Klausimų valanda (Tarybai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Klausimų valanda (B6-0457/08).
Šie klausimai skirti Tarybai.

Tema: žemės ūkio produktų tiekimo politika
Atsižvelgiant į tai, kad nerimas dėl maisto trūkumo sukėlsusirūpinimą tarptautiniu lygiu (dėl to kai kurios šalys buvo paskatintos riboti ar įvesti tam tikrus mokesčius eksportuojamiems žemės ūkio produktams), ar Taryba numato, kad bendroji užsienio ir saugumo politika turėtų būti nukreipta į šių produktų tiekimo saugumo užtikrinimą ir būtų susijusi su konkrečių susitarimų su pagrindinėmis juos tiekiančiomis šalimis sudarymu?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. Pirmininke, M. Medina Ortega, birželio 19 ir 20 d. įvykusiame susitikime Europos Taryba pripažino, kad pastaruoju metu išaugusios maisto produktų kainos kelia nerimą ir Europos Sąjungoje, kurioje ši krizdidžiausios įtakos turi nedideles pajamas gaunančioms šeimoms, ir tarptautiniu lygiu, ypač besivystančioms šalims. Šio reiškinio priežastys kelios. Pirmoji priežastis - augantis visuotinis poreikis, ypač kylančios ekonomikos šalyse. Antroji priežastis susijusi su augančiomis gamybos ir transporto kainomis, iš dalies dėl naftos kainų augimo. Trečioji susijusi su tuo, kaip veikia finansų rinkos, spekuliacija tarptautinėse rinkose ir vietinėse maisto rinkose. Tam tikrose pagrindinėse maisto produktų gamybos šalyse derlius nebuvo gausus dėl prastų klimato sąlygų. Kitą mėnesį Bendrųjų reikalų ir išorinių santykių taryba vėl svarstys šiuos klausimus, pirmiausia atsižvelgdama į poreikį gerinti maisto saugumą koordinuojant Jungtinėms Tautoms, o paskui su tarptautinėmis finansų institucijomis ir G8. Tarptautinės valiutos fondas (IMF) ir Pasaulio bankas numato susitikimus, ir man labai malonu, kad Jungtinių Tautų generalinis sekretorius Ban Ki-moon sudaraukšto lygio pareigūnų grupę maisto krizės klausimui spręsti. Europos Sąjunga aktyviai dalyvaus įgyvendinant birželio 5 d. Romoje vykusios aukšto lygio Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) konferencijoje priimtos deklaracijos nuostatas. Akivaizdu, kad ir mes privalėsime dalyvauti artėjančiuose Jungtinių Tautų ir Pasaulio Banko susitikimuose, kad paruoštume ir patobulintume numatytus veiksmus maisto gamybai skatinti susijusiose besivystančiose šalyse.
Kaip matote, pagrindinės strategijos, susijusios su šia maisto krize ir galinčios padėti ją išspręsti, yra žemės ūkio strategija, plėtros strategija ir prekybos strategija. Bendroji užsienio ir saugumo politika, kurią paminėjo M. Medina Ortega, gali būti naudinga šiuo klausimu, tačiau tik nežymiai, politinio dialogo, vykdomo su trečiosiomis šalimis, aplinkybėmis siekiant paskatinti jas parengti geresnę žemės ūkio politiką; tai pagerins maisto saugumą besivystančiose šalyse ir sustiprins regionų integraciją labiausiai paveiktuose regionuose
Manuel Medina Ortega
(ES) Labai dėkoju už atsakymą. Matau, kad Taryba iš tiesų yra susirūpinusi dėl šio klausimo.
Norėčiau pabrėžti, kad alkis buvo nuolatinis Europos istorijos požymis, pvz., gerai žinomas bulvių badas Airijoje, kurio padarinys - gyventojų skaičiaus sumažėjimas šioje saloje; daugelyje kitų Europos vietų gyventojų skaičius irgi mažėjo dėl bado, pvz., Ukrainoje.
Gyvename tokiu metu, kai mums primenama apie tai, kas gali nutikti; aptariame 500 milijonų gyventojų bendruomenę, kurie dažniausiai vartoja iš užsienio šalių atvežtus maisto produktus.
Argi Taryba nemano, kad atėjo laikas parengti bendrą visaapimančią maisto saugumo strategiją, ir kad ši maisto saugumo strategija būtų viena iš bendrųjų Europos Sąjungos politikos nuostatų siekiant užtikrinti, kad tokio pobūdžio masinis badas nepasikartotų ateityje?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) M. Medina Ortega yra teisus. Manau, kad peržiūrėdami bendrąją žemės ūkio politiką, susitikimuose, kuriuos rengsime dėl plėtros strategijos, ir dalydamiesi nuomonėmis ir aukščiausio lygio susitikimuose, kuriuos organizuosime su besivystančiomis šalimis, Taryba iš tiesų skirs ypatingą dėmesį maisto tiekimo ir maisto saugumo klausimui. Tai du atskiri klausimai, nors juos būtina svarstyti kartu. Bet kuriuo atveju vienas iš pirmininkaujančiosios Prancūzijos siekių, numatant spalio mėn. Europos Tarybos planus, yra iškelti šiuos klausimus ir svarstyti juos kartu.
Jim Allister
Vietoj keisto ketinimo, pasiūlyto kalbant apie šį klausimą, svarstyti apie maisto saugumą bendrosios užsienio ir saugumo politikos požiūriu, argi nebūtų geriau pažvelgti į maisto saugumą, kaip pradinį svarbiausią BŽŪP tikslą, kaip žadėjo prezidentas N. Sarkozy, sakydamas savo garsiąją kalbą vasario mėn. Paryžiuje įvykusioje žemės ūkio parodoje? Jis užsibrėžė, kad maisto saugumas ir didesnES pagalba, susijusi su maisto gamyba pasaulyje, bus jo pagrindiniai tikslai peržiūrint BŽŪP. Apie kokią pažangą, susijusią su šių tikslų pasiekimu, gali pranešti Prancūzijos Ministras?
Paul Rübig
(DE) Gerb. Pirmininke, Tarybos Pirmininke, čia matome paradigmos poslinkį nuo perteklinės gamybos Europoje iki nerimo dėl maisto tiekimo saugumo. Ar manote, kad yra tikimybė, jog Pasaulio prekybos organizacijos derybose, kurios šiuo metu yra vykdomos pirmininkaujant Prancūzijai, iki gruodžio mėn. bus pateiktos patenkinamos išvados?
Ar manote, kad pasaulio rinka galėtų būti puiki galimybmūsų žemės ūkio sektoriui? Žinoma, matome, kad kainos staiga išaugo ir kad šios kainos suteikia visiškai naujas galimybes uždirbti mūsų pačių ūkininkams tokiose šalyse, kaip Prancūzija, Britanija ir ypač naujose valstybėse narėse, be to, jie gali susikurti puikių perspektyvų uždirbti ir kitur, ypač MIŠ, vargingiausiose valstybėse.
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Atsakydamas J. Allisteriui norėčiau pasakyti, kad aš, iš tiesų, manau, jog maisto saugumas privalo būti pagrindiniu tikslu peržiūrint bendrą žemės ūkio politiką. Tai vienas iš tikslų, kurį norime pabrėžti, peržiūrėdami bendrą žemės ūkio politiką. Kai pradėsime visuotinę peržiūrą, privalome pamėginti atsižvelgti į BŽŪP tikslus ne tik kiekybiniu požiūriu, bet ir kokybiniu, kad užtikrintume, jog visi mūsų piliečiai, kur jie begyventų, gautų aukštos kokybės maisto produktų.
Dėl P. Rübigo klausimo norėčiau pabrėžti, kad šiandien iš tiesų išaugusios kainos pasaulyje mums naudingos, nes tai Europos eksporto galimybė. Atsižvelgiant į bendrą paklausą pasaulyje, mes irgi galime tapti importuotojais įvairiose srityse arba išsiaiškinti, kad pagaminame nepakankamai. Daugiašalėse prekybos derybose Europa atliko tai, ką privalėjo, ir, kaip žinote, suteikdaug lengvatų dėl reformų, susijusių su BŽŪP susitarimais. Deja, paaiškėjo, kad kitos šalys yra atsakingos už blokavimą. Tiesa, kad Doha derybose dėl plėtros reikėtų skirti daugiau dėmesio maisto saugumo ir subalansuotos pasaulinės maisto gamybos aspektams nei tai daroma šiuo metu.
Tema: Europos jaunimo paktas
Visos politikos sritys, ypač galimybės dėl švietimo ir tęstinio mokymosi, užimtumo ir mobilumo, socialinės integracijos, sveikatos ir savarankiškumo galimybės ir parama iniciatyvoms dėl verslumo ir savanoriško darbo, yra susijusios su Europos Sąjungos jaunimu. Ar Taryba pasakys, kaip ketina įgyvendinti Europos jaunimo paktą (7619/05) ir investuoti į politikos nuostatas, kurios turi įtakos jaunimui?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) M. Panayotopoulos-Cassiotou, jūs teisingai nurodėte, kad nemažai politikos sričių yra susijusios su jaunimu. Dėkoju jums už tai. Jaunimo politika susijusi su daugeliu sektorių. Būtent toks yra Europos jaunimo pakto, kurį Europos Taryba priėm2005 m., tikslas - įtraukti jaunimo dimensiją į įvairias politikos nuostatas pagal Lisabonos strategiją.
Mūsų tikslai yra paprasti, t. y. pagerinti švietimo galimybes Europoje, mokymą, jaunimo mobilumą ir profesinę integraciją bei jaunimo socialinį įtraukimą. Žinome, kad kartu parengsime dar efektyvesnį paktą ir kad mums reikia konkrečių rezultatų. Norėdama padėti to pasiekti, nuo 2009 m. Komisija kas treji metai parengs ataskaitą dėl jaunimo. Šioje ataskaitoje bus pateikiama išsami Europos jaunimo padėties analizė, kuri padės mums pabrėžti jiems rūpimus klausimus.
ES tikrai šiuo klausimu turi svarbių įsipareigojimų, tačiau šiandien, remiantis Sutartimis, valstybių narių veiksmai yra netgi svarbesni, ir mes privalome užtikrinti, kad ES taikysime geriausią praktiką tiek šalies, tiek vietiniu ar regioniniu lygiu. Privalome skatinti visokias sinergijos formas tarp susijusių veikėjų, pvz., įmonių, mokyklų, asociacijų, įdarbinimo įstaigų, jaunų darbuotojų, tyrinėtojų, šeimų ir socialinių darbuotojų. Šiomis aplinkybėmis Tarybai pirmininkaujanti valstybnaryra itin susirūpinusi dėl jaunimo mobilumo skatinimo tarp valstybių. Šį klausimą Taryba svarstys lapkričio 20 ir 21 d., atsižvelgdama į ekspertų grupės, kuriai vadovauja Maria João Rodriguez, pateiktą pranešimą dėl mobilumo. Norime žinoti, kad "Erasmus" programa, kuri yra labai sėkminga, yra plečiama. Žinome, kad to negalima atlikti per vieną dieną, tačiau tikimės, kad "Erasmus" taps demokratiškesne ir bus plačiau taikoma.
Be to, Europos lygiu norime skatinti Leonardo tipo profesijos mokymo programų rengimą. Pirmininkaujant Prancūzijai numatome organizuoti svarbų renginį, skirtą mokinių mobilumui didinti. Be to, pirmininkaujant Prancūzijai norime užtikrinti, kad jaunų žmonių sveikata bus vienu iš jaunimo politikos prioritetų, sieksime geriau suprasti, kokie sveikatos klausimai rūpi jaunimui: susiję su higiena ar priklausomybe tabakui, alkoholiui ir, žinoma, narkotinėms medžiagoms.
2009 m. Taryba atliks aktyvų vaidmenį bendrajame Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje vertinimo procese. Atsižvelgiant į tai, kad tai bus ilgas procesas, svarbu užtikrinti veiksmų tęstinumą keičiantis įvairioms pirmininkaujančioms šalims, - dėl to tarėmės su pirmininkausiančiomis valstybėmis, Čekija ir Švedija, kad užtikrintume šios politikos, kuri yra labai svarbi ateinančiai europiečių kartai, tęstinumą.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. Pirmininke, dėkoju Tarybos Pirmininkui už pateiktą atsakymą ir linkiu sėkmės pirmininkausiančiai Prancūzijai, kad ji pasiektų numatytų tikslų.
Atsižvelgdama į pakto išvadas, Taryba, žinoma, susitarir dėl kiekybinių tikslų siekimo aspektų: 10 proc. mokyklos nelankomumo sumažinimo ir aiškiai apibrėžto kiekybinio jaunimo nedarbo lygio sumažinimo per konkretų laikotarpį po mokyklos baigimo.
Kaip pavyko pasiekti šių tikslų šiuo metu, kai statistika rodo, jog jaunimo nedarbo lygis išlieka labai aukštas?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Tiesa, kad jaunimo nedarbo lygis išlieka labai aukštas, nors vidutiniškai per pastaruosius metus situacija Europos Sąjungoje pagerėjo.
Manau, kad turime atkreipti dėmesį į tris veiksmų sritis. Pirmiausia privalome užtikrinti, kad mokymus tikrai pritaikysime pagal rinkos reikalavimus, ypač pagal darbo rinkos poreikius ir kad mokymų sistemos bus labiau susietos su konkurencijos strategija, taikoma pagal Lisabonos strategiją.
Antra - pradėti dialogą su darbdaviais, socialiniais partneriais, siekiant skatinti didesnę įmonių atsakomybę ir socialinę jaunimo integraciją. Šiuo požiūriu tai - visų Europoje įsikūrusių įmonių, ypač didžiųjų, pagrindinatsakomybė.
Trečia, manau, kad švietimo srityje dar privalome siekti sukurti meistriškumo tinklą ir skatinti mūsų šalių mobilumą bei diplomų ir kvalifikacijų pripažinimą, kad Europos darbo rinka būtų dinamiškesnė.
Jörg Leichtfried
(DE) Gerb. Pirmininke, Ministre, norėčiau paminėti konkrečias aplinkybes, kurios, manau, yra labai svarbios sprendžiant šį klausimą. Per visas visoje Europos Sąjungoje vykdomas apklausas išaiškėja, kad būtent jaunimas turi daugiausia entuziazmo dėl Europos Sąjungos. Be to, būtent jaunimas yra toji grupžmonių, kurie dažnai mano, kad Europos Sąjunga gali būti jiems naudinga, o tuo tarpu didžiausi jos priešininkai dažniausiai yra vyresnio amžiaus užsispyrę, nusivylę žmonės.
Man būtų įdomu sužinoti, ar, atsižvelgiant į šį paktą ir galbūt kitas programas, esate numatę projektų, kurie dar labiau skatintų šį susidomėjimą, šį palankų jaunimo požiūrį į Europą.
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. Pirmininke, J. Leichtfriedai, galbūt galiu išreikšti savo nuomonę šiek tiek mažiau suskaldytu požiūriu. Iš tiesų, manau, kad jaunimas turi entuziazmo dėl Europos ir tiesa, kad privalome į tai atsižvelgti, bet tai nereiškia, kad kitos kartos atstovai, tie, kurie sukūrEuropą, turi mažiau entuziazmo. Deja, Europoje yra ir pritariančių, ir nepritariančių žmonių. Nuomonių apklausos tai irgi rodo, kaip neseniai matėme, priešininkai kartais gali būti radikalesni, ir mes privalome toliau nuodugniai dirbti šiuo požiūriu.
Kalbant apie numatytą paktą mobilizuoti jaunimą ir siekti konkretesnės Europos koncepcijos, tvirtai tikiu, kad privalome skatinti jaunimo mobilumą tarp valstybių ir kad, atsižvelgiant į šias programas, kurioms bus skirta daugiau lėšų, nors manau, kad tai truks keletą metų ir kad tai yra ilgalaikis projektas, - kai peržiūrėsime bendrųjų politikos nuostatų pagrindus, privalome aptarti programas, skirtas toliau didinti jaunimo ir vaikų mobilumą, ar tai būtų studentai, mokiniai ar jauni darbuotojai, dalyvaujantys darbo patirties kaupimo ar profesinių mokymų programose.
Manau, kad būtent taip pasieksime, kad Europos koncepcija būtų konkretesnė, užtikrinsime, kad jų entuziazmas atneštų rezultatų ir atsirastų nauja tokių europiečių, kokius jūs ir aš tikimės pamatyti, karta
Tema: ES užsienio teritorinės anomalijos
Ar pirmininkaujančioji šalis nemano, kad nėra normalu turėti šalį Pietų Amerikoje, kuri yra Europos Sąjungos dalis, kai tuo pat metu yra vilkinamos derybos su Kroatija, Turkija ir kitomis Europos valstybėmis, kurios geografiškai yra stipresnėse pozicijose?
Esant dabartinėms praėjusio Airijos referendumo nuotaikoms, kaip Taryba ketina svarstyti tokius prašymus, kaip šis? Ar Taryba kada nors apie tai diskutavo?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. R. Evansai, džiaugiuosi, kad esate čia, nes nežinau, ką reiškia šis klausimas. Galbūt jo gerai nesupratau, ir jūs galėsite jį išaiškinti.
Pietų Amerikoje yra tam tikri atokūs regionai, kurie yra neatskiriama Europos Sąjungos dalis ir kuriuose, tai pripažįstant, gali būti taikomos tam tikros politikos nuostatos. Tačiau nėra jokios Pietų Amerikos valstybės, kuri būtų Europos Sąjungos valstybnarė. Šiuo atveju kalbu labai atsargiai, nes galbūt nesupratau visų klausimo niuansų.
Kalbant apie Turkiją ir Kroatiją, nuo tada, kai pradėjome derybas su šiomis šalimis, buvo pasiekta žymi pažanga. Pvz., Turkijos atveju, patikrinimo procesas, kuris yra pirmas oficialus žingsnis, atliekamas pagal kiekvieną skyrių, buvo atliktas jau 23 skyriuose; aštuoni skyriai buvo atidaryti deryboms, o vienas iš jų laikinai uždarytas. Pirmininkaujančioji šalis mano, kad galės atidaryti dar du skyrius.
Kroatijos atveju patikrinimas baigtas. Dvidešimt vienas skyrius buvo atidarytas, iš kurių trys yra laikinai uždaryti. Liepos 25 d. įvyko konferencija dėl stojimo, ir buvo atidarytas pirmasis, gan jautrus skyrius, dėl prekių judėjimo, o 20 skyrius dėl įmonių ir pramonės politikos buvo uždarytas. Kaip žinote, derybų pažanga labiausiai priklauso nuo valstybių kandidačių pasiektų rezultatų. Pažanga, pasiekta atitikimo skyrių atidarymo ir uždarymo kriterijus požiūriu, bei atitikimo reikalavimus, numatytus derybose, įskaitant peržiūrėtas įstojimo partnerystes, požiūriu, tam turi didžiulės reikšmės ir, akivaizdu, kad remiamės Komisijos nuomone. Leiskite man, R. Evansai, pakartoti, kad jeigu mano atsakymas buvo šiek tiek netikslus, būčiau labai dėkingas, jei tiksliai pasakytumėte, ką turėjote omenyje užduodamas šį klausimą.
Robert Evans
Pateiksiu šiek tiek paaiškinimų ir klausimą aptarsiu plačiau. Tarybos Pirmininkas atsakį tam tikrus mano užduoto klausimo punktus ir dėkoju jam už tai. Jis teisus. Manau, kad tai, jog leidžiame tokioms šalims, kaip Prancūzijos Gviana, būti Europos Sąjungos dalimi, kuriai suteikiamos visos nustatytos privilegijos ir pirmenybės, turiu omenyje ne vien Prancūzijos teritorijas, bet ir Martiniką bei Gvadelupę, nėra normalu.
Ir visgi Europoje, - ir Tarybos Pirmininkas paminėjo derybų procesą, kuris vykdomas su Kroatija ir galbūt su Turkija, mes taikstomės su pasipriešinimu; nes Europos Sąjungoje yra šalių, kurios tuo nepatenkintos.
Bet yra ir kitų dar arčiau esančių anomalijų, t. y. Channel salos, Jersey ir Guernsey, kurios nėra Europos Sąjungoje ir jose negalioja įstatymai. Jos yra mokesčių rojus, kur pasiturintiems žmonėms leidžiama nemokėti nieko, ką moka visi kiti.
Ar šią situaciją arba šias anomalijas Taryba svarstė? Ar gali Tarybos Pirmininkas apginti tokią situaciją, kai Prancūzijos Gviana yra Europos Sąjungos dalis, ir ar jis mano, kad taip bus ir toliau, ne trumpą laiko tarpą, bet ilgai? Ar jis galėtų pažiūrėti į savo "krištolo rutulį" ir man paaiškinti, kuriuo keliu eina Europos Sąjunga visuotiniu požiūriu?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Dėkoju jums, R. Evansai. Iš tiesų bijojau, kad teisingai supratau jūsų klausimą ir kad nereikės išgirsti paaiškinimo, kurį jūs pateikėte. Kalbant rimčiau, pirmiausia atokiausi regionai, visi, kuriuos apibūdiname kaip užsienį, yra Europos Sąjungos dalis, svarbi dalis, kur šios teritorijos bebūtų ir su kokiomis šalimis turėtų ryšių, - Prancūzija, Ispanija, Portugalija, Jungtine Karalyste ar kt.
Paminėjote esamus užsienio départements (pranc. skyriai). Šie départements priklausPrancūzijai nuo 17 a. Jų gyventojai yra Prancūzijos piliečiai nuo 1848 m., taigi tai - nieko naujo, ir į visa tai buvo atsižvelgta iš pat pradžių, nuo tada, kai buvo sudaryta steigiamoji Sutartis, kurios pagrindu buvo įkurta Europos bendrija, o vėliau ir Europos Sąjunga.
Kitas punktas, kurį svarbu pabrėžti, nors čia, manau, kad tai yra su Europos įtaka užsienyje susijęs klausimas, yra dėl to, kokios politikos siekiama. Manau, mums svarbu ten stengtis, ne todėl, kad teritorija priklauso Prancūzijai, bet todėl, kad, leiskite man pakartoti, tai yra įtakos klausimas.
Kita jūsų čia išreikšta mintis yra susijusi su Taryba - čia neminėsiu pavardžių - ir su sudėtingu klausimu - kaip išvengti užsienio prieglaudų, esančių užsienyje, mūsų žemyne arba prie mūsų žemyno. Tiesa, kad tai yra problema. Šiek tiek šiuo klausimu nuveikEkonomikos ir finansų reikalų (ECOFIN) taryba. Buvo pateikta nemažai pasiūlymų, ir mes visada mėginame efektyviai kovoti su mokesčių prieglaudomis ES lygiu ir remdamiesi tarptautiniais susitarimais, kuriuos pasirašir ES.
Justas Vincas Paleckis
(LT Norėčiau užduoti nelabai rimtą klausimą: ar turėtume apsvarstyti galimybę pakeisti pavadinimą į Europos ir Pietų Amerikos Sąjungą? Be to, ar po galimo Turkijos įstojimo turėtų ir Azija būti įregistruota? Kalbant rimčiau, ES piliečiai labai mažai žino apie šias užsienio teritorijas. Ar būtų įmanoma per ES informacijos kampaniją pateikti daugiau informacijos šiais klausimais, kad šios šalys jaustųsi artimesnės ir geriau pažintų viena kitą, ypač jaunieji ES piliečiai? Tai leistų jiems geriau pažinti šias teritorijas ir tokie klausimai, kaip šis, nebūtų užduodami.
Avril Doyle
Dėkoju Tarybai. Galbūt kažką praleidau, nes negirdėjau Ministro atsakymo į antrąją R. Evanso klausimo dalį dėl praėjusio Airijos referendumo nuotaikų Taryboje. Pirmiausia, ar jis galėtų tiksliai apibūdinti, kokios yra praėjusio Airijos referendumo nuotaikos Taryboje, ir ar tai turi įtakos Kroatijos, Turkijos ir kitų paminėtų Europos valstybių prašymų nagrinėjimui? Kitaip tariant, kokia padėtis yra dabar; po Airijos referendumo, prie Tarybos stalo, turint omenyje šiuos prašymus?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Atsakydamas, pirmiausia J. Paleckiui, manau, kad jis yra teisus. Tiesa, kad stengiamasi šviesti Europos piliečius, siekiant daugiau informuoti apie šiuos atokius Europos regionus. Matau juos pavaizduotus eurų banknotuose, ir tai jau rodo šiokią tokią pažangą. Privalome daugiau dėl informuoti ir bendrauti. Galiu pasakyti A. Doyle, kad jos užduotas klausimas labai platus. Privalome skirti daugiau dėmesio tebevykstančioms deryboms. Kiek tai susiję su Taryba, šios derybos vykdomos remiantis Komisijos pateiktais pasiūlymais pagal patikrinimo pranešimus, kurie yra visiškai įprastas pagrindas.
Be to, aiškiai pasakėme, kad esame pasiruošę siekti glaudesnių santykių su daugeliu kitų šalių, ypač Balkanų šalimis, ir kad, atsižvelgiant į jau įdėtas pastangas, norėtume artimiau bendrauti ne tik su Kroatija, bet ir su Serbija bei kitomis šalimis, pvz., Bosnija ir Juodkalnija.
Dar yra ir partnerystės klausimas. Rugsėjo 9 d. įvyks svarbus aukščiausio lygio Europos Sąjungos ir Ukrainos susitikimas. Dabartinėmis aplinkybėmis, vykstant Rusijos ir Gruzijos konfliktui, pamėginsime siekti partnerystės ir su Ukraina ir, kaip žinote, vakar paminėjome poreikį stiprinti santykius su Gruzija. Tai - mano naujausia informacija apie šiuo metu vykstančią santykių plėtrą.
Dar yra problema ir dėl Lisabonos sutarties susidariusios situacijos. Jei neturėsime Lisabonos sutarties, daugelis valstybių narių, įskaitant ir mano šalį, - galiu joms nusilenkti - pareiškė, kad, tiesą sakant, dabartinsutartis buvo 27 šalių sutartis ir norint plėstis reikia Lisabonos sutarties. Atvirai sakau jums, A. Doyle, kad šiuo metu toks Tarybos požiūris.
Tema: pasienio kontrolės priemonės (BAM), taikomos importui, kuris yra neefektyvus anglies dvideginio išmetimų požiūriu
Ar galėtų Taryba bendrais bruožais nusakyti savo požiūrį į pasienio kontrolės priemones (BAM), taikomas importui iš trečiųjų šalių, kuris yra neefektyvus anglies dvideginio išmetimų požiūriu prekybos pagal Direktyvos dėl Prekybos taršos leidimas (EU ETS) schemą laikotarpiu po 2012 m.?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Europos Taryba apsvarstjūsų labai svarbų klausimą per kovo mėn. įvykusį susitikimą, kai nurodė, kad šiomis visuotinėmis didelės konkurencijos sąlygomis anglies dvideginio nuotėkio rizika išlieka tam tikruose sektoriuose, pvz., tose pramonės šakose, kuriose sunaudojama daugiausiai energijos ir kurias labiausiai veikia tarptautinkonkurencija. Tai tikra problema, kurią būtina analizuoti ir išspręsti paruošiant naują direktyvą, kuria remiantis bus nustatyta Bendrijos kvotų mainų sistema.
Geriausias būdas klausimui dėl anglies dvideginio nuotėkio spręsti ir užtikrinti, kad Bendrijos išmetimų kvotų mainų sistema būtų veiksminga vis dar yra tarptautinio susitarimo sudarymas, A. Doyle. Tačiau aišku, kad mes irgi privalome būti pasiruošę imtis veiksmų, jei nebus sudarytas tarptautinis susitarimas, ir šiuo metu aptariame tinkamiausias priemones, kurios užtikrintų, kad mūsų pramonišliks konkurencinga bei kad ES rodys gerą pavyzdį, kaip mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą.
Manome, kad svarbu tai padaryti taip, kad būtų užtikrintas reikiamas matomumas dėl investicijų visų tipų pramonės šakose, ypač dabar, kai ekonominės sąlygos suprastėjo ir numatomas tarptautinio augimo sulėtėjimas, esant visiems požymiams, kad tokia situacija bus ir kitais metais.
Siūlydama direktyvą Komisija įsipareigoja, atsižvelgdama į tarptautinių derybų rezultatus, pateikti analitinį pranešimą ir atitinkamus pasiūlymus, kaip spręsti problemas, kurios gali kilti dėl anglies dvideginio nuotėkio rizikos.
Yra du galimi variantai: sureguliuoti nemokamų kvotų santykį ir (arba) integruoti produktų, kurie buvo pagaminti daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose, importuotojus į Bendrijos sistemą, užtikrinant, kad ši sistema atitinka Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles. Tarybai pirmininkaujanti šalis, žinoma, tikisi, kad Tarybai ir šiam Parlamentui pavyks išsiaiškinti šiuos klausimus, ir užtikrinti, kad Europa turės savo pramoninę bazę, kuri bus konkurencinga, ir kad kuo greičiau, iki 2011 m., sužinotume, kokie mechanizmai bus taikomi.
Avril Doyle
Sutinku, kad pasienio kontrolės priemonės turi būti mūsų priemonių paketo dalis, kurią galima "pasiimti" kaip morką nuo lentynos, ir kuri nebūtų kaip lazda, kuria užsimojama tarptautinėse derybose, kuriose sąžiningai mėginame pasiekti tarptautinio susitarimo mažinti klimato kaitą. Ar galėtų Ministras pakomentuoti PPO nutarimo 20 straipsnį, kuriuo remiantis leidžiamas toks nenumatytas atvejis, t. y. draudimas, taikomas tada, kai kyla grėsmišsaugoti išsenkančius "natūralius išteklius"? Ar siekiant sumažinti anglies dvideginio išmetimą numatyti tikslai patenka į iki šiol naudojamą švaraus oro sąvoką? Norėčiau, kad Ministras apie tai pamąstytų.
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. Pirmininke, A. Doyle, manau, kad pirmiausia, kaip jūs teisingai sakote, privalome įvairias įmanomas priemones taikyti kaip morką, o ne kaip lazdą, kad užtikrintume, jog niekas nebūtų atleidžiamas nuo įsipareigojimų mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą. Antra, privalome rasti reikiamą pusiausvyrą dėl pramonės šakų poreikių, kuri ne visada yra sąžininga šiuo požiūriu. Kalbant apie PPO nutarimo 20 straipsnį, manome, kad ši priemonyra tinkamas atsakas siekiant išsaugoti išsenkančius natūralius išteklius. Remiantis specialistų pateiktu pranešimu, ji atitinka tarptautinės prekybos įstatymo nuostatas.
Syed Kamall
Norėčiau pasveikinti šioje dalinėje sesijoje čia Briuselyje, o ne Strasbūre, dalyvaujantį ministrą ir pasakyti, kad nekantraudamas laukiu pamatyti pirmininkaujančiąją Prancūziją būsimose dalinėse sesijose Briuselyje, o ne Strasbūre.
Tęsiant toliau, ar jis sutiktų, kad vienas ir geriausių būdų visuotiniam skurdui mažinti - skatinti neturtingų šalių verslininkus pradėti savo verslą ir kurti gerovę prekiaujant? Atsižvelgiant į jo akivaizdų susidomėjimą pasienio kontrolės priemonėmis, kurios iš tiesų yra importo mokesčiai, kaip jis atsakytų į kritiką, kad pasienio kontrolės priemonės iš tikrųjų yra nukreiptos prieš plėtrą ir yra Europos imperialistų protekcionistinis būdas stabdyti eksportą besivystančiose šalyse, kad neturtingi žmonės ir toliau kęstų skurdą?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. Pirmininke, dėl savo, kaip Pirmininko kompetencijos, aš išliksiu ramus, girdėdamas šiuos visiškai nepagrįstus ir nepelnytus kaltinimus, nes tikrai esame ne vieninteliai užsiimantys verslu skurstančiose šalyse!
Kalbant rimčiau, manau, kad mūsų svarstomi mechanizmai, dabar atsakau ir dėl A. Doyle prieš kelias minutes pasakytą teiginį, nėra lazda, kuria bus užsimota prieš skurstančias šalis. Tačiau žvelgiant į tai labai objektyviai, ieškodami pusiausvyros tarp konkurencingumo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo, privalome pasiekti tinkamos pusiausvyros su savo pagrindiniais partneriais. Vienas iš pagrindinių partnerių - Jungtinės Valstijos, kurios, kiek žinau, šioje srityje šiandien neturi tokių pačių įsipareigojimų, kaip mes. Kita partner- Japonija, irgi turinti mažiau įsipareigojimų ir dedanti mažiau pastangų. Dar yra Rusija, apie kurią man vis teigiama, kad ji neturi tokių pačių vertybių, ir kad mes irgi privalome žinoti, kaip su ja kalbėti realiais terminais bei kad ji - kylanti galinga valstybė. Yra Brazilija, Indija ir, žinoma, Kinija, Pasaulio prekybos organizacijos narė. Taigi aš iš tiesų, nematau, kodėl turėtume atsisakyti realistinio požiūrio ir būti naiviais. Privalome kovoti šią pavyzdinę kovą visuotiniam atšilimui mažinti. Šioje srityje Europa yra lyderir privalo ja išlikti ir išlaikyti savo privalumą kitais metais Kopenhagoje įvyksiančiose tarptautinėse derybose. Šiomis aplinkybėmis jai nereikia gėdytis, kad gina savo interesus kalbėdama su valstybėmis, tiek pat turtingomis kaip ir mes. Kaip nurodkiti ankstesniais klausimais kalbėję pasisakiusieji, Europoje irgi turime savo skurdo židinius.
Tema: rugsėjo mėn. aukšto lygio forumo dėl pagalbos Akrai (Gana) veiksmingumas
Rugsėjo mėn. įvyksiantis aukšto lygio forumas dėl pagalbos Akrai veiksmingumo suteikia puikią progą pagalbą teikiančių ir partnerių šalių vyriausybėms prisiimti tolesnius įsipareigojimus, nustatant jų vykdymo tvarkaraštį ir užtikrinant jų vykdymo stebėjimą, kad pagalba vargstantiems būtų naudingesnė.
Kaip Taryba ir valstybės narės gali dar labiau įsipareigoti dėl 2005 m. Paryžiaus deklaracijoje numatytų tikslų? Ar gali Taryba ir valstybės narės garantuoti, kad vyriausybės ne tik mėgins, taikydamos šią deklaraciją, didinti pagalbos veiksmingumą, bet ir atsižvelgs į tai, ar pagalba yra veiksminga vykdant realius pakeitimus skurstančiųjų gyvenime? Ar gali Taryba pateikti naujausios informacijos dėl Parlemento rezoliucijos (P6_TA(2008)0237) susijusios su 2005 m. Paryžiaus deklaracijos dėl pagalbos veiksmingumo nuostatų vykdymu? Dabar praėjus pusei numatyto laikotarpio, kaip Taryba siūlo siekti, kad vyriausybės būtų atsakingos už su tūkstantmečio plėtros tikslais susijusių įsipareigojimų vykdymą, atsižvelgiant į tai, kad ES parama sumažėjo apie 1,5 mlrd. eurų nuo 0,41 proc. BNP 2006 m. iki 0,38 proc. 2007 m.?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. C. Burke, jūsų klausimas susijęs su trimis aspektais, neatsiejamais nuo bendradarbiavimo ir plėtros: pagalbos veiksmingumo, Tūkstantmečio plėtros tikslų ir pagalbos dydžio.
Tai labai aktualus klausimas artėjant trečiajam aukšto lygio forumui dėl pagalbos veiksmingumo Akroje ir likus mažiau nei mėnesiui iki aukšto lygio susitikimo dėl Tūkstantmečio plėtros tikslų, kuris įvyks Niujorke rugsėjo 25 d. Kitas svarbus įvykis bus tęstintarptautinkonferencija dėl plėtros finansavimo, vyksianti Dohoje nuo lapkričio 29 d. iki gruodžio 2 d., kurioje bus peržiūrėtas Monterrey sutarties įgyvendinimas.
Taryba labai ruošiasi visoms šioms konferencijoms ir nuo birželio mėn. priėmnemažai išvadų. Kalbant apie pagalbos veiksmingumą Taryba pripažįsta, kad nepaisant nemažos pažangos, dar teks daug nuveikti. Privalome nustatyti sektorius ar projektus, kuriuose Europos Sąjunga gali veikti kitaip ir duoti papildomos naudos kitų pagalbos teikėjų požiūriu. Be abejo, privalome pasinaudoti ir šalių sistemomis ir pasiekti, kad pagalbą gaunančios šalys geriau suprastų savo atsakomybę. Šio tikslo sieksime Akros konferencijoje ir tikimės, kad bus parengta ambicinga strategindeklaracija Akros veiksmų plano aplinkybėmis, nustatanti tvirtus, tikslius ir išmatuojamus tikslus ir numatanti įgyvendinimo grafikus, kad mūsų partneriai geriau suprastų pagalbos veiksmingumo didinimo svarbą.
Antras aspektas susijęs su Tūkstantmečio plėtros tikslais. Visų partnerių, t. y. pagalbą teikiančių ir pagalbą gaunančių šalių, bendra atsakomybyra ta, kad šių tikslų būtų pasiekta tvariosios plėtros pagrindu, ir jos privalo gerbti savo įsipareigojimus. Birželio mėn. Taryba priėmES darbotvarkę dėl veiksmų, susijusių su Tūkstantmečio plėtros tikslai, ir mes nustatėme nemažai tarpinių tikslų, numatydami, kad būtina juos įgyvendinti.
Kalbant apie pagalbos dydį, tiesa, kad esame susirūpinę dėl bendro oficialios pagalbos plėtrai dydžio sumažėjimo nuo 47,7 mlrd. eurų 2006 m. iki 46 mlrd. eurų 2007 m. Nepaisant šio sumažėjimo, Europa išlieka didžiausia pagalbos teikėja, ypač Afrikai, ir tikimės, kad šis sumažėjimas bus laikinas. Jei atskirų valstybių narių pateikta statistika teisinga, turėtume pamatyti labai didelius pagalbos plėtrai 2008 m. rezultatus ir turėtume sugebėti pasiekti 2010 m. ir 2015 m. numatytus Tūkstantmečio tikslus. Dėl to Taryba paprašvalstybių narių sudaryti specialius preliminarius grafikus, kuriuose būtų nurodyta, kaip jos ketina pasiekti oficialios plėtros paramos tikslų.
Colm Burke
Dėl bendradarbiavimo su skurstančiomis šalimis, sužinojau apie vieną atvejį, kai ES Etiopijoje vykdomam projektui skyr1,2 mln. eurų, o Etiopijos vyriausybpritaik17 proc. PVM. Todėl noriu žinoti, ar pasiekėme kokios nors pažangos santykiuose su besivystančiomis šalimis, kurios gauna plėtrai skirtą paramą.
Be to, noriu žinoti, ar šiame etape mes turime kokių nors žinių iš valstybių narių, kokias sumas savo 2009 m. biudžetuose jos numačiusios skirti paramai 2009 m. Ar bus numatytas sumažinimas dėl ekonomikos nuosmukio daugelyje šalių ir ar pirmininkaujančioji šalis aiškinasi dėl to su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, jog taip neįvyktų?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Turėsiu vėliau C. Burke pateikti atsakymus, nes dabar neturiu informacijos apie valstybių narių pasiūlymus dėl 2009 m. biudžeto. Mes prašėme pateikti preliminarius biudžetus. Siūlau vėliau grįžti prie C. Burke klausimų, ir Tarybos skyriai pateiks jam tikslios informacijos dėl 2009 m. biudžeto, kai tik ją gaus, - man pranešta, kad šiuo metu turime ne visą informaciją. Jei C. Burke sutinka, tą patį padarysiu Etiopijos klausimu, kad būtų patikrinta, ar buvo laikomasi paramos teikimo taisyklių pritaikant PVM.
Tema: ES misija Čade
Ar galėtų Taryba pateikti naujausios informacijos apie EUFOR misijos dislokavimą Čade? Ar kilo kokių nors nenumatytų problemų ir, jeigu taip, ko išmokši patirtis?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Gerb. J. Higgins, trys tarptautiniai batalionai, iš kurių sudarytos EUFOR pajėgos, jau gali veikti visu pajėgumu Čade ir Centrinėje Afrikos Respublikoje. Pajėgos, kurias sudaro apie 3 200 kareivių, dabar gali vykdyti visas jiems Tarybos paskirtas misijas. Leiskite priminti, kad Albanija, Kroatija ir Rusija, kurios šioje teritorijoje dislokuos keturis sraigtasparnius, irgi yra šių pajėgų dalis. Ukraina irgi pradėjo derybas, tačiau iki šiol nesiėmjokių veiksmų.
Kaip žinote, jūsų tėvynainis generolas Patrick Nash paskirtas operacijos vadu, ir Tarybai pirmininkaujanti šalis nori padėkoti jam už profesionalumą.
Po bendro ES ir JT misijos Čade ir Centrinėje Afrikos Respublikoje vertinimo birželio 18-24 d., Javier Solana parengpranešimą ir pateikpasiūlymus dėl JT tęstinės operacijos. Birželio 25 d. Taryba patvirtino J. Solanos pranešimą, kuriuo Jungtinių Tautų generalinis sekretorius remsis ruošdamas savo pranešimą, kurį netrukus svarstys Saugumo Taryba.
Noriu pabrėžti, kad nuo dislokavimo pradžios EUFOR veiknešališkai, savarankiškai ir objektyviai. EUFOR padėjo didinti saugumą Čade ir Centrinės Afrikos Respublikos šiaurės rytuose, dislokuodamos karius per kelis mėnesius toli nuo Europos bazių esančioje itin priešiškoje aplinkoje; tai pajėgos, kurios yra svarbios ir daug keičiančios vien savo buvimu, kurios prižiūri visą teritoriją, siekdamos padidinti jos saugumą, užtikrina humanitarinių organizacijų palydą, joms paprašius, padeda nustatyti tiekimo maršrutus, saugo vietoves, kai jų paprašo, arba siūlo alternatyvius sprendimus, padedančius atlikti atitinkamas užduotis. Be to, EUFOR padėjo užtikrinti, kad vietinpolicija būtų aktyvesnir praplėstų savo veiklos sferą.
EUFOR veikia neperžengdamos joms suteiktų įgaliojimų, ir jų veiksmai buvo stebimi per birželio mėn. viduryje vykusias sukilėlių atakas Goz Beida ir Biltine, kai EUFOR evakavo, suteikprieglaudą apie 300 humanitarinių organizacijų darbuotojų jų prašymu ir užtikrino jų apsaugą bei padėjo išvengti Goz Beida srityje esančios prekyvietės apiplėšimo. Airijos kariai, saugoję šią perkeltiems žmonėms skirtą vietovę, labai veiksmingai reagavo į tiesioginį susišaudymą.
Liepos mėn. kilus konfliktui tarp Dadjo ir Mouro bendruomenių, gyvenančių Kerfi, EUFOR dislokavo sustiprintą kuopą vietovei apsaugoti ir evakavo apie 30 humanitarinių organizacijų darbuotojų.
Noriu pabrėžti, kad EUFOR koordinuoja veiksmus labai glaudžiai bendradarbiaudama su Centrinėje Afrikos Respublikoje ir Čade veikiančiomis JT pajėgomis MINURCAT, ir, kaip minėjau, jos koordinuoja veiksmus labai glaudžiai bendradarbiaudamos ir su humanitarinėmis organizacijomis.
Jim Higgins
(GA) Ar pasibaigus liūčių sezonui neprasidės karas tarp vyriausybės pajėgų ir sukilėlių? Ar Taryba galės mus informuoti, kurie kiti miestai pasiruošę dalyvauti misijoje, turint omenyje karius, įrangą ir lėšas?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) EUFOR nedalyvavo vyriausybės pajėgų ir sukilėlių susirėmimuose, taigi jos skrupulingai vykdo savo misiją visiškai nešališkai ir neįsitraukdamos į dėl vietinių problemų tarp vyriausybės ir sukilėlių kylančius susidūrimus. Jos nešališkai vykdo savo įsipareigojimus, nedalyvaudamos Čado ir Centrinės Afrikos Respublikos vidaus reikaluose, ir siekia padėti pagerinti saugumo užtikrinimą rytų Čade ir Centrinės Afrikos Respublikos šiaurės rytuose. Tais atvejais, kai joms teko įsikišti į konfliktus ir susidūrimus, kuriuos paminėjau, tai buvo atlikta dėl to, kad kilo pavojus humanitarinėms misijoms. Joms teko įsikišti, kad būtų apsaugotos šios misijos.
Colm Burke
Aš buvau Čade kovo mėn., praėjus trims savaitėms po sukilėlių atakos. Praleidau ten šešias dienas ir susitikau su įvairiomis grupėmis, ir vienas iš paaiškėjusių dalykų buvo tai, kad būtina sukviesti sukilėlių atstovus prie stalo. Noriu žinoti, ar JT ar Europos Sąjungai pavyko pasiekti kokios nors pažangos šiuo klausimu, turint omenyje tai, kad šiuo metu, kaip suprantu, yra apie 7 000-10 000 žmonių iki 18 m. amžiaus, kurie nešiojasi ginklus. Jei norima pasiekti bent kokios nors pažangos, būtina, kad kas nors sukviestų sukilėlių grupes prie stalo. Noriu žinoti, ar šiuo klausimu buvo pasiekta kokia nors pažanga.
Marian Harkin
Norėjau trumpai paklausti Ministro nuomonės dėl šios misijos ateities. Kiek žinau, numatoma, kad ji bus baigta kitų metų kovo mėn. Ar jis numato, kad misija bus tęsiama nešant EUFOR vėliavą dar galbūt šešis mėnesius po nurodyto laikotarpio, arba galbūt ji bus tęsiama su JT vėliava? Ar jis numato kokią nors galimybę, kad ši misija bus baigta kitų metų kovo mėn.? Kaip ir minėjau, tik noriu žinoti jo nuomonę apie šios misijos ateitį.
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Atsakydamas C. Burke ir M. Harkin, noriu pareikšti, kad dėl daugelio priežasčių privalome didžiuotis šia misija. Leiskite jums priminti, kad tai didžiausia kada nors dislokuota misija.
Atsakydamas M. Harkin, noriu pareikšti, kad mes primygtinai reikalaujame kuo greičiau tai perduoti Jungtinėms Tautoms, kad būtų užtikrinta, jog galiausiai šią EUFOR misiją perims MINURCAT. Vietoje esantis specialusis ES atstovas ambasadorius Torben Brylle palaiko ryšius su sukilėlių grupėmis. Meluotume, jei sakytume, kad viskas gerai.
Manau, ši misija yra labai svarbi ir skirta padaryti viską dėl perkeltų žmonių, žmonių, kurie kenčia. Susiduriame su tikra humanitarine tragedija, tačiau tiesa yra ir tai, kad misijai trūksta išteklių, tai vis kartojame ir dėl to skundžiamės, ir kad Taryba yra linkusi sustiprinti šiuos išteklius prieš Jungtinėms Tautoms perimant šią misiją. Bet kuriuo atveju tai - ilgalaikis sumanymas. Atsakydamas M. Harkin, noriu pareikšti, kad labiau norėtume perdavimo, o ne pratęsimo
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis buvo baigtas 19.05 val. ir vėl pradėtas 21.00 val.)
