Upravljanje staležev globokomorskih rib (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Rose Migueléz Ramos v imenu odbora za ribištvo o upravljanju staležev globokomorskih rib.
Struan Stevenson
Gospod predsednik, preden začnemo, želim glede vprašanja o pravilnosti postopka dodati le nekaj besed o zamudah z razpravami o kmetijstvu in ribištvu. To se nenehno dogaja. Vedno imamo v Parlamentu zvečer zadnje razprave, v Bruslju in v Strasbourgu.
Menim, da je to zelo nepošteno. Z uvedbo lizbonske pogodbe bomo imeli pristojnosti soodločanja v odboru za kmetijstvo in v odboru za ribištvo. To pomeni, da bomo imeli enakovreden položaj kot vsi ostali odbori v tem parlamentu, vendar kljub temu razprave odbora za zunanje zadeve vedno potekajo popoldne, mi pa smo vedno na vrsti pozno zvečer, pri čemer si lahko naši kolegi iz odbora za zunanje zadeve privoščijo zgodnjo večerjo in počitek.
To se mi ne zdi prav in pozivam vas, gospod predsednik, da našo pritožbo v imenu vseh članov odbora za kmetijstvo in ribištvo, ki temu nasprotujemo in želimo pravičnejše ravnanje v prihodnosti, predložite konferenci predsednikov, torej predsedstvu Parlamenta. Včasih smo pripravljeni sodelovati v poznih razpravah, vendar pa si včasih želimo imeti tudi prednost in razpravljati zgodaj popoldne. Upam, da boste to upoštevali.
Predsednik
Gospe in gospodje, seveda bom vašo pripombo posredoval predsedniku Parlamenta, vendar prav tako pozivam vas, da jo posredujete predsednikom in predsednicam svojih skupin, ker o dnevnem redu in vrstnem redu poročil odloča konferenca predsednikov. Sam bom torej o tem poročal in prosim, da informacijo posredujete tudi sami.
Rosa Miguélez Ramos
poročevalka. - (ES) Res je, kar je gospod Stevenson ravnokar dejal in kar na splošno menimo vsi, namreč ugotavljamo, da že več let razpravljamo ob poznih urah.
Menim, da bi morali tudi komisarji izraziti svoje nasprotovanje. Gospoda Borga in gospo Fischer Boel prav tako pozivam k protestu, da se te razprave umestijo na dnevni red ob razumnejših urah, ne le zaradi nas, ampak tudi zaradi lažjega informiranja javnosti in zadevnih sektorjev o tem.
Vendar nocoj govorimo o globokomorskih vrstah, pri čemer naj vas spomnim, da so evropske flote začele loviti te staleže v devetdesetih letih 20. stoletja, ko so staleži pridnenih vrst začeli upadati in so zlasti polenovke že izginjale, ter da je cilj sporočila Komisije, katerega zadeva moje poročilo, oceniti učinkovitost ureditve z dveh vidikov: primernosti in izvajanja.
Kot navajam v poročilu, je v bila resnici prva dodelitev kvot državam članicam in njena razširitev opravljena še preden smo imeli zadostne biološke podatke, kar je povzročilo zaporedne porazdelitve na podlagi nepopolnih podatkov, zato nekatere države članice niso porabile dodeljenih kvot, medtem ko so druge ugotovile, da jim kvot zmanjkuje že v prvih mesecih leta.
Zaradi nepoznavanja geografske strukture teh vrst in pomanjkanja zanesljivih znanstvenih podatkov so celoletni dovoljeni ulov in kvote določeni za upravljanje zelo širokih območij, ki so hkrati preveč omejevalni, celo bolj kot določbe, sprejete za vrste, ki spadajo v program za obnovitev staležev.
Prav tako moramo priznati, da razvrstitev v resnici še zdaleč ni popolna, ker se za globokomorske vrste obravnavajo vse vrste, ki živijo v globini več kot 400 metrov, kar vključuje cel spekter vrst, ki nimajo skupne nobene biološke, območne ali morfološke značilnosti.
Komisiji želim povedati, da je treba jasneje ločevati med vrstami, ki potrebujejo zaščito in jih je veliko,in drugimi, nepridnenimi vrstami, v zvezi s katerimi bi bilo potrebno določiti dolgoročne cilje ladjevja.
V resnici je bila Komisija že prisiljena črtati s seznama nekatere vrste in priznati, da gre le za prilov pri ribolovu v plitvih vodah, pri čemer je bil na primer na predlog Združenega kraljestva s seznama globokomorskih vrst črtan morski menek, prav tako se kvota sluzoglavk ne upošteva, če je ulovljena s pelagičnimi vlečnimi mrežami.
Menim, da bi morala Komisija nujno odpraviti vse razlike pri obravnavi različnih vrst, ki niso popolnoma upravičene, in poudarjam, da je bil pri teh vrstah ribolova opravljen napredek in da flota Skupnosti že izvaja veliko ukrepov, vendar jih druge neevropske flote, ki lovijo na istih območjih, ne izvajajo.
Naša flota je zmanjšala ribolovni napor z zniževanjem količine celotnega dovoljenega ulova, z omejevanjem svojih zmogljivosti ter z oblikovanjem varovanih območij.
V zvezi s temi vrstami obstajajo še druga vprašanja, kot je primernost sistema celotnega dovoljenega ulova in kvot za upravljanje staležev, kar je izredno težko izvesti, ker gre za mešane vrste ribolova.
Drugo pomembno vprašanje je nujna rešitev problema zavržkov oziroma izboljšanje njihovega upravljanja. Naslednji problem, ki ga je treba rešiti, je upravljanje ribolovnega napora, ker je Komisija med plovila, ki potrebujejo posebna dovoljenja, napačno vključila vsa, ki imajo dovoljenje za ribolov v globokih vodah, kar je povzročilo veliko zmede.
Na koncu, gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da vam bom vsem prisluhnila, prav tako Komisiji, s čimer bom končala govor.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, najprej moram v zvezi s tem, kar sta gospod Stevenson in gospa Miguélez Ramos dejala glede časa, poudariti, da Komisija spoštljivo in ravnodušno sprejema čas za razprave, ki ga določi Parlament.
Naj se zahvalim poročevalki gospe Miguélez Ramos in vsem članom odbora za ribištvo za zelo temeljito poročilo.
Kot veste, je EU pomembna zainteresirana stran v globokomorskem ribolovu. Glavne države članice EU, ki sodelujejo pri tem ribolovu, so Estonija, Francija, Irska, Latvija, Litva, Poljska, Portugalska in Španija. Njihov iztovor pomeni največjo količino prijavljenega svetovnega ulova.
Na splošno je gospodarski in družbeni pomen flote Skupnosti, ki deluje na odprtem morju in uporablja pridneno orodje, sorazmerno majhen v primerjavi s celotnim ribiškim sektorjem EU. Vendar v nekaterih državah in regijah, zlasti v Španiji in na Portugalskem, znatno prispeva k ulovu, zaposlovanju in dodani vrednosti na lokalni ravni.
Globokomorski ribolov se je začel ob koncu sedemdesetih let 20. stoletja in se v devetdesetih letih zaradi treh dejavnikov začel hitro razvijati. Prvič, veliko zmanjšanje ribolovnih možnosti v plitvejših vodah zaradi izčrpavanja staležev in širitve nacionalnih pristojnosti v okviru konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu v sedemdesetih letih 20. stoletja. Drugič, visoka vrednost nekaterih globokomorskih vrst, in tretjič, razvoj ribolovne tehnologije, ki omogoča ribolov v večjih globinah.
Naša ureditev o globokomorskem ribolovu poskuša vzpostaviti posebne zahteve za dostop in zadevne pogoje za ribolov globokomorskih staležev. Dejansko je bil dosežen napredek v primerjavi s prejšnjo stopnjo razvoja ribolova, ko ni bilo nobenih pravil.
Zadnji predlogi za določitev celotnih dovoljenih ulovov in omejitev napora so vedno bolj temeljili na znanstvenih podatkih, kar postaja vedno bolj dostopno. Prepričani smo lahko, da se je stanje teh staležev v zadnjih letih poslabšalo. Znanstveno mnenje zahteva dodatne podatke v zvezi s količino in kakovostjo. Naš novi predlog za zbiranje podatkov, o katerem zdaj razpravlja Svet, prav tako upošteva ta vprašanja. Razen tega bodo kot obveznosti držav članic vključene tudi nove raziskave na področju globokomorskega ribolova, pri čemer se bo zahtevalo dodatno biološko vzorčenje pri izvajanju našega predloga za zbiranje podatkov.
Vendar je jasno, da je treba pravila iz uredbe o globokomorskem ribolovu ponovno preučiti. Naše sporočilo preučuje njene pomanjkljivosti in opozarja na težave, ki jih je treba obravnavati.
Upamo, da bomo začeli s preučevanjem te uredbe ter z vašo pomočjo vzpostavili posebne zahteve za dostop in zadevne pogoje, ki veljajo za ribolov globokomorskih staležev. Leta 2009 je treba opraviti temeljito posvetovanje z vsemi zainteresiranimi stranmi, pri čemer je treba razmisliti o uporabi strožjih pravil pri tem ribolovu.
Iz vašega poročila je razvidno, da imamo enake skrbi in cilje ter upamo, da bomo lahko tesno sodelovali in izvedli nujne ukrepe za zaščito staležev.
Marios Matsakis
pripravljavec mnenja odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane. - Gospod predsednik, čestitke poročevalki za odlično delo. Ustrezno upravljanje staležev globokomorskih rib je ključno za spodbujanje trajnostne uporabe morij in zaščito ohranjanja morskih ekosistemov.
Ob upoštevanju teh načel smo pripravili mnenje, ki ga je odbor ENVI odločno podprl. To mnenje je vsebovalo nekaj predlogov za dopolnitev poročila gospe Ramos ter za krepitev njegove učinkovitosti in uporabnosti. Med drugim je poudarilo, da je treba v skladu z ustreznim znanstvenim mnenjem celotni dovoljeni ulov zmanjšati in bolj upoštevati priporočila Mednarodnega sveta za raziskovanje morja. Razen tega je bila izražena zaskrbljenost nad neučinkovitostjo in slabim izvajanjem veljavnih uredb, zlasti v zvezi s postopki spremljanja in nadzora v državah članicah. Prav tako se je poudarila prednost ustanovitve mreže morskih zavarovanih območij v okviru mreže Natura 2000.
To mnenje vključuje tudi sklicevanje na potrebo po pripravi skupnih smernic, izmenjavi najboljših praks, izboljšanju uporabe obstoječe tehnologije ter poziv k sodelovanju možganskih trustov in nevladnih organizacij, da se bolje izvedejo ukrepi za zmanjšanje nezakonitega ribolova in prodaje nezakonitega ulova na evropskem tržišču. Navedena je tudi spodbuda okolju prijaznejših ribolovnih metod, ki niso škodljive za okolje in ekološko raznovrstnost. Poročilo, dopolnjeno s sprejetimi priporočili mnenja, v celoti podpira moja skupina. Vendar ne moremo podpreti treh predloženih predlogov sprememb, ker menimo, da so v nasprotju s potrebo po ustrezni in učinkoviti zaščiti morskih ekosistemov.
Struan Stevenson
v imenu skupine PPE-DE. - Gospod predsednik, najprej čestitam gospe Miguélez Ramos, ki je s pripravo tega poročila opravila odlično delo.
Znanost v zvezi z globokomorskimi staleži še ni v celoti razvita. Vendar vemo, da te vrste živijo zelo globoko, kot smo slišali, med 400 in več kot 2 000 metri in še globlje. Vemo, da počasi dozorevajo in so za gojenje primerne šele pri približno 25 letih ter imajo zelo nizko reproduktivno sposobnost. Vemo, da v teh velikih globinah živi na milijone različnih vrst, od katerih jih je užitnih le zelo malo. Zato ribiči v sektorju globokomorskega ribolova redno zavržejo okrog 55 % vseh rib, ki jih ulovijo. Vemo, da je lahko takšen ribolov, ki se običajno izvaja v občutljivih globokomorskih sistemih, grozljivo uničujoč, pri čemer se lahko uničijo hladnovodne korale, podvodne gore in hidrotermalni vrelci. Delovanje plovil s pridneno vlečno mrežo bi v kateri koli drugi industriji, ki deluje na globokomorskih območjih, zahtevalo podrobno oceno učinka na okolje.
Zato moramo uvesti strog nadzor nad vrsto opreme, ki se uporablja v globokomorskem ribolovu. Uporabo uničujoče opreme moramo preprečiti. Zagotoviti moramo, da se bo takšen ribolov dovolil le na območjih, za katera smo prepričani, da ne bo povzročene škode. Preprečiti moramo, da bi se mreže strgale in bi jih še desetletja izgubljali. Ob tem prepoznavam naravo priobalnega ribolova ob obali Portugalske in okrog Azorskih otokov, kjer se ribištvo izvaja trajnostno. Strinjam se, da takšnega ribolova ne smemo izpostavljati prevelikemu nadzoru.
S tem se ukvarjamo zaradi slabe veljavne zakonodaje, slabega spremljanja, slabo razvite znanosti, slabega odziva držav članic in pomanjkanja splošnih zanesljivih informacij. Le upam lahko, da bo to poročilo pripeljalo do bistvenih izboljšav.
Paulo Casaca
v imenu skupine PSE. - (PT) Tudi sam čestitam poročevalki in vsem, ki so, kot gospod Stevenson, pomagali izboljšati to poročilo. Predvsem želim na splošno pozvati, da se prepreči ponovitev dramatičnih razmer na morskem dnu, ki smo jim bili priča v zadnjih desetletjih zaradi lovljenja polenovk in drugih pelagičnih vrst. Ključno je, da upoštevamo previdnostno načelo in načelo upravljanja ekosistema. Bistveno je ohraniti trajnostni ribolov.
Poročilo v odstavku 8 vsebuje predlog, ki se mi zdi na splošno dobronameren, vendar predlaga tudi prepoved vseh ribolovnih dejavnosti nad podvodnimi gorami, kar bi bilo na Azorskih otokih neizvedljivo, ker se skoraj ves globokomorski ribolov izvaja nad podvodnimi gorami. Zato ne moremo podpreti tega odstavka in bomo seveda glasovali za predlog spremembe skupine socialdemokratov. Vendar v zvezi z morskim dnom, ki je v primerjavi s površino veliko bolj občutljivo okolje, načeloma menim, da ne smemo pozabiti in ponoviti napak iz preteklosti.
Kot navedeno, vrste na morskem dnu dozorijo veliko počasneje, odpravljanje škode je bolj zapleteno in zato moramo drugače ravnati. Zato pozivam Evropsko komisijo, da temu nameni vso svojo pozornost.
Pedro Guerreiro
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Poročevalki čestitamo za opravljeno delo in na splošno podpiramo vsebino poročila, razen nekaterih točk. Ker je cilj zagotoviti trajnostno izkoriščanje virov, v poročilu pozdravljamo vključitev potrebe po naložbah v znanstveno raziskovanje ribolova, da se raziskovanju nameni večje število ljudi in finančnih sredstev, potrebo po sprejetju ustreznih socialno-ekonomskih ukrepov za nadomestila stroškov ribičem zaradi zmanjšanja dejavnosti, povezanih z načrti za obnovitev staležev, ter potrebo po sodelovanju ribičev pri oblikovanju ukrepov za varstvo morskega okolja in upravljanje virov. Končno poudarjamo, da je treba poiskati drugačne in ustrezne rešitve za posamezne vrste, pri čemer je treba upoštevati selektivna ribolovna orodja v posamezni regiji.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Gospod predsednik, tudi sama menim, da je veliko razlogov za podporo vloženih predlogov sprememb iz poročila in da je poročilo zelo dragoceno.
V zvezi s prepovedjo ribolova v globini več kot 1 000 metrov, o čemer smo že razpravljali, je odbor za ribištvo že pojasnil v drugem poročilu, ki je bilo veliko bolj neposredno povezano z občutljivimi morskimi ekosistemi, kot je današnje poročilo, v katerem je velika večina zavrnila povezavo globine z občutljivimi ekosistemi.
Občutljive habitate je treba zaščititi tam, kjer živijo, ne glede na globino 1 000, 600 ali 200 metrov in ne na podlagi tega, ali so zajeti na eni ali drugi strani umetne meje, ki so jo začrtali v bruseljski pisarni.
Taka je tudi doktrina Organizacije ZN za prehrano in kmetijstvo, ki se je v pripravljalnem delu o smernicah za zaščito občutljivih ekosistemov odločila, da se kot merilo uporablja globina ravno zato, ker se ji je zdelo samovoljno, ob pomanjkanju znanstvene podlage in bolj drzno od vsega drugega, ker namreč, kot navedeno, ne ščiti koral ali podvodnih gora, ki so v plitvejših vodah, zato bi se takoj odpravil ribolov, ki se že nekaj časa izvaja brez težav, kot je na primer ribolov morskega meča na Azorskih otokih ali grendlandske morske plošče na območju, ki ga upravlja Organizacija za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO). To sta le dva primera.
Vendar bomo s podporo predlogov sprememb uvedli večjo doslednost v zakonodajnih postopkih, ker smo zdaj v postopku priprave prihodnje zakonodaje o zavržkih, ki bo veljala za vse flote Skupnosti.
Zato menim, da ni pravi čas za ogrožanje nekaterih flot z ureditvami o zavržkih, ki bi lahko povzročile neskladnost s splošnimi pravili, kar je v nasprotju s prakso boljše ureditve v korist javnosti.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
- (PL) Gospod predsednik, glede na posebne značilnosti staležev in morskega ekosistema globokomorsko ribištvo sestavlja edinstvena mikroklima, tj. mikrosvet, ki najbolj jasno razkriva poznana sredstva ribiške politike in tudi njene stalno očitne pomanjkljivosti.
Zanimivo poročilo gospe Miguélez Ramos in začeta razprava sta značilen šolski primer ter nadaljnja utemeljitev za ohranitev ponižnosti pred skrivnostmi globin, pri čemer je to ponižnost, če smem dodati, zaradi katere je treba vsaj raziskati najgloblja evropska območja, katerih obseg se redno povečuje. Med poslušanjem živahnih parlamentarnih razprav je preprosto dobiti vtis, da veliko raziskovalnih centrov še vedno deluje na shematskih, obrabljenih metodoloških načelih. Ob tem se zdi, da so priznane tri globinske cone: do 400 metrov, od 400 do 1 000 metrov in globlje od 1 000 metrov. Oglasili so se celo zagovorniki uradnih in togih ribolovnih meril. Globinam, ki presegajo 1 000 metrov, se na primer pripisuje nekakšen bajesloven pomen brez kakršnih koli prepričljivih razlogov.
Strinjam se z nadaljnjim iskanjem učinkovitejših metod za spremljanje stanja staležev, ki so prilagojene ekosistemu zadevnega območja. Na podlagi takšnih izčrpnih raziskav in ne le ocen bi bilo treba določiti ribolovne meje za globokomorski ribolov in ostale vrste ribolova. Ravno izboljšane metode raziskovanja lahko zagotovijo natančnejši sistem od tega, ki je zdaj v uporabi, za izmenjavo podatkov in nadzor nad pomembnim in občutljivim področjem ribolova.
Avril Doyle
Gospod predsednik, hvala vam in čestitke gospe Miguélez Ramos za zelo dobro poročilo.
Opozoriti je treba, da oceani pokrivajo 70 % površine sveta. Oceani vsebujejo več kot 97 % vode na našem planetu. Oceani zagotavljajo 99 % življenjskega prostora na Zemlji, ribe pa največji odstotek beljakovin na svetu, ki jih zaužije človek, pri čemer so za 3,5 milijard ljudi glavni vir hrane. Dobro se je zavedati, kako pomembne so te razprave o ribištvu.
Trajnostno upravljanje svetovnih staležev rib mora biti zato naša prednostna naloga, pri čemer moramo redno preverjati, kako to upravljanje izvajamo. Strinjam se s Komisijo, da se je treba v zvezi z upravljanjem staležev globokomorskih rib odločiti za ekosistemski pristop. To mora po mojem mnenju spodbuditi uporabo različnih pristopov in orodij za preprečevanje uničujočih ribolovnih praks ter potrebo po vzpostavitvi zaščitenih morskih območij v skladu z mednarodno zakonodajo.
Upravljanje globokega morja mora prav tako temeljiti na najboljši strokovno pregledani znanosti, ki bo vključevala učinkovit prilov in programe za zbiranje podatkov. Razen tega morajo biti učinkovite raziskave v zvezi načrtovanjem morskega dna in naravnih virov oceanov, zlasti zaradi posledic podnebnih sprememb, prednostna naloga.
Zelo sem zaskrbljena zaradi pomanjkanja zadostnih podatkov za izvedbo znanstvene ocene stanja staležev globokomorskih rib. Nujno moramo uvesti prepoved zavržkov na področju globokomorskega ribolova, kar bi znanstvenikom omogočilo natančnejše preučevanje kompleksne raznolikosti iztovorjenih vrst.
Ni dovolj, da le zmanjšamo zavržke, ker ima tudi uporaba pridnenih vlečnih mrež v globokih vodah sorazmerno velik vpliv na prilov in zavržke. Resnično menim, da je razprava o opredelitvi izraza "globoko" nesmiselna, in se v celoti strinjam z Organizacijo ZN za prehrano in kmetijstvo, ki zavrača razpravo kot nezrel ukrep in merilo, ki je glede na trajnost vrst in staleže rib zelo samovoljno.
Joe Borg
komisar. - Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem vsem spoštovanim poslancem za pripombe in predloge, ki jih bomo med pregledom naše zakonodaje naslednje leto vsekakor upoštevali.
Naj spregovorim o posameznih komentarjih. Prvič, izredno težko je oblikovati in zagotoviti opredelitev globokomorskih rib. Vendar sem v zvezi s tem upošteval pripombe. Pridobiti si moramo izkušnje in uporabiti podatke o teh globokomorskih vrstah, ki smo jih začeli zbirati šele pred kratkim. Medtem moramo glede na slabo kakovost podatkov o teh vrstah sprejeti previdnostni pristop. Uredba o zbiranju podatkov bo vsekakor pomagala izboljšati ta položaj.
Strinjam se, da so te vrste veliko bolj občutljive in da moramo biti pri upravljanju te vrste ribolova izredno previdni in pazljivi.
V zvezi z zavržki: kot sem že lahko izrazil v tem Parlamentu, to vprašanje obravnavamo resno in poskušamo v zahteve po zmanjšanju zavržkov postopno vključiti ves ribolov.
Glede zadevnih dveh predlogov sprememb namerava Komisija podpreti predlog spremembe 2 s ciljem zmanjšanja ravni zavržkov, namesto uvajanja popolne splošne prepovedi od samega začetka.
Glede prvega predloga spremembe Komisija meni, da je izvirno besedilo bolj zaščitno do ribolovnih dejavnosti in občutljivih habitatov, pri čemer zlasti predvideva, da se ribolov v globini 1 000 metrov in več sploh ne sme izvajati.
Vendar bomo to mejo ponovno preučili in jo, če bo to primerno, spremenili v obdobju dveh let.
Rosa Miguélez Ramos
poročevalka. - (ES) Gospod predsednik, poudarjam, da je nujno treba izboljšati količino in kakovost razpoložljivih informacij o različnih vrstah ribolova, zlasti ko gre za vrste iz Priloge II, ter povečati število ljudi in finančna sredstva za raziskave. Naj vas spomnim, da je v odboru za ribištvo potekala razprava o tem vprašanju in da so strokovnjaki poudarili, da mora Mednarodni svet za raziskovanje morja za vsako vrsto opredeliti staleže, ki jih je mogoče trajnostno izkoriščati, pri čemer so pozvali tudi k večji znanstveni natančnosti v zvezi s programi vzorčenja in zgoščenostjo podatkov.
Za zaprta območja, za katera dejansko ni na voljo zanesljivih podatkov, so strokovnjaki svetovali, da se ponovno opredelijo in zmanjšajo, ker bo zapiranje con, v katerih je izkoriščanje mogoče, v praksi povzročilo več nezakonitega ribolova z večjo nekaznovanostjo glede na to, da med stranmi primanjkuje ribolovnega interesa, kar bo še povečalo pomanjkanje podatkov za ocenjevanje staležev.
Gospoda Stevensona želim spomniti, da sta besedili predlogov sprememb 2 in 3 popolnoma v skladu s tem, kar je odbor sprejel na podlagi poročila gospoda Schlyterja o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu, pri čemer ni bila dodana niti ena beseda ali vejica.
Izraz "prepoved" me plaši. "Prepoved" lahko zmede in tudi demotivira, pri čemer lahko povzroči veliko škode našim ribičem, ki zdaj svoje delo opravljajo po najboljših močeh. Najbolje bi bilo najprej ukiniti in nato postopno uvesti prepoved, kot je predlagala Komisija, ki se je, če se ne motim, natančno tako izrazila. Zato vas prosim, da pri jutrišnjem glasovanju podprete naše predloge sprememb. Hvala.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.00.
Pisne izjave (člen 142)
Marianne Mikko
v pisni obliki. - (ET) 20. stoletje je prineslo prelomnice v znanstvenem in tehnološkem razvoju, s čimer se je človekovo znanje o naravi razširilo na prej nedosegljivo raven. Leta 1969 je bil Američan Neil Armstrong prvi človek, ki je stopil na luno, misije Voyager, ki so se začele leta 1977, so zapustile naš sončni sistem, kar je pomenilo, da so lahko astronomi razen o zunanji razsežnosti naše galaksije razpravljali tudi o mejah celotnega vidnega vesolja.
V primerjavi z osvajanjem vesolja se globinam oceanov, ki obsegajo le nekaj kilometrov, namenja bolj malo pozornosti.
Zakonodajo, ki ureja trgovino staležev globokomorskih rib, je treba temeljito pregledati. Strinjam se s poročevalko, da je za znanstvene raziskave nujno treba povečati število ljudi in finančna sredstva.
Ključno je opredeliti, kaj zajema globokomorski ribolov. Zdaj razpravljamo o globinah in ribolovni opremi. Vendar se morajo države članice Evropske unije enotno strinjati o vsebini opredelitev in pomenu sporazumov.
Opozarjam na točko 8 poročila, ki prepoveduje ribolov s pridnenimi vlečnimi mrežami v globini 1000 m in več. Zakaj moramo pri omejevanju točno določati globino? Trženje staležev in ohranitev biološkega ravnovesja morata temeljiti na regionalnih značilnostih in mednarodnih sporazumih. Če je prepoved ribolova v določeni globini na določenem območju upravičena, mora takšna omejitev veljati za vso ribolovno opremo, ki je v stiku z morskim dnom, ne le za pridnene vlečne mreže.
Potrebujemo prožen sistem za upravljanje staležev rib in možnost za hitro ukrepanje. Zahvaljujem se poročevalki, ki je opozorila na neučinkovitost veljavne zakonodaje.
Daciana Octavia Sârbu  
v pisni obliki. - (RO) Stalno in hitro izčrpavanje staležev globokomorskih rib ter neučinkoviti ukrepi za zaščito globokomorske raznolikosti zahtevajo takojšnje ukrepanje, da se zagotovita ohranitev in trajnostna uporaba vrst rib. Čeprav je Mednarodni svet za raziskovanje morja v svojih priporočilih iz leta 2002 in 2004 opozoril na dejstvo, da je večina vrst pod ravnijo biološke varnosti, Evropska unija ni ustrezno zmanjšala svojih ribolovnih naporov, da bi zagotovila trajnostni ribolov.
Sporočilo Komisije o pregledu upravljanja staležev globokomorskih rib potrjuje, da je treba sedanje ravni raziskovanja globokomorskih staležev zmanjšati ter da so se veljavni ukrepi izvajali nezadostno, zaradi česar niso bili učinkoviti. Zato moramo, preden sprejmemo nove ukrepe za upravljanje, poiskati vzroke, zakaj se veljavni ukrepi ne izvajajo in zakaj državam članicam ni uspelo izpolniti svojih zavez ali so pri tem zamujale.
Razen tega si mora EU čim bolj prizadevati za celotno in učinkovito izvajanje resolucije Generalne skupščine Združenih narodov št. 61/105 o globokomorskih ribolovnih območjih na odprtem morju in zaščiti občutljivih morskih ekosistemov.
