Pregătirea reuniunii Consiliului European din 24 iunie 2011 (continuarea dezbaterii)
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă continuarea dezbaterii privind declarațiile Consiliului și Comisiei privind pregătirea reuniunii Consiliului European din 23-24 iunie 2011.
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, în primul rând, întrebarea principală a acestei dezbateri de astăzi este la ce ne putem aștepta de la acest Consiliu European de joi și vineri. Ceea ce sperăm eu și grupul meu - așa cum cred că face majoritatea din acest Parlament - este că putem încheia acest summit cu o abordare mai decisivă, mai cuprinzătoare și mai curajoasă față de criza actuală. Haideți să fim sinceri, nu avem o abordare globală cuprinzătoare pentru criza actuală. Aceasta nu se află în curs de dezbatere astăzi, nici în cadrul Consiliului, nici în Parlament.
Aș spune dlui Martin Schulz că am și eu câteva întrebări cu privire la agențiile de rating și la rolul pe care îl joacă în contextul crizei actuale, dar haideți să încercăm să găsim erorile și sursele crizei printre noi și poate nu în afara Uniunii Europene și a instituțiilor sale.
Să fim sinceri în legătură cu un alt lucru: criza nu a trecut. Cei care cred că prin acordarea unor fonduri suplimentare Greciei se va sfârși criza - în ceea ce privește Grecia și euro - se înșeală. Această criză nu s-a încheiat și va continua dacă, în primul rând, nu găsim o soluție structurală pentru Grecia și, în al doilea rând, dacă nu creăm o uniune economică și politică reală în Europa. Astfel de măsuri ar trebui să pună capăt crizei în ceea ce privește euro și Grecia.
Din nou, este posibil să avem o monedă și 17 guverne, 17 strategii economice și 17 piețe de obligațiuni - așa cum avem astăzi și este aceasta o situație care nu există în altă parte a lumii? Doar noi în Europa suntem cei care credem că putem avea o uniune monetară și 17 politici diferite, 17 guverne diferite și 17 piețe de obligațiuni diferite.
Nu doar noi - federaliștii din Parlamentul European - spunem acest lucru. Ieri, dl Lipsky, actualul director general al Fondului Monetar Internațional (FMI), a declarat că Europa ar trebui să creeze o uniune politică și economică pentru a face față acestei crize. Ieri, dl Geithner, ministrul american de finanțe, a afirmat că "poate se pot opri ca să discute unii cu alții; să le permitem să creeze o uniune economică și politică”. Dacă cei de pe cealaltă parte a Atlanticului știu ce trebuie să facem, de ce nu avem curajul să facem acest pas enorm înainte către o uniune economică și politică? Aceasta este întrebarea-cheie a Consiliului de mâine.
În ceea ce privește al doilea punct pe care vreau să îl prezint, trebuie să ajutăm Grecia - și nu numai într-un mod defensiv. Avem nevoie de un program de austeritate îndrăzneț și tocmai acest lucru este discutat în prezent cu guvernul elen. Poate că există alte planuri de a merge mai departe decât ceea ce se dezbate acum. Dacă este așa, avem nevoie de un plan pozitiv pentru acest lucru.
Nu pot ieși din criză doar cu austeritate. Au nevoie de creștere economică și de investiții și putem obține acest lucru în cadrul Uniunii Europene. De exemplu, haideți să oferim garanții pentru investiția privată. Investiția privată nu mai există în Grecia. Haideți să le acordăm împrumuturi de la Banca Europeană de Investiții. De ce să nu se utilizeze o parte din programul de privatizare nu pentru consolidarea fiscală, ci pentru a crea noi investiții și creștere economică în Grecia.
Am acum o solicitare pentru dl Daul și vom continua, prin urmare, în limba franceză.
în numele grupului ALDE Group. - (FR) Voi adresa comentariul în limba franceză. Grupul dlui Daul este format din membri ai Partidului Nea Dimokratia. Trebuie să fim foarte clari cu privire la acest fapt. Mai mult decât atât, dacă vrem ca toate celelalte țări să ofere bani Greciei, trebuie, de asemenea, să ajungem la un consens politic în Grecia. Cred că putem face apel la dl Daul, care a avut dreptate în afirmațiile sale, pentru a-i convinge pe prietenii săi politici să ajungă la acest consens politic, în scopul realizării acestei politici pentru Grecia.
(Aplauze)
De acest lucru avem nevoie. Sunt conștient că vă atribuim o sarcină oneroasă, dle Daul, dar știu că sunteți capabil să faceți față acestei provocări. Este adevărat că o țară aflată într-o asemenea situație dorește unitate politică și că această situație nu se va rezolva jucând jocuri politice meschine, cum este cazul în prezent în Grecia. Am experimentat acest lucru în Belgia timp de nouă ani, dle Lange.
Dle președinte, haideți să fim sinceri. Avem nevoie de un program de guvernanță economică mai îndrăzneț decât cel aflat astăzi în dezbatere.
Doresc să adresez o întrebare directă președintelui Barroso: ieri, purtătorul de cuvânt al Comisiei Europene a afirmat în cadrul conferinței de presă că nu a mai fost nevoie de votul majorității calificate inverse în programul de guvernanță. Aș dori să vă rog, dle Barroso, să rectificați acest lucru. Aș solicita ca, împreună cu Parlamentul European, Comisia să folosească o metodă mai comunitară pentru programul de guvernanță economică.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Joseph Daul
(FR) Dle președinte, aș dori să spun următoarele președintelui Grupului Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa: Sunt sigur că atunci când dumnealui, cu guvernele sale liberale, va reuși să stabilească solidaritate deplină pentru toate țările diferite, eu și grupul meu îl vom fi depășit deja în ceea ce privește Grecia și îi voi aminti acest lucru aici, în Parlament.
Guy Verhofstadt
(FR) Dle președinte, în majoritatea țărilor la care se referea dl Daul, ne aflăm în coaliție cu creștin-democrații, astfel încât acest lucru trebuie să aibă cu siguranță un impact. Cu toate acestea, nu cred că este potrivit ca, în această după-amiază, înainte de o reuniune atât de importantă a Consiliului, să jucăm cartea partidului politic, stârnind guvernele unul împotriva celuilalt. Vă rog, dle Daul, să nu îi îndemnați pe liberali împotriva Grupului Partidului Popular European (Creștin-Democrat) sau împotriva socialiștilor. Ceea ce v-am rugat a fost să îi convingeți pe prietenii dvs. din Nea Dimokratia, un partid din care, de altfel, mulți membri ne sunt, de asemenea, prieteni și chiar, în unele cazuri, s-au mutat la grupul meu, și care urmărește un singur scop: să îi unească pe cetățenii din Grecia, astfel încât să poată ieși din criza prin care trec. Puteți juca un rol major în acest sens. Mă bazez pe dvs.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte două întrebări în cadrul procedurii "cartonașului albastru” din partea dlui Koumoutsakos și a dlui Ransdorf în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Georgios Koumoutsakos
(EL) Dle președinte, am fost încântat să îl aud pe dl Verhofstadt afirmând că toată lumea își dă acum seama că problema Greciei este o problemă europeană. Ce datorie are Grecia? Grecia are datoria de a continua reformele structurale majore și privatizările.
Aș dori, prin urmare, să îl informez pe dl Verhofstadt, deoarece este evident că a fost indus în eroare, că referitor la aceste două aspecte, care formează piatra de temelie a reformelor, Nea Dimokratia nu numai că a fost de acord; chiar Nea Dimokratia a făcut propunerile. Acestea sunt propunerile din partea Nea Dimokratia, pe care guvernul nu a reușit să le pună în aplicare de 18 luni. Acesta este adevărul.
Miloslav Ransdorf
(CS) Dle președinte, l-am ascultat cu atenție pe dl Verhofstadt, președintele Grupului Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, și aș dori să îl întreb dacă am dreptate să cred că acest motto ar putea fi că Grecia este peste tot, deoarece Grecia nu este doar un stat membru al Uniunii Europene, ci este de fapt o stare de spirit, și că Grecia este, prin urmare, peste tot.
Guy Verhofstadt
Dle președinte, este evident că dacă nu rezolvăm problema referitoare la Grecia vom avea probleme uriașe în întreaga zonă euro. Avem deja în prezent probleme în Portugalia; avem deja probleme în prezent și în Irlanda. Diferența se răspândește acum - între Portugalia și Germania, între Irlanda și Germania - cu mai mult de 800 de puncte de bază.
Prin urmare, ceea ce facem - cu solidaritatea de care avem nevoie de la începutul acestei crize, dar care nu a existat - nu este destinat numai Greciei; trebuie să fie pentru toate statele membre din zona euro. Din cauza acestei lipse de solidaritate, în decembrie 2009, am creat o problemă și mai mare - problema cu care ne confruntăm astăzi.
Jan Zahradil
în numele Grupului ECR. - Dle președinte, atmosfera de astăzi din Parlament este foarte animată.
Există încă, permiteți-mi să vă reamintesc, mulți dintre noi care au experimentat comunismul și care de atunci au făcut progrese enorme și rapide pentru a ne pregăti pentru aderarea la Uniunea Europeană.
Ni s-a solicitat pe bună dreptate să ne demonstrăm și să demonstrăm că îndeplineam criteriile de la Copenhaga, să arătăm că dețineam economii de piață pe deplin funcționale și așa mai departe, dar, din păcate, acest nivel de control nu a fost aplicat în cazul unor țări europene atunci când au intrat în zona euro. De ce? Pur și simplu pentru că a fost construit ca un proiect politic, și nu economic, și, prin urmare, criteriile au fost ignorate; cifrele au fost modificate pentru a introduce țări care nu erau încă pregătite. Aceasta este esența problemei, iar acum suportăm consecințele și ne aflăm la un punct de cotitură.
Credeți-mă, în ciuda faptului că majoritatea membrilor grupului meu provin din state membre care nu se află în zona euro, nu dorim ca euro să cedeze. În același timp, nu poate fi apărat cu orice preț.
Suntem cu certitudine la ultimele pagini ale capitolului de salvare. Acest Consiliu European ar trebui să transmită un semnal clar că, dacă poziția unei țări nu este durabilă în cadrul zonei euro, atunci, cu excepția cazului în care face schimbări dramatice, zona euro nu trebuie să ezite să invoce posibilitatea de a-și restructura datoriile sau chiar - oricât de drastic ar putea părea - de a părăsi clubul.
Dle Barroso, dacă nu faceți lucrul acesta, atunci vă voi spune ce se va întâmpla în continuare: oponenții dvs. - sau mai degrabă oponenții succesorului dvs. - nu vor fi eurosceptici drăguți, decenți, ca mine, ci anti-europeni cu adevărat răi. Și de ce? Deoarece aceștia vor fi aleși de contribuabili germani furioși și de antreprenori francezi și olandezi privați, disperați și sătui să plătească datoriile altora, și știu că niciunul dintre noi nu dorește să se întâmple acest lucru. Haideți așadar să acționăm în consecință.
În același timp, v-aș ruga să încetați să utilizați sau să abuzați de fiecare criză ca de o oportunitate de a urmări în continuare ordinea de zi supranaționalistă raportată la ceva de genul uniunii fiscale, pentru că acest lucru nu ne duce nicăieri.
Aceasta nu este o criză a Europei. Aceasta este o criză a unui concept eronat, depășit, de integrare europeană, și doar atât.
Rebecca Harms
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Dle președinte, dnă Győri, doamnelor și domnilor, sunt uimită de cât de aspră a devenit brusc dezbaterea cu privire la cea mai profundă criză prin care trece de mult timp Uniunea Europeană. Când ne vom da seama că în prezent apărăm spațiul Schengen, că nu am putut apăra libertatea presei în Ungaria în cursul acestei Președinții a Consiliului, că am avut nevoie de o lungă perioadă de timp chiar pentru a începe să găsim un limbaj comun european în ceea ce privește Libia și Egiptul, atunci nu este de mirare că, în fața agravării situației din Grecia, tot ce putem spune este că, deși acum avem mulți conducători în Europa, nu avem conducere.
Cred că aceasta este una din problemele majore care nu a fost tratată în mod corespunzător. În această criză care a durat mult mai mult decât criza elenă, ne aflăm, de asemenea, într-o situație în care toate soluțiile cu care vine Consiliul apar prea târziu și sunt prea limitate în ceea ce privește domeniul de aplicare. Ideea că Uniunea Europeană poate continua numai în felul în care noi dorim să continue și că poate oferi de asemenea o viață mai bună tuturor europenilor dacă salvăm Grecia și stabilizăm regiunea din sud este una care nu a fost comunicată deloc până acum, și cred că de fapt există o instituție care este responsabilă de acest lucru și aceea este Consiliul European. Aș dori să spun că nici Parlamentul nu este întotdeauna un exemplu strălucit. De exemplu, Parlamentul a refuzat să se reunească în timp util înainte de această întâlnire istorică a Consiliului pentru a adopta o rezoluție care să abordeze problemele legate tocmai de această criză istorică. Mi s-a părut foarte regretabil faptul că nici chiar și deputații de stânga care stau aici în dreapta mea nu au reușit să se reunească în timp util pentru a face o declarație în numele Parlamentului cu privire la Grecia.
Aș dori să abordez din nou subiectul referitor la ceea ce este în neregulă în Grecia, deoarece eu cred că dl Daul are o responsabilitate față de Nea Dimokratia. Totuși, în ceea ce privește justiția, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European are de asemenea o responsabilitate față de dl Papandreou și față de guvernul acestuia. Oricât de mulțumită sunt că dumnealui a primit un vot de încredere ieri, guvernul elen va fi la rândul său implicat în hotărârile luate cu privire la programe echitabile în contextul crizei. Faptul că acest lucru este atât de nedrept distribuit, că povara este suportată doar de clasele de jos ale societății, că în Grecia nu este introdus niciun impozit pe capital și că evaziunea fiscală este, de asemenea, larg răspândită în această țară constituie o situație inechitabilă. Solidaritatea națională care a fost menționată trebuie să determine elita elenă să își asume partea sa de responsabilitate, elită care, la urma urmei, chiar și astăzi profită încă de pe urma crizei.
(Aplauze)
Susținem în continuare tot ce am declarat de multe ori cu privire la Grecia. Intervale de timp mai lungi, împrumuturi mai favorabile - noi credem că trebuie să existe și o reeșalonare blândă, sistematică și sigură a datoriei. Cred că este o expresie a incompetenței conducerii politice din Uniunea Europeană faptul că ceea ce am recunoscut a fi corect, și anume ca creditorii privați să împartă de asemenea povara, nu este pus în aplicare, deoarece ne este frică de agențiile de rating de credit. Prin urmare, problema care ne-a adus în această criză este în continuare factorul dominant și până în prezent nu a existat nicio conducere politică care să soluționeze acest lucru. Eu consider că aceasta este principala problemă care trebuie să fie discutată în timpul reuniunii Consiliului European din următoarele zile.
Dle Barroso, vă doresc mult succes cu planul dvs. de impozitare mai echitabilă ca modalitate de a ieși din criză. Nu știu dacă urmăriți în continuare taxa pe tranzacțiile financiare. Suntem încă în favoarea acesteia. Acest Parlament și-a exprimat de multe ori sprijinul în favoarea sa. Cu toate acestea, eu cred de asemenea că evaziunea fiscală, bonusurile neloiale și toți factorii care au cauzat prăbușirea financiară nu au fost încă abordați. Aceasta este, de asemenea, responsabilitatea dvs. Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Lothar Bisky
în numele Grupului GUE/NGL. - (DE) Dle președinte, dacă ne uităm la Grecia în acest moment, putem învăța, de asemenea, ceva. Cererile în materie de austeritate, precum și solicitarea de a vinde ultima piesă de argint deținută de stat nu vor salva Grecia. Cu toate acestea, totul continuă la fel ca înainte. Înainte de a solicita angajamente, se cer și mai multe măsuri de austeritate și privatizări. În același timp, încă se încearcă, prin intermediul semestrului european, să se răspândească această experiență a falimentului ca model pentru statele membre.
Întreaga situație a mers atât de departe încât luăm în considerare înființarea unei agenții de privatizare pe baza modelului german Treuhand. Dle Lange, agenția germană Treuhand a efectuat o serie de lucruri pozitive. Totuși, a produs și o dezindustrializare majoră și o risipă a activelor de stat. Și astăzi pot fi resimțite consecințele. Totuși, nu doresc să reprezint această situație într-un mod arogant ca fiind greșeala altora.
Miliardele care alcătuiesc ajutorul suplimentar pentru Grecia fără o schimbare clară de direcție nu reprezintă nimic mai mult decât o plasă de siguranță pentru bănci. În acest sens, ne putem descurca, de asemenea, fără participarea voluntară a sectorului privat, așa ni se spune. În acest caz, aș spune că acest lucru înseamnă un eșec politic.
Lucrurile se vor desfășura la fel ca înainte. În opinia mea, singura alternativă este o schimbare radicală în politica noastră financiară și economică. Dar ne lipsește curajul de a face acest lucru. Nu sunt abordate cauzele crizei. Acolo rezidă problema. Ne lipsește curajul de a produce mai multă democrație și transparență și de a desfășura mai puțină activitate politică în spatele ușilor închise. Acest lucru pune în pericol ideea europeană și permite naționalismului limitat să câștige teren.
Aș solicita ca summitul să transmită semnale clare, dar semnalele nu trebuie să fie "haideți să continuăm ca și până acum”.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Dle președinte, de fiecare dată când îl întreb pe dl Barroso care este planul B, dânsul spune că nu este nevoie de un plan B.
Dle Barroso, de fiecare dată când prevăd că încă o țară va avea nevoie de un ajutor de urgență, dvs. spuneți "nu, nu, nu există nicio problemă”. Iată-ne aici, în pragul celui de-al doilea ajutor de urgență pentru Grecia, și dvs. spuneți "nu există nicio alternativă”. Trebuie să continuăm pe acest drum. Trebuie să ignorăm faptul că piața spaniolă a obligațiunilor ne spune că ei vor fi următorii. În ce dezastru ne-ați băgat. Aveți un palmares de opinii greșite în proporție de 100 % în cazul fiecărei predicții cu privire la moneda euro și astăzi declarați că acest pachet va plasa Grecia pe drumul către creștere, dar nu, nu va face acest lucru. Acesta va pune Grecia pe drumul către un al treilea ajutor de urgență, despre care vom discuta în doar câteva luni.
Trebuie să spun că mi se pare o imagine cu adevărat revoltătoare să vedem țara care a inventat de fapt democrația fiind agresată de dvs. și de un Fond Monetar Internațional din ce în ce mai înspăimântător și că poporului său i se spune că trebuie să accepte acest pachet de austeritate. Cetățenii eleni trebuie să accepte reducerea economiei la un nivel care îi va situa în depresiune economică totală. Li se spune că nu există nicio alternativă la această situație; este o formă de sadomonetarism și îi înnebunește. Au ieșit în străzi și există violență și, sincer, acest lucru se poate înrăutăți. I-ați jefuit nu doar de bani, i-ați jefuit de democrația lor.
Ce ar face bunii europeni, cu adevărat buni, ar fi să ofere o alternativă pentru a-i ajuta pe greci să își restabilească propria monedă, pentru a le permite să o devalorizeze, pentru a-i lăsa să-și renegocieze datoriile, pentru că ponderea datoriei în PIB a trecut de punctul de limită. Atunci, și numai atunci, pot avea efect pachetele reale de austeritate. Numai atunci va accepta poporul elen că trebuie să facă aceste reduceri. Dacă vom continua pe drumul actual, aceasta este calea către un dezastru social și economic.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Niki Tzavela
(EL) Dle președinte, aș dori să îl întreb pe dl Farage dacă știe cât de mare este datoria externă a Regatului Unit și dacă dânsul consideră că Regatul Unit, fiind o insulă, s-ar putea descurca pe cont propriu.
Nigel Farage
Dle președinte, Regatul Unit a trecut prin acest lucru în urmă cu exact douăzeci de ani. Am fost parte a mecanismului ratei de schimb. Am fost prinși în capcană, încercând să ne stabilizăm împotriva mărcii germane cu rate ale dobânzii care au fost duble față de cât ar fi trebuit să fie.
Un milion de britanici au plătit în mod inutil cu locurile lor de muncă. Din fericire, am ieșit din mecanismul ratei de schimb, ratele dobânzilor au coborât și am avut o perioadă fericită în timpul anilor 1990.
Nu puteți fuziona economii diferite cu rate diferite de creștere și cu diferite modele comerciale din întreaga lume. Ne-am învățat lecția. Nu ne-am alăturat zonei euro, mulțumesc lui Dumnezeu. Cei care s-au alăturat sunt, mă tem, prinși în prezent într-o închisoare economică.
Barry Madlener
(NL) Dle președinte, marțea trecută dl Barroso a declarat că Grecia poate conta pe sprijinul european. "Europa își va oferi sprijinul”, a declarat dumnealui.
De fapt, pe ce își fundamentează dl Barroso puterea? Oare nu este cazul ca ajutorul financiar pentru Grecia să fie interzis în mod expres în temeiul Tratatului de la Lisabona? Nu este cazul ca parlamentele naționale să aprobe un astfel de ajutor individual? Oare nu este cazul ca acestea să aibă, de asemenea, voie să spună "nu”?
Puterea Comisiei se extinde din ce în ce mai mult. Este momentul să punem capăt acestui lucru. Comisia se concepe pe sine ca guvernator al tuturor țărilor europene, ca factor suprem de decizie sub conducerea dlui Barroso. Dl Barroso nu a fost ales în mod democratic. Niciun cetățean european nu a votat pentru acest om. Nu am decât un singur cuvânt pentru un guvern care conduce fără democrație și acest cuvânt este "dictatură”. O dictatură birocratică care vrea să îi subjuge pe greci și care, de asemenea, dorește să fie la conducere în Țările de Jos. Este inacceptabil ca dl Barroso să decidă dacă Țările de Jos trebuie să acorde ajutor. Există doar un singur organism care se poate pronunța dacă Țările de Jos ar trebui să ajute Grecia și acesta este Parlamentul Țărilor de Jos.
A acorda ajutoare pentru Grecia este un lucru inutil. Dăunează economiei și cetățenilor Țărilor de Jos. În legătură cu acest aspect, dl Barroso a avut de fapt dreptate. La urma urmei, chiar dumnealui a declarat marți că, chiar dacă datoria elenă ar dispărea prin magie, problema nu ar fi rezolvată.
Summitul european nu poate cu siguranță să ajungă la o altă concluzie. Singura soluție pe termen lung pentru această problemă este ca grecii să reintroducă drahma, care ar putea fi devalorizată pe cont propriu. În acest fel, celelalte state membre nu ar fi nevoite să achite nota de plată.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle președinte, aș dori doar să răspund la două întrebări concrete care mi-au fost adresate.
Nu voi intra în această discuție ideologică împotriva Europei, în care, aș putea să spun, este interesant să vedem o unire a extremei dreapta și stânga în fața euro și în fața proiectului european. De aceea, vreau încă o dată să fac apel la toate forțele democratice din Europa, din acest Parlament, din Grecia, să ajungă la un consens pentru a face tot posibilul să asigure creșterea și prosperitatea în Europa.
Cele două întrebări concrete s-au referit la taxa pe tranzacțiile financiare și la poziția noastră privind majoritatea calificată inversă.
În ceea ce privește taxa financiară, vreau să confirm faptul că propunerea pe care o va prezenta Comisia, probabil în luna octombrie, va fi pe marginea unei taxe pe tranzacțiile financiare. Am efectuat o evaluare a impactului. Credem că există două posibilități: o taxă pe tranzacțiile financiare și o taxă pe activitățile financiare. Am decis să prezentăm acum o propunere privind taxa pe tranzacțiile financiare, unul dintre motive fiind tocmai faptul că nu există un echivalent al TVA pentru tranzacțiile financiare. Așadar vom prezenta această propunere până în octombrie.
(Aplauze)
A doua problemă a fost ridicată de dl Verhofstadt. Vreau să fie clar că Comisia sprijină Parlamentul European în ceea ce privește votul cu majoritate calificată inversă. Am sprijinit poziția dvs. ambițioasă. În același timp - și Olli Rehn va avea posibilitatea de a vi se adresa mai târziu în această după-amiază - vom lansa un apel ferm către dvs. și către Consiliu pentru a vedea dacă este posibil să ajungem la un acord final, deoarece considerăm de asemenea că, mulțumită pozițiilor Parlamentului European, s-au realizat progrese mari în ceea ce privește pachetul care se află acum în curs de examinare.
Vreau să vă felicit, vreau să felicit Parlamentul European, pe cei care au lucrat cel mai mult la această chestiune și, de asemenea, Președinția maghiară a Consiliului, întrucât a efectuat de asemenea o muncă foarte importantă. La final, vreau să vă spun tuturor că, având în vedere situația actuală, costul inexistenței unui acord cu privire la această chestiune va fi extrem de mare din punctul de vedere al responsabilității.
Comisia sprijină abordarea comunitară. Comisia sprijină cea mai mare ambiție cu putință, care este linia pe care cred că și dvs. o definiți.
Acestea sunt răspunsuri concrete la întrebări concrete.
Manfred Weber
(DE) Dle președinte, dnă președintă în exercițiu a Consiliului, dle Barroso, doamnelor și domnilor, s-au spus deja multe cu privire la Grecia. Aș dori doar să adaug două idei în legătură cu această chestiune.
Prima este că, în ciuda tuturor preocupărilor și temerilor resimțite de popor, nu trebuie să pierdem din vedere principiile. Cele două principii care definesc Europa sunt solidaritatea - susținem acest lucru - și un simț al responsabilității individuale - ca poporul elen și toți cei care beneficiază de acte de solidaritate să își asume la rândul lor responsabilitatea.
Cea de-a doua idee este că s-a făcut mențiune la marele test pentru Europa și la îngrijorarea că proiectul ar putea chiar eșua, probabil, și la faptul că fantome vechi, pe care am crezut că le-am eradicat, ar putea reveni în Uniunea Europeană. Aș dori să întoarcem toate acestea și să le analizăm într-o lumină pozitivă. Nu ar trebui să vorbim doar despre probleme, ci și despre reușite. De exemplu, ar trebui să menționăm faptul că unele dintre statele baltice au reușit să depășească criza și că, cu sprijinul european, Irlanda va reuși anul viitor să reintre pe piețele obligațiunilor. Aceasta ar putea fi, de asemenea, o mare oportunitate de a le dovedi oamenilor că suntem mai puternici împreună decât singuri.
În acest context, este destul de dificil să ne ocupăm de cea de-a doua problemă majoră pentru reuniunea Consiliului, și anume migrația. Totuși, există o conexiune adecvată între cele două aspecte, pentru că, în legătură cu problema migrației, în special în spațiul Schengen, vom asista, de asemenea, la funcționarea aceluiași principiu, și anume faptul că unul din succesele majore ale Europei este acum pus sub semnul întrebării drept urmare a egoismului național. Sunt sigur că am văzut cu toții cifrele care indică faptul că în Italia au ajuns 18 000 de refugiați. Cu toate acestea, știm cu toții că, pentru Italia, 18 000 de refugiați nu reprezintă o povară excesivă, pentru că de două ori mai mulți refugiați au fost primiți în ultimul an doar în Belgia. Prin urmare, nu a fost corect ca Italia să reacționeze în felul în care a reacționat. A fost vorba de elaborarea politicilor interne de către ministrul italian al reformelor, Umberto Bossi. În numele câtorva sute de oameni, Franța a răspuns prin reintroducerea controalelor la frontieră, și aceasta, de asemenea, a fost din motive politice interne. În Danemarca, de asemenea, motivele au fost de natură politică internă.
Prin urmare, aș dori ca reuniunea Consiliului să transmită semnale clare. Când se discută problema migrației și a spațiului Schengen, șefii de stat sau de guvern ai Uniunii Europene trebuie să răspundă cu mesajul clar că nu dorim egoism național, mai ales în acest domeniu. În schimb dorim să apărăm succesul imens reprezentat de o Europă liberă. Dle Barroso, veți avea cu siguranță sprijinul Parlamentului în această situație.
Hannes Swoboda
(DE) Dle președinte, dnă președintă în exercițiu a Consiliului, dle președinte al Comisiei, aș dori în primul rând să spun câteva cuvinte despre un subiect care este aproape de inima mea și acesta, desigur, este Croația. Sper că vom reuși să luăm o decizie care să permită Croației să fie cu adevărat acceptată acum în Uniunea Europeană. Aici Comisia a făcut o treabă bună - și dvs., dle comisar Füle, dl Barroso și, de asemenea, Președinția maghiară în această privință. Acesta ar fi un semnal bun și important într-o regiune problematică precum cea a Balcanilor dacă țara care și-a îndeplinit bine sarcina ar fi următoarea la rând. Când spun "și-a îndeplinit sarcina” nu înseamnă că toate problemele sunt rezolvate. Tocmai am trecut prin câteva situații inacceptabile în orașul Split în legătură cu parada homosexualilor. Cu toate acestea, este important ca guvernul să susțină libertățile fundamentale și drepturile fundamentale.
Permiteți-mi să adaug câteva cuvinte cu privire la Grecia. Dle Barroso, ați spus că va fi dificil să le explicăm cetățenilor dacă nu vom veni cu o soluție, de exemplu în legătură cu pachetul de guvernanță economică. Cu toate acestea, dle Barroso, va fi de asemenea greu să le explicați cetățenilor concentrarea exclusivă asupra austerității. Ați vorbit despre creștere și ați declarat că avem nevoie de un lucru pentru a promova creșterea - dar exact care este acela, dle Barroso? Nu puteți crede că doar austeritatea va conduce la creștere dacă nu oferim în paralel alternative. Dl Verhofstadt a menționat câteva probleme. Nu numai economiștii de stânga - în secțiunea sa economică de ieri, de exemplu, Le Monde, care nu este un ziar de stânga, a afirmat destul de clar: austeritate pe de o parte - da, avem nevoie de anumite restricții - însă avem nevoie și de creștere și de investiții.
Atunci când se vorbește de privatizări, dle Barroso, știți exact cum să forțați Grecia să intre rapid într-un val de privatizări - așa cum a declarat dl Bisky, obiectele sunt vândute la preț redus. Cu toate acestea, trebuie să acordăm Greciei timp pentru a privatiza acele lucruri pe care este rațional să le facă într-un moment în care va primi în schimbul lor o sumă corespunzătoare de bani.
În al doilea rând, trebuie să spunem că trebuie de asemenea să investim o parte din bani. Dacă spuneți că doriți să eliberați fonduri regionale și resurse din fondurile structurale, atunci trebuie să ne îndepărtăm de obligația de cofinanțare, pentru că altfel Grecia nu va putea să le folosească. Toate acestea sunt propuneri pe care le așteptăm din partea Comisiei, dle Barroso. Suntem în favoarea unei politici frugale și de economii unde acestea sunt necesare și suntem în favoarea restricțiilor și măsurilor de restructurare. Totuși, acestea nu vor funcționa fără creștere.
Până la final, dacă vom continua în acest fel, nu vom salva Grecia sau băncile noastre, și nici nu ne vom salva contribuabilii; dimpotrivă, vom ajunge în haos.
Prin urmare, dle Barroso - și acest lucru, desigur, se aplică și Consiliului - în plus față de măsurile structurale, avem nevoie și de creștere. Propunerile pentru creștere și ocuparea forței de muncă sunt esențiale pentru viitorul Greciei și, de asemenea, pentru cel al Europei.
[Vorbitorul a fost de acord să răspundă la o întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)]
Miloslav Ransdorf
(CS) Dle președinte, aș dori să îl întreb pe dl Swoboda dacă este de acord cu ideea că această criză este folosită în anumite state membre ca instrument pentru privarea în secret a cetățenilor de activele lor. Mereu vede lucrurile așa?
Hannes Swoboda
(DE) Dle președinte, în toate țările care se confruntă cu o criză au existat probleme reale. Nu are absolut niciun sens să negăm acest lucru. De această situație se poate abuza în două feluri. Se poate abuza, așa cum procedează unele agenții de rating de credit, de exemplu, prin acordarea de consultanță care conduce țările la ruină. Dar se poate abuza, de asemenea, prin declarații politice care susțin că nu trebuie să schimbăm nimic. Dacă unii dintre demonstranți din Grecia, de exemplu, sau din alte țări, cred că nu trebuie să schimbăm nimic și că putem continua la fel ca înainte, atunci ei nu au dreptate. Prin urmare, susținem întru totul măsurile propuse de guvernul dlui Papandreou. Aceste măsuri reprezintă un pas în direcția bună. Ele trebuie să fie susținute și, un lucru pe care unii sindicaliști din Grecia trebuie să îl recunoască de asemenea - singura cale de depăși această situație este dacă vom urmări împreună în același timp o politică de creștere. Am dorit să clarific foarte bine acest lucru. Cu alte cuvinte, fără abuzuri de niciun fel. Acest lucru este extrem de important.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Dle președinte, în urma votului de încredere de ieri de la Atena, cu rezultatul pe care îl cunoaștem cu toții, ziarul Bild din Germania a tipărit titlul "Liderul elen a supraviețuit - Europa poate respira ușurată”. Trebuie să spun că și eu am fost mulțumit de rezultatul acestui vot, însă cred că este mult prea devreme să respirăm ușurați.
Pentru că acum trebuie să aplicăm cu succes pachetul substanțial de austeritate în cursul săptămânii viitoare. Aceasta este următoarea încercare dificilă. Chiar și după aceasta, va mai fi mult de mers până la momentul în care vom respira ușurați. Va fi nevoie de alți pași și de alte măsuri înainte ca această criză să fie depășită. Cred că ceea ce s-a spus aici este corect. Poporul elen are nevoie de o lumină la capătul tunelului. Însă aș dori, de asemenea, să precizez foarte clar că cetățenii țărilor din care provine cea mai mare parte a ajutorului au, la rândul lor, nevoie de o lumină la capătul tunelului. Aceștia au sentimentul că oferă în continuu și că nu există un sfârșit. În Grecia, oamenii au sentimentul că economisesc în continuu și că nu există un sfârșit.
Acesta este motivul pentru care este atât de importantă o strategie de dezvoltare. Acesta este motivul pentru care privatizările sunt cruciale pentru a deschide și liberaliza această economie încrustată. Acesta este motivul pentru care este corect ca noi să promovăm și să sprijinim în mod hotărât reducerea datoriei publice din Grecia. Democrația trebuie să aprobe acest lucru. Ce se întâmplă cu privire la dl Samaras este total iresponsabil. Cu toate acestea, este bine ca noi să oferim garanții pentru investiții, de exemplu. De asemenea, este potrivit ca noi să atragem fondurile neutilizate ale UE, dle Barroso, și să le punem la dispoziția Greciei, pentru că, în cele din urmă, nu doar Grecia, ci întreaga Europă va beneficia de o creștere mai mare.
Dacă privim puțin înainte, un lucru este de asemenea important: Pactul de stabilitate și creștere trebuie să fie consolidat. Trebuie să împiedicăm viitoare crize. Aici este punctul în care intervine această majoritate calificată inversă. Niciun cetățean de rând nu va înțelege ce înseamnă de fapt acest lucru. În termeni simpli, fie Pactul de stabilitate și de creștere conține acest element tehnic ciudat pe care tocmai l-am menționat, și atunci va avea succes, fie nu se va întâmpla acest lucru. Atunci nu vom putea sprijini acest pachet. Votul cu majoritate calificată inversă în faza preventivă a Pactului de stabilitate și de creștere este absolut esențial în ceea ce ne privește.
Dle Barroso, mă bucur foarte mult să vă aud explicând încă o dată faptul că Comisia este exact de aceeași părere. Aș dori să văd un sprijin substanțial pentru acest proiect din partea Parlamentului.
Sven Giegold
(DE) Dle președinte, vă mulțumesc, dle Lambsdorff, eu sunt de părere că Grecia are nevoie urgent de unitate politică. Totuși, aceasta începe cu siguranță cu faptul că propunerile înaintate acolo trebuie să fie în ultimă instanță echitabile. Va exista unitate în țară numai dacă va exista o încredere reînnoită în elita politică și economică de acolo. Pentru ca acest lucru să fie posibil, propunerile făcute trebuie să creeze unitate. Cu toate acestea, întrebarea pe care doresc să v-o adresez este că aș dori, de asemenea, să văd o anumită coerență în cadrul grupului dvs. Sunteți aici solicitând euroobligațiuni, însă în Germania ați declarat că ele sunt un fel de blasfemie. Din partea grupului dvs. din parlamentul german vedem cea mai mare opoziție împotriva ... ...
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Președinte
Dle Giegold, nu puteți utiliza procedura cartonașului albastru dacă nu aveți de gând să adresați o întrebare. Prin urmare, dl Graf Lambsdorff cu siguranță nu trebuie să ofere niciun răspuns.
Niki Tzavela
(EL) Dle președinte, în calitate de cetățean elen, aș dori să mulțumesc Comisiei Europene, Consiliului și Parlamentului European pentru tot sprijinul pe care l-au acordat Greciei până în prezent. În special, aș dori să le mulțumesc tuturor celor din cadrul Comisiei care au lucrat din greu timp de 18 luni pentru a rezolva criza din Grecia.
Astăzi am vorbit mult despre Europa în Parlamentul European. Aș dori doar să fac o observație patriotică în acest Parlament multinațional. Noi, grecii, i-am dat Europei numele și am adus o contribuție decisivă la ceea ce denumim în continuare "civilizația europeană” și "valorile europene”. Ce solicităm noi, politicienii eleni, și poporul elen? Solicităm respectul și solidaritatea dvs. Ce putem promite? Că vom lucra foarte mult pentru a repune pe picioare țara pe care am adus-o în acest punct - aceasta este, în primul rând, problema noastră și noi suntem de vină.
Permiteți-mi să fac trei propuneri: .....
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Andrew Henry William Brons
Dle președinte, prezența unui număr mare de așa-numiți solicitanți de azil din Libia și Tunisia se va afla pe ordinea de zi. Tunisia este o țară care și-a înlăturat dictatorul, așadar de ce fug acești tunisieni? De democrație? Probabil, trebuie să ne așteptăm să îl vedem pe dl Ben Ali, un dictator recent pensionat, primul la rând.
Libia este o zonă de război. Dar oamenii nu devin solicitanți de azil, pur și simplu pentru că trăiesc într-o țară periculoasă. Trebuie să existe un motiv pentru ca o persoană să fie considerată în pericol. Dezbaterea pare să fie despre acceptarea stabilirii acestora ori în Italia sau Malta, deoarece sunt prima țară în care au ajuns, ori în alte state membre. Răspunsul meu este că niciuna dintre aceste țări nu ar trebui să accepte stabilirea acestora, iar mai devreme sau mai târziu ar trebui să fie returnați în Africa de Nord.
Dacă normele UE privind azilul prevăd într-adevăr faptul că simpla cerere de a deveni solicitant de azil este suficientă pentru a crea obligația de acceptare, atunci normele trebuie schimbate. Normele sunt făcute de oameni și pot fi desfăcute. Dacă acest lucru înseamnă că statele membre și, într-adevăr, însăși UE refuză respectarea altor acorduri internaționale, atunci așa să fie. Statele membre s-au schimbat atât de mult încât au devenit de nerecunoscut din cauza migrației. A venit momentul să oprim acest curent și să încurajăm schimbarea de direcție.
Aderarea Croației se află, de asemenea, pe ordinea de zi. Ce măsuri va adopta UE pentru a se asigura că referendumul va fi organizat în mod corect, cu ascultarea ambelor părți și cheltuirea unor sume egale de bani? Bănuiesc că nu se dorește un referendum liber și corect. Țara va fi invadată cu propaganda UE, iar cei care se opun aderării Croației vor fi eliminați treptat din dezbatere.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Dle președinte, următoarea reuniune a Consiliului European va fi, de asemenea, despre încredere. Am ajuns într-un moment istoric: Este istoric, deoarece vom identifica provocările cu care Uniunea Europeană trebuie să se confrunte și cărora acum nu trebuie să le oferim decât răspunsuri responsabile. Aceste răspunsuri sunt totuși strâns legate între ele.
Cu toate acestea, în primul rând, aș dori să felicit Președinția maghiară pentru activitatea sa excelentă și să îi mulțumesc pentru aceasta. În special, aș dori să îi mulțumesc pentru activitatea depusă ministrului de stat, dna Enikő Győri, care a fost întotdeauna prezentă pretutindeni. Aceasta a stabilit un calendar strict pe care întreaga Președinție a reușit să îl respecte, menținând în același timp o atitudine apropiată de Parlament, pentru care le mulțumesc încă odată.
Această jumătate de an a fost o adevărată provocare, deoarece nu a reprezentat doar o nouă sarcină pentru Președinția maghiară, ci și sarcinile însele au fost noi. Gândiți-vă doar la deschiderea și instituționalizarea semestrului european, precum și la "pachetul celor șase” privind guvernanța economică, elaborat în cadrul procedurii de codecizie, care va determina o abordare economică fundamental nouă.
Există mari așteptări referitoare la apropiata reuniune a Consiliului și la aspectele pachetului care încă trebuie rezolvate printr-un compromis. În același timp, Consiliul și Parlamentul au o responsabilitate imensă asupra acordului, deoarece trebuie să decidă dacă doresc să urmeze relele practici care au condus la slăbirea Pactului de stabilitate și de creștere și, indirect, la această criză sau doresc să pună capăt politicii de acorduri încheiate la nivelul statelor membre și de înțelegeri nefavorabile și, în cele din urmă, să lase loc unei noi abordări a politicii economice care va oferi soluții europene comune, este construită pe norme stabilite în comun și în final va finaliza componenta legată de politica economică din procesul de integrare, punând accentul pe o Europă puternică. Cetățenii, parlamentele naționale și piețele așteaptă ca Uniunea Europeană să modeleze economia europeană în mod uniform, urmărind normele general acceptate pentru a asigura stabilitatea monedei comune și pentru a-i proteja în mod eficient pe cetățenii europeni de criză.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Dle președinte, deputații Parlamentului European înțeleg pe deplin că dezbaterea privind Consiliul European care este programat să aibă loc în perioada 23-24 iunie va continua să se concentreze pe criza care continuă și pe problemele cu care se confruntă moneda euro și Grecia. Cu toate acestea, aș dori să mă alătur celor care au subliniat că ordinea de zi nu se termină aici. De asemenea, avem datoria să discutăm despre întrebările adresate cu privire la o serie de aspecte esențiale legate de spațiul de libertate, securitate și justiție, în special spațiul Schengen, care reprezintă probabil elementul-cheie pentru libera circulație a persoanelor.
Nu putem permite ca solicitărilor de instaurare a democrației, care s-au răspândit în Africa de Nord, să li se ofere altceva decât un răspuns clar și categoric. În plus, acest răspuns nu poate fi o reformă a Tratatului Schengen. Din contră, ar trebui să fie o consolidare a Tratatului Schengen. Există precedente care indică în mod clar că, în cazul confruntării cu presiuni migratoare neașteptate și bruște, cum a fost cazul în Insulele Canare, în Spania, în perioada anilor 2004-2006, răspunsul oferit nu poate fi doar mai multă coeziune la nivel european și o Europă mai bună, ci și o contribuție în vederea acordării de sprijin cererii de instaurare a unei democrații mai bune în țările vecine.
Știm că Malta, Italia și Franța au fost supuse acestei presiuni, dar trebuie să susținem foarte clar faptul că și Consiliul trebuie să își îndeplinească sarcina care îi revine în acest sens, finalizând pachetul privind azilul, pachetul privind imigrația, reforma regulamentului Frontex și, nu în ultimul rând, actualizând clauza de solidaritate inclusă la articolul 80 al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene, ceea ce înseamnă actualizarea Directivei 2001/55/CE.
În cele din urmă, aș dori, de asemenea, să îmi exprim îngrijorarea referitoare la mesajul care a fost transmis și care vizează instituirea unui mecanism de răspuns care va permite restabilirea frontierelor interne ale Uniunii Europene, în anumite circumstanțe extraordinare. Trebui să specificăm extrem de clar aspectele pe care le abordăm și care va fi dimensiunea europeană, strict în legătură cu instituțiile UE, astfel încât să nu ajungem pe un teren alunecos sau într-adevăr contraproductiv.
Adina-Ioana Vălean
Dle președinte, după o epocă de deschidere, toleranță și entuziasm pentru Europa, am asistat în ultimii ani la o deteriorare a unității noastre și la o divizare în rândul europenilor, chiar și în această Cameră, cu privire la aspecte, precum libertatea de circulație, imigrația, interesul național și, mai presus de toate, banii.
Din nefericire, această criză economică mondială scoate la iveală cele mai dure dintre opiniile noastre naționaliste și populiste. Haosul de declarații zilnice referitoare la Grecia adresate de politicienii naționali și de părțile interesate doar sporește confuzia și creează mai multe speculații pe piețe. Riscul de contaminare al oricărui stat membru este unul real.
În timp ce Grecia are sarcina sa de responsabilitate față de această criză, liderii noștri europeni o au, de asemenea, pe a lor. Dacă acum un an UE a dat dovadă de un angajament unitar și total pentru a ajuta Grecia, acum, nu ar trebi să trecem de la un plan de salvare la altul.
Nu avem nevoie de mai multe soluții tehnice. Avem nevoie de coeziune, determinare și unitate, întrucât ceea ce facem noi este un război psihologic, iar ceea ce testează piața este unitatea Europei, nu planul de austeritate al Greciei.
Este esențial să transmitem un mesaj explicit de susținere și de încurajare că Europa este alături de Grecia.
În plus, trebuie să reducem rata dobânzii și să dăm dovadă de o mai mare flexibilitate la accesarea fondurilor UE. În plus, Grecia trebuie, de asemenea, să fie pregătită să își ia soarta în propriile mâini. În timp ce reformele și măsurile de austeritate sunt necesare, trebuie să ne amintim, de asemenea, că acestea nu sunt suficiente pe termen lung pentru a ne reveni. Trebuie să ne întoarcem la elementele de bază, să încurajăm investițiile și să promovăm creșterea.
Sper că mâine nu va exista niciun lider european care să nu își vor îndeplinească obligația privind solidaritatea, deoarece Grecia este doar o filă dintr-o carte, care se numește Europa; deci, dacă suntem alături de Grecia, suntem alături de Europa.
Mario Borghezio
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, referitor la Grecia, voi spune că este suficient să ascultăm ceea ce s-a discutat pentru a realiza la ce nivel se află guvernanța europeană. De fapt, este ca o melodie interpretată după ureche, fără o partitură clară. Nu ni s-a spus nimic pentru care să țin pumnii strânși dacă aș fi cetățean elen - poate un lucrător elen sau un mic întreprinzător elen care se confruntă cu sărăcia.
Referitor la imigrație, am auzit că Italia este criticată pentru că nu acceptă niciun refugiat. Cu toate acestea, acum câteva ore, dna Malmström a făcut o declarație publică în care a afirmat că atunci când tragedia exodului libian a început, toată lumea s-a angajat să primească cel puțin 800 de refugiați în fiecare țară. În realitate, nimeni nu îi primește și a subliniat exemplul pozitiv al Norvegiei. Refugiații ajung în Lampedusa și câțiva în Malta, iar noi suntem singurii care îi acceptăm. Italia i-a primit. Italia. Se vorbea despre ministrul Bossi, dar și despre ministrul afacerilor interne, dl Maroni: ambii miniștri fac parte din acest partid rasist, Liga Nordului, care i-a primit pe refugiați. Dacă nu se poate demonstra contrariul, acesta este adevărul.
În cele din urmă, se află capitolul Croația. Este foarte important să adere Croația, dar este, de asemenea, important să ne amintim că Papa i-a avertizat pe croați să se ferească de o structură birocratică, centralizată.
Mario Mauro
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, exact complexitatea, și dacă doriți, duritatea ordinii de zi a Consiliului din data de 24 iunie, ne pregătește împotriva deficiențelor instrumentelor pe care le avem la dispoziție.
Ce avem exact la dispoziție? Uniunea Europeană. Uniunea Europeană este o lucrare în curs de desfășurare, o lucrare nefinalizată, pe care de atât de multe ori nu am reușit să o finalizăm, tocmai din cauza slăbiciunii și a fricii noastre. Avem la dispoziție Uniunea Europeană, nu Statele Unite ale Europei. Acest lucru înseamnă că, atunci când guvernele naționale sunt nehotărâte din cauza unor probleme interne, nu avem un instrument cu care să putem acționa pentru a pune în aplicare ceea ce ar putea fi o soluție a problemelor noastre. Pentru a reuși să avem, în cele din urmă, la dispoziție Statele Unite ale Europei, este necesară o autoritate nu numai din partea guvernelor naționale, ci, în primul rând, din partea instituțiilor europene.
Cred - președintele Barroso nu mai este aici - că prudența sa a condus la alegerea sa pentru a doua oară. Aș dori foarte mult să votez în favoarea sa și a treia oară, dar de data aceasta datorită curajului său. Cu alte cuvinte, astfel cum a fost reales o dată pentru prudența sa, aș dori să îl realegem pentru un al treilea mandat pentru curajul său. Prin urmare, având în vedere ordinea de zi dificilă care urmează să fie abordată de Consiliu la data de 24 iunie, sper ca autoritatea demonstrată de Comisie și de instituțiile europene să convingă guvernele naționale să acorde prioritate idealurilor noastre față de orice este în interesul nostru.
Cred că este singura modalitate fezabilă de a avansa. În caz contrar, vom continua să organizăm dezbateri în care ne plângem de faptul că guvernul francez a adoptat poate din motive interne o inițiativă cu privire la spațiul Schengen, că guvernul italian a refuzat să accepte pe unii și pe alții sau că guvernul elen este în continuare prea lipsit de autoritate pentru a fi într-adevăr capabil să își asume responsabilitatea pentru propriile sale decizii. Problema principală este totuși alta: dacă nu se clarifică natura politică a proiectului european, vom fi incapabili să ne rezolvăm problemele.
Anni Podimata
(EL) Dle președinte, permiteți-mi să încep prin a adăuga mulțumirile mele celor formulate de dna Tzavela - și aș dori să îi mulțumesc pentru acest lucru - la adresa parlamentelor și cetățenilor europeni pentru sprijinul pe care l-au oferit și continuă să îl ofere țării mele.
Așa cum au demonstrat evoluțiile din ultimele zile, Grecia este decisă să își continue eforturile și să le ducă la bun sfârșit în vederea restructurării finanțelor și promovării reformei structurale. Totuși, ca aceste eforturi să fie încununate de succes, trebuie îndeplinite două condiții. Prima condiție este că trebuie să fim capabili să le oferim oamenilor nu doar austeritate, ci și perspective pozitive, perspective de creștere, perspective de angajare și perspective de noi locuri de muncă. Cea de-a doua condiție este că avem nevoie de un mediu de securitate și de sprijin din partea Uniunii Europene, un mediu de coeziune politică, deoarece pe parcursul întregii crize și în special, pe parcursul ultimelor săptămâni, am asistat la un dialog politic neoficial între capitalele europene, Comisia Europeană și Banca Centrală Europeană, cu agențiile de rating de credit acționând în calitate de arbitru neobișnuit, tema acestui dialog fiind mult discutata implicare a sectorului privat în noul plan de salvare a Greciei.
Acest tip neobișnuit de arbitraj nu face cinste nici Uniunii Europene, nici uniunii politice. Trebuie să reducem la tăcere această cacofonie, deoarece doar într-un mediu de coeziune politică putem spera să existe condiții corecte care să permită ca eforturile uriașe care au fost depuse de poporul elen să fie încununate de succes.
Sarah Ludford
Dle președinte, marea dilemă cu care se vor confrunta liderii UE mâine este dacă vor fi capabili să salveze realizările europene referitoare la moneda comună și la zona de liberă circulație. "Mai multă Europă” nu este răspunsul la toate problemele, dar pentru un aspect-cheie, precum acesta, avem nevoie o capacitate consolidată de luare a deciziilor la nivel european. Salut declarația de astăzi a președintelui Barroso care este mult mai dură decât cea din dezbaterea noastră din luna mai privind spațiul Schengen și migrația. Atunci, ar fi trebuit să țină o predică Italiei și Franței așa cum Manfred Weber din Grupul PPE a procedat mai devreme în cadrul acestei dezbateri.
Într-un articol excelent publicat ieri în "Financial Times”, Mario Monti a criticat atât considerația excesivă față de statele membre mari, cât și "cultura politeții” din Consiliu, ceea ce a însemnat că statele membre au refuzat să își ceară unul altuia socoteală pentru eșecurile înregistrate. Aș numi-o și mai dur: "O mână o spală pe cealaltă”. Acest lucru a fost dezastruos pentru problema statisticilor frauduloase ale Greciei. Avem nevoie de competențe la nivel european de decizie și de acțiune asupra aspectelor majore, dar avem nevoie și de sinceritate, fără de care încrederea reciprocă este imposibilă.
Fiorello Provera
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, am observat că nicio țară nu poate înfrunta singură problema imigrației. Este esențial să avem o politică de reglementare a fenomenelor migratorii ample, care să susțină cooperarea pentru dezvoltare și să ofere acorduri multilaterale și bilaterale cu țările de origine și de tranzit ale migranților.
Din nefericire, noile instrumente europene de acțiune externă nu au fost utilizate în spiritul sau din perspectiva tratatelor, așa cum a constatat acum Italia. Statele membre care se învecinează cu o țară aflată în conflict armat au fost nevoite, de fapt, să combată criza refugiaților prin intermediul unor inițiative unilaterale, fără a putea să se bazeze pe solidaritatea europeană. Prin urmare, invit Comisia să descrie cazurile în care putem discuta despre un "aflux masiv de persoane strămutate”, în conformitate cu Directiva 2001/55/CE privind acordarea protecției temporare, stabilind astfel criterii clare și măsurabile care pot fi considerate permanente. O asemenea clarificare este importantă pentru promovarea unei politici comune eficiente privind migrația și pentru a ne asigura că sarcina este repartizată.
Jean-Pierre Audy
(FR) Dle președinte, și eu aș dori să îi adresez felicitările mele sincere ministrului Győri, președinta în exercițiu a Consiliului, pentru Președinția sa. De asemenea, aș dori să îl salut pe vicepreședintele Comisiei Europene și să fac două observații.
Prima se referă la Grecia. Consider că este necesar să se consolideze situația financiară și să se elaboreze măsuri pentru promovarea creșterii Referitor la consolidarea financiară, este clar că este extrem de dificil să ne preocupăm de trecut în timp ce facem planuri de viitor. Propun crearea unui tip de mediator de credit, care ar putea depozita creanțele incerte ale Greciei într-o structură financiară adecvată sau separată. Deoarece consensul politic pe care l-am obținut nu acceptă pierderile de capital, de ce să nu divizăm datoria Greciei și să permitem astfel guvernului elen să gestioneze viitorul, iar acest mediator practic să aplaneze trecutul prin restructurare?
Referitor la ratele dobânzilor, este necesară o contribuție din partea băncilor, care realizează profituri uriașe prin răscumpărarea de creanțe la 16 % și care ulterior și-au dublat capitalul când au scăzut la 8 %. De asemenea, propun o anchetă asupra tranzacțiilor financiare care implică datoria suverană, care ar putea fi efectuată de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe. Instituțiile de credit, într-o anumită măsură, au oferit ceea ce noi numim în legislația franceză, o formă de asistență neloială față de o structură supraîndatorată. Prin urmare, sunt vinovate de o administrare incorectă și de producerea de prejudicii: trebuie să se revanșeze.
Referitor la creștere, trebuie să susținem planul de un miliard de euro propus de președintele Barroso și trebuie să elaborăm un plan adecvat de dezvoltare pentru Grecia. Sunt de acord cu ideea prezentată de dl Cohn-Bendit: de ce nu ne concentrăm asupra cheltuielilor militare, care reprezintă 4 % din PIB? În plus, dacă Uniunea Europeană ar putea juca rolul unui arbitru între Turcia și Cipru, cred că am putea salva 2 % din PIB-ul Greciei.
Acestea sunt tipurile de măsuri care ar contribui la elaborarea unui plan de dezvoltare pentru Grecia.
Edite Estrela
(PT) Dle președinte, așteptările mele de la viitorul Consiliu sunt mai degrabă reduse, deoarece dezacordul domnește în Uniunea Europeană: în schimbul deciziilor, există nesiguranță, iar în schimbul solidarității, există egoism. Astfel se desfășoară lucrurile în Europa.
Să analizăm cazul Greciei. Nu voi discuta acum despre țara mea, Portugalia, deoarece noul guvern tocmai a ajuns la putere. Prin urmare, tot ce pot face este să îi doresc succes atât pentru binele cetățenilor portughezi, cât și pentru binele Europei. Atunci, să discutăm despre Grecia. Grecia nu este o țară oarecare. Este un stat membru al Uniunii Europene cu drepturi depline de zeci de ani și face parte din Eurogrup. Este important să ne amintim că Grecia a fost considerată leagănul democrației. Aceste aspecte ar trebui să fie suficiente pentru ca Grecia să fie tratată cu mai mult respect de către Uniunea Europeană. Cetățenii eleni sunt responsabili de situația îngrozitoare în care se află, dar în aceeași măsură sunt și instituțiile europene.
Prim-ministrul, dl Papandreou, a adoptat toate măsurile posibile pentru a depăși această situație dificilă. Cu un curaj enorm și cu demnitate, a adoptat măsurile de austeritate, indiferent dacă sunt fezabile sau nefezabile. Ceea ce se întâmplă acum în Grecia într-o bună zi poate să aplice în Irlanda sau Portugalia, în Spania sau Belgia ori în Italia sau Franța. Am o întrebare pentru instituțiile europene: cum pot țările aflate în dificultate să suporte ratele scandaloase ale dobânzilor care le sunt impuse și, în același timp, să își reducă deficitul bugetar și datoria publică și să promoveze creșterea economică și crearea de locuri de muncă? Nu credeți că printr-un asemenea tratament aceste țări riscă să moară, nu din cauza maladiei, ci din cauza tratamentului?
Aceasta nu este direcția cea bună. Este necesar un plan de acțiune concertată pentru a proteja moneda unică, pentru a lupta împotriva speculațiilor privind datoriile suverane și pentru a acuza agențiile de rating, care sunt primele vinovate de criza în care ne aflăm.
Charles Goerens
(FR) Dle președinte, prima măsură de precauție pe care ar trebui să o adoptăm dacă dorim să prevenim un incendiu de mari dimensiuni este să nu ne mai jucăm cu focul. Sunt de acord cu președintele Barroso atunci când afirmă că guvernul elen trebuie să adopte toate măsurile posibile pentru a face ordine în propria curte, astfel încât Uniunea Europeană să poată, la rândul său, să acționeze. Cu alte cuvinte, Grecia trebuie să își recâștige credibilitatea.
Această solicitare de a avea un comportament responsabil nu merită adresată tuturor guvernelor din UE? Sunt toți liderii politici conștienți de impactul declarațiilor despre Grecia pe care le-au susținut în ultimele 18 luni? A venit timpul ca mâine Consiliul European să oprească discordia dintre membrii săi.
Patru lucruri sunt necesare pentru a preveni ca această criză din Grecia să aibă temutul efect de domino în întreaga zonă euro: în primul rând, o Grecie unită cu un plan de redresare economică și bugetară; în al doilea rând, o Uniune Europeană și un Eurogrup pe care să îi unească același obiectiv; în al treilea rând, puțin mai mult timp decât s-a stabilit inițial, în special pentru privatizări, iar în al patrulea rând, solidaritatea care trebuie înțeleasă corect și care cuprinde nu numai împrumuturi noi, dar, mai presus de toate, și asistență tehnică din partea partenerilor săi și în special din partea Comisiei.
Paulo Rangel
(PT) Dle președinte, în primul rând trebuie să spun că aștept unele decizii foarte responsabile din partea acestui Consiliu European, în special cu privire la climatul economic cu care ne-am confruntat în ultimele săptămâni. Trebuie să fie mult mai responsabil decât Consiliul precedent, care a încercat să amâne problema pentru trei luni doar din cauza calendarelor electorale. Ceea ce aștept de la acest proces responsabil de luare a deciziilor este în principal ca populația să conștientizeze faptul că aspectele economice și financiare sunt fundamentale și decisive pentru Europa, dar că acestea sunt esențiale pentru obiectivul primordial al Europei, și anume acela de menținere a păcii.
Dacă abordarea pe care o avem față de aceste probleme conduce doar la debutul neîncrederii dintre statele membre, la cultivarea neîncrederii dintre diferite state, la crearea și accentuarea diferențelor și a rivalităților dintre statele din sud și cele din nord și dintre statele centrale și cele periferice, rezultatul final va fi declinul Uniunii Europene.
Consider că miza acestui Consiliu European, indiferent de soluțiile tehnice sau dezacordurile politice, este aceea de a cunoaște dacă dorim sau nu ca proiectul european să continue să fie un model valabil pentru o strategie de pace în Europa. Cred că aceasta este miza.
În discursurile multor lideri, fie că provin din țări care se află în dificultate sau din țări care plătesc și care au o contribuție netă, am remarcat un discurs iresponsabil, care de multe ori face apel la anumite caracteristici extrem de negative ale naționalităților lor. Din acest motiv, și numai din acest motiv, fac apel la sentimentul de responsabilitate al liderilor de guvern din Europa să prezinte soluții care să îi permită Europei să găsească o modalitate de a depăși și de a rezolva situația.
Gianni Pittella
(IT) Dle președinte, doamnelor și domnilor, teama și neîncrederea reciprocă - astfel cum dl Mauro tocmai a afirmat - sunt la baza deciziilor elaborate de guvernele europene referitoare la criză.
Europa mi se pare o echipă de fotbal care pierde cu 2-0 și ai cărei jucători consideră că pot să recupereze scorul fără să mai paseze mingea și încercând să marcheze singuri. Cu toate acestea, niciun meci nu poate fi câștigat dacă este jucat de unul singur. Nici Maradona, nici Pelé nu poate câștiga meciul împotriva acestei crize de unul singur. Criza din Grecia ar fi putut fi rezolvată într-un stadiu incipient. În schimb, am trecut mai departe și am ajuns într-un punct foarte delicat, care trebuie abordat prin înlăturarea, odată pentru totdeauna, a invidiei dăunătoare și a rețetelor economice falimentare.
Trebuie să spunem adevărul și să recunoaștem că mulți dintre șefii de guvern de astăzi se dovedesc a fi lideri de calitatea a doua. Aceștia nu pot înțelege că la originea crizei nu se află desigur Grecia, nici situația datoriei suverane, ci piețele financiare, care până acum nu au fost reglementate. În prezent, guvernele ne oferă din nou obișnuita momeală otrăvitoare: permiteți-ne să ne clarificăm conturile publice și apoi vom vedea cine supraviețuiește. Cu toate acestea, nimeni nu va supraviețui și, mai presus de toate, nicio parte vitală a societății europene nu va supraviețui. În schimb, trebuie să avem ca obiectiv creșterea, vizând și concentrând resursele pe cercetare, instruire și provocările majore și să intrăm într-un cerc virtuos.
În cele din urmă, ar trebui să discutăm deschis despre imigrație. Spațiul Schengen nu trebuie afectat; cel mult, poate fi consolidat, dar nu ar trebui afectat deoarece este o realizare inalienabilă care susține Uniunea Europeană. Fluxurile migratoare trebuie reglementate de la Bruxelles într-un mod care recompensează incluziunea, solidaritatea și securitatea.
Marian-Jean Marinescu
Consiliul va încheia Președinția maghiară. Sunt de apreciat eforturile acestei Președinții de a finaliza dosare importante, unele dintre ele extrem de controversate.
Este o întâlnire foarte importantă pentru că se va vedea dacă Semestrul european va fi pus în aplicare. Recomandările trebuie implementate de statele membre pentru a nu pune în pericol stabilitatea. Este momentul în care statele membre trebuie să dovedească că se angajează responsabil să respecte noul mecanism.
Programele de stabilitate sau convergență și programele naționale de reformă sunt necesare, dar nu sunt suficiente. Este nevoie de un consens în ceea ce înseamnă guvernanță economică. Parlamentul a ajuns cu mari eforturi la un compromis, care sper că va fi votat mâine. Este rândul Consiliului să adopte acest pachet extrem de important pentru Uniune.
S-a discutat foarte mult în ultima perioadă despre spațiul Schengen. Este evident că o înnoire a mecanismului de evaluare este necesară. Reintroducerea unilaterală a frontierelor nu este o soluție. Este nevoie, în cazul în care un stat membru nu poate să își îndeplinească responsabilitățile de la frontierele externe, de măsuri de sprijin și de implicarea Frontex.
În cazul în care situația nu se rezolvă, Consiliul, la propunerea Comisiei, poate decide cu majoritate calificată reintroducerea controalelor la frontiere pe o perioadă limitată de timp. Cred că introducerea unilaterală a frontierelor, cum se face în acest moment, nu este o soluție.
Aprobarea raportului Președinției privind mijloacele de promovare a incluziunii populației romă în Uniunea Europeană, precum și a concluziilor referitoare la lansarea strategiei pentru regiunea Dunării pot fi pași importanți în implementarea acestor politici importante pentru Uniune.
Tunne Kelam
Dle președinte, slăbirea Pactului de stabilitate și de creștere a fost unul din factorii care au contribuit la această agravare a crizei economice, care s-a transformat într-o criză de credibilitate.
Nimeni nu este nevinovat în acest sens. Am ajuns acum într-o situație de urgență în care solidaritatea și responsabilitatea sunt tot ceea ce contează, dar solidaritatea nu reprezintă doar toți pentru unul. În exact aceeași măsură înseamnă și unul pentru toți. Fiecare stat membru trebuie să își asume responsabilitatea pentru adeziunea la Uniunea noastră și să înceapă să acționeze pentru binele comun al Europei.
Avem nevoie de mai multă Europă, iar mai multă Europă înseamnă mai multă disciplină, inclusiv măsuri concrete împotriva celor care continuă să încalce normele.
Pentru a restabili credibilitatea zonei euro, este necesar ca rolul Comisiei să devină și mai puternic, și mai independent în exercitarea guvernanței economice și efectuarea supravegherii. Comisia are nevoie de un mandat pentru a evalua situația economică a statelor membre, astfel încât să poată emite recomandări și avertismente la timp.
Dar chestiunea esențială va fi dorința politică și abilitatea de a aplica amenzile. Aplicarea acestora trebuie să devină o normă, nu un subiect al negocierilor politice. Rolul Consiliului ar trebui limitat în mod corespunzător, prin proceduri care conduc la sancțiuni potențiale. Credibilitatea UE poate fi restabilită prin îmbunătățirea calității statisticilor, eliminarea în viitor a oricărei manipulări și falsificări a informațiilor fiscale.
Țara mea, Estonia, s-a confruntat cu o criză economică profundă acum trei ani. Cu toate acestea, am acționat, am echilibrat bugetul și am intrat în zona euro. Și Letonia a acționat și cu siguranță a revenit pe drumul cel bun.
Toți pentru unul și unul pentru toți. Cu toții trebuie să acționăm pentru reformarea societății noastre. Reducerea cheltuielilor doare, dar rămâne singura soluție pentru a ne întoarce la creștere și stabilitate.
Seán Kelly
Dle președinte, am auzit multe lucruri astăzi despre "a da și a da și a da” și "a reduce și a reduce și a reduce”. Aș dori să adaug o altă dimensiune acestui amestec, și anume "a lua și a lua și a lua”. Mă refer în special la rata dobânzii percepută de către BCE țării mele, Irlanda. Ne luptăm bărbătește pentru a ne realiza obiectivele referitoare la depășirea crizei. Dar acest aspect nu ne ajută.
Din fericire, PE și Comisia au observat că am fost tratați nedrept și incorect. Perceperea unei rate de dobândă precum cea pe care o plătim noi seamănă cu legarea unei pietre de moară de gâtul unei persoane care se îneacă, în timp ce se trimite barca de salvare.
Mâine în special, voi solicita Consiliului să reducă rata dobânzii pentru Irlanda. Dacă va face acest lucru, ne vom întoarce la creștere, ne vom îndeplini angajamentele și vom fi o națiune minunată, parte din nou a Europei.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dle președinte, Consiliul European va aproba, sperăm, cele trei obiective de succes ale Președinției maghiare: strategia pentru regiunea Dunării, strategia privind populația de etnie romă și finalizarea negocierilor de aderare cu Croația. Cu toate acestea, obiectivul-cheie ar fi adoptarea "pachetului celor șase”, pachetul legislativ privind guvernanța economică. Experții și diplomații maghiari merită cele mai multe laude pentru activitatea lor extraordinară, deoarece au reușit să reducă numărul problemelor dintre Consiliu și Parlamentul European la doar câteva. Pentru a depăși impasul negocierilor, guvernul maghiar trebuie să realizeze compromisuri la cel mai înalt nivel posibil. Cu toate acestea, nu se știe încă dacă guvernul lui Viktor Orbán are suficient capital politic pentru a realiza acest lucru. Poate dl Matolcsy, care, anterior, a atacat în mod deschis și aspru semestrul european, să susțină cu credibilitate consolidarea guvernanței economice? Sper că încă putem înregistra un progres în cadrul Consiliului. Europa are nevoie de introducerea guvernanței economice cât mai repede posibil.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle președinte, ceea ce merită din partea următorului Consiliu European din luna iunie situația economică și socială gravă, care afectează mai multe state membre ale Uniunii este o examinare foarte atentă, o reflectare profundă asupra cauzelor sale și acceptarea responsabilității pentru creșterea politicilor neoliberale ale Uniunii, cum ar fi privatizările și devalorizarea forței de muncă, care provoacă o sporire a gradului de inegalitate socială, o mai mare divergență economică și creșterea șomajului, a sărăciei și a excluziunii sociale. Membrii Consiliului sunt indiferenți față de lupta lucrătorilor și a oamenilor obișnuiți și, din nefericire, aceștia propun să se confere un caracter permanent politicilor neoliberale care au provocat deja crize grave în Grecia și Irlanda și care amenință Portugalia și alte state membre.
În final, aceștia încearcă să faciliteze obținerea unor profituri mai mari din capital și din creșterea speculațiilor financiare și întotdeauna pe cheltuiala acelorași grupuri: lucrătorii, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, agricultorii și oamenii afectați de aceste reduceri ale investițiilor și de politicile de austeritate.
Franz Obermayr
(DE) Dle președinte, actuala politică a UE în domeniul migrației a eșuat. Un exemplu îl reprezintă planurile Comisiei pentru așa-numitele parteneriate pentru mobilitate, cu scopul de a oferi un aspect de legalitate afluxului masiv de persoane din Africa de Nord. Dna Malmström a declarat în repetate rânduri că Europa este aparent dependentă de imigrația din Africa de Nord. Cu toate acestea, faptul că multe state membre trebuie să gestioneze o rată mare a șomajului, în special în rândul tinerilor, este intenționat ignorat. În Libia, populația s-a dublat în ultimii 20 de ani. Astfel, dacă porțile spre Africa de Nord rămân deschise, presiunea asupra pieței europene a muncii va crește și mai mult. Prin urmare, nu avem nevoie de mai mulți imigranți din Africa de Nord, ci mai degrabă de oprirea completă a imigrației. Cetățenii noștri nu doresc parteneriate pentru mobilitate în această privință; în schimb, doresc parteneriate pentru readmisie. Cetățenii noștri nu doresc granițe deschise, ci mai degrabă reintroducerea controalelor și consolidarea Frontex. Și acest lucru se cuvine a fi luat în considerare la următoarea reuniune a Consiliului când se va discuta despre "progresul" înregistrat în politica din domeniul imigrației.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Dle președinte, ne-am petrecut o mare parte din timp discutând, pe bună dreptate, despre criza din Grecia, deoarece aceasta reprezintă o problemă uriașă. Încă din timpul dezbaterii de ieri, dl Barroso ne-a cerut sprijinul în legătură cu problema privind spațiul Schengen. Faptul că dl Barroso ne-a cerut sprijinul în Parlament înseamnă că anticipează o situație foarte dificilă și discuții complicate cu șefii diverselor guverne. Aș dori să afirm faptul că spațiul Schengen și libertatea de a călători în Europa oferită de acesta au reprezentat un simbol al libertății și al Uniunii Europene, precum și una dintre principalele realizări și cele mai mari valori ale Uniunii Europene, pentru mine personal, ca polonez, și pentru întreg poporul polonez. Nu putem permite îngrădirea acestei libertăți sau dezintegrarea spațiului Schengen, întrucât exact acest tip de decizii și politici determină modul în care UE este percepută. Așadar, aș solicita nu doar protejarea sistemului Schengen, dar și includerea României și a Bulgariei sau măcar implicarea acestora în acest sistem, cât mai curând posibil.
Bogusław Liberadzki
(PL) Dle președinte, am avut o mare satisfacție în timpul dezbaterii de astăzi să observ cele două tabere care s-au format cu privire la cauzele acestei situații și la recomandările formulate; neoliberalii, pe de o parte, și deputații de stânga, pe de altă parte. Este evident faptul că după atâtea luni de dezbateri despre situația din Europa, am ajuns la concluzia că, în primul rând, există o amenințare foarte puternică și, în al doilea rând, este necesară o cooperare. În legătură cu acest lucru, m-am bucurat să îl ascult pe dl Barroso spunând astăzi că va fi prezentată o propunere cu privire la o taxă pe tranzacțiile financiare. Sunt încântat că lucrurile stau astfel. Este o rușine că nu lucrăm deja cu un proiect final, dar faptul că există un astfel de proiect este un lucru demn de salutat. Dacă îmi permiteți, aș dori să subliniez încă un aspect: pentru moment ne concentrăm asupra zonei euro, dar, avem, de asemenea, o "zonă non-euro” în Uniunea Europeană și ar trebui să ne asigurăm că aceasta nu se confruntă cu probleme.
Simon Busuttil
(MT) Dle președinte, referitor la problema imigrației, mâine ne așteptăm la trei lucruri. Primul este acela ca spațiul Schengen să fie protejat deoarece reprezintă libertatea cetățenilor noștri și constituie unul dintre elementele cele mai vizibile pentru cetățenii Uniunii Europene. În al doilea rând, ne așteptăm și la o responsabilitate comună asupra frontierelor externe, nu doar asupra celor interne. Acest lucru va presupune o agenție Frontex mai puternică, precum și o solidaritate sporită și împărțirea responsabilităților într-un mod echitabil și cinstit. De asemenea, va necesita o mai mare cooperare cu țările sud-mediteraneene în care au avut loc revoluții. Avem nevoie, mai presus de orice, de o reală voință politică. Dacă această voință lipsește, atunci niciodată nu vom pune în practică ceea ce rostim aici.
Maroš Šefčovič
vicepreședinte al Comisiei. - Dle președinte, dezbaterea energică și animată de astăzi este o dovadă clară că agenda Consiliului European este deosebit de importantă și crucială pentru viitorul Europei.
Grecia a fost foarte prezentă în majoritatea intervențiilor noastre. Știm că situația din Grecia este foarte dificilă și că nu există soluții simple. Sunt de acord cu toți cei care au afirmat că este foarte important să îi demonstrăm poporului elen că nu este vorba numai de reduceri și austeritate, ci și că există lumină la capătul tunelului și că putem ajuta cu adevărat Grecia să revină pe calea prosperității.
Austeritatea trebuie însoțită, așadar, de politici și măsuri care să stimuleze creșterea economică. Sunt pe deplin convins că Uniunea Europeană și Comisia pot realiza acest lucru. Putem ajuta Grecia să își intensifice capacitatea administrativă. Putem ajuta Grecia să absoarbă mai bine fondurile structurale și să le investească în sectoarele strategice care stimulează creșterea economică și putem ajuta autoritățile elene la îmbunătățirea calității colectării taxelor.
Știm cum să ajutăm țările să își îmbunătățească sistemele de educație. Cred că acum putem cu toții să realizăm acest lucru, iar Comisia este pregătită să acționeze în acest sens. Suntem pregătiți să elaborăm programe de asistență tehnică pentru a însoți măsurile dificile de austeritate pe care autoritățile din Grecia trebuie să le adopte. Astfel, dorim să demonstrăm clar că Europei îi pasă; Europa reprezintă solidaritate și Europa oferă o mână de ajutor dacă o țară se află într-o astfel de suferință.
Cu toate acestea, un mesaj similar trebuie să vină din partea clasei politice din Grecia. Putem să facem tot posibilul, însă avem nevoie din partea autorităților elene de un semn clar de unitate și de un semn clar de determinare pentru rezolvarea problemelor dificile din această țară. Acesta ar fi apelul meu și apelul Comisiei către reprezentanții clasei politice din Grecia: cooperați, dovediți-ne că sunteți uniți, arătați-ne o abordare unită la problemele foarte dificile. Este momentul potrivit și ar fi un gest de mare responsabilitate.
Nu mulți dintre dvs. au amintit elementul foarte important al concluziei acestui semestru european. Totuși îl voi menționa aici deoarece avem nevoie de ajutorul deputaților din Parlamentul European să se întoarcă în circumscripțiile lor și să le explice alegătorilor că semestrul european a luat sfârșit și încep semestrele naționale. Cred că știm ce trebuie făcut; avem recomandări specifice pentru fiecare țară, care sunt corecte, foarte oneste și foarte detaliate pentru fiecare stat membru, dar în acest moment avem nevoie de cooperarea autorităților naționale și a guvernelor naționale pentru a lansa efectiv și a pune în aplicare reformele din statele membre. Numai în acest fel vom îmbunătăți calitatea și competitivitatea economiei europene și vom repune economia europeană pe picioare.
Aș dori să confirm încă o dată faptul că va exista o propunere din partea Comisiei Europene privind o taxă pe tranzacțiile financiare. A fost necesar să efectuăm o evaluare de impact foarte detaliată și aceasta este aproape finalizată. Va fi una dintre propunerile noastre și una dintre contribuțiile noastre în cadrul dezbaterii globale despre aceste probleme foarte importante. Încă o dată, Europa va asigura coordonarea acestei probleme și sperăm că și partenerii noștri internaționali ne vor urma exemplul.
Câțiva dintre dvs. s-au referit la spațiul Schengen și la importanța de a avea politici de înaltă calitate în domeniul imigrației. Aș dori să vă asigur că suntem perfect conștienți de faptul că libertatea și drepturile cetățenilor la liberă circulație în Europa reprezintă una dintre realizările cele mai importante și ar trebui să o prețuim foarte mult. Comisia va acționa ca un gardian al tratatelor și ar fi gata să acționeze dacă fundamentele de bază ale acestor proiecte sunt puse la îndoială.
După evenimentele recente, trebuie, de asemenea, să recunoaștem că avem nevoie de o soluție complexă pentru toate aspectele migrației și că trebuie să ne întărim încrederea în sistem. Așadar, Comisia este convinsă că numai un proces coordonat și realizat la nivelul Comunității este adecvat, spre deosebire de inițiativele unilaterale ale statelor membre de a reintroduce controale la frontierele interne.
Avem, de asemenea, nevoie de un sistem comun european de azil care să fie mai eficient și mai protector. Vom face tot posibilul să asigurăm o bună funcționare a sistemului până în anul 2012. Aceasta este abordarea Comisiei și sper că va fi sprijinită de către Parlamentul European și statele membre.
Vă rog să îmi permiteți să spun câteva cuvinte despre guvernanța economică și "pachetul celor șase”. Ați ascultat deja poziția președintelui Comisiei și veți avea ocazia să discutați mai amănunțit despre această problemă cu colegul meu, comisarul Olli Rehn. Aș dori să subliniez doar un singur element, și anume importanța de a avea un acord mai devreme decât mai târziu, deoarece timpul ne presează și avem nevoie de noi instrumente pentru a guverna economiile europene într-un mod mai sigur și mai bun în viitor.
O concluzie legată de Croația. Cred că este timpul și momentul potrivit să felicităm Croația pentru că se apropie de un moment istoric și cred că acest lucru ar trebui să transmită un semnal foarte bun, nu doar pentru toți croații, ci și pentru toți cetățenii din Balcanii de Vest.
Aș dori, de asemenea, să felicit Parlamentul European și pe raportorul acestuia, dl Swoboda, precum și Președinția maghiară, care a realizat un lucru excelent avansând această chestiune atât de mult și permițându-ne să avem rezultate foarte bune în acest moment.
Ultimul cuvânt de mulțumire se îndreaptă către dna Enikő Győri. Dânsa a afirmat în nenumărate rânduri că și-a dorit să conducă o președinție favorabilă Parlamentului. Cred că a dovedit-o prin prezența constantă în această Cameră. Aș dori, de asemenea, să îi mulțumesc pentru excelenta cooperare cu Comisia.
Enikő Győri
președintă în exercițiu a Consiliului. - (HU) Dle președinte, dle comisar, doamnelor și domnilor, permiteți-mi să folosesc limba maternă la această ultimă sesiune plenară la care particip. În primul rând, aș dori să vă mulțumesc tuturor pentru recunoașterea activității noastre, întrucât am putut auzi numeroși deputați din diferite grupuri politice afirmând că Președinția maghiară a realizat un lucru bun. Personal, cred că într-adevăr merită să conduci o președinție favorabilă Parlamentului în Uniunea Europeană.
Președintele Barroso a făcut aluzie la "pachetul celor șase”, iar vicepreședintele Šefčovič a menționat negocierile cu Croația și diferite dosare. Existența procedurii de codecizie în Uniunea Europeană oferă Consiliului și președinției ocazia de a construi relații personale cu un număr mare de deputați și de a intensifica cunoașterea reciprocă a problemelor fiecăruia în cadrul instituțiilor, ceea ce cred că reprezintă o mare oportunitate pentru noi toți.
Vă mulțumesc pentru organizarea acestei dezbateri de astăzi. Cred că suntem de acord asupra principiilor fundamentale și valorilor de bază, despre care s-a discutat mult astăzi, și s-a discutat chiar și despre filozofii de integrare europeană și trebuie să afirm că majoritatea discursurilor membrilor au reflectat această înțelegere dintre noi. Consiliul European trebuie să abordeze astăzi probleme extrem de dificile, și suntem de acord cu acest lucru. Aș fi mai prudent atunci când se folosește cuvântul "istoric”, deoarece cred că subestimăm conceptul dacă îl folosim prea des.
Sunt total de acord că teama și neîncrederea nu sunt buni consilieri și că liderii UE nu ar trebui să se lase conduși de aceste emoții în timpul ședințelor de mâine și de poimâine. Acesta este atât crezul meu, cât și al Președinției maghiare, acela că trebuie să ne bazăm toți pașii pe încredere - și aș putea afirma chiar încredere reciprocă - în asumarea responsabilității și în solidaritate, exact cum ne-ați îndemnat. Indiferent dacă este vorba despre politica economică, reformele spațiului Schengen, azil sau extindere, acesta este lucrul pe care trebuie să ne bazăm. Soluția - așa cum a fost propusă de către marea majoritate - este mai multă Europă, o Europă mai puternică; Președinția maghiară a lucrat în ultimele șase luni având în minte acest lucru. Este într-adevăr convingerea noastră fermă că integrarea mai profundă este soluția pentru problemele noastre comune.
În final, aș dori să prezint problemele care au fost transmise Președinției maghiare ca "temă pentru acasă” de către Consiliile Europene anterioare, mai precis: rezultatele și realizările care vor fi prezentate la summitul care începe mâine, pentru că, până la urmă, trebuia să încheiem o înțelegere cu dvs. privind anumite dosare și trebuia să ajungem la un acord legat de și alte probleme.
Să încep cu problemele economice. Deja am avut discuții despre semestrul european și aș dori să îi mulțumesc vicepreședintelui Šefčovič, deoarece merită cu adevărat să informăm publicul despre ce înseamnă acest semestru. Este vorba despre asigurarea transparenței necesare pentru a cunoaște modul în care statele membre se administrează ele însele, astfel încât să le putem trimite semnale de avertizare din timp. Salut faptul că Parlamentul European respectă această practică și îi acordă o atenție deosebită; în acest semestru european încurajăm statele membre să mențină o gestionare bugetară mai strictă și, în același timp, stabilim bazele practicii de identificare a creșterii economice în muncă intensă și creativitate.
În ceea ce privește "pachetul celor șase”, în curând, în Cameră, va exista o dezbatere aprofundată despre acesta. Permiteți-mi să menționez două motive pentru care aș prefera adoptarea prezentului acord. Primul, deoarece pachetul este bun. Este mai bun decât propunerea inițială a Consiliului și deoarece Consiliul a arătat concesii față de Parlament pentru fiecare problemă de pe agenda acestuia. Am obținut concesii chiar și în ceea ce privește votul cu majoritate calificată inversată. Așadar, nu pot fi de acord cu opinia dlui Lambsdorff conform căreia întreg pachetul are un singur dinte, și anume votul cu majoritate calificată inversată. Avantajul acestui pachet este într-adevăr faptul că aduce mai multe verificări și echilibre în sistem, prin intermediul cărora crize precum cea din 2008 să poată fi evitate în viitor.
În ceea ce privește libera circulație a persoanelor, doresc să vă spun că la Consiliul Justiție și Afaceri Interne din 9 iunie, Președinția maghiară a adoptat în unanimitate o concluzie care prevede că libera circulație trebuie păstrată, că trebuie să revizuim măsurile pe care le avem deja la dispoziție și numai după ce le-am epuizat și doar dacă apar cu adevărat probleme noi care necesită ajustarea acquis-ului actual, putem lua măsuri excepționale în situații excepționale și că modalitățile ar trebui elaborate odată ce dispunem de o propunere legislativă concretă care, după câte știu, va fi prezentată în această toamnă.
Tocmai am primit vești că, în paralel cu această ședință plenară, Consiliul a fost de acord asupra singurei probleme deschise privind Frontex; așadar, negocierile legate de consolidarea Frontex au fost încheiate cu succes. Mulțumesc Parlamentului pentru cooperare.
Cealaltă temă oferită de Consiliul European a fost aceea de a crește volumul de creditare al Băncii Europene de Investiții și, din acest punct de vedere, am putut ajunge la un acord cu Parlamentul, ceea ce reprezintă un alt succes pe care l-am înregistrat, și cred că acesta a reprezentat un pas important pentru reconcilierea situației în țările din Africa de Nord.
Ca o notă marginală, trebuie să răspund intervenției dlui Tabajdi. Trebuie să resping observațiile sale privind membrii guvernului maghiar, care cred că au la bază motivații politice interne. În primul rând, v-aș ruga să vă informați de la colegii dvs. din cadrul Comisiei pentru afaceri economice și monetare a Parlamentului European despre activitatea ministrului economiei naționale, György Matolcsy, deoarece atmosfera de la audierea de ieri a fost puțin diferită de ceea ce ați discutat astăzi aici. V-aș recomanda, de asemenea, să citiți răspunsurile statelor membre la propunerile Comisiei în ceea ce privește semestrul european. Oricine este liber să reacționeze și să critice conținutul, pentru că totul în Uniunea Europeană se bazează pe dezbateri și schimburi de opinii și este adevărat că numeroase state membre au criticat deja conținutul. În al doilea rând, aș dori să vă precizez una dintre caracteristicile pozitive ale Președinției maghiare, cheia succesului nostru în stabilirea de acorduri cu instituțiile europene privind atât de multe aspecte, și anume respectul pentru tratate și pentru competența instituțiilor. Trimitem "pachetul celor șase” către Consiliu înțelegând astfel că Președinția maghiară a făcut tot ceea ce a putut pentru a ajunge la un acord, care a fost apreciat de către președintele Barroso și colegii dvs. din această Cameră în reuniunile comisiei. Așadar, trimitem acum acest pachet către Consiliul European, al cărui președinte este Herman Van Rompuy, iar acesta va decide asupra unui plan de acțiune.
Nu în ultimul rând, aș dori să discutăm despre aderarea Croației. După cum am afirmat la început, sunt atentă la utilizarea cuvântului "istoric”. Cu toate acestea, în cazul Croației cred că am ajuns, într-adevăr, într-un moment istoric, deoarece transmitem un mesaj foarte important către Balcanii de Vest, și anume că aceștia au un viitor în Uniunea Europeană. Sper sincer că șefii de state membre și de guverne din UE vor lua decizia politică mâine și poimâine cu privire la aderarea Croației și că negocierile se pot încheia în ultimele ore ale Președinției maghiare, cel târziu la data de 30 iunie. Comisia Europeană a lucrat neîntrerupt pentru a elabora un raport pozitiv la data de 10 iunie. Pot să vă asigur de faptul că atât croații, cât și Președinția maghiară au lucrat zi și noapte pentru a realiza acest lucru. Am avut reuniuni ale grupurilor de lucru din Consiliu în fiecare zi pentru a putea finaliza această activitate.
În final, aș dori să mulțumesc nu doar acestei Camere - lucru pe care l-am făcut deja - ci și partenerilor noștri din trio, Spania și Belgia, pentru cooperarea lor excelentă și pentru faptul că am putut finaliza programul de 18 luni al trioului și urez Poloniei numai bine și o președinție favorabilă Parlamentului.
Președinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Carlos Coelho
Următorul Consiliu European este de o importanță deosebită, deoarece în centrul dezbaterilor se vor afla cele două componente majore ale integrării europene. Prima reprezintă integrarea economică sub forma unui program de guvernanță economică, care ar trebui să permită găsirea celor mai bune soluții pentru a ieși din criza economică și financiară, precum și măsuri concrete pentru țările aflate în situații economice deosebit de dificile; în acest scop, Consiliul ar trebui să transmită un mesaj clar de solidaritate și responsabilitate. În al doilea rând, această perioadă de tensiuni și presiuni puternice datorate migrației cu care ne confruntăm nu poate servi ca o scuză pentru reducerea marelui succes al spațiului Schengen, un sinonim pentru libertatea de circulație. Nu putem să mai schimbăm acest succes, ci, mai degrabă, trebuie să îl protejăm, consolidăm și dezvoltăm. Sper ca acest Consiliu să transmită un mesaj puternic și clar în acest sens, evidențiind faptul că statele membre trebuie să respecte și să pună în aplicare în mod corespunzător și eficient normele spațiului Schengen. Trebuie să atragă atenția asupra necesității de a îmbunătăți solidaritatea și împărțirea responsabilităților între statele membre și de a spori competențele și resursele Frontex. Trebuie, de asemenea, să sublinieze necesitatea constituirii unui adevărat mecanism de evaluare pentru Schengen care să verifice conformitatea cu normele și controalele la frontieră, să identifice problemele, să contribuie la rezolvarea acestora și, în ultimă instanță, să penalizeze statele membre dacă acestea persistă în a nu se conforma.
João Ferreira
Efectele dramatice ale așa-numitelor măsuri de austeritate sunt extrem de vizibile. După cum mulți au avertizat acum un an, programul Fondul Monetar Internațional - Uniunea Europeană (FMI-UE) pentru Grecia a cauzat nu numai un dezastru economic și o devastare socială, dar s-a dovedit incapabil să îndeplinească tocmai obiectivele care se presupune că l-au justificat: țintele de reducere a deficitului nu au fost atinse, datoria publică a țării trebuie să fie aproximativ 170 % în acest moment, iar ratele dobânzilor cerute de piețe privind datoria publică au crescut fulgerător. Cu toate acestea, Consiliul European pregătește un nou plan de atac. În afară de programele FMI-UE construite în mod identic, pe care dorește să le aplice în Irlanda și acum în Portugalia, se pregătește să întărească atacul asupra Greciei, creând și mai multe constrângeri pentru populația acestei țări.
Aceștia sunt cei mai recenți pași în acest proces de imixtiune și extorsiune, care este clar colonial prin natura sa. Se intenționează utilizarea guvernanței economice pentru a instituționaliza și permanentiza politicile intervenționiste și măsurile asociate cu exemplele actuale și în derulare ale imixtiunii FMI-UE. Se dorește permanentizarea "condiționalității”, precum și a controlului extern asupra conturilor și politicilor naționale, care sunt atent supervizate de către principalele puteri din Uniunea Europeană. O încălcare (sau chiar și simpla amenințare de încălcare) a dictatelor acestora ar conduce la penalități severe. Acestea sunt evoluții inacceptabile care arată cât de retrogradă, reacționară și antidemocratică este cu adevărat această Uniune Europeană.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Ne aflăm într-un moment crucial când viitorul economic al Europei se decide sub forma unui program de guvernanță economică. În plus, în decurs de câteva zile, Uniunea Europeană va decide în legătură cu acordarea următoarei tranșe de ajutor economic pentru Grecia. În opinia mea, dacă vom ieși din criză, atunci avem nevoie de o mai mare integrare economică în cadrul Europei, nu de sancțiuni sau restricții suplimentare. Astăzi, Uniunea Europeană cuprinde atât zona euro, cât și celelalte state membre, iar în timp ce zona euro, după cum se știe, împarte o singură monedă, aceasta este formată și din 17 piețe de obligațiuni și 17 strategii de dezvoltare ale guvernelor.
Grupul politic din care fac parte, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, este așadar în favoarea adoptării unor soluții pozitive, precum o integrare economică mai puternică. Credem, de asemenea, că presiunile ar trebui exercitate asupra celor care sunt responsabili de criza economică, prin urmare, ideea unei taxe pe tranzacțiile financiare, și nu asupra victimelor acesteia, cum ar fi cetățenii Greciei.
Actuala reuniune a Consiliului European este, de asemenea, ultima din timpul Președinției maghiare a Consiliului, care nu a câștigat laudele care i s-ar fi cuvenit, întrucât o serie de proiecte concrete de pe agenda de lucru a Uniunii Europene la care au lucrat maghiarii, inclusiv cele legate de guvernanța economică, au fost puse în umbră de problemele politice, cum ar fi legislația privind mass-media sau Constituția Ungariei. Sper ca Polonia, care urmează să preia președinția, nu va urma exemplul vecinilor noștri și că succesele acesteia nu vor fi eclipsate de campania electorală pentru Seim.
Sylvie Guillaume
Mă întreb care va fi rezultatul acestui Consiliu. Ar trebui să fie o ocazie favorabilă pentru a dezbate progresul înregistrat în ceea ce privește aplicarea politicilor de azil și imigrație, precum și urmările revoluțiilor din țările arabe de la granițele Europei. Dacă am ales să folosim această oportunitate pentru a întări controalele la frontierele externe, ar trebui spus numaidecât că am ales din nou ținta greșită. Nu este suficient doar să urmăm o politică represivă care știm că este ineficientă și provoacă mari suferințe umane. Să ne amintim că există oameni care au nevoie de protecție la porțile Europei și aceste porți rămân închise pentru aceștia sub falsul pretext al costurilor și abuzurilor. După Ziua Internațională a Refugiaților pe care am sărbătorit-o recent, trebuie să insistăm, mai presus de orice, asupra responsabilităților noastre ca europeni, pe care statele membre, în mod eronat, se tem să și le asume. În caz contrar, termenul limită din 2012, pe care aceste state membre s-au angajat să îl respecte, ar putea foarte bine să fie ratat.
Zita Gurmai
în scris. - Ne pregătim pentru o reuniune încărcată a Consiliului European care va fi, în opinia mea, chiar de o importanță istorică. Președinția maghiară are câteva povești de succes importante la activ: strategia Dunării și adoptarea strategiei de la Roma. Cu toate acestea, sper că după activitatea de înaltă calitate prestată la un nivel profesionist, va avea suficientă pondere și agilitate politică pentru a atinge obiective importante în alte domenii, cum ar fi aderarea Croației, migrația și problema foarte presantă a guvernanței economice. Trebuie să lucreze mult pentru a realiza un acord între cele 27 de state membre, pentru a reflecta unitatea și bunăvoința Europei de a depăși criza și de a apăra esența integrării europene. Sunt impresionată că prima președinție UE a țării mele se desfășoară într-o perioadă atât de provocatoare și sper că săptămâna aceasta Consiliul European se va ridica la înălțimea așteptărilor.
Andreas Mölzer
în scris. - (DE) În timp ce campioana mondială în domeniul imigrației, Canada, atrage mai mulți imigranți cu înaltă calificare decât orice altă regiune din lume - astfel încât cei care nu sunt capabili să își câștige existența pleacă repede din nou - Europa aproape continuă o politică a "imigrației plină de compasiune pentru cei necalificați”. Adevărul este că majoritatea africanilor care vin în Europa nu sunt refugiați, ci imigranți economici. Această târguială umană sub o falsă etichetă de "refugiați”, precum și cererea umanitară de azil provoacă daune ireparabile sistemului de azil.
O politică europeană în domeniul azilului este condamnată la eșec din cauza unor efecte secundare nedorite ale propunerilor anterioare: "Regulamentul de la Dublin” a fost menit să prevină turismul de azil. Acum, țările cu frontiere externe ușor accesibile sunt luate cu asalt, dar majoritatea solicitanților de azil vin totuși în țările cu cele mai generoase sisteme de securitate socială. Era de așteptat ca prin acordarea unui tratament egal solicitanților de azil și populației naționale, în ceea ce privește accesul la piața muncii și securitatea socială, să se încurajeze migrația economică.
Prin sporirea drepturilor imigranților ilegali deportarea acestora devine aproape imposibilă. O lege uniformă privind azilul ar fi de dorit doar dacă ar avea la bază cea mai dură lege națională privind azilul, precum cea din Danemarca, de exemplu, și dacă ar exista consecințe pentru încălcarea legii, precum viza turistică pentru imigranții ilegali.
Un sistem european de azil bazat pe principiile esențiale ale umanitarismului și pe soluții de compromis trebuie respins cu fermitate. În final, trebuie să existe o diferențiere clară între refugiații cu drept de azil și migranții economici. În plus, Frontex și acordurile de readmisie trebuie dezvoltate în continuare, iar imigranții ilegali trebuie să fie deportați cu consecvență.
Cristian Dan Preda
în scris. - În perspectiva Consiliului european din 23-24 iunie, aș vrea să abordez chestiunea aderării Croației. Doresc, în primul rând, să îmi manifest satisfacția în privința faptului că ceea ce am susținut printr-un amendament depus împreună cu colegul Bernd Posselt la rezoluția privind Raportul de progres pentru 2010 al Croației este pe cale să devină realitate. Salut, prin urmare, consensul atins în sânul Consiliului Afaceri Generale asupra încheierii negocierilor cu Croația până la sfârșitul acestei luni și sper ca Consiliul european să formalizeze acest lucru. După șase ani de negocieri, a venit timpul ca eforturile Croației pentru îndeplinirea criteriilor de aderare să fie recunoscute și sper ca în 2013 să putem spune "bun venit" Croației ca al 28-lea stat membru. Decizia Consiliului european va da un semnal extrem de puternic Balcanilor de Vest în ansamblu, încurajând guvernele din regiune să continue reformele. Este un proces lung și care cere sacrificii, însă în cele din urmă, eforturile de integrare sunt răsplătite. Salut, în același timp, atitudinea pozitivă a autorităților croate ce privesc mecanismul de monitoring până în momentul aderării efective ca un element de motivare suplimentar, însă prelungirea acestuia după această dată nu ar trebui să fie o opțiune.
Joanna Senyszyn
Spațiul Schengen va reprezenta una dintre problemele discutate la următoarea reuniune a Consiliului. În acest context, aș dori să atrag atenția Camerei asupra numărului tot mai mare de persoane care discută despre reintroducerea controalelor la frontiere. Danemarca plănuia să ia o decizie în acest sens. Motivele enumerate, respectiv lupta împotriva crimei transfrontaliere și creșterea imigrației ilegale, reprezintă probleme foarte grave, dar acestea nu pot fi rezolvate prin închiderea granițelor. Această cale de atac contravine regulamentelor UE privind libera circulație a bunurilor și serviciilor. De asemenea, va conduce la o creștere a xenofobiei și la sporirea influenței partidelor care proclamă sloganuri naționaliste și populiste.
Mai presus de orice, avem nevoie de soluții comune și mai eficiente pentru protecția frontierelor externe ale UE și de criterii uniforme pentru toate statele membre în ceea ce privește politica din domeniul imigrației. În acest context, aș invita Comisia Europeană fie să își susțină opoziția fermă față de reintroducerea controalelor la frontiere, fie să instituie norme, criterii și mecanisme comune, echidistante și rezonabile pentru o posibilă reintroducere a acestora.
Silvia-Adriana Ţicău
în scris. - În primul rând, mă alătur colegilor care susțin să fim solidari cu Grecia. Uniunea Europeană trebuie să fie fermă și unită în această decizie.
În al doilea rând, Spațiul Schengen este una dintre cele mai mari realizări ale UE, ale cărei principii trebuie respectate și aparate. În acest context, consider că nu este acceptabilă reinstaurarea controalelor la frontiere în interiorul Spațiului Schengen și nici introducerea de criterii suplimentare pentru statele membre care doresc să adere la Spațiul Schengen și îndeplinesc criteriile tehnice specifice.
În al treilea rând, salut adoptarea de către Consiliul European a Strategiei UE pentru Regiunea Dunării. Cooperarea în Regiunea Dunării cunoaște o istorie îndelungată: una dintre primele instituții europene, Comisia Europeană a Dunării, a fost înființată în 1856, cu sediul inițial la Galați, în România, și având ca scop asigurarea liberei navigații pe Dunăre. Solicit statelor membre implicate să dea prioritate implementării acestei strategii, asigurând astfel dezvoltare economică și socială pentru cei peste 120 de milioane de cetățeni ce trăiesc în această macro-regiune.
În final, solicit Consiliului European și statelor membre eliminarea barierelor existente privind libera circulație a lucrătorilor români și bulgari. Ridicarea acestor bariere înseamnă respectarea principiilor fundamentale ale UE, precum libera circulație a persoanelor și solidaritatea.
Angelika Werthmann
în scris. - (DE) Consiliul European are câteva puncte planificate pe agenda de lucru a reuniunii. În legătură cu criza din Grecia, trebuie subliniat clar faptul că Uniunea Europeană nu înseamnă doar a "oferi” sau "a lua”, ci funcționează pe baza principiului "reciprocității”. Totuși, acest lucru înseamnă, de asemenea, că dacă o țară primește ajutor, aceasta trebuie să respecte măsurile puse în aplicare în acest scop. Îmbunătățirea Pactului de stabilitate și de creștere este foarte binevenită, doar pentru a preveni ca un stat membru să se confrunte cu orice alte dezastre financiare. Cu privire la planificata aderare a Croației, faptul că aceasta îndeplinește criteriile de aderare este un lucru binevenit, dar totuși trebuie adresată întrebarea referitoare la modul efectiv de finanțare a sumei de aproximativ 500 de milioane de euro la care Croația are dreptul.
