Slavnostna seja - Republika Latvija
Predsednik
Gospod predsednik Republike Latvije, spoštovani Valdis Zatlers, vsem nam je v veliko zadovoljstvo, da vas lahko danes pozdravimo ob vašem prvem obisku v Evropskem parlamentu. Na začetku bi se vam želel kot predsedniku države, ki je še vedno relativno nova država članica Evropske unije, zahvaliti, da ste sprejeli povabilo Evropskega parlamenta in se odločili, da spregovorite tukaj pred nami danes, torej na dan, ko proslavljamo deseto obletnico naše skupne valute, evra. Danes imamo premiero v polnem pomenu te besede, saj se je tudi prvič zgodilo, da je v pozdrav gostu plenarnega zasedanja v Evropskem parlamentu zaigrala evropska himna.
(Aplavz)
Dovolite mi, da izkoristim to priložnost in danes še enkrat omenim zgodovinski pomen širitve Evropske unije v letu 2004. Potrebnih je bilo več kot 60 let, da smo vašo državo pripeljali nazaj v svobodno in demokratično Evropo ter združili našo celino.
Danes živimo v miru, svobodi in demokraciji. Naši državljani si lahko obetajo tisto, o čemer so naši predniki lahko samo sanjali. Tega se moramo veseliti.
Res je, da se Evropska unija danes sooča z novimi in resnimi izzivi. Tudi ljudje v Latviji so začeli to zelo jasno čutiti, na primer zaradi finančne krize, ki je močno prizadela tudi vašo državo, gospod predsednik. Državljani Latvije so tudi upravičeno zaskrbljeni zaradi plinske krize med Rusijo in Ukrajino.
Toda prav ti časi krize nam pomagajo spoznati pravo vrednost članstva v Evropski uniji, ki temelji na načelu solidarnosti med njenimi narodi. Prav v tem času krize vsi skupaj čutimo potrebo po skupnosti in sodelovanju med našimi državami in evropskimi institucijami.
Skupaj smo močnejši, skupaj lahko bolje branimo naše interese in vrednote po vsem svetu. Evropski parlament tudi zaradi tega upa, da bo Lizbonska pogodba, ki Evropski uniji daje več možnosti za ukrepanje pri premagovanju teh resnih izzivov, kmalu začela veljati.
V tem smislu so volitve v Evropski parlament, ki bodo potekale junija letos, izredno pomembne, saj želimo s to zgodbo o uspehu projekta za mir in združitev v Evropi nadaljevati skupaj, v demokratični Evropski uniji z Evropskim parlamentom in močjo soodločanja na skoraj vseh področjih.
Iskreno upam, da bodo državljani Latvije - kot državljani vseh drugih držav članic Evropske unije - razumeli, da je njihov glas pomemben, saj jim to zagotavlja evropsko moč soodločanja, le tako pa bodo glasovi mnogoštevilni tudi na prihodnjih volitvah v Evropski parlament.
Gospod predsednik, v veliko zadovoljstvo mi je, da vas lahko povabim, da spregovorite pred Evropskim parlamentom. Še enkrat vam izrekam prisrčno dobrodošlico v Evropskem parlamentu.
(Aplavz)
Valdis Zatlers
Gospod predsednik, gospe in gospodje, predsedniku se zahvaljujem za prijazne uvodne besede in njegovo povabilo, da spregovorim pred izvoljenimi predstavniki držav Evrope. V čast mi je, da imam to priložnost. V veliko zadovoljstvo mi je, da lahko v Evropskem parlamentu spregovorim v svojem maternem jeziku, še posebej zato, ker je latvijščina zdaj že pet let eden izmed uradnih jezikov Evropske unije. Govorim vam v času, ko se zaključuje mandat prvih poslancev Evropskega parlamenta, ki so bili izvoljeni v Latviji. Zahvaljujem se vam, ker ste tako odlično opravili svoje dolžnosti.
Dragi prijatelji, letošnje leto 2009 je zelo pomembno leto za Latvijo. Minilo je že pet let, odkar je Latvija pristopila k Evropski uniji in Natu. Po obnovitvi neodvisnosti leta 1991 je bilo članstvo v teh mednarodnih organizacijah za Latvijo strateški cilj. Širitev družine evropskih demokratičnih držav v prvem desetletju 21. stoletja je pomenila najbolj dinamične spremembe v Evropi vse od utemeljitve Evropske unije. To so bile pomembne spremembe. Evropskim strukturam so se pridružile države, ki so bile dolgo časa prisilno osamljene, čeprav ravno pri njih izvirajo vrednote, ki tvorijo jedro Evropske unije.
18. novembra lani je Latvija praznovala devetdeseto obletnico svoje razglasitve. Ta obletnica je bila za naš narod zelo pomembna. Še enkrat je potrdila našo neomajno voljo, da živimo v neodvisni, svobodni in demokratični državi. V aktu o razglasitvi Republike Latvije leta 1918 je zapisano: "Vsi državljani, ne glede na etnično poreklo, so pozvani, da dajo svojo podporo, kajti v Latviji so zagotovljene vse človekove pravice. Latvija bo demokratična in pravična država, kjer ne bo prostora za zatiranje in krivico...". Na te besede sem zelo ponosen. Trideset let pred sprejemom Splošne deklaracije o človekovih pravicah je Republika Latvija razglasila svojo predanost temeljnim vrednotam in načelom.
Latvija se je vedno imela za del Evrope in njenih vrednot, tudi ko je bila skupaj z drugimi državami srednje in vzhodne Evrope dolgo časa vezana na državo, kjer se je na številne vrednote gledalo skozi prizmo ideologije. Med državami vzhodnega bloka je vladal mir, toda to je bil mir zaporniškega dvorišča. Ustvarjen je bil s prisotnostjo tankov, represijo in grožnjami. Gospe in gospodje, film "Sovjetska zgodba", ki ga je posnel Edvīns Šnore, je lansko leto tako vas kot vso Evropo spomnil na nečlovečnost totalitarne ideologije. Imamo skupno zgodovino, toda naše usode se razlikujejo. Da bi bolje razumeli drug drugega in skupaj zrli v prihodnost, se morate ozreti v preteklost. Prav zaradi tega bi se rad zahvalil Evropskemu parlamentu za izjavo, ki je bila sprejeta 22. septembra lani in s katero je bil 23. avgust razglašen za evropski dan spomina na žrtve stalinizma in nacizma. Ta izjava ljudi Evrope spominja na te tragične dogodke v zgodovini Latvije in cele Evrope.
Vendar bi danes rad govoril o veliko novejši zgodovini. Letos bo minilo pet let, odkar je Latvija postala članica Evropske unije in Nata. Kakšen je bil ta čas za Latvijo? Kaj je naša država pridobila? Kakšni so bili naši dosežki in kakšni izzivi so še pred nami? Prvič, težnja, da bi postali del Evrope, je spodbudila utrditev demokracije v naši družbi in prispevala k razvoju demokratičnih institucij. S pristopom k Evropski uniji je Latvija pokazala svojo odločenost za lastno prihodnost, svojo odločenost, da bo prihodnost utemeljila na evropski identiteti in naših skupnih vrednotah: svobodi in demokraciji, odgovornosti, pravni državi in človekovih pravicah, enakosti, strpnosti in napredku. Drugič, s članstvom v Evropski uniji se je v Latviji izboljšalo naložbeno ozračje. "Evropski denar", kot pogosto imenujemo strukturne sklade Evropske unije, je veliko prispeval k razvoju gospodarstva Latvije. Tretjič, uživamo lahko ugodnosti, ki nam jih zagotavlja prosti pretok oseb. Prosto gibanje po schengenskem območju je postalo tako običajno in samoumevno; povsem naravno je, da študiramo, delamo in pridobivamo izkušnje v drugih državah članicah Evropske unije. Četrtič, prosti pretok blaga in storitev je odprl nove priložnosti za podjetja. Vsak podjetnik in potrošnik lahko posluje v odprtem okolju brez meja in brez carin. Za nas, ki prihajamo iz države z majhnim notranjim trgom, je to še posebej pomembno. Petič, kar pa je tudi najpomembneje za vse, glas Latvijcev se sliši v Evropi in glas Evrope se sliši v ostalem svetu. Lahko smo ponosni, da imamo na voljo tako edinstven mehanizem sodelovanja. Omogoča nam, da skupaj na svetovni ravni iščemo učinkovite rešitve za svetovne izzive, podnebne in demografske spremembe, krepitev energetske varnosti, probleme priseljevanja in finančno krizo. Latvija ima zdaj na voljo nove politične in gospodarske instrumente, vendar je treba opozoriti, da se je v veliki meri povečala tudi odgovornost naše države za skupno prihodnost Evrope, odgovornost do vseh ljudi Evrope.
Če se ozremo na naše dosežke, moramo biti tudi kritični in priznati napake, ki smo jih zagrešili. Po pristopu k Evropski uniji je latvijska vlada utonila v "dobro opravljenem delu"; dosegla je svoj cilj. Nismo se zavedali, da smo komaj na začetku in ne na koncu procesa. Evropska unija nudi velike priložnosti, toda vsaka država in vsaka družba jih morata sami zgrabiti. V Latviji nismo zgrabili vseh priložnosti; nismo vedno modro izvajali kohezijske politike ali izkoristili finančnih priložnosti, ki so se nam nudile. Naše državne institucije so se morale naučiti živeti v Evropski uniji. Nismo pokazali dovolj odločenosti za sprejem evra; to je ena največjih napak, ki smo jih storili v procesu priključitve k evrskemu območju, nekaj, kar občutimo še danes, v časih finančne krize.
Pa vendar morajo tudi najtrši evroskeptiki priznati, da je članstvo Latvije v Evropski uniji na splošno pozitivno. Ali je kdo v Latviji, ki se želi vrniti v Evropo, kjer so med državami carine? Ne! Ali je kdo, ki bi rad stal v vrsti na mejnem prehodu, da bi vstopil v sosednjo državo? Ne! Ali je kdo, ki se želi vrniti v svet, kjer je bil prosti pretok delavcev omejen, kjer je bilo omejeno njihovo izobraževanje in pridobivanje izkušenj? Seveda ne! Tudi evroskeptiki se kmalu navadijo na dobre reči in ostanejo samo še skeptiki.
Gospe in gospodje, poslabšanje položaja v finančnem sistemu in gospodarstvu v zadnjih mesecih je nepopravljivo spremenilo vlogo in pomen nacionalnih vlad v gospodarskih procesih. Finančni trgi so se do sedaj lahko prosto razvijali. Prepričali so nas, da bodo pravila trga sama dovolj uspešna pri spodbujanju gospodarskega razvoja. Verjeli smo, da lahko trg sam vse postavi na svoje mesto. In to se zares dogaja. Trg se ureja sam. Vendar pa v tej svetovni krizi lahko vidimo, da naši finančni trgi in naša gospodarstva zaradi takšnega trga trpijo, in kar je najpomembnejše, zaradi finančne krize trpijo navadni ljudje. Potek dogodkov konec lanskega leta nam je pokazal, da morajo nacionalne vlade igrati aktivnejšo vlogo v gospodarskem procesu. Prejšnji pristop, ko smo zadremali za volanom gospodarskega upravljanja, je bil neodgovoren. Na žalost smo se prepozno predramili. Na poti pred seboj smo sicer opazili oviro - finančno stisko -, vendar se ji nismo mogli več izogniti.
V teh okoliščinah potrebujemo kompleksen pristop na nacionalni, evropski in svetovni ravni. Na svetovni ravni je potrebno usklajeno ukrepanje, da bi obudili gospodarsko rast. To bo mogoče samo z oblikovanjem nove arhitekture in mehanizmov finančnega sistema. Kjučnega pomena bo tudi strog nadzor sistema brez sočasnega omejevanja pobud ali tržnih procesov. Najtežji izziv bo vzpostavitev natančnega ravnovesja. Na evropski ravni imamo bistveno prednost, saj lahko izvajamo usklajene ukrepe, sprejemamo skupne pobude in dosegamo trajnostne rešitve. Pozdravljamo Evropski načrt za oživitev gospodarstva, ki ga je sestavila Komisija. To je pomemben korak, ki nam bo pomagal iz stiske, v kateri smo se tokrat znašli.
Pri rešitvah na nacionalni ravni se bom zadržal malo dlje. Svetovna finančna kriza je prizadela tudi Latvijo. Nekateri menijo, da Latvija trenutno prestaja eno najtežjih reševalnih akcij katerega koli finančnega sistema v sodobni evropski zgodovini. Latvija trenutno oblikuje ukrepe za spodbujanje gospodarstva, da bi hitro in učinkovito stabilizirala finančni in gospodarski položaj. To je težka naloga, vendar bomo pri premagovanju krize uspešni samo, če bomo pred seboj videli jasno pot iz nje in če kratkoročnih rešitev ne bomo zamenjevali z dolgoročno vizijo gospodarskega razvoja.
Konec lanskega leta je šest političnih strank v latvijskem parlamentu, tako iz vrst vlade kot opozicije, sprejelo skupno stališče o podpori načrta za stabilizacijo gospodarstva, ki ga je sestavila latvijska vlada. Na podlagi tega dogovora je treba posebno pozornost nameniti spremljanju uporabe posojil, odobrenih Latviji. Načrt določa srednjeročne prednostne naloge za gospodarstvo Latvije: pomoč izvozu, spodbujanje svobodne in poštene konkurence, močno zmanjšanje primanjkljaja v bilanci plačil na tekočem računu in uvedbo evra v letu 2012. Pristop k evrskemu območju je postal eden izmed napomembnejših strateških ciljev naše države. Za Latvijo je pomembno, da v teh razmerah ne ostane sama. Pri spopadanju s temi težkimi časi nam pomagajo tako mednarodne finančne organizacije kot tudi institucije Evropske unije in države Evrope. Latvija je hvaležna za ta izraz solidarnosti.
Gospe in gospodje, Evropska unija s širitvami ni pridobila samo novih držav članic, temveč je v svoj program, vključno s svojo zunanjo politiko, uvedla tudi nove poudarke. Latvija je k Evropski uniji pristopila v času, ko so se oblikovali sosedska politika Evrope, njeni cilji, načela in mehanizmi izvajanja. Vse od takrat so se dejavnosti zunanje politike Evropske unije v njenih vzhodnih sosedah močno povečevale. To se je zgodilo zaradi prizadevanj in izkušenj novih držav članic. Latvija je sosedske odnose vedno videla v širši razsežnosti. Še naprej bo odločna in bo igrala aktivno vlogo v izvajanju te politike v prihodnje.
Ta politika ne zadeva samo odnosov Evropske unije z določenimi državami, torej s tistimi državami, s katerimi meji na kopnem ali na morju. V okviru te politike moramo govoriti o položaju in vlogi Evropske unije v svetu. Latvija je skupaj z drugimi istomislečimi državami aktivno spodbujala močnejšo vključenost Evropske unije v njenih vzhodnih sosedskih regijah. Sprejeta je bila nova politična pobuda o "vzhodnem partnerstvu", katere naloga je preoblikovanje skupne sosedske politike Evrope in prilagoditev te politike posebnim značilnostim te regije, s čimer naj bi ta proces postal aktivnejši, drznejši in velikopoteznejši. Latvija z zadovoljstvom upošteva predloge Evropske komisije, ki se na to nanašajo. Vzhodno partnerstvo mora v praksi okrepiti politične in gospodarske odnose med Evropsko unijo in državami te regije, obenem pa okrepiti tudi medsebojno sodelovanje teh držav. Pri vzpostavitvi vzhodnega partnerstva je treba posvetiti pozornost načelu diferenciacije, posameznim ocenam in odnosom do vsake izmed partnerk. Vsaka izmed teh držav namreč stopa po lastni poti razvoja. Nekatere države želijo postati del Evropske unije, nekatere pa so si zastavile drugačne cilje. Naša politika bo uspešna samo, če bomo lahko sodelovali z vsemi državami v regiji in po potrebi pomagali pri razumevanju. Ko sem lani oktobra obiskal države Srednje Azije, Kazahstan, Uzbekistan in Turkmenistan, sem prav tako prejel pozitivne signale za širitev in poglobitev sodelovanja. Latvija bo še naprej aktivno podpirala sosedsko politiko Evrope in igrala aktivno vlogo pri njenem izvajanju. Vsaka evropska država ima svoje zgodovinske izkušnje in svoje lastne priložnosti za delo na skupnem projektu v korist Evropske unije. Poseben prispevek Latvije k vzhodni razsežnosti je vzajemno zaupanje, ki se kaže v naših dvostranskih odnosih, ki izvirajo iz skupnega obdobja v zgodovini, ter v strokovnem zanju, ki se je rodilo iz tega zaupanja. Dolžnost Latvije je, da te posebne okoliščine, ki bi lahko v naslednjih 10 letih izginile, izkoristi. Čez nekaj desetletij bo Latvija v očeh Vzhoda samo še ena izmed držav članic Evropske unije in ne bo več pomenila vrat v Evropo. Če izkoristimo to prednost, bo Latvija ohranila aktiven politični dialog, da bi spodbujala boljše razumevanje Evropske unije in njenih vrednot v sosednjih državah, s tem pa pojasnila cilje evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva. To bo koristilo vsem, slišali pa bomo lahko tudi, kako sosednje države vidijo svoje prihodnje odnose z Evropsko unijo. Prepričan sem, da bo interesom Evrope najbolje koristilo, če bo vzhodno partnerstvo vzpostavljeno v času predsedovanja Češke republike.
Gospe in gospodje, vprašanje energetske varnosti je postalo aktualno pred kratkim, v prvih dneh predsedovanja Češke republike. Finančna in gospodarska kriza je na svoj lasten način ciklična. Vprašanja, povezana z energetsko varnostjo in trajnostnimi energetskimi viri, pa so del političnega programa Evrope in sveta ves čas. Postajajo čedalje nujnejša. Energetska varnost ima poudarjeno zunanjo razsežnost. To pomeni, da tega vprašanja ne moremo obravnavati ločeno od razmer v svetu. Dokaz za to so nedavni dogodki v Ukrajini in spopad v Gruziji. Države članice Evropske unije so še do pred kratkim energetiko razumele kot vprašanje, ki ga je treba reševati na nacionalni ravni in ne na ravni Evropske unije. Dogodki, ki smo jim bili priča lani v energetskem sektorju, prekinitve oskrbe z energijo, krčenje energetskih virov in nestanovitnost cen, so v državah članicah Evropske unije prispevali k oblikovanju skupnega razumevanja potrebe po skupni energetski politiki. Naša naloga na križišču energetike in politike je zagotoviti redno, zadostno, gospodarno, trajnostno in okolju prijazno energetsko oskrbo.
Priznati morate, da je uspeh Evropske unije na tem področju različen. Pri nekaterih vprašanjih, na primer pri razvoju okolju prijaznega energetskega gospodarstva, smo sprejeli velikopotezne cilje na evropski ravni, ki jih moramo zdaj začeti izpolnjevati. Pri drugih vprašanjih - razvejanost energetskih virov na evropski ravni in oblikovanje enotnega energetskega trga - smo šele na začetku poti. Dogodki zadnjih nekaj dni, ki vključujejo prekinitev dobave plina iz Rusije, so nam odprli oči, da je treba poiskati najhitrejše možne rešitve na vseevropski ravni. Vsi skupaj moramo izhajati iz tega skupnega razumevanja, da bi oblikovali resnično povezan in raznolik evropski energetski trg. Ne smemo dovoliti, da bi naše namere to pomlad izginile skupaj s snegom. Vprašanje energetske varnosti je mogoče uspešno rešiti samo z aktivnim dialogom s tranzitnimi državami in državami dobaviteljicami energetskih virov. Evropska unija ima na razpolago instrumente zunanje politike, da to reši. Naša dolžnost je, da jih izkoristimo.
Druga smer, pri kateri si moramo resno prizadevati, je združitev baltskega energetskega trga s skandinavskim in srednjeevropskim energetskim trgom. Združevanje v baltski regiji je neenakomerno. Trgovina in promet se tukaj hitro razvijata. Vendar pa energetski trg stagnira. Evropska komisija je opravila pomembno delo. Njena pobuda za izboljšanje energetske varnosti in solidarnosti vključuje tudi razvoj načrta o medsebojnem povezovanju za baltski energetski trg. Ta bo omogočil postopno združevanje baltskih držav v enoten evropski energetski trg. Močno cenim vključenost Švedske v strateških razpravah o regiji Baltskega morja. Švedska bo kmalu imela priložnost, da to tudi uresniči, in sicer v času predsedovanja v drugi polovici tega leta. Prepričan sem, da močne regije vse od Sredozemlja do Baltskega morja ustvarjajo močno Evropsko unijo.
Gospe in gospodje, prvotni cilj Evropske unije - varnost in blaginja ljudi Evrope - se ni spremenil. Kar se je spremenilo, je okolje, v katerem moramo ta cilj doseči. Svetovno gospodarstvo je veliko tesneje povezano, kot je bilo pred pol stoletja. Istočasno so se na svetovnem prizorišču pojavili novi močni gospodarski akterji. Samo dosledno, daljnosežno in, kar je najpomembnejše, skupno ukrepanje na ravni Evropske unije nam lahko vlije upanje, da v tem svetovnem konkurenčnem boju ne bomo poraženi. Samo skupaj lahko izpolnimo obljube o varnosti in blaginji za naše državljane. Samo tako lahko dosežemo cilj, za kar so nam državljani naših držav dali svoje glasove in podprli našo udeležbo v Evropski uniji.
Evropski parlament je že pokazal široko vizijo o prihodnosti Evropske unije. To zlasti velja za njegov enoten in uravnotežen pristop do politike širitve Unije. Dinamična rast Evrope je dala Evropi priložnost, da postane konkurenčna na svetovni ravni. Ta rast je potencial Evrope, ki ga mora Evropa izkoristiti, da bo lahko Unija tudi čez nekaj desetletij enakovredna gospodarska partnerka hitro rastočemu azijskemu in južnoameriškemu gospodarstvu. In zlasti vi, demokratično izvoljeni predstavniki držav Evrope, ste tisti, ki čutite največjo odgovornost za ta proces. Nemogoče je tudi preceniti pomen Evropskega parlamenta pri približevanju evropskega projekta našim ljudem in širjenju njegove demokratične legitimnosti. V prihodnosti bo postala vloga Evropskega parlamenta še pomembnejša.
Pomembno je, da se združimo v naši mnogovrstnosti in raznolikosti. Pomembno je, da si še naprej prizadevamo za izboljšanje Evropske unije. To je naloga, ki jo morajo peljati naprej vsi Evropejci. To je naša skupna odgovornost do Evrope. Bistvenega pomena je, da preprečimo razdrobljenost Evropske unije. Države članice morajo iskati rešitve in se izogibati razvoju pospešenih pristopov k evropskemu projektu. Dogovor o pospešitvi ratifikacije Lizbonske pogodbe, ki je bil dosežen prejšnji mesec v Svetu, je dobrodošel. Lizbonska pogodba je pravni predpogoj za prihodnje zares uspešno delovanje Evropske unije. Samo če uresničimo načela Lizbonske pogodbe, bomo lahko v celoti spoznali pozitivni potencial, ki ga nudi nova, združena Evropa. Kako učinkovito bo Lizbonska pogodba delovala v praksi, je odvisno od politične volje držav članic in institucij ter njihove sposobnosti, da se združijo pri doseganju ciljev Evrope.
Gospe in gospodje, do leta 2004 je bil cilj Latvije članstvo v Evropski uniji. Vse od takrat smo cilje Latvije oblikovali v skladu s cilji Evrope. Ne moremo se več imeti ali doživljati kot ločeni od Evrope. Cilje Latvije lahko opredelimo in dosežemo samo, če se ujemajo s skupno vizijo Evrope o prihodnosti. Cilje Evrope pa je mogoče doseči, če ustrezajo viziji vsake države članice. Evropska unija je bila zgrajena in mora biti okrepljena na temelju skupnih vrednot. Samo na javnih razpravah se lahko izbezajo vrednote, ki so skupne vsem nam. Samo s soglasjem se lahko dogovorimo o vrednotah, ki jih nameravamo umestiti poleg tistih, na katerih je bila utemeljena Evropska unija. Naloga vseh politikov, zlasti pa voditeljev Evrope je, da opredelijo evropske vrednote in sprožijo razprave o njih.
Poglejmo v prihodnost. Kako vidim Evropsko unijo in Latvijo v dolgoročnem obdobju? Recimo leta 2015? Gospodarski svet se bo po krizi zlil v več središč gospodarske moči. Eno izmed njih bo Evropska unija. Evropa bo imela voljo in sposobnost, da se združi, saj nam lahko samo unija da možnost, da izpolnimo svoje naloge. Poleg tega bo Evropska unija še vedno odprta za vse tiste Evropejce, ki sprejemajo njene vrednote. Ta enotnost v raznolikosti bo ključ do čedalje večjega pomena vloge Evrope v svetu. Evropska unija se bo razširila, vendar ne bo izgubila zmožnosti učinkovitega delovanja. Evropska unija bo lahko skrbela za svojo lastno varnost in zagotovila stabilnost svojim sosedam. Izobraževanje in kultura bosta most, ki bo povezoval različna izkustva držav članic Evropske unije in pomagal Evropi, da ponovno pridobi vodilno vlogo na svetu na področjih znanosti in kulture. Ne bo več starih in novih, majhnih in velikih evropskih držav. Države v Evropi se bodo sodile po njihovih dosežkih in ne po geografskih in geopolitičnih merilih. Evropa bo združena, to enotnost pa bodo zagotavljale močne regije, ki bodo ob zagovarjanju lastnih interesov tesno sodelovale z drugimi, s tem pa ustvarile mrežo blaginje in razvoja po vsej Evropi. Vsaka država bo prispevala k temu razvoju po svojih lastnih zmožnostih in s svojim posebnim znanjem.
Kakšna bo vloga Latvije v Evropski uniji leta 2015? To bo čas, ko se bo Latvija izvlekla iz krize. Glavno mesto Latvije, Riga, bo eno izmed naprednih središč baltske gospodarske regije. Gospodarstvo Latvije bo bolj uravnoteženo, bolj konkurenčno in strukturno preoblikovano. Leta 2015, ko bo Latvija predsedovala Evropski uniji, ji bo prvič v njeni zgodovini neodvisne države zaupano reševanje vprašanj evropskih in svetovnih razsežnosti. Naš prispevek Evropi bodo naši posebni odnosi z državami vzhodnega partnerstva. Latvija in naša regija bosta most do vzhoda, tako kot bodo države Sredozemlja povezale obe obali Sredozemskega morja. Naša vizija odprte Evrope in naše izkušnje pri združevanju bodo spodbuda za odprtost Evrope.
Gospe in gospodje, leto 2015 ni daleč: samo še šest let je pred nami. Pred enim stoletjem je latvijski pesnik Rainis zapisal: "Kar se spreminja, obstane." To so še danes modre besede. Prepričan sem, da se bo Evropa močno spremenila. Njeno gospodarstvo, blaginja in medsebojno sodelovanje bodo postali močnejši. Okrepil se bo njen sistem vrednot. Evropejci bodo ponosni, da živijo v Evropi in da še vedno pripadajo svoji državi. Enotnost v raznolikosti, razvoj, ohranitev vrednot in odgovornost vsakega državljana za svojo državo in evropsko družino v celoti pomenijo prihodnost Evrope.
Gospe in gospodje, razvoj in napredek Evrope sta merilo našega uspeha. Po tem se bo sodilo naše delo. To je naša odgovornost. Vas, poslance Evropskega parlamenta, pozivam, da Evropejce spodbujate, da bodo razumeli naše skupne cilje in to, kako bodo ti cilji vplivali na življenje vsakega izmed njih v njegovem lastnem domu. Podpora evropskih državljanov pri ideji o Evropi je najmočnejše zagotovilo prihodnosti Evrope. Gospe in gospodje, zahvaljujem se vam za vaše delo na tem zasedanju. Želim vam veliko uspeha pri nadaljnjem delu in na naslednjih volitvah v Evropski parlament.
Predsednik
Gospod predsednik, dovolite mi, da se vam v imenu Evropskega parlamenta zahvalim za vaše besede, za vaš evropski pogum in za vašo evropsko odločenost. Seveda smo veseli, da cenite Evropski parlament, in prav imate.
Še vedno se zelo dobro spominjam, da so bile v času pristopnih pogajanj v drugi polovici 90. let prejšnjega stoletja Latvija, Litva in Slovaška sprva izključene. Prav Evropski parlament je pozval vlade, da v pogajanja vključijo tudi Latvijo, Litvo in Slovaško. Na podlagi tega so Latvija, Litva in Slovaška 1. maja 2004 lahko postale članice Evropske unije.
Govorili ste o energetskem vprašanju in na kratko vam bom odgovoril. Imamo zelo odgovornega komisarja, vašega sonarodnjaka, gospoda Andrisa Piebalgsa, ki se je prejšnji teden in v plinskem sporu z Rusijo in Ukrajino, toda zlasti z Rusijo, odlično izkazal. Zato bi se želel Andrisu Piebalgsu v prisotnosti njegovega predsednika zahvaliti za njegovo delo.
(Aplavz)
Gospod predsednik, za konec naj rečem tole: pravite, da se učite in da se Latvija uči. To je zagotovo res. A tudi tisti, ki so od samega začetka del Evropske skupnosti, Evropske unije, se učijo od vas in vaših zgodovinskih izkušenj. Če bomo pripravljeni poslušati drug drugega in se učiti drug od drugega, potem bo vsem bolje. Na podlagi naših skupnih vrednot smo močni, demokratični in svobodni. Hvala, gospod predsednik Zatlers, veseli smo, da ste se nam danes pridružili. Hvala.
(Aplavz)
