Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe - možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni Európskej únie (Zelená kniha) (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom je diskusia o otázke na ústne zodpovedanie Komisii o Zelenej knihe "Prispôsobenie sa zmene klímy v Európe - možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni Európskej únie", ktorú prekladá pán Guido Sacconi v mene Dočasného výboru pre klimatické zmeny - B6-0014/2008).
Guido Sacconi
autor. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, absolútne nepochybujem, že pre Európsky parlament je mimoriadne dôležité dôkladne sa venovať otázke prispôsobenia sa zmenám klímy, ktorých rozsah sme doteraz naozaj podceňovali. Zelená kniha od Komisie nám teda dala veľmi hodnotnú príležitosť preskúmať túto záležitosť.
Ako dnes už každý vie, sme zaangažovaní v tvrdom boji, aby sme urobili všetko, čo je v našich silách, na zmiernenie globálneho otepľovania, a diskutujeme o balíku právnych predpisov, ktorý nám má umožniť urobiť výrazný krok vpred k nášmu cieľu. Uvedomujeme si však, že následky globálneho otepľovania sú už teraz citeľné v mnohých častiach sveta, predovšetkým v najchudobnejších krajinách, ako aj vo veľkej časti nášho kontinentu a Európskej únie. Je preto nevyhnuté reagovať vypracovaním primeranej politiky, ktorá pôjde správnym smerom bez toho, aby bola v konflikte s prvotným cieľom, opakujem, znížiť emisie a zmierniť globálne otepľovanie.
Domnievam sa, že z tohto uhla pohľadu sa na konferencii na Bali dosiahol výrazný pokrok, vzhľadom na to, že bolo prijaté rozhodnutie poskytnúť financie pre Globálny fond pre životné prostredie, predovšetkým vyčlenením podielu mechanizmu čistého rozvoja (CDM) na financovanie projektov zameraných na prispôsobenie v rozvojových krajinách. Takisto som čítal, ak sa nemýlim, že pracovný program navrhnutý minulý týždeň v Bangkoku, ktorý má nadväzovať na Bali (Bangkok je prvou veľkou konferenciou od Bali) naplánoval ďalšie stretnutie v Bonne na jún tohto roku so zameraním predovšetkým na problematiku prispôsobenia sa.
Dôvod, prečo som vyzdvihol práve tento aspekt, teda medzinárodný rozmer, je ten, že sa mi pri vypracovávaní uznesenia prijatého dočasným výborom pre klimatické zmeny (výbor CLIM) a teraz pri jeho predložení na schválenie tejto snemovni zdalo, že medzinárodná spolupráca je najvyššou prioritou. Európska únia musí začať rozvojovú spoluprácu a spoluprácu finančnú, technickú a vedeckú s krajinami v najväčšej núdzi, krajinami najhoršie pripravenými na konfrontáciu s často devastujúcimi účinkami globálneho otepľovania. Stačí si spomenúť na ostrovy v Tichom oceáne: mali sme vypočutie, na ktorom sa zúčastnili aj zástupcovia niektorých z týchto krajín a tí nám vysvetlili, aká zúfalá je ich situácia už dnes.
Ďalšou prioritou je, samozrejme, dosiahnutie starostlivej vyváženosti na zachovanie dynamického prepojenia medzi zmierňovaním a prispôsobovaním sa.
Treťou prioritou je podpora výskumu a pokusov. Stále vzhľadom na vysokú rôznorodosť územných podmienok neexistuje dostatočné know-how na podrobné zmeranie pravdepodobných účinkov globálneho otepľovania; z toho dôvodu je zložité pripraviť dlhodobú politiku prispôsobenia sa a predchádzania najhoršiemu vývoju.
Kľúčovým bodom niekoľkých nasledujúcich rokov bude, samozrejme, spojenie týchto politík s inými, čo si vyžaduje politické odhodlanie od všetkých účastníkov na všetkých úrovniach. Kladieme dôraz predovšetkým na prehodnotenie postoja, ktoré je potrebné na začlenenie zmeny klím do našich kohéznych politík, prehodnotenie postoja, ktoré musí začať prispôsobením poľnohospodárskych politík a, všeobecnejšie, politík obhospodarovania pôdy. V tomto bode si myslím, že by sme mali podporiť predložený pozmeňujúci a doplňujúci návrh, vyzývajúci Radu, aby konečne prijala spoločný postoj k smernici o ochrane pôdy.
Nakoniec - myslím, že som stále v rámci piatich minút, pán predsedajúci - taktiež si myslím, že je veľmi dôležité nájsť správnu rovnováhu, ako to bolo v minulosti, medzi európskymi politikami a činnosťou na lokálnej úrovni. Princíp subsidiarity sa musí interpretovať dynamicky a nie byrokratickým spôsobom.
Výrazná rôznorodosť podmienok v Európe znamená, že nemôže byť vytvorená iba jedna jednotná politika. Samozrejme, máme južné oblasti Európy a taktiež alpské pásmo, kde sú následky rozdielne a veľmi zreteľné. Rôzne výbory si preto musia vybudovať blízky, osobný vzťah s regionálnymi orgánmi. Mám na mysli regionálne orgány so širokým rozsahom, ako napríklad Alpský dohovor a Karpatský dohovor, ktoré vyvíjajú hodnotné iniciatívy a môžu sa použiť ako model pre medzinárodnú spoluprácu.
Ďakujem vám, pán komisár. Dúfam, že po diskusii o Zelenej knihe nám poviete, ako pokračuje práca na príprave Bielej knihy.
Stavros Dimas
člen Komisie. - (EL) Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám za možnosť hovoriť o práci Komisie. Táto práca nám má pomôcť prispôsobiť sa zmene klímy v Európe a vo zvyšku sveta. Predovšetkým najchudobnejšie krajiny budú znášať najničivejšie následky bez toho, aby sami prispeli k skleníkovému efektu.
Pán Sacconi spomenul, že Komisia pripravuje Bielu knihu, ktorá má byť vydaná na jeseň 2008 ako pokračovanie Zelenej knihy o prispôsobení sa zmene klímy, vydanej v júni 2007. Hlavným cieľom Bielej knihy je, aby mala EÚ ambicióznu a efektívnu stratégiu na obmedzenie následkov nevyhnutnej zmeny klímy. Táto zmena sa už deje. A v nasledujúcich rokoch bude pokračovať aj napriek opatreniam na zníženie emisií oxidu uhličitého, ktoré dúfam prijmeme a budeme schopní sa na nich zhodnúť v Kodani v roku 2009.
EÚ bude aj naďalej hrať hlavnú úlohu v medzinárodných iniciatívach, ktoré sa týkajú prispôsobenia sa. Tieto iniciatívy sa vyvíjajú pod záštitou medzinárodnej zmluvy OSN. Komisia medzičasom pokračuje v spolupráci s Medzinárodnou skupinou OSN pre klimatické zmeny a s inými vedeckými organizáciami zaoberajúcimi sa výskumom v týchto oblastiach, s cieľom určiť najvhodnejšie spôsoby pre medzinárodné spoločenstvo na zvládnutie výziev zvýraznených v súčasných správach.
Komisia víta uznesenie Európskeho parlamentu o Zelenej knihe a môžem vám povedať, že väčšiu časť tejto knihy Komisia podporuje. Hovorím predovšetkým o potrebe získať čo najviac z harmonizácie snáh o zníženie emisií a prispôsobenia sa. Musíme rozšíriť výskum a získať viac vedeckých informácií, ochraňovať ekosystémy a analyzovať a vyhodnotiť súčasné a budúce stratégie financovania. Taktiež je dôležité posilniť vzťah medzi výskumom a rôznymi politikami a zahrnúť parametre prispôsobenia sa do vnútorných a vonkajších politík EÚ, tam, kde je to potrebné. Musíme zabezpečiť plnú účasť všetkých národných administratívnych orgánov a občianskej spoločnosti na riešení tejto záležitosti.
Pri vypracovávaní Bielej knihy o prispôsobení sa bude Komisia v rámci dialógu plne využívať prínosy zainteresovaných skupín ako aj Európskeho parlamentu. Dovoľte mi poďakovať vám všetkým za podporu doterajších snáh Európskej komisie.
Jerzy Buzek
v mene skupiny PPE-DE . - (PL) Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať pánovi spravodajcovi Sacconimu za vynikajúci dokument, ktorý plne podporujem. Chcel by som povedať, že v tomto dokumente sa ukázala možnosť vyhnúť sa diskusii o iných záležitostiach, než je prispôsobenie sa. Zamerali sme sa na prispôsobenie sa a ja by som chcel pánovi spravodajcovi poblahoželať za obmedzenie dokumentu do takej miery, že sa zaoberá iba záležitosťami súvisiacimi s prispôsobením sa a znížením následkov zmeny klímy. Napriek tomu by som chcel zdôrazniť štyri záležitosti, ktoré pokladám za veľmi dôležité.
Mali by sme mať na pamäti, že mimo Európy, teda v Ázii, Afrike a Oceánii, sú účinky zmeny klímy veľmi výrazné a nedajú sa porovnávať s tým, čo zažívame na našom kontinente. Po druhé, musíme vyvinúť technológiu a spôsoby prispôsobenia sa, ktoré zmiernia vplyvy zmien klímy prebiehajúcich v súčasnosti a umožnia nám zvyknúť si a prispôsobiť sa tomu, čo sa deje s klímou. Ďalším dôvodom na činnosť týmto smerom je to, že sa potom budeme môcť podeliť o svoje skúsenosti s chudobnejšími a rozvojovými krajinami.
Môžete sa pýtať, prečo musíme robiť toto všetko, dámy a páni. Dôvodom je fakt, že dosiahnuť dohodu po Kjótskom protokole je kľúčovou politickou výzvou Európskej únie, keďže je výrazne lacnejšie chrániť sa pred zmenou klímy a zabrániť jej, ako sa jej prispôsobiť. Každý, kto cestuje do ázijských alebo afrických krajín alebo na ostrovy v Oceánii, to čoskoro ocení. Naším cieľom preto musí byť zabezpečenie toho, že sa celý svet zaviaže predchádzať zmene klímy. Toto sa musí udiať v Poznani a Kodani a je našou zodpovednosťou ako Európskej únie, že sa tak stane.
Mojím posledným bodom je, že rozpočet Európskej únie neposkytuje položky pre naše priority. Našou súčasnou prioritou je predchádzanie zmene klímy a jej prekonanie. To súvisí s energetickou politikou Únie. V súčasnosti však nemáme žiadne takéto položky. Rozpočtové položky by mali byť revidované počas strednodobého preskúmania, keďže náš rozpočet by mal zodpovedať tomu, čo považuje Európska únia za najdôležitejšie.
Katerina Batzeli
v mene skupiny PSE. - (EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dovoľte mi najprv poblahoželať pánovi spravodajcovi Sacconimu, ktorý priniesol svoje skúsenosti v otázke životného prostredia a zmeny klímy, za prípravu a vypracovanie prvotriednej správy.
Vážený pán komisár, keď vedieme skutočnú diskusiu o zmene klímy, problémy začínajú dostávať reálne obrysy veľmi rýchlo a jasne. To sa týka predovšetkým problémov týkajúcich sa životného prostredia, hospodárstva a energetiky, na ktorých stojí vývoj a rast európskeho, ako aj medzinárodného hospodárstva. Zdá sa, že tento vývoj pokračoval bezcieľne a míňal prírodné a ľudské zdroje s jasným cieľom hromadiť kapitál. Životné prostredie sa však dostalo do problematického stavu, ako je možno vidieť z prírodných katastrof, a vypukla úverová kríza. Trh s energetickými produktmi je nestály, pretože v ňom už neexistuje rovnováha. Územné plánovanie energetických zdrojov a trhu s potravinami je v kríze, keďže poľnohospodárstvo sa využíva na zásobovanie energiou. Toto všetko podnieti výrazné zmeny v modeli výroby EÚ. Ostatné súperiace mocnosti ako Čína a Spojené štáty však budú takisto konať a vyzývať na prerozdelenie výrobného kapitálu a výrobných faktorov.
Dúfame, že politika prispôsobenia sa zmene klímy pripraví pre EÚ nový európsky model rozvoja. Ten bude možno chrániť životné prostredie a zamestnanosť a dá nový impulz sociálnym politikám, opatreniam cezhraničnej spolupráce a daňovej politiky. Aby sa toto mohlo stať, musí byť rozpočet Spoločenstva prerozdelený a zvýšený, keďže, pokiaľ to môžeme hodnotiť, je nedostatočný na zabezpečenie prispôsobenia sa. Pán komisár, toto je kľúčové, lebo pustiť sa do problému prispôsobenia sa je politicky nákladné; nesmie byť žiadny rozdiel medzi politikami, ktoré ohlasujeme a rozpočtom, ktorý vyčleňujeme. Ak tento rozdiel bude existovať, nebudú nám veriť občania dnešných ani budúcich generácií.
Dovoľte mi povedať, že plne podporujeme správu pána Sacconiho a máme tri základne požiadavky. Po prvé, politika prispôsobenia sa by mala byť pridaná do všetkých politík Spoločenstva. Po druhé, miestne, regionálne a centrálne administratívne orgány by mali medzi sebou spolupracovať; všetky politiky, ako napríklad politika zamestnanosti, kohézna a poľnohospodárska politika, by mali byť koordinované; toto je dôležitá otázka, ktorej sa dotýka spravodajca. Po tretie a najdôležitejšie, musíme spolupracovať na medzinárodných dohodách. Budeme musieť podporiť tieto politiky ako aj fond, o ktorom sa už hovorilo
Pán komisár, taktiež očakávame výsledky Bielej knihy, o ktorej ste hovorili. So zreteľom na vašu citlivosť v tejto záležitosti a spoluprácu medzi Parlamentom a Komisiou veríme, že Parlament bude hrať dôležitú úlohu vo vašich snahách.
Vittorio Prodi
v mene skupiny ALDE. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni táto diskusia je prvým výsledkom Dočasného výboru pre klimatické zmeny, ktorý sme chceli založiť s cieľom vytvoriť fórum na vytvorenie efektívnej politiky zaručujúcej úzke prepojenie medzi prispôsobením sa a zmiernením.
Hovoríme tu predovšetkým o prispôsobení sa, ale naozaj by sme nemali zabúdať na potrebu zabezpečiť, že zdroje na prispôsobenie sú odvodené čiastočne aj od systému obchodovania s emisiami. Keďže najväčšiu záťaž zmeny klímy nesú tie najchudobnejšie krajiny, musíme dbať na to, aby zisky zo systému obchodovania s emisiami boli predovšetkým k dispozícii pre rozvojové krajiny. Myslím si, že to môžeme dosiahnuť zavedením princípu základnej spravodlivosti, konkrétne udelením voľných práv na emisie, ktoré budú postavené na základe princípu spravodlivosti: "jedna osoba, jedno právo na emisie”.
Ak pomyslíme na jeden a pol miliardy chudobných ľudí na svete a číselné hodnoty spomenuté v súčasnom Kjótskom protokole (približne 20 EUR za tonu), udelenie práva na emisie vo výške, napríklad, jednej tony by mohlo uvoľniť 30 miliárd ročne pre najchudobnejšie krajiny na opatrenia zamerané na zmiernenie následkov. Len si predstavte, to by mohlo byť práve to, čo potrebuje Bangladéš na zavedenie minimálnych opatrení na zmiernenie následkov. Isté africké štáty už premýšľajú v tejto rovine a tento princíp spravodlivosti ukazuje, že my, krajiny primárne zodpovedné za tento fenomén, preberáme svoju zodpovednosť za pokračovanie v zmierňovaní následkov.
Navyše, zmena klímy znamená intenzívnejšie dažde, dlhšie obdobia sucha a menej snehu v našich krajinách. Preto musíme vykonávať integrované obhospodarovanie krajiny na ochranu pôdy, a tu by som chcel zdôrazniť dôležitosť toho, čo povedal pán Sacconi, pretože v podmienkach rozšíreného nedostatku vody, musia zrážky ostať tam, kde dopadnú, aby mohli zásobovať vodou spodné vrstvy. Navyše, dlhšie obdobia sucha zvyšujú pravdepodobnosť požiarov, čo môžeme riešiť preriedením zalesnenej krajiny, aby sme minimalizovali požiarne zaťaženie. Musíme však konať konzistentne a odhodlane na všetkých frontoch naraz.
Bogdan Pęk
v mene skupiny UEN . - (PL) Vážený pán predsedajúci, zmena klímy je naozaj jedným z najvážnejších problémov, ktorému čelí ľudstvo v tejto ére. Avšak na rozdiel od toho, čo by od nás ľudia očakávali, ľudstvo nedokáže mať výrazný vplyv na zmenu klímy. Tá je súčasťou prirodzeného cyklu životného prostredia súvisiaceho so slnečnou aktivitou a zmenami, ktoré sa dejú na zemskej kôre. Neexistuje významný vedecký dôkaz naznačujúci, že výrazné zníženie emisií oxidu uhličitého budú znamenať výrazný prínos k zmierneniu zmeny klímy. Opakujem, pán komisár: neexistuje vedecký dôkaz takéhoto vplyvu. Existuje jednoducho iba kvázi viera, na vytváranie ktorej sa vynakladá tak veľa úsilia. V každom prípade, zníženie emisií oxidu uhličitého je skutočne možné iba v Európe.
Ak je situácia taká, ako ju popisujem a my minieme nepredstaviteľné množstvá peňazí na zníženie emisií oxidu uhličitého, zatiaľ čo India, Čína a Spojené štáty nebudú stáť pri nás, môže to znamenať, že vyhadzujeme tie sumy peňazí do vetra. Tie peniaze by sa dali použiť na mnohé iné účely. Mohli by sa napríklad použiť na zásobenie ľudí čistou vodou v celej Európe. Taktiež by mohli poslúžiť na zníženie znečistenia a eliminovanie toxických plynov, oxidov, nitridov, sulfidov, fluoridov a iných. Každý by si mohol vychutnávať čistú vodu a vzduch a stále by ostali peniaze na iné účely.
Nemyslím si, že k zmene klímy nikdy nedôjde a že netreba hospodáriť šetrne. Domnievam sa však, že nie je absolútne žiadny dôvod na prístup, ktorý sa tu prijal, kde sú hlavným problémom emisie oxidu uhličitého, ako kľúčového skleníkového plynu, a že ľudské bytosti dokážu zmeniť, zmierniť alebo obmedziť prípadnú zmenu klímy. Toto je proste mýtus.
Pán komisár, v súčasnosti sú dostupné veľmi vážne štúdie. V nich sú dokumenty podpísané niekoľkými stovkami klimatológov spochybňujúce tento typ riešenia. Apelujem na Vás, pán komisár, a na vedcov, s ktorými spolupracujete, aby ste podrobne prehodnotili túto záležitosť, predtým ako prijmete strategické rozhodnutie, keďže to bude určujúce pre ďalší vývoj ľudstva.
Rebecca Harms
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, ako ukázal predchádzajúci rečník, v Európskom parlamente sme stále ďaleko od dosiahnutia jednomyseľného názoru na globálne otepľovanie. Taktiež si nemyslím, že by sme zatiaľ boli schopní zmieriť dva tábory: tých, ktorí si myslia, že globálne otepľovanie je vážnym problémom a tých, ktorí opakovane a principiálne spochybňujú, že ten problém skutočne existuje v tejto podobe.
V čom som si však istá je, že existuje argument, ktorý musia brať na vedomie dokonca aj tí z vás, ktorí zastávajú tento názor. Veľká výzva, ktorú predstavuje globálne otepľovanie a veľká výzva, zabezpečiť spoľahlivé, finančne dostupné a trvalo udržateľné dodávky energie v Európe a iných častiach sveta, sa môžu zvládnuť použitím rovnakých nástrojov. Preto si myslím, že všetko o čom sa v Európe doposiaľ diskutovalo ako o reakcii na globálne otepľovanie musí dávať zmysel dokonca aj skeptikom: obmedzené zdroje, alebo zložitý prístup k energetickým zdrojom, ktoré sa často nachádzajú v krízových regiónoch sveta, sa musia riešiť konceptmi založenými na obnoviteľných energiách, energetickej účinnosti a úsporách energie. Toto sú dobré nástroje na pokrok v oboch oblastiach. Možno nakoniec existuje aj možnosť dosiahnutia konsenzu.
Čo sa týka hlavnej diskusie o prispôsobení sa zmene klímy, ktorú sme viedli vo výbore, tak sa zdá, že tu existuje široká zhoda, čo vo mne vyvoláva akúsi nedôveru. Podľa mňa znie otázka takto: prečo je pre nás také jednoduché dohodnúť sa na nástrojoch prispôsobenia sa a naopak také ťažké zhodnúť sa na spôsoboch boja proti globálnemu otepľovaniu?
Nie som celkom presvedčená, že adaptačné opatrenia nám v Európe veľmi pomôžu. Podľa mňa istým spôsobom odpútavajú pozornosť od faktu, že sa stále vykonávajú zlé politické stratégie, zlé rozvojové a priemyselné stratégie a zhoršujú problémy, ktorým čelíme ako výsledkom globálneho otepľovania.
Inak povedané, máme absolútne nevhodné politiky osídľovania, zlú poľnohospodársku politiku, zlý prístup k hospodáreniu s vodnými zdrojmi a slabú ochranu biosystémov. Toto všetko zhoršuje problémy, ktorým čelíme, zatiaľ čo my tu sedíme a hádame sa o prispôsobení sa. Myslím si, že vo vzťahu k nástrojom, ktoré používame na boj proti globálnemu otepľovaniu, budeme musieť na tieto opatrenia prispôsobenia sa stále hľadieť kriticky.
Chcela by som zdôrazniť ešte jeden ďalší bod, a to konkrétne pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sme dnes predložili k správe pána Sacconiho. V týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch sme sa vo veľkej miere sústredili na ochranu pôdy. Dúfam, že to nájde podporu, keďže, domnievam sa, práve toto je základný problém, ktorý sa ešte nezačal adekvátne riešiť na európskej úrovni.
Umberto Guidoni
v mene skupiny GUE/NGL. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, myslím si, že aj keby sme dokázali udržať globálne otepľovanie v rozmedzí dvoch stupňov, stále by to znamenalo scenár extrémnych zmien klímy v Európe s vplyvom na miestne hospodárstvo, životné prostredie a populáciu. Takéto otrasy by viedli k ďalšiemu prehlbovaniu sociálnych a regionálnych nerovností a rozdielov v rámci Európy.
Preto nemôžeme prijať prístup založený čisto na analýze nákladov a výnosov, keďže v Európe, ako aj vo zvyšku sveta, budú najtvrdšie zasiahnutí tí chudobní: sú to oni, kto žije v najviac ohrozených oblastiach a všeobecne majú nedostatok informácií a nemajú finančné prostriedky na rýchlu reakciu na rapídne sa meniace životné prostredie.
Musíme konať okamžite a bojovať proti účinkom zmeny klímy, pre začiatok napríklad novými stavbami a novou infraštruktúrou, aby sa zabezpečilo, že pri územnom plánovaní miest sa budú brať do úvahy hodnotenia vplyvu na životné prostredie; nemalo by sa investovať do infraštruktúry, ktorá je už zastaraná z hľadiska nových požiadaviek v súvislosti so zmenou klímy. Súčasne musíme investovať do politík na zabezpečenie prístupu k základným statkom, ako sú napríklad zdroje vody, potravín a zdravotnej starostlivosti v najohrozenejších oblastiach. Voda sa stáva nedostatkovou surovinou, takže sa s ňou musí hospodáriť tak, aby sa stala prístupnou pre všetkých.
Chcel by som skončiť tým, že politiky prispôsobenia sa zmene klímy sa nemôžu odlúčiť od opatrení smerovaných k sociálnej spravodlivosti. Potrebujeme nový model hospodárskeho rozvoja, ktorý bude zahŕňať náklady na životné prostredie a urobí z trvalej udržateľnosti kľúčový prostriedok podpory zamestnanosti a nových sociálnych politík.
Johannes Blokland
v mene skupiny IND/DEM. - (NL) Vážený pán predsedajúci, najprv by som chcel poďakovať Európskej komisii a pánovi Dimasovi za túto Zelenú knihu o prispôsobení sa zmene klímy v Európe - možnosti na uskutočnenie opatrení na úrovni Európskej únie. Taktiež by som chcel poďakovať pánovi Sacconimu za všetku prácu, ktorú vykonal na návrhu uznesenia. Myslím si, že oba dokumenty obsahujú veľmi hodnotné prvky.
Prispôsobenie sa zmene klímy môže byť zahrnuté do mnohých už existujúcich právnych predpisov, napríklad v oblasti vody, energií, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a priemyslu. Je takisto dôležité pomáhať rozvojovým krajinám pri prispôsobovaní sa zmene klímy, napríklad v oblasti prenosu environmentálnych technológií.
Európska únia má, podľa môjho názoru, v tomto regióne historickú zodpovednosť. Na úrovni EÚ potrebujeme hovoriť predovšetkým o koordinácii a získavaní vedomostí pre našu strategickú politiku. Okrem toho je nevyhnutné, aby členské štáty, regióny, miestne orgány a podniky, ale aj jednotliví občania prevzali zodpovednosť za stratégie prispôsobenia sa. Našťastie, v tejto oblasti už boli vypracované jasné stratégie. Teší ma, že tento bod zdôrazňuje aj návrh uznesenia od pána Sacconiho.
Očakávam, že Európska komisia a Rada vážne vezmú do úvahy odporúčania Európskeho parlamentu. EÚ potom bude môcť prehovoriť jednohlasne k ostatným stranám v medzinárodnej diskusii o klíme na nadchádzajúcich klimatických konferenciách v Poznani a Kodani.
Roger Helmer
Vážený pán predsedajúci, mám štyri krátke otázky o zmene klímy. Po prvé, deje sa globálne otepľovanie? Odpoveď: nie, svet sa za posledných 10 rokov mierne schladil a rýchlosť ochladzovania sa zvyšuje.
Po druhé, je to spôsobené ľudstvom? Odpoveď: nie, existujú stále početnejšie vedecké dôkazy toho, že zmena klímy, ktorú vidíme, je súčasťou prirodzených cyklov a nemá nič dočinenia sa ľudskou činnosťou.
Po tretie, môžeme to zmeniť? Dokonca aj tí, ktorí veria v globálne otepľovanie, pripúšťajú, že ak by sa aj plne uplatnil celý kjótsky proces (a to nebude), znamenalo by to za 100 rokov iba malú zmenu globálnej teploty. Všetko úsilie, ktoré vynakladáme, nebude mať prakticky žiaden účinok.
Po štvrté, čo to spraví s našimi hospodárstvami? Bude to zničujúce. Ako správne povedal pán Pęk, míňame množstvá peňazí na stratený projekt a spôsobujeme obrovské škody sami sebe, európskym hospodárstvam a našim deťom a vnúčatám.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Vytvorenie Výboru pre klimatické zmeny bolo predurčené priamym vplyvom klimatických zmien na planétu, ktoré ohrozujú existenciu ľudstva ako takého.
Diskutujeme o európskej zmluve, chceme posilniť inštitúcie Spoločenstva, vytvárame plány pre budúcnosť. Musíme byť veľmi opatrní, mohlo by sa stať, že nebudeme mať dôvod robiť to ďalej. Naše zdravie, hospodárstvo, ekosystém, náš spôsob života, Európa ako ju poznáme dnes, je vo veľkom nebezpečenstve.
Vedci vyjadrili svoj postoj a my sme s nimi vo veľkej väčšine súhlasili. Štúdie sú veľmi jasné a môžeme vidieť aj tu, v Bruseli, ako sa úkazy počasia všetkých štyroch ročných období objavujú v jeden deň, čo jednoznačne nie je v poriadku.
Mandát Výboru pre klimatické zmeny je jasný: má analyzovať súčasnú situáciu, urobiť zoznam možností boja proti zmene klímy a formulovať konkrétne návrhy európskej politiky v tejto oblasti, na všetkých úrovniach rozhodovania.
Dnešné uznesenie obsahuje veľa návrhov činnosti pre výbor. Aby však boli účinné, myslím si, že tieto návrhy by sa mali dôkladne zvážiť a možno by mali byť zahrnuté do záverečnej správy výboru s pridaním návrhu na termín realizácie.
Je navyše absolútne nevyhnutné, aby európske inštitúcie čo najskôr navrhli jasnú stratégiu, o ktorej sa bude rokovať na medzinárodnej úrovni. Nemá význam konať iba v Európe. My by sme mali byť organizátormi boja proti zmene klímy na globálnej úrovni.
Len konkrétne kroky, ktoré budú brať do úvahy iba argumenty o stabilite života občanov, by mohli zmierniť účinky zmeny klímy a tieto kroky by sa mali zrealizovať čo najskôr.
Riitta Myller
(FI) Vážený pán predsedajúci, hlavnou zložkou boja proti zmene klímy je očividne zadržiavanie, ale nachádzame sa v bode, keď musíme nájsť tiež spôsob, ako sa prispôsobiť.
Je správne hovoriť, že potrebujeme paneurópsky rámec našej politiky prispôsobenia sa, na koordináciu spoločných cieľov, cieľov, ktoré sú čo najambicióznejšie na vydláždenie cesty pre spoluprácu. Nesmieme však zabúdať, že, ako tu bolo povedané, opatrenia potrebné na prispôsobenie sa závisia od konkrétneho miesta a regiónu, rozhodovacia moc na zavádzanie týchto opatrení teda musí byť na regionálnej úrovni.
Dobre vieme, čo musíme robiť, aby sme boli schopní pripraviť sa na budúcnosť tak, že budeme môcť svoje životné štýly prispôsobiť zmeneným okolnostiam. Napríklad, už teraz máme k dispozícii technológiu potrebnú na konštrukciu budov, ktoré nespotrebúvajú energiu, ale naopak ju produkujú. Je neuveriteľné, že sa v tejto oblasti nedosiahol žiaden pokrok, keďže je to relatívne jednoduchá vec.
Taktiež vieme, že zmena klímy bude mať vplyv na životné podmienky ľudí. Už máme skúsenosti s vlnami horúčav, ktorých dôsledkom boli ťažké straty na ľudských životoch v jednotlivých členských štátoch. Taktiež sa môže zvýšiť výskyt epidémií a tieto epidémie môžu vypuknúť na miestach, kde sú v súčasnosti neznáme. Náš systém zdravotnej starostlivosti musí byť schopný reagovať na toto všetko a to tak, že každý bude mať garantovaný prístup k službám zdravotnej starostlivosti.
Lena Ek
(SV) Najprv by som rada poďakovala Komisii a pánovi komisárovi Stavrosovi Dimasovi za Zelenú knihu o prispôsobení sa zmene klímy. Je to dokument, ktorý by si mali prečítať všetci, čo robia rozhodnutia, manažéri, vlastne všetci Európania, aby pochopili výzvy, ktorým čelíme, a čo musíme robiť. Koniec koncov, ako podotklo už viacero rečníkov, zmena klímy, ktorú vidíme prichádzať, postihne veľa ľudí. Dodnes sme veľkú časť európskej diskusie viedli v hospodárskej rovine, zmena klímy však zmení celé prostredie našich životov.
Téma, ktorej sme doposiaľ nevenovali dostatočnú diskusiu je zdravie. Svetová zdravotnícka organizácia naznačila, že až 60 000 minuloročných úmrtí môže byť spájaných so zmenou klímy. To si žiada úplne iný prístup k sociálnemu plánovaniu, úplne inú technológiu a obrovské investície. Môže to veľa ľudí vystrašiť, ale musíme urobiť tieto investície, aby sme držali krok so zmenou klímy a s technickým vývojom a aby sme sa udržali v súťaži s ostatnými časťami sveta. Ako vždy v technickej revolúcii budú porazení a víťazi, ale v európskom systéme pracujeme na tom, aby sme zaistili, že európsky priemysel a európski zamestnanci budú víťazmi v tejto situácii. To si bude vyžadovať výrazné investície, prezieravé rozhodnutia a cezhraničnú spoluprácu. Nemôžu sa prijímať rozhodnutia o doprave, ktoré neberú do úvahy zmenu klímy. Nemôže sa viesť diskusia o verejnom zdraví alebo vzdelaní, ktorá nerieši zmenu klímy.
Jednou z najdôležitejších záležitostí, ktorými sme sa začali zaoberať, je, samozrejme, voda, v Európe a na globálnej úrovni. Vo výbore nás navštívili zástupcovia Maldivskej republiky, krajiny, ktorej najvyšší bod leží iba dva metre nad súčasnou hladinou mora. Maldivy sa čiastočne stratia, ak nedokážeme vyriešiť klimatický problém.
Sú to práve tie najchudobnejšie krajiny, kto bude trpieť najviac. Preto by som chcela vyzvať Komisiu: Fond solidarity treba posilniť a poskytnúť mu viac zdrojov, a pomoc z EÚ sa taktiež musí zamerať na otázku klímy. Inak nemôžeme pomôcť zvyšku sveta a, navyše, nedosiahneme dobrú dohodu na rokovaniach v Kodani v roku 2009. Ďakujem vám.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Vážený pán predsedajúci, diskusia spustená otázkou pána Sacconiho má pre občanov Európy obrovský význam.
Mali by sme prepojiť boj proti zmene klímy s obmedzením zmien na globálnych trhoch, ktoré nám škodia. Mám na mysli predovšetkým astronomický nárast cien plynu a ropy, ktorých sme najväčším importérom. Musíme taktiež zvážiť scenár dôsledkov zvyšujúceho sa množstva CO2. Je pravdou, že stromom a rastlinám sa darilo, aj keď bol obsah CO2 v atmosfére oveľa vyšší.
Počas uplynulého milénia boli časy, keď sa dalo prejsť z Poľska do Švédska cez zamrznuté Baltické more. Taktiež boli časy, keď sa v mojej krajine žalo obilie a zbierali jablká v apríli. V súčasnosti začínajú jablone ešte iba kvitnúť. Preto by sa prijatá teória o zničujúcom skleníkovom efekte v dôsledku zvýšeného množstva emisií CO2 mala overiť zoči-voči úplne odlišnému pohľadu, ktorý zastávajú mnohí vedci. Je možné, že za týmito nezvyklými klimatickými úkazmi a suchami stojí iná príčina.
Neúplné porozumenie tejto témy môže, samozrejme, viesť k zbytočným výdavkom z našich vreciek. Je pravdou, že emisie CO2 sú sprevádzané zmesou dusíka a síry a inými čiastočkami, ktoré sú škodlivé pre životné prostredie a ľudské zdravie, predovšetkým v stále sa rozširujúcich mestských oblastiach.
Pre ochranu životného prostredia a z hospodárskych dôvodov by sa sektorové politiky mali zameriavať na priority, ako napríklad: kroky na zníženie dopytu po uhľovodíkoch, využívanie obnoviteľných zdrojov energie, biopalív, podpora jadrovej energie, využívanie uhlia v chemickej výrobe, nie iba v elektrárňach a používanie elektrinou poháňaných vozidiel v doprave a spojoch.
Tieto priority výrazne znížia emisie CO2 a iných škodlivých látok, čo poskytne pridanú hodnotu občanom Únie. Zdroje by mali byť vyhradené pre každú z týchto oblastí spôsobom preferenčných priorít a grantov.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážený pán komisár, chcem vám položiť otázku. Necítite sa v Komisii tak trochu osamotený?
To, čo nám navrhujete, je niečo revolučné. Nehovorím o prispôsobení sa, keďže si myslím, že hovoriť iba o prispôsobení sa nie je práve najlepším riešením, nakoľko sme ešte nevyčíslili škody. Aké sú skutočné následky zmeny klímy? V súčasnosti naozaj nevieme.
Určite však budeme schopní vyčísliť škody, ak nič nepodnikneme. Taktiež vieme, prečo sme sa dostali do dnešného stavu. Je to jednoducho výsledok prijatých politík: poľnohospodárskej politiky, hospodárskej politiky atď. Očividne preto musíme spochybňovať politiky, ktoré naďalej prijímame, napríklad, keď sa ženieme za rastom. Určite by sme sa mali pýtať sami seba, aký druh rastu dnes chceme, aby sme spomalili zmenu klímy. Čo to dnes znamená, žiadať rast vo všetkých členských štátoch?
Toto sú základné otázky, pán Dimas, ktoré žiadate, aby sme dnes predložili, pretože toto nie je iba záležitosť Komisie alebo Dočasného výboru pre klimatické zmeny. Je to záležitosť, ktorá ovplyvňuje celý dnešný svet a každého jedného z nás. Nepáči sa mi takéto správanie sa, dalo by sa povedať, že sa zbavujeme zodpovednosti a možno až zavádzame našich spoluobčanov snahou presvedčiť ich, že sa môžeme prispôsobiť zmene klímy a že situácia nakoniec nebude až taká vážna, pretože budeme mať spôsob ako sa jej prispôsobiť. Nie, pán komisár, to by sme ich naozaj zavádzali.
Keďže sme na začiatku návrhov k tejto záležitosti, sme v procese prípravy energetického balíčka a vieme, koľko odporu sa zdvihne pri dosahovaní úrovne výsledkov po ktorej túžime, čo nie je nič iné ako minimum minimorum. Ako môžete vidieť, máme pred sebou ešte dlhú cestu. Netvrdím, že to čo navrhujete, je zlé. Je to povzbudzujúce, ale revolúcia, ktorú navrhujete, sa musí vyčísliť, aby presvedčila ostatných členov Komisie, že sa musíme uberať iným smerom. Budete musieť presvedčiť Komisára pre poľnohospodárstvo, že sa musíme vydať iným smerom. Budete musieť presvedčiť pána Louisa Michela, že musíme spomenúť zmenu klímy v dohodách o partnerstve s Afrikou. Musíme prebudovať svoju africkú politiku a táto politika bude musieť byť zahrnutá do súčinnosti, ktorú sme vytvorili s africkými krajinami.
Dnes alebo zajtra navrhne pán Sarkozy Stredomorskú úniu. Čo navrhol v boji proti zmene klímy? Týchto krajín sa to priamo týka. Držím vám palce, pán komisár, keďže vaša úloha bude bezpochyby veľmi náročná.
Roberto Musacchio
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcel by som sa zamerať na dva body. Dokonca aj dnes nemajú miliardy ľudí prístup k vode a stovky miliónov na to umierajú. Zmena klímy nutne zhorší situáciu. Túto cenu budú platiť predovšetkým kontinenty ako Afrika, ktoré sa už teraz nachádzajú v žalostných podmienkach a napriek tomu, že znečisťujú menej, sú zasiahnuté zmenou klímy najtvrdšie.
Právo na vodu sa musí stať prvou prioritou politík prispôsobenia sa. Hovorím "právo”, keďže toto právo stále nebolo uzákonené. Medzinárodné dokumenty hovoria o "potrebe vody”, zatiaľ čo skutočné armádne a hospodárske vojny sa vedú so zreteľom na privlastnenie si vody a jej premenenie na komoditu. Je preto nevyhnutné uzákoniť právo na vodu a vytvárať politiky, ktoré umožnia zavedenie tohto práva. V tomto zmysle by mohlo byť užitočné, a to sa obraciam na pána komisára, vypracovať protokol o vode, ktorý by bol zahrnutý do textov dohôd po Kjóte.
Spolu s vodu ide aj pôda. Máme európsku smernicu, ktorú treba schváliť. Musíme bojovať s dezertifikáciou a vyzdvihnúť úlohu pôdy ako sprostredkovateľa klimatickej rovnováhy: to je hybná sila našej smernice. Dobré poľnohospodárske postupy, nie ako napríklad výroba bionafty, môžu zabezpečiť výrobu potravín a zachytávanie uhlíka. Prispôsobenie sa teda neznamená ustúpenie zmene klímy, ale zásah v boji proti nej.
Graham Booth
Vážený pán predsedajúci, EÚ je hrdá na svoj záväzok k odporúčaniam Medzivládneho panela OSN pre zmenu klímy o tom, ako bojovať proti globálnemu otepľovaniu presviedčaním členských štátov, aby investovali obrovské finančné prostriedky do projektov kontroly uhlíkových emisií. Ale nestavili ste na zlého koňa?
Minulý mesiac sa stretlo viacero významných vedcov a klimatológov z celého sveta v New Yorku a po dvoch dňoch vážnych diskusií vydali Manhattanskú deklaráciu, ktorá kategoricky hovorí o tom, že neexistujú presvedčivé dôkazy, že emisie CO2 z novodobej priemyselnej činnosti spôsobili, spôsobujú alebo v budúcnosti spôsobia katastrofickú zmenu klímy; a že potrebné prispôsobenie sa je výrazne nákladovo efektívnejšie ako akékoľvek pokusy o zmiernenie. Odporučili svetovým lídrom, aby odmietli názory vyjadrené Medzivládnym panelom OSN pre zmenu klímy a tiež populárnymi, ale zavádzajúcimi dielami, ako je napríklad film Nepríjemná pravda, a aby sa bezodkladne upustilo od všetkých daní, regulácií a iných zásahov zameraných na zníženie emisií CO2.
Nakoniec, lord Lawson, ktorý je členom Vybraného výboru Snemovne lordov pre klimatické zmeny, hovorí: "Priemerná teplota v Helsinkách je menej ako 5°C. V Singapure presahuje 27°C - to je rozdiel 22°C. Ak si s tým ľudia dokážu úspešne poradiť, nie je jasné, prečo by si nedokázali poradiť so zmenou o nejaké 3°C, keď na to majú 100 rokov.”
Odporúčam, aby ste vzali na vedomie rady z Mahattanskej deklarácie.
Jana Bobošíková
(CS) Dámy a páni, aj keď mám pochyby o tom, nakoľko sú pozorované zmeny teplôt zapríčinené ľudskou činnosťou, chcem podporiť správu kolegu Sacconiho v niektorých kritických bodoch. Podobne ako spravodajcovi mi tu chýba posúdenie sociálno-ekonomického rozmeru a predvídateľných následkov pre občanov a previazanosť adaptačných vplyvov medzi jednotlivými odvetviami. Taktiež podporujem požiadavky, aby Rada znížila prahové hodnoty na uvoľňovanie peňazí z Fondu solidarity a aby Komisia vypracovala štúdiu o hospodárskych aspektoch navrhovaných opatrení s variantmi nákladov a možných prínosov.
Dámy a páni, naďalej som presvedčená, že ak chceme jednať v záujme občanov Únie, mali by sme investovať do výskumu, vývoja a osvety jadrovej energetiky. Vedecké závery ukazujú, že jadrová energia neprodukuje CO2 a minimalizuje zhoršovanie klimatických zmien. Zároveň je najlacnejšou nízko uhlíkovou technológiou, je spoľahlivá a bezpečná. Preto považujem za chybu, že Zelená kniha Komisie, o ktorej dnes hovoríme, sa zmieňuje o jadre len okrajovo.
Agnes Schierhuber
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, poľnohospodárstvo a lesníctvo partia k odvetviam, ktoré sú najtvrdšie zasiahnuté zmenou klímy a preto majú vážny záujem o efektívne opatrenia na ochranu klímy aj na globálnej úrovni. Všetky štáty, predovšetkým rozvojové krajiny, musia byť zahrnuté do režimu obdobia po Kjóte. Záväzné ciele pre rozvojové krajiny sú základom, ale emisie sa musia znížiť v rozumnom časovom rámci.
Chovom zvierat a používaním hnojív prispieva poľnohospodárstvo k emisiám skleníkových plynov. Na rozdiel od priemyslu, dopravy a vykurovania to však sú prírodné emisie. Dovoľte mi uviesť niekoľko príkladov: v Rakúsku vytvára poľnohospodárstvo iba 8,66 % emisií. Od roku 1990 sa tieto emisie znížili približne o 14 %. Popri odpadovom hospodárstve je poľnohospodárstvo jediným odvetvím, ktoré už splnilo rakúsky cieľ z Kjóta, znížiť emisie o 13 %.
Možnosti, ktoré ponúka poľnohospodárstvo, siahajú od skladovania CO2, optimálneho využívania humusu, až k produkcii biomasy ako zdroja energie. Chcem zdôrazniť, pán predsedajúci, že priemysel v Rakúsku taktiež vyvinul obrovské úsilie, aby udržal svoje emisie čo najnižšie.
Momentálne pochádza z poľnohospodárstva približne 9 % celkových emisií skleníkových plynov v EÚ, čo znamená, že je oveľa menším znečisťovateľom ako napríklad využívanie energie s 59 % alebo doprava s 21 %. Pán komisár, ak máme naozaj dostať zmenu klímy pod kontrolu, šetrenie energiami a energetická efektívnosť musia byť našimi cieľmi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Zmeny klímy sú stále evidentnejšie a ľudstvo by malo zmeniť svoje správanie sa a venovať viac pozornosti ochrane životného prostredia.
Európa už teraz zápasí s veľmi vysokými letnými teplotami, suchami nasledovanými silnými dažďami a záplavami, silnými búrkami a výraznou dezertifikáciou, predovšetkým v južných a východných regiónoch.
Rumunsko sa tiež nevyhlo týmto účinkom zmeny klímy. V ostatných rokoch sme videli zničujúce záplavy, horúce dni, silné búrky, dezertifikáciu v južných a východných regiónoch krajiny, úbytok zrážok. Toto všetko viedlo k stratám na ľudských životoch, výrazným materiálnym škodám a úbytku poľnohospodárskej výroby.
Európa musí dnes prijať rázne kroky, aby zmiernila účinky zmeny klímy. Európa musí začať pracovať na lepšom hospodárení s vodou, ochrane proti záplavám, čistení odpadovej vody, ochrane pobrežných oblastí, zvýšení energetickej efektívnosti, znížení emisií skleníkových plynov, zavedení menej znečisťujúceho poľnohospodárstva, zavedení ekologickej dopravy a zastavení odlesňovania.
Špeciálnu pozornosť musíme venovať oblastiam dezertifikácie. Európa by mala preskúmať možnosť investovania do zavlažovacieho systému, ktorý by pomáhal členským štátom, ohrozeným poklesom ich poľnohospodárskej výroby pre dezertifikáciu, pri budovaní alebo vylepšovaní zavlažovacích systémov.
Blahoželám Komisii k Zelenej knihe o novej politike mestskej mobility. 20 % európskych motoristov by mohlo používať verejnú dopravu. Zníženie povolenej rýchlosti nám taktiež umožní bojovať proti skleníkovému efektu.
Zahrnutie letectva do systému obchodovania s emisnými certifikátmi je prvým krokom vpred. Zahrnutie námornej dopravy do tohto systému sa takisto zvažuje.
Nanešťastie, súčasný rozpočet EÚ dostatočne a koherentne nezahŕňa nevyhnutné kroky na zníženie zmeny klímy. Rozpočet na zmenu klímy je veľmi skromný.
Anne Laperrouze
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, účinky zmeny klímy sú evidentné a stanú sa ešte výraznejšími. Vieme, že aj napriek realizácii ambicióznej politiky boja proti zmene klímy môžeme iba stabilizovať tento fenomén a preto sa musíme prispôsobiť jeho následkom.
Prispôsobenie sa zmene klímy si bude vyžadovať ambiciózne financovanie v mnohých oblastiach a, podľa mňa, sú z nich najdôležitejšie tieto: zdravie, poľnohospodárstvo, ochrana vody, bývanie a migrácia obyvateľstva. Naša politika podpory európskeho výskumu by preto mala dať prioritu týmto oblastiam. Boj s emisiami skleníkových plynov a prispôsobenie sa zmene klímy by sa mali stať povinnými podmienkami pri rozdeľovaní európskych finančných prostriedkov.
Toto je globálny problém; potrebujeme preto globálne odpovede. Európska únia musí vyvinúť úsilie na ustanovenie politiky o prispôsobení sa zmene klímy na globálnej úrovni. Táto politika by pri vypracovávaní zdravotných a poľnohospodárskych plánov mala brať na vedomie stúpajúci počet prírodných katastrof. Táto politika by sa mala zamerať predovšetkým na najzraniteľnejšie krajiny, teda na najchudobnejšie krajiny. Tak ako môžeme dúfať, že budeme profitovať z európskeho výskumu, musíme zabezpečiť, aby z neho profitovali aj rozvojové krajiny. Mali by sme prenášať naše technológie do krajín tretieho sveta bez očakávania nejakej protihodnoty.
Prispôsobenie sa však neznamená iba výraznejšie využívanie technológií. Taktiež sa musíme pozrieť na niektoré postupy, ktoré sme zdedili po predchádzajúcich generáciách. Napríklad v mojom regióne, juhozápadnom Francúzsku, sú staré farmy orientované na juh: obyvatelia si uvedomili, že smer, ktorým bol ich dom orientovaný, ich ochraňoval pred východnými a západnými vetrami a robil ich svetlejšími a teplejšími v zime a chladnejšími v lete, vďaka tieňu zo stromov. Boli to bioklimatické domy.
Tieto postupy sa dnes zanedbávajú a pritom sú také jednoduché. Musíme sa vrátiť k týmto jednoduchým, rozumným krokom a naďalej podporovať výskum lepšieho bývania. Je to práve toto odvetvie, kde musíme nájsť riešenie, ako sa vyhnúť, napríklad, klimatizácii v domoch. Musíme zdôrazniť, aké je dôležité, aby boli budovy energeticky efektívne.
Nakoniec, musíme sa pohnúť od šírenia verejného povedomia k vzdelaniu a tréningu. Musíme posunúť mladšej generácii vhodné a zvážené kroky a naša generácia sa ich, samozrejme, musí taktiež naučiť.
Chcel by som skončiť blahoželaním pánu Sacconimu za jeho výbornú a uhladenú správu.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, so záujmom som počúval vašu otváraciu reč. Určite viete, že tu, v Európskom parlamente, máte veľa spojencov, obávam sa však, že oveľa menej ľudí podporujúcich tieto vaše ciele sedí v Komisii samotnej.
Na to, aby EÚ bola predvojom boja proti zmene klímy, musí byť predovšetkým zladená vo svojich vyhláseniach. Keď teda správne hovoríte o mainstreamingu a poviete, že musíme znížiť produkciu skleníkových plynov, Komisia nesmie financovať pokračujúcu závislosť EÚ od uhlíka a benzínu. Zahraničná politika Komisie a Rady musia vyvíjať tlak na pána Busha a nie presviedčať ho lichotením, aby sa zaviazal k týmto dohodám. Politika musí pomáhať chudobnejším krajinám s prenosom technológií a so surovinovým balíkom, aby sa mohli zapojiť do globálnej aliancie. Taktiež musíte načúvať kritike vyslovenej Európskym parlamentom o posadnutí biopalivami, ktoré ničia amazonské lesy, poškodzujú globálnu klímu, znásobujú ceny potravín a tým vyvíjajú tlak na chudobnejšie časti spoločnosti.
Aby som to zhrnul, pán komisár, sme s vami, ale musíte viac zabojovať, aby ste vyhrali nad samotnou Komisiou.
(potlesk)
Kathy Sinnott
Vážený pán predsedajúci, zmena klímy je výzvou pre nás všetkých. Nesmieme zabúdať, že tento svet nezdieľame iba s dnešnými ľuďmi, ale aj s tými, ktorí prídu v budúcnosti. Ak sa však naše politiky stanú účinnými, musíme rozlišovať medzi zmenou klímy zapríčinenou človekom a tou prirodzenou. Tá prvá je výsledkom našej činnosti; tá druhá je prirodzený proces. Naše krajiny, pôdy, riečne systémy sú výsledkom prirodzenej a prebiehajúcej zmeny klímy. Zmena klímy spôsobená ľuďmi je neospravedlniteľná. Reakciou na ňu je zmena - zmena palív, zmena spotreby a zmena srdca.
Rozlišovanie neznamená, že prirodzená zmena klímy nie je problém, ale odpoveďou na ňu je prispôsobenie sa. Archeológovia nám hovoria, že v minulosti keď sa menila klíma, ľudia, ktorí mohli sa prispôsobili, a tí, ktorí nemohli zahynuli. Dnes sme my ľudia zavŕtali hlboko. Naše domy a mestá sú zacementované do zemskej kôry. Naše zvyky a naše lokality sa stali neflexibilnými. Momentálne nemáme v pláne mať dobu ľadovú alebo obdobie tepla: "príďte, prosím, o éru neskôr.”
Odpoveďou na prirodzenú zmenu klímy je plánovanie so zreteľom na budúcnosť, inteligentná príprava a zdravý rozum. Nestavajte v záplavových oblastiach. Saďte listnaté lesy. Podopierajte ohrozené pobrežia. Musíme vyvážiť svoj prístup k zmene klímy, medzi zmenou a prispôsobením sa, medzi zmenou spôsobenou človekom a prirodzenou zmenou, a musíme používať svoje finančné zdroje vhodne, aby boli efektívne.
Koenraad Dillen
(NL) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, boj proti globálnemu otepľovaniu nie je iba európskym bojom: musí sa stať bojom celej planéty. Inak budú naše veľké plány zbytočné a Európania sami vyvinú veľké úsilie na výsledky, ktoré ostanú kvapkou v mori.
Okrem toho musíme dnes zaručiť európsku dynamickosť. Opäť raz pred nami ležia obrovské a nedosiahnuteľné ciele. Tohtoročný Európsky summit v marci stanovil, že emisie skleníkových plynov sa musia znížiť o 20 % do roku 2020, s tým, že obnoviteľné zdroje pokryjú 20 % dopytu Únie. Jedna hlavná otázka, ktorá ostáva, je, samozrejme, kto to všetko zaplatí?
Podniky a spotrebitelia by museli vyzbierať približne 60 miliárd EUR ročne na tento klimatický plán, čo by pre moju krajinu, Belgicko, znamenalo aspoň 2 miliardy EUR ročne a globálne aspoň 200 EUR na občana. To hrozí nielen enormným zvýšením daní, ale je to taktiež faktor, ktorý hrozí tým, že prinúti podniky odísť do zahraničia, do krajín, kde sú obmedzenia týkajúce sa životného prostredia menej prísne.
Preto musíme ostať pri "riešení symptómov”, pokým niektorí svetoví hráči nie sú pripravení podniknúť nevyhnutné kroky.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Ďakujem, pán predsedajúci. Najprv by som chcel poblahoželať pánovi Sacconimu k jeho otázke, ktorá nám dáva možnosť diskutovať tu dnes o zmene klímy. Moji kolegovia sa vyjadria k viacerým technickým aspektom, ja však chcem využiť túto príležitosť a poďakovať pánovi komisárovi a predovšetkým vyjadriť podporu všetkému, čo v tejto oblasti robí: bol jedným z priekopníkov a jedným z prvých ľudí, ktorí hovorili o zmene klímy tu v Bruseli.
Predovšetkým by som chcel, aby sa venovala pozornosť osobitým geografickým vlastnostiam, a to predovšetkým jednej oblasti, čo vás neprekvapí: ostrovným oblastiam. Krásne grécke ostrovy (ako aj Baleáry, ktoré zastupujem) by mohli v budúcnosti byť ohrozené akoukoľvek zmenou klímy, ktorá sa objaví. Podľa mňa Komisia nemôže uznať iba osobitú prírodu najokrajovejších regiónov; musí taktiež zahrnúť faktor ostrovnej polohy, a horské a pobrežné regióny, samozrejme.
Štúdie Španielskeho oceánografického inštitútu a mnohé iné poukazujú na fakt, že Stredozemné more podlieha procesu zrýchleného otepľovania a stúpania hladiny. To by mohlo mať výrazný vplyv na pobrežie, predovšetkým na pláže, ktoré môžu byť zaplavené, so zodpovedajúcim vplyvom na cestovný ruch, náš hlavný zdroj príjmov.
V tomto príklade som hovoril o Baleárskych ostrovoch, teploty sa za ostatné roky výrazne zvýšili, čo je dôvod na obavy.
Zelená kniha musí tiež zahŕňať záväzok na podporu regiónov, ktoré potrebujú výdatné investície, aby mohli potlačiť účinky zmeny klímy.
Chcel by som skončiť načrtnutím svojej osobnej ambície a tiež ambície Európskej ľudovej strany, ktorou je, aby sa EÚ stala lídrom v oblasti bezuhlíkových alebo nízkouhlíkových technológií. Myslíme si, že rýchly a odvážny prechod k modernejším a efektívnejším technológiám nielen prospeje našej klíme a poskytne základ pre globálne riešenie, ale bude výhodný aj pre hospodárstvo, keďže nás spraví menej závislými od dovozu fosílnych palív.
Dorette Corbey
(NL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, prispôsobenie sa zmene klímy si vyžaduje viac našej pozornosti, a to rýchlo, pretože čokoľvek robíme so zmenou klímy, musíme zároveň investovať do prispôsobenia sa spoločnosti zvyšujúcim sa hladinám morí a riek alebo naopak, nedostatku vody a suchám. Toto všetko má dôsledky pre bezpečnosť, spotrebu vody, pôdu, poľnohospodárstvo, ale jednoznačne aj pre verejné zdravie.
Niektoré oblasti sa musia pripraviť na kruté suchá a vyššie teploty. Riešením v tejto záležitosti sú zavlažovacie systémy a čisté zariadenia na odstraňovanie soli. Iné oblasti si musia poradiť s vodou ako s nepríjemnosťou a musia investovať do posilnenia hrádzí. Je na samotných členských štátoch, aby si pripravili plány, analyzovali vplyv zmeny klímy a pripravili sa.
Existujú však tri dôležité body. Po prvé, solidarita je veľmi potrebná, niektoré krajiny sú ťahané inými, zatiaľ čo niektoré majú viac sily ako iné. Netreba pripomínať, že Európska únia nesie spoločnú zodpovednosť.
Po druhé, preto musí existovať aj spoločný zdroj financovania. Musíme hľadať finančné zdroje a zvyčajné je pozrieť sa na štrukturálne fondy, ale aj na zisky zo systému obchodovania s emisiami.
Po tretie, solidarita sa musí, samozrejme, vzťahovať aj na rozvojové krajiny. Mnohé africké a ázijské krajiny sa sotva podieľali na zmene klímy, ale aj tak sú ňou negatívne ovplyvnené. Musia sa nájsť zdravé a výdatné finančné zdroje, a evidentne sa treba pozrieť na príjmy zo systému obchodovania s emisiami.
Jens Holm
(SV) V tejto správe žiadame opatrenia, ktoré by zabezpečili, že sa poľnohospodárstvo vyrovná so svojou klimatickou zodpovednosťou. Poľnohospodárstvo zahŕňa chov hospodárskych zvierat, ktorý tvorí 18 % celosvetových emisií skleníkových plynov. Osemnásť percent! To hovorí Organizácia pre výživu a poľnohospodárstvo vo svojej správe Dlhý tieň hospodárskych zvierat z roku 2006. Čo môžeme urobiť, aby sme znížili tento 18 % podiel svetových emisií skleníkových plynov? Keď k nám hovoril predseda Medzivládneho panelu OSN pre zmenu klímy, pán Rajendra Pachauri, v Dočasnom výbore pre klimatické zmeny vyzýval na zníženie konzumácie mäsa. Má pravdu. Ešte nikdy v dejinách sveta sme nejedli toľko mäsa ako dnes. Od päťdesiatych rokov dvadsiateho storočia sa svetová konzumácia mäsa znásobila viac ako päťkrát. Toto nie je udržateľné. Chcel by som sa opýtať pána komisára Dimasa: súhlasíte s pánom Rajendraom Pachaurim, že by sme mali jesť menej mäsa? Vyzývam komisiu, aby vyvinula plán na zníženie konzumácie mäsa.
Nakoniec niekoľko návrhov: informačná kampaň o vegetariánskom stravovaní, výzva členským štátom na zavedenie daní na mäso tak, aby mäso zdraželo a vegetariánska strava zlacnela, podpora zeleného stravovania v našich inštitúciách EÚ, napríklad vegetariánsky týždeň v Európskom parlamente, Komisii a Rade by bol dobrým, moderným a zeleným štartom pre trvalo udržateľnejšiu Úniu.
Christine De Veyrac
(FR) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, hovorím "áno” klimatickému balíku, pretože Európa musí svetu vyslať silný signál v predvečer spustenia medzinárodných rokovaní v Kodani.
Musím vám povedať, že zamestnanci a zamestnávatelia v mojom volebnom obvode sú veľmi znepokojení návrhom odstrániť voľné kvóty emisií CO2 a povoliť, aby boli vydražené.
Týmto návrhom spôsobila dvojité trápenie podnikom, ktoré by museli platiť za prekročenie kvóty emisií CO2, ale aj za všetky emisie CO2 od prvej vyprodukovanej tony. Európske podniky by tak čelili bezprecedentnému nárastu nákladov.
Ak by sa táto norma prijala celosvetovo, bolo by to v poriadku, všetci by boli na jednej lodi. Ak sa však tieto obmedzenia budú vzťahovať iba na európske spoločnosti, tie budú finančne trestané a vznikla by vážna hrozba premiestnenia pracovných príležitostí mimo Úniu. Mali by sme teda odstúpiť od myšlienky platiť za emisie CO2 od prvej vyprodukovanej tony? To si nemyslím, keďže konečný cieľ je chvályhodný.
V tom prípade však musí mať Európa dostupný spravodlivý mechanizmus, pozostávajúci zo zdaňovania dovozu z tretích krajín, ktoré nevyvíjajú toľko environmentálneho úsilia ako európske firmy. Áno, dovoľte nám pripraviť "uhlíkovú” daň: tá má ďaleko k opatrnému protekcionistickému nástroju, je to nástroj určený na zaručenie spravodlivého a nenarušeného obchodu na globálnej úrovni, ktorý je základným cieľom Európskej únie a Svetovej obchodnej organizácie.
Čo sa týka zvyšku, vítam rôzne návrhy Komisie. Je to pozitívny krok k zaručeniu toho, aby čo najviac odvetví bolo zahrnutých do mechanizmov (Systému obchodovania s emisiami alebo iných) bojujúcich proti zmene klímy. Všimol som si, že predovšetkým odvetvie dopravy, na ktoré často ukazujeme prstom, sa pripravuje na svoj prínos, čo veľmi vítam.
Na záver dúfam, že budeme schopní dohodnúť sa rýchlo, to znamená pred koncom roka, a že tento klimatický balíček bude môcť byť realizovaný čo najskôr.
Matthias Groote
(DE) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, zmena klímy sa blíži, to je vedecky dokázaný fakt. Štvrtá hodnotiaca správa medzivládneho panelu OSN pre klimatické zmeny hovorí celkom jasne, že žiaden región Európy nebude ušetrený jej následkov.
Je dôležité udržať nárast teplôt pod 2°C. Avšak aj globálne oteplenie o menej ako 2°C by mal negatívne hospodárske a environmentálne následky pre určité európske regióny.
Preto musí Európa konať teraz. Teraz musíme iniciovať adaptačné opatrenia a v mnohých iných oblastiach politiky. Zmena klímy však predstavuje aj príležitosti, jednou z nich je, že sa môžeme pripraviť na zmenu klímy prostredníctvom opatrení na prispôsobenie sa.
Keď myslíme na adaptačné opatrenia, mali by sme taktiež prispôsobiť lisabonský proces potrebám zmeny klímy. Toto poskytuje príležitosť vytvoriť priemyselnú politiku riadenú životným prostredím: hospodársku a priemyselnú politiku, ktorá ruší väzbu medzi hospodárskym rastom a emisiami CO2 a skleníkových plynov. To bude kľúčom k úspechu. Dovoľte mi položiť tu otázku pánovi komisárovi: do akej miery diskutuje Komisia o lisabonskom procese v kontexte zmeny klímy?
Druhým bodom je toto: je taktiež dôležité aby miestni a regionálni zodpovední za rozhodovací proces boli informovaní o účinkoch zmeny klímy na ich oblasti. Ako ovplyvní zmena klímy jednotlivé regióny? Toto bude veľmi dôležité pokiaľ ide napríklad o plánovanie rozvoja, a preto podporujem návrh v návrhu uznesenia, ktorý vyzýva na vytvorenie európskej databázy, ktorá by bola prístupná regionálnym zodpovedným za rozhodovací proces ako príručka pre plánovanie rozvoja.
Mairead McGuinness
Vážený pán predsedajúci, môžem navrhnúť, aby sme sa prestali škriepiť pre zmenu klímy a obviňovať každé odvetvie, ako keby bolo jedno viac vinné ako iné? Tento dojem vyčnieva predovšetkým pri príspevku poľnohospodárstva. Európa je sama o sebe bezmocná v boji proti zmene klímy, ale môže poskytnúť tak potrebné vodcovstvo. Potrebujeme globálnu koordinovanú činnosť a to sa uznáva.
Dovoľte mi venovať sa osobitne diskusii o poľnohospodárstve. Prispieva k zmene klímy, ale taktiež je ňou ovplyvnené: to sa už musí povedať. Je dôležité aby sme nezabudli, že vyrába potraviny, a bez potravín sa ďaleko nedostaneme. Ak sa pozriete na svetový dopyt po potravinách, za 20 rokov sa zvýši o 50 %, ale poľnohospodárstvo vďaka sekvestrácii uhlíka, anaeróbnemu tráveniu, výsadbe lesov a, myslím si, že to je kľúčové, veternej energii, prispieť do tejto diskusie.
Pokiaľ ide o írsku situáciu, v skutočnosti sme znížili emisie z poľnohospodárstva o 3 % od roku 1990, ale pozrite sa čo sa stalo s dopravou, kde emisie vzrástli o 163 %. Čo sa týka priemyslu je to 23 % a pri energetike 32 %. Problém zamerania sa na poľnohospodárstvo je, že my síce znížime počet dobytka a znížime emisie v Európe, ale presunieme tým výrobu niekam inam a nič sa nezmení. Preto musíme byť s týmto veľmi opatrní.
Tradičné postupy, ako okopávať záhrady na jeseň, nechať ich na zimu ležať ladom, dnes nie sú v móde. No, ja som vinný, pretože ja to stále robím tak. Dovoľte nám byť rozumnými v tejto diskusii. Dovoľte nám robiť výskum a vývoj tak, aby sme sa nevracali späť, ale išli dopredu s pozitívnymi riešeniami. Pozrite sa na Indiu. Má 17 % svetovej populácie, ale prispieva iba 4 % do svetových emisií skleníkových plynov. Musí sa vyvíjať, aby sa mohla starať o svojich chudobných ľudí. Prispeje k diskusii o zmene klímy, ale môže to urobiť iba spôsobom, ktorý zohľadňuje reálnu súčasnú situáciu.
Nakoniec, môžem povedať, že Lisabonská zmluva nám po prvýkrát dáva nádej na globálnu činnosť v otázke zmeny klímy, s Európu zabezpečujúcou vedenie. Na základe toho, dúfam, že írske obyvateľstvo sa ukáže a zahlasuje zdrvujúco za Lisabonskú zmluvu.
María Sornosa Martínez
(ES) Ďakujem vám pán predsedajúci, a ďakujem aj vám, pán Sacconi, za vašu prácu.
Máme problém. Preto sú potrebné verejné a súkromné investície do výskumu v boji proti zmene klímy, aby zabezpečili, že opatrenia na prispôsobenie sa a zmierňovanie vplyvu klimatických zmien budú čo najefektívnejšie, vzhľadom na obmedzenia a následky zmeny klímy.
Máme pred sebou obrovskú úlohu, pán komisár. Musíme vykonať opatrenia v oblasti energetickej účinnosti, podpory obnoviteľných zdrojov energie, efektívnej kogenerácie, efektívneho využívania palív v motorových vozidlách, energeticky úspornej verejnej dopravy a osvetlenia, lepšej správy poľnohospodárskej pôdy a pasienkov, zníženia odlesňovania a, samozrejme, lepšieho využívania vody, vzhľadom na jej nedostatok.
Chcem však využiť túto príležitosť na vznesenie dvoch požiadaviek. Tá prvá je na vás pán komisár: žiadam vás urýchlene prehodnotiť politiku v oblasti biopalív prvej aj druhej generácie.
Tá druhá je smerovaná Rade: napriek faktu, že zvýšenie teplôt a zmeny v zrážkových modeloch spôsobené zmenou klímy ovplyvnia pevninu, zatiaľ sa neprijala žiadna dohoda o vhodnom európskom rámci na ochranu pevniny.
Bezodkladne sa musí prijať pevný záväzok.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, pán Sacconi, dámy a páni, ako koordinátor skupiny PPE-DE pre regionálnu politiku by som chcel podotknúť, že toto uznesenie obsahuje niektoré veľmi dôležité body. Vytvoril sa vzťah medzi politikou súdržnosti a riadením rizika a je tam myšlienka jednotných a jasných súčastí budúcej regionálnej politiky v Európe. Okrem toho, pozícia regiónov v rámci Únie sa zmenila pre zmenu klímy. Na jednej strane bude sucho a na druhej strane bude príliš veľa vody a dvíhajúca sa morská hladina. Tento vývoj musím zdôrazniť ako zástupca Holandska. Polovica našej krajiny leží pod úrovňou mora. Morské hrádze musia byť vyššie, ale existuje oveľa viac technologických výziev na zváženie. To sa vzťahuje ešte viac na iné časti sveta. Taktiež je pozitívne, že sa snažíme spolupracovať so Stratégiou OSN pre znižovanie katastrof.
Súdržnosť (a v tejto súvislosti narážam na Lisabonskú zmluvu) má nový územný rozmer, ktorý musíme vyvinúť a ktorý musíme zahrnúť do nášho finančného plánovania. Toto je niečo, čo je blízke ľuďom v regiónoch a mestách, a preto tu musí hrať úlohu Európa.
Pán predsedajúci, skupina PPE-DE nepodporuje prvú časť odseku 13, pretože v súčasnosti sme skôr za prerozdeľovanie finančných prostriedkov ako za prehodnocovanie priorít: v skutočnosti sa to už deje. V súčasnosti sa rozdeľuje viac ako 15 miliárd EUR zo štrukturálnych fondov napríklad na biopalivá atď. Chceme pokračovať v tejto ceste. Budeme preto opäť prehodnocovať nariadenie o štrukturálnych fondoch s cieľom dosiahnuť vyššiu energetickú účinnosť. Toto je postoj skupiny PPE-DE a zúčastníme sa diskusií o dlhodobom finančnom výhľade (o ktorom sa hovorí v druhej časti odseku 13) a prevezmeme vedenie prípadného prerozdelenia alebo prehodnotenia priorít, ale nie teraz: to sa dá úspešnejšie dosiahnuť využívaním rozpočtov a odvetví, ako momentálnym prerozdeľovaním.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Musím pochváliť pána Sacconiho za významné dodatky k aktuálnej Zelenej knihe o probléme zmeny klímy od Komisie
Niektoré krajiny, predovšetkým severské, už vyvinuli dlhodobú stratégiu boja proti zmene klímy bez akejkoľvek výzvy z Bruselu, predvídajúc kroky, ktoré sa majú uskutočniť ako reakcia na zmenu klímy: ochrana pobrežných oblastí, prijatie opatrení proti záplavám na pobreží, budovanie špeciálne navrhnutých domov. Prijatie Bielej knihy podnieti ostatné krajiny nasledovať ich príklad.
Krajiny EÚ hraničiace s morom alebo oceánom (je ich celkovo 22) by zatiaľ mali študovať skúsenosti Holandska vo vzdorovaní moru. Polovica územia tejto krajiny leží pod úrovňou mora. Prebiehajúce snahy holandských občanov odolať útokom z mora a enormné prostriedky, ktoré investujú do ochrany proti nim, im nezabránili vybudovať jeden z najsilnejších a najprosperujúcejších štátov sveta. To dokazuje, že možnosť prispôsobiť sa skutočne existuje.
Na ostatnom zasadnutí Rady EÚ bolo vyhlásené, že záležitosť zmeny klímy bude veľmi dôležitá pri príprave prevenčnej a ochrannej politiky EÚ. Konfliktom a vojnám na získanie oblastí stále vhodných na život, ako aj tých poskytujúcich vodu a potraviny sa musí predchádzať skôr, ako bude neskoro. To sa týka predovšetkým najchudobnejších krajín sveta, ktoré prispeli k zmene klímy najmenej. Tie, ktoré prosperovali na náklady iných, by mali okamžite splatiť svoj dlh.
V budúcnosti by EÚ mala naďalej poskytovať vedenie iným kontinentom a štátom tým, že ukáže príklad ako prijať opatrenia na predchádzanie zmene klímy, prispôsobiť sa novým podmienkam a zmeniť návyky a postupy vlastných občanov.
Ari Vatanen
Vážený pán predsedajúci, žiada sa od nás, aby sme ostali počas diskusie pokojní, ale táto diskusia sa vymkla z rúk a bola doslova odviata vetrom a s ňou odišli aj racionalizmus a čestnosť. Mali by sme byť čestní, ale načrtávanie temných obrazov bolo vždy politicky výhodné. Vždy sa to vyplatilo. Ale mali by sme byť vážni a musíme sa pozerať na údaje a ostať racionálni a čestní.
Ľudia môžu žiť v Helsinkách s ich priemernou ročnou teplotou 6°C, alebo môžu žiť v Dakare pri teplote 30°C. Pred dvetisíc rokmi prešiel Júliu Cézar po Rýne, pretože bol zamrznutý. Pred tisíc rokmi boli Vikingovia v Grónsku - preto sa to volá Grónsko. Teplota teda nie je cieľom sama o sebe, ale prosperita ľudí cieľom sama o sebe je a na to často zabúdame.
Prečo máme emisie? To je výsledok prosperity a dve tretiny ľudí vo svete stále žijú v chudobe. Ľudská rodina je usporiadaná ako na schodišti: my, privilegovaní, sme navrchu a pod nami sú štyri miliardy ľudí, ktorí sa chcú doslova dostať na výslnie, pretože dve miliardy ľudí stále nemajú elektrinu.
Čo je teda naša odpoveď? Odpoveďou je zlepšenie našej technológie. Nato potrebujeme peniaze a potrebujeme, aby naše hospodárstvo rástlo. Nemôžeme mať peniaze, keď plytváme a ničíme svoje hospodárstvo zavádzaním opatrení, ktoré sú kontraproduktívne a veľmi nákladné.
Pán komisár dokonca ani nespomenul slovo "nukleárny" vo svojej úvodnej reči. Ak v tejto diskusii nie sme úprimní, tak nie sme vážni lídri. Aby som to zhrnul, podobáme sa mužovi, ktorému preteká strecha a on, namiesto toho aby ju opravil, začne tapetovať pivnicu. No, takto by sme teda nemali budovať našu budúcnosť.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Ďakujem vám, pán predsedajúci. Myslím si, že úloha prispôsobenia sa a dokument o ňom sú veľmi dôležité. Problém zmeny klímy je však prebiehajúcim procesom: postupne sa učíme a chápeme čo sa deje a aké sú možné riešenia.
Myslím si, že je dôležité zabezpečiť aby politika ako celok prijala prístup z hora nadol. Ak chceme v tejto oblasti zaujať popredné miesto musíme zabezpečiť, aby nás ostatní nasledovali; inak ostane líder osamotený. Existuje riziko, že ak bude Európa postupovať príliš rýchlo, ak spôsobí priemyselnú krízu, ak bude realizovať politiky (mala by som povedať "metapolitiky") zhora nadol, nebude to fungovať. Musíme použiť všetky spôsoby činnosti na zemi, zapojiť spoločnosť, a prispôsobiť sa kapacite našej spoločnosti na prispôsobenie sa, pretože nemôžeme nechať utrpieť náš blahobyt.
V tomto kontexte by som chcel zdôrazniť, že táto správa veľmi málo spomína prispôsobenie sa na zemi, a to je niečo, o čom musíme hovoriť. Predovšetkým, keď hovoríme o téme vody, ktorá je kľúčová a ktorá bude pravdepodobne najviac ovplyvnená zmenou klímy, ak už teraz nie je, je dôležité zamerať sa na pravidlá a činnosti na zemi (ktoré sú často veľmi jednoduché) s ohľadom na permeabilitu pôdy, zalesňovanie, zadržiavanie vody, používanie existujúcich rezervoárov na zachytávanie nadbytku vody a vhodné rozdeľovanie niekoľkých zdrojov, ktoré nám ostali, namiesto toho, aby sme nechali vodu odtiecť do mora a stratiť ju. Aby sme to dosiahli, musíme sa niekedy pozrieť do minulosti, na existujúce tradície, a musíme stratiť svoje predsudky voči riešeniam, ako je napríklad opätovné dopĺňanie zvodných kolektorov vody (akviferov) a iné potrebné opatrenia.
Vyzývam preto na integrované politiky, súhrnné politiky, ktoré môžeme prispôsobiť spoločnosti, ktorá musí načúvať naším odporúčaniam a podrobiť sa im. Ak spoločnosť nestojí za nami a nie je zanietená, nedosiahneme nič. Preto sa musíme usilovať o konsenzus a načúvať každému.
Zita Pleštinská
(SK) Návrh uznesenia, ktorý na základe otázky na ústne zodpovedanie pripravil náš Dočasný výbor pre klimatické zmeny, je síce konzistentný, ale podľa môjho názoru v malej miere venuje pozornosť vode, ktorá môže zmierniť mikro a makroklimatické problémy spôsobené odvodňovaním krajiny, a tak môže prispieť k ozdravovaniu klímy.
Naše návrhy sú orientované stále na filozofiu starej paradigmy - to jest ako efektívnejšie a lepšie manažovať posledné zvyšky vody.
Nová vodná paradigma navrhuje a presadzuje obnovovať vodu v štruktúrach krajiny a nasycovať vodný cyklus, aby bolo dostatok vody pre všetkých, rovnomerne a bez kolapsov. Jej ambíciou je zmeniť súčasnú prax odvodňovania veľkých území, ktoré je spôsobené odlesňovaním, poľnohospodárskou činnosťou či kanalizovaním dažďových vôd v mestách.
Odvodňovanie krajiny znamená zníženie výparu, premenu slnečného žiarenia na citeľné teplo a zmenu obrovských tokov energií v nej. Aj nepatrný pokles výparu o 1 mm na ploche Slovenskej republiky znamená za jediný slnečný deň uvoľnenie citeľného tepla porovnateľného s celoročným výkonom všetkých elektrární na Slovensku.
Vážení kolegovia, ďakujem pánovi Sacconimu a pánovi komisárovi Dimasovi za úsilie a verím, že sa mi podarilo upriamiť vašu pozornosť na tieto nové myšlienky.
Avril Doyle
Vážený pán predsedajúci, najprv by som chcela zdôrazniť, že niektorí kolegovia a ja sme pôvodne k tomuto dokumentu predložili viacero pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov zameraných na kľúčové záležitosti, ako napríklad vplyv zmeny klímy na biodiverzitu a spúšť, ktorú už vyvoláva v rozvojových krajinách, pričom oboma týmito témami sa musíme zaoberať bez ďalšieho váhania.
Dôveryhodnosť EÚ v oblasti politík v oblasti zmeny klímy a na naše nároky byť v centre akýchkoľvek dohôd o obchodovaní s emisiami po roku 2012, budú závisieť od našej politickej vôle investovať peniaze tam, kde o tom hovoríme, keď ide o vyčlenenie ziskov z dražby emisných kvót, a to by mohlo byť až 40 miliárd EUR za rok.
Štedré financovanie prenosu technológií, opatrení na prispôsobenie sa a na zmiernenie následkov zmeny klímy a iného, budú opatrením na prijatie historickej zodpovednosti voči krajinám tretieho sveta, ktoré budú pravdepodobne znášať následky zmeny klímy, vrátane nepriaznivého počasia, dezertifikácie, záplav na pobreží a vážneho nedostatku vody.
V tomto prípade musia právne predpisy o systéme obchodovania s emisiami EÚ, pre ktoré som spravodajkyňou, obsahovať politické smerovanie o zisku z aukcií, čo preverí záväzok, rozhodnutie a zhodu Európskej rady na cieli 2°C a, môžem povedať, jej porozumenie vážnemu globálnemu dosahu na zmenu klímy, keď sa snažíme vytvoriť nízkouhlíkové hospodárstva v celej EÚ, ako svoj príspevok ku svetovej dohode v Kodani.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Vážený pán predsedajúci, minulý týždeň som bola v Argentíne s delegáciou juhoamerického spoločného trhu (Mercosur). Všimla som si, že žiaden z našich zástupcov sa veľmi nezaujímal o zmenu klímy. Viac sa diskutovalo o zväčšení objemu pôdy určenej na produkciu sóje a o odlesňovaní s cieľom získať viac pôdy vhodnej na obrábanie, dokonca ani naša delegácia nevenovala tejto téme veľa pozornosti.
Chcela by som preto položiť nasledujúce otázky: sme v procese prípravy dvojrýchlostnej politiky v Európe? Nebolo by lepšie všade koordinovať naše postoje s vedomím, že politika o zmene klímy je politikou prerozdeľovanie zdrojov? Je to základná politika spravodlivosti, ktorá musí byť uplatnená na globálnej úrovni.
Anni Podimata
(EL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dovoľte mi dotknúť sa záležitosti súvisiacej so zmenou klímy. V dnešnej diskusii nikto nespomenul aktuálne oznámenie Európskej komisie o posilnení kapacity reakcie Únie na katastrofy. K tomuto oznámeniu je pripojená špeciálna príloha s názvom Lesné požiare; tá sa vzťahuje na mohutné katastrofálne požiare, ktoré minulé leto postihli južnú Európu a predovšetkým Grécko.
Tieto požiare súvisia so zmenou klímy. Myslím si, že je potrebné urýchlene prijať preventívne opatrenia v celej Európe a predovšetkým na juhu, ktorý je podľa Medzivládneho panelu OSN pre klimatické zmeny náchylnejší na požiare a už teraz čelí častým obdobiam extrémnych poveternostných podmienok. Preto je, pán komisár, veľmi potrebné, aby EÚ prijala strednodobé aj okamžité opatrenia s cieľom zabezpečiť, že udalosti ako tie minuloročné sa budúce leto opakovať nebudú.
Miloslav Ransdorf
(CS) Aj keď sa naša doba zdá byť úplne nová a úplne výnimočná, je nutné povedať, že v minulosti boli tiež veľké klimatické zmeny, boli klimatické cykly a myslím, že jednou z dôležitých vecí pre zvládnutie tejto výzvy bude štúdium historickej klimatológie. Máme už k dispozícii práce, ako napríklad Zelené dejiny sveta od Cliva Pontinga alebo práce francúzskeho historika Emmanuela le Roy Laduriho. Považujem za veľmi dôležité, aby sme si uvedomili, že i v minulosti sa ľudia dokázali so zmenami životného prostredia celkom dobre vyrovnať. Napríklad v mojej krajine, v Českej republike, jedno z najharmonickejších prírodných prostredí sa nachádza v južných Čechách a málokto si uvedomí, že to je umelá krajina. Umelá krajina, ktorá vznikla zásahom človeka, pretože v minulosti tam boli močiare a dnes je to jazero a slúži aj ako rekreačná oblasť.
Stavros Dimas
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, chcel by som poďakovať všetkým rečníkom za ich veľmi zaujímavý a dôležitý prínos a keď budeme dokončievať svoju bielu knihu o prispôsobení sa vezmeme do úvahy to, čo sa dnes povedalo a to, čo odporúča uznesenie Európskeho parlamentu.
Chcel by som zdôrazniť, že bez pokračujúcej spolupráce s Európskym parlamentom by väčšina z dnes platných politík nebola prijatá a vedúca úloha Európskej únie vo svete by neposkytovala nádej, že v Kodani v roku 2009 bude prijatá medzinárodná dohoda.
Naším hlavným cieľom je mať medzinárodnú dohodu o boji proti zmene klímy a o prispôsobení sa meniacim sa klimatickým podmienkam, na ktorej sa zúčastnia všetky krajiny sveta a predovšetkým Spojené štáty a iní veľkí znečisťovatelia, pretože potom bude boj proti zmene klímy účinný. Samozrejme, snahy Európskej únie nebudú stačiť, ale nemôžeme dúfať v medzinárodnú dohodu, ak sa aktívne neujmeme vedúcej úlohy v tejto záležitosti.
Dnes som opäť počul nejaké pochybnosti o vede. Myslím si, že táto záležitosť je viac-menej vybavená. Medzi vedcami panuje takmer konsenzus, že zmena klímy je antropogénna: je spôsobená človekom. Je niekoľko málo vedcov, ktorí zmýšľajú odlišne. Niektorí ľudia si myslia, že zem je plochá, ale dokonca ani v Spojených štátoch sa to už neberie vážne.
Minulotýždňová správa Svetovej zdravotníckej organizácie zdôraznila vplyv na zdravie, spôsobený zmenami v klíme a NASA nás varovala, že zmena klímy sa deje rýchlejšie, ako sme si mysleli. Preto, keď sa spoliehame na to, čo nám hovorí veda, musíme konať.
Čo sa týka nákladov: ak budeme konať neskôr, zaplatíme viac; ak budeme konať teraz, zaplatíme menej a vyhneme sa nezvrátiteľnému vplyvu zmeny klímy na našu planétu. Máme povinnosť voči sebe a voči budúcim generáciám, zanechať svet aspoň v takých podmienkach, v akých sme ho zdedili.
Taktiež máme morálnu povinnosť, čo zdôrazňujú mnohé členské štáty, voči tým, ktorí neprispeli k vytvoreniu skleníkového efektu - voči najmenej rozvinutým krajinám, ktoré nielenže majú veľmi nízky príjem na hlavu, ale taktiež prispeli iba malou časťou k vzniku tohto fenoménu.
Preto je prispôsobenie sa, popri snahách na zmiernenie následkov, absolútne nevyhnutné a musíme to robiť tým, že budeme pomáhať najmenej rozvinutým krajinám a taktiež prijatím vhodných opatrení v Európskej únii.
Počul som rôzne príklady toho, čo sa teraz deje, napríklad v dôležitej záležitosti vody. Máme právne predpisy (Rámcovú smernicu o vode), ktoré sa zaoberajú touto vzácnou a nedostatkovou surovinou, ale nedávno sme prijali aj oznámenie o riešení problému nedostatku vody a súch, keďže toto sa stáva veľmi dôležitým a naliehavým problémom, ktorým sa musíme zaoberať.
Opäť, čo sa týka nákladov, niekoľkí rečníci spomenuli otázku dražby a ako to ovplyvní náš energeticky náročný priemysel a iné hospodárske odvetvia. Chcel by som vyjasniť jedno nedorozumenie, aby som ozrejmil túto záležitosť. Zisk, ktorý sa vyberie v dražbe, nepôjde do vrecka Európskej únii ani nikomu inému, ale pôjde na ministerstvá financií členských štátov, ktoré vydražili kvóty. Toto musí byť jasné. Tieto peniaze by mohli dosahovať výšku 30 až 50 miliárd EUR každý rok a my sme odporučili (a dúfam, že s tým bude Európsky parlament súhlasiť), že časť z nich by sa mala použiť na adaptačné politiky. Takže máme pripravené finančné prostriedky, ak máme politickú vôľu pokračovať v prijatí tohto princípu, že vyčleníme istú časť týchto 30 až 50 miliárd EUR každý rok na adaptačné politiky.
Chcel by som hovoriť dlhšie, keďže toto je veľmi dôležitá záležitosť a padlo tu veľa otázok, ale chcel by som vám opäť poďakovať za váš prínos. Aj naďalej budeme úzko spolupracovať s vami aj s Dočasným výborom pre klimatické zmeny pri vytváraní politík a budeme tvrdo pracovať, najmä počas týchto dvoch rokov, aby sme dosiahli medzinárodnú dohodu v Kodani.
Predsedajúci
Aby som rozpravu ukončil, bol predložený jeden návrh uznesenia podľa článku 108 ods. 5 Rokovacieho poriadku.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční o 11.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Bairbre de Brún  
písomne. - (GA) Dnes by už malo byť každému úplne jasné, že sa musíme pripraviť na zmenu klímy. Naša spoločnosť a hospodárstvo sa musia zmeniť tak, ako sa mení klíma.
Európska únia má ako nadnárodná organizácia špeciálnu úlohu povoliť príslušnú prípravu a koordináciu svojich členov. Aktivity na úrovni EÚ by mali byť ambiciózne a v súlade s vedeckou realitou našej doby. Plánovanie do budúcnosti nám môže pomôcť poradiť si s najhoršími vplyvmi zmeny klímy.
EÚ by mala byť štedrá vo svojich vonkajších vzťahoch pri rokovaní s rozvojovými krajinami a mala by im pomôcť prispôsobiť sa zmene klímy, fenoménu, za ktorý nie sú zodpovedné a pre ktorý budú neúmerne trpieť. Budúce obchodné dohody uzavreté s rozvojovými krajinami by na to mali brať ohľad, ak majú byť spravodlivé.
András Gyürk  
písomne. - (HU) Fakt, že Zelená kniha Európskej komisie zhŕňa všetky nástroje, ktoré máme k dispozícii na zmiernenie nepriaznivých účinkov zmeny klímy, by mal byť privítaný. Nech návrhy Európskej Únie, vedené túžbou bojovať proti zmene klímy, hľadia akokoľvek dopredu, už dnes musíme žiť s následkami zmeny klímy.
Dostupné údaje ukazujú, že niektoré krajiny sú ovplyvnené silou zmeny klímy viac ako iné. Jednou z týchto krajín je Maďarsko, kde rozsah zmeny klímy za ostatné desaťročia výrazne prevyšuje priemer. Fakt, že toto nie je iba abstraktný fenomén, pocítili samotní občania Maďarska: počet súch sa zvýšil, zatiaľ čo počet zrážok klesol, s hlavným dosahom na poľnohospodársku produkciu.
Najjasnejšou ukážkou extrémnych klimatických úkazov sú pravdepodobne rekordné záplavy, ktoré sa objavili v Panónskej panve v ostatnom desaťročí. Sme presvedčení, že ochrana pred záplavami je jednou z oblastí, kde sú potrebné rýchle a rázne kroky. Európska únia a členské štáty musia venovať viac pozornosti tomu, aby zabezpečili, že stále menej pravidelné ale o to prudšie dažde nezaťažia naše rieky naraz. Vzhľadom na túto skutočnosť musia byť preskúmané možnosti uskladnenia prírodnej vody v oblastiach rovín a otvorených krajín a zároveň znížené riziko záplav výsadbou stromov v hornatých oblastiach.
Dovoľte nám dúfať, že ľudia zodpovední za rozhodovací proces nás nenechajú čakať, až kým znovu nebudeme počuť strašné správy o záplavách predtým, ako sa rozhodnú prijať potrebné kroky.
Anneli Jäätteenmäki  
písomne. - (FI) Vážený pán predsedajúci, zmena klímy je životným faktom. Iba niekoľkí spochybňujú zistenia vedeckého panelu. Spory sa vedú o tom, ako vyhodnotíme následky a aké závery z toho vyvodíme.
Sú tam ochranári spolu so štátnikmi a dlhým zástupom odborníkov, riaditeľov spoločností a investorov. V nadchádzajúcich environmentálnych výzvach by mali hrať rozhodujúcu úlohu environmentálne odborné znalosti a ekobiznis.
My, vo Fínsku máme tendenciu myslieť si, že investovanie do dreva, peliet, biopalív a veternej a slnečnej energie je iba fantazírovanie. Je to ako návrat do primitívnych časov. V Kalifornii sú získavanie solárnej, veternej energie a bioenergia predmetom vážneho podnikania. Tam investujú všetci rozvážni investori aj špekulanti, pokiaľ ide o energetické technológie, iba do obnoviteľných zdrojov energií.
Ekobiznis je dôležité medzinárodné odvetvie rastu a významný zamestnávateľ. Firmy doteraz nikdy nemali lepšiu príležitosť zarábať peniaze konaním dobra.
Svetový trh ekobiznisu má hodnotu 600 miliárd EUR. Trh rastie o 10 % každý rok. Najrýchlejšie rastúci trh je v čistých technológiách. Napríklad rast v technológiách solárnej a veternej energie je 30 % ročne.
Podniky s čistou technológiou vytvárajú produkty a služby s menej škodlivým vplyvom na životné prostredie ako predtým. Čistá technológia vytvára spolu s obnoviteľnými zdrojmi energie zdravšie životné prostredie s menej zdravotnými rizikami.
Kvalita vzduchu v Pekingu je taká zlá, že vedci vypočítali, že znižuje očakávanú dĺžku života obyvateľov toho mesta až o sedem rokov. Zlá kvalita vzduchu v Bruseli znižuje očakávanú dĺžku života o sedem mesiacov. Zlé životné prostredie je teda zdravotným rizikom.
Zmena klímy je taktiež príležitosťou vytvoriť nové pracovné miesta - nové zelené Nokie. IT odvetvie presúva svoje pracovné miesta do Ázie; zelená technológia môže vytvoriť nové zamestnanie pre fínskych občanov.
Richard Seeber  
písomne. - (DE) Je nám všetkým jasné, že zmena klímy je veľkou výzvou. Mnohé časti sveta už teraz bojujú, aby zvládli negatívne vplyvy rastúcej svetovej priemernej teploty a tento trend bude v nasledujúcich rokoch pokračovať.
Ľudia v Európe taktiež ohrozujúce následky zmeny klímy na svojom životnom prostredí, hospodárstve a každodennom živote. Koherentná stratégia na boj proti zmene klímy je preto žiadaná. Musíme sa pokúsiť bojovať so zmenou klímy na dvoch frontoch naraz; to je podstatné. Európa musí nielen dramaticky znížiť svoje emisie skleníkových plynov, taktiež sa musí prispôsobiť globálnemu otepľovaniu. To je pre nás jediný spôsob, ako v budúcnosti potlačiť vplyv zmeny klímy. Účinnejšie využívanie energií a našich, už teraz nedostatkových, zdrojov vody je jedným z opatrení, ktoré sa musia prijať.
Myslím si, že je dôležité, že členské štáty, ktoré urobili v boji proti zmene klímy viac ako ostatné, nie sú znevýhodnené. Všetky štáty by mali byť prinútené vhodne prispieť k zmierneniu zmeny klímy.
