Klausimų valanda (Klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Klausimų valanda (B6-0231/2009).
Šie klausimai skirti Komisijai.

Tema: Konkurencija ir pajamų mokesčio skaidrumas
Ar Komisija mano, kad neskaidrių pajamų mokesčių sistemų Europos Sąjungoje palaikymas suderinamas su laisva konkurencija, o jei ne, kokių žingsnių ji ketina imtis siekdama sustabdyti tokių sistemų veikimą valstybėse narėse ar jų dalyse?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Leiskite pirmiausia priminti, kad pagal Bendrijos teisę valstybės narės gali gana laisvai formuoti savo tiesioginių mokesčių sistemas taip, kad jos geriausiai atitiktų vidaus politikos tikslus ir reikalavimus. Tačiau pastaraisiais metais jos susitardėl keleto Komisijos pasiūlytų priemonių, kurios skirtos kovoti su mokesčių bazių mažėjimu ir investicijų paskirstymo iškraipymais. Susitardamos valstybės narės pripažino, kad siekiant apsaugoti pajamas gyvybiškai svarbu bendradarbiauti ES lygmeniu ir laikytis sąžiningų mokesčių konkurencijos taisyklių.
Atsakydamas į gerbiamojo Parlamento nario užduotą klausimą dėl skaidrumo norėčiau priminti, kad labai neseniai, 2009 m. balandžio 28 d., Europos Komisija priėmkomunikatą, kuriuo nustatomi veiksmai siekiant skatinti gerą mokesčių srities valdymą, kuris reiškia skaidrumą, keitimąsi informacija ir sąžiningą mokesčių konkurenciją.
Pirmiausia komunikate nurodoma, kaip Europos Sąjungoje būtų galima patobulinti gerą mokesčių srities valdymą, kad taip būtų sustiprinti argumentai kitoms teritorijoms sekti šiuo pavyzdžiu. Jame valstybės narės raginamos skubiai priimti Komisijos pasiūlymus dėl direktyvų dėl administracinio bendradarbiavimo, savitarpio pagalbos išieškant mokesčius ir santaupų apmokestinimo. Valstybės narės turėtų ir toliau teikti deramą pirmenybę žalingų verslo apmokestinimo režimų panaikinimui. Konkrečiau kalbant, į Komisijos pasiūlymą dėl administracinio bendradarbiavimo įtraukta nuostata, pagal kurią nebeleidžiama taikyti banko informacijos slaptumo principo atsisakant iš kitos valstybės narės pateikti informaciją dėl prašomosios valstybės narės asmenų ne rezidentų. Tai visiškai atitinka tarptautinį sutarimą dėl keitimosi mokesčių informacija.
Antra, siekiant sustiprinti gero valdymo skatinimą už Europos Sąjungos ribų komunikate siūlomi būdai kaip užtikrinti geresnę ES politikos krypčių darną kartu siekiant užtikrinti, kad ekonominių ryšių tarp Europos Sąjungos ir jos partnerių teritorijų sutvirtinimą lydėtų įsipareigojimas laikytis gero valdymo principų. Ypatingas dėmesys skiriamas paramos besivystančioms šalims, kurios įsipareigojo lakytis gero valdymo principų, užtikrinimui.
Komunikate taip pat siūlomi būdai, kaip užtikrinti, kad atskirų valstybių narių politikos pozicijos tarptautinių mokesčių srityje geriau derėtų su sutartais gero valdymo principais. Tai, reikalui esant, apimtų koordinuotą atsaką, skirtą toms teritorijoms, kuriose atsisakoma laikytis gero valdymo principų. Šiandien per Ekonomikos ir finansų tarybos posėdį Komisiją pristatkomunikatą ES finansų ministrams siekdama sulaukti jų pritarimo pasiūlytam metodui per paskutinį Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujant Čekijai vyksiantį Ekonomikos ir finansų tarybos susitikimą 2009 m. birželio mėn.
Manuel Medina Ortega
(ES) Dėkoju, gerb. Komisijos nary, už Jūsų atsakymą. Paminėjote kelis aspektus, pvz., skaidrumą, tačiau tai, ko pasigedau Jūsų kalboje, buvo nuoroda į naujausius G20 susitikimu pagrįstus susitarimus dėl kovos su "mokesčių rojumi" vadinamomis šalimis ir vadinamosiomis "nebendraujančiomis teritorijomis". Ar Komisija prisideda prie G20 pasiūlymų, ar per tokio pobūdžio derybas laikosi nuošalyje?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Komisija - visateisG20 susitikimo dalyvir visateisiškai dalyvauja šiame procese.
Jau paminėjau kai kurias priemones, kurių imtis Komisija norėtų paraginti valstybes nares. Ji visapusiškai dalyvauja G20 procese.
Hubert Pirker
(DE) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, iš esmės esu prieš naujų mokesčių įvedimą. Jie, visų pirma, daro įtaką viduriniajam sluoksniui. Jie turi įtakos gerovės kūrimui ir neskatina investavimo.
Vis dėlto turime apsvarstyti trumpalaikiam iš akcijų gaunamam pelnui taikytinus mokesčius. Ar įsivaizduojate, kad už trumpalaikį iš akcijų gaunamą pelną surinkti mokesčiai iš akcijų pardavimo jų neturint ir net nepasiskolinus (angl. naked short selling) bus skiriami naujoms darbo vietoms kurti?
Avril Doyle
Ar galėtų Komisijos narys patikinti, kad jis tvirtai įsipareigojęs visus tiesioginių mokesčių - pajamų mokesčių ir bendrovių pelno mokesčių - nustatymo klausimus palikti spręsti pačioms valstybėms narėms? Prašome patvirtinti, kad tokia Jūsų nuomonė.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Na, turime Sutartį, o Sutartis labai aiški. Žinome, kad Airijoje vyks naujas referendumas, galbūt dėl Lisabonos sutarties, tačiau šiuose straipsniuose labai aiškiai apibrėžta, kaip padalijama kompetencija, o Komisija neketina rengti naujos sutarties ir joje nustatyti kitokios atsakomybės.
Tai - iš dalies atsakymas į klausimą dėl naudojimosi mokesčių politika siekiant kurti darbo vietas. Kadangi kiekvienoje šalyje padėtis kitokia, visos Europos masto apmokestinimo priemonės taikymas greičiausiai nepadės pasiekti tokių pačių tikslų, kokių galima pasiekti konkrečioje valstybėje narėje.
Apmokestinimo priemonės kartais iš tiesų padeda sukurti paskatas ar plėtoti ekonomiką, tačiau tai labai priklauso nuo konkrečioje valstybėje narėje susiklosčiusios padėties.
Tema: ES su žemės drebėjimais susijusi politika. Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija po neseniai įvykusio žemės drebėjimo Italijoje
2007 m. lapkričio mėn. Parlamentas priėmrezoliuciją (P6_TA(2007)0507) dėl integruoto ES požiūrio (prevencijos, atsako ir padarytos žalos atstatymo) į žemės drebėjimus, kurioje raginama priimti konkrečias priemones dėl apsaugos, pastatų (ypatingą dėmesį skiriant istorinę ir kultūrinę reikšmę turintiems pastatams) sutvirtinimo, finansavimo, mokslinių tyrimų, visuomenės informavimo ir t. t., politikos.
Be to, savo laiškuose už aplinką atsakingam Komisijos nariui (2008 1 10) ir Komisijos Pirmininkui (2008 5 22) atkreipiau dėmesį į tai, kad reikia skubiai parengti komunikatą, specialiai ir išimtinai skirtą veiksmingam atsako į žemės drebėjimus valdymui.
Ar po pastarųjų žmonių gyvybes nusinešusių žemės drebėjimų Italijoje Komisija mano, kai tai numatyta jos 2008 7 22 d. raštiškame atsakyme ir J. M. Barroso bei S. Dimaso pateiktuose atsakymuose ir ar ji ketina imtis tolesnių iniciatyvų bei apsaugoti Europos piliečius nuo žemės drebėjimų?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, Komisija visiškai įsipareigojusi padėti apsaugoti žmones nuo žemės drebėjimų. Ši apsauga turi būti įtraukta į integruotą požiūrį, skirtą įvairių pavojų sukeltoms padėtims spręsti. Komisija neseniai patvirtino komunikatą, pavadintą "Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija", į kurį įtraukti ir žemės drebėjimai. Šiuo komunikatu tęsiami Komisijos veiksmai, kurių ji ėmėsi per pastaruosius metus ir kurie dera su daugybe Europos Parlamento suformuluotų ir 2007 m. jo rezoliucijoje priimtų rekomendacijų. Šis konkretus veiksmas, visų pirma, susijęs su gerosios praktikos sklaida, bendro požiūrio į rizikos įvertinimą raida, žemėlapių sudarymu, švietimu ir sąmoningumo ugdymu kartu siekiant pagerinti jau esamų finansinių ir teisinių prevencijos priemonių sinergiją bei sanglaudą ir taip stiprinti Europos Sąjungos veiksmų pridėtinę vertę. Komisija dės visas įmanomas pastangas ir stengsis sumažinti žemės drebėjimų poveikį skatindama valstybes nares į jų nacionalinius reglamentus visiškai integruoti bendrus pastatams ir viešiesiems darbams skirtus Europos planavimo kodus, ypač Eurokodą 8. Komisija ypač susidomėjusi laukia Europos Parlamento atsako į jos komunikate pasiūlytą požiūrį.
Nikolaos Vakalis
(EL) Gerb. pirmininke, atsiprašau, bet problema niekur nedingsta. Tiesą sakant, nesuprantu: kodėl Komisija dėl žemės drebėjimų atsisako imtis tokių veiksmų, kokių ėmėsi dėl potvynių? Koks skirtumas? Tiesą sakant, esu labai nustebęs, kad šios diskusijos vyksta po neseniai Italijoje įvykusios nelaimės. Paskutiniame Jūsų minėtame komunikate apie žemės drebėjimus lyg tarp kitko užsimenama tris kartus, jūsų įvardytais atvejais. Negi nuoširdžiai manote, kad trimis atvejais komunikate minimos nuorodos į žemės drebėjimus pakanka atsverti didžiulį Europoje jaučiamą poreikį parengti konkrečiai žemės drebėjimams skirtą komunikatą? Iš tikrųjų norėčiau sulaukti atsakymo.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, mūsų 2009 m. vasario mėn. išleistame komunikate integruotas požiūris taikomas visiems klausimams nepriklausomai nuo pavojaus priežasties. Manome, kad šis požiūris geriausias. Kalbant apie potvynius, turime komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų. Yra išleista komunikatų dėl konkrečių pavojų ar esamų konkrečių problemų, tačiau manome, kad integruotas požiūris, kurį norime taikyti, yra tinkamiausias.
Laukiame Parlamento atsakymo, o jei yra svarbių priežasčių, dėl kurių turėtume šio požiūrio atsisakyti, mes jas apsvarstysime. Vis dėlto turiu jums pasakyti, kad Komisijos komunikatas taip pat šiek tiek padės sušvelninti žemės drebėjimų pasekmes.
Jis perduotas valstybėms narėms, kurios dėl kompetencijos šiuo klausimu labai rūpestingai laikosi subsidiarumo principo, kad įtrauktų Europos Sąjungos nuostatas dėl pastatų į savo nacionalinius teisės aktus - ar tai būtų naujiems pastatams taikytinos Eurokodo 8 nuostatos, ar nuostatos dėl senų pastatų statybos konstrukcijų sutvirtinimo. Leiskite joms tai padaryti, leiskite joms imtis kitų tam tikrų reikalingų veiksmų, pvz., griežtai laikytis planavimo reglamentų, kad taip būtų išvengta daugumos nelaimių.
Hubert Pirker
(DE) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, prisijungusi prie per Apeninų pusiasalį einančios geologinių sprūdžių linijos, kita linija kerta Slovėniją. Kaip tikriausiai žinote, ant šios sprūdžių linijos pastatyta Krško branduolinelektrinė. Mūsų iniciatyva ten įrengti keli įspėjamosios signalizacijos įrenginiai. Kokių priemonių ketinate imtis po sukrečiančio žemės drebėjimo Italijoje, kad užtikrintumėte ant su Apeninų sprūdžių juosta besijungiančios linijos pastatytos Krško branduolinės elektrinės saugumą? Ar manote, kad gali prireikti imtis atsargumo priemonių, dėl kurių gali tekti uždaryti Krško branduolinę elektrinę?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Gerb. pirmininke, mane irgi nustebino Komisijos čia šiandien išdėstyta pozicija, nes mes, žinoma, gerbiame atsakymą į klausimą dėl subsidiarumo ir aš visiškai sutinku su konkrečiais reikalavimais. Tačiau tai neišsprendžia klausimo dėl Europos Komisijos pateikto bendro politinio pasiūlymo, apimančio visus žemės drebėjimų sukeltų nelaimių aspektus. H. Pirker pridėjo dar vieną, o mes, žinoma, rasime ir kitų. Todėl klausimas išlieka: kodėl greta subsidiarumo principo ir Komisijos nario išvardytų konkrečių priemonių nėra Europos Komisijos pateikto pasaulio masto pasiūlymo?
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, kaip minėjau anksčiau, laukiame Europos Parlamento atsakymo dėl komunikato, kurį parengėme dėl žemės drebėjimų prevencijos. Kai tik gausime atsakymą, išnagrinėsime, kuris - ar šis, ar kiti požiūriai yra geresni. Tiesą sakant, yra konkrečių branduoliniams objektams skirtų nuostatų ir Seveso II direktyva dėl pramonės.
Tema: ŠiluminSaulės energija ir ekonomikos atkūrimo planas
Ragindama spręsti rimtus energijos ir ekonomikos iššūkius, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, Komisija savo ekonomikos atkūrimo pakete pasiūlpriemones, kurios skirtos ir prisidėti prie ekonomikos atsigavimo, ir siekti energijos tikslų. Vis dėlto šiluminSaulės energija (ŠSE) - vienas perspektyviausių atsinaujinančių energijos šaltinių - į palankiai vertintinų sektorių sąrašą neįtraukta.
Be to, Europos pramonšiuo metu yra šios srities pasaulio lyderė, tačiau šią poziciją ji gali išlaikyti tik tada, jei vidaus rinka plėsis ir bus skatinami tolesni moksliniai tyrimai bei plėtra.
Ar galėtų Komisija paaiškinti, kodėl ŠSE sektorius nebuvo įtrauktas į atkūrimo plane išdėstytą stipriųjų finansinių paskatų sąrašą? Kokių yra kitų prieinamų šaltinių šiam sektoriui finansuoti?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - ŠiluminSaulės energija niekada nebuvo pašalinta iš Europos ekonomikos atkūrimo plano. Ji nebuvo įtraukta todėl, kad sprendėme skubiausių energijos poreikių klausimą. Tai reiškia, kad pažvelgėme į tas sritis, kurioms krizpadardidžiausią poveikį ir kurių projektams įgyvendinti galėjo kilti kliūčių.
Pirmasis klausimas buvo tarpusavio ryšys. Neįmanoma gaminti energijos, ypač iš naujų energijos šaltinių, jei yra su elektros tinklais susijusių problemų. Taigi, elektros tinklų ir šalių narių tarpusavio ryšio klausimą sprendėme skubos tvarka.
Be to, buvo kilusi dujų krizė, kuri aiškiai parodė, kad kai kuriais atvejais trūkstamos fizinės infrastruktūros dalys dujų tiekimo sutrikimo atveju daro didžiulį poveikį. Tai - paprasčiausias būdas reaguoti į dujų tiekimo saugumą.
Sprendėme kitus du klausimus, kurie, mano manymu, negavę Bendrijos paramos būtų neabejotinai atidėti vėlesniam laikui: pirma, jūros vėjo energija - gana didelis projektas, kuris turi būti sujungtas žemyno tinklais, ir, antra, anglies dioksido surinkimas ir saugojimas - šioje srityje turime iš tiesų paraginti pramonę kiek įmanoma greičiau pateikti išsamius projektus.
Todėl nesvarstėme kitų potencialių sričių. Būtent todėl šiluminSaulės energija nebuvo įtraukta; ne todėl, kad netikiu ja. Tikiu šilumine Saulės energija, tačiau dėmesį skyrėme neatidėliotiniems poreikiams.
Kokių yra kitų tolesnio šiluminės Saulės energijos plėtros paramos šaltinių? Pirmiausia, septintoji bendroji programa. 2007-2013 m. turime 2,35 mlrd. eurų. Antra, yra sritis, kurioje jūs galite parūpinti priemonių. Nuo kitų metų turėsime galimybę naujiems rinkos dalyviams suteikti 300 mln. emisijos leidimų. Atsinaujinančios energijos projektai, pvz., šiluminės Saulės energijos, yra tinkami. Taigi, jeigu šioje srityje yra projektų, jie būtų itin laukiami.
Taip pat galime naudotis Europos regioninės plėtros fondo lėšomis. Raginame daugiau naudotis energijos šaltinių sąveika; ypač padidinome atsinaujinančios energijos panaudojimo ribas būstų ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. Taigi, buvo padidintas bendras šių priemonių tinkamumas.
Be to, vasarą ar ankstyvą rudenį Komisija pateiks naują komunikatą dėl mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų finansavimo. Pasistengsime jį parengti taip, kad šios technologijos gautų paramą ne tik iš Bendrijos biudžeto, bet ir iš pramonės bei valstybių narių, kad ta parama būtų tikslinir kad taip galėtume labai greitai plėtoti šias technologijas bei pasiekti savo tikslą - iki 2020 m. 20 proc. energijos generuoti iš atsinaujinančių šaltinių. Galbūt šiuo atžvilgiu galime turėti dar didesnių siekių.
Taigi, jos neišbraukėme. Tiesiog yra daug sričių, kurioms turime skirti dėmesio, taigi, ėmėmės skubiausių sričių, į kurias pinigus reikia investuoti dabar.
Avril Doyle
Dėkoju, gerb. Komisijos nary, už labai išsamų atsakymą. Atidžiai pasižymėjau, ką sakėte.
Ar turite vykdyti parengtų projektų sąrašą, kurį pavadinčiau rezerviniu projektų sąrašu, tuo atveju, jei bet kuris iš projektų, kuriuos buvo konkrečiai nuspręsta vykdyti pagal atkūrimo planą, iki 2010 m. birželio 30 d. nepajėgs pritraukti finansavimo, kad pinigai iš tiesų patektų į šį sektorių, kad jie atitektų energijos vartojimo efektyvumui ir skatinimui vartoti mažiau energijos?
Pvz., pagrindinių šiluminės Saulės energijos projektų statybos darbai gali būti pradėti 2009 m. pabaigoje arba 2010 m. pradžioje; keletą projektų jau galima pradėti. Ar galėtume sudaryti rezervo sąrašą, kad visi pinigai būtų skiriami tiems projektams, kurie šiuo metu buvo įvardyti kaip nepajėgūs pritraukti tų pinigų?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Sudarydami sąrašą išnagrinėjome daugumą projektų, be to, į šį procesą įtraukėme valstybes nares. Šiuo metu neturiu pagrindo manyti, kad nesugebėsime jų apmokėti ar skirti jiems visų pinigų.
Jei kai kurių projektų vykdymas užtruks ar kai kurie jų nebus tinkamai parengti, 2010 m. kovo mėn. parengsime pranešimą. Taigi, jei pasirodys, kad yra atliekamų pinigų, per trišalius susitikimus pažadėjau, kad prireikus Komisija apsvarstys galimybę pateikti būtiną pasiūlymą. Tačiau dabar pernelyg anksti tą žadėti, nes viskas priklauso nuo mūsų sugebėjimo tinkamai skirti pinigus. Šiandien esama gana pažangių projektų, kuriems, mūsų nuomone, šie pinigai galėtų būti panaudoti.
Tema: Branduolinės jėgainės
Remiantis Pietryčių Europos energijos instituto duomenimis, daugelis ES ir kitų stojimo derybose dalyvaujančių Pietų ir Rytų regiono ir Viduržiemio jūros Rytų regiono šalių nagrinėja elektros energijos gamybai skirtų branduolinių jėgainių veiklos pratęsimo ar jų statymo programas. Ar Komisija gali pasakyti, kokių veiksmų ir iniciatyvų ji ketina imtis siekdama nustatyti šioms iniciatyvoms taikytinas išankstines sąlygas ir apribojimus atsižvelgdama į ypatingas geologines ypatybes, klimato sąlygas ir galimybes finansuoti šias programas bei jų įgyvendinamumą?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Na, mano kolega Stavros Dimas jau atsakį papildomą klausimą šia tema.
Kiekvienoje branduolinę energiją gaminančioje šalyje veikia branduolinės saugos reguliavimo institucijos, kurios prisiima visišką atsakomybę už branduolinės saugos priemonių įgyvendinimą. Kita vertus, kiekviena valstybnarpati nusprendžia, naudoti branduolinę energiją, ar ne. Tai apsprendžia Euratomo sutartis, ir yra labai aiškių papildomų reikalavimų. Papildomi reikalavimai tokie, kad kiekvieną teikiamą projektą nagrinėja ir Komisija, mes pateikiame rekomendaciją dėl plėtotinų projektų. Taip pasielgėme Belenės ir Mochovcės atvejais.
Taip pat yra nustatytas aiškus įpareigojimas įvykdyti reikalavimą atlikti poveikio aplinkai įvertinimą (kaip nustatyta Bendrijos teisės aktuose), ir taikomi papildomi JT EEK Espo konvencijos dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste reikalavimai.
Taigi, kad ir koks projektas būtų siūlomas, mes valstybių narių neišskiriame. Turi būti įvykdyti aiškūs reikalavimai, o kiekvienas projektas nagrinėjamas atsižvelgiant į jo privalumus ir remiantis Bendrijos teisynu bei aplinkos apsaugą reglamentuojančiais teisės aktais. Noriu jus patikinti, kad šis procesas toks patikimas, kad jei saugumo reikalavimai negali būti užtikrinami, niekada neišduodamas joks leidimas statyti branduolines jėgaines.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, atsižvelgdama į tai, ką Komisijos narys pasakapie kiekvieno pasiūlymo įvertinimą, norėčiau paklausti, ar gali atitinkamoje srityje būti atliktas ex-ante tyrimas, įskaitant tyrimus remiantis Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendradarbiavimu ir konkrečiomis tos srities ypatybėmis, kad būtų nustatyti kriterijai, į kuriuos kiekviena šalis turėtų atsižvelgti nuo pat planavimo pradžios ir kurių per planavimą turėtų laikytis.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Visų pirma, kiekviena atskira šalis leidžia savo teisės aktus ir pati priima sprendimą dėl proceso, kaip jie turėtų būti taikomi. Vėliau tarp šio proceso ir nacionalinių teisės aktų bei Euratomo teisės aktų atsiranda glaudus ryšys, o procesas tampa pagrįstas nacionaliniais ir Euratomo teisės aktais. Todėl negalime vadovautis regioniniu požiūriu. Turime pažvelgti į konkrečią kiekvienoje valstybėje narėje susiklosčiusią padėtį, o kartu ir į kiekvieną projektą atskirai.
Negalime paprasčiausiai išnagrinėti regiono padėties vidurkio ir pasakyti, kad šis regionas branduolinei energetikai netinkamas. Tai nebūtų tiesa, nes negalima parengti projekto, kurį būtų galima įgyvendinti daugmaž kiekvienoje vietovėje. Tai - reikiamų sąnaudų, sąlygų ir laiko klausimas. Taigi, negalime vadovautis regioniniu požiūriu. Turime iš tiesų pažvelgti į kiekvieną atskirą konkretų projektą, nes tik taip galėsime užtikrinti visišką tokio projekto saugumą.
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nary, gerb. Parlamento nariai, norėčiau pasveikinti Jus, gerb. Komisijos nary, dėl ką tik jūsų pateikto vadinamojo atominio paketo, kuris, be kita ko, susijęs su naujomis branduolinėmis jėgainėmis. Taip pat norėčiau palankiai įvertinti jūsų pasiūlymą dėl to, kad Tarptautinės atominės energijos agentūros standartai ateityje turėtų būti privalomi.
Būtų įdomu sužinoti, ar, jūsų manymu, galėtumėte parengti ES reguliavimo institucijai skirtą pasiūlymą, ar pasiūlymą dėl didesnių įgaliojimų suteikimo Vakarų Europos branduolinės energetikos reguliavimo institucijų asociacijai (angl. WENFRA) per kitos kadencijos laikotarpį leisti skirtus privalomus standartus ir ar galėtume nustatyti, kad Tarptautinės atominės energijos agentūros standartai būtų privalomi visoms valstybėms narėms?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Dėl antrosios klausimo dalies manau, kad turėdami šią aukšto lygio branduolinio reguliavimo institucijų grupę galėsime nustatyti griežtesnius standartus. Tai - tik pradinis taškas, tai buvo žemiausias bendras vardiklis, kurį galėjome nustatyti.
Dėl šio klausimo opumo - politine ir kartais kultūrine prasme - labai abejoju, ar Europos reguliavimo institucijos galėtų vaidinti tokį vaidmenį, kokio iš jų reikalaujama. Nenoriu pasakyti, kad Europos reguliavimo institucijomis negalima pasitikėti, tačiau reguliavimo institucija turi išlaikyti atstumą nuo branduolinių jėgainių. Manau, visišką atsakomybę už saugumą visą laiką turėtų prisiimti nacionalinės reguliavimo institucijos, nes tai - geriausias būdas, ir taip bus visada išvengiama diskusijų, ar centrinreguliavimo institucija branduolinės energijos srityje deda pakankamai pastangų ir pan.
Sukurti bendrą sistemą - geras dalykas, tačiau prisiimti atsakomybę turi visos reguliavimo institucijos, kurios, kaip siūloma Direktyvoje dėl atominio saugumo, šiai politikai įgyvendinti turi visas galias ir visas reikalingas priemones. Sąjungoje turime labai gerų branduolinį saugumą reguliuojančių institucijų, taigi organizaciniai pertvarkymai nėra būtini. Paprasčiausiai pradėdami nuo dabartinio lygio turime padidinti privalomus standartus ir dirbti kartu parodydami pasauliui, kad branduolinės pramones srityje standartai gali būti padidinti.
Tema: Tvarios energijos naudojimo miestuose skatinimas
Mano gimtajame mieste Korke vietos valdžios institucijos ir verslo įmonės siekia sukurti tvarios energijos politiką. Ką Komisija daro norėdama paremti tokių miestų, kaip Korkas, pastangas skatinti tvarią energiją?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Labai džiaugiuosi, kad uždavėte šį klausimą, nes labai didžiuojuosi vienu mūsų pasiekimu, būtent Merų paktu.
2008 m. palaikėme miestų iniciatyvą sudaryti Merų paktą. Tai reiškia, kad miestai prisiima privalomą įsipareigojimą iki 2020 m. daugiau nei 20 proc. sumažinti CO2 kiekį. Tam juose bus plėtojami tvarios energijos veiksmų planai. Taip pat buvo įkurtas programoms koordinuoti ir skatinti Merų pakto kabinetas. Šiuos veiksmus palaikome per jungtinį tyrimų centrą ir aprūpiname moksliniu pagrindu bei teikiame techninę pagalbą tvarios energijos veiksmų planams rengti, įgyvendinti ir vertinti. Taip pat Komisija derasi su kitomis nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos administracijomis ir siekia užtikrinti jų paramą mažesnėms savivaldybėms.
Šiais metais ketinama įgyvendinti ir pažangią gerosios praktikos programą "Aukščiausių pasiekimų standartai" (angl. Benchmarks of Excellence).
Pasitelkę Europos investicijų banką (EIB), sukūrėme finansinės paramos priemonę: teikiame EIB subsidijas ir naudojamės juo tvariam vystymuisi į miestus nukreipti. EIB jau dalyvauja konkrečiuose projektuose, pvz., Barselonos projekte, dėl kurio derybos gerokai pažengį priekį.
Žinau, kad Korkas dar nepasiraššio pakto, taigi, tik nuo jo paties priklausys, ar jis pasinaudos šia galimybe. Tai - puikus būdas iš tiesų sutelkti piliečius imtis šių iniciatyvų.
Kartu yra ir kitų tvariam vystymuisi skirtų priemonių, o sanglaudos politika reikšmingai padeda miestams įgyvendinti tvarios energijos politiką ir veiksmus. Per 2007-2013 m. į su tvaria energija susijusias iniciatyvas ES iš sanglaudos politikos fondų bus tiesiogiai investuota iš viso 9 mlrd. eurų. Per Korką apimančią Pietų ir Rytų veiksmų programą į regioną bus investuoti 669 mln. eurų, o pati programa padės siekti Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų.
Per šiuos sanglaudos fondus bus tiesiogiai paremti regione vykdomi tvarios energijos projektai ir padedama mobilizuoti tolesnes nacionalines investicijas. Finansavimas gali būti naudojamas energijos vartojimo efektyvumui skatinti ir energijai iš atsinaujinančių šaltinių gaminti, veiksmingoms energijos valdymo sistemoms plėtoti ir švariam bei tvariam viešajam transportui skatinti, ypač miesto vietovėse.
Veiksmų programa apima "Vartų atvėrimo fondą" (angl. Gateway Challenge Fund), kuris pagrįstas Korkui skirta integruota tvaraus vystymosi strategija.
Pagaliau neseniai buvo pakeistas Regioninės plėtros fondas siekiant suteikti visoms valstybėms narėms galimybę naudotis regioniniais fondais energijos vartojimo efektyvumui pagerinti ir integruoti atsinaujinančius energijos šaltinius į dabartinius būstus. Šios išlaidos gali siekti iki 4 proc. visų regioninio fondo skiriamų lėšų.
Apibendrindamas galiu pasakyti, kad, mano nuomone, sukūrėme miestams, turintiems bendrą siekį plėtoti tvarius piliečiams skirtus modelius, skirtą sistemą, ir ta sistema yra Merų paktas. Merų paktui prijaučia tokie miestai kaip Niujorkas ir Ročesteris, prie jo prisijungkiti ES nepriklausančių šalių miestai, taigi, kabinete, kuriame dirbame, galima pasisemti daugybę žinių.
Kalbant apie finansinę paramą, šiame etape neturime jokios energijos vartojimo efektyvumui skirtos programos, tačiau turime struktūrinius fondus, turime Pažangios energetikos Europai programą ir, galų gale, turime Europos investicijų banką. Iniciatyvoms paremti naudojamės visomis šiomis priemonėmis. Šiame procese labai aktyviai dalyvauja Europos investicijų bankas. Vis dėlto šiame etape svarbiausias klausimas susijęs ne su finansavimu, o su gerais projektais ir išties atsidavusia miestų politika.
Toks mano atsakymas į labai svarbų jūsų klausimą. Manau, miestai turi visas galimybes pirmauti kelyje tvarios energijos ateities link.
Brian Crowley
Dėkoju Komisijos nariui A. Piebalgui už jo atsakymą. Gerb. Komisijos nary, savo atsakyme jau nurodėte, kad dėl energijos vartojimo efektyvumo ekonominiu požiūriu sutaupoma, tačiau dabar turime žengti kitą žingsnį. Užuot tik skatinę tvarumą ir energijos vartojimo efektyvumą, turime panaudoti lėšas ir sukurti naujus energijos gavimo būdus, leisiančius miestams geriau patiems tenkinti savo poreikius, o ne importuoti kurą ar statyti branduolines jėgaines, kaip buvo minėta anksčiau. Turime rasti sumanesnių ir geresnių būdų, todėl galbūt ateityje galėtumėte pažvelgti ne tik į investicijų banką, bet ir į naujas iš Komisijos pusės kylančias idėjas.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Stengiamės reaguoti į šį prašymą. Iki šių metų pabaigos planuojame parengti naują energijos vartojimo efektyvumo veiksmų planą, kuriame bus nagrinėjamas šis klausimas. Tai pat rengiame komunikatą dėl mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių energijos šaltinių finansavimo.
Labai svarbu, kad suinteresuotosios šalys imtųsi iniciatyvos, ir tikiuosi, kad miestų atstovai pateiks pasiūlymus bei darys spaudimą Europos Parlamento nariams ir valstybėms narėms, kad tokiose srityse būtų sukurtos visos Europos masto priemonės.
Be šio vadinamojo "iš apačios į viršų" metodo nesugebėsime pasinaudoti esamomis galimybėmis. Europos miestai tokie skirtingi, o gerų minčių tiek daug, kad neturėtume kiekvienam miestui bandyti taikyti vadinamojo "iš viršaus į apačią" metodo.
Manau, Merų paktas politikos kryptims, kurias turime parengti norėdami įgyvendinti tvarių miestų idėją, suteiks labai reikalingą intelektinį indėlį ir patirties. Kalba eina ne tik apie santaupas. Su šiuo klausimu susiję daugybaspektų. Tai ir pažangieji elektros tinklai, atsinaujinančios energijos integracija ir tvarus transportas - vandeniliu varomi autobusai ir elektrinės transporto priemonės. Atsiveria daugybgalimybių.
Kiekvienas miestas galėtų sudaryti savo programą, nes Merų paktas prisiėmįsipareigojimą iki 2020 m. daugiau nei 20 proc. sumažinti CO2 kiekį. Tai nereiškia, kad įsipareigojimas bus būtinai vykdomas didinant energijos vartojimo efektyvumą. Gali būti pasirinkta visiškai kita politikos sritis. Labai daug kas priklauso nuo vietos aplinkybių.
Pirmininkė
Atsižvelgdama į laiką, bijau, kad negalėsiu leisti užduoti papildomo klausimo. Apgailestauju, gerb. P. Rübigai, bet vieną klausimą jau uždavėte, o Komisijos narys mums labai išsamiai atsakė.
Tema: Ekonomikos krizir protekcionizmas
Kaip už mūsų prekybą atsakinga Komisijos narteisingai sakėte, kad reaguodami į dabartinę ekonomikos krizę turime vengti protekcionizmo, nes plačiai pripažįstama, jog suvaržydami prekybą šio ekonomikos nuosmukio neišspręsime.
Kokiomis kryptimis Komisija dirba stengdamasi per jos tarptautines prekybos derybas užkirsti kelią protekcionizmo tendencijų augimui? Ar galima kalbėti apie kokią nors Dohos raundo užbaigimo pažangą?
Be to, kaip Komisija užtikrins, kad atviros prekybos skatinimas būtų suderinamas su ES vystymosi prioritetais, pvz., pagrindiniais darbo standartais ir tvarumu aplinkosaugos požiūriu?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Nuo pat staigios ekonomikos krizės pradžios Europos Sąjunga laikėsi griežtos pozicijos prieš atvirą protekcionizmą, kuri neatsiejama nuo jos įsipareigojimo skatinti sąžiningą ir atvirą prekybą.
Siekdama imtis atitinkamų veiksmų, Komisija intensyviai stebi pagrindinių prekybos partnerių nustatytas protekcionistines priemones. Be to, ES tvirtai palaikPasaulio prekybos organizacijos iniciatyvą per ekonomikos ir finansų krizę pranešti apie su prekyba susijusius pokyčius.
Nuo pat dabartinės krizės pradžios ES labiau nei bet kada įsipareigojo laikytis daugiašališkumo ir skaidrumo principų bei atverti rinkas pagal taisykles, kurios naudingos ir išsivysčiusioms, ir besivystančioms šalims. ES nuolat tvirtino, kad plataus užmojo ir suderinti Dohos raundo rezultatai - viena svarbiausių priemonių, padedančių užkirsti kelią prekybos protekcionizmui ir skatinti ekonomiką.
Tai - ir pastarojoje prekybos politikos apžvalgoje dėl ES prekybos politikos pateikta PPO žinutė, kurioje įvertintas ES vaidinamas vaidmuo stiprinant daugiašalę prekybos sistemą. Pagrindinis Dohos raundo vaidmuo, kurį jis galėtų vaidinti per dabartinę krizę, taip pat buvo pripažintas balandžio 2 d. išleistame G20 pasauliniame atkūrimui ir reformoms skirtame plane. G20 lyderiai patvirtino savo atnaujintą įsipareigojimą siekti greitos Dohos raundo pabaigos.
Pagaliau ES įsipareigojimas siekti atviros prekybos neatsiejamas nuo jos įsipareigojimo siekti tvaraus vystymosi - visiems rūpinčio ES politikos tikslo, įskaitant įvairias prekybos politikos iniciatyvas.
Tvarus vystymasis ir ypač aplinkos apsaugos ir socialinis aspektai - svarbios mūsų prekybos politikos dalys. Tai įrodo į mūsų dvišalius prekybos susitarimus įtrauktos tvaraus vystymosi nuostatos, didžiausią dėmesį sutelkiant į darbo ir aplinkos apsaugos standartus.
Claude Moraes
Dėkoju, gerb. Komisijos nare. Suprantu, atstovaujate Komisijos narei C. Ashton. Noriu pasveikinti Komisiją ir Tarptautinės prekybos komitetui priklausančius Parlamento narius, kad tvirtai laikėsi savo pozicijų užkertant kelią protekcionizmo tendencijoms.
Norėčiau užduoti klausimą, kuris susijęs su besivystančiomis šalimis. Kaip galime užtikrinti, kad padidinsime prekybos mastą ar palengvinsime jos sąlygas prekiaudami su besivystančiomis šalimis ir joms prekiaujant tarpusavyje, pvz., padidinę su prekyba susijusią teikiamą pagalbą? Tai - svarbi dalis, į kurią turėtume atsižvelgti. Apskritai, dėl protekcionizmo tendencijų mačiau labai daug vilčių teikiančios Komisijos ir Parlamento veiklos, o protekcionizmo tendencijos būtų žingsnis atgal.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - PPO pranešimai ir Komisijos atliekama stebėsena rodo, kad nėra neišvengiamo bendro protekcionizmo stiprėjimo pavojaus. Nei viena didžiųjų prekybos partnerių šalių iki šiol nesiėmprekybai ir investicijoms taikytinų visa apimančių apribojimų. Reikia atidžiai stebėti tam tikrose šalyse - pvz., Rusijoje, Indonezijoje ir Argentinoje - vykstančius pokyčius, nes šios šalys iki šiol dažniausiai nustatydavo pasienyje naudojamas priemones prekybai riboti. Apskritai, tiksliniai sektoriai yra žemės ūkio ir maisto produktų, geležies ir plieno, metalo, automobilių, tekstilės ir žaislų sektoriai.
David Martin
Ar Komisija sutinka su tuo, kad greta pamokslavimo kitiems ir jų stebėjimo, siekdami išvengti protekcionizmo pavojaus turėtume patys būti atsargūs ir užtikrinti, kad kai naudojamės savo prekybos apsaugos priemonėmis, jos būtų skirtos tiems tikslams, kuriems ir turėtų būti skirtos, ir kad jomis nesinaudojama kaip protekcionizmo priemonėmis?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Komisija daro viską, kas įmanoma, kad užtikrintų, jog ši stebėsena būtų stipri visais aspektais, ypač Jūsų iškelto klausimo atveju. Siekdamas susidaryti tikslesnę nuomonę ir gauti konkretesnį atsakymą, galiu perduoti žinutę Komisijos narei C. Ashton. Tačiau iki šiol nėra jokių nerimą keliančių ženklų.
Tema: Interneto piratai Kanadoje
Kanadoje nustatytas vienas aukščiausių visame pasaulyje internetinio piratavimo lygių. Problemą padidina rimti įstatymų leidybos ir vykdymo trūkumai. Iš tiesų, būtina skubiai persvarstyti Kanados Autorinių teisių aktą ir suderinti jį su dabartiniais apsaugą interneto aplinkoje reglamentuojančiais tarptautiniais standartais, pvz., su 1996 m. Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) priimtose Sutartyse dėl interneto ir ES Autorių teisių direktyvoje (2001/29/EB) apibrėžtais standartais. Kuo ilgiau tokia padėtis tęsis, tuo ilgiau iš Europos teisių turėtojų - ypač iš kūrybinio sektoriaus (autorių, kompozitorių, atlikėjų, dainų kūrėjų ir fonogramų gamintojų) - bus atimamos teisinės priemonės, kurių jiems reikia norint sustabdyti plataus masto Kanadoje internete vykstantį jų teisių pažeidinėjimą. Jų patiriami nuostoliai dėl piratavimo Kanadoje milžiniški. Padėtis tokia, kad su teisės aktų leidyba susijusių veiksmų verčiau reikėtų imtis dabar, o ne po artėjančių gegužės mėn. vyksiančio ES ir Kanados aukščiausiojo lygio susitikimo prekybos klausimais ir po paskesnių dvišalių prekybos derybų.
Atsižvelgdama į šio klausimo skubumą, noriu paklausti, ką Komisija daro siekdama užtikrinti, kad Kanada be tolesnio atidėliojimo iš dalies pakeistų atitinkamus teisės aktus?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Klausimai, iškelti dėl Kanados intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir vykdymo, Komisijai žinomi. Esame labai susirūpinę, kad pasiūlytai Kanados Autorinių teisių akto reformai neteikiama pirmenybė.
Siekiant, kad kūrybiniai sektoriai ateityje išliktų, būtina pagrįsta intelektinės nuosavybės teisių apsauga. Nors keletas valstybių narių šiuo metu aktyviai svarsto, kaip būtų galima geriau pritaikyti intelektinės nuosavybės teises prie interneto pasaulio, mes iš tiesų turime atkreipti dėmesį į iš trečiųjų šalių kylančius internetinio piratavimo pavojus.
Vienas pagrindinių klausimų - kaip rasti teisingą pusiausvyrą tarp teisių turėtojų ir vartotojų interesų, kartu nepažeidžiant duomenų apsaugos taisyklių. Dar pamenate, kad tai buvo pagrindinis diskusijų dėl Komisijos iniciatyvos dėl kūrybinio turinio platinimo prijungties režimu, kuri buvo pradėta 2008 m. sausio 3 d. Komisijos komunikatu, klausimas.
Prieš gana nemažą laiko tarpą Komisijos nuogąstavimai buvo tvirtai išsakyti Kanados valdžios institucijoms. Tai, kad netrukus su Kanada pradėsime derybas dėl laisvosios prekybos susitarimo, suteiks mums naują galimybę paskatinti reikšmingą intelektinės nuosavybės teisių apsaugos Kanadoje pagerinimą. Tuo tarpu Komisija šio klausimo su Kanados valdžios institucijomis imsis aukščiausiu lygmeniu. Ji taip pat paragins kiek įmanoma greičiau pradėti Kanados autorių teisių įstatymo persvarstymą, geriausia - per dabartinę Parlamento sesiją.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą. Bet norėčiau užduoti klausimą: kiek tikėtina, kad Komisijos dėl Kanados dedamos pastangos bus sėkmingos ir kokių tiesioginių planų turi Komisija siekdama sustabdyti piratavimą internete ir tokio pobūdžio veiklą? Jei negalime sustabdyti piratavimo internete tokioje šalyje, kaip Kanada, kokios mūsų galimybės kitais atvejais?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Kaip minėjau anksčiau, prekybos susitarimas suteiks teisinį pagrindą, kuriuo remiantis bus galima spręsti kelis ES prekybos su Kanada keblumus ir problemas, pvz., jos intelektinės nuosavybės teisių vykdymo normas ir tam tikrą antikonkurencinę veiklą. Kadangi vyks derybos dėl laisvosios prekybos susitarimo, esame nusiteikę optimistiškai.
Tema: Laisvosios prekybos susitarimas su Korėja
Ar po naujausių Komisijos ir Pietų Korėjos Prekybos ministerijos diskusijų Komisija gali bendrais bruožais apibūdinti esamą ES ir Korėjos derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo padėtį?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Derybos dėl laisvos prekybos susitarimo su Korėja yra labiausiai pažengusios derybos iš ES vykstančių prekybos derybų. Po dvejus metus trukusių derybų šiandien beveik turime išsamų susitarimą su ketvirtąja didžiausia ES prekybos partnere už Europos ribų.
Laisvos prekybos susitarimas su Korėja sukurtų naujas galimybes ES eksportuotojams patekti į rinką įvairiose juos dominančiose srityse. Šis susitarimas panaikintų 1,6 mlrd. eurų muitus ES eksportuotojų naudai. Taip būtų nustatyti konkretūs metodai dėl netarifinių kliūčių tokiems prioritetiniams sektoriams kaip automobilių, farmacijos ar vartotojams skirtų elektros prekių. Taip pat atsirastų nauja paslaugų, labai dominančių ES paslaugų teikėjus, rinka. Šiame susitarime būtų pateiktas vienas iš ambicingiausių paketų intelektinės nuosavybės teisių, viešųjų pirkimų, tvaraus vystymosi ir kitose srityse. Numačius atitinkamus susitarimus, būtų nustatyti nauji pilietinės visuomenės dalyvavimo kontroliuojant laisvos prekybos susitarimo įgyvendinimą ir apsaugant jautrias sritis būdai.
Laisvos prekybos susitarimas taip pat būtų naudinga gairkitose derybose. Be to, sudariusios šį susitarimą abi šalys parodytų pasiryžimą atverti savo rinkas reaguodamos į dabartinę ekonominę padėtį.
Baigiantis aštuntajam derybų turui 2009 m. kovą, kiekviena šalis padarsvarbią techninę pažangą. Tačiau liko neišspręsti tam tikri sudėtingi klausimai.
ES prekybos Komisijos narC. Ashton ir Korėjos prekybos ministras J. H. Kim po to buvo susitikę Londone 2009 m. balandžio 2 d. Nepaisant vykusių intensyvių diskusijų, nebuvo susitarta dėl esamų skirtumų likusiais klausimais - dėl muitų grąžinimo ir kilmės taisyklių.
Šiuo metų Komisija tariasi, kaip geriausiai būtų galima tai išspręsti.
David Martin
Gerb. Komisijos nare, dėkoju už atsakymą. Pirmiausia, visiškai pritariu, kad laisvos prekybos susitarimas su Korėja būtų labai naudingas tiek Europos Sąjungai, tiek Korėjai. Tai būtų teigiamas ženklas rodant mūsų pasiryžimą toliau atverti savo rinkas. Tačiau panašu, kad šio susitarimo nepavyko sudaryti labiau dėl valstybių narių, o ne dėl mūsų derybų partnerės kaltės.
Jei negalime sudaryti susitarimo su Korėja, ar Komisija sutiktų su tuo, kad Prekybos generalinis direktoratas nustotų derėtis dėl laisvos prekybos susitarimų, nes nesugebant susitarti su Korėja, kaip ketiname susitarti su Indija, ASEAN ar kitomis šalimis su kuriomis šiuo metu deramasi dėl tokių susitarimų?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Priešingai, valstybės narės neseniai patvirtino savo suinteresuotumą sudaryti ambicingą ir harmoningą susitarimą su Korėja.
Kaip visada, Komisija gins principus, kurių pagrindu derėsimės su visomis šalimis.
Glyn Ford
Labai dėkoju. Galbūt Komisijos nargalėtų pasisakyti dėl Vokietijos vyriausybės padėties šie klausimu.
Kaip ir D.Martinas, pritariu šiam laisvos prekybos susitarimui su Korėjos Respublika. Tačiau, turėtume atidžiai įvertinti detales ir laiką. Apytikriai yra apskaičiuota, kad per metus Europoje būtų parduota apie 650000 korėjietiškų automobilių. Kadangi jau vyksta jų gamyba rytų Europoje, žymiai išaugtų importo apimtys.
Dauguma atliktų tyrimų rodo, kad tai pakeistų Europoje gaminamų japoniškų automobilių, pvz., Hondos gamyklos mano rinkimų apygardoje Svindone, pardavimus. Šiuo metu ši gamykla yra užkonservuota, o jos darbuotojai pervesti į budėjimo režimą. Norint nepabloginti dabartinės padėties ten ir kitur Europoje, ar galite numatyti tam tikrą laikotarpį iki bus leidžiamas toks importas?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Suprantu Jūsų susirūpinimą dėl padėties automobilių pramonėje. Nuo derybų su Korėja pradžios Komisija dėjo daug pastangų, siekdama gerų rezultatų ES automobilių pramonėje. Automobilių eksportuotojams Europoje bus naudingas Korėjos muitų mokesčių automobiliams ir veiksmingas techninių kliūčių panaikinimas. Svarbiausios kliūtys bus panaikintos nuo pirmos susitarimo įsigaliojimo dienos.
Tema: ES ir JAV ginčai, susiję su prekyba galvijų, kurie buvo šeriami hormonais, mėsa.
Ar Komisija suteiks informaciją apie derybų, kurias ji vykdo su JAV valdžia, išvadas dėl derybų, vykdomų su JAV valdžia, rezultatų siekiant galutinai užkirsti kelią po laikinojo sustabdymo vadinamųjų "karuselės" priemonių taikymui kaip daliai transatlantinės prekybos galvijų, kurie buvo šeriami, hormonais, mėsa bei represinių priemonių atnaujinimui ?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Šiuo metu Komisija vis dar veda derybas su Jungtinėmis Valstijomis. Esame dideli optimistai ir manome, kad labai greitai bus rastas abiems pusėms priimtinas sprendimas. Per pastarąsias kelias savaites abiejose Atlanto vandenyno pusėse vyko intensyvus bendravimas šiuo klausimu. ES Prekybos komisijos nar Catherine Ashton ir JAV atstovas prekybai Ronas Kirkas balandžio 22 d. vedtolimesnes derybas, norėdami rasti sprendimą išspręsti ilgai trunkantiems ginčams dėl prekybos galvijų, kurie buvo šeriami hormonais, mėsa.
Jie patvirtino, kad norėtų išspręsti šį sudėtingą klausimą, liečiantį tiek verslininkus, tiek vartotojus ES ir JAV. Norėdami palengvinti derybas, Komisijos narC. Ashton ir JAV atstovas prekybai R. Kirkas susitarė, kad JAV taikomos vadinamosios "karuselės" sankcijos tam tikriems ES produktams turėtų būti atidėtos dar dviem savaitėms po nustatyto balandžio 23 d. galutinio termino.
Komisija įsipareigojo padaryti viską, ką gali, ieškodama teigiamo ir ilgalaikio šio klausimo sprendimo. Šiuo metu derybas veda abiejų šalių vyresnieji pareigūnai. Komisijos galutinis tikslas šiose yra sustabdyti "karuselės" sankcijų taikymą ir atšaukti šiuo metu taikomas atsakomąsias priemones. Esame įsitikinę, kad susitarimas, užtikrinantis mūsų visuomenės sveikatą ir vartotojų apsaugos tikslus, jau greitai bus priimtas.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, nedalyvaujant atsakingai Komisijos narei C. Ashton, norėčiau padėkoti Komisijos narei M. Kunevei už jos atsakymą ir paprašyti perduoti mano padėką C.Ashton už tarpininkavimą ir tarimąsi su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis dėl jų taikomų atsakomųjų "karuselės" priemonių panaikinimo. Šie veiksmai viršija Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos - dviejų svarbiausių prekybos partnerių - partnerystės ribas, taip atliekančių pagrindinį vaidmenį Dohos raundo derybose, globojamose Pasaulinės prekybos organizacijos.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Gerb. G. Papastamkos, su malonumu perduosiu Jūsų žinią Komisijos narei C. Ashton ir per daug apie tai nekalbėdama manau, kad rezultatai tikrai bus gauti gana geri.
Tema: Oro linijų bendrovių Reglamento (EB) Nr. 261/2004 nuostatų nesilaikymas.
Europos Bendrijų Teisingumo Teismas 2008 m. gruodžio 22 d. priėmnutartį, kuria remiantis oro linijų bendrovės negali atsisakyti mokėti keliautojams kompensaciją atšaukus savo skrydį dėl lėktuvo techninių problemų. Švedijos teismas, kuriam ombudsmeno buvo pateikta nagrinėti byla, priėmpanašų sprendimą.
Ar Komisija galėtų nurodyti kiek bus atsižvelgiame į šiuos sprendimus, kai dar kartą buvo parodytas oro linijų bendrovių nenoras laikytis per daug miglotų Reglamento EB) Nr. 261/200 nuostatų dėl "nepaprastų aplinkybių", pateisinančių skrydžio atšaukimą, ir Komisijos pasyvią reakciją dėl gausių šios reglamento pažeidimų, darančių žalą keleiviams?
Antonio Tajani
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke ir gerbiamieji nariai, manau, kad pirmiausia reikėtų pabrėžti, kad Komisija neprivalo aiškinti Teisingumo Teismo nutarčių. Šiose nutartyse nagrinėjami klausimai dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą bylose, nagrinėjamose valstybių narių teismų, siekiant užtikrinti vienodą Bendrijos teisės taikymą.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 261/2004 16 straipsnį dėl keleivių teisių atsisakius juo įlaipinti ir atšaukus ar labai vėluojant skrydžiams, valstybės narės yra atsakingos už šio reglamento taikymą ir privalo kelti oro linijų bendrovėms, nesilaikančioms reglamento nuostatų, ieškinius dėl nuostolių padengimo. Valstybių narių atsakingos valstybinės institucijos pagal reglamento nuostatas, nagrinėdamos iš keleivių gautus skundus, neabejotinai privalo atsižvelgti į Teisingumo Teismo pateiktas taisykles. Komisija prižiūri, ar kompetentingos institucijos tinkamai taiko reglamentą, ypač atsižvelgiant į susijusias Teisingumo Teismo nutartis.
Paskutinis Komisijos ir kompetentingų valstybių narių institucijų susitikimas įvyko praėjusių metų gruodžio pradžioje. Kitaip tariant, kelios savaitės prieš Teisingumo Teisimo sprendimo priėmimą. Komisija ketina surengti kitą susitikimą šio mėnesio 14 dieną. Per jį bus nagrinėjama naujausia Teisingumo Teismo nutartis byloje C-549/07.
Nacionalinės institucijos galės pasisakyti dėl nutarties ir apibrėžti kaip jos vertinga oro linijų bendrovių elgesį su keleiviais atšaukus skrydį pagal šį precedentą bei šios nutarties sukeltas praktines pasekmes.
Giovanna Corda
(IT) Komisijos nare, norėčiau padėkoti, nes manau, kad šiam klausimui reikia skirti atitinkamą dėmesį. Kaip supratau, valstybės narės privalo spręsti šiuo klausimus; taip pat Jūs galite pažiūrėti, ką galima būtų padaryti. Dėkoju už atsakymą ir lauksime tolimesnių įvykių.
Antonio Tajani
Dėkoju, kad kalbėjote itališkai. Žinau, kad esate italų kilmės, todėl dar kartą dėkoju. Komisija stebės įvykius, nes vartotojų teisės mums visiems yra labai svarbios. Tai vienas mano kaip Komisijos nario darbo tikslų.
Jau tai sakiau, kai mane patvirtino Parlamentas. Todėl toliau sieksiu užtikrinti, kad būtų tikrinama, ar valstybės narės atsižvelgia į keleivių teises. Visi esame įsipareigoję, net ir M.Kuneva, veiksmingiau ginti piliečių teises visose srityse.
Glyn Ford
Kalbėsiu trumpai, nes turiu labai mažai laiko. Komisijos nare, atvirai kalbant, šiuo metu mūsų turimų teisių įgyvendinimas yra panašus į pokštą. Neseniai lankiausi Amsterdame ir stebėjau kaip KLM sprendžia vėluojančių skrydžių keleivių klausimą. Personalo darbuotojai sistemingai, neklausdami keleivių atsisako suteikti jiems priklausančią kompensaciją ir pagalbą.
Ar Komisija tai galėtų šiek tiek kontroliuoti? Ar oro uostose galėtų būti asmenų, stebinčių oro linijų bendrovių veiksmus? Nes man, atvirai tariant, tai yra panašu į pokštą.
Antonio Tajani
Gerb. pirmininke, Komisija ketina pranešti Parlamentui ir Tarybai apie Reglamento (EB) Nr. 261/2004 veiklą ir rezultatus pateikdama komunikatą, kurį turėtų priimti antrojoje šių metų pusėje.
Šiame dokumente bus nagrinėjami ketveri reglamento galiojimo metai ir bus siūlomi veiksmai įvykių skaičiui mažinti ir keleivių teisėms gerinti.
Bus patikrinti visi oro uostai. Tikiuosi, kad Komisijos darbas pagerins padėtį ir atsakys piliečiams į jų klausimus. Pažadu tai kaip Komisijos narys. Tęsiu pradėtą darbą ir laikysiuosi savo įsipareigojimų.
Tema: Oro linijų bendrovių privatizavimas ES.
Ar Komisija, atsižvelgdama į sėkmingą Olimpic privatizavimo ir perdavimo privačiam investuotojui pavyzdį, pasakys, kaip šis pavyzdys galėtų būti taikomas kitoms avialinijoms, susiduriančioms su panašiomis problemomis?
Kaip Komisija vertina oro linijų bendrovių privatizavimo ES ateityje perspektyvą? Kaip oro linijų bendrovių susijungimai padeda kovoti su krize, nekurti monopolijų ir nemažinti konkurencijos?
Antonio Tajani
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, gerbiamieji nariai, Komisija pritaria jūsų nuomonei, kuria išdėstėte savo klausimą. Kitaip tariant, dėl Komisijos sprendimų buvo parduota dalis "Olympic Airlines" ir "Olympic Airways Services" verslo. Šis pardavimas tikrai buvo sėkmingas atsižvelgiant į konkurencijos ir transporto politiką.
Oro linijų bendrov"Alitalia" pasinaudojo tokiu pačiu modeliu. Jis galėtų būti naudojamas visų oro linijų bendrovių, susidūrusių su rimtais sunkumais. Taip buvo sukurtas naujo tipo oro linijų bendrovių modelis, kuris galės būti naudojamas ateityje, kai bus tik privačios oro linijų bendrovės. Tam Komisija bandpritarti. Manau, kad šiam privatizavimo tikslui pritaria ir kitos oro linijų bendrovės - "Austrian Airlines", "Malev" ir "Czech Airlines".
Remdamasi sutartimi, Komisija privalo išlikti neutrali viešųjų ar privačių bendrovių nuosavybės atžvilgiu. Komisija palankiai vertina Bendrijos oro linijų bendrovių sektoriaus konsolidaciją, nes šiuo metu jis vis dar yra per daug susiskaldęs, ypač atsižvelgiant į dabartinę krizę.
Tačiau ši konsolidacija neturėtų kliudyti konkurencijai silpninant veiksmingą bendros rinkos veiklą. Komisija arba kompetentinga valstybės narės institucija atsako už pagal atitinkamą Bendrijos reglamentą vykdomą koncentracijos priežiūrą, atsižvelgiant į susijusios koncentracijos mastą.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už pastabas ir atsakymą. Pasinaudodamas ta proga, kad Komisijos narys yra čia, norėčiau jo paklausti, ar Komisija atliko kokius nors įvertinimus dėl prarandamų darbo vietų skaičiaus Europos oro linijų bendrovėse per paskutiniuosius aštuonis mėnesius, kai prasidėjo krizė. Jei tokie įvertinimai buvo atlikti, kokios priemonės, Jūsų nuomone, galėtų būti naudojamos padėčiai pakeisti?
Antonio Tajani
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, neturiu jokių konkrečių duomenų dėl krizės prarastų darbo vietų skaičiaus, tačiau gerai žinau, kas vyksta oro transporto sektoriuje.
Kaip Transporto komisijos narys visas savo pastangas esu nukreipęs kalbamo tipo transportui remti, todėl manęs nestebina tai, kad vėl diskutuojame šiuo klausimu, siekdami užkirsti kelią oro linijų padėties prastėjimui per krizę. Tai pat tai reiškia, kad yra bandoma mažinti prarandamų darbo vietų skaičių, kitaip tariant palaikyti vienodą užimtumo lygį oro transporto sektoriuje Europos Sąjungoje.
Tema: Europos geležinkelio linija ir Brenerio tunelis
Ar Komisija gali pateikti išsamią informaciją apie tikslų grafiką ir finansinius planus, skirtus greitojo geležinkelio linijai iš Strasbūro į Vieną ir Brenerio tuneliui - centriniam Berlyno - Romos linijos objektui? Kokie tolimesni planai ir ar yra numatytos papildomos galimybės atkūrimo plane?
Antonio Tajani
Gerb. pirmininke, B. Posseltai, kaip žinote, geležinkelio linija Berlynas - Palermas yra vienas iš 30 prioritetinių transeuropinio transporto tinklo projektų. Berenerio tunelis yra svarbiausias šio prioritetinio projekto objektas.
Komisija remia svarbiausią šio prioritetinio projekto objektą, nes abiejose Alpių kalnų pusėse esantys geležinkelio tinklai bus sujungti didelio pajėgumo ir greitojo geležinkelio linija - daugiausia skirta prekėms vežti. Todėl projektas prisidės prie veiksmingesnės vidaus rinkos veiklos ir aplinkos apsaugos tikslų pasiekimo bei ekonomikos atkūrimo.
Komisija nori pateisinti piliečių lūkesčius praktikoje. Todėl praėjusių metų pabaigoje buvo paskubintas lėšų suteikimo procesas: gavus leidimą skirti 786 mln. eurų prioritetiniam projektui finansuoti. Šio projekto koordinatorius K. van Miert kontroliavo šį projektą nuo 2005 m. ir rezultatai buvo teigiami.
Šiuo metu esame pradėję konsultacijas su ES valstybėmis narėmis, siekdami atnaujinti koordinatorių Europoje pareigas 2009-2013 metais. Tokiu būdu leisime jiems toliau dirbti savo darbą, ypač prioritetinių projektų srityje. 2009 m. kovo 22 d. Austrijos valdžia pateiksavo daugiamatę infrastruktūrų programą, į kurią yra įtrauktas ir Brenerio tunelio finansavimas. 2009 m. balandžio 17 d., atlikusi poveikio aplinkai įvertinimą, ji išdavstatybų leidimą projektui.
Italijos valdžia savo tunelio projektą pateikTarpžinybiniam ekonominio planavimo komitetui (CIPE), kad gegužę būtų patvirtintas finansavimas. Ministras A. Matteoli po mūsų pokalbio patvirtino Italijos norą įgyvendinti nustatytus tikslus, t.y. finansuoti projektą. Manau, kad Austrija ir Italija visiškai sutaria šiuo klausimu.
Prioritetinis projektas 17 - greitojo geležinkelio Strasbūras - Viena linijos, kuri yra geležinkelio Paryžius - Strasbūras - Štutgartas - Viena - Bratislava ašis, darbai vyksta gerai, dalyvaujant Prancūzijai, Vokietijai, Austrijai ir Slovakijai. Didžioji 831 km atkarpa Strasbūras - Viena, tiksliau atkarpos Starsbūras - Štutgartas bei Lincas - Viena bus užbaigtos iki 2015 m., o atkarpa Štutgartas - Ulmas, kur yra didžiausias kelio susiaurėjimas, bus užbaigta iki 2020 m.
Atitinkamas finansavimo protokolas bus pasirašytas šių metų balandžio 2 d. Šiuo metu sudėtingiausia yra Bavarijoje esanti tarpvalstybinatkarpa tarp Miuncheno ir Zalcburgo. Vokietijos vyriausybšiuo metu peržiūri savo daugiametį planą, todėl tik šių metų pabaigoje galėsime pradėti diskutuoti apie šią labai svarbią atkarpą. Atkarpa Starsbūras - Viena kainuos 10 mlrd. eurų, o visas prioritetinis projektas - 13,5 mlrd. eurų.
Manau, kad ši informacija bus naudinga ir yra atsakymas į B. Posselto klausimą.
Bernd Posselt
(DE) Gerb. Komisijos nary, norėčiau padėkoti už labai gerą ir išsamų atsakymą ir puikų darbą šiuose svarbiuose projektuose, susijungiančiuose Miunchene. Turiu dar du trumpus klausimus:
Pirma, sklinda gandai, kad Brenerio tunelis gali būti skirtas tik keleiviams vežti. Ar galėtumėte tai paneigti?
Antra, Austrijoje ir Štutgarte pagrindiniame ruože iš Strasbūro į Vieną ir Budapeštą vykdomi dideli darbai. Tačiau, kyla problemų dėl Miuncheno aplinkkelio, Miuncheno oro uosto linijos ir ruožo nuo Miuncheno iki
Muhldorfo, Freilassingo ir Zalcburgo bei Chemical Triangle ir ruožo per Muhldorfą. Norėčiau į tai atkreipti Jūsų dėmesį, nes pažanga čia vyksta labai lėtai.
Antonio Tajani
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. pirmininke, gerbiamieji nariai, kalbėdamas apie Berlyno - Palermo liniją, galiu užtikrinti, kad sklindantys gandai yra visai nepagrįsti.
Norėjau pasakyti apie kitas naujienas, nes esate ypač susidomėję Strasbūro - Vienos ruožu. Kovo 31 d. Europos Komisija paskelbdu kvietimus pateikti TEN-T pasiūlymams. Pagal šiuos pasiūlymus, Starsbūro - Vienos ruožui pagal 2009 m. metinę programą galėtų būti skirta 140 mlrd. eurų tyrimams ir darbų projektams, o Europos ekonomikos atkūrimo planui skirta 500 mln. eurų vien tik darbo projektams, kurie bus pradėti vykdyti 2010 metais vėliausiai.
Paprastai šalių vyriausybės turėtų siųsti bendro finansavimo pasiūlymus, kurie bus konkurencingumo pagrindu įvertinti kartu su pasiūlymais iš kitų valstybių narių. Tai reiškia, kad Vokietija, ketindama pateikti planą dėl šio, jums rūpimo, ruožo, galėtų tai padaryti. Toks planas lėšoms gauti būtų rūpestingai Komisijos įvertintas.
Kalbant apie pažangą dėl projekto 17, Komisija nusprendskirti žymią finansavimo dalį įvairiems projektams šalia šio objekto, būtent - trims tarpvalstybiniams ruožams ir kelio susiaurėjimams.
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
