Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - Klausimų valanda (B6-0019/2008).
Komisijai pateikti šie klausimai.
I dalis
Klausimo tema: Informacijos apie banko sąskaitas mainai
Pastarasis skandalas Lichtenšteine sukėlatgarsį ES valstybėse narėse. Remiantis kompetentingų institucijų atliktais tyrimais, valstybių narių piliečiai tariamai vengia mokėti mokesčius. Gavau informacijos, kad 27 valstybių narių finansų ministrai paragino atsakingą Generalinį Direktoratą skubiai atlikti tyrimą ir pasiūlyti teisinio pagrindo pakeitimų, siekiant sudaryti galimybę keistis informacija apie piliečių banko sąskaitas.
Kaip bus užtikrinama piliečių asmens duomenų apsauga, kai bus pradėtas taikyti šis pagrindas, užtikrinantis skaidrumą ir užkertantis kelią neteisėtų pinigų pervedimams ir plovimui? Kokią procedūrą siūlys taikyti Komisija, siekiant užtikrinti, kad banko sąskaitų "atvėrimas" būtų atliekamas teisėtai? Kaip planuojama vienodinti valstybių narių apmokestinimo sistemas, siekiant ateityje išvengti panašių situacijų, kai neteisėti pinigai plaunami per banko sąskaitas?
Günter Verheugen
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, turime kovoti su mokesčių vengimu. Jei to nedarysime, gali sugriūti mūsų demokratinės visuomenės pamatas.
Žmonių atstovų pritarimu, kiekviena valstybturi teisę nustatyti efektyvaus apmokestinimo taisykles. Tačiau šio sektoriaus pavienės priemonės dažnai nedaro norimo poveikio visos valstybės mastu. Būtinas mokesčių institucijų tarptautinis bendradarbiavimas, apimantis pasikeitimą informacija apie banko sąskaitas. 27 valstybių narių finansų ministrai sprendžia šį klausimą ES lygiu. Jau pradėtos taikyti kelios ES lygmens priemonės. Čia ypač verta paminėti Tarybos Direktyvą 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo.
Be to, Europos Sąjunga yra sudariusi sutarčių su trečiosiomis šalimis, įskaitant Lichtenšteiną, kurios siekia to paties tikslo kaip ir ši direktyva. Šios sutartys garantuoja, kad šiose trečiosiose šalyse gautos ir ES piliečiams išmokėtos palūkanos apmokestinamos pajamų mokesčiu jų pačių valstybėje narėje, arba šis mokestis atskaitomas prie šaltinio. Asmuo, mokantis mokesčius nuolatinės gyvenamosios vietos valstybėje narėje, atitinkamas pajamas gali nurodyti savo mokesčių deklaracijoje ir susigrąžinti prie šaltinio sumokėtus mokesčius.
2008 m. kovo 4 d. Ekonomikos ir finansų reikalų taryba apsikeitnuomonėmis Direktyvos dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo taikymo klausimu. Po diskusijų Ministrai kreipėsi į Komisiją, prašydami paskubinti darbą, rengiant pranešimą apie Direktyvos įgyvendinimą nuo jos įsigaliojimo 2005 m. liepos 1 d. Šiame pranešime turėtų būti pateikti sąvokų "palūkanų išmokos" ir "naudą gaunantys savininkai" apibrėžimai.
Šis pagrįstai pateiktas klausimas susijęs su tuo, ar esamos informacijos mainų sistemos yra suderinamos su asmens duomenų apsaugos nuostatomis. Atsakant į šį klausimą, galima pabrėžti, kad duomenų apsaugą reglamentuojančios Bendrijos taisyklės, kurios taip pat taikomos Europos Ekonominėje Erdvėje, suteikia valstybėms narėms galimybę imtis teisės aktų leidybos veiksmų. Šiais veiksmais gali būti apribojamos kai kurios atitinkamų asmenų teisės, pavyzdžiui, teisgauti informaciją, jei tai būtina, siekiant apginti svarbius finansinius ar ekonominius Europos Sąjungos ar valstybės narės interesus. Ši nuostata taip pat taikoma finansų, biudžeto ir apmokestinimo sritims.
Panašūs apribojimai taip pat taikomi, siekiant užtikrinti Trečiosios pinigų plovimo direktyvos įgyvendinimo efektyvumą. Valstybės narės visais atvejais privalo pagrįstai užtikrinti, kad teikdami ir apdorodami asmens duomenis, jų kompetentingi organai laikytųsi atitinkamų ES taisyklių ir duomenų apsaugą reglamentuojančių nacionalinių taisyklių
Būtina rasti mokesčių politikos srityje nustatytų tikslų teisėto siekimo ir privatumo apsaugos pusiausvyrą.
Manolis Mavrommatis
(EL) Pone Pirmininke, Komisare, mokesčių istorijoje labai daug fiktyvių sąskaitų naudojimo atvejų, kurie padaro dar daugiau žalos, kai panašūs skandalai atskleidžiami Europos valstybėse. Tokiais atvejais mes vos juos pastebime, tačiau kaskart, kai pranešama apie eilinį incidentą, jie iškyla mūsų atmintyje.
Komisare, ar apskritai manote, kad ši sistema išties yra patikima?
Günter Verheugen
(DE) Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Atsakymas į gerbiamo Parlamento nario klausimą yra trumpa - ne. Šiandien naudojamos sistemos turi trūkumų; mes tai žinome. Todėl stengiamės jas tobulinti. Būtina tobulinti konkrečius reglamentus dėl pinigų plovimo; bendradarbiaudami su Europos valstybėmis, įeinančiomis į Europos Ekonominę Erdvę, bet nepriklausančiomis Europos Sąjungai, mes stengiamės atitinkamai pagerinti padėtį.
Komisija taip pat kreipėsi į Tarybą ir gavo įgaliojimus dalyvauti derybose su Lichtenšteinu dėl to, kaip pašalinti šiuo metu egzistuojančias sistemos silpnąsias vietas, kovojant su pinigų plovimu ir sukčiavimu mokesčių srityje. Tikiuosi, kad stipri viešoji nuomonšiuo klausimu, kurią pastaruoju metu matome Europoje, padės mums pasiekti reikiamus susitarimus. Įtemptai dirbame, spręsdami į klausimą, tačiau Jūs suprantate, kad mokesčiai yra nepaprastai jautrus klausimas. Net ir valstybių narių viduje šiuo požiūriu dar tikrai yra vietos tobulėti.
Reinhard Rack
(DE) Pone Pirmininke, Komisare, Jūs teisingai pažymėjote, kad turime kovoti su mokesčių vengimu ir sukčiavimu mokesčių srityje, dėl to nėra jokių abejonių. Jūs pažymėjote, kad šiuo tikslu mums reikia teisinių išteklių, taikant Europos Sąjungos teisę.
Remiantis žiniasklaidos pranešimais, finansų institucijas dabar pasiekia kai kurie su minėtuoju Lichtenšteino skandalu susiję duomenys; pranešama, kad Vokietijos valdžia sumokėjo už šiuos nusikalstamu būdu gautus duomenis. Ar šis kelias yra teisingas?
Jörg Leichtfried
(DE) Pone Pirmininke, nesvarbu, ar šis kelias yra teisingas; gerai, kad ši informacija iškilo į viešumą. Komisare, susiformavo sistema, teikianti vis daugiau naudos tiems, kurie jau yra užtikrinę nuolat mažėjančius mokesčius stambioms įmonėms, ir kurie matyt dabar nori apskritai nemokėti mokesčių. Manau, kad su šiuo procesu negalime taikytis. Man įdomu sužinoti, dėl ko konkrečiai deratės su Lichtenšteinu ir ką konkrečiai ruošiatės daryti, kad ateityje sustabdytumėte šiuos nusikaltimus, sąmoningai naudoju žodį "nusikaltimus".
Günter Verheugen
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Į pirmąjį klausimą noriu atsakyti, kad ne Komisijos darbas vertinti metodus, kuriuos valstybės narės taiko, kovodamos su savo piliečių mokesčių vengimu.
Jau pažymėjau, kad mokesčių srities bendros taisyklės taip pat taikomos asmens duomenų apsaugai, ir kad valstybės narės turi teisę sugriežtinti tas taisykles, jei tai būtina, siekiant apginti jų finansinius interesus.
Manau, kad Jūsų pateiktas klausimas turėtų būti skirtas Vokietijos vyriausybei. Kiek žinau, Jūsų minėtu atveju prieš priimdama sprendimą ji išsamiai išnagrinėjo procedūros teisėtumo klausimą ir padarišvadą, kad Vokietijos mokesčių institucijos turėjo teisę panaudoti atitinkamus duomenis.
Atsakydamas į antrą labai bendro pobūdžio klausimą, galiu pasakyti, jog pritariu Jūsų nuomonei; pikta, kad dabartinES sutartis negarantuoja, kad už vengimą mokėti mokesčius bus vienodai griežtai persekiojama visoje Europoje, ir nesudaro galimybės užtikrinti, kad niekas neteiks pagalbos vengiantiems mokėti mokesčius ir jiems nebendrininkaus.
Pastaraisiais metais daug pasiekėme, ypač dalyvaudami būtinoje kovoje prieš pinigų plovimą ir visas tarptautinio nusikalstamumo ir terorizmo formas. Jau minėjau, kad Komisija yra įsitikinusi, jog šioje srityje yra galimybių tobulėti, o derybose su Lichtenšteinu, taip pat su kitomis šalimis, siekiame visiškai aiškių dalykų. Bendraudami su Lichtenšteinu, norime užtikrinti tą patį bendradarbiavimo ir pasikeitimo informacija laipsnį, koks egzistuoja tarp ES valstybių narių.
Klausimo tema: Kietųjų dalelių tarša iš mopedų
Utrechto universitete atlikti tyrimai parodė, kad mopedai ir motoroleriai išmeta didelius kiekius smulkių ir labai smulkių kietųjų dalelių. Tyrėjai atliko dviratininkų ir automobilių vairuotojų įkvepiamų teršalų matavimus 12-oje vidutinio dydžio miestų. Matavimai parodė, kad būdami arti mopedų, dviratininkai įkvepia per didelį smulkių kietųjų dalelių kiekį. Atrodo, kad mopedai per sekundę išmeta daugiau teršalų nei sunkieji krovininiai automobiliai. Direktyva 2002/51/EB nustato šio tipo transporto priemonių išmetamų teršalų standartus, tačiau apskritai nemini kietųjų dalelių.
Ar Komisija žino apie motorolerių keliamą taršos problemą? Ką ketina daryti Komisija, siekdama tinkamu būdu išspręsti šią problemą?
Günter Verheugen
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, Europos Komisija jau daug metų pasisako už smuklių ir labai smulkių kietųjų dulkių dalelių kiekio mažinimą. Nuo 2005 m. Komisija pasiūlįvairių teisės aktais nustatytų priemonių, skirtų gerinti oro kokybę; apie jas žinote. Įgyvendinant Mokslinių tyrimų pagrindų septintąją programą, šiuo metu analizuojami svarbūs aplinkai palankios transporto politikos aspektai.
Nustatydama transporto priemonių smulkiųjų dalelių išmetimo standartus, Komisija pagrindinį dėmesį skyrdyzeliu varomiems automobiliams ir komercinės paskirties transporto priemonėms, nes šių transporto priemonių skaičius gerokai viršijo dviračių motorinių transporto priemonių skaičių. Todėl pagrindinį dėmesį sutelkėme spręsti problemą, kur tarša yra didžiausia. Šioje srityje pasiekėme svarbių laimėjimų.
2007 m. Parlamentas ir Taryba priėmreglamentą dėl lengvųjų ir komercinės paskirties transporto priemonių išmetamų teršalų. Jie jau patvirtinti ir dabar pradeda įsigalioti. Pagal šių "Euro 5" ir "Euro 6" standartų reikalavimus, dyzelinu varomų transporto priemonių kietųjų dalelių išmetimo leistinoji norma dabar mažinama nuo šiuo metu leistinų 25 miligramų vienam kilometrui iki 5 miligramų vienam kilometrui.
Be to, 2007 m. gruodžio 21 d. Komisija pateikpasiūlymą priimti reglamentą dėl komercinės paskirties sunkiųjų transporto priemonių teršalų išmetimo - standartą "Euro VI". Lyginant su šiuo metu galiojančiu "Euro V" standartu, pagal šio standarto reikalavimus azoto oksido išmetimo leistinosios normos mažinamos 80 %, o kietųjų dalelių išmetimo - 66 %.
Iš esmės, kietųjų dalelių išmetimo iš dviračių motorinių transporto priemonių problemą kelia dvitakčiai varikliai. Palyginimui galima pasakyti, kad keturių taktų variklių kietųjų dalelių išmetimo rodiklis yra labai žemas, jis atitinka "Euro 5" standarto reikalavimus.
2004 m. Komisija užsaktyrimą, skirtą išsiaiškinti, ar tikslinga priimti teisės aktą, ribojantį kietųjų dalelių išmetimą iš dvitakčių variklių. Tyrimo rezultatai parodė, kad šių variklių išmetamos kietosios dalelės daugiausiai yra angliavandeniliai. Todėl 2004 m ir 2007 m. buvo gerokai sugriežtintos dviračių motorinių transporto priemonių - mopedų ir motorolerių, angliavandenilių taršos leistinosios normos, naujai išleidžiamų transporto priemonių rodikliai jau yra ženkliai pagerėję. Be to, siekdami įvykdyti bendrus reikalavimus angliavandenilių riboms, gamintojai pereina nuo dvitakčių variklių prie keturių taktų variklių. Todėl Komisija nesiūlkonkrečių priemonių, skirtų apriboti kietųjų dalelių išmetimą iš dviračių motorinių transporto priemonių. Tačiau turiu pabrėžti, kad padėtis akivaizdžiai sudėtingesnė, kalbant apie senesnes transporto priemones, kuriose sumontuoti dvitakčiai varikliai, nes jų išmetami angliavandenilių ir kietųjų dalių teršalų kiekiai yra didesni. Tačiau šį teršalų išmetimą galima gerokai sumažinti, jei varikliui tepti naudojama ne mineralinė, o sintetinalyva. Todėl Komisija remia atitinkamą kampaniją, kurią organizuoja Europos motociklų gamintojų asociacija ir Motociklininkų asociacija. Neatsižvelgiant į tai, Komisija toliau aiškinasi poreikį peržiūrėti dvirates ir trirates motorines transporto priemones reglamentuojančius teisės aktus.
Šių metų pradžioje užsakytas tyrimas, kurio metu bus analizuojamos 2004 m. atlikto tyrimo išvados, atsižvelgiant į naujausius technikos laimėjimus. Šio tyrimo rezultatai bus pateikti šių metų pabaigoje. Jei bus nustatyta, kad reikalingas Komisijos pasiūlymą priimti teisės aktą, aš pasirengęs, esant būtinybei, pateikti šį pasiūlymą; tai būtų padaryta 2009 m.
Pagal aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo pagrindų direktyvą bei atitinkamas atskirąsias direktyvas, nustatančias PM10 kietųjų dalelių ir benzolo išmetimo leistinąsias normas, valstybės narės turi imtis atitinkamų priemonių ir iki nustatytos datos užtikrinti šių leistinųjų normų užtikrinimą nacionaliniu mastu. Valstybės narės taip pat turi numatyti ypatingųjų priemonių, jei leistinosios normos būtų laikinai viršytos. Regionuose, kur egzistuoja didesntikimybė, kad dvitakčių variklių tarša viršys leistinąsias normas, valstybės narės numato tokios situacijos galimybę ir, Komisijai atlikus įvertinimą, sudaro oro kokybės planus bei numato ypatingųjų priemonių.
Saïd El Khadraoui
(NL) Pone Pirmininke, Komisare, dėkoju Jums už išsamų atsakymą. Jūs teisingai išvardijote Komisijos pastangas mažinti sunkvežimių ir autofurgonų teršalų išmetimą, tačiau dar neparengtas pasiūlymas priimti teisės aktą dėl mopedų. Jūs kalbate apie pramonės pastangas pakeisti dvitakčius variklius keturių taktų varikliais; šis pakeitimas duotų teigiamų rezultatų
Pirmiausia klausiu savęs, kiek šis susitarimas yra neįpareigojantis. Ar tai tikras susitarimas? Antra, turime suprasti, kad tarša yra labai lokalaus pobūdžio; pavyzdžiui, ji turi didelį poveikį dviratininkams, esantiems visai šalia mopedų; tai kelia problemų visuomenės sveikatai.
Günter Verheugen
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (DE) Puikiai suprantu gerbiamo Parlamento nario klausimą. Čia kalba eina ne apie Komisijos pasiektą susitarimą su pramone, kaip kartą yra buvę dėl CO2 teršalų išmetimo iš automobilių, o apie savaiminę raidą. Jau sakiau, kad dviračių motorinių transporto priemonių gamintojai, naudodami įprastinius dvitakčius variklius, negali įvykdyti nustatytų griežtų angliavandenilių taršos apribojimų. Jie paprasčiausiai negali jų įvykdyti. Štai kodėl jie pereina prie keturių taktų variklių, kurie kelia kitą problemą.
Tyrimas, apie kurį kalbėjau, parodys šio techninio patobulinimo rezultatus, ir aš dar kartą sakau: jei bus nustatyta, kad problema, apie kurią ką tik kalbėjau, savaime neišsisprendžia, tada būtinai reikės pateikti pasiūlymą. Kartoju: esu pasirengęs jį pateikti.
Klausimo tema: 2,2 milijardai skurstančių vaikų
Visame pasaulyje 2,2 milijardai vaikų kenčia nuo skurdo, neraštingumo, seksualinio išnaudojimo ir karinių konfliktų. Kas šeštas Afrikoje į pietus nuo Sacharos gimęs vaikas miršta nesulaukęs 5 metų amžiaus. Remiantis JT vaikų fondo UNICEF duomenimis, kasdien miršta daugiau kaip 27 000 vaikų, daugiausiai nuo išvengiamų ligų. Naujausi UNICEF skaičiai rodo, kad visame pasaulyje 93 milijonai pradinės mokyklos amžiaus vaikų nelanko mokyklos, tame skaičiuje 41 milijonai vaikų Afrikoje į pietus nuo Sacharos, 31,5 milijonai Pietų Azijoje ir 6,9 milijonai Vidurio Rytuose ir Šiaurės Afrikoje.
Turint omenyje, kad kitais metais sukanka 20 metų nuo Vaikų teisių konvencijos pasirašymo, šie skaičiai sukuria labai liūdną vaizdą. Ar Komisija ketina imtis konkrečių žingsnių, siekdama kovoti su vaikų išnaudojimu sekso industrijoje arba kai jie verčiami būti kariais? Ar įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, į kurią įtraukta nuostatų dėl vaikų teisių, Komisija turės daugiau įtakos šioje srityje?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, Komisija sutinka su pono Van Hecke pateikta analize, ir aš noriu užtikrinti jį, kad Komisija labai aktyviai dalyvauja kovoje prieš vaikų išnaudojimą. Vaikų teisės yra vienas iš pagrindinių prioritetinių Komisijos strateginių tikslų 2005-2009 m. Šis prioritetas buvo išreikštas 2006 m. Komisijos komunikate "Dėl ES strategijos vaikų teisių klausimu", o visai neseniai - Komisijos komunikate "Ypatingas dėmesys vaikams, įgyvendinant ES užsienio priemones", paskelbtame 2008 m. vasario 5 d. Pastarojo komunikato tikslas - suformuoti bendrą Europos požiūrį į vaikų teisių apsaugą ir gerinimą trečiosiose šalyse, kuris atsispindėtų visose mūsų užsienio santykių srityse, įskaitant paramą plėtrai, humanitarinę pagalbą ir prekybos politiką.
Šiame komunikate pateiktas vaikų teisių apsaugos veiksmų planas, plėtojant ES užsienio veiklas, nustato pagrindines prioritetines sritis, kur būtina imtis veiksmų regioniniu ir pasauliniu lygiu: vaikų darbas, prekyba vaikais, smurtas prieš vaikus, įskaitant seksualinę prievartą, bei vaikų dalyvavimas ginkluotuose konfliktuose. Siekdama įgyvendinti šias politikos kryptis, Komisija planuoja panaudoti 25 milijonus eurų "Investicijų į žmones" teminės programos lėšų, kurias skirs teikti paramą šioms iniciatyvoms: prekyba vaikais, vaikų dalyvavimas kariniuose konfliktuose, seksualinir reprodukcinsveikata bei jaunimo teisės. Įgyvendindama Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę, Komisija toliau teiks paramą projektams, įgyvendinantiems ES pagrindinius principus remti ir saugoti vaikų teises, taip pat principus, susijusius su kariniuose konfliktuose dalyvaujančiais vaikais. Nors Lisabonos sutartis dar neratifikuota, verta pabrėžti, kad jos nuostatos numato, jog plėtodama santykius su kitomis pasaulio šalimis Sąjunga siekia prisidėti prie žmogaus, ypač vaiko, teisių apsaugos. Įgyvendindama savo užsienio politiką, Sąjunga teikia prioritetą ko gero pačios pažeidžiamiausios visuomenės grupės žmogaus teisėms.
Johan Van Hecke
(NL) Pone Pirmininke, noriu padėkoti Komisarui ir Komisijai už pastangas, kuriomis jie išties siekia kuo geriau apginti vaiko teises. Tačiau norėčiau savo klausimą papildyti naujausia informacija. UNICEF neseniai paskelbpranešimą, kuriame pažymima, kad per paskutinę savaitę Rytų Konge sukilėlių kariuomenpagrobnuo 2 iki 3 000 vaikų ir gėdingai verčia juos dalyvauti kariniame konflikte. Ką dar gali padaryti Komisija šioje srityje, siekdama užkirsti kelią panašioms situacijoms? Aš vertinu visas pastangas ir visus veiksmų planus. Tačiau pasikalbėjus su vietiniais žmonėmis, atrodo, kad vaikų teisių apsaugai karinių konfliktų zonose skiriama per mažai žmonių arba išteklių.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone Pirmininke, pone Van Hecke, žinoma, toks tragiškas ir žiaurus veiksmas verčia mus susimąstyti, ar galime daryti dar daugiau. Manau, kad Europos Komisijos strategija yra aiški ir nuosekli, ji atitinka Komisijai suteiktus įgaliojimus ir nustatytą teisinį pagrindą. Kalbant apie vietoje iškylančias situacijas, manau svarbu priimti sprendimus tuo metu ir toje vietoje, kur egzistuoja grėsmė, remiantis Komisijai prieinamomis struktūromis ir įvertinant galimus politinius ir organizacinius variantus. Todėl Jūs esate teisus: siekiant sustiprinti vaikų apsaugą nuo panašaus smurto, visada būtina pasinaudoti įvykio vietoje egzistuojančiomis struktūromis ir veiklomis.
Christopher Heaton-Harris
Pone Pirmininke, Komisaras neabejotinai žino, kad prieš savaitę į Europos Parlamentą buvo atvykusi McCann šeima iš mano rinkimų apylinkės. Prieš tai jie susirašinėjo su Komisaru Frattini dėl pranešimo apie vaikų pagrobimus geltonojo pavojaus ("Amber Alert") sistemos. Man įdomu, kokį etapą šis projektas yra pasiekęs Komisijoje, kai ponas Frattini paliko postą, o Parlamentas užsiėmęs šią idėją palaikančios deklaracijos pasirašymu. Mums įdomu, ar Komisija palaiko šią idėją, ar ji yra vystoma ir kuris Komisaras dabar yra už ją atsakingas.
Andreas Mölzer
(DE) Mes nuolat girdime žiniasklaidos pranešimus apie žmonių prekybą, kurioje dalyvauja Europos ar net JAV organizacijos. Australijos, Prancūzijos ir kitų šalių įvaikinimo organizacijos įtariamos vaikų prekyba. Jau seniai girdime pranešimus apie abejotinus įvaikinimo procedūrų atvejus, taip pat apie prekybą kūdikių organais ir vaikų prostituciją. Kokių priemonių žada imtis Komisija, siekdama sustabdyti šiuos atvejus?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pirmasis klausimas buvo skirtas Komisarui Frattini, kuris nusprendgrįžti į nacionalinę politiką. Šiuo metu jo portfelis perėjo mano kolegai Komisarui Barrot, ir jis galės atsakyti į šį klausimą bei pateikti naujausios informacijos apie Jūsų paminėto projekto parengimą.
Kitas labai svarbus klausimas - tarptautinis įvaikinimas, yra labai jautri sritis: jokiu būdu negalime priimti minties, kad tarptautinis įvaikinimas yra blogai per se, nes šis procesas daugeliui vaikų suteikia tinkamą šeimą ir tinkamus namus. Žinoma, taip pat tiesa, kad tarptautinio įvaikinimo veiklos pakraščiuose pasitaiko pavojingų ir niekingų metodų ir politikos. Bet kuriuo atveju, kalbant apie Europos Komisijos kompetenciją, valstybės narės pačios nustato priemones, užkertančias kelią piktnaudžiavimams tarptautinio įvaikinimo srityje. Žinoma, ši tvarka taikoma ir Austrijos Respublikai. Noriu pabrėžti, kad Europos Sąjungoje tarptautinio įvaikinimo taisyklės ne visais atžvilgiais yra vienodos; tarptautinių konvencijų dėl vaiko teisių apsaugos pagrindu kiekviena valstybnustato savas nacionalines taisykles; šios nacionalinės taisyklės gali būti įvairiais būdais keičiamos ir tobulinamos. Ponios ir ponai, noriu pakartoti, kad tarptautinio įvaikinimo principas daugeliui vaikų suteikia galimybę rasti šeimą ir gyventi normalų gyvenimą; tačiau iš kitos pusės, ši jautri tema yra valstybių narių kompetencijos klausimas.
II dalis
Klausimo tema: Socialinės apsaugos reformos Graikijoje
Tarybos sprendimai ir Komisijos dokumentai pakartotinai kalba apie būtinybę modernizuoti ir reformuoti valstybių narių socialinės apsaugos sistemas, suderinti išėjimo į pensiją amžiaus ribas ir apie ankstyvo išėjimo į pensiją neigiamas pasekmes ekonomikai ir visuomenei.
Ar Komisija konsultantės teisėmis dalyvauja derinimo procese, ir ar ji atlieka valstybių narių priimtų naujų teisinių priemonių vertinimą?
Pastarojo meto Graikijos socialinės apsaugos sistemos reformos yra nacionalinės kompetencijos klausimas. Neatsižvelgiant į tai, ar Komisija atlieka jų vertinimą?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, Komisija supranta pensijų sistemoms iškylančias demografines problemas. Nuo aštuntojo dešimtmečio sumažėjo gimstamumas, padidėjo žmonių gyvenimo trukmė, todėl nuolat mažėja darbingo amžiaus žmonių, išlaikančių vis didėjantį pensininkų skaičių. Kaip žinote, pagal Europos bendrijos steigimo sutartį, socialinapsauga yra valstybių narių kompetencijos sritis. Todėl Komisija nesikiša į valstybių narių pensijų sistemas ir neatlieka konsultantės funkcijų, darant nacionalinius pakeitimus. Štai kodėl valstybės narės ir Komisija sudarsusitarimą bendradarbiauti socialinės apsaugos ir socialinio įtraukimo srityse, taikant atvirą koordinavimo metodą; tai reiškia, kad Komisija ir Taryba nustato bendrus tikslus, valstybės narės atsiskaito Komisijai apie šių tikslų įgyvendinimą, o Komisija savo išvadas pateikia pranešime, kurį vėliau tvirtina Taryba.
Valstybės narės pirmąjį nacionalinių strateginių ataskaitų rinkinį pateik2002 m., o antrąjį - 2005 m. pastarąjį rinkinį Komisija apibendrino Socialinės apsaugos ir socialinio įtraukimo bendroje ataskaitoje, kurią Europos Taryba atvirtino 2006 m. raida rodo, kad nors pastarojo meto reformos siūlo žmonėms daugiau paskatų dirbti ilgiau, reikia tolesnių priemonių užimtumo - ypač moterų ir vyresnio amžiaus darbuotojų, rodikliams pagerinti. Didesni užimtumo rodikliai yra geriausias būdas užtikrinti pensijų sistemų adekvatumo ir tvarumo išlikimą. Graikijoje senatvės skurdo grėsmyra gerokai didesnuž vidurkį: 2005 m. duomenimis ši grėsmiškyla 26 % vyresnių kaip 65 m. amžiaus žmonių; palyginimui, ši grėsmiškyla 19 % žmonių, kurių amžius yra 64 m. Graikijos pensijų sistemą būtina reformuoti, siekiant, kad ji taptų tinkamesnir tvaresnė.
Reikia reformų, kurios vyresnio amžiaus žmones ir moteris paskatintų dirbti daugiau ir ilgiau. Turint omenyje žemą moterų dalyvavimą, būtina įgyvendinti politiką, skirtą didinti moterų užimtumo rodiklius, siekiant užtikrinti, kad ilguoju laikotarpiu pensijų sistemos išliktų adekvačios ir tvarios. Pensijų sistemos jau dabar susiduria su finansiniais sunkumais, todėl ateityje senų žmonių skurdas toliau išliks problema, kol bazinės pensijos sistemos dalyviai įgis teisę gauti pensiją po ilgesnio laikotarpio.
Kitą nacionalinių strateginių ataskaitų rinkinį planuojama parengti 2008 m. Komisija parengs informacijos santrauką apie svarbiausius pokyčius valstybėse narėse. Jos pagrindu bus parengta Socialinės apsaugos ir socialinio įtraukimo bendra ataskaita, kuri bus pristatyta 2009 m.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Pone Pirmininke, Komisare, dėkoju Jums už informatyvų atsakymą. Dabar leiskite man panagrinėti klausimą apie ankstyvąjį motinų išėjimą į pensiją, remiantis tuo, kad išėjimo į pensiją metu jų vaikai yra nepilnamečiai. Anksčiau Graikijoje ankstyvojo išėjimo į pensiją amžiaus riba buvo 50 metų; vėlesnėms kartoms ši riba buvo padidinta iki 55 metų, tačiau vaikus auginančioms motinoms taikoma išimtis. Kaip vertinate amžiaus ribą iš Komisijos pozicijų bei lyginant su Jūsų turimomis žiniomis apie padėtį kitose valstybėse narėse?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) kaip minėjau pradžioje, pagal Europos Bendrijos steigimo sutartį bendra pensijų sistemų struktūra yra kiekvienos valstybės narės atsakomybės sritis ir jų kompetencijos klausimas. Išėjimo į pensiją amžiui nustatyti valstybės narės taiko įvairius metodus. Dažniausiai išėjimo į pensiją riba yra 65 metai, bet kai kuriose šalyse ji yra didesnė, kai kuriose - mažesnė. Tą patį galima pasakyti apie moterų pensiją: kiekvienoje valstybėje narėje priimtų sprendimų ir politinių diskusijų pagrindu nustatytos įvairios išėjimo į pensiją amžiaus ribos. Pagrindinis principas, kurį palaiko Komisija ir kuris yra įtvirtintas Sutartyje, yra tai, kad šios sistemos negali būti kuriuo nors atžvilgiu diskriminuojančios. Jei šis reikalavimas yra įvykdytas, valstybės narės visiškai savarankiškai nustato išėjimo į pensiją amžiaus ribą. Štai kodėl nenoriu išsamiai komentuoti skirtingose valstybėse narėse nustatytų išėjimo į pensiją amžiaus ribų.
Klausimo tema: Kova su jaunimo nedarbu ir ilgalaikiu nedarbu Europoje
Ar Europos Komisija gali pateikti išsamų pareiškimą, apibūdinantį šiais metais jos įgyvendinamas naujas iniciatyvas, skirtas kovoti su jaunimo nedarbu ir ilgalaikiu nedarbu Europoje, o konkrečiai - kokios schemos yra siūlomos, siekiant užtikrinti, kad bedarbiai galėtų įgyti įgūdžių naudoti naujas informacines technologijas?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, Komisija susirūpinusi aukštu valstybių narių jaunimo nedarbo rodikliu, kuris 2007 m. pabaigoje sudar15,2 %, t. y. beveik dvigubai viršijo bendrą nedarbo rodiklį. Komisija taip pat susirūpinusi ilgalaikio nedarbo problema, su kuria susiduria apie pus(45 %) visų bedarbių, noriu pabrėžti, kad pastaruoju metu užfiksuotas didelis šio rodiklio sumažėjimas. Atskirose valstybėse narėse šis sumažėjimas skiriasi, bet ES aiškiai matyti bendra mažėjimo tendencija.
Tačiau padėtis vis dar kelia susirūpinimą. Daug jaunuolių baigia mokslus neįgiję įgūdžių, reikalingų norint patekti į darbo rinką. Taip yra todėl, kad maždaug kas šeštas jaunuolis Europos Sąjungoje anksti iškrenta iš mokyklos, o kas ketvirtas nebaigia vidurinės mokyklos.
Nepaisant valstybių narių aktyvių pastangų pagerinti jaunimo užimtumo rodiklius, beveik pusei valstybių kol kas nepavyko įgyvendinti tikslo per šešis mėnesius (tikslas buvo nustatytas 2007 metams) arba per keturis mėnesius (naujas tikslas iki 210 m.) suteikti jauniems bedarbiams "naujos pradžios" galimybę.
Valstybėms narėms tenka pagrindinatsakomybė, įgyvendinant priemones, skirtas mažinti nedarbo ir ilgalaikio nedarbo rodiklius. Europos Sąjunga atlieka papildomą vaidmenį, koordinuodama valstybių narių nacionalinę užimtumo politiką bei teikdama finansinę paramą iš Europos socialinio fondo.
Kaip Jūs žinote, Komisija kasmet patvirtina savo metinį pranešimą apie pažangą užimtumo strategijos srityje. 2008 m. kovą įvykusio posėdžio metu Europos Taryba patvirtino keletą rekomendacijų valstybėms narėms: 17 šių rekomendacijų buvo susijusios su švietimu ir profesiniu mokymu, o 15 - su užimtumo sritimi.
Manau, yra trys veiksmų kryptys, kurios turi lemiamos reikšmės, integruojant jaunimą į darbo rinką:
1. Švietimo ir mokymo gerinimas: svarbu sutelkti dėmesį į pagrindinių įgūdžių formavimą vaikystėje bei į pagalbos mechanizmo kūrimą, siekiant užkirsti kelią ankstyvam jaunimo pasiraukimui iš mokyklos. Visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa, kuri įgyvendinama nuo 2007 m., prisideda prie Europos Sąjungos kaip pažangios žiniomis pagrįstos visuomenės plėtros, teikdama paramą valstybių narių švietimo sistemų ir profesinio mokymo modernizavimui ir pritaikymui.
2. Socialinio įtraukim rėmimas: šiame kontekste ypatingą dėmesį reikia skirti labiausiai pažeidžiamų jaunuolių padėties gerinimui ir vaikų skurdo išnaikinimui.
3. Geografinio mobilumo galimybių didinimas: dabar vienu metu matome bedarbystę ir darbo jėgos trūkumą darbo rinkose. Tai paskatino Komisiją remti valstybių narių bendradarbiavimą, ypač skatinant didesnį jaunimo mobilumą Europos Sąjungoje.
Įgyvendindamos savo darbo rinkos politiką, valstybės narės taip pat gaus finansinės paramos iš Struktūrinių fondų, ypač iš Europos socialinio fondo.
Valstybės narės per 2007-2013 m. laikotarpį disponuoja 75 milijardų eurų suma. Europos socialinis fondas yra labai svarbus. Apie 25 % visų Europos Sąjungos bedarbių 2007 m. kuriuo nors būdu dalyvavo ESF projektuose. Tai reiškia, kad kasmet pagalba suteikiama apie milijardui žmonių, kurie kenčia dėl atskirties, įskaitant jaunimą. Pasinaudoję Europos socialinio fondo teikiama pagalba, kasmet į darbo rinką patenką apie 2 milijonai žmonių.
Nors Europos regioninės plėtros fondas nėra skirtas jaunimui per se, jis dalyvauja, bendrai finansuojant projektus, kurie tiesiogiai apima jaunimą, pavyzdžiui, švietimo ir profesinio mokymo infrastruktūros, universitetuose atliekamų mokslinių tyrimų bei verslo rėmimo, ypač smulkių ir vidutinių įmonių, projektus. Įgyvendinant Regionų ekonominių pokyčių iniciatyvą, Komisija remia geriausios praktikos mainus per "Į šalį nustumto jaunimo integravimo" regioninį tinklą.
Ponios ir ponai, kova prieš jaunimo nedarbą ir ilgalaikį nedarbą yra Europos ir valstybių narių prioritetas. Jaunimo integravimas į darbinį gyvenimą ir visuomenę bei geresnis jaunimo potencialo panaudojimas yra stipraus ir tvaraus Europos augimo atgaivinimo svarbiausios prielaidos.
Eoin Ryan
Dėkoju Jums už nepaprastai išsamų atsakymą.
Ar Jūs skatinate arba raginate valstybes nares panaudoti kitų valstybių geriausią praktiką ar geriausios praktikos pavyzdžius, siekiant apriboti ilgalaikių bedarbių jaunuolių skaičių? Esu įsitikinęs, kad kai kurioms valstybėms šioje srityje sekasi geriau nei kitoms, todėl man įdomu, ar yra būdų, kaip valstybės galėtų mokytis iš pavyzdžių, kaip šis darbas atliekamas kitose valstybėse.
Anksčiau esu kritikavęs atsakymus į klausimus, o dabar tik noriu pagirti Jus už labai išsamų Jūsų atsakymą.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) pone Ryan, pasikritimas informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais yra vienas iš didžiųjų Europos Sąjungos privalumų. Jis yra atvirojo koordinavimo metodo nuolatindalis bei neatskiriama mūsų darbo dalis, todėl noriu pabrėžti, kad, pavyzdžiui, Pirmininkaujančioji valstybSlovėnija vieną iš savo pirmininkavimo konferencijų paskyrjaunimo nedarbo klausimams. Tai charakteringa ir ideali galimybpalyginti skirtingų valstybių narių taikomus metodus. Jūs teisus: kai kurios valstybės narės reaguoja greičiau už kitas ir randa efektyvesnių būtų spręsti iškylančias problemas. Todėl nuolatinis keitimasis informacija ir patirties bei praktinių žinių lyginimas yra labai veiksmingi būdai pasiekti pažangos.
Reinhard Rack
(DE) Nauji įgūdžiai, internetas, technologija ir panašūs dalykai, žinoma, yra labai svarbūs darbo rinkoje. Tačiau mes sužinojome, kad net ir jaunimo nedarbo srityje pagrindinių įgūdžių - skaitymo, rašymo ir skaičiavimo trūkumas dažnai būna tikroji priežastis, užkertanti kelią jauniems žmonėms pirmą kartą patekti į darbo rinką ankstyvojo gyvenimo etapo metu. Ar yra konkrečių šios srities aspektų, kuriems skiriamas ypatingas dėmesys?
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
Pone Pirmininke, Komisare, Jūs kalbėjote apie jaunimo nedarbą, o atsakydami į prieš tai pateiktą klausimą - apie per mažą moterų užimtumą.
Ar Komisija planuoja pateikti pasiūlymų, sujungiančių šeimyninį ir profesinį gyvenimą, ypač atsižvelgiant į motinystės ir tėvystės atostogas?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Leiskite trumpam grįžti prie to, ką sakiau anksčiau. Šiuo metu Komisija daug dėmesio skiria ankstyvojo pasitraukimo iš mokyklos problemai ir pagrindinių įgūdžių formavimui; konkretų darbą šiose srityse atlieka mano kolega Komisaras Figeľ. Jūs teisus: gyvybiškai svarbu, kad žmonės ankstyvojoje vaikystėje ir paauglystėje įgytų pagrindinių įgūdžių ir gebėjimą mokytis, nes tada vėlesniais gyvenimo etapais jie gali lengviau ir sėkmingiau siekti karjeros. Savo programose, pavyzdžiui, finansuojamose Europos socialinio fondo lėšomis, mes pagrindinį dėmesį skiriame dalykui, kurį pavadinčiau "antrąja galimybe", kitaip sakant, anksčiau problemų turėjusiems vaikams (kurių yra gana nemažai) stengiamės suteikti progą grįžti į formalias struktūras ir baigti mokslus. Tai viena iš pagrindinių Komisijos dėmesio krypčių, nes, kaip jau buvo minėta, tai esminės svarbos klausimas.
Klausimo tema: ES antidiskriminaciniai teisės aktai
Pagal galiojančius ES teisės aktus ES piliečių apsauga nuo diskriminacijos dėl amžiaus, religijos ar įsitikinimų bei lytinės orientacijos užtikrinta tik darbinių santykių ir profesinio švietimo srityse, o švietimo, socialinės apsaugos ir galimybių gauti prekes ir paslaugas srities teisės aktuose draudžiama diskriminuoti tik rasinės ar etninės kilmės požiūriu.
Plečiant teisės aktų taikymo sritis ir įtraukiant daugiau prekių ir paslaugų kategorijų, ar Komisija svarstgalimas nenumatytas šios problemos galimas pasekmes?
Pavyzdžiui, kokius saugiklius Komisija numatnaujai priimamuose teisės aktuose, siekdama užtikrinti, kad nebūtų neigiamų pasekmių seniems žmonėms ir koncesinėms grupėms taikomoms nuolaidoms?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone Pirmininke, ponios ir ponai, kaip žinote, Europos Sąjunga sukūrplatų kovos prieš diskriminaciją pagrindą ir gali didžiuotis pasiektais rezultatais. Tačiau kai kurioms grupėms užtikrinta geresnapsauga nei kitoms. Konkrečiai tai reiškia, kad žmonės ginami nuo diskriminacijos dėl amžiaus, negalios, lytinės orientacijos ar religijos, tačiau ši kompleksinapsauga užtikrinta tik žmogaus darbo vietoje. Plačiau taikoma tik apsauga nuo diskriminacijos dėl rasinės ar etninės kilmės ir lyties.
Kaip paskelbta 2008 m. Komisijos įstatymų leidybos programoje, Komisija planuoja pateikti pasiūlymą priimti Europos Bendrijos steigimo sutarties 13 straipsniu pagrįstą direktyvą, įgyvendinančią lygių galimybių principą kitose srityse, išskyrus darbo vietoje, ir išplečiančią esamą ES teisinį pagrindą. Sprendimas dėl detalių dar nepriimtas: pavyzdžiui, mes laukiame šiuo metu atliekamos poveikio studijos rezultatų, kurie netrukus turėtų būti pateikti. Tačiau Komisija supranta būtinybę užtikrinti nediskriminavimo ir preferencinio elgesio principų pusiausvyrą, nes tam tikrais atvejais pastarasis principas gali būti pateisinamas.
Valstybėse narėse egzistuoja keli preferencinio elgesio tipai, jie užtikrina tam tikrų priežasčių lemiamą preferencinį elgesį su tam tikromis grupėmis, bet nėra diskriminuojantys. Kaip pavyzdį galima paminėti teisę pagyvenusiems žmonėms nemokamai naudotis visuomeniniu transportu: taip skatinamas mobilumas. Komisija tokios praktikos nelaiko neteisėta, jei dėl socialinių, švietimo, kultūrinių ar kitų priežasčių ji turi teisėtą pagrindą pagal nacionalinius įstatymus.
Robert Evans
Pone Pirmininke, noriu padėkoti komisarui už šio pareiškimo pabaigoje pateiktą patikinimą, kad Komisija nesiekia neigiamo poveikio tam, ką ji apibūdino kaip "preferencinis elgesys". Manau, kad tai sveikintinas dalykas. Jei jo apibūdintas darbas bus tęsiamas ir pavyks pasiekti teisingą pusiausvyrą, manau tuo džiaugsis visos Europos Sąjungos valstybės. Dėkoju jam už šį patikinimą.
Kadangi man jau suteiktas žodis, noriu užduoti su šia tema susijusį klausima: ar Komisaras gali pasakyti, kada jis planuoja paskelbti savo pasiūlymą dėl sprendimo prisijungti prie JT konvencijos dėl negalią turinčių žmonių teisių, kuri taip pat priklauso šiai kategorijai?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) JT konvencija dėl negalią turinčių žmonių pasirašyta Liuksemburgo pirmininkavimo laikotarpiu, iš dalies dėl Europos Sąjungos koordinuotų pastangų. Esu įsitikinęs, kad be mūsų pastangų ši konvencija nebūtų buvusi pasirašyta. Žinoma, konvencijos ratifikavimas yra valstybių narių atsakomybė, o Europos Sąjunga siekia paspartinti šį ratifikavimo procesą, diskutuodama su valstybėmis narėmis.
Dėl Jūsų klausimo apie tai, kada planuoju paskelbti pasiūlymą: preliminari data yra šių metų birželio pabaiga, tačiau tai tik preliminarui data.
Jim Allister
Pone Pirmininke, noriu atkreipti Komisaro dėmesį į religinę diskriminaciją ir į stulbinantį faktą, kad neatsižvelgiant į tai, kad Europoje religindiskriminacija yra uždrausta, yra viena ES vieta, kur leidžiama diskriminuoti dėl religijos. Liūdna, bet kalbu apie savo rinkimų apylinkę Šiaurės Airijoje, kur taikant ES sankcionuotą išlygą yra aiškiai paskelbtas leidimas diskriminuoti protestantus, priimant į Šiaurės Airijos policijos tarnybą. Ar komisaras gali mums pasakyti, kada ši absurdiška situacija baigsis ir bus atkurtos mano rinkėjų teisės, kuriomis kiti žmonės laisvai naudojasi?
Philip Bushill-Matthews
Labai trumpas klausimas; mane, kaip ir ankstesnio klausimo autorių Robert Evans džiugina Komisijos ketinimai, susiję su būsimais teisės aktais. Tačiau klausime buvo konkrečiai kalbama apie nenumatytų pasekmių potencialias grėsmes.
Atsižvelgiant į šios sritis jautrumą, ar galėtų Komisaras maloniai patvirtinti, kad prieš parengiant galutinius naujų šios srities įstatymų projektus, būtų iš anksto kruopščiai atliktas bet kurio galimo poveikio įvertinimas?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Esamos direktyvos numato konkrečius reglamentus dėl religinių bendruomenių ir religinių įsitikinimų. Šiame kontekste, vykdydama priemonių monitoringą, Komisija taip pat prižiūri reglamentų įgyvendinimą. Tai sudėtingas ir nepaprastai jautrus klausimas, tačiau apskritai, jį reglamentuoja Europos direktyvos, o Komisija gali spręsti, ar pavienės valstybės narės teisingai įgyvendina teisės aktus ir nepažeidžia nediskriminavimo principo.
Į kitą klausimą galiu pateikti labai paprastą atsakymą. Vienodo elgesio ir nediskriminavimo principas yra Europos pagrindinvertybė, kurią būtina įgyvendinti, o įgyvendindami turime naudotis visomis priemonėmis, kurios yra prieinamos Europos Sąjungai. Kita vertus, yra aišku, kad priimant sprendimus, kurie yra tokie svarbūs daugeliui žmonių, turime išsiaiškinti pasekmes ir atlikti poveikio vertinimus. Europos Komisija griežtai taiko šį metodą visose srityse, įskaitant lygių galimybių, pagrindinių teisių ir nediskriminavimo sritį.
Mario Mantovani
(IT) Dėkoju Jums, Pone Pirmininke, naujo klausimo nepateiksiu, tačiau Marie Panayotopoulos-Cassiotou uždavkonkretų klausimą apie motinystės ir tėvystės atostogas. Ar leisite Komisarui į jį atsakyti?
Pirmininkas
Pone Mantovani, šių klausimų atsakymams skirtą laiką jau išnaudojome, todėl negaliu patenkinti Jūsų prašymo. Komisaras išgirdo Jūsų klausimą, ir jei jam atrodys, kad galima atsakyti raštu, jis tai padarys. Ponia Panayotopoulos-Cassiotou galėjo tai pasakyti, kai prieš akimirką kalbėjo.
Atsakymai į klausimus Nr. 51 - 61 bus pateikti raštu. Kadangi klausimų Nr. 62 ir 63 temos bus nagrinėjamos vėliau šios mėnesinės sesijos metu, dabar jie nebus skelbiami.
Klausimo tema: Susitarimas žuvininkystės sektoriuje su Maroku
Ar Komisija atliko ES laivų žvejybinių kelionių pagal pastarąjį susitarimą su Maroku žuvininkystės sektoriuje rezultatų įvertinimą?
Joe Borg
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, noriu padėkoti gerbiamam Parlamento nariui ponui Medina Ortega už jo klausimą, kuris suteikia man progą pareikšti Komisijos poziciją svarbiu klausimu dėl partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo su Maroku.
Komisija stebi ES ir Maroko partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimą. Pirmųjų įgyvendinimo metų skaičiai dar negalutiniai, nes pirmieji metai baigėsi tik 2008 m. vasario 28 d., o laiko tarpas nuo žvejybos laiko iki duomenų persiuntimo ir analizės sudaro šešis mėnesius. Neatsižvelgiant į šį vėlavimą, mūsų turimi skaičiai liudija apie teigiamas žvejybos galimybių perspektyvas; jie rodo, kad išnaudojama apie 80 % žvejybos galimybių.
Manuel Medina Ortega
(ES) Dėkoju Komisarui už jo atsakymą ir pripažįstu, kad sunku taip anksti gauti duomenis, tačiau kadangi gyvenu netoli tos vietos, kur vyksta ši žvejyba, žvejai man pasakojo, kad šioje žvejybos zonoje iškilo tam tikrų struktūrinių problemų, nes atsirado labai daug į jūrą išmestų tinklų ir kitos žvejybinės įrangos, kuri labai apsunkina žvejybą.
Nežinau, ar Komisaras žino apie struktūrinius sunkumus, kurie iškilo Sacharos žvejybinėse teritorijose, sudarius pastarąjį susitarimą. Šio laikotarpio metu Europos žvejybinio laivyno ten nebuvo, tačiau akivaizdu, kad dėl per mažų pastangų apsaugoti šias teritorijas, žvejybos sąlygos labai pablogėjo.
Joe Borg
Komisijos narys. - Leiskite patikslinti: kalbant apie pagrindines kategorijas, per pirmuosius įgyvendinimo metus sugauta 90 % smulkiųjų žuvų ir tunų normos ir apie 80 % pramoninės pelaginių normos.
Tačiau jūros priedugnio normų įvykdymo rodikliai yra žymiai blogesni, panaudota tik 23 %. Tai galima paaiškinti tam tikromis problemomis, kurias Jūs pažymėjote; visų pirma tai susiję su Maroko reikalavimu nustatytais privalomais iškrovimais ant kranto, kurie yra numatyti pagal partnerystės susitarimą žuvininkystės sektoriuje, taip pat su marokiečių jūreivių įdarbinimu Bendrijos laivuose.
Maždaug prieš dvi savaites pats lankiausi Maroke, kur turėjau progą su Maroko ministru aptarti šias problemas, kurias norint galima pavadinti bręstančiomis, susijusias su susitarimu partnerystės žuvininkystės sektoriuje. Manau, jog yra bendras supratimas, kad turime grįžti prie klausimo apie privalomus iškrovimus ant kranto, nes sudarant susitarimą dėl partnerystės žuvininkystės sektoriuje buvo daroma prielaida, kad šie iškrovimai ant kranto bus reikalingi reeksportui plėtoti. Bendrijos laivams turėtų būti leidžiama Maroke sugautą žuvį iškrauti ant kranto, o reeksportas būtų atliekamas po perdirbimo.
Faktiškai, ant kranto iškrauta žuvis šiuo metu naudojama vietiniam vartojimui. Kadangi žuvis yra sugauta už teritorinių vandenų ribos, reiškia, kad ji laikoma importu į Maroką, už kurį imamas didelis muito mokestis
Iškėliau šį klausimą, yra tarpusavio supratimas, ir tikiuosi, kad labai greitai mums pavyks rasti sprendimą. Panaši situacija yra ir su marokiečių jūreivių paieškos klausimu; šį klausimą pateikėme Maroko valdžios institucijoms ir pačiam Ministrui, buvo išplėstas asmenų sąrašas ir Europos Bendrijos laivų savininkai dabar turi platesnį pasirinkimą.
Bandome toliau plėsti šį sąrašą, kad kiek įmanoma sumažintume nepatogumus, kuriuos kelia labai trumpas asmenų sąrašas, iš kurio laivų savininkai gali rinktis žvejus darbui jų laivuose.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Pone Pirmininke, kalbant apie pavojingą žuvininkystės pasaulį, noriu pasiteirauti, koks likimas ištiko tunų laivą šaldytuvą Playa de Bakio, sekmadienį buvo užgrobtas prie Somalio krantų kartu su 26 narių įgula, iš kurių aštuoni Galicijos gyventojai, penki baskai ir 13 afrikiečių.
Komisare, noriu Jūsų paklausti, ką Komisija daro šiuo klausimu, ar Komisija ėmėsi kokių arba ketina imtis kokių nors veiksmų; esame labai susirūpinę dėl to, kad gali nutikti šiems žmonėms, kurie vis dar yra minėtame tunų laive-šaldytuve.
Joe Borg
Komisijos narys. - Kalbant apie šį konkretų ponios Miguélez Ramos paminėtą atvejį, noriu pasakyti, kad šiandien Komisija paskelbšiuo klausimu pareiškimą, kad žinia apie Ispanijos žvejybinio laivo užgrobimą prie Somalio krantų sukėlmūsų susirūpinimą.
Pagrindinis klausimas, kuris kelia susirūpinimą Komisijai, yra laive esančių ispanų žvejų saugumas. Nereikia nsakyti, kad Komisija smerkia visus piratavimo ir ginkluoto plėšikavimo atvejus. Somalio valdžia negali tinkamai užtikrinti saugumo Somalio pakrantės vandenyse. Tai sukelia rimtų piratavimo problemų.
Pareiškimo pabaigoje sakoma, kad Komisijos nuomone koordinuotas požiūris į ES prekybinių ir žvejybinių laivų apsaugą plaukiant nesaugiose jūrų zonose yra teisėta Europos jūrų politikos dalis, bet tuo pačiu šis klausimas yra susijęs su Europos saugumo ir gynybos politika. Bet kuriuo atveju, sprendimą šiuo klausimu turi priimti Taryba.
Klausimo tema: Mažų laivų žvejai
Ar Komisijai žinoma, kad šiemet nustačius žvejybos kvotas, Jungtinėje Karalystėje įsteigta Mažų laivų žvejų asociacija? Ar Komisijai žinoma, kad taikant naujas kvotas, kai kuriose JK vietose kai kuriuos mažus laivynus sudarantiems laivams per dieną leidžiama sugauti tik po vieną menkę? Nors sprendimą dėl žvejybos kvotų paskirstymo dideliems ir mažiems laivams priima JK Vyriausybė, ar Komisija pripažįsta mažų laivynų, kurių kai kuriems yra paskirta palaikymo subsidijų, vietinę ir tradicinę reikšmę? Ar ji nemano, kad Europoje turėtų būti daugiau daroma, užtikrinant jų apsaugą. Jei daroma, tai kas?
Joe Borg
Komisijos narys. - Noriu padėkoti gerbiamai Parlameno narei poniai Bowles už jos klausimą, kuris suteikia man galimybę pareikšti Komisijos poziciją dėl mažų laivų.
Man žinoma apie asociacijos, vienijančios mažesnių kaip 10 metrų ilgio JK laivyno laivų savininkus, įsteigimą. Man taip pat žinoma, kad pagrindinis dalykas, paskatinęs šios asociacijos įsteigimą, yra mažos menkių gaudymo kvotos; šiai laivyno daliai paskirta vos 3 % visos JK menkių gaudymo kvotos, nors šios laivyno dalies santykinis žvejybinis potencialas yra gerokai didesnis.
Kaip Jūs pagrįstai pažymėjote, užduodama savo klausimą, valstybės narės, šiuo atveju - JungtinKaralystė, yra atsakingos už žvejybos galimybių padalijimą savo laivams. Taip pat noriu pridurti, kad valstybės narės yra atsakingos už laivyno dydžio reguliavimą pagal suteiktos žvejybos kvotos dydį, nepriklausomai nuo to, ar laivyną sudaro maži ar dideli laivai.
Leiskite man pabrėžti, kad Komisija supranta konkrečią mažų laivų laivynų, t. y. trumpesnių kaip 12 metrų laivų, nenaudojančių traukiamųjų įrankių, padėtį. Šiai laivyno daliai Europos žuvininkystės fondas yra sukūręs labai palankų finansinį pagrindą, kuris suteikia valstybėms narėms galimybę priimti ją saugančių priemonių.
Taigi, noriu pabrėžti, kad, remiantis mano turima informacija apie trumpesnius kaip 10 m. laivus Jungtinėje Karalystėje, yra požymių, kad šis laivyno sektorius pastaruoju metu padidino savo žvejybinius pajėgumus, gerokai viršydamas tradiciškai jai suteikiamas žvejybos galimybes. Šios problemos sprendimas yra JK valdžios institucijų rankose
Sharon Bowles
Atrodo, daug kas yra taip, kaip aš maniau. Bet gal Jūs galite padėti man išspręsti kitą mažą problemą. Man dažnai sakoma, kad Anglijos kanale esančios menkės oficialiai nepripažįstamos tenykščiais ištekliais.
Jei tai tiesa, tada Anglijos pietryčių pakrantės žvejams dar pikčiau girdėti, kad jiems neleidžiama gaudyti teoriškai neegzistuojančių menkių, nors iš esmės jų atsargos yra gana didelės.
Ar galite padėti išspręsti šią problemą ir pasakyti man, kuria apimtimi yra atsižvelgta į Kanalo menkes, sudarant naujausią ES statistiką? Suprantu, kad šios informacijos galite neturėti, todėl, prireikus, būčiau dėkinga už atsakymą raštu.
Joe Borg
Komisijos narys. - Šių skaičių neturiu, bet būtinai pasidomėsiu ir pateiksiu Jums informaciją raštu.
Kalbant apie menkes, noriu pabrėžti, kad mes dabar peržiūrime menkių išteklių atkūrimo planą, kuris apima gana didelį jūrų plotą aplink Jungtinę Karalystę.
Praėjusios savaitės pirmadienį Taryboje pateikiau naująjį menkių išteklių atkūrimo planą, įvyko pirminis pasikeitimas nuomonėmis dėl šio plano, kuris taip pat turėtų apimti Airijos jūrą.
Taigi, mes plečiame menkių išteklių atkūrimo plano ribas. Tačiau mes stengiamės jį sureguliuoti taip, kad jis jautriau atspindėtų skirtingų vandenų tikrovę, visų pirma tų Bendrijos vandens plotų, kur menkių ištekliai yra gausesni; tada bus galima imtis tam tikrų priemonių. Kitose vietose, kur menkių išteklių būklyra blogesnė, reikės griežtesnių priemonių, siekiant sudaryti galimybę šiems ištekliams atsikurti.
Apskritai menkių ištekliai yra labai blogos būklės. Manau, kad pagal mirtingumo rodiklius ji yra viena iš blogiausių, todėl norint sudaryti galimybę šiems ištekliams atsigauti, reikia labai griežtų priemonių
Klausimo tema: Trečdalio Airijos baltųjų žuvų žvejybos laivyno eksploatavimo nutraukimo programa.
Ar Komisija gali pateikti išsamų pareiškimą apie trečdalio Airijos baltųjų žuvų žvejybos laivyno eksploatavimo nutraukimo programos, kurios įgyvendinimo išlaidos siekia 60 milijonų eurų, pažangą?
Joe Borg
Komisijos narys. - Pone Pirmininke, noriu padėkoti gerbiamam Parlamento nariui ponui Ó Neachtain už jo pateiktą klausimą, kurs suteikia man progą panagrinėti žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimo klausimą.
2007 m. rugpjūčio 6 d. laišku Airijos valdžios institucijos pranešKomisijai apie pagalbos plano, pavadinto "Žvejybinių pastangų reguliavimas" būklę. Planas numato Airijos laivyno daugiavalenčių ir spindulinių tralų segmentuose užregistruotų laivų, pirmiausia laivų, skirtų gaudyti baltąsias žuvis, taip pat pelaginiams ir kiautuotiesiems vėžiagyviams gaudyti skirtų laivų eksploatavimo nutraukimą. Bendras šio plano nacionalinis biudžetas siekia 66 milijonus eurų. 2007 m. lapkričio 13 d. Komisija patvirtino šį planą pagal valstybinės pagalbos taisykles. Airijos plane numatyta, kad parama gali būti skiriama iki 2009 m. spalio 1 d. Tačiau remiantis Airijos valdžios institucijų pateikta informacija, paskutinis terminas paduoti paraiškas pagal šį planą yra 2008 m. balandžio 30 d., vėliau šio plano įsisavinimo laipsnis bus aiškesnis.
Komisija sveikina Airijos iniciatyvą, kurios tikslas - mažinti žvejybinio laivyno pajėgumus, siekiant mažinti spaudimą turimiems žuvų ištekliams. Žvejybinių pajėgumų ir žvejybos galimybių derinimas yra centrinis bendros žuvininkystės politikos ramstis. Be to, pagal Airijos planą, nutraukiant eksploatavimą, pirmenybteikiama baltųjų žuvų gaudymui skirtiems laivams, suteikiant jų savininkams, kurie jau susiduria su kvotų mažinimo, degalų brangimo, t.t. problemomis, galimybę pasitraukti iš šio sektoriaus. Patrauklesngrąža turėtų duoti naudos likusiems operatoriams.
Seán Ó Neachtain
(GA) Pone Pirmininke, noriu padėkoti Komisarui už atsakymą, sutinku, kad yra ir anksčiau buvo būtinybnutraukti laivų eksploatavimą dėl nepakankamų žuvų išteklių.
Tačiau noriu paklausti Komisaro, ar Komisija turi planų ar pasiūlymų, kurie suteiktų darbą praradusiems žuvininkystės sektoriaus darbuotojams galimybę pradėti karjerą kitoje srityje arba galbūt toliau užsiimti panašia veikla? Žmonės, visą gyvenimą praleidę jūroje, turi mažai vilties susirasti kitą darbą.
Joe Borg
Komisijos narys. - Kalbant apie laivų, kurių eksploataciją planuojama nutraukti, įgulas, pirmiausia noriu pasakyti, kad Europos žuvininkystės fondas teikia paramą už nuolatinį žvejybos veiklos nutraukimą, susijusį su laivų eksploatavimo nutraukimu. Tačiau atitinkama valstybnarpati sprendžia klausimą dėl šio išlaidų punkto įtraukimo į Europos žuvininkystės fondui teikiamą veiklos programą. Kaip suprantu, Airija mano, kad nacionalinis valstybės išmokų planas užtikrina kompensacijas įgulų nariams.
Taigi, greta nuolatinio žvejybinės veiklos nutraukimo, susijusio su laivų eksploatavimo nutraukimu, Europos žuvininkystės fondas (EŽF) taip pat numato socialinės-ekonominės kompensacijos, diversifikacijos, išėjimo į pensiją ir ankstyvojo išėjimo į pensiją galimybes. Taigi, taip pat įmanoma gauti EŽF pagalbą įgulos narių perkvalifikavimui dirbti kitame su žvejybine veikla susijusiame sektoriuje, taip pat sudarant diversifikavimo galimybes bei galimybes susirasti alternatyvų darbą kituose sektoriuose. Dar kartą noriu akcentuoti, kad valstybnarpati turi sudaryti veiklos programą.
Komisija pavirtins veiklos programą, jei ji atitiks Europos žuvininkystės fondo parametrus, tačiau valstybnarpati nustato prioritetus ir konkrečias sritis. Komisija neturi teisės reikalauti, kad valstybės narės pasirinktų vieną arba kitą sritį. Jei šios sritys atitinka Europos žuvininkystės fondo tikslus, mes joms pritarsime.
Pirmininkas
Kadangi autorius nedalyvauja, klausimas Nr. 67 praleidžiamas.
Klausimo tema: 2005 m. užfiksuoti grubūs bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimai.
Pagal reglamento (EB) Nr. 1447/1999 reikalavimus valstybės narės privalo kasmet pateikti Komisijai ataskaitą apie visus bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisyklių pažeidimus ir už juos paskirtas baudas. Neseniai Komisija paskelbšeštąją ataskaitą apie bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimus.
Atsakaitoje pateikti duomenys rodo, kad pažeidimų skaičius auga, o visoje ES skiriamų baudų kiekis mažėja. Konkrečiai, per 2005 m. užfiksuota 8,1 % daugiau pažeidimų, o lyginant su 2004 m., sankcijų lygis nukrito beveik 45 %. Valstybėse narėse taip pat egzistuoja dideli skirtumai, atsižvelgiant į aplinkybes, kuriomis skiriamos baudos, ir baudų lygį.
Ar Komisija gali atsakyti, ar įvairios sankcijas taikančios nacionalinės sistemos garantuoja vienodą Europos žvejų konkurenciją? Ar Komisija nemano, kad būtų tikslinga nustatyti suvienodintą sankcijų taikymo už grubius BŽP taisyklių pažeidimus sistemą? Kaip sustiprinti žvejų pasitikėjimą vienodu BŽP taisyklių taikymu, kad jie gerbtų žuvies išteklių išsaugojimo taisykles?
Joe Borg
Komisijos narys. - Noriu padėkoti gerbiamam Parlamento nariui ponui Gklavakis už šį aktualų klausimą, kuris suteikia man progą pareikšti savo poziciją šiuo svarbiu klausimu bei pakalbėti apie numatomą šios srities reformą.
Man žinoma apie didelius skirtumus, susijusius su tuo, kaip valstybės narės taiko sankcijas už grubius pažeidimus, kurie sukelia šiuo metu nustatytos kontrolės sistemos nuolatinių trūkumų.
Kaip Jūs teisingai pažymėjote užduodamas klausimą, valstybių narių skiriamos baudos yra nepakankama atgrasymo priemonir nesukuria tikrų paskatų laikytis nustatytų taisyklių. Pateiksiu pavyzdį: 2005 m. Europos Sąjungoje vidutinis baudos dydis sudar2 000 eurų, o baudos svyravo nuo 98 eurų vienose valstybėse narėse iki 8 876 kitose.
Leiskite man akcentuoti, kad pagal Bendrijos įstatymus, nacionalinės valdžios institucijos pačios užtikrina, kad dėl kiekvieno grubaus bendros žuvininkystės politikos taisyklių pažeidimų būtų atliekamas atitinkamas tyrimas, o prireikus - skiriama atgrasanti bauda. Valstybėms narėms suteikta pagrindinatsakomybir sprendimo teisė, nustatant baudos dydį ir taikant sankcijas už bendros žuvininkystės politikos pažeidimus. Komisija gali tik atlikti šio proceso priežiūrą ir vertinimą.
Todėl noriu Jus informuoti, kad remdamasi valstybių narių pastarųjų metų metinėmis ataskaitomis apie grubius pažeidimus, ypač Audito Rūmų ataskaita Nr. 7/2007, Komisija nusprendįgyvendinti bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemos reformą, siekiant Bendrijos lygiu suvienodinti sankcijas ir nustatyti aiškius grubių pažeidimų apibrėžimus, kad būtų užtikrintas vienodas taikymas ir skaidrumas.
Esu įsitikinęs, kad šis naujas, paprastesnis ir efektyvesnis kontroles režimas užtikrins vienodas konkurencines sąlygas visiems Bendrijos žvejams ir sustiprins pagarbą bendros žuvininkystės politikos taisyklėms bei skleis atitikties kultūrą.
Ioannis Gklavakis
(EL) Pone Pirmininke, Komisare, mane labai nudžiugino Jūsų atsakymas. Džiaugiuosi, kad visose ES valstybėse narėse bus taikomas vienodas metodas. Tikiuosi, kad jis bus taikomas visiems sektoriams. Tikiuosi, kad toliau taikysite šį principą. Leiskite atkreipti dėmesį į dar vieną problemą: kuo mažiau lieka jūros išteklių, tuo griežtesni turime būti, nes kitaip mūsų laukia labai niūri perspektyva.
Joe Borg
Komisijos narys. - Noriu padėkoti ponui Gklavakis už jo komentarą.
Kreipiuosi į Parlamento narius, prašydamas paremti Komisijos pastangas, nustatant suvienodinto sankcijų režimo taikymo priemonę.
Tik praeitą savaitę dalyvavau Tarybos posėdyje, kurio metu buvo pasikeista nuomonėmis dėl kitos susijusios srities, t. y. kovos su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba. IEU pasiūlyme mes siekiame suvienodinti šias nuostatas - kitaip sakant, sankcijų režimą. Nors valstybės narės vienbalsiai sutinka, kad mums būtina efektyviai kovoti su neteisėta žvejyba, prasidėjus diskusijoms dėl pasiūlymo detalių, sankcijų suvienodinimo ir būdų kontroliuoti neteisėtai perdirbtų žuvų importą, visos beveik vienbalsiai pradėjo kalbėti apie mūsų pasiūlymų problemas.
Akivaizdu, kad per ateinančius mėnesius šią temą toliau nagrinėsiu diskusijose su valstybėmis narėmis. Prognozuoju, kad kai prasidės kalba apie visą kontrolės reglamentą, kuris taip pat apima IEU, diskusijos bus daug sudėtingesnės. Tikiuosi kad savo pranešime dėl naujojo kontrolės pasiūlymo, kurį ruošiasi parengti ir pateikti kolegijai patvirtinti šiais metais, Parlamentas suteiks šiam pasiūlymui tvirtą paramą.
Pirmininkas
Atsakymas į klausimą Nr. 69 bus pateiktas raštu.
Klausimo tema: Mėlynojo liežuvio ligos plitimas šiaurės Europoje
Pastarasis dviejų Belgijos universitetų atliktas tyrimas rodo didelę grėsmę, kad mėlynojo liežuvio liga šiaurės Europoje peraugs į endemiją. Kadangi mėlynojo liežuvio ligos plitimas yra susijęs su nešiotojų judėjimu ir viruso atmainų stiprėjimu, ar nereikėtų mums nedelsiant imtis neatidėliotinų priemonių, ruošiantis ligos progresavimui?
Be to, kadangi bendras skaičius šia liga užsikrėtusių raguočių ir avių bandų skaičius vien Belgijoje išaugo nuo 695 2006 m. iki 6 857 2007 m., ar negalėtų Komisija informuoti, kokių veiksmų ji ketina imtis, siekdama sukurti antivirusinių gydymo būdų, įgyvendinti skiepų kampanijas ir finansuoti šias priemones?
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Dėkoju gerbiamam Parlamento nariui už šį klausimą. Komisija labai gerai žino apie precedento neturinčią padėtį, kurią pastaraisiais metais sukėlmėlynojo liežuvio ligos plitimas keliose valstybėse narėse, ir skiria daug pastangų kovoti su šia liga.
Praeitą sausį Komisija organizavo vakcinai nuo mėlynojo liežuvio ligos skirtą konferenciją; aiškiai žinoma, kad vakcina yra pagrindinir pati efektyviausia veterinarinpriemonkovoti su mėlynojo liežuvio liga. Siekdama sukurti vienodą ES metodą, Komisija operatyviai paskelbvakcinavimo rekomendacijas ir kriterijus, palikdama valstybėms narėms būtino lankstumo, pritaikant vakcinavimo strategiją, atsižvelgiant į konkrečias jų situacijas.
Komisija įvertino valstybių narių pateiktus planus, juos patvirtino ir užtikrino pirmąjį įnašą - iki 64 milijonų eurų; bendra priemonės įgyvendinimo išlaidų suma sudarys 130 milijonus eurų. Visi šie veiksmai liudija apie tai, kad vakcinavimui Komisija teikia labai daug reikšmės.
Bendrija taip pat remia keletą mėlynojo liežuvio ligos tyrimo programų. Įgyvendinant penktąją ir šeštąją pagrindų programas, du projektai buvo skirti saugios ir efektyvios skiepijimo nuo mėlynojo liežuvio ligos strategijos parengimui. ES įnašas atitinkamai sudar1,7 milijonus eurų ir 804 000 eurų. Šios veiklos bus tęsiamos, įgyvendinant septintąją pagrindų programą. Tačiau šiuo metu mokslininkai nemano, kad antivirusinių gydymo būdų sukūrimas galėtų efektyviai sumažinti dėl šios ligos patiriamus nuostolius.
Giovanna Corda
(FR) Komisare, pirmiausia pasakysiu, jog žinau, kad esu pirmas žmogus, šiandien užduodantis Jums klausimą žodžiu. Tikiuosi, kad Jums, lygiai kaip ir man, labai malonu šiandien būti šiuose rūmuose. Tai tik trumpas nukrypimas nuo temos.
Taigi, pateikėte mums daug informacijos, nors pastarieji Beniliukse ir Vokietijoje gauti duomenys rodo, kad šia liga užsikrėtusių bandų skaičius per metus padidėjo 25 bandomis, o tai yra daug.
Noriu paminėti vieną dalyką apie padėtį Belgijoje, nes tai šalis, kurioje dirbu. Šia liga yra užsikrėtę apie 7 000 bandų. Taigi, tai didelis finansinis nuostolis ūkininkams.
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Manome, kad 2008 m. ši liga išplis po visą Europą. Štai kodėl Komisija imasi labai griežtų priemonių suvaldyti šią ligą; kaip jau minėjau, geriausias būdas su ja kovoti yra skiepai. Mes jau išleidome ir toliau leidžiame gama daug lėšų, teikdami pagalbą valstybėms narėms, organizuojant skiepijimą.
James Nicholson
Pone Pirmininke, noriu pasakyti Komisarui, kad mėlynojo liežuvio liga sparčiai išplito Europos Sąjungoje, o Jūs minėjote, kad skiepai yra geriausias kovos būdas, bet argi Komisija nemano, kad regionams ar teritorijoms, kurių ši liga dar nepasiekė, turėtų būti leista uždrausti gyvūnų importą iš tų regionų, kur yra pasitaikę šios ligos atvejų ir kur šie atvejai yra įrodyti? Žinoma, tai būtų labai protingas sprendimas, kad žmonės, net ir laisva valia, neimportuotų iš užkrėstų teritorijų į neužkrėstas, nes liga labai sparčiai plinta. Jūs sakote, kad plitimas neišvengiamas, bet aš manau, kad turėtume tai padaryti.
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Kaip Jūs žinote, mes ėmėmės priemonių. Matome Italijos ir Prancūzijos, taip pat Portugalijos pavyzdžius; šios šalys ėmėsi vienašališkų priemonių, siekdamos užkirsti kelią užkrėstų gyvūnų importui. Pritaikius papildomų priemonių, abi valstybės dabar atšaukia anksčiau vienašališkai pritaikytas priemones. Mes labai atidžiai stebime padėtį ir prireikus imsimės tolesnių priemonių.
Pirmininkas
Kadangi tolesni klausimai skirti tai pačiai temai, į juos bus atsakoma kartu;
Klausimo tema: Braziliška jautiena
Kokie reikalavimai šiuo metu taikomi Braziliškos jautienos importui į ES?
Klausimo tema: Braziliška jautiena
Ar gali Komisija paskelbti išsamų pareiškimą, apibūdinantį dabartinę poziciją dėl griežtų apribojimų, taikomų Braziliškos jautienos importui į Europos Sąjungą?
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Kaip Jums žinoma, ES keletą metų įgyvendino labai efektyvią jautienos importo iš Brazilijos politiką.
Į ES leidžiama įvežti tik tą Brazilišką jautieną, kuri pagaminta nagų ir snukio liga neužkrėstose teritorijose. Šiuo metu šios teritorijos yra šešiose Brazilijos valstijose: Espírito Santo, Goiás, Mato Grosso, Minas Gerais, Rio Grande do Sul ir Santa Catarina.
Galvijai , kurių mėsa skirta eksportuoti į ES rinką, turi būti išbuvę patvirtintoje teritorijoje ne mažiau kaip 90 dienų. Be to, taikomas minimalus 40 dienų laikymo laikotarpis, skerdžiant kartu laikomus galvijus.
Skerdykloje galvijai negali tiesiogiai kontaktuoti su kitais gyvūnais, kurie neatitinka pirmiau paminėtų reikalavimų; 24 val. prieš paskerdžiant atliekamas šių galvijų ante-mortem sveikatos patikrinimas, kurio metu nenustatoma klinikinių požymių.
Į ES leidžiama eksportuoti tik šviežią jautieną, o pati jautiena turi būti atskirta nuo kaulų ir subrandinta, siekiant užtikrinti NSL viruso nukenksminimą, jei šis virusas dar yra, nepaisant visų pirmiau išvardytų priemonių.
Tačiau 2007 m. Komisijos atlikto patikrinimo metu nustatyta grubių reikalavimų nesilaikymo atvejų, susijusių su laikymo apskaita, gyvūnų identifikavimu bei judėjimo kontrole, taip pat su Brazilijos nesugebėjimu laikytis ankstesnių įsipareigojimų ir imtis atitinkamų priemonių padėčiai ištaisyti.
Todėl šių metų sausį Komisija patvirtino priemonių, griežtinančių Braziliškos jautienos importo sąlygas, nustatydama papildomų laikymo reikalavimų. Šie papildomi reikalavimai apima visišką gyvūnų identifikavimą ir apskaitą Brazilijos nacionalinėje galvijų apskaitos sistemoje. Be to, Brazilijos veterinarinės tarnybos turi užtikrinti efektyvią galvijų laikymo kontrolę, o Brazilijos institucijos turi periodiškai organizuoti patikrinimus.
Marian Harkin
Aš taip pat sveikinu Komisarę.
Galbūt mano klausimas kiek nesąžiningas, nes jis susijęs su istorine perspektyva. Tačiau Jūsų pirmtakas, Komisaras Kyprianou, maždaug prieš šešis mėnesius man pateikatsakymą dėl maisto ir veterinarinės ataskaitos. Jo atsakyme buvo pažymėta, kad preliminarios ataskaitos išvados nepateisina skubaus ES politikos Brazilijos atžvilgiu pakeitimo. Vos prieš du ar tris mėnesius iki paskelbiant draudimą maisto ir veterinarijos pareigūnai Žemės ūkio komitete ir kitur ginčijosi, kad problemos buvo nereikšmingo pobūdžio. Neatsižvelgiant į tai, praėjus vos dviem ar trims mėnesiams, buvo paskelbtas draudimas, o šiuo metu importuojame vos iš 1 % pirminio ūkių skaičiaus.
Mano klausimas skamba taip: ar Airijos ūkininkų asociacijos ataskaita paskatino FVO atidžiau įsigilinti į šį klausimą, ir ar tai tapo priežastimi, kuri paskatino Komisiją imtis veiksmų?
Brian Crowley
Noriu padėkoti Komisarei už jos atsakymą ir sveikinu ją pirmą kartą dalyvaujant Europos Parlamento klausimų valandoje. Akivaizdu, kad Jūs labai domitės ir džiaugiatės atsaku, kurio sulaukiate.
Mano klausimo papildymas susijęs su tuo, kad Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete vykusio svarstymo metu Jūs pažymėjote, kad maisto sauga yra vienas iš pagrindinių klausimų, kurie kelia Jums susirūpinimą, tačiau tuo pat metu turime būti teisingi savo prekybos partneriams.
Tačiau aš manau, kad savo taisykles turime teisingai taikyti ne tik Europos ūkininkams ir maisto produktų gamintojams; tas pačias taisyklės turėtume taikyti ir importuotojams į Europos Sąjungą. Kaip mes užtikriname, kad Europos gamintojų produkcijai ir Braziliškai jautienai taikomi maisto tiekimo standartai yra vienodai saugūs?
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Komisijos misijų į Braziliją metu nustatytą trūkumų, susijusių su ES sveikatos reikalavimų pažeidimais. Kai kuriuos pažeidimus pašalino pačios Brazilijos valdžios institucijos.
Tačiau 2007 m. lapkričio mėn. įvykusios misijos metu buvo nustatyta reikalavimų nesilaikymo atvejų, ypač atsižvelgiant į laikymo apskaitą, gyvūnų identifikavimą ir judėjimo kontrolę; taip pat nustatyta, kad nevykdomi ankstesni įsipareigojimai imtis priemonių padėčiai ištaisyti.
Todėl, kaip minėjau, buvo nustatyta papildomų reikalavimų, o šiuo metu mes siekiame įsitikinti, ar Brazilija tikrai laikosi duotų įsipareigojimų. Šiuo metu Komisijos ekspertai dalyvauja praktiniuose inspektorių mokymuose, taip pat užtikrina, kad anksčiau apmokyti inspektoriai ūkiuose apmokytų savo žmones; tuo siekiama, kad kiekviena valstybnarė, priimanti Braziliškos jautienos eksportą, turėtų garantijų, kad reikalavimų ir taisyklių atitikties priežiūrą atlieka gerai apmokyti žmonės.
Mairead McGuinness
Komisare, sveikinu Jus. Pastarasis Jūsų pareiškimas kelia man nerimą, nes Airijos ir Europos ūkininkų patirtis, priimant Komisijos inspektorius, rodo, kad jie tik tikrina ir kontroliuoja, o ne teikia didelę pagalbą. Man susidaro įspūdis, kad Komisijos lygmens mūsų ekspertai susikibę rankomis stengiasi padėti brazilams įvykdyti standartų reikalavimus. Norėčiau, kad taip būtų ir bendraujant su mūsų pačių gamintojais.
Mano antrasis klausimas skamba taip: apibūdinkite Brazilijos pastangas, gerinant padėtį, ir ar numatote, o jei numatote - kada, sugrįžimą prie ankstesnių jautienos eksporto į Europą apimčių, kurio, manau, brazilai labai trokšta. Žinau, kad tik neseniai pradėjote eiti šias pareigas, bet ar tikite, kad jų standartai, jei jiems kada nors pavyktų juos įvykdyti, yra lygiaverčiai mūsiškiams, turint omenyje, kad jie taiko tik 90 ir 40 dienų reikalavimus? Mums šie reikalavimai taikomi nuo gimimo iki skerdimo.
Elspeth Attwooll
Aš taip pat sveikinu Komisarę. Atsižvelgiant į Jūsų žodžius apie Maisto ir veterinarijos tarnybos ataskaitą ir problemas, susijusias su protrūkiais, apie kuriuos nebuvo pranešta, į dideles spragas atsekamumo ir identifikavimo srityje, kurios byloja apie sistemines nesėkmes, taip pat į tai, kad nepaisant Jūsų įgyvendintų naujų priemonių, Brazilijos institucijos nesugebėjo suteikti garantijų, tikrai nepanašu, kad nagų ir snukio ligos regionalizacijos politika Brazilijoje apskritai veikia, ir kad įmanoma pasiekti, jog ji kada nors veiks. Ar jums taip neatrodo, Komisare?
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Pirmiausia noriu Jus užtikrinti, kad mūsų nustatyti reikalavimai eksportuojamiems produktais yra lygiaverčiai; Komisijos ekspertai dabar apmoko žmones, jų pačių prašymu, teisingai įgyvendinti kontrolę ir taisykles, bet aš nemanau, kad jie atsisakytų suteikti pagalbą mūsų žmonėms. Mes stengiamės būti teisingi, ir aš tikiu, kad svarbiausias reikalavimas yra mūsų produktų sauga. Regionalizacijos politika Brazilijoje taikoma taip pat, kaip ES.
Klausimo tema: Pasiūlymas dėl sveikatos priežiūros
Ar gali Komisija paaiškinti, kodėl vėluojama paskelbti pasiūlymo projektą dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros, nepaisant to, kad ECJ nutartys nustato politinį reikalavimą reglamentuoti šią sritį teisės aktais, ir neatsižvelgiant į pažadą, duotą po to, kai sveikatos priežiūra buvo pašalinta iš Paslaugų direktyvos (2006/123/EB)?
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Gerbiami Parlamento nariai, Komisija tikrai ketina sureaguoti į Parlamento ir Tarybos 2006 m. sprendimą pašalinti sveikatos priežiūros paslaugas iš Paslaugų direktyvos ir reglamentuoti jas atskirai.
Komisija ketina pateikti pasiūlymą, kuris sistemina Europos Teisingumo Teismo nutartis šios srities klausimais, ir paaiškina pacientų teises, teikiant sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse, bei nustatyti papildomų priemonių, užtikrinančių galimybę gauti kokybišką sveikatos priežiūrą kitose valstybėse.
Per pastaruosius keletą mėnesių išreikštas tam tikras susirūpinimas dėl įvairių šio klausimo aspektų paskatino tolesnius svarstymus ir konsultacijas. Tačiau dabar direktyvos dėl pacientų teisių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose valstybėse pasiūlymo projektas šiuo metu svarstomas kolegijoje ir turėtų būti priimtas iki 2008 m. birželio pabaigos.
Mūsų tikslas - pateikti pasiūlymą, kurio pagrindinis tikslas ne sukurti daugiau problemų, o padėti piliečiams pasinaudoti teisėmis, kurias jiems suteikia Europos Teisingumo Teismas. Šio pasiūlymo tekste pagrindinis dėmesys bus skiriamas pacientų teisėms ir geresniam sveikatos priežiūros pasiekiamumui. Jis sudarys dalį socialinio paketo, kurį ketinama pateikti bendradarbiaujant su Komisaru Špidla, skatinančio vienodą prieinamumą, bei visų ES piliečių galimybes ir solidarumą.
Šios iniciatyvos dėmesio centras bus pacientai; tai atitinka į piliečius orientuotą bendrą Komisijos požiūrį.
Pasiūlymas nesuteiks pacientams naujų finansinių teisių. Teismo nustatytos pacientų teisės susijusios su tomis finansinėmis teisėmis, kurias jau yra apibrėžusios valstybės narės. Šis pasiūlymas paprasčiausiai sukuria pacientams pagrindą efektyviau pasinaudoti šiomis teisėmis ir suteikia daugiau teisinio tikrumo, skaidrumo ir pagerina prognozavimą.
Galiausiai, pasiūlymas taip pat nustatys teisinį ir administracinį pagrindą geresniam ir atnaujintam valstybių narių bendradarbiavimui kai kuriose perspektyviose su sveikatos priežiūra susijusiose srityse, kur ES pridėtinei vertei ir sinergijai tenka lemiamas vaidmuo.
Avril Doyle
Prisijungiu prie sveikinimų Komisarei Vassiliou, pirmą kartą dalyvaujančiai klausimų valandoje. Malonu Jus čia matyti. Ačiū Jums už atsakymą.
Pradiniai motyvai išbraukti sveikatos priežiūrą iš Paslaugų direktyvos, buvo labai teigiami - mes norėjome sveikatos priežiūros direktyvos. Laukimas per daug užsitęsė. Nesu tikras, kokią žinią mums siunčia Komisijoje vykstantis stumdymas nuo vieno stalo prie kito. Ar tai susirūpinimas dėl per didelės privatizacijos? Ar tai susirūpinimas, kad galime nustekenti valstybių narių sveikatos priežiūros tarnybas? Šioje srityje ir taip egzistuoja dideli kompetencijų neatitikimai ir standartų skirtumai, o pagal bendros rinkos taisykles pacientai yri teisę vykti gydytis į kitą valstybę, jei atitinkamo gydymo negali gauti savo valstybėje narėje; šia teisę patvirtino ECJ sutartis. Komisare, kokios konkrečios ligšiolinio vėlavimo priežastys?
Mairead McGuinness
Jei negalėsite iškart pateikti atsakymo, gal galėčiau jį gauti kada nors vėliau?
Airijoje vykstančios kampanijos prieš Lisabonos sutartį dalyviai komentuoja, kad Sutartis skatina sveikatos priežiūros privatizaciją ir prekybą paslaugomis. Būčiau dėkinga, jei pateiktume šio klausimo paaiškinimų.
Androula Vassiliou
Komisijos narys. - Vienintelis dalykas, kurį dabar galiu pasakyti, yra tai, kad mes kupini ryžto žengti pirmyn. Nekalbėkime apie praeitį. Vyksta diskusijos, ir leiskite Jus užtikrinti, kad birželį pasiūlymas bus pateiktas kolegijai. Prašau, patikėkite man-o žodžiais, kad birželį mes žengsime tolyn.
Privatizacija kelia didelį susirūpinimą, tačiau atsakydama galiu pasakyti, kad tas susirūpinimas neturi pagrindo. Rengiant pasiūlymą, pagrindinis dėmesys skiriamas pacientams. Jis užtikrina, kad pacientui prireikus vykti į kitą šalį gauti paslaugų, tos paslaugos bus saugios ir kokybiškos. Taip pat aiškiai nustatomos sąlygos, kurioms esant kitose valstybėse piliečiams suteiktų paslaugų išlaidas gali kompensuoti jų nacionalinsveikatos priežiūros sistema arba sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas, o kurioms esant negali. Šios kompensavimo sąlygos nėra naujos, tačiau Europos Teisingumo Teismo nutartyse joms suteikti kodai yra nauji.
Šis pasiūlymas nesukuria kurių nors kitų galimybių gauti sveikatos priežiūros paslaugų užsienyje, išskyrus nustatytąsias teismo nutartyse. Šio pasiūlymo tikslas - užtikrinti, kad sveikatos priežiūros paslaugos kitose valstybėse būtų teikiamos remiantis aiškiu pagrindu, visoje Sąjungoje nustatančiu saugią kokybišką ir efektyvią sveikatos priežiūrą.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Pirmininkas
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 20.00 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
