palestiinlaste tuleviku pärast.
Oleks asjakohane, kui me kõik tunnistaksime fakti, et me muretseme inimeste pärast ja oleme seetõttu sellisel seisukohal. See ei põhine mingisugusel antisemiitlikult ideoloogial.
Juhataja
Härra De Rossa, juhataja tunnustab täielikult ja tegelikult jagab teie seisukohta.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Jah, on saadetud palju e-kirju, ent ka Iisraeli saatkond on lobitööga tegelenud. See ei ole ühegi konkreetse otsuse langetamise põhjuseks. Põhjuseks on meie kindel veendumus, et see hääletus ei oleks praegusel hetkel olnud asjakohane.
Paljude Euroopa Parlamendi liikmete argumendid, olgu siis tegu härra Kasoulidese, härra Broki, härra Zaleski või teiste omadega, on läbini väärtuslikud. Ma usun, et pärast seda arvamuste lahknevust on ülim aeg naasta ühise seisukoha juurde, mis tähendab toetust Iisraelile, ent samal ajal ka toetust rahuprotsessile ja palestiinlaste õigusele eksisteerida. Meie jaoks on tähtis nimelt see, ei rohkemat ega vähemat.
Jean-Pierre Jouyet
Austatud komisjoni asepresident, daamid ja härrad! Nõukogu ülesanne ei ole kommenteerida protseduurilisi küsimusi ega Euroopa Parlamendi võetud otsuseid selles valdkonnas.
Tahaksin härra Swobodale öelda, et on ilmne, et nõukogu jagab neid eesmärke ja nõustub teie viimases kõnes öelduga, eriti mis puudutab stabiliseerimist. EL ja nõukogu mõistavad hukka igasuguse vägivalla, eeskätt tsiviilelanikkonna pihta rakettide tulistamise, mis peab lõppema. Terrorismivastast võitlust tuleb väsimatult jätkata ning kapral Shalit' saatus valmistab ELile ja kui lubate mul nii öelda, siis eriti eesistujariigile Prantsusmaale erilist muret.
Muus osas pean ütlema, et Euroopa Liit on jätkuvalt tõsiselt mures ja mõistab hukka asunduste laiendamise, mis on hiljuti kiirenenud. Asunduste jätkuv laiendamine, sealhulgas loomuliku laienemise teel, tuleb ruttu peatada, sealhulgas Ida-Jeruusalemmas. See on vastuolus rahvusvahelise õigusega ja see ohustab elujõulise Palestiina riigi loomist. Okupeeritud Palestiina aladele ja nende sees liikumist takistavad tõkked tuleb eemaldada, et võimaldada majandusarengu edendamist. Gaza humanitaarolukorda tuleb ruttu parandada ning selleks tuleb püüda sõlmida vaherahu, avada piiripunktid, võimaldada elanikkonna abistamiseks juurdepääs kaupadele ja teenustele ning aidata abiorganisatsioonidel, eriti ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonil oma tööd teha. Samuti on oluline, et vabastataks rohkem palestiinlastest vange ja eelkõige alaealisi.
Seega on meil ühesugused eesmärgid ja ma tahaksin seda Euroopa Parlamendile rõhutada nii selgelt kui võimalik. Probleem on selles, kuidas kõige paremini survet avaldada, et saavutada teie soovitud tulemus: kahe sellise riigi loomine, mis eksisteerivad koos turvalisuse ja stabiilse rahu tingimustes - tingimused, mille loomisel on ELil oluline roll. Me peame välja selgitama, kas me võime saavutada tänu dialoogile ja usaldusele kindluse põhimõtetes, mida ma äsja kirjeldasin ja mida Iisrael peab austama, või suudame me, nagu usub nõukogu, kes on selles veendunud ka pärast praeguse arutelu kuulmist, dialoogi meetodit kasutades tagada mõistliku tasakaalu.
Kokkuvõtteks tahaksin teile meelde tuletada, et suhete süvendamist tuleb vaadelda Vahemere Liidu loomise ja Euroopa naabruspoliitika edasiarendamise laiemas kontekstis. Ärge unustage, et suhete süvendamise ettepanekule eelnes Marokoga partnerlussuhte tugevdamine, mis saatis meie Araabia riikidest naabritele Vahemere lõunakaldal jõulise poliitilise sõnumi. Tuletaksin teile samuti meelde, et meie läbirääkimistel Iisraeliga ei ole unustatud Palestiina omavalitsust ja et Euroopa Liit ja Palestiina omavalitsus kohtusid 2008. aasta suvel, et luua uued töörühmad 2005. aastal sõlmitud tegevuskava elluviimise kiirendamiseks. Tahaksin ka rõhutada, et tunneme eesistujariigina endal kohustust teha edusamme kõigis valdkondades, sealhulgas poliitikas, mis on meie ja Iisraeli Riigi suhete lahutamatu osa.
Just selline kõikehõlmav lähenemisviis annab ELi ja Iisraeli suhete süvendamisele tähenduse ja just selline poliitiline dialoog aitab meie arvates tagada, et järgitaks ja kaitstaks paremini põhimõtteid, mida paljud teie seast üles tõstatasid, ja et EL võiks Iisraeli-Palestiina konfliktile lahenduse leidmisel rolli mängida.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - (DE) Tahaksin käesoleva arutelu lõpus esitada teile lühidalt kolm asjaolu, mida peaksite arvesse võtma.
Esiteks, kui me arutleme enda ja Iisraeli koostöö üle, puudutades põhjusega inimõigusi ja palestiinlaste humanitaarprobleeme, ei tohi me siiski unustada, et meil on Iisraeli suhtes erilised kohustused. Meie poliitikat Iisraeli suhtes ei määra üksnes huvid, vaid ka asjaolu, et juba Iisraeli Riigi eksisteerimine on seotud Euroopa ajalooga ja et sellest tulenevad erilised kohustused.
Selle asjaolu teine tagajärg on see, et partnerlussuhe, mida me soovime Iisraeliga saavutada või mille me oleme ehk juba saavutanud, peab olema usaldusväärne. Me nõuame oma Iisraeli partneritelt usaldusväärsust ja ka Iisraelil on õigus meilt usaldusväärsust nõuda. Meie pakkusime Iisraelile nendes projektides ja poliitikasuundades koostööd. Võib-olla on teil huvitav teada, et sellel, miks Iisrael oli esimene riik - päris esimene riik -, kellele pakuti Euroopa naabruspoliitika raames tegevuskava, olid omad põhjused. See toimus 2003. aastal. Ma tegin selle ettepaneku ise.
Viimase asjana tahaksin öelda, et need programmid ja poliitikasuunad, millest me räägime, ei ole eesmärgid iseenesest. Neil on sügavam poliitiline alus. Selleks sügavaks poliitiliseks aluseks on soov Iisraelile näidata, et Iisraelil on väljavaated pikaajaliseks koostööks Euroopaga, väljavaated, mida Iisrael konfliktijärgsel ajal vajab. Iisrael vajab neid väljavaateid juba selleks, et seda konflikti lõpetada. Veel üks märkus - ükskõik, kui väikesed need algatused ka ei oleks, leidub neis aspekte, mis võimaldavad meil kahe- ja kolmepoolseid projekte edendada. Külastasin ise hiljuti Jordaaniat, Iisraeli ja Palestiinat, et rääkida algatusest, mis võimaldaks meil luua kolmepoolses raamistikus väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud poliitikasuuna. Meil on ka kahepoolseid teadusprojekte. See tähendab, et meil on raaminstrument, mis võimaldab meil piiriüleselt tegutseda ja saavutada täpselt seda, mida me soovime: koostööd ja olukorra normaliseerimist selles kriisipiirkonnas.
Ma hoidun äsja öeldu põhjal kokkuvõtet tegemast. Palun üksnes, et te seda oma hilisemates otsustes arvesse võtaksite.
Véronique De Keyser
raportöör. - (FR) Austatud juhataja! Tahaksin kõigepealt vastata teile, härra Verheugen. Te ütlesite üsna õigesti, et meil on Iisraeli suhtes erilised kohustused.
Need kohustused on ühiselt võetud ja see on oluline. Veelgi enam, te peate nõustuma, et just seetõttu, et meil on Iisraeli ees sellised kohustused, on meil praegu vähemalt samasugused kohustused seoses palestiinlaste olukorraga.
Härra Jouyet, meil on ühesugused eesmärgid ja te loetlesite põhjendatult üsna palju olulisi teemasid, mis vajavad pikas, keskpikas või lühikeses plaanis lahendust. Te kasutasite väga paljutähendavat sõna, kui ütlesite, et Gaza olukorda tuleb ruttu ... Te kasutasite sõna "ruttu”. Me nõudsime edasilükkamist. Me võtame endale aega, et kontrollida, kas olukorra pakilisust tegelikult arvesse võetakse. Teie usute - ja teil on täiesti õigus oma arvamusele -, et Iisraeliga suhete süvendamine teeb nendega läbirääkimise lihtsamaks. Ma sooviksin, et see oleks tõsi, ent ma ei näe selle kohta ühtki tõendit. Igal juhul oleme läbirääkimisi pidanud Annapolise lepingute sõlmimisest alates rohkem kui aasta. Nagu te teate, on Euroopa Parlamendil väga vähe ressursse.
Me kasutame olemasolevaid meetmeid, et saata Iisraelile sõbralik märguanne, öeldes: "Palun liikuge edasi!” Kahjuks ei kuulnud ma Tzipi Livnilt eile vähimatki märki selle kohta, et midagi sellist võiks juhtuda. Ma ootan ja loodan.
Samuti tahaksin tänada kolleeg Hybáškovát - teid ei olnud kohal, kui ma kõnet alustasin. Ma tahaksin teile öelda, et te olete olnud eeskujulik partner ja oma kohustustele truu nagu meiegi enda omadele. Ma ei luba neil kolleegidel, kes seadsid kahtluse alla tänase otsuse seotuse inimõigustega, veenda meid, et neil on õigus. See on vastuvõetamatu! Mis puudutab süüdistusi antisemitismis ja muud kriitikat, mida ma täna juba kuulsin ja mida, ma pean teid hoiatama, kuuleme ka edaspidi, kordan, et see ei ole Euroopa Parlamendi vääriline!
Miks peaks meid kui Euroopa Parlamendi liikmeid kahtlustatama taktikalistes käikudes, kui me räägime inimõigustest? Kui vastab tõele, et neid õigusi rikutakse, siis on tegu pakilise küsimusega.
Ma pean kinni meie poolt koos poliitiliste partneritega välisasjade suhtes võetud kohustustest. Minu arvates kehtivad need kohustused endiselt, kuid ma arvan, et realistlikult võttes ei ole praegu õige aeg. Me oleme teinud Iisraeli suunas sõbralikke žeste. Me teeme seda loomulikult ka edaspidi. Ent meie mure palestiinlaste saatuse pärast jääb alles ning see on suur.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Arutelu kokkuvõtteks on esitatud üks resolutsiooni ettepanek vastavalt kodukorra artikli 103 lõikele 2.
Hääletus kolleeg De Keyseri raporti üle ja resolutsiooni ettepaneku hääletus toimub järgmisel osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bairbre de Brún  
kirjalikult. - (GA) - Kui EL praegu Iisraeliga suhteid parandaks, jätaks see halva mulje. See näitaks, et EL on valmis vaatama läbi sõrmede inimõiguste ja rahvusvahelise õiguse ulatuslikule, järjepidevale ja püsivale rikkumisele.
See tähendaks peaaegu seda, et EL annaks Iisraelile vabad käed repressiivseks ja illegaalseks tegevuseks, elanikkonna sunnitud ümberasustamiseks, kohtuvälisteks tapmisteks, Palestiina okupeerimiseks ning illegaalse müüri ja asunduste säilitamiseks.
Me peaksime Iisraelile võimalikult palju survet avaldama, et sundida teda rahvusvahelise õiguse ja ÜRO resolutsioonide alusel antud lubadusi täitma. Meie, kõikjalt Euroopast pärit Euroopa Parlamendi liikmed, peame täna saatma Iisraelile tugeva sõnumi, andes neile märku, et meil on küllalt.
2002. aastal hääletas Euroopa Parlament ELi-Iisraeli assotsiatsioonileppe peatamise poolt, kuna Iisrael rikkus rängalt inimõigusi. Sellest hoolimata räägitakse praegu Iisraeli osalemisest ELi konkurentsivõimet ja majanduslikku uuendustegevust puudutavas programmis, ehkki Iisrael hävitab sihilikult Gaza majandust ja infrastruktuuri.
Ma toetan otsust ELi ja Iisraeli suhete süvendamist puudutav hääletus edasi lükata.
Athanasios Pafilis  
kirjalikult. - (EL) Nõukogu ettepanek rakendada eelistatud kohtlemist ning süvendada ELi ja Iisraeli niigi tugevat koostööd on sõltumata sellest, et Euroopa Parlament sellekohase hääletuse edasi lükkas, ja olenemata vaatenurgast, suur katsumus eurooplastele ja kogu maailma rahvastele ning solvab Iisraeli barbaarsuse tuhandeid ohvreid.
See ettepanek põlistab faktiliselt Iisraeli apartheidirežiimi, autasustab Iisraeli poolt rahvusvahelise õiguse ja palestiina rahva inimõiguste massilise rikkumise, Gaza sektori, Jordani Läänekalda ja Ida-Jeruusalemma okupeerimise ning häbimüüri ja massiliste asunduste ehitamise eest ning vaatab läbi sõrmede Iisraeli suhtes hukkamõistvatele ÜRO resolutsioonidele ning Euroopa Parlamendi 2002. aasta resolutsioonile Euroopa Liidu ja Iisraeli koostöölepingu peatamise kohta.
Ehkki Iisrael on jätkanud palestiina rahva suhtes 60 aasta jooksul ühesugust poliitikat ning riigid ja ÜRO on selle hukka mõistnud, tehti ikkagi provokatiivne ettepanek, mille kohaselt me peaksime jultunud inimõiguste rikkumisele Iisraeli okupatsioonijõudude poolt läbi sõrmede vaatama.
See tõestab uuesti, et EL on inimõiguste austamise osas silmakirjalik ja kasutab oma poliitikas topeltstandardeid, sõltuvalt sellest, millised on igal konkreetsel juhul ühenduse huvid.
Marian Zlotea  
kirjalikult. - Ettepaneku kohaselt Iisraeli Riigiga sõlmitav naabruslepe kaasaks Iisraeli teatavatesse ühenduse programmidesse, mis on osa Euroopa naabruspoliitikast. See poliitika on mõeldud reformide ja stabiilsuse edendamiseks Euroopa Liidu naabruses. Selle viivitamatult jõustuva lepingu kohaselt oleks Iisrael kohustatud tegema rahalisi makseid Euroopa Liidu eelarvesse, saades vastutasuks võimaluse osaleda teatud ühenduse programmides. Kui mõlemad pooled on lepingu heaks kiitnud, vaadatakse see iga kolme aasta tagant uuesti üle. Selle naabruslepingu toetamine lähtuks olemasolevast assotsiatsioonilepingust ja tähendaks sammu kaubanduskoostöö parandamise suunas ning tooks lähemale Iisraeli-Palestiina rahuprotsessi lahendamise.
Arvestades Iisraeli välisministri hiljutist külaskäiku Euroopa Parlamenti, kus ta kaitses Iisraeli-ELi suhete poliitilist tugevdamist, samuti kõrge esindaja poolt äsja lõpetatud tegevuskava, oleks sellise naabruslepingu heakskiitmine mõlema poole huvides, parandades mõlemapoolset teineteisemõistmist ning kiirendades rahu ja stabiilsuse saabumist Lähis-Itta ja Vahemere piirkonda.
