Oblikovanje pobude evropskih državljanov na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Sveta in Odbora za razvoj pobude evropskih državljanov na podlagi člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji.
Dovolite, da toplo pozdravim skupino poročevalcev iz moje regije, Castile-La Mancha v Španiji, ki so bili na galeriji za tisk in trenutno obiskujejo institucije EU.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, hvaležen sem Parlamentu za pobudo za vodenje te razprave o, se mi zdi, z demokratičnega stališča enem najpomembnejših vidikov glede razvoja Evropske unije in evropeizma med evropsko javnostjo. To se nanaša na zelo pomembno vprašanje, ki začenja novo obdobje v Evropski uniji; kot veste se seveda nanaša na državljansko pobudo. Z drugimi besedami, možnost za vsaj milijon evropskih državljanov, tako moških kot žensk iz različnih držav članic, da lahko podpišejo zakonodajno pobudo.
Zakonodajna pobuda, ki je seveda naslovljena na in predstavljena Komisiji, ki je organ EU z možnostjo za zakonodajne pobude.
Državljanska pobuda je zelo jasna prednostna naloga za predsedstvo Sveta. Zelo jasna. Je prednostna naloga, ker menimo, da je prednostna naloga za Evropo. Ko država predseduje Svetu Evropske unije, menimo, da ne sme izvajati lastnih prednostnih nalog, svojih lastnih ciljev le kot ena izmed držav med tem predsedstvom, ampak mora iti dlje in mora biti sposobna predstavljati cilje Evrope.
Državljanska pobuda s svojimi možnostmi, s pravicami, ki jih daje državljanom - približno petsto milijonom evropskih državljanom - je temeljni cilj Evrope in zaradi tega je ena od prednostnih nalog španskega predsedstva, ne zato, ker bi bila prednostna naloga Španije, temveč ker je prednostna naloga Evrope.
Državljani upajo, da se bo Lizbonska pogodba čim prej izvajala po osmih letih izgubljanja časa zaradi institucijskih negotovosti.
Nadoknaditi moramo izgubljeni čas in predvsem odgovoriti državljanom, saj si želijo udeležbe. Z drugimi besedami moramo postopoma izvesti ponovno usklajevanje med Evropo, ki je bila v 20. stoletju bolj grajena od spodaj navzdol - kljub demokratični Evropi - in Evropo, ki je prav tako zgrajena od spodaj navzgor.
Zato verjamemo, da mora državljanska pobuda čim prej zaživeti, ker bo dokaz politične volje držav članic, Parlamenta in institucij Unije, ki bodo dale javnosti besedo in omogočile državljanom udeležbo v življenju Unije.
Prav tako bo nasprotovala nečemu, kar se na žalost dogaja tudi v Evropski uniji: dejstvu, da bo politična razprava potekala predvsem na nacionalni ravni; notranji razpravi. Tukaj v Bruslju ali v Parlamentu se odvija evropska razprava, vendar v vsaki od držav Unije prevladuje nacionalna razprava in ne evropska razprava.
Državljanska pobuda je pomembno sredstvo za uspešen začetek evropske razprave v civilni družbi. Pobude, ki so jih podali državljani različnih držav, bodo začele evropsko razpravo v vsaki državi, ne le popolnoma nacionalno razpravo.
Gospod predsednik, zato smo se odločili, da državljanska pobuda sodi med prednostne naloge. Takoj ko bo Komisija predložila svoj osnutek uredbe - želeli bi se zahvaliti Komisiji, še zlasti predsedniku Barrosu in podpredsedniku Šefčoviču za skrb, s katero sta vprašanje uvrstila na delovni urnik Komisije kot prioritetno; prav tako smo hvaležni, da se bo to zgodilo kmalu in zelo hitro, kot bo v kratkem povedal gospod Šefčovič - bomo imeli besedilo, ki nam omogoča, da skupaj s Svetom in Parlamentom sprožimo tisto, kar evropski državljani brez dvoma upajo, preden potečejo ti trije meseci.
Morali bomo delati na različnih vidikih, ki so del tega, nekateri so bolj tehnični, drugi bolj politični, vendar moramo to dogajanje spodbujati.
Zato smo od časa neformalnega srečanja ministrov za zunanje zadeve v La Granja de San Ildefonso, kot se gospod Šefčovič in gospa Malmström - ki še vedno opravlja svojo funkcijo, ker nova Komisija svoje še ni prevzela - gotovo spominjata, do prvega zasedanja s Komisijo v Madridu, ko je svojo funkcijo prevzel nov kolegij Komisarjev, in zdaj to popoldne v Parlamentu, zelo zavzeti za napredek pri tej pobudi. Prosil bi jih - to bi bilo sporočilo, za katerega bi rad, da ga prenesejo na vas, spoštovani poslanci - da posvetijo kar največjo pozornost tej pobudi.
Vem, da bodo. Še več, prosil bi jih, da kar najbolj pospešijo nekaj, kar po mojem mnenju precej z lahkoto enoti splošno soglasje na njegovih različnih vidikih preko razprav, ki so se odvijale v Svetu, na Komisiji in v Parlamentu ter odboru, v katerem sem sodeloval, na primer Odboru za institucionalne zadeve. Zato mislim, da lahko to prenesemo v prakso, saj gre za enega izmed vidikov novega obdobja, ki se zdaj začenja v Evropski uniji, ki je najrazburljivejši za javnost.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Gospod predsednik, resnično bi se želel zahvaliti Parlamentu, da je to zelo pomembno točko uvrstil na dnevni red. Osebno bi se rad zahvalil svojemu dragemu prijatelju, Diegu Lópezu Garridu in španskemu predsedstvu zato, da je to ostalo pri vrhu programa španskega predsedstva, ker menim, da bo instrument, ki ga bomo imeli, spremenil način, kako delamo politiko v Evropski uniji.
Do zdaj je evropski konstrukt temeljil na reprezentativni demokraciji. Mislim, da je to bilo zelo dobro prikazano v Lizbonski pogodbi, kjer je zelo jasno, da so pooblastila Parlamenta zelo okrepljena in bomo v evropski zakonodajni postopek bolj vključili nacionalne parlamente. In morali smo ga dopolniti z večjo vključenostjo državljanov v ta postopek preko instrumenta participativne demokracije.
Pred nekaj časa je potekala razprava, ali eno izključuje drugega in ali je to igra ničelne vsote. Resnično menim, da temu ni tako, ker se mi zdi, da se oba elementa reprezentativne in participativne demokracije vzajemno podpirata in oba pomagata ustvariti resničen evropski politični in javni prostor.
Prav tako menim, da bomo zahvaljujoč temu instrumentu še bolj poudarili pomen evropskega državljanstva za Evropejce. Kot je Diego že povedal, sem prav tako prepričan, da bi to vodilo v močnejše, boljše vseevropske razprave v Evropi, bolj osredotočene na evropske teme in ne le na nacionalne teme, kar se tako pogosto dogaja v glavnih mestih naših držav članic.
Komisija je bila in je zelo hvaležna za delo Evropskega parlamenta, ki ga je ta že opravil glede pobude evropskih državljanov. Za nas je resolucija, ki ste jo sprejeli 7. maja lani, bila zelo pomembna politična smernica in zalo pomemben napotek, kako naj pripravimo to pobudo.
Kot veste, Komisija pri pripravi tako pomembne zakonodaje želi vključiti evropsko javnost s čim širšo razpravo. Zato smo glede tega vprašanja organizirali javno razpravo na osnovi zelene knjige, ki smo jo izdali decembra lani.
Reči moram, da so nas odzivi, ki smo jih dobili, pozitivno presenetili. Dobili smo več kot 300 odzivov, ki prihajajo iz različnih strani: od posameznikov, organizacij, javnih oblasti in celo nekaterih nacionalnih parlamentov.
Dobljene odzive smo ovrednotili in zaključili proces posvetovanja z javno razpravo v Bruslju, katere se je udeležilo več kot 150 zainteresiranih strani, vključno s cenjenimi predstavniki Parlamenta.
Če bi moral povzeti to razpravo, bi rekel, da je bilo z mize Komisije podanih mnogo inovativnih, zanimivih in pozitivnih predlogov. Kateri so pomembnejši sklepi? Da so državljani zelo zainteresirani za to, da bi čim prej bila ta pobuda vzpostavljena, da bi si želeli pobudo, ki je čim bolj prijazna do uporabnikov, preprosta, enostavna, razumljiva in predvsem dostopna.
In, kot se boste strinjali, so to jasni in zelo pomembni parametri za pripravo te zakonodaje na takšen način, ker bi le ti parametri zagotovili, da bi državljani uporabili ta instrument za boljšo komunikacijo s Komisijo in z evropskimi institucijami.
Ob uporabi rezultatov posvetovanj ter prav tako predlogov, ki jih je podal Evropski parlament, Komisija trenutno končuje predlog. Upam, da bo kolegij sprejel predloge, na katerih bomo delali 31. marca. Prav tako vam lahko povem, da to verjetno ne bi bilo mogoče brez močne podpore španskega predsedstva. Zelo jasno je, da je treba tako pomembno prednostno nalogo predsedstva spoštovati, in vem, da obstaja močna zaveza Španije za napredek pri tej pobudi v obdobju njenega predsedovanja.
Zato močno upam, da bomo zahvaljujoč konstruktivnemu dialogu med predsedstvom, Svetom in Parlamentom vzpostavili ta nov in zelo pomemben instrument mnogo pred prvo obletnico začetka veljave Lizbonske pogodbe.
Íñigo Méndez de Vigo
Gospod predsednik, pred skoraj sedmimi leti se je zgodilo prav tukaj na koncu posvetovalne konvencije, da smo poslanci Evropskega parlamenta in poslanci nacionalnih parlamentov uspeli predstaviti predlog, ki ga je sprejelo predsedstvo. Imel sem čast, da sem ga odnesel predsedstvu, in odobrili smo ga. Poleg tega želim tukaj spomniti imeni gospoda Lamassoura in gospoda Mayera, ker sta onadva sestavila predlog državljanske pobude, ljudske pobude, ki je danes vključena v pogodbe.
Ljudska pobuda, ki je danes primer participativne demokracije - gospod Šefčovič je to dobro razložil - in evropske demokracije, ker vprašanja, ki jih mora pokriti ta pobuda, morajo biti evropska in ne lokalna. Udeležba državljanov torej in vprašanja, obravnavana na evropski ravni.
Gospod Šefčovič, ki pripravlja ta predlog, nam ni povedal, kaj vključuje. Pustil nas je v pričakovanju. V imenu moje skupine, gospod Šefčovič, bi želel prositi, da vsebuje vsaj tri ideje.
Prvič, da mora biti jasen in enostaven. Z drugimi besedami, ne zapletajmo stvari. Biti mora nekaj, kar je dostopno ljudem, tako da so lahko udeleženi, brez da bi potrebovali univerzitetno izobrazbo.
Drugič, zagotoviti mora sodelovanje med evropskimi organi in nacionalnimi organi, ker po mojem mnenju morajo nacionalne oblasti igrati pomembno vlogo pri načinu, kako so organizirani podpisi.
Tretjič, preko Evropske komisije in preko Parlamenta bi morali izobraževati z razlaganjem, kako se lahko uporabi ta zakonodajna pobuda, da bi se izognili razočaranjem. Dal vam bom primer tega, kar sem videl na internetu. Sprožena je že bila spletna peticija za uporabo ljudske pobude, da bi omogočila spremembo sedeža Parlamenta, da bi bil le eden.
To je nemogoče in to moramo povedati že na začetku; poziva k reformi pogodb in tega ne more obravnavati ljudska pobuda.
Zato nas čaka mnogo izobraževanja, gospe in gospodje v Komisiji in Parlamentu, glede pobude, ki jo podpira skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in za katero upa, da bo služila spodbujanju občutka pripadnosti Uniji in udeležbi javnosti v poslih Unije.
Ramón Jáuregui Atondo
Gospod predsednik, gospod Šefčovič, zelo sem bil zadovoljen, ko sem izvedel, da Komisija namerava odobriti ta osnutek uredbe prihodnji teden, že 31 marca. Mislim, da je to dobra novica, in menim, da je primerno in prav, da čestitamo Komisiji, gospodu Šefčoviču in španskemu predsedstvu za zagon, ki so ga dali tej pobudi in ker so se strinjali, da Parlamentu predložijo zelo pomemben predlog.
Zelo pomemben, ker predvsem menim, da krepi legitimnost Parlamenta. Razlog je, ker daje javnosti neposreden dostop do Parlamenta, ne preko strank, temveč na način, ki nam tukaj daje neposreden dostop z ničemer drugim kot s predlogom zakonodaje.
Prav neposredni javni dostop do Parlamenta upravičeno krepi njegovo zakonitost. Krepi pojem državljanstva, ki je v središču evropskega projekta. Od Maastrichta do sem je državljan tisti, ki je osrednji evropskemu projektu in je tisti, ki tukaj postaja ključni akter.
Tretjič bi rekel, da je to nekaj, kar daje izjemno spodbudo povezavi med institucijami in državljani, nekaj, kar vedno zahtevamo, a nikoli ne dosežemo. Je priložnost za ljudi, da se dejansko približajo Parlamentu in se naučijo, kako je lahko koristen. To mi prav tako narekuje, da navedem nekaj priporočil, ki so v veliki meri v skladu s tistimi, ki jih je gospod Méndez de Vigo navedel prej.
Mislim, da je pomembno pripraviti besedilo, ki je predvsem resnično prožno. Z drugimi besedami, da bi moralo omogočati uresničevanje te pravice; da bi jo moralo nameniti mnogim ljudem, ker moramo opredeliti, koliko držav, kakšni odstotki, kateri sistemi podpisov. Bodite prožni, prosim! Naj bo dostop do te pobude lahek, vendar naj bo tudi jasen, da ne bo razočaranj glede pričakovanj.
Pred tem mora Komisija izvesti temeljni postopek, ki bi povedal, ali bo osnutek pobude uspešen, ali ga je mogoče izpeljati. Pred zbiranjem podpisov moramo reči "da" ali "ne", da ne bi razočarali pričakovanj: jasnost in prožnost pri tem projektu, gospe in gospodje, in seveda, čestitke.
Anneli Jäätteenmäki
Evropska državljanska pobuda je pomembna, ker je ena od tistih redkih novosti, ki jih uvaja Lizbonska pogodba, za katere lahko rečemo, da resnično povečujejo priložnost javnosti za njihovo prispevanje. To je očitno le majhen korak naprej in zbiranje milijonov imen bo precejšnje delo; tudi potem lahko le predlagamo, da bi Komisija morala nekaj storiti. Komisija bo potem po svoji presoji odločila, ali bo kaj storila ali ne.
Če bo poskus z državljansko pobudo uspešen, za kar upam, da bo, je zelo mogoče, da bomo potem lahko še naprej napredovali na poti proti neposrednemu vplivu. Zato je zdaj, ko vzpostavljamo okvir za državljansko pobudo, zelo pomembno, da ta okvir opredelimo na tak način, da se pobuda lahko uvede z lahkoto in da je jasna in razumljiva. Ne smemo dvigati lažnih upov ali ustvarjati nesporazumov.
Potekala je razprava o postopku za predhodno skladnost. Mislim, da moramo to preučiti s posebno skrbnostjo. Morda ima dobre strani, vendar ne vem, ali je prav, da na tej stopnji okrnimo pobude. Dovolimo javnosti, da pridejo do besede.
Po mojem mnenju je pomembno, da prag za različne države članice - število vpletenih držav - ni previsoko: četrtina bi zadostovala za napredovanje pobude in za to, da bi bilo verjetno, da bo podana naprej. Zagotoviti moramo, da uredba ne bo ustvarila nepotrebnih ovir za izvajanje državljanske pobude, ampak da jo bo naredila jasno in enostavno. Upajmo, da bo veliko pobud in da jih bo Komisija povedla naprej.
Gerald Häfner
Gospod predsednik, gospod López Garrido, Komisar Šefčovič, gospe in gospodje, menim, da imamo na tej točki veliko priložnost za Evropo, Evropo, ki si jo vsi delimo, ki se je začela s pogodbami med državami - klasičnim instrumentom zunanje politike, pri katerih so državljani bili več ali manj opazovalci - ki zdaj vedno bolj postaja Evropa državljanov.
Danes razpravljamo o prvem instrumentu, ki zagotavlja neposredno udeležbo na evropski ravni. Mislim, da je vsem jasno, kakšno priložnost to ponuja, zlasti za nastanek, za postopen razvoj želja evropske javnosti, evropskega demosa, kar Evropa potrebuje, ko nadaljujemo z razpravami v Franciji, Italiji, na Portugalskem, v Nemčiji in tako dalje, na bolj ali manj ločen način. Kar se tiče državljanov, ni skoraj nobene vseevropske razprave. Evropska državljanska pobuda te vrste bi lahko pomagala ustvariti takšne razprave in preseči evropske občutke, da je Bruselj daleč stran in da oni - državljani - v Bruslju nimajo nobene besede. Tukaj ustvarjamo prvi instrument, ki bo omogočil državljanom, da se njihov glas v Bruslju sliši. Temeljna stvar pa je, kakšno obliko mu damo. Zelo jasno želim povedati, da še ni bilo odločeno, ali bo ta ukrep nazadnje uspeh ali razočaranje. To je odvisno od oblike, ki jo izberemo za ta ukrep.
Razumem, komisar Šefčovič, da nam danes ne morete predstaviti podrobnosti, saj vem, da se še niste dokončno odločili. Imamo pa tukaj priložnost, da morda na kratko skupaj zabeležimo nekaj točk. Rad bi torej spregovoril o zelo posebni točki.
Zame bo vzpon in padec tega temeljil na dejstvu, da predlog Komisije, ali vsaj kar bo tukaj nazadnje odločeno za zakonodajni predlog, ne le vsebuje prepreke in določbe, ki jih državljani morajo upoštevati, pač pa tudi določa, da mora Komisija resno delati na državljanski pobudi, ki ji je bila predložena, saj bi po mojem mnenju bilo izjemno razočaranje, če bi milijon državljanov podpisalo takšno pobudo in bi na koncu celotna stvar kar izginila, potihoma in preprosto, v košu za smeti. Potrebujemo tri ravni preverjanja sprejemljivosti. Prvič, formalna raven: ali ima potrebne podpise? Drugič, pravna raven: ali sodi predložena zadeva pod pristojnost Evropske unije, ali ne krši veljavnega prava? Nazadnje potrebujemo vsebinsko preverjanje in v tem pogledu mislim, da je pomembno, da so državljani povabljeni k temu pregledu, da obstaja obravnava, da se naredi ocena in poteka razprava o njihovih skrbeh, in da ne prejmejo le avtoritativnega pisma od zgoraj. Gre za spodbudo.
Na kratko moram omeniti drugo spodbudo. Ena tretjina ali devet držav članic, se mi zdi - in to velja za celotni Parlament - previsoka številka. Parlament se je opredelil za četrtino in na to številko je treba gledati v povezavi z drugo oviro, namreč oviro znotraj držav članic. V pogovorih, ki smo jih imeli, sem predlagal, da postane to odvisno od velikosti držav članic, saj je velika razlika v tem, ali gre za veliko ali majhno državo članico, in vidim, da obstaja odprtost za ta predlog.
Zaradi časovnih omejitev ne morem načeti nobene druge točke. Upam, da lahko skupaj uvedemo ta prvi instrument nadnacionalne demokracije.
Syed Kamall
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, mislim, da bi mnogi med nami morali pozdraviti pobudo, ki odvzema pooblastila Evropski uniji in drugim političnim vladam ter prinaša oblast bliže državljanom.
V določenem pogledu bi želel podati zahtevo po večji prožnosti. Zakaj bi morali predhodno opredeliti vprašanja, glede katerih lahko državljani podajo pobude? Če želijo izpostaviti vprašanje, moramo za to odgovarjati in podati svoje mnenje. Če na primer gre za mesto, kjer bi Parlament moral imeti svoj sedež, se moramo odzvati. Zakaj bi se morali izogibati temu vprašanju? Obravnavajmo tisto, kar nas državljani odločno sprašujejo.
Eno vprašanje bi želel razjasniti, in to je preglednost. Za katerega koli posameznika ali skupino državljanov bo težko na lastno pest zbrati zahtevano število podpisov. Zato bomo lahko priča številnim organizacijam, ki bodo organizirale zbiranje teh podpisov. Biti morajo pregledne glede njihovega financiranja, tako da ne bomo imeli organizacij, ki ugrabijo postopek, da bi zahtevale več financiranja pobud, v katere verjamejo.
Søren Bo Søndergaard
v imenu skupine GUE/NGL. - (DA) Gospod predsednik, nezaupanje naših državljanov glede Evropske unije narašča. Nizka udeležba na volitvah EU je zelo zgovorna. Če evropsko državljansko pobudo razlagamo na način, od katerega imajo lahko prednost le maloštevilni, bo to le poslabšalo položaj. Naša skupina zato poziva, naj pravila ne bodo prestroga. Na primer, vprašanja so lahko še vedno aktualna za Evropo kot celoto, četudi prvi milijon podpisov prihaja le iz par držav. Kot Evropski parlament pa lahko prav tako nekaj storimo za resno obravnavo državljanske pobude. V tej dvorani lahko sprejmemo odločitev, da se bomo ob vsaki odobritvi državljanske pobude zavezali k razpravi - razpravi, ki lahko vodi v izjavo glede zadevne pobude. Na ta način bomo resno obravnavali želje državljanov in upam, da lahko skupine sodelujejo, da bi povzročile sprejem nečesa v tej smeri, na primer, v obliki spremembe poslovnika.
Frank Vanhecke
(NL) Gospod predsednik, vse, kar je bilo povedano do zdaj, sem poslušal s treznim in zato zelo velikim nezaupanjem. Navsezadnje so nas naše lastne izkušnje - ki izhajajo iz referendumov na Nizozemskem, v Franciji in nenazadnje na Irskem - naučile, kako se evrokracija odzove na voljo ljudi in izraze te volje. Kaj je v bistvu ta evropska državljanska pobuda? V bistvu je le blažilo, laž, ki namerava nakazovati trohico udeležbe državljanov v Lizbonski pogodbi, brez da bi to udeležbo v resnici ponesla v postopek sprejemanja odločitev. To je jasno iz vsega, kar smo se do zdaj naučili: zapleteni postopki, omejitve glede tem in, če bi na koncu prišlo do česa, se to obravnava in glede česar se sprejme odločitev v istih evrokratskih, precej nedemokratičnih prostorih kot prej. V Evropi potrebujemo obvezujoče referendume, na primer glede pristopa Turčije. Ti so potrebni, da bi ponovno vzpostavili demokracijo, na žalost pa je evropska državljanska pobuda le kastrirana karikatura takšnih stvari.
Carlo Casini
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pozdravil sem izjavi gospoda Lópeza Garrida in gospoda Šefčoviča.
Nova lizbonska pogodba nas poziva, naj urno sprejmemo sistematično ukrepanje za spodbujanje državljanske pobude, ki je dokaz za obstoj evropskega naroda. Dobro poznano dejstvo je, da je ena od najostrejših kritik Unije, da ni popolnoma demokratična struktura. Lizbonska pogodba je na več načinov želela zmanjšati demokratični primanjkljaj, med drugim z določbo, da vsaj milijon evropskih državljanov predloži predlog za zakonodajno pobudo.
Da bi ta novi instrument bil resno orodje, bo moral imeti pravne učinke z določenim pomenom. Gotovo ne more biti enakovreden predhodno obstoječim peticijam, ki jih podpiše širok spekter posameznikov - treba jih je jasno razločevati - in zaradi tega mora biti reguliran na tak način, da se prepreči njegova zloraba in je še vedno omogočena široka razprava kot izraz zavestnega in resničnega javnega soglasja.
Vendar pa je najpomembnejši vidik pobude, določene s členom 11 Lizbonske pogodbe, njen simbolični pomen: demokratični primanjkljaj se ne rešuje le s pooblastili za sprejemanje odločitev predstavnikov ljudstva, temveč še bolj z obstojem evropskega ljudstva, ki ni le matematična vsota državljanov posameznih narodov.
Zato se mi zdita v zvezi s pravili, katera obravnavamo, dva vidika še zlasti pomembna: prvi zadeva vsebino, ki mora biti - kot je nekdo že povedal - evropska tema; drugi je porazdelitev najmanjšega števila podpisov v večjem številu držav članic, ki predstavljajo ustrezen odstotek glede na volilno težo vsake države.
Upam, da bodo nova pravila pomagala državljanom Francije, Italije, Nemčije, Španije in tako dalje, da bi se predvsem počutili kot državljani Evrope.
Zita Gurmai
Gospod predsednik, evropska državljanska pobuda je ena od večjih novosti Lizbonske pogodbe, katere namen je povečanje neposredne demokracije v Evropski uniji. To novo orodje bi moralo biti pravilno uporabljeno s tem, da se v celoti izkoristi. Poleg tega se mora zagotoviti njegova verodostojnost.
V zvezi s tem je treba obravnavati resne zahteve. Naj na kratko omenim le dve, čeprav vem, da obstajajo še mnoge druge. Zbrani podpisi morajo biti ustrezno preverjeni. To je temeljno vprašanje, ki lahko povzroči resne težave, saj se ustrezna zakonodaja v državah članicah zelo razlikuje. Najti moramo optimalno rešitev - ustrezno ravnovesje med različnimi pravili in skupnimi zahtevami.
Druga tema je dopustnost pobude. Spet je treba preučiti vsak vidik, da bi našli najboljšo pot. Naj bo tema za javne razprave omejena, da bi branili vrednote Unije, ali bi morala prevladati svoboda izražanja? Ali gre za načela, ki se medsebojno vključujejo?
Pozdravljam in hvaležna sem za postopno delo podpredsednika Šefčoviča in španskega predsedstva. Vesela sem, da so zainteresirane strani februarja imele priložnost za razpravo o večini vprašanj, ki jih je treba razrešiti, tako da bo državljanska pobuda začela delovati.
Res me zanima rezultat zasedanja. Kako bo Komisija obravnavala vprašanje preverjanja in dopustnosti pobude in na kateri stopnji? Seveda, ko v Evropskem parlamentu pripravljamo poročilo, moramo biti res jasni, s katerim pristopom se bomo ukvarjali. Trdno verjamem, da smo tukaj, da predstavljamo evropske državljane, in jasni moramo biti, da smo sposobni poslati zelo močno sporočilo za vse nas.
Trdno verjamem, da špansko predsedstvo opravlja odlično delo kot član tria skupaj z Belgijo in Madžarsko, mojimi dobrimi tovariši. Zato se vam še enkrat najlepše zahvaljujem, podpredsednik. Opravili ste odlično delo. Nadaljujmo z njim.
Diana Wallis
Gospod predsednik, to je instrument, ki ima velikanski potencial in bi lahko dal pomemben demokratični signal Evropi.
Če pomislim na svojo državo, če želite predložiti zakonodajno pobudo v Združenem kraljestvu, morate najti poslanca parlamenta, ta mora imeti dovolj sreče, da zmaga na letnem glasovanju ali na loteriji in potem se verjetno zgodi, da vlada prepreči njen sprejem.
Zato menim, da smo na tem, da damo v roke evropskih državljanov nekaj zelo pomembnega in zelo razburljivega. Zaradi tega sem ponosna, vendar mora biti prijazno do uporabnikov, dostopno in verodostojno in to pomeni, da bomo mogli biti že od začetka precej strogi, ali je v pristojnosti EU in ali upošteva človekove pravice.
Morali bomo biti sposobni in imeti voljo za dajanje podpore promotorjem za izpolnjevanje tehničnih zahtev. Kar je najpomembneje, poslanci morajo biti pripravljeni, da sodelujejo s predlagatelji pobude. To ne ogroža naših pravic. To je nekaj, glede česar lahko združimo moči z državljani, vendar morajo sporočilo nasloviti na Komisijo. Mi lahko pomagamo in na tak način lahko skupaj vzpostavimo pravo evropsko demokracijo.
Isabelle Durant
(FR) Gospod predsednik, moj kolega, gospod Häfner, je omenil nekatere pogoje za zagotovitev, da bo ta pobuda, kot je povedal, verodostojna in zakonita.
Sam bi rad usmeril pozornost Parlamenta po eni strani na mnenje Ekonomsko-socialnega sveta, ki je zelo zanimivo in ki bi prav tako lahko osvetlilo odločitve, ki jih je treba sprejeti, in po drugi strani poudariti dejstvo, da participativna demokracija deluje, ko imajo vsi - poslanci, Svet, organizacije civilne družbe in neorganizirani državljani, za katere državljanska pobuda predstavlja priložnost - svojo vlogo.
V tem pogledu, komisar, v skladu s členom 11 pogodbe, ki prav tako predvideva možnost vzpostavitve strukturiranega in organiziranega dialoga s civilno družbo, bi vas želela vprašati, kakšno pobudo predvidevate - glede modela socialnega dialoga, ki ga predvidevajo pogodbe - in vedeti, ali poleg državljanske pobude, ki je zelo zanimiva in zelo koristna, nameravate organizirati dialog s civilno družbo na strukturiran in institucionalen način.
Peter van Dalen
(NL) Gospod predsednik, zdaj ko je Lizbonska pogodba začela veljati, lahko državljani sprožijo državljanske pobude. To predstavlja napredek, saj so državljani še vedno preveč oddaljeni od Evrope in težko jih je vključiti v razvoj politik. Evropska državljanska pobuda je dobra priložnost za povečanje podpore Evropi med državljani.
Gospod predsednik, pozornost želim izrecno usmeriti na državljansko pobudo, ki je bila nedavno sprožena. Gre za pobudo gospoda Kastlerja, ki je danes prisoten tukaj, in poziva, da nedelje ostanejo proste kot dan za počitek, posvečen družini in razmisleku. Ta poziv popolnoma in srčno podpiram in z njim sodelujem, da bi na Nizozemskem zbrali čim več podpisov. Vse pozivam, da podprejo in oglašujejo to pobudo. Take pobude so lahko pokazatelj, kaj je državljanom pomembno. Pozivam Parlament in Komisijo, da te signale vzameta zelo resno, saj je Evropa tukaj za državljane in ne obratno.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospod predsednik, povečana vloga, katero Lizbonska pogodba daje Evropskemu parlamentu, ter evropska državljanska pobuda sta zelo pomemben korak k okrepitvi evropske demokracije. Da pa bi pobuda izpolnila svojo vlogo, morajo obstajati postopki, ki ne bi že od začetka omejevali njenega demokratičnega značaja.
Evropski parlament trenutno ne igra nobene vloge v postopku državljanske pobude. Prejšnji Parlament je izglasoval, naj se Komisija odloči, katere predložene pobude se sprejmejo in katere zavržejo. Mislim, da bi vloga Evropskega parlamenta tukaj morala biti mnogo večja. Parlament bi moral sodelovati s Komisijo, da bi ocenil in podal mnenja glede pobud, ki se predložijo. Na tak način bi odločitev glede dopustnosti predlaganih pobud v enaki meri bila v rokah predstavnikov volilnega telesa in ne le izvršilnega organa. Parlament je trenutno edina institucija Evropske unije, ki je izbrana na svobodnih, demokratičnih volitvah in pri državljanski pobudi dejansko gre za težave in poglede ljudi. Če Komisija in s tem izvršilni organ, ki bi jo moral prenesti v prakso, zavrne pobudo, tega državljani morda ne bodo razumeli.
Prav tako je pomembno, da organizator pobude - socialna organizacija ali nevladna organizacija - jasno in specifično opredeli temo in cilj pobude, čeprav ji ni treba predložiti predloga zakonodaje. Mislim tudi, da bi postopke glede pobud v državah članicah bilo treba uskladiti, ker nam bo preveč raznolikosti otežilo pridobivanje široke podpore za te pobude.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Državljanska pobuda kot ena od pooblastil državljanov EU predstavlja precejšen napredek za demokracijo in za neposredno udeležbo širše javnosti v političnem življenju.
Zelo cenim vaš pristop k tej zadevi, komisar Šefčovič. Zdaj bi želela omeniti vprašanja, ki jih je zastavila moja kolegica, Zita Gurmai, ker se tudi meni zdi pomembno, da se najdejo odgovori na nekatera od teh vprašanj. Eno od njih se nanaša na mesto in način formalizacije, z drugimi besedami, mesto, kjer se bodo zbirali podpisi za posamezno pobudo, naj bo to v vladnem uradu ali nekje na cesti. V povezavi s tem gre prav tako za vprašanje, ali bo prišlo do nasprotovanja z drugimi človekovimi pravicami, na primer s pravico do svobode govora.
Drugo vprašanje zadeva financiranje celotnega procesa. Kdo bo torej odgovoren za financiranje državljanskih pobud? Ali bo to Evropska unija ali države članice ali dejanski državljani, ki dajejo pobudo? V najhujšem primeru bi prišlo do kršenja demokratičnega načela z določitvijo solventnosti kot pogoja za udeležbo.
Nenazadnje bo bistvenega pomena za Komisijo, da določi časovni rok, v katerem se bodo ti podpisi zbrali, ali, kot ustreza, zbrali na veljaven način, zlasti se ne sme pozabiti na potrebo po ohranitvi odprtosti in preglednosti celotnega mehanizma na tak način, da bi se preprečile zlorabe interesnih skupin, ki delujejo po celotni EU.
Iskreno se zahvaljujem, komisar, in držala bom pesti, da boste pri tem uspeli.
Marian Harkin
Gospod predsednik, kot nekdo, ki je dvakrat aktivno sodeloval v kampanji za potrditev Lizbonske pogodbe in promoviral državljansko pobudo kot pozitivno, se ne strinjam s svojim kolegom. Mislim, da ne gre le za figov list. Da, obstajajo omejitve, vendar ima potencial in gre za pomemben korak k omogočanju participativne demokracije.
O tej zadevi sem razpravljal z državljani. Državljanom sem omogočil, da so sodelovali v posvetovanju komisije in na zaslišanjih Odbora za peticije. Vendar pa se moramo posvetovati z državljani: prisluhniti jim moramo in zagotoviti, da se njihovi pogledi upoštevajo pri zakonodaji, ki jo sprejemamo.
To je priložnost za institucije EU, da jasno pokažejo, da bo državljanska pobuda odražala poglede evropskih državljanov od začetka do konca. Ta zakonodaja mora biti prijazna do državljanov in biti mora zelo vidna. Prav tako mora biti na voljo lahko dostopna pomoč za državljane, ki želijo organizirati peticijo. Biti mora jasno, kje Komisija lahko ukrepa in kje Komisija ne more ukrepati. Vodilo bi le do nadaljnjih obtožb demokratičnega primanjkljaja, cinizma in jeze v imenu državljanov, če bi se za peticijo zbralo milijon podpisov in se potem razsodilo, da je izven pristojnosti EU.
Tako potrebujemo popolno jasnost glede tega in biti moramo proaktivni. Medtem ko moramo izkoristiti vsako možnost te zakonodaje, ne smemo obljubiti več, kot lahko damo. Državljanska pobuda je kot novorojenček. Ima neomejen potencial, vendar jo je treba obravnavati s skrbnostjo, ko poskuša narediti svoje prve korake.
Eva Lichtenberger
(DE) Gospod predsednik, pri oblikovanju tega instrumenta nosimo velikansko odgovornost, saj so upi državljanov, ki razmišljajo na evropski način in ki želijo predstaviti in zagovarjati evropske skrbi na evropski ravni, odvisni od nas. Izogibati se moramo tem napakam, ki se trenutno pojavljajo v zvezi s peticijami za vsako ceno. Izogniti se moramo temu, da bi evropska državljanska pobuda postala le zid žalovanja, kjer ni odgovora na tožbe. Aktivni državljani pričakujejo rezultat; čakajo, da bi videli, kakšno obliko bomo dali pobudi.
Če zastavimo prevelike ovire, bo to ogrožalo velik potencial za Evropo. Premislite o tem. Za zainteresirane strani bo predstavljalo velikanski napor zbrati milijon podpisov glede neke teme. Če bodo vrženi naravnost v koš brez prave obravnave in brez primernega nadaljevanja, potem smo demokraciji v Evropi naredili slabo uslugo. Zato je posebno pomembno, kako bo Komisija obravnavala to skrb. Zame je to ključno vprašanje.
Mariya Nedelcheva
(FR) Gospod predsednik, gospod Šefčovič, gospod López Garrido, gospe in gospodje, državljanska pobuda je dodaten prispevek k ustvarjanju prave evropske civilne družbe. Je nova priložnost za evropske državljane, da imajo več besede v postopku sprejemanja odločitev. Upam, da bo ta uvedba pomagala okrepiti občutek pripadnosti isti entiteti, naši Evropi, saj je ta evropski občutek na žalost zelo šibek in ga prepogosto sploh ni.
Če pogledamo iznad tehničnih, upravnih in praktičnih vidikov, povezanih z dejanskim izvajanjem pobude, menim, da mora naše sporočilo biti predvsem politično. Ne smemo pozabiti na vodilno načelo, ki je podlaga za uvedbo te pobude: privesti državljane bliže k institucijam, spodbujati njihov interes za Evropo, spodbujati njihovo vključevanje, da bodo postali zainteresirane strani evropskih politik. Tega ne smemo nikoli pozabiti.
Najsi govorimo o najmanjšem številu držav članic, od katerih prihajajo podpisi, zbiranju, preverjanju teh podpisov in dopustnosti pobud, bomo morali zagotoviti, da državljani ne srečujejo ovir v svoji želji po predložitvi pobude.
Na primer, želela bi izpostaviti, da morajo stroški notarske potrditve podpisov biti razumni. Nekatere države članice, ki so že uvedle to vrsto pobude na nacionalni ravni, včasih zaračunajo prevelike vsote. V primeru državljanske pobude se moramo izogibati ovir te vrste.
Nenazadnje ne smemo pozabiti na povečano vlogo Parlamenta. Kot varuh demokratične volje evropskih državljanov in porok za preglednost proračuna mora biti bolj vključen v postopek izvajanja pobude. Samo na tak način bo duša Unije v srcu postala resnično demokratična.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, to je eden od najpomembnejših demokratičnih napredkov Evropske unije. Dve tretjini Ircev sta glasovali za Lizbonsko pogodbo in eden od razlogov je bil obstoj državljanske pobude. Prvič lahko državljani na nadnacionalni osnovi zahtevajo, da Komisija predloži predloge. Vendar mora to biti pregleden postopek. Vedeti moramo, kdo organizira te pobude, in vedeti moramo, kdo financira te pobude. Ne smejo jih zajeti interesi korporacij.
Komisija, ki se bo morala odločiti, ali naj ukrepa glede predloga, po mojem mnenju ne sme biti organ, ki odloča o njegovi dopustnosti. Menim, da moramo razširiti vlogo varuha človekovih pravic, da se na ravni osrednje Evrope odloči, kaj je dopustno in kaj ni dopustno.
Najmanjše število držav, ki so potrebne, bi po mojem mnenju moralo biti sedem in ne devet, kot je predlagala Komisija, in vztrajam, da se praga enega milijona, ki ga predvideva pogodba, ne bi smelo kršiti. Ne sme biti povišan zaradi višjega deleža državljanov v državah članicah in višjega števila držav članic. Izjemno pomembno je, da se pogodbe upoštevajo.
Končno bi po mojem mnenju moralo biti omogočeno, da se državljani registrirajo na internetu.
Ulrike Lunacek
(ES) Gospod predsednik, začeti bi želela v španščini z zahvalo španskemu predsedstvu, da je sprejelo odločitev in predstavilo pobudo prej, kot je bilo sprva pričakovano. Najlepša hvala za to.
(DE) Zdaj bom nadaljevala v nemščini. Želela bi se zahvaliti Komisiji, da je prevzela pobudo španskega predsedstva in da je jasno povedala: "V redu, ukrepali bomo hitreje kot prej, predlog bomo predstavili prihodnji teden". Upamo, da bo predlog dokončan do poletja. To je pomembno, da bi izpolnili pričakovanja državljanov.
Kot mnogi, ki so govorili pred mano, menim, da je načrtovana ovira devetih držav enostavno previsoka. Moj predlog bi bil, da bi začeli pri petih, kar je petina držav članic. Ni lahko zbrati milijon podpisov, čeprav lahko morda za to uporabiš internet. Treba pa je ljudem pokazati, da želimo, da sodelujejo v naši Evropi, ki si jo vsi delimo, in da vodimo evropsko razpravo. Mislim, da je pomembno, da se pravna, formalna in vsebinska preučitev te zadeve zgodi že na začetku in ne, ko so ljudje že začeli zbirati podpise. Prav tako je pobude na primer treba podpreti s prevodi. Če se bo to zgodilo, bomo znova lahko navdušili državljane za našo skupno Evropo - in tudi močneje.
Anna Záborská
(SK) Komisar, hvala da ste predstavili osnutek prihodnjih ukrepov. Napredovali smo od konceptualnih ciljev in nekaj vrstic besedila Lizbonske pogodbe do direktive, s katero bo regulirana Evropa.
Državljanska pobuda predstavlja državljanom EU dodatno sredstvo evropskega povezovanja. Državljani držav članic bodo imeli priložnost lobiranja evropskih institucij. Treba pa je izpostaviti, da je pravica do državljanske pobude morda res demokratični instrument, vendar prav tako odpira vrata zvezni EU. Podpiram državljansko pobudo, vendar bo v njo treba kar najbolj vključiti pristojne oblasti držav članic. Zaščiti nacionalnih ustav je treba dati prednost in jo zajamčiti.
Kot je povedala Komisija, mora biti ta pobuda uravnotežena in lahko dodam, da v nobenem primeru ne sme služiti kot izgovor, ki bi lahko ogrozil načelo subsidiarnosti. Okvir za uporabo tega ukrepa mora biti jasno opredeljen, tako da se lahko izognemo nerealnim pričakovanjem nekaterih institucij, zlasti državljanov EU.
Judith A. Merkies
Gospod predsednik, zelo zadovoljna sem z državljansko pobudo. Če nimate nič proti, bom prešla na danščino in razložila, zakaj sem tako zadovoljna.
(NL) Gospod predsednik, navdušena sem nad evropsko državljansko pobudo, ker imajo državljani trenutno možnost, da nakažejo svoje želje vsakih pet let, na ta način pa bodo lahko tudi znotraj tega obdobja igrali pravo vlogo v Evropski uniji. Zato je prav tako pomembno, da vedo, kdaj lahko potrkajo na naša vrata. Pravzaprav to niso naša vrata, temveč vrata Evropske komisije. Ali človek na ulici ve, kdaj se je možno obrniti na Komisijo? Potrebna je daljnosežna informacijska kampanja, ki bo obvestila državljane. Reči moram, da se mi v tem pogledu zdi bistveno, da bo državljanska pobuda resnično zrela le, če bodo vse evropske institucije resno vzele milijon glasov državljanov; prisluhniti bi jim morali tudi ministri in voditelji držav ali vlad. Seveda to pomeni, da če en milijon evropskih državljanov želi opustiti sedež v Strasbourgu, moramo upoštevati tudi to željo.
Fiorello Provera
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prepričan sem, da bo ta pravica do pobude, ki jo evropskim državljanom daje pogodba, pomagala zbližati narode in jih privesti bliže evropskim institucijam v večji meri kot drage kampanje za ozaveščanje, ki jih financira Unija in ki so do zdaj dale skromne rezultate: volilna udeležba to potrjuje.
Ta pobuda gotovo še bolj krepi demokracijo, saj omogoča državljanom, da neposredno predlagajo zakone. Z drugimi besedami, je oblika neposredne demokracije, ki dopolnjuje zastopanje v parlamentu.
Ne smemo dopustiti, da nam ta priložnost spolzi iz rok. Komisija mora poskrbeti, da bo ta pravica do pobude jasna, razumljiva in dostopna, ter pomagati ter podpirati državljane od samega začetka postopka do faze zbiranja podpisov, na primer z odločitvijo o dopustnosti njihovih predlogov. To je praktičen prispevek k evropski demokraciji.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, pogosto omenjamo potrebo po večji vključenosti evropskih državljanov, potrebo, da se približamo institucijam Unije, državljanom vseh držav članic. O tem smo intenzivno razpravljali na zadnjih evropskih volitvah, ko smo v mnogih državah članicah videli, da je udeležba bila zlasti nizka.
Od takrat se je pripetil zelo pomemben dogodek, ki je spremenil samo strukturo in delovanje Unije. Seveda imam v mislih Lizbonsko pogodbo, pomembno pogodbo, v središču katere je državljan, osnovni steber za to, kako naj se vsi mi, Parlament, Komisija in Svet, približamo državljanom. To načelo je posebej izraženo v državljanski pobudi v členu 11(4). To je pomembna in izjemna ureditev, ki spodbuja demokracijo, politično enakost in preglednost.
Seveda, želimo si, da bi ta ureditev bila pravilno uporabljena in da bi jo videli v praksi. Tukaj nastanejo težave. Medtem ko imajo moji kolegi prav, ko poudarjajo potrebo po zanesljivosti postopka, da se opredelita vloga Komisije in vloga Parlamenta, pa moramo biti sposobni sodelovati, tako da ta pomembna državljanska pobuda, če bodo podpisi zbrani, ne bo zaman.
Moj zaključek je naslednji: vsi smo odgovorni za spodbujanje te pobude. Vsi smo odgovorni, da razložimo to pravico, ki jo imajo zdaj vsi evropski državljani, naj razumejo, da lahko na ravni institucij Unije osebno sprožijo postopke brez kakršnega koli drugega posredovanja.
Naše sporočilo mora biti predvsem jasno in mora biti del preprostega in razumljivega postopka, ki, če ne nič drugega, deluje za vse, deluje za državljane, deluje za Parlament, za institucije Unije, za države članice in za vse zainteresirane strani v postopku.
Carlos Coelho
(PT) Še pred nekaj meseci so nekateri trdili, da Lizbonska pogodba nikoli ne bo začela veljati. Pa vendar smo tukaj in začenjamo razmišljati, kako naj jo izvajamo ter opredelimo nekatere njene določbe.
Lizbonska pogodba bo pomembno prispevala k boju zoper demokratični deficit. Govorim o okrepitvi parlamentov (tako Evropskega parlamenta kot nacionalnih parlamentov). Še pomembneje, govorim o vlaganju v Evropo za javnost, s pravili na področju svoboščin, varnosti in pravice, glede spremljanja subsidiarnosti in z uresničitvijo te inovativne pobude, ki izhaja iz javnega delovanja.
Strinjam se s tem, kar so povedali mnogi kolegi poslanci, zlasti moj kolega, gospod Méndez de Vigo, vendar bi želel poudariti, da moramo pri regulaciji tega instrumenta zagotoviti, da je resnično vseevropski. Seveda se je treba izogniti temu, da bi bil izraz volje javnosti samo ene države ali omejenega števila držav. Vendar pa moramo poiskati rešitev, ki bo spodbudila in pospešila sodelovanje javnosti. Če moramo izbirati med tem, ali bomo zelo strogi in nepopustljivi ali bolj radodarni, bi izbral radodarnost. Če bomo izbrali rešitve, ki odvračajo sodelovanje javnosti, bomo izdali duh Lizbonske pogodbe in zanikali evropsko javnost, ker, gospe in gospodje, potrebujemo več Evrope in Evropo, katere cilj je več javnosti. Evropska javnost mora biti bolj vključena in aktivno uresničevati svoje državljanstvo.
Milan Zver
(SL) Rad bi izrazil zadovoljstvo in veselje, da danes govorimo o tej pobudi, ki bo zagotovo skrčila tisto, čemur pravimo demokratični deficit, oziroma ga deloma odpravila.
Dejstvo je, da demokracija na sploh danes res nazaduje. Kot kažejo nekatere raziskave, da se prostor dialoga demokratičnega oži, da se demokracija pojmuje zgolj kot demokratične volitve in nič več. In vse to vpliva tudi na razpoloženje državljanov, ki postajajo vse bolj pasivni, in to se izraža v nizki udeležbi na volitvah, ali pa celo v nezaupanju v demokratične inštitucije.
Zato je zelo, zelo pomembno, da smo dobili Lizbonsko pogodbo, ki širi vlogo parlamenta, nacionalnih parlamentov in tudi Evropskega parlamenta, in pa tisto, kar je največ, da omogoča državljanom neko pobudo, iniciativo, in hvala bogu da je do tega prišlo. Tako, da dejansko tudi na evropski ravni nastaja nekaj, kar lahko imenujemo projekt evropske demokracije, in jaz mislim, da smo že prišli kar daleč naprej.
Moramo pa seveda še tako imenovano evropsko demokracijo dograjevati, tudi na drugih področjih, tudi pri, ne vem, če želite, tudi pri nominiranju ali pa imenovanju Evropske komisije. Skratka vrsta področji je še, kjer lahko evropske inštitucije, vključene evropske inštitucije, še demokratično dogradimo. Sem prepričan, da ta projekt, oziroma ta iniciativa, močno, močno krepi evropsko demokracijo.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes imamo čudovito priložnost: priložnost za zahtevanje vrednosti, namreč da se instrument participativne demokracije ponudi državljanom v skladu z Lizbonsko pogodbo. Dejstvo, da samo po nekaj mesecih razpravljamo o tem instrumentu, je po mojem mnenju samo po sebi absolutna vrednost, ki jo je treba zavarovati.
Prepričan sem, da bo ključnega pomena jasno in natančno določiti, kaj pomeni večje število držav članic. Uporabiti moramo merilo, ki po eni strani združuje željo državljanov po udeležbi v institucijah, in po drugi našo željo po tem, da bi temu instrumentu dali demokratično veljavnost.
Seveda morajo biti postopki poenostavljeni, jasni in prožni. Osebno sem v zadnjih nekaj tednih obiskal več šol in se srečal z veliko pripravljenostjo za poslušanje, predvsem pa sem se dobro zavedel povečane vloge, ki jo otroci želijo imeti v spreminjajoči se Evropi, zlasti pod Lizbonsko pogodbo. Zato potrebujemo preglednost, objektivnost in spremembe, da bi ta instrument lahko služil družbi, hkrati pa tudi institucijam. V tem pogledu je Parlament skupaj s Komisijo in Svetom pozvan, da se natančno odloči glede poenostavljenih postopkov.
Martin Kastler
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, sem eden od tistih ljudi, ki je pomagal ugledati luč sveta eni od prvih peticij državljanske pobude, natančneje glede zaščite nedelj. Danes imamo prijetno nalogo razpravljati - in se potem odločiti glede - potencialnega načina vključevanja državljanov v postopek evropskega političnega dela. To pomeni, da je to potencialen način za doseganje več demokracije in nasprotovanje evropski utrujenosti.
Tukaj pa nisem samo za to, da bi hvalil. Namesto tega imam za vas dve zahtevi, zdaj ko uredbo peljete v zadnjo fazo. Prvič, Evropejci smo tehnološko napredni ljudje. Želel bi vas prositi, da internet postane odločilen medij, tako da bo državljanska pobuda z milijon podpisi dostopna tudi za elektronske podpise, ki so prav tako pravno obvezujoči.
Drugič, želel bi izpostaviti, da se tukaj ukvarjamo le s prvim korakom. Rad bi šel še korak dlje. Zdaj imamo pravico do pobude državljanov. Moja želja pa je, da bi imeli referendume, kot jih imamo v moji domači regiji, Bavarski, v prihodnje na evropski ravni. Tam je najprej peticija za referendum, in ko nanjo svoje ime uvrsti dovolj ljudi, obstaja možnost referenduma. Moja želja je, da bi to prav tako imeli v Evropi.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, javna posvetovanja glede evropske državljanske pobude so se pravkar končala in izkazalo se je, da so posvetovanja pritegnila le 323 anketirancev. Ta rezultat kaže, da bi se zdaj vse institucije Evropske unije morale močno zavezati k promociji tega novega instrumenta, ker se trenutno zelo malo ljudi zaveda, da sploh obstaja. Rezultati posvetovanj pa kažejo smer, v katero bi se morala podati Komisija pri oblikovanju primerne izvršilne zakonodaje.
Kot prvo je bistveno vzpostaviti skupna načela, ki bi veljala po vsej Uniji, za zbiranje in avtentifikacijo podpisov, ter zagotoviti, da bodo državljani podvrženi istim zahtevam, na primer v zvezi z leti.
Še ena pomembna zadeva je uvedba določene oblike ocenjevanja dopustnosti ex ante na podlagi predpostavke, da se pobude in predlagatelji pobud zavedajo, da uradno priznanje dopustnosti ni enako predložitvi pravnega predloga Komisije v določeni zadevi.
Prepričana sem, da lahko evropska državljanska pobuda postane pomemben instrument, na podlagi katerega se bo odvijala razprava v prihodnosti - široka razprava o zadevah, ki zanimajo vse Evropejce. Zaradi tega od Komisije nestrpno pričakujem primerno uredbo.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, uporaba referenduma - neposredne demokracije - ni eksotična različica demokracije. Je izvirna oblika - vlada od ljudi in ne vlada v imenu ljudi.
Zato bi morda morali biti hvaležni EU, da je to uvedla. Mislim, da ne. EU ima rada demokracijo samo takrat, ko lahko z njo upravlja in poskrbi za rezultat, ki si ga želi. Slišali smo, da bo možnost sklica takšnega referenduma omejena z nenaklonjenimi določbami, kot je pristojnost EU in lastna različica človekovih pravic EU, ki v resnici pomeni politično zatiranje, omejevanje svobode govora in celo svobode razmišljanja.
Nazadnje naj povem, da demokracija pomeni vlado od ljudi - določljive in kohezivne enote - in ne vlado samovoljnega izbora oseb. Masovne migracije so otežile, da bi to dosegli. Evropa kot celota je postala celo manj enoten narod kot bi drugače lahko bila. Kljub temu je bolje kot nič, in lahko vsaj pokažemo, da je ta pobuda bila prazna obljuba.
Elena Băsescu
(RO) Menim, da vključitev evropske državljanske pobude v določbe Lizbonske pogodbe pomeni pomemben korak pri utrjevanju demokracije v Evropski uniji.
Še en pomemben način za izvajanje in utrjevanje demokracije je uporaba referendumov. Na tej točki se želim nekoliko oddaljiti od teme in vam povedati o treh referendumih, ki so se odvili v Romuniji od leta 2004, zadnji glede prehoda na enodomni sistem in zmanjšanja števila poslancev. Udeležba je bila 51 %, velika večina pa je glasovala za predlog.
Pozdraviti želim pobudo Komisije za uvedbo široke javne razprave na spletu glede uredbe. To bo določilo število držav, od katerih je treba zbirati podpise, najmanjše število podpisov iz vsake države in pravila za njihovo preverjanje.
Za zaključek bi Komisijo želela vprašati, kdaj meni, da bo ta uredba začela veljati, saj menim, da jo je treba čim prej finalizirati.
Olga Sehnalová
(CS) Komisar, gospe in gospodje, v zadnjih nekaj letih se Evropska unija srečuje s krizo zaupanja svojih državljanov. Eden od znakov tega je zelo nizka udeležba na volitvah v Evropski parlament, ki izhaja iz zelo razširjenega občutka, da državljan na noben način ne more vplivati na dogodke v EU preko svojega glasa. Zato toplo pozdravljam možnost državljanske pobude, ki jo Lizbonska pogodba nudi državljanom EU, ter v tem smislu tudi javno posvetovanje s Komisijo in zeleno knjigo na temo, kako državljansko pobudo konkretno obuditi v življenje. Načeloma se strinjam z večino predlogov v zeleni knjigi.
Če iztegnemo svojo roko v pomoč, pa se hkrati ne smemo bati, da jo bodo državljani EU zagrabili. Če že želimo povečati dialog z državljani, pa se mi zdijo nekateri omejitveni ukrepi prestrogi. Ti se večinoma nanašajo na najmanjše število držav članic, iz katerih morajo prihajati državljani, ki podpišejo pobudo, ter opredelitev tako imenovanega večjega števila držav. Predlog za eno od treh držav, z drugimi besedami, trenutno devet, je po mojem mnenju v praktičnem smislu odvračalen in nerealističen za potencialne pobude. Znižanje te številke na 20 % bi po mojem bil korak v pravo smer za splošno javnost EU, ki bo prav tako zaznala večji poudarek na vlogi makroregij pri ustvarjanju politike EU. In zakaj ne?
Csaba Sógor
(HU) Možnost evropske državljanske pobude lahko spodbuja razvoj javnih razprav o evropskih vprašanjih, kar bi vodilo v pravo evropsko javno sfero. Predstavniki civilne družbe lahko zdaj zastavijo tista socialna vprašanja, ki jih politične skupine, ki so zdaj zastopane v Evropskem parlamentu, ne morejo ali ne želijo zastaviti. Od teh vprašanj bi eno še zlasti želel poudariti. Zdi se mi pomembno, da bi vzporedno s predhodnim obvestilom o predlogih za resolucijo in celo pred začetkom zbiranja podpisov ali morda po tistem, ko je bilo zbrano določeno število podpisov, Komisija morala podati mnenje na podlagi svoje lastne pristojnosti in prava Skupnosti, ali bi zadevni predlog lahko bil sprejemljiv. Zavrnitev zaradi formalnih razlogov ali zaradi pomanjkanja pravne osnove potem, ko je bilo zbranih milijon podpisov, lahko prikaže ne le Komisijo, pač pa tudi celotno Evropsko unijo v zelo slabi luči.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lizbonska pogodba določa okrepitev vloge civilne družbe v evropskih institucijah in daje priložnost evropskih državljanom, da sprožijo zakonodajne predloge. Pravica državljanov do pobude bi omogočila najmanj milijon državljanom, da pozovejo Komisijo, naj poda zakonodajne pobude na določenem področju.
Vendar pa je zbiranje takšnega števila podpisov volivcev resnično težavno, zato je za vzpostavitev učinkovitega mehanizma za demokratično udeležbo in za zagotavljanje dostopnosti te pobude državljanom treba dati možnost za sprožitev predloga z jasnimi smernicami ter poenostavljenim in primernim postopkom.
Na žalost od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe državljanska pravica do pobude še ni bila udejanjena. O nobenem vidiku državljanske pobude še ni potekala razprava in ne obstaja konkreten akcijski načrt, kako zajamčiti preglednost pobud in demokratično odgovornost, tako da državljani ne bodo postali žrtve zastopanja interesov velikih družb.
Tako je civilni dialog najpomembnejši element demokratičnega modela Evrope in moje države, Litve, in predstavlja njegov temelj, tako da pozivam Komisijo, naj čim prej sprejme vse ukrepe, da bi zagotovila, da se pravica državljanov do pobude pravilno izvaja.
Seán Kelly
(GA) Gospod predsednik, naši kolegi so naredili mnogo zanimivih stvari v povezavi s tem vprašanjem in soglasno so se strinjali, da je to čudovito sredstvo, ki ga dajemo v roke naših državljanov.
Državljanska pobuda je bila močan in prepričljiv argument zoper tiste, ki so bili proti Lizbonski pogodbi na referendumu na Irskem, zlasti ko so se prepirali, da gre za sredstvo za oblast Evropske unije in ne za resnično demokratični poskus za vključevanje državljanov. Vendar obstaja velika razlika med vstavitvijo nečesa v pogodbo in dejansko uveljavitvijo tega, in pred nami je velik izziv.
Po eni strani obstaja nevarnost - prava nevarnost - da bi proces lahko ogrozil interes skupin in vplivnih lobijev, ki nimajo težav s pridobitvijo milijona popisov. Zato bi bilo treba upoštevati predlog mojega kolega, gospoda De Rosse, glede vključitve varuha za človekove pravice.
Po drugi strani to državljanom daje resnične možnosti. Pobuda, ki jo je začel moj kolega, gospod de Castro, je vredna obravnave, namreč da bi nedelja postala posebna in če se želimo spočiti na sedmi dan, kot naš stvarnik, ali jo obravnavati enako kot kateri koli drug dan v tednu. To zahteva resen razmislek.
Zato mislim, da so tukaj velike možnosti in veselim se njihovega razvoja.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, izraziti moram svoje globoko zadovoljstvo glede razprave, ki poteka. To je bila predvsem razprava, ki se je začela na zahtevo Parlamenta, ki je izrecno želel to razpravo glede državljanske pobude, in mislim, da sem pri nizu govorov čutil popolnoma soglasno podporo temu kot prednostni nalogi španskega predsedstva Sveta. Poleg tega obstaja podpora hitri izvedbi.
V tem smislu verjamem, da ste oznanilo gospoda Šefčoviča glede predstavitve besedila uredbe 31. marca tudi vsi vi sprejeli z velikim zadovoljstvom. Še enkrat se zahvaljujem Komisiji za hitrost, skrb in navdušenje, s katero je obravnavala to zadevo, in dejstvo, da lahko zaradi tega zdaj začnemo ta zakonodajni postopek. Upam, da se bo čim prej zaključil z zagonom te zakonodajne pobude, ki se zdi potrebna, nujna in neobhodna skoraj vsem, ki so spregovorili.
Menim, da si lahko to razlagamo kot podporo vseh parlamentarnih skupin in vseh poslancev, vključno s tistimi, ki so, kot gospod Kamall, v svojem izjemnem govoru podprli ljudsko zakonodajno pobudo, ker bo po njihovem mnenju oslabila Evropsko unijo.
Gospoda Kamalla ni tukaj... Obžalujem, da ga ni, obžalujem, ker mu prinašam slabe novice in mu jemljem pogum, ker bo ta pobuda okrepila Evropsko unijo, nikakor pa je ne oslabila. Okrepila jo bo, ker gre za pobudo, ki krepi dva osnovna pojma Evropske unije: demokracijo in državljanstvo. To sta dva glavna politična stebra Evropske unije: demokracija in državljanstvo.
To je pobuda, ki do določene mere želi izravnati ta paradoks, ki ga vidimo: Evropska unija, ki je vedno močnejša, kar dokazuje Parlament; ki je vedno vplivnejša; in ki ima vedno večji vpliv na življenje javnosti. Vendar je to Evropska unija, ki ni povezana z razpravo, ki poteka v vsaki državi.
To je paradoks, ki vpliva na samo demokracijo. Tako bo državljanska pobuda, kot je povedal gospod Méndez de Vigo, prinesla vrsto razprav evropskega pomena glede vprašanj, ki so evropske in ne lokalne. To je zato, ker morajo ljudje iz različnih držav stopiti v stik, zato je njen učinek očitno evropski. Nedvomno je to en način za krepitev te demokracije in prav tako bodo državljani ali evropski demos, kot jih imenuje gospod Casini, ki je predsednik odbora za pravne zadeve in pravice državljanov, tisti, ki se bodo v največji meri ukvarjali s to pobudo.
Državljanstvo, ki se je gospodu Jáuregui v njegovem govoru zdelo tako pomembno, ki tako zelo predstavlja korenine Evropske unije; ali gospodu Sógorju, ki ga je prav tako omenil; ali gospodu Häfnerju, ki ga je prav tako omenil. Kot je povedal gospod Kastler, se ta pobuda mora uporabiti. Je poziv državljanom, ker se evropska državljanska identiteta razvija, ko je dana v prakso; ne le, ko se pridobi pravica, ampak ko je ta pravica dana v prakso in se izvaja. To se mi zdi pomembna stvar, ki bi se morala zgoditi, takoj ko začne veljati državljanska pobuda.
Še enkrat bi se rad zahvalil Komisiji in Parlamentu, za katera sem prepričan, da se bosta temeljito, v celoti in hitro posvetila tej zadevi. Gospod Iacolino je omenil posebej hiter postopek, ki bi nam omogočil, da se ta pobuda pojavi takoj, ko bo mogoče, in gospa Băsescu je v svojem govoru prav tako pozvala k hitrosti, s katero želimo, da se pobuda spravi v tek.
Maroš Šefčovič
član Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se želel zahvaliti Diegu za odličen povzetek današnje razprave. Vsem bi se vam želel zahvaliti za vašo podporo in pozitivna pričakovanja, povezana z državljansko pobudo. Zagotavljam vam, da vam bom z veseljem predstavil predlog, takoj ko bo mogoče po njegovem sprejetju.
Zaradi časovnih omejitev in dejstva, da predlog še ni finaliziran, danes nismo mogli iti v podrobnosti. Vendar sem zelo hvaležen za vaše poglede in mnenja, ker so resnično odražali naravo in lastnosti pogledov in mnenj, ki smo jih zbirali pri pripravi evropske državljanske pobude.
Mnogo je stvari, glede katerih se vsi strinjamo. Prva je, seveda, preglednost. Zagotovim vam lahko, da iščemo rešitev, ki bi preko registracije pobude pri Komisiji zajamčila, da bi vedeli, kdo so organizatorji in kako so financirani. Imeli bi zelo jasen znak, ali je pobuda pristna, ali resnično gre za državljansko pobudo in ali resnično gre za evropsko pobudo. Mislim, da moramo vključiti vse te elemente, da bi dobro in uspešno uporabili ta novi instrument.
Glede praktičnosti se vsi strinjamo. Radi bi imeli sistem, ki je prijazen do uporabnika. Radi bi ustvarili sistem, kjer državljani ne bi imeli občutka, da morajo iti skozi zelo težak postopek, da bi zbrali ali dali podpise. Preučujemo te priložnosti in seveda preučujemo načine, kako lahko uporabimo sodobno tehnologijo IT - tako značilno za naše stoletje.
Jasno je, da za preverjanje podpisov v državah članicah obstajajo različni sistemi. Eden od jasnih odzivov, ki smo jih dobili v javnem posvetovanju, je bil, da bi državljani raje imelo določeno enotnost, ko gre za preverjanje in zbiranje podpisov. Hkrati smo od držav članic dobili jasno sporočilo, da bi si morali prizadevati za sistem, ki ne bi bil preveč obremenilen ali preveč zapleten za nacionalne oblasti, ker bi države članice bile tiste, ki bi morale preveriti, da so podpisi, zbrani za državljansko pobudo, pravi in pristni.
Pozorno sem poslušal vaše pozive k zelo jasnim postopkom za čas, ko bo pobuda uspešna in bodo zbrani podpisi. Rad bi vam zagotovil, da bomo prav gotovo to storili. V predlogu bodo zelo jasni roki - kdaj, kako in kakšen časovni okvir bo Komisija imela na razpolago za reagiranje, ko bo državljanska pobuda uspešna.
Ker ste poslušali mnenja tukaj, se boste strinjali z mano, da je najtežje vprašanje, ki ga bomo morali rešiti, vprašanje dopustnosti - kako lahko najdemo rešitev, ki bi se izognila nezadovoljstvu državljanov, kako lahko zavarujemo vrednote EU in kako lahko ohranimo to institucijo evropske državljanske pobude resno in pristno. Lahko vam zagotovim, da na ta vprašanja in na te malo nasprotujoče si zahteve ni lahkih odgovorov.
Komisija preučuje možnost, ki bi že od začetka ščitila evropske vrednote in človekove pravice. Hkrati bi želeli imeti jasen pogled na to, da bodo predlogi za državljansko pobudo imeli resničen potencial za uspeh.
Želeli bi se izogniti morebitnim zlorabam, da ne bi vsak drugi teden dobivali predlogov za pobudo glede nesmiselnih zadev, glede katerih bi bili zavezani izreči naše stališče o dopustnosti, potem pa bi bil vložen ugovor na Sodišče - pobude, katerih edini razlog za predlog bi bila samopromocija potencialnih organizatorjev za negativno politično agendo. Tudi tega se moramo zavedati. Upam, da bomo našli pravo ravnovesje, kako v zadostni meri ohraniti to preverjanje dopustnosti.
Če podam kratek odgovor na vprašanje podpredsednika Duranta glede komunikacije s civilno družbo, menim, da je evropska državljanska pobuda najboljši odgovor. Imamo zelo dober strukturiran dialog v organizaciji Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in še pred dvema tednoma sem z njimi imel zelo dolgo razpravo. Mislim, da se odvijajo močna in široka javna posvetovanja preko pametnih zakonodajnih predlogov. To bomo razširili in v prihodnosti še bolj uporabili.
Glede na čas naj zaključim, da se resnično veselim, da se bom kmalu vrnil s predlogom. Vselim se naše skupne razprave na to temo in upam, da zelo dinamičnih in hitrih postopkov, tako da bo ta pomemben instrument čim prej odobren.
Predsednik
Točka je s tem zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Rareş-Lucian Niculescu  
v pisni obliki. - (RO) Ta nov zakonodajni okvir glede evropske državljanske pobude je prav gotovo dobrodošel. Dolgo je že obstajala potreba, da bi državljani imeli dostop do takšnega instrumenta. Po drugi strani se strinjam s tistimi, ki so danes imeli besedo in so pozvali k predpisom, ki bodo uporabljeni kot osnova za izvajanje državljanske pobude, da bo enostavna, dostopna, lahko razumljiva in bo vključevala čim manj birokracije. To je edini način, da bo državljanska pobuda dejansko uspela postati pravi instrument, dostopen Evropejcem, katerega lahko uporabijo, da bi se njihov glas slišal. To je edini način, da bi se EU uspešno približala državljanom in postala bolj demokratična.
Joanna Senyszyn  
Lizbonska pogodba daje državljanom Evropske unije pravico, da predlagajo zakonodajno pobudo. To je eden od najpomembnejših korakov pri gradnji civilne demokracije in neposrednega vključevanja državljanov v postopek sprejemanja odločitev v EU. Evropska državljanska pobuda lahko prispeva k zmanjšanju vrzeli med institucijami in državljani in lahko podpre razvoj evropske civilne družbe. Zato je bistven hiter sprejem ureditve, ki bo urejala proces, pogoje in postopke za predstavitev takšne pobude. Državljani Evropske unije to nestrpno pričakujejo.
Pri evropski državljanski pobudi gre v glavnem za večjo udeležbo državljanov pri ustvarjanju evropskega prava. Zato bi želela izpostaviti vprašanje digitalnih podpisov pri državljanski pobudi kot dodatnega kanala za dviganje interesa za evropske politike. Ker že lahko glasujemo preko interneta in preko spleta opravljamo bančne posle, lahko prav gotovo razvijemo varen sistem, ki bi nam omogočil identifikacijo digitalnih podpisov.
Preglednost postopkov je prav tako pomembna. Organizatorji pobud morajo biti javno odgovorni za preglednost glede financiranja kampanje za zbiranje podpisov. Celo vzpostavitev jasnih meril za potek takšne kampanje ne zagotavlja zaščite pred možnimi zlorabami tega instrumenta s strani evroskeptikov, za katere zbiranje milijona podpisov na podlagi uporabe znatnih finančnih virov ne predstavlja velike težave, kot je pokazala zadnja kampanja za volitve v Evropski parlament. Možna rešitev bi lahko bila, da bi pobudnike obvezali, da imajo spletno stran s finančnimi informacijami, kot so prihodki, odhodki in finančna poročila.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Današnja razprava je še en korak na poti k vzpostavitvi končne oblike evropske državljanske pobude. O ideji, da bi ustvarili orodje, ki bo državljanom omogočilo v večji meri sodelovati v demokratičnem življenju Unije, je potekala razprava že od leta 2005, po neuspešnih ustavnih referendumih v Franciji in na Nizozemskem. Ti glasovi so odražali opazno pomanjkanje komunikacije med Evropsko unijo in njenimi državljani. Tudi nedavno objavljeni rezultati socialnih posvetovanj, na prvem mestu zelena knjiga o evropski državljanski pobudi, kažejo nizko raven interesa s strani posameznih državljanov. Komisija je prejela le 159 odgovorov od posameznikov.
Državljanska pobuda nam omogoča, da spremenimo ta položaj in damo našim državljanom več besede s tem, da jim damo pravico, da se neposredno obrnejo na Komisijo, da naj pripravi nove politične pobude. Da bi zajamčili, da pobuda ne bo postala instrument v politični igri, ne smemo državljanom postavljati prestrogih zahtev. Vendar moramo zagotoviti, da so izpolnjena jamstva, ki preprečujejo zlorabe. Pomembno je, da bo evropska državljanska pobuda resnično nadnacionalni instrument, ki bo prijazen do državljanov in lahek za uporabo. Biti mora preprost, razumljiv in lahko dostopen. Če osnutek pobude ne izpolnjuje formalnih zahtev, je njeno idejo treba ohraniti in predstaviti v obliki peticije. Na ta način delo, usmerjeno v njeno pripravo, in vložen trud ne bosta zaman. Izpolnitev teh pogojev bo omogočila Evropejcem, da imamo prvič v zgodovini naše povezane Evrope resničen in neposreden vpliv na ustvarjanje evropske politike.
