Tarybos bendro biudžeto projekto - Biudžetas 2009 - pristatymas (diskusija) 
Pirmininkas
Kitas klausimas, kurį aptarsime, - Tarybos bendro biudžeto projekto 2009 m. pristatymas. Todėl kviečiu Éricą Woerthą, Biudžeto, valstybės ataskaitų ir viešosios tarnybos ministrą, kaip Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstovą.
Éric Woerth
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, man didelgarbir malonumas šiandien pasisakyti šiuose rūmuose dėl dviejų priežasčių: pirma, šis Parlamentas yra Europos demokratijos širdis. Pirmininkaujančioji Prancūzija nori išreikšti didžiulę pagarbą ir susižavėjimą jūsų atliktu darbu remiant Europos integraciją, o didžiausias mūsų noro padėti Europai kartu žengti pirmyn įrodymas buvo liepos mėn. sakyta Prancūzijos prezidento kalba Strasbūre. Šis požiūris artimas ir man, bei visiems mano kolegoms Prancūzijos vyriausybėje. Antra, šis biudžeto 2009 m. projektas, kurį šiandien jums pristatau, Tarybos buvo vieningai priimtas liepos 17 d. Šis vienbalsiškumas rodo, kad biudžeto projektas gerai suderintas ir sulaukvisų ES vyriausybių pritarimo.
Pirmieji mūsų susitikimai suformavo žodinę bazę biudžetinės procedūros tęsimui. Trišaliai ir susitaikymo susitikimai vyko konstruktyvioje atmosferoje. Jau susitarėme dėl šešių teiginių ir esu įsitikinęs, kad sugebėsime susitarti ir dėl daugelio kitų visiems aktualių klausimų.
Galiu jus užtikrinti, kad Taryba pasirengusį tęsti kokybišką dialogą tikėdamasi susitarti dėl 2009 m biudžeto, priimtino visiems.
Šis susitarimas turi įprasminti tris principus: pirmasis - užtikrinti Europos Sąjungos politikos prioritetinių sričių finansavimą, todėl 2007-2013 m. sudarėme finansinių išteklių programą, kurią privalome vykdyti, jei norime pasiekti savo tikslų kalbėdami apie konkurentiškumą, sanglaudą ir augimą. Antrasis - laikytis biudžetinės disciplines ir protingo finansų valdymo taisyklių, išdėstytų EB institucijų susitarime. Išlaidos turi neviršyti šiame Susitarime nurodytų ribų ir įvairiose kategorijose būtina išlaikyti žemesnes už aukščiausias ribas. Trečiasis principas reikalauja sureguliuoti asignacijas atsižvelgiant į faktinius reikalavimus. Ypatingai turėtume pasimokyti iš pastarojo biudžeto rezultatų, kad galėtume apibrėžti tikrąsias savo galimybes vykdyti sektorines politikas. Be to, nuo finansinės perspektyvos įvedimo 1988 m., Bendrijos biudžetui visuomet buvo būdingas asignacijų neišnaudojimas. Biudžeto vykdymas gerėja ir už tai reikėtų padėkoti Komisijos narei Daliai Grybauskaitei, tačiau su finansiniais 2009 m. susiję netikslumai vis dar gana žymūs ir šiuo metu nėra jokių įrodymų, kad 2009 m. kuo nors skirsis nuo ankstesnių metų.
Taip pat svarbu apsaugoti Europos mokesčių mokėtojų interesus, nes tai labai svarbu šiandieninėmis ekonominėmis aplinkybėmis, todėl kiek įmanoma turime vengti biudžeto asignacijų, kurios negalės būti visiškai panaudojamos. Todėl pagrindinis Tarybos darbą lydintis principas - realistiško ir suderinto biudžeto siekimas.
Prieš pristatant jos darbo vaisius, norėčiau pasisakyti dėl greito reagavimo į kylančias maisto produktų kainas besivystančiose šalyse. Kitas keletą savaičių šiam klausimui skirsime didžiausią dėmesį savo diskusijose. Europos Taryba birželio 19-20 d. sukūrstiprų politinį akstiną pritardama Komisijos ketinimui pasiūlyti naują žemės ūkio finansavimo besivystančiose šalyse fondą. Vis dėlto Europos Tarybos įgaliojimai šiuo atžvilgiu yra gana aiškūs - ji griežtai laikosi dabartinės finansinės perspektyvos, kad sprendimas turi būti rastas.
Žinau, kad Europos Parlamento požiūris šiuo metu yra kitoks. Nepaisant to, Taryba įvertins Komisijos liepos 18 d. priimtą siūlymą iš šios perspektyvos.
Galiausiai norėčiau priminti jums, kad tik vakar Europos Taryba užtikrino savo pasirengimą paremti rekonstrukcijos pastangas Gruzijoje, įskaitant tokias vietoves, kaip Pietų Osetija ir Abchazija, be jau išmokėtų 6 mln. eurų skubiosios pagalbos. Todėl ES imsis iniciatyvos kuo skubiau sušaukti tarptautinę konferenciją siekiant padėti Gruzijai rekonstrukcijoje. VakarykštEuropos Taryba paprašTarybos ir Komisijos pradėti ruoštis konferencijai.
Dabar norėčiau pristatyti Tarybos parengto 2009 m. biudžeto projekto esmę.
Mes siūlome 134 mlrd. eurų įsipareigojimų patvirtinimais, o tai 469 mln. eurų mažiau nei preliminariame biudžeto projekte. Taigi lyginant su 2008 m. įsipareigojimų patvirtinimų suma išaugo 2,8 proc., todėl Europos galimybės vykdyti savo įsipareigojimus išlaikomos.
Kalbant apie asignacijas, Taryba sumą sumažino 1,7 mlrd. eurų, lyginant su preliminariu biudžeto projektu. Kaip prašėte praeitais metais, Taryba visuotinai nemažino finansavimo atsitiktinėms sritims. Šis finansavimo sumažinimas paremtas detalia biudžeto vykdymo 2007 ir 2008 m. analize bei realistiniu požiūriu į vykdytinų Bendrijos programų potencialą. Todėl biudžeto projekte asignacijoms skirta 115 mlrd. eurų.
Norėčiau pabrėžti, kad šis asignacijų sumažinimas 2009 m. neturėtų būti staigmena. Tai buvo numatyta priimant 2007-2013 m. finansinę struktūrą. Jei viršutinasignacijų riba 2009 m. yra daug žemesnnei 2008 ir 2010 m., tai galima paaiškinti asignacijų perkėlimas sanglaudos politikai, kuri bus vykdoma 2009 m., pasibaigus 2000-2006 m. programavimo laikotarpiui ir palaipsniui pradedant 2007-2013 m. programavimo laikotarpį. Taip pat nepastebėjome jokių požymių, kad naujosios programos galėtų būti sėkmingai pradedamos greičiau. Priešingai, valdymo ir kontrolės sistemų ir pagrindinių projektų vykdymo stebėjimo mechanizmas rodo, kad vykdymo pradžia bus lėta. Todėl iš 433 programų tik dviems Olandijoje buvo skirtos išankstinės lėšos.
Todėl asignacijų suma mūsų biudžeto projekte yra realistiška ir atitinka Sąjungos poreikius.
Keliaujant nuo vienos antraštės prie kitos reikėtų akcentuoti keletą aspektų.
Kalbant apie programą "Konkuruoti, kad augtų poreikiai ir būtų daugiau suvartojama", Taryba didelę svarbą teikia Lisabonos strategijos įdiegimui. Todėl užtikrino, kad šioje srityje būtų pakankamas finansavimas, ypač tyrimų ir technologinio tobulėjimo programoms, transeuropiniams tinklams ir mokslo bei visą gyvenimą trunkančio mokymosi kokybės gerinimui. Kaip jau esu sakęs anksčiau, Taryba apribojo įsipareigojimų patvirtinimų augimą remdamasi vykdytinų programų potencialo analize.
Nepaisant to, norėčiau pabrėžti, kad šiomis aplinkybėmis įsipareigojimų patvirtinimų didinimas prioritetinėms programoms gana ryškus. Pvz., lyginant su 2008 m. Mokslo tyrimų pagrindų programa gaus 10 proc. didesnį finansavimą, inovacijų ir konkurencijos didinimo programa - 16 proc. didesnį finansavimą, o Europos piliečiams svarbiausia visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa gaus 6 proc. didesnį finansavimą.
Šie pavyzdžiai aiškiai rodo tikslinę Tarybos strategiją. Dar daugiau, Taryba sumažino asignacijas (471 mln. eurų) mažindama finansavimą kai kurioms tikslinėms linijoms taip norėdama pažiūrėti, kaip asignacijos buvo panaudotos.
Kalbant apie 1b antraštę "Susitelkti, kad augtų poreikiai ir būtų daugiau suvartojama", Taryba pritarKomisijos preliminariame biudžeto projekte siūlomam įsipareigojimų patvirtinimų kiekiui. Mokėjimų asignavimo srityje nusprendėme taikyti suderintą metodą - skirti 50 mln. eurų daugiau sanglaudos šalims ir regionams ir 300 mln. sumažinti finansavimą regioninio konkurentiškumo srityje.
Apibendrinus, bendra mokėjimų asignavimo suma sumažinama 250 mln. eurų, ir džiaugiuosi, kad galėjome susitarti dėl bendro pareiškimo dėl Struktūrinių ir sanglaudos fondų bei dėl kaimo plėtros programų.
Kalbant apie programą "Gamtos išteklių saugojimas ir valdymas", įsipareigojimų patvirtinimus Taryba sumažino 382 mln. eurų, o mokėjimų asignavimus - 497 mln. eurų. Tai daugiausia aktualu biudžetinėms linijoms, susijusioms su kišimųsi į rinką ir sąskaitų suvedimu bei kaimo plėtra.
Taip pat norėčiau paminėti, kad biudžetinės linijos, susijusios su maisto programomis, laisvu vaisių ir daržovių platinimu, mokykloms skiriamo pieno ir paskatinimo priemonėmis, buvo išlaikytos. Taip pat palikome ir Komisijos siūlomas sumas aplinkos apsaugos politikoms.
Kalbant apie 3 programą "Pilietiškumas, laisvė, saugumas ir teisingumas", Taryba šiek tiek padidino atsargas, kiek tai leidžia aukščiausia riba, ir bendra suma siekia 76 mln. eurų sumažinus įsipareigojimų patvirtinimus 20 mln. eurų, kaip tai buvo numatyta. Šiomis aplinkybėmis norėčiau pabrėžti pirmininkaujančiosios Prancūzijos migracijos politikai teikiamą svarbą. Todėl preliminariame biudžeto projekte FRONTEX agentūrai siūloma suma buvo įtraukta.
Kalbant apie 4 programą "ES - pasaulio vystymosi partnerė", mes mėginome numatyti su Palestina ir Kosovu susijusius poreikius nelaukdami Komisijos pataisos, kuri turėtų būti priimta kitą savaitę. Dėl to skyrėme papildomų išteklių lyginant su biudžeto projektu, t. y. 100 mln. eurų Palestinai ir 60 mln. Kosovui.
BUSP srityje Taryba kaip atsargumo priemonę priėmbiudžeto projekte nurodytus įsipareigojimų patvirtinimus ir mokėjimų asignavimą, kurie atitinka 2006 m. gegužės 17 d. EB institucijų susitarime numatytas sumas. O kalbant apie mokėjimų asignavimus, sumažinimų suma siekia 393 mln. eurų, tačiau pusšio sumažinimo susiję su neatidėliotinos pagalbos rezervu ir, kaip jau žinote, Taryba mano, kad kaip parodpraėjusių metų patirtis, šį rezervą galima būtų finansuoti perkeliant mokėjimų asignavimus.
Galiausiai aptariant 5 programą "Administravimas", Taryba nutarpadidinti administracinius asignavimus 3.8 proc., nes mano, kad tai buvo būtina, norint užtikrinti tinkamą institucijų veiklą. Todėl 5-ajai programai taikoma riba yra 224 mln. eurų. Žinoma, Taryba įsteig250 naujų darbo vietų ryšium su 2007 m. Sąjungos plėtra. Taip pat tikslingai mažinome finansavimą, remdamiesi programos vykdymo rezultatais praeityje, o ne stengėmės "apkarpyti" finansavimą atsitiktinėse srityse, kaip tai buvo įprasta anksčiau.
Be to, kalbant apie decentralizuotas agentūras, atsižvelgėme į šių agentūrų gyvavimo ciklą. Negalime turėti reikalų su tomis agentūromis, kurios jau pasiekkreiserinį greitį bei su tomis, kurios dar tik formuoja savo kompetenciją, t. y. dar tik vystosi, be to, atsižvelgėme ir į kai kurių agentūrų turėtą perteklių praeitais finansiniais metais. Tai galioja FRONTEX ir Eurojustui, dviems mūsų prioritetinėms agentūroms.
Apibendrinant norėčiau pasakyti, kad jaučiu, jog 2009 m. biudžeto projektas įprasmina pusiausvyrą tarp mūsų visų su Europos Sąjunga sietinų tikslų ir protingo biudžeto paskirstymo, už kurį esame atsakingi savo piliečiams. Labai svarbu, kad ir piliečiai pasitikėtų šia Europos idėja.
Šių Parlamento rūmų požiūris tikriausiai bus kitoks, tačiau dar tik biudžetinės procedūros pradžia ir turime dar daug laiko suderinti savo nuomonėms dėl 2009 m. biudžeto struktūros ir reaguoti į naujus Komisijos siūlymus. Esu tikras, kad šios trys institucijos dės visas pastangas, kad nuo dabar iki derinimo procedūros lapkričio mėn., t. y. per du mėnesius, pasieksime visapusišką susitarimą dėl visų šių klausimų ir tikiuosi, kad šis susitarimas atspindės geriausią kompromisą tarp institucijų ir ES piliečių. Galite pasikliauti visišku mano atsidavimu šiuo klausimu.
Pirmininkas
Labai Jums ačiū, Ministre. Jūs nusipelnėte gausesnio susirinkimo dalyvių būrio, tačiau mūsų Parlamento narių kokybtai atperka. Žinoma, šiandien tik pradedame diskusiją šia tema ir joje dalyvauja anksčiau jūsų pareigas užėmęs ministras.
Jutta Haug
specialusis pranešėjas. - (DE) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, Tarybos pirmininke, ką tik pasakėte, kad biudžetinis procesas dar tik pradedamas. To negalima pasakyti kalbant apie Parlamentą. Biudžetinę procedūrą ir su šia procedūra bei 2009 m. biudžetu susijusias diskusijas pradėjome jau metų pradžioje. Todėl šiuo klausimu jau pasiekėme gana daug. Ypač norėčiau paminėti, kad Parlamente sutarėme, kad nei Komisijos preliminarus biudžeto projektas bei Tarybos projektas, kuriame, kaip žinome, buvo sumažinti Komisijos nustatyti asignavimai tiek įsipareigojimams, tiek mokėjimams, nėra labai įkvepiantys. Mes, žinoma, nemanome, kad šis biudžetas yra ambicingas ir tenkina mūsų poreikius Europos Sąjungoje kiekvienoje politinės veiklos srityje.
Ypač Parlamentas patiria nuolatinių sunkumų dėl to, kad nors visur ir visada kalbama apie klimato pokyčių pažabojimą, šiame biudžete tai neatsispindi. Kaip matote iš didžiulės paramos, kurią liepos mėn. per balsavimą Parlamento rūmai nuo Biudžeto komiteto išreiškderybų komandai, Parlamente užtikrinsime, kad kovą su klimato pokyčiais galima sustiprinti daugelyje biudžeto dalių ir, kad tai galima padaryti Europos fondų pagalba. Mes nemanome, kad tarp asignavimų įsipareigojimams ir mokėjimams gali būti toks didelis skirtumas, kaip Komisijos siūlomas 15 proc., kurį Taryba dar labiau padidino.
Vietoj to mes užtikrinsime, kad biudžetas labiau atspindėtų biudžetinio tikslumo ir aiškumo principus. Be jokių abejonių, šį rudenį laukia karšta šiam klausimui skirta diskusija. Labai tikiuosi, kad pasieksime patenkinamo rezultato, kai tik susitarsime vieni su kitais dėl tam tikrų klausimų.
Janusz Lewandowski
specialusis pranešėjas. - (PL) Gerb. Pirmininke, rudenį, kaip visada, pereisime prie lemiamos biudžeto procedūros stadijos, tik šįkart tai 2009 m. biudžetas. Mūsų užduotis - pastebėti visus pokyčius nuo preliminaraus biudžeto siūlymo pateikimo ir į juos atsižvelgti.
Daugiausia nerimo kelianti problema man, kaip specialiajam pranešėjui Europos Parlamento ir kitų Europos institucijų biudžeto tema, yra nežinomybdėl Lisabonos sutarties ateities. Biudžeto prognozės 2009 m. buvo paremtos labiausiai tikėtinu rezultatu, t. y. sutarties, smarkiai sustiprinčios Europos Parlamento bendro sprendimo galią, įsigaliojimu. Kadangi šiuo metu šios sutarties ateitis neaiški, natūralu būtų atskirti su Lisabonos sutartimi tiesiogiai sietinas išlaidas nuo preliminarių išlaidų ateinančiais metais. To mes ir prašėme iš visų Europos institucijų. Turime Europos Parlamento atsakymą, kuris šiuo metu analizuojamas. Tai dar nėra oficialus Parlamento kanceliarijos dokumentas, tačiau reikalavimo atskirti su Lisabonos sutartimi siejamas išlaidas buvo laikomasi, ir į tai galima bus atsižvelgti, jei situacija pasikeistų.
Žinoma, su Lisabonos sutartimi susiję neaiškumai, turintys įtakos 2009 m. biudžeto likimui, neleidžia mums nepaisyti kitų principų, kuriais vadovaujantis turi būti parengtas 2009 m. išlaidų planas. Turime atsižvelgti į naująsias Parlamento narių užmokesčio skyrimo ir padėjėjų atlygimo skaičiavimo bei įdarbinimo taisykles. Turime padengti Europos rinkimų kampanijos išlaidas ir atsižvelgti į 2008 m. vykusius įvairių energijos šaltinių kainų svyravimus. Be to, 2009 m. yra rinkimų metai, kai turime siekti griežtumo ir finansinės disciplinos. Europoje didėjanti biurokratija, kitaip tariant, Europos administracija, nėra pati geriausia žinia, kokią galime siųsti žmonėms, iš kurių prašome atnaujinti Europos Parlamento narių mandatus.
Norėčiau atkreipti dėmesį į dar vieną problemą, keliančią man nerimą, ne kaip specialiajam Europos Parlamento pranešėjui, bet kaip asmeniui, priklausančiam demokratinių tautų bendrijai, kuriai rūpi žmogaus teisės ir visų Europos tautų suverenumas. Biudžetiniame lygmenyje turėtume reaguoti ir į įvykius Gruzijoje. Manau, kad Europos Parlamentas šiuo klausimu turėtų užimti poziciją per pirmąjį svarstymą, nes bus sudėtinga įtikinti Europos mokesčių mokėtojus teikti besąlygišką pagalbą Rusijai, kai pastaroji leidžia pinigus karams už savo valstybės sienų.
Kyösti Virrankoski
Biudžeto komiteto pirmininko pavaduotojas. - (FI) Gerb. Pirmininke, Komisijos nare, visų pirma norėčiau pasakyti, kad esu labai dėkingas, kad kitų metų biudžeto projektas šiandien pateiktas Parlamentui. Tačiau tuo pat metu man labai gaila, kad mūsų komiteto pirmininkas Reimer Böge negali dalyvauti šioje diskusijoje, nes šiuo metu turi atlikti svarbias pareigas savo šalyje. Todėl Biudžeto komiteto kalbą pasakysiu vietoj jo.
Norėčiau padėkoti Tarybai ir Pirmininkaujančiajai valstybei už jų konstruktyvų bendradarbiavimą, kaip pabrėžėme liepos mėn. vykusiame biudžeto derinimo procedūros susirinkime, bendras deklaracijas, susijusias su Struktūrinių ir Sanglaudos fondų, Europos solidarumo fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo įgyvendinimu, išlaidomis personalui ir kitais klausimais. Tai taip pat prisideda prie teigiamos atmosferos kūrimo derinimo procedūros susirinkime lapkričio mėn. Deja, Taryba nebuvo tokia likusi bendradarbiauti kalbant apie daugelio postų, kuriuos aptarėme ir įtraukėme į birželio mėn. Europos Tarybos rezoliuciją, finansavimą.
Preliminarus Komisijos biudžeto projektas jau tada buvo gana skurdus. Įsipareigojimų patvirtinimų suma buvo 134,4 mlrd. eurų, o tai 2,6 mlrd. mažiau nei numatyta finansinėje perspektyvoje, o mokėjimų asignavimu suma buvo netgi dar mažesn- 116,7 mlrd. eurų. Taigi asignavimai sudaro tik 0,9 proc. ES BVP, ir šis skaičius yra netgi mažesnis, nei jau ir taip smarkiai kompromisais derintoje finansinėje struktūroje nurodyta procentindalis - 1 proc. Taryba dar labiau sumažino biudžetą apkarpydama įsipareigojimų patvirtinimus 500 mln. eurų, o mokėjimų asignavimus - 1,8 mlrd. eurų.
Mano nuomone, šis smarkiai sumažintas biudžetas neatspindi nei ES, nei Parlamento prioritetų. Labai pavojinga mažinti finansavimą 1-ajai programai, kuri gyvybiškai svarbi tvariai plėtrai ir užimtumui. Menki mokėjimų asignavimai ypač kelią grėsmę struktūrinei politikai, kuri yra viena pagrindinių Parlamento prioritetinių sričių. Jos vykdymas jau ir taip smarkiai uždelstas.
Akivaizdu, kad į 1-uoju numeriu biudžete nurodytą programą reikia atkreipti ypatingą dėmesį, tačiau jo nusipelnir 4-oji programa, kuri daug metų negauna pakankamo finansavimo. Šiuo metu yra sunkumų dėl Kosovo ir Palestinos.
Baigdamas norėčiau iškelti dvi problemas. Pirmoji susijusi su Maisto paslaugų dokumentu. Komisija siūlo apytiksliai 1 mlrd. eurų skirti pagalbai maistu ir jo gamybai besivystančiose šalyse. Parlamentas tam pritaria, tačiau apgailestauja, kad Komisija nepasiūljokių tam tinkamų priemonių. EB institucijų susitarimas tam tiktų ir Biudžeto komitetas pasirengęs šiuo klausimų jį paremti.
Europos Parlamentas taip pat pasirengęs finansuoti rekonstrukcijos darbus Gruzijoje. Biudžetinėje procedūroje tam taip pat numatomos galimybės. Tikimės, kad kai kitoje Donorų konferencijoje Komisija žarstys pažadus Europos Sąjungos vardu, prieš tai jie bus aptarti su biudžetinėmis institucijomis.
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Gerb. Pirmininke, norėčiau prisiminti puikią atmosferą, vyravusią mūsų derybose, kurios prasidėjo pavasarį ir buvo pabaigtos prieš vasaros atostogas. Tikiuosi, tokią atmosferą sugebėsime išlaikyti ir per visą procedūrą.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad derybose turėsime aptarti keturis pagrindinius problemų blokus. Pirmasis susijęs su mokėjimų asignavimų dydžiu, kurį Taryba sumažino 1,8 mlrd. eurų. Vertindami Komisijos siūlymą, Parlamento nariai mano, kad suma per maža, o Taryba mano, kad ji per didelė, taigi tikiuosi, kad sugebėsime rasti kompromisą ir mūsų derybų pabaigoje sugebėsime suformuoti Europai tinkamą biudžetą.
Antrasis problemų blokas sutelktas ties 4-ąja programa ir čia norėčiau paminėti tris elementus: papildomi ištekliai Kosovui ir Palestinai; skubios pagalbos rezervas, ypač todėl, kad šiais ir kitais metais iškils greitos reakcijos reikalaujančių poreikių; ir žinoma, artėjanti Donorų konferencija dėl pagalbos Gruzijai ir šiuo klausimu, bent jau šiandien, neturime parengto sprendimo.
Trečiasis blokas, kurį Komisija vertina kaip problemą yra administracinių išlaidų sritis, kur Komisija, kaip visada, patvirtina postus, tačiau apkarpo finansavimą. Tai reiškia, kad šioje stadijoje ir atsižvelgiant į šiuos siūlymus, Komisija negali priimti naujo personalo, nors jau patvirtinta 250 su Sąjungos plėtra sietinų postų.
Ketvirtasis blokas susijęs su maisto paslaugomis. Tarybai pateikėme siūlymą, kuris šiuo metu Parlamento dar nėra patvirtintas kaip tinkama priemonė. Taigi tai ketvirtasis mūsų derybų reikalaujantis problematiškas blokas.
Apibendrinus galima pasakyti, kad yra tik keturi sunkumų keliantys klausimai. Likusi biudžeto dalis puikiai parengta ir apskaičiuota ir manau, kad dėl daugelio punktų sugebėsime greitai rasti bendrą sprendimą. Jei ir toliau bendradarbiausime taip, kaip tai darome šiandien, greitai išspręsime visas mums iškilusias problemas.
Éric Woerth
Tarybos pirmininkas. - (FR) Gerb. Pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti už šią diskusiją. Norėčiau pasakyti J. Haug, kad akivaizdu, jog šis biudžetas yra gana ambicingas, net jei kai kurios sumos ir nėra tokios pat pažvelgus į skirtingus punktus. Vis dėlto turime vieną tikslą ir privalome suderinti savo nuomonių skirtumus. Tam dar turime du mėnesius.
Antra, J. Lewandowski, kalbant apie jūsų išsakytas su Lisabonos sutarties likimu susijusias pastabas, mes pritariame jūsų požiūriui, kad kol ratifikavimo procesas nebaigtas, šių išlaidų nereikėtų įtraukti biudžetą. Manau, kad mūsų nuomonės šiuo klausimu visiškai sutampa. Jūs minėjote Gruziją. Europos Komisijos naratkreipdėmesį į šią vieną iš pagrindinių problemų, kurias turime išspręsti, ir Taryba išreišksavo požiūrį šiuo klausimu. Turime stengtis išplėtoti vakarykštę popietę įvardintas politikos sritis.
K. Virrankoski, kalbėdamas apie preliminarų biudžeto projektą pasakėte, kad jis jau ir taip yra nepakankamas, o mes ji netgi dar labiau mažiname. Tai tiesa. Tačiau visų pirma turime atskirti įsipareigojimų patvirtinimus ir mokėjimų asignavimus. Įsipareigojimų patvirtinimų atveju, lyginant su 2008 m. matyti tik 3 proc. padidėjimas. Manau tai rodo mūsų ambicingumo lygį. Kalbant apie mokėjimų asignavimus, planuojamas tokio paties dydžio sumažinimas. Mėginau paaiškinti, kad atlikome labai smulkią analizę, o ne mažinome mokėjimų asignavimus atsitiktiniu metodu. Tai grynas asignacijų įvairioms politikoms panaudojimo koeficiento analizės rezultatas. Bandžiau paaiškinti tai papunkčiui. Trumpam grįžtant prie 1-osios programos galiu pasakyti, kad finansavimas tikrai sumažintas, tačiau tuo pat metu planuojamas 50 mln. didesnis finansavimas sanglaudos šalims ir regionams. Norėjau tai paminėti. 4-ojoje programoje, - Komisijos nartai taip pat paminėjo, - matomas išaugęs asignacijų kiekis Palestinai ir Kosovui, o pusbiudžeto projekte nurodyto asignacijų sumažinimo susiję su skubios pagalbos rezervu, kuriam lėšos kaip ir anksčiau gali būti skiriamos perskirstant išteklius. Akivaizdu, kad iki lapkričio mėn. turime smulkiau aptarti specifinius klausimus, aiškiai apibrėžti ir atitinka tam tikrus reikalavimus, ir stengtis surasti patį geriausią kompromisą - kompromisą, kuris, žinoma, padėtų eiti pirmyn.
Pirmininkas
Tai buvo svarbi tarpindiskusija apie biudžetą. Visi jūs netrukote paminėti krizės ir karo Gruzijoje. Kaip žinote, vakar šiuo klausimu Europos Tarybai pateikiau pareiškimą ir jaučiu, kad vakar mano išreikšta nuomonbus artima visoms Europos institucijoms. Ačiū.
