Predstavitev predloga splošnega proračuna s strani Sveta - Proračunsko leto 2010 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je predstavitev predloga splošnega proračuna s strani Sveta za proračunsko leto 2010.
Hans Lindblad
Gospod predsednik, v veliko čast mi je, da sem danes tu. Počutim se zelo ponižnega in veseli me, da vam imam priložnost s strani Sveta predstaviti predlog splošnega proračuna.
Evropa se sooča s pomembnimi spremembami. Gospodarski položaj se je pred šestimi meseci zdel precej bolj zaskrbljujoč, vendar se zdi, da se je stabiliziral. Scenarij tveganja je bolj uravnotežen in tveganje, da nas bo potegnilo globlje v strmoglav propad, se je zmanjšalo.
Vendar pa se soočamo s precejšnjimi problemi v obliki naraščajoče brezposelnosti, vse večjega proračunskega primanjkljaja in vse večjega dolga. Glede na to obstaja velika potreba po ohranitvi javnih financ, ki so dolgoročno trajnostne. Mnoge države imajo pred seboj še dolgo pot do uravnoteženja svojih javnih financ.
Demografija bo izvajala velik pritisk na javne finance. Izzivi, s katerimi se soočamo v zvezi s podnebjem, bodo zahtevali nova sredstva in prerazporeditev obstoječih sredstev. Na splošno to po našem mnenju pomeni, da bi moral proračun, o katerem se bomo dogovorili, odražati veliko stopnjo omejevanja, da bi pustil prostor za prihodnje potrebe, s poudarkom na evropski dodani vrednosti in naložbah, ki nas lahko kratkoročno pripeljejo iz gospodarske krize in dolgoročno tudi okrepijo našo konkurenčnost.
Predlog Sveta, ki je bil soglasno sprejet, obravnava te izzive in prispeva k njihovemu premagovanju. Je discipliniran in dober proračun z vidika državnih financ. Spodbujal bo raziskave, izobraževanje, konkurenčnost, inovacije in gradnjo infrastruktur ter kohezijo. Predlog Sveta vsebuje tudi rezerve za obvladovanje nepredvidenih dogodkov.
Logika, ki se skriva za predlogom splošnega proračuna, je dokaj enostavna. Če hočemo spodbuditi rast, zaposlovanje in blaginjo, učbeniki narekujejo, da si moramo prizadevati za trajnostno, verodostojno in previdno politiko, vendar z naložbami v izobraževanje, raziskave in infrastrukturo ter izravnavo razlik v plačah po vsej EU. Točno to smo si prizadevali storiti.
Predlog Sveta je uravnotežen, ob tem pa še vedno ambiciozen. V primerjavi s proračunom za leto 2009 so se naše obveznosti povečale za 1 %, odobritve plačil pa za skoraj 4 %. Naš predlog in dogovor, ki ga hočemo doseči, morata izpolniti naslednje temeljne zahteve, ki so bile uporabljene tudi med prvim branjem v Svetu. Proračun mora zagotoviti, da so različne politične prednostne naloge EU za leto 2010 ustrezno financirane. V EU moramo biti sposobni hitro se odzvati na izzive, ki so pred nami. Poudarek mora biti na zagotavljanju evropske dodane vrednosti. Potrebna sta proračunska disciplina in dobro gospodarsko upravljanje. Drugače ne bomo mogli storiti postopnih korakov v smeri k ponovnemu uravnoteženju javnih financ.
Pomembno je spoštovati zgornje meje. EU mora imeti dovolj prožnosti za obvladovanje prihodnjih potreb in nepredvidenih dogodkov. Za proračun EU je ključnega pomena, da ima ustrezne rezerve. Predlog splošnega proračuna, ki smo ga predložili, predstavlja 138 milijard EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 121 milijard EUR v odobritvah plačil. Zmanjšanja, ki jih je Svet uvedel v zvezi s predhodnim predlogom proračuna, ki ga je predložila Komisija, temeljijo na natančni analizi izvajanja proračuna, pripravljenosti proračunskih napovedi in izjavah o dejavnostih, mi pa preučujemo razpoložljive zmogljivosti za izvajanje programov in ukrepov. Stopnja izvajanja in sposobnost črpanja sta bila ključna dejavnika v naši analizi.
Zdaj se bom na kratko posvetil posameznim razdelkom. Podrazdelek 1A, raziskave in inovacije, je najpomembnejši element, in v našem predlogu proračuna so bila zagotovljena ustrezna sredstva. Drugo področje, v katerega bo usmerjenih več sredstev, so projekti znotraj energetskega in infrastrukturnega sektorja. Če uvedemo prilagoditve glede na proračunske vplive načrta za oživitev gospodarstva, povečanje na tem področju znaša okoli 8 %. Osem odstotkov! To je veliko in kot vsi veste, bo financiranje Evropskega načrta za oživitev gospodarstva ena izmed tistih tem, o katerih bomo morali razpravljati jeseni.
V podrazdelku 1B je Svet sprejel odobritve sredstev za prevzem obveznosti, ki jih je predlagala Komisija. Glede plačil Svet meni, da je mogoče uvesti določena zmanjšanja v zvezi s predhodnim predlogom proračuna, vendar pa bi rad poudaril, da naš predlog kljub temu predstavlja povečanje odobritev plačil v višini 3,2 % v primerjavi z letom 2009.
V razdelku 2 Svet predlaga precejšnja povečanja glede odobritev sredstev za prevzem obveznosti in odobritev plačil v primerjavi z letom 2009, in sicer za 4,5 % oziroma 9,5 %, če uvedemo prilagoditve glede na proračunske vplive načrta za oživitev gospodarstva.
Glede razdelka 3 je Svet uvedel samo nekaj manjših prilagoditev predhodnega predloga proračuna Komisije. Za migracijsko politiko, vključno s Frontexom, bo na razpolago dovolj sredstev.
Glede razdelka 4 je izredno pomembno, da se v tem razdelku pusti precejšnjo rezervo do zgornje meje, da bi se lahko na najboljši možni način spopadli z nepredvidenimi potrebami. Svet je zato na prvem branju zagotovil rezervo v višini okoli 310 milijonov EUR. To je še zlasti upravičeno zaradi pisnega predloga spremembe, ki zajema dodatne potrebe na tem področju. Glede rezerve za nujno pomoč je Svet sprejel predlog Komisije v zvezi z odobritvami za prevzem obveznosti. Povečuje se pomen skupne zunanje in varnostne politike, zato bo Svet zagotovil, da so za to na razpolago ustrezna sredstva.
Glede uprave je Svet uvedel določena usmerjena zmanjšanja glede na gospodarski položaj in posebnosti vsake institucije. Cilj je zagotoviti, da se upravni izdatki ne bodo zviševali hitreje kot inflacija. Zahteve institucij po dodatnih delovnih mestih za nove dejavnosti niso bile sprejete, razen za nove agencije, ki so načrtovane za leto 2010, in za Frontex.
Na našem usklajevalnem sestanku v juliju je bilo ponovno poudarjeno, kako pomembno je izvajati načrtovanje zaposlovanja, povezano s širitvami v letih 2004 in 2007, in dogovorili smo se o skupni izjavi. Ob isti priložnosti so vaši predstavniki navedli, da so pripravljeni najti skupni pristop v zvezi z nepremičninsko politiko institucij in organov EU. Prepričan sem, da bo takšna izjava na srečo pripravljena kasneje jeseni.
Preden zaključim, bi želel omeniti in tudi poudariti pozitivno ozračje, ki je prevladovalo na naših srečanjih z Evropskim parlamentom. Menim, da je konstruktivno sodelovanje edini način za dosego dobrega proračuna.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Gospod predsednik, v veliko zadovoljstvo mi je, da vam imam danes zjutraj priložnost spregovoriti. Vem, da so prve stopnje tega proračunskega postopka - zlasti julijsko usklajevanje - potekale v zelo pozitivnem ozračju, in upam, da bomo lahko v prihodnjih tednih gradili na tem sodelovanju. V proračunskih postopkih za leto 2010 imamo pred seboj še dolgo pot, obstajajo pa še druge pomembne zadeve, o katerih se moramo dogovoriti, kot je na primer druga faza Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, zato je ključno, da vse tri institucije tesno sodelujejo.
Če se posvetim dejanski situaciji po prvem branju v Svetu in določitvi proračuna za leto 2010, Komisija priznava, da so zmanjšanja, ki jih je predlagal Svet, zmernejša kot v preteklih letih. Vendar pa obstajajo nekateri pomisleki, ki bi jih želel izpostaviti. Komisija obžaluje zmanjšanje odobritev plačil s strani Sveta v višini 1,8 milijard EUR. Ta zmanjšanja so sorazmerno pomembnejša za razdelka 1A in 4 in so poslala negativno sporočilo na prednostnih področjih rasti delovnih mest in mednarodne vloge EU, nenazadnje v zvezi s predpristopno pomočjo.
Zmanjšanja, predlagana za splošne stroške za upravno podporo, upravni dodatek za raziskave in agencije, so še posebno neprizanesljiva. Namesto upoštevanja posebnega položaja vsake agencije so bila zmanjšanja - z nekaj izjemami - splošna, ne glede na stopnjo razvitosti ali naloge zadevne agencije. Zmanjšanja odhodkov za upravno podporo bodo ovirala izvajanje programov, zlasti na področju raziskav in za zunanje ukrepe. Upam, da bo Parlament pri pripravi prvega branja ponovno obravnaval ta položaj.
Čeprav so zmanjšanja v razdelkih 1B in 2 vredna obžalovanja, sta me delno pomirili predlagana izjava Sveta o plačilih in druga priložnost za preučitev potreb kmetijstva v prihodnjem pisnem predlogu spremembe, ki ju bo Komisija predložila konec oktobra.
Kot je bilo napovedano, je Komisija proračunskemu organu predložila pisni predlog spremembe zaradi posodobitve potreb za razdelek 4. Ključni elementi tega pomisleka: dodatnih 95 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 60 milijonov EUR v odobritvah plačil za podporo palestinskih oblasti in prizadevanj za obnovo Gaze ter potreba po preučitvi vzpostavitve spremljevalnih ukrepov za banane glede na morebitni trgovinski sporazum, ki bo vplival na režime preferencialov držav AKP, ki dobavljajo banane. Obstaja še dodatnih 50 milijonov EUR v odobritvah za prevzem obveznosti in 20 milijonov EUR v odobritvah plačil za pomoč državam v razvoju v boju proti podnebnim spremembam, kar bi moralo pripomoči k spodbujanju uspešnega izida decembrske konference o podnebnih spremembah v Köbenhavnu.
V razdelku 5 (uprava) je bila Komisija še posebno zmerna v svojih zahtevah glede predhodnega predloga proračuna s predlaganim povečanjem upravnih odhodkov Komisije za samo 0,9 % v primerjavi z letom 2009. Medtem ko je to točko predsedstvo odobrilo, je nekoliko razočarljivo, da je Svet uvedel nadaljnja zmanjšanja upravnega proračuna Komisije.
Za konec upam, da bo Evropski parlament ponovno vzpostavil sredstva, zmanjšana s strani Sveta, in prepričan sem, da bodo naša nenehna pogajanja med tremi institucijami konstruktivna in bomo dosegli zadovoljiv izid tega proračunskega postopka.
Predsednik
Hvala, gospod Šemeta, za predstavitev stališča Komisije in tudi za to upoštevanje časa, kar je zelo pomembno. Povedati želim, da je to uvodna razprava. O tem bomo zdaj razpravljali v Odboru za proračun in drugih odborih, glavna razprava pa bo potekala čez nekaj tednov.
László Surján
poročevalec. - (HU) Govoril bom v maternem jeziku, saj se nadejam Evrope, v kateri je to dejanje naravna pravica v vsakem parlamentu, da ne omenjam drugih področij javnega življenja. V tej Evropi ni zakona, ki bi komur koli prepovedoval uporabo njegovega maternega jezika, niti na Slovaškem. Pričakoval sem tudi, da trenutna finančna kriza ne bo samo zmanjšala proizvodnje in povečala brezposelnosti, ampak nam bo dala tudi priložnost za izboljšanje proračuna Evropske unije z reformnimi ukrepi.
Parlament je februarja že izrazil svoje stališče. Spodbudno je bilo, da sta Evropska komisija in Svet izrazila strinjanje z njim. Na temelju tega, kar vem o predlogu, moram žal povedati, da poskus prenosa lepih besed v jezik številk ni bil popolnoma uspešen. Čas je, da se soočimo z dejstvom, da nihče ni zadovoljen s proračunom Evropske unije. Stran prihodkov proračuna je resno breme za države članice, toda razpoložljivi znesek ne zadostuje, da bi dosegle svoje cilje. Smo še daleč od doseganja polne zaposlitve in na znanju temelječe družbe. Velike vsote zapravimo za kmetijstvo, toda kmetje, ki proizvajajo mleko, so prizadeti zaradi neobvladljive krize. Največja postavka na strani izdatkov je kohezijska politika, toda razlike med regijami se povečujejo, namesto da bi se zmanjševale.
Raziskovalci, rojeni in usposobljeni v Evropi, delajo zunaj Evropske unije. Zato zaostajamo tudi, ko gre za inovacije. Upali smo, da nam bo kriza zagotovila tudi priložnost za pretres in bomo proračun Evropske unije naredili uspešnejši in oprijemljivejši za njene državljane. Upali smo tudi, da bomo proračun uporabili ne samo v skladu s pravili in brez korupcije, ampak da bomo tudi preučili izdatke in razmislili, kateri programi dejansko zagotavljajo vrednost in uspeh za naš denar.
Kaj lahko storimo zdaj? Parlament si bo prizadeval za oblikovanje proračuna na takšen način, da bo njegovo sporočilo jasnejše za državljane EU. Povečati hočemo tiste postavke, ki pomagajo pri obvladovanju krize. S tem v mislih predstavljamo svoja razmišljanja o izvajanju načrta gospodarskih spodbud. Z izzivi, ki jih predstavljajo podnebne spremembe, se hočemo spopasti neposredno. Želimo si, da bi bil boj s finančno krizo uspešen, ne samo tako, da uporabimo nekaj milijard evrov iz načrta, ki so namenjeni za to, ampak tudi z vsako postavko v proračunu, tako da se bodo Evropejci zavedli, da Evropska unija ni odvečen izdatek, ampak učinkovito orodje za reševanje njihovih problemov. Kolege poslance, Svet in Komisijo pozivam, da to podprejo.
Vladimír Maňka
poročevalec. - (SK) Gospod predsednik, državni sekretar, komisar, zagotovo se lahko strinjamo, da se moramo pri pripravi proračuna Evropskega parlamenta osredotočiti na naše osrednje poslanstvo, ki je zakonodajno delo. Zadeve, ki s tem niso povezane, je treba čim bolj izključiti iz proračuna.
O končni obliki proračuna bomo danes razpravljali v arbitražnem postopku, ki vključuje predsedstvo Evropskega parlamenta in Odbor za proračun. Tu bi se želel zahvaliti predstavnikom političnih skupin. Na včerajšnji seji Odbora za proračun so podprli predloge za zmanjšanje proračuna in ukrepe, ki bodo vodili k boljši uporabi finančnih sredstev.
Nenehno se soočamo s številnimi pomanjkljivostmi, ki nam preprečujejo uporabo naših sredstev na docela učinkovit način. En primer tega je varovanje stavbe, v kateri danes razpravljamo. Kot veste, smo štiri dni na mesec v Strasbourgu. Kljub temu so do nedavnega 365 dni v letu na obeh vhodih stali varnostniki. Novi generalni sekretar Evropskega parlamenta in njegovi sodelavci so to ugotovili in izvedli ukrepe, ki bodo prinesli letne prihranke v višini več kot 2 milijonov EUR.
Drug primer je poročilo Računskega sodišča o prevodih. Nezadostno načrtovanje in nezadostna komunikacija ali popolna odsotnost komunikacije o razpoložljivosti prevajalskih virov preprečuje učinkovito rabo teh virov. Organizacija, ki bi morala zagotoviti prevode, delo pogosto samodejno prepusti zunanjim prevajalcem, ne da bi sploh preverila, ali so proste zmogljivosti v notranji organizaciji.
Zato predlagamo rezervo v višini 5 % za sredstva v proračunih različnih institucij, namenjena prevajanju. To rezervo bomo sprostili, ko bodo pokazale, da so si prizadevale popolnoma izkoristiti vire notranje organizacije. Samo na področju prevajanja lahko letno prihranimo 11 milijonov EUR.
Obstajajo številni podobni primeri. Večina izmed njih ima skupni imenovalec: slabo uporabljamo neodvisne raziskave o rabi virov in organizaciji dela. Menim, da bo politična volja, ki so jo včeraj v razpravah Odbora za proračun pokazali predstavniki različnih političnih skupin, obrodila sadove.
Izdatki za nakup, vzdrževanje in najem stavb tvorijo eno izmed glavnih postavk upravnih stroškov institucij EU. V preteklosti so obstajali različni primeri, ko so institucije kupile ali najele nepremičnino na način, ki ni bil povsem učinkovit. Glede na ugotovitve Računskega sodišče institucije na teh področjih ne sodelujejo ali celo ne ocenijo svojih politik.
Zato smo upravo Evropskega parlamenta prosili, naj pripravi srednjeročni strateški dokument o stavbah. Hoteli smo na prvem branju sprejeti smiselno odločitev o tej zadevi. Obstaja potreba po pripravi skupne politike o stavbah, ne samo v Evropskem parlamentu, ampak tudi v okviru vseh institucij, in po zagotavljanju boljšega sodelovanja na tem področju. Državni sekretar, zadovoljen sem, da je Svet, tako kot mi, to sprejel kot prednostni cilj, in želel bi se zahvaliti za to.
Alain Lamassoure
Gospod predsednik, naj najprej čestitam gospodu Šemeti za potrditev njegovega imenovanja za komisarja, pristojnega za proračun, ki jo je prejel včeraj.
Prepričani smo, da bomo deležni enako kakovostnih odnosov kot so bili tisti, vzpostavljeni z njegovo predhodnico, in želimo mu politično kariero, ki je tako sijajna, kot kariera gospe Grybauskaitë.
Gospod predsednik, smo v obdobju svetovne krize, priprave velikih diplomatskih dogodkov in institucionalne negotovosti v sami Uniji. V obdobju, kot je to, si bo Odbor za proračun prizadeval za pripravljenost na sodelovanje. Kot je povedal naš poročevalec, obžalujemo zmanjšanja v predlogih Komisije s strani Sveta, sočasno pa razumemo, da stanje javnih financ držav članic slednjim preprečuje, da bi letos šle še dlje.
Za proračun za leto 2010 imamo, kot je bilo povedano, dolžnost doseči rezultate: namreč uravnoteženje financiranja oddelka za leto 2010 načrta za oživitev gospodarstva. Vemo, da bodo prerazporeditve nujne, toda ne smejo se osredotočati na druge politične prednostne naloge, o katerih sta se predhodno skupaj odločila Parlament in Svet.
Parlament upa, da bo tudi po letu 2010 skupaj s Komisijo, Svetom, švedskim predsedstvom in prihodnjim španskim predsedstvom delal na treh velikih vprašanjih za prihodnost.
Če se bodo seveda zadeve na Irskem odvile kot upamo, bo prvo vprašanje izvajanje postopka, časovi razpored in delovne metode, ki jih zahteva uveljavljanje Lizbonske pogodbe.
Drugo vprašanje bo srednjeročni pregled finančne perspektive. V času od skupne odločitve o večletnem finančnem načrtu, sprejete maja 2006, in sedaj so se odvijali finančna kriza, zelo močni pritiski na ceno energije, surovin in celo živil ter pogajanja o podnebnih spremembah. Prišlo je tudi do - žal mi je, da moram to reči - neuspeha lizbonske strategije, kot je razbrati danes. Zato potrebujemo natančen pregled naših večletnih smernic. To bo prva naloga nove Komisije.
Za konec, tretje in zadnje vprašanje bo reforma sredstev, ki sestavljajo evropski proračun. Pred krizo smo vedeli, da nobena izmed držav članic ni več hotela plačevati za porabo Evrope. Vse od krize nobena izmed držav članic ne more več plačevati te porabe. Naš finančni prispevek k oživitvi gospodarstva bo predstavljal komaj 0,03 % BDP Unije.
Popolnoma se zavedamo izredne težavnosti vprašanja, toda Evropski parlament je začel delati na njem pred štirimi leti z nacionalnimi parlamenti in namerava izkoristiti možnost, da predlaga nekatera področja dela in naslednje leto začne razpravo.
Hans Lindblad
Gospod predsednik, od Komisije in Evropskega parlamenta smo slišali, da bomo morali jeseni obravnavati številna težka vprašanja. Upam, da bomo morali obravnavati tudi nekaj enostavnih. Eno izmed najtežjih vprašanj bo načrt za oživitev gospodarstva in vprašanje njegovega financiranja. Hkrati močno upam, da nam bo uspelo. Vem, da nam bo uspelo. Ni druge možnosti.
Drugo vprašanje, s katerim se soočamo kratkoročno in dolgoročno, je seveda podnebje in financiranje podnebne politike.
Nazadnje bi želel izkoristiti priložnost za to, da se vam zahvalim, ker sem danes smel tu govoriti.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Komisarju želim čestitati za njegovo imenovanje. Komisar, veličastna poklicna pot čaka komisarje iz Litve. Želimo vam veliko uspeha v Komisiji in v prihodnosti. Vaša predhodnica je danes voditeljica države v Litvi.
