A Tanácshoz intézett kérdések órája
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0138/2007).
A következő kérdéseket nyújtották be a Tanácsnak:
Tárgy: A bevándorlásra irányuló globális megközelítés
A Luxemburgban 2007. június 17-én és 18-án tartott Általános Ügyek Tanácsának a bevándorlásra irányuló globális megközelítés kiterjesztéséről és megszilárdításáról, valamint az e területen meglévő kormányközi együttműködési intézkedések végrehajtásával kapcsolatos problémákról szóló következtetéseinek tükrében, milyen intézkedéseket tud a Tanács előirányozni hatékonyabb uniós politikák kidolgozása céljából, beleértve különösen tényleges döntéshozatali hatásköröket a Bizottság vagy a Frontex számára olyan kérdésekben, mint például kísérleti társulási projektek létrehozása?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Az uniós intézmények hajtják vége a 2007. június 18-i tanácsi következtetésekben előírt intézkedéscsomagokat a Szerződéssel rájuk ruházott hatásköri korlátokon belül, a tagállamokkal és adott esetben az érintett harmadik országokkal együttműködve.
A külső határok ellenőrzésével és felügyeletével kapcsolatos felelősség a tagállamokat terheli. Azonban nemcsak a külső határokkal rendelkező tagállamok, hanem a Schengeni Megállapodásba tartozó valamennyi tagállam érdeke annak biztosítása, hogy a külső határok ellenőrzése hatékony; tettek ezért bizonyos intézkedéseket ezen a területen a szolidaritás és a tagállamok közötti együttműködés előmozdítására.
Az Európai Unió Tagállamainak Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős - általánosságban Frontexként ismert - Európai Ügynökségnek a 2007/2004/EK rendelettel történt létrehozása fontos lépés volt e szolidaritás előmozdításában.
Ehhez hasonlóan a Frontex Ügynökség kapacitása továbberősödött a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására vonatkozó mechanizmus megállapításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslat idén június 12-én történt elfogadásával, valamint a rendelkezésre álló technikai berendezések - "szerszámosládaként” ismert - központosított nyilvántartásának 2007 során való létrehozásáról, amelyeket a tagállamok vezetnek és más tagállamok rendelkezésére tudnak bocsátani.
A közös tevékenységeket és kísérleti projekteket az érintett tagállamok egyetértésével indítják. A gyorsreagálású határvédelmi csapatokat egy vagy több tagállam kérésére hozzák létre. E tevékenységeket a Frontex koordinálja.
Jelenleg nem tervezik a Bizottság vagy a Frontex döntéshozatali hatáskörének bővítését ezzel összefüggésben. Ezen túlmenően a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása általános program keretében a 2007-2013-as időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló 574/2007/EK európai parlamenti és tanácsi határozat jóváhagyása szintén fontos lépés a szolidaritás előmozdításában és létrehozza a pénzügyi támogatás azon tagállamokra való kiterjesztésének új eszközét, amely tagállamok külső határaikon alkalmazzák a Schengeni Megállapodás rendelkezéseit.
Manuel Medina Ortega
(ES) Soros elnök úr! Nagyon köszönöm az Ön által adott tájékoztatást. Tudok az ezen együttműködési intézkedések fejlesztésével kapcsolatos alkotmányos korlátokról, valamint számos tagállam amiatti vonakodásáról, hogy nagyobb kötelezettségeket vállaljanak, de mindig is fennáll annak a kockázata, hogy az Európai Unió szavait nem támasztják majd alá a tények és ez különösen igaz a Frontex mechanizmus működésére. A szigorúan kormányközi és önkéntes jellegű együttműködés eredményeként az Európai Unió szavai gyakran csak szavak, vagy másként fogalmazva: egy program működni kezd és azt megszakítják azt azért, mert vagy a kormányok nem biztosították az anyagi források vagy pedig miután felajánlották, visszavonják azokat, ami azt jelenti, hogy a végén csak ismételt nyilatkozatok maradnak, amelyek csalódást okoznak a nyilvánosságnak, bejelentve a pénzeszközök visszavonását, alighogy a működtetést megkezdték vagy igen korlátozott vagy rövid időszak után.
Remélem, hogy az elnökség ösztönözni fogja a rendszer megszilárdítását, ami nagyobb mértékű állandóságot fog biztosítani az e fajta műveletnek.
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Értem az aggályát. Mindenesetre szerintem itt is pozitívan kell szemlélnünk az elért előrehaladást. Ha szemügyre vesszük, hogy honnan indultunk és hol voltunk, akkor szerintem a Frontex Ügynökség létrehozása már előrehaladás és előrelépés a külső határok igazgatására vonatkozó kérdésekkel kapcsolatos, Európai Unión belül együttműködés terén.
Ahogy Ön mondja, fejleszthetjük a Frontex képességeit és hatáskörét, ha a tagállamok ezt kívánják. Itt azonban egy olyan kifejezésre is gondolnunk kell szerintem, amely nem kormányközi kifejezés, hanem egy alapvető kifejezés, egy olyan kifejezés, amelyre azt mondanám, hogy az Unió alapul - ez a kifejezés pedig a szolidaritás.
Itt is a szolidaritására kell támaszkodnunk, az olyan tagállamok szolidaritására, amelyeknek arra ekkor vagy akkor szükségük van. Ez a kifejezés - és erre nincs más szó - nem kormányközi helyzetet, hanem uniót jelöl.
Hubert Pirker
(DE) Soros elnök úr! Szeretnék egyértelműbb lenni. A Frontex elgondolása nagyszerű, a végrehajtás azonban gyenge. Ennek egyik oka, hogy a tagállamok nem biztosítják az általuk megígért személyzetet vagy berendezéseket. Frattini úr megállapította, hogy csak 10%-ot nyújtottak. Szeretném, ha megmondaná nekem - és a Parlamentnek -, hogy az egyes tagállamok által megígért személyzet és technikai berendezések közül valójában mennyit biztosítottak eleddig és mennyi esedékes még, valamint hogy milyen intézkedést tervez tenni annak biztosítására, hogy valamennyi tagállam vége biztosítsa azt, amit megígért, hogy lehetővé váljon a Frontex számára, hogy egész évben működjön.
Manuel Lobo Antunes
Értem én is a tisztelt képviselő kérdését. Szem előtt kell tartanunk azokat a kötelezettségvállalásokat, amelyeket a Frontex területén tettünk, akár a berendezések, a finanszírozás, akár a személyzet tekintetében és teljesítenünk is kell kötelezettségvállalásainkat, és hangsúlyoznám, hogy az elnökség nem mulasztja el felhívni a figyelmet ezekre az aspektusokra.
Ha nem teljesítjük kötelezettségvállalásainkat, akkor azt sürgősen orvosolnunk kell. Ez az egyetlen módja annak, hogy lehetővé tegyük a Frontex Ügynökség számára, hogy hatékonyan gyakorolja a rá ruházott szerepet és feladatokat.
Paul Rübig
(DE) Szeretném hallani, hogy hogyan vették figyelembe a kis- és középvállalkozások közreműködését, miután ezek jelentősen hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz Európában. Azt is szeretném tudni, hogy - amint az az Egyesült Államokban történt - mennyiben egészült ki különösen a nők foglalkoztatásával a lisszaboni menetrend. Tett a Tanács valamiféle vonatkozó elővigyázatosságot, hogy ennek megfelelően integrálja a munkásokat?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A Frontex Ügynökség igazgatása és a bevándorlás általánosabb kérdése tekintetében szeretném elmondani, hogy a portugál elnökség alapvető célja az illegális bevándorlás elleni hatékonyabb küzdelem, valamint a közöttünk dolgozó és gazdasági és társadalmi fejlődésünkhöz legálisan hozzájáruló személyek alkalmazkodásának, integrációjának és életminőségének javítása.
A portugál elnökség különböző kezdeményezéseket tervez e tekintetben. Szem előtt kell tartanunk azokat az intézkedéseket, amelyek ezen a területen alapvetőek és létfontosságúak a harmadik országokkal meglévő kapcsolataink tekintetében. A bevándorlás mindig is az elnökség és a Tanács napirendjén lesz a harmadik országokkal folytatott párbeszédeikben.
Elnök

Tárgy: Jogszabályaink naprakésszé tétele a nemek közötti egyenlőség tekintetében
A férfiakkal és nőkkel való bánásmód terén milyen különbségeket azonosított a Tanács a kereső foglalkoztatás tekintetében?
Hogyan oszlanak meg az említett különbségek földrajzilag a tagállamok között?
A munkajogi jogszabályok naprakésszé tételére irányuló tárgyalások keretében hogyan fog a Tanács hozzájárulni a megkülönböztetés elleni küzdelemhez, hogy a férfiak és a nők rugalmasságot és biztonságot kínáló, minőségi munkahelyekhez férhessenek hozzá?
Lehetséges megállapodni az anyaság védelmére vonatkozó védzáradékokról, valamint a munka és a családi élet összeegyeztetéséről a magánszférában?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A kereső foglalkoztatásban a férfiakkal és nőkkel való bánásmódbeli különbségek tekintetében már jóváhagytak alapvető jogszabályokat, beleértve bizonyos olyan irányleveket, amelyek egyenlő bánásmódot írnak elő a fizetések, a munkához való hozzáférés, a szakképzés, az előléptetés és a munkafeltételek tekintetében.
Ezen túlmenően a Bizottság és az Eurostat felelős az e szektorbeli helyzet nyomon követéséért az Európai Unió különböző részein. Egyértelmű, hogy a politikák kialakításához az Európai Unió egészét lefedő jó minőségű adatok elengedhetetlenek. Nagy örömmel emlékeztetek arra, hogy nemrégiben megállapodás jött létre a Tanács és a Parlament között a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének létrehozásáról, amely pontosan e területen tevékenykedik.
A munkajogi jogszabályok naprakésszé tétele tárgyában a Tanács csak a Bizottságtól érkező jogalkotási javaslat alapján járhat el. A Tanács mindazonáltal nyitottabb koordinációs módszereket is alkalmaz az európai foglalkoztatás stratégia értelmében. Ezen a politikai területen figyelmünk jelenleg a rugalmas biztonságról szóló legújabb bizottsági közleményre irányul, amely kifejezetten uniós szinten megállapítandó esetleges közös elvként említi a nemek közötti egyenlőséget.
Üdvözöljük továbbá, hogy 2007 tavaszán az Európai Tanács megállapodott abban, hogy létrehoz egy családi szövetséget, amely platformként szolgál a vélemények és a helyes gyakorlatokkal és politikákkal kapcsolatos ismeretek cseréjéhez a családok számára.
Ami az anyaság védelmére vonatkozó védzáradékokkal, valamint a magánszférában a munka és a családi élet összeegyeztetésével kapcsolatos kérdést illeti, örömmel említhetem a szülési szabadság, továbbá az anyaság és az újszülöttek munkahelyi védelme területén már jóváhagyott fontos irányelveket.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr! Szeretném megköszönni a Tanács soros elnökének, hogy megismételte azokat az intézkedéseket, amelyeket - mint tudjuk - az egyenlőség érdekében tettek. Én néhány tagállam jogszabályaiban meglévő pozitív megkülönböztetésről kérdeznék. Például alacsonyabb nyugdíjküszöböt biztosítanak az anyák számára; el fogja ezt ma ítélni az Európai Bizottság, amely ezeket a tagállamok az Európai Bíróság elé viszi? A Tanács az ilyen pozitív megkülönböztetés mellett fog dönteni?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Ha gondosan elolvassuk a német, szlovén és portugál elnökség programjait, azt fogjuk tapasztalni, hogy a társadalmi kérdések - különösen a nemek közötti egyenlőséggel és a család védelmével kapcsolatos kérdések - igencsak elöl szerepelnek aggályaink között.
A Bizottsággal együttműködve, és mindegyikünk a saját feladatkörében természetesen olyan intézkedéseket fogunk előterjeszteni, amelyek kedvezőbbek lehetnek és amelyek valójában tükrözhetik a társadalmi kérdésekkel kapcsolatos aggályainkat. Ezen aggályok alapvető fontosságúak egy olyan modern társadalomban, mint amilyen az EU, figyelembe véve az EU és a tagállamok saját hatásköreit.
Hadd biztosítsam arról a tisztelt képviselőt, hogy a társadalmi kérdések - és különösen a család védelmére vonatkozók - prioritást képeznek mindhárom elnökség számára és ez esetben a portugál elnökség számára. Remélem, hogy decemberig nem okoztunk csalódást ezen a területen.
DanutBudreikait
(LT) 1975-ben volt az, hogy az Európai Unió olyan jogi aktusokat fogadott el, amelyek tiltják a megkülönböztetést a fizetésekben és amelyek arra köteleznek, hogy a férfiak és nők egyenlő fizetésekben részesüljenek az azonos munkáért. Már 30 év telt el, de mégsem hajtották végre ezeket a jogi aktusokat. Szeretném arra kérni a Tanácsot, hogy ismertesse véleményét. Megválaszthatják-e maguk a tagállamok, hogy mely aktusokat fogják végrehajtani és melyeket nem? Mi a helyzet Portugáliával?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Ismételten szeretnék rámutatni, hogy mi tartozik az EU hatáskörébe - nevezetesen a politika és a jogszabályok -, és mi a tagállamok feladata - merthogy ezt figyelembe kell venni -, és szeretném elmondani, hogy a nemek közötti egyenlőség alapvető fontosságú kérdés Portugáliában.
Azt is meg kell mondanom, hogy az EU-ban és ez esetben az új reformszerződésben - amint az már az alkotmányos szerződésben is tükröződik - az egyenlőség alapvető és igen lényeges kérdés a számunkra az európai integrációban és része az azon alapvető elvekkel kapcsolatos vívmányoknak, amely elvek természetesen mindig érdeklődésünk előterében lesznek.
Elnök

Tárgy: Palesztina
Mi a Tanács jelenlegi álláspontja a palesztin emberek gázai igazgatási övezetben szolgáló, megválasztott képviselőivel folytatott közvetlen kommunikációról?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Szeretném a Parlamentet emlékeztetni, hogy a Tanács 2007. július 23-i és 24-i következtetéseiben megismételte, hogy teljes mértékben támogatja Abbas elnököt és a Fayyad miniszterelnök vezette kormányt.
A Tanács megismételte a gázai eseményekkel kapcsolatos álláspontját: Palesztina nemzeti célkitűzéseinek békés, jogi és demokratikus eszközökkel való elérésének egyetlen módja az Abbas elnök által kidolgozott békeprogramon alapuló megbékélés és nemzeti egység.
A Tanács azt is kijelentette, hogy az EU a palesztin területek bármiféle megosztását ellenzi és megerősítette, hogy az EU kész együttműködni mindazokkal a palesztin pártokkal, amelyeknek politikája és intézkedései tükrözik a Kvartett elveit.
Az EU újból felvette a kapcsolatot a Palesztin Nemzeti Hatóság intézményeivel. Elkezdtük a közvetlen pénzügyi és technikai támogatás folyósítását a palesztin kormány számára. 2007. július 23-i és 24-i következtetéseiben a Tanács újólag megismételte azon elkötelezettségét, hogy segít létrehozni a jövőbeli palesztin állam intézményeit és gazdaságát, valamint hangsúlyozta annak szükségességét, hogy a palesztinok által megszállt területeken teljes mértékben fejleszteni kell a gazdaságot, beleértve a palesztin magánszektorral folytatott együttműködés előmozdításával.
A Tanács megerősítette a palesztin civil rendőrségre irányuló támogatását azzal, hogy újból mozgósított az EUPOL COPPS küldetését. A Bizottság felszólította Izraelt is, hogy biztosítsa az említett küldetéshez szükséges feltételeket .
Chris Davies
Az Európai Unió politikája a palesztin választások óta az volt, hogy visszautasítja azt, hogy beszéljen a Hamaszhoz kötődő megválasztott képviselőkkel. Minden alkalommal, amikor a Hamasz egy olyan apró lépést tett, amely úgy is értelmezhető, hogy azt az irányunkba tették - becsaptuk az ajtót az orruk előtt.
A soros elnök úr néhány lisszaboni kollégájával folytatott beszélgetésemből tudom, hogy vannak kormányának olyan tagjai, akik úgy vélik, hogy ez a politika borzalmas kudarc. De jelenleg munkája az, hogy a Tanács nevében beszéljen és megvédje a megvédhetetlent. Meg tudná mondani a Parlamentnek, hogy a Tanács szerint mely módokon bizonyult sikeresnek a politikája?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Szeretnék rámutatni, hogy a közel-keleti békekvartett nemrég ülésezett Lisszabonban. Bízunk és hiszünk abban, hogy képesek leszünk olyan intézkedéseket kidolgozni a Kvartett hatáskörén belül és az Európai Unió hatáskörén belül is, amely segíthet a közel-keleti békefolyamatban előrehaladást elérni. Az ottani helyzet már sok éve változatlan és tudjuk, hogy olyan összetett és nehéz helyzetről van szó, amely nem oldhat meg egyik pillanatról a másikra.
Mindazonáltal úgy gondoljuk, hogy most már esetleg megvannak azok a politikai feltételek, amelyek lehetővé teszik számunkra, hogy pozitív előrehaladást érjünk el. A portugál elnökség és az Európai Unió Tanácsa is ebben az irányban akar dolgozni.
Meg kell ragadnunk a pillanatot és élnünk kell a lehetőséggel. Ki kell használnunk a politikai környezet előnyét és a sürgősség érzetét a lehető legteljesebben ki kell használnunk e probléma megoldása érdekében, amelyről szerintem mindannyian érezzük, hogy jelenleg ott van a közel-keleti békefolyamattal kapcsolatban. Realistának és mégis bizakodónak kell lennünk és nem szabad arra gondolnunk, hogy feladjuk.
David Martin
Hadd fogalmazzam át Davies úr nagyon jó kérdését! Azt hiszi a Tanács, hogy előrehaladást tudunk elérni a Közel-Keleten anélkül, hogy leültetnénk a Hamaszt is az asztalhoz? Ha a Hamasz nem vesz részt a tárgyalásokban, akkor ugyan a Kvartett elérhet mindent, amit akar, de nem lesz megoldás. Elfogadja-e a Tanács, hogy valamikor szemtől szembe le kell üljön a Hamasszal e probléma megoldása érdekében?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Amint tudják, a Tanács megállapodott a közel-keleti békefolyamatra vonatkozó azon elvekben és politikai irányvonalakban, amelyeket fenn kíván tartani; hisz ezekben a politikai fellépését formáló elvekben és politikai irányvonalakban, és feltett szándéka kitartani azok mellett.
Elnök
Mivel a szerző nincs jelen, a 4. számú kérdés tárgytalan.
Tárgy: Kereskedelmi támogatás
A finn és a német elnökségeknek gratulálni kell, amiért a kereskedelmi támogatást prioritásként határozták meg.
Milyen lépéseket fog tenni a portugál elnökség annak biztosítására, hogy a Bizottságtól - és különösen a tagállamoktól - érkező, a kereskedelemmel kapcsolatos támogatással összefüggő kiadások továbbra is a megfelelő pályán halad a 2010-ig az 1 milliárd eurós cél elérése felé? Valójában ismeri-e pontosan az Elnökségnek illetve törekszik-e arra, hogy az egyes országok 1 milliárd eurós célra irányuló pénzügyi kötelezettségvállalásait pontosan meghatározzák?
Hogyan fogja a portugál elnökség biztosítani, hogy a tagállamok és a Bizottság megfelelő támogatást nyújt a kereskedelmi támogatásnak a WTO Kereskedelmi Támogatási Munkacsoportja által 2006-ban azonosított aspektusai tekintetében, mint például a kerekdelemmel kapcsolatos kiigazítás és a kerekdelemmel kapcsolatos infrastruktúra, amely nem tartozik a kerekdelemmel kapcsolatos támogatás fogalmába és így a 2 milliárd eurós célkitűzésbe sem?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A portugál elnökség szilárdan eltökélt amellett, hogy folytassa a finn és a német elnökségek által sikeresen megkezdett munkát, valamint hogy végrehajtsa a Tanács által 2007. május 15-én jóváhagyott, a kereskedelmi támogatásról szóló következtetéseket, különösen az EU kereskedelmi támogatási stratégiájának véglegesítése tekintetében, időben ahhoz, hogy azt felvehessék a WTO-nak a kereskedelmi támogatásra vonatkozó, 2007 novemberében esedékes következő általános értékelésébe.
Az Elnökség egyik célkitűzése tényleg az, hogy megállapodást érjen el az EU kereskedelmi támogatási stratégiával kapcsolatban az Általános Ügyek és Külkapcsolatos Tanácsának októberi ülésén, beleértve a 2010-ig a kereskedelemmel kapcsolatos támogatások tekintetében megállapított 2 milliárd euro - különösen pedig a fejlődő országok által meghatározott igények teljesítése érdekében a tagállamoktól érkező 1 milliárd euro - elérése érdekében tervezett különös intézkedések körvonalazását is.
Az Elnökség bízik abban, hogy ezt el fogják érni. A stratégia céljai között szerepel az is, hogy hozzájáruljanak a kereskedelmi támogatás tágabb értelemben vett menetrendjéhez és a végrehajtandó intézkedések meghatározásához.
Ezért 2007. július 5-én a portugál elnökség egy uniós kereskedelmi támogatási stratégiatervezetet terjesztett elő, amelyet az illetékes tanácsi szervek jelenleg tárgyalnak. A stratégiatervezetet a WTO Kereskedelmi Támogatási Munkacsoportja által 2006-ban előterjesztett ajánlások nyomon követésének összefüggésében kell szemlélni.
David Martin
Igen biztatónak találom a soros elnök úr válaszát és minden jót kívánok neki az októberi ülésre. Remélem, sikeres csomaghoz jut.
Ha igen, tervezi-e, hogy ez év vége felé közzéteszi azt, hogy az egyes tagállamok mekkora hozzájárulást teljesítettek kereskedelmi támogatás formájában? Tudjuk, hogy a Bizottság 1 milliárd eurója igen átlátható és teljesen nyilvánvaló, hogy azt hogyan költik el. Nem ennyire nyilvánvaló, hogy a tagállamoktól érkező 1 milliárd euró honnan kell, hogy származzon, hogy ez ténylegesen megtörténik-e és hogy az kitől érkezik. Fontolóra venné-e a Tanács ennek novemberben vagy decemberben való közzétételét?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Köszönöm a tisztelt képviselő bátorító és bizalmat sugárzó szavait. Az Elnökség és a Tanács az alkalmazandó gyakorlatokkal, feltételekkel és jogszabályi rendelkezésekkel összhangban megfelelő intézkedést fog tenni ezzel a kérdéssel kapcsolatban.
Elnök

Tárgy: Az északi dimenzióval kapcsolatos politika
A Tanács portugál elnöksége kijelentette, hogy törekedni fog az EU földközi-tengeri országokkal folytatott együttműködésének előmozdítására. Mivel az EU északi dimenzióval is rendelkezik, hogyan fogja a Tanács Elnöksége egyidejűleg előmozdítani az EU északi dimenzióval kapcsolatos politikáját és annak végrehajtás?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Az északi dimenzióval foglalkozó, 2006 novemberében Helsinkiben tartott csúcstalálkozón elfogadott két dokumentum alapján ez év elejétől kezdve hajtjuk végre az északi dimenzióval kapcsolatos politika.
A Helsinkiben elfogadott politikai keretdokumentum és politikai nyilatkozat fordulópontnak tekinthető az északi dimenzióval kapcsolatban, amennyiben azok a politikát a valamennyi északi dimenziós partner - azaz az EU, Oroszország, Norvégia és Izland - számára közös politikává teszik. Az új politika közös elfogadása kulcsfontosságú célkitűzés és magába foglalj Oroszország valamennyi északi dimenziós struktúrában és tevékenységben való teljes körű részvételét is.
Az északi dimenzió többi főbb résztvevője és szereplője - különösen a négy Északi Regionális Tanács és a nemzetközi pénzügyi intézmények - szintén részt vesz majd a folyamatban. Az északi dimenzió most már állandó platformot jelent az északi kérdések és aggályok megvitatására.
A portugál elnökség természetesen előre fogja lendíteni a munkát ezen a területen. Szeptemberre vagy október elejére tervezik az irányítócsoport egy ülését Reykjavíkban. Az irányítócsoport célja, hogy biztosítsa a folytonosságot a miniszteri ülések és a magas rangú tisztviselők ülései között. A magas rangú tisztviselők ülését a portugál elnökség idejére ütemezték és azt november 21-én tartják Oroszországban.
Portugália - földközi-térségi országként - szeretne intenzívebb és szélesebb körű politikai vitát látni a Földközi-tenger déli partjainál lévő partnereinkkel az Euromed keretében. Az EU és az Euromed országok érdekei közösek és hasonló kihívásokkal néznek szembe.
Közös érdekünk az ezen országokkal folytatott uniós együttműködés kiszélesítése, főként a migrációs áramlatok és a társadalmi fejlődéskezelése tekintetében. Ugyanakkor folytatjuk az északi dimenzióval kapcsolatos új politika végrehajtására irányuló munkát. Az Euromed esetéhez hasonlóan rengeteget lehetne tenni a jó szomszédságon, az egyenlő partnerségen a közös felelőségen és az átláthatóságon alapuló gyakorlati együttműködésen keresztül.
Esko Seppänen
(FI) Elnök úr, soros tanácsi elnök úr! Oroszország szerep kulcsfontosságú az északi dimenzió fejlődésében. Az Európai Unió Oroszországgal meglévő kapcsolatai e tekintetben lényegesek. Szándékában áll-e az Elnökségnek idén ősszel az Oroszországgal a partnerségi és együttműködési megállapodásról folytatott megbeszéléseket előmozdítani?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Mint tudják, hivatali ideje alatt a portugál elnökség csúcstalálkozót szervez Oroszországgal, amelyre Mafrában egy, a fővárosunktól, Lisszabontól nem messze lévő kisvárosban kerül sor. Reméljük, hogy az említett csúcstalálkozó alkalmával az együttműködéssel és - a gazdasági, tudományos, és kulturális területen, valamint a személyek európai térségben való mozgásának szabadságával közvetlenül kapcsolódó területeken - az EU és Oroszország közötti kapcsolatokkal összefüggő valamennyi kérdést meg tudunk vitatni.
Fontosnak és stratégiai jelentőségűnek tartjuk az Oroszországgal meglévő kölcsönösen előnyös és hasznos, közös elveken és értékeken alapuló kapcsolat megteremtését.
Elnök

Tárgy: Frontex
Milyen tapasztalatai vannak a Tanácsnak az elmúlt pár hónapban a Frontex-szel, és mi a véleménye annak egy valódi európai határszolgálattá történő fejlesztéséről a német határőrség alapján?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A 2007/2004/EK rendelettel létrehozott, az Európai Unió Tagállamainak Külső Határain Való Operatív Együttműködési Igazgatásért Felelős Európai Ügynökség, a Frontex - amelyet korábban már említettem - célja az EU külső határai integrált igazgatásának javítása.
A Frontex Ügynökség szerepét és funkcióit a rendelet határozza meg, amely figyelembe veszi azt, hogy a tagállamok megtartanak bizonyos feladatokat a külső határok ellenőrzését és felügyeletét tekintve. A Frontex Ügynökség hatáskörei nemrégiben erősödtek meg a gyorsreagálású határvédelmi csapatok felállítására szolgáló eljárás bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2007. június 12-i javaslat jóváhagyásával.
Az Európai Tanács 2007. júniusi következtetéseiben üdvözölte a gyorsreagálású határvédelmi csapatokról és egy európai járőr-hálózat elindításáról, valamint a technikai berendezéseknek a tagállamok által és a számukra rendelkezésre bocsátandó, központosított rendszerének létrehozásáról szóló megállapodás elérését.
Jelenleg nincs más, a Frontexről szóló rendelet módosítására irányuló javaslat. A szabadságot, biztonságot és a jog érvényesülését megerősítő hágai program arra kéri a Bizottságot, hogy 2007 végéig terjessze a Tanács elé az Ügynökség értékelését. Ennek az értékelésnek elemeznie kell az ügynökség feladatait és jeleznie kell, hogy az ügynökségnek további, a határigazgatási aspektusokkal kapcsolatos feladatokat is fel kell-e vállalnia.
Bernd Posselt
(DE) Engem kevésbé aggasztott a rendelet, hanem inkább a látásmód. 1998-ban benyújtottam egy, a bővítésről és a belbiztonságról szóló jelentést ebben a Parlamentben, amelyben egy európai határszolgálatot javasoltam. A tamperei csúcstalálkozón foglalkoztak ennek gondolatával, az Európai Rendőrakadémia elgondolásával együtt. A Frontexet egy, az ebbe az irányba megtett első lépésként hozták létre. Osztja-e a Tanács Elnöksége külső határaink közös védelme érdekében a Frontex és a harci csapatok valódi európai határszolgálattá való továbbfejlesztésének elgondolását?
Manuel Lobo Antunes
Úgy gondolom, hogy a Frontex Ügynökség fejlődni fog és az igényeknek és természetesen a tagállamok akaratának megfelelően fogja szélesíteni feladatkörét.
Elnök

Tárgy: A rendőrségi együttműködés javítása
Mik a portugál elnökség szándékai a bűncselekményekkel és a terrorizmussal szemben az uniós polgárok biztonságának növelésére irányuló két fontos bizottság javaslat terén való előrehaladással kapcsolatban, nevezetesen a belső határokon a tagállamok közötti rendőrségi együttműködés javításáról szóló végleges javaslattal és a hozzáférhetőség elve alapján történő információcseréről szóló végleges javaslattal kapcsolatban?
E két javaslat nem minden elemét építették be a Pröm-határozatba, tehát nem ért-e egyet azzal az Elnökség, hogy ezek megállapításának a tagállamok általi hiánya gyenge jelzést jelent annak jelentőségét és sürgősségét illetően, hogy a tagállamok hogyan kezelik a határokon átnyúló bűnüldözéssel kapcsolatos kihívást?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Az Elnökség egyetért abban, hogy a bűnüldözési célú, határokon átnyúló együttműködés javítása nemcsak fontos és halasztást nem tűrő kérdés, hanem egyszersmind kihívás is.
A különösen a terrorizmus elleni küzdelemben és a határokon átnyúló bűncselekményekben a határokon átnyúló együttműködés fokozásáról szóló tanácsi kerethatározat - a közismert Prüm-határozat -, amelyre vonatkozóan a Tanács 2007 júniusában ért el politikai megállapodást, jelentős előrehaladást képvisel a hozzáférhetőség elvének végrehajtásában és a határokon átnyúló rendőrségi együttműködés megerősítésében, különösen a közös műveletek, valamint a tömegesemények, katasztrófák és súlyos balesetek esetén nyújtandó támogatás révén.
Az Elnökség azon a véleményen van, hogy a kézzelfogható eredmények elérésének lehetővé tétele érdekében a Prüm-határozatot a lehető leghamarabb végre kell hajtani. Az Elnökség szándéka ezért az, hogy erőfeszítéseit arra összpontosítsa, hogy előrehaladás megvalósulását lehessen tapasztalni a következő pár hónapban a Prüm-határozat végrehajtásáról szóló tanácsi határozattervezettel kapcsolatban.
Az Elnökség egyetért a tisztelt képviselővel abban, hogy - a rendőrségi együttműködés javításáról és a hozzáférhetőség elvéről szóló - két bizottsági javaslat nem minden pontja került be a Prüm-határozatba. A rendőrségi együttműködésről szóló bizottsági javaslat jelentős részét azonban lefedi a Prüm-határozat, az Elnökségnek pedig nincs oka azt hinni, hogy a többi részre vonatkozó vita újbóli megnyitása a 2006 áprilisában elérttől eltérő eredményre vezetne.
Míg a hozzáférhetőség elvéről szóló bizottsági javaslat általános elveket állapít meg és hat adattípusra vonatkozik, a Prüm-határozat valójában csak a DNS-adatokkal, ujjlenyomatokkal és a gépjármű-nyilvántartási adatokkal foglalkozik. Az Elnökség úgy véli, hogy a hozzáférhetőség elvének fokozatos végrehajtása a legreálisabb és a leginkább gyakorlatias, valamint hogy ez azon megközelítések között szerepel, amelyek a leginkább valószínű, hogy rövid távon gyakorlati eredményeket hoznak a mindennapos rendőrségi együttműködés és az uniós polgárok számára a biztonság javítása tekintetében.
Az Elnökség úgy véli, hogy ezek a gyakorlati eredmények erőteljes jelzéssel szolgálnának a határokon átnyúló együttműködésnek tulajdonított fontosság és sürgősség tekintetében, bizonyítva ezzel, hogy a gyakorlati együttműködés lehetséges és végrehajtás alatt van, még ha csak részlegesen is. Ez nem jelenti azt, hogy nem kell folytatnunk a bűnüldözéssel kapcsolatos még szorosabb együttműködés elérésére irányuló erőfeszítéseinket, különösen a bizottsági javaslatokban szereplő elemek révén.
Reméljük azonban, hogy ez az eleddig elért, valamint a Prüm-határozat végrehajtásából eredő eredmények alapján megtehető.
Sarah Ludford
Elnök úr! Meg tudja-e tehát a Tanács erősíteni azt, hogy a Tanácson belül mind a hozzáférhetőség elvére, mind pedig a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos intézkedésre vonatkozóan folytatott tárgyalásokat felfüggesztették? Elismerte, hogy a Prüm-szerződés kevésbé ambiciózus, mint ezek bármelyike - tehát felfüggesztette azokat? Miért tud a Tanács még mindig jogszabályokat alkotni olyan dolgokra vonatkozóan, amelyek sértik a magánéletet és miért nem tudja meggyökereztetni a rendőrségek közötti együttműködést? Ennek egyik akadálya természetesen az általános adatvédelmi keret hiánya. A német elnökség megígérte, hogy még az idén elfogadnak egy ilyen eszközt. Vajon a portugál elnökség aktívan halad-e efelé, és mik a fő akadályok? A Tanácsnak és a tagállamoknak szilárd adatvédelmi kereten belül kell előrehaladniuk a rendfenntartással kapcsolatos gyakorlati együttműködéssel.
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A portugál elnökség ezen a területen ambiciózus, de ugyanakkor realista módon jár el. A megtett vagy a megtenni javasolt intézkedések mérlegelésekor mindig megnézzük, hogy mi volt a kiindulópont és hogy hova szeretnénk eljutni és valójában a rendőrségi együttműködéssel kapcsolatos kérdésben úgy gondolom, hogy figyelemre méltó és jelentős előrehaladást értünk el kiindulópontunkhoz képest. Talán nem akkora előrehaladást, amelyet sokan látni szeretnének, de valami történt és történik is, ha a tagállamok így kívánják.
A portugál elnökség ezért támogatni, fejleszteni fogja és végre fogja hajtani azokat az intézkedéseket, amelyeket megállapítottunk és amelyek a véleményünk szerint a korábbi helyzethez képest pozitív előrehaladást jelentenek a rendőrségi együttműködés terén.
Elnök

Tárgy: A Konstantinápolyi Patriarchátus ökumenikus jellege
Sok esemény utal arra, hogy a török hatóságok megpróbálják megkérdőjelezni a Konstantinápolyi Patriarchátus ökumenikus jellegét. A külügyminiszter például kifejezetten kizárta annak lehetőségét, hogy a török kormány elismerje a Konstantinápolyi Patriarchátus ökumenikus jellegét. Ezen túlmenően azért tiltják meg, hogy a török tisztviselők részt vegyenek egy, a Konstantinápolyi Patriarchátus által adott fogadáson, mert a meghívó a pátriárkára ökumenikusként utal. Sőt, Törökország új nemzetbiztonsági politikája kimondja, hogy "a Patriarchátus jelenlegi státuszának túllépésére irányuló bármely kísérletnek elejét kell venni” és végül 2007. június 26-án a török legfelsőbb bíróság kimondta, hogy a Konstantinápolyi Patriarchátus nem ökumenikus és hogy a pátriárka az isztanbuli görögkeleti ortodox közösség feje.
Megmondaná-e a Tanács, hogy a török hatóságok által a Konstantinápolyi Patriarchátus tekintetében képviselt álláspont összeegyeztethető-e a koppenhágai politikai kritériumokkal és Törökország előcsatlakozási folyamat szerinti kötelezettségeivel? A Tanács milyen azonnali észrevételeket tesz a török hatóságok felé?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A Tanács több alkalommal hangsúlyozta, hogy mekkora jelentőséget tulajdonít a törökországi vallásszabadság kérdésének. A vallási kisebbségek és közösségek még mindig nehézségekkel szembesülnek a jogi személyiség, a tulajdonjogok, az iskolák, a belső igazgatás, valamint a török és nem török klérus képzése, tartózkodási engedélyei és munkaengedélyei tekintetében azon lehetőségen túlmenően, hogy vallásos közösségeik vezetőiként külföldi klérust választhassanak meg.
Az ortodox Patriarchátus előtti, egyedi problémákat - különösen az ökumenikus pátriárka egyházi cím használatát - ezzel összefüggésben szintén vizsgálni kell. Ez a helyzet nem érintheti az emberi jogokról szóló európai egyezményben garantált jogokat. A vallásszabadság olyan alapvető terület, ahol kézzelfogható előrehaladást kell sürgősen elérni; ez az emberi jogokról szóló európai egyezménnyel és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatával összhangban lévő, megfelelő jogszabályok elfogadására és végrehajtására irányuló különös intézkedést is igényel.
Még pontosabban: az Európai Unió és Törökország közötti kapcsolatok egyik rövid távú prioritása olyan jogszabályok elfogadása, amelyek összhangban vannak az európai normákkal és amelyek választ nyújtanak a kisebbségek és a nem muzulmán vallási közösségek által tapasztalt nehézségekre. Hasonlóképpen a társadalmi toleranciát is ki kell alakítani.
Ezzel összefüggésben biztosíthatom a tisztelt képviselőt, hogy a vallásszabadság kérdését továbbra is mélyre hatóan fogjuk nyomon követni, a csatlakozási tárgyalások részeként, a 23. fejezettel - Igazságszolgáltatás és alapvető jogok - összefüggésben, valamint a jelenleg zajló törökországi reformfolyamat részeként, továbbá hogy azt adott esetben minden szinten felvetjük. Ez történt az Európai Unió és Törökország között június 4-én Ankarában tartott, legutóbbi miniszteri trojka ülésén is.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Elnök úr, soros tanácsi elnök úr! Abban a két és fél percben, amíg beszélt, megerősítette azt a problémát, amelyet Önhöz intézett kérdésemben felvetettem, de nem foglalt egyértelműen állást.
Augusztus 22-én a Bizottság nevében felszólaló Rehn biztos úr azt mondta, hogy a pátriárkának és a Patriarchátusnak szabadon kell tudnia használni az "ökumenikus” egyházi címet, és hozzátette, hogy Törökországnak biztosítania kell azt, hogy a nem muzulmán közösségek jogi státuszt szerezhetnek.
Osztja a Tanács ezt, a Bizottság által elfogadott, egyértelmű álláspontot? Ha igen, miért nem mondja ki világosan? Ha nem, ennek mik az okai? Mitől lett ilyen tartózkodó?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Papadimoulis úr! Úgy vélem, hogy a Törökországgal meglévő kapcsolatainkban az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket illetően az Elnökség és a Tanács mindig is egyértelmű, igényes és határozott volt a múltban és a jövőben is az lesz majd. Úgy vélem, hogy ezért talán nem helyénvaló kételyeknek, fenntartásoknak vagy szkepticizmusnak hangot adni ebben a kérdésben.
Álláspontunkat fenntartjuk Törökországgal folytatott tárgyalásainkban, különösen a Törökország EU-hoz való csatlakozásával kapcsolatos tárgyalási folyamatban.
Bernd Posselt
(DE) Ezt már sokszor megvitattunk a kérdések órájának idején és szeretném megkérdezni, hogy mikor fogadják el ténylegesen Törökország vallásról szóló törvényét. Erről már több mint egy éve biztosítottak minket, de azóta semmi nem történt. Ez igen különös kérdés, ami nemcsak az ország csatlakozási tárgyalásai, hanem a koppenhágai politikai kritériumoknak való megfelelése tekintetében is lényeges. Az államnak nincs joga beavatkozni az egyház belügyeibe és önkényesen megfosztani azt a jogi státusztól.
Manuel Lobo Antunes
Amint azt a tisztelt képviselő is tudja, Törökország EU-hoz való csatlakozási folyamatának létezik egyfajta éves felülvizsgálata. A folyamatnak e felülvizsgálatára vagy számbavételére minden év második felében kerül sor és az magába foglalja az összes ilyen kérdéssel kapcsolatos elemzést és tárgyalást a Bizottság jelentései alapján.
Erre idén is sor fog kerülni a portugál elnökség idején és megfelelő alkalmat, sőt, helyes alkalmat fog biztosítani e kérdések Tanács általi megvitatására.
Elnök
Mivel a szerző nincs jelen, a 10. számú kérdés tárgytalan.
Tárgy: Az EU-Brazília csúcstalálkozó kimenetele
Tudná-e a Tanács értékelni a 2007. július 4-én tartott EU-Brazília csúcstalálkozót, különösen a gazdasági és kereskedelmi kapcsolatok vetületét?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Mint tudják, az EU-Brazília csúcstalálkozót Lisszabonban tartották július 4-én azzal a céllal, hogy elinduljon egy kétoldalú stratégiai partnerség a két fél közötti együttműködés megerősítése céljából számos, közös érdekű területen.
Jóváhagytak egy együttes nyilatkozatot, amely azokra a különféle területekre terjed ki, amelyeken kétoldalú kapcsolatainkat meg kellene erősíteni és megállapodás született a tekintetben, hogy ennek a Brazíliával meglévő partnerségnek működőképesnek és előre tekintőnek kell lennie. Az EU és Brazília együttműködött azért, hogy a közös menetrend kialakítását segítő kérdésekre irányuló gyakorlati, közös és koordinált javaslatokat tartalmazó cselekvési tervet dolgozzanak ki.
Az érdekes vita kiterjedt az Európai Unió és Brazília közötti kétoldalú kapcsolatokra, a regionális kérdésekre, különösen az Európában és Latin-Amerikában végbement fejleményekre, de olyan globális kérdésekre is, mint a Dohai Fejlesztési Menetrend, a hatékony multilateralizmus, az éghajlatváltozás, a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem, valamint az energiával kapcsolatos kérdések.
Ami kereskedelmi kapcsolatokat illeti - noha a lisszaboni csúcstalálkozó nem volt megfelelő fórum a technikai tárgyalásokat tekintve - sor került egy érdekes eszmecserére. A kereskedelmi biztos úr, Peter Mandelson megismételte, hogy a Dohai Fejlesztési Fordulóban a pozitív eredmények elérése az EU egyik prioritása volt és továbbra is az lesz.
A G4-csoport legutóbbi potsdami ülésének kiábrándító eredményei ellenére, a tárgyalások Genfben folytatódtak és senki nem akart lemaradni arról a lehetőségről, hogy egy ambiciózus, kiegyensúlyozott és átfogó megállapodást érjen el.
Brazília úgy gondolta, hogy a két tárgyalási pozíció nem áll annyira távol egymástól. A tárgyalás folytatása és a szorosabb koordináció lehetővé tenné egy megállapodás elérését. Mindkét fél egyetértett abban, hogy egy, a Dohával kapcsolatos megállapodás elérése segítene megkötni egy, az EU és a Mercosul közötti megállapodást.
Az éghajlatváltozás és az energia témakörében minkét fél a bioüzemanyagokkal kapcsolatban július 5-én és 6-án Brüsszelben tartott nemzetközi konferenciára úgy hivatkozott, mint amely egy, a helyes irányba tett lépés volt az olyan bírálatok csillapítására, amelyek szerint a bioüzemanyagok használata állítólag káros.
Ezzel összefüggésben a Bizottság elnöke, José Manuel Barroso három alapvető területet említett: a bioüzemanyagok fenntartható nemzetközi piacára vonatkozó közös műszaki normák meghatározása, a bioüzemanyagok mint az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásai csökkentésének eszközei és az élelmiszerellátás biztonságának elérése.
Lula elnök viszont az éghajlatváltozással kapcsolatos vitát a szennyezés csökkentésével társította, mondván, hogy a Brazíliában az elmúlt 20 évben követett kombinált energetikai megközelítés környezetbarátabbnak és környezeti szempontból biztonságosabbnak bizonyult, mint az EU csúcstechnológiás motorjai. Visszautasította továbbá az Amazonas-esőerdőre és az élelmiszerellátás biztonságára jelentett fenyegetésekkel kapcsolatos állításokat.
Mairead McGuinness
nagyon köszönöm a megtárgyalt érdekek összességének átfogó körvonalazását. A mezőgazdaság egyértelműen szerepelt ezek között, de megkérdezhetném, hogy a Brazíliából az Európai Unióba importált marhahús ellentmondásos kérdése is, valamint az azokkal kapcsolatos szabványok miatti aggályok is felmerültek-e és hogy a WTO - a Dohai Forduló - keretében van-e a két fél számára közös platform? A tárgyalások során felmerült-e a kettős szabványok kérdése, azaz, hogy az Európai Unión belüli szabványok magasabbak a más országokbeliekhez - ez esetben Brazíliához - képest?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A csúcstalálkozót - amint azt már említették - a portugál elnökség kezdeményezte; ez volt az első, Brazíliával tartott csúcstalálkozó és ez - reméljük - az említetett országgal meglévő stratégiai kapcsolatok fejlődéséhez fog vezetni.
Ez volt az első kezdeményezés. Szándéka az volt, hogy azonosítsa azokat a területeket és ágazatokat, ahol Brazíliával szorosabb kapcsolatokat kellene kialakítanunk. Szóba kerültek gazdasági kérdések is, de érthető, hogy azok csak általánosabb és stratégiai összefüggés keretében merültek fel, különösen azon kérdésekre összpontosítva, amelyek a dohai tárgyalási folyamat megbeszéléseinek hatályán belül napirenden vannak.
Egyértelmű, hogy kérdéseket technikai jellegűbb és megfelelőbb szinten kell megközelíteni. Mindeközben a kereskedelmi kérdéseket és az e kérdések tekintetében mind az EU, mind pedig Brazília számára meglévő aggályokat is nagy mértékű nyíltsággal és őszinteséggel közelítették meg úgy, hogy mindkét fél kifejtette álláspontját és azon reményét, hogy a dohai tárgyalási folyamat sikeresen zárulhat.
Jim Allister
A McGuinness asszony kérdésére adott választ nemlegesnek veszem; hogy nem zavartatták magukat, hogy a brazil hatóságokra a marhahús-exportjukkal kapcsolatos siralmas egészségügyi szabványok és az állatállományukkal kapcsolatos nyomon követhetőség teljes hiánya miatt nyomást gyakoroljanak.
Óriási csalódás lesz a gazdálkodás és a fogyasztói érdekek számára Európa-szerte, hogy amikor lehetőségük volt, nem gyakoroltak nyomást e mindennél fontosabb kérdés tekintetében.
Mikor ébred már rá a Tanács az európai polgárokra gyakorolt egészségügyi hatáskora és gyakorol nyomást Brazíliára az állatállományuk tényleges nyomon követhetőségére vonatkozóan?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Úgy vélem, hogy e kezdeményezésnek a portugál elnökség általi elindításával valamennyi feltétel adott most már egy, Brazíliával olyan kérdésekre vonatkozóan folytatott nyílt és tisztességes vitára, amelyek megszakíthatják kétoldalú kapcsolatainkat, de mindazokra is, amelyek fejleszthetik és erősíthetik ezeket a kapcsolatokat.
Azt is gondolom, hogy azokban a kérdésekben, amelyek esetében az EU-nak és Brazíliának esetleg eltérő nézetei vannak, a csúcstalálkozó és a portugál elnökség kezdeményezése rendkívül hasznos eszköz az olyan témákhoz szükséges őszinte tárgyalás elindítására és kiterjesztésére, amelyek tekintetében a két fél álláspontjai talán nem teljesen esnek egybe.
Elnök

Tárgy: Az Oroszországgal kötött, a Peipsi-tavon folytatott halászati megállapodással kapcsolatban Észtországnak nyújtott uniós támogatás
A Tanács kétségtelenül tud arról, hogy az EU-Oroszország közötti határ 126 kilométere a Peipsi-tó mentén húzódik. Az észt-orosz kétoldalú megállapodások koordinálták a Peipsi-tó érzékeny ökoszisztémájának és halállományának védelmét. A megállapodások oroszok általi figyelmen kívül hagyása miatt a halállományok veszélyébe sodrására vonatkozó bizonyítékból azonban egyre több van.
Különösen az, hogy az orosz oldalon csaknem egész évben kerítőhálót használnak a megállapított igen korlátozott időszak helyett. Az orosz piacok megbízható bizonyítékkal szolgálnak arra, hogy az orosz hivatalos intézkedések nem megfelelőek jó néhány peipsi-tavi halfaj méreten aluli egyedeinek védelméhez.
Az orosz oldal különböző ürügyekkel késleltette a 2007. őszi idényre vonatkozó tárgyalásokat.
Mit tervez tenni a Tanács annak érdekében, hogy segítse az uniós tagállam Észtországot abban, ami alapvetően az EU és Oroszország között a kvótákról és jövőbeli kezelésükről folyó tárgyalásoknak minősül?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A tisztelt képviselőnek az EU és Oroszország között a kvótákról és jövőbeli kezelésükről folytatott tárgyalásokra vonatkozó kérdésére válaszuk a Tanács szeretné hangsúlyozni, hogy - bár kifejezetten a közös halászati politika hatálya alá tartozik az élő vízi erőforrások megőrzése, kezelése és kiaknázása - a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet az "élő vízi erőforrásokat” a következőképpen határozza meg: "az elérhető és hozzáférhető élő tengervízi fajok, beleértve az anadrom és katadrom vándorló fajokat, a tengeri életszakaszuk során”;
Ezen túlmenően 2006. július 28-án az Európai Közösség és az Orosz Föderáció Kormánya egy, a halászati együttműködésről és a balti-tengeri élő erőforrások védelméről szóló kétoldalú megállapodást parafált. Az említett megállapodást a közeljövőben kell aláírni és annak akkor kell hatályba lépnie, amint az Orosz Föderáció lezárta az aláírásra vonatkozó hazai eljárásokat.
Az említett megállapodás hatálya alá tartozik a Balti-tenger és szorosainak összes vize, a belvizek azonban nem. A megállapodás területi hatálya ellenére a 13. cikk előírja, hogy a felek megállapodhatnak az anadrom és katadrom fajokkal való gazdálkodási együttműködés kiterjesztéséről, kizárva ebből azokat a fajokat, amelyek teljes életciklusukat a belvizekben élik.
Következésképpen - a közösségi jog jelenlegi állása szerint - a Tanács pusztán javasolni tudja, hogy a tisztelt képviselő kérdésével forduljon az Európai Bizottsághoz, hogy az ügyet az Európai Közösség és az Orosz Föderáció kormánya közötti kétoldalú megállapodással összefüggésben is felvessék, amint az említett megállapodás hatályba lép.
Marianne Mikko
(ET) A válasz azonban - mivel az a Peipsi-tóra vonatkozik - nem teljesen kielégítő a számomra: méretét tekintve az Európai Unió harmadik legnagyobb tava és az egyetlen, ahol halászati iparág működik. Nem észtországi belvízről, hanem egy harmadik országgal - nevezetesen Oroszországgal - határt képező tóról van szó. Ami a halállományok felelősségteljes kiaknázását illeti, Észtország - az Európai Unió egyik tagállama - minden tőle telhetőt megtesz a peipsi-tavi állományok megőrzésének biztosításáért. Ugyanez azonban nem mondható el Oroszországról.
Következésképpen mindazonáltal szeretném hallani a soros elnök úrtól, hogy a Tanács milyen javaslatot tesz Oroszország befolyásolására arra, hogy megőrizze a peipsi-tavi halállományokat, amint azt Észtország is teszi? Miféle saját felelősséget tudnak itt és ma felkínálni az Európai Unió elnökeként? A Bizottságot említette, de az Ön által adott válasz inkább a tengerekre vonatkozott. A Peipsi határtó - és nem belső víztest -, amelynek helyzete igen egyedi.
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A tisztelt képviselő fenn kívánja tartani a kérdését és nekem sajnos azt kell mondanom, hogy én is fenntartom válaszomat. Azt ajánlanám - amint azt az előző felszólalásomban is tettem, hogy a tisztelt képviselő kérdésével forduljon az Európai Bizottsághoz.
Elnök

Tárgy: Az EU és Bosznia közötti kapcsolatok
Tud-e a Tanács nyilatkozni az EU és Bosznia közötti, mostani politikai kapcsolatok naprakész értékelését illetően?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) A bosznia-hercegovinai politikai helyzet igen kényes szakaszban van.
A Bosznia és Hercegovina által február végén Szerbia és Montenegro ellen a népirtásról szóló egyezmény alkalmazására vonatkozóan elé terjesztett ügyben a Nemzetközi Bíróság által hozott ítélettel olyan ellentétek kerültek a felszínre, amelyek valamelyest enyhülni látszottak a Miniszterek Tanácsának február 9-én történő létrehozását követően.
Az EU azt mondta a boszniai hatóságoknak, hogy attól tart, hogy az országban a politikai környezet romlása, a nacionalista retorika visszatérése és a megállapodás elérésére irányuló politikai akarat hiánya veszélybe sodorják a reformfolyamatot. Bosznia és Hercegovinának egységes gazdasági és közigazgatási térségként hatékonyan kell működnie annak érdekében, hogy biztosítsa polgárai számára az előrehaladást, valamint hogy előrébb jusson az uniós tagság felé tartó ösvényen.
Az EU-val meglévő kapcsolatok, valamint a stabilizációs és társulási folyamat tekintetében a stabilizációs és társulási megállapodásról folytatott technikai tárgyalásokat decemberben befejezték, és május 3-án az említett megállapodással kapcsolatban folytatott technikai tárgyalások eredménye valamennyi tagállam részéről teljes mértékű támogatást kapott. A stabilizációs és társulási megállapodásról folytatott tárgyalások lezárását a rendőrségi reformmal kapcsolatos, kézzelfogható előrehaladás hiánya akadályozza.
A nemrégiben kinevezett főképviselő/EU különleges képviselő, Miroslav Lajčak - aki július elején lépett hivatalba - a Béke- végrehajtási tanács irányítótestületének és az Európai Unió Tanácsának aggályaival összhangban első és haladéktalan prioritásaiként határozta meg a konstruktív politikai környezet megteremtését és a rendőrség szerkezetének átalakítását. Ezzel összefüggésben a főképviselő/EU különleges képviselő bízik abban, hogy e hónap végéig előrehaladás érhető el.
Brian Crowley
Szeretném megköszönni a soros elnök úrnak a válaszát. Ahelyett, hogy minden egyes kérdésen végigmennék, a rendőrségi reformra fogok összpontosítani, mivel jelenleg ez a legsürgősebb kérdés. Tett-e a Tanács javaslatokat egy vezetőkből álló csoport létrehozására, hogy megkönnyítse a Bosznia és Hercegovinában létező különböző hagyományok annak érdekében való tömörülését, hogy közös normát vagy közös kódexet határozzanak meg arra vonatkozóan, hogy hogyan kellene a rendőrségnek működnie? Ilyen már van a határvédelem területén, a rendőrséggel kapcsolatban azonban nincs.
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Köszönöm kérdését, javaslatát és véleményét. Természetesen óriási érdeklődéssel és izgatottan várjuk, hogy milyen javaslatokat fog az új különleges képviselő előterjeszteni a bosznia-hercegovinai rendőrség reformjával kapcsolatos kérdésben a rendőrségi együttműködés ezen új fejezetének keretében. Ha azok egy, a különleges képviselő által a Tanácsnál felvetett napirendi pont formáját és egy, a főképviselőtől származó megoldás vagy javaslat formáját öltik, amely főképviselő ezen az ügyön dolgozik, amely - amint azt Ön is helyesen mondta - alapvető fontosságú Bosznia és Hercegovina stabilitása számára, ha ilyen javaslatot tennének és terjesztenének elénk, akkor azt a Tanács természetesen fontolóra venné.
Úgy gondoljuk, hogy figyelembe kell venni minden olyan elgondolást, eszközt és javaslatot, amely ténylegesen segíthet Bosznia és Hercegovinában a stabilitás és előrehaladás végső és alapvető célkitűzésének elérésében.
Elnök
A 14., 15. és 16. számú kérdéseket visszavonták.
Elnök
Mivel a szerző nincs jelen, a 17. számú kérdés tárgytalanná válik.
Tárgy: Az Európai Számvevőszék
Az 1992. évi Maastrichti Szerződés jelentősen módosította az EU intézményi keretét, az Európai Számvevőszéket integrálva abba (a Szerződés 7. cikke). Azzal, hogy a Számvevőszéket az egyik alapvető intézményévé tette, az Unió bizonyította, hogy mekkora fontosságot tulajdonít az átláthatóságnak és munkája javítása szükségességének.
Az európai alkotmány létrehozásáról szóló szerződés szintén módosította az intézményi keretet, kivéve az alól a Számvevőszéket, amely ezután a Szerződés II. fejezete IV. címében szereplő "egyéb intézmények és szervek” alá került.
Az új Szerződéssel kapcsolatban jelenleg zajló munka nem tartalmaz az "intézményi keret” módosítására irányuló terveket, amely az európai intézmények külső ellenőre státuszának romlását eredményezné. Mivel az Uniónak javítania kell a polgárok felé való elszámoltathatóságát, meg tudná a Tanács magyarázni, hogy miért döntött úgy, hogy alacsonyítja a Számvevőszék státuszát?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Valószínűleg ez a kérdés részesül majd a leggyorsabb válaszban ebben az ülésszakban, mivel valójában nem a Tanács feladata észrevételezni a Szerződések reformjával foglalkozó Kormányközi Konferencia munkáját, amely - mint tudjuk - 2007. július 23-án vette kezdetét.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Elnök úr! Számomra nagyon is úgy tűnik, hogy ez egy, a Tanácshoz intézendő kérdés, különösen azért, mert jelenleg egy olyan új szerződésről beszélünk, amelynek célja az új Európai Unió forradalmasítása, a Számvevőszéknek az "egyéb intézmények és szervek” szakasz alá helyezése pedig ezen intézmény egyértelmű lefokozása a tekintetben, hogy azt a polgárok hogyan látják.
A Számvevőszék ellenőrzési funkciója nem csupán a kiadások nyomon követésén és annak ellenőrzésén alapul, hogy közös alapjainkat - az Európai Unió alapjait - megfelelően osztották-e szét; a költségvetési fegyelem őre az egész Európai Unióban, többek között a Tanácsban, Parlamentben és az Európai Bizottságban. Ajánlásai és megítélései valamennyiünk munkáját segítik. A Számvevőszék erőteljes pozíciójának egyértelműnek és nyilvánvalónak kell lennie valamennyi uniós polgár számára, mivel az egyúttal az az intézmény, amely megerősíti a polgároknak az EU egészébe vetett bizalmát.
Ha nem gondolja, hogy ez a kérdés a Tanácsra tartozik, akkor szeretném tudni, hogy kire, mert a Tanács megbízatása - és a jelenleg végzett munka hatálya - arra a kérdésre is kiterjed, hogy a Számvevőszéket a megfelelő helyre tegyék és - véleményem szerint - a megfelelő hely az, ahol a legfontosabb uniós intézmények találhatók (az új szerződésről beszélek, amelyet jelenleg fogalmaznak).
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Természetesen tudomásul vettem aggályait és megjegyzéseit, de én itt a Tanács képviselőjeként vagyok jelen. A Tanács mint olyan nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy a Kormányközi Konferencia tárgyát véleményezze, ahol is a tagállamok folytatnak kerekasztal-tárgyalásokat meghatározott kérdésekről épp tagállami minőségükben, azaz független, szuverén államokként, teljesen függetlenül, tagállamonként eljárva. A Tanács ennélfogva nem rendelkezik hatáskörrel arra, hogy e tárgyra vonatkozóan észrevételeket tegyen. A Kormányközi Konferencia azonban saját szervekkel, struktúrával és elnökséggel rendelkezik és természetesen megfelelően figyelembe fog venni - ha úgy kívánja - minden olyan javaslatot, bírálatot és tanácsot, amelyet a Kormányközi Konferencia keretében végzett munka felgyorsítása érdekében kíván tenni. Az Európai Unió Tanácsa azonban - mint mondtam - nem jogosult észrevételeket tenni a Kormányközi Konferencia munkájával kapcsolatban az említett Konferencia igazságügyi jellegére tekintettel.
Elnök
Mivel a szerzők nincsenek jelen, a 19. és 20. számú kérdés tárgytalanná válik.
Tárgy: A schengeni és nem schengeni tagállamok elhatárolása
Tekintettel az ír miniszterelnök, Bertie Ahern és a brit miniszterelnök, Gordon Brown nyilatkozataira, akik kijelentették, hogy mindkét országnak véget kell vetnie a schengeni és nem schengeni tagállamok elhatárolásának, valamint a portugál elnökség Schengennel kapcsolatos prioritásainak ismeretében ki tudná-e a Tanács fejteni, hogy hogyan tervez további határellenőrzéseket és együttműködést nyitni a schengeni és nem schengeni tagállamok között az Elnökség vége előtt?
Manuel Lobo Antunes
2007. június 12-i és 13-i ülésén a Tanács felkérte a portugál elnökséget, hogy ragaszkodjon a Schengeni Információs Rendszer értékelő látogatásaira vonatkozó menetrendhez, azzal a céllal, hogy 2007 novemberéig el lehessen fogadni a 2003. évi csatlakozási okmány 3. cikkének (2) bekezdésében említett határozatokat azon tagállamok tekintetében, amelyek 2004-ben csatlakoztak az Európai Unióhoz és amelyek 2007 decemberének végéig kaptak időt arra, hogy megszüntessék a határellenőrzéseket a belső szárazföldi határokon és a tengeri határokon, valamint legkésőbb 2008 márciusában a légi határokon, amint valamennyi feltétel teljesül. Írország és az Egyesült Királyság tekintetében a schengeni vívmányokat az Európai Unió hatókörébe beemelő Amszterdami Szerződés 2. jegyzőkönyvének 4. cikke kimondja, hogy Írország és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága - amelyekre nézve a schengeni vívmányok nem kötelezők - bármikor kérheti az említett vívmányok rendelkezései egy részében vagy egészében való részvételét. E tagállamok eleddig nem kérték, hogy alkalmazhassák a schengeni vívmányokban a személyek belső határokon való ellenőrzésének megszüntetésére vonatkozóan szereplő rendelkezéseket. Mivel Írország és az Egyesült Királyság ezt még nem kérte, a Tanács elnöksége ezen ügyben nem tehet sokat.
Marian Harkin
Köszönöm válaszát. A brit miniszterelnök, Gordon Brown és az ír miniszterelnök, Bertie Ahern is olyan nyilatkozatot tett, miszerint mindkét országnak véget kell vetnie a schengeni és nem schengeni tagállamok elhatárolásának. Ön azonban válaszában azt mondja, hogy egyik országtól sem érkezett hivatalos kérés. Volt valamiféle nem hivatalos kérés vagy megkeresés akár az Egyesült Királyság akár Írország részéről e kérdést illetően, továbbá körvonalazná-e számomra - ha lehet -, hogy hogyan lehetséges alkalmazni a schengeni vívmányok egy részét a vívmányok összességének alkalmazása helyett?
Manuel Lobo Antunes
Az első felszólalásomban mondottakon túl nem tudok semmit hozzáfűzni a kérdéshez. Természetesen a Schengeni Megállapodásnak megvannak a maga rendelkezései és cikkei a megállapodás alkalmazására és hatályára vonatkozóan, e cikkeket és rendelkezéseket pedig be kell tartanunk.
Elnök

Tárgy: Az EU-izraeli Emberi Jogi Albizottság létrehozása
2005 novemberében a politikai párbeszéddel és együttműködéssel foglalkozó EU-izraeli albizottság létrehozott egy EU-izraeli emberi jogi munkacsoportot.
Fontolgatja-e a Tanács az EU-izraeli emberi jogi munkacsoport emberi jogi albizottsággá való felfokozását, amely rendszeresebben ülésezne, mint a munkacsoport (amely 2007 februárjáig csak két alkalommal találkozott) és amely rendszeres és szisztematikus konzultációkat tartana Izraelben, a megszállt palesztin területeken és az EU-ban a civil társadalommal az izraeli és a megszállt palesztin területeken meglévő emberi jogi helyzet értékelése céljából?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke (PT). - A politikai párbeszéddel és együttműködéssel foglalkozó EU-izraeli albizottság 2005. november 21-i ülésén létrehozott EU-izraeli emberi jogi munkacsoport képezi azt a platformot, amely lehetővé teszi az emberi jogi kérdések rendszeres, szisztematikus és mélyreható elemzését, valamint mindkét fél számára azok megvitatását, ha a tisztelt képviselőnek így tetszik, és ahogyan azt maga a Tanács is nevezni kívánja.
Ezen túlmenően az emberi jogok állandó téma az EU és Izrael közötti, jelenleg is zajló politikai kapcsolattartás valamennyi szintjén. A civil társadalmi szervezetek - amint azt a tisztelt képviselő kérdésében említette - máris segítenek az ilyen cserékben.
Proinsias De Rossa
Őszintén? Ez nem válasz. Én azt kérdeztem, hogy a munkacsoportot - amely 2005 óta csak kétszer ülésezett - emberi jogi albizottsági státuszba emelik-e.
A palesztin területek megszállása után 40 évvel még mindig egyértelműen és folyamatosan sértik a palesztinok emberi jogait a palesztin területek izraeli megszállásának eredményeként.
Azt kérem a Tanácstól, hogy jelezze, hogyan áll hozzá ahhoz, hogy az emberi jogi munkacsoportot albizottsággá tegyék, amely rendszeresen ülésezne és amely valamiféle nyomást gyakorolna az izraeli hatóságokra a tekintetben, hogy feleljenek meg azoknak az emberi jogi normáknak, amelyek betartását valamennyi civilizált társadalomtól és demokráciától elvárjuk.
Manuel Lobo Antunes
Szeretném azt mondani a tisztelt képviselőnek - amint azt már említettem -, hogy az emberi jogok tiszteletben tartása és védelme az EU és harmadik országok közötti párbeszédek állandó témáját képezik.
Ez a Tanács egyik aggálya és a Tanács további elnökségeinek folyamatos és állandó aggálya, és ez a portugál elnökségre is vonatkozik. Portugália - saját történelmi okai miatt - különös figyelmet szentel az emberi jogoknak. Épp tegnap volt alkalmam itt az Európai Parlament néhány tisztelt képviselője számára rámutatni arra, hogy - mivel magában Portugáliában is 1974-ig diktatúra volt - különösen érzékenyek vagyunk mindenre, ami a demokráciával, a jogállamisággal és az emberi jogokkal kapcsolatos. E témák különösen kedvesek a számunkra és ezért azok szerepelnek a harmadik országokkal - beleértve Izraelt is - folytatott párbeszédünkben; e kérdéseket mindig is fel fogjuk venni az izraeli hatóságokkal folytatott rendszeres párbeszédeinkbe.
Elnök

Tárgy: A zimbabwei helyzet
A zimbabwei politikai és gazdasági helyzetet több alkalommal "életveszélyes arányokat” öltőként jellemezték. A rendőrség több mint 1300 olyan bolttulajdonost és igazgatót tartóztatott le, akik megtagadták, hogy termékeik árait a felére csökkentsék, ahogyan arra Mugabe elnök kormánya utasítást adott. Az árak felére csökkentése a nagyobb áruházláncoknál pánikszerű vásárlásokhoz vezetett. Olyan alapvető cikkek, mint a cukor, az étolaj és a kenyér most már csak a feketepiacon kapható. A benzinkutak üresek. Szemtanúk szerint sok boltot kormánydrukkerek fosztottak ki. A világon a legmagasabb infláció az eredménye vég nélküli pénzjegy-nyomtatásnak, amellyel a Kormány a köztisztviselőket, a rendőröket és a katonákat fizeti. Az ellenzéki MDC párt szerint a Kormány az elnöki választások előtt kilenc hónappal arra tesz kísérletet, hogy bebiztosítsa a szegények szavazatait. A hírek szerint a Zanu-PF kormány képviselői elutasították Mbeki dél-afrikai elnök azon kérését, hogy Pretoriába mehessen
Mi a Tanács álláspontja? Fel fogja szólítani a kormányt, hogy nagyobb mértékben vállalja fel feladatait a válságban?
Manuel Lobo Antunes
A Tanács szorosan nyomon követi a zimbabwei kritikus politikai és gazdasági helyzetet. A Tanács ezt a kérdést 2007. április 23-i ülésén tárgyalta, július 22-i ülésén - tehát nemrégiben - pedig további információkat szerzett a problémáról.
A Tanács stratégiája az első korlátozó intézkedések bevezetése óta közismert. 2002-ben a Tanács úgy határozott, hogy korlátozó intézkedéseket vezet be a zimbabwei vezetőkkel szemben, kijelentve, hogy mindaddig, amíg az emberi jogokat továbbra is megsértik, a Tanács szükségesnek fogja tartani a zimbabwei kormánnyal és az említett jogsértésekért, valamint a véleménynyilvánítási, az egyesülési szabadsághoz és a békés gyülekezéshez való jog megsértéséért felelős személyekkel szembeni korlátozó intézkedések fenntartását. A Tanács ezen túlmenően kijelentette, hogy az említett intézkedéseket csak akkor vonják majd vissza, ha megvannak az emberi jogok, a demokratikus elvek és a jogállamiság tiszteletben tartásának garantálásához szükséges feltételek.
Az erőszak és az emberi jogok megsértésével kapcsolatos közelmúltbeli eseményekre válaszul a Tanács április 23-án úgy határozott, hogy kiterjeszti a vízumtilalmi listát. A korlátozó intézkedések bevezetése óta a Tanács próbálta bevonni az afrikai többoldalú intézményeket. A Tanács szisztematikusan felvette a zimbabwei kérdést a Dél-afrikai Fejlesztési Közösséggel (SADC) szervezett miniszteri ülések napirendjére az intézkedések bevezetése óta. Az EU továbbá felvetette a zimbabwei kérdést az Egyesült Nemzetek Szervezetének Emberi Jogi Bizottságánál is.
A Tanács különösen dicséretesnek tartja a SADC kezdeményezését és a Mbeki elnök számára az ellenzék és a kormány közötti párbeszéd elősegítésére irányuló megbízatást, valamint Kikwete úrnak a SADC elnökeként történő kinevezését. A Tanács nagyon várja ezen afrikai kezdeményezések első eredményeit; álláspontját adott esetben megfelelően felül fogja vizsgálni.
Johan Van Hecke
(NL) Elnök úr! A zimbabwei helyzet fokozatosan egyre reménytelenebbé válik - és akkor még finoman fogalmaztam. Sajnos a nemzetközi közösség - az EU-t is beleértve - tehetetlen.
Szeretnék egy rövid összefoglaló kérdést intézni a Tanácshoz, mivel a portugál elnökség december 8-án és 9-én EU-afrikai csúcstalálkozót szervez Lisszabonban. Ez az elmúlt években nem volt lehetséges, mivel nem lehetett megállapodásra jutni arra a kérdésre vonatkozóan, hogy meghívjuk-e Mugabe elnököt vagy sem. Kérdésem igen egyértelmű és egyértelmű választ is várok: szándékában áll-e az Elnökségnek meghívni Mugabe elnököt Lisszabonba decemberben? Másodszor pedig: mik a Tanács reményei, hogyan fogja tudni felhozni a zimbabwei helyzet kérdését a csúcstalálkozón?
Manuel Lobo Antunes
Amint mondtam, az EU szorosan nyomon követi a zimbabwei helyzetet és megtette az e tekintetben általa legmegfelelőbbnek tartott intézkedéseket. Az Európai Tanács az üléseiről készült következtetésekben viszont mindig egyértelművé tette, hogy az Európai Unió számára stratégiai jelentőségű globális, átfogó és részletes párbeszédet fenntartani Afrika egészével.
Ez az Európai Tanács által adott megbízatás tükrözi az e globális párbeszéddel kapcsolatos érdeket és kötelezettségvállalást, amely párbeszédet fenn kell tartanunk az afrikai országokkal, mert rengeteg megvitatnivalónk van, de sok olyan dolog is akad, amelyben együtt kell működnünk Afrikával. Ez a célkitűzés és szándék áll a portugál elnökség eltökéltsége mögött arra, hogy decemberben Lisszabonban megtartja a második EU-afrikai csúcstalálkozót. Meggyőződésünk, hogy az említett csúcstalálkozó a mi érdekünk és más tagállamok érdeke, az EU és Afrika érdeke is.
Afrikával tárgyalnunk kell a bevándorlásról, a gazdaságról, a kereskedelemről, az energiáról, az éghajlatról és természetesen az emberi jogokról és a felelősségteljes kormányzásról is, amelyek olyan témák, amelyekről már tárgyaltunk, és amelyeket Portugália előző elnöksége idején 2000-ben, Kairóban megtartott korábbi csúcstalálkozón is megvitattunk és megtárgyaltunk.
Ez olyan célkitűzés, amelyet elnökségünk elé tűztünk és olyan célkitűzés, amellyel kapcsolatban szándékunkban áll folytatni a munkát - mind az EU-n belüli, mind pedig az afrikai - partnereinkkel szoros együttműködésben.
Elnök

Tárgy: Észak-európai földgázvezeték
A német uniós elnökség idején az ország egyik képviselője kijelentette, hogy a "Nord Stream” magánjogi társaságok részvételével zajló projekt, amelyet az EU nem befolyásolhat.
2007. július 15-én a litván televíziónak adott interjúban a német külügyminiszter, Frank-Walter Steinmeier azt nyilatkozta, hogy a Nord Stream nem német és orosz projekt, hanem transzeurópai projekt. Az EU tiltakozna a projekttel szemben, ha Litvánia energetikai és ökológiai érdekei sérülnének.
Mi a portugál elnökség véleménye az ügyről? A Nord Stream magánprojekt vagy uniós projekt? Hol helyezkedik el a jövőbeli közös uniós energiapolitikában?
Manuel Lobo Antunes
A tisztelt képviselő által felvetett érvek és az első kérdés tekintetében a Tanács szeretne rámutatni, hogy fűz észrevételeket a média tudósításaihoz.
Másodsorban és a második kérdésre válaszul pedig a Tanács emlékeztetné a tisztelt képviselőt, hogy a "Nord Stream” projekt egy, a "Nord Stream AG” mint közös vállalat által végzett magánprojekt. Ezen túlmenően - amint azt a Tanács a Nils Lundgren által előterjesztett, a balti-tengeri orosz-német földgázvezetékről szóló. számú szóbeli választ igénylő kérdésre adott válaszában is említette - az Oroszország és Németország közötti, a Balti-tengeren keresztül húzódó csővezeték kialakítását az 1364/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozatban európai érdekű projektnek nyilvánították. Az e kinyilvánításra vonatkozó részletesebb magyarázatért a Tanács azt ajánlaná, hogy a tisztelt képviselő tekintse meg az említett kérdésre adott választ.
A harmadik kérdéssel kapcsolatban a Tanács szeretné hangsúlyozni, hogy egy új földgázvezeték ezen útvonal mentén, Észak-Európában való megépítése összhangban van az Európai Unió energiapolitikájának azon célkitűzésével, miszerint javítani kell a Közösség ellátási biztonságát. Az energiaforrások és a szállítási útvonalak hatékony diverzifikálása az Európai Tanács 2007. márciusi közösségi cselekvési tervében is az ellátás biztonsága javításának egyik eszközként került megemlítésre. A földgázvezetéknek az uniós tagállamok területén belül épített részeire mindig teljes egészében alkalmazni fogják a közösségi vívmányokat, amennyiben az szükséges, beleértve különösen a környezetre vonatkozó közösségi jogszabályokat.
DanutBudreikait
(LT) nehezen látom át, hogy akkor ez most magánprojekt vagy uniós projekt. A földgázvezetéket a Balti-tengeren keresztül vezetik és amellett nemcsak két, hanem jó néhány ország fekszik. Óriási a veszélye annak, hogy a tengerfenéken lévő fegyverek előkerülnek. A projekt még el sem kezdődött, Oroszország és Németország máris módosította az útvonalat.
Szeretném elmondani, hogy most nehéz megérteni, hogy kinek a projektje is ez. Magánprojekt vagy uniós projekt? A földgázvezetéket a Balti-tengeren keresztül vezetik és amellett nemcsak két, hanem jó néhány ország fekszik. Óriási a veszélye annak, hogy a tengerfenéken lévő fegyverek előkerülnek. The A projekt még el sem kezdődött, Oroszország és Németország máris módosította az útvonalat, mert rájöttek, hogy óriási mennyiségben halmozódtak fel a II. világháborúból származó fegyverek közel Dániához, Finnországhoz, Észtországhoz és Svédországhoz. Lehet-e magánprojekt, ha nemcsak energiaellátási problémát - azaz földgáz-ellátási problémát - okoz a közelben fekvő országok számára, hanem ökológiai problémát is jelent a Balti-tengeren?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) E kérdést illetően nemigen tudom kiegészíteni az első válaszomban elmondottakat, azaz csak kifejezetten meg tudom ismételni azt az ígéretünket, hogy a közösségi vívmányokat teljes egészében alkalmazni fogjuk akkor, amikor kell és mindenkor, amikor környezeti kérdések merülnek fel. Remélem tehát, hogy kijelentésünk csillapítja a tisztelt képviselő által kifejtett aggályokat és egyszersmind választ is nyújt azokra.
Elnök

Tárgy: Mordechai Vanunu hat havi börtönbüntetése
2007. július 2-án az egykori nukleáris mérnök és több mint 20 éve pacifista Mordechai Vanunut a Jeruzsálemi Rendőrbíróság hat hónapos börtönbüntetésre ítélte azért, mert (az izraeli hatóságok szerint) megsértett egy, a szólásszabadságát és mozgásszabadságát korlátozó közigazgatási végzést.
Vanunur Rómában rabolták el, majd Izraelbe vitték, ahol bebörtönözték és hazaárulással vádolták, mert beszélt a Sunday Times-nak Izrael nukleáris fegyverprogramjáról. Ügyét zárt ülésen tárgyalták és 18 évi szabadságvesztésre ítélték, amelyből 11 évet magánzárkában kell letöltenie. A börtönből való, 2004-ben történt kiengedésekor jelentősen korlátozták szabadságát (a fent említett végzésben): különösen azt tiltották meg, hogy Izraelen kívüli országokból származó emberekkel kapcsolatba lépjen és nem engedélyeznék neki, hogy nagykövetségeket és konzulátusokat keressen fel, mobiltelefont vásároljon, hozzáférjen az internethez vagy elhagyja Izraelt.
Milyen intézkedést tervez a Tanács tenni az izraeli hatóságokkal szemben a szólásszabadság és a szabad mozgás alapvető jogainak e megsértéseire válaszul?
Manuel Lobo Antunes
, a Tanács soros elnöke. - (PT) Amint az a.,.,. és. számú kérdésekre adott válaszainkból is kiderül, a Tanács érdeklődéssel követi Mordechai Vanunu ügyét, különösen a tisztelt képviselő által a kérdésében említett, 2004-ben történt szabadulása utáni helyzetét.
Elnök

Tárgy: Előrehaladás az ideiglenes munkát közvetítő ügynökségekről szóló irányelv terén
Mik a portugál elnökség által munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvtervezetre vonatkozó megállapodás elérése céljából folytatott első konzultációk eredményei?
A soros elnök úr várakozásai szerint az irányelvre irányuló módosított javaslat szavazásra kerül a Tanácsban a jelenlegi elnökség idején és milyen menetrendet állapított meg az ezzel kapcsolatos informális és formális tárgyalások vonatkozásában?
Manuel Lobo Antunes
Szeretném Önnek elmondani, hogy - a tagállamokkal folytatott előzetes konzultációk eredményeként - a portugál elnökség úgy határozott, hogy újból megnyitja a munkaerő-kölcsönzésről szóló irányelvre irányuló javaslattal kapcsolatos tárgyalásokat, amelyet a rugalmas biztonságról folytatott vita fontos elemének tart.
Mivel ezt a dokumentumcsomagot a Tanács 2004 óta nem vizsgálta, fontos feltérképezni a jelenlegi szakaszt és elgondolkodni az esetlegesen követendő útvonalakról. Az Elnökség rövidesen intézkedik e célból.
Richard Howitt
Szeretném megköszönni a soros elnök úrnak kedves szavait. A rugalmas biztonság valóban jó elv, amint azt itt ebben a teremben és az európai intézményekben is mondjuk. Sok ember szerint azonban rugalmasság az van, de hova lett a biztonság? Az ideiglenes munkát közvetítő ügynökségekről szóló irányelv továbbra is valós tesztje lesz annak, hogy van-e biztonsági aspektus. Kíváncsi vagyok, hogy a soros elnök úr mit gondol, milyen az akadályok gátolják jelen pillanatban a Miniszterek Tanácsán belül az előrehaladást. Az Elnökség megfelelő hivatalai ellenére, mennyire bízik abban, hogy a Tanács valóban képes lesz megállapodásra jutni portugál kollegáink hivatali idejében?
Manuel Lobo Antunes
Köszönöm a tisztelt képviselőnek kérdését. Amint azt jeleztem, ez olyan dokumentumcsomag, amelyen a portugál elnökség dolgozni akar és amelyet előrébb kíván lendíteni. Mindig azt mondtuk, hogy az elnökség sikere elsősorban magán az elnökségen múlik, de hogy annak valamennyi tagállam kötelezettségvállalására, együttműködésére és előrehaladási szándékára is támaszkodnia kell. Ez az egyik olyan ügy, amellyel nem tudnánk, úgymond, révbe érni, ha nem áll az összes tagállam a mi oldalunkon.
Örülnénk annak, ha a portugál elnökség során legalábbis jelentős előrehaladást érhetnénk el, még akkor is, ha nem tudunk teljes megállapodásra jutni. Ezen kívánunk dolgozni abban a reményben, hogy - mint már mondtam - partnereink el tudják majd fogadni indítványainkat és javaslatainkat, miközben persze reális megközelítést alkalmazunk e kérdést illetően, mert tudjuk, hogy ez összetett vita és összetett kérdés, ami az irányelv előzményeiből is látszik.
A rugalmas biztonságot illetően azt tudom mondani Önnek, hogy Portugália és e portugál elnökség számára a rugalmas biztonság rugalmasságot és egyszersmind biztonságot is jelent, és szerintünk a kettő együtt jár. Nagyon köszönöm.
Elnök
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
A kérdések órájának vége.
(Az ülést 19.00 órakora felfüggesztik és 21.00 órakor ismét megnyitják.)
