2010. aasta üldeelarve projekti esitlemine nõukogu poolt (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on 2010. aasta üldeelarve projekti esitlemine nõukogu poolt.
Hans Lindblad
nõukogu eesistuja. - (SV) Lugupeetud juhataja! Mul on eriline au siin täna viibida. Tunnen teie vastu suurt austust ja mul on hea meel, et saan esitleda teile nõukogu üldeelarve projekti.
Euroopa ees seisavad keerulised probleemid. Majanduslik olukord tundus kuus kuud tagasi märksa murettekitavam, kuid paistab olevat stabiliseerunud. Riskid on tasakaalustunud ja languse süvenemise oht vähenenud.
Kuid märkimisväärseid probleeme tekitavad süvenev töötus, kasvavad eelarvepuudujäägid ja suurenev võlg. Seda arvestades on hädavajalik, et riigi rahandus püsiks pikemas plaanis jätkusuutlik. Mitmetel riikidel tuleb oma rahanduse tasakaalustamiseks veel palju ära teha.
Tohutut survet riigi rahandusele avaldab demograafiline olukord. Et ületada meie ees seisvad kliimaga seonduvad katsumused, on vaja uusi ressursse ja tuleb olemasolevad ressursid ümber jaotada. Kokkuvõttes tähendab see meie arvates seda, et kokkulepitav eelarve peaks tuleviku vajadusi silmas pidades sisaldama olulisi piiranguid ning keskenduma Euroopa lisandväärtusele ja investeeringutele, mis lühemas plaanis aitavad meil majanduskriisist väljuda ja pikemas võivad parandada ka meie konkurentsivõimet.
Nõukogu ühehäälselt vastuvõetud projektis tegeldakse nende probleemidega ja püütakse neid lahendada. Tegemist on askeetliku ja riigi rahanduse seisukohast usaldusväärse eelarvega. Sellega edendatakse teadusuuringuid, haridust, konkurentsivõimet, uuendusi ja infrastruktuuri ehitamist, samuti ühtekuuluvust. Nõukogu projektis on ka varu ettenägematute sündmuste puhuks.
Meie üldeelarve projekt põhineb üsna lihtsal loogikal. Majanduskasvu, tööhõive ja majandusliku heaolu suurendamiseks on meid õpetatud rakendama jätkusuutlikku, usaldusväärset ja ettevaatlikku poliitikat, kuid investeerima siiski haridusse, teadustegevusse, infrastruktuuri ja palkade ühtlustamisse kogu ELis. Just seda teed olemegi püüdnud järgida.
Nõukogu projekt on tasakaalus, kuid siiski edasipüüdlik. 2009. aasta eelarvega võrreldes on meie kulukohustused kasvanud 1,1% ja maksete assigneeringud peaaegu 4%. Meie projekt ja kokkulepe, milleni tahame jõuda, peavad vastama alljärgnevatele põhinõuetele, mida rakendati esimesel lugemisel ka nõukogus. Eelarve peab tagama piisavad vahendid selleks, et rahastada mitmesuguseid ELi 2010. aastaks seatud poliitiliselt esmatähtsaid ülesandeid. Me peame siin ELis olema võimelised endi ees seisvatele katsumustele kiiresti reageerima. Tuleb keskenduda Euroopa lisandväärtuse pakkumisele. Vaja on eelarvedistsipliini ja majanduse usaldusväärset juhtimist. Vastasel juhul ei suuda me astuda samme riigi rahanduse tasakaalu järkjärguliseks taastamiseks.
Ülemmääradega arvestamine on tähtis. EL peab olema piisavalt paindlik, et tulla toime tulevaste vajaduste ja ettenägematute sündmustega. On väga oluline, et ELi eelarve oleks koostatud piisava varuga. Esitatud üldeelarve projekt sisaldab kulukohustuste assigneeringuid 138 miljardi euro ulatuses ja maksete assigneeringuid 121 miljardi euro suuruses summas. Kärped, mida nõukogu tegi komisjoni esitatud esialgses eelarveprojektis, põhinevad eelarve täitmise, eelarveprognoosi puudutavate hoiatuste ja majandusaktiivsuse avaldumise üksikasjalikul analüüsil ning me näeme vahendeid, mida saab kasutada programmide ja meetmete rakendamiseks. Lähtusime oma analüüsis peamiselt eelarve täitmise ja eelarvevahendite kasutamise võimest.
Heidan nüüd kiire pilgu eraldi rubriikidele. Alamrubriik 1a - teadusuuringud ja uuendused - on kõige tähtsam osa ja selleks on meie eelarveprojektis ette nähtud piisavad vahendid. Teiseks suunatakse rohkem ressursse energeetika- ja infrastruktuuri sektorite projektide jaoks. Kui arvestame majanduse elavdamise kava raamatupidamislikke mõjusid, suureneb selle valdkonna eelarve maht kaheksa protsenti. Kaheksa protsenti! Seda on palju ja nagu te kõik teate, on Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamine üks neist teemadest, mida me sel sügisel peame arutama.
Nõukogu nõustus komisjoni ettepanekuga alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringute kohta. Mis puudutab makseid, siis nõukogu leiab, et teatud kärpeid saab esialgses eelarveprojektis teha, aga ma tahan rõhutada, et meie projektis sisalduvad maksete assigneeringud suurenevad 2009. aasta eelarvega võrreldes ikkagi 3,2%.
Rubriigis 2 teeb nõukogu ettepaneku suurendada 2009. aastaga võrreldes oluliselt nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringuid vastavalt 4,5% ja 9,5%, kui arvestada majanduse elavdamise kava raamatupidamislikke mõjusid.
Nõukogu korrigeeris komisjoni esialgset eelarveprojekti rubriigi 3 osas vaid õige pisut. Piisavad vahendid eraldatakse rändepoliitika elluviimiseks, sealhulgas Frontexi tööks.
Rubriigi 4 puhul on ülimalt tähtis jätta ülemmäärani piisav varu, et olla suutelised rahuldama ootamatuid vajadusi parimal võimalikul viisil. Seetõttu jättis nõukogu esimesel lugemisel varuks ligikaudu 310 miljonit eurot. Seda õigustab eelkõige kirjalik muutmisettepanek, milles on toodud välja antud valdkonnaga seotud lisavajadusi. Mis puutub hädaabireservi, siis nõukogu kiitis heaks komisjoni ettepaneku kulukohustuste kohta. Ühise välis- ja julgeolekupoliitika tähtsus suureneb ja seetõttu tagab nõukogu selleks vajalikud vahendid.
Majanduslikku olukorda ja iga institutsiooni eripära arvestades tegi nõukogu halduskuludes mõningaid sihipäraseid kärpeid. Eesmärk on mitte suurendada halduskulusid inflatsioonist kiiremini. Institutsioonide taotlustega luua uute ülesannete täitmiseks lisatöökohti nõus ei oldud, välja arvatud uute, kavakohaselt 2010. aastal loodavate asutuste ja Frontexi puhul.
Meie juulikuisel lepituskohtumisel toonitati veel kord, kui oluline on läbi viia 2004. ja 2007. aasta laienemistega seotud värbamised, ning me leppisime kokku ühisavalduses. Samal kohtumisel kinnitasid teie esindajad oma tahet püüda leida ELi institutsioonide ja organite kinnisvarapoliitika suhtes ühine seisukoht. Olen kindel, et selline avaldus tehakse edukalt sügise jooksul.
Enne kui lõpetan, lubage mainida ja suisa rõhutada, et meie kohtumistel Euroopa Parlamendiga valitses tegus õhkkond. Usun, et saame korraliku eelarve koostada vaid tulemusliku koostööga.
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! On väga meeldiv, et mul on võimalus teiega täna hommikul kõnelda. Ma tean, et praeguse eelarvemenetluse esimesed etapid - eelkõige juulis aset leidnud lepitusmenetlus - toimusid väga heas õhkkonnas, ja ma loodan, et saame seda koostööd eelolevatel nädalatel edasi arendada. Meil on seoses 2010. aasta eelarve menetlusega tarvis veel üht-teist ära teha ja kokkulepe tuleb saavutada veel mõningates olulistes küsimustes, näiteks Euroopa majanduse elavdamise kava teises etapis. Seega on kõigi kolme institutsiooni tihe koostöö otsustava tähtsusega.
Kui pöörduda nüüd nõukogu esimesele lugemisele järgnenud tegeliku olukorra ja 2010. aasta eelarve projekti koostamise juurde, siis komisjon tunnistab, et nõukogu väljapakutud kärped ei ole nii tõsised kui eelmistel aastatel. Kuid ma tahaksin tõsta esile mõningaid konkreetseid mureküsimusi. Komisjonil on kahju, et nõukogu vähendas maksete assigneeringuid 1,8 miljardit eurot. Proportsionaalselt on suuremad rubriikides 1a ja 4 tehtud kärped, millega edastati negatiivne sõnum esmatähtsate valdkondade, s.o töökohtade arvu suurendamise ja ELi rolli kohta rahvusvahelisel tasandil, eelkõige seoses ühinemiseelse abiga.
Eriti karm on haldustoetuskulude ning teadusuuringuteks ja asutuste jaoks ette nähtud halduskulude väljapakutud vähendamine. Selle asemel, et arvestada iga asutuse konkreetset olukorda, on kärped - mõne üksiku erandiga - üldised ega sõltu sellest, kui väljakujunenud asjakohane asutus on või millised on tema ülesanded. Haldustoetuskulude kärpimine takistab programmide elluviimist, eelkõige teadusuuringute ja välistegevuse vallas. Loodan, et esimeseks lugemiseks valmistudes püüab Euroopa Parlament seda olukorda parandada.
Kuigi kärped rubriikides 1b ja 2 on kahetsusväärsed, rahustavad mind mõneti nõukogu esitatud avaldus maksete kohta ja võimalus vaadata põllumajanduse vajadused teist korda üle eelseisvas kirjalikus muutmisettepanekus, mille komisjon esitab oktoobri lõpul.
Nagu öeldud, on komisjon nüüdseks esitanud eelarvepädevale institutsioonile kirjaliku muutmisettepaneku, mille kohaselt soovitakse ajakohastada rubriigis 4 kajastatud vajadusi. See käsitleb peamiselt täiendavat 95 miljonit eurot kulukohustuste ja 60 miljonit eurot maksete assigneeringuteks, et toetada Palestiina omavalitsust ja Gaza sektori ülesehitamise püüdeid ning vajadust kaaluda nn banaanidega kaasnevate meetmete (Bananas Accompanying Measures) kehtestamist, arvestades võimalikku kaubanduskokkulepet, mis mõjutab banaane tarnivate AKV riikide suhtes kehtivat sooduskorda. Lisaks on veel 50 miljonit eurot kulukohustuste ja 20 miljonit eurot maksete assigneeringutena ette nähtud arengumaade abistamiseks kliimamuutusega võitlemisel. See aitab tagada detsembris Kopenhaagenis toimuva kliimamuutuste konverentsi edu.
Rubriigis 5 (halduskulud) oli komisjon oma esialgses eelarveprojektis esitatud taotlustes eriti tagasihoidlik ja tegi ettepaneku suurendada komisjoni halduskulusid 2009. aastaga võrreldes vaid 0,9%. Kuigi eesistujariik on seda asjaolu tunnustanud, valmistab siiski pettumust, et nõukogu on komisjoni halduseelarvet veelgi kärpinud.
Kokkuvõttes loodan, et Euroopa Parlament taastab nõukogu kärbitud assigneeringud, ning olen veendunud, et kolme institutsiooni vahel toimuvad läbirääkimised on tulemuslikud ja me saavutame eelarvemenetluses rahuldava tulemuse.
Juhataja
Aitäh, härra Šemeta, komisjoni seisukoha väljendamise eest ja ühtlasi selle eest, et jäite ettenähtud aja raamidesse - see on väga oluline. Tahan öelda, et tegemist on esialgse aruteluga. Nüüd algavad kõnelused eelarvekomisjonis ja teistes komisjonides ning põhiarutelu leiab aset mõne nädala pärast.
László Surján
raportöör. - (HU) Ma kõnelen oma emakeeles, sest loodan, et Euroopa on koht, kus see on inimese loomulik õigus igas parlamendis, rääkimata teistest avaliku elu valdkondadest. Sellises Euroopas ei ole seadust, mis keelaks kasutada emakeelt, isegi mitte Slovakkias. Samuti arvasin, et praegune finantskriis mitte üksnes ei vähenda tootmist ega suurenda töötust, vaid annab meile ka võimaluse reformida Euroopa Liidu eelarvet.
Euroopa Parlament väljendas juba oma seisukohta veebruaris. Komisjoni ja nõukogu nõustumine Euroopa Parlamendi seisukohaga oli julgustav. Nii palju, kui mina eelarveprojektist tean, tuleb kurbusega nentida, et püüet panna ilusaid sõnu ümber numbrite keelde ei saatnud täielik edu. On aeg tunnistada endale tõsiasja, et mitte keegi ei ole Euroopa Liidu eelarvega rahul. Eelarve tulude pool on liikmesriikidele suur koorem, samas kui olemasolevast summast ei piisa nende eesmärkide saavutamiseks. Me oleme nii täieliku tööhõive saavutamisest kui ka teadmistepõhisest ühiskonnast väga kaugel. Me kulutame suuri summasid põllumajandusele, aga näiteks piimatootjad on kriisis, millega nad toime ei tule. Kulude poole suurim kirje on ühtekuuluvuspoliitika, kuid piirkondadevahelised lõhed mitte ei vähene, vaid hoopis suurenevad.
Euroopas sündinud ja koolitatud teadlased töötavad väljaspool Euroopa Liitu. Seega oleme ka uuenduste alal mahajääjad. Me lootsime, et kriis annab meile ühtlasi võimaluse teha põhjalikke ümberkorraldusi ning muuta Euroopa Liidu eelarve kodanike jaoks paremaks ja käegakatsutavamaks. Me lootsime ka seda, et eelarvet ei kasutata mitte üksnes eeskirjade kohaselt ja korruptsioonita, vaid et eesmärgiks oleks võtta kulud luubi alla ja otsustada, millised meie rahaga elluviidavad programmid toovad tegelikult kasu ja edu.
Mida me saame nüüd teha? Euroopa Parlament püüab kujundada eelarve selliseks, et sellest tulenev sõnum oleks ELi kodanikele arusaadavam. Me tahame suurendada neid kirjeid, mis aitavad kriisiga võidelda. Seda silmas pidades esitame oma seisukohti majanduse elavdamise kava kohta. Me tahame vastu astuda ka kliimamuutusest tulenevatele katsumustele. Me tahame, et finantskriisiga tegeldaks tõhusalt - mitte üksnes kava kohaselt selleks eesmärgiks eraldatud paari miljardi euroga, vaid kõigi eelarvekirjetega, nii et eurooplased näeksid, et Euroopa Liit on nende probleemide lahendamiseks tõhus tööriist, mitte ülearune kulu. Kutsun oma kolleege, nõukogu ja komisjoni üles seda toetama.
Vladimír Maňka
Austatud juhataja, riigisekretär ja volinik! Oleme kindlasti ühel meelel, et Euroopa Parlamendi eelarve koostamisel peame keskenduma oma peamisele ülesandele - õigusloometööle. Eelarvest tuleb nii palju kui võimalik välistada küsimused, mis ei ole sellega seotud.
Me arutame eelarve lõplikku kuju praegu lepitusmenetluses, kuhu on kaasatud Euroopa Parlamendi presidentuur ja eelarvekomisjon. Siinkohal soovin tänada fraktsioonide esindajaid. Eilsel eelarvekomisjoni koosolekul toetasid nad nii eelarvemahu vähendamise ettepanekut kui ka meetmeid, mille eesmärk on rahalisi vahendeid paremini kasutada.
Me näeme pidevalt hulka puudusi, mis takistavad meil oma ressursse tõeliselt tõhusalt kasutamast. Selle üks näide on turvasüsteem neis hoonetes, kus me oma arutelusid läbi viime. Nagu teate, oleme neli päeva kuus Strasbourgis. Sellest hoolimata olid turvamehed kuni viimase ajani mõlema sissekäigu juures kohal 365 päeva aastas. Euroopa Parlamendi uus peasekretär ja tema kolleegid avastasid selle ja võtsid meetmed, mille abil säästetakse enam kui kaks miljonit eurot aastas.
Teine näide on kontrollikoja aruanded tõlgete kohta. Tõlkeressursside ebapiisav kavandamine ja ebapiisav suhtlemine nende ressursside kättesaadavuse teemal või selle suhtluse täielik puudumine ei võimalda nimetatud ressursse tõhusalt kasutada. Organisatsioon, kes peab tõlked tagama, tellib teenust sageli automaatselt välistõlkijatelt, kontrollimata isegi seda, kas organisatsiooni sees on vabu ressursse.
Just sel põhjusel tegime ettepaneku moodustada viieprotsendiline reserv, mis on mõeldud eri institutsioonide eelarvetes tõlgete jaoks. Me lubame seda reservi kasutada juhul, kui nad tõendavad, et on püüdnud ära kasutada kõik organisatsioonisisesed ressursid. Ainuüksi tõlkimise valdkonnas saame säästa ligikaudu 11 miljonit eurot aastas.
Samalaadseid näiteid on palju. Suuremal osal neist on ühine nimetaja - me ei arvesta eriti ressursikasutuse ja töökorralduse kohta tehtud sõltumatuid uuringuid. Usun, et see poliitiline tahe, mida eri fraktsioonide esindajad eile eelarvekomisjoni arutlustes näitasid, kannab vilja.
ELi institutsioonide halduskuludest moodustavad ühe suurema osa hoonete ostu-, ülalpidamis- ja üürikulud. Institutsioonid on varem mitmel puhul ostnud või üürinud kinnisvara sellisel moel, mis ei ole kõige tõhusam. Kontrollikoja hinnangul ei tee institutsioonid nimetatud valdkondades koostööd ega suuda isegi hinnata neid põhimõtteid, mida nad ise kohaldavad.
Seetõttu palusime Euroopa Parlamendi juhatusel koostada dokumendi, mis käsitleb keskmise pikkusega kinnisvarastrateegiat. Meie soov oli teha selles küsimuses mõistlik otsus esimesel lugemisel. Tuleb kujundada ühine kinnisvarapoliitika ja tagada selles valdkonnas parem koostöö nii Euroopa Parlamendis kui ka kõikide teiste institutsioonide raames. Lugupeetud riigisekretär! Mul on hea meel, et nõukogu on nagu meiegi seadnud selle oma esmatähtsaks eesmärgiks, ja ma tahan teid selle eest tänada.
Alain Lamassoure
Austatud juhataja! Lubage mul kõigepealt õnnitleda Algirdas Šemetat selle puhul, et eilse kinnituse kohaselt nimetatakse ta eelarvevolinikuks.
Oleme veendunud, et meie suhted temaga jäävad sama heaks nagu need, mis meil tekkisid tema eelkäijaga, ja soovime, et tema poliitikukarjäär oleks sama särav kui Dalia Grybauskaitėl.
Lugupeetud juhataja! Praegu on üleilmne kriis, on aeg, mil valmistatakse ette suuri diplomaatilisi sündmusi, ja aeg, mil liidus eneses valitseb institutsioonidega seotud ebakindlus. Sellisel ajal püüab eelarvekomisjon olla koostööaldis. Nagu meie raportöör juba mainis, on meil kahju, et nõukogu kärpis komisjoni ettepanekuid, aga samas mõistame, et liikmesriikide rahanduse olukord ei võimalda neil sel aastal kuigipalju rohkem teha.
Nagu öeldud, on meil kohustus saavutada 2010. aasta eelarvega tulemusi - nimelt viia tasakaalu majanduse elavdamise kava 2010. aasta osa rahastamine. Me teame, et ümberpaigutused on vajalikud, aga nende tegemisel ei tohi keskenduda teistele poliitiliselt esmatähtsatele küsimustele, milles Euroopa Parlament ja nõukogu on varem kokku leppinud.
Alates 2010. aastast loodab Euroopa Parlament hakata koos komisjoni, nõukogu, eesistujariigi Rootsi ja seejärel eesistujariigi Hispaaniaga tööle kolme suure tulevikku puudutava teemaga.
Kui Iirimaal kujunevad asjad nii, nagu me loodame, on esimene küsimus loomulikult Lissaboni lepinguga nõutava menetluse, ajakava ja töökorra rakendamine.
Teine küsimus on finantsperspektiivi läbivaatamine perioodi keskel. 2006. aasta mais mitmeaastase finantsraamistiku kohta tehtud ühise otsuse ja praeguse hetke vahele jäävad finantskriis, väga suur surve energia-, tooraine- ja isegi toiduainehindadele ning läbirääkimised kliimamuutuse teemal. Pean kahjuks ütlema, et sellesse ajavahemikku jääb ka Lissaboni strateegia läbikukkumine, nagu nüüdseks on selgunud. Seega peame oma mitmeaastased suunised põhjalikult üle vaatama. See on komisjoni uue koosseisu esimene ülesanne.
Lõpetuseks - kolmas ja viimane küsimus on Euroopa eelarvevahendite reformimine. Me teadsime juba enne kriisi, et ükski liikmesriik ei tahtnud enam Euroopa kulusid kanda. Pärast kriisi ei suuda enam ükski liikmesriik neid kulusid kanda. Meie rahaline panus majanduse elavdamisse on vaevu 0,03% liidu SKPst.
Me teame väga hästi, kui keeruline see probleem on, aga Euroopa Parlament alustas koos riikide parlamentidega selle kallal tööd neli aastat tagasi ja kavatseb teha ettepaneku mõningate töövaldkondade kohta nii, et kõnelusi saaks alustada järgmisel aastal.
Hans Lindblad
Lugupeetud juhataja! Nii komisjon kui ka Euroopa Parlament on meile kinnitanud, et sügise jooksul tuleb meil tegelda mitme raske teemaga. Loodetavasti on mõni teema ka lihtne. Üks keerulisemaid probleeme on majanduse elavdamise kava ja selle rahastamise võimalused. Samas olen meie edu suhtes väga lootusrikas. Ma tean, et meid saadab edu. Teist võimalust ei ole.
Teine meie ees seisev probleem, millega tuleb tegelda nii lühemas kui ka pikemas plaanis, on loomulikult kliima ja kliimapoliitika rahastamine.
Lõpetuseks tahan kasutada võimalust ja tänada teid, et võimaldasite mul siin täna kõnelda.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Soovin lugupeetud volinikule õnne ametissenimetamise puhul. Austatud volinik, Leedu volinikel seisab ees edukas karjäär. Soovime teile palju edu nii komisjoni töös kui ka edaspidi. Teie eelkäija on nüüd Leedu riigipea.
