Socialinis paketas (pirmoji dalis) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - tai Komisijos ir Tarybos pranešimai dėl socialinio paketo (pirmoji dalis).
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Gerb. Pirmininke, ponios ir ponai, prieš du mėnesius Komisija priėmatnaujintą socialinę darbotvarkę. Ji skirta padėti Eurorpos Sąjungai spręsti socialines problemas, kurias Europa tuės įveikti XXI amžiuje. Joje yra ambicingų ir nuoseklių socialinės politikos srities priemonių rinkinys, leisiantis europiečiams greitai pasinaudoti jiems duota proga.
Kaip jau buvo sakyta, liepos mėn. pradžioje Šantiji vykusiame neoficialiame Socialinės tarybos susitikime Darbo ir socialinių reikalų ministrai apsvarstatnaujintą socialinę darbotvarkę.
Man buvo malonu gauti pranešimą, kad valstybės narės pritaratnaujintai socialinei darbotvarkei ir susidomėjęs laukiu išvadų, kurias Taryba turėtų gauti iki šių metų pabaigos. Jau turėjau galimybę šį paketą pristatyti Pirmininkų sueigai ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui. Atėjo tinkamas laikas ir išsamioms diskusijoms čia, Parlamente. Esu tikras, kad šios dienos pasikeitimas nuomonėmis padės mums pasiekti sutarimą dėl klausimo, kokią socialinę Europą norime kurti Europos piliečiams.
Norėčiau priminti iki šiol esamas aplinkybes. Šis kompleksinis paketas - dviejų metų bendrų pastangų rezultatas. Komisija dirbo su visomis suinteresuotomis šalimis, tarp jų darbuotojų ir darbdavių, pilietinės visuomenės, valstybių narių ir regionų bei vietos institucijų atstovais. Paketas sudaro darnią visumą, kurioje pabrėžiami ryšiai su kitomis sritimis, pvz., švietimu, sveikata, aplinka, informacine visuomene ir ekonomika, ir jame aiškiai matyti, kad ekonominiai ir socialiniai tikslai yra dvi tos pačios monetos pusės ir glaudžiai sąveikaudami privalo veikti žmonių gerovei. Tai ambicingas paketas, kuriuo mėginama praktiškai atsakyti į žmonėms nerimą keliančius klausimus ir gerinti jų gyvenimo sąlygas. Tai ir labai išsamus paketas (didžiausias, kurį Komisija yra kada nors priėmusi iš karto), kuriame yra 18 iniciatyvų, pateiktų kartu su pranešimu. Svartoma ir daugiau kaip 20 kitų, su įvairiais klausimais susijusių iniciatyvų.
Šiandien nagrinėjame dvi priemones: pasiūlytą direktyvą dėl kovos su diskriminacija ir ištaisytą direktyvą dėl Europos darbo tarybų įkūrimo. Tačiau pirmiausia norėčiau tarti keletą žodžių dėl pagrindinių šio paketo principų.
Atnaujinta socialindarbotvarkgrindžiama trimis pagrindiniais principais: galimybėmis, prieinamumu ir solidarumu. Mes, europiečiai, branginame žmogaus vertę ir norime, kad kiekvienas turėtų vienodas galimybes savo pajėgumui įgyvendinti. Tai reiškia pašalinti kliūtis, kurias turi įveikti žmonės, ir sukurti sąlygas, kurios visiems leidžia pasinaudoti siūlomomis galimybėmis vis dėlto kartu atsižvelgiant į Europos įvairovę ir vengiant nesantaikos.
Europiečių tikėjimas lygybe skatina bendrą tikėjimą socialiniu solidarumu: kartų solidarumu, regionų solidarumu, esančių viršuje ir apačioje solidarumu, turtingų ir mažiau turingų valstybių narių solidarumu ir taip pat solidarumu su mūsų kaimynais ir draugais kitose pasaulio šalyse, nes solidarumas yra neatsiejama Europos bendrijos veikimo ir mūsų santykių su kitomis pasaulio šalimis dalis.
Ponios ir ponai, kaip žinote, šiuo metu teisinės apsaugos nuo diskriminacijos mastas Europos Sąjungoje skiriasi ir priklauso nuo diskriminacijos priežasčių. Tačiau diskriminacija neapsiriboja viena sritimi. Todėl kaip paketo dalį, pasiūlėme horizontalią direktyvą, draudžiančią diskriminaciją amžiaus, lytinės pakraipos, religinių įsitikinimų ir negalios ne užimtumo srityje pagrindu. Horizontali direktyva suteiks valstybėms narėms, ekonomikos subjektams ir piliečiams daugiau aiškumo ir teisinio tikrumo.
Šis projektas - tai atsakas į pakartotinus Parlamento prašymus, ir įvykdo politinį įsipareigojimą, kurį Komisija prisiėmatėjusi į valdžią. Tai lanksti priemonė, pagrįsta valstybių narių jau priimtais ir į esamus reglamentus įtrauktai principais.
Norėčiau pabrėžti, kad visų diskriminacijos priežasčių sprendimas vienu būdu nereiškia, kad visose srityse turi būti taikomos vienodos taisyklės. Pvz., draudimo ir bankininkystės srityse remiantis amžiumi ir negalia galima bus taikyti įvairius požiūrius. Tačiau šie skirtumai turės būti įtikinamai pagrįsti ir patvirtinti patikimais statistikos duomenimis. Vyresnio amžiaus žmonėms vis dar naudosis lengvatiniais visuomeninio transporto ir kultūros renginių tarifais, o siekiant apsaugoti žmonių sveikatą, vis dėlto bus galima riboti galimybę naudotis tam tikromis prekėmis, pvz., alkoholinių gėrimų pardavimas nepilnamečiams.
Direktyva apima visų prekių tiekimą ir paslaugų teikimą ir yra svarbi ir verslui, ir privatiems asmenims, bet tik tiek, kiek tai susiję su komercinių prekių tiekimu ir paslaugų teikimu.
Pagal proporcingumo principą, kuris įtrauktas ir į esamas kovos su diskriminacija direktyvas, ir į JT konvencijas dėl žmonių su negalia teisių, kurias pasirašvalstybės narės ir Europos bendrija, ši direktyva tai pat bus proporcinga ir jos primetamos naštos požiūriu.
Pagal direktyvos projektą diskriminacija draudžiama, bet kartu paisoma kitų pagrindinių teisių ir laisvių, tarp jų privataus ir šeimos gyvenimo apsaugos ir veiksmų, kurių imtasi tokiomis aplinkybėmis, taip pat religijos ir susibūrimų laisvės.
Kita probelma, į kurią norėčiau atkreipti dėmesį, yra romų diskriminacija, kurią Komisija pakartotinai pasmerkkaip neatitinkančią ES principų. Pakete yra deklaracija dėl mūsų atnaujinto įsipareigojimo užtikrinti lygias galimybes ir kovoti su diskriminacija, taip pat Komisijos tarnybų darbo dokumentas dėl Bendrijos priemonių ir politikos krypčių, skirtų romams integruoti.
Tai atsakymas į 2007 m. gruodžio mėn Europos Vadovų Tarybos pageidavimą, kad Komisija pasvarstytų dabartines politikos kryptis bei priemones ir Tarybai pateiktų ataskaitą dėl pasiektos pažangos.
Pagal Komisijos tarnybų darbo dokumentą, būtinos teisinės, finansinės ir koordinavimo priemonės yra tinkamos ir jos naudojamos, tačiau dar ne pakankamai. Į atnaujintą socialinę darbotvarkę įtrauktos kelios iniciatyvos, skirtos ES gebėjimui veiksmingiau reaguoti į pokyčius gerinti. Mes įsitikinę, kad šiomis aplinkybėmis Europos socialiniam dialogui ir Europos darbo taryboms tenka ypatingas vaidmuo. Jau kurį laiką reikia atnaujinti Europos darbo tarybų direktyvą.
Šiuo metu Europos Sąjungoje esama 820 Europos darbo tarybų, kurios atstovauja 15 mln. darbuotojų. Tačiau pastarosios bylos rodo, kad jos nevisai atlieka savo darbą ir darbuotojai dažnai nepakankamai gerai informuojami ar konsultuojami dėl bendrovių restruktūrizavimo. Todėl iniciatyva skirta stiprinti socialinio dialogo vaidmenį viršnacionalinio lygmens bendrovėse.
Tai - suderintas projektas, kuris turėtų užtikrinti, kad prieš priimant sprendimus dėl darbuotojus paveiksiančių aplinkybių, darbuotojų atstovai yra deramai informuoti ir konsultuoti, taip pat turėtų sudaryti sąlygas įmonėms prisitaikyti prie globalizacijos.
Komisija tikrai pageidautų pirmenybę teikti sprendimui, kuris pirma apsvarstytas su darbininkų ir darbuotojų atstovais, tačiau tai, kad praėjusį birželio mėn. nesugebėjome jų įtikinti sėsti prie diskusijų stalo, privertKomisiją pateikti projektą savo pačios iniciatyva.
Vis dėlto vertiname bendrą laišką, kurį rugpjūčio mėn. darbuotojai ir darbavių atstovai nusiuntTarybai ir Parlamentui. Dėkojame už abiejų šalių pastangas siekti susitarimo šiuo sudėtingu klausimu ir aš taip pat džiaugiuosi, kad Tarybos projektą jie nusprendpriimti kaip tolesnio darbo pagrindą. Iš tiesų viliuosi, kad Parlamentas atsižvelgs į praktinius darbuotojų ir darbdavių atstovų pateiktus pasiūlymus, kai jie atvyks į pirmąjį svarstymą. Manau, kad greitai priimsime rezoliuciją. Kiek Komisija gali, ji kiek įmanydama stengsis pašalinti visas kliūtis.
Dabar turiu tarti keletą žodžių apie globalizacijos poveikio. Kartais bendrovės restruktūrizavimas yra neišvengiamas, bet jo poveikis darbuotojams bei jų šeimos gali būti labai skausmingas. Tokiomis aplinkybėmis gali pagelbėti esamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas. Iki šiol fondas padėjo 7 250 darbuotojams susirasti naujas darbo vietas. Tuo galime džiaugtis, tačiau privalu užtikrinti, kad fondas būtų prieinamas visiems, kuriems jis gali pagelbėti.
Socialinės darbotvarkės pakete esančioje ataskaitoje teigiama, kad iš kasmet turimų 500 mln. eurų, 2007 m. buvo panaudota tik 4 proc. Todėl derėtų pagalvoti, kaip pagerinti fondo veiklos rezultatus.
Dėl darbo jėgos judumo norėčiau pasakyti, kad 1996 m. direktyvoje dėl darbuotojų kopmandiravimo pritariama laisvam paslaugų judėjimui, taip pat saugoma nuo darbuotojų išnaudojimo ir laiduojama, kad valstybėse narėse, į kurias jie yra komandiruojami, bus paisoma jų pagrindinių teisių. Pastarieji Teisingumo Teismo sprendimai šiuo klausimu sukėldaugybę klausimų. Reakcijos į juos yra visiškai teisėtos ir mes privalome kartu rasti atsakymą į juos. Spalio 9 d. šaukiu forumą šiam klausimui apsvarstyti, kai šią sudėtingą problemą bus svarstoma kartu su politinėmis institucijomis, darbuotojų ir darbdavių atstovais, Europos institucijų atstovais ir teisės bei ekonomikos sričių ekspertais.
Be abejo, Komisija ir toliau klausys visų pastabų, tačiau dar nematome jokio poreikio keisti šią direktyvą. Tačiau bet kuriuo atveju užtikriname, kad jokio prieštaravimo tarp Sutartyje esančių pagrindinių laisvių ir pagrindinių piliečių laisvių nėra.
Ponios ir ponai, ši nauja socialindarbotvarkpatvirtina Europos Sąjungos įsipareigojimą skatinti tvirtą ir tikrą socialinį Europos aspektą - socialinę Europą, kuri patenkins mūsų bendrapiliečių lūkesčius. Žinoma, tai neįmanoma neįtraukus švietimo apsekto, kuris yra labai svarbus. Į tai atsižvelgdamas, norėčiau paminėti šiuos tris dokumentus:
1. Tarybos rekomendaciją dėl jaunųjų savanorių judumo Europoje;
2. Komunikatą, pavadintą "XXI amžiaus kompetencijų gerinimas: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė";
3. Žaliąją knygą "Migracija ir judumas: ES švietimo sistemų uždaviniai ir galimybės".
Mūsų bendras noras - stiprinti ir gilinti socialinį Europos aspektą. 18 pakete esančių priemonių - pirmosios mūsų pastangos šia kryptimi. Žinau, kad jumis, kurių darbas būti liaudies balsu, galiu pasikliauti, kad šiuos pasiūlymus ir politinius dokumentus nuodugniai ir atidžiai apsvarstysite. Tai ypač svarbu kalbant apie jų ateitį.
Xavier Bertrand
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, mes čia susirinkome kalbėti apie socialinę Europą. Kalbame apie socialinę Europą ir džiaugiuosi, kad šiandien tai darau prieš Europos Parlamentą - svarbų Europos institucinės sandaros narį, pagrindinį partnerį, su kuriuo pirmininkaujančioji Prancūzija siekia kiek galima glaudžiau bendradarbiauti.
Anksčiau sakiau ir dar kartą dabar pasakysiu, kad 2008 m. - tai metai, kai socialinei Europai suteikiama naujos energijos. Manau, jog tai nori matyti visi Europos dalyviai. Aukščiausio lygio susitikimas birželio mėn. Liuksemburge, liepos mėn. susitikimas Šantiji - šio kelio gairės. Norime, kad pirmininkaujančioji Prancūzija spręstų Europos socialinės darbotvarkės persvarstymo klausimą, apie kurį ką tik kalbėjo Komisijos narys V. Špidla. Tai svarbus klausimas, kuris iš mūsų reikalauja gebėjimo apibrėžti socialinę Europos viziją ir tą viziją paversti konkrečiais veiksmais. Šantiji diskusijos, kuriose Parlamentui atstovavo jūsų komiteto pirmininkas J. Andersson, suteikmums galimybę vėl patvirtinti daug bendrų vertybių, kuriomis visi tikime, nes būtent jos apibrėžia Europos socialinės politikos tikslus. Tos vertybės - tai socialinis dialogas, skirtingų kartų solidarumas, kova su skurdu ir diskriminacija, lyčių lygybė, socialinapsauga, profesinis judumas ir bendrojo intereso paslaugų svarba užtikrinant socialinę sanglaudą ir socialinę atsakomybę versle ir pramonėje. Stebint iš Pekino, Vašingtono, Žaliojo Kyšulio, Naujojo Delio ar net iš Brisbano, šios vertybės Europos socialiniam modeliui suteikia originalumo.
Šantiji galėjome pasauliui priminti, kad šios vertybės - Europos plėtros strategijos ir Lisabonos strategijos esmė. Kitaip tariant, Šantili susitikimas priminė, kad šis socialinis modelis, šios bendros vertybės yra Europos stiprybmūsų globalizuotame pasaulyje.
Kodėl? Todėl, kad žiniomis grįstą ekonomiką, novatorišką ekonomiką galima sukurti tik tvirtai susitelkus į žmogiškojo kapitalo plėtotę ir mokymąsi visą gyvenimą, nes pralaimi visa ekonomika, kai visoms gyventojų kategorijoms ilgam laikui užkertamas kelias į darbo pasaulį ir jie negali prisidėti prie gerovės kūrimo ir neturi galimybės naudotis prekėmis ir paslaugomis. Kadangi ir darbuotojai našesni, kai jie turi geras darbo ir socialinės apsaugos sąlygas, kurios apsaugo juos nuo sunkių gyvenimo suduodamų smūgių.
Ekonominpažanga nenumanoma socialinpažangos sąskaita. Toli gražu. Ne aš vienas šiuos du aspektus laikau nedalomus. Be socialinės pažangos, ekonomikos pažanga anksčiau ar vėliau išsikvėps. Taigi Europa turi žygiuoti į priekį abiejuose frontuose - ir ekonominės, ir socialinės pažangos.
Kartu su šiuo požiūriu, kuri drauge patvirtinome, pritarėme ir tam, kad reikia keisti Europos socialinį modelį, prisitaikyti prie globalizavimo, klimato kaitos, demografinės kaitos ir didėjančios Europos visuomenių įvairovės. Todėl mums reikia pritaikyti savo darbo rinkas ir įdiegti lankstaus užimtumo saugumą (angl. flexicurity), t. y. ir darbo jėgai, ir darbdaviams skirtas naujas saugumo ir lankstumo priemones.
Viskas keičiasi. Iš pradžių sąvoka "lankstus užimtumo saugumas" baugino žmones, kėljiems nerimą. Tačiau dabar ši sąvoka reiškia visų dalyvių, tarp jų ir socialinių partnerių, siektiną Europos idealą. Šis žodis paplito ir tapo paplitusia, kasdiene sąvoka, o tai rodo, kad dalykai iš tiesų keičiasi, kinta ir mąstysena.
Jei norime tobulinti savo socialinį modelį, privalu atkreipti dėmesį į dar kai ką - tai socialinės sanglaudos užtikrinimą priemonėmis, skirtomis kovoti su naujomis skudro apraiškomis, ypač ten, kur jos turi poveikį vaikams. Atėjo laikas bendromis jėgomis geriau parengti mūsų visuomenes šiai demografiniai kaitai, stiprinti skirtingų kartų solidarumą ir užtikrinti, kad žmonės galėtų naudotis aukštos kokybės bendro intereso socialinėmis paslaugomis.
Šis pritaikymo procesas vyksta jau kelerius metus. Dėl Komisijos, Ministrų Tarybos, Europos Parlamento ir socialinių partnerių iniciatyvų mes darome pažangą konkrečių iniciatyvų, kurios tenkina Europos žmonių interesus, požiūriu. Kaip Europoje sudarome sąlygas darbuotojams judėti ir kartu užtikriname teises į užimtumą tų, kurie juda? Kaip geriname restruktūrizavimo procesų valdymą įtraukdami darbo jėgą visos Europos mastu,? Kaip užtikriname, kad žmonės galėtų dirbti ir taip atlikti vaidmenį visuomenėje ir ką galime padaryti, kad veiksmingiau kovotume su diskriminacija?
Šios pastangos bus tęsiamos pirmininkaujant Prancūzijai. Ypač, ir tai sakau labai atvirai, kai artėjantys rinkimai reiškia, kad 2008 m. antroji pusbus mūsų paskutingalimybužtikrinti šios Parlamento kadencijos pasiektus daugybės klausimų rezultatus. Netrukus mus visus prie balsadėžių įvertins mūsų bendrapiliečiai europiečiai.
Čia Europos žmonės tikisi rezultatų. Tai rodo reakcijos į pastaruosius Europos Teisingumo Teismo sprendimus. Šioje srityje, kaip ir daugelyje kitų sričių, kurias glaustai paminėsiu, mums gali padėti Europos Parlamentas.
Pirmiausia Europos darbo tarybos direktyva, apie kurią ka tik kalbėjo Vladimír Špidla. Tai pagrindinis įsipareigojimas, kuris sustiprins Europos socialinį dialogą. Dabartindirektyva taikoma daugiau nei 14 mln. darbininkų ir 820 darbdavių. Direktyvos persvarstymas dar labiau padidins numatytą skaičių.
Šantiji subūrėme Europos profesinių sąjungų konfederacijos ir verslo Europos atstovus, kad išgirstume jų požiūrius į Komisijos pateiktą persvarstytą tekstą. Pasiūlymas, kaip darbo pagrindas, juos tenkino ir jie pasakė, jog gali derėtis, kad įveiktų nesutarimus. Dabar jie baigia rengti bendrus pasiūlymus, kurie, atėjus laikui, bus paskelbti.
Jei tai bus įgyvendinta, jei socialiniai partneriai pateiks naujų pasiūlymų persvarstyti direktyvą, jie bus naudingi mūsų darbui, Parlamento ir Tarybos darbui. Kodėl nepasiekus susitarimo per pirmąjį svarstymą, kiek galima greičiau? Jei įmanoma, iki metų pabaigos?
Kalbant apie mūsų antrąjį darbo aspektą, be abejo, turiu paminėti pasiūlymą dėl direktyvos dėl apsaugos nuo diskriminacijos ne darbo vietoje, kurią Komisija priėmliepos 2 d. Apie tai daug buvo diskutuojama Šantiji ir nuo liepos mėn. pradžios pirmininkaujančioji šalis pradėjo derybas dėl šio teksto. Šiuo klausimu Parlamentas bus konsultuojamas, bet turėčiau nurodyti, kad Komisijos pasiūlyme, kuris aprėpia keturias diskriminavimo sritis, atsižvelgiama į praėjusį pavasarį priimtą parlamento rezoliuciją dėl Elizabeth Lynne pranešimo.
Trečiasis klausimas, kuris taip pat susilaukdaug dėmesio, buvo bendrojo intereso socialinės paslaugos. Apie jas kalba visos valstybės narės. Jos visos kalba apie tą patį dalyką, nors jei ir ne visos, reikia pripažinti, sako tiksliai tą patį. Tačiau Lisabonos sutarties priėmimas ir Altmarko paketo vertinimas mums suteikia galimybę pamąstyti apie tai, kaip šios paslaugos prisideda prie Europos socialinės sanglaudos, apie būtinybę užtikrinti jų aukštą kokybę ir apie tai, kad svarbu joms suteikti tvirtą teisinį pagrindą. Dėl gairių viliamės dirbti su Komisija ir visais norinčiais prisidėti, nustatyti pereinamuosius tikslus, kad šiuo ypač svarbiu klausimu būtų pasiekta tvari pažanga.
Be to, yra direktyvų dėl laikino darbo ir darbo laiko. Dėl jų abiejų Europos Parlamentas turi veikti antrajame svarstyme. Privalome nesusitaikyti. Milijonai laikinų darbuotojų nekantriai laukia direktyvos dėl laikino darbo įsigaliojimo ir kai kurios valstybės narės yra spaudžiamos išspręsti budėjimo laiko klausimą. Todėl aš tik galiu paraginti Parlamentą ir toliau informuoti mus apie tai, kas vyksta, taip pat deramai atsižvelgiant į atsvaros veiksnius, kurie man labai gerai žinomi. Tačiau čia taip pat žmonės iš mūsų tikisi ir visų akys nukreiptos į mus.
Kalbant apie judumą, aš taip pat daug dėmesio skiriu būtinybei pasiekti susitarimą dėl reglamento dėl socialinės apsaugos schemų koordinavimo įgyvendinimo.
Pirmininkaujančiajai Prancūzijai reikia Europos Parlamento paramos šiais įvairias klausimais norint pasiekti konkrečių rezultatų. Tų rezultatų, jūs tai žinote, bet dar kartą pakartosiu, labai laukia Europos žmonės, kurie labai tikisi, kad sieksime įgyvendinti mūsų europinę socialinę viziją jų kasdienio gyvenimo labui, kad Europa vis labiau taptų jų kasdienio gyvenimo dalimi. Šiandien žinome, kad mums reikia ne mažiau, bet daugiau Europos. Ponios ir ponai, mes visi gerai žinome iššūkius, kuriuos turime priimti.
Joseph Daul
PPE-DE frakcijos vardu. - (FR) Gerb. Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos pirmininke, Komisijos nary V. Špidla, ponios ir ponai, Europos liaudies partijos frakcija ir Europos demokratai itin didelę reikšmę skiria socialiniam teisingumui. Vienas iš mūsų prioritetų vis labiau globalėjančiame pasaulyje - Europos socialinio modelio puoselėjimas. Dėl to aš, kaip EPP frakcijos pirmininkas, pritariu Komisijos pasiūlymui dėl naujo socialinio paketo. Šiame tekste pateikiami kai kurie atsakymai į mūsų visuomenei ypač svarbius klausimus, pvz., demografinkaita, globalizacija ir skurdo mažinimas.
Mano frakcija mano, kad Komisija turėtų žengti dar toliau ir imtis specifiškesnių priemonių. Skurdo mažinimas, gyventojų grupių, atskirtų nuo darbo rinkos, grąžinimas prie užimtumo, darbuotojų judumo skatinimas ir darbuotojų išsilavinimo ir kvalifikacijos kėlimas - šiems klausimams reikia ypatingos programos, kokrečių priemonių ir tvirto Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimo.
Demografinkaita - didelis iššūkis mūsų ekonomikoms. Pensinio amžiaus sulaukusiems darbuotojams, moterims, jaunimui, o svarbiausia žmonėms su negalia, apskritai kalbant, visiems, kurie ilgai nebuvo darbo rinkoje, privalu suteikti naują galimybę. Privalome padėti šiems žmonėms rasti darbą ar grįžti į darbą. Dėl to pageidaujame konkrečių priemonių mokymuisi visą gyvenimą skatinti.
Dirbantys žmonės ir toliau susiduria su nelygybe. Labai nerimaujame dėl vis dar esamo vyrų ir moterų darbo užmokesčių atotrūkio. 2008 m. Europoje šito neturėtų būti. Taip pat siekiant padėti žmonėms suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, jiems turi būti suteiktos atitinkamos priežiūros patalpos. Todėl raginame Komisiją ir Tarybą čia imtis ypatingų priemonių. Mano frakcija priešinasi visoms diskriminacijos formoms. Todėl pritariame Komisijos paskelbtam ketinimui ištaisyti atitinkamuose teisės aktuose vis dar išlikusias spragas. Ypač reikėtų sustiprinti veiksmus dėl neįgaliųjų diskriminacijos.
Ponai ir ponios, manome, kad veiksmingiausia mūsų turima priemonsocialiniams modeliams puoselėti šiame globalizacijos amžiuje - ekonomikos augimas. Tačiau mes įsitikinę, kad norėdami pasiekti Lisabonos strategijos tikslus, privalome skatinti verslą ir pramonę, nes verslas iš esmės skatina darbo vietų kūrimą. Privalome gerinti verslininko įvaizdį Europoje ir raginti jaunimą steigti savo įmones. Taip pat privalome skatinti konkurencingą mūsų įmonių aplinką, ypatingą paramą teikdami mažosioms ir vidutinėmss įmonėms, pagrindinėms darbo vietų kūrėjoms.
Į tai atsižvelgdami, raginame visus šios srities dalyvius siekti daugiau lankstaus užimtumo saugumo Europoje. Ši koncepcija įrodsavo vertę tose šalyse, kurios ją pritaikė. Ji suteikia įmonėms lankstumo, kurio joms reikia siekiant būti konkurencingoms tarptautiniu mastu, ir kartu apsaugo darbuotojus. Pritariu Komisijos sumanymui skatinti socialinį dialogą. Manome, kad pasitikėjimu grindžiama partnerystįmonėse - jų sėkmės raktas rinkoje.
Ponios ir ponai, dabartinėse sutartyse socialiniams reikalams valstybės narės neskiria pakankamai dėmesio. Tai galima ir būtina keisti, bet kol tai bus padaryta, turime tvirtai laikytis subsidiarumo principo. Mes neturime pasirinkimo. Tai netrukdo Komisijai atlikti poveikio tyrimus, pasmerkti nelygybę ir įvertinti bet kurio naujai pasiūlyto teisinio akto socialinius padarinius. Tikrai raginu tai padaryti. Susiduriame su dideliais socialiniais ir visuomeniniais iššūkiais, mums reikia reformuoti savo ekonomikas, jas pritaikyti, kad jos būtų konkurencingesnės, kad mažiau žmonių patirtų atskirtį. Be ekonomikos augimo negali būti socialinės pažangos, tačiau be socialinės pažangos ekonomika negali būti konkurencinga. EPP-ED frakcija dabar yra pasiryžusi kaip niekada anksčiau siekti rezultatų šioje srityje.
Martin Schulz
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, ponios ir ponai, klausydamas pirmesnių kalbėtojų - Komisijos nario V. Špidlos, Tarybos pirmininko X. Bertrando ir jūsų, J. Daulai, - kalbų, susidaro įspūdis, kad viskas gerai, jūs darote didelę pažangą ir 2008 m. prisiminsime, kai metus, kai buvo pakartotinai paskelbtas Europos socialinis modelis.
Visa tai skamba labai gražiai, tačiau tikrovne tokia maloni. Taip, tikrasis vaizdas visiškai kitoks. Jame Europos Sąjungos socialinnelygybyra viena didžiausių. Pelnas palaipsniui vis didėja, o darbo užmokesčio lygmuo nekinta. Atotrūkis tarp pajamų tapo vis didėjančia praraja. Paprastiems Europos Sąjungos gyventojams netekus pirkimo galios, tai apsunkina drastiškai pakilusios energijos kainos, - tai tikra skurdinimo programa. Tai problema, kurią Europos socialiniame modelyje privalu spręsti ne tik gražiais žodžiais. Ką jūs pradėjote, V. Špidla, yra gerai ir mes tam pritariame.
Ponios ir ponai, mes išsamiai nagrinėsime mūsų požiūrius dėl įvairių pasiūlymų. Galiu pateikti keletą pagrindinių pastabų dėl to, ko tikimės iš Europos socialinio modelio. Prieš penkiolika metų, jei bet kurios Europos Sąjungos šalies žmonės manė, kad kažkas nepavyksta, kad kai kuriems seniai nustatytiems šalių standartams kylo pavojus, jie tikėdavosi, kad Europa viską sutvarkys; jie juto poreikį ištaisyti reikalus pagal Europos pagrindų įstatymus, nes žmonės manė, jog Europos pagrindų įstatymų taisyklės geriau apsaugos nei šalies.
Šiandien, praėjus penkiolikai metų, tik pabandykite kam nors pasakyti, kad mes Europoje sutvarkysime reikalus. Darbuotojus apims baimė, nes jie mano, kad ši Europa daugiau nebegali užtikrinti socialinės apsaugos.
Jei skirsite laiko airių referendumui ir jaunimo balsavimo elgsenai išnagrinėti, pamatysite, kad šie jauni žmonės sako, jog Europa - tai puikus sumanymas. Bet kai jie pažvelgia, kaip šiandien ji organizuota ir sudaryta, jos organizacija ar jos sąranga įspūdžio jiems nedaro. Kadangi artėja rinkimai, dera tik paklausti, kodėl Europos socialinės politikos atžvilgiu prieš penkiolika metų buvo tiek optimizmo ir kodėl šiandien yra tiek pesimizmo. Mūsų, kaip socialistų, atsakymas būtų todėl, kad Europą valdo dešinieji. Ministre, jūs pasakėte gerą socialistinę kalbą; tai, ką pasakėte, buvo nuostabu. Bet kokios linijos laikosi jūsų vyriausybTaryboje dėl darbo laiko direktyvos?
(Plojimai)
Jūsų valdančioji partija yra Europos liaudies partijos narė, kurios partijos nariai sudaro didžiają daugumą Europos Sąjungos valdžios vadovų. Komisijoje jie sudaro absoliučią daugumą Komisijos narių, Komisijos pirmininkas taip pat yra jos narys. Europos liaudies partija - didžiausia politingrupšiuose rūmuose, bet girdint jus kalbant, galima pamanyti, kad jūs nieko bendra neturite su sustojusia Europos socialine plėtote. Europą valdo dešinieji ir ji vedama neteisinga linkme, o tai Europos rinkimuose privalu ištaisyti.
(Plojimai)
Jūs turėsite puikią galimybę grąžinti mus į kelią, kai ateis laikas įgyvendinti jūsų bendrais bruožais nusakytas priemones. Jūs sakėte, kad Europos socialinis modelis -vienas iš mūsų prioritetų. Mūsų frakcijai tai tikrai prioritetas! Ką žmonės jaučia, kai jiems Europos Sąjungoje kyla rimta grėsmė? Nevaldomos finansų rinkos. Nevaldomi investiciniai fondai ir privataus kapitalo įmonės, kurios perka vieną ar kitą bendrovę, pasiima jų turtą, o jų darbuotojus išmeta į gatves - ir vien tik tam, kad padidintų investuotojų pelnus.
Mano gerbiamas kolega Paul Nyrup Rasmussen mums pateiklabai gerą pranešimą. Šiuo klausimu mums reikalingas kvalifikuotos daugumos balsavimas, kad Komisija galėtų pradėti iniciatyvą dėl investicinių fondų ir privataus kapitalo įmonių reglamento. Kas yra tie, kuris atsisako pritarti tokiam žingsniui? Jūs - Europos liaudies partija, kurios atstovai tam priešinasi Ekonomikos ir pinigų politkos komitete.
Todėl mums reikia labai aiškiai išdėstyti, kad kova už Europos socialinį modelį - tai ir kova už pamatinę filososfiją. X. Bertrand Europos Sąjungos sėkmę teisingai priskyrekonomikos pažangos ir socialinės pažangos sąjungai. Tai visuomet buvo Europos, beje, ir krikščionių demokratų, filosofijos pagrindas. Dešimtmečiais ekonominir socialinpažanga buvo dvi tos pačios monetos puses, kol dešimtojo dešimtmečio pradžioje vyraujanti neoliberalų kryptis nepradėjo teigti, kad mažesni darbo užmokesčiai, ilgesnės darbo valandos ir mažiau žodžio teisės bendrovės valdyme - pagrindinis greitesnio ekonomikos augimo receptas. Be abejo, dešimtmečiais būta žmonių ir šiandien jų daug esama, net ir Komisijoje, kurie daugiau dėmesio skiria žirgų lenktynėms, nei Europos socialiniam modeliui, bet jie čia atsakingi už vidaus rinką, ir kurie mums sakir vis dar sako, geriausias pavyzdys būtų J. C. Trichet, pasisakantis kiekvienoje spaudos konferencijoje, kad darbo užmokestis Europoje pernelyg didelis. Galbūt taip yra Europos centrinio banko tarybos narių atveju, bet ne paprastiems Europos darbuotojams.
Todėl turime užtikrinti, kad vyksta bendra politinės krypties kaita, kuri iš tiesų grąžins Europos socialinį modelį atgal, kur jūs, X. Bertrandai, norite, kad visa Europos Sąjungos pasiekta ekonomikos pažanga taip pat turėtų naudingą poveikį Europos Sąjungos piliečių gyvenimui.
Be abejo, jūs teisus sakydamas, kad ES gali varžytis pasaulyje, kur tai bebūtų - Pekine ar Brisbane, jei vystysime šią vidaus rinką. Norime tai daryti, norime veiksnios vidaus rinkos. Norime našaus ir konkurencingo Europos žemyno. Tačiau norime jos todėl, kad kurtume visiems, ne tik pagrindinių korporacijų, didelių akcinių bendrovių ir didelių bankų investuotojams atitenkančią gerovę.
Kol Europoje vyraus tokia filosofija, pagal kurią Europos apdovanojimai teikiami tiems, kurie spaudos konferencijose pateikdami savo bendrovių statistinius duomenis giriasi Europoje uždirbtais milijardais, iš kurių jie nemoka jokių mokesčių Europoje, nes jų pelnas yra europietiškas, o ne šalies ir todėl jie atleisti nuo šalies apmokestinimo, ir tol, kol mes ir toliau dešimtimis tūkstančių mesime iš darbo, kad išsaugotume tokią padėtį ir išlaikytume savo akcininkų pelną, - kol tai bus Europos socialinio modelio tikrovė, čia galime kalbėti kiek norime, tačiau žmonės su tokia Europa niekada nesitapatins.
Tačiau mes tikrai pageidaujame konsoliduoti Europos idealą ir prisidėti prie integracijos. Todėl norėčiau rūmams priminti, kad apie Europos socialinį modelį sprendžiame pagal jo vaisius. Tas pats taikoma ir jums, X. Bertrandai, jums Taryboje ir jums, J. Daulai, čia, Parlamente.
Graham Watson
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, šis socialinis paketas - tai laukiamas žingsnis į priekį kuriant Europos bendriją, kuri rūpinasi savo piliečiais.
Žmonės, balsavę prieš Europos konstituciją ir Lisabonos sutartį, pasiuntaiškia žinią, kad jie nesuteiks Europos Sąjungai naujų galių tik dėl to, kad mes jų norime. Mūsų žmonės nori žinoti, kokią Europos Sąjungą kuriame.
Šis paketas platus ir prieštaringas ir privalome užtikrinti, kad žmonės žinotų naudą, kurią jis atneš jų gyvenime.
Europos darbo tarybų direktyvoje ir, žinoma, pasiūlyme dėl pacientų teisių tarpvalstybinės sveikatos priežiūros srityje, už kurį mano frakcija labai smarkiai kovojo, yra daug girtino, kaip sako Komisijos narys V. Špidla.
Tačiau šiandien norėčiau susitelkti į dvi specifines šio paketo priemones. Pirma, į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, kuris padeda darbo netekusiems žmonėms rasti naujas darbo vietas, persvarstymą. Šiuo metu, kad bendrovgalėtų pateikti paraišką, grėsmturi iškilti tūkstančiui darbo vietų. Liberalai ir demokratai džiaugiasi pasiūlymu šią ribą sumažinti ir supaprastinti paraiškų procedūras ne todėl, kad Europos Sąjungą turėtų numatyti Europai darbą (šį vaidmenį geriausiai atlieka vidaus rinka) ir ne todėl, kad mano, jog ES turėtų teikti bedarbiams pašalpas (tai valstybių narių reikalas). Pritariame šiam pasiūlymui todėl, kad jis grindžiamas tvirtu liberaliu principu - užimtumas yra geriausias gerovės šaltinis.
Sustojus augimui ir kai kurioms valstybėms narėms jau patiriant recesiją, ši politika padės išvengti staigaus darbo vietų praradimo spiralės, kuri kuria priklausomybę nuo socialinio aprūpinimo.
Antras klausimas - kovos su diskriminacija direktyva. Mano frakcija už ją kovojo nuo šios Komisijos kadencijos pradžios.
Dabar diskriminacijos apibrėžtis aprėps pagrindinį mažumų spektrą: vyresnio amžiaus žmones, homoseksualus, neįgaliuosius, visų tikėjimų žmones ir netikinčiuosius, ir ji bus taikoma klientams, vartotojams, taip pat darbuotojams.
Tai taip pat liberali priemonė, teikianti praktinę naudą, nes žinote, kad galite dirbti savo darbą ir gyventi nevaržomas prietarų.
Direktyvos projektas turėtų apimti daugiau nei dabar apima. Vis dar esama spragų, galimybių diskriminacijai pasireikšti. Kodėl, Komisijos nary, pvz., teisinga įstatymu uždrausti diskriminaciją darbo vietoje, bet leisti valstybėms narėms klasėje naudoti diskriminacinius vadovėlius?
Vis dėlto Europa palaipsniui naikina kliūtis. Mano frakcija pritaria Komisijos ir Tarybos įsipareigojimui prisidėti prie šio proceso, kaip mes atkakliai reikalaujame, kad šie rūmai aktyviai dalyvautų rengiant priemones, kurios šį procesą užbaigtų.
Vasario mėn. J. M. Barroso mums pateikpagrindinį priemonių paketą kovai su klimato kaita. Šiandien Komisijos pasiūlymai dėl socialinės politikos jo peikėjams rodo, kad Europai rūpi bendrijos sanglauda ir kad liberali ekonomikos politika neturi kelti grėsmės pažangiai sveikos aplinkos politikai ir solidariai visuomenei.
M. Schulzas skundžiasi dėl Europos Sąjungoje vyraujančių centro dešiniųjų vyriausybių, tačiau gyvename demokratiškai ir žmonės patys renkasi vyriausybes. Jų aiškiai neįtikina tai, ką siūlo socialistai.
Jan Tadeusz Masiel
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. Pirmininke, Sąjungos už tautų Europą frakcija labai džiaugiasi nauju Europos sąjungos socialiniu paketu. Socialinis aspektas ir yra tai, kas labiausiai išskiria Europą iš kitų pasaulio galybių, pvz., Jungtinių Valstijų ar Kinijos. Vakaruose dvidešimtojo amžiaus Europa buvo kuriama daugiausia remiantis socialinėmis vertybėmis. Tai buvo buvo vertingas socialinio modelio pavyzdys 2004 ir 2007 m. į Europos Sąjungą įstojusioms naujoms valstybėms narėms, nes devintojo dešimtmečio pabaigoje joms atgavus politinę ir ekonominę nepriklausomybę, daugelyje iš jų kapitalizmas siekįsitvirtinti savo pačiu baisiausiu pavidalu - pažeidžiant darbuotojų teises ir visiškai nepaisant žmogaus orumo.
XXI a. visi susiduriame su globalizacija, kuri gali būti ir galimybė, bet ir grėsmžmonijai. Todėl Briuselis privalo siųsti aiškius signalus valstybėms narėms ragindamas jas išsaugoti ir toliau plėtoti socialinius pasiekimus, tarnaujančius visų Europos Sąjungos piliečių interesams.
Jean Lambert
Verts/ALE frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, labai džiaugiuosi tuo, ką šįryt pasakministras, ir viliuosi, kad daug ką, kas buvo pasakyta, pakartos Taryba, nors iki šiol nėra įrodymų, leidžiančių tikėtis, kad taip bus.
Daugelis dominuojant mūsų rinkai vis dar abejojame mūsų socialinės apsaugos aspektu. Šis paketas paskatino apsvarstyti pastarųjų Europos Teisingumo Teismo sprendimų poveikį. Daugelis iš mūsų juos iš tiesų apsvarstėme ir manome, kad jie kelia labai didelį nerimą, nes mūsų nuolat prašoma pateisinti priemones remiantis tuo, kad jos netrikdo rinkos, o ne tuo, kad jose numatyta aukštą paslaugų kokybė, darbuotojų teisių privalumai ir pan. Tai akivaizdu socialiniame pakete, kurį dabar svarstome pripažindami, kad tarp dirbančiųjų iš tiesų esama skurdo, o atotrūkis tarp turtingųjų ir skurstančiųjų vis didėja. Nors ir pritariame Komisijos pakete išreikštam požiūriui dėl skurdo problemos sprendimo, iš tikrųjų laukiame konkrečių veiksmų.
Aišku, kad pritariame horizontaliai direktyvai dėl lygių teisių. Mes už ją kovojome per šią Parlamento kadenciją. Ji svarbi dėl įvairių priežasčių, ypač dėl to, kad dabar ji iš tiesų leidžia aktyviai dalyvauti visuomenėje.
Mes taip pat pritariame daugeliui pasiūlymų dėl romų. Pritariame Komisijos įsipareigojimui ir norime matyti, kad visos valstybės narės užuot puoselėjusios prietarus ir fanatizmą, jam pritartų. Mokymas apie lygias galimybes - svarbi įgūdžių darbotvarkės dalis, ypač tiems, kurie vykdo su tuo susijusių sričių politiką.
Džiaugiamės, kad yra pasiūlymų dėl Europos darbo tarybų, nors dėl jų turinio turime daug kritikos. Kalbant apie paketo judumo aspektą, tai dabar taip pat privalome išnagrinėti judumo poveikį socialiniu požiūriu: kas nutinka žmonėms, ypač ekonomiškai neveikliems, kurie juda ir atsiduria atkirsti nuo valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų; kas nutinka senstantiems į kitas valstybes nares išvykusiems žmonėms ir ką jiems atneš rytojus?
Taip pat pritariame pasiūlymui dėl naujų įgūdžių naujoje darbo vietoje ir tikimės, kad jis tikrai bus įtrauktas į klimato kaitos darbotvarkę, kurioje taip pat reikia atsiželgti į naujus įgūdžius senose darbo vietose, nes didžiausia darbo jėgos dalis jau praėjusi formalaus išsilavinimo tarpsnį ir todėl ypač svarbus yra mokymasis visą gyvenimą. Turime paklausti, kaip ketiname suteikti įgūdžius, kurių mums iš teisų reikia, kad klimato kaitos tikslai būtų įgyvendinami.
Gabriele Zimmer
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, man į atmintį įsirėžtrys šios diskusijos klausimai. Pirmasis - tai vidaus reikalų ministro, X. Bertrando, išreikštas pageidavimas 2008 m. paskelbti metais, kai pakartotinai naujo skelbiamas Europos socialinis modelis. Tada Komisijos nario V. Špidlos pasakyti žodžiai, kad socialinis paketas patenkino Europos Sąjungos visuomenės lūkesčius ir galiausiai jūsų, M. Schulzai, pareiškimas, kad Europą valdo dešinieji.
Manau, kad visus šiuos tris pareiškimus reikia kritiškai išnagrinėti. Pirma, kaip gali pirmininkaujančiosios Prancūzijos atstovas 2008 m. paskelbti sugrįžimo prie socialinio modelio metais, kai Prancūzijos vyriausybnet atsisaksocialinę politiką laikyti savo pirmininkavimo prioritetu? Mano nuomone, socialinis paketas toli gražu netenkina žmonių lūkesčių, nes jame visiškai nieko nedaroma siekiant mažinti socialinį Europos pasidalijimą ir net nesiimama jokių veiksmų šiam didėjančiam pasidalijimui sustabdyti, dabartinei padėčiai išlaikyti. Akivaizdu, kad procesas vyks ir toliau nepaisant socialinio paketo.
Pagaliau, M. Schulzai, su malonumu duosiu jums paragauti jūsų pačių vaistų. Ši padėtis įsitvirtino dešimtajame dešimtmetyje, kai valdžioje buvo socialistų vyriausybės. Mums derėjo tikėtis, jog jūs pasakysite, kad po Lisabonos sutarties, 2010 m. bus naujas vaizdinys, nauja strategija, kuri bus ypač sutelkta į Europos socialinio modelio apsaugą ir kuri dar kartą pertvarkys mūsų prioritetus.
Socialinis modelis lūkesčių netenkina. Pats laikas iš esmės keisti padėtį, kai mažėjant deramam užimtumui, didėja darbo vietų, kuriose žmonės negali užsidirbti pragyvenimui, skaičius. Galų gale mums reikia liautis darbo vietų skaičių naudoti kaip Europos Sąjungos kriterijų ir susitelkti į darbo vietas, kuriose mokamas padorus darbo užmokestis.
Šiame socialiniame pakete nenumatyta į visas Europos sutartis įtraukti, kai būtina, socialinės pažangos išlygą. Neatsakoma ir į klausimą, ar tiems, kurie atlieka svarbų vaidmenį gindami socialines teises Europos Sąjungoje, bus suteikta daugiau priemonių ir daugiau galių Europos darbo tarybos direktyvoje. Pasiūlyme paprasčiausiai taikomas status quo ir išlaikoma nepakeista dabartinlinija.
Atmetame šį paketą kaip pernelyg abstraktų ir klaidingą požiūrį. Vėliau šioje diskusijos mano frakcijos nariai komentuos atskiras pasiūlymo dalis.
Derek Roland Clark
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. Pirmininke, teisėtas airių referendumas atmetLisbonos sutartį, todėl, žinoma, jums reikia didelės programos dėmesiui nukreipti. Dėl to atsirado šis naujas paketas. Tačiau jis iš tiesų nėra naujas. Tai perdibti ankstesni pasiūlymai. Tačiau jis didelis. Jame yra ES teisėkūra, socialinis dialogas, bendradarbiavimas, finansavimas, partnerystė, dialogas, ryšiai... ir visa tai - tik vienas puslapis.
Norėčiau susitelkti į finansavimą. Klestinti ekonomika teiks lėšas, bet jūs turite įsivesti eurą, kai Europos centrinio banko (ECB) palūkanų normą siekiama taikyti tokioms įvairioms ekonomikoms. Kai kurie sako, kad tai vienas visiems tinkantis dydis. Iš tiesų tai vienas dydis, kuris niekam netinka.
Jungtinėje Karalystėje Anglijos bankas negali jo pritaikyti visiems mūsų regionams. Iš tikrųjų savaitgalio laikraščiuose pastebėta, kad ekonominis atotrūkis tarp JK šiaurės ir pietų dabar yra didesnis nei bet kada anksčiau.
ES yra protekcionistė. Jūs bijote globalizacijos. Nekovokite su ja, nesistenkite jos įveikti, prisijunkite prie jos. Prisijunkite prie vis didėjančios gyventojų skaičiumi pasaulio rinkos. Skatinkite verslą smarkiai mažindami biurokratiją. Sustabdykite niekada nesibaigiantį direktyvų ir reglamentų srautą, tik trukdantį verslui. Likusį pasaulį priimkite lygiomis sąlygomis ir Europos ekonomika išaugs suteikdama patį puikiausią socialinį paketą - daugiau ir geresnių darbo vietų.
Baigiant, kažkas pastebėjo, kad šį sumanymą pradėti tenka pirmininkaujančiajai Prancūzijai, bet ar ji pradės? Liepos mėn. 3 d. "EurActiv" duomenimis, abi - Komisija ir pirmininkaujančioji Prancūzija - socialinę politiką paskelb2008 m. prioritetu. Tačiau jei skaitome liepos mėn. 2 d. "Deutsche Welle", Prancūzijos prezidentas Nicolas Sarkozy aiškiai pasakė, kad socialinpolitika nebus pirmaeilės svarbos klausimas. Pagrindinę vietą užims šie klausimai: imigracija, klimato kaita ir energetika.
Taigi kuriuo pareiškimu tikite? Manau, prancūzai darys, kaip visada daro - rūpinsis savimi. Dėl to aš juos sveikinu. Norėčiau, kad mano vyriausybdarytų tą patį.
Carl Lang
(FR) Gerb. Pirmininke, ministre, ponios ir ponai, įprasta, kad mes šiuose rūmuose postringaujame apie socialinę politiką. Deja, dabar Europos socialinis modelis - ne daugiau nei mitas, nes socialintikrovmano šalyje, Prancūzijoje, ir ypač mano regione Nord-Pas-de-Calais, tokia: esama socialinis nuosmukio, nevilties, socialinio ir netikrumo dėl darbo sąlygų, masinio nedarbo ir dar tai, kas kelia didelį nerimą - mažėja gimstamumo rodiklis.
Mes vis dar mąstome remdamiesi 7-ojo dešimtmečio socialiniu modeliu, t. y. visiško užimtumo ir gausios darbo jėgos modeliu. Tačiau per pastaruosius trisdešimt metų būta masinio nedarbo ir labai smarkiai sumažėjo gimstamumo rodiklis. Todėl nuo gimstamumo bumo mes perėjome prie senukų bumo ir pasinėrėme į pensijų finansavimo krizę
Mes privalome liautis manę, kad Europos socialinį modelį turime ginti bet kuria kaina, o turėtume pasirengti jį pertvarkyti. Mūsų ekonomikos ir istoriniai tyrimai rodo, kad tai padaryti turėtume dvejopai: pirma, mums reikia šeimos politikos, skatinančios gimstamumą, kitaip ateinančiais dešimtmečiais nepajėgsime finansuoti savo pensijų sistemų, ir antra, mums reikia politikos, kuri vėl suaktyvintų bendrą rinką ir grąžintų žmones į darbą.
Siekdami suaktyvinti ES bendrą rinką, privalome ją iš naujo pramoninti ir, deja, jei ir toliau užsispyrę beveik fanatiškai tikėsime laisvąja prekyba ir nevaldomu liberalizmu, nesugebėsime padaryti to, ką privalome, kad mūsų įmonės būtų konkurencingos mūsų pačių vidaus rinkoje.
Dėl to mūsų būsimos pastangos ir mūsų tikslas gerinti socialines sąlygas privalo būti grindžiamas šia mintimi apie šalių ir Bendrijos lengvatas bei šalies ir Bendrijos apsauga.
Thomas Mann
(DE) Gerb. Pirmininke, Lisabonos augimo ir užimtumo strategija padėjo sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų; šia sėkmabejoja tie, kuriems sunku susitaikyti su šią besikeičiančia, užsakomųjų paslaugų, racionalizavimo ir bendrovių susiliejimo Europa. Nvienas, kuris nuolat jaučiasi asemniškai nereikalingas, negali įsivaizduoti Europos ekonomikos eksporto bumo. Kaip viena iš atsakomųjų priemonių šiam netikrumo jausmui įveikti, mums būtina nauja nuosekli socialinstrategija. Tačiau pateiktas paketas toks išsamus, kad vargu ar jį galima įgyvendinti iki 2009 m. Dėl to mažėja pasitikėjimas iš esmės girtinu požiūriu.
Komisijos nary, V. Špidla, mūsų tikslas negali būti veikla dėl veiklos. Visa tai susiję su tvarumu. Mūsų tikslas negali būti ir grynai rinkimų kampanija, kurioje ką tik atsiskleidM. Schulz, bet matau, kad jis ką tik išėjo iš salės. Mes iš dalies esame atsakingi už tai, kad užtikrintume, jog žmonės nenustumiami į šalį ir jie nepasitraukia į lygiagrečiai egzistuojančias visuomenes ar įsivaizduojamą pasaulį. Šios pastangos prasideda mokyklose, kuriose reikia labai smarkiai mažinti didelį, nerimą keliantį iškrentančiųjų iš mokyklos skaičių siekiant užkirsti kelią toliau didėti prarajai tarp turinčiųjų kvalifikaciją ir jos neturinčiųjų. Dėl to mums reikia motyvacinių pamokų. Gebėjimus ir įgūdžius privalu puoselėti nuo pat ankstyvo amžiaus; bet kuriuo atveju tai naudinga investicija. Tik tuomet mūsų mokymosi visą gyvenimą strategija Europai teiks pridėtinę vertę ir plačiai kuriamą gerovę, kurių, pasirodo, pageidauja M. Schulz. Taip ir mūsų švietimo programas - Socrates, Leonardo ir Erasmus - privalu skubiai derinti prie dirbančios visuomenės. Todėl privalome gebėti dirbti kartu su MVĮ. Mažosios ir vidutinės įmonės teikia daugiausia darbo vietų ir jos turi mokymo vietų, kurias gali pasiūlyti. Tačiau jos taip pat turi daug dirbti, kad užtikrintų, jog nepaliauja investuoti į nuolatinį švietimą ir mokymą, antraip mūsų naujovės išseks.
Vienos išteklių grupės, t. y. vyresnio amžiaus darbuotojų, ir toliau nusikalstamai nepaisoma. Pats laikas sudaryti galimybes mūsų ekonomikai pasinaudoti jų sukaupta patirtimi, kūrybingumu ir gebėjimu greitai atgauti dvasines ir fizines jėgas. Jie vis dar pradingsta demografinės užimtumo grupės apačioje.
Taip pat būtina stiprinti mūsų visuomenės sanglaudą. Pvz., Europos darbo tarybų direktyvoje mums reikia tvirto darbdavių ir darbuotojų kompromiso. Užimtumo ir socialinių reikalų komitete darysime viską, ką galime, kad padėtume šį tikslą pasiekti. Mums taip pat reikalinga tarpregioninpusiausvyra ir todėl mes numatėme Europos socialinį fondą, Regioninį fondą ir Globalizacijos fondą. Tačiau yra vienas klausimas, kurį laikome labai svarbiu, t. y. nediskriminavimas. Mes PPE frakcijoje atmetame horizontalią direktyvą. Ji padidintų jau vyraujantį teisinį netikrumą ir toliau mažintų šalies kūrybinės veiklos apimtį. Jei siekiame visos socialinės darbotvarkės sėkmės, pirminatsakomybturi likti valstybės narės rankose. Veiksmingiau koordinuoti ir bendrauti šalies, regiono ir vietos lygmeniu ir pats laikas pradėti taikyti geriausią patirtį užuot ją tik stebėjus ir analizavus. Tuomet tai būtų gera proga pasiekti mūsų norimų ir mums reikalingų socialinių ir ekonominių pokyčių ir atgaivinti Europos socialinį modelį.
Harlem Désir
(FR) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, Tarybos pirmininke, ponios ir ponai, ši nauja darbotvarkpasirodo jau per vėlai ir yra menkas atsakas į pavojingą padėtį, nelygybę ir šiuo metu darbo jėgą bei daugelį mūsų bendrapiliečių Europoje varginačius nuosmukio poveikius.
Turint 70 mln. skurstančiųjų, net kai nedarbo lygis mažėja, esant pavojingoms gyvenimo ir darbo sąlygoms ir didėjant netipinėms užimtumo formoms, mums tikrai reikia tvirto socialinio pamato - mus saugančios Europos. Tai vienas iš Europos Sąjungai pirmininkaujančios Prancūzijos dėmesio centrų. Ir kaip jūs, ministre, sakėte, 2008 m. turėjo būti grįžimo prie Europos socialinio modelio metai, kai socialinei Europai vėl turėjo būti suteikta energijos. Deja, Jūsų vyriausybsavo socialinio aspekto nepadarvienu iš keturių savo pirmininkavimo prioritetų. Baigiantis Europos Komisijos kadencijai, turime pasiūlymus ir reikia pasakyti, kad kai kuriuose iš jų pagaliau atsispindi tai, ko reikalavo Europos Parlamentas ir ypač mūsų frakcija: tikra direktyva dėl kovos su diskriminacija visose, ne tik neįgalumo, srityse; galų gale imtasi stiprinti ir persvarstyti Europos darbo tarybos direktyvą, ir priemonės, užtikrinančios, kad valstybėse narėse deramai laikomasi mūsų turimų vienodo užmokesčio vyrams ir moterims principų ir įstatymų.
Bet tik pažvelkite į šios naujos socialinės darbotvarkės trūkumus ir spragas! Paminėsiu du iš jų. Vienas - tai atsakas į pastaruosius Europos Teisingumo Teismo sprendimus Lavalo, Rüfferto ir Vikingo bylose, kurie silpnina mūsų pasipriešinimą socialinei panaudai Europos Sąjungoje. Manome, kad Komisijos komunikate esančio patikinimo, kad Komisija suteiks teisinį aiškumą ir šios direktyvos aiškinamąsias gaires, nepakanka. Privalu tinkamai atkreipti dėmesį į tai (mes surengėme Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto organizuotus parlamentinius klausymus), kad direktyva iš esmės yra ydinga ir kad persvarsčius direktyvą dėl darbuotojų komandiravimo, Europos Sąjungos teisturi išaiškinti, kad Sąjungos ekonominės laisvės ir laisvįsisteigti negali prieštarauti pagrindinėms darbuotojų teisėms, kolektyvinių derybų teisėms, teisėms į užmokestį, ir, jei prireiktų, teisei streikuoti ginant savo interesus.
Taigi norime, kad į darbotvarkę būtų įtrauktas šios direktyvos persvarstymas ir pageidaujame socialinės apsaugos išlygos, užtikrinančios, kad ateityje jokios direktyvos, jokia ES politika, jokios sutarties principas negali būti taikomas pažeidžiant darbuotojų teises, kad kai vienos šalies darbuotojų teisių standartai yra aukštesni už kitos, tų standartų niekada negalima būtų mažinti pasitelkiant kilmės šalies principą, kaip matėme darant su pirma paslaugų direktyvų versija - F. Bolkesteino direktyva.
Antra, X. Bertrand teigia, kad siekiant mūsų socialinio modelio gerovės derėtų skatinti bendro intereso socialines paslaugas, bendrųjų interesų procesus. Tačiau neturime pasiūlymo dėl direktyvos dėl bendro ekonominio intereso paslaugų. Negalime deramai apsaugoti bendro intereso socialinių paslaugų ir įgyvendinti Lisabono sutarties 14 straipsnio, kuris suteikia teisinį pagrindą pavesti it finansuoti tokias paslaugas, jei Taryba nepateiks Komisijai prašymo ir jei Komisija nepanaudos savo iniciatyvos teisės, kad galiausiai galėtume kalbėti apie teisinį pagrindą, kuris apsaugos viešųjų paslaugų procesus, užtikrins vietos valdžios institucijų savarankiškumą joms teikiant vietos paslaugas ir suteiks mums užtikrintumą, kad būsimos Teisingumo Teismo nutartys nebekels grėsmės šiam pagrindiniam Europos socialinio modelio ypatumui, kad žmonės manytų, ne taip, kaip pasakM. Schulz, kad Europa veikia prieš jų socialinį modelį, bet atvirkščiai, kad Komisija ir kitos Europos institucijos dirba siekdamos jį apsaugoti.
Bernard Lehideux
(FR) Gerb. Pirmininke, galbūt Komisija pristatydama šio "paketo" tekstus, kurie yra labai skirtingi savo pobūdžiu ir kokybe, sklandžiai užbaigviešųjų ryšių užduotį, bet galiausiai ji pasinaudojo savo iniciatyvos teise didelės svarbos klausimais. Ji juda teisinga kryptimi ir mums derėtų jai pritarti.
Taigi mūsų eilveikti, o galbūt pirmiausia Tarybai. Visi žino, kad Parlamentas bus labai griežtas ir sieks pateikti novatoriškus tekstus, atsispindinčius europiečių poreikiai. Ar tas pats pasakytina ir apie Komisiją? Kaip žinome, tai abejotina. Viliuosi, kad jie, ministre, jūsų paklausys.
Pompastiška kalba, kuri sukuria tik dviprasmišką ir neįpareigojantį tekstą, smarkiai kenkia mūsų atliekamo darbo patikimumui. Iš daugelio pavyzdžių paimkime tris.
Ilgai buvau vienas iš tų, kuris reikalavo visas diskriminacijos formas apimančios direktyvos. Jos pagrindu galėtų būti 2008 m. gegužės mėn. E. Lynne pranešimas, kuris yra kur kas ambicingesnis nei Komisijos pasiūlymas.
Antras pavyzyds - tai darbo tarybos. Mes pasirūpinsime, kad užtikrintume, jog tekste aiškinamos jų tarptautinės galios ir pareigos. Socialinių partnerių konsultavimas yra ypač svarbus restruktūrizuojant koncernus, veikiančius daugiau nei vienoje ES šalyje. Užtikrinsime, kad prieš bet kurį restruktūrizavimą darbo jėga būtų konsultuojama ir kad darbo tarybos galėtų pateikti savo nuomones dažnai labai techniniais klausimais.
Trečias pavyzyds - tai bendro intereso socialinės paslaugos. Čia iššvaistėme daug laiko. Šios srities teisės aktai painūs. Esama labai didelio teisinio netikrumo, kenkiančio mūsų visuomenių sanglaudai būtinų paslaugų kokybei. Ir mes vėl pasirengę iššvaistyti dar vienus metus. Tai neatsakinga.
Man tai rodo, kad Komisijos darbas, kuris atrodo apima įvairias veiklos sritis, nepakankamai geras, nes ji sąmoningai nepaiso tam tikrų esminių klausimų.
Baigsiu primygtinai prašydamas, kad socialinis paketas būtų tik vienas žingsnis einat tuo keliu. Esu įsitikinęs, kad atvirojo koordinavimo metodas kai kuriose srityse, kiek jis gali, pasieklabai daug. Turime nuspręsti siekti glaudesnio bendradarbiavimo, o kur galima, didesnio derėjimo.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gerb. Pirmininke, Tarybos atstovas ragino siekti labiau su visuomenės gyvenimu susijusios Europos. Aš atsakyčiau ministrui raginimu siekti daugiau išminties. Tai būtų geriau. Be abejo, Europos Sąjunga gali daug pasiūlyti, tačiau reikia pabrėžti, kad socialinpolitika - tai sritis, kurioje valstybės narės turi visišką sprendimo galią. Trumpai tariant, mums reikia mažiau retorikos ir daugiau konkrečios veiklos.
Europos Sąjunga siūlo 19 įdomių iniciatyvų, iš kurių tik trys - teisės aktų pasiūlymai. Bet tikriausiai pats svarbiausias pasiūlymas dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros šiandien nebus svarstomas. Apgailėtina ir gaila, kad diskusiją teks atidėti ir laukti, kol mūsų posėdyje pasirodys Prancūzijos sveikatos ministras. Baigiant reikėtų pabrėžti, kad ES valstybės narės socialinei politikai skiria 27 proc. savo BVP, palyginti su JAV skiramų 15 proc. Klausimas, ar pinigai išleidžiami protingai.
Elisabeth Schroedter
(DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ministre, ponios ir ponai, atrodo, kad tam, kad Komisija pabustų iš neveiklumo, prireikAirijos neigiamo balsavimo - bendros Europos priešininkų pergalės. Komisija ilgai laikėsi atsiribojusi nuo Europos Sąjungos piliečių interesų įgyvendindama savo neoliberalią politiką. Reikalavimas dėl socialiai atsakingesnės Europos seniai buvo įtrauktas į darbotvarkę.
Ypač nesmagu matyti, kaip praėjusių metų aplaidumas galiausiai susikaupsvarstymui šios kadencijos pabaigoje. Man taip pat atrodo baisiai įžūlu, kad viskas mums pristatoma įmantriu naujos socialinės darbotvarkės pavadinimu. Liepos mėn. svarstomi klausimai turėjo būti išspręsti labai seniai. Kai nagrinėjame jų turinį, atrodo, tarsi Komisija dar taip ir neišmoko savo pamokų. Išskyrus dvi išimtis, šios dienos pasiūlymuose nieko nesakoma apie solidarumą, lygias galimybes, socialinę pusiausvyrą ar visuomenės dalyvavimą. Priešingai, šie pasiūlymai daugiausia yra kitas, iš esmės neoliberalaus požiūrio produktas.
Komisija skatina didesnį darbo judumą. Kartu ji siekia teismo sprendimų, kurie sumažintų komandiruotų darbuotojų apsaugą. Tik po to ji sako, kad problemą išspręsime forume. Tačiau darbuotojams reikia apsaugos, o ne forumo. Ar tikrai manote, kad kiekvieną dieną darbo užmokesčio netenkantiems žmonėms padės tai, jei liepsite jiems palaukti, kol jų problemas apsvarstysite kažkokiame forume? Be to, Komisijos nary, devyneriais metais pavėlavusi iš dalies pakeista Darbo tarybų direktyva jūsų pažadų neįvykdo. Parlamentas turės šį projektą labai tobulinti. Pvz., visiškai nėra nuostatos dėl poveikio priemonių mechanizmų.
Vis dėl to pereikime prie solidarumo klausimo. Sveikatos direktyvoje nepaisoma kritikos ir atveriamos durys daugiau rinkos principais grindžiamoms sveikatos paslaugoms ir taip menkinamas valstybių narių socialinės gerovės sistemų solidarumo principas. Užuot skatinusi solidrumą, ji kelia jam pavojų. Penkios sudėtinės šio paketo dalys iš tiesų atspindi žmonių troškimą turėti pažangią Europos socialinę politiką. Dėl to norėčiau atkreipti dėmesį į naują kovos su diskriminacija ne darbo vietoje direktyvą. Tačiau pirmą kartą ši priemonbuvo paskelbta 2004 m. ir vienintelpriežastis, kodėl Komisija pagaliaus ją pateikė, buvo Parlamento spaudimas. Akivaizdu, kad Parlamento dauguma šiai direktyvai taip pat pritars. Tačiau daugelį jos vietų taip pat reikia tobulinti, ypač dėl žmonių su negalia teisių.
Apskritai pavadinimas "socialinis paketas" - tai tiesiog klaidinimas. Mano nuomone, Komisijos dokumente dėl socialinės politikos pasakojama liūdna pasaka.
Dimitrios Papadimoulis
Gerb. Pirmininke, Tarybos pirmininke, pastaraisiais metais dėl jūsų politikos - rinkos fundamentalizmo - pavojingai išaugo nelygybir sugriauta socialinės gerovvalstybė.
Paketas, kurį pristatėte tokiais gražiais žodžiais, tėra tik tuščia tunika. Iš 19 pasiūlymų tik 3 yra teisinio pobūdžio ir viename iš jų - pasiūlyme dėl tarpvalstybinių sveikatos paslaugų - vogčiomis pristatoma F. Bolkesteino direktyvą, nes joje užimamama neoliberali pozicija.
Nors jus ir gražiais žodžiais pristatote šią tuščią tuniką, N. Sarkozy vyriausybatlieka pagrindinį vaidmenį Taryboje priimdama apgailėtiną direktyvą dėl darbo valandų. Tai didelsocialinregresija.
Užuot mėginę sukurti gerą įspūdį gražiais žodžiais ir stebėję Europos rinkimus, kurie atrodo neparankiai, nes airiai balsavo "prieš", geriau pasiūlytumėte konkrečias priemones ir skirtumėte Bendrijos biudžeto pajamas.
Žodis ir M. Schulzui, jei jis manęs klauso. Tai tiesa, kad dešiniojo sparno vyriausybės daug prisidėjo prie Europos socialinio modelio griovimo. Keliose šalyse, M. Schulzai, kaip ir jūsų šalyje, Vokietijoje, ar Nyderlanduose ir Austrijoje, prie jų prisidėjo socialdemokratai Europos socialiniam modeliui sugriauti.
Hanne Dahl
(DA) Gerb. Pirmininke, savo kalbos laiką norėčiau skirti sveikatos politikos darbotvarkės klausimui. Dabartindirektyva dėl pacientų teisių teikiant tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugas buvo smarkiai patobulinta, palyginti su pirminiu pasiūlymu. Tačiau gaila, kad nebuvo jokių pakeitimų dėl pagrindinių vidaus rinkai priskiriamų sričių. Dėmesys rinkai visuomet pranoksta dėmesį žmonėms.
Nereikia nsakyti, kad visi rimtai susirgę norime, kad mums kiek galima greičiau suteiktų geriausią gydymą. Deja, ši direktyva niekaip neužtikrina, kad taip ir bus. Ji užtikrina, kad patį geriausią gydymą gaus turtingiausi pacientai iš turtingiausių ES šalių. Tai reiškia, jog esama didelio pavojaus, kad pacientai bus skirstomi į A ir B grupes. Didžiausius išteklius turintys pacientai turės galimybę geriausio gydymo ieškoti kitose šalyse, kai neturintys lėšų ar galios šios galimybės neturės.
Direktyva užtikrina teisę į gydymą kitoje šalyje už tą pačią gydymo kainą paciento gimtojoje šalyje. Tai taip pat kelia pavojų atsirasti A ir B šalims. Be abejo, to paties gydymo kaina įvairiose šalyse skirsis. Dabartindirektyva leidžia rinkoms sąlygoms nulemti rezultatus, tačiau tai labai rizikingas požiūris. Kai rinka reaguoja, nelaimėliai visuomet bus negalintys įveikti vyraujančių rinkos sąlygų.
Andreas Mölzer
(DE) Gerb. Pirmininke, mano nuomone, Europos atsakas į nuolatines kainų kilimų bangas ir vis didėjantį skurdą labai pavėluotas, ir tikrai džiugina tai, kad naujas ES socialinio paketo projektas - pirmas žingsnis teisinga kryptimi. Pvz., sveikintinas ketinimas palengvinti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis kitose Europos šalyse. Praktiškai šiandien poilsiautojai yra pernelyg dažnai begėdiškai išnaudojami, kai jiems pateikiamos gydytojų sąskaitos, už kurias sugrįžus namo kompensuojama tik iš dalies, jei iš viso kompensuojama. Priešingai, kiekviena valstybnarviena kitai skolinga milijonus eurų, vadinasi tokiais atvejais vien tik ketinimų deklaracijos nepakanka.
Taip pat nepakanka mušti būgnais dėl geriau derinamo šeimos gyvenimo ir darbo. Siekiant sudaryti sąlygas kuo didesniam žmonių skaičiui turėti vaikų, būtina imtis veiksmų prieš darbo užmokesčio dempingą ir socialinę panaudą - užduotis, kurios, deja, dažniausiai buvo nepaisoma. Parodija tai, kad ES dekretus dėl viešųjų sutarčių privalomo skelbimo viešajame konkurse ir išlygą, pagal kurią reikalaujama, kad laimėję paraiškos teikėjai mokėtų nors įstatymu numatytą minimalų darbo užmokestį, Europos Teisingumo Teismas panaikina remdamasis tuo, kad ji nesiderina su vidaus rinkos paslaugų direktyva ir direktyva dėl darbuotojų komandiravimo. Tuo ES parodsavo tikrąjį, kaip grynai ekonominės bendruomenės, veidą, kuri skatikais ir tuščiais žodžiais apgaudinėja socialiai neturtingus.
Tušti populiarūs posakiai daugiau nebegali nuraminti ES piliečių ir negali apsaugoti nuo mažėjančio gimstamumo bei didėjančio skurdo poveikio. Galite sakyti, kas jums patinka popieriuje, tačiau žmonės neabejotinai pavargo nuo tuščių pažadų.
Philip Bushill-Matthews
Gerb. Pirmininke, pirma norėčiau padėkoti Martinui Schulzui už tai, kad visiems priminė, jog didžiausią šio Parlamento dalį sudaro centro dešinieji, kad daugiausia Komisijos narių yra centro dešinieji ir tikrai ES valstybių narių didžiausią dalį vyriausybių sudaro centro dešinieji. Norėčiau jam priminti, kad taip yra ne be priežasties - taip nusprendžmonės. Žmonės taip nusprendė, nes pamatdidėjančią prarają tarp kairiųjų retorikos ir tikrovės ir jie jų atsisakė. Aš taip pat jam, kaip geram demokratui, priminčiau, kad žmonės nebejotinai visuomet teisūs.
Grįžtant prie socialinio paketo apskritai, mes pritariame Komisijos nario turiningoms pastaboms ir jo iniciatyvai dėl persvarstytos socialinės darbotvarkės, ypač temai, kuri mums visiems primena, jog ES - tai žmonės, ir reikia suteikti žmonėms daugiau ir geresnių galimybių, juos parengti ir suteikti jiems galių kaitos iššūkiams įveikti.
Norėčiau labai glaustai pakomentuoti tik tris mano kolegos Josepho Daulo puikaus pranešimo klausimus. Pirmasis (čia labai svarbus valstybių narių vaidmuo) yra subsidiarumo klausimas. Valstybių narių požiūriai įvairūs, tačiau visas jas turėtų padrąsinti jo bendrais bruožais nusakytos temos ir kryptis.
Antrasis klausimas susijęs su darbo vietų svarba. Harlem Désir labai gerai kalbėjo apie darbuotojų teises. Mes pripažįstame darbuotojų teisių svarbą, bet mano politinfrakcija pabrėžtų ir nedirbančiųjų, t. y. tų žmonių, kurie šiuo metu neturi darbo, kurie dėl kažkokių priežsčių išstumti iš darbo rinkos ir kurie nori turėti darbą, teises. Jos labai svarbios ypač šiais sunkiais pasaulio kreditų krizės laikais, kai veikiausiai nedarbas didės tol, kol padėtis pagerės. Todėl turime užtikrinti, jog viskas, ką darome, padeda kurti dabo vietas ir padeda didesniam žmonių skaičiui jas gauti.
Trečiasis klausimas, kurį jis taip pat mini, susijęs su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis (MVĮ). Atkreipiau dėmesį, kad vakarykščiame "Financial Times" numeryje kalbama apie JK susitarimą dėl laikinų darbuotojų, ir MVĮ pasakė, jog jų dėl to net nekonsultavo. Norėčiau kalbėti ne apie JK, bet apie tikrą problemą (ir tai sakau Komisijos nariui), apie tai, jog MVĮ reikia iš tiesų įtraukti į konsultavimo procesą, nes MVĮ - tai ne tik didžiausias darbdavių skaičius, bet jose dirba ir daugiausia darbuotojų. Iš referendumų, pvz, referendumo dėl Lisabonos sutarties, matome, kad jei mėginsite ką nors primesti iš viršaus, tai nesuveiks; jūs turite bendrauti su žmonėmis, o daugiau žmonių dirba MVĮ.
Pagaliau kalbant apie Europos darbo tarybas, apie kurias kalbėjo ir Komisijos narys, ir Tarybos pirmininkas, ir kurių klausimų esu pranešėjas, mano politinfrakcija neabejotinai pripažins, kad socialiniai partneriai pasieksveikintiną susitarimą. Man susitarimas nelabai patinka, bet labai džiaugiuosi, kad jis yra, ir manau, kad mes, Parlamente, turėtume mėginti juo remtis, kaip mėginsime remtis ir susitarimais dėl darbo laiko ir laikinų darbuotojų; norime sparčiai judėti į priekį, nes užuot sakę gražias politines kalbas tikėdamiesi kitų rinkimų, siekiame tikros socialinės pažangos.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Dėkoju, gerb. Pirmininke. Parengiamasis Komisijos pranešimas dėl socialinio paketo suteikvilties sociademokratų partijoms ir piliečiams, kurie jaučiasi esą įpareigoti spręsti socialines problemas. Susikaupusios skolos ir daugybką tik užduotų klausimų suteikmums tikrai stulbinančios informacijos apie tai, kad nepaisant mūsų pastangų, iš tiesų mes labai mažai pasiekėme ir kiek daug yra neišspręstų problemų. Tai, kad ekonomikos augimas pastaraisiais penkiolika metų ne tik nepanaikino atotrūkio tarp turtingųjų ir vargšų, bet iš tiesų jį padidino, tiesa. Tačiau skurdo varžybos įgijo naują aspektą. Kiekvienoje šalyje yra vargšų ir atskirose valstybėse narėse skurdo kiekis ir jo kokybskiriasi, bet žinome, kad jis žeidžia vienodai. Kad ir kiek daug iš 18 ar panašiai socialinėse gairėse nurodytų dokumentų yra parengta, Europos piliečių tapatinimąsi su Sąjungą galima sustiprinti tik tuo, kas konkretu, akivaizdu ir kas vietoj skurdo keliamos abipusės įtampos teikia galimybę siekti bendros pažangos.
Džiaugiuosi, kad po daugybės Tarybos ir Europos Parlamento prašymų Komisija parengromų padėties ir su jais susijusios patirties vertininimą Tačiau gaila, kad jame bendrais bruožais neišdėstytas ilgalaikės politikos romų atžvilgiu pagrindas. Kitas klausimas, ar šio dokumento nepakanka konkretiems veiksmams skatinti, ar jis nuslepia tikslų vertinimą, ar valstybės narnesiima veiksmų ir nukrypsta nuo pageidaujamos praktikos. Manu, trūksta tinkamos rezoliucijos.
Mus tenkina ir kovos su diskriminacija direktyva. Parlamentas ir Komisija pasidalijo diskriminacijos draudimo reguliavimo klausimu, kuris yra išsamioje direktyvoje; o socialliberalų požiūriu, mums galiausiai nepavyko klasifikuoti diskriminuojamų grupių. Galime tikėtis, kad direktyva leis visapusiškai apsaugoti žmones ir grupes, kuriems įvairiai grasinama. Tai ypač reikalinga, nes kurstantys neapykantą, rasistai ir norintys duoti tik tiems, kurie to verti, gali rasti rėmėjų ir tarp priešiškai nusiteikusių vargšų. Rinkėjai visuomet teisūs, bet juos gali suklaidinti populizmas. Dėkoju.
Gérard Deprez
(FR) Gerb. Pirmininke, Tarybos Pirmininke, ponios ir ponai, kaip Pilietinių laisvių komiteto pirmininkas ir narys, apsiribosiu pasiūlymu dėl kovos su diskriminacija direktyvos.
Pirmiausia sveikiname jus, Komisijos nary, ta proga, kad pagaliau Komisija priėmpasiūlymą dėl direktyvos, kuria siekiama kovoti su diskriminacija dėl religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus ir lytinės pakraipos. Neseniai bijojome, kaip žinote, nerimavome ir išreiškėme savo nerimą, kad jūs galite apsiriboti minidirektyva, kurioje būtų sprendžiamas tik diskriminacijos dėl amžiaus ir negalios klausimas.
Nenustebsite sužinojęs, jog nesėkme laikau tai, kad tokiu svarbiu klausimu kaip šis, Europos Parlamentas yra tik "konsultuojamas", tačiau man ypač didelį įspūdį padartai, kad pirmininkaujančioji šalis paklūsta bet kokiems pasiūlymams ir patarimams, kuriuos gali pateikti Europos Parlamentas. Taigi, Komisijos nary, eime tiesiai prie darbo: aš pats matau tris teksto aspektus, kuriuos mėginsime tobulinti.
Pirma, mums reikia būti tikslesniems daugelio sąvokų ar jų atribojimo atžvilgiu. Galvoje turiu "objektyviai pateisinto" skirtingo požiūrio taikymo sritį. Akivaizdu, jog tam neprieštarauju, bet nevalia leisti, kad šis objektyviai pateisinto skirtingo požiūrio taikymas tiesiogiai ar netiesiogiai virstų diskriminacija. Taip labai greitai gali atsitikti.
Antra, nevalia keisti direktyvos turinio pernelyg skubotai įtraukiant tokias sąvokas, kaip visuomenės sauga ar viešoji tvarka, kaip, manau, dabar vyksta vienoje didelėje Europos Sąjungos pietuose esančioje šalyje, kuri telieka neįvardyta.
Trečia, turime labiau stengtis dėl poveikio priemonių klausimo. Komisijos nary, kai 14 straipsnyje rašoma, kad taisykles dėl poveikio priemonių, taikomos pažeidus pagal šią direktyvą priimtas šalies nuostatas, nustato valstybės narės, taip toli nenueisime.
Trumpai kalbant, tikiuosi, kad ši direktyva, daugybės lūkesčių saugykla, iš tikrųjų nevirs didele sumažinta direktyva, kurioje daug principų, bet labai trūksta esmės.
Wojciech Roszkowski
(PL) Gerb. Pirmininke, ekonomikos augimas turėtų pagerinti mūsų visuomenių materialią padėtį. Tačiau į pirmą vietą iškeldami patogumą ir saugumą, galime pamiršti, kad ekonomikos socialinis modelis praktiškai reiškia didesnę biurokratiją. Jei pamiršime, kad tvirčiausias socialinės politikos pamatas - ekonomikos augimas, galime pasimesti gražiai skambančiuose šūkiuose, kurie nesusiję su tikrove, taip pat kaip ir nediskriminavimo nuostatos, galime pažeisti subsidiarumo ir sveiko proto principus.
Kaip nutraukti šį užburtą ratą? Naujoji socialindarbotvark- tai tik dalis atsakymo į šį iššūkį. Joje pernelyg daug kalbama apie teises ir privilegijas ir pernelyg mažai apie tai, kad be gerai organizuotų pastangų ir atsakomybės už kiekvieno tarpsnio ekonominį poveikį jų užtikrinti neįmanoma. Iš kiekvieno pagal pajamas, kiekvienam pagal poreikius. Tai utopija, kuri neišvengiamai baigsis tinkamos kokybės prekių ir paslaugų stygiumi.
Tatjana Ždanoka
Gerb. Pirmininke, pratęsdama savo kolegas, norėčiau kalbėti apie kovą su diskriminacija. Pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijai už jos drąsą direktyvos projekte dėl vienodo požiūrio ne darbo vietoje pasiūlyti horizontalų požiūrį. Turime atsižvelgti į tai, kad kai kurios valstybės narės ir toliau priešinasi šio būtino dokumento priėmimui.
Vis dėlto Europos Parlamentas dar gali daug ką pagerinti. Nesuprantu, kodėl yra privačių asmenų atsisakymo nuostata dėl prekių tiekimo ir paslaugų teikimo. Į esamą Rasių direktyvą tokia atsisakymo nuostata neįtraukta. Deja, šiame projekte deramai neatsižvelgiama į daugialypę diskriminaciją, todėl viliuosi, kad dėl šios direktyvos visi dirbsime toliau.
Jacky Hénin
(FR) Gerb. Pirmininke, per 51 gyvavimo metus ES institucijos tik dabar atranda socialinį aspektą. Šis atradimas sąlyginis, nes socialiniai klausimai akivaizdžiai nėra pirmininkaujančiosios Prancūzijos prioritetai; tai kelia nerimą institucijoms, kurios glaudžiai susijusios su verslo pasauliu ir kurios ES žmonių bendrąjį interesą painioja su su privačiais pinigų rinkų interesais. Šį atradimą neišvengiamai paskatino airių, olandų ir prancūzų nepalankus balsavimas ir daugelis socialinių judėjimų, palaikančių reikalavimus dėl darbo užmokesčio Europos Sąjungoje.
Taip, Komisija ir šių rūmų dauguma jaučia pareigą pripažinti, kad Europos Sąjungoje gyvena ne tik suinteresuotosios šalys ir vartotojai, bet taip pat darbo jėga, kurios darbas ir kuria Europos gerovę.
Todėl ir Komisija jaučia pareigą iškasti ir nuvalyti dulkes nuo Europos darbo tarybų direktyvos. Tai buvo derama iniciatyva, bet jos turinys skurdus. Europos darbo tarybas privalu paversti tikru socialinės demokratijos forumu, suteikiančiu darbuotojams veiksmų galią, kurios jiems reikia siekiant daryti įtaką jų darbdavių strateginiams sprendimams.
Taip, Europai skubiai reikia tikros socialinės demokratijos, siekiant užkirsti kelią netikusiems veiksmams, pvz., darbo laiko iki beveik 70 val. per savaitę didinimui.
Todėl darbuotojų labui veikime greičiau, kur kas greičiau.
Nils Lundgren
(SV) Gerb. Pirmininke, šiame posėdyje diskutuosime dėl atnaujintos socialinės darbuotvarkės, Tūkstantmečio tikslų ir dar dėl daugelio kitų klausimų. Po poros valandų balsuosime dėl kultūros programų, ekologiškų produktų žymėjimo ir reikalavimų suderinti apmokestinimą - klausimų, į kuriuos ES visai nederėtų veltis.
Ši politinės galios sutelktis reiškia, kad atstumas tarp valdančiųjų ir valdomųjų didėja. Piliečiai piktinisa. Valdžios aparatas priverstas imtis vis griežtesnių priemonių ir užgauliai nepaisyti žmonių valios. Kur kas geriau būtų parengti pranešimą apie tai, ką reiškia subsidiarumo sąvoka ir dėl to surengti išsamią diskusiją. Tai padaryti derėtų prieš mūsų mėginimą centralizuotai reguliuoti socialinių partnerių elgesį 27 skirtingose šalyse.
Mano šalyje labai pykstama dėl to, kad ES ir jos teisėjai gali atimti laisvę prižiūrėti darbo rinkos sistemos kūrimą išskyrus tą, kuri išaugo per praėjusius 70 didelės šalies vienybės metų.
Jana Bobošíková
(CS) Ponios ir ponai, pasiūlyta direktyva dėl vienodo požiūrio principo įgyvendinimo, draudžianti bet kokią diskriminaciją ne darbo vietoje - nereikalingas reglamentas, kurio iš viso nederėtų svarstyti. Norėčiau nurodyti, kad diskriminacija jau draudžiama trimis ES direktyvomis, JT pagrindinių teisių ir laisvių chartija, ES pagrindinių teisių chartija ir JT žmonių su negalia teisių konvencija. Amsterdamo sutartis ir Lisabonos strategija taip pat reguliuoja vienodą požiūrį.
Taip pat norėčiau nurodyti, kad pagal direktyvą reikalaujama dviejų labai pavojingų dalykų. Joje reikalaujama pozityviosios diskriminacijos ir įrodinėjimo naštos perkėlimas nuo kaltintojo ginamajam principo. Tai prieštarauja Europos teisinėms tradicijoms ir gali paskatinti neteisybę ir naujus teisės pažeidimus.
Ponios ir ponai, esu tikra, kad Europos Sąjunga vis dar yra demokratinir civilizuota erdvė, kur tikrai gabūs žmonės pripažįstami, erdvė, kurioje padedame silpniesiems. Tačiau žmogiški gebėjimai - įgimti ar išugdyti švietimu - kiekvieno žmogaus atveju yra individulūs ir skirtingi ir logiška, kad nevienodi. Jei mėginsime tokio pobūdžio nelygybę panaikinti reguliuodami, vadinasi, arogantiškai nepaisome kultūrų įvairovės ir kišamės į natūralų visuomenės vysytmąsi, o blogiausia, kad lygybę laikome viršesnę už pasirinkimo laisvę. Todėl direktyva dėl vienodo požiūrio visai neturėtų atsirasti.
Juan Andrés Naranjo Escobar
(ES) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, Tarybos pirmininke, ponios ir ponai, šis socialinis paketas bus našus ir paveikus, jei pritarsime pagrindinių iniciatyvų turiniui. Akivaizdu, kad nedarbas - tai didžiausia socialinnelaimė, su kuria privalome kovoti. Jis labiausiai destabilizuoja visuomenę ir yra kitų, mažesnių blogybių šaknis. Todėl geriausia socialinpolitika yra ta, kuri padeda kurti darbo vietas.
Todėl nedelsdami turime pakeisti nuomonę dėl klaidingos solidarumo ir konkurencingumo dilemos, nes šie du dalykai nesuderinami. Tačiau siekiant sukurti palankią, veiksmingą socialinę politiką ir panaikinti skurdą, mums reikalingas augimas ir stabilumas. Todėl mūsų socialinis modelis turi atitikti naują tikrovę. Globalizacija teikia ir galimybių: tie, kurie prisitaiko, tampa nugalėtojais, o neprisitaikę - nevykėliais.
Europa susidūrne su klasikine augimo krize, ne su tam tikro ciklo problemomis, bet su esminiais pokyčiais; ateities kartų gerovpriklauso nuo to, ar šiandien priimsime išmintingus sprendimus. Europą jau išgyvena visuomenės senėjimą ir demografinį nuosmukį; tai ne grėsmė, tai tikrovė; tikrovės neigimas - ne išeitis.
Kokius šiandien galime pateikti atsakymus į daugybę šios tendencijos padarinių? Vos kelis. Pvz., neturime priemonių ar akstino, kad išeiti į pensiją būtų galima lanksčiai, planuojant; tai leistų mūsų žmonėms dirbti ilgiau, nei vidutiniškai žmonės pasitraukia iš darbo rinkos. Labai svarbu pasiekti bendrą apsaugos nuo diskriminacijos ir atskirties lygmenį, bet dauguma Europos teisės aktų neužtikrina, kad diskriminacija bus išnaikinta; todėl kovą su šiais blogais socialiniais įpročiais reikia pradėti mokyklose.
Negebėjimas mokytis mokykloje ir dideli iškritusiųjų rodikliai yra mūsų laikų ir, matyt, ateities tragedija. Turime daug dirbti šioje srityje; čia turime telkti savo mintis, pridėtinę vertę, kurią gali suteikti ES, keisti padėtį ir padaryti tam galą.
Trumpai tariant, ponios ir ponai, mums nereikia atsisakyti savo socialinio modelio, bet jį atnaujinti suteikiant jam daugiau lankstumo, daugiau judumo ir daugiau saugumo, kad labiausiai pažeidžiami nebūtų palikti šalikelėje.
Stephen Hughes
Gerb. Pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui V. Špidlai už tai, kad iš viso turime socialinį paketą, nes kaip anksčiau daug kartų sakiau, dirbti J. M. Barroso Komisijoje negali būti paprasta.
Pats paketas iš tiesų atspindi J. M. Barroso Komisijoje vyraujančią įtampą tarp tų, kurie, kad ir kas bebūtų, nori laikytis neoliberalų darbotvarkės, ir tų, kurie mato, jog reikia skubiai imtis priemonių, kad Europa rūpėtų jos piliečiams.
Mūsų žmones reikia patikinti, kad kai kalbama apie globalizacijos, demografinės kaitos, klimato kaitos ir kitų globalių iššūkių keliamų klausimų sprendimą, Europa - sprendimo, o ne problemos dalis.
Jei mums šito reikia, apgailestaudamas pasakysiu, kad šis paketas neatitinka užduoties. Šis paketas pernelyg menkas, pernelyg pavėluotas, nenoromis parengtas. Net ir geros dalys sugadintos žinant, kaip nenoromis jos buvo įtrauktos. Gera pavyzdys yra horizontali direktyva, skirta kovai su diskriminacija. Ji įtraukta į paketą, bet visi žinome, kaip smarkiai iki pat 11 val. pirmininkas J. M. Barroso priešinosi jos įtraukimui.
Kitas pavyzdys - pasiūlymas dėl Europos darbo tarybų direktyvos. Palyginti su ankstesniu Komisijos komunikatu socialiniams partneriams, šio pasiūlymo turinys ypač neįtikinamas. Manau, Komisijos neoliberalioms jėgoms ir jų sąjungininkams čia reikia pabusti ir pripažinti tikrovę, su kuria susiduriame. Daug milijonų mūsų piliečių gyvena baimėje, skurde ir atskirtyje ir dar daugiau žmonių prie šių gretų prisidėjo per J. M. Barroso pirmininkavimo metus.
Vertinu tai, kaip pavėluotą pirmininko J. M. Barroso mėginimą įtikinti kairiuosius, kad jis turi socialinę sąžinę ir kad vertas palaikymo antrajai Komisijos pirmininko kadencijai.
Nei aš, nei mano kolegos nėra apmulkinti. Kaip sakiau, šis paketas pernelyg menkas ir pernelyg pavėluotas, tiesą sakant, pernelyg vėlu užtikrinti saugų kelių vertingų dalių priėmimą prieš kitų metų rinkimus.
Pirmininkas J. M. Barroso įžeidinėja ne tik šių rūmų kairiųjų protinius gebėjimus, bet taip pat ir milijonų piliečių už šių rūmų, nusipelniusių gyventi geriau.
Ona Juknevičien
Gerb. Pirmininke, pirmų Komisijos metų pranešime dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo teigiama, kad aštuoniose valstybėse narėse padedama daugiau kaip 13 000 atleistų darbuotojų. Paskirstyta 3,7 proc. turimų lėšų. Akivaizdu, kad tai labai lėta.
Komisija siūlo supaprastinti procedūras, plačiai skatinti programą, skleisti geriausią patirtį ir pratęsti pagalbos trukmę, ir šioms priemonėms aš pritariu. Fondas buvo įsteigtas siekiant parodyti solidarumą su bendrovių, neprisitaikiusių prie globalizacijos, atleistais darbuotojais. Todėl svarbiausia, kad šios lėšos pasiektų realius žmones, kuriems reikia pagalbos. Jų negalima skirti tarpininkams, instruktoriams ar brošiūrų leidėjams. Po metų sužinosime tikrus rezultatus. Svarbu ne kiek pinigų paskirstyta, bet kiek atleistų darbuotojų surado naujas darbo vietas.
Raginu Komisiją ir valstybes nares nustatyti tinkamus kriterijus ir gaires pasiektiems rezultatams įvertinti. Privalome užtikrinti veiksmingą Europos biudžeto naudojimą.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gerb. Pirmininke, džiaugiuosi matydamas, kad į naujos socialinės darbotvarkės būsimų veiksmų paketą įtrauktas direktyvos dėl Europos darbo tarybų persvarstymas.
Neseniai svarstėme problemas, kurias sukelia direktyvos, kurios tikslas - užtikrinti darbuotojų teises į informaciją konsultaciją, nuostatų tikslumo stoka. Direktyva dėl darbo ne visą dieną ir kovos su skurdu tarp darbuotojų dirbančių visą darbo dieną taip pat labai svarbi. Viliuosi, kad dėmesys bus skiriamas jaunimo padėčiai, jų galimybei mokytis, naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir jų apsaugai nuo atskirties. Profesinis būsimų darbuotojų judumas teikia galimybę ir jiems, ir galimybę ekonomikai. Dėmesys pacientų teisių apsaugai - pagrindinis nuostatos dėl visuomenės sveikatos apsaugos reikalavimas. Vis dėlto mūsų laukiama Žalioji knyga dėl sveikatos priežiūros darbuotojų bus svarbi įgyvendinant šias priemones.
Ilda Figueiredo
(PT) Gerb. Pirmininke, šis vadinamasis socialinis paketas tik sėja iliuzijas dėl ypač didelės socialinės nelygybės, kuri yra paveikusi 80 mln. ar pan. skurde gyvenančių žmonių, vis didėjantį, milijonus siekiantį darbuotojų, kurie gauna menką darbo užmokestį, dirba nesaugiose darbo vietose, skaičių ir milijonus bedarbių, tada, kai ekonominių ir finansinių grupuočių pelnas yra skandalingai didelis, o tarptautinės bendrovės ir toliau keičia vietas.
Tikrųjų šios padėties priežasčių nepaisoma: pasiūlyta sveikatos priežiūros direktyva labiau skatintų laikytis neoliberalios politikos, pasiūlymai dėl darbo laiko padidintų darbo lankstumą, būtų puolamos viešosios paslaugos ir plėtrai svarbūs gamybos sektoriai.
Todėl reikalaujame tikro socialinio paketo, kuriame būtų atmesta naujai pasiūlyta direktyva dėl darbo laiko, skatinama trumpesndarbo diena nemažinant darbo užmokesčio, atšaukiamas stabilumo paktas ir liberali Lisabonos strategija, keičiami Europos centrinio banko kriterijai ir apgaulingas savarankiškumas, kaip alterantyva kuriamas užimtumas ir socialinės pažangos paktas, skatinamas investavimas ir parama labai mažoms, mažos įmonėms ir viešosioms paslaugoms ir paisoma dirbančių žmonių orumo.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, Tarybos pirmininke, senovės graikai sakė, kad "tai žmonės nustato daiktų vertę". Taigi jei žmonės įsipareigoja įgyvendinti šiandien mums pateiktą paketą, jei jie gali suderinti senas priemones ir pasiūlymus su naujais, tada tie žmonės iš tiesų nebus panaudoti kaip ištekliai, bet bus aktyvūs dalyviai: darbdaviai, darbuotojai, bedarbiai, dirbantys mažosiose ir didelėse įmonėse, vyrai ir moterys, jauni ir seni. Europos Sąjungoje nebus diskriminuojama demokratija ir subsidiarumas, nebus šovinistinio daugžodžiavimo dėl to, kas valdo, ar dėl priklausymo kairiesiems ar dešiniesiems, kaip čia buvo girdėta. Šalia manęs yra mano kolega C. Őry, kuris sako, kad jo šalyje socialistų vyriausybkovoja su socialinėmis išmokomis.
Todėl negalime kaltinti pasaulinės krizės; privalome žiūrėti teigiamai. Turime kiek galima geriau įveikti savo pačių demografinę krizę. Prisiminkime senus įsipareigojimus, Barselonos sprendimus dėl šeimos ir karjeros suderinimo, Europos šeimų aljansą, Europos jaunimo paktą, bendrąją imigracijos politiką, judumo didinimą švietimo srityje ir darbo jėgos judumo mokymą. Privalu gerbti migrantų darbuotojų įvairovę, tradicijas ir kalbas. Privalu priešintis socialinei diskriminacijai ir puoselėti silpnųjų ir socialiai remtinų, vaikų teises, nes mes, Europos Sąjungoje, juos giname. Reikia kovoti su skurdu, todėl šiai kovai skirsime 2010 m. Dialogu, gera valia, skaidrumu naudojant finansinius mechanizmus privalome stiprinti savo regionų socialinę ir teritorinę sanglaudą.
Alejandro Cercas
(ES) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ministre, pritariu tiems savo kolegoms nariams, kurie šią darbotvarkę vertina kaip žingsnį į priekį, nors ir labai kuklų, kuris akivaizdžiai labai nutolęs nuo mūsų poreikių, kuriuos šiandien patiriame Europoje. Todėl, Komisijos nary, deja, turiu pasakyti, kad prieš akimirką buvote neteisus teigdamas, kad ši darbotvarkišsklaido visuomenės nerimą. Visuomensunerimusi ir dėl labai rimtos priežasties, kai susiduria su Europos Sąjunga, kuri nesprendžia pagrindinių, kasdien jiems nerimą keliančių problemų.
Darbotvarkės pavadinimas labai skambus "XXI a. darbotvarkė". Deja, ji turi vieną bruožą, kuris jau pasmerktas: tai vidaus įsipareigojimas prieštaravimams Europos viduje, tiems, kurie nori daugiau Europos ir tiems, kurie nori, kad jos būtų mažiau, todėl joje daug specifinės retorikos ir trūksta konkretaus turinio. Europos kairieji apibendrino tik tris, ir gana kritiškai, direktyvas.
Ar tai XXI a. Europos tikslai? Ne, Komisijos nary. Socialinių problemų svarstymas - ne vienintelis mūsų siekis. Europos Sąjungai, ne tik Europai, reikia atsakymų ir juos labai sunku gauti, jei, kaip teigiama darbotvarkėje, jų reikia ieškoti šalies lygmeniu. Šalies lygmeniu esama kai kurių atsakymų, tačiau kiti atsakymai turėtų būti Europos Sąjungos lygmens; vidaus rinkos kūrimas turėtų eiti kartu su taisyklėmis, kurios jai suteikia žmogaus pavidalą, kurios užkerta kelią socialinei panaudai ir kurios įgyvendina kiekvieną ir visas sutartyse puoselėjamas galias.
Problemas svarstyti labai gerai, bet būtų kur kas geriau jas spręsti ir nekurti naujų problemų tokiomis priemonėmis, kaip darbo laiko direktyva.
Komisijos nary, Europai reikia stipresnių iniciatyvų, Europai reikia sumanios darbotvarkės siekiant, kad ji būtų artima visuomenei, ir viliuosi, kad kituose rinkimuose, o tai visiškai ne retorinis klausimas, europiečiai, kurie trokšta kitos politikos, suteiks Europos politikams labiau su visuomenės gyvenimu susijusį pavidalą.
Sophia in't Veld
Gerb. Pirmininke, pritariu ilgai lauktam pasiūlymui dėl kovos su diskriminacija paketo užbaigimo, kuris reiškia, kad pagaliau galime baigti teisių hierarchiją. Europos Sąjunga, kurioje kai kurie europiečiai lygesni už kitus, savo misijos neatliko.
Visiškai pritariu išmintingiems Gérardo Deprezo žodžiams: direktyvą reikia iš esmės tobulinti. Joje yra pernelyg daug atsakomybę ribojančių išlygų, keliančių grėsmę susisteminti esamus diskriminavimo įpročius, užuot juos išnaikinus. Šeimos teisir viešoji tvarka yra ir lieka šalies kompetencijos sritys, bet praktiškai jos naudojamos arba jomis piktnaudžiaujama kaip dingstimi diskriminuoti, daugiausia homoseksualus. Gėda, kad Komisija, atrodo, tai toleruoja.
Religijos laisv- pagrindinteisė, kurią aš nuožmiai ginsiu, bet tai asmeninteisė, ji nėra kolektyvintam tikrų grupių teisė, kuri joms suteiktų teisę diskriminuoti ir netaikyti įstatymo.
Galiausiai norėčiau pridurti, kad ironiška, jog šis paketas atrodo geriau apsaugo nuo diskriminacijos visais pagrindais išskyrus nuo diskriminacijos lyties pagrindu. Spragą tarp direktyvos dėl diskriminacijos lyties pagrindu ir šios direktyvos reiks užpildyti.
Kyriacos Triantaphyllides
Gerb. Pirmininke, diskusija dėl socialinio paketo reikalauja, kad būtume kritiški, nes be pasirinkto laiko, kuris kelia įtarimą dėl paslėptos darbotvarkės, mes iš esmės nesutinkame ir su jo turiniu.
Paketas pasirodlaiku, kai didėja reakcija ir liaudies nepasitenkinimas socialiniu Europos pavidalu. Tai sakome ne mes vieni; ne kas kitas kaip ES statistikos duomenys piešia niūrų ateities vaizdą. Tokia nuotaika vyrauja tarp Europos piliečių, ypač tarp jaunimo, ir ji nuolat blogėja.
Galbūt paketu siekiama atkurti piliečių pasitikėjimą prieš rinkimus į Europos Parlamentą.
Mes, kairieji, negalime priimti šio paketo turinio, nes jo teisinės nuostatos stiprina rinkos liberalizavimą, kaip kad yra su pasiūlyta direktyva dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros, kuri grindžiama ankstesniais F. Bolkesteino pasiūlymais.
Kartu Komisijos pasiūlymas dėl tarpvalstybinės sveikatos priežiūros skatina sveikatos priežiūros segregaciją, grindžiama klase: turtingiems ir išsilavinusiems suteikiama galimybrinktis sveikatos priežiūrą ten, kur ji geriausiai atitinka jų interesus.
Labiau su visuomene susijusiai Europai reikalinga platesnfilosofija, o ne paskelbti priemonių, kurios nesigilina į problemas ir lieka siauruose šios dienos ES pobūdžio rėmuose.
Anja Weisgerber
(DE) Gerb. Pirmininke, Europa - tai daugiau nei bendra rinka. Europa - tai ne tik ekonominis subjektas, bet ir bendromis vertybėmis grindžiama bendruomenė. Europos Sąjungą suprantu kaip atsaką į globalizaciją. Globalizuotame pasaulyje tam tikras socialinis pagrindas Europos lygmeniu teikia būtiną apsaugą. Toks yra Europos socialinio modelio sumanymas - mintis, kuriai pritariu.
Tačiau mes taip pat privalome pasiekti tikslą varžydamiesi tarptautiniu lygmeniu. Lisabonos sutartyje pabrėžėme, kad mūsų tikslas - vystyti ES ir paversti ją pasaulio konkurencingiausia žiniomis grįstą ekonomikos sistema. Todėl privalome didžiausią dėmesį skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms, nes jos - ekonominės plėtros ramstis.
Taip pat turime pripažinti, jog klausti, kokį poveikį mūsų taisyklės turi šioms įmonėms, teisėta. Geras pavyzdys - kovos su diskriminacija politika. Nereikia nsakyti, kad aš priešinuosi diskriminacijai, bet mano ir kitų 261 Europos Parlamento narių nuomone, išsami pagrindų direktyva nėra tinkamas kelias ir tinkamas būdas aukoms apsaugoti. Pasieksime visiškai priešingų rezultatų ir veikiausiai šiuos žmones nustumsime į užribį. Valstybėms narėms ir Europos piliečiams sudarytas didelis teisinis netikrumas. Šiuo metu 14 valstybių narių laukia pažeidimų nagrinėjimo procedūrų dėl keturių esamų direktyvų neįgyvendinimo. Pirma, ką mums derėtų daryti, tai prieš kurdami bet kokias naujas taisykles, turime įgyvendinti esamus teisės aktus. Nauja kovos su diskriminacija direktyva paprasčiausiai nesuteiks mums to, ką pažadėjo Komisijos narys V. Špidla.
Naujosios taisyklės kelia daug klausimų, pvz., kas gali pasitelkti teisę į laisvę nuo diskriminacijos religinių ar ideologinių įsitikinimų pagrindu? Ar ši teistaikoma scientologams ar dešiniųjų ekstremistų frakcijoms? Ar dabar reikalaujama, kad kiekvienas restoranas, kad ir koks jis mažas, turėtų neįgaliųjų vežimėliams skirtą pandusą (nuožulnią plokštumą) siekiant užtikrinti nekliudomą prieigą? Direktyvos projekte gali būti numatyta netaikyti neproporcingų priemonių, bet kaip tas priemones apibrėžti - šalies teise ar teismo sprendimais? Netikslios, amorfinės direktyvos nepraktiškos ir svarbiausia nepadeda aukoms. Šis sumanymas nėra Europos socialinio modelio pagrindas. Tokia ji neveiks.
Anne Van Lancker
(NL) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ministre, tąkart buvau socialinio veiksmų plano, pateikto A. Diamantopoulou ir užbaigto anuomet pirmininkaujant Prancūzijai M. Aubry, pranešėja. Man nerimą kelia tai, ponios ir ponai, kaip metodiškai subyrėjo Europos socialiniai siekiai. Manau, dėl aiškių politinių priežasčių. Pastebėtina, kaip Komisija visuomet pabrėžia, kad socialinpolitika privalo likti šalies klausimu. Komisijos nary, socialiniame pakete yra labai įdomių darbo dokumentų ir pareiškimų, bet tik keturios teisinės iniciatyvos. Kad ir kaip lauktas, tai tikrai labai menkas rezultatas! Tarsi socialinių teisių apsauga, vienodų socialinių galimybių kūrimas jau nebėra Europos, kurią sudaro 27 valstybės narės, įsipareigojimas.
Kartu su EPP ir visuomeninėmis organizacijomis tikimės be šio socialinio paketo bent griežtesnių teisės aktų dėl komandiravimo, kurie apsaugo socialines teises, geresnių teisės aktų darbo užmokesčio atotrūkiui tarp vyrų ir moterų panaikinti, pagrindų įstatymo socialinėms paslaugoms apsaugoti ir privalomų įsipareigojimų kovojant su skurdu. Mums reikia tikrai socialinio paketo, turinčio nuoseklią viziją ir rimtus įsipareigojimus socialinei Europai, kad bent parodytume piliečiams, kad Europa - daugiau nei rinka. Viliuosi, X. Bertrandai, kad kol kas šioje kovoje galime pasikliauti pirmininkaujančiosios Prancūzijos parama.
Elizabeth Lynne
Gerb. Pirmininke, daug metų aš kartu su kitais raginau parengti išsamų kovos su diskriminacija teisės aktą, draudžiantį neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus žmonių galimybių naudotis prekėmis ir paslaugomis ribojimą. Žinau, kad užimtumas jau apsvarstytas visais aspektais, bet daug metų mums buvo žadėta imtis veiksmų, o nieko neįvyko.
Šiandien galime pasakyti, kad esame pasirengę priimti tą teisės aktą, aprėpiantį ne tik amžių ir neįgalumą, bet lytinę pakraipą ir religiją, kaip reikalavau savo pranešime. Norėčiau padėkoti Komisijai pateikus šį pasiūlymą, o ypač Komisijos nariui V. Špidlai už jo atkaklumą. Žinome, kad pasiūlytas teisės aktas nėra tobulas ir norėsime matyti pakeitimus. Be to, būtų buvę geriau, jei jis būtų pateiktas bendram sprendimui. Tačiau po to, ką pasakiau, esu patenkinta, kad galiu čia stovėti ir sakyti, jog galų gale matysime, kad požiūris į visus ES piliečius vienodas.
Georgios Toussas
Gerb. Pirmininke, vadinamasis "socialinis paketas", kurį pristatEuropos Komisija, tai nevykęs mėginimas sumažinti pasipiktinimą, kilusį tarp darbuotojų dėl nepopuliarios Komisijos politikos. Jai nepavyksta sustabdyti kylančios abejonių dėl jos pačios ir ES sąrangos bangos, ką pasakir neigiamas airių balsavimas.
Dėl ilgai trukusio, griežto, nepopuliaraus ES vykdomo puolimo, kurio tikslas - didinti jos pačios kartelių pelną, darbininkai ir vargšai atsidūrugnies linijoje.
Darbininkai ir vargšai turi taikstytis su reglamentavimo panaikinimu, valstybinių organizacijų ir strateginės svarbos paslaugų privatizavimu, derybų dėl darbo sutarčių sudarymo visišku žlugimu, kolektyvinų darbo sutarčių menkinimu, plačiai paplitusių lanksčių apsaugos priemonių (ang. flexicurity) įgyvendinimu, laikinomis lanksčiomis užimtumo formomis ir F. Bolkesteino direktyvos išplėtimu siekaint apimti sveikatos priežiūros institucijų sektorių.
Taryba nusprenddarbo laiką padalyti į veiklos ir neveiklos segmentus. Dėl to darbuotojai priversti dirbti nuo 65 iki 77 val. per savaitę. Nustatytas sunkus ir kenksmingas darbas tūkstančius graikų darbininkų padaro nenaudingus.
Oficialiais Europos saugos ir sveikatos darbe agentūros statistikos duomenimis, gerb. Pirmininke, prašau pakentėkite keletą minučių, nes informacija, kurią pateiksiu, labai svarbi. Norėčiau nurodyti, kad oficialiais duomenimis kas 4,5 s. darbuotojas darbo vietoje patiria įvykį, o kas 3,5 min. darbuotojas netenka gyvybės. Kiekvienas metais darbo vietoje nutinka 7 mln. įvykių...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją).
Manfred Weber
(DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ministre, ponios ir ponai, norėčiau pradėti nuo dviejų diskusijos klausimų. Pirmiausia Europą valdo ne dešinieji, o liberalioji centro dešinė. Privalau nurodyti, kad mano paties šalyje būta socialdemokratų vyriausybės, o kai jos kadencija baigėsi, penki milijonai žmonių buvo be darbo. Šiandien turime tris milijonus bedarbių; tai reiškia, kad du milijonai šiandien vėl dirba. Tai tikra socialinpolitika, tikra pažanga.
Antra, kaip šių rūmų narys, pykstu, kai mes patys taip blogai kalbame apie savo Europos idealą. Šiandien Europa - socialinis projektas. Kai mąstau, kad bendroji rinka kuria milijonus darbo vietų ir teikia žmonėms gerovę bei geras perspektyvas, mūsų sanglaudos politika, mūsų Europos socialinis fondas mums teikia milijardus solidarumui Europos mastu išreikšti, būti Europos solidarumo pavyzdžiu, nepaisant visų problemų, privalau kiekvieną paraginti susilaikyti nuo savo pačių projekto šmeižimo.
Ypatingą dėmesį norėčiau skirti diskriminacijos klausimui, nes jį sprendžiame Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete. Diskriminaciją smerkia visi. Ji nuodija mūsų visuomenę, o Europa privalo rodyti pavyzdį kovojodama su diskriminacija. Viliuosi, kad šiuose rūmuose visi pritars šiam požiūriui.
Vis dėlto galima užduoti keletą klausimų. Pirma, ar direktyva - proporcinga priemonė? Klausimas dėl mažų įmonių naštos jau buvo nagrinėtas.
Antra, kaip dėl esamų teisinių nuostatų įgyvendinimo? Vertinimas jau išdėstytas popieriuje, bet kokia pozicija yra esamų direktyvų taikymo atžvilgiu? Šį klausimą reikia užduoti prieš bet kokių naujų direktyvų rengimą.
Trečia, ar iš tiesų Europos teisės aktuose esama spragų? Ar vien Europa atsako už socialinę politiką? Visos ES valstybės narės yra demokratinės ir visų jų sandara pagrįsta įstatymo viešpatyste. Todėl privalome paklausti, ar Europai būtinai reikia būti gražesnei, malonesnei ir įtikinamesnei socialinės politikos srityje. Ar negalime bent kartą pasikliauti subsidiarumo principo veikimui ir tuo, kad valstybės narės geba pačios įveikti šių pagrindinių veiklos sričių užduotis?
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gerb. Pirmininke, su visuomenės gyvenimu susijusi Europa - nuostabus tikslas ir jau daug nuveikta jam pasiekti. Vis dėlto esanti nelygybir nauji iššūkiai, su kuriais susiduria pasaulis, kelia nuolatinio mūsų visuomenių socialinio pasidalijimo įvairiais lygmenimis pavojų: vaikai iš turtingų ir skurdžių šeimų, gerai ir ne taip gerai išsilavinę, vyrai ir moterys, imigrantai ir kartų kartas Europoje gyvenantys europiečiai, įvairios lytinės pakraipos asmenys, įvairaus amžiaus ir įvairios sveikatos būklės. Galiu pateikti daugybę kitų pavyzdžių. Mūsų pagrindinužduotis - kova su nelygybe darbo ir nedarbo vietoje. Europos Sąjunga ir valstybės narės visų Europos piliečių labui privalo tenkinti tikrus poreikius, kurti tikras galimybes ir naujas viltis.
Naujasis Komisijos iniciatyvų paketas Europos socialinio modelio srityje labai pavėluotas ir nevisiškai papildo veiksmus, kurių imtasi šalies lygmeniu, siekiant pagerinti Europos piliečių pragyvenimo lygį, stiprinti jų teises ir kovoti su diskriminacija. Viliuosi, kad naujoji direktyva dėl vienodo požiūrio, kurios mes, kaip socialistų frakcija, ilgai reikalavome, leis mums pasakyti, kad mes tikrai kovojame su įvairiomis diskriminacijos apraiškomis. Europos darbo tarybų direktyvos, kuri dabar atlieka socialinio dialogo priemonės vaidmenį, persvarstymas - teigiama socialinio paketo dalis. Mes vis dar turime tenkintis nevisiška darbuotojų apsauga vykdant globalizacijos primetamus drastiškus restruktūriavimo procesus. Teisės aktai dėl socialinės politikos taip pat nepaprastai svarbūs Europos ir europiečių politiniam sąmoningumui ir tikėjimo bendru projektu atkūrimui, ypač atsižvelgiant į institucinę krizę ir neišvengiamus rinkimus į Europos Parlamentą.
Jean Marie Beaupuy   -
(FR) Gerb. Pirmininke, ministre, Komisijos nary, ilgos ir gyvos diskusijos dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo skamba mano ausyse iki šios dienos. Mūsų kolegnarR. Bachelot, su kuria dirbau prie šio fondo, kartu su J. L. Cottigny, įtikino mus priimti ypač svarbius sprendimus. Ir ką šiandien matome? 2007 m. vos 4 proc. šio Europos fondo lėšų buvo skirta paramai
Komisijos nary, jūs jau nurodėte žodžiu ir raštu, kad kriterijus ketinate svarstyti iš naujo. Ar persvarstyti kriterijus pakanka problemoms išspręsti? Ne, nepakanka! Kai nepanaudojama 96 proc. šios paramos, mes tikrai turime užduoti esminį klausimą: ar mūsų siekis priimti šį sprendimą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo yra tinkamas? Kaip sakėte, atsižvelgiant į globalizacoją ir technologijas, susidūriame su demografiniais ir ekonominiais sunkumais.
Kalbant apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, raginu jus, Komisijos nary, ne tik persvarstyti kriterijus, bet taip pat apsvarstyti patį mūsų veiklos čia tikslą.
Peter Liese
(DE) Gerb. Pirmininke, ponios ir ponai, negaliu paslėpti savo nusivylimo dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų. Apie Europos socialinį modelį buvo daug pasakyta ir, mano nuomone, daugelis Komisijos pasiūlymų yra netinkami (mano frakcijos kolegos-nariai išreiškkelias mintis dėl kovos su diskriminacija direktyvos). Tačiau kai kalbama apie teisės aktų, skirtų darbuotojams apsaugoti, praktiškumą, Taryba ir Komisija pabūgsta.
Vis dėlto Tarybos pirmininkas iš tiesų minėjo birželio mėn. priimtą kompromisą dėl darbuotojų nuomos ir kito laikino darbo (manau, jog tai buvo iš gėdos), bet vienaip ar kitaip, Taryba ir Komisija sugebėjo priimti Darbo laiko direktyvą. Turiu pasakyti, kad tai, ką Taryba priėmbirželio mėn., jokiu būdu nėra šlovingas Europos socialinio modelio istorijos skyrius. Prieš patekdamas į Parlamentą, buvau etatinis ligoninės gydytojas ir žinau, kad daugelį algą gaunančių gydytojų ir daugelį kitų darbuotojų iš pradžių tenkino Europos Teisingumo Teismas sprendimas, kad iškvietimo laikas yra darbo laikas. Tačiau žinau ir tai, kad šis sprendimas sunkiai įgyvendinamas ir kad iškvietimo laikas gali būti vertinamas remiantis iškvietimo įkainiais ir dažnumu. Tačiau tai, ką padarTaryba, iš esmės panaikindama Teisingumo Teismo sprendimą ir net ignoruodama Komisijos pasiūlyme patobulintus kai kuriuos ankstesnės teisinės pozicijos aspektus, yra nepriimtina.
Mums reikia kompromiso ir pirmajame svarstyme šio Parlamento buvo pasiūlytas sprendimas, pvz., naudoti koeficientą. Bet jei gydytojas ligoninėje budi ir bet kurią akimirką gali atvykti ligonis, kurio būklkelia grėsmę jo gyvybei, šito negalima laikyti poilsio metu, ką galima būtų padaryti vadovaujantis Tarybos kompromisu. Tai dar vienas sritis, kurią ir toliau reikia tobulinti, kitaip visa diskusija dėl Europos socialinio modelio bus betikslė.
Evangelia Tzampazi
Gerb. Pirmininke, Tarybos pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, dabartinės ekonominės ir socialinės aplinkybės skatina kurti tvirtesnę socialinę Europą. Kadangi šiandien 16 proc. Europos gyventojų rikiuojasi eilėje prie nemokamo maisto, diskriminacijos vis dar esama ir ji plačiai išplitusi.
Nedarbą ir nesaugumą didinanti ekonominpolitika gilina piliečių pasitikėjimo krizę Europos ir jos perspektyvų sąskaita. Šiomis aplinkybėmis atnaujinta socialindarbotvark- žingsnis į priekį socialinės teisėkūros srityje po ilgo nepaslankumo laikotarpio.
Vis dėlto teisiškai įpareigojantys yra tik trys iš daugybės pasiūlymų, o kiti - pasiūlymai ir neteisiniai komunikatai. Todėl mes prieiname išvadą, kad naujojo socialinio paketo poveikis Europos piliečių gyvenime bus ribotas.
Ketinimai geri, kaip matoma iš naujos direktyvos prieš diskriminaciją projekto. Tai didelEuropos Parlamento socialistų frakcijos sėkmė, nes ji pritarpasiūlymui dėl horizontalios direktyvos siekiant nutraukti Bendrijos apsaugos nuo diskriminacijos hierarchinę tvarką. Vis dėlto atrodo, kad nauja socialindarbotvarkei trūksta ambicingų tikslų ir aiškumo ir ji turi didelių trūkumų.
Dėl to reikia aiškių politinių priemonių: sustabdyti sparčiai augančią nelygybę ir gerinti gyvenimo ir darbo sąlygas.
Viktória Mohácsi
(HU) Gerb. Pirmininke, Komisijos narys savo kalboje gražiai apibendrino savo lūkesčius, tačiau tai neatsispindi mūsų turimuose dokumentuose. Yra nedidelė, mažytsemantinproblema: diskriminacijos nevalia vadinti galimybių didinimu. Kalbėjau tik apie ketverius metus trunkančią romų vaikų segregaciją. Be to, pusmūsų vaikų, keletas milijonų romų vaikų priskiriami neįgaliesiems. Kas tai, jei ne diskriminacija? Praleisti segregacijos klausimą kuriant horizontalią direktyvą yra neatleistina. Į darbą derėtų įtraukti ir Komisijos narį J. Barrotą, taip pat nederėtų užmiršti ir Parlamento reikalavimų! Pageidaujame bent keturiose rezoliucijose turėti romų integracijos paketą su teisės aktu ir biudžetu ir grupės komitetų darbui koordinuoti siekiant veiksmingai įgyvendinti bet kurias būsimas programas. Vienas Komisijos narys V. Špidla šio klausimo negali išspręsti. Dėkoju.
Iva Zanicchi
(IT) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, ką tik pristatytas dokumentas dėl socialinio paketo - didelis iššūkis Europos plėtotei atsižvelgiant į Lisabonos strategiją, kurią Europos sprendimus priimantys asmenys pasirinko kaip verto ir nenutrūkstamo proceso, skirto mūsų bendriems namams integruoti, modernizuoti ir plėtoti, gaire.
Pakete yra užimtumo, socialinių reikalų, švietimo, jaunimo, sveikatos, informacinės visuomenės ir ekonomikos reikalų sričių priemonės - visi pagrindiniai aspektai, turintys tiesioginį poveikį visų mūsų, Europos piliečių, kasdieniam gyvenimui ir dėl to juos būtina nuodugniai, darniai ir svarbiausia skaidriai išnagrinėti.
Kaip Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto narys norėčiau pabrėžti šio pasiūlymo svarbą ir jo būtinumą, kuris, sprendžiant ką tik paminėtas problemas, padeda visapusiškai suprasti, nagrinėti ir spręsti, šiuos klausimus, pvz.,: demografinę kaitą, globalizaciją ir žmogiškojo veiksnio svarbą.
Džiaugiuosi, kad Komisija ketina persvarstyti Direktyvą 92/85 ir Direktyvą 96/39 kalbant apie motinystės atostogas, nes tai yra žingsnis siekiant pagerinti visų moterų, kurios besirūpindamos šeima turi kasdien dirbti, šeimos gyvenimo kokybę.
Norėčiau, kad Komisija atsakytų į keletą klausimų dėl kovos su skurdu (čia nekalbu apie trečiojo pasaulio skurdą, bet Bendrijoje esantį skurdą); ši problema kasmet grėsmingai didėja ir atsiliepia kiekvienam Europos bendrijos nariui. Dėl to norėčiau paklausti, kokią specifinę metodiką naudos Komisiją problemai spręsti, kuri kasmet, kaip sakiau, nuolat kamuoja Europos ekonomikas ir dėl to turi tiesioginį poveikį milijonų Europos piliečių pragyvenimo lygiui?
Antra, norėčiau žinoti, o kaip moteris manau esanti tiesiogiai susijusi su šiuo klausimu, kokių veiksmų Komisija ketina imtis kovodama su diskriminacija prieš moteris, kuri net 2008 m. vis dar laikosi visuomenėje, ypač užimtumo srityje ir būtent atlyginimų požiūriu? Kokias konkrečias priemones galima pritaikyti siekiant panaikinti šį neatitikimą?
Baigdama norėčiau padėkoti Komisijos nariui V. Špidlai už darbą rengiant šį dokumentą. Norėčiau padėkoti Tarybos atstovams ir dar kartą pabrėžti šio socialinio paketo svarbą persvarstytos socialinės darbotvarkės aplinkybėmis.
Jan Cremers
(NL) Gerb. Pirmininke, ponios ir ponai, ministre, Komisijos nary, kaip laukiami yra pasiūlymai kovos su diskriminacija ir tarpvalstybinės sveikatos priežiūros srityse, taip Komisijos socialinėje darbotvarkėje yra ilgai lauktas pasiūlymas dėl Europos darbo tarybų. Komisija taip pat priešinasi direktyvos dėl komandinavimo persvarstymui; direktyva, kuri po labai prieštaringų Europos Teisingumo Teismo sprendimų, yra labai kritikuojama. Norėčiau trumpai paliesti abu klausimus.
Pirmiausia apie Europos darbuotojų teises reikia informuoti ir konsultuoti. Visi žinome, kokia tai problema. Jų beveik nepaisoma (tik vienoje iš trijų su tuo susijusių įmonių yra Europos darbo taryba), informavimo ir konsultavimo teisės nepakankamai reguliuojamos, trūksta infrastruktūros. Labai apgailestauju, kad Komisija nepasiūlpolitikos dėl poveikio priemonių šių teisių nepaisymo atveju. Mano nuomone, subsidiarumo nuostatose trūksta pageidaujamų dalykų ir buvo sutarta dėl gerų pavyzdžių, t. y. keleto reguliarių susitikimų per metus, kuriuos, turint reikalingą mokymą ir paramą, surengti paprasta. Vienas susitikimas per metus - tai tik simbolinpolitika, todėl visuomeninės konsultacijos įmonėje turėtų būti rengiamos kur kas dažniau.
Antrasis klausimas - Komandiruotės direktyva. Pirmajame Europos Teisingumo Teismo apribojime dėl valstybėje narėje galiojančių darbo sąlygų, atrodė, jog be Europos įstatymų leidėjo pritarimo bus keičiama Teismo pradėta Europos teisės politika. Po Liuksemburgo bylos tapo aišku, kad Komisija taip pat sąmoningai siekia sugriauti direktyvoje esančius principus. Tai, kas kartą buvo sumanyta kaip direktyva darbuotojams nuo išnaudojimo ir nesąžiningos konkurencijos teikiant tarpvalstybines paslaugas apsaugoti, dėl Teisingumo Teismo ir Komisijos tapo grėsme valstybėje narėje taikomoms prievolėms dėl darbo sąlygų laikymosi. Šioje srityje Komisijai vėl reikia prisiimti savo teisinius įsipareigojimus ir užtikrinti, kad ateityje valstybės narės ir toliau galės taikyti savo bendrai taikomas taisykles dėl darbo teisės ir kolektyvinių sutarčių.
Evelyne Gebhardt
(DE) Gerb. Pirmininke, aš paprasčiausiai turiu sąrašą klausimų, kuriuos norėčiau užduoti. Kodėl taip mažai ir taip vėlai? Kodėl praėjusį rugsėjo mėn. paskelbėme, kad 2008 m. turi būti socialinės Europos metais, bet socialinės gerovės nelaikome vienu iš pirmininkavimo Tarybai prioritetu? Kodėl dešinieji taip ilgai kovoja prieš Paslaugų direktyvoje esančias socialines teises, jei šiandien jie save pristato kaip tikrus socialinio teisingumo gynėjus? Kodėl liepos mėn. mano komitetas balsavo prieš B. Hamono pranešimą ir už M. Handzlik pranešimą - visišką priešingybę to, kas šiandien čia buvo pasakyta? Kodėl taip nutiko?
Prašyčiau būti sąžiningiems ir pasakyti, ką iš tiesų darote užuot skelbę visuomenei priešingą žinią. Aš paprasčiausiai privalau jūsų paprašyti tai padaryti; tai labai svarbu. Tačiau, kodėl vykdote tokią politiką? Tik todėl, kad jūs, dešinieji, laikotės klaidingos filosofijos. Jūs manote, kad žmonės turi tarnauti ekonomikai, mes, socialistai, laikomės priešingo požiūrio, t. y. ekonomika turi tarnauti žmonėms ir privalome atitinkamai formuoti savo politiką.
Gabriela Creţu
(RO) Vyliausi, kad šie pasiūlymai paskatins socialinio atotrūkio tarp Europos piliečių mažėjimą. Deja, paketas mums pristato tik dar vieną atotrūkį - atotrūkį tarp gerų ketinimų ir būtinų priemonių jiems pasiekti.
Tai vyksta ir ten, kur pagal Europos reglamentą reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi veiksmų.
Pavyzdžiu gali būti moterų diskriminacija dėl darbo užmokesčio darbo rinkoje. Šioje srityje priimti teisės aktai, pakartotini įsipareigojimai, tačiau per praėjusius aštuonerius metus niekas nepagerėjo. Net jei darbdaviai ir suprato ekonominius teisingo atlyginimo privalumus ir savo teisinius įsipareigojimus, sunkumai neįveikti. Trūksta nediskriminacinio darbo vertinimo sistemos, kuri pateiktų bendra kriterijų skirtingai veiklai palyginti. Be jos vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principas, kaip ir pramonės atotrūkio mažinimas, lieka tik iliuzija.
Darbo klasifikavimo sistemos, jei jų esma, yra ydingos. Jau turime teismo sprendimus, kuriose pripažįstama, kad fizinį darbą naudojant kaip pagrindą, nepaisoma įvairių darbui būtinų gebėjimų ir kuriamos įvairios diskriminacijos formos.
Atviro koordinavimo metodo turi pagirtinus socialinius siekius, bet bendrų rodiklių sąraše trūksta netgi kai kuriuos šiuos tikslus vertinančių rodiklių.
Išvada liūdna: susidomėjimo lyčių klausimais stoka prilyginama tik politinės valios stokai siekiant veiksmingų bendrų reglamentų darbo rinkoje.
Donata Gottardi
(IT) Gerb. Pirmininke, ministre, Komisijos nary, ponios ir ponai, nepaisant visų tyrimų ir studijų, tarp jų ir dėl tinkamo kovos su diskriminacija direktyvų perkėlimo, pagrindiniai klausimai vis dar yra veiksmingumas ir naujovės.
Kaip galima parengti sumanytą naują vadinamąją horizontalią direktyvą, kuri šiuo metu yra ne kas kita, kaip apsaugos ne darbo vietoje įvairiose srityse tąsa, kai užuot ieškojus naujų priemonių, kalbant apie apsaugines nedraudžiamas priemones vis dar nagrinėjamas pozityvios veiklos klausimas?
Siekiant atnaujinto bendro įsipareigojimo šioje srityje, pastebima maža, bet pernelyg menka pažanga, kuri baigiasi raginimu geriau taikyti romams skirtas priemones tarsi pasitelkdami tai, ko nesugebėjome pasiekti. Ar rašome tik tuščius žodžius? Bijau, kad šiomis aplinkybėmis taip ir yra! Pvz., šiuo tarpsniu atrodo beprasmiška Komisijai teikti klausimus ir atkreipti dėmesį į diskriminacijos atvejus ar į prastai veikiančius nacionalinius ar subnacionalinius teisės aktus.
Pernelyg dažnai, iš tikrųjų beveik visada, atsakyme tik nurodoma į tai, jog esama Europos apsaugos teisės aktų: gėlas vanduo, jokios pažangos, tyla! Vis dėlto svarstome pagrindinį vienodo požiūrio principą ir aš kalbu apie tarp valstybių komandiruojamus darbuotojus.
Galbūt nauja socialindarbotvark- geras pratimas, bet pasiūlytų klausimų paketas labiau primena dėlionę, šio Parlamento, kuris galutinai pritardaugybei tikrai novatoriškam projektui skirtų priemonių, kadencijos pabaigoje dar nesudėliotas dalis. Kalbant apie diskriminaciją ir stereotipus, Ministre, prašyčiau padėkoti savo Pirmininkui už kaklaraištį.
Richard Falbr
(CS) Gerb. Pirmininke, atsižvelgiant į tai, kad vertinant socialinį paketą, jau daug kartų buvo ištarta "pernelyg mažai, pernelyg vėlai", pateiksiu savo vertinimą: kalnas pagimdpelę. Mano klausimas toks: ką jūs veikėte ketverius metus? Jūs pateikdavote socialiai nepriimtinus pasiūlymus, kuriuos vainikavo Tarybos ir Komisijos ypač liaupsinama Darbo laiko direktyva. Dėl to nėra pasirinkimo, kaip tik pasiūlytą socialinį paketą, nepaisant jo teigiamų aspektų, laikyti proganda, kuria siekiama Europos Komisijos blankui priskirti žymą "socialinė". Dauguma pasiūlymų iš viso nesvarstytini, taigi tai ne daugiau nei atsitiktinis laimėjimas. Gana lengva paskelbti, kad bendroji rinka skirta žmonėms, o ne žmonės rinkai, ir kad jei bus nustatytos privalomos taisyklės dėl bendrovių elgesio rinkoje, tada reikia nustatyti būtinus reikalavimus dėl ES darbuotojų padėties, minimalus darbo užmokestis nustatytas kaip vidutinio darbo užmokesčio procentindalis visose valstybėse narėse, tas pats požiūris į darbuotojus ir tas pats darbo užmokestis darbuotojams, dirbantiems kitose, ne savo šalyse. Pakanka paskelbti, kad Sąjunga laikosi Tarptautinės darbo organizacijos konvencijų dėl maksimalaus darbo laiko, profesinių sąjungų asociacijos laisvės ir kolektyvinės sutarties sudarymo derybų.
Valstybių narių konkurencija dėl to, kurios mokesčiai ir darbo užmokesčiai mažiausi ir mažiausia skaidrumo dėl profesinių sąjungų padėties ir toliau vyks sėkmingai, o atviro koordinavimo metodas - tik dar vienas nevykęs būdas spręsti tai, ko niekas nenori daryti. Tiems, kurie kritikuoja pirmininkaujančiąją Prancūziją, turėčiau pasakyti: "Palaukite Čekijos pirmininkavimo. Jūs dar nieko nematėte." Prieš kelias savaites prezidentas vetavo diskriminaciją draudžiantį aktą sakydamas, kad jis nereikalingas.
Karin Jöns
(DE) Gerb. Pirmininke, manau esu priversta pasakyti, kad ši socialindarbotvarkmanęs visai nesujaudino. Nebuvo ryžtingai imtasi jokio reikalo. Tai tikrai nėra rimtas mėginimas reformuoti Europos darbo tarybas, nes joje nenumatyta daugiau susitikimų ar poveikio priemonių mechanizmų pažeidimų atvejais. Visiškas nenoras keisti Darbuotojų komandiravimo direktyvos taip pat nepriimtinas.
Komisijos nary, tai, kad socialinėje darbotvarkėje trūksta aiškios pozicijos dėl darbo valandų, liudija apie tai, kad Komisija taip pat neatsisako sumanymo dėl 65 val. darbo savaitės. Tai jau visai nebesusiję su Europos socialiniu modeliu, kurio pageidauja mano frakcija ir kurį mes, socialistai, siekiame įgyvendinti.
Tarybai taip pat norėčiau pasakyti, jog nepakenčiama, kokį spaudimą darote vadovybei ir darbuotojų organizacijoms, mandagiai kalbant, palyginti su Europos darbo tarybomis.
Šioje akivaizdžioje apgaulėje mano frakcija nedalyvaus. Jei Europos darbo jėga visiškai nenusigręš nuo Europos Sąjungos, privalome ją geriau apsaugoti nuo globalizacijos poveikio ir nešvaistyti laiko ruošiant kelią tarpvalsybiniams kolektyviniams susitarimams dėl darbo užmokesčio.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Svarstymui norėčiau pateikti kai kurias mintis dėl Europos socialinės darbotvarkės teisinio paketo.
Labai vertinu Europos Komisijos inicatyvas šioje srityje ir tas, kurios pateiktos jos komunikate, pavadintame "Gebėjimų ugdymas XXI amžiuje: Europos bendradarbiavimo mokyklų klausimais darbotvarkė".
Be šių iniciatyvų, norėčiau pasiūlyti Europos Komisijai pradėti bandomąjį projektą įsteigti Europos stipendiją vaikams, gyvenantiems nepalankiuose ekonominiu ir geografiniu požiūriu regionuose.
Europos lygmeniu 19 mln. vaikų ir jaunuolių patiria skurdą, o 6 mln. kiekvienais metais meta vidurinę mokyklą. Eurobarometro tyrimo duomenimis, pvz., Rumunijoje, tikimybė, kad kaimo ir izoliuotų ar kalnuotų regionų jaunimas mokysis aukštojoje mokykloje yra 5 proc. Ši procentindalis labai toli nuo Europos Sąjungos tikslo, kad 85 proc. jaunimo turėtų galimybę įgyti aukštąjį universitetinį išsilavinimą.
Pačioms valstybėms narėms trūksta būtinų finansinių priemonių šiai nerimą keliančiai padėčiai ištaisyti. Todėl Europos Sąjunga turėtų visomis galimomis priemonėmis, pvz., teisės aktais, lėšomis, Europos politika, remti galimybes visiems jauniems žmonėms įgyti išsilavinimą.
Proinsias De Rossa
Gerb. Pirmininke, ALDE frakcijos vadovas G. Watsonas sako, kad darbo vieta - geriausia socialinapsauga. Deja, Europoje pernelyg daug milijonų žmonių dirbdami gauna mažiau, nei gautų gaudami socialinę pašalpą. Neturtingi ir menką darbo užmokestį gaunatys asmenys anksčiau miršta, dažniau kenčia nuo fizinių ir psichinių susirgimų, dažniau guldomi į ligoninę, dažniau įkalinami, atskiriami nuo aktyvaus visuomeninio gyvenimo, jiems trūksta visaverčio kultūrinio, pilietinio, socialinio ir tikrai saugaus gyvenimo, o jų vaikai daugiausiai pasmerkti tam pačiam užburtam nepritekliaus ratui, jei mes, politikai, nevykdysime viena į kitą integruotų ir tarpusavyje susijusių socialinės ir ekonominės politikos. Žmones reikia vertinti kaip piliečius, o ne kaip ekonominius vienetus.
Ar tai šios darbotvarkės siekis? Deja, ne. Nereikia neigti jos gerų dalių, pvz., horizontalios direktyvos ir direktyvos dėl diskriminacijos. Neneigiu ir to, kad Komisijos narys V. Špidla priešiškoje aplinkoje labai stengėsi, kad šis paketas būtų patvirtintas. Dirbsime kartu su juo, kad pagerintume paketą. Komisija ir Taryba turi devynis mėnesius, kad įrodytų savo bona fide dėl socialinės Europos. Tada žmonės paskelbs savo sprendimą.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, šiandien svarstome labai svarbius užimtumo, socialinių teisių ir sveikatos priežiūros klausimus. Visi šie klausimai susiję su šeima - pagrindiniu visuomenės vienetu. Tai taip pat susiję su neįgaliaisiais, išėjusiais į pensiją ir pensininkais ir su labai opia nedarbo problema. Nustatyti tinkamą darbo ir darbo užmokesčio santykį kartu su orumo nepažeidžiančia socialine apsauga nėra kažkokia malonė. Tai daryti mus įpareigoja rūpestis Europos ateitimi. Reikia geriau valdyti valstybių narių socialinei politikai skiriamas lėšas, taip pat ir Europos socialinį fondą.
Dabar mūsų žemynas labai sparčiai sensta. Bet ar matome Europos šeimo politikos trūkumus? Ką turime pasakyti apie šeimos pajamas? Kur mūsų solidarumas su vargšais? Žodį solidarumas vartoju apgalvotai, kai švenčiame "Solidarumo" judėjimo ir profesinės sąjungos, prisidėjusių prie didelių Europoje įvykusių pokyčių, 28-ąsias įkūrimo metines.
Maria Petre
(RO) Džiaugiuosi, kad šiandien svartome socialinio paketo atnaujinimą.
Europai apskritai, jos senbuvėms ir naujosioms valstybėms narėms, būtina socialinpažanga. Susivienijusi Europa patiria tuos pačius sunkumus: visuomenės senėjimą, darbo vietų netektį globalizacijos požiūriu, skurdą tarp vaikų.
Komisjos nary, V. Špidla, pritariu jūsų požiūriui į kartų solidarumą. Šiuo klausimu mums reikia naujo akstino, bet aš taip pat pritariu pakartotai regionų soliarumo minčiai, nes čia galime tiksliausiai įvertinti socialinę sanglaudą ar jos nebuvimą.
Jan Andersson
(SV) Gerb. Pirmininke, atsiprašau už pavėlavimą. Vakar vėlai vakare Švedijoje posėdžiavome ir ką tik atvykau. Nežinau, ką jau svarstėte, bet norėčiau pradėti nuo to, jog mes iš principo šiam paketui pritariame, manome, jog jis šiek tiek pavėluotas ir kad per šią kadenciją jį galima buvo pradėti anksčiau, tačiau nors dabar jį turime. Aišku, kad Europos Parlamento siekiai yra didesni už esančius pakete, tačiau vis dėlto norėčiau pabrėžti tris teigiamas dalis, kurias galime plėtoti toliau.
Aš asmeniškai daug dirbu su Europos Teisingumo Teismo sprendimais ir jų padariniais. Pritariu dabar atviresniam Komisijos požiūriui, pvz., dabar rengiamam forumui. Viliuosi, jis pavyks.
Kitas teigiamas dalykas - Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencija, kuri taip pat susijusi su Europos Teisingumo Teismo sprendimais, kuriuose valstybės narės raginamos pasirašyti TDO konvenciją.
Trečia, tai socialinės integracijos programa, kuri bus pristatyta spalio mėn., ir kova su skurdu, atskirtimi ir pan. Viliuosi, kad šiuos klausimus galėsime sėkmingai spręsti kartu. Jie yra nepaprastai svarbūs.
Richard Corbett
Gerb. Pirmininke, jei yra Europos lygmens rinka, kaip yra mūsų atveju, esant vienai Europos rinkai, neabejotina, kad tai bendrai rinkai reikia bendrų taisyklių, kad ji veiktų tinkamai ir našiai ne tik socialinėje srityje. Todėl mes ir nustatome užimtumo standartus, užimtumo įstatymus ir taisykles darbuotojų teisėms apsaugoti: Darbo laiko direktyvą, sveikatos ir saugos teisės aktus, tėvystės atostogų direktyvą, darbuotojų informavimą ir konsultavimą.
Tačiau Didžiosios Britanijos konservatorių partija (matau, kad šiuose rūmuose nėra nvieno šios partijos nario, kad dabar būtų apsvarstytas šis klausimas), jei jie kada nors grįžtų į valdžią, norėtų, kad JungtinKaralystvisiškai atsisakytų socialinės Sutarties dalies. Ar jie bent pagalvojo, apie tai, ar likusi Europos Sąjunga sutiktų, kad vienintelvalstybnarnusišalina nuo prievolių, kurias bendrai sukūrėme Europos lygmeniu savo rinkai valdyti? Ar jie tikrai mano, kad nesąžininga konkurencija mažinant sveikatos priežiūros ir saugos standartus ir silpninant darbuotojų teises būtų priimtina? Žinoma, kad ne. Didžiosios Britanijos konservatoriai - Didžiosios Britanijos ir Europos nesėkmės receptas.
Xavier Bertrand
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, karšta diskusija, diskusija apie socialinę Europą ir tai, kad ši disuksija vyksta, rodo minčių sankirtą. Mūsų diskusija taip pat parodo, kaip šiais laikais sunku socialinių klausimų svarstymą Bendrijos lygmeniu atskirti nuo politinių diskusijų šalies lygmeniu. Tai tam tikra prasme taip pat rodo, jog darome pažangą Europos integracijos srityje.
Kai kurie kaltina pirmininkaujančiąją šalį. Nesileisiu į smulkmenas dėl tų kaltinimų. Čia esu ne tam, kad ginčyčiausi, kaip jūs; esu tam, kad pastūmėčiau socialinę Europą į priekį.
Ar socialinEuropa yra pirmininkaujančiosios Prancūzijos prioritetas? Toks buvo klausimas. Aiškus atsakymas yra taip, ir, kaip jūs gerai žinote, šiuo klausimu visi būsime teisiami ne pagal savo norus pradžioje, savo pirminius siekius, bet tik pagal savo pasiekimus. Dabar žinome, kad yra didesntikimybtuos rezultatus pasiekti, rezultatus, kurie yra teigiami, realūs socialinei Europai. Tvirtai tikiu pragmatizmu.
Kalbant apie įvairius klausimus, kaip pasakprezidentas Nicolas Sarkozy kreipdamasis į Parlamentą, darbo tarybas, laikiną darbą, mes įsipareigoję užbaigti pirmąjį, o antrasis, kaip sakiau, dabar yra Parlamento rankose. Ir vėl pakartosiu, kad netrukus visi turėsime atsistoti ir būsime suskaičiuoti. Nesustosiu prie tokių klausimų kaip, ar konservatorių vyriausybgali būti "socialesnė" už kitą. Pasakyčiau tik tai, kad pats esu Prancūzijos Darbo santykių ir solidarumo ministras, nes jei norite dalytis gerove, pirma turite ją sukurti. O kaip ją kuriate? Darbu. Taip kuriama gerovė. Nenoriu minėti ir to, kad 1993 m., kai buvo pateikta žinoma darbo laiko direktyva, Prancūzijos socialistų vyriausybir socialistų ministrM. Aubry pritaršiai direktyvai ir jos pasirinkimui. O ką su šia įžymia direktyva darome šiandien? Pažvelkime į tai realiai: gerina ji dabartinę padėtį ar negerina, kur būsime tikrai niekieno žemėje po 48 val.? Atvirai kalbant, visi tai žino. Tik svarbu pasakyti, kad nors nebūtinai ši direktyva įkūnija pirminį 1993 m. sumanymą, kuriuo turėjo būti atsisakyta pasirinkimo, dabar ji suteikia gaires ir papildomas garantijas šios, o ne vakarykštės dienos aplinkybėms. Ar galime taip pasakyti? Žinoma, galime, nes manau, kad vieša diskusija ir politiniai debatai turėtų būti pamokomi. Ar pasirinkimas dirbi daugiau valandų per savaitę išliks ir bus tinkamai reguliuojami, nes dabar iš ligšiolinės precedentų teisės žinome, kad pagrindinis klausimas - budėjimo laikas. Arba galime būti pragmatiški, laikytis nuomonės, kad tai reiškia pažangą ir pritarti persvarstymui, kuris išspręs kai kuriuos klausimus ir pagerins padėtį, nors akivaizdu, kad šios dienos rezultatas nebūtinai visiems patiks, o aš turiu geras sąlygas tai įvertinti.
Tada klausimas dėl Teismo sprendimų. Tai ne sprendimų vertinimas. Tačiau į šios dienos padėtį reikia vertinti atsižvelgus į Teismo sprendimus. Kokia naujoji teisinpozicija? Mums reikai išgirsti valstybių, kurias pirmiausiai tai liečia, nuomones. Aš tai svarsčiau su savo kolegomis, kurie eina tas pačias pareigas kitose valstybėse narėse. Socialiniai partneriai taip pat turi pateikti savo nuomones šiuo klausimu ir nebūtinai atskirai. Būtų žymiai geriau, jei nuomonės būtų pateikiamos kartu, kad galėtume padaryti atitinkamas išvadas. Kiek tai susiję su šiuo klausimu, pirmininkaujančioji šalis išankstinių nuomonių diskusijai nepateiks. Ar direktyvą derėtų persvarstyti? Šį klausiną girdėjau pakartotinai ir ne tik šiuose rūmuose. Manau, atsakymą į šį klausimą derėtų pateikti po diskusijos ir nebūtinai jos pradžioje. Antraip tai reikštų, kad esama išankstinės nuomonės, o jos aš neturiu.
Kalbant apie bendro intereso socialines paslaugas, man atrodo, kad visos valstybės narės labai nori išsaugoti bendro intereso paslaugų organizavimo kompetenciją, būdingą kiekvienai atskirai šaliai. Tačiau pripažinkime, nesutariama dėl to, ką derėtų daryti Bendrijos lygiu. Kai kurie laikosi požiūrio, kad vienintelis atsakymas yra subsidiarumas, kiti mano, kad turėtų būti Bendrijos teisinis pagrindas. Tai tikrai nebus nuspręsta paskubomis. Mūsų pasiūlymas su Komisija dėl gairių - mėginimas užtikrinti, kad į šiuos klausimus tinkamai atsižvelgiama pagal ES tvarkaraštį.
Buvo iškelta daug kitų įdomių klausimų. Dėl veiksmų prieš diskriminacija, pirmininkaujančioji šalis pažadėjo paspartinti naują direktyvą. Norint, kad jai būtų galutinai pritarta, kaip žinote, reikalinga valstybių narių vienybė.
Daugybę kartų girdėjau minint žodį "tinkamumas". Jis labiausiai tinka, nes veiksmingumas reikalauja tinkamumo. Dabar tai reikia pasakyti aiškiai. Ar gali socialinEuropa daryti pažangą, ar ne? Mano atsakymas skamba "taip", bet mes privalome socialinę Europą vesti pirmyn. Ar jau ne 2008 m.? Taip, sutinku. Ar per vėlu? Žinoma, kad ne! Niekada nebūna per vėlu. Ar trokštame eiti pirmyn? Akivaizdu, kad taip. Tačiau kyla klausimas, ar kartu vesime socialinę Europą į priekį? Čia, ponios ir ponai, privalome visi atsistoti ir būsime suskaičiuoti!
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Ponios ir ponai, manau, diskusijos intensyvumas ir išsamumas aiškiai rodo, kad socialinEuropa vėl stiprėja. Diskusijoje paliesta daug gilių problemų ir manau, jog apie jas atskirai kalbėti nereikia, nes kitose diskusijose bus galima gvildenti argumentus ir rasti tinkamą sprendimą. Vis dėlto į tam tikrus dalykus norėčiau atsakyti bendriau.
Pirmiausia šioje darbotvarkėje, kadangi ji yra plačios apimties, laikoma, kad socialindarbotvarkir socialinpolitika yra kompleksinio politinio požiūrio apraiška ir kompleksinio požiūrio visose politikos srityse rezultatas. Akivaizdu, jog tai integruojantis požiūris (socialinpolitika jokiu būdu nenustumiama į šalį), turintis neabejotinai įdomių ir techninių aspektų, bet vis dėlto aiškiai sumenkintas.
Šioje darbotvarkėje socialinpolitika padaryta Europos politikos šerdimi. Žinoma kyla klausimas, ir manau, jį tikrai derėtų mesti ši galvos, ar ši darbotvark- tai ne tik techninis politinis interesas. Ne, nėra, nes požiūris į ją buvo suformuluotas prieš daugelį metų. Ji taip pat įtraukta į daugybę Europos Komisijos dokumentų, kuriuos taip pat svarstParlamentas. Ji nesusijusi su jokiu reikšmingu įvykiu, pvz., airių referendumu.
Šioje darbotvarkėje be kitų klausimų matome, kad Komisijos ryžtą sudarant šią darbotvarkę kaip procedūrą, kurioje mėginama panaudoti visas Europos Komisijai Europos lygmeniu prieinamas priemones, teisės aktus, atviro koordinavimo metodą ir visus kitus metodus. Todėl joje yra ne tik teisinių pasiūlymų, bet taip pat pasiūlytų komunikatų ir pasiūlymai dėl kitų dokumentų.
Norėčiau pabrėžti, kad atsižvelgiant į pasirinkimus, kuriems įtaką gali daryti Europos Komisija, ši darbotvarkyra reali. Neabejotina, kad pasiūlymai bus svarstomi Parlamente ir įvairiomis progomis jie tikrai bus iš dalies keičiami, bet vis dėlto, tai realūs svarstytini pasiūlymai. Diskusijoje taip pat buvo iškelta mintis, nors tik iš dalies, ir manau, kad turėčiau į ją atsakyti, kad pasiūlymai sveikatos priežiūros srityje yra tarsi slaptas būdas grįžti prie F. Bolkesteino direktyvos sveikatos priežiūros srityje. Taip nėra. Šie pasiūlymai nesumanyti kaip nemokamas paslaugų teikimas, bet jie suteiks euopiečiams daugiau galimybių naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis. Be abejo, šie pasiūlymai apima daugybę labai opių aspektų ir aišku, kad jie bus rimtai ir išsamiai svarstomi, bet vis dėlto pagrindinis jų bruožas ir rezultatas bus Europos piliečių sveikatos priežiūros gerinimas.
Kita mintis, kurią norėčiau pabrėžti, yra ketinimas kovoti su skurdu. Šis mintis kovoti su skurdu yra aiškiai suformuluota ir diskusijoje kilo klausimas, kokiais būdais tai bus daroma? Darbotvarkėje nenumatyta, kad esama tik vieno veiksmingo kovos su skurdu būdo, bet joje siekiama su skurdu kovoti įvairiai. Su skurdu kovojama mėginant mažinti anksti baigiančių mokyklą skaičių. Mėginant suteikti galimybę mokytis visą gyvenimą, taip pat kovojama su skurdu. Aiškiai suformuluotas ketinimas, kad pensijų fondai turėtų pabrėžti teisingumą ir socialinį veiksmingumą, taip pat yra kovos su skurdu priemonė. Diskriminacijos klausimas ir direktyvos dėl kovos su diskriminacija taip pat yra būdai kovoti su skurdu, nes sudarant galimybes neįgaliesiems, draudžiant diskriminuoti žmones, kurie tarnyboje paseno, ir t. t. taip pat kovojama su skurdu.
Kilo klausimas ir dėl lygių vyrų ir moterų galimybių. Norėčiau pasakyti, kad lygių vyrų ir moterų galimybių klausimas įtrauktas į kitas direktyvas ir tai turint galvoje, nebuvo reikalo į pasiūlytą direktyvą aiškiai įtraukti vyrų ir moterų lygiateisiškumo.
Buvo svarstomos ir TDO konvencijos. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad ši darbotvarkneabejotinai rodo, kaip aktyviai Komisija ir Europa užsiima padoraus darbo pasauliniu lygmeniu koncepcija. Taip ir direktyva, kuri įgyvendins darbuotojų ir darbdavių susitarimus jūrininkystės srityje, yra aiškus ženklas, kaip skirtingai Europa vertina TDO. Visuose dokumentuose Europos valstybės raginamos kiek galima greičiau patvirtinti visą rinkinį.
Ponios ir ponai, diskusija buvo išsami ir kartais sudėtinga. Manau, ši diskusija nurodo Europos socialinės politikos reikšmę.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks per kitą sesiją, kažkur Europoje.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Petru Filip  
raštu. - (RO) Gerb. Pirmininke, po tradicinių pareiškimų, pagal kuriuos 2008 m. bus socialinės Europos atnaujinimo metai, vadinamasis socialinis paketas yra teisinių iniciatyvų rinkinys, kurio konvergencija kuriam laikui liks ketinimo stadijoje. Galbūt atėjo laikas mums ryžtingiau ir kruopščiau nagrinėti klausimus, kurių tiesioginis poveikis piliečiams didesnis nei bet kada anksčiau.
Tokiomis aplinkybėmis mums reikia imtis misijos užtikrinti nediskriminacines gyvenimo ir darbo sąlygas visiems Bendrijos piliečiams. Pirmiausia šiomis aplinkybėmis diskusijų dėl Bendrijos minimalaus darbo užmokesčio atnaujinimas, atrodo, yra ne tik laiku, bet ir labai reikalingas. Tas pats galioja kalbant apie vienodų sąlygų visose ES šalyse sukūrimą Bendrijos darbo rinkos požiūriu. Negerai, kad net šiandien kelių ES vyriausybių požiūris į Europos piliečius diferencijuojamas pagal jų kilmės šalį.
Tokiomi pačiomis aplinkybėmis Komisijos iniciatyva gerinti regimumą ir darbo metodus pagal ES socialinės integracijos ir apsaugos strategiją ir tvirtinti jos sąveiką su kitomis politikos sritimis, atrodo, yra svarbi. Su džiaugsmu atkreipiu dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl horizontalios direktyvos dėl kovos su diskriminacija ne užimtumo srityse.
Lívia Járóka  
raštu. - (HU) Vienas iš svarbiausių Europos Komisijos atnaujintos socialinės politikos darbotvarkės rezultatų turi būti deramai atkurtos Europos romų, kaip Europos piliečių, teisės ir nutraukta jų socialinatskirtis. Džiaugiuosi, kad dokumente tam pritariama.
Darbotvarkėje minimose srityse romų padėtis švietimo, užimtumo, gyvenimo sąlygų, diskriminacijos ir sveikatos srityse kur kas blogesnnei visuomenės daugumos.
Mokymosi visą gyvenimą programos, lavinančios romų užimtumo ir savarankiško darbo įgūdžius, galėtų būti naudinga priemonkovojant su nedarbu.
Kovos su diskriminacija priemones privalu perkelti į šalių teises, kad kenčiantieji nuo diskriminacijos galėtų kreiptis į teismus, o šalies valdžios institucijos ir lygių galimybių institucijos ją atpažintų ir už pažeidimus taikytų poveikio priemones.
Struktūriniai fondai galėtų būti kur kas veiksmingesni mažinant socialinę romų atskirtį, bet norint tai pasiekti, nevyriausybinėms romų organizacijoms turi būti suteikta bent diskusijų teisatrenkant, planuojant, įgyvendinant ir vertinant iš fondų finansuojamus projektus; reikia pradėti programas, skirtas apginkluoti nevyriausybines romų organizacijas žiniomis rengti sėkmingas paraiškas, kurios yra reikalingos.
Viliamės, kad socialinėje politinėje darbotvarkėje bus pateikti tinkami atsakymai į šiuos klausimus. Manau, jog svarbu, kad šiuos klausimus svarstytume rugsėjo mėn. 16 d. Romoje organizuojamoje didelio masto konferencijoje, ir viliuosi, kad romų socialinės įtraukties klausimas ir atskirai, ir kaip socialinės darbotvarkės dalis, bus įtrauktas į Europos Vadovų Tarybos darbotvarkę.
Sirpa Pietikäinen  
raštu. - (FI) Gerb. Pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos socialinis paketas - ilgai laukta ES socialinio aspekto kūrimo reforma. Tačiau kaip ir daugelis mano kolegų norėčiau matyti Komisiją priėmus šiek tiek drąsesnį ir ambicingesnį požiūrį į jo pasiūlymus ir reformas. Mano nuomone, paketo ypač reikia, kai kalbama apie pagrindinių viešųjų paslaugų užtikrinimą.
Tačiau pakete yra ir daug gerų pasiūlymų. Ypač norėčiau padėkoti Komisijai po ilgų svarstymų nusprendus parengti horizontalią kovos su diskriminaciją direktyvą, kuri aprėpia visas diskriminacijos apraiškas. Požiūris į piliečius, susiduriančius su įvairiomis diskriminacijos formomis ir dėl įvairių priežasčių, nederėtų būti skirtingas. Horizontalus požiūris - vienintelis realus būdas užtikrinti į visus vienodą požiūrį. Be to, labai pageidaujamas buvo pasiūlymas stiprinti Europos darbo tarybų vaidmenį.
Pasiūlymas dėl direktyvos dėl pacientų teisių tarpvalstybinės sveikatos priežiūros srityje, kuri susilauksąlyginai mažiau viešumo, turės apčiuopiamą poveikį kasdieniame daugelio europiečių gyvenime. Atsiverus Europos sienoms ir didėjant galimybėms sveikatos priežiūros sektoriuje, ypač svarbu išaiškinti, kas atsakingas už paciento sveikatą ir kokia atsakomybė. Komisijos pasiūlymas dėl direktyvos - lauktas visos Europos taisyklių išaiškinimas.
Nepaisant trūkumų, šis paketas neabejotinai yra žingsnis teisinga kryptimi ir viliuosi, kad Komisija ir toliau stengsis stiprinti Europos piliečių viltis dėl socialinės apsaugos ateinančiais metais. Dėl to norėčiau paraginti Komisiją ir toliau tęsti savo sumanymus ir parengti direktyvą dėl motinystės atostogų pratęsimo nuo 14 iki 18 sav. Tegul direktyva būna įgyvendinta kiek galima greičiau. Tačiau norėčiau, kad Komisijos pasiūlyme ypatingas dėmesys būtų skiriamas tėvystės atostogoms prailginti ir taip pagerintos abiejų tėvų teisės ir galimybės gimimus vaikui likti namuose.
Katrin Saks  
raštu. - (ET) Martin Schultz neabejotinai teisus sakydamas, kad socialinis paketas galėjo būti stipresnis. Komisija greičiau turėjo pateikti paketą, kad mes šį svarbų klausimą būtume galėję nagrinėti ne tada, kai artėja rinkimai, bet anksčiau, kai buvo laiko atidžiai pasverti visus šio svarbaus paketo niusansus, o tai neabejotinai svarbu.
Be kitų dalykų, norėčiau atkreipti dėmesį į Komisijos komunikatą dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo. Nors jis ir suteikpagalbą keletui tūkstančių žmonių, pvz., Vokietijoje, Prancūzijoje, Portugalijoje ir Suomijoje, 2007 m. duomenimis labai didelfondo lėšų dalis nebuvo panaudota.
Rugpjūčio mėn. kompensaciją iš EGF gavo Lietuvos tekstilės pramonės darbuotojai. Tai geras ženklas, kad naujosios valstybės narės taip pat gali sėkmingai prašyti paramos prisitaikyti prie globalizacijos keliamų pokyčių.
Komisija greitai nagrinės kriterijus, kuriais grindžiami sprendimai paramai teikti. Norėčiau pabrėžti, kad tokiose mažose šalyse kaip Estija dėl globalizacijos daugybmažų įmonių turėjo atleisti šimtus darbuotojų. Paraiškų dėl EGF paramos teikimo proceso supaprastinimas neabejotinai suteiktų galimybę supaprastinti ir paramos šiems žmonėms teikimą.
Silvia-Adriana Ţicău  
raštu. - (RO) Lisabonos sutartyje pripažįstama, kad ES turėtų remtis socialinės rinkos ekonomika, kuri teikia jos piliečiams galimybę gauti padorų darbą ir padorias gyvenimo sąlygas, naudotis švietimo, sveikatos ir socialinės apsaugos paslaugomis.
ES visuomensenėja. Jei 2007 m. vyresni kaip 65 metų gyventojai sudar17 proc. ES visuomenės, tai 2030 m. ši procentindalis sieks 24,6 proc.
Paskutiniais Eurostat duomenimis, 2015 m. mirčių skaičius viršys gimimų skaičių ir taip Europos piliečių skaičiaus nuo 521 mln. 2015 m. sumažės iki 506 mln. 2060 m.
Tokiomis aplinkybėmis atrodo, kad migracija lieka pagrindinis ES gyventojų skaičiaus didėjimo veiksnys. Tačiau migracijos srautai valstybes nares veikia skirtingai. Jei 1985-2007 m. Airijoje buvo užregistruotas 21,8 proc. gyventojų skaičiaus augimas, Bulgarijos gyventojų skaičius per tą patį laikotarpį sumažėjo 14,4 proc.
Kokie šių sunkumų sprendimai pateikiami socialiniame pakete? ES piliečiai laukia ryžtingų veiksmų kuriant gerai mokamas darbo vietas, užtikrinant galimybę naudotis kokybiško švietimo, sveikatos ir socialinės apsaugos paslaugomis.
Socialiniame pakete pateikiama būsima ES draudimo politika, būtina jos ilgalaikei plėtrai.
Bernard Wojciechowski  
raštu. - Nėra jokios abejonės, kad Europos socialinį modelį reikia pertvarkyti. Ypač, kai daugelyje didesnių valstybių narių dar vyrauja pasenusi socialinės apsaugos sistema. Bet kurios derybos dėl Europos socialinio modelio atrodo kaip žingsnis neteisinga kryptimi.
Veikiausiai jokia Komisijos paskelbta socialindarbotvarkar socialinės politikos dokumentas nepaskatins tikro ekonomikos augimo ar darbo vietų kūrimo. JAV ekonomikos krizei greitai pasieksiant ir mūsų žemyno krantus, mūsų vyriausybės turėtų reaguoti ir užtikrinti, kad mūsų piliečiai pajustų kiek galima mažesnį neigiamą ekonomikos nuosmukio poveikį. ES biurokratija nesustabdys ekonomikos krizės ar recesijos. Valstybėms narės turėtų liberalizuoti savo ekonomikas, mažinti mokesčių ar palūkanų tarifus ir ypač mažinti mažų įmonių biurokratiją.
Centralizuotas kišimasis į ekonomiką visuomet nuvildavo. Komisijos pasiūlytos nuo viršaus į apačią priemonės gali ne tik nepadėti mūsų piliečiams apsiginti nuo nedarbo, bet, tiesą sakant, gali trukdyti užimtumui ir ekonomikos augimui.
(Posėdis sustabdytas 11.40 val. prieš balsavimą ir atnaujintas 12.00 val.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Gerb. Pirmininke, norėčiau pranešti, kad pažeidus Europos bendrijos Protokolą dėl privilegijų ir imunitetų, liepos mėn. 30 d. policija mane suėmir sumušir man taip pat buvo pagrasinta perrėžti gerklę.
Gėda, kad Parlamentas vis dar nepareišksavo nuomonės dėl šio prieš mane įvykdyto nusikaltimo. Norėčiau paklausti šioje salėje susirinkusių kolegų: "Ko jūs laukiate, kolegos, kad man tikrai perrėžtų gerklę? Kad grasinimai išsipildytų ir jie mane nužudytų?" Europos Parlamento nario atžvilgiu buvo pasielgta labai neteisingai, o jūs tylite. Dėkoju.
Pirmininkas
Gerb. D. Stoyanovai, dėkoju, kad mus informavote. Šį klausimą perduosime kompetentingoms institucijoms.
