Išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas ir anglies dioksido nutekėjimo rizika (trumpas pristatymas)
Pirmininkė
Kitas klausimas - Pranešimas dėl galimų priemonių išmetamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui sumažinti daugiau nei 20 proc. analizės ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos įvertinimo - Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas. Pranešėjas: Bas Eickhout (A7- 0219/2011).
Bas Eickhout
pranešėjas. - Ponia pirmininke, jei parlamentarai patikrintų savo elektroninius laiškus ir visus lobistų bei pramonės atstovų prašymus, jei įvertintų visus "už" ir "prieš" klimato kaitos klausimais, jie suprastų, kad klimatas vėl atsidūrpolitinėje darbotvarkėje.
Tai labai gerai, nes iš mokslinės darbotvarkės jis išbrauktas nebuvo. Pažvelkite, kaip per šį laiką vystėsi mokslas, ir pamatysite, kad diena iš dienos tvirtėjo argumentai už griežtesnę klimato politiką. Tačiau po Kopenhagos ir Kankūno susitikimų politiniame fronte dėl klimato buvo gana tylu. Dabar šis klausimas - vėl politinėje darbotvarkėje.
Tai gerai. Vis dėlto labai svarbu, kad per šį laiką jis virto kitokia diskusija. Tai ne tik diskusija dėl klimato. Dabar tai ir ekonominės diskusijos, ekonominiai ginčai. Naujos ekonomikos šakos, kurios priklauso nuo klimato politikos, suinteresuotos, kad klimato politika būtų platesnio užmojo. Arba pažiūrėkite į mūsų priklausomybę nuo naftos, į padėtį Afrikoje: diskusijos dėl naftos priklausomybės tampa vis svarbesnės mūsų ekonominei padėčiai ES.
Bet pažvelkite į visus tuos pramonės atstovų, tikrų lobistų, laiškus, kuriuose reikalaujama sumažinimo 30 proc., nes tai atitinka jų interesus: jei užsibrėšime aukštesnius klimato tikslus, išaugs jų pelnas. Taip aiškiai parodoma, kad diskusijose dėl klimato politikos įvyko fundamentalus posūkis. Tai labai svarbu. Ekonominiai ir aplinkosauginiai interesai nebeprieštarauja vieni kitiems. Tai esminis dalykas.
Taigi apie ką kalbama šiame pranešime? Žinoma, prašome Komisijos pateikti pasiūlymą, kuriuo remiantis būtų siekiama kiekvienoje šalyje išmetamųjų dujų kiekį sumažinti 25 proc. Tai labai svarbu, nes taip mažinama priklausomybnuo naftos, didinama bendra nauda sveikatai, taip pat išnaudojamas energijos taupymo potencialas. Taigi energijos taupymas yra taip pat labai svarbi šio pranešimo dalis: jei įgyvendinsime energijos taupymo srityje užsibrėžtus tikslus, 25 proc. tikslas kiekvienoje valstybėje bus pasiekiamas ranka.
Pranešime kalbama apie sumažinimą 30 proc., tam skiriant 25 proc. vidaus pastangų, bet bendras sumažinimas siektų 30 proc. Rinka siūlo daugybę kompensavimo priemonių, taigi nustačius kiekvienai valstybei 25 proc. tikslą, galime kalbėti apie bendrą 30 proc. tikslą. Tokiu atveju šiek tiek ribojamos diskusijose aptartos kompensacijos - apie tai pranešime taip pat užsimenama.
Taip pat svarstomas prekybos taršos leidimais sistemos pakoregavimas. Pasakysiu atvirai: jei klimato tikslai būtų keliami tik taupant energiją, tyrimų duomenimis, anglių kaina kristų nuo 15 iki nulio eurų už toną. Taigi kažkiek reikia keisti ir prekybos taršos leidimais sistemos sistemą, siekiant užtikrinti, kad kainos būtų tinkamos ir atsirastų paskatų pereiti prie ekologiškų technologijų.
Rytoj vyks be galo svarbus balsavimas dėl ateities ekonomikos, t. y. ekologiškesnės ekonomikos. Raginu Komisiją atsižvelgti į prašymą, kurį Parlamentas pateiks rytoj, ir parengti teisės akto pasiūlymą. Taryba jau ėmėsi priemonių, Parlamentas savo poziciją išsakys rytoj; o toliau jau Komisija turės pateikti pasiūlymą. Žinome, kad diskutuojant dėl teisės akto pasiūlymo Taryboje daugiau nviena valstybnepasinaudotų veto teise.
Rytoj pamatysime, kad Parlamento dauguma, taip pat dauguma Taryboje yra už tai, kad būtų padidinti mūsų klimato tikslai ir užtikrinta, jog tikroji ateities ekonomika būtų ekologiškesnekonomika.
Jo Leinen
(DE) Ponia pirmininke, pone G. Oettingeri, ponios ir ponai, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija remia pono B. Eickhouto pranešimą, nes juo siunčiamas aiškus signalas ir ES, ir kitoms pasaulio šalims, kad kova su klimato kaita dar nebaigta. Tai signalas mums, kad rimtai vertiname 2008 m. klimato priemonių paketą, kuriame iškelti 20 proc. atsinaujinančiosios energijos ir 20 proc. energijos taupymo tikslai. Pone G. Oettingeri, šiandien mums pristatėte pasiūlymą ir mūsų laukia daug darbo. Abi šios priemonės padės 25 proc. sumažinti išmetamo anglies dvideginio kiekį ES. Kas tam galėtų prieštarauti? Neįmanoma - tai mūsų priimtų teisės aktų dalis. Be to, prisiėmėme atsakomybę prieš visą likusį pasaulį. Taip pat turime pasiekti sumažinimą 5 proc. taikydami švarios plėtros mechanizmą (CDM). Taigi iš viso būtų 30 proc. Tikiuosi, kad tikslai nebus sušvelninti. Trečios dalies pakeitimas pakenktų visam pranešimui. Jei jis bus priimtas, rytoj balsuosime prieš pranešimą. Tikiuosi, kad taip nenutiks, nes mes turime pasiųsti stiprų signalą.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Ponia pirmininke, man susidarįspūdis, kad susidūrėme su nauja beprotybe, nauja Europos pasaulietine religija. Nėra jokių mokslinių įrodymų, kad žmonių veikla yra kalčiausia dėl išaugusio išmetamo į atmosferą anglies dioksido kiekio. Klimatą veikiantys ciklai trunka šimtmečius. Mokslininkai, tokie kaip garsus klimato ekspertas iš Lenkijos profesorius Z. Jaworowski, šiais klausimais pateikekspertų išvadas.
Kodėl Grenlandija turi tokį pavadinimą, nors šiandien yra visiškai įšalusi? Atsakymas toks: kadaise tai buvo žalia sala, bet klimatas pasikeitė, neatsižvelgiant į žmogaus veiklą. Taigi mums reikia priešintis šiai naujajai sekuliariai religijai ir beprotybei. Mat kyla klausimas, ar buvo kokia prasmapskritai tokioms valstybėms kaip Lenkija jungtis prie Europos Sąjungos, juk šiandien Lenkija priversta išleisti kur kas daugiau pinigų išmetamo anglies dioksido kiekiui mažinti, nei gauna iš sanglaudos politikos. Išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimas 20 proc. yra beprasmiškas, mažinimas 30 proc. - juo labiau. Todėl balsuosiu "prieš".
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, tikiu, kad Fukušima pakeitpožiūrį ir į išmetamą anglies dioksidą. Mėginama tik užtikrinti, kad turėtume patikimą energijos šaltinį. Branduolinę energetiką teks keisti dujomis ir anglimis. Aišku, kad degdamos dujos ir anglys išskirs anglies dvideginį. Taigi šiuo metu mūsų nustatytas 20 proc. tikslas yra labai aukštas. Turėtume džiaugtis, kad dar turime kur pasispausti taupydami energiją, nes tuomet galėsime remti naujas energijos formas, kuriomis būtų pakeista branduolinenergija. Dujos ir anglys vaidins labai svarbų vaidmenį keičiant branduolinę energiją. Manau, profesinės sąjungos ir darbuotojas rimtai susirūpinę dėl to, kad dėl CO2 mažinimo priemonių, jei jomis bus nustatyti pernelyg griežti reikalavimai, darbo vietos bus perkeltos už Europos ribų, o visa žaliavų pramon- plieno, aliuminio ar popieriaus - taip pat pasitrauks iš žemyno. Norėčiau visus perspėti, kad per greitai mėginame pakeisti šią sritį. Mūsų politikos priemonės turi būti perspektyvios ir realistiškos.
Jaroslav Paška
- (SK) Ponia pirmininke, savo kalboje norėčiau atkreipti dėmesį į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonės trečią punktą, kuriame sakoma, kad dabartinės Komisijos politikos klimato kaitos srityje nuostatos privers iš Europos išsikelti visą pramonę. Bijau, kad netrukus padidėsiančios anglies dvideginio kainos tik paskatins šią tendenciją.
Kartu Komiteto nuomonėje atkreipiamas dėmesys į tai, kad šiuo metu sumažėjęs išmetamų teršalų kiekis Europoje visai nereiškia, kad ES netrukus pasieks užsibrėžtą tikslą dėl taršos sumažinimo. Veikiau tai reiktų laikyti sumažėjusios pramonės apimties ir gamybos perkėlimo už Europos ribų, dėl kurio Europoje auga nedarbas, pasekme. Dėl to esu tvirtai įsitikinęs, kad šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekį galima sumažinti tik nuosekliai skatinant investicijas į naujas ekologiškas technologijas. Oro kokybturėtų būti saugoma ne tik administracinėmis ir finansinėmis priemonėmis, bet ir remiant mokslinius tyrimus bei diegiant naujas technologijas.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Ponia pirmininke, Europos energetikos ir klimato strategijoje ekonomikos konkurencingumo siekiai turi būti derinami su energijos tiekimo saugumo ir aplinkos apsaugos interesais. Tikslas išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti daugiau kaip 20 proc. turi atitikti šiuos uždavinius. Sutinku, kad pastangos sumažinti teršalų kiekį turi būti padidintos nuo 20 iki 25 proc., iš jų 5 proc. turėtų būti pasiekti padidinus energijos vartojimo efektyvumą.
Vis dėlto svarbiausia surasti tokius sprendimus, kad Europos pramonišliktų konkurencinga. Dėl to džiaugiuosi, kad pirmą kartą Parlamente pasiektas platus susitarimas dėl sektorinio požiūrio įtraukimo. Laikantis šio požiūrio, bus galima konkrečiai nustatytą šaliai teršalų kiekio sumažinimo tikslą suderinti su bendru, visa apimančiu požiūriu į kiekvieną pramonės sektorių. Taip bus užkirstas kelias anglies dvideginio nutekėjimui.
Zbigniew Ziobro
(PL) Ponia pirmininke, visuomentikisi, kad visi mūsų, politikų, veiksmai bus pragmatiški, racionalūs ir efektyvūs. Mokesčių mokėtojai gali mums daug ką atleisti, bet niekada neatleis, jei švaistysime jų pinigus ir neparodysime rezultatų. Diskutuodami apie globalinį atšilimą turėtume jį vertinti kaip racionalų projektą. Atidėkime į šalį klausimus dėl šios teorijos pagrįstumo ar ko nors, kas suformavo mūsų politinių sprendimų šiuo klausimu pagrindą. Turėkime galvoje, kad mokslinės išvados yra prieštaringos, bet čia to spręsti nesinorėtų.
Vis dėlto norėčiau pabrėžti, kad vienas ryškiausių šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų ypatumų yra tas, kad jos nepripažįsta sienų. Jei Europos Sąjunga ir nustatys pačias griežčiausias įmanomas ribas, o Kinija, Indija ir kitos besivystančios šalys to nepadarys, rezultatas bus niekinis. Be to, suplonės Europos mokesčių mokėtojų kišenės, sumažėjus gamybai išaugs nedarbo lygis, o darbo vietos bus perkeltos už Europos Sąjungos sienų.
Atsižvelgiant į išvardytus dalykus, veikime racionaliai, jei iš viso reikia veikti, nes tai procesas, kuris bus efektyvus tik imantis veiksmų pasaulio mastu. Daug pasako ir tai, kad Kinijoje vieno mėnesio šiltnamio efektą sukeliančių išmetamųjų dujų kiekis atitinka metinį šio kiekio sumažinimą 20 proc. Europoje.
Elena Băsescu
(RO) Ponia pirmininke, norėčiau pradėti padėkodama ponui B. Eickhoutui už parengtą pranešimą.
Atsižvelgdama į Kankūno viršūnių susitikimo išvadas, išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą Europoje laikau gyvybiškai svarbiu. Tai reiškia, kad ES turi išlaikyti savo kaip pasaulio lyderės aplinkos apsaugos srityje vaidmenį. Todėl jai reikia keisti "žaliosios" politikos įgyvendinimą. Norėčiau pabrėžti, kad svarbu persvarstyti išmetamų teršalų kontrolės mechanizmus ir atsižvelgti į juos formuojant visą biudžetą.
Be to, būtų naudinga pagerinti ir dabartinę ES prekybos taršos leidimais sistemą. Turint tai omenyje, buvo pateikta rekomendacija taikyti šią sistemą ir ne pramonės sektorių įrenginiams.
Privalau atkreipti dėmesį ir į Europos aplinkosaugos politikos poveikį ilgalaikėms investicijoms į ekologiškas technologijas.
Günther Oettinger
Komisijos narys. - (DE) Ponia pirmininke, gerbiami nariai, ponia C. Hedegaard norėjo, kad perduočiau jums sveikinimus. Šį vakarą ji negalėjo atvykti, todėl buvau paprašytas jos ir Komisijos vardu pakalbėti keliais svarbiais klausimais.
Norėčiau padėkoti Parlamentui, jo visiems nariams ir pranešėjui už šį svarbų ir platų pranešimą.
Mes vis dar teikiame didelę reikšmę tikslui apriboti pasaulinį atšilimą 2°C. Tam nustatėme trumpalaikius ir vidutinės trukmės tikslus iki 2020 m. ir parengėme ilgalaikę strategiją iki 2050 m. Taip pat aišku, kad privalėsime išnagrinėti tolesnius tarpinius etapus laikotarpiu nuo 2020 iki 2050 m. ir nustatyti tolesnius tarpinius tikslus.
Praeitais metais ES užsibrėž20 proc. tikslą, kuris turi būti pasiektas per ateinančius devynerius metus. Tai įvyko beveik prieš metus Parlamente, o prieš tai - dar Komisijoje ir Taryboje. Žinoma, turint mintyje technines galimybes, ekonominį poveikį ir finansines permainas, yra argumentų už aukštesnius tikslus. Tačiau vos prieš metus nustatėme 20 proc. tikslą. Nemanau, kad per tą laiką pasikeitinformacija, kuria rėmėmės priimdami sprendimą. Sakėme, kad Europa sumažins išmetamų teršalų kiekį 30 proc., jei kiti svarbūs pasaulio regionai bus pasiruošę įpareigojantiems susitarimams, nes klimato kaita yra pasaulinproblema. Tikime, kad vis dar yra galimybių sudaryti įpareigojančius susitarimus arba dalinius susitarimus. Dėl to sąlygos tokios - mūsų tikslas yra 20 proc., jei Europa veikia viena, ir 30 proc., jei turės partnerių, t. y. Jungtines Valstijas ir Kiniją. Manau, kad tai rimtas, toliaregis ir sąžiningas pasiūlymas.
Praeitais metais Komisija aptarir priėmkomunikatą, kuriame, remiantis šiomis išvadomis, pabrėžiamos galimybės išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti daugiau kaip 20 proc., t. y. 30 proc. Jame taip pat aptariama, ar yra techninių ir ekonominių galimybių pasiekti šį tikslą ir ar jis susijęs su didesnėmis išlaidomis, nors manome, kad sąnaudos bus mažesnės, nei rodankstesni skaičiavimai. Manome, kad šiuo metu prioritetas turi būti teikiamas patikimo planavimo principui. Tai reiškia, kad pramonė, ekonomika ir privatūs piliečiai gali planuoti vadovaudamiesi pernai demokratine dauguma priimtais tikslais: 20 proc., jei ES veikia viena, ir 30 proc., jei kiti svarbūs partneriai yra pasiruošę sudaryti įpareigojančius susitarimus.
Pasinaudojant tam tikru automatišku mechanizmu buvo parodyta, kad tuo atveju, jei vykdant 20 proc. sumažinimo tikslą bus padidintas ir energijos vartojimo efektyvumas, būtų įmanoma pasiekti sumažinimą visais 25 proc. Vis dėlto norėčiau jums priminti, kad tuo pat metu ir remdamasis ta pačia informacija Parlamentas keletą metų diskutavo dėl 20-20-20 tikslų. Net nebuvo užsiminta, kad paskutiniai 20 proc., dėl kurių buvo sutarta vėliau ir į kuriuos dėmesį dabar atkreipKomisija, galėtų paskatinti antruosius 20 proc. automatiškai virsti 25 proc. Ne toks buvo idėjos autoriaus sumanymas. 2007-ųjų ir 2009-ųjų kalbose apie tai niekada nebuvo užsiminta. Tai nauja mintis, atvira diskusijoms. Vis dėlto aš nesutinku su automatišku mechanizmu. Jei ankstesniuose etapuose Komisijos nariai ir Europos Sąjunga būtų rimčiau vertinę energijos vartojimo efektyvumą, klausimas dėl automatiško mechanizmo greičiausiai nebūtų kilęs.
Taip pat kilo ekonomikos ir aplinkosaugos interesų suderinimo klausimas. Manau, kad inovacijos, ypač aplinkos apsaugos srityje, suteikia daugybę galimybių inžinieriams ir technikams, galimybių įvairiausiais būdais kurti pridėtinę vertę, taigi ir darbo vietas. Turime siekti, kad šios naujos darbo vietos energetikos ir aplinkos apsaugos srityse būtų kuriamos Europoje. Kita vertus, turime užtikrinti, kad nebūtų prarastos svarbios darbo vietos. Ką noriu tuo pasakyti? Turiu omenyje, kad pasaulis neturi gaminti daugiau aliuminio ir plieno, nei jam reikia. Tačiau kiek galima daugiau Europai ir likusiam pasauliui reikalingo plieno, aliuminio ir vario turėtų būti gaminama čia, ypač jei tai jau čia gaminama šiuo metu. Priimtina perkelti gamybos vietą arba iš viso atsisakyti plieno, aliuminio ir vario gamybos, jei tai įmanoma. Tačiau Europai ir likusiam pasauliui reikalingas plieno, aliuminio ir vario kiekis, jei įmanoma, turi būti gaminamas Europoje, konkuruojant su kitomis vietovėmis. Tyčinį gamybos perkėlimą laikome nepriimtiną.
Taigi derindami šiuos interesus turime ir ateityje svarstyti, ar aukštesni išmetamo anglies dvideginio kiekio sumažinimo tikslai yra pasiekiami, ar jie padės išsaugoti darbo vietas "senosiose pramonės šakose" ir ar galime užkirsti kelią darbo vietų perkėlimui kitur. Aišku viena: man labiau patiktų, jei darbo vietos plieno pramonėje ir plieno gamybos liktų Europoje, kur iškeltas išmetamo anglies dvideginio kiekio sumažinimo 20 proc. tikslas, nei stebėti, kaip jos perkeliamos į Braziliją, Malaiziją ar Ameriką, kur išmetamo anglies dvideginio lygis siektų 100 proc. Tokiu atveju mūsų pinigai būtų įdėti įgyvendinant netinkamą sprendimą. Geriau 20 proc. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir išsaugoti darbo vietas, pridėtinę vertę, pajamas iš mokesčių ir ramią sąžinę Europoje, nei 100 proc. išmetamų teršalų, darbo vietų ir pajamų iš mokesčių Amerikoje ar Azijoje. Tai labai pragmatiškas požiūris, kuriuo vis dėlto atsižvelgiama ir į aplinkos apsaugos bei ekonominius aspektus. Jūs reikalaujate, kad Komisija parengtų platesnių pasiūlymų, skirtų atskiroms sritims. Mielai tai padarysime. Tikimės, kad kitų pasaulio šalių vyriausybės per pasaulines konferencijas, taip pat po šių metų vėlyvų rudens rinkimų JAV padarys pažangą.
Galiausiai norėčiau paraginti Parlamentą ir toliau remti mus savo specialistų išvadomis, taip pat pateikti mums atitinkamų reikalavimų. Tikime, kad Europos Sąjunga ir toliau žengia teisingu keliu, ir norime užtikrinti, kad vykdant kontrolę bei garantuojant skaidriai būtų pasiektas 20 proc. tikslas ir reikalai Europoje nepakryptų nepageidaujama linkme. Rudenį pristatysime jums savo idėjas dėl prekybos taršos leidimais sistemos peržiūros. Kaip šiandien žadėjome pasiūlyme dėl energijos vartojimo efektyvumo, pateiksime pranešimą, kuriame bus aptarta, ar energijos vartojimo efektyvumo didinimas paskatins ženklias permainas anglies dvideginio rinkoje. Prireikus ištirsime, ar neatsiras energijos trūkumo, kad užtikrintume, jog prekybos taršos leidimais sistema tebebūtų veiksminga išmetamo anglies dvideginio kiekio mažinimo priemonrinkos ekonomikos sąlygomis.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks ketvirtadienį, 2011 m. birželio 23 d.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Sergio Berlato
Pasinaudosiu šia proga išreikšti savo nepritarimą vienašališkam Europos tikslo padidinimui, numatant iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį daugiau kaip 20 proc., nors nesudarytas visuotinis visų didžiausių teršėjų susitarimas dėl klimato. Nederėtų pamiršti, kad Europos Sąjunga faktiškai tebėra vienintelis pasaulio regionas, kuriame nustatyti teisiškai privalomi teršalų mažinimo tikslai. To tiesioginpasekmyra ta, kad Europos pramonatsiduria sunkioje padėtyje konkuruodama su pasauliniais konkurentais, kurių nevaržo tokie įpareigojimai. Taigi, mano nuomone, Europos Sąjunga pirmiausia turėtų pasiekti visus ir taip jau labai plataus užmojo 20-20-20 tikslus, numatytus Klimato ir energetikos teisės aktų pakete. Tai vienintelis būdas nustatyti tokią Europos Sąjungos aplinkos apsaugos politiką, kuri leistų Europos verslui toliau būti konkurencingam pasauliniu mastu, kad būtų užtikrintas tvarus ekonomikos augimas ir ypač darbo vietų kūrimas. Baigdamas norėčiau pritarti Italijos pramonės atstovų išsakytam nerimui, kad šiuo metu pramonnegali pritarti dar platesnio užmojo įsipareigojimams negu tie, kuriuos jau nustatEuropos Vadovų Taryba ir kuriuos patvirtino Komisija prekybos taršos leidimais direktyvoje.
Elisabetta Gardini
Komisijos gairėse dėl konkurencingos, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. sakoma, kad 20 proc. energijos vartojimo efektyvumo tikslas automatiškai, net nepakeitus dabar galiojančių teisės aktų leistų sumažinti išmetamų teršalų kiekį 25 proc. Nesant tarptautinio susitarimo vienašališkas išmetamų teršalų kiekio mažinimo tikslo padidinimas galėtų turėti neigiamą poveikį mūsų pramonės konkurencingumui, Europos Sąjungos ūkio augimui ir darbo vietų kūrimui. Verčiau turėtume žengti energijos taupymo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo keliu. Remiu Komisijos nario G. Oettingerio naująjį energijos vartojimo efektyvumo pasiūlymą, kuris tikrai leistų taupyti energiją asmenims ir verslui, padėdamas kontroliuoti jų energijos eikvojimą. Be to, aptardami būsimą ES klimato politiką negalime palikti nuošalyje naujo Europos ir tarptautinio energetikos scenarijaus, kuris atsirado per neramumus Šiaurės Afrikoje ir branduolinę krizę. Šie veiksniai turės labai didelę įtaką energijos kainoms vidutiniu laikotarpiu, todėl mums reikės įvertinti jų poveikį dabartinei Europos aplinkosaugos strategijai. Pakanka pasakyti, kad atsisakius branduolinės energetikos Vokietija bus priversta naudoti daugiau iškastinio kuro, taigi padidės jos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis. Todėl turime pertvarkyti mūsų aplinkos apsaugos politikos priemones, kad jos - tai ypač svarbu - būtų suderintos su mūsų energetikos politikos priemonėmis, atsisakydami tradicinio sektorinio požiūrio.
Adam Gierek
Tam tikrų ES valstybės narės, įskaitant ir mano paties valstybę Lenkiją, ekonomika jau nukentėjo dėl neigiamo savavališkai primesto klimato ir energetikos teisės aktų paketo, kuris naudojamas kaip priemonįgyvendinti politinį 3x20 tikslą, poveikio. Tačiau ir šis politinis tikslas dažnai aiškinamas klaidingai: žmonės kalba apie energijos vartojimo sumažinimą 20 proc., nors iš tiesų tikslas yra 20 proc. padidinti vartojimo energijos efektyvumą - tai juk ne tas pat. Sąvoka "efektyvumas" ES dokumentuose dažnai vartojama klaidingai, nes nesuvokiamas terminas "energijos vartojimo efektyvumas" ir jo įvertinimo metodai, arba, kitaip tariant, nežinia, apie ką mes kalbame - apie nacionalinį bendrąjį energijos vartojimo efektyvumą, vartojimo efektyvumą vienam gyventojui ar apie naudingumo koeficientą, pvz., pirminės energijos virsmą naudingu darbu. Turėtume pabrėžti ne vartojimo apribojimą, bet efektyvumo didinimą, kuris reikštų, kad mūsų prioritetu ir pranašumu tampa technologinės inovacijos. Tokios inovacijos turi didžiausią potencialą sumažinti išmetamų teršalų kiekį, net viršijant 20 proc. tikslą.
Valstybės narės turėtų turėti teisę pačios spręsti dėl išmetamų teršalų kiekio mažinimo metodų ir grafikų, daugiausia didindamos efektyvumą. Lenkijos atveju didžiausią potencialą turi visų pirma naujų ir senų pastatų šilumos efektyvumo gerinimas, o antra - gyvenamųjų pastatų senų šiluminių įrenginių pakeitimas šiuolaikiniais šiluminiais įrenginiais. Klimato ir energetikos teisės aktų paketas turi būti persvarstytas siekiant užtikrinti, kad valstybės narės geriau prisitaikytų prie išmetamų teršalų kiekio mažinimo.
Jolanta Emilia Hibner
Klimato kaita yra didelis iššūkis tarptautinei bendruomenei. Iš pateiktų rezultatų matome, kad Europa vykdo veiksmingą klimato politiką. Atsižvelgiant į tai, kad nėra pasaulio mastu priimtų taisyklių, nustatančių privalomus mažinimo tikslus, ES būtų klaidinga užsibrėžti naujus vienašališkus tikslus. Lenkija sunerimusi dėl pranešėjo B. Eickhouto pasiūlymo, apimančio daug problemų, galinčių kelti grėsmę Europos ekonomikai. Įvedus dar didesnį išmetamų teršalų kiekio sumažinimą nuo 20 iki 30 proc. gali būti padaryta didelžala klimato kaitos požiūriu. Jei Europoje gamybos sąnaudos per didelės, pasaulinis išmetamų teršalų kiekis didės, nes išaugs produktų importas iš šalių, kuriose efektyvumas išmetamų teršalų kiekio požiūriu yra žemas.
Europos pramonįrodė, kad galime pasikliaut jos pasiryžimu ieškoti inovatyvių sprendimų, kurie padėtų kovoti su klimato kaita. Novatoriški pasiekimai galimi tik tada, kai tinkamai planuojamos ilgalaikės investicijos.
Kadangi Lenkijoje naudojama labai daug anglių, jau 2013 m. dėl prekybos taršos leidimais sistemos lenkų pramonbus priversta prisiimti kur kas didesnes sąnaudas nei jos konkurentai iš Europos. Tai gali sukelti didžiulių problemų siekiant pradinių sumažinimo tikslų ir kartu mėginant išlaikyti finansinį likvidumą. Pakėlus sumažinimo tikslą dar 5 ar 10 proc. daug Lenkijos įmonių bankrutuotų; negalime leisti, kad taip nutiktų.
Ian Hudghton
raštu. - 2009 m. mano šalis Škotija, priėmusi Klimato kaitos įstatymą, įsipareigojo iki 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 42 proc. Šis tikslas - plataus užmojo, tačiau jis yra vienas svarbiausių mūsų kovos su klimato kaita elementų. Mano kolega B. Eickhout pabrėždaugybę privalumų, susijusių su platesnio užmojo ES tikslais, o mėginimus šiame Parlamente sumažinti mūsų ambicijas atmes Europos piliečiai.
Jaromír Kohlíček
Pirminiame šio pranešimo variante demonstruojamas begalinis diletantiškas entuziazmas, kažkoks nerealus mėginimas nepaisyti šiandieninės elektros energijos tiekimo tikrovės, be to, pateikiamas ištisas gražių svajonių sąrašas. Gali būti, kad visi ES piliečiai pritars drąsiems planams sumažinti išmetamųjų teršalų kieki 80-95 proc. iki 2050 m. Vis dėlto įsigilinus toks planas, koks yra dabar, turi būti grindžiamas realiomis galimybėmis, kurias teikia dabartiniai energijos ištekliai. Tiesiog neįmanomą vieną dieną nustoti vartoti anglis ir gamtines dujas, be to, pastaraisiais metais ES valstybėse narėse gamtinių dujų naudojimas ženkliai išaugo. Dėl isterijos, kuri kilo po žemės drebėjimo Japonijoje, ir problemų, susijusių su Fukušimos elektrinės reaktoriumi, kai kurių ES valstybių narių piliečiai nusprendė, kad reikia atsisakyti branduolinės energetikos, nors bendresnės problemos signalų nematome. Kalbant konkrečiai, galima matyti, kad ES neturi tokių perdavimo linijų, kuriomis galėtų būti tiekiamas pakankamas elektros kiekis iš šiaurės į pietus ar iš rytų į vakarus. Visi žinome, kad vėjas nepučia visą laiką, net Šiaurės Vokietijoje, o saulės elementai, kurių efektyvumas dabar siekia apie 11 proc., gali konvertuoti į elektros srovę tik tiesiogiai ant jų krintančią saulės energiją. Taigi saulės elektrinių galia kinta visą dieną ir visus metus. Pritariu Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų parengto pranešimo išvadoms, bet po jų būtinai turi būti atlikta išsami planų analizė.
Eija-Riitta Korhola
raštu. - (FI) Europos klimato ir energetikos politikai būdinga gausybneracionalių sprendimų. Pagal ją sukurta prekyba išmetamųjų teršalų leidimais, kuri dirbtinai išpučia elektros kainas ir padidina sąnaudas, o tai vargiai duoda naudos klimatui ar aplinkai. Pagal ją vėjo jėgainės pastatytos ten, kur nėra vėjo. Dėl supirkimo tarifų sistemos pelninga pasidartai, kas niekada neturėtų nešti naudos. Pajamos atitenka ne pramonei, bet bendrovėms, kurios gamina elektrą biržai. Atsinaujinančiosios energijos tikslai turi būti įgyvendinti per tokį nerealų laikotarpį, kad tai kelia pavojų tvariai miškininkystei. Daugiau tokių dalykų nebegalime leisti, ypač kai pasaulinekonomika patyrkrizę, o ant kortos pastatytas pasitikėjimas euru. Atsižvelgiant į visą tai, negaliu suprasti, kodėl Parlamentas taip trokšta padidinti mūsų vienašališkus tikslus mažinant išmetamų teršalų kiekį: nauda pasaulinei aplinkosaugai bus maža, palyginti su našta, kuri bus užkrauta mūsų pramonei ir darbo vietoms. Kadangi Vokietija pareiškatsisakysianti branduolinės energijos, jau dabar aišku, kad ES nepasieks tikslų sumažinti išmetamų teršalų kiekį, nes išaugs iškastinės energijos vartojimas. Vietoj to augs ir teisės teršti kaina, ir elektros kaina. Už visą tai turės sumokėti darbdaviai ir darbuotojai, o už mūsų sienų augs išmetamų teršalų kiekis. Atėjo laikas imti vadovautis sveiku protu. Juk aišku, kad mūsų siekio privalomai mažinti išmetamų teršalų kiekį pasaulis nepalaikys, todėl reikia pabrėžti techninius sprendimus, o problemą vertinti kitu požiūriu: mums reikia kitokios strategijos, kad suvaldytume dalykus, kurie veikia klimatą. Trumpuoju laikotarpiu kaltininkai yra aerozolis, suodžiai, metanas ir ozonas atmosferoje, jie veikia skirtingai nuo ilgojo laikotarpio veiksnių, kaip antai anglies dioksidas, angliavandeniliai ar azoto oksidai. Jei mes sutelksime dėmesį tik į vieną - anglies dioksidą, tai rodys, kad nesuprantame problemos kompleksiškumo.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Balsavimo už pranešimą dėl galimo šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos kiekio sumažinimo iki 2020 m. tikslo padidinimo nuo 20 iki 30 proc. išvakarėse norėčiau išsakyti savo nerimą dėl pernelyg toli siekiančių išvadų. Apibendrinus mes pritariame jau nustatytų 3x20 uždavinių įgyvendinimui, tačiau sumanymo 30 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį užmojai ir kaina būtų milžiniški. Investuotojai, kuriems ir taip tenka visos sąnaudos, mėgindami konkuruoti su trečiosiomis šalimis, kuriose aplinkosauginiai reikalavimai yra ne tokie griežti kaip Europoje, susiduria su dilema - likti Europoje ar perkelti savo bendroves kitur.
Vienašališkai didindami tikslus efektyviai neužkirsime kelio klimato kaitai. Siūlomas 30 proc. sumažinimo scenarijus turės didžiulį poveikį ETS dalyvaujančioms ūkio šakoms, palyginti su tomis ūkio šakomis, kurios nedalyvauja šioje schemoje, privers jas griebtis kur kas rimtesnių priemonių.
Bogusław Sonik
Priemonės, kurių tikslas - nustatyti dar didesnius sumažinimo tikslus, pakenks visai Europos pramonei. Spaudimas pramonei per klimato politiką reikš, kad bendrovės persikels į valstybes, kuriose šios srities politika atitinka sveiko proto kriterijus. Pasauliniu mastu tai nesumažins išmetamų dujų, kenkiančių klimatui, kiekio. Fenomenas "anglies dioksido nutekėjimas" ar pramonės perkėlimas už ES ribų - ne mitas, tai tikra grėsmEuropos ekonominiam augimui ir darbo vietoms.
Pagal Pasaulinio banko pranešimą, įgyvendinus Europos klimato ir energijos teisės aktų paketą, Lenkijos ekonomika kasmet iki 2020 m. praras po 1,4 proc. BVP, o visa ES - 0,5 proc. BVP. Pasaulio bankas taip pat apskaičiavo, kad Lenkijoje elektros kaina pakils maždaug 26,2 proc., visoje ES - 12,6 proc. Ankstesnis ES tikslas sumažinti anglies dvideginio išmetimą 20 proc. jau dabar per sudėtingas Lenkijos ir visai Vidurio Europos pramonei, nes jų sunkioji pramonnaudoja daug anglių. Vis dėlto mes priimame šį iššūkį ir esame pasiryžę įvykdyti mūsų įsipareigojimus. Lenkija negali leisti padidinti anglies dioksido išmetamo kiekio sumažinimą iki 30 proc. Vienas sprendimų būtų, kad valstybės narės savanoriškai jungtųsi į išmetamo anglies dioksido sumažinimo klubą. Norėčiau, kad rytoj per balsavimą laimėtų sveikas protas prieš ekonomiškai nepagrįstą išmetamo anglies dvideginio sumažinimą.
Csaba Sándor Tabajdi
raštu. - (HU) Europos Sąjunga, įskaitant Vengriją, gali tik tuomet išlikti lydere kovoje su klimato kaita, jei įdiegs naujus technologinius ir ekonominius sprendimus, nuolat investuos į inovacijas. Vengrija iš ekologiškesnės ekonomikos gautų labai daug naudos. Mūsų valstybvis dar turi išmetamųjų anglies dvideginio leidimų, kurių vertsiekia kelis milijardus forintų; juos vyriausybturėtų vėl imti pardavinėti kaip įmanoma greičiau. Turime galybę išteklių, todėl galėtume duoti didžiulį kiekį žaliavos bioenergetinių produktų gamybai. Štai kodėl nesuprantu, kodėl naujoje Vengrijos kaimo strategijoje nėra numatytos pagalbos priemonės energijos gamybai skirtų žemės ūkio žaliavų gamybai. Pats laikas Vengrijos vyriausybei įsipareigoti išplėsti atsinaujinančiosios energijos naudojimą, paremti novatorišką nacionalinę plėtrą. ES, kuri išmeta tik 12 proc. pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio, negali viena sustabdyti klimato kaitos. Tokiose didelėse besiformuojančios ekonomikos šalyse kaip Kinija, Brazilija, Indija ar Rusija didėja aplinkosauginis sąmoningumas, todėl Europos bendrovėms gali atsiverti didžiulės alternatyvių energijos išteklių rinkos. Vis dėlto Europos bendrovės galės konkuruoti šiose rinkose tik tuo atveju, jei jas motyvuos Europos priežiūros sistema, skatinanti tolesnes inovacijas ir plėtrą. Štai kodėl mums reikia plataus užmojo išmetamo anglies dvideginio mažinimo tikslų. Dėl teigiamo anglies dvideginio balanso naujose valstybėse narėse visų 27 ES narių išmetamų teršalų kiekis jau sumažėjo 17 proc., palyginti su 1990 m. Taigi iki 2020 m. pasiekti 30 proc. tikslą gali būti labai realu.
