Kunstneruddannelser i EU (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Badia i Cutchet for Kultur- og Uddannelsesudvalget om kunstuddannelser i EU.
Maria Badia i Cutchet
Hr. formand! Selv om kunstundervisning nu er obligatorisk i næsten alle medlemsstaterne, er der stor forskel på den måde, hvorpå undervisningen foregår.
Historisk set blev kunstundervisningen forbundet med undervisningen i de tidlige skoleår. Men i dag har fokus på livslang læring og udviklingen af nye informations- og kommunikationsteknologier (ikt'er) udvidet det rum, der traditionelt blev brugt til kunst og kultur, og har gjort det muligt for sektoren at skabe nye adgangs- og ytringsformer.
I den globaliserede, komplicerede og indbyrdes afhængige verden, vi lever i, har ikt'ernes konstante fremgang også fremmet en videnbaseret økonomi, hvori den intellektuelle kapacitet og kreativiteten optager en vigtig plads.
Beslutningsforslaget, som vi skal stemme om i morgen, er baseret på den idé, at kunstuddannelse danner grundlaget for en erhvervsuddannelse inden for kunst og fremmer kreativiteten og den fysiske og intellektuelle udvikling på dette område ved at opmuntre til et tættere og mere frugtbart forhold mellem undervisning, kultur og kunst. I beslutningsforslaget er det fastsat, at undervisning i kunst og kultur er med til at udvikle børns og unges selvstændighed, følsomhed og udadvendthed og derfor udgør et vigtigt led i deres uddannelse, og at denne undervisning er afgørende for at skabe lige muligheder og udgør en forudsætning for en egentlig demokratisering af adgangen til kultur.
Derudover er uddannelsen meget vigtig for kunstnernes succes inden for den kunstneriske og kreative sektor, da kunststudier, der fokuserer på at udvikle en karriere og et erhverv, ud over talent kræver, at den studerende har et solidt kulturelt grundlag, som kun kan fås ved en tværfaglig og systematisk uddannelse. Det øger mulighederne for at komme ind på arbejdsmarkedet inden for denne sektor, for så vidt den tilbyder en almen dannelse, en forskningsmetodologi, iværksætterevner og kendskab til virksomhedsdrift samt færdigheder på forskellige aktivitetsområder.
I beslutningsforslaget anerkendes endvidere det økonomiske og erhvervsmæssige potentiale hos de kreative, kulturelle og kunstneriske firmaer og industrier i Den Europæiske Union, som yder et større bidrag end andre meget anerkendte industrier som f.eks. kemikalie- og fødevareindustrien.
Derudover skal vi ikke glemme, at designskoler og uddannelsescentre er med til at udvikle filosofier, skabe nye kunststile og -bevægelser og åbne op for forskellige kulturelle verdener, hvilket styrker EU's image i verden.
I betænkningen er det fastsat, at kunstundervisning skal være en obligatorisk del af alle klassetrins undervisningsplan, og medlemsstaterne opfordres til at koordinere deres politikker inden for kunstuddannelser på europæisk plan og øge bevægeligheden for både studerende og lærere i denne sektor, med særlig vægt på anerkendelse af kvalifikationer blandt medlemsstaterne.
Vi ønsker endvidere at opfordre Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til at definere kunstundervisning som et uundværligt pædagogisk redskab til styrkelse af kulturens betydning, etablering af fælles strategier med henblik på fastlæggelse af en politik for kunstundervisning og uddannelse af lærere inden for denne disciplin og til anerkendelse af den vigtige rolle, som kunstnere og kreativitet har i samfundet som demonstreret ved det europæiske år for kreativitet og innovation.
Endelig fokuseres der i betænkningen på betydningen af at bruge ressourcer fra de nye kommunikations- og informationsteknologier og internettet som midler til en moderne undervisning, der er tilpasset de nye tider, når der skal indføres en kunstnerisk dimension i skolernes undervisningsplaner, og der henstilles til, at man i fællesskab udvikler en europæisk portal for undervisning i kunst og kultur for at sikre udvikling og fremme af den europæiske kulturelle model.
Af alle disse årsager beder jeg om flertallets støtte til betænkningen, som vil sende et klart budskab om støtte til fagfolk, studerende og virksomheder i den kreative og kulturelle sektor.
Louis Michel
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg ønsker først og fremmest at takke fru Badia i Cutchet for initiativbetænkningen om kunstneruddannelser i EU.
Dette spørgsmål spiller en stigende rolle på europæisk plan. Vi er faktisk alle enige om, at kultur og kunst er en grundlæggende del af undervisning og uddannelse. Kultur og kunst bidrager til udviklingen af følsomhed og selvstændighed, kvaliteter, der ikke blot er vigtige for vores rolle som borgere, men også for vores egen rolle som markedsdeltager. Det kan der ikke herske nogen tvivl om. Kunstundervisning fremmer selvtillid, kreativitet og social integration. Det er uhyre vigtigt at inkorporere kunst og kultur så tidligt som muligt i Europas uddannelsessystemer.
Vi deler denne vision, og vi glæder os over, at der i betænkningen henvises til en række vigtige initiativer, der er taget på europæisk plan, f.eks. det europæiske år for kreativitet og innovation.
Betydningen af kunst og kunstundervisning i opbygningen af et bedre samfund går hånd i hånd med betydningen for det økonomiske samfund. Ifølge nye beregninger er bidraget fra kulturindustrier og kreative industrier beregnet til 2,6 % af det europæiske BNP. Endvidere kan enhver økonomisk aktivitet drage fordel af undervisning i kunst og kultur. Innovation fremmer oprettelsen af synergier mellem traditionelle aktivitetsområder og mere innovative områder. I dag skal vi kombinere teknologi og design og samtidig integrere principperne for holdbarhed og økonomisk bæredygtighed. Denne kombination kræver en omdefinering af de måder, hvorpå viden formidles og tilegnes.
Disse forskellige spørgsmål er fastsat i dokumentet om den europæiske referenceramme, hvori de vigtigste kompetencer for livslang læring i 2006 er defineret. Inden for denne ramme er det angivet, at kunstneriske og kulturelle indtryk er af afgørende betydning for udviklingen af kreative kompetencer, der er så nyttige i forbindelse med arbejdslivet.
Med den europæiske kulturdagsorden er der indført nye metoder, især den strukturerede dialog med civilsamfundet, og for nylig nye åbne metoder til kulturel koordination. Gennemførelsen af de pågældende metoder har været mulig takket være en indledende treårig arbejdsplan, som blev vedtaget af Rådet den 21. maj 2008, og hvori fem prioriterede aktionsområder er defineret. Inden for disse rammer blev der oprettet en arbejdsgruppe med eksperter fra medlemsstaterne med fokus på synergier mellem kultur og uddannelse. Gruppen vil udarbejde henstillinger til identifikation af bedste praksis på nationalt plan og en række henstillinger til medlemsstaterne og EU-institutionerne. Den vil endvidere fastlægge metoder til vurdering af de opnåede fremskridt på de politiske områder, der hører under gruppens mandat. Endelig vil gruppen yde et værdifuldt bidrag til det europæiske kulturforum, der skal finde sted den 29. og 30. september 2009 i Bruxelles.
Jeg har netop læst svaret fra min kollega, kommissær Figel.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 24. marts 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Europa-Parlamentets betænkning om kunstneruddannelser i EU er et led i de kontinuerlige bestræbelser på at udvikle en interkulturel dialog og er af afgørende betydning i forbindelse med det europæiske år for kreativitet og innovation.
Der skal utvivlsomt lægges større og mere specifik vægt på kunstneruddannelser. Det er vigtigt, at kunst er en obligatorisk del af uddannelsesprogrammet og så tidligt som muligt i skoleforløbet, da det stimulerer den følelsesmæssige og kulturelle udvikling i den unge generation.
Et mere praktisk formål og interaktiv undervisning vil skabe bedre forståelse af nationale og europæiske kulturelle værdier. Etablering af større mobilitet for studerende, lærere og fagfolk, der er beskæftiget i denne sektor, er den direkte vej til fremme af bevidstheden om en europæisk identitet og kulturel og religiøs tolerance.
Medlemsstaterne skal investere i etableringen af bedre muligheder for uformelle og uafhængige kunstuddannelser og forhindre, at der bliver færre programmer på området. Medlemsstaternes støtte til kunstnernes erhverv vil øge den generelle interesse for forskellige former for kunstneruddannelser.
Offentlige-private partnerskaber på dette område vil bidrage til moderniseringen af uddannelsesprogrammerne og fremme mere aktiv integration af nye teknologier i undervisningsprocessen. Størstedelen af midler til en koordineret europæisk politik om kunstneruddannelser består af investeringer til fremme af Europas kulturelle indflydelse globalt og til fremme af kreativitet og indirekte EU's økonomi.
