Statusrapport for 2010 om Kroatien (forhandling) 
Formanden
- Næste punkt på dagsordenen er redegørelser fra Rådet og Kommissionen om statusrapporten for 2010 om Kroatien.
Jeg havde i går et møde med Kroatiens premierminister, og jeg blev ledsaget af repræsentanter for to af vores vigtige institutioner, nemlig hr. Swoboda, ordfører, og hr. Hökmark, lederen af Delegationen til Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Kroatien. Vi drøftede spørgsmålet om Kroatiens fremskridt på dets vej mod EU. Jeg er meget glad for, at vi i dag direkte kan drøfte forhandlingernes status og udsigterne for Kroatiens fremtid i EU med alle de tilstedeværende medlemmer. Det glæder mig også, at kommissær Füle, som er ansvarlig for vores naboskabspolitik, er til stede i salen. Jeg vil nu bede hr. Martonyi om at tage ordet for Rådet. Hr. Martonyi og det ungarske formandskab tillægger det stor betydning, at EU udvides med Kroatien, og dette er derfor et vigtigt punkt på det ungarske formandskabs dagsorden. Hr. Martonyi! De har ordet.
János Martonyi
formand for Rådet. - (EN) Hr. formand! Tillad mig på vegne af EU's formandskab at sige, at det er en særlig stor glæde for mig at tale til Parlamentets plenarforsamling i dag.
Dette møde frembyder en god lejlighed til at gennemgå det fremskridt, der er sket i Kroatiens tiltrædelsesproces, og fremlægge det ungarske formandskabs planer for det første halve år.
Jeg vil først og fremmest understrege, at jeg er glad for, at Parlamentet aktivt er involveret i udvidelsesprocessen, og at Parlamentet generelt yder et konstruktivt bidrag til drøftelserne om udvidelse og i særdeleshed vedrørende Kroatiens tiltrædelsesproces.
Som vi flere gange har understreget, styrker udvidelsen freden, demokratiet og stabiliteten i Europa, tjener EU's strategiske interesser og bidrager til, at EU bedre kan opfylde sine politiske målsætninger på vigtige områder, som er afgørende for et økonomisk genopsving og en bæredygtig vækst.
Udvidelse er en vigtig drivkraft for politisk og økonomisk reform. Den foregår i et tempo, som i vid udstrækning er bestemt af kandidatlandets overholdelse af Københavnskriterierne og landets evne til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab.
Udvidelse er en af hovedprioriteterne for vores formandskab, og i dette halvår vil vi arbejde på at fremme denne politik i overensstemmelse med den fornyede konsensus om udvidelse, som blev vedtaget af Det Europæiske Råd i december 2006, og i overensstemmelse med Rådets konklusioner af 14. december 2010, som er blevet godkendt af Det Europæiske Råd.
Hvad angår Kroatien, er afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne som fremført i Det Europæiske Råds konklusioner nu inden for rækkevidde, og det er vores hensigt at afslutte forhandlingerne ved slutningen af det ungarske formandskab -
naturligvis under forudsætning af, at Kroatien opfylder de resterende benchmarks for at kunne lukke forhandlingskapitlerne.
Vi ønsker også i så vidt omfang som muligt at færdiggøre tiltrædelsestraktaten og således bane vejen for Kroatiens tiltrædelse af EU, som vi glæder os til. Dette halvår vil derfor, som De har understreget i Deres beslutningsforslag, være afgørende for Kroatiens forhandlingsproces.
Jeg skal nu ganske kort komme ind på de udestående spørgsmål. Siden begyndelsen af forhandlingerne har man åbnet 34 af de 35 forhandlingskapitler, og 28 af disse kapitler er blevet midlertidigt lukket.
Vi er derfor meget tæt på forhandlingernes afslutning. Men der er stadig nogle vanskelige kapitler, som vi ikke er blevet færdige med som f.eks. konkurrence, landbrug og udvikling af landdistrikterne, fiskeri, regionalpolitik og koordinering af de strukturelle instrumenter, retsvæsenet og grundlæggende rettigheder og finansielle og budgetmæssige bestemmelser, hvoraf nogle naturligvis har budgetmæssige konsekvenser.
I Rådets konklusioner om Kroatien, som blev vedtaget i december sidste år, fremhævede vi nogle vigtige spørgsmål, hvor der kræves yderligere arbejde på disse områder. De er blevet underrettet om disse spørgsmål. Vi vil også gerne understrege nogle punkter, som med rette er indeholdt i Deres beslutningsforslag.
Rådet har noteret sig, at Kroatien har gjort opmuntrende fremskridt på mange områder, herunder retsstaten og bekæmpelse af korruption på højt niveau. Men det er samtidig klart, at der er behov for en yderligere indsats. Det gælder retsvæsenets uafhængighed og effektivitet og bekæmpelse af korruption på alle niveauer.
Rådet tilskyndede også Kroatien til at øge bestræbelserne på at opfylde de resterende benchmarks, herunder påvisning af overbevisende resultater, især hvad angår konkurrencepolitikken samt retsvæsenet og grundlæggende rettigheder.
Jeg skal i denne forbindelse understrege den store betydning, vi tillægger kontrolprocessen vedrørende Kroatiens tilpasning til - og gennemførelse af - EU's acquis med henblik på at sikre den administrative kapacitet og på at kunne påvise overbevisende resultater.
Kommissionens vurdering i marts af det fremskridt, der er gjort på retsområdet og vedrørende de grundlæggende rettigheder, vil især være af stor betydning for eventuelt at kunne lukke kapitel 23 senere i halvåret. Hvad angår Den Internationale Strafferetsdomstol for Det Tidligere Jugoslavien (ICTY), bemærkede Rådet, at Kroatien generelt samarbejder godt med ICTY, men understregede samtidig igen, at fuldt samarbejde i overensstemmelse med forhandlingsrammen fortsat er afgørende.
Nu da den tværinstitutionelle taskforce er begyndt at efterforske nye spor, har Rådet opfordret Kroatien til at fortsætte den administrative undersøgelse for at kunne gøre rede for de forsvundne militærdokumenter.
Rådet udtrykte desuden tilfredshed med Kroatiens aktive rolle i det regionale samarbejde samt med forbedringen af landets forhold til nabolandene og dets bestræbelser på at skabe forsoning i regionen.
Ikrafttrædelsen af voldgiftsaftalen om grænsespørgsmålene med Slovenien i slutningen af november var en meget velkommen udvikling i denne henseende. I lyset af hvor vigtigt et godt forhold mellem naboer er, har Rådet tilskyndet Kroatien til at bygge videre på dette fremskridt i dets bestræbelser på at løse alle udestående bilaterale og regionale spørgsmål i samarbejde med de berørte lande.
Afslutningsvis skal jeg gentage, at der stadig er meget, der skal gøres under vores formandskab. Kroatien bør arbejde ihærdigt på at opfylde de resterende benchmarks, bevare og forbedre det, der allerede er opnået, og i overensstemmelse med forhandlingsrammen bestræbe sig på at få afsluttet gennemførelsen af alle udestående forpligtelser.
For vores vedkommende behøver jeg vist ikke at sige, at vi regner med støtte og samarbejde fra alle medlemsstaterne, fra Kommissionen og naturligvis først og fremmest fra Parlamentet i disse bestræbelser.
Det er afgørende at fastholde dette momentum for at kunne afslutte forhandlingerne med succes, hvilket er en af det ungarske formandskabs prioriter indtil slutningen af juni, dvs. indtil slutningen af vores formandskab.
Formanden
Naboskabspolitikken er meget vigtig for EU, Middelhavsområdet, det østlige partnerskab og først og fremmest Vestbalkan. Jeg giver nu ordet til den kommissær, som er ansvarlig for denne politik.
Štefan Füle
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne gratulere ordføreren for Kroatien, hr. Swoboda, og udtrykke min værdsættelse af hans fair og afbalancerede betænkning. Betænkningen anerkender det imponerende fremskridt, som Kroatien har opnået med hensyn til at leve op til tiltrædelseskriterierne, samtidig med at det erkendes, at der stadig er behov for en yderligere indsats for at kunne afslutte forhandlingerne.
EU og Kroatien har midlertidigt lukket 28 ud af 35 forhandlingskapitler. På tiltrædelseskonferencen på ministerniveau den 19. april skulle det være muligt foreløbigt at lukke yderligere kapitler, hvor Kroatien enten har opfyldt eller er meget tæt på at opfylde de nødvendige benchmarks for lukning. Som det blev konstateret på mødet i Rådet (almindelige anliggender) i december 2010 er afslutningen af forhandlingerne nu inden for rækkevidde.
Som i alle forhandlinger skal de vanskeligste spørgsmål behandles i afslutningsfasen. Som hr. Martonyi lige har understreget, meddelte det ungarske formandskab tidligere, at man stilede mod at afslutte forhandlingerne i første halvdel af 2011, hvis alle kriterier og benchmarks var opfyldt. Det er en ambitiøs målsætning, som kun kan opfyldes, hvis Kroatien fortsat gør en ekstraordinær indsats for at opfylde de resterende krav i tide.
De største udfordringer, der skal overvindes, er de nødvendige benchmarks for at lukke kapitel 23 vedrørende retsvæsenet og de grundlæggende rettigheder og kapitel 8 vedrørende konkurrencepolitikken. Kroatien har arbejdet hårdt på begge områder, men nu er tiden inde til at gøre arbejdet færdigt.
Med hensyn til retsvæsenet og de grundlæggende rettigheder er de vigtigste områder, hvor Kroatien skal leve op til sine forpligtelser, påvisning af troværdige og holdbare resultater i bekæmpelsen af korruption, styrkelse af retsvæsenets uafhængighed, ansvarlighed, upartiskhed og professionalisme, behandling af spørgsmålet om straffefrihed for krigsforbrydelser, efterlevelse af målene i boligprogrammet for flygtninge og forbedring af gennemførelsen af mindretallenes rettigheder. Fuldt samarbejde med ICTY er stadig et krav.
På alle disse områder er der benchmarks, der skal opfyldes. Kommissionen er for øjeblikket i færd med at gøre status over de fremskridt, Kroatien har gjort for hver af disse benchmarks, og vi vil aflægge beretning herom i den kommende interimsrapport, som skal være færdig i midten af marts.
Jeg havde i går et meget nyttigt og konstruktivt møde med premierminister Kosor. Vi drøftede vigtigheden af at fastholde momentum i tiltrædelsesforhandlingerne og tackle de udestående spørgsmål, der endnu ikke er blevet løst. De kroatiske myndigheder er helt klar over, hvad der skal gøres. I den forbindelse glædede det mig, at premierministeren forsikrede mig, at hun personligt er engageret i at sikre, at arbejdet fortsætter med fuld styrke, indtil EU-tiltrædelsesprocessen kan afsluttes.
Jeg er fuldstændig enig med dem, der opfordrer EU til hverken at give Kroatien en særlig rabat eller opstille kunstige hindringer for landet. Principperne om fuld overholdelse af de fastsatte betingelser, der gælder for kandidatlandene og fuld overholdelse af de forpligtelser, som EU har indgået, er fortsat hjørnestenene i udvidelsesprocessen. Det er selve kernen i processens troværdighed.
Kommissionen vil fortsat give sin fulde støtte til Kroatien, som arbejder hårdt på at nå sit mål om tiltrædelse af EU. Jeg er sikker på, og her følger jeg hr. Martonyis linje, at medlemsstaterne vil beslutte, at tiltrædelsesforhandlingerne kan afsluttes, så snart vi kan konstatere, at de resterende benchmarks for lukning af forhandlingerne er blevet opfyldt. Jeg er ligeledes overbevist om, at Parlamentet, når det skal give sit samtykke til udkastet til tiltrædelsestraktat, vil spille sin kritiske rolle i overensstemmelse med den meget konstruktive holdning, man har udvist i forbindelse med Kroatiens tiltrædelsesproces.
Som Deres ordfører, hr. Swoboda, er jeg fast overbevist om, at Kroatiens borgere, efter at de har givet deres støtte til deres lands tiltrædelse af EU, vil kunne vælge deres repræsentanter ved det næste valg til Parlamentet.
Hannes Swoboda
for S&D-Gruppen. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil først gerne oprigtigt takke alle skyggeordførerne for deres gode samarbejde, som førte til, at vi nu har en betænkning, som forhåbentlig finder bred tilslutning.
Jeg skal begynde med at nævne premierminister Jadranka Kosors efter min mening meget vellykkede besøg i Parlamentet i går. Hr. formand! De nævnte, at Kroatiens tiltrædelse ikke blot er af stor betydning for Kroatien og for EU, men at den også har stor betydning som et signal til hele regionen. Det første, jeg gerne vil sige for at understrege dette aspekt, vedrører reformerne. Hvis et land udfører de opgaver, man har bedt det om, så skal vi også holde de løfter, vi har givet om medlemskab. Som hr. Martonyi og kommissæren har sagt, er der stadig arbejde, der skal gøres. Budskabet skal stadig være, at man også skal gennemføre de sidste skridt i reformerne, således at vi kan nå vores fælles mål om at afslutte traktaten i juni.
Under drøftelsen med fru Kosor sagde hr. Schulz, at stridighederne i Piranbugten tidligere ville være blevet afgjort ved krig. I dag sætter vi os ved forhandlingsbordet og prøver at forhandle os frem til en løsning af disse spørgsmål. Det er også et vigtigt signal til hele regionen - her tænker jeg på Serbien og Kosovo - om at sådanne stridigheder kan afgøres ikke ved at slås, men simpelt hen ved forhandlinger og dialog. Premierministeren sagde, at regeringen og oppositionen i hendes land bevægede sig i samme retning, når det gælder EU. Min sidste samtale med Zoran Milanović, lederen af den socialdemokratiske opposition, bekræftede ligeledes, at det er tilfældet.
I går drøftede vi Albanien. Også Albanien kunne tage dette som et eksempel på, hvordan man kan arbejde sammen, når det drejer sig om vigtige fælles anliggender, og se bort fra politiske betragtninger.
Vi skal derfor sende et budskab både til Zagreb og til Kroatien som helhed om, at vi - Rådet, Kommissionen og Parlamentet - arbejder sammen på at afslutte forhandlingerne i juni, således at traktaten kan afsluttes, og vi så kan give vores samtykke til efteråret, så ratificeringsprocessen virkelig kan begynde, men vær venlig - og det er henvendt til Kroatien - at tackle de spørgsmål, der endnu ikke er blevet løst. Med hensyn til korruptionsbekæmpelse er der allerede taget modige skridt, men der er stadig behov for nogle få sidste skridt. Når det drejer sig om reformen af retsvæsenet, og også når det gælder skibsværfterne, er der stadig arbejde, der skal gøres. Men alle disse punkter er også indeholdt i vores betænkning, og de frembyder ikke uovervindelige hindringer, men giver Kroatien lejlighed til at opfylde de pågældende krav.
Med det in mente skal vi i dag sende et fælles budskab fra os alle her til Kroatien og til hele regionen om, at hvis et land udfører de opgaver, som det er blevet bedt om, vil EU også overholde sine løfter om, at landet kan blive medlem af EU. Hr. formand! Som De sagde i går, vil det også være til EU's fordel, hvis vi accepterer Kroatien, forudsat at Kroatien har gjort, hvad det er blevet bedt om.
Jeg vil derfor endnu en gang takke alle skyggeordførerne. Hvis vi kan sende et så enigt budskab som muligt til Kroatien og hele regionen, har vi taget et stort skridt i retning af en fredelig integration af hele regionen.
Bernd Posselt
for PPE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Jeg må indrømme, at jeg er meget bevæget i dag, for det er i år 20 år siden, at demokratibevægelsen i Slovenien og Kroatien slog rod. Den var et år gammel, og folk jublede, som de også gjorde det i Ungarn, Den Tjekkiske Republik og andre steder.
Så kom den jugoslaviske folkehærs brutale angreb den 28. juni 1991. Dengang syntes alting at være vendt tilbage til det, det var før. Jeg var i Vukovar, da denne lille blomstrende model af Europa blev tilintetgjort, og mange hundrede tusinde mennesker mistede deres hjem, og mange tusinde mistede livet. Jeg har siden kunnet følge Kroatiens vej mod EU. Vi må helt klart erkende, at Kroatien har gjort en uhørt indsats for at følge den vej.
Kommissæren har udtalt det afgørende ord i dag. Han talte om fairness. Vi kunne overordnet benævne Swoboda-betænkningen "Fairness for Kroatien", for det er det, det drejer sig om. Det drejer sig ikke om privilegier eller rabatter - det er allerede blevet sagt med rette - men om fairness. Kroatien er i dag rede til at tiltræde EU. Der er stadig nogle sidste anstrengelser, der skal gøres på nogle få områder i de kommende måneder. Men vi må ikke opstille kunstige hindringer for dette land, som det desværre har været tilfældet gentagne gange i de sidste par år. I en historisk og kulturel sammenhæng hører Kroatien sammen med Slovenien og Ungarn. Kroatien burde have været optaget i EU sammen med disse centraleuropæiske lande - Kroatien er også i høj grad et centraleuropæisk land. Det skete af mange grunde ikke, men nu er tiden moden. Det er derfor, vi presser på. Vi fastsætter ingen datoer - vi holder fast ved vores linje om, at kriterier er vigtigere end datoer. Men vi opfordrer kraftigt til, at der ikke opstilles kunstige hindringer, og til at dette land behandles på fair og retfærdig vis.
Ivo Vajgl
for ALDE-Gruppen. - (SL) Hr. formand! Det er i dag sidste gang, at vi drøfter betænkningen om Kroatiens fremskridt som kandidat til fuldt medlemskab af EU. Jeg vil gerne takke ordføreren, hr. Swoboda, som har arbejdet med dette i en årrække, for hans konstruktive og venlige tilgang både over for skyggeordførerne og i hans forhold til den kroatiske regering og hele det kroatiske folk.
Set i bakspejlet og i lyset af de omstændigheder, hvorunder Kroatien blev et selvstændigt land for 20 år siden, kunne vi måske sige, at Kroatien har ventet længe nok, ja måske for længe, på medlemskab. Hr. Martonyi! De har givet os meget konkrete oplysninger om Deres planer vedrørende Kroatiens tiltrædelsesforhandlinger. Vi støtter Deres planer og håber, at de bliver en realitet.
For ledelsen i Zagreb er der meget, der skal gøres i de kommende måneder, før Kroatien kan afslutte forhandlingerne. Kapitel 23 har i hele forløbet været genstand for særlig opmærksomhed i Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa (ALDE). Vi drøftede dette og blev enige i går under den venskabelige samtale mellem hr. Verhofstadt, formand for ALDE-Gruppen, og fru Kosor.
Dette kapitel er nøglen til retsstaten, til seriøst at håndtere fortidens arv, til et effektivt og uafhængigt retsvæsen, til retlig sikkerhed og lighed for alle borgere. Alle lande, der bygger på retsstaten - alle medlemmer af EU - skal sikre frihedsrettigheder såsom åbenhed og medieuafhængighed, beskyttelse af mindretal, ligestilling mellem mænd og kvinder og beskyttelse af alle, som er anderledes.
Den kroatiske regering og premierminister Jadranka Kosor fortjener ros for beslutsomt at have tacklet korruption og kriminalitet. Kroatien skal også anerkendes for med succes at have etableret venskabelige forbindelser med dets naboer, men samtidig skal man tilskynde landet til at løse de endnu ikke afklarede spørgsmål.
Når vi giver Kroatien grønt lys for den sidste runde af forhandlinger og for dets sidste anstrengelser for at blive fuldgyldigt medlem, skal vi påpege, at denne betænkning henvender sig til alle de lande i det sydøstlige Europa, som har de samme forventninger. Vi har også forventninger. Vi forventer, at Europa fuldender udvidelsesprocessen og bliver et kontinent med sammenhørighed og med samme værdier.
Tillad mig blot at tilføje en sætning. Kun på denne måde vil EU i verden i dag kunne blive, og spille rollen som, en verdensleder. Hr. formand! Tak for Deres tålmodighed.
Franziska Katharina Brantner
for Verts/ALE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil tilslutte mig dem, der har takket hr. Swoboda for et godt samarbejde sidste år og for første gang i år.
Jeg er enig med hr. Posselt i, at det er en fair betænkning. Vi glæder os meget til at byde Kroatien velkommen - som det er blevet sagt - så snart alle kriterier er opfyldt. Det er et særligt land, der tiltræder EU, og EU har et særligt ansvar for at bagefter at sikre, at alle de andre lande i Vestbalkan også vil kunne komme med. Det er set i lyset af dette regionale perspektiv, at Kroatien skal være klassens duks nu, således at dets klassekammerater kan tiltræde senere. Vi har et ansvar over for de andre lande, for hvis vi fejler nu, og hvis vi begår fejl nu, vil det være meget vanskeligere for andre at komme med. Vi kan ikke opgive vores mål vedrørende Vestbalkan.
Nogle har nævnt kapitel 23, der drejer sig om korruption. Vi mener, at EU også skal være ærlig for sit vedkommende og virkelig overveje, i hvilken udstrækning EU også har været impliceret i korruption. Derfor opfordrer vi ligeledes OLAF til at undersøge konsekvenserne for EU. Jeg opfordrer alle grupper til at tilslutte sig disse bestræbelser, da det er nødvendigt, at vi også er ærlige over for os selv.
Til sidst vil jeg gerne påpege, at et vigtigt aspekt af medlemskab af EU er, hvordan vi håndterer fortiden. Man har nævnt ICTY. Dette er afgørende, men vi mener også, at de lokale krigsforbryderdomstole skal fungere bedre. I en rapport fra Amnesty International understreges det, at der stadig er en række huller og mangler. Vi mener, at der er plads til forbedringer f.eks. vedrørende beskyttelse af vidner, og vi ville også gerne se forbedringer der. Vi mener, at det er afgørende, at EU insisterer på dette aspekt af fortiden og arbejder med fortiden.
Bortset fra det glæder vi os alle til at byde Kroatien velkommen i Parlamentet.
Geoffrey Van Orden
for ECR-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Vi mener, at udvidelse er et af de mere vellykkede aspekter af EU-politikken, forudsat at den gennemføres i henhold til strenge kriterier, og at man lærer af tidligere tiltrædelser.
I henhold til Rådet er afslutningen på tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien inden for rækkevidde, men vi ved fra Kommissionen, at man endnu ikke helt har fået løst korruptionsspørgsmålet og forskellige spørgsmål i forbindelse med reformen af retsvæsenet. Det er meget alvorligt. Vores bekymringer er ganske konkrete.
Kroatien, der har en befolkning på 4,5 millioner, lider tilsyneladende under et efterslæb på en million ubehandlede retssager, og et stort antal af disse sager har at gøre med misbrug af ejendomsrettigheder. Mediefriheden er også under angreb. Tidligere ministre er blevet anklaget for korruption. Nogle vil måske betragte dette som et bevis på, at der gøres noget. Men i virkeligheden afslører det et dybtliggende onde, som næsten ikke er blevet berørt. En omfattende korruption blandt politikere og ansatte inden for retsvæsenet har betydet, at man ikke har tacklet den organiserede kriminalitet, der direkte har forbindelse til Balkanruten.
Til trods for den klagesang af problemer, der her er nævnt, ser det ud til at være givet, at Kroatien hurtigt vil tiltræde. Det ville være en skam, hvis tiltrædelsesprocessen blot blev en formalitet, der er afhængig af et subjektivt politisk ønske, og bliver afsluttet, før disse grundlæggende problemer er løst.
Takis Hadjigeorgiou
Hr. formand! Vi i Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre er for Kroatiens tiltrædelse til EU, og vi håber, at landet snart bliver fuldgyldigt medlem, forudsat at det er det kroatiske folks vilje, og forudsat at landet opfylder alle tiltrædelseskriterierne.
I statusrapporten konstateres det, og det er vi glade for, at der er blevet gjort fremskridt med hensyn til flygtningenes tilbagevenden, kvinders rettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder og afklaring af problemerne i forholdet til nabolandene. Men vi insisterer på, at der skal gennemføres yderligere reformer, især hvad angår retsvæsenet og udryddelsen af korruption.
Vi skal imidlertid også være opmærksomme på den kroatiske befolknings socioøkonomiske problemer, såsom fattigdom, langvarig arbejdsløshed og undermineringen af arbejdstagernes rettigheder. Forslagene om at fremme en liberal økonomi i Kroatien vil desværre forværre kroaternes socioøkonomiske situation.
Vi støtter derfor fremme af en reel social udvikling, som vil sikre livskvaliteten for alle Kroatiens borgere ved at modernisere socialbeskyttelsessystemet, gøre noget ved arbejdsløsheden, forbedre adgangen til sundhedstjenester, boliger og uddannelse og udrydde diskrimination, især over for mindretal.
Jaroslav Paška
for EFD-Gruppen. - (SK) Hr. formand! Siden oktober 2005, hvor det blev besluttet at påbegynde drøftelser om Kroatiens tiltrædelse til EU, har den kroatiske regering gennemført omfattende ændringer i den måde, landet styres på med det formål så godt som muligt at forberede Kroatien til medlemskab af EU.
Det største fremskridt i tiltrædelsesprocessen blev gjort i 2010, hvor vores kroatiske venner afsluttede forhandlingerne om en række komplicerede kapitler og gennemførte grundlæggende ændringer i forfatningen samt gjorde fremskridt med hensyn til en civiliseret løsning på grænsestridighederne med nabolandene. Den serbiske præsident Tadics officielle besøg i Vukovar viste, at forbindelserne mellem de kroatiske og serbiske borgere også kan bygge på gensidig respekt, agtelse og forståelse.
Hvor hurtigt tiltrædelsesprocessen nu afsluttes er alene op til Kroatien, som efter at have opfyldt alle betingelserne for EU-medlemskab også skal have deres borgeres samtykke til et sådant skridt i en landsomfattende folkeafstemning. Jeg ønsker oprigtigt vores kroatiske venner held og lykke med hurtigt at få afsluttet de sidste kapitler, og jeg håber, at de via en folkeafstemning vil kunne bekræfte, at de er rede til at blive en del af det europæiske fællesskab.
Andrew Henry William Brons
(EN) Hr. formand! For mindre end 20 år siden kæmpede Kroatien for at sikre sin uafhængighed. Nu bliver den dem tildelt uden affyring af et eneste skud.
Kroatien har måttet gennemføre omfattende og gennemgribende lovgivningsmæssige ændringer. Kroatien har også måttet tage støtten fra sine vigtige industrier og de mennesker, der arbejder i disse industrier. Kroaterne skal gøre alt dette, før EU nedlader sig til at acceptere Kroatiens medlemskab.
Men det, der har størst betydning, er, at man går med til alle disse ændringer, før befolkningen via en lovet folkeafstemning har givet sit samtykke eller endog er blevet spurgt. Til trods for at opinionsundersøgelserne viser, at der er stor modstand mod EU-medlemskab, tager man det for givet, at resultatet af folkeafstemningen bliver positivt. Når der gennemføres vældige ændringer i forventning om et ja, som man endnu ikke har fået, kan vi være overbevist om, at samtykke blot betragtes som en formalitet.
I denne rapport hævdes det, at redaktører og journalister klager over alt for stort politisk pres. Men der siges ikke noget om, hvorledes dette pres kan sikre en fri og fair folkeafstemning.
Elmar Brok
(DE) Hr. formand, hr. rådsformand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Ja, vi er nu nået til sidste runde før tiltrædelsen, for så vidt vi skal drøfte dette spørgsmål i fællesskabsinstitutionerne, for så kommer dernæst ratificeringsprocessen i de nationale parlamenter, og den vil ganske sikkert heller ikke blive nem. Men da jeg i min tid som formand for Udenrigsudvalget på nært hold kunne observere de foregående 12 udvidelsesmedlemsstater, kan jeg sige, at Kroatien er et land, der har gjort et stort stykke arbejde over en lang periode for at opfylde kriterierne, og af den grund er udviklingen mod et ja positiv.
Vi bør støtte dette af politiske grunde. Det er også et signal til andre lande, som måske er nødt til at vente længe, før Europas dør åbnes for dem i stedet for generelt at være lukket. Det generelle politiske budskab er vigtigt. Men jeg vil på grundlag af vores erfaringer med andre lande sige, at det er nødvendigt, at Kroatien arbejder på at reformere sine retlige og administrative systemer også i egen interesse - uafhængigt af tiltrædelsesprocessen. Når det tager alt for lang tid, inden sager behandles, eller der rettes anklager om korruption, men retssagerne mod de anklagede varer for længe, skader det landets samlede udvikling. Der skal gøres mere på dette område.
Göran Färm
(SV) Hr. formand! Først en stor tak til ordføreren, hr. Swoboda, som har gjort et godt stykke arbejde. Kroatiens medlemskab af EU nærmer sig nu, men der er stadig nogle udfordringer tilbage som f.eks. bekæmpelse af korruption. Kroatien har vedtaget ny og bedre lovgivning, men nu skal reformerne gennemføres. Der behøves effektive efterforskninger, retsforfølgelse og domstolsafgørelser.
Lige nu hviler alles øjne på sagen om den tidligere premierminister, Ivo Sanader, som er fængslet i Østrig. Vi priser det mod, som journalister og politikere i Kroatien har udvist i afdækningen af korruption inden for den politiske elite. Men sagen om Ivo Sanader er også et sandhedens øjeblik for EU, da korruption forudsætter to parter. I og med at anklagerne går på, at Ivo Sanader har forsøgt at påvirke EU på utilbørlig vis, har jeg foreslået, at Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig, OLAF, skulle samarbejde med de kroatiske efterforskere for at kaste lys over disse oplysninger, for vi ved naturligvis ikke, om det er sandt.
Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) vil stryge denne vigtige del af beslutningsforslaget, men vi opfordrer sammen med Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance alle politiske grupper til at støtte den. EU skal være proaktiv og ikke blot lægge ansvaret på Kroatien.
Lena Ek
(EN) Hr. formand! I den globale økonomiske krises stormfulde vande er det opmuntrende at se, at Kroatien holder en fast kurs mod medlemskab.
De hidtidige fremskridt har været imponerende, men jeg vil gerne understrege, at dette positive momentum nu skal tilføres andre områder, hvor der stadig er meget at gøre.
Der er to ting, som jeg gerne vil understrege i dag. Det første vedrører reformen og styrkelsen af retsvæsenet. Et solidt og uafhængigt retssystem er absolut afgørende for at bekæmpe korruption og sikre retsstaten på lang sigt. Det er ikke kun et spørgsmål om at arrestere kriminelle. Det er et spørgsmål om, hvad der gøres med dem bagefter. Ellers vil bestræbelserne på at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet ikke føre til noget.
Det andet, jeg gerne vil nævne, er, at det er nødvendigt, at samfundet i Kroatien bygger på tolerance. Det europæiske projekt handler om forsoning, og det gælder ikke blot landene imellem - og jeg er glad for Kroatiens forbedrede forhold til sine naboer - men det gælder også internt i landet. Trusler om vold mod mindretal er helt og aldeles uacceptable. Jeg er fuldt ud klar over, hvor vanskeligt dette er, men jeg er også fast overbevist om, at en indsats på dette område ikke blot ville sætte skub i tiltrædelsesforhandlingerne, men at det også direkte ville gavne det kroatiske samfund.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Hr. formand! Vi bør uden tvivl støtte det ungarske formandskab i dets ambitiøse planer om at afslutte forhandlingerne med Kroatien i første halvdel af i år. Kroatiens medlemskab af EU betyder, at vi får en vigtig og konstruktiv allieret, da landet allerede spiller en vigtig rolle og optræder som en vigtig stabiliserende kraft i regionen, og da det er et eksempel for mange andre Balkanlande, som også overvejer at tilslutte sig EU i fremtiden.
Jeg vil i dag gerne udtrykke min store respekt og beundring for de reformer, der er gennemført af den kroatiske regering og det kroatiske samfund, især de reformer, der vedrører bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet og reformen af den offentlige forvaltning og retsvæsenet. Det siger sig selv, at der stadig er områder, der skal forbedres og færdiggøres. Jeg håber, at det vil ske så hurtigt som muligt. Det er også rigtigt, at vi hører forlydender fra Kroatien om, at den kroatiske befolkning ikke er helt overbevist om, at medlemskab vil gavne deres land. Jeg mener, at vi ville gøre klogt i at samarbejde med den kroatiske regering og ufortøvet tage skridt til at vende denne tendens.
Bastiaan Belder
(NL) Hr. formand! Kroatien har gjort gode fremskridt på dets vej mod medlemskab af EU. Det kan ikke bestrides, og det er jeg glad for. Men der er imidlertid to spørgsmål, som jeg stadig er alvorligt bekymret over.
Korruptionen er stadig udbredt i dette Balkanland. Se f.eks. betragtning 7 og 8 i det beslutningsforslag, vi drøfter. Det har store konsekvenser for økonomien og handelsforbindelserne med landet. Det er presserende nødvendigt at få tacklet dette problem bedre, eventuelt i samarbejde med de europæiske institutioner.
En anden bekymring er landets dårlige administrative organisation, jfr. betragtning 28 i beslutningsforslaget. En god administrativ organisation er en forudsætning for, at EU-lovgivningen kan gennemføres korrekt, og for at Kroatien ikke kommer til at halte bagud for begivenhederne.
Så længe der ikke gøres noget ved disse to flaskehalse, vil jeg stadig være bekymret over, at det ungarske formandskab vil gennemføre Kroatiens tiltrædelse så hurtigt. Efter min opfattelse burde tidligere erfaringer have lært os, at det ikke er tiltrædelsen som sådan, men tiltrædelsens kvalitet, der skal være målet. Det vil være med til at sikre folks støtte og mine hollandske borgeres støtte.
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand! Overordnet set går udviklingen i Kroatien i den rigtige retning. Teorien er klar, men den skal bevises i praksis. Der er imidlertid tre områder, hvor der stadig skal gøres et stort arbejde.
For det første skal Kroatien arbejde tættere sammen med Den Internationale Domstol i Haag, for at der hurtigere kan gøres fremskridt med hensyn til menneskerettigheder og retsforfølgning af tidligere krigsforbrydere. Som det fremføres af Amnesty International i "Behind a Wall of Silence" er der stadig eklatante individuelle sager om krænkelse af menneskerettighederne, der skal behandles. Beskyttelse af menneskerettighederne er et afgørende spørgsmål for EU. Vi må ikke gå på kompromis, når det drejer sig om menneskerettigheder, og vi er heller ikke parate til at gå på kompromis.
For det andet er der korruptionen. Den gennemsyrer stadig samfundet, industrien og det politiske liv. Jeg glæder mig over den kroatiske regerings bestræbelser på at gøre noget ved korruptionen i sit eget land, men vi skal insistere på, at man også fortsat jernhårdt vil tackle dette problem.
For det tredje skal Kroatien i egen interesse sikre, at der nu hurtigt gøres fremskridt med hensyn til de reformer, der er påbegyndt inden for retsvæsenet.
Krzysztof Lisek
(PL) Fru formand! For to år siden var jeg formand for udenrigsudvalget i det polske parlament. Jeg havde den fornøjelse at være vært for medlemmer af Kroatiens udenrigsudvalg. Ved den lejlighed spurgte medlemmerne af det kroatiske udvalg, om jeg vidste, hvor mange polakker der på det tidspunkt var på sejlerferie i Kroatien. Det viste sig, at svaret var mange tusinde. De millioner af turister, der besøger dette smukke land i dag, kan fortælle os, at Kroatien er et moderne og demokratisk land, og de kan bekræfte, at Kroatien er rede til medlemskab af EU. Men samtidig spurgte de selvsamme medlemmer af det kroatiske udvalg mig, hvordan Polen omstrukturerede sine skibsværfter. Der er med andre ord stadig mange uløste problemer, som alle her har sagt, og det er problemer, som nødvendigvis skal løses. Til trods for alt dette håber jeg, at hr. Martonyis ønsker går i opfyldelse, at vores ungarske venner og Kommissionen kan afslutte forhandlingerne, og at vi i dag vil høre fra hr. Sikorski, chefen for det polske diplomati, som kommer til stede i Parlamentet, at Polen vil få den glæde at opleve Kroatiens tiltrædelse til EU, når vi får formandskabet for EU.
Zoran Thaler
(SL) Fru formand! Jeg vil gerne tilslutte mig koret af lovprisninger af hr. Swobodas holdning og arbejde.
Jeg håber oprigtigt, at denne betænkning bliver den sidste både for Kroatien og hr. Swoboda, og at Kroatien kommer med så hurtigt som muligt. Under alle omstændigheder vil medlemskabet betyde, at Kroatien kan indhente noget af den tabte tid i tiltrædelsen af EU.
For hvis vi baserer os på, hvor langt Kroatien er kommet i udviklingen på områder som økonomi, samfund, kultur og kunst, kunne dette land let være kommet med sammen med den gruppe af lande, der tiltrådte for syv år siden. Jeg vil foreslå, at myndighederne i Zagreb benytter sig af Kroatiens tiltrædelse til EU til afgørende at få gjort noget ved korruptions- og kriminalitetskulturen. Et andet spørgsmål af afgørende betydning er at underbygge de objektive mediers frihed og beskytte objektive journalister, der arbejder for den offentlige kroatiske tv-station.
Kroatiens tiltrædelse af EU betyder, at vi favner og rækker en hånd ud til Balkanregionen. Jeg ser frem til sammen med vores kroatiske kolleger at arbejde på at bringe fred og stabilitet og fremskridt til denne urolige region.
Andrey Kovatchev
(BG) Fru formand! Jeg vil gerne takke hr. Swoboda for hans fremragende arbejde, og jeg håber virkelig, at denne betænkning bliver den sidste, før Kroatien undertegner tiltrædelsestraktaten til EU.
Jeg tror, at Kroatiens indtræden i EU vil sætte skub i reformerne i regionen, og at det vil blive en succes for hele Europa. Kroatien signalerede selv dette for nylig, da man gav gratis retlige oversættelser af acquis communautaire til sine naboer fra det tidligere Jugoslavien - Bosnien-Herzegovina, Serbien, Montenegro og Makedonien. Landet har således vist, at det er villigt til og evner at bidrage til regionens europæiske fremtid.
At sige ja til Kroatiens tiltrædelse af EU vil udsende et klart signal om, at EU overholder sine løfter over for landene i Vestbalkan, og at udvidelse er en ubegrænset proces. Jeg vil gerne understrege, at selv om alle lande på vores kontinent har sine egne problemer, skal vi være forsigtige med at pege fingre ad de østeuropæiske lande, når vi taler om korruption og kriminalitet.
Det er ikke noget, der kun er kendetegnende for denne region, men det er en udfordring for os alle, og vi kan kun begrænse de negative tendenser på dette område ved en fælles indsats. Gennemsigtighed og demokrati er uforanderlige værdier, og det er netop af denne grund, at vi skal støtte og tilskynde til reformer i Vestbalkan. Jeg ønsker Kroatien alt mulig held og lykke og glæder mig til at byde landet velkommen her som den 28. medlemsstat af EU.
László Tőkés
(HU) Fru formand! Vi kan konstatere, og i den forbindelse må vi skarpt kritisere EU, at Kroatien, selv om landet i mange henseender allerede var rede til tiltrædelse under den sidste tiltrædelsesbølge for seks år siden, stadig forhindres i at komme med. Af denne grund kan vi kun være enige i det ungarske formandskabs mål om at gøre Kroatiens integration til en af de vigtigste målsætninger under deres mandat. På samme linje kan vi kun være enige med den ungarske premierminister, Viktor Orbáns, udtalelse om, at Europas samling ikke er fuldstændig uden integration af landene i Vestbalkan. De lande i det tidligere Jugoslavien, som stadig står uden for, er som gabende sorte huller på EU's landkort. Kroatiens tiltrædelse markerer begyndelsen til en ændring af denne situation. Som den kroatiske premierminister, Jadranka Kosor, sagde i går, er det vores moralske pligt at give landene i det sydøstlige Europa denne opmuntring, for for dem er der intet alternaiv til integration.
Andrzej Grzyb
(PL) Fru formand! Både Swoboda-betænkningen og formandskabets og kommissær Füles redegørelser angiver, at klimaet for at afslutte forhandlingerne med Kroatien er meget positivt. Man bør især lægge vægt på den beslutsomhed, som Kroatien selv har udvist, det gælder f.eks. premierministeren, fru Kosor, ikke blot med hensyn til at få afsluttet selve forhandlingerne, men også når det gælder samarbejdet med landets naboer og Den Internationale Straffedomstol. Udsigterne til at kunne tilslutte sig i den nærmeste fremtid og den stemning, der hersker i Parlamentet, vil også hjælpe Kroatien. Det er et vigtigt tegn, at man ikke vil tillade, at eventuelle fremtidige problemer hober sig op, og at de 20 års ventetid vil ende med undertegnelsen af tiltrædelsestraktaten. Vi skal også anerkende Kroatiens symbolske gestus, f.eks. da man gav en fuldstændig oversættelse af acquis communautaire til alle de nabolande, der arbejder på at opnå medlemskab. Jeg vil gerne give udtryk for anerkendelse af hr. Swobodas arbejde, og jeg er også sikker på, at dette bliver den sidste betænkning om Kroatiens fremskridt i forberedelserne til medlemskab. Vi vil snart byde landet velkommen som medlemsstat i EU.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Fru formand, hr. kommissær, hr. minister! Jeg støtter helt klart det ungarske formandskab i dets bestræbelser på at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien i juni. I mange henseender har Kroatien opnået en højere grad af udvikling end visse EU-medlemsstater. Det er indlysende, som hr. Martonyi også nævnte, at der stadig er meget, der skal gøres. Hr. Swoboda har en fremragende forståelse for kompleksiteten i Balkanregionen.
Kroatiens succes kunne tjene som en tilskyndelse for Serbien og de andre lande i Vestbalkan. Det er vigtigt for vores venner i Vestbalkan og vores kroatiske kolleger at forstå, at de interne reformer ikke skal gennemføres for EU's skyld, men for deres egen befolknings skyld. Jeg mener, at det er af særdeles stor betydning at forbedre situationen for serbiske, ungarske og andre nationale mindretal og sikre den velfortjente tilbagevenden for de serbere, som flygtede eller blev fordrevet, serberne fra Krajina, samt at afklare problemerne i forholdet til naboen Slovenien. Vi skal anerkende, at den kroatiske statschef adskillige gange har gjort en gestus for en historisk forsoning mellem Serbien, Bosnien-Herzegovina og Kroatien.
Jelko Kacin
(SL) Fru formand! Jeg ønsker den kroatiske regering og Kommissionen masser af beslutsomhed, tålmodighed, vedholdenhed og energi i færdiggørelsen af reformerne, og jeg ønsker også, at Kroatien måske skulle markere 20-årsdagen for sin uafhængighed ved at afslutte forhandlingerne.
Det er mit oprigtige ønske. Men om det vil være muligt, afhænger imidlertid af den kroatiske regering og samarbejdet mellem den, dvs. den regerende koalition, og oppositionen i det kroatiske parlament. Det, der desuden nu er brug for, er, at politikerne er meget mere opmærksomme på og lydhøre over for de sociale aspekter. Den aktuelle økonomiske krise betyder, at de fordele, som EU-tiltrædelsen kan give Kroatiens økonomi og landets borgere, udhules af sociale prioriteter, og det fører til stigende kritik af EU.
Sidst men ikke mindst er det også nødvendigt, at Kroatiens befolkning siger ja i en folkeafstemning. Et tab i momentum i Kroatiens tiltrædelse vil ikke få katastrofale følger for Kroatien, men det ville sende et meget negativt budskab til de lande i Vestbalkan, som er på vej ind i EU. Hvis forhandlingerne ikke er afsluttet, vil de kroatiske medlemmer ikke kunne få observatørstatus i Parlamentet, og der vil ikke være noget medlemskab. Jeg opfordrer Dem derfor til at fastholde tempoet og gøre den nødvendige indsats.
Marije Cornelissen
(NL) Fru formand! Jeg er glad for, at Kroatien er kommet nærmere på tiltrædelse. Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance er en stor fortaler for alle Balkanlandenes og også Tyrkiets tiltrædelse af EU. Men vi er netop så store fortalere for deres tiltrædelse, fordi vi lægger så stor vægt på de reformer, der er nødvendige for at opnå medlemskab. Kroatien har endnu ikke fuldstændig gennemført disse reformer. Processen skal fortsættes.
Når der skal stemmes, vil vi derfor forsøge at sikre, at der ikke angives nogen bestemt dato i betænkningen. Det er muligt, at forhandlingerne kan afsluttes i første halvdel af i år, men det et lige så sandsynligt, at det ikke sker. Det drejer sig ikke om, hvornår forhandlingerne afsluttes. Det drejer sig om, at Kroatien skal have opfyldt alle kriterier, når det sker.
For hvis der er én ting, vi har lært af Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse, er det, at vi ikke skal fastlægge en bestemt dato. Vi skal i stedet for gøre det klart, hvad der stadig skal gøres. Endnu en ting. Et af de områder, hvor Kroatien kunne gøre lidt mere, er beskyttelse af seksuelle mindretal. Det ville være dejligt, hvis det nuværende EU-formandskab ville foregå med et godt eksempel ved at tillade Gay Pride i Budapest den 18. juni 2011.
Charles Tannock
(EN) Fru formand! Kroatiens fremskridt mod EU-medlemskab forløber glat, som det gøres klart i betænkningen. De britiske konservative støtter udvidelsen af EU med lande, som fuldt ud opfylder Københavnskriterierne, da vi mener, at et større EU vil føre til en mere fleksibel og mindre centraliseret union.
Kroatien skal lykønskes for dets bestræbelser på at udrydde korruptionen, og arrestationen af den tidligere premierminister, Sanadar, er et bevis herpå. Jeg er glad for, at Slovenien ikke længere blokerer for Kroatiens tiltrædelse på grund af de to landes grænsestrid. Det har altid været et bilateralt spørgsmål, men bør på ingen måde udelukke Kroatien fra at tilslutte sig EU. Der er også en lille strid med Montenegro, som jeg er ordfører for, og som vil blive løst af ICJ.
Jeg mener desuden, at Kroatiens tiltrædelse vil fremskynde EU-tiltrædelsen for hele regionen i det tidligere Jugoslavien. Især som ordfører for Montenegro og som en stor ven af Serbien håber jeg, at Kroatiens medlemskab vil tilskynde de to lande til at arbejde videre med reformerne, og at Kroatien ikke vil prøve at hævne sig, når det er kommet med i EU, ved at blokere for Serbiens tiltrædelse.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Blandt kandidatlandene er Kroatien det land, som er kendt for at have gjort størst fremskridt. Det er ikke overraskende, da Kroatien kulturelt og historisk er fast forankret i Centraleuropa. Kroatien har mange gange bevist, at landet er parat til at tilslutte sig EU, f.eks. med løsningen af fiskerikonflikten. Det er naturligvis nødvendigt med en yderligere indsats, når det gælder korruptionen, men det er klart, at der ikke mangler vilje, hvilket man kan se ved arrestationen af den tidligere premierminister, Ivo Sanader. Vi har også set, at der sker noget i forbindelse med krigsforbrydelser. I den forbindelse må vi se, hvilken rolle de tyske arrestordrer, der er udstedt mod højtstående tidligere medlemmer af det jugoslaviske hemmelige politi, vil spille.
Kroatien synes at være rede til at tage afstand fra fortiden f.eks. ved at give hjælp til tilbagevendende krigsflygtninge. I den henseende ville det også være ønskværdigt, hvis EU kunne gøre noget ikke blot for krigsflygtningene, men også for de mennesker, der er blevet fordrevet, og forsøge at finde en løsning på Donauschwabernes tilbageleveringskrav.
Jean-Pierre Audy
(FR) Fru formand! Jeg vil gerne lykønske min kollega, hr. Swoboda, med et afbalanceret beslutningsforslag, og jeg vil understrege, at det er helt afgørende, at denne tiltrædelse bliver en succes. Det får mig til at henlede opmærksomheden på den store bekymring, der hersker i visse dele af offentligheden, da denne tiltrædelse kommer på et forkert tidspunkt. Historien arbejder ikke efter en tidsplan, og vi har krisetider. Europas befolkninger er bekymrede.
Efter Berlinmurens fald fik vi en bølge af tiltrædelser af tidligere kommunistiske lande, og i dag går vi frem sag for sag. Hr. kommissær! Det er grunden til, at jeg mener, at vi har brug for en omfattende informationskampagne i alle EU's medlemsstater, og måske også i Kroatien, for at forklare det arbejde, der er blevet gjort, at alle kapitlerne er opfyldt, og at der er blevet gjort grundige forberedelser til denne tiltrædelse.
Det er mit forslag, for tiltrædelse er ikke en europæisk beføjelse. Det er medlemsstaterne og landenes befolkninger, der er kompetente vedrørende tiltrædelse. Det er vores pligt at gøre denne tiltrædelse til en succes. Lad os bruge alle de til rådighed værende midler i denne vanskelige periode, som vi gennemlever, for at gennemføre den europæiske integration.
Štefan Füle
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg vil gerne sige hjertelig tak for denne konstruktive og opmuntrende forhandling. Parlamentets forslag til beslutning er med sit afbalancerede budskab en afgørende støtte for Kommissionens arbejde. Beslutningsforslaget indeholder mange nyttige retningslinjer for Kroatiens fremtidige arbejde, og jeg er især glad for, at man ofte har nævnt fairness, kvalitet og troværdighed i forhandlingen i dag.
Jeg er også fuldstændig enig med alle dem, der i dag har understreget, at hele denne proces og den indsats, der kræves, er til gavn for Kroatiens borgere. Medlemskabets fordele skal klart forklares i de kommende måneder.
Parlamentets konstruktive og konstante støtte til Kroatiens tiltrædelsesproces er et vigtigt signal. Det er ikke kun vigtigt for Kroatien, men det er også vigtigt for alle kandidatlandene og for potentielle kandidater. Deres støtte vil tilskynde dem til at blive ved med at gøre en kraftig indsats på deres vej mod EU og afslutte forhandlingerne med succes.
János Martonyi
formand for Rådet. - (EN) Fru formand! For det første vil jeg på Rådets vegne gerne udtrykke min værdsættelse og tak for Parlamentets - og især ordføreren, hr. Swobodas - fortsatte engagement i og positive bidrag til vores bestræbelser på at gøre fremskridt ikke blot i retning af en vellykket udvidelse med Kroatien, men vedrørende hele udvidelsesprocessen.
Det er min faste overbevisning, at denne meget konstruktive og meget nyttige forhandling her til formiddag klart har påvist disse bestræbelser. Det er også min overbevisning, at det beslutningsforslag, der skal vedtages, understreger Parlamentets afgørende rolle, som jo går langt videre end det konkrete spørgsmål om Kroatiens tiltrædelse.
Dette vil sende et meget vigtigt budskab til den europæiske offentlighed, til borgerne i Europa, om, at udvidelsen virkelig er i deres interesse, og det vil måske overbevise dem om, at den udvidelsestræthed, der opstod, og som man følte lige efter det, vi nu kalder Europas genforening, er forsvundet, og at udvidelsesprocessens tog skal køre videre.
Det vil samtidig sende et meget vigtigt politisk budskab til de andre kandidatlande og de lande, der ønsker tiltrædelse. Det understreges også i Deres betænkning og beslutningsforslag. Vi ved alle, at den afgørende faktor for stabilitet, samarbejde og forsoning i landene i Vestbalkan er de europæiske perspektiver.
De europæiske perspektiver skal derfor være troværdige, og de skal underbygges og påvises af konkrete foranstaltninger. Det er netop tilfældet med Kroatiens kommende tiltrædelse af EU. Vi ved alle, at vores arbejde ikke er færdiggjort. Europa er stadig ikke et hele, og det er vores grundlæggende målsætning at arbejde videre med denne proces.
Der er blevet fremsat nogle meget vigtige kommentarer om f.eks., om tiltrædelsesforhandlingerne har varet for længe eller ikke længe nok. Det er rigtigt, at tiltrædelsesforhandlingerne har varet næsten seks år, og det er længere, end det var tilfældet for vores lande. Jeg vil nu anbefale, at vi ser fremad og forsøger at fremskynde denne proces så meget som muligt.
Der er blevet gjort mange store fremskridt og opnået mange vigtige resultater på begge sider, og jeg skal kun igen og igen understrege, at vi er fast besluttet på og overbevist om, at vi med en fælles indsats fra alle parter nu kan gennemføre en troværdig og kvalificeret udvidelse.
Jeg vil endnu en gang takke Dem for Deres meget vigtige idéer og kommentarer, og jeg vil også gerne takke Kommissionen. Det gør jeg naturligvis i håb om, at vi vil kunne gennemføre vores målsætning, som, skal jeg gentage, er at afslutte forhandlingerne før udgangen af juni i år.
Formanden
Jeg har modtaget et forslag til beslutning i henhold til forretningsordenens artikel 110, stk. 2, om emnet for denne forhandling.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag den 16. februar kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
Debora Serracchiani
Vi håber, at Kroatien hurtigt gør fremskridt i forhandlingerne om EU-medlemskab. Det er afgørende at fremskynde Kroatiens tiltrædelse, når man ser på landets strategiske geopolitiske placering som en port til markederne i Centraleuropa. Det er derfor nødvendigt med en integreret udvikling af havne og forbindelser til de europæiske korridorer, især da Kroatien vil få en betydelig strøm af EU-midler, hvoraf 60 % skal gå til infrastruktur.
For at det kan ske, skal Kroatien fortsætte med at vedtage de nødvendige reformer. Kroatien skal især styrke den offentlige forvaltning og retsvæsenet, bekæmpe korruption og sikre fuldt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien. Jeg glæder mig over indgåelsen af aftalen mellem EU og Republikken Kroatien om Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug. Jeg er skuffet over situationen vedrørende den kroatiske skibsbygningsindustri. Det er en sektor, som engang var perlen i den kroatiske industrieksport, men som nu ligger næsten totalt i ruiner.
Jeg håber, at den kroatiske regering vil kunne afslutte omstruktureringsprocessen så hurtigt som muligt, således at man også kan lukke konkurrencekapitlet. Jeg vil især understrege betydningen af Kroatiens tiltrædelse for den integrerede søfartspolitik i Adriaterhavet, som snart officielt bliver et næsten fuldstændigt europæisk hav.
Jiří Havel
Betænkningen er generelt positiv for Kroatien. Den viser, at landet er tæt på at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne. Men man henleder samtidig som i tidligere år opmærksomheden på de vedvarende og ofte alvorlige mangler. I lyset af de tidligere erfaringer vedrørende grænsestriden mellem Kroatien og Slovenien er det bekymrende, at der ikke er sket særlige fremskridt vedrørende Kroatiens mange territoriale stridigheder med dets andre naboer (især Bosnien-Herzegovina, men også Serbien og Montenegro). Den ekstremt langsommelige tilgang til straf af krigsforbrydelser mod serberne rejser stadig nogle meget alvorlige spørgsmål. Flere hundrede sager er endnu ikke blevet efterforsket og retsforfulgt. Det kroatiske retsvæsen ignorerer stadig disse sager, og det befæster serberne i deres mistillid. Kroatien har stadig heller ikke indgivet de dokumenter, man kalder artilleridagbøgerne, til Den Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien i Haag (ICTY). Tiden er derfor nu inde til at overveje, hvor meget EU skal involveres i dette spørgsmål. Selv de serbiske flygtninges tilbagevenden i 2010 var meget begrænset. I betænkningen nævnes det ikke, hvor mange af de 130 000 serbere, der vendte tilbage til Kroatien efter krigen, var fra Serbien, og hvor mange var fra Republika Srpska i Bosnien-Herzegovina. Antallet af serbiske flygtninge i Republika Srpska (Bosnien-Herzegovina) har været relativt stabilt i adskillige år (mellem 25 000 og 35 000 personer). De kroatiske myndigheder har gjort det umuligt for dem at vende tilbage, især fordi man ikke har løst problemer som f.eks. tilbagelevering af ejendomme, boliger, forpagtningsrettigheder, pensioner osv.
Monika Smolková
Kroatien, der har været kandidatland siden 2003, da det indgav sin ansøgning, har gennemført de krævende forberedelser til EU-medlemskab. Denne proces kræver dybtgående reformer, som ofte er meget upopulære i offentligheden. Som repræsentant for Slovakiet, som fuldførte denne krævende proces for bare syv år siden, beundrer jeg Kroatien, og jeg tror, at Kroatien vil færdiggøre de resterende 10 kapitler så hurtigt som muligt. Siden Jugoslaviens sammenbrud og afslutningen på den militære konflikt har Kroatien gjort store fremskridt på kort tid inden for infrastruktur, tjenesteydelser og turisme, som er den dominerende gren af landets nationaløkonomi. Som en turist, der besøger Kroatien hvert år, mener jeg, at Kroatien hører til i familien af EU-lande, og jeg vil som mine kolleger støtte Kroatiens tiltrædelse.
Ildikó Gáll-Pelcz
skriftlig. - (HU) Kroatien er kun et skridt fra at opfylde sit historiske mål. Spørgsmålet er, hvad dette skridt bliver. Bliver det et langt skridt fuldt af hindringer, måske endog kunstige hindringer? Eller bliver det et lettere, kortere skridt, som er baseret på samarbejde, og hvor der tages hensyn til den indsats, der er gjort indtil nu for at gennemføre de vanskelige forpligtelser? Det kroatiske folk har gjort et betydeligt stykke arbejde for at sikre, at tiltrædelsesforhandlingerne kan afsluttes, og deres samarbejde fortjener anerkendelse, enten det drejer sig om deres bestræbelser på at få nedbragt korruptionen, interessekonflikter og organiseret kriminalitet eller forbedringen af deres naboskabspolitik. Der er naturligvis stadig i dag nogle uløste spørgsmål. Det drejer sig for det meste om bilaterale spørgsmål. Men det er vigtigt at understrege, at disse spørgsmål ikke må forveksles med europæiske anliggender.
Jeg er overbevist om, at Kroatien er værdigt til at blive medlem af EU og er værdigt til at afslutte forhandlingerne med succes under det ungarske formandskab. Kroatiens placering i Vestbalkan er af strategisk betydning. Denne rolle er blevet styrket med de tre aftaler, som er undertegnet af Kroatien og den ungarske regering om styrkelse af energiforsyningssikkerheden, fælles forskning i grænseoverskridende kulbrinteområder og oplagring af olieforsyninger. Jeg ønsker oprigtigt for det kroatiske folk, at alle naturlige - og eventuelt også kunstigt opstillede - hindringer fjernes fra deres vej mod tiltrædelse, for Kroatien er ikke blot modent til, men også værdigt til at komme med i EU. Kære kolleger! Jeg vil bede Dem om med Deres positive stemme at bidrage til, at Kroatien kommer med i EU så hurtigt som muligt, for derved ville tiltrædelsen kunne ske i det symbolske 20. år efter Kroatiens uafhængighed.
Iuliu Winkler
skriftlig. - (HU) Fremskyndelsen af Kroatiens tiltrædelsesforhandlinger bringer muligheden for integration i det sydøstlige Europa inden for rækkevidde. Ikke blot Kroatien, men også de andre lande i Vestbalkan ser optimistisk på deres fremtid i Europa. Det fører til stabilitet og betyder, at demokratiseringsprocessen er uafvendelig. Det fører også til økonomisk vækst i denne region, som har en tung historisk arv. Jeg vil rose den kroatiske regering for dens indsats for at bekæmpe korruption, sikre, at EU-midlerne anvendes korrekt og forsøge at afslutte de forhandlingskapitler, som endnu ikke er lukket. Der er også sket betydelige fremkridt i forbedringen af forholdet til nabolandene. Jeg går konsekvent ind for, at Kroatiens tiltrædelse af EU finder sted så hurtigt som muligt, for som rumænsk medlem af ungarsk nationalitet har jeg nøje holdt øje med det ungarske mindretals skæbne i Kroatien. Det ville være en stor tilfredsstillelse for mig, hvis vi i EU snart kunne byde velkommen til endnu et ungarsk samfund, der bor uden for deres hjemland. Parlamentet skal klart støtte Kroatiens tiltrædelsesbestræbelser. Det er ikke et spørgsmål om at slække på kravene, men det skal gøres lettere at leve op til disse krav. Jeg er enig med de kolleger, der opfordrer Kommissionen til at fastsætte de næste datoer for afslutningen af processen så hurtigt som muligt og lukke tiltrædelseskapitlerne under det ungarske formandskab.
Giovanni Collino
Det ungarske formandskabs hensigt om at afslutte forhandlingerne i første halvdel af 2011 gør os meget optimistiske vedrørende Balkanregionens fremtid og vedrørende disse landes tiltrædelse af EU. Den kroatiske regering har gjort en stor indsats i reformprocessen og for beskyttelse af menneskerettighederne. Det er stadig nødvendigt med forbedringer på nogle områder for at sikre, at man kan betragte Kroatien som værende parat til EU og de målsætninger, der er indeholdt i Europa 2020-strategien, dvs. korruptionsbekæmpelse, beskyttelse af mindretal, herunder italienske mindretal, forkortelse af sagsbehandlingstiden, støtte til domstolenes infrastruktur og udstyr, styrkelse af skattereformer og nedskæringer i de offentlige udgifter
Hvis Kroatien fortsætter med at gennemføre alle de nødvendige reformer for at fuldføre acquis communautaire, så vil EU fra næste efterår have fået en værdifuld tilføjelse, der kan være med til at øge velstanden og sikre den geopolitiske balance mellem Øst og Vest, begyndende i Middelhavsområdet og det nordøstlige Italien. Udviklingen af europæiske makroregioner med udgangspunkt i den adriatisk-ioniske region, som Italien også er en del af, vil hurtigt bringe Kroatien ind i centrum af de europæiske programmer og politikker.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
skriftlig. - (PL) Kroatiens tiltrædelse af EU er genstand for en livlig offentlig debat. Landet er en meget attraktiv destination for europæiske turister, men det har samtidig problemer at kæmpe med. Jeg vil gerne understrege, at Kroatien stadig står over for mange udfordringer og mange statslige reformer, som skal gennemføres effektivt, således at landet kan leve op til EU's krav så hurtigt som muligt.
En udvidelsespolitik, som fremmer konsolideringen af demokratiet, især i Balkanlandene, bør imidlertid også være i EU's interesse. Parlamentet bør være positivt i sin vurdering af de ændringer, der er sket i Kroatien indtil nu, da landet viser stor vilje til at løse sine interne problemer. Vi skal være åbne over for nye medlemmer. Jeg håber, at forhandlingernes tempo vil gøre det muligt for kroaterne at undertegne tiltrædelsestraktaten under det polske formandskab, da dette land fortjener at blive medlem af EU.
