Yritysten yhteiskuntavastuu: uusi kumppanuus (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Howittin laatima työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietintö yritysten yhteiskuntavastuusta: uusi kumppanuus.
Richard Howitt 
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, yritykset, poliitikot ja etenkin kansalaiset ymmärtävät, että köyhyys ja ympäristön tuhoutumiseen liittyvät ongelmat ovat edelleen nykymaailman vitsauksia. Monet yritykset ovat viimeisten kymmenen vuoden aikana alkaneet tutkia, miten ne voivat hallinnoida yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevaa vaikutustaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevilla aloitteilla. Ei voida odottaa, että yritykset ottavat yksin vastuun vastaamisesta näihin haasteisiin. Nyt on kuitenkin aika antaa tiedonantoja, järjestää konferensseja ja laatia käytännesääntöjä, jotta asiassa alkaa tapahtua huomattavia ja tuntuvia muutoksia ja jotta prosessista siirrytään tuloksiin.
Euroopan parlamentti kiinnittää tästä asiasta toimitettavassa äänestyksessä huomiota siihen, millaisia rajoituksia yhteiskuntavastuun vapaaehtoisessa raportoinnissa ja sosiaalisessa auditoinnissa nykyään esiintyy. Toteamme, että hintojen jatkuva halpeneminen voi heikentää ihmisten oikeudenmukaista kohtelua työssä. Väitämme, että yritysten yhteiskuntavastuun onnistuminen edellyttää useisiin eri sidosryhmiin perustuvaa lähestymistapaa, kansainvälisesti hyväksyttyjä normeja sekä riippumatonta valvontaa ja tarkastusta. Vaadimme toimia, joilla puututaan yritysten väärinkäytöksiin kehitysmaissa ja tarjotaan keinoja hyvittää tällaiset väärinkäytökset niiden uhreille.
Komission tiedonannoissa jättäydytään mielestäni syrjään tästä keskustelusta, omaksutaan "kaikki kelpaa" -toimintatapa yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja otetaan se riski, että Euroopan unioni jää jälkeen muusta maailmasta. Tänä iltana en kuitenkaan ehdota, että hylkäämme komission toimintatavan. Pyydän Euroopan parlamenttia itse asiassa edistämään yritysten yhteiskuntavastuuta rakentavassa hengessä laatimalla ohjelman osittain uudelleen ja antamalla yksityiskohtaisia suosituksia asioista, joissa komissio tekee sitoumuksia, jotta hienot sanat voidaan muuttaa konkreettisiksi toimiksi, jotta kehittymässä oleva yritysten liittouma on täysin avoin, jotta sidosryhmien väliseen eurooppalaiseen foorumiin voidaan taas luottaa ja kansalaisjärjestöt saadaan takaisin neuvottelupöydän ääreen, jotta yritysten yhteiskuntavastuuta voidaan lisätä antamalla tosiasiallista rahoitusapua ja jotta yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia periaatteita voidaan todella tukea komission toimissa ja ohjelmissa, myös yrityksiä, työllisyyttä, omistajaohjausta sekä etenkin kauppaa ja kehitysyhteistyötä koskevissa ohjelmissa.
Tiedän, etteivät komission jäsenet Verheugen ja Špidla voi hyväksyä tänä iltana kaikkia parlamentin suosituksia. Henkilökohtaiset tapaamiset, joita minulla oli heidän kanssaan mietinnön laadintavaiheessa, olivat kuitenkin mielestäni rohkaisevia, ja olen niistä kiitollinen. Pyydän heitä nyt julkisesti lupaamaan, että nykyisen komission toimikaudella EU:ssa todellakin edistytään ratkaisevasti yritysten yhteiskuntavastuun alalla.
Tiedän myös, että jotkut parlamentin jäsenet pyrkivät vastustamaan mietintöäni tässä keskustelussa. Totean heille, että tämä mietintö on huolellisesti laadittu poliittisten ryhmien välinen kompromissi. Haluan todellakin lausua lämpimät kiitokset varjoesittelijälle.
Kannatamme ainoastaan sellaisen uuden säädöksen antamista, joka koskee yritysten pakollista raportointia yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevista asioista. Toistamme aiemmin ilmaisemamme kannan ja lähetämme voimakkaan poliittisen viestin parlamentista. Kaikki muut ehdotuksemme koskevat voimassa olevien säädösten tehokkaampaa soveltamista ja täytäntöönpanoa sekä vapaaehtoisen toiminnan tukemista.
Jotkut tätä asiaa vastustavat parlamentin jäsenet ja parin parlamentin ulkopuolisen järjestön edustajat haluavat estää EU:n tason toiminnan, ja haluan sanoa heille, etteivät he mielestäni tuo tällä tavoin esiin eivätkä tosiasiassa puolusta yritysten keskeisiä etuja eivätkä ajattele yritysten parasta yritysten yhteiskuntavastuun alalla. Esimerkiksi yrityksen johtajien ihmisoikeusaloitetta kannattava tanskalainen lääkealan yritys Novo Nordisk totesi meille, että on tärkeää ottaa käyttöön vähimmäisvaatimukset, jotta kaikilla voi olla tällä alalla yhdenvertaiset mahdollisuudet. Esimerkiksi Euroopan investointi- ja tutkimuspalvelun edustajat totesivat meille, että olisi erittäin myönteistä, jos saisimme komission taas omaksumaan aiempaa sisältölähtöisemmän lähestymistavan yritysten yhteiskuntavastuun alalla. Eurooppalaisten yritysten etua puolustava Ranskan työnantajien keskusjärjestö MEDEF taas esitti meille suuret kiitokset siitä, että olemme nostaneet esiin monia erinomaisia ja tärkeitä kysymyksiä ja ehdotuksia.
Nyt ei ole oikea aika perääntyä. Meidän on oltava kunnianhimoisia, osoitettava näkemystä sekä yhdistettävä kaikki nämä ja muut asiat. Yksi keskeinen tapa saada yritysten yhteiskuntavastuuta koskeviin EU:n toimiin lisää innostuneisuutta, dynaamisuutta ja yksimielisyyttä on puolustaa yritysten yhteiskuntavastuuta maailmanlaajuisissa elimissä ja tehostaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien maailmanlaajuisten aloitteiden täytäntöönpanoa EU:ssa. Lisäksi ehdotan, että komission ja Global Reporting Initiative -aloitteen välille perustetaan strateginen kumppanuus, että EU ja Japani aloittavat uuden yritysten ja elinkeinoelämän liittojen vuoropuhelun yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja että EU käyttää tänä vuonna vietettävää kestävää kehitystä koskevan maailman huippukokouksen viidettä vuosipäivää mahdollisuutena johtaa kansainvälistä keskustelua hallitustenvälisistä aloitteista ja yritysten yhteiskuntavastuusta, joista sovittiin Johannesburgissa.
Komissio totesi julkaisemassaan tiedonannossa haluavansa Euroopan unionista esikuvan yritysten yhteiskuntavastuun alalla. Luin tiedonannon peläten, että yritysten yhteiskuntavastuu katoaa EU:sta kokonaan. Uskon, että komission toive voidaan kuitenkin toteuttaa, jos onnistumme sopimaan monien parlamentin mietintöön sisältyvien suositusten sisällöstä.
Günter Verheugen
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, pitää todellakin paikkansa, että yritysten yhteiskuntavastuu on valtaamassa alaa EU:ssa. Komission viime vuonna antama tiedonanto synnytti valtavan toimien ja uusien ajatusten aallon.
Koska yritysten yhteiskuntavastuu voi edistää merkittävästi kestävää kehitystä sekä tehostaa EU:n innovointi- ja kilpailukykyä, se liittyy läheisesti kasvu- ja työllisyysstrategiaamme. Kyseisen strategian tavoitteenahan ei ole luoda ainoastaan lisää vaan ennen kaikkea parempia työpaikkoja. Tässä ei ole kyse lyhytaikaisista onnistumisista eikä näennäisesti myönteisistä neljännesvuosittaisista tuloksista vaan siitä, että yritystemme on pitkällä aikavälillä sopeuduttava muuttuneisiin oloihin, joissa EU joutuu kilpailemaan koko maailman kanssa.
Suotuisat yhteiskuntaolot ovat varmasti tärkeä kilpailutekijä, mutta poliitikot eivät ole yksin vastuussa niiden toteutuksesta. Yrityksillä on oma vastuunsa, joka käsittää muutakin kuin pelkän lainsäädännön noudattamisen. Ne ovat vastuussa yhteiskunnallisesta ilmapiiristä, ympäristöstä, yhtäläisistä mahdollisuuksista, koulutuksesta, innovoinnista ja rakennemuutoksesta. Ne ovat lyhyesti sanoen vastuussa yrityksissä työskentelevistä ihmisistä ja yrityksen toimipaikasta.
Komissio suhtautuu myönteisesti syvällistä tietämystä ja pätevyyttä osoittavaan Howittin mietintöön, jossa tuetaan merkittävästi EU:n yritysten yhteiskuntavastuun vahvistamista koskevaa komission tavoitetta ja jolla myös edistetään huomattavasti tämän tavoitteen saavuttamista. Olen ilman muuta samaa mieltä siitä, että keskustelulla on pyrittävä saavuttamaan konkreettisia tuloksia, että kaikki asianosaiset tahot ja ryhmät on otettava mukaan useisiin eri sidosryhmiin perustuvaan lähestymistapaan ja että koko prosessi on liitettävä vielä nykyistä paremmin Lissabonin strategiaan.
Tiedätte, että komission mielestä sääntelymahdollisuudet ovat rajalliset tällä alalla. Emme usko, että yrityskulttuuria voidaan määrittää ylhäältä päin ja yhdenmukaistaa lainsäädännön avulla. Komissio ei ole siksi päättänyt ehdottaa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevaa asetusta eikä yritysten yhteiskuntavastuun yhdenmukaistamista EU:ssa.
Jos jotain on säänneltävä jossain, jos meidän on poliittisen vastuumme vuoksi vaadittava yrityksiä tekemään jotain, silloin meidän on kerättävä rohkeutemme ja annettava kyseessä olevalla alalla tarvittavat konkreettiset ja asianmukaiset säädökset. Yritysten yhteiskuntavastuu ei kuitenkaan lähtökohtaisesti kuulu yritysten lakisääteisiin velvoitteisiin, eikä siitä säädetä lainsäädännössämme.
Haluamme tukea yrityksiä ja rohkaista niitä käyttämään lukuisia tarjolla olevia kansainvälisesti hyväksyttyjä välineitä. Komissio kannattaa yritysten yhteiskuntavastuuta myös maailmanlaajuisissa yhteyksissä esimerkiksi komission jäsenen Michelin perustamassa liike-elämän EU-Afrikka-foorumissa, johon molempien maanosien liike-elämän edustajat kokoontuivat marraskuussa 2006 keskustelemaan yhteiskuntavastuusta.
Komissio keskustelee edelleen kehitysmaiden kanssa Kansainvälisen työjärjestön perusnormien täytäntöönpanon edistymisestä. Edistämme EU:ssa eri aloilla käyttöön otettavien tarkoituksenmukaisten välineiden kehittämistä sekä monialaisia aloitteita.
Komission jäsen Špidla ja minä tapaamme yhä enemmän yrittäjiä, jotka osallistuvat sitoutuneesti pyrkimyksiin tehdä EU:sta edelläkävijä yritysten yhteiskuntavastuun alalla ja joiden mielestä tästä on heidän yritykselleen selkeää etua markkinoilla. Yritysten yhteiskuntavastuuta edistävä eurooppalainen liittouma on lyhyen olemassaolonsa aikana laatinut joitakin vaikuttavia ja esimerkillisiä aloitteita. Kaukonäköiset johtajat ja investoijat ovat tienneet jo kauan, että yritysten yhteiskuntavastuun alalla ansioitunut yritys tavallisesti menestyy, mikä käy tosiasiassa ilmi myös kyseisten yritysten pörssikursseista.
Komissio kehottaa eurooppalaisia yrityksiä tekemään yritysten yhteiskuntavastuusta EU:n tavaramerkin ja kilpailemaan parhaista ideoista. Olemme vakuuttuneita siitä, että eurooppalaisen yrityksen on ymmärrettävä yhteiskuntavastuunsa ja toimittava sen mukaisesti. Tästä komissio ja parlamentti ovat täysin yhtä mieltä.
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kollegani Verheugen käsitteli yritysten yhteiskuntavastuun yleisiä puitteita. Minun täytynee korostaa, että kyse on yritysten vapaaehtoisista sitoumuksista, jotka ovat selvästi lakisääteisiä vaatimuksia laajempia. Tämä ei tietenkään saa rajoittaa lainsäätäjien tai toimivaltaisten viranomaisten oikeutta laatia lainsäädäntöä, mikäli se katsotaan välttämättömäksi.
Koska yleisiä puitteita kuvailtiin jo tarpeeksi selkeästi, otan esiin joitakin konkreettisia aloja, joilla tuemme yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia aloitteita ja jotka ovat osa maaliskuussa 2006 sovittua strategiaa.
Yrityksillä on ensinnäkin keskeinen rooli ammatillisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa, ja ne myös edistävät sosiaalista yhteenkuuluvuutta palkkaamalla työntekijöitä ja osallistumalla henkilöresurssien hallinnointiin. Toiseksi totean, että vuosi 2007 on julistettu Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi. Meillä ei ole oikeutta eikä keinoja riistää itseltämme lahjakkaita henkilöitä, minkä vuoksi kannatamme yritysten aloitteita, joilla on tarkoitus varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet. Kolmanneksi yhteenkuuluvuus ja ikääntyneiden henkilöjen pysyminen työelämässä ovat oleellinen osa EU:n ikääntyvän väestön kipeästi tarvitsemaa sukupolvien välistä sopimusta. Aivan yhtä tärkeitä ovat muut maaliskuun tiedonannossa mainitut painopistealueet, kuten terveys, elinikäiseen oppimiseen investoiminen, innovatiivisuus koulutuksessa, tiede ja maailmanlaajuinen toiminta. Tekstissä, josta nyt keskustelette, käsitellään nimenomaan näitä asioita.
Jos haluamme varmistaa yritysten yhteiskuntavastuun jatkuvuuden 2000-luvulla, koko yhteiskunta on otettava mukaan vuoropuheluun. Järjestimme siksi joulukuussa yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän sidosryhmäfoorumin. Samalla yhdestä foorumin täysistunnosta päätettiin kutsua koolle EU:n laajuinen keskusteluelin, jossa kokoontuu kansalaisyhteiskunnan, liike-elämän ja akateemisten instituutioiden edustajia. Näiden foorumien ansiosta olemme vuodesta 2004 lähtien voineet arvioida tehtyjen aloitteiden tuloksia. Komission aloitteista totean, että yritysten yhteiskuntavastuun vaikutus nähdäkseni lisääntyy jatkuvasti kaikilla politiikan aloillamme, etenkin EU:n ulkopolitiikassa. Lisäksi on kiinnitetty huomiota tulevaisuuteen liittyviin yhteistä etua koskeviin asioihin, kuten koulutukseen, tutkimukseen ja koko alihankkijaketjun työoloihin. On selvää, että eurooppalaisille yrityksille EU:n ulkopuolisilla alueilla työskentelevillä alihankkijoilla on tämän ansiosta huomattavasti aiempaa turvallisemmat sosiaaliset olot.
Tehtävää on vielä paljon, mutta olemme oikeilla jäljillä. Asianosaisten kanssa käymissämme keskusteluissa ja neuvotteluissa on käynyt ilmi, että yritysten yhteiskuntavastuun merkitys kasvaa koko ajan. On tärkeää ylläpitää nykyoloja ja jatkaa toimia tarmokkaasti.
Gunnar Hökmark 
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijää mietinnöstä. Hän on mielestäni onnistunut laatimaan mietinnön, joka voi saada laajan kannatuksen parlamentissa.
Yritysten yhteiskuntavastuusta on mielestäni tärkeää esittää joitakin huomautuksia. Yritysten keskeisenä tehtävänä on ensinnäkin tarjota ne palvelut ja tuotteet, joita varten ne on perustettu, ja tehdä voittoa, koska muuten ne eivät voi toimia. Elleivät ne pysty täyttämään näitä keskeisiä tehtäviä, ne laiminlyövät perustavan yhteiskuntavastuunsa työnantajina sekä palvelujen ja tavaroiden tuottajina.
Tätä on mielestäni tärkeää korostaa keskustellessamme yritysten yhteiskuntavastuun määritelmästä. Olemme keskustelleet tästä asiasta teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa sekä ryhmässämme ja tulleet siihen tulokseen, että yritysten yhteiskuntavastuun on oltava vapaaehtoista. Se on toteutettava tapauskohtaisesti osana vastuuta, joka yksittäisellä yrityksellä on yhteiskunnassa.
Yrityksillä on sosiaalinen tehtävä yhteiskunnassa. Niiden on oltava hyviä työnantajia sekä tarjottava laadukkaita palveluja ja tuotteita, sillä muuten ne menettävät uskottavuutensa ja mahdollisuutensa markkinoilla. On kuitenkin perusteltua todeta myös, että niiden on käyttäydyttävä hyvin omilla ehdoillaan, koska hyvät ja vahvat yritykset, jotka puolustavat perusarvoja EU:ssa tai muualla, parantavat paitsi maailmaa myös taloutta, tuotteita ja palveluja.
Vastuun on oltava vapaaehtoista, koska muuten tarvitaan lainsäädäntöä, ja se on taas aivan toinen asia. Jos pyrimme yhdenmukaistamaan käytäntöjä liikaa, menetämme monimuotoisuuden ja dynaamisuuden, joihin jokainen yritys voi tuoda osansa hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti mahdollisuutensa olla hyvä työnantaja, hyvä yritys sekä hyvä palvelujen ja tuotteiden tarjoaja.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou 
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EL) Arvoisa puhemies, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta vaatii yritysten yhteiskuntavastuuta koskevassa lausunnossaan esittelijältä tämän asian kokonaisvaltaisuuden ymmärtämistä, koska yrityksillä on sen mielestä keskeinen rooli Euroopan unionin perusarvojen kunnioittamisessa riippumatta siitä, käyvätkö ne kauppaa Euroopan unionissa vai sen ulkopuolella, ja riippumatta niiden koosta eli siitä, ovatko ne pieniä, keskisuuria vai monikansallisia yrityksiä.
Maailmanlaajuisella tasolla yritysten yhteiskuntavastuulla edistetään Kansainvälisen työjärjestön perusnormien noudattamista. Vapaaehtoisuuden hengessä näiden normien avulla voidaan toteuttaa naisten henkilöresurssien tukemiseksi toimia, jotka ovat yhdenmukaisia sukupuolten tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskevan kansallisen ja yhteisön lainsäädännön kanssa. Tämä koskee sekä rekrytointimenettelyjä että menettelyjä, jossa naisia ylennetään ja valitaan hallintoelimiin ja johtokuntiin, samalla kun edistetään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien toimien suunnittelua.
Olemme kiitollisia komissiolle uuden liittouman vahvistamisesta, eikä kyse ole mielestämme sidosryhmäfoorumin toistamisesta. Hyviä käytäntöjä koskeva peruskirja, johon yritykset voivat liittyä vapaaehtoisesti, auttaa edistämään elin- ja työympäristöä koskevia toimia sekä yhdistämään työ- ja kotielämän sekä kulttuuri- ja koulutuspalvelut.
Lisäksi vaadimme, että yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia hyviä käytäntöjä edistetään ja että niille annetaan tunnustusta etenkin sukupuolten tasa-arvon alalla. Yrityksiltä ei saada kuitenkaan edellyttää pakollista raportointia.
Arvoisat komission jäsenet, haluan todeta, että yritysten yhteiskuntavastuun vapaaehtoista soveltamista koskevia mahdollisuuksia muina kuin mainonta- tai kilpailukeinoina on mielestäni suunniteltava sidosryhmäfoorumissa, joka on kaikkien työmarkkinaosapuolten keskustelufoorumi. Toivomme, että siihen osallistuu paljon naisia.
Thomas Mann
Arvoisa puhemies, ylivoimaisesti suurin osa EU:n yrityksistä on sitoutunut yhteiskuntavastuuseen, sosiaalisesti ja ympäristön kannalta vastuulliseen toimintaan, ihmisten ja ympäristön suojeluun sekä tuotannon takaamiseen. Yritykset tukevat kulttuuritoimintaa, kirkollisia tahoja, urheilua ja yhdistyksiä. Kuten molemmat komission jäsenet äsken totesivat, edellytyksenä kuitenkin on ja pysyy, että nämä asiat perustuvat vapaaehtoisuuteen. Tämä todettiin jo vuonna 2003 laaditussa Euroopan parlamentin mietinnössä ja vuotta myöhemmin sidosryhmäfoorumin perustamisen yhteydessä. Sitovat säännökset ja lamauttava byrokratia on hylättävä, jos tämä sitoumus halutaan säilyttää vapaaehtoisena.
Kattavaa raportointijärjestelmää voitaisiin odottaa enintään suuryrityksiltä, jos niiltäkään. Pk-yritykset, joiden osuus kaikista yrityksistä on yli 90 prosenttia, eivät pysty toteuttamaan sitä, koska niillä ei yksinkertaisesti ole tarpeeksi henkilöresursseja eikä varoja, jotta ne voisivat antaa perusteellisen selvityksen yhteiskuntavastuuta koskevista toimistaan. Ryhmäni varjoesittelijä Bushill-Matthews on onnistunut tekemään joitakin kompromisseja lieventääkseen Howittin mietintöä, jonka ryhmäni aiheellisesti torjui työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa.
Minusta on hyvä, että mietinnöstä on poistettu suurimmaksi osaksi vaatimus, jonka mukaan yhteiskuntaa ja ympäristöä koskevien lausekkeiden noudattaminen on asetettava julkisten hankintasopimusten tekemisen edellytykseksi. Yritysten on voitava saada julkisia hankintoja koskevia sopimuksia, vaikka niillä ei ole ekologiset vaatimukset täyttävää kukkaistutusta tehtaan portin edessä ja vaikka yrityksen ruokalassa ei ole tarjolla vaihtoehtoisia aterioita.
Mietinnön 11 kohta, jossa kehotetaan varmistamaan yritysten yhteiskuntavastuun keskitetty koordinointi, on ongelmallinen, samoin kuin 39 kohta ja 55 kohta, joissa kannatetaan yritysten yhteiskuntavastuusta vastaavan oikeusasiamiehen nimittämistä. Vastustan yritysten vastuun ja yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien velvoitteiden laajentamista enkä hyväksy tällaista keskusjohtoista menettelytapaa.
Lopuksi totean, että käsittelemme tänään valiokunta-aloitteista mietintöä, johon monet eivät suhtaudu vakavissaan, koska sitä pidetään pelkkänä mahtipontisena julistuksena. Totean, että principiis obsta - vastusta heti alussa! Jos parlamentti vaatii, että joistakin asioista on tehtävä pakollisia, komissio ryhtyy pian lainsäädäntötoimiin.
Magda Kósáné Kovács
PSE-ryhmän puolesta. - (HU) Eräs monikansallinen yritys on palkannut yhdessä uudessa jäsenvaltiossa olevassa verkostossaan vammaisia siivoojiksi kaupunkiin, joka kärsii sosiaalisista ongelmista. Kyseinen yritys sai paikallisviranomaisilta tukea vammaisia työntekijöitä varten ja ammensi tähän tarkoitukseen osoitetut varat lähes kokonaan. Tällainen menettelytapa ei mielestäni täytä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia odotuksiamme.
Kustannusten kattamistoimet voivat olla ja niiden on oltava aina sopusoinnussa sosiaalisten tavoitteiden kanssa. Tämä ajatus tuodaan esiin Richard Howittin erinomaisessa mietinnössä. Lisään vielä, että suotuisa taloudellinen ympäristö on 1990-luvun alusta alkaen houkutellut lukuisia monikansallisia yrityksiä Keski- ja Itä-Eurooppaan. Joillakin uusien EU:n jäsenvaltioiden alueilla on kuitenkin edelleen monenlaisia epäkohtia. Voidaan kuvaavasti todeta, että ne ovat tavallaan Euroopan unionin sisäisiä syrjäseutuja. Myös monikansallisille yrityksille on siksi tehtävä selväksi, että niiden toimissa on noudatettava periaatetta, jonka mukaan on ajateltava maailmanlaajuisesti ja toimittava paikallisesti. Näin voidaan estää se, että joistakin EU:n alueista tulee syrjäseutuja, joilla ainoastaan ajatellaan maailmanlaajuisesti.
Edellä mainituista syistä Howittin mietintö on mielestäni tärkeä, ja toivon siksi, ettei se kariudu muodollisuuksia koskeviin kiistoihin vaan ottaa paikkansa yritysten yhteiskuntavastuuta koskevassa Euroopan sosiaalimallissa. Yritysten yhteiskuntavastuu ei tarkoita pelkästään sitä, että vältetään tekemästä vahinkoa, vaan se on myönteisten toimien järjestelmä. Tässä ei ole kyse siitä, voidaanko tiettyjä toimia määrätä, vaan siitä, voivatko yritykset täyttää parempaa maailmaa koskevat odotukset. Uskon, että voivat. Voimme odottaa, että yritykset kohtelevat työntekijöitään ihmisinä, jotka ovat täysivaltaisia yksilöitä ja joilla on omat oikeutensa, tietty terveydentila sekä omat kulttuuriset ja sosiaaliset perinteensä. Richard Howittin mietintö on erittäin tärkeä askel tällä tiellä.
Siiri Oviir
(ET) Yritysten yhteiskuntavastuu epäilemättä edistää kestävää kehitystä ja Lissabonin strategian täytäntöönpanoa esimerkiksi luonnonvarojen järkevämmän hyödyntämisen, innovaatiotoiminnan tulosten parantamisen, köyhyyden vähentämisen ja tietenkin myös ihmisoikeusnormien tarkemman noudattamisen aloilla.
Yritysten yhteiskuntavastuun on oltava myös lisätoimenpide teollisuuden ja rakennemuutoksen hallinnassa, ja siihen on lisättävä uusia aloja, kuten elinikäinen oppiminen, yhtäläiset mahdollisuudet, sosiaalinen osallisuus, kestävä kehitys ja etiikka.
Yritysten on voitava osallistua vapaaehtoisesti tällaisiin yhteiskunnallisiin toimiin. Jos haluamme edistyä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevien perinteiden luomisessa ja kehittämisessä, meidän on noudatettava sovittuja ja kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita.
Meillä ei ole mitään muuta toimintakehystä eikä sovittua järjestelmää, jossa yhteiskuntavastuuta koskevia yritysten toimia voitaisiin arvioida asianmukaisesti. Tässä vaiheessa olisi näin ollen ennenaikaista ja turhaa perustaa oikeusasiamiehen virka. Säännöspaketilla ei olisi myönteistä vaikutusta, vaan se aiheuttaisi kielteisiä vastareaktioita.
Haluan kiittää esittelijää siitä, että hän on toiminut sinnikkäästi kahdeksan vuoden ajan tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Kiitos puheenvuorosta.
Claude Turmes
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Howittia mietinnöstä. En kuitenkaan tiedä, olenko kovin iloinen siitä, että hän sopi PPE-DE-ryhmän kanssa heikentävänsä tekstiä, josta huomenna äänestämme.
Osallistuin eilen kansalaisten kuulemistilaisuuteen, ja on aivan selvää, mitä kansalaiset haluavat. He haluavat EU:n toimivan aktiivisemmin ympäristöasioissa. Kansalaiset suhtautuivat mielestäni myönteisesti viime perjantaina pidettyyn Eurooppa-neuvoston kokoukseen.
Toiseksi kansalaiset haluavat suurempaa yhteiskuntavastuuta, mutta pelkäänpä, että virkaan astuttuaan Barroson ja Verheugenin komissio on mennyt täysin päinvastaiseen suuntaan. Arvoisa komission jäsen, olette jo joutuneet hieman käsittelemään ympäristö- ja energia-asioita tutkijoiden ja kansalaisten painostuksesta. Toivon, että tämä parlamentin mietintö auttaa teitä harkitsemaan uudelleen sosiaalista ohjelmaanne, etenkin jos sitä ei vesitetä huomenna liikaa. Lähinnä komissio, joka ei osallistunut riittävän aktiivisesti sidosryhmien väliseen vuoropuheluun, sai kansalaisjärjestöt turhautumaan siinä määrin, että ne poistuivat kokonaan neuvottelupöydästä.
Mietinnössä, josta huomenna äänestämme, on joitakin hyviä kohtia. Haluan ottaa esiin yhden asian, nimittäin 63 kohdan poistamisen. Siinä vaaditaan, että Euroopan unioni johtaa maailmanlaajuisia toimia tällä alalla. Miksi se on tärkeää? Kun yhä useammat kiinalaiset öljy- ja kaivosyhtiöt investoivat Afrikkaan ja muihin alueisiin, yrityksemme häviävät pelin, ellei Euroopan unioni laajenna yritysten yhteiskuntavastuuta pelkästään eurooppalaisesta asiasta maailmanlaajuiseksi, YK:n asiaksi. En näin ollen ymmärrä, miten PPE-DE-ryhmä ja PSE-ryhmä voivat poistaa alkuperäisestä mietinnöstä, josta on jo äänestetty, kohdan, jossa meiltä vaaditaan aiempaa aktiivisempaa maailmanlaajuista toimintaa.
Jiří Maštálka
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Hyvät kollegat, haluan kiittää esittelijä Howittia aloitteesta ja mietinnöstä. Kannatan työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa hyväksyttyjä tarkistuksia.
Kuten on osoitettu, keskustelumme keskeisenä ongelmana tai keskeisenä kysymyksenä on, tarvitaanko tällä alalla tosiasiassa sääntelyä vai riittääkö vapaaehtoisuuteen perustuva lähestymistapa. Minä en ainakaan kannata liiallista byrokratiaa ja turhaa sääntelyä. Yritysten yhteiskuntavastuun kaltaisissa asioissa on kuitenkin selvää, ettei yritysten hyväntahtoisuuteen luottaminen yksinkertaisesti riitä. Muuten osa EU:n väestöstä joutuu epätasa-arvoiseen asemaan. Tarvitsemme mielestäni toimivan oikeudellisen välineen, jolla yritykset velvoitetaan kantamaan vastuunsa paitsi sosiaalialalla myös työolojen, työterveyden ja ympäristön suojelemisessa.
Kannatan ilman muuta mietintöä, mutta olen jättänyt kaksi tarkistusta yhdessä ryhmämme muiden jäsenten kanssa. Tarkistusten tarkoituksena on ensinnäkin varoittaa nykytilanteesta ja työntekijöiden ongelmista, jotka liittyvät esimerkiksi yritystoiminnan siirtoihin, pieniin palkkoihin, epävarmaan työpaikkaan ja riittämättömään työterveyshuoltoon. Toiseksi tarkistuksissa vastustetaan komission ehdottamia yhteiskuntavastuuta koskevia toimia, jotka eivät usein ole sopusoinnussa niiden tavoitteiden ja periaatteiden kanssa, joihin yritysten yhteiskuntavastuun olisi perustuttava.
Toivon, ettei lopputuloksena ole pelkkä aiejulistus vaan että onnistumme tuottamaan myös käytännön toiminnassa tarvittavat välineet. Muuten tuloksena on vain hieno kulissi, ja uskon kansalaisten odottavat meiltä enemmän.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentissa puhutaan jatkuvasti Lissabonin strategiasta, jonka tavoitteena on tehdä EU:sta maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva talous vuoteen 2010 mennessä. Komission puheenjohtaja José Manuel Barroso kerskailee mielellään liiallisen sääntelyn valvontaa koskevilla suunnitelmillaan, joilla on tarkoitus tehostaa EU:n talouksien kilpailukykyä.
Meille alun perin esitetyssä mietinnössä pyrittiin kuitenkin toteuttamaan pakollista sääntelyä useilla yritystoiminnan aloilla, myös työsuhteiden ja ympäristön aloilla. Näillä aloilla on kuitenkin jo paljon EU:n lainsäädäntöä, itse asiassa aivan liikaa. Mietinnössä ehdotettiin voimassa olevan lainsäädännön kaksinkertaistamista, vaikka tämä voisi lisätä epäselvyyttä ja hämmennystä.
Pakollinen yritysten yhteiskuntavastuu heikentäisi valtavasti etenkin pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä. Annamme niille jatkuvasti lupauksia mutta yritämme kuitenkin koko ajan nujertaa ne sortavalla, kahlitsevalla ja tarpeettomalla sääntelyllä. Nyt on kuitenkin sovittu tarkistuksista, joilla yritysten yhteiskuntavastuusta tehdään selvästi vapaaehtoista ja joita minä ainakin kannatan voimakkaasti. Olen esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että yritysten yhteiskuntavastuuta on edistettävä, mutta samalla on suojeltava eurooppalaisten yritysten yrittäjähenkeä, tuottavuutta, kilpailukykyä ja vauraudenluontikykyä.
Meidän on oltava perillä myös nykyisissä suuryrityksissä sovellettavista yritysten yhteiskuntavastuun parhaista käytännöistä. Minulla oli viime kesänä kunnia vierailla Seattlessa Gates-säätiössä, jota tunnetusti johtaa Microsoftin Bill Gates. Kyseisen säätiön hyväntekeväisyysmenot ylittävät joidenkin pienten valtioiden BKT:n. Gates-säätiö tekee Afrikan köyhyyden ja vaikeuksien vähentämiseksi luultavasti enemmän kuin EU, ja koska se on yksityisen sektorin organisaatio, sen antama avustus on huomattavasti tehokkaampaa. Kun mietintöön tehdään ehdottamamme tarkistukset, uskon, että voimme kannattaa sitä.
José Albino Silva Peneda
(PT) Arvoisa puhemies, liiketoiminnan tärkein tehtävä on luoda vaurautta, mutta yritykset voivat tietyissä oloissa olla muutakin kuin pelkkiä vaurautta luovia koneita. Yrityksiä voidaan pitää myös yhteisöinä, joissa ihmiset elävät vuorovaikutuksessa keskenään. Ihmiset voivat pitää yritystä paikkana, jossa he voivat toteuttaa itseään ammatillisesti ja monissa tapauksissa myös kokea henkilökohtaista onnea.
Ne yritykset, joilla on hyvät suhteet yhteistyökumppaneihin, asiakkaisiin, tavaran toimittajiin ja toimintayhteisöön, tavallisesti menestyvät ja onnistuvat luomaan vaurautta. Menestyksekkäitä ovat nimenomaan ne yritykset, jotka soveltavat avoimuutta koskevia arviointiperusteita suhteissaan viranomaisiin sekä noudattavat käytännesääntöjä ja eettisiä sääntöjä, jotka ovat toisinaan äärimmäisen tiukkoja.
Jos pitkään olemassa olleita yrityksiä täytyisi luonnehtia inhimillisestä näkökulmasta, voitaisiin sanoa, että tällaisilla yrityksillä on vahva persoonallisuus ja että ne ovat onnistuneet luomaan ja kehittämään tietyn kulttuurin, josta ne tunnistetaan ja joka erottaa ne muista. Tällaisilla yrityksillä on tunteet. Ne haluavat tehdä yhteisön hyväksi muutakin kuin perinteiset tehtävänsä ja ottavat siten suuremman vastuun. Tätä voidaan kutsua "yhteiskuntavastuuksi". Yritysten yhteiskuntavastuuta ei kuitenkaan voida mielestäni määrätä eikä pakottaa, vaan siihen on osallistuttava omasta halusta. Yritysten yhteiskuntavastuuta ei voida koskaan pakottaa ylhäältä päin. Jos voitaisiin, se saattaisi kutistua pelkäksi suhdetoiminnaksi, jolla pyritään vain hämäämään ja jonka avulla yritykset yrittävät kiertää velvollisuuksiaan käsitellä sosiaali- ja ympäristöasioita. Tällöin yritysten yhteiskuntavastuu olisi petosta, koska se olisi vilpillistä toimintaa.
Kannatan nyt käsiteltävänämme olevaa mietintöä, koska näkemykseni otettiin lopulta huomioon mietinnön lopullisessa versiossa.
Alejandro Cercas
(ES) Arvoisa puhemies, minun on aluksi kiitettävä esittelijä Howittia loistavasta työstä ja harvinaislaatuisen myönteisestä suhtautumisesta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan muiden jäsenten ehdotuksiin. Hän osoittaa myös suurta pätevyyttä ja joustavuutta tällaisessa monimutkaisessa asiassa olemalla valmis vuoropuheluun ja sopimaan asioista muiden parlamentin ryhmien kanssa.
Kuten muut ovat jo todenneet, yritysten yhteiskuntavastuu on minustakin sinänsä hyvä asia. Emme saa kuitenkaan ajatella, ettei nykyistä toimintakehystämme eikä Euroopan unionissa saamaamme verrattain lyhyttä kokemusta voida parantaa. Maailman ongelmat lisääntyvät nähdäkseni nopeasti. Tämä pätee sekä ympäristöongelmiin että sellaisten ihmisten ongelmiin, joilta on riistetty kaikki oikeudet. Meidän on siksi mielestäni lisättävä toimiamme.
Esittelijä Howitt ei pyydäkään meiltä mietinnössään tämän enempää. Komission tiedonanto on herättänyt vaihtelevia - eikä kaikissa tapauksissa kovinkaan myönteisiä - reaktioita, ja toivon, että komissio pitää mietintöä mahdollisuutena kiinnittää yhteiskuntavastuuseen aiempaa enemmän huomiota. Paljon voidaan vielä tehdä välttäen vääriä keskusteluja siitä, minkä on oltava vapaaehtoista ja minkä ei. Meidän on edistyttävä tässä asiassa ja pyrittävä laatimaan arviointiperusteita, jotta vastuu on tasapuolista. Yritykset voivat laatia käytännesääntönsä vapaaehtoisesti, mutta kerran käyttöönotettujen käytännesääntöjen noudattaminen ei voi olla enää vapaaehtoista. Yritysten yhteiskuntavastuun on oltava avointa ja enemmän kuin hyväntekeväisyyttä.
Me eurooppalaiset tarjoamme muulle maailmalle mallin, joka perustuu talousmallimme kestävyyteen. Voimme lisätä vapaaehtoisesti täytettävien velvoitteiden valvontaa ja tarkastusta. Euroopan unionissa on yhtiöoikeutta ja ympäristövastuuta koskevia direktiivejä, joita ei ole saatettu osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Komissio voi tehdä sitoumuksia sen sijaan, että se soveltaa kaikkeen laissez faire, laissez passer -periaatetta.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kukin meistä on viime minuuttien aikana vuorollaan toistanut, ettemme halua tulevien säännösten tuovan niin paljon lisärajoituksia ja -sääntöjä. Haluamme yritysjohtajien tekevän sitoumuksia ja olevan aktiivisia. Haluamme, että tätä aktiivista lähestymistapaa sovelletaan maailmanlaajuisesti. Haluamme, että pk-yritykset tekevät sitoumuksia eivätkä tyydy pelkkiin julkistuksiin, kuten esittelijäkin totesi. Haluamme jotain konkreettista. Olen itse johtanut yritystä yli 30 vuoden ajan ja toivon, että asiat voivat konkretisoitua.
Arvoisat komission jäsenet, tästä näkökulmasta tarkasteltuna minulla on teille ehdotus. Sadattuhannet yritykset soveltavat jo maailmanlaajuisesti erästä järjestelmää. Tässä järjestelmässä koordinoidaan yritysten yhteiskuntavastuuta ISO 9001, ISO 14001 ja ISO 18001 -standardeilla, joilla varmistetaan, että yrityksillä on aiempaa paremmat suhteet asiakkaisiin, että käytännöissä otetaan ympäristönäkökohdat täysimääräisesti huomioon ja että hygieniaa, terveyttä ja turvallisuutta koskevia normeja noudatetaan tarkasti. Arvoisat komission jäsenet, ehdotan siksi näiden kolmen johtamisstandardin käyttöönottoa, jotta yritykset kantaisivat tosiasiassa vastuunsa yhteiskunnasta kaikkialla Euroopan unionissa.
Jean Lambert
(EN) Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää esittelijää työstä, jota hän on tehnyt tämän erinomaisen mietinnön parissa.
Yksi mietinnön keskeisiä asioita on, ettemme tarkastele yritysten yhteiskuntavastuun toteutumista ainoastaan Euroopan unionissa vaan myös sen ulkopuolella ja että tarkastelemme eurooppalaisten yritysten toimintaa myös muualla maailmassa. Emme näin ollen enää sovella kahdenlaisia vaatimuksia ja tarkastele, miten toimitaan yhdessä paikassa sen oikeussääntöjen mukaisesti ja mistä mahdollisesti selvitään rankaisematta jossain muualla.
Sen perusteella, mitä olemme kuulleet komissiolta, EU-Afrikka-foorumi kuulostaa hyvältä aloitteelta, mutta meidän on tarkasteltava huomattavasti perusteellisemmin, miten yritykset käyttäytyvät konfliktialueilla. Johdamme tällä hetkellä timanttikauppaa koskevaa prosessia, ja meidän on edistyttävä siinä.
Mietinnöstä käy ilmi, että vapaaehtoinen raportointi on nyt vakiintumassa ja ettei kaikissa vapaaehtoisissa raporteissa käsitellä tuotantoketjun asettamien vaatimusten noudattamista. Tuotantoketjujärjestelmä on tärkeimpiä käytettävissämme olevia mekanismeja, jolla voidaan tiukentaa normeja, varmistaa moitteettomasti toimivien yritysten tavaramerkkien suoja sekä taata, että ne välttyvät vastuuttomasti menettelevien yritysten toimilta. Odotan kiinnostuneena yritysten sosiaalisesti vastuutonta toimintaa käsittelevää parlamentin mietintöä, jotta voimme tarkastella, millaisia eroja toiminnassamme on.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, tiedän, että yritysten yhteiskuntavastuulla on yhä tärkeämpi merkitys globalisaatiota, kilpailukykyä ja kestävää kehitystä koskevassa keskustelussa. Yritysten yhteiskuntavastuun käsitteen määritelmän mukaan yritykset ottavat vapaaehtoisesti huomioon toimiensa vaikutukset yhteiskuntaan ja ympäristöön.
Ottaessaan vapaaehtoisesti vastuun yhteiskunnasta yritykset päättävät mennä työehtosopimuksiin perustuvia oikeudellisia vähimmäisvaatimuksia ja -sitoumuksia pitemmälle ottaakseen huomioon yhteiskunnan ja ympäristön tarpeet. Haluan tehdä tässä parlamentin keskustelussa täysin selväksi, että toiminnan ja yhteiskuntavastuuta koskevien yritysten toimien on nimenomaan perustuttava vapaaehtoisuuteen.
Koska yritysten yhteiskuntavastuu perustuu lähinnä yritysten vapaaehtoisesti tekemiin päätöksiin, lisävelvollisuuksien ja hallinnollisten vaatimusten asettamisella olisi luultavasti kielteisiä vaikutuksia. Se olisi myös ristiriidassa parempaa sääntelyä koskevien periaatteiden sekä Euroopan unionin toiminnan yksinkertaistamista ja parantamista koskevien toimien kanssa. Edellä mainitsemieni seikkojen vuoksi jätin Howittin mietintöön kymmenen tarkistusta ja olen iloinen, että tarkistusteni perusajatus on sisällytetty esittelijän ehdottamaan kompromissitekstiin.
Haluan käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni ja korostaa lisäksi, että on tärkeää ottaa käyttöön menetelmiä, joilla vaihdetaan yritysten yhteiskuntavastuun täytäntöönpanoa koskevia hyviä käytäntöjä. Tämä voidaan toteuttaa käytännössä yritysten yhteiskuntavastuuta edistävän eurooppalaisen liittouman yhteydessä. Haluan tässä puheenvuorossani kiittää komissiota sen tekemästä sitoumuksesta. Komissio ymmärtää, että yritykset ovat pääroolissa tällä näyttämöllä, ja se on ilmoittanut tukevansa tätä elintä, jossa kaikentyyppiset yritykset - niin suuret, pienet kuin keskikokoisetkin - voivat vaihtaa hyviä käytäntöjä järkevästi ja avoimesti.
Maria Matsouka
(EL) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijä Howittia järjestelmällisestä työskentelystä ja rakentavista ehdotuksista.
Yritysten yhteisvastuu näyttää olevan nyt ajankohtaisempi asia kuin koskaan aiemmin. Dramaattinen ilmastonmuutos, joka johtuu pitkälti luonnonvarojen valvomattomasta hyödyntämisestä ja käytöstä, sekä köyhyyden huolestuttava lisääntyminen ja väestöpyramidin kääntyminen päälaelleen, näyttävät johtuvan pyrkimyksistä heikentää työoloja ja kumota sosiaalilainsäädäntö. Jos kuitenkin haluamme toteuttaa yritysten yhteisvastuun käytännössä, ainakin seuraavat kolme edellytystä on täytettävä. Komission on ensinnäkin suhtauduttava parlamentin ehdotuksiin vakavasti. Toiseksi on myönnettävä, että yritysten on hyväksyttävä taloudelliseen toimintaan perustuva vastuunsa ympäristöstä, yhteiskunnasta ja työntekijöistä ilman, että vastuunottoa pidetään ilman muuta yritysten tekemänä uhrauksena. Kolmanneksi totean, että ensisijaiseksi tavoitteeksi on asetettava sellaisten investointien tukeminen, joiden tarkoituksena on edistää työntekijöiden osaamista ja kehittää etenkin ympäristöä aiempaa enemmän säästäviä uusia tekniikkoja. Näitä kahta alaa on pidettävä yritysten yhteiskuntavastuun peruspilareina.
Lopuksi totean, että tämä on loistava tilaisuus osoittaa, ettei kilpailukykyä pidä tehostaa työntekijöiden kustannuksella vaan että sitä tehostettaessa on noudatettava ympäristön tasapainoa koskevia vaatimuksia, edistettävä ihmisarvoisia työoloja ja tuettava yleistä sosiaalista edistystä.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Arvoisa puhemies, minulla on seitsemän viime vuoden aikana ollut ilo keskustella Richard Howittin kanssa toisinaan pitkäänkin yritysten yhteiskuntavastuusta. Se on tietenkin ollut erittäin antoisa kokemus, kuten tässä yhteydessä sanotaan. Se on tietenkin ollut myös haasteellista, mutta Richard Howitt varmasti myöntäisi ensimmäisenä, että se on ollut haasteellista meille molemmille. Hän näkyy naureskelevan tuolla. Haluan kiittää häntä siitä, miten hän on vastannut tähän haasteeseen, koska olemme selvästikin lähestyneet tätä asiaa hieman eri näkökulmista, vaikka haluamme molemmat kaikkien muiden puhujien tavoin omalla tavallamme kannattaa yritysten yhteiskuntavastuuta.
Olen eri mieltä ainoastaan kahdesta pikku asiasta, jotka esittelijä otti esiin puheenvuoronsa alussa. Ensinnäkin hän totesi olevansa pettynyt siihen, että komission asiakirjassa annettiin lähestulkoon ymmärtää, että komissio jättäytyy syrjään keskustelusta. Olen tästä eri mieltä. Komission asiakirja oli mielestäni erittäin myönteinen, ja meidän on syytä olla tyytyväisiä siihen. Toiseksi esittelijä totesi toivovansa, että komissio auttaa tuomaan kansalaisjärjestöt takaisin sidosryhmäfoorumin neuvottelupöytään. Rehellisesti sanoen niiden poislähtö ei johdu komissiosta eikä sidosryhmistä. Ne päättivät itse lähteä, ja ne päättävät itse myös siitä, palaavatko ne vai ei. Ainakin muutama kansalaisjärjestö oli asiasta eri mieltä, mikä on demokratiassa täysin sallittua. Jos tulkit selviävät tästä ilmauksesta, totean, ettei hännän saa antaa heiluttaa koiraa. Kansalaisjärjestöjen paluu riippuu niistä itsestään.
En kommentoi esittelijän puhetta tämän enempää enkä itse asiassa esitä yksityiskohtaisia huomautuksia muidenkaan kollegojen puheista. Totean vain kaikella kunnioituksella kollegojani ja myös itseäni kohtaan, että komission puheenjohtaja ja komission jäsenet varmasti tietävät, että puhumme joskus eri yleisöille, koska meidän on tehtävä vaikutus kotimaassa oleviin äänestäjiimme. Siinä ei ole mitään väärää. Olemme poliitikkoja, ja meidän on toimittava niin. Pyydän kuitenkin nimenomaan, ettette ainoastaan kuuntele puheitamme vaan myös luette, mitä sanomme ja mistä äänestämme, koska tekstillä on erittäin tärkeä merkitys.
Tekstissä on edelleen joitakin sellaisia asioita, joita en kannata. Olen ALDE-ryhmän jäsenen Oviirin kanssa samaa mieltä siitä, ettei oikeusasiamiehen nimittäminen ole hyvä ajatus, mutta tällainen ajatus on kuitenkin esitetty. On joitakin muitakin ajatuksia, joita en erityisesti kannata, mutta ne ovat joka tapauksessa ajatuksia, ja kaikkia ajatuksia on yleisesti ottaen syytä harkita vakavasti. Varsinainen teksti on kuitenkin tärkeä. Kehotan komissiota erityisesti tarkastelemaan kaikkia kolmea mietintöä: valiokunnalle esiteltyä alkuperäistä mietintöä, tarkistettua mietintöä, jota vastaan 15 valiokunnan jäsentä äänesti, ja lopullista mietintöä sellaisena kuin se huomenna todennäköisesti hyväksytään. Tässä mietinnössä pidetään nähdäkseni ehdottomasti teidän puoltanne. Arvoisat komission jäsenet, saanen todeta, että olette mielestäni suurenmoinen parivaljakko. Huomenna osoitamme, että olemme kolmikko ja että haluamme edistyä yritysten yhteisvastuun alalla teidän johdollanne.
Joan Calabuig Rull
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, ensinnäkin näyttää olevan selvää, että yhä useammat yritykset pitävät yhteiskunta- ja ympäristövastuuta mahdollisuutena, kestävän kehityksen, kasvun ja työpaikkojen luomisen välineenä sekä myös hyvänä keinona auttaa yrityksiä ja työntekijöitä sopeutumaan entistä paremmin 2000-luvun globaalin talouden edellyttämiin muutoksiin.
Haluan kommentoida erityisesti kahta asiaa. Ensinnäkin on selvää, että yritykset ovat pääroolissa ja että meidän on otettava huomioon myös muut osapuolet, kuten kuluttajat ja kansalaisjärjestöt. Meidän on kuitenkin mielestämme otettava huomioon ennen kaikkea ammattiyhdistysten keskeinen rooli, eivätkä käytännesäännöt voi korvata ammattiyhdistysten ja työehtosopimusneuvottelujen ratkaisevaa roolia missään tilanteessa.
Toiseksi on selvää, että yritysten yhteiskuntavastuun on oltava kilpailukykyä lisäävä tekijä, mutta yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyvien merkkien on perustuttava realiteetteihin eikä pelkkään propagandaan. Muuten heikennämme niitä, eivätkä kuluttajat luota näihin merkkeihin. Tällöin emme edisty yritysten yhteiskuntavastuun toteuttamisessa eikä sen avulla voida parantaa yritysten kilpailukykyä.
Monet yritykset toteuttavat parhaillaan päättäväisiä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia toimia, ja ne luonnollisesti tietävät sen tuovat lisäarvoa. Ne, jotka toteuttavat nämä toimet avoimesti ja oikeudenmukaisesti, eivät varmasti vastusta sitä, että toimet vahvistetaan objektiivisilla tiedoilla.
Gábor Harangozó
(HU) Arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, haluan aluksi todeta suhtautuvani myönteisesti kollega Howittin mietintöön. Yritysten yhteiskuntavastuu on erittäin arkaluonteinen keskustelunaihe, josta ihmiset ovat eri mieltä, koska haluamme varmistaa vahvan eurooppalaisen sosiaalisen ympäristön ja samalla lisätä eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä. Nykyinen yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva käytäntö on erinomainen esimerkki siitä, ettei yhteiskunta- ja ympäristöulottuvuuden vahvistaminen välttämättä heikennä yritysten kilpailukykyä.
Euroopan sosiaalimallia on vahvistettava, mutta on vältettävä yhteen ainoaan kaavaan perustuvan pakollisen mallin käyttöönottoa. Paremmin säännelty vapaaehtoinen malli tuo sekä tuottajille että kuluttajille pikemminkin enemmän mahdollisuuksia kuin uusia, vaikeita hallinnollisia rasitteita. Jos yritysten vapaaehtoista yhteiskuntavastuuta vahvistetaan määrittelemällä vähimmäisvaatimukset, joilla voidaan välttää pienyritysten menojen liiallinen lisääntyminen, silloin voidaan myös lisätä niiden kilpailukykyä, jos kuluttajille vain tiedotetaan riittävästi yritysten yhteiskuntavastuuseen perustuvasta tuotannosta ja yritysten käytännöistä. Kuluttajien tietoisuutta ja kuluttajille suunnattavaa tiedotusta on lisättävä, koska siten luodaan markkinat vastuulliselle tuotannolle.
Günter Verheugen
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio on kiitollinen siitä, että tätä keskustelua on käyty rakentavassa ja avoimessa hengessä. Haluan vielä kerran korostaa, että Howittin mietintöön sisältyy lukuisia hyödyllisiä ehdotuksia, jotka komissio ottaa mielellään huomioon kehittäessään yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia toimiaan. Tämä vie meitä yhdessä hyvän matkaa eteenpäin.
Yritykset tarvitsevat selkeän oikeudellisen kehyksen. Niiden on tiedettävä, mitä niiden on tehtävä ja mitä ei. Muuten ne eivät voi toimia markkinoilla. Yritykset ovat vastuussa yhteiskunnasta. EU:ssa ja jäsenvaltioissa on siksi tuhansia sääntöjä, joiden nojalla yritykset ovat velvollisia kantamaan tämän yhteiskuntavastuun. Kaikkien antamiemme säädösten - niin kuluttajansuojaa, työterveyttä ja -turvallisuutta, ympäristönsuojelua kuin sosiaaliturvaetuuksiakin koskevien säädösten - tarkoituksena on velvoittaa yritykset yhteiskuntavastuuseen, ja niissä säädetään vaatimuksista, joiden noudattaminen on mielestämme välttämätöntä. Käymäämme keskusteluun liittyy se ajatuksellinen ongelma, että ainakin minun on vaikea kuvitella, miten voisimme luoda oikeudellisen kehyksen asialle, josta ei ole lainsäädäntöä. Ajatus yritysten yhteiskuntavastuuta koskevan sääntelykehyksen luomisesta tarkoittaa, että annetaan säädös siitä, miten yritysten on meneteltävä sellaisten asioiden kanssa, joihin niillä ei ole lakisääteistä velvoitetta. Tämä on sinänsä ristiriitaista, ja komissio halusi todellakin jättää tämän keskustelun taakseen ja edistyä kerrankin konkreettisesti. Rohkaisimme siksi viime vuonna eurooppalaisia yrityksiä perustamaan yhteiskuntavastuuta edistävän liittouman. Kuten kerroin jo teille ja kuten käsiteltävänänne olevasta komission asiakirjastakin käy ilmi, tällä alalla on jo esitetty jo varsin merkittäviä ajatuksia ja aloitteita.
Jäsen Turmes otti esiin kaksi erittäin tärkeää asiaa, joita haluan käsitellä. Ensimmäinen niistä on sidosryhmäfoorumi, jonka järjestämiseen komissio osallistui aktiivisesti. Siellä tehtiin tärkeitä ehdotuksia, jotka komissio ottaa huomioon. Komission kantaa tuettiin laajasti. Jotkin kansalaisjärjestöt eivät osallistuneet foorumiin, koska ne olivat komission kanssa eri mieltä. Demokraattisessa yhteiskunnassa minusta on outoa käytöstä, että osallistutaan keskusteluun vain, jos ollaan varmoja, että kaikki muut ovat samaa mieltä. Minusta oli siksi valitettavaa, etteivät nämä muutamat kansalaisjärjestöt olleet paikalla. Haluamme kuitenkin jatkaa vuoropuhelua niiden kanssa, ja olen pyytänyt niitä nimenomaisesti tekemään taas kanssamme yhteistyötä.
Komissio kannattaa varauksettomasti yritysten yhteiskuntavastuun maailmanlaajuista ulottuvuutta, jonka jäsen Turmes niin ikään otti esiin. Järjestämme vielä tämän vuoden aikana suuren konferenssin, jossa käsitellään yritysten yhteiskuntavastuun maailmanlaajuista ulottuvuutta. Olemme jo keskustelleet asiasta maailman muiden osien, etenkin Kiinan, Intian, Latinalaisen Amerikan ja Afrikan kaltaisten kehittyvien talousalueiden, kanssa käymässämme vuoropuhelussa. Keskustelemme siitä kuitenkin myös Yhdysvaltojen, Japanin ja muiden EU:n kumppanien kanssa ja haluamme edistää tätä asiaa maailmanlaajuisesti.
Tässä keskustelussa otettiin esiin yritysten yhteiskuntavastuuta koskeva ISO-standardi. Sellainen on todellakin olemassa, mutta se on vapaaehtoinen standardi. Yritykset voivat itse päättää, noudattavatko ne sitä. On hyvä, että yhä useammat eurooppalaiset yritykset noudattavat tätä standardia ja hyödyntävät sitä myös markkinoinnissa. Ne sanovat asiakkailleen eli koko yhteiskunnalle, että "yrityksemme X toimii tämän standardin mukaisesti", ja haluavat, että niitä myös arvioidaan sen perusteella, koska ne uskovat hyötyvänsä siitä markkinoilla.
Puhun myös kollegani Špidlan puolesta ehdottaessani, että teemme vastedeskin tiivistä ja rakentavaa yhteistyötä tässä asiassa. Haluan lisäksi toistaa, että Howittin mietinnössä ja tässä keskustelussa on tehty monia tärkeitä ehdotuksia, jotka komissio ottaa huomioon tulevassa työskentelyssään.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina klo 12.00.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Iles Braghetto
kirjallinen. - (IT) Liiketoiminnalla ja yrittäjyydellä on ratkaiseva merkitys kansalaisten ja yhteiskunnan kehittymisen kannalta. Liiketoiminnassa on pohdittava tuotteita ja organisointi-, markkinointi- ja tuotantoprosesseja. Liiketoiminnan avaintekijänä on kuitenkin sen inhimillinen pääoma, jota on aina edistettävä ja suojeltava, ja inhimillinen pääoma on koulutuksen tulosta: se on turvallisuuden, luottamuksen, luovuuden, oppimiskyvyn sekä hyödyllisyyttä ja kauneutta koskevien käsitysten opettamista.
Jotta yritykset pystyvät kilpailemaan markkinoilla, niiden on voitava hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla näitä tekijöitä, ja niiden on kannettava tunnollisesti sosiaalinen vastuunsa paitsi tuotteistaan myös ennen kaikkea työstään ja työntekijöistään. Jos yrittäjät kantavat tämän vastuunsa omasta vapaasta tahdostaan, yrityksen, pääoman ja työn kesken muodostuu toimiva kehä, minkä ansiosta ne voivat kilpailla tehokkaasti globaaleilla markkinoilla.
