Rīcības plāns par mobilitāti pilsētās (debates) 
Priekšsēdētāja
- Nākamais jautājums ir mutiskais jautājums Komisijai, ko Transporta un tūrisma komitejas vārdā uzdevis Costa kungs un Reģionālās attīstības komitejas vārdā uzdevis Galeote kungs par rīcības plānu par mobilitāti pilsētās - B6-0002/2009).
Paolo Costa
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, komisija, kuras daļa jūs, Vassiliou kundze esat, ir vairākas reizes ziņojusi par rīcības plāna par mobilitāti pilsētās publicēšanu. Plāns bija jāiesniedz Padomei un Parlamentam pagājušā gada rudenī. Komisija uzņēmās šīs saistības pagājušā gada martā, noslēdzot apspriešanos par Zaļo grāmatu par mobilitāti pilsētās, kas nāca klajā 2007. gadā, un vēlreiz 2007. gada Kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plānā, kā arī savā paziņojumā par ārējo izmaksu internalizācijas ieviešanas stratēģiju 2008. gadā.
Ir pagājis laiks, bet rīcības plāns vēl nav ieraudzījis dienasgaismu. Tā kā drīz beigsies pašreizējais normatīvais termiņš, Transporta un tūrisma komiteja, kuru es pārstāvu, ir nobažījusies, ka liela daļa darba, kas ieguldīts pēdējo dažu gadu laikā, var būt velta. Vai jūs, komisār, varat mani pārliecināt, ka rīcības plāns ir pabeigts? Vai jūs varat man pateikt, ka tas tiks publicēts nākamo dažu nedēļu laikā, lai Parlaments varētu pabeigt savus ieteikumus, kas ietverti Pamatrezolūcijā "Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru”, ko šis Parlaments pieņēma 2008. gada jūlijā?
Vassiliou kundze, pilsētu mobilitāte, bez šaubām, ir jautājums, kas ietekmē vietējos iedzīvotājus un kuriem vietējā, nevis valsts vai Kopienas kompetence vienmēr būs noteicošā, bet tas nenozīmē, ka tā būtu jārisina vispār bez jebkādas valsts vai Kopienas iejaukšanās. Kas var un kam vajadzētu noteikt Kopienas lomu tajā, ja ne Eiropas Savienībai? Kas var un kam vajadzētu noteikt robežas, ko uzliek subsidiaritātes princips šajā jomā?
Komisijas - un līdz ar to ES - izvairīšanās no šī temata nepalīdz risināt pilsētu transporta un pilsoņu mobilitātes problēmu, nedz gaisa piesārņojuma problēmu pilsētās - mēs zinām, ka 40% CO2 emisiju izraisa pilsētu transports un 70% cita transporta piesārņojuma ir pilsētās. Tas nepalīdz arī risināt ceļu drošības problēmas - mēs zinām, ka 50% fatālo nelaimes gadījumu notiek pilsētās - nedz risināt problēmas, kas saistītas ar patērētāju ražošanu, pilsoņiem ar vājinātām spējām, kuru mobilitāte ir atkarīga no sabiedriskā transporta.
Vai mēs varam pieļaut, ka starp dalībvalstīm jābūt atšķirībām? Starp pilsētām, attiecībā uz pilsētas vides aizsardzības standartiem? Attiecībā uz ceļu drošības standartiem pilsētās? Attiecībā uz standartiem pilsoņu piekļuvei mobilitātei? Vai arī tās nav pamattiesības, kuru garantēšanā visiem eiropiešiem Eiropas Savienībai būtu jāsniedz atbalsts? Nu tad mums jānosaka standarti un vienoti obligātie uzdevumi, bet arī labākās prakses un finansiālās iniciatīvas. Mums ir nepieciešami koordinācijas un inovatīvie projekti, mums jāizstrādā un jāizplata uzticama un salīdzinoša statistika.
Ja Eiropas Savienība to uzņemsies, vai tas nepalīdzēs realizēt tos papildu aizsargājošos risinājumus, uz ko dalībvalstīm un vietējām kopienām ir visas tiesības? Vassiliou kundze, var būt, ka jūs gatavojaties mums iesniegt sarakstu ar pamatotiem iemesliem, kāpēc tiek kavēta vai pat vispār atcelta Rīcības plāna par mobilitāti pilsētās iesniegšana. Ja jūs gribat mēģināt un aizstāvēt nespēju pildīt šīs saistības, pirms jūs to darāt, pajautājiet sev - vai tie ir patiesi iemesli vai banāla atrunāšanās? Neaizbildinieties ar uzskatu, Vassiliou kundze, kas pēdējā laikā ir kļuvis populārs - ka Komisija tā baidās traucēt dalībvalstis, ka ir pārtraukusi risināt eiropiešu problēmas. Tas būtu pašnāvniecisks gājiens tādai iestādei kā Komisijai, ko Francijas prezidentūras veiksmīgais termiņš nav nostiprinājis.
Piegādes, piegādes, piegādes: tas ir tas, ko grib Eiropas pilsoņi, un, es uzskatu, ka tikai šā viena iemesla dēļ vien viņi ir gatavi, vai varētu būt gatavi uzlūkot mūsu iestādes ar draudzīgāku skatienu. Nelielais piemērs ar plānu par mobilitāti pilsētās varētu būt reāla palīdzība šīs daudz lielākās problēmas risinājumā.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlētos nodot priekšsēdētāja vietnieka Tajani nožēlu, ka viņš nevar būt kopā ar mums. Viņš ir ļoti svarīgā misijā Japānā.
Atļaujiet man pievērsties tieši lietas būtībai. Komisija joprojām pilnībā atbalsta ES politikas izstrādi jautājumā par mobilitāti pilsētās, jo tā ir pārliecināta, ka, lai gan atbildība par mobilitāti pilsētās, pirmkārt, gulstas uz vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm, dažās specifiskās jomās ir rīcības pievienotā vērtība Eiropas līmenī.
Būtībā, lai gan visas pilsētas ir atšķirīgas, tām visām ir kopīgi uzdevumi. Problēmas pilsētu mobilitātes jomā ir nozīmīgas, tās pieaug un ietekmē daudzus pilsoņus un uzņēmumus, kas saskaras ar satiksmes drošības problēmām, ierobežotu piekļuvi sabiedriskajam transportam, sastrēgumiem un piesārņojuma izraisītām veselības problēmām. Lai pierādītu, cik svarīga ir mobilitāte pilsētās, atļaujiet man informēt jūs par dažiem skaitļiem: 60% iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijās un 85% no ES iekšzemes kopprodukta tiek radīts tur. Tomēr pilsētas rada arī 40% no CO2 emisijām un divi no trim ceļu negadījumiem notiek pilsētu teritorijās. Visbeidzot, sastrēgumu dēļ, kas ir viena no galvenajām problēmām, ar ko pilsoņiem jāsaskaras katru dienu, katru gadu ES zaudē apmēram 1% no sava iekšzemes kopprodukta.
Tāpēc ilgtspējīga mobilitāte pilsētās ir galvenais elements, lai mēs sasniegtu savus mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām, ekonomisko izaugsmi un drošību uz ceļa. Tāpēc Komisija veic pasākumus šajā jomā kopš 1995. gada, lai veicinātu labākās pieredzes apmaiņu. Būtisks moments ir ārkārtīgi veiksmīgā CIVITAS programma, ko uzsāka 2000. gadā.
2007. gada Zaļā grāmata "Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru” noteica plašu darbības lauku iespējamai papildu rīcībai ES līmenī, lai veicinātu zaļākas un drošākas pilsētas un ātrāku un vieglāk pieejamu pilsētas transportu.
Bet ko konkrēti varētu darīt ES līmenī? Mēs varam palīdzēt vietējām iestādēm īstenot attiecīgos ES politikas virzienus un vislabāk izmantot ES finansējumu. Inovatīvu pieeju izplatīšana un atkārtošana visā ES var dot iespēju iestādēm sasniegt vairāk un labākus rezultātus pie zemākiem izdevumiem.
Mēs varam palīdzēt veicināt tirgus jaunajām tehnoloģijām, piemēram, tīriem un energoefektīviem transporta līdzekļiem, un sekmēt saskaņotus standartus jauno tehnoloģiju plašai ieviešanai tirgū. Visbeidzot, ES var vadīt varas institūcijas sadarbspējas risinājumos, kas veicina vienotā tirgus vienveidīgāku darbību.
Tāpēc Komisija turpinās rīkoties, jo mēs, tāpat kā lielākā daļa dalībnieku, domājam, ka darbība ES līmenī dos lielu ieguldījumu iniciatīvu atbalstīšanā vietējā, reģionālajā un nacionālajā līmenī.
Tagad atļaujiet man atbildēt uz jūsu jautājumu: kāpēc kavējas Rīcības plāna par mobilitāti pilsētā pieņemšana. Diemžēl nebija piemērotu apstākļu, lai Komisija varētu pieņemt visaptverošu rīcības plānu līdz 2008. gada beigām.
Bet mans kolēģis, priekšsēdētāja vietnieks Tajani gribētu jūs pārliecināt, ka viņš turpina darbu pie Rīcības plāna pieņemšanas un ES politikas attīstības pilsētu transporta jomā, pilnībā ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus. Šajā nolūkā Komisijas nodoms nav ierosināt risinājumu, kas derētu visiem gadījumiem, pilnīgi pretēji, mēs vēlētos izstrādāt instrumentu kopumu, tostarp, īsa un vidēja termiņa praktiskas darbības, lai pilsētām nodrošinātu instrumentus, kas integrēti risinātu konkrētus jautājumus attiecībā uz pilsētu mobilitāti. Tad tālāk vietējās iestādes lemtu, kuri no tiem tām ir piemērotāki, ņemot vērā pašu mērķus un vajadzības.
Lai kliedētu bažas, kas joprojām varētu būt attiecībā uz ES stratēģisko lomu pilsētu mobilitātes jomā, priekšsēdētāja vietnieka Tajani nodoms ir ar konkrētām darbībām parādīt, kā ES var pievienot vērtību un kvalitāti pilsētu mobilitātei Eiropā. Pamatojoties uz atsauksmēm par Zaļo grāmatu un daudzajām diskusijām ar dalībniekiem, ir noteikti vairāki pasākumi, kas tiks īstenoti šā gada laikā.
Lai veicinātu inovatīvus risinājumus un jaunas tehnoloģijas, mēs jau esam izsludinājuši aicinājumu iesniegt priekšlikumus līdz marta beigām, kas nodrošinās līdz pat 50% finansējuma izvēlētajiem projektiem. Tiklīdz Direktīva par tīru un energoefektīvu autotransporta līdzekļu veicināšanu stāsies spēkā kaut kad martā, mēs uzsāksim interneta vietnes izveidošanu, lai veicinātu tīru transportlīdzekļu vienotu iepirkumu.
Kas attiecas uz informācijas un pieeju apmaiņu, mēs paredzam kaut kad aprīlī izveidot tīkla vietni, kurā tiks nodrošināta informācija par tiesību aktiem un Eiropas finansējumu, kā arī labu praksi attiecībā uz mobilitāti pilsētās. Mēs kopā ar dalībniekiem pārdomāsim arī mūsu CIVITAS programmas nākotni un to, kā izveidot plašas zināšanas un pieredzi, ko dod ar CIVITAS pamatoti pasākumi.
Visbeidzot, lai palīdzētu palielināt zināšanas par ilgtspējīgas mobilitātes politikas virzieniem, mēs uzsāksim pētījumu par aspektiem saistībā ar zaļajām zonām un pētījumu par iespējām veidot sadarbspējīgākas sabiedriskā transporta sistēmas. Mēs paredzam arī izveidot ekspertu tīklu, lai apsvērtu pilsētu ceļu izcenojumu un ārējo izmaksu internalizācijas aspektus.
Es esmu pārliecināta, ka šis darbību kopums, kas drīz tiks pieņemts ES līmenī, nodrošinās svarīgu pamatu turpmākai darbībai tādā jomā, kā mobilitāte pilsētās.
Reinhard Rack
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es cienu Komisiju un jūs kā cilvēku, bet jūs tomēr neatbildējāt uz komitejas priekšsēdētāja P. Costa jautājumu. Jūs jau devāt mums labu mājienu, kad norādījāt - un tas ir kaut kas, kas jau bija acīmredzams Zaļajā grāmatā par mobilitāti pilsētā - ka mums ir nepieciešami kopīgi Eiropas risinājumi problēmai, kas skar gandrīz visas Eiropas pilsētas vienā veidā vai citā, dažas pilnīgi atšķirīgi un dažas ļoti līdzīgi. Mēs to atzinīgi vērtējām toreiz, pirms dažiem mēnešiem, un mēs ļoti gaidījām priekšlikumus no Komisijas, kas tika solīti. Tie netika īstenoti praksē. Un ja jūsu paziņojumā bija kāds mājiens, tad es to tagad esmu pamanījis: nebūs visaptveroša rīcības plāna. Kāpēc ne?
Ja mēs uzskatām, ka mēs dzirdam - un mēs dzirdam ļoti daudz šeit Parlamentā un šīs Eiropas Savienības iestādēs - tas nozīmē, ka ir viena dalībvalsts vai varbūt dažas dalībvalstis, kas ir izraisījušas raizes un, diemžēl, izraisījušas raizes arī šai Komisijai, uzskatot, ka var tikt pārkāpta subsidiaritāte. Eiropas Parlaments ir skaidri pateicis savos priekšlikumos, ka nevēlas iejaukties subsidiaritātes jautājumā. Jūs vēlreiz uzsvērāt, ka nevēlaties iesniegt vienotu plānu, kas derēs visiem, bet plāna neiesniegšana vispār nav risinājums. Spersim šo soli, turēsim šo solījumu! Komisijas atkārtotu ievēlēšanu negarantēs nekā nedarīšana un vienas vai vairāku dalībvalstu pasaudzēšana, bet atkārtotu ievēlēšanu garantēs tas, ja tiks iesniegts un parādīts kaut kas pozitīvs.
Gilles Savary
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, jūs tikko atbalstījāt mūs iniciatīvā, ko mēs, Eiropas Parlaments, plānojam īstenot šajā jautājumā. Jūs tikko mums teicāt, ka acīmredzamu iemeslu dēļ, un tie ir - pilsētas transporta loma transporta jomā un Eiropas klimata pārmaiņu plāna mērķi - Eiropas Savienībai nevar neinteresēt pilsētas transports. Barrault kungs pirms jums uzņēmās iniciatīvu ieviest Zaļo grāmatu, apsolot rīcības plānu. Jūs šodien nevarat noliegt šo rīcības plānu un paskaidrot mums, ka jūs to klusiņām ieviešat, bez apspriešanās ar Parlamentu, bez Parlamenta kontroles, bez jebkādas caurskatāmības.
Šā iemesla dēļ es panācu, ka mani kolēģi deputāti - un man jāpateicas viņiem, jo īpaši Rack kungam, kurš veica lielāko daļu pamatdarba - piekrita, ka Eiropas Parlaments veic kaut ko pavisam neraksturīgu un izstrādā rīcības plānu, ko jūs nevēlaties izstrādāt, pašiniciatīvas ziņojuma formā, pirms vēlēšanām. Šai pilnībā jauktajai iniciatīvai būs ievērojams politisks svars, tā kā tajā ir ietverti jautājumi, kas uzdoti jaunajam Eiropas komisāram transporta jautājumos, ko noklausīsies Transporta un tūrisma komiteja, un tāpēc no tā lielā mērā būs atkarīga viņa apstiprināšana no Eiropas Parlamenta puses. Būtībā es uzskatu, ka tas ir nožēlojami, ja šodien Eiropas Komisijai jāpadodas kaut kādai senai pretestībai no jebkādas vecās dalībvalsts puses.
Un tas ir tieši tāpēc, ka mēs esam norūpējušies par šo attīstību, kas iestādēs atstāta pašplūsmā, sakarā ar ko Eiropas Komisija ir nolēmusi ilgāk vairs nespēlēt Kopienas kārti, bet gan stingro starpvaldības kārti, kas nozīmē, ka šodien ir apstiprinātas mūsu vēlmes pašiem apspriest šo rīcības plānu, iesniegt to jums un nodrošināt, ka nākamais komisārs transporta jomā uzņemsies skaidras saistības attiecībā uz papildu pasākumiem, kas jāveic saistībā ar šo plānu.
Jean Marie Beaupuy
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, cienot jūsu amatu un jūs personiski, komisār, es vēlētos, ja drīkst, pateikt dažas lietas, atbildot uz jūsu runu. Jūs centāties apiet šo jautājumu un veicāt līdzsvarojošu aktu.
Jūs mums paziņojāt, kādas bija tās daudzās nodaļas, kurām bija jāparādās šajā rīcības plānā, un es uzskatu, ka es un mani kolēģi deputāti var tikai priecāties, ka šajā sarakstā tiešām ir iekļauta lielākā daļa mūsu priekšlikumu. Tādējādi jūs mums sniedzāt pierādījumus, ka Komisijā ir visi nepieciešamie elementi, lai publicētu šo rīcības plānu ar visām tā daļām.
Es no savas puses uzskatu, ka varētu būt četri izskaidrojumi jūsu otrās daļas pirmajam teikumam, kurš skanēja tā, ja es pareizi esmu sapratis tulkojumu - ka apstākļi nav labvēlīgi.
Iespējamība numur viens: Vai Transporta ģenerāldirektorātam trūkst tehniskās informācijas? Barrot kunga sīkais izklāsts Zaļās grāmatas sakarībā šķiet, liecina tieši pretējo, ka Komisijas rīcībā ir pilnīgi pietiekama tehniskā informācija.
Iespējamība numur divi: jūs sakāt, ka apstākļi nav labvēlīgi. Vai kāda dalībvalsts ir pret šo plānu? Tomēr, cik man zināms, komisār, komisija ir neatkarīga no dalībvalstīm. Es nevienu minūti nedomāju, ka jūs būtu pakļāvušies noteiktu dalībvalstu spiedienam.
Iespējamība numur trīs: vai ir domstarpības viedokļos pašā Komisijā, kas kavētu jūs iesniegt rīcības plānu mums? Ak dievs, es ceru, ka nē!
Visbeidzot, vai jūs atsakāties iesaistīties debatēs ar pašreizējo Eiropas Parlamentu, lai atliktu tās uz nākamo gadu? Ņemot vērā teicamos ziņojumus, kas atbalstīja mūsu attiecības ar priekšsēdētāja vietnieku Barrot Zaļās grāmatas izstrādāšanas laikā, es neuzdrošinos tam noticēt.
Komisār, līdz vēlēšanām ir palikušas dažas nedēļas. Šis rīcības plāns, pēc manām domām, ir lielisks piemērs, kā parādīt mūsu pilsoņiem, ka tāpat kā Eiropa ievēro subsidiaritāti, tā ļoti rūpējas par viņu veselības problēmām, un tā tālāk, kā jūs jau uzskaitījāt.
Es dziļi nožēloju šo kavēšanos un tāpat kā mani kolēģi deputāti es ceru, ka jūs spēsiet to labot, cik drīz vien iespējams.
Michael Cramer
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, pastāvīgā atlikšana un jūsu atbilde, komisār, nav pieņemama. Vairs nav laika.
Pilsētu satiksmei ir vadošā loma klimatu pārmaiņu sakarībā. Tā ir atbildīga par apmēram 70% visu siltumnīcefekta gāzu pilsētās. EU tikai tad spēs sasniegt savus klimata aizsardzības mērķus, ja tā mainīs savu transporta politiku. Vislielākais potenciāls ir pilsētās, jo 90% no pilsētās veiktajiem automobiļu braucieniem ir īsāki par sešdesmit kilometriem - tie ir attālumi, kurus varētu viegli veikt ar vilcienu vai autobusu, kā arī ar velosipēdu vai kājām.
Es ceru, ka Komisija ir izmantojusi kavēšanos, lai apsvērtu, kā ES varētu efektīvi palīdzēt valdībām un pilsētām. Ja ziņojums ir tik izplūdis un nesaistošs kā Zaļā grāmata un Pamatziņojums, patiesībā nav nekādas Eiropas pievienotās vērtības.
Mēs, zaļie, pieprasām pārskatīt ES kopfinansējumu, lai tas būtu videi draudzīgs. Šodien 60% ES naudas tiek izlietots ceļu būves projektiem, kamēr tikai 20% tiek novirzīts sabiedriskajam transportam un dzelzceļam. Mēs gribam, lai vismaz 40% tiktu piešķirts dzelzceļam, kā to nolēma Parlaments, un tas bija iekļauts manā ziņojumā par pirmo dzelzceļa paketi.
Otrkārt, mēs vēlamies ES naudu tikai tad, ja pilsētas var iesniegt ilgtspējīgu mobilitātes plānu. Treškārt, mēs vēlamies uzlabot drošību uz ceļa, ieviešot vispārējo ātrumu ierobežojumu 30 km/h ar iespēju pilsētām noteikt lielāku ātrumu atsevišķi konkrētiem ceļiem.
Tas nāks par labu ne tikai klimatam, tas arī samazinās satiksmes negadījumus, jo katru dienu uz Eiropas ceļiem iet bojā 40 000 cilvēku.
Oldřich Vlasák
- (CS) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, tiešām ir ļoti žēl, ka šī dokumenta un rīcības plāna publicēšana kavējas. Neaizmirsīsim, ka 70% iedzīvotāju Eiropā patlaban dzīvo pilsētās un mūsu mērķim jābūt, cik drīz vien iespējams, nodrošināt tādu pilsētas transportu, kas piedāvā augstāku pieejamības, drošības un īpaši uzticamības līmeni, tajā pašā laikā vairāk ņemot vērā vidi. Tāpēc es sagaidu, ka publicētajā dokumentā tiks iekļautas ne tikai jaunās tendences, bet tiks novērtētas arī jaunās pieejas un pasākumi, piemēram, atbalsts veselīgiem transporta veidiem, piemēram, riteņbraukšanai un iešanai ar kājām. Tad atsevišķas kopienas varētu no šī saraksta izvēlēties tām vispieejamākās un piemērotākās iespējas. Pēc manām domām, tā būtu pamatpieeja. Mums tai jānodrošina atbalsts, kam, protams, jānāk no struktūrfondiem tādējādi, lai resursi kalpotu izvēlētajam mērķim.
Monica Giuntini
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es lielā mērā piekrītu tiem, kas runāja pirms manis: mūsdienās un šajā laikmetā pilsētvidei ir būtiska nozīme mūsu visu dzīvē, ne tikai to dzīvē, kas dzīvo lielpilsētās vai pilsētās.
Komisijas sniegtie dati Zaļajā grāmatā "Ceļā uz jaunu pilsētu mobilitātes kultūru” skaidri parāda, ka 60% eiropiešu dzīvo pilsētas vidē un ka šīs teritorijas rada lielu Eiropas iekšzemes kopprodukta daļu. Šo statistiku citēja arī Vassiliou kundze.
Pēdējo mēnešu laikā šie skaitļi nav mainījušies, un mums patiesībā jāņem vērā satiksmes sastrēgumu problēmas samilzums lielajās pilsētās, kā arī vides krīzes, kas joprojām ir neatliekama aktuāla tēma, tāpat kā mēs nevaram neņemt vērā Parlamenta nesenos centienus klimata pārmaiņu paketes veidošanā.
Eiropas Savienības reģionālās politikas ietvaros ir veikti pasākumi saistībā ar mobilitāti pilsētās, un Eiropas finansējumam ir daudz veidu: pēdējā parlamentārajā termiņā 2 miljardi eiro tika novirzīti Reģionālās attīstības fondam un apmēram 8 miljardi eiro ir paredzēti 2007-2013. gadam. Kohēzijas fonds arī var atbalstīt šo darbu.
Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir patiesi svarīgi pieņemt kopējo politiku, kopīgu rīcības plānu, kurā, bez šaubām, būtu ievērots subsidiaritātes princips un dalībvalstu un vietējo varas struktūru tiesības. Ir skaidri redzams, kādu labumu tas dotu, patiešām ir grūti saprast, kāpēc šāda mēroga plāns vēl līdz šim nav publicēts.
Tāda ir nostāja, ko mutiskajā jautājumā pauda Transporta un tūrisma komitejas priekšsēdētājs un atbalstīja Reģionālās attīstības komiteja. Ņemot vērā to, ka šis parlamentārais termiņš jau ir gandrīz beidzies, es ceru, ka tas vēl tiks pārdomāts un Komisija patiesi publicēs Rīcības plānu par mobilitāti pilsētās, kuram būs tik pozitīva ietekme.
Jan Olbrycht
- (PL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, tiešām, jautājumi attiecībā uz pilsētu transportu ir ļoti svarīgi gan ekonomiskās attīstības, gan vides aizsardzības ziņā. Par to nevar būt šaubu, un te nav daudz ko debatēt.
Tomēr Eiropas Parlamenta darba gaitā ar Zaļās grāmatas tekstu ir radušās dažāda rakstura problēmas. Šīs problēmas jau tika minētas un galvenokārt saistās ar varas sadali starp vietējām iestādēm, valsts iestādēm un Eiropas līmeņa iestādēm. Ir radušās šaubas , vai Eiropas Savienībai būtu jāiesaistās vietēja mēroga jautājumos, vai tie būtu jāatstāj dalībvalsts un vietējo iestāžu ziņā.
Šajā sakarībā es vēlētos arī pievērst Parlamenta uzmanību tam, ka šo debašu laikā radās arī jautājums, vai šī Zaļās grāmata sekmēs rīcību, kas kaut kādā veidā palīdzēs pilsētām, vai arī sekmēs rīcību, kas liks pilsētām veikt noteiktu darbību. Mēs piekritām, ka šīm darbībām jābūt atbalstošām, citiem vārdiem, ka tajās jābūt iekļautai palīdzībai. Ņemot vērā kavēšanos, tagad rodas šāds jautājums: kāds bija Eiropas Komisijas mērķis, iesniedzot Zaļo grāmatu? Kāds bija tās ilgtermiņa plāns? Vai tā patiesi vēlējās iesaistīties dinamiskā darbībā, vai arī bija ieinteresēta tikai viedokļa izteikšanā par šo jautājumu?
Ņemot vērā notikumu gaitu, man šķiet, ka Komisija pēc sākotnējās ļoti skeptiskās reakcijas ievērojami palēnināja turpmākā darba procesu un joprojām apsver, kā turpināt saistībā ar uzsākto rīcību. Ir laiks pieņemt nepārprotamus lēmumus.
Saïd El Khadraoui
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es vēlētos apstiprināt to, ko jau teica mani kolēģi deputāti. Es esmu ļoti vīlies jūsu atbildē. Jūs teicāt, ka Komisija, protams, nāks klajā ar vairākiem priekšlikumiem saistībā ar mobilitāti pilsētās. Lai gan tas ir pats par sevi saprotams, ja jūs man jautātu, tas nav tas, ko mēs prasījām. Tas, ko mēs gribam, ir saistīta vīzija, rīcības plāns, kurā skaidri izstrādāti pasākumi un priekšlikumi, ko Komisija gatavojas uzsākt dažos turpmākajos gados, lai mēs tos varētu apspriest ne tikai savā starpā, bet arī ar sabiedrību un jebkuru dalībnieku un iesaistītajām pusēm.
Tāpēc es vēlētos jums lūgt nodot saviem kolēģiem, lai viņi galu galā noteikti vēlreiz apsvērtu dažus jautājumus pēc šīm debatēm un ļoti drīz nāktu klajā ar priekšlikumu, pirms vēlēšanām un jebkurā gadījumā, pirms Parlaments aiziet vasaras brīvdienās.
Kā mūsu kolēģi deputāti ir iepriekš daudzreiz teikuši, mobilitāte pilsētās ietekmē jebkuru Eiropā. Visās mūsu pilsētās mēs sastopamies ar mobilitātes problēmām. Eiropas līmenī Eiropas Savienība var spēlēt ļoti pozitīvu lomu, lai risinātu šo jautājumu un ar to saistītās problēmas - kā investors jaunajās tehnoloģijās, kā struktūra, kas izveido un popularizē jaunus tehnoloģiskos standartus, kā iestāde, kas patiesi ir vislabākā pozīcijā, lai izplatītu jaunas idejas un labu pieredzi, kas var veicināt mobilitātes plānu rūpīgu izstrādi, kas var izveidot jaunus finansēšanas mehānismus un tamlīdzīgi.
Ņemot to vērā, es gribētu ļoti mudināt Komisiju pārdomāt tās reakciju un drīzumā nākt klajā ar rīcības plānu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rīcības plāns par mobilitāti pilsētās ir obligāts Eiropas Savienības pilsētu pašvaldībām. 67 % Eiropas pilsoņu gaida, lai šajā jomā tiktu izstrādāta Eiropas politika.
Kādu atbildi mēs varam dot Eiropas pilsoņiem?
Izmaksas, kas rodas no pilsētu satiksmes sastrēgumiem, palielinās līdz aptuveni 1 % no Eiropas IKP. Lai samazinātu pilsētu vides piesārņojuma līmeni un satiksmes sastrēgumus, mums ir jāveic investīcijas sabiedriskajā transportā un automatizētās transporta sistēmās.
Pagājušajā gadā mēs apstiprinājām ziņojumu par videi draudzīgu transportlīdzekļu izmantošanas veicināšanu sabiedriskā transporta jomā.
Prāga ir galvaspilsēta, kas ir rādījusi piemēru, pagājušajā gadā nopērkot videi draudzīgus autobusus savai pilsētas sabiedriskā transporta sistēmai, izmantojot valsts atbalstu.
Es aicinu Komisiju arī pienācīgi izskatīt jautājumu par mobilitāti pilsētās, veicot struktūrfondu izmantošanas sistēmas vidusposma pārskatīšanu.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es patiešām cienu jūsu ieguldījumu. Es noteikti paziņošu par visām jūsu bažām priekšsēdētāja vietniekam A. Tajani, kurš, kā es zinu, joprojām ir apņēmības pilns.
Rīcības plāns patiesībā ir ietverts Komisijas 2009. gada darba programmā, un es zinu, ka priekšsēdētāja vietnieks A. Tajani ir personīgi apņēmies nodarboties ar rīcības plāna attīstību. Tādēļ man nav šaubu, ka viņš nopietni ņems vērā to, ko jūs esat teikusi. Es zinu, ka ietekmes novērtējums ir pabeigts un, kā jau es teicu, rīcības plāns ir ietverts tiesiskajā programmā, un, cerams, šogad virzīsies uz priekšu.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Krzysztof Holowczyc  
2007. gada Zaļajā grāmatā Komisija norāda uz debašu likumību attiecībā uz vajadzību tās ietvert Savienības pilsētu mobilitātes palielināšanas jautājumā, pamatojoties uz subsidiaritātes principu. Saskaņā ar subsidiaritātes principu Savienība rīkojas savas kompetences ietvaros tikai tad, kad tās rīcība ir būtiska un piešķir pievienoto vērtību dalībvalstu darbībām. Subsidiaritātes principa mērķis ir nodrošināt, lai lēmumi tiek pieņemti tik tuvināti pilsoņiem, cik vien iespējams. Tas ir panākts, pastāvīgi pārbaudot, ka pasākumi, kas jāveic Kopienas līmenī, ir pamatoti saistībā ar tām iespējām, kas pastāv valsts, reģionālajā un vietējā līmenī. Dalībvalstu loma attiecībā uz tā likumību, ka arī Eiropas Savienības iestādes tiek iesaistītas vietējā līmenī, ir vēl vairāk nostiprināta Lisabonas līgumā, kas pašlaik tiek ratificēts.
Debašu paketē attiecībā uz iespējamo rīcību, kas vērsta uz mobilitātes līmeņa paaugstināšanu pilsētu konurbācijās, ir tendence inovatīvas tehnoloģijas izskatīt nošķirti no automatizētām transporta sistēmām. Sinerģijas starp šīm divām jomām ir jāizmanto, lai tās apvienotu ar mērķi palielināt plūsmu ielās un padarīt braukšanu ērtāku. Citi ieguvumi būtu labāki braukšanas apstākļi, īsāks brauciena laiks, enerģijas taupīšana, mazāk emisiju, mazāki izdevumi par transportlīdzekļu parka pārvaldību un par seguma uzturēšanu un atjaunošanu. Tiktu uzlabota arī ceļu satiksmes drošība.
Ņemot vērā iepriekšminēto, pamats Komisijas rīcības plānam par mobilitāti pilsētās būs Lisabonas līguma ratifikācijas pabeigšana un Čehijas prezidentūras programmas īstenošana. Šī programma uzskata Savienības transporta jomas iekšējā tirgus darbības uzlabošanu kā prioritāru jautājumu.
