Ietekme, ko uz ES lauksaimniecību atstās sarunu ar Mercosur valstīm atsākšana nolūkā slēgt asociācijas nolīgumu - Gatavošanās nākamajai ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmei, kura notiks Brazīlijā 2010. gada 14. jūlijā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par:
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kas iesniegts Komisijai, par ietekmi, ko uz ES lauksaimniecību var radīt sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm par asociācijas nolīguma slēgšanu; šo jautājumu iesnieguši McGuinness kundze, Deß kungs, Papastamkos kungs, Mathieu kundze, Nedelcheva kundze, Dantin kungs, La Via kungs, Jeggle kundze, Jahr kungs, Klaß kundze, Köstinger kundze, De Lange kundze, Silvestris kungs, Lulling kundze, Glattfelder kungs, Herranz García kundze, Mato Adrover kungs, Dorfmann kungs, Kalinowski kungs, Daul kungs, Patrão Neves kundze, Siekierski kungs, Béchu kungs, Niculescu kungs, Mayer kungs un Audy kungs. Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) vārdā, Nicholson kungs un Wojciechowski kungs Eiropas Konservatīvo un reformistu grupas vārdā, Bové kungs Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā, Lyon kungs Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā, kā arī Capoulas Santos kungs un Kadenbach kundze Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā (O-0079/2010/rev.2 - B7-0315/2010), un
jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski un kas iesniegts Komisijai, par gatavošanos nākamajam Brazīlijā, 2010. gada 14. jūlijā paredzētajam ES un Brazīlijas samitam; šo jautājumu iesniedzis Yáñez-Barnuevo García kungs Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā - B7-0317/2010).
Mairead McGuinness
autore. - Priekšsēdētāja kungs, pateicos par paskaidrojumu vienas minūtes sakarā, bet vai es varētu izmantot šo iespēju - pantu par Reglamenta neievērošanu. Es biju viena no autorēm pirmajam jautājumam, uz kuru jāatbild mutiski. Es nepavisam neesmu apmierināta ar to, ka patlaban sāksies kopīgas debates par diviem jautājumiem vienlaikus. Jau kopš maija esmu centusies panākt to, ka jautājums par Mercosur valstīm tiek iekļauts darba kārtībā. Es neuzskatu, ka tas būtu jāskata kopā ar vēl kādu citu jautājumu, un es iebilstu pret šā rīta absolūti liekulīgajiem notikumiem. Es nezinu, kā tas notika vai kāpēc. Esmu ārkārtīgi neapmierināta. Vai es varēšu atgriezties pie šī jautājuma arī debašu laikā? Es vēlētos dzirdēt skaidrojumu, un es ceru, ka pārējie kolēģi mani atbalstīs.
Priekšsēdētājs
McGuinness kundze, tā kā jūs jau sen esat šā Parlamenta deputāte, jūs zināt, ka par šādu debašu veidu ir lēmusi Priekšsēdētāju konference, un tāpēc tās ir šādas. Es, protams, ņemu vērā jūsu neapmierinātību šajā sakarā, tomēr vēlos lūgt jūs saprast, ka patlaban mēs neapspriedīsim šo problēmu, jo pretējā gadījumā neviens deputāts, kuram paredzēta uzstāšanās, nevarēs uzstāties.
James Nicholson
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, mums šorīt ir radušās problēmas tāpēc, ka nav notikušas apspriedes. Tāpat kā jautājuma par Mercosur valstīm autori, arī es biju domājis, ka vismaz cieņas pēc notiks apspriedes par to, kāpēc tā ir noticis. Es zinu, ka Priekšsēdētāju konference ir institūcija, kas pieņem galīgo lēmumu, tomēr, priekšsēdētāja kungs, jūs esat cienījams šā Parlamenta Prezidija loceklis, un es ceru, ka jūs Prezidijam pateiksiet, ka tad, kad Parlamentā tiek debatēts par lauksaimniecību, šīm debatēm ir jāatvēl pietiekami daudz laika.
Šorīt laika acīmredzami bija par maz. Jūs redzējāt, kāds ir pieprasījums un kāda ir problēma. Vai mēs varētu panākt to, ka Parlaments funkcionē Parlamenta deputātu labā, nevis Parlamenta administrācijas labā? Mēs šeit esam ievēlēti, lai pārstāvētu cilvēkus, nevis administrāciju, kurai maksā pārmērīgi lielas algas...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Priekšsēdētājs
Nicholson kungs, mēs esam ņēmuši vērā jūsu teikto un, protams, darīsim jūsu raizes zināmas Parlamenta Prezidijam. Administrācija neorganizē debates. Administrācija palīdz politiskajām struktūrām organizēt debates.
Mairead McGuinness
autore. - Priekšsēdētāja kungs, mēs neesam īgni tā iemesla dēļ, ka ir vasara. Vienkārši mums ir ļoti noderīgi argumenti, un mēs nopietni uztveram savu darbu. Man nepieciešamas 30 sekundes, jo man ir divas tukšas lapas. Esmu Komisijai uzdevusi piecus jautājumus, un es nevēlos uzstāties, pirms nebūšu saņēmusi atbildes. Es vēl atgriezīšos debašu noslēgumā.
Priekšsēdētājs
Liels jums paldies, McGuinness kundze. Es jums vēlāk piešķiršu laiku, ko neizmantojāt tagad.
James Nicholson
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, nesenais Komisijas lēmums atsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Mercosur valstīm pārsteidza daudzus. Tā kā sākas laikposms kurā tiks reformēta KLP un mēs par to tikko kā debatējām, ikviens zina, ka lauksaimniecībai šajā nolīgumā tiks atvēlēta nozīmīga vieta.
Lai gan es piekrītu tam, ka Komisijas dienestiem ir tiesības atsākt sarunas, būtu bijis labāk, ja par šo nodomu tiktu informēts arī Parlaments. Šis jautājums var atvērt Pandoras lādi attiecībā uz daudzām Eiropas lauksaimniecības nozarēm, tāpēc es nopietni apšaubu to, vai tas ir prāta darbs slēgt jebkādu turpmāku darījumu.
Brazīlijā un Argentīnā joprojām pastāv nopietnas problēmas dzīvnieku izsekojamības un citu veselības un drošības aspektu jomā. Jaunākais Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas misijas ziņojums no Santa Catarina pavalsts liecina, ka liellopi, kas tiek pārvesti no Argentīnas uz Brazīliju vai pat starp Brazīlijas pavalstīm, tiek kontrolēti ļoti maz. Tas pats avots vēsta, ka nav ieviests noteikums par krotāliju izmantošanu. Tie ir tikai daži piemēri no daudziem, kurus es varētu uzskaitīt un kas minēti Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas pagājušā gada oktobrī sagatavotajā ziņojumā.
Vēlos komisāra kungam teikt pavisam tieši - ja viņš turpinās iet šādu ceļu, tad sastapsies ar pretestību ikkatrā šā ceļa posmā. Tā kā PTO apspriedes nevirzās uz priekšu, es zināmā mērā varu saprast, kāpēc šāda izvēle šķiet simpātiska, tomēr es no tiesas uzskatu, ka tā varētu iznīcināt PTO. Ja Mercosur valstīm izdosies noslēgt darījumu ar ES, tad kāpēc gan tām turpināt dalību PTO sarunās?
Jums jāsaprot, ka dzīvnieku veselības, labturības vai izsekojamības standarti netiks pazemināti. Ir jāaizsargā Eiropas Savienības patērētāji un ražotāji, un es neuzskatu, ka darījums ar Mercosur valstīm tirdzniecības jomā to darīs. Nudien, tam būtu gluži pretējas sekas.
José Bové
autors. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Sarunu atsākšana ar Mercorsur valstīm laikā, kad Eiropas Savienība gatavojas no jauna definēt savu lauksaimniecības politiku, liecina par bīstamu konsekvences trūkumu Komisijas rīcībā. Eiropā jau tagad tiek ievestas 500 000 tonnas liellopu gaļas. Vēl plašāka tirgus atvēršana nelabvēlīgi ietekmēs liellopu audzētājus mazāk labvēlīgos Eiropas apgabalos, un turklāt nebūs nekādu garantiju, ka tiek ievēroti veselības un sociālie standarti. To mēs nevaram pieņemt.
Eiropa iepērk 38 miljonus tonnu sojas pupu un liellopu barības. Tās tiek ievestas no Brazīlijas un Argentīnas un monopolizē vairāk nekā 19 miljonus hektāru. Šo importu nodrošina galvenokārt trīs uzņēmumi: Cargill, ADM un Bunch. Laikā no 2001. gada līdz 2004. gadam sojas pupu dēļ tika iznīcināti vairāk nekā 1,2 miljoni tropisko un ekvatoriālo mežu hektāru. Tas ir viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc palielinās siltumnīcefekta gāzu emisijas un zūd bioloģiskā daudzveidība.
Eiropas Parlaments ir nolēmis sagatavot ziņojumu par autonomijas atgūšanu attiecībā uz augu olbaltumvielu izmantošanu lauksaimniecības dzīvnieku barībā. Šāda lēmuma pieņemšanu pamato ar nepieciešamību izveidot videi draudzīgu lauksaimniecību un novērst klimata pārmaiņas. Šāds divpusēja nolīguma projekts ir pilnīgā pretrunā ar šiem centieniem. Jau atkal Eiropas Komisija savu lauksaimniecību un zemniekus vērtē pārāk zemu, lai tikai varētu gūt iespējamu labumu pakalpojumu uzņēmumiem. Šāda piekāpšanās nāks par labu tikai agrārās rūpniecības lielajiem uzņēmumiem, nevis lauksaimnieku ģimenēm Mercosur valstīs. Pārliecinošus pierādījumus tam var rast ziņojumā, ko sagatavojis uzņēmums Tyson Group, ASV uzņēmums, kuram ir liela ietekme starptautiskajā gaļas tirgū, kurš paziņoja par ieguldījumu veikšanu Brazīlijā, lai - es citēju, un tas ir minēts uzņēmuma ziņojumā - izmantotu šo valsti kā platformu eksportam uz Eiropu.
Citi uzņēmumi, piemēram, Doux Group, to jau paredzēja un 1998. gadā nopirka uzņēmumu Brazilian Frangosul Group. Par šo darījumu maksāja daudzi mājputnu audzētāji, īpaši Bretaņā.
Šķiet, ka Eiropa vēlas īstenot savu pārvietošanas politiku, aizvien asāk uzbrūkot saviem lauksaimniekiem. Mums ir jāpārtrauc šis neprātīgais process un saviem pilsoņiem jāpiedāvā kvalitatīvi vietējie pārtikas produkti.
George Lyon
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Es centīšos runāt īsi. Sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm patiešām rada bažas.
Es pārstāvu Skotiju, kurā liellopu gaļas ražošana ir plaša nozare. Šī ir dārga sistēma, un ir svarīgi, lai šāda ražošanas sistēma pastāvētu arī turpmāk, ja nevēlamies, lai plašas Skotijas sauszemes platības tiktu pamestas tāpēc, ka valsts tirgū ieplūst lēts imports. Pastāv nopietnas bažas par to, ka skotu liellopu gaļas ražošanas nozare varētu tikt upurēta tam, lai risinātu sarunas un vienotos ar Mercosur valstīm.
Tāpēc es šajā sakarā vēlos uzdot dažus jautājumus, un tas skar ne tikai Skotiju, bet arī Īriju vai Franciju un visu Eiropu. Īpaši vēlos jautāt, kāpēc pirms paziņojuma nenotika nekādas apspriedes ar Parlamentu un Parlamenta Lauksaimniecības komiteju. Vismaz cieņas pēc varējāt pirms paziņojuma sniegšanas mūs informēt, tādējādi veicinot labākas attiecības starp Parlamentu un jums šajā jautājumā.
Turklāt, kāds pilnvarojums būs sarunu dalībniekiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem? Vai kāds man var pateikt, par ko viņi drīkstēs risināt sarunas? Par cik tonnām liellopu gaļas? Cik liela būs piekļuve? Vai nebūs nekāda tarifa, vai arī ir paredzēti minimālie tarifi? Vai kāds var pateikt, kāds ir šis pilnvarojums?
Vēl divi jautājumi. Kad tiks veikts ietekmes pētījums, lai noskaidrotu, kādu ietekmi atstās jebkāda veida darījums, neatkarīgi no tā apmēra? Pirms kaut kam piekrītam, mums vajadzētu vismaz zināt, kāda būs šī ietekme, īpaši tagad, kad pārrunājam KLP jautājumu un lemjam par to, kā nākotnē noteikt lauku saimniecību atbalstu. Šīs divas lietas ir savstarpēji saistītas, tāpēc mums ir jāzina, kāda būs radītā ietekme.
Visbeidzot, cik lielā mērā šī jautājuma risināšanā ir iesaistīts Lauksaimniecības komisārs? Līdz šim brīdim maz esam dzirdējuši par viņa lomu šajās sarunās un par to, vai viņš noteiks pilnvarojumu jūsu sarunu dalībniekiem. Vai pirms galīgā lēmuma pieņemšanas ir paredzētas apspriedes ar Parlamentu? Es vēlētos dzirdēt atbildes uz šiem jautājumiem.
Priekšsēdētājs
Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz to, ka deputāti, kas uzstājās līdz šim, ieskaitot Capoulas Santos kungu, ir pirmā pārrunājamā jautājuma autori, savukārt nākamais runātājs, Yáñez-Barnuevo García kungs, ir otrā jautājuma autors.
Luis Manuel Capoulas Santos
autors. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Latīņamerika kopumā un īpaši Mercosur valstis ir Eiropas Savienības stratēģiskais partneris. Mums ir kopīga vēsture un sociālās vērtības. Turklāt tā ir ģeopolitiska teritorija, kurā ievērojami attīstās brīvības, demokrātijas un cilvēktiesību ievērošana. Tāpēc ir pilnīgi skaidrs, ka ir jāstiprina mūsu politiskās un kultūras saites, kā arī abpusēji jāgūst maksimāls labums ekonomiskajā ziņā.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju Eiropas lēmumu atsākt sarunas par asociācijas nolīguma slēgšanu ar Mercosur valstīm, lai gan man ir žēl un es nosodu neseno Argentīnas protekcionistisko rīcību, kas ir absolūtā pretrunā ar Eiropas izrādīto atvērtību.
Tomēr man ir jābrīdina Komisija par iespējamām negatīvām sekām, kas radīsies Eiropas lauksaimniecības nozarei, ja šīs sarunas netiks risinātas piesardzīgi. Mēs visi zinām, cik nelīdzsvarota ir tirdzniecība ar Mercosur valstīm un kādi ir attiecīgie ražošanas apstākļi un prasības lauksaimniekiem abās Atlantijas okeāna pusēs.
Tāpēc papildus oficiāli iesniegtajiem rakstiskajiem jautājumiem, īpaši jautājumam par to, kā Komisija paredz risināt jautājumu par paaugstināta riska ražojumiem, es vēlos uzzināt arī to, kādu atbildes reakciju Komisija ir iecerējusi sniegt uz Argentīnas saprotamo rīcību.
Luis Yáñez-Barnuevo García
autors. - (ES) Priekšsēdētāja kungs! Šī ir diena apsveikumiem: visupirms, jāapsveic Spānijas ārlietu ministrs Moratinos kungs, kuram ir izdevies vai tūlīt izdosies uz Spāniju atvest vairākus Kubas politieslodzītos; jāapsveic arī politieslodzītais Guillermo Fariñas, kurš, uzsākot bada streiku, nezaudējot sīkstumu un upurējoties, panāca visu šo ieslodzīto atbrīvošanu.
Un nu, pievēršoties jautājumam, kura dēļ esam šeit pulcējušies, vēlos galvenokārt sveikt Padomi par sarunu uzsākšanu nozīmīga tirdzniecības nolīguma sakarā, kurš ir arī politiska rakstura nolīgums un ir saistīts ar sadarbību starp Eiropas Savienību un Mercosur valstīm, par ko tika panākta vienošanās jau augstākā līmeņa sanāksmē Madridē šā gada 18. maijā. Pretēji minētajam Parlaments atkārtoti ir paudis atbalstu šīm sarunām, tas noticis ar Delegācijas attiecībām ar Mercosur valstīm starpniecību, ar Delegācijas Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajā asamblejā starpniecību (EuroLat), kā arī vairāku parlamentāro sesiju plenārsēdēs. Mēs runājam par to, kas varētu un kam vajadzētu kļūt par pasaulē apjomīgāko spēkā esošo tirdzniecības nolīgumu, kurš nodrošinātu attīstību, labklājību, progresu un nodarbinātību 800 miljoniem cilvēku, un īpaši palielinātu produktu, preču un pakalpojumu apriti starp šiem diviem reģioniem.
Lauksaimniecība ir tikai viena šā makrolīguma daļa. Sarunu laikā būs jāpanāk līdzsvaroti nolīgumi, tomēr to nevajadzētu darīt attīstības un labklājības ienaidnieka - protekcionisma garā, Eiropas protekcionisma, kā arī dažu Mercosur valstu protekcionisma garā. Lai vai kā, ražošana un pakalpojumi veido 97 % Eiropas iekšzemes kopprodukta, savukārt lauksaimniecība - tikai 2,1 %. Tāpēc bažas ir jānovērš atbilstīgi to pareizajam apmēram un pamatojumam.
Komisāra kungs, nākamajā Eiropas Savienības un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 14. jūlijā, ir nepieciešams sekmēt un paātrināt šīs sarunas, kuru pabeigšana ir kļuvusi vēl nozīmīgāka pašreizējās ekonomikas krīzes laikā; šis nolīgums palīdzēs rast risinājumu tās pārtraukšanai.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Tā kā šīs ir kopīgas debates, ar priekšsēdētāja atļauju sesijas sākumā es vēlētos runāt gan par to, kas saistīts ar lauksaimniecību un attiecas uz asociācijas nolīgumu ar Mercosur valstīm, gan arī par gaidāmo augstākā līmeņa sanāksmi. Es labprāt atbildēšu uz jautājumiem tā, kā noteiks priekšsēdētājs.
Vispirms runāšu par Mercosur valstīm; sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm par asociācijas nolīguma slēgšanu Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīgs notikums gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā. Politiskā ziņā Mercosur valstis pārstāv lielāko reģionālo integrācijas projektu Latīņamerikā, tāpēc nav nemaz jārunā par to, cik liela ģeopolitiskā nozīme ir saišu stiprināšanai ar šo kontinentu. Mums jau ir nolīgumi ar Čīli un Meksiku, nesen tika pabeigtas sarunas arī ar Kolumbiju, Peru un Centrālameriku, tāpēc tas ir tikai pašsaprotami, ka mēs iesaistāmies sarunās arī ar Mercosur valstīm.
Ekonomiskā ziņā, ja nolīgums būs izdevies, ievērojamu labumu gūs gan ES, gan arī Mercosur valstis. Šajos ekonomiski grūtajos laikos mēs nevaram atļauties neievērot tās šāda nolīguma sniegtās iespējas mūsu reģioniem, kas saistītas ar darbavietu izveidi un izaugsmi.
Mercosur valstis ir liela un dinamiska ekonomiskā vienība, kuras kopējais IKP ir EUR 1 300 miljardi, un paredzams, ka 2010. gadā IKP pieauguma koeficients būs apmēram 5 %, savukārt 2011. gadā - 4 %. ES šīs valstis ir ļoti nozīmīgs partneris. Runājot par ES eksportu, tas ir līdzvērtīgs eksportam uz Indiju un pārsniedz pat eksportu uz Kanādu vai Koreju. Pēdējos četros gados, līdz brīdim, kad Eiropu skāra krīze, tās eksports uz Mercosur valstīm katru gadu palielinājās par vairāk nekā 15 %.
Runājot par ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, arī šajā sakarā Mercosur valstis ir nozīmīgs partneris. ES ieguldījumi Mercosur valstīs mērāmi vairāk nekā EUR 165 miljardos - vairāk nekā ES ieguldījumi Ķīnā, Indijā un Krievijā kopā. Ņemot vērā šā reģiona lielumu un potenciālu, kā arī to, ka Mercosur valstis joprojām ir salīdzinoši aizsargāts tirgus, ES uzņēmēju ekonomiskais ieguvums varētu būt viens no nozīmīgākajiem visu tirdzniecības nolīgumu sakarā, kurus ES pēdējā laikā ir noslēgusi vai par kuriem patlaban tiek risinātas sarunas ar lielākajiem tirdzniecības partneriem, piemēram, Koreju vai Indiju.
Turklāt šo sarunu atsākšana liecina par abu reģionu apņemšanos arī turpmāk veicināt brīvo tirdzniecību un noraidīt protekcionismu. Komisija šādu lēmumu ir pieņēmusi pēc rūpīgām pārbaudēm un padziļinātām iekšējām debatēm. Pieņemot šādu lēmumu, Komisija pozitīvi novērtējusi neformālos dialogos tehniskajā līmenī sniegtās Mercosur valstu norādes par tādiem jautājumiem kā preču tirdzniecība, valsts iepirkums vai atsevišķas pakalpojumu nozares.
Ļaujiet vēl piebilst, pēc Kolēģijas lēmuma pieņemšanas es nekavējoties ierados Starptautiskās tirdzniecības komitejā un mēs padziļināti pārrunājām jautājumu par šo sarunu atsākšanu. Varētu piebilst arī to, ka Padome uzskata, ka mana attieksme pret Eiropas Parlamentu bija daudz labvēlīgāka nekā pret Padomi, tāpēc Padome nepavisam nebija apmierināta. Savu rīcību varam pamatot ar mums piešķirto pilnvarojumu, tāpēc jauns pilnvarojums nebija vajadzīgs. Šis Kolēģijas lēmums bija pareizs, un nekavējoties pēc tā pieņemšanas Parlaments tika plaši informēts.
Tomēr ir skaidri jāsaprot arī tas, ka laipnā Mercosur valstu partneru attieksme patiešām ļauj mums atsākt sarunas, tomēr tā nekādā gadījumā negarantē veiksmīgu sarunu iznākumu. Tas ir pavisam kas cits. Lai panāktu rezultātu, sarunas jārisina par vērienīgu nolīgumu, īpaši attiecībā uz tādām nozarēm kā preču un pakalpojumu tirdzniecība vai intelektuālais īpašums, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.
Pirmā tikšanās ar Mercosur valstīm notika pagājušajā nedēļā Buenosairesā. Šī sarunu kārta bija diezgan tehniska ar mērķi pēc vairāk nekā piecu gadu pārtraukuma atgūt pamatu un identificēt to, pie kā apstājās sarunas 2004. gadā, pārrunāt procesa jautājumus un kārtību, kādā sarunas tiks turpinātas. Protams, mēs arī turpmāk informēsim Eiropas Parlamentu un Padomi par sarunu gaitu.
Kas attiecas uz jūsu konkrēti uzdotajiem jautājumiem, Komisija rīkojas, balstoties uz sarunu risināšanas norādījumiem, kurus Padome pieņēma jau 1999. gadā. Šie norādījumi uzdod Komisijai risināt sarunas ar Mercosur valstīm par līdzsvarota un visaptveroša nolīguma slēgšanu nolūkā būtiski liberalizēt visu tirdzniecību saskaņā ar Eiropas Savienības saistībām PTO. Tas attiecas uz visām nolīgumā iekļaujamajām jomām, tostarp lauksaimniecību.
Komisija ļoti labi apzinās to, cik jutīgs temats šajās sarunās ir lauksaimniecība, un, risinot sarunas ar Mercosur valstīm, ņems šo aspektu vērā. Paturēsim prātā arī to, ka mums tāpat ir būtiskas lauksaimnieciskas intereses attiecībā uz Mercosur valstīm, piemēram, vīna, siera, augļu un dārzeņu ražošanu, kā arī ģeogrāfiskas izcelsmes norādēm. Šajā sakarā mēs apzināmies, ka attiecībā uz visvairāk ievainojamajām nozarēm, iespējams, būs vajadzīgi papildu pasākumi. Tomēr vēl ir pārāk agri spriest par to, kādi šie pasākumi varētu būt. Patlaban sarunas ir tikai uzsāktas, un vēl nav sāktas pārrunas par būtību.
Mēs vēl neesam izklāstījuši priekšlikumus lauksaimniecības jomā, un tika uzdots jautājums - neatceros, kurš to uzdeva, - par lauksaimniecības komisāra nostāju šajā jautājumā. Par priekšlikumiem lauksaimniecības jomā nelems tirdzniecības komisārs. Par to man jāvienojas ar lauksaimniecības komisāru, un, ja mēs nespēsim vienoties, tad tiks iesaistīta komisāru kolēģija, un tā pieņems attiecīgu lēmumu. Tā tas notiks, līdz ar to Dacian Cioloş kungs būs pilnībā iesaistīts šajās pārrunās.
Mēs zinām arī to, ka mums būs jāņem vērā ES iepriekšējie priekšlikumi lauksaimniecības jomā, kas tika izteikti Dohas sarunu kārtā, un paredzams, ka galveno labumu no tiem gūs tieši Mercosur valstis. Šajā sakarā ļaujiet man paskaidrot, ka sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm nekādā gadījumā neiedragā mūsu apņemšanos sekmīgi noslēgt DAP. Mēs principā risinām sarunas tikai par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, kas atbilst PTO noteikumiem un kas, pamatojoties uz PTO acquis, ir plašāki nekā Dohas sarunu kārta. Es uzskatu, ka tad, ja izdarīsim pareizās izvēles, veiksmīgi noslēgsim abas sarunas.
Runājot par pārtikas nekaitīgumu, tas ir pašsaprotami, ka importam būs pilnībā jāatbilst ES pārtikas nekaitīguma prasībām. Ir pilnīgi skaidrs, ka nav nekāda nodoma atkāpties no mūsu veselības un drošības prasībām ne sarunās ar Mercosur valstīm, ne ar kādu citu partneri! ES pieeja visās tirdzniecības sarunās noteikti nav mazināt ES aizsardzības līmeni. PTO noteikumi dod mums tiesības izstrādāt pašiem savu aizsardzības līmeni, ar nosacījumu, ka tā pamatā ir atzīti zinātniskie pierādījumi - šīs tiesības ir neaizskaramas.
Visbeidzot, runājot par iespējamā nolīguma ietekmi, ES un Mercosur valstu tirdzniecības nolīguma ilgtspējīgas ietekmes novērtējums ir jau veikts, un kopš 2009. gada marta tas ir publiski pieejams. Turklāt turpmāko mēnešu laikā Komisija šo ietekmes novērtējumu papildinās ar koncentrētāku ekonomisko pētījumu.
Tagad ļaujiet man pievērsties ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmei, un vispirms sniegšu īsu pārskatu par mūsu attiecībām. Ņemot vērā Brazīlijas teritorijas lielumu, iedzīvotāju skaitu un saimniecisko darbību, nevar apstrīdēt, ka šī valsts ir starptautiska figūra. Tā atbalsta daudzpusējas attiecības, ir G20 locekle un ir nozīmīgs globālo apspriežu dalībnieks par tādiem jautājumiem kā klimata pārmaiņas, ekonomikas pārvaldība, ANO reforma, tirdzniecība un nabadzības izskaušana. Turklāt bieži vien Brazīlija ir kā neformāls tilts starp rietumiem un jaunietekmes un jaunattīstības valstīm. Brazīlija ir viena no tām deviņām valstīm, ar kurām ES ir noslēgusi stratēģisku partnerību. Šī partnerība izveidota jau 2007. gadā, savukārt 2008. gadā tika izstrādāts kopējais rīcības plāns, kas partnerību pārvērš konkrētā rīcībā.
Kopīgo iniciatīvu daudzveidība, savstarpējā izpratne un attiecību padziļināšana, tostarp 18 notiekoši dialogi, liecina par mūsu apmierinātību ar kopējā rīcības plāna īstenošanu. Šī būs ceturtā ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksme, un tās mērķis būs izvērtēt mūsu attiecību attīstību un pārrunāt galvenās globālās problēmas. Šis ir īpaši piemērots brīdis šāda novērtējuma veikšanai, jo drīz beigsies prezidenta L. I. Lulas da Silvas pilnvaru termiņš.
Runājot par vides jautājumiem, trešajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Stokholmā, mēs plānojām sadarbību, ņemot vērā pagājušā gada decembrī notikušo Kopenhāgenas augstākā līmeņa sanāksmi un bioenerģētikas iniciatīvu, kurā iesaistīta Brazīlija, ES un Āfrikas Savienība. Šīs augstākā līmeņa sanāksmes darba kārtības augšgalā ir arī jautājums par gaidāmajām Kankūnas un Nagoijas konferencēm par klimata pārmaiņām un bioloģisko daudzveidību, jo, lai rezultāts būtu veiksmīgs, ir jāpalielina koordinācija ar Brazīliju.
Turklāt pēc prezidenta L. I. Lulas da Silvas priekšlikuma, kas tika izteikts ES un Mercosur valstu augstākā līmeņa sanāksmē, mēs ar Brazīliju centīsimies rast kopīgu nostāju Kankūnas konferencei. Esam nosūtījuši Āfrikas Savienības komisijai mūsu kopīgo priekšlikumu par trīspusēju sadarbību bioenerģētikas jomā un ceram drīz saņemt atbildi.
Runājot par sadarbību daudzpusējos forumos, mēs patlaban saskaņojam jautājumus vēl pirms G20 augstākā līmeņa sanāksmes Seulā, lai iegūtu Brazīlijas atbalstu attiecīgas ES pārstāvības nodrošināšanai ANO sistēmā un mērķtiecīgai Dohas sarunu kārtas noslēguma veicināšanai. Brazīlija cenšas pastiprināt savu ietekmi globālās pārvaldības sistēmā, un tai nepieciešams mūsu atbalsts pastāvīgas vietas iegūšanai Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomē. Kā progresīva jaunietekmes ekonomika, tai ir ļoti atšķirīga nostāja no ES nostājas attiecībā uz Pasaules Bankas un SVF reformu.
Kopumā pilnīgi skaidrs ir tas, ka mums kā globāli saistītiem partneriem ir kopīga programma un mums ir jārod veids, kā risināt mūsu domstarpības un panākt konverģenci. Augstākā līmeņa sanāksmē mēs apliecināsim savu apņemšanos stiprināt kodolieroču neizplatīšanu un veicināt ciešāku sadarbību. Brazīlija iebilda pret sankcijām, kuras ANO Drošības padome pagājušā gada jūnijā pieņēma pret Irānu. Tomēr ES atzinīgi vērtē Brazīlijas un Turcijas centienus saistībā ar Teherānas deklarāciju, norādot uz tās nepilnībām, bet arī uzsverot šī dokumenta kā iespējama uzticības vairošanas instrumenta vērtību un aicinot Irānu izmantot iespēju un uzsākt nopietnas sarunas. Lai gan taktiski mūsu rīcība atšķiras, tās pamatā ir kopīga izpratne par principiem, kas ietverti Kodolieroču neizplatīšanas līgumā, kā arī izpratne par to, ka Irānai ir jādemonstrē savas kodolieroču programmas mierpilnā būtība.
Uzstāšanās pirmajā daļā es daudz stāstīju par sarunām ar Mercosur valstīm, par tām, protams, tiks runāts arī augstākā līmeņa sanāksmes apspriedēs. Diemžēl es pats nebūšu Brazīlijā, tomēr, ņemot vērā to, ka tikai nesen pēc ilgāka pārtraukuma esam tikušies uz pirmo tehnisko sarunu kārtu, šajā augstākā līmeņa sanāksmē, visticamāk, netiks pieņemti konkrēti lēmumi šo sarunu sakarā. Augstākā līmeņa sanāksmē tiks apspriesti arī reģionāla rakstura jautājumi: par Kubu, Hondurasu, Paragvaju un Venecuēlu. Darba kārtībā iekļauti arī tādi jautājumi kā Brazīlijas loma, palīdzot stabilizēt situāciju Paragvajā, tās atteikšanās pieņemt jauno Hondurasas valdību, kā arī Brazīlijas saiknes ar Kubu un Venecuēlu.
Visbeidzot, joprojām cītīgi tiek risināti daži jautājumi, kurus ceram nokārtot augstākā līmeņa sanāksmē. Pirmkārt, horizontāla civilās gaisa satiksmes nolīguma un gaisa drošības nolīguma parakstīšana. Otrkārt, paziņojums par kopīgu darba programmu trīspusējai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm. Treškārt, 14. jūlijā Briselē tiks parakstīta Komisijas un Brazīlijas Nacionālās tieslietu padomes nodomu vēstule nolūkā veicināt trīspusēju sadarbību vēlēšanu atbalsta un tiesu sistēmas reformu jomā.
Mūsu attiecības ar Brazīliju nebeigsies līdz ar augstākā līmeņa sanāksmi; paralēli ir arī iniciatīvas, kas palīdz piešķirt pilnīgāku dimensiju mūsu divpusējām, reģionālajām un globālajām saistībām, tomēr es jau esmu pārsniedzis piešķirto uzstāšanās laiku. Atbildot uz jūsu jautājumiem, centīšos minēt vēl citus piemērus.
Georgios Papastamkos
PPE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs! Runājot par Mercosur valstīm, es vēlētos uzsvērt milzīgo tirdzniecības bilances deficītu Eiropas Savienības lauksaimniecības produktu nozarē. Līdz šim Argentīna ir liegusi ievest pārtikas produktus no trešām valstīm, tādējādi nopietni kaitējot Eiropas lauksaimniecības un pārtikas produktu eksportam, tostarp grieķu persiku ievārījuma eksportam. Es vēlos taujāt komisāra kungam, vai šis jautājums tika skarts pirmajā sarunu kārtā, kas Buenosairesā notika pagājušajā nedēļā. Un vēl, vai Argentīnas nostāja neliek aizdomāties par tās pasākumu nesavienojamību ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem un piemērotajām saistībām?
Neliela novirzīšanās no temata: komisāra kungs, ir pabeigtas sarunas ar valstīm Andu kalnos un Centrālamerikas valstīm. Godīgi sakot, Eiropas piekāpšanās lauksaimniecības nozarē raisa pamatotas bažas un mudina uzdot konkrētus jautājumus: kāds iemesls ir Eiropas piešķirtajām rīsu un cukura kvotām, kas pārsniedz šo valstu ražošanas spēju? Vai, lai novērstu tirdzniecības trīsstūra izveidošanos, nolīgumos ir iekļauta klauzula par neto eksportētājvalstīm? Vai komisāra kungs var garantēt to, ka importa cenas augļu un dārzeņu nozarē nemainīsies?
Komisāra kungs, arī es vēlos pievienoties saviem kolēģiem, kas runāja par nepieciešamību izveidot ciešāku Komisijas un Eiropas Parlamenta savstarpējo sadarbību. Komisijai ir jāsaprot, ka, pateicoties Lisabonas līgumam, iestāžu savstarpējās sadarbības noteikumi ir mainījušies, gluži tāpat kā šīs sadarbības kultūra. Jo ātrāk jūs dosieties šajā virzienā, jo produktīvāka un pareizāka būs šo divu institūciju sadarbība.
Edite Estrela
S&D grupas vārdā. - (PT) Priekšsēdētāja kungs! Pirmā ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksme, ko 2007. gadā sekmēja Portugāles prezidentūra, aizpildīja neizskaidrojamu tukšumu. Brazīlija bija vienīgā BRIC valsts, ar kuru Eiropai vēl nebija stratēģiskās partnerības.
ES un Brazīlijas dialoga stiprināšana ir pilnīgi saprotama, jo tādējādi mēs varam padziļināt sadarbību tādās nozīmīgās jomās kā energoapgādes drošība, ilgtspējīga attīstība, bioloģiskā daudzveidība, klimata pārmaiņas u. c.
Iedzīvotāju skaita, ekonomiskās attīstības un politiskās stabilitātes dēļ Brazīlija ir viena no starptautiskā mērogā nozīmīgajām valstīm.
Tagad, kad paredzēta ceturtā ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksme, ir būtiski censties panākt līdzsvaru starp progresa svinēšanu un šīs partnerības tālākās attīstības izskatīšanu, lai mēs varētu risināt kopīgas problēmas un saskaņot mūsu nostājas, ņemot vērā, piemēram, ANO konferenci par klimata pārmaiņām, kas šā gada beigās notiks Meksikā. Šī augstākā līmeņa sanāksme ir arī iespēja virzīt uz priekšu sarunas ar Mercosur valstīm, lai varētu panākt vienošanos par asociācijas nolīgumu un atrisināt pašreizējās domstarpības.
Marielle De Sarnez
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Mēs nupat šajā plenārsēžu zālē debatējām par kopējo lauksaimniecības politiku, atkārtoti uzsverot to, cik svarīgi ir atbalstīt Eiropas modeli, kas pasaulē ir vienīgais šāds modelis.
Tomēr tajā pašā laikā Komisija, iepriekš par to publiski neapspriežoties, ir nolēmusi atsākt sarunas ar Mercosur valstīm, kuru sekas mūsu lauksaimniecībai var būt traģiskas, jo īpaši Eiropas lopkopības nozarei, kas jau šobrīd saskaras ar grūtībām. Liellopu gaļas imports palielināsies par 70 %, mājputnu gaļas imports par 25 %. Šis imports tiks iepludināts Eiropā par zemākām cenām, jo šādas gaļas ražošanā netiek ievērotas tādas pašas veselības, vides un sociālās prasības.
Komisāra kungs, tāpēc vēlos paust jums savas bažas. Mūsu lauksaimniecība saskaras ar lielām grūtībām. Vēl dziļāka tās destabilizēšana atstās nopietnas sekas. Mēs nevaram izstrādāt Eiropas tirdzniecības politiku, neņemot vērā un neaizstāvot vienu no mūsu galvenajām vērtībām. Komisijai ir jāizdzird šī vēsts un šī prasība.
Elie Hoarau
GUE/NGL grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Daudzi kolēģi ir norūpējušies par to, kā sarunu atsākšana par asociācijas nolīgumu ar Mercosur valstīm varētu šķelt Eiropas lauksaimniecību.
Arī es un mana grupa esam par to noraizējušies. Būdams Parlamenta deputāts no visattālākā reģiona, esmu piedzīvojis banānu nolīgumu slēgšanu, un, patiesi, pastāv bažas, ka nolīgums ar Mercosur valstīm var iedragāt daudzas Eiropas lauksaimniecības nozares. Tāpēc noteikti ir jāveic ietekmes novērtējums. Pastāv bažas arī par to, ka šāda nolīguma dēļ par Mercosur valstu lauksaimniecības dzinējspēku varētu kļūt ražošana - pat pārāk lielā mērā -, kā rezultātā cietīs šo valstu mazās saimniecības. Tāpēc ir jārod līdzsvars, lai šis nolīgums nepārveidotu Latīņameriku un Eiropu par superspēkiem, kurus patiesībā virza veikalnieciskuma dogma.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Ķīnas intervence Centrālamerikā un Latīņamerikā ir devusi jaunu impulsu ES sarunām. Mercosur valstīs dzīvo vairāk nekā 200 miljoni patērētāju, un tās Latīņamerikā veido svarīgāko tirgu mūsu pašmāju produktiem, turklāt mēs zinām, ka šīm valstīm ir daudzas tādas pašas vērtības un intereses kā mums. Mūsu mērķis ir izveidot pasaulē lielāko brīvās tirdzniecības zonu, kurā kopumā dzīvo 700 miljoni iedzīvotāju un kuras tirdzniecības apjomi ir EUR 100 miljardi.
Protams, tas ir spēcīgs arguments par labu brīvās tirdzniecības nolīgumam, un būtībā tas ir kaut kas atbalstāms. Tomēr joprojām atklāts paliek jautājums, kāpēc mums ar Meksiku, Čīli, Mercosur valstīm, Peru un Kolumbiju ir atsevišķi nolīgumi, nevis viens kopīgs nolīgums? Turklāt, ja jau ir jāslēdz atsevišķi nolīgumi, tad tajos jāiekļauj arī mazās pavalstis, un tas darāms ne tikai ar tirdzniecības asociāciju starpniecību. Te skaidri redzams konsekvences trūkums.
Mēs nedrīkstam arī ignorēt ļaunās nojautas lauksaimniecības nozares sakarā, kas saistītas ar lētas gaļas importu. Galu galā, mēs saviem lauksaimniekiem mēs uzspiežam birokrātiska rakstura noteikumus un kvalitātes regulējumus, kā arī liekam ievērot vides un dzīvnieku aizsardzības standartus, savukārt uz gaļas ražotājiem Mercosur valstīs tādi noteikumi neattiecas. Turpmāk mēs vairs nedrīkstam pārāk zemu vērtēt ES pašpietiekamību, kas vairs nav pilnīga, un mums ir jānovērš tas, ka aizvien vairāk Eiropas lauksaimnieku pamet zemi.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Mēs visi priecājamies par politieslodzīto atbrīvošanu Kubā. Tomēr, runājot par apsveikumiem, es neesmu dzirdējis kādu pateicamies katoļu baznīcai un jo īpaši Parlamentam par tā galveno lomu, apņēmīgi aizsargājot tos, kuri cīnās par savu brīvību un cieņu Kubā.
Runājot par Mercosur valstīm, ir jānoskaidro vairāki jautājumi. Kā komisārs K. De Gucht paskaidroja, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Mercosur valstu asociācijas nolīgumu, Komisija izstrādāja dažus sarunu risināšanas norādījumus, un tos pieņēma gan Padome, gan Parlaments. Sešus gadus sarunas ir bijušas strupceļā, un ir skaidrs, ka tās atsāktas Eiropas Savienības, Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu un valdību vadītāju augstākā līmeņa sanāksmes ietvaros, ko atbalstījis arī Parlaments.
Patlaban sarunu mērķis ir panākt līdzsvarotu vienošanos, kas liecinātu par vispārēju visu Eiropas Savienības nozaru interešu vērā ņemšanu. Es nesaprotu, kāpēc atsevišķām nozarēm vai interešu grupām šo sarunu rezultātā vajadzētu nonākt nelabvēlīgā stāvoklī. Tā nav bijis 10 gadus, un nav iemesla kaut kam tādam notikt nākotnē. Viss atkarīgs no mūsu sarunu vedēju noteiktības. Katrā ziņā, ja mēs nonāksim šādā situācijā, Komisijai vajadzēs lemt par kompensācijas pasākumu īstenošanu skartajās nozarēs.
Tā ir darīts trešo valstu sakarā - attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm, kā arī nesen noslēgtā nolīguma dēļ attiecībā uz Andu Kopienu. Tas viss ar šīm valstīm galvenokārt noticis tāpēc, ka ir jāaizsargā Eiropas Savienības ražotāji, šajā gadījumā banānu ražotāji.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! 2010. gada 4. maija sanāksmē Komisāru kolēģija nolēma atsākt sarunas par Eiropas Savienības un Mercosur valstu asociācijas nolīguma slēgšanu. Viss liecina par to, ka tad, ja šo sarunu rezultātā tiks parakstīts nolīgums, Eiropas lauksaimniecības produktu ražotāji saskarsies ar ievērojamām grūtībām, īpaši liellopu gaļas, mājputnu gaļas, graudaugu, kā arī augļu un dārzeņu ražošanas nozarēs. Postošu ķēdes reakciju tas varētu radīt arī citām nozarēm, piemēram, cūkgaļas ražošanas nozarei. Tāpēc man jūs jābrīdina par negodīgu konkurenci, ko šis pasaulē trešais integrētais tirgus varētu radīt.
Patiesi, kamēr Eiropa vēlas būt celmlauzis veselības, higiēnas un izsekojamības prasību, vides aspekta un īpaši sociālo standartu ievērošanā, uzspiežot saviem ražotājiem ļoti ierobežojošu savstarpējās atbilstības sistēmu, liellopu gaļas ražošana, īpaši liellopu gaļas ražošana Brazīlijā, joprojām pilnībā neatbilst veterinārajiem un veselības standartiem.
Pieņemot no Mercosur valstīm importu, kas neatbilst Eiropas standartiem, mēs riskējam ar to, ka mums vajadzēs uzņemties smagu nastu savu patērētāju interešu aizstāvībai, kā arī ar to, ka sodīsim Eiropas ražotājus, piemērojot tiem divkāršus standartus.
Komisāra kungs, es jūs lūdzu būt īpaši modram šajā jautājumā.
Liam Aylward
Priekšsēdētāja kungs! Plašāka ES tirgus atvēršana Mercosur valstīm masveidā iznīcinās nacionālās ražošanas nozares, un īpaši, par ko esmu sevišķi noraizējies, liellopu gaļas ražošanas nozari Īrijā un citviet. Šī nav panikas celšana. Īrija eksportē apmēram 90 % savas liellopu gaļas produkcijas, un Mercosur valstu pieprasītās liellopu gaļas kvotas būs tiešā konkurencē ar īru liellopu gaļas ražošanas nozari.
Lauksaimnieki Eiropā ievēro stingrus veselības un drošības kritērijus. Viņi stingri ievēro visus standartus, kas tiem izvirzīti, un garantē augstas kvalitātes un drošu produktu patērētājiem.
Iepriekš Komisija patērētājiem Eiropā un šā Parlamenta deputātiem nemitīgi apliecināja, ka Eiropas Savienībā importētie produkti ir kvalitatīvi. Tomēr lauksaimnieku organizācijas un Parlamenta deputāti pierādīja, ka Komisijas nostāja attiecībā uz importēto un Eiropas Savienībā ražoto produktu kvalitātes un standartu līdzvērtību nav pareiza, kā rezultātā Brazīlijā eksportējamo vienību skaits tika samazināts no 3000 uz mazāk nekā 1000.
Tāpēc, komisāra kungs, mans jautājums ir šāds: ņemot vērā agrāko pieredzi un pašreizējo FVO misiju sporādiskumu, kā Komisija patērētājiem garantēs to, ka jebkāds imports, kas tiks ievests Eiropas Savienībā, būs līdzvērtīgs kvalitātes ziņā un atbildīs Eiropas Savienības standartiem? Vēlos tikai piebilst, komisāra kungs, ka no darbības pārskata es negūstu lielas cerības vai pārliecību nākotnei.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ir atsākušās sarunas ar Mercosur valstīm, un, ja es pareizi saprotu šodien paustās kritiskās piezīmes, tad lielākā problēma ir tā, ka iepriekš netika informēta Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja. Es piekrītu, ir jāuzlabo visu šo jautājumu saskaņošana Eiropas Parlamentā.
Protams, sarunu sākšana ar Mercosur valstīm mūsu kolēģiem Lauksaimniecības komitejā ir ārkārtīgi svarīgs jautājums. Tomēr, gluži tāpat kā par šo jautājumu netika informēta Lauksaimniecības komiteja, mani kolēģi Starptautiskās tirdzniecības komitejā netika informēti par šodienas mutisko jautājumu iesniegšanu. Manuprāt, mums, Prezidijam un visām Parlamenta grupām, ir jāpievērš lielāka uzmanība tam, lai mēs patiešām rīkojamies atbilstoši saskaņotām politiskajām nostādnēm, un tam, lai visas attiecīgās komitejas tiktu regulāri informētas.
Īpaši vēlos uzsvērt vienu punktu. Patiesībā, esmu pateicīgs Komisijai par sarunu atsākšanu. Šā gada 5. maijā J. I. Salafranca ziņojumā Parlaments pauda atbalstu sarunu atsākšanai. Citiem vārdiem sakot, Komisija dara tieši to, par ko nolēma lielākā daļa Parlamenta deputātu. Tomēr es gribētu apgalvot, ka mēs nevēlamies, lai nolīgums tiktu noslēgts par jebkādu cenu. Lauksaimniecības, ražošanas un pakalpojumu nozares intereses ir jāņem vērā kopumā. Par to, ka mēs brīvās tirdzniecības nolīgumā varam veiksmīgi ņemt vērā lauksaimniecības nozares intereses liecina, piemēram, brīvās tirdzniecības nolīgums ar Dienvidkoreju, kurā lauksaimniecības nozares atbildes reakcija ir bijusi ļoti pozitīva un kurā patlaban tiek identificētas jaunas tirgus iespējas.
Esam saņēmuši pozitīvas atsauksmes arī Centrālamerikas tirdzniecības nolīguma sakarā; tur tiek atvērti jauni tirgi, piemēram, piena nozarē. Es būtu pateicīgs, ja turpmākajās nedēļās Komisija vairāk censtos ņemt vērā visas intereses, proti, gan ražošanas un pakalpojumu nozares, gan arī lauksaimniecības intereses.
Iratxe García Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības un Mercosur valstu sarunas tiek atsāktas pozitīvā kontekstā, kas veicinās dialoga par tirdzniecības sakariem atjaunošanu.
Līdz šim ir bijušas tikai sarunas; labi, ka šodienas debates liks Komisijai ņemt vērā to, ko domājam mēs.
Lai gan Eiropas Savienība paredz gūt labumu, piemēram, vīna, olīveļļas, speciālsortimenta gaļas produktu, kā arī konservētu augļu un dārzeņu ražošanas nozarēs, ir loģiski pieņemt, ka tas nekādā gadījumā nekompensēs paredzamo ietekmi uz ES mājlopu gaļas un lauksaimniecības produktu ražošanu, piemēram, cukura vai graudaugu ražošanu.
Vēlos lūgt Komisiju censties noslēgt tādu nolīgumu, kas ir līdzsvarots kopumā un kurā ņemta vērā atsevišķu produktu riska pakāpe. Tajā vajadzētu iekļaut arī nepieciešamos pasākumus jebkādu kļūmju novēršanai, piemēram, stingras kontroles veselības un importēto produktu fitosanitārās kvalitātes līmeņa pārbaudei.
Svarīgi panākt arī to, ka rezultāti nepārklājas ar Dohu un Eiropas Savienība nedubulto pabalstus lauksaimniecības jomā. Ņemot to vērā, es atbalstu kritiskās piezīmes, kas vērstas pret Argentīnas pieņemtajiem ierobežojošajiem pasākumiem pret atsevišķiem Eiropas produktiem, un es ceru, ka Komisija rīkosies apņēmīgi, lai šo situāciju drīz vien atrisinātu.
Albert Deß
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Ir skaidrs, ka Mercosur valstis mums ir nozīmīgs tirdzniecības partneris. Tomēr, komisāra kungs, nevajadzētu pieļaut, ka tirdzniecība ar Mercosur valstīm kļūst par vienvirziena ielu. Publiski bieži dzirdamie apgalvojumi, ka Eiropas lauksaimniecības tirgus ir slēgts, nebūt nav patiesi. Mēs iepērkam vairāk nekā 90 % Āfrikas lauksaimniecības eksporta un 45 % Centrālamerikas un Dienvidamerikas lauksaimniecības eksporta. Eiropa pilnīgi noteikti nav slēgta ārējai tirdzniecībai.
Tas, par ko es vēlos izteikties kritiski, komisāra kungs, ir īstenotā informēšanas politika. Tā nav bijusi laba. Būdams politikas veidotājs lauksaimniecības jomā, es par šo sarunu atsākšanu uzzināju no avīzēm. Turpmāk mums nevajadzētu paļauties uz presi savas informācijas izplatīšanā. Es jūs aicinu informēt Parlamentā pārstāvēto lauksaimniecības nozari par šo sarunu attīstību.
Vēl esmu kritisks arī pret to, ka mūsu mērķis ir brīvā tirdzniecība, kas nav balstīta uz standartiem. Kā tas var būt, ka mēs pieprasām ievērot augstus patērētāju aizsardzības, dzīvnieku aizsardzības un vides aizsardzības standartus Eiropā, bet neprasām to pašu attiecībā uz importu? Šajā sakarā sniegšu vienu piemēru. Pagājušajā gadā Parlaments pieņēma visstingrākos augu aizsardzības līdzekļu tiesību aktus pasaulē. Daudzas aktīvās vielas Eiropā ir aizliegtas. Komisāra kungs, mēs nevaram pieļaut, ka nākotnē rodas tāda situācija, kad Eiropā tiek ievesti pārtikas produkti no citām valstīm, kurās izmanto aktīvās vielas, kas Eiropā patērētāju aizsardzības nolūkā ir aizliegtas. Patērētāju aizsardzība ir neaizskarama, un būtu labi, ja šajās sarunās mēs to atcerētos. Tad mums nebūs jābaidās no konkurentiem, un mēs, Eiropas lauksaimnieki, spēsim turēties pretī šai konkurencei.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Komisāra kungs, ir kāds ungāru teiciens: jo garāks skaidrojums, jo lielāka iespēja, ka skaidrotājs melo. Jūs nestāstāt patiesību! Eiropas Komisijā tikai vienu reizi ir bijis viens godīgs komisārs, Dacian Cioloş kungs, kurš teica, ka mums ir jāizvēlas starp PTO un Mercosur valstīm, jo pretējā gadījumā Eiropas lauksaimniecība tiks izpostīta. Tāda ir patiesība, De Gucht kungs. Kas attiecas uz jums, Spānijas prezidentūra un Komisija ir pārkāpušas Lisabonas līguma noteikumus, jo netika iesaistīts Eiropas Savienības Parlaments. Gaspari kungs var teikt, ka Ārlietu komiteja deva atļauju, tomēr Parlamentam pilnvaras netika piešķirtas. Tas ir otrs mana jautājuma iemesls. Starp citu, es varētu piebilst, ka jaunās dalībvalstis būs tikai zaudētājas. Mēs esam par liberalizāciju, tomēr, ja Spānijai un Portugālei ir īpašas intereses, tad tām nevajadzētu tur iesaistīt arī Eiropas Savienību. Tām vajadzētu pašām atrisināt visus jautājumus. Tādēļ nav vajadzīga Eiropas Savienība.
Béla Glattfelder
- (HU) Eiropas Komisija pilnvaras sarunām noteica pirms apmēram 11 gadiem. Pēdējos 11 gados pasaule ir mainījusies. Par nozīmīgu problēmu kļuvusi vides un klimata aizsardzība, un arī pati Eiropas Savienība ir mainījusies, jo tās dalībvalstu skaits ir palielinājies no 15 uz 27. Eiropas Komisija šīs izmaiņas nav ņēmusi vērā. Tā nav lūgusi jaunas pilnvaras. Tā ir nopietna kļūda. Sarunas, kuru pamatā ir 11 gadus senas pilnvaras, nevar tikt turpinātas, tās jāizbeidz. Ir jāizstrādā jaunas pilnvaras, ņemot vērā visu to 12 dalībvalstu intereses, kuras ES ir pievienojušās pēdējo gadu laikā, kā arī ņemot vērā globālos klimata aizsardzības, vides aizsardzības un dzīvnieku labturības apsvērumus. Ja nebūs pienācīga pilnvarojuma, varēs noslēgt tikai nepieņemamu nolīgumu.
Mairead McGuinness
autore. - Priekšsēdētāja kungs! Es biju gudra, neizsakoties pilnībā, līdz nebūšu dzirdējusi to, kas, kā cerēju, būs atbildes. Es pamanīju, cik daudz laika aizņēma Komisija - vairāk nekā kāds no mums šajā plenārsēžu zālē -, un man ir žēl, ka nesaņēmu konkrētas atbildes uz pieciem ļoti tiešiem jautājumiem.
Runājot par pilnvarām, ļaujiet teikt, ka 1999. gadā piešķirtās pilnvaras nudien ir novecojušas, un lielākā daļa no pašreizējā Parlamenta sastāva 1999. gadā te neatradās. Atgriezieties pie rasējamā dēļa. Iepriekšējais runātājs skāra dažus no punktiem, kurus vēlos pieminēt.
Tā kā jūs nerunājāt par ietekmes novērtējumu, vienīgi pateicāt mums, ka tāds novērtējums ir veikts, tad ļaujiet man jums nedaudz pastāstīt par ietekmi uz mūsu lauksaimniecības produktu ražotājiem. Mercosur valstu gaļas forumā, kurā tika pārstāvēta Brazīlija, Argentīna, Urugvaja un Paragvaja, sarunu dalībniekus mudināja nelaist garām ārkārtēju iespēju. Salīdziniet to ar sajūsmu, vai drīzāk bailēm un satraukumu, ko dusmās izjūt ES ražotāji.
Notiks tas, ka Eiropas laukos samazināsies darbvietu skaits un pārtikas produktu ražošanas kapacitāte. Paskatieties, kādu ietekmi tas rada uz vidi, turklāt klimata pārmaiņu jomā Eiropa uzskata sevi par līderi, paskatieties uz šajās valstīs esošajām zemes lietošanas problēmām, mežu izciršanu, ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem un piespiedu darbu, jo īpaši ietekmi uz liellopu gaļas ražošanu.
Ja kāds no jums to nesaprot, tas ir uzbrukums mūsu liellopu gaļas tirgus gala produktu augstajai kvalitātei. Ja mēs pārāk zemu vērtēsim šo savu tirgus daļu, tad iznīcināsim liellopu gaļas ražošanu un tirgu Eiropas Savienībā. ASV un Japāna neslēgs nekādu darījumu, jo šīs valstis aizsargā savus ražotājus un augstos standartus, ko viņi uzskata par vērtību.
Mūsu ražotājiem Parlaments piemēro augstus pārtikas ražošanas standartus. Mums neizdevās viņus aizsargāt iepriekš. Izrādās, ka Komisija kaut ko grib, un mēs nedrīkstam pieļaut, ka šāda veida nolīgums tiek noslēgts, kaitējot ES ražošanai laikā, kad reformējam savu lauksaimniecības politiku. Lauksaimniecības un tirdzniecības politiku starpā nav nekādas saskaņas. Šim Parlamentam ir jāuzstāj uz to, lai tāda saskaņa būtu.
Christophe Béchu
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Es tikai vēlējos teikt, ka šis varētu būt tas gadījums, kad neesam pietiekami labi saplānojuši šīs dienas darba kārtību.
Ja brīvās tirdzniecības nolīgumu slēgšana ietver to, ka Eiropā atļauj ievest produktus, kas neatbilst ne mūsu sociālajiem standartiem, ne arī vides standartiem, tad kopējās lauksaimniecības politikas reformai nav nekādas nozīmes.
Ir skaidrs, ka turpmāk šādu liekulīgu pieeju īstenot nedrīkst, kad, no vienas puses, mēs mūsu lauksaimniekiem piemērojam vides ierobežojumus attiecībā uz veselības un drošības izsekojamību, pamatojot minēto ar patērētāju aizsardzību, savukārt, no otras puses, ļaujam mūsu kontinentā brīvi ievest šiem standartiem neatbilstošus produktus.
Tieši tas tiek pārrunāts sarunu ar Mercosur valstīm aizkulisēs. Mums stāsta, ka Parlaments bija labi informēts un ka šo jautājumu izskatīšana ir bijusi caurskatāma un pēc tik skaidra, cik vien iespējams, tomēr tas, kā viss tika uzsākts, nerada labu priekšstatu par sarunām, kuras tiek risinātas tajā pašā laikā, kad notiek sarunas arī ar PTO. Konsekvences labad, kā arī patērētāju un mūsu lauksaimnieku aizsardzības labad, manuprāt, mēs nevaram tā turpināt.
Spyros Danellis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Lai gan no tirdzniecības nolīguma noslēgšanas ar Mercosur valstīm savstarpēju labumu gūs abas puses, tas radīs arī milzīgu rezonansi lauksaimniecības nozarē. To atzina pat Komisijas priekšsēdētājs Barroso kungs, atzīstot, ka Komisija plāno īstenot konkrētus pasākumus, lai novērstu šo negatīvo rezonansi, kas atstās ietekmi, īpaši uz lauksaimniecību.
Atklāti sakot, jau tagad divpusējie nolīgumi kaitē atsevišķām lauksaimniecības nozarēm, turklāt augstās specifikācijas, kas tiek piemērotas lauksaimniecības produktiem Eiropas Savienībā, neaizsargā to augstāko kvalitāti pret lētākiem produktiem, kuri tiek ievesti no trešām valstīm.
Komisāra kungs, kā jūs esat iecerējis risināt šo jautājumu un kādus objektīvus kritērijus Komisija paredz piemērot, lai nodrošinātu to, ka netiek veicināta šāda atsevišķu lauksaimniecības nozaru diskriminācija?
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs! Kā jau jūs zināt, mēs šorīt runājam par KLP pēc 2013. gada, tomēr debates lielā mērā iedragā jautājums par sarunu atsākšanu ar Mercosur valstīm. Es vēlos zināt, kur ir konsekvence?
Pirms dažām nedēļām, pēc paziņojuma par sarunu atsākšanu ar Mercosur valstīm, man ar jums bija īsa tikšanās. Šajā tikšanās reizē jūs teicāt, ka, ja tiks slēgts vērienīgs darījums, tad, visticamāk, būs jāpiekāpjas lauksaimniecības jomā. Tāpēc es esmu ļoti noraizējusies. Mēs jau runājam par iespējamu piekāpšanos lauksaimniecības jomā, un es vēlētos, lai jūs to paskaidrojat.
Atbildot uz jautājumiem, jūs minējāt gaidāmās augstākā līmeņa sanāksmes par klimata pārmaiņām. Vai sakarā ar turpmāku lauksaimniecības produktu importu no Mercosur valstīm jūs veicat arī kādu novērtējumu attiecībā uz, piemēram, oglekļa emisiju pārvirzi, atmežošanu, bioloģiskās daudzveidības zudumu? Es esmu no Īrijas, un mēs eksportējam 90 % savas liellopu gaļas. Pēdējie pētījumi liecina, ka Brazīlijas emisijas ir no trim līdz astoņām reizēm lielākas nekā Īrijas emisijas. Vai kaut kas tāds tiks ņemts vērā jūsu ietekmes novērtējumā?
Giancarlo Scottà
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Spānijas prezidentūra ir lēmusi parakstīt šo nolīgumu. Kā jau esam dzirdējuši, šis lēmums vieš bažas, un, iesniedzot šo jautājumu, mani kolēģi lūdz paskaidrot, kādu ietekmi šīs sarunas var atstāt uz Eiropas ražotājiem un produktiem.
Vēlos uzsvērt, ka šādu brīvās tirdzniecības attiecību izveide abu pušu starpā nozīmētu to, ka Eiropā tiks ievesti dzīvnieku produkti, kuru sastāvā būs antibiotiski augšanas veicinātāji, kas nav tikuši pietiekami testēti, kā arī ģenētiski modificēti lauksaimniecības produkti, kuri var apdraudēt lauksaimnieku pārtikas nekaitīgumu. Tāpēc es aicinu Komisiju pieņemt autoritatīvu nostāju nolūkā aizsargāt kvalitatīvos Eiropas produktus. Tāpat Komisijai jānodrošina tas, ka Eiropas augstie ražošanas standarti tiek starptautiski atzīti un šie paši standarti tiek attiecināti arī uz visiem importētajiem produktiem.
Visbeidzot, es uzskatu, ka Komisijai ir jāņem vērā šajā nozarē aktīvo dažādu asociāciju paustās bažas, lai tādējādi nodrošinātu caurskatāmas un godīgas sarunas, kas nekaitētu Eiropas ekonomikai.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs! Esmu ļoti noraizējusies par to, ka Komisija nelokāmi vēlas turpināt tirdzniecības sarunas, pamatojoties uz 1999. gadā saņemto pilnvarojumu, kas, bez šaubām, negatīvi ietekmēs lauksaimniecību visā ES.
Ir nepieņemami, ka lauksaimniecība tiek upurēta par labu ieguvumiem citās jomās. Liellopu gaļas ražošanas nozare Apvienotajā Karalistē patlaban saskaras ar saimniecību cenu kritumu. Ja šo sarunu rezultātā pieaugs imports, manuprāt, mēs piedzīvosim to, ka lauksaimnieki masveidā pametīs šo nozari. Kā Eiropa rūpēsies par šiem cilvēkiem? Vai nav netaisni, ka mūsu lauksaimniekiem ir jākonkurē ar valstīm, kuru ražotājiem netiek piemēroti tādi paši kvalitātes, nekaitīguma un izsekojamības kritēriji kā lauksaimniekiem Eiropas Savienībā? Komisijai, kura apgalvo, ka darbojas pilsoņu interesēs, ir tā arī jārīkojas. Mums ir jāizbeidz šīs sarunas un ir jāparūpējas par saviem lauksaimniekiem.
Czesław Adam Siekierski
(PL) 2004. gadā sarunas ar Mercosur valstīm tika pārtrauktas. Šogad tās atsāka un tās notiek, pamatojoties uz 1999. gadā saņemto pilnvarojumu. Pirms šāda nozīmīga lēmuma pieņemšanas Eiropas Parlamentā un Padomē bija jārīko debates par politiku. Es saprotu, ka šajās sarunās likmes ir ļoti augstas, jo Mercosur valstis ir milzīgs tirgus ES rūpniecības izstrādājumiem un pakalpojumiem. Tomēr mums vajadzētu aizsargāt arī savu lauksaimnieku intereses lauksaimniecības un pārtikas nozarēs.
Ja ar Mercosur valstīm tiks noslēgts divpusējs preferenciālas tirdzniecības nolīgums, tas var atstāt ļoti postošas sekas, tostarp mājputnu gaļas, liellopu gaļas un cūkgaļas ražošanas nozarēs, cukura un piena produktu nozarēs, kā arī etanola nozarē. Ja tā notiks, vajadzēs ierosināt atsevišķus kompensācijas veidus lauksaimniekiem. Eksperti ir aprēķinājuši, ka šāda nolīguma noslēgšana varētu radīt milzīgus ienākumu zaudējumus lauksaimniekiem. Šie zaudējumi būs vēl lielāki, ja nolīgums būs gan divpusējs, gan arī PTO mērogā.
Karin Kadenbach
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Būdama šā jautājuma parakstītāja, vēlos atgriezties pie konkrēta punkta, proti, pārtikas nekaitīguma.
Šodienas sākotnējā komentārā jūs teicāt, ka produktiem, kas tiks importēti Eiropas Savienībā, vajadzēs atbilst mūsu prasībām un ka PTO dod mums tiesības saglabāt šos noteikumus, ja vien tie ir zinātniski pamatoti. Tomēr, padomājot par lauksaimniecisko ražošanu un pašiem produktiem, ne visu var pierādīt zinātniski. Svarīgi ir arī, piemēram, vispārīgie apstākļi, kādos dzīvnieki tiek audzēti, kā arī vispārīgie nosacījumi, kādos lauksaimniecība funkcionē.
Eiropai ir lieliski tiesību akti par bioloģiskās daudzveidības nākotni. Mēs labprāt dzirdētu no jums atbildes par to, kā šajā tirdzniecības nolīgumā jūs cerat stingri ievērot tādus principus kā pārtikas nekaitīgums, patērētāju aizsardzība, dzīvnieku aizsardzība un vides aizsardzība. Politiķiem ir jāspēj pieņemt lēmumu, arī tad ja nav pieejami zinātniski pierādījumi. Mēs nevēlamies klonētu gaļu, kas ievesta no Mercosur valstīm.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Kāds franču politiķis-sociālists reiz teica: "Kad esi politiskajā minoritātē, tad tev jau pēc likuma nav taisnība”. Jūs sapratāt, ka, mūsuprāt, pilnvarojums vairs nav derīgs. Komisāra kungs, šis pilnvarojums ir jāatjauno, un nožēlojami, ka šeit nav Padomes, kurai būtu jāsniedz nepieciešamās norādes.
Vēlos vērst jūsu uzmanību arī uz Mercosur valstu politiskajiem aspektiem. Paļāvība ir tirdzniecības pamatelements. Politiski runājot, cik kvalificētas Mercosur valstis ir risināt sarunas ar Eiropas Savienību? Pasaulē ir trīs reģioni: Eiropas Savienība, kas vēlas integrētu tirdzniecību, Ziemeļamerikas brīvās tirdzniecības nolīgums un Mercosur valstis. 2007. gada augstākā līmeņa sanāksmē Mercosur valstis gandrīz izjuka. Tās nespēj vienoties par pievienošanos. Venecuēla gandrīz nepievienojās.
Kā gan mēs varam risināt sarunas tik politiski nestabilā teritorijā? Vispirms vajag pārbaudīt Mercosur valstu politisko stabilitāti, un tikai pēc tam mēs slēgsim tirdzniecības nolīgumus.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, mēs diezgan daudz esam runājuši par ilgtspēju. Mēs par to runājam jau divas stundas, tomēr ir kāda lieta, kas pilnīgi noteikti nav ilgtspējīga, un ir acīmredzams, ka tieši šī pati problēma saistās ar katru priekšsēdētāju: mēs nezinām, kad lūgt vārdu, lai saņemtu atbildi uz savu jautājumu.
Lai gan laicīgi lūdzu iespēju uzstāties, šī ir jau otrā reize, kad manu lūgumu neievēro. Manuprāt, tas ir rupjš apvainojums. Acīmredzot katram priekšsēdētājam, tostarp arī iepriekšējam, ir jānosaka nepārprotama kārtība, kādā mums pieteikties brīvā mikrofona procedūrai, un priekšsēdētājam tā ir jāņem vērā.
Man nav pieņemams tas, ka tūlīt pēc debatēm, pēc iepriekšējā darba kārtības punkta es pieklājīgi lūdzu iespēju uzstāties, bet tieku ignorēts. Lūdzu, paziņojiet mums, kad jūs plānojat ignorēt pārējos. Lūdzu, sakiet, vai jūs tiešām nevēlaties, lai kāds izsakās par tādu nozīmīgu tematu kā ilgtspēja? Šeit ilgtspējas acīmredzami nav, ja jau mums jāiet pie katra priekšsēdētāja un jālūdz mums piešķirt parlamentārās tiesības uzstāties. Vēlos steidzami lūgt paskaidrot šo jautājumu, jo šāda kārtība ir netaisna.
Priekšsēdētājs
Kolēģi, paskaidrošu, ka man sarakstā ir 18 cilvēki. Es saprotu, ka katrs vēlas uzstāties, tomēr brīvā mikrofona procedūrai - vienas minūtes runām - mēs varam atvēlēt tikai piecas minūtes, proti, es varu dot vārdu tikai pieciem runātājiem. Šodien vārds tika dots astoņiem runātājiem. Es centos uzstāšanās iespējas sadalīt vienādi atbilstoši politiskās grupas sastāvam, tāpēc, ja jūs pamanījāt, trīs runātāji uzstājās no PPE grupas, divi no PSE grupas, viens runātājs no ALDE grupas, viens no EFD grupas un viens pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts. Tāpēc es uzskatu, ka esmu izdarījis visu, ko varēju.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es centīšos atbildēt uz dažiem jautājumiem, jo uzdoti tika daudzi, un uz daudziem jautājumiem es jau atbildēju sākuma paziņojumā.
Vispirms, runājot par pilnvarojumu. Vairāki deputāti kritizēja to, ka strādājam, pamatojoties uz 1999. gadā saņemto pilnvarojumu. 1999. gadā saņemtie norādījumi uzdod mums - es citēju - "risināt sarunas ar Mercosur valstīm par līdzsvarota un visaptveroša nolīguma noslēgšanu nolūkā būtiski liberalizēt visu tirdzniecību saskaņā ar ES saistībām PTO. Tas attiecas uz visām nolīgumā paredzētajām jomām, tostarp lauksaimniecību”. Tā joprojām ir patiesība. Tieši tas mums joprojām jādara, tāpēc šim pilnvarojumam nav vajadzīgi īpaši papildinājumi.
Tajā pašā laikā mums jārisina klimata pārmaiņu problēma, un arī pasaule kopš tā laika ir mainījusies. Jā, arī mēs to esam pamanījuši, un šajās sarunās ņemsim to vērā. Tas nav iemesls pilnvarojuma mainīšanai.
Kāds cits deputāts minēja, ka Padomei vajadzēja būt šeit un dot mums norādījumus. Padomei nav jādod mums norādījumi. Mums ir pilnvarojums sarunām, un, ja sarunas būs beigušās un galu galā mēs nonāksim pie rezultāta, mēs parafējam, Padome paraksta un Parlaments ratificē. Padome nedod mums norādījumus. Un laimīgā kārtā tas ir tāpēc, ka šis jautājums skar Kopienu un atrodas Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē, līdz ar ko Komisijai ir ļoti nepārprotama kompetence. Pie tā mēs arī turēsimies.
Esmu gatavs sīki un plaši pārrunāt jebkuru no šiem elementiem. Esmu to jau darījis Starptautiskās tirdzniecības komitejā, un esmu gatavs tur atgriezties vēlreiz. Jūs tiksiet informēti par to, kāda ir sarunu virzība, kas tiek ierosināts un tā tālāk, tomēr katram ir sava loma un mums ir tā loma, kas šajā sakarā ir Komisijai.
Runājot par protekcionisma pasākumiem, kurus nesen īstenoja Argentīna, šie pasākumi un šī rīcība nepārprotami satrauc ES, un mēs nekavējoties lūdzām Argentīnai sniegt paskaidrojumus. 12. maijā tirdzniecības ģenerāldirektors nosūtīja vēstuli Argentīnas darījuma partnerim. ES delegācija Buenosairesā iesniedza oficiālu demaršu, un notika vairākas sanāksmes ar Argentīnas misiju un tās vēstnieku Briselē, kuru laikā tika paustas mūsu nopietnās bažas. Esam uzstājuši arī uz to, ka apņemšanās noraidīt protekcionismu jebkurā tā veidā tieši iekļaujama ES un Mercosur valstu kopīgajā paziņojumā.
Pagājušajā nedēļā Buenosairesā šis jautājums tika skarts divpusēji ar attiecīgajām Argentīnas iestādēm, gan presē, gan arī ES un Mercosur valstu sarunu pirmās kārtas kontekstā. Mūsu vēstījums bija spēcīgs un nepārprotams. Mēs norādījām, ka, neatkarīgi no tā, vai šiem pasākumiem ir juridisks rakstisks pamatojuma vai ne, tie ir pretrunā sarunām par brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ES un var negatīvi ietekmēt sarunu procesu.
Mēs bijām iecerējuši šo jautājumu pārrunāt ar Argentīnu arī apvienotajā komitejā 6. jūlijā, tomēr pagājušajā nedēļā Argentīna atcēla tikšanos. Mēs uzstāsim, lai tā notiktu pēc iespējas drīzāk.
Turklāt pirmajā brīdī šķiet, ka šie pasākumi neatbilst Argentīnas G20 saistībām un, iespējams, saistībām PTO. Mēs arī turpmāk pievērsīsim šim jautājumam padziļinātu uzmanību, un, ja šie pasākumi un rīcība tiks īstenota arī turpmāk, mēs veiksim rūpīgu analīzi, pirms pieņemsim lēmumu par labāko šīs problēmas risinājumu.
Komisija joprojām uzskata, ka ir jāizvairās no protekcionisma pasākumu īstenošanas, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomisko situāciju pasaulē, un viens no minētajiem aspektiem - deficīts Argentīnā - neapšaubāmi ir labs.
Runājot par cukuru:
(FR) Komisija ļoti labi apzinās cukura jautājuma īpašo jutīgumu, tāpēc Kolumbijai un Peru izteiktā piedāvājuma robeža bija nulles nodevas tarifu kvota, ja apjoms ir pieticīgs, un nekāds ārpus kvotu tarifa samazinājums. Līdzīgas kvotas ir paredzētas sarunās ar Centrālameriku. Kolumbijas, Peru un Centrālamerikas kopējais daudzumus aizņem mazāk nekā 2 % no Eiropas patēriņa.
Kas attiecas uz augu veselību, vides un citiem pasākumiem...
Savos paziņojumos es skaidri norādīju, ka mēs pieturēsimies pie pārtikas nekaitīguma prasības, un to var ieviest PTO ietvaros. Mēs to darīsim. Paskatoties uz liellopu gaļas importu, - un šī daļēji būs arī atbilde uz Tarabella kunga jautājumu, kurš pa šo laiku jau ir atstājis plenārsēdi, - viņš pamanītu, ka pēc SPS problēmām ar Brazīlijas liellopu gaļu imports ievērojami samazinājās. Tāpēc mēs viņiem piemērosim prasības, mēs viņus uzraudzīsim un piemērosim viņiem prasības, un to darīsim arī turpmāk.
Tomēr mums vajadzētu saprast, tostarp tas jāsaprot arī šajā Eiropas Parlamentā, ka noteikts Eiropas prasību skaits tika izstrādāts iekšējā līmenī, politiskajā procesā cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, un šīs prasības mēs nevaram piemērot PTO ietvaros.
Mums jāturas pie tām prasībām, kuras mēs varam piemērot un attiecībā uz kurām varam panākt to, ka PTO tās respektē; tā mēs noteikti rīkosimies pārtikas nekaitīguma sakarā. Runājot par pārējiem, Eiropas Savienībai ir jāņem vērā tas, ko tie patiesībā vēlas darīt. Viņiem jāsaprot, ka, ja viņi šāda veida prasību piemēros mūsu lauksaimniecībai, tas atstās ekonomiska un finansiāla rakstura sekas. Tomēr šīs prasības nav tās, kuras mēs varam piemērot citām valstīm.
Es centos atbildēt uz lielāko daļu jautājumu, ko atkārtoti uzdeva deputāti, bet es, protams, esmu gatavs arī turpmākām diskusijām. Es pieņemu, ka šī nav pēdējā reize, kad šajā plenārsēdē runājam par Mercosur valstīm.
Priekšsēdētājs
Komisāra kungs, arī es esmu pārliecināts, ka šī nav pēdējā reize, kad mēs tā darām.
Kopīgās debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Luís Paulo Alves  
rakstiski. - (PT) ES un Mercosur valstu sarunu atsākšana, kas notika septembrī, ir ārkārtīgi nozīmīgs process Eiropas Savienībai. No vienas puses, daudzpolu pasaulē, kur BRIC valstis gūst aizvien lielāku ietekmi, ES ir svarīgi izveidot priviliģētas attiecības ar Latīņamerikas valstīm, kurās tā iegulda vairāk nekā Krievijā, Indijā un Ķīnā kopā. Apvienojumā ar īpašām tirdzniecības attiecībām tas nozīmētu arī milzīga ekonomiskā labuma konsolidāciju pasaules mērogā. No otras puses, mēs īstenojam tirgus liberalizāciju lauksaimniecības produktu jomā, un mūsu rīcībā ir veselības definīcija un augu veselības noteikumi, kas vajadzīgi apmaiņai starp šiem diviem blokiem. Lauksaimniecības tirgū Mercosur valstis ir kļuvušas par spēcīgākiem konkurentiem un to konkurētspēja pēdējos gados ir palielinājusies, tāpēc ir jāveic ietekmes pētījums par to, kādas sekas šāds nolīgums atstās uz Eiropas lauksaimniecisko darbību, kura šobrīd nekādā gadījumā nav spējīga izturēt papildu triecienus. Tas nozīmē, ka mums nevajadzētu uzsākt procesu, kurā secinājumi tiek izdarīti pārāk agri, neņemot vērā iespējami negatīvo ietekmi uz Eiropas lauksaimniecību vai pārmērīgu protekcionismu, kas kompromitē ES nozīmīgo pozīciju pasaulē šajā jomā.
Jarosław Kalinowski  
Sarunu atsākšana ar Mercosur valstīm, par to iepriekš neapspriežoties ar dalībvalstīm, bija ļoti netīra spēle. 2004. gadā sarunas atlika, jo tika konstatēts, ka tirdzniecība starp ES un Mercosur valstīm var negatīvi ietekmēt mūsu lauksaimniecību. Vislielākos zaudējumus var ciest liellopu gaļas, cūkgaļas un mājputnu gaļas ražošanas nozares, kā arī piena, augļu un dārzeņu, cukura un bioetanola nozares. Ir aprēķināts, ka šā nolīguma noslēgšana radīs zaudējumus no vairākiem miljardiem eiro līdz pat vairākas reizes lielākam apmēram. Pirms Savienības un Mercosur valstu tirdzniecības liberalizācijas ir jāveic rūpīga analīze par šāda nolīguma ietekmi uz Kopienas tirgu, kā arī piesardzīgi jāapspriežas ar iesaistīto pušu pārstāvjiem. Mūsu tirgus atvēršana importam nav slikta iniciatīva, tikai tādā gadījumā visām valstīm ir jāpiemēro vienādi standarti. Pretējā gadījumā no piekāpšanās PTO cietīs mūsu lauksaimnieki.
Alan Kelly  
rakstiski. - Šīs sarunas ar Mercosur valstīm liecina par iespējami draudīgu Eiropas lauksaimniecības attīstību nākotnē. Man jāatzīst, ka Komisijas attieksme šajā jautājumā ir bijusi šausmīga. Izskatās, ka tā gaida rindā uz darījuma noslēgšanu un izmantos lauksaimniecības standartus kā valūtu, lai iegādātos darījumu ar Mercosur valstīm. Manuprāt, šāda attieksme ir drausmīga. Šķiet, ka lauksaimnieki ir pirmie tirdzniecības darījumu upuri, un pirmie, kas tiek vainoti, ja darījumi neizdodas. Es vēlētos, lai Komisija izrāda konsekventāku attieksmi un lielākas rūpes par ģimeņu lauku saimniecību nākotni. Man ir prieks redzēt šeit tik daudz lauksaimniecību atbalstošu deputātu no visām grupām, kas iestājas par lauksaimniecības aizsardzību. Komisār De Gucht kungs, jums neizdosies atvairīt Parlamenta bažas, un es jūs aicinu apspriesties ar mums biežāk, ja vēlaties, lai Parlaments paraksta jebkādu iespējamu nolīgumu.
Elisabeth Köstinger  
Šķiet, ka sarunām ar Mercosur valstīm ir tikai viens mērķis: atdot neaizsargātu Eiropas lauksaimniecību. Es nevēlos zināt, cik neizmērojami liela būs rūpniecības un pakalpojumu nozares peļņa, es vēlos zināt to, cik liels būs kaitējums lauksaimniecībai. Patlaban neviens nevar aprēķināt, cik lielu kaitējumu pašmāju lauksaimniecības produktu ražotājiem radīs iespējamais nolīgums ar Mercosur valstīm. Jutīgo lauksaimniecības nozari šajās sarunās nedrīkst atdot. Tas pats attiecas uz patērētājiem Eiropā, kuri jūtas konfrontēti ar pārtikas produktiem, kas netiek ražoti atbilstoši ES augstajiem ražošanas standartiem. No vienas puses, tas ir risks ES pilsoņu veselībai, jo nav skaidrs, kādos apstākļos tiek ražoti importētie pārtikas produkti, un, no otras puses, tiek izrādīta nevienāda attieksme pret Eiropas lauksaimniecību, jo ES ražošanas un apstrādes standarti netiek piemēroti lauksaimniecības produktu importam no Mercosur valstīm. Ir kāds teiciens, kas apraksta cilvēkus, kuri ir gatavi atdod visu peļņas vai labuma dēļ: "Pārdotu pat savu vecmāmiņu”. Ja gribat, pārdodiet savu vecmāmiņu, komisāra kungs, bet neatdodiet mūsu Eiropas lauksaimniecību.
Tokia Saïfi  
Eiropas Komisija vienpusīgi izlēma atsākt sarunas ar Mercosur valstīm, un tas nesola neko labu Eiropas lauksaimniecībai, kas piedzīvo nedzirdētu krīzi. Pirms šo sarunu atsākšanas netika rīkotas nekādas politiskās debates, turklāt šā nolīguma likme patiesi ir Eiropas lauksaimniecība. Pēc 2008. gada jūlijā Dohas sarunu kārtā izteiktajiem priekšlikumiem, nevar būt ne runas par jaunu piekāpšanos lauksaimniecības jomā.
Jau toreiz mēs bijām sasnieguši "galīgo robežu”, tāpēc tās pārsniegšana iznīcinātu mūsu lauksaimniekus. Lai gan tas, iespējams, nav kāds Komisijas slimīgs nodoms, es tomēr šaubos par tās spēju nodrošināt to, ka ES nesamaksā divreiz. Protams, saskaroties ar jebkādiem protekcionisma mēģinājumiem, labākā atbildes reakcija ekonomikas krīzes laikā ir tirgus atvēršana, tomēr to nevajadzētu darīt par jebkuru cenu vai kaitējot ES. Būdama Starptautiskās tirdzniecības komitejas locekle, turklāt šī komiteja ir tiesīga apstiprināt vai noraidīt ES un Mercosur valstu brīvās tirdzniecības nolīgumu, es iebildīšu pret lētu divpusējo nolīgumu, kas upurētu Eiropas lauksaimniecību un īpaši nepalīdzētu attīstīties pārējai Eiropas ekonomikai.
