- 2050: Tulevaisuus alkaa tänään - EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Karl-Heinz Florenzin ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan puolesta laatima mietintö 2050: Tulevaisuus alkaa tänään - EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia.
Karl-Heinz Florenz
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin toivottaa hyvää huomenta erityisesti niille kollegoilleni, jotka ovat työskennelleet kuukausia tämän ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevan mietinnön parissa. Olen erittäin kiitollinen teille siitä, että olette tehneet kanssani yhteistyötä reilusti ja avuliaasti mietinnön kokoamiseksi.
Käsittely monialaisessa valiokunnassa oli uutta. Emme keskustelleet asiantuntijaryhmän kanssa vaan liikennealan ihmisten kanssa ja, syystäkin, talousalan ihmisten kanssa ja tietysti myös energia-alan ihmisten kanssa. Prosessin aikana oli selvää, että keskustelun ensimmäiset tunnit ja päivät olivat hieman kovempia, koska aihe oli uusi. Kiitän jälleen puheenjohtajaamme ja hyvää ystävääni Guido Sacconia, joka toimi puheenjohtajana aina erinomaisesti ja oikeudenmukaisesti.
Tämän päivän saavutus, jonka olemme panneet merkille, on pohjimmiltaan se, että monialainen yhteistyö tarjoaa suurenmoinen mahdollisuuden, ja parlamentin seuraavassa kokoonpanossa meidän olisi varmistettava, että ihmiset puhuvat enemmän toisilleen ja ettei meillä ole vain toisiaan vastustavia ryhmiä.
Se on ollut tämän valiokunnan suurin etu. Olemme kutsuneet korkean tason asiantuntijoita, kuten Nobelin palkinnon voittajan Rajendra Pachaurin, sekä tieteen, tutkimuksen ja tietysti politiikan asiantuntijoita. Tänään meillä on lopultakin käsillämme tulos, joka osoittaa meille, että mietintö on osoittautunut erittäin myönteiseksi.
Tiedämme varsin hyvin, että kielloilla, seuraamuksilla ja tuloksettomalla toiminnalla saavutetaan tuskin mitään. Sen sijaan meidän on edistettävä tietoisuuden muuttumista sekä innovointia ja motivaatiota. Tavoitteenamme täytyy olla se, että eurooppalaiset insinöörit heräävät joka aamu ja yrittävät innoissaan rakentaa koneita, jotka toimivat tehokkaammin tässä maailmassa, jotta lastemme raaka-aineita voidaan hyödyntää entistä paremmin ja paljon tehokkaammin.
Mietintö on myös rehellinen. Olemme todenneet, ettei meillä ole mitään superaseita. Ei ole katkaisinta, jota voimme kääntää, ei Brysselissä eikä Balilla eikä Puolassa joulukuussa; sen sijaan meillä on koko joukko toimenpiteitä. Juuri siinä on mahdollisuus: tehdä ihmisille selväksi, että he ovat itse vastuussa ilmastonmuutoksen kolmasosasta, erimerkiksi talojen lämmityksen seurauksena. Kansalaisina olemme kaikki vastuussa kolmasosasta, myös liikkuvuuden ja kaiken siihen liittyvän seurauksena, ja teollisuuskin on vastuussa kolmasosasta. Mietintö on siksi suunnattu meille kaikille. Siinä on sen hyvä puoli. Meidän ei tarvitse etsiä syyllistä; meidän kaikkien on osallistuttava innovatiivisiin keskusteluihin. Olen siihen erityisen tyytyväinen.
On myös selvää, että mietintö on tasapainoinen, ja haluaisin korostaa sitä jälleen kerran, koska se ei edusta mitään puolueohjelmaa. Siinä ei myöskään väheksytä mitään alaa. Sen sijaan osoitamme, että tietyillä aloilla on enemmän mahdollisuuksia kun taas toisilla aloilla on vähemmän mahdollisuuksia. Siitä syystä mietinnössä todetaan myös, että siinä osoitetaan periaatteessa tie eteenpäin - erityisesti Euroopalle, koska Euroopassa on valtavasti ympäristöteknologiaa, jonka määrä on verrannollinen Euroopan autoteollisuuteen. Sen määrä kasvaa, ja meidän on toimittava, että se tuottaa innovaatioita.
Totesin juuri, että meidän olisi saatava kansalaiset mukaan toimintaan, niin että he voivat tehdä jotain omille taloilleen. Tässä yhteydessä paikallispolitiikka, kauppakamarit sekä teollisuus- ja kauppayhdistykset voivat saada paljon aikaan motivoinnilla ja tiedotuksella.
Päätän puheenvuoroni toteamalla, että niiden etujen, jotka olemme osoittaneet tässä mietinnössä, pitäisi saada meidät ymmärtämään, että mahdollisuudet ovat innovoinnissa eivätkä lamassa. Jos me ymmärrämme sen, niin tämä tehtävä on ollut vaivan arvoinen.
Puhemies
(DE) Paljon kiitoksia työstä, jonka olette tehneet Karl-Heinz Florenz, ja mietinnöstänne.
Martin Bursík
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, on ilo olla täällä ja jakaa ajatuksia tärkeästä tulevasta vuodesta. Aluksi onnittelen ilmastonmuutosta käsittelevää väliaikaista valiokuntaa työstä, jonka se on suorittanut huhtikuussa 2007 tapahtuneen perustamisensa jälkeen: kuulemisista, kokouksista, mietinnöistä, päätöslauselmista sekä keskusteluista kolmansien osapuolten kanssa. Sen väsymättömät ponnistelut ovat auttaneet huomattavasti ilmastonmuutosta koskevan EU:n kannan muokkaamisessa.
Viimeisin päätöslauselma, "2050: Tulevaisuus alkaa tänään - EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia", jonka ilmastonmuutosta käsittelevä väliaikainen valiokunta hyväksyi 2. joulukuuta 2008 ja jonka te hyväksytte tässä istuntojaksossa, toimii jälleen erittäin hyödyllisenä perustana, kun keskustelemme vuoden 2012 jälkeistä ilmastosopimusta koskevista vaihtoehdoista ja EU:n ilmastopolitiikan syventämisestä.
Kuten tiedätte, toiminta keskittyy puheenjohtajuuskaudella kansainväliseen neuvotteluprosessiin. Lähden muuten tänään Strasbourgista ja lennän Delhiin keskustelemaan Intian hallituksen ja edustajien kanssa. Kahden viikon kuluttua meillä on EU:n ja Afrikan kokous Nairobissa, Keniassa, ja olemme jo ottaneet yhteyttä Yhdysvaltojen hallintoon, mistä puhun myöhemmin lisää.
Hyväksymällä ilmastoa ja ympäristöä koskevan lainsäädäntöpaketin vuoden 2008 lopussa EU lähettää erittäin voimakkaan poliittisen viestin kaikille kumppaneillemme maailmassa. Hyväksymällä tämän paketin muutamassa kuukaudessa EU osoittaa, että sen sitoumus sekä johtajuus maailmanlaajuisessa ilmastonmuutoksen hillitsemisessä on yhtä voimakasta kuin aina ennenkin. EU on todellakin ensimmäinen alue maailmassa, joka sitoutuu vähentämään yksipuolisesti kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä.
Kuten tiedätte, ilmasto- ja energiapaketti mahdollistaa EU:n päästökauppajärjestelmän uudistamisen, asettaa rajat päästökauppajärjestelmän ulkopuolisille päästöille, antaa kannustimia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointiteknologialle sekä edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä vuodesta 2013 alkaen.
Päästökauppajärjestelmässä asetetaan yhtenäinen EU:n yläraja ja lineaarinen alaspäin suuntautunut kehityskaari, huutokauppa otetaan asteittain käyttöön päästöoikeuksien jakamisessa ja seurantaa, raportointia ja tarkastuksia vahvistetaan. EU on tietysti toistuvasti sanonut, ettei se tyydy 20 prosenttiin - haluamme 30 prosenttia - ja siksi toivomme Kööpenhaminasta kunnianhimoisia tavoitteita ja kattavaa sopimusta.
Kööpenhaminan kokoukseen on nyt vain 10 kuukautta. Joulukuussa 2008 pidetyssä Poznańin ilmastokokouksessa sovittiin vuoden 2009 työohjelmasta, joka sisältää selvät askelet kohti Kööpenhaminaa. Poznańin päätökset sopeutumisrahastosta ovat tärkeä askel eteenpäin neuvotteluissa taloudellisesta elementistä, joka on yksi kattavan maailmanlaajuisen sopimuksen keskeisistä tekijöistä.
Poznańissa järjestetty ministerien pyöreän pöydän neuvottelu vahvisti myös teollisuus- ja kehitysmaiden yhteisen halukkuuden löytää tehokkaita maailmanlaajuisesti sovittuja vastatoimia vaarallisen ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi vuoden 2012 jälkeen. Se sisältää uusia hillitsemistä koskevia toimia, sopeutumistoimia sekä rahoituksen ja tekniikan keinoja vastatoimien toteuttamiseksi.
Poznań lähetti myös viestin, että nykyistä talouskriisiä ei pidä nähdä ilmastonmuutosta koskevien uusien toimien esteenä, vaan sen sijaan uutena mahdollisuutena muuttaa talousjärjestelmä perusteellisesti ja edetä päättäväisesti vähän hiilidioksidia tuottavaan talouteen.
Puheenjohtajavaltio Tšekki aikoo kehittää edelleen näitä tärkeitä saavutuksia ja pyrkiä toimimaan kansainvälisesti, jotta Kööpenhaminassa päästään menestyksekkääseen sopimukseen joulukuussa 2009.
2. maaliskuuta 2009 ympäristöneuvosto ja myöhemmin Ecofin-neuvosto ja kevään Eurooppa-neuvosto ovat ensimmäiset tilaisuudet kehittää edelleen EU:n kantaa tässä suhteessa käyttäen perustana komission tiedonantoa "Kohti kattavaa ilmastosopimusta Kööpenhaminassa", jonka saimme viikko sitten, sekä teidän panostanne.
Sen lisäksi, että meillä on yhteinen näkemys ilmastonmuutoksen lievittämiseen soveltuvaa teknologiaa ja sopeutumista koskevista pitkän aikavälin toimista, EU:ssa on pohdittava asianmukaisia keinoja tehokkaan ja pitkäaikaisen ilmastopolitiikan rahoittamiseksi. Tässä yhteydessä voin vain toistaa ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan komissiolle ja jäsenvaltioille osoittaman vetoomuksen omaksua kahdenvälisen tason neuvotteluissa vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevasta sopimuksesta välittävä rooli teollisuusmaiden kantojen välillä, jotta etujen tasapainon keinoin voidaan varmistaa menestys ilmastoneuvotteluissa, joihin osallistuvat kaikki suurimmat kasvihuonekaasupäästöjen tuottajat.
EU aikoo myös jatkaa aktiivista yhteistyötä tärkeimpien neuvottelukumppanien ja tärkeimpien nousevien talouksien kanssa mutta myös Yhdysvaltojen hallinnon kanssa. Olen keskustellut puhelimitse Carol Brownerin kanssa. Hän on presidentin avustaja energian ja ilmastonmuutoksen alalla. Olen tehnyt hänelle alustavan ehdotuksen korkean tason kokouksesta, johon osallistuvat Yhdysvaltojen edustajat ja EU:n komissio - komission jäsen Dimas - puheenjohtajavaltio Tšekki sekä tuleva puheenjohtajavaltio Ruotsi (eli troikka) maaliskuun alussa, todennäköisesti 2. tai 6. maaliskuuta.
Sanoin hänelle, että EU haluaisi tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa hiilidioksidimarkkinoiden kehittämisessä ja yhdistämisessä. Ymmärrämme kongressin jäsenen Waxmanin todenneen, että hän yrittää panna täytäntöön valiokuntansa lainsäädännön cap and trade -järjestelmästä toukokuun lopulla. Se on varsin rohkaiseva vastaus Yhdysvalloilta Euroopan unionin toimiin.
Luotamme myös Euroopan parlamentin varmistavan, että EU:n ääni kuuluu entistä paremmin ja arvostamme erittäin paljon aikaisempia ponnistelujanne yhteistyön hyväksi. Voin vain kannustaa teitä jatkamaan samaa rataa ja toivotan teille kaikille onnea tulevana vuonna.
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, arvoisat Euroopan parlamentin jäsenet, ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan mietinnössä, jonka esittelijänä toimi Karl-Heinz Florenz, on kunnianhimoisia tavoitteita ja siinä käsitellään monia erilaisia asioita sekä vahvistetaan suuri merkitys, jonka Euroopan parlamentti antaa ilmastonmuutoskysymykselle. Onnittelen ilmastonmuutosta käsittelevää väliaikaista valiokuntaa sekä erityisesti esittelijää Karl-Heinz Florenzia, erinomaisesta työstä.
Viime vuonna painopistealanamme oli ilmastonmuutosta ja energiaa koskeva toimenpidepaketti. Ponnistelumme tuottivat tulosta, ja voimme nyt olla ylpeitä tästä erittäin tärkeästä lainsäädäntöpaketista. Tänä vuonna keskitymme Euroopan unionissa erityisesti valmistelemaan paketin täytäntöönpanotoimia. Kansainvälisesti painopistealanamme ovat ilmastonmuutosta koskevat neuvottelut, joita tehostetaan Yhdistyneiden Kansakuntien Kööpenhaminan kokouksen alla ja, kuten juuri kuulitte, puheenjohtajavaltio Tšekki antaa erityistä painoa kyseisille neuvotteluille ja on suunnitellut sarjan kahden- ja monenvälisiä kokouksia ja neuvotteluja. Mietintönne tulee siksi oikeaan aikaan. Kööpenhaminan kokouksen alla meidän on koottava kaikki voimamme ja toimittava yhdessä, niin että saavutamme EU:n erityisroolin huomioon ottaen parhaan mahdollisen tuloksen.
Olen tyytyväinen siihen, että mietinnössänne korostetaan komission analyysin mukaisesti sitä, että rahoitus- ja talouskriisiä ei pitäisi käyttää tekosyynä ilmastonmuutosta koskevien toimien viivyttämiselle. Mekin katsomme, että ilmastonmuutoksen hillitseminen muodostaa osan nyt kohtaamamme talouskriisin ratkaisua.
Ilmastonmuutosta ja energiaa koskevalla paketilla EU liikkuu nyt kohti vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaa taloutta. Samalla se auttaa rajoittamaan EU riippuvuutta tuontienergiasta, mikä on yhtä merkittävä etu, kuten näimme äskettäin maakaasukriisissä. Vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä 20 tai 30 prosentilla ja edellyttäen, että muut teollisuusmaat hyväksyvät vastaavat vähennykset kansainvälisissä sopimuksissa, olemme epäilemättä kunnianhimoisempia kuin mikään muu valtio tai valtioiden ryhmittymä. Annamme muulle maailmalle esimerkin, joka lisää kansainvälisten neuvottelujen myönteistä muutosvoimaa.
Ennen kuin siirrymme keskustelussamme kansainvälisiin neuvotteluihin, haluaisin kommentoida lyhyesti asiaa, jota mietinnössä perustellusti korostettiin. Mietintö sisältää arvokkaita ehdotuksia siitä, mitä on tehtävä, jotta luonnonvaroja voidaan käyttää entistä tehokkaammin kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja energian säästämiseksi.
Viime vuonna komissio teki ensimmäisen aloitteen tähän suuntaan antamalla toimintasuunnitelman kestävästä tuotannosta ja kulutuksesta. Sen jälkeen komissio vahvisti toimintaansa energian säästämiseksi ja käytön tehostamiseksi toimenpiteillä, jotka täydentävät ilmastonmuutos- ja energiapakettia. Oli miten oli, luonnonvarojen kestävän käytön alalla on vielä paljon tehtävää ja tietysti energian käyttöä voidaan tehostaa vielä huomattavasti. Yksi valaiseva esimerkki on ehdotus, jonka komissio jätti äskettäin rakennusten energiatehokkuudesta. Tällä alalla on monia tavoitteita, koska sillä edistetään sekä energiansäästöä että ilmastonsuojelua, samalla kun luodaan työpaikkoja ja kehitetään teknistä innovointia.
Nyt meidän on enemmän kuin koskaan vahvistettava talouksiamme ryhtymällä toimiin puhtaan teknologian käyttöön ottamiseksi, millä autetaan luomaan puhtaita työpaikkoja. Samaan aikaan luodaan tärkeitä mahdollisuuksia ulkomaankaupalle, kun puhtaan teknologian markkinat kasvavat nopeasti. Komissio ajatteli sitä, kun se ehdotti viime joulukuussa muun muassa erityistoimia Euroopan talouden elvytyssuunnitelman puitteissa.
Kansainvälisissä ilmastonmuutosneuvotteluissa ilmastonmuutosta ja energiaa koskeva toimenpidepaketti on epäilemättä vahvistanut perustelujamme ja ponnistelujamme kansainvälisten kumppaniemme vakuuttamiseksi siitä, että tehokkaiden toimien toteuttaminen on tarpeellista ja myös toteutettavissa. Kansainväliset neuvottelut ovat tietysti erittäin vaikeat, osittain siksi että ne ovat niin monimutkaiset. Kaikesta huolimatta uskon, että Kööpenhaminassa päästään sopimukseen. Voimme ja meidän täytyy päästä sopimukseen. Aikaa ei ole hukattavana. Kyse on poliittisesta tahdosta, ja mielestäni tahtoa on olemassa.
Nyt kansainväliset neuvottelut alkavat tiivistyä, ja viime viikolla komissio hyväksyi tiedonannon, joka sisältää sen kannan neuvottelujen tärkeimpiin kohtiin. Ensinnäkin teollisuusmaita vaaditaan jatkamaan johtoasemassa. Yhdysvalloista tulee myönteisiä viestejä, koska, kuten Tšekin ministeri totesi aiemmin, presidentti Obama on luvannut, että Yhdysvallat osallistuu aktiivisesti kansainvälisiin neuvotteluihin. Obama on luvannut myös, että Yhdysvallat perustaa kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän ja että vuoteen 2050 mennessä vähennys on 80 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna.
Tämä kaikki on myönteistä, mutta haluamme nähdä sen nopean täytäntöönpanon, itse asiassa tänä vuonna, koska meidän on päästävä sopimukseen Kööpenhaminassa tämän vuoden lopussa, ja Yhdysvalloilla on velkaa ja presidentti Obaman ilmoituksen perusteella Yhdysvaltojen on annettava merkittävä panos yhdessä Euroopan unionin kanssa, niin että voimme kaikki tehdä sopimuksen Kööpenhaminassa. Olemme tietysti tyytyväisiä Yhdysvalloissa käytävään keskusteluun, josta seuraa monia muita päättäväisiä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Yksi kuvaava osatekijä ovat äskettäin julkaistut autoja koskevat toimenpiteet.
Euroopan komission tiedonannossa vahvistetaan teollisuusmaiden yhteinen tavoite vähentää päästöjä 30 prosenttia ja määritellään toimien verrannollisuuden käsite. Verrannollisuus on ratkaisevan tärkeää ympäristötavoitteiden saavuttamisessa ja kilpailuehtojen turvaamisessa. Komissio on ehdottanut monia perusteita verrannollisuuden määrittelemiseksi.
Vaikka kehitysmailta ei vaaditakaan samanlaisia ja yhtä laajoja toimia kuin teollisuusmailta, on kuitenkin tärkeää varmistaa se, että ne jatkavat toimiaan, joilla pyritään siihen että niiden tarvitsema taloudellinen kehitys tuottaa vähemmän hiilidioksidia. Jotta saavutetaan tavoite, jonka mukaan ei ylitetä 2 celsiusastetta vuonna 2050, kehitysmaiden on rajoitettava päästöjensä kasvua 15-30 prosenttia siitä, mihin ne olisivat päätyneet, elleivät olisi toimineet päästöjen vähentämiseksi vuoteen 2020 mennessä. Tietysti toimet, joihin kussakin kehitysmaassa on ryhdyttävä, riippuvat niiden taloudellisen kehityksen vaiheesta ja resursseista. Tämä tarkoittaa sitä, että odotamme enemmän nopeasti kehittyviltä talouksilta kuin muilta.
Tiedämme kaikki, että emme saavuta tuloksia, joita haluamme Kööpenhaminassa, ellemme onnistu lisäämään investointeja ja varmistamaan lisärahoitusta päästöjen vähentämiseksi ja sopeutumiseksi. Tietysti osa tarvituista investoinneista tulee, myös kehitysmaissa, eri maiden yksityissektorilta, samalla kun yksi kolmasosa tulee komission arvioiden mukaan hiilidioksidimarkkinoilta. Sen lisäksi tarvitaan osa julkista rahoitusta, ja meidän on tutkittava miten julkinen rahoitus varmistetaan. Tällä hetkellä, keskellä taantumaa, siitä ei tule helppoa keskustelua. Meidän on kuitenkin valmistauduttava ja löydettävä perusteluja keskusteluun muistaen, että kaikkien toimenpiteiden kustannuksia kalliimmaksi tulee se ettei toimita lainkaan.
Komission tiedonannossa korostetaan maailmanlaajuisten hiilidioksidimarkkinoiden merkitystä ja sitä, että OECD-maiden välillä luodaan täydentävät päästökauppajärjestelmät vuoteen 2015 mennessä, samalla kun ehdotetaan että taloudellisesti edistyneempien kehitysmaiden kohdalla tämä tapahtuu ennen vuotta 2020.
Siinä olivat komission tiedonannon tärkeimmät viestit, ja olen erittäin kiinnostunut kuulemaan teidän mielipiteenne niistä. Kansainväliset neuvottelut etenevät nopeasti, ja meiltä vaaditaan tänä vuonna tiivistä diplomaattista työtä. Suhtaudun myönteisesti panokseenne tähän suureen ponnistukseen.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE ryhmän puolesta. - (SL) Ilmastonmuutos on valtavan suuri ala, ja olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, kun hän toteaa, että meidän, ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan jäsenten, on keksittävä innovatiivisia keinoja alan koko laajuuden ja sisällön käsittelemiseksi. Nyt kun työmme on tehty, voin vahvistaa, että meillä on todellakin ollut monia tilaisuuksia vaihtaa erilaisia näkemyksiä ja mielipiteitä ja antaa erilaisia ehdotuksia tulevia toimia varten. Keskustelumme olivat toisinaan varsin vilkkaita, mikä johtui juuri esitettyjen näkemysten monimuotoisuudesta. Sen seurauksena mietinnössä esitetään monenlaisia mielipiteitä ja tarjotaan monia hyviä ehdotuksia, mutta se antaa meille myös mahdollisuuden koordinoida jatkuvaa työtämme pysyvissä valiokunnissa alakohtaisen politiikan muotoilussa. Henkilökohtaisesti pitäisin hyvänä ajatuksena sitä, että noudattaisimme tätä menetelmää.
Tietysti alat, jotka mainitsimme aikaisemmin, kuten energia, liikenne ja teollisuus, näyttivät tarjoavan parhaat mahdollisuudet toimintaan, mutta myös muut alat osoittautuivat tärkeiksi, ja viittaan tässä maatalouteen, karjankasvatukseen, kestävään metsätalouteen, tieto- ja viestintätekniikkaan sekä kolmansia maita koskevaan EU:n kehityspolitiikkaan.
Siirtymisemme vähän hiilidioksidia tuottavaan yhteiskuntaan on tietysti mahdollista, jos investoimme edelleen tutkimukseen ja nopeutamme kehitystä ja innovointia ja jos tavoittelemme edelleen muita Lissabonin strategian tavoitteita. Se ei kuitenkaan yksin riitä. Meidän on myös muutettava elämäntapamme, mutta voimme tehdä niin vain, jos ihmiset omaksuvat ympäristönsuojelun aidoksi arvoksi. Tässä suhteessa meidän on saavutettava paljon enemmän tiedotuskampanjoilla.
Yhdyn myös niihin kommentteihin, joita annettiin talouskriisin ja ilmastonmuutoksen suhteesta. Se tarjoaa meille kuitenkin mahdollisuuden, ja pelot että talouskriisi peittoaa ilmastonmuutoksen ovat perusteettomia, koska elvytystoimemme on suunniteltava siten, että niillä edistetään kestävää kehitystä eikä vain kulutusta.
Koska tavoitteemme on rajoittaa maailmanlaajuista lämpötilan nousua, meidän on tietysti toimittava myös kansainvälisesti. EU:n on käytävä entistä tiiviimpää keskustelua teollisuusmaiden kanssa, koska meidän on vähennettävä yhdessä historiallisten päästöjemme taakkaa ja kuunneltava samalla kehitysmaita ja kaikkein köyhimpiä maita ja annettava niille mahdollisuus kestävään kehitykseen, vaikka se olisikin kalliimpaa.
Lopuksi onnittelen esittelijää Karl-Heinz Florenzia avoimuudesta, jota hän on osoittanut työssämme.
Dorette Corbey
PSE-ryhmän puolesta. - (NL) Aluksi onnittelen sydämellisesti Karl-Heinz Florenzia omistautuneisuudesta ja päättäväisyydestä, joilla hän on mietintönsä laatinut. Siitä on tullut mielestäni kokonaisvaltainen mietintö, joka sisältää lähes 200 suositusta ja on todella onnistunut. Siinä on monia päteviä suosituksia, jotka voivat innoittaa tulevaa Euroopan parlamenttia, kansallisia parlamentteja ja paikallisviranomaisia.
Haluaisin mainita viisi keskeistä aihetta, jotka ovat todella tärkeitä ryhmällemme. Ensinnäkin mietinnössä tunnustetaan, että ilmastonmuutos koskee kaikkia aloja, ei vain teollisuutta, liikennettä ja energiaa, joita varten olemme jo laatineet sääntöjä, vaan myös maataloutta, terveydenhuoltoa, tiedettä ja teknologiaa, tieto- ja viestintätekniikkaa, koulutusta, maaperää, vettä ja maankäyttöä. Kaikki nämä alat ansaitsevat täyden huomiomme ja tehokkaan ratkaisun.
Toiseksi, ilmastopolitiikalla pitäisi olla myös sosiaalinen ulottuvuus ja siinä pitäisi osoittaa yhteisvastuullisuutta. Meidän on käsiteltävä työllisyyttä, tulonäkökohtia ja energiaköyhyyttä. Meidän on tiedettävä, miten uusi teknologia maksetaan ja kuka sen maksaa. Haluamme tietää, kuinka monta työpaikkaa luodaan ja menetetäänkö työpaikkoja. Haluamme uudelleenkoulutusohjelmia uusille vihreille mielipidetyöntekijöille (green poll worker). Ilman voimakasta sosiaalista omistautumista on erittäin vaikeaa ylläpitää poliittista tukea ilmastopolitiikalle.
Kolmas keskeinen aiheemme liittyy talouskriisiin, jossa tarvitsemme jälleen kokonaisvaltaisen ratkaisun. Vihreä New Deal on nyt muodostunut käsitteeksi, ja se saa meidän täyden tukemme. Tarvitaan huomattavia investointeja. Pankkeja ja yrityksiä tukevissa toimissa pitäisi olla ainakin kestävää kehitystä koskeva osatekijä. Itä-Euroopan taloihin ja kerrostaloihin kohdistetut investoinnit olisi asetettava entistä voimakkaammin etusijalle, koska ne edistävät työllisyyttä, energiavarmuutta ja ilmastoa.
Neljäs aiheemme on maatalous. Emme yleensä puhu siitä, kun keskustelemme ilmastosta. Osoitamme tänään, että se on tosiasiassa tarpeellista, ja se osoittautui ristiriitaiseksi aiheeksi. Olemme keskustelleet kauan siitä, pitäisikö maataloudelle antaa sitovia tavoitteita, ja olemme sopineet, että harkitsemme sitä vakavasti. Sekin on selvää, että ongelman lisäksi maatalous tarjoaa myös ratkaisuja. Vakaa maatalous, tehokas maankäyttö ja biomassan asianmukainen käyttö voi alentaa kasvihuonekaasupäästöjä.
Viides keskeinen aiheemme koskee ihmisten osallistumista. Se edellyttää tiedotusta ja avoimuutta. Jos haluamme muuttaa kulutuskäyttäytymistämme, meidän on tiedettävä tarkasti, mitkä tuotteet tuottavat paljon kasvihuonekaasupäästöjä, ja meidän on mukautettava kulutustapamme sen mukaan. Se ei tietenkään ole helppoa, mutta ilmastonmuutoksen ongelmaa - kuten Karl-Heinz Florenz huomautti hetki sitten - ei voida ratkaista muutamalla teknisellä tempulla. Meidän on joka tapauksessa tehtävä parhaamme, jotta saamme mahdollisimman monta kansalaista mukaan vastaamaan kohtaamiimme suuriin haasteisiin. Erittäin arvokkaita ovat paikalliset aloitteet. Talojen ilmaiset energiatarkastukset, entistä parempi julkinen liikenne sekä paikallinen ja alueellinen elintarviketuotanto. Yhdessä voimme saavuttaa paljon.
Tämä toimenpidekokonaisuus antaa paljon syytä optimismiin. Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää, mikä edistää innovointia, talouskasvua, parempaa energiahuoltoa, parempaa elintarviketuotantoa, parempaa työllisyyttä ja vakaampaa ilmastoa. Olen kiitollisuudenvelassa kaikille jäsenille, jotka ovat antaneet panoksensa tähän.
Chris Davies
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, tässä keskustelussa piilee elefantti, jota emme näytä haluavan tunnistaa. Siihen ei käytännössä viitata tässä mietinnössä, ja se mainitaan vain ohimennen komission kokonaisvaltaisessa strategiassa ilmastonmuutosta koskevan sopimuksen tekemiseksi Kööpenhaminassa. Tarkoitan tosiasiaa, että ihmiskunta kasvaa ennennäkemätöntä ja kestämätöntä vauhtia. Monien läsnäolijoiden elinaikana tämän planeetan väestö kolminkertaistuu. Se kasvaa 200 000:lla joka päivä: 80 miljoonalla vuodessa.
Miksi Kiina tarvitsee uuden hiilivoimalan joka viikko? Koska sen väestö on yli kaksinkertaistunut 50 vuodessa, se kasvaa edelleen nopeasti, energiantarve kasvaa sen mukana ja kiinalaiset haluavat sen, mitä meillä on lännessä, ja heillä on siihen täysi oikeus. Ministeri lentää tänään Intiaan. Siellä väestönkasvu on vieläkin nopeampaa, ja sielläkin turvaudutaan hiileen energialähteenä.
Tämän planeetan resurssit ovat kuitenkin rajoitetut. Meidän on hidastettava ja käännettävä väestönkasvu. Meidän on tehtävä se kokonaan ilman pakkokeinoja, emmekä saa koskaan ylimielisesti unohtaa, että me teollisuusmaiden asukkaat kiihdytämme ilmastonmuutosta paljon enemmän kuin kehitysmaiden asukkaat.
YK:n väestöohjelmarahasto toteaa, että joka minuutti maailmassa tulee raskaaksi 380 naista ja joka toinen heistä ei ole suunnitellut sitä. Ehkäisyn on oltava kaikkien saatavilla. Naisten on voitava säännellä lisääntymistään: se on parempi vaihtoehto kuin vaarallinen abortti.
Lääketieteellisiä voimavaroja on kehitettävä siten, että naiset voivat turvallisesti viivyttää synnyttämistä myöhäisempään ikään, mutta ennen kaikkea asian on oltava esillä politiikassa. Olisi tyhmää kieltäytyä käsittelemästä asiaa. Perheiden kaikkialla maailmassa olisi keskusteltava siitä. Hallitusten olisi asetettava tavoitteita väestön vakauttamiseksi tai vähentämiseksi. Väestönkasvun keskeisen merkityksen myöntäminen on tärkeää sen käsittelemisen kannalta, emmekä onnistu hillitsemään ilmastonmuutosta tai saavuttamaan kestävää kehitystä ellemme tee niin.
Liam Aylward
Arvoisa puhemies, minäkin onnittelen Karl-Heinz Florenzia hänen ponnisteluistaan ja sitoumuksestaan mietinnön laatimisessa sekä tietysti hänen kyvystään kuunnella ja ymmärtää monia erilaisia mielipiteitä.
Lainsäätäjinä meidän on erittäin tärkeää toimia ympäristöystävällisen energiateknologian puolesta keskellä voimakasta taloudellista taantumaa. Voimme siirtyä johtavaan asemaan maailmassa monilla uusiutuvan energian aloilla, joista pitäisi muodostaa tiivis, tehokas ja koordinoitu strategia - mukaan luettuna hallitukset, kansalaisjärjestöt, yliopistot, yritykset, suunnittelijat - jotta emme puhu vaan etsimme ratkaisuja. Meidän on vähennettävä byrokratiaa ja tuettava pk-yrityksiä ja teknologian kehittäjiä.
Markkinat ovat olemassa. Säännökset ovat selvät. Olemme asettaneet tavoitteet uusiutuville energialähteille. Vaikka rahoitus on niukkaa, se on välttämätöntä teknologian kehitykselle ja asiantuntemuksen ylläpidolle. Pankkien ja rahoittajien on otettava riskejä ympäristötekniikan alan uusien yritysten kanssa. Saavutamme etuja pitkällä aikavälillä, jos ryhdymme toimiin. Työpaikat ja vauraus virtaavat. Toisaalta jos vitkastelemme tänä arvokkaana aikana, jäämme häviölle ja muut valtiot ovat valmiina täyttämään aukon.
Esimerkiksi Irlannista voisi tulla aaltovoimateknologian alalla sitä, mitä Suomi on matkapuhelinteknologian alalla. Sää ja sijainti Atlantin valtameressä antavat meille kiistatonta potentiaalia. Meillä on patentoitu tekniikka. Meillä on asiantuntemusta ja säännöstö. Markkinat ovat selvät, joten se on valtava mahdollisuus luoda työpaikkoja, alentaa sähkön hintaa, parantaa energiavarmuutta ja vähentää päästöjä puhumattakaan patenttien tuotoista.
Meidän on nyt tuettava yrityksiämme, jotka ovat tehneet töitä yli vuosikymmenen ajan päästäkseen tähän pisteeseen. Ne ovat ottaneet riskejä, ja meidän on tuettava niitä lisäämällä rahoitusta. Tässä vaiheessa viivästyksistä aiheutuisi haittaa. Ympäristöystävällinen teknologia on tulevaisuutemme. Meillä on nyt tilaisuus, joten käytetään se hyväksi.
Rebecca Harms
Arvoisa puhemies, minäkin kiitän Karl-Heinz Florenzia erityisesti hänen kärsivällisyydestään neuvotteluissa. Mietinnön pituus todistaa lukuisista aiheista, jotka oli käsiteltävä.
Esittäisin kuitenkin myös kysymyksen, miten kestävää on yhtenäisyys, josta mietintö kertoo tämän vuoden alussa. Muistan oikein hyvin Poznańin kansainvälisen ilmastokokouksen ja heiveröisen roolin, joka EU:n edustajilla oli siellä, koska he olivat syventyneet Balin kansainvälisissä neuvotteluissa antamiensa kunnianhimoisten lupausten ja lausuntojen lieventämiseen ja ilmastopolitiikan sysäämiseen taka-alalle rahoitus- ja talouskriisin takia.
Uskon, että ensi vuodesta tulee ratkaiseva siinä suhteessa, olemmeko todella valmiit, kuten nykyisin jatkuvasti lupaamme, sopeuttamaan taloutta, johon olemme teollisuusmaina tottuneet, ilmastonmuutosta koskevien tietojemme perusteella. Katson, että päätöstä siitä, lähdemmekö kestävyyden tielle, ei ole vielä tehty.
Poznańissa Ban Ki-Moon ja Achim Steiner suosittelivat painokkaasti, että kaikki toimet, joita jäsenvaltiot toteuttivat elvytyssuunnitelmissaan ja pankkitukipaketeissaan, yhdistetään nyt ohjelmiin, joilla vähennetään köyhyyttä ja torjutaan ilmastonmuutoksen katastrofaalisia seurauksia kehitysmaissa, sekä toimiin, joilla pyritään todella hyvään ilmastonsuojelun tasoon ja uuteen energiapolitiikkaan.
Näen, että asiaa koskevalla EU:n lainsäädännöllä raivataan tietä. Ei ole lainkaan varmaa, että EU löytää tiensä energiatehokkaaseen ja uusiutuvia energialähteitä hyödyntävään nykyaikaiseen yhteiskuntaan. Se riippuu nyt kuten ennenkin siitä, jatkammeko vanhalla hiilen ja ydinenergian yhdistelmällä vai lähdemmekö kunnianhimoisesti uusille teille? Toivon, että jatkamme asian käsittelyä yhtä rakentavasti kuin olemme tehneet ilmastonmuutosta käsittelevässä väliaikaisessa valiokunnassa, vaikka en olekaan varma että niin tapahtuu.
Jens Holm
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (SV) Teemme lopultakin päätöksen ilmastonmuutosta koskevasta päätöslauselmasta kahdeksantoista kuukauden työn jälkeen. Haluaisin mainita erityisesti kolme seikkaa.
Pitkän aikavälin vähentämistavoitteet: 3 kohdassa vaadimme EU:ta vähentämään päästöjä 25-40 prosenttia vuoteen 2020 mennessä ja vähintään 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Se on hyvä asia ja tarkoittaa, että asetamme korkeampia vaatimuksia kuin viime vuoden EU:n ilmastopaketissa.
Vaadimme myös toimia lihateollisuudelta. YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) raportin mukaan lihateollisuus on vastuussa 18 prosentista maailman päästöistä. Toteamme sen mietinnössä ja vaadimme vähentämään lihan kulutusta. Se on rohkea ja tietyssä määrin historiallinen päätös Euroopan parlamentilta, joka yleensä mieluummin tukee kyseistä teollisuuden alaa, mutta on häpeä, että erityisesti Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä haluaa äänestää kyseisten vaatimusten poistamiseksi. Samalla tavoin kuin meidän on vähennettävä autoilua, meidän on uskallettava myöntää, että nykyinen kasvava lihankulutus ei ole kestävää kehitystä.
Haluaisin muistuttaa teitä siitä, että lihantuotanto on tosiasiassa suurin syy Amazonin sademetsän hävittämiseen. Sen aiheuttaa maan muokkaaminen laitumeksi ja rehuntuotantoon. Suuri osa kyseisestä rehusta viedään Eurooppaan soijana. Se ei ole kestävää kehitystä.
Autoteollisuus on toinen kasvava ongelma. Vuosina 1990-2005 Euroopan liikennealan päästöt kasvoivat 32 prosenttia. Tarvitaan suuria investointeja julkiseen liikenteeseen ja muuhun ympäristöystävälliseen liikenteeseen. Fossiilisia polttoaineita käyttävät autot on korvattava sähköautoilla ja tulevaisuudessa ehkä vetykulkuneuvoilla. Meidän on pohdittava, onko kaikkien näiden liikennemuotojen tilanne kestävällä pohjalla. Eikö meidän pitäisi sen sijaan kannustaa paikalliseen tuotantoon ja kulutukseen?
Lopuksi haluaisin varoittaa tarkistuksista 12 ja 28, joissa vaaditaan ydinenergian lisäämistä. Jos ne hyväksytään, ryhmäni ei voi kannattaa tätä päätöslauselmaa. Äänestäkää siis tarkistuksia 12 ja 28 vastaan. Paljon kiitoksia.
Johannes Blokland
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Koska suuressa osassa Länsi-Eurooppaa vallitsee tällä hetkellä kylmä kausi, keskustelu maapallon lämpenemisestä osuu ehkä hieman huonoon kohtaan. Kuten mietinnön otsikossa todetaan, tarkastelemme tässä keskustelussa kuitenkin pitkää aikaväliä. Meidän ei pitäisi siksi juuttua lyhyen aikavälin tapahtumiin. Karl-Heinz Florenzin mietinnöstä on tullut perusteellinen ja luotettava, ja siinä on vahva viesti.
Ilmastonmuutoksen vaikutusten kielteisten vaikutusten vähentämiseksi tai ehkäisemiseksi, tarvitaan voimakkaita toimia monella eri alalla. Tarvitsemme kovia tavoitteita vuosiksi 2020-2050. Yhdenkään yhteiskunnan osan ei pidä välttää ponnisteluja. Kööpenhaminan ilmastokokouksen alla meidän on säilytettävä tavoitteemme ja tuettava sitä monilla eri toimilla. Tämä mietintö on erityisen arvokas panos siihen.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, 500 vuotta sitten oppineet olivat yksimielisiä siitä, että maailma oli litteä. He olivat väärässä. 1970-luvulla, kolme vuosikymmentä jatkuneen ilmaston lämpenemisen jälkeen tiedemiehet olivat yksimielisiä siitä, että olemme menossa kohti uutta jääkautta. He olivat väärässä. Vuonna 1999 kaikki uskoivat, että uudelle vuosituhannelle siirtyminen aiheuttaisi maailmanlaajuisen katastrofin pysäyttämällä maailman tietokonejärjestelmät. Asejärjestelmät menisivät epäkuntoon, kauppa pysähtyisi ja lentokoneet putoaisivat taivaalta. He olivat väärässä. Mitään ei tapahtunut.
Nyt meille kerrotaan varmana tietona katastrofaalisesta ihmisen aiheuttamasta ilmaston lämpenemisestä. Sekin on väärin. Eikä se ole tieto. Myytti yksimielisyydestä on pelon lietsojien propagandavoitto, mutta tieteellisen kirjallisuuden ja ilmastotutkijoiden työn jatkuvassa tarkastelussa havaitaan useita näkemyksiä keskustelun kummallakin puolella ja monet uskovat, että lopputulos ei ole vielä selvä.
On totta, että maapallo on lämmennyt hieman, joskin hitaasti ja epäsäännöllisesti, 150 viime vuoden aikana, mutta se noudattaa täysin luotettavia pitkän aikavälinen luonnollisia ilmastosyklejä, joiden mukaisia ovat Rooman valtakunnan lämmin kausi, keskiajan lämmin kausi ja pieni jääkausi. On selvät todisteet siitä, että samaan aikaan kun maapallo on lämmennyt hieman muutkin aurinkokunnan planeetat ovat lämmenneet. Jäätiköt ovat kutistuneet Marsissa, kukaan ei kuitenkaan kuvittele, että syynä siihen ovat teollisuuden päästöt tai nelivetoiset autot.
Aiomme nyt käyttää suunnattomia rahamääriä ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskeviin toimiin, jotka eivät kerta kaikkiaan toimi ja jotka haittaamalla talouttamme epäävät meiltä rahat, jotka tarvitsisimme todellisten ympäristöongelmien ratkaisemiseen. Kuten brittiläinen toimittaja Christopher Booker on todennut, pelon lietsominen ilmastonmuutoksesta on suurin kollektiivinen pako todellisuudesta ihmiskunnan historiassa.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Arvoisa puhemies, aluksi kiitän Karl-Heinz Florenzia hänen työstään sekä tietysti valiokunnan puheenjohtajaa ja kaikkia koordinaattoreita ja valiokunnan jäseniä.
Mietinnössä ilmaistaan jälleen se, mistä on tullut Euroopan unionin jatkuva huolenaihe, eli ilmastonmuutos ja sen seuraukset.
Viimeisin toimenpidepaketti oli äskettäin hyväksytty energiapaketti. Tänään käsillä oleva mietintö heijastaa samaa lähestymistapaa ilmastonmuutoksen torjuntaan ja samaa Euroopan unionin tuntemaan huolta.
Käsillä olevassa mietinnössä annetaan, kuten jo todettiin, joukko suosituksia. Siinä annetaan erilaisia toimenpiteitä ja suosituksia, jotka puolestaan sisältävät erilaisia "etenemissuunnitelmia" eri aloille, kuten kalastus, maatalous, vesihuolto, metsätalous ja niin edelleen. Kaikki nämä "etenemissuunnitelmat" johtavat samaan suuntaan, mutta kullekin on kehitettävä omat toimenpiteensä.
Pidättäydyn kuitenkin siinä, mitä pidän perusperiaatteena tehokkaan tuloksen aikaansaamiseksi. Ilmastonmuutoksen takia meidän on parannettava tehokkuutta; sen on mielestäni oltava kaikkien toteutettavien toimien perusperiaatteena.
Tehokkuuden parantaminen tarkoittaa painopisteen asettamista tekniseen innovointiin; se tarkoittaa tehokkuustavoitteiden korostamista tukien jakamisessa; se tarkoittaa tehokkuustavoitteiden korostamista tiettyjen veroetujen myöntämisessä ja niin edelleen. Ainoa keino, jolla voimme olla todella tehokkaita, on tehokkuuden parantaminen.
Guido Sacconi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, edelläni puhuneet kollegat ovat osoittaneet hyvin, miten onnistuimme sovittamaan yhteen erilaiset mielipiteet, joista on muodostettu yhteinen luonnos.
Karl-Heinz Florenzin mietinnössä, joka ansaitsee tunnustusta yksimielisyyden saavuttamisesta kuuntelemalla huolellisesti kaikkia näkökantoja, on pohjimmiltaan kyse energian muuntamisesta sekä yleisestä tuotantojärjestelmien, elintapojen ja kulutuksen muutoksesta. Se on enemmän kuin vain filosofinen lausunto, ja tiedämme, ettei tehtävästä tule helppoa, mutta siinä suunnitellaan asteittaista lähentymistä. Siinä ilmaistaan esimerkiksi perintö, jonka jätämme seuraavalle parlamentille siitä, mitä pidämme toiminnan painopistealoina seuraavalla vaalikaudella Kööpenhaminan kokouksen ja muiden kokousten alla.
Haluaisin kuitenkin keskittyä sisältöön. Katson velvollisuudekseni kiittää ennen kaikkea työn keskeisiä toimijoita, sihteeristöä. Minulla on joitakin tilastotietoja työstämme. Antaakseni jonkin käsityksen siitä, miten tärkeää sihteeristön jäsenten työ oli, minun tarvitsee vain sanoa, että he järjestivät kahdeksan aihekohtaista kokousta maailman johtavan 60 asiantuntijan kanssa.
Mikä tärkeintä haluaisin nyt esittää uudelle parlamentille vetoomuksen, toiveen. Puhemies Pöttering, olette itse osoittanut uskovanne, että tämän valiokunnan uhkapeli kannattaisi, vaikka - kerrottakoon totuus - se ei saanut osakseen kaikkien tukea, kun se perustettiin 18 kuukautta sitten. Vetositte parlamenttiin kahdesti ilmaisten henkilökohtaisen tukenne asialle ja tehtävällemme ja niinpä osoitan sanani suoraan teille, jos sallitte. Olisi häpeä, jos seuraava Euroopan parlamentti ei loisi vastaavaa välinettä ensi vaalikaudella, eikä vähiten siksi, että tällä välin monet kansalliset parlamentit ja hallitukset ovat järjestäneet työnsä uudelleen ja tehneet ilmastonmuutoksesta erityisalan. Toivon siksi, että seuraava parlamentti ei palaa tiukkaan jakoon, jossa toisiinsa liittyvät alat erotellaan eri valiokuntiin, vaan että, kuten olemme suositelleet, se valmistautuu pitkälle matkalle vähän hiilidioksidia tuottavaan yhteiskuntaan.
Vittorio Prodi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitän Karl-Heinz Florenzia hänen työstään.
Saamme vihdoinkin äänestää tästä mietinnöstä, joka edustaa ilmastonmuutosta käsittelevän valiokunnan 18 kuukauden työtä. Henkilökohtaisesti katsoisin sen menestykseksi, joskin vain vaatimattomaksi. Menestykseksi, koska Euroopan parlamentti on osoittanut olevansa yksi parhaiten reagoivista instituutioista varustaen itsensä väliaikaisella välineellä - väliaikaisella valiokunnalla - tietojen ja ajatusten kokoamiseksi kysymyksestä, joka vaikuttaa meihin kaikkiin ja jonka vaikutus meidän on kohdattava yhdessä, nyt ja tulevaisuudessa. Vaatimattomaksi, koska kaikista ponnisteluistamme ja osallistumisen ja teetettyjen tutkimusten laadusta huolimatta lopputulos ei ole vieläkään niin pureva, kuin tätä aihetta koskevan päätöslauselman pitäisi olla.
Kuten olen monta kertaa todennut, ilmastonmuutos on kiireellinen ja vakava kysymys ja vaatii kohdistettuja ja tehokkaita toimia. Yksi keskeisistä syistä valiokunnan luomiseen oli yhdistää politiikanaloja, joita aina on käsitelty liian erillään. Toivon, että tämä yhdistäminen voi jatkua seuraavassa parlamentissa ja että Euroopan parlamentti osallistuu edelleen Kööpenhaminan neuvotteluihin.
Tarvitsemme maailmanlaajuista yksimielisyyttä, ja sitä varten meillä täytyy olla jotain tarjottavaa, ennen kaikkea kehitysmaille. Tällä hetkellä ei ole edelleenkään tasaveroisia ehtoja, jotka saisivat kehitysmaiden kansalaiset omaksumaan tämän politiikan. Se on hieman liian eurooppakeskeinen ja hieman liian jakautunut. Odotamme elintapojen muutosta. Poliittisesti meidän on annettava ehdotuksia, joissa keskitytään ensinnäkin tähän politiikkaan ja toiseksi elintapamme muuttamiseen vähitellen vähemmän materiaaliseksi, koska muuten siitä ei tule kestävää.
Alessandro Foglietta
- (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, onnittelen puheenjohtaja Florenzia. Kutsun häntä puheenjohtajaksi, koska arvostan häntä ja kunnioitan sitoumusta, jota hän on aina osoittanut parlamentillemme.
Hyväksymällä ilmasto- ja energiapaketin Euroopan unioni on varustanut itsensä säännöstöllä, joka antaa sille valtuudet siirtyä johtoasemaan. Yhdysvaltojen uuden hallinnon viimeaikainen avomielisyys antaa meille toivoa tulevasta yhteisestä sitoumuksesta Yhdysvaltojen kanssa ilmastonmuutoksen seurausten torjumiseksi.
Aloitteen koko menestyksen määrittelee kuitenkin kaikkien kehitysmaiden talouksien, kuten Kiinan ja Intian, osallistuminen. Kuten Kiinan ympäristöministeri ilmoitti, kun hän tapasi ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan valtuuskunnan, se on mahdollista vain, jos rikkaat valtiot tukevat niitä riittävillä taloudellisilla resursseilla kestävän kehityksen edistämiseksi.
Tällä alalla on saavutettu edistystä Poznańin kokouksella ja päätöksellä ottaa käyttöön sopeutumisrahasto sekä osoittamalla 50 miljoonaa euroa kehitysmaille tutkimukseen ja tekniseen kehitykseen ympäristöystävällinen teknologian kehittämisen tukemiseksi maailmanlaajuisesti.
Meidän on varmistettava, että Kööpenhamina merkitsee käännekohtaa vahvojen talouksien käytännöllisenä yhteisenä sitoumuksena luoda rahasto, jolla taataan rahoituksen jatkuva virta kestävälle kehitykselle nousevan talouden maissa. Vain kansainvälisillä sitoumuksilla sekä nousevan talouden maiden osallistumisella onnistumme suojelemaan ympäristöä peruuttamattomilta vaikutuksilta ja samalla suojelemaan eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä ympäristöperusteisen polkumyynnin vaikutuksilta ja sosiaalis-taloudellisilta kustannuksilta maailmanmarkkinoilla.
Caroline Lucas
(EN) Arvoisa puhemies, minäkin kiitän Karl-Heinz Florenzia hänen mietinnöstään mutta katson, että kaikkien esittelijälle ja valiokunnalle annettujen onnittelujen keskellä meidän on muistettava joitakin kylmiä faktoja: EU tekee vieläkin liian vähän, liian myöhään.
En usko olevani suosittu sanoessani niin, mutta meidän on mitattava EU:n edistystä ei muiden maiden tekemisillä vaan sillä, mitä on tehtävä. Sillä perusteella olemme yhä tavoitteista jäljessä.
Emme ole olleet tarpeeksi kunnianhimoisia tässä keskustelussa. Tuoreimmat tieteelliset tiedot kertovat meille, että meidän on vähennettävä päästöjä noin 9 prosenttia joka vuosi. Tässä mietinnössä annetut tavoitteet ja EU:n ilmastopaketti eivät yksinkertaisesti riitä.
Emme ole toimineet tarpeeksi ripeästi tässä keskustelussa. Jos emme ole selvästi matkalla kohti hiilidioksiditonta taloutta seuraavan kahdeksan tai kymmenen vuoden aikana, olemme menettäneet mahdollisuuden välttyä ilmastonmuutoksen pahimmilta seurauksilta.
Emme ole olleet tarpeeksi johdonmukaisia. Puhumme tänään uusituvista energialähteistä ja energiatehokkuudesta. Eilen täysistunnon enemmistö hyväksyi Laperrouzen mietinnön, jossa ylpeästi säilytetään hiilen asema Euroopassa.
Epäonnistumme antaessamme vaikutelman, että ilmastonmuutoskeskustelussa on kyse asioista luopumisesta, tulemisesta toimeen ilman jotain. Meidän on osattava paremmin osoittaa todellista poliittista johtajuutta ja osoitettava, että ilmastonmuutosta koskevat toimet parantavat elämänlaatuamme. Se ei tarkoita hytisemistä luolassa kynttilänvalossa: se tarkoittaa tulevaisuutta, joka voi olla myönteisempi ja houkuttelevampi kuin tämä päivä.
Suosittelen teille ajatusta, että EU:ssa otetaan käyttöön Green New Deal, talouskriisin ja ilmastokriisin käsittelytapa, jossa tehdään suuria investointeja energiatehokkuuteen ja uusiutuviin luonnonvaroihin ja luodaan miljoonia uusia ympäristöystävällisiä työpaikkoja EU:hun.
Nyt ei kuitenkaan ole kyse talouskasvun elvyttämisestä tavalliseen tapaan. Kyse on kiireellisestä siirtymisestä, mutta ei eurooppakeskeiseen alati kasvavaan luonnonvarojen kuluttamiseen, vaan vakaaseen EU:n talouteen. Kyse ei ole uudesta määrällisestä kasvusta vaan todellisesta laadullisesta kehityksestä. Keskustelu on aloitettava nopeasti, ja EU on hyvässä asemassa aloittamaan sen.
Roberto Musacchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, onnittelen Karl-Heinz Florenzia hyvin tehdystä työstä. Tämä mietintö on osoitus hänen jatkuvasta läsnäolostaan, huomiostaan ja panoksestaan.
Se heijastaa hänen panostaan valiokunnassa, jota Guido Sacconi johti taidokkaasti ja jossa asioita tarkasteltiin syvällisesti, niistä keskusteltiin ja ennen kaikkea annettiin panos Euroopan parlamentin osaan ilmastopaketissa. Puhemies Pöttering, minäkin kehottaisin teitä pohtimaan, miten työmme voi ja miten sen pitäisi jatkua Kööpenhaminan kokousta edeltävänä aikana.
Katson, että olisi virhe aiheuttaa nyt epätasapainoa Florenzin mietintöön ideologisilla tarkistuksilla ydinvoimakysymyksestä. Ne ovat perusteettomia, eivät liity asiaan muuten kuin ehdottajiensa mielessä ja muuttavat yhteistä kantaamme. Haluaisin kuitenkin pyytää kollegoitani harkitsemaan tarkistusta, jonka olen jättänyt ilmastonmuutoksen ja veden suhteesta. Uskon, että se on arvokas ala, sillä kansainväliset järjestöt, kuten Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli ja YK:n ympäristöohjelma, ovat kiinnittäneet siihen lisää huomiota ja ovat pitäneet kyseistä alaa ratkaisevan tärkeänä tulevaisuuden kannalta ja alalla järjestetään myös World Water Forum Istanbulissa.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, haluan nostaa esiin huoleni tästä kiihkeästä ilmastonmuutoskeskustelusta, erityisesti koska se voi vaikuttaa elintarviketuotantoon. Meille on kerrottu, että maapallon väestö nousee yhdeksään miljardiin vuoteen 2050 mennessä, joten elintarviketuotantoa on lisättävä vastaavasti. Ehdotetussa ilmastonmuutospaketissa on kuitenkin päästöjä vähentäviä vaatimuksia, jotka toteutuessaan vähentäisivät elintarviketuotantoa silloin, kun sitä eniten tarvitaan.
Viittaan erityisesti metaania ja dityppioksidia koskeviin tavoitteisiin sekä lihan ja maitotuotteiden kulutuksen voimakkaaseen arvosteluun. Kyseisiä vähennyksiä ei voida toteuttaa vähentämättä merkittävästi elintarviketuotantoa. Jos on valittava maapallon väestön ruokkimisen tai ilmastonmuutoksen hillitsemisen välillä, pelkään, että olen terveen järjen ja välttämättömyyden puolella.
John Bowis
(EN) Arvoisa puhemies, olemme matkalla kohti Kööpenhaminaa, ja arvoisan ystäväni erinomainen mietintö on hyvä - jos rohkenen sanoa - etenemissuunnitelma siitä, miten meidän olisi edettävä sinne.
Kaksikymmentä prosenttia vuoteen 2020 mennessä oli alku - mutta vasta alku. Tekemämme ilmastopaketti olisi ehkä voinut olla parempi, mutta se oli alku - askel eteenpäin. Nyt kun Yhdysvaltojen hallinto on vaihtunut, emme voi enää vedota Yhdysvaltojen kieltäytymiseen yhteistyöstä. Kun Obama on presidenttinä, meillä on tilaisuus lopettaa sananvaihto ja aloittaa ajatustenvaihto. Olemme kuulleet, että kokous pidetään 6. maaliskuuta 2009. Sitä seuraavalla viikolla olemme takaisin täällä, ja toivon, että meillä on neuvoston lausunto sen tapaamisesta Washingtonista. Yhdysvaltojen kanssa voimme nyt siirtyä tavoitteeseen 30 prosenttia ja enemmän.
Olemme nyt siirtymässä ekologiseen suunnitteluun ja ymmärrämme tässä yhteydessä kuten muuallakin, että se tarjoaa valtavasti uusia mahdollisuuksia innovoinnille ja työllisyydelle. Meidän on edettävä laivaliikenteen ja maatalouden päästöihin. Komission jäsen viittasi täällä kiireiseen tarpeeseen keskustella alhaisen tulotason kehitysmaiden kanssa. Ilmastonmuutos aiheuttaa niissä tuhoa, mutta ne eivät aiheuttaneet ongelmaa. Saaria uppoaa aaltoihin; malariaa, hengityselinten sairauksia, ihosyöpää ja näköongelmia esiintyy jo nyt. Maataloudellekin aiheutuu tuhoa. Kehitysmaiden on ryhdyttävä toimiin, mutta ne tarvitsevat meidän apuamme.
Tutkijat voivat luonnollisesti olla väärässä ja niin voivat olla poliitikotkin, kuten näimme Mbekin ja AIDSin tapauksessa. Voin olla väärässä tulevasta flunssapandemiasta. Voin olla väärässä ilmaston lämpenemisen todennäköisestä vaikutuksesta. Tutkijoiden enemmistö voi kuitenkin olla oikeassa; poliitikkojen enemmistö voi olla oikeassa. Minä ja me olemme syyllisiä kumpaankin, jos minä ja me emme ryhdy toimiin sen varmistamiseksi, ettei kumpaakaan tapahdu.
Riitta Myller
(FI) Arvoisa puhemies, sosiaalidemokraattien aloitteesta keväällä 2007 perustettu tilapäinen ilmastonmuutosvaliokunta on kantamassa tänään hyvää hedelmää. Ryhmien välisten neuvottelujen ja keskustelujen lopputuloksena on syntymässä kunnianhimoinen pitkän tähtäyksen toimintaohjelma ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Tästä parhaimmat kiitokset esittelijä Karl-Heinz Florenzille ja kaikkien ryhmien varjoesittelijöille, jotka ovat tehneet hyvää yhteistyötä.
Monet olivat skeptisiä siinä, tuoko ilmastonmuutosvaliokunta lisäarvoa parlamentin työlle. Tänään voimme nähdä voiman, joka on siinä, kun eri näkökulmista asioita tarkastelevat parlamentin jäsenet tekevät yhteistyötä ja kuuntelevat yhdessä maailman huippuasiantuntijoita. Siitä syntyy lopputulos, joka on uskottava, niin kuin näemme.
Olen varma, että valiokunnan olemassaolo sinällään ja sen työ erikseen mahdollisti omalta osaltaan myös ilmastopaketin intensiivisen ja nopean läpiviennin viime joulukuussa. Tuen myös voimakkaasti valiokunnan puheenjohtajan Guido Sacconin vetoomusta siitä, että vaalien jälkeinen parlamentti tarttuu tähän asiaan ja järjestää ilmastonmuutosasioiden hoitamisen parlamentissa mahdollisimman jäntevällä tavalla.
Euroopan unionissa on ollut jo kauan tahtotila siitä, että tarvitsemme toimia ilmastonmuutoksen torjumiseen. Meiltä on kuitenkin puuttunut rahoitusvälineet. Nyt ehdotettu ilmastorahasto, johon varat kerätään päästökaupan huutokauppatuloista, on merkittävä aloite, ja toivon sille erinomaista jatkoa tulevaisuudessa. Me tarvitsemme sitä, jotta saamme aikaan muutoksen teollisessa rakenteessamme ja jotta todella pääsemme tähän uuteen vihreään diiliin.
Lena Ek
(SV) Tässä mietinnössä luvataan paljon. Se sisältää käytännössä kaikki asiat, jotka on mainittu ilmastokeskustelussa kahden tai useamman viime vuoden aikana. Katson kuitenkin että mietinnöstä puuttuu puhtia, päättäväisyyttä ja voimaa, joita tosiasiassa tarvitaan EU:ssa aloittamamme ilmastoa koskevan poliittisen linjan noudattamiseksi.
Mietinnössä ei ehdoteta toimia maan ja maaperän suojelusta. Vesivaroista on olemassa kokonainen paketti World Water Forumin ehdotuksia, jotka olisi voitu sisällyttää mietintöön. Energiatehokkuuden osalta mietintöön ei ole sisällytetty vaihtoehtoja aloilla, joista voimme tehdä päätöksiä Euroopan parlamentissa. Myös vaihtoehtoisia polttoaineita kohdellaan aivan liian rajoittuneesti. Erittäin tärkeällä terveyden alalla mietinnössä keskitytään tietojen keruuseen ja hyttysenpuremien rajoittamiseen, vaikka tarvitsemme EU:ssa tärkeitä strategisia päätöksiä ilmastonmuutoksen ihmisten terveydelle aiheuttamien vaikutusten käsittelemiseksi.
Tässäkin tilanteessa on vaihtoehtoja. Meidän on toimittava enemmän kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. On tietysti mahdollista luoda työpaikkoja EU:hun. Niitä tarvitaan täällä.
Toimenpiteistä on tehtävä kiinteä osa talouspolitiikkaa. Muutaman viikon kuluttua ministerineuvosto kokoontuu keskustelemaan niiden päätösten rahoittamisesta, jotka tehdään Kööpenhaminassa. Kyse on erittäin tärkeistä päätöksistä, joihin olisimme parlamentissa voineet vaikuttaa paljonkin. Jos mietintöä ei liitetä osaksi talouspolitiikkaa sekä kasvua ja työllisyyttä koskevaa politiikkaa, on vaarana, että mietinnöstä tulee "kynttilä tuulessa", hieno asiakirja, josta puuttuu päättäväisyys, jota tarvitsemme näiden kysymysten käsittelemiseksi.
Bogdan Pęk
(PL) Arvoisa puhemies, minusta tuntuu, että olen uuden uskonnon avauskokouksessa, väärän uskonnon, jossa vilisee vääriä profeettoja ja ajatuksia.
Samat poliittiset voimat, jotka yrittävät vähentää voimakkaasti hiilidioksidipäästöjä, mille ei ole tieteellistä perustaa ja mikä rajoittaa inhimillistä kehitystä, ovat vastuussa tästä kriisistä. Tilanteeseen ovat syyllisiä ne, jotka yhteiskunnan kehittyessä pyrkivät muodostamaan maailmanhallituksen, joka käsittää elimet, jotka tekevät valtavia voittoja hiilidioksidikaupassa, samalla kun he aivopesevät kansalaisia ilmastonmuutoksen uhilla.
Meidän on luotava perusta kehitykselle energia-alalla. Ihmiskunta tarvitsee elääkseen ja kehittyäkseen uusia, tehokkaita energialähteitä, ja EU tarvitsee energiahuollossaan tasapainoa ja omavaraisuutta. Ymmärrättekö tämän? Jos luotte sen, mikä tänään on hyväksytty, heikennätte EU:n mahdollisuuksia kilpailla muun maailman kanssa.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa puhemies, Karl-Heinz Florenzin mietinnössä tuetaan tutkijoiden tekemiä arvioita ja jaetaan suurelta osin kansalaisten mielipiteet. Se on askel eteenpäin neuvoston joulukuussa hyväksymästä energiapaketista, mutta meidän on siirryttävä arvioista erityistoimiin, säännöksiin ja aikatauluihin, koska ilmastonmuutos ja sen seuraukset ovat täällä eikä aikaa ole hukattavana.
Meidän on oltava varovaisia, jotta emme päästä mietintöön siihen kuulumatonta ydinenergia-asiaa ovelien tarkistusten kautta, mihin jotkut hallitukset pyrkivät. Meidän on varmistettava, että tämä mietintö, ilman muutoksia jotka muuttavat sen tasapainoa, vakuuttaa neuvoston ja komission menemään askelen eteenpäin ja välttämään talouskriisin käyttämistä verukkeena tähän saakka toteutettujen toimien heikentämiseksi. Talouskriisi ja ympäristöpolitiikka voivat edetä rinnakkain ja antaa meille myönteisen tuloksen ympäristön ja työpaikkojen luomisen alalla.
Urszula Krupa
(PL) Arvoisa puhemies, ympäristönsuojelupolitiikan tärkeimpänä tavoitteena, aivan kuten energia- ja ilmastopolitiikan paketin sekä siihen kuuluvien merkittävien kasvihuonekaasupäästöleikkausten tavoitteena, on muuttaa kansalliset taloudet siksi, minkä tunnistamme menneistä kokemuksista suunnitelmataloudeksi. Abstrakti käsite ihmisen vaikutuksesta ilmastoon on annettu kehityksen, myös fossiilisten polttoaineiden käytön, rajoittamiseksi ja vaarallisen hiilidioksidin erotus ja varastointi -tekniikan käyttöön ottamiseksi, mikä vaikeuttaa Puolan tapauksessa omien luonnonvarojemme käyttöä, myös rikkaiden geotermisten energialähteiden käyttöä.
Nyt kun Puolan teollisuus on suljettu osana maan pyrkimyksiä täyttää Euroopan unionin vaatimukset, yritetään pakottaa puolalaiset muuttamaan maasta mutta myös varmistaa, että Puolaan jääneistä tulee köyhiä, määräämällä heille jäsenvaltioiden korkein energian hinta. Jäljelle jää yksi retorinen kysymys: onko Euroopan unionin tärkeimpänä tavoitteena ajaa maanmieheni konkurssiin ja pyyhkiä Puola pois Euroopan kartalta?
Irena Belohorská
(SK) Hyvät parlamentin jäsenet, aloitan kiittämällä esittelijää Karl-Heinz Florenzia erinomaisesta ja laajasta mietinnöstä. Mietinnössä käsitellään kaikki sosiaalisen elämän tärkeimmät alueet, joilla on vaikutusta ilmastonmuutoksen dramaattiseen kiihtymiseen. Meidän on nyt korkea aika valmistella tarvittavia toimia EU:ssa.
Lääkärinä olen erityisen kiinnostunut terveyteen liittyvistä muutoksista, kuten tyypillisesti trooppisilla alueilla esiintyvien tautien lisääntymisestä. Meidän on muistettava tämä tosiasia, kun tuemme lääketeollisuutta, suunnittelemme sairaaloita ja osastoja, koulutamme terveydenhuollon ammattilaisia ja ennen kaikkea kun harjoitamme järjestelmällistä tiedottamista. Koska kyseiset sairaudet ovat harvinaisia täälläpäin maailmaa, voimme olettaa, että ne etenevät paljon dramaattisemmin.
Maataloudesta ja elintarvikkeiden riittämisestä ihmisten kulutukseen kehittyy myös vakava tilanne. Uskon vakaasti siihen, että tämä mietintö on paljon tärkeämpi kuin muut valiokunta-aloitteiset mietinnöt ja että siitä tulee hyvä perusta tuleville parlamenteille, joiden pitää käsitellä ilmastonmuutoksen todellista vaikutusta.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, puhumisen aika on ohi ja me tiedämme mitä on tehtävä - ainakin ne meistä, jotka hyväksyvät tieteellisen vertaisarvioinnin ennennäkemättömän ilmaston lämpenemisen syistä ja sen vakavista vaikutuksista biologisen monimuotoisuuden kaikkiin osa-alueisiin, erityisesti maailman köyhimmillä ja tiheimmin asutuilla alueilla. Ilmastonmuutokseen epäillen suhtautuville ystävilleni sanoisin, että olisi harkittava ennalta varautumisen periaatetta. Suosittelen sitä heille.
Kiitän Karl-Heinz Florenzia hänen mietinnöstään. Se lisää tietojamme, ja siinä esitetään monialaiset näkemykset Euroopan parlamentin eri valiokunnista, mutta siinä on yksi vakava puute - kalatalousvaliokunta - ottaen huomioon merten ja valtamerten lisääntyvä happamoituminen ilmakehän hiilidioksidipäästöjen seurauksena.
Minulla on kysymys komission jäsen Dimasille: tarkistettua EU:n päästökauppajärjestelmää koskeva mietintöni hyväksyttiin ensimmäisessä käsittelyssä kuusi viikkoa sitten, voisiko komission jäsen kertoa tänään tarkalleen, mikä työohjelma on käynnissä komitologiapäätöksen valmistelemiseksi, sekä erityisesti Euroopan parlamentin ja sidosryhmien aikataulusta ja osallistumisesta?
Katson, että tavoitteemme pitäisi olla vähintään 30 prosentin vähennys hiilidioksidipäästöissä vuoteen 2020 mennessä osana vuoden 2012 jälkeistä aikaa koskevaa sopimusta sekä vähintään 80 prosentin vähennys vuoteen 2020 mennessä - ja se on tärkeämpi tavoite. Kahdeksan seuraavan kuukauden ilmastodiplomatian tulos kirjoittaa tekstin historiankirjoihimme usean sukupolven ajaksi, ja yhteisöjemme poliittisina johtajina ja yhdessä emme voi väistää vastuutamme.
Arvoisa komissaari, ilmasto- ja energiapakettimme edellyttää realistista rahoitusta ja odotamme, että maaliskuun huippukokouksessa - kuuden viikon kuluttua - 27 valtion ja hallituksen päämiestä ovat ajan tasalla eivätkä petä meitä, EU:n kansalaisia ja maailman köyhimpiä ja eniten ilmastolle alttiita yhteisöjä.
Linda McAvan
(EN) Arvoisa puhemies, koska ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan työ päättyy tähän, kiitän ensinnäkin Karl-Heinz Florenzia hänen työstään mutta myös - omasta sosialistiryhmästäni - Riitta Mylleriä, Dorette Corbeytä ja puheenjohtajaamme Guido Sacconia. He ovat kaikki tehneet erinomaista työtä ja luoneet hyvän pohjan tulevan parlamentin työlle.
Käsillä oleva mietintö on pitkä; siinä käsitellään monia asioita. Haluaisin korostaa yhtä asiaa, jota jotkut ovatkin jo käsitelleet, ja se on tärkeä yhteys, joka meidän on luotava työpaikkojen ja ilmastonmuutoksen välille, sekä talouskriisistä selviytymisen ja ilmastonmuutoksen välille. Sillä jos emme luo tuota yhteyttä emmekä toteuta elvytysohjelmaa oikein, ihmiset alkavat sanoa - ja he sanovatkin jo niin - että ilmastonmuutosasia sujui hyvin niin kauan, kun talous kasvoi, mutta nyt meillä ei ole varaa sellaisiin investointeihin.
Meidän on esitettävä painavia perusteita, kuten ihmiset ovat täällä tehneet, ettei meillä ole varaa jättää investointeja tekemättä. Mielestäni ne, jotka sanoivat maansa ajautuvan vararikkoon investointien takia, ovat täysin väärässä. Heidän maansa ajautuu konkurssiin, jos emme investoi uusiutuviin energialähteisiin ja jos emme vähennä energiariippuvuuttamme fossiilisten polttoaineiden epävarmoista lähteistä. Meidän täytyy toteuttaa tämä toimenpidepaketti oikein.
Presidentti Obama on jo muodostanut mainitun yhteyden puheessaan Yhdysvaltojen elvytysohjelmasta, ja meidän on tehtävä se täällä. Dorette Corbey puhui siitä, mitä voidaan tehdä energiatehokkuutta koskevilla toimilla. Jos tarkastelen omaa vaalipiiriäni Yorkshireä, voin jo huomata merkittäviä investointeja uusiutuviin energialähteisiin sekä energiatehokkuutta koskeviin toimiin. Nyt meillä on suunnitelmia hiilidioksidin erotuksen ja varastoinnin kehittämisestä monissa voimalaitoksissamme ja suurissa teollisuuslaitoksissamme. Se luo työpaikkoja ja auttaa meitä myös vähentämään päästöjä, mikä on tietysti kaiken tekemämme työn tavoite.
Johannes Lebech
(DA) Arvoisa puhemies, kuten mietinnössäkin katsotaan, ilmastonmuutoksen hillitsemisen on levittävä koko ajattelutapaamme, kun toimimme asiaa koskevilla lainsäädännön aloilla, joita ovat esimerkiksi maatalous, kalastus, rakentaminen, kehitysyhteistyö ja ulkopolitiikka. Ilmastopolitiikkaa ei voida toteuttaa erillään, vaan se on sisällytettävä kaikkeen lainsäädäntöömme.
EU:n valtion tai hallituksen päämiehet päättivät lähes kaksi vuotta sitten, että EU:n olisi otettava johtoasema, jotta Kööpenhaminassa päästään maailmanlaajuiseen ilmastosopimukseen. Aikaa ei ole paljon jäljellä. Olemme nyt täällä parlamentissa hyväksyneet EU:n ilmastopaketin. Siinä olisi voinut olla vaativampia tavoitteita, mutta se on nyt voimassa, ja meidän on tuettava EU:n neuvottelijoita, jotta he voivat saavuttaa kunnianhimoisen tavoitteen Kööpenhaminassa. Paketti vie meidät vuoteen 2020, mutta mietinnössä korostamme, että nyt alettava suunnitella vuoden 2020 jälkeistä aikaa. Jäsenvaltioiden hallitusten on syytä panna se merkille. Meidän on ajateltava pitkällä aikavälillä. Talouskriisi ei tee asioita yhtään helpommaksi, mutta meidän on pidettävä kriisiä dynaamisena haasteena. Käytetään kriisiä mahdollisuutena käynnistää kipeästi kaivattu uusiutuvien energialähteiden ja energiaa säästävien tekniikoiden kehittäminen. Luodaan nyt uusia työpaikkoja tulevaisuuden ympäristöystävällisille teollisuudenaloille eikä suojella menneisyyden vanhoja teollisuudenaloja.
Lopuksi totean olevani tyytyväinen nähdessäni, että tarvetta Lissabonin sopimuksen ratifiointiin korostetaan, koska EU:n on tehtävä ilmastonmuutoksen hillitsemisestä erityistavoite kansainvälisellä tasolla Lissabonin sopimuksen mukaisesti.
Inese Vaidere
(LV) Hyvät parlamentin jäsenet, ilmastopolitiikan laatiminen on erittäin tärkeää ympäristön kannalta ja siksi, että energia-alaa on uudenaikaistettava. Meidän on oltava tyytyväisiä tapaan, jolla on otettu huomioon Kioton pöytäkirjan edistyminen niissä maissa, jotka ovat vähentäneet päästöjään yli 20 prosenttia vuoden 1990 jälkeen, sekä Ignalinan voimalaitoksen sulkemisen vaikutus Liettuan ja Latvian energiahuollolle tarjoamalla mahdollisuus korvaukseen, mutta kunkin jäsenvaltion on laadittava selvä energiatehokkuutta koskeva strategia. Erilliset kiintiöt teollisuudelle edistävät kilpailukykyä, mutta tekevät rahoituksen saamisesta vaikeaa. Olen tyytyväinen suunnitelmaan yksinkertaistaa menettelyä Euroopan unionin rahoituksen saamiseksi ja lisätä Euroopan investointipankin lainojen määrää, erityisesti pk-yrityksille. Jotta vuoden 2020 tavoitteet voidaan saavuttaa, meidän on luotava EU:n laajuinen tehokas kannustinjärjestelmä, jolla tuetaan yrityksiä ja henkilöitä, jotka käyttävät tai ottavat käyttöön uusiutuvia energialähteitä. Se voidaan toteuttaa korvaamalla keskitetysti osa muutoksen vaatimista kustannuksista. Komission on toimittava aktiivisesti sen varmistamiseksi, että muu maailma seuraa esimerkkiämme, ja tekniikoidemme viemiseksi kehitysmaihin. Kiitos.
Bairbre de Brún
(GA) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen Karl-Heinz Florenzin ja ilmastonmuutosta käsittelevän väliaikaisen valiokunnan perusteelliseen mietintöön.
Ilmastonmuutos haastaa näkemyksemme liikenteestä, maankäytöstä, jätehuollosta, rakentamisesta ja energiankäytöstä. Kehitysmaat eivät luoneet olosuhteita, jotka aiheuttavat meille peruuttamattomia vahinkoja, mutta ne kärsivät eniten. EU:n on toimittava edelläkävijänä ja otettava vastuu realistisista, tarpeellisista kansainvälisistä toimista.
Vähemmän edistykselliset voimat ovat yrittäneet käyttää talouden taantumaa verukkeena tarpeellisten ilmastoa koskevien sitoumusten laiminlyömiselle. Se on todella lyhytnäköistä.
Valitettavasti omassa vaalipiirissäni ympäristöministeri Sammy Wilson on yksi näistä lyhytnäköisistä poliitikoista, jotka eivät ymmärrä ilmastonmuutoksen tieteellisiä ja käytännön realiteetteja. Toivon, että ministeri tulee järkiinsä ja käsittelee kysymystä, jonka muu Eurooppa on jo asettanut painopistealaksi.
Kathy Sinnott
(EN) Arvoisa puhemies, meillä on tässä kunnianhimoinen suunnitelma. Suunnitelma, jolla ei tehdä sen vähempää kuin pelastetaan maailma: suuri parhainakin aikoina. Kun Karl-Heinz Florenz esitteli mietintöluonnoksen valiokunnalle, sen ensimmäisenä kehotuksena oli muistuttaa, että me ihmiset olemme luomakunnan suojelijoita. Tätä yksinkertaista lausuntoa vastaan hyökättiin ensimmäiseksi ja se poistettiin. Mikä siinä oli niin vastenmielistä valiokunnalle? Sana "luomakunta". Miksi? Koska luomakunnalla on luoja.
En välitä siitä, miten tai missä ajassa maailmankaikkeus luotiin. Minulle on tärkeää, että Jumala on olemassa ja että me olemme tilanhoitajia, joiden täytyy, kuten tarkistuksessa 22 todetaan, varjella luomakuntaa. Kuten sanoin, olemme tänään täällä ottamassa tehtäväksemme maailman pelastamisen, muodostamassa toimintatapaa, joka vaatii kaikkien yhteistyötä ja uhrauksia kaikkialla. Tehtävä vaatii onnistuakseen yhteistyötä myös tuulelta, vedeltä ja auringolta. Mutta vaikka tiedämme sen, katsomme samalla, kuten olemme tehneet aikaisemmin muiden suurten haasteiden kanssa, että luulemme voivamme vastata ihmiskunnan valtaviin ja kiireellisiin haasteisiin ilman ylhäältä tulevaa apua. Voin vain sanoa: onnea tehtävään ja Luoja meitä armahtakoon.
Jerzy Buzek
(PL) Arvoisa puhemies, minäkin onnittelen ja kiitän Karl-Heinz Florenzia erinomaisesta mietinnöstä. En halua keskustella mietinnön yksityiskohdista. Mielestäni se pitäisi yksinkertaisesti hyväksyä.
Haluaisin palata ilmastonmuutospakettiin, joka hyväksyttiin joulukuussa, ja korostaa, että Euroopan unionilla on todella tasapainoinen paketti, joka ei uhkaa taloutta. Asiaa koskeneiden kuukausia kestäneiden keskustelujen aikana pakettiin tehtiin kauaskantoisia tarkistuksia. Se on ollut suurin saavutuksemme. Haluaisin nyt todeta, mitkä mielestäni ovat Euroopan unionin suurimmat haasteet. Ensimmäisenä tehtävänä meillä on riittävän rahoituksen tarjoaminen hyväksymällemme paketille sekä Florenzin mietinnössä mainitun rahoituksen tarjoaminen.
Toimin viime vuonna SET-suunnitelman esittelijänä ja keskustelimme pääasiassa siitä, että uudet tekniikat, jotka voisivat tuoda uusia innovaatioita ja uusia taloudellisia kannustimia EU:n talouteen, on ensin rahoitettava EU:n tasolla. Siksi onnittelen vilpittömästi komission jäsen Dimasia, komission puolesta, päätöksestä varata 3,5 miljardia euroa käyttämättömiä varoja energia-alan tutkimuksen rahoittamiseen, mikä auttaa myös suojelemaan ympäristöä. Arvoisa komissaari, päätös on erinomainen. Nyt meidän on nopeasti käsiteltävä se parlamentissa. Seuraavaksi käännyn ministeri Bursikin puoleen: myös neuvoston on käsiteltävä nopeasti kyseinen Euroopan komission päätös.
Toinen erityisen tärkeä kysymys on se, että meidän on perustettava työmme maailmanlaajuiseen sopimukseen. Tämä oletus on Florenzin mietinnön taustalla. Kahden valtion - Puolan ja Tanskan - sopimuspuolten konferenssien 14 ja 15 isäntien kahdenväliset neuvottelut eivät riitä. Meidän kaikkien on annettava panoksemme, ja se tarkoittaa myös eurooppalaisia diplomaatteja sekä puheenjohtajavaltio Tšekin edustajia. Diplomaattiemme olisi osallistuttava neuvotteluihin kaikkialla maailmassa, sillä ilman maailmanlaajuista sopimusta paketillamme ja Florenzin mietinnöllä ei ole mainittavaa merkitystä. Se on meille tällä hetkellä tärkeintä.
Catherine Guy-Quint
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, kollegamme Karl-Heinz Florenzin mietintö kokoaa täydellisesti ilmastonmuutoksen vaikeaa ongelmaa koskevien pitkien neuvottelujen tulokset.
Tiedämme kaikki, että täytäntöön pantavat suunnitelmat ovat valtavia ja että meidän on annettava itsellemme ennen kaikkea keinot rajattoman kehityksen kulttuurimme muuttamiseen edistämällä muutoksia taloudessamme.
Ongelmana on nyt selvittää, miten voimme panna täytäntöön kaikki mietinnön suositukset. Meidän on löydettävä pikaisesti keinot maapallon lämpenemisen hillitsemiseen. Euroopan unionin nykyinen talousarvio on riittämätön kaikkien tavoitteiden saavuttamiseksi; emme pysty ratkaisemaan vaikeaa rahoitusongelmaa myöskään kansallisilla talousarvioilla tai yksityisrahoituksella.
Euroopan komissio arvioi, että ilmastonmuutoksen hillitseminen vaatii 175 miljardin euron vuosittaisia investointeja. 76 miljardin euron talousarviolla, olemme kaukana siitä. Komissio laatii siksi inventaarion kaikista olemassa olevista välineistä, mutta ehdotusten laatiminen tulevaisuuden rahoituskehystä varten on melkoinen urakka.
Optimoidaksemme kaikki ilmastokriisiä koskevat toimemme, tarvitsemme nyt uusia resursseja eurooppalaisen ilmastonmuutosrahaston luomiseksi. Se voidaan rahoittaa päästökauppajärjestelmällä ja sitä käytetään sopeutumisen, lievitykseen, kestävän kulutuksen ja energiatehokkuuden tukemiseen, ja siksi suuri osa siitä on osoitettava kaikkein köyhimmille maille.
Se vaatii poliittista rohkeutta neuvostolta, komissiolta ja tämän parlamentin jäseniltä, mutta se on välttämätön, elintärkeä, jotta planeetta selviytyy haasteesta.
Sivilisaatiollamme ei ole tulevaisuutta, jos me eurooppalaisina emme ryhdy toimiin itsekurin määräämiseksi, jotta ilmastomme pelastuu. Kyseessä on suuri poliittinen teko, joka on välttämätön, jotta mantereellamme ja muilla mantereilla...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Holger Krahmer
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän kovasti Karl-Heinz Florenzia mietinnöstä, joka ei valitettavasti ole ollut suuri menestys, luultavasti sen takia, että siitä on keskusteltu erittäin paljon ilmastonmuutosta koskevan lainsäädäntöpaketin varjossa.
Meidän on kohdattava ilmastonmuutoksen seuraukset; siitä ei ole epäilystäkään. Ainoastaan mietinnössä valittuja keinoja en voi täysin tukea. Ensinnäkin on oikein, että EU:n pitäisi aloittaa ilmastonsuojelu, mutta ei ole hyödyllistä rynnistää eteenpäin ilman kumppanien osallisuutta. EU näyttämässä tietä ei riitä vakuuttamaan muuta maailmaa. Toimivampaan lähestymistapaan vaaditaan mukaan teollisuusmaat ja ainakin Kiina, Intia ja Brasilia, muuten EU:n taloudelle jää epäoikeudenmukainen taakka ilman mitattavissa olevia vaikutuksia maailman hiilidioksidipäästöihin. Toiseksi, nykyisellä tietämystasollamme uusiutuvat energialähteet eivät voi täysin korvata fossiilisia energialähteitä. Voi olla motivoivaa poliittisella tasolla vaatia sitä, mutta se ei ole realistista. Poliittinen tahto, oli se kuinka suuri tahansa, ei kumoa fysiikan lakeja. Kolmanneksi, biopolttoaineita ylistetään ympäristöystävällisinä vaihtoehtoina. Niiden kielteiset sivuvaikutukset elintarvikkeiden hintoihin, jotka nousevat biopolttoaineiden takia, ja sademetsiin, joita hävitetään, eivät ole vielä hallinnassa. Neljänneksi, liikkumiskeino, joka säästää resursseja, on järkevä vaihtoehto pitkällä aikavälillä. Kannustimien tarjoaminen voi auttaa saavuttamaan tämän tavoitteen. Meidän olisi kuitenkin pohdittava, missä vaiheessa valtion puuttuminen menee liian pitkälle ja missä vaiheessa voimme saavuttaa tietämyksen, jota meillä ei vielä ole.
Kukaan ei tiedä tällä hetkellä, millä tekniikoilla täytetään parhaiten henkilöiden liikkumista koskevat tarpeet 50 vuoden kuluttua, eivätkä poliitikot tiedä sitä sen enempää kuin insinööritkään.
Vaikka mietintö aloitettiin hyvin aikein, jäljelle jää valitettavasti mietintö, joka on täynnä toiveajattelua kirjallisessa muodossa sekä moraalisia vetoomuksia ja osoittelevia sormia. Valitettavasti Saksan liberaaliryhmä ei voi tukea sitä.
Bogusław Rogalski
(PL) Arvoisa puhemies, kestää vielä kauan, ennen kuin poliitikot ymmärtävät, että ilmastonmuutoksen aiheuttaa auringon aktiivisuus eikä hiilen polttaminen. Menee vieläkin kauemmin vakuuttaa yhteiskunnat, jotka on aivopesty aggressiivisella ympäristöpropagandalla, tästä totuudesta.
Ottaen huomioon että maapallon ilmastoa säätelevät avaruuden tapahtumat, meidän on hyväksyttävä se, että ihmisen yritykset vaikuttaa ilmastoon on tuomittu epäonnistumaan. Maapallolla on esiintynyt ilmaston lämpenemisen kausia ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kasvua useita kertoja. Maapallon lämpeneminen on kuitenkin aina alkanut kymmenisen vuosisataa ennen hiilidioksidipitoisuuden kasvua. Lämpötilan suurten pudotusten aikana ilmaston kylmenemistä ei koskaan estänyt se, että siihen aikaan ilmakehä sisälsi jopa 10 prosenttia tai enemmän hiilidioksidia kuin nykyään.
Jos tunnustamme tämän tosiasian, ihmiskunta säästäisi miljardeja dollareita luopumalla hyödyttömistä toimista. Säästetyt rahat voisi käyttää köyhyyden poistamiseen ja uusiin teknologioihin. Jos emme tiedä mistä on kyse, niin kyse on rahasta ja päästökaupasta. Bravo. Mikä ilmastotempaus.
Derek Roland Clark
(EN) Arvoisa puhemies, väitetyn ilmaston lämpenemisen ympärille on kehittynyt mystinen uskonlahko. Ilmastotutkijat ovat ottaneet siitä ilon irti, mutta luonto noudattaa fysiikan ja kemian lakeja, joita opetin 39 vuotta.
Ilmaston lämpenemistä koskeva teoria on tehnyt hiilidioksidista, joka on luonnollinen osa ilmakehää, pahan kaasun. Se sitoo - hieman - lämpöä maapallon ympärille, mutta miten? On piirrettävä kaavio sen osoittamiseksi, miten hiilidioksidi ehkä aiheuttaa lämpenemistä.
Onko se aritmeettinen käyrä - minun on käytettävä teknisiä termejä - jossa hiilidioksidipitoisuuden kasvu aiheuttaa vastaavan suuruisen lämpötilan nousun? Onko se eksponentiaalinen käyrä, jossa hiilidioksidipitoisuuden kasvu aiheuttaa jatkuvan maapallon lämpötilan nousun? Vai onko se logaritminen käyrä, jossa lisääntyvä hiilidioksidipitoisuus aiheuttaa yhä vähemmän lämpenemistä, ja muuttuu lopulta tasaiseksi viivaksi?
Oletin sen olevan viimeksi mainittu, ja Hadley Centre, Yhdistyneen kuningaskunnan johtava asiantuntijaelin vahvisti, että kyseessä on viimeksi mainittu. Saavutamme pian tasaisen viivan, ellemme jo ole siellä. Uudella hiilidioksidilla ei ole enää vaikutusta. Mitään ongelmaa ei ole.
Anders Wijkman
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän Karl-Heinz Florenzia. Tässä mietinnössä on paljon konkreettisia ehdotuksia. Siinä kehotetaan erityisesti käyttämään kaikkialla maailmassa kannustinpaketteja puhtaan energian ja ympäristöystävällisen teknologian edistämiseksi ja korostetaan samalla, että talouskriisillä ja ilmastokriisillä on yhteiset juuret - kestämätön resurssien käyttö.
Vaikka kannatan mietintöä, haluaisin Caroline Lucasin tavoin, että enemmän huomiota kiinnitetään uusimpiin merkkeihin, jotka kertovat meille, että ilmastonmuutos on nopeampaa ja vakavampaa kuin ajattelimme muutama vuosi sitten, päinvastoin kuin jotkut kollegat - erityisesti Roger Helmer - ovat sanoneet. Äskettäin muuten tehtiin tutkimus yli 900 ilmastoa käsittelevästä artikkelista, jotka on julkaistu tiedejulkaisussa - vertaisarviointi - ja se osoitti, että yhdessäkään niistä ei aseteta kyseenalaiseksi IPCC:n keskeistä viestiä.
Se, mistä olen erityisen huolestunut, ei koske itse hiilidioksidipäästöjä vaan positiivisia palautekytkentöjä, joita nyt alkaa tapahtua maapallolla, kuten merien happamoituminen, albedon väheneminen ja metaanin mahdollinen vapautuminen sulavasta tundrasta. Kaikki nämä tekijät nopeuttavat lämpenemistä. Voimme säädellä päästöjä, mutta emme voi säädellä kyseisiä tekijöitä.
Siinä on tärkein syy siihen, miksi päästövähennysten pitäisi mielestäni olla lähitulevaisuudessa paljon suurempia, kuin mistä parhaillaan keskustellaan EU:ssa ja YK:ssa.
Se muuten tarkoittaa sitä, että 2 celsiusasteen tavoite on tarkistettava ja että kasvihuonekaasupitoisuuksia on alennettava sen sijaan, että niiden annetaan kasvaa jatkuvasti. Siksi jotkut meistä puolustavat voimakkaasti 350 miljoonasosan tavoitetta. Ongelman laajuuteen viitataan mietinnössä vain ohimennen. Haluaisin se olevan mietinnön keskipisteessä. Otaksun, että muutaman vuoden kuluttua mainitsemani palautekytkennät ovat keskustelun keskipisteessä.
Lopuksi haluaisin vahvistaa sen, mitä Guido Sacconi sanoi. Puutteista huolimatta väliaikainen valiokunta on ollut oikealla tiellä käsitellessään tällaista monialaista kysymystä. Toivon, että seuraava parlamentti käyttää kokemuksiamme hyväkseen ja käsittelee ilmastonmuutosta ja kestävää kehitystä samalla tavalla.
Katerina Batzeli
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, olemme kaikki samaa mieltä siitä, että Kööpenhaminassa on saatava aikaan edistystä, koska kyseessä on poliittisen maailman uskottavuus ja tulevien sukupolvien selviytyminen. Ehdotuksemme on suunnattava kehitykseen, työllisyyteen ja yhteisvastuullisuuteen: kolme avainsanaa, jotka merkitsevät tulevien sukupolvien tulevaisuutta. Mitä meiltä vaaditaan nyt? Tarvitaan vastuullisuutta ja päättäväisyyttä riittävän rahoituksen varmistamiseksi tärkeälle ilmastonmuutosta koskevalle kehityssuunnitelmalle ja uusille dynaamisille kehityssopimuksille rajoittavien kauppasopimusten lisäksi.
Taktiikassamme on kuitenkin yksi huoli, ja meidän on ennen kaikkea saatava koko yhteiskunta vakuuttuneeksi asiasta ja edettävä sitten aktiivisesti tiettyjen tuotantoalojen integroimiseen maatalouden suureen edistysaskeleeseen: siksi meidän on muistettava, että maatalous on jo sisällytetty kansallisiin sitoumuksiin päästöjen vähentämiseksi 10 prosentilla vuoteen 2020 mennessä, että YMP:ssä on jo tärkeitä ehdotuksia ympäristöystävällisistä maatalouden käytännöistä ja että kansainvälisten maataloussopimusten on oltava vastavuoroisia kaikille kansainvälisille kumppaneille.
Arvoisa komissaari, elintarvikemalli liittyy suoraan ilmastomalliin, ja meidän on nyt vain tarmokkaasti vakuutettava yhteiskunta asiasta. Ilmastonmuutos on lisäämässä demokraattista osallistumista yhteiskunnassa, jossa on erilaisia kulttuuriarvoja.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Työskentelin erittäin mielelläni Karl-Heinz Florenzin ja kaikkien muiden kanssa väliaikaisessa valiokunnassa. Olemme luoneet kipeästi kaivatun perustan politiikalle, joka on tulevaisuudessa entistä yhtenäisempi ja suurisuuntaisempi, ja voimme luottaa laajaan tukeen, jopa täällä parlamentissa 20-20-20-tavoitteen puitteissa.
Ratkaisu tapahtuu muuttamalla talous ympäristöystävälliseksi ja saattamalla yritykset, kotitaloudet ja hallitukset kestävän kehityksen tielle. Yrittäjät, jotka hakevat tukea tällaiselle lähestymistavalle - kestävää kehitystä koskevien aloitteiden kehittämiselle ympäristöystävällisen teknologian alalla - törmäävät edelleen lukemattomiin esteisiin. Jos he haluavat pätevyyttä työntekijöille, he törmäävät politiikkaan, joka erittäin jakautunutta. Mietinnössä vaaditaan yhdennettyä lähestymistapaa, joka pysyy koossa myös alueellisesti. Jos näin ei tehdä, hävitään lopussa.
Onneksi tarkistukseni alueiden ja kaupunkien käytöstä on hyväksytty. Ensi viikolla Euroopan parlamentin rakennuksissa 150 kaupunkia allekirjoittaa kaupunginjohtajien yleiskokous -sitoumuksen komission kanssa. Ne noudattavat tämän mietinnön päätelmiä kansalaisten ja yritysten lähellä. Se on mielestäni oikea lähestymistapa. Sellaisenaan lähestymistapa saa tukeni. Vastustan kuitenkin liian yksinkertaista lähestymistapaa maatalousalaan 189 kohdassa. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä ei vastusta lihankulutusta, mikä onkin oikein. Vastustamme tätä kohtaa sellaisenaan.
Lopuksi haluaisin pyytää komissiota tulevaisuudessa omaksumaan entistä yhdennetymmän lähestymistavan ja vähentämään jakautuneisuutta minimiinsä. Yhdessä parlamentin kanssa voidaan saavuttaa merkittävä virstanpylväs yhdistämällä hajautetusti lainsäädäntö, elvytyspolitiikan ja aktivointi. Siten voidaan saada paljon aikaan.
Inés Ayala Sender
(ES) Arvoisa puhemies, ensinnäkin kiitän Karl-Heinz Florenzia hänen anteliaisuudestaan ja avomielisyydestään sekä kaikkia ryhmiä, jotka osallistuivat tähän poliittiseen tehtävään ja keskusteluun tausta-asioista ja tulevaisuudesta. Sitä on ollut se etu, että olemme saaneet tietoa ja selvyyttä sekä riittävästi rohkeutta ja viisautta käsitellä muita tärkeitä, rinnakkaisia lainsäädäntötoimia, myös sellaisia joihin liittyy suuri riski, kuten ilmastonmuutospaketti, ajoneuvopolitiikka, Lissabonin strategia ja alat kuten energia, liikenne, teollisuus ja matkailu.
Katson, että tehtävä on ollut hyödyllinen ja mikä vielä tärkeämpää tapa siirtyä peruuttamattomasti 2000-luvulle ja, kuten komission jäsen totesi, näyttää esimerkkiä, jonka haluamme antaa tulevaisuudelle.
Tehtävä on ollut esimerkki vertailusta ja anteliaisuudesta, joka on tullut oikeaan aikaan, kun olemme kriisissä, johon liittyy huomattavia sosiaalisia riskejä sekä protektionismin ja taka-askelen mahdollisuus. Vallalla on myös paljon epävarmuutta, mikä tarkoittaa, että turvallisuus on erittäin tärkeää. Meidän on kuitenkin katsottava eteenpäin.
Tämä on uusi aikakausi Yhdysvalloille, kuten on sanottu, ja toivoaksemme myös Euroopan unionille, kunhan Lissabonin sopimus on ratifioitu, minkä odotamme tapahtuvan pian.
Se on myös uusi aikakausi, ja tämä on tärkeää, johon liittyy riskejä mutta myös valtavia mahdollisuuksia lukuisilla uusilla aloilla ja politiikanaloilla. Näin on Brasiliassa, Kiinassa ja Venäjällä, suurissa nopeasti kehittyvissä valtioissa, ja myös laajoilla alueilla, kuten Latinalaisessa Amerikassa ja kehitysmaissa, erityisesti Afrikassa.
Katson, että tämä on ratkaiseva askel eteenpäin kohti uutta kehityksen sekä taloudellisen ja sosiaalisen kasvun mallia, mutta tarvitaan myös kestävää kehitystä ja vaikutusten rajoittamista. Arvoisa komissaari, arvoisa puhemies, meillä on edelleen haasteena viestin vieminen kansalaisille.
Haluaisin lopettaa korostamalla etuja, jotka on saatu aikaan ottamalla käyttöön vesivaroja ja kuivuutta koskevia mukautuksia ja kestävän liikkuvuuden alalla...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Markus Pieper
(DE) Arvoisa puhemies, Karl-Heinz Florenzin mietintö sisältää todellakin monia hyviä ehdotuksia. Yksi hyvä asia ilmastokeskustelussa on se, että se nopeuttaa siirtymistä uusiutuvien energialähteiden aikaan. Se näkyy mietinnössä selvästi samoin kuin uusien teknologioiden ja talouskehityksen monet mahdollisuudet.
Minusta on kuitenkin vahinko, että olemme jättäneet pois monia tieteenaloja. Tutkimukset ja tutkijat, jotka käsittelevät ilmastonmuutosta vähemmän synkin ennustein tai jopa myönteisesti, on yksinkertaisesti jätetty huomiotta. Enemmistö hylkäsi asiaa koskevat vaatimukset, joten se siitä. Tiedettä on vain se, mikä sopii poliittisesti kuvioon. Se ei onnistu, koska tiede ei salli itseään manipuloitavan. Niinpä mietintö joutuu lopulta valitettavasti vaikeuksiin.
Se, joka vaatii tältä pohjalta hiilidioksidin vähentämistä 80 prosentilla tai enemmän, vaarantaa talouden ja sosiaaliedut. Se, joka samalla kehottaa luopumaan ydinvoimasta, sulkee tietoisesti silmänsä todellisuudelta. Se, joka vaatii tilinpäätösstandardeja kaikille elämänaloille, joutuu ristiriitaan vapauden perusajatuksen kanssa. Se, joka vaatii uutta maaperää ja maataloutta koskevaa lainsäädäntöä, käyttää väärin ilmastokeskustelua pannakseen täytäntöön seuraamuksia, jotka hän haluaisi panna täytäntöön joka tapauksessa mutta jotka eivät liity millään tavalla ilmastonmuutokseen. Se, joka vaatii suojavaatteita ilmastonmuutoksen vaikutuksia vastaan, levittää tahallaan pelkoa.
Toivon, että tällaisia radikaaleja ja epätarkoituksenmukaisia ideologioita ei sisällytetä mietintöön. Sitten voin tukea mietintöä, sillä ympäristönsuojelu on minulle erittäin tärkeää, erityisesti silloin kun se voidaan yhdistää sosiaalietuihin ja talouden kilpailukykyyn.
Matthias Groote
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ilmastonmuutosta käsittelevä väliaikainen valiokunta on tehnyt erittäin hyvää työtä. Tänään meillä on äänestettävänämme lopullinen mietintö. Se osoittaa, että me, Euroopan parlamentti, suunnittelemme tulevaisuuden ilmastopolitiikkaa ja toimia, jotka on toteutettava ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi.
Toivon, että saavutamme seuraavan lainsäädäntöprosessin aikana parlamentissa yhtä laajan yhteisymmärryksen, niin että tämän asiakirjan sisältö pannaan täytäntöön. Valiokunnan työmenetelmän avulla mietintöön on onnistuttu kokoamaan monialainen näkemys. Minun on sanottava, että meidän pitäisi säilyttää tämän valiokunnan työmenetelmä myös seuraavalla vaalikaudella, kuten Guido Sacconi juuri ehdotti.
Eurooppa ei yksin selviä ilmastonmuutoksen hillitsemisestä. Meidän on saatava muut mantereet ja valtiot mukaan toimintaan. Valiokunta on tehnyt tässä suhteessa hyvää työtä, koska me, Euroopan parlamentti, olemme ensimmäistä kertaa näkyvästi mukana ilmastodiplomatiassa, ja haluaisin korostaa sitä jälleen täällä täysistunnossa.
Kun puhumme sopeutumistoimista, niin puhumme myös rahoituksesta. Tässä suhteessa haluaisin jälleen kehottaa kahta muuta toimielintä, komissiota ja neuvostoa, tekemään asiasta painopistealan seuraavissa rahoitusnäkymissä.
Voimme hyväksyä täällä erinomaisia mietintöjä, mutta jos toimenpiteisiin ei ole rahaa, niin mietintö ei johda mihinkään. Meidän olisi myös tarkasteltava jälleen kerran miten hyvin rahoitustoimet, jotka olemme jo toteuttaneet, vaikuttavat, ja toivottavasti siitä tehdään yhteenveto tarkastuksessa.
Zita Pleštinská
(SK) Hyvät parlamentin jäsenet, koska Euroopan unioni aikoo johtaa kansainvälistä ilmaston lämpenemisen hillitsemistä, sen täytyy esittää ilmastonsuojelutavoitteita mutta myös panna ne täytäntöön poliittisilla toimilla. Karl-Heinz Florenzin monialainen mietintö vahvistaa sen, että ilmastonmuutoksen torjunnan on perustuttava monialaiseen lähestymistapaan ja se on otettava huomioon kaikessa sääntelyssä.
Vesi on keskeisessä asemassa ilmastonmuutoksessa. Meidän on ymmärrettävä, että ilmastonmuutoksen vaikutukset hydrogeologiaan voivat aiheuttaa dominovaikutuksen ja voivat vaikuttaa moniin talouden aloihin. Yhä kasvavat maailmanlaajuiset vesiongelmat vaativat jäsenvaltioilta koordinoitua vesienhoitopolitiikkaa ja ympäristöperiaatteiden soveltamista yhdennettyyn vesivarojen hoitamiseen.
Meidän on käynnistettävä ohjelmia maanpäällisten sadevesivarastojen luomiseksi metsä-, maatalous- ja kaupunkialueille säädöksillä sekä investointitoimilla ja muilla kuin investointitoimilla. Niillä annetaan tärkeä panos sadeveden varastointiin maaseudulla. Tähän saakka sadevettä on pidetty jätevetenä, josta on päästävä eroon mahdollisimman nopeasti. Uusi vettä koskeva lähestymistapa perustuu periaatteeseen, että sadevesi on tärkeää elämälle. Olen tyytyväinen siihen, että tšekkiläisten ja slovakialaisten tutkijoiden ryhmä esittelee sen. Lähestymistapa on mielenkiintoinen, ministeri Bursík. Uskon, että se saa teidän tukenne.
Ei ole mahdollista muodostaa kestävää elämäntapaa ilman talouden, tieteen, median, vapaaehtoissektorin ja yksityisten kansalaisten panosta. On tärkeää, ettei luovuteta näin monimutkaisen ongelman edessä. Olemme haasteen edessä ja meidän on toimittava nyt, koska nykyiset toimemme määrittelevät tulevaisuutemme. Keskeisenä tavoitteenamme on pidettävä sitä, ettemme riistä tulevilta sukupolvilta elämän perustekijöitä, jotka olemme saaneet Jumalalta.
Pärjäämme maailmanlaajuisessa kilpailussa vain, jos voimme tuoda markkinoille tehokkaita, innovatiivisia ja älykkäitä teknologioita avoimesti ja ilman byrokraattisia esteitä. Pärjäämme vain, jos näytämme "vihreää valoa" kaikille edistyksellisille ratkaisuille Euroopassa.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Onnittelen esittelijää ja kaikkia samanmielisiä henkilöitä, jotka haastavat ilmastonmuutoksen aiheuttaman uhan. Liettuan ja muiden Baltian maiden asukkaat haluavat todellakin Euroopan sähköverkon. Jos sitä ei luoda muutaman vuoden kuluessa, puheet energiavarmuudesta jäävät pelkäksi puheeksi. Vaatimus lisätä rakennerahastorahoja, joita käytetään kerrostalojen lämmittämiseen, on erittäin tärkeä. Ihmeitä tapahtuu harvoin. Ignalinan ydinvoimalan elinajan pidentäminen, ihme, jota Liettuassa edelleen toivotaan, vähentäisi saasteita ja antaisi mahdollisuuden säilyttää vuosittainen BKT:n kasvu 4-5 prosentissa, mikä on erityisen tärkeää valtiolle, jolle talouskriisi aiheuttaa niin paljon haittaa. Kriisin takia yhä useammat EU:n kansalaiset miettivät enemmän selviytymistä kuin ilmastonmuutoksen hillitsemistä, mutta jos pystymme luopumaan tuhlaavaisesta elämäntavastamme ja muuttumaan säästäväisemmiksi, suojelemme luontoa ja estämme planeetan ylikuumenemisen ja täytämme myös taskumme. Säästämällä tiukasti jokapäiväisessä elämässä, resurssien käytössä, ja luopumalla lyhyistä automatkoista voi säästää jopa 1 000 euroa vuodessa.
Françoise Grossetête
(FR) Arvoisa puhemies, joku voisi sanoa, että tämä mietintö on turha sen jälkeen, kun energia- ja ilmastopaketista äänestettiin viime joulukuussa. Tällä mietinnöllä on kuitenkin se etu, että se on erinomainen yhteenveto siitä, mitä meidän on otettava huomioon ilmastonmuutoksen hillitsemisessä, ja haluaisin käyttää tämän tilaisuuden onnitellakseni esittelijää Karl-Heinz Florenzia, joka osoitti kaukonäköisyyttä mietinnön laatimisessa.
Siirrytään keskustelusta eteenpäin. Varmistetaan, että jäsenvaltiot tekevät vakaan sitoumuksen. Olen samaa mieltä niiden kollegoiden kanssa, jotka muistuttivat tarpeesta talousarvioon, jonka avulla tavoitteemme voidaan toteuttaa. Ranskan puheenjohtajakaudella tapahtuneen energia- ja ilmastopaketin menestystarinan jälkeen meidän on tehtävä kaikkemme saavuttaaksemme tyydyttävän kansainvälisen sopimuksen Kööpenhaminassa.
On kuitenkin jotain, mistä meidän kaikkien pitäisi huolestua. Vuonna 2009 pidetään Euroopan parlamentin vaalit, ja Euroopan komissio vaihtuu. Olemme erittäin huolestuneita, kun luemme lausuntoja Tšekin tasavallan presidentiltä, joka väittää, että maapallon lämpeneminen ei ole totta.
Vaikka hän olisikin oikeassa, koko ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskeva suunnitelmamme on reaktio nyt kokemaamme vakavaan talouskriisiin. Energiavarojen väheneminen, energiavarmuuden tarve, metsien hävittäminen, tukehtuminen suurissa kaupungeissamme, joissa väestön enemmistö asuu, siitä johtuva tarve kestävään liikenteeseen, loputon nälkä koko maailmassa ja tarve ruokkia planeetta; kaikki tämä tukee ratkaisuja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
Olemme siirtymässä kestävän kasvun aikakauteen, kolmanteen teolliseen vallankumoukseen, joka on suuri etu tutkimukselle, innovoinnille, työllisyydelle ja yritystemme kilpailukyvylle. Energiatehokkuuden pitäisi jo olla osa kaikkia elvytyssuunnitelmia, koska perustuu innovatiiviseen teknologiaan. Se on keino alentaa energialaskuja, mikä miellyttää kuluttajia. Alentamalla fossiilisen energian kulutusta Euroopan unioni tulee entistä riippumattomammaksi ja tuottaa vähemmän hiilidioksidipäästöjä, ja kyse on tuhansista uusista työpaikoista.
Todellakin, ilmastonmuutoksen hillitseminen on yksi reaktio talouskriisiin. Siitä tulee sellainen kehittämällä vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttava talous, paikallisyhteisöjen, yritysten, tutkijoiden ja kaikkien kansalaisten tuella.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mietinnössä esitetään tieteellisiä tietoja ja suosituksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi sekä viitataan ongelman seurausten vähentämiseen ja sopeutumiseen. Ilmastonmuutoksen hillitseminen on velvollisuus, jolla voimme taata tulevien sukupolvien tulevaisuuden, mutta se on myös mahdollisuus elvyttää maailman taloutta.
Kehotan osoittamaan energiatehokkuuden merkityksen komission talousarviossa ja käytettävissä olevissa rahoitusvälineissä. Liikenteen tehostaminen älykkäillä liikennejärjestelmillä, rautatie- ja laivaliikenteen edistäminen, intermodaalisuuden kehittäminen ja investoiminen ympäristöystävällisiin autoihin ovat toimia, jotka auttava leikkaamaan alan päästöjä.
Olen suositellut ympäristöystävällisten matkailumuotojen, kuten urheilu- tai kulttuurimatkailun, kehittämistä. Haluaisin korostaa myös sitä, että huippumatkailukohteiden pitäisi olla niitä, jotka kunnioittavat ja suojelevat ympäristöä. Katson, että meidän on harkittava kansainvälisen rahaston perustamista puiden istuttamiseksi käyttämättömälle maalle.
Päätän puheenvuoroni toteamalla, että meidän on jatkettava tutkimusta lääketieteen ja lääketeollisuuden alalla sellaisten lääkkeiden ja rokotteiden tuottamiseksi, jotka ovat kaikkien tiettyjä sairauksia sairastavien kansalaisten käytettävissä kohtuulliseen hintaan.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Arvoisa puhemies, tällä hetkellä ilmastonmuutos ja liikenne ovat erottamattomia, samaan aikaan kun vaivalla saavutettu ja huolellisesti suojeltu liikkuvuutemme, ihmisten, tavaroiden ja pääoman vapaa liikkuvuus, voi jatkua tulevaisuudessa vain, jos teemme muutoksia ja ryhdymme päättäväisesti toimeen. Viidennestä keskeisestä aiheesta, liikenteestä, vastaavana puheenjohtajana ilmastonmuutosta käsittelevässä väliaikaisessa valiokunnassa tuen laajan paketin hyväksymistä ja samanaikaista täytäntöönpanoa.
Mitä täytyy tehdä? Ensinnäkin on muutettava taloudellinen ympäristö kaksinkertaisella tavoitteella: ensiksi on tuettava ekoinnovointia verotuksella ja julkisilla hankinnoilla ja toiseksi on sovellettava saastuttaja maksaa -periaatetta. Ekoinnovointia tarvitaan moottoriajoneuvotekniikassa vaihtoehtoisten polttoaineiden kehittämiseksi, älykkäissä liikennejärjestelmissä ja logistiikan hallintojärjestelmissä. Saastuttaja maksaa -periaatetta on sovellettava kaikkiin ajoneuvoihin päästökaupassa ja ulkoisten kustannusten sisällyttämisessä hintoihin.
Kaikkia käynnistettyjä aloitteita on nopeutettava. Ei riitä, että näistä asioista puhutaan: meidän on tehtävä niistä todellisuutta. Esimerkiksi millaisista asioista? Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ja hallintojärjestelmämme. Ne on pantava tehokkaasti täytäntöön, koska voimme säännellä teollisuutta ja kulutusta menestyksekkäästi, kunhan olemme suorittaneet omat tehtävämme.
Ennen kaikkea meidän on käsiteltävä kaupunkejamme ja muita vaikeita alueita. Loppujen lopuksi, tämä on ehkä vaikein tehtävä. Meidän on edistettävä uutta liikennekulttuuria ja pyrittävä käyttämään paljon tehokkaammin tällä hetkellä käytettävissä olevia välineitä. Haluamme kiittää Karl-Heinz Florenzia, koska tämän mietinnön ansiosta meillä on uskottava, monikerroksinen suunnitelma, joka tarjoaa perustan, jolla voimme alkaa panna täytäntöön tavoitteitamme ja istua rohkeasti neuvottelupöytään Kööpenhaminassa ja pyytää kaikkia liittymään mukaan.
Adam Gierek
(PL) Arvoisa puhemies, tänään keskusteltavana olevan Karl-Heinz Florenzin mietinnön johdanto-osassa hän viittaa aikaisempaan mietintöönsä ilmastonmuutoksen taustalla olevista tieteellisistä tosiasioista. Valitettavasti en löytänyt kyseisestä mietinnöstä tosiasioita vaan ainoastaan uskon IPCC:n raporttien erehtymättömyyteen. Käsillä olevalla päätöslauselmalla tai toukokuun 2008 päätöslauselmalla ei voida siksi millään tavoin perustella Euroopan komission poliittisia päätöksiä, koska niistä puuttuu objektiivinen, tieteellinen lähestymistapa. Ainoastaan yhtenäinen ilmastonmuutoksen malli, jossa otetaan huomioon kaikki muuttujat, kuten kasvihuonekaasujen vaikutus, ilman hiukkaset sekä ennen kaikkea auringon aktiivisuus, voivat tarjota perustelun kyseisille päätöksille.
Mietinnössä, joka sisältää yksipuolista tietoa korostaen ilmaston lämpenemisen taustalla mahdollisesti olevia mekanismeja, kuten hiilidioksidipäästöjä, jätetään huomiotta tarve torjua kansainvälisesti ilmastonmuutoksen todellisia vaikutuksia. Ilmastonmuutosta käsittelevä väliaikainen valiokunta on keskittynyt yksipuolisesti kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen ja on maininnut vain ohimennen ilmastonmuutoksen todellisten vaikutusten torjumisen.
Agnes Schierhuber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät parlamentin jäsenet, ensiksi minäkin kiitän esittelijää, joka on todellakin yrittänyt saavuttaa mahdollisimman paljon meidän kaikkien puolesta.
Ilmastonmuutos vaikuttaa erityisesti maatalouteen, koska tuotteet tuotetaan ulkoilmassa. Ajattelemme kuivuutta ja aavikoitumista, joita näemme esimerkiksi Etelä-Italiassa, tai muita äärimmäisiä sääilmiöitä, kuten odottamaton sade ja raekuurot tai tulvat, jotka usein vaikuttavat maanviljelijöiden toimeentuloon.
Maatalous esitetään usein ilmastonmuutoksen suureksi syyksi. Maataloudessa tuotetaan noin 10 prosenttia maailman kasvihuonekaasuista, josta suurin osa on kuitenkin luonnollisia kaasuja, kuten metaania.
Mielestäni maatalous päinvastoin näyttää tietä ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Haluaisin todistaa väitteen itävaltalaisella vuonna 2008 tehdyllä tutkimuksella: kasvien kuten ruohojen, maissin ja viljojen sekä maaperän avulla maatalous ja metsätalous kuluttavat ja sitovat paljon enemmän kaasuja kuin ne tuottavat. Vuonna 2008 tehdyn tutkimuksen mukaan maatalouden ja metsätalouden päästöt olivat noin 8 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalenttia vuodessa ja niiden sitova vaikutus oli yhteensä 58 miljoonaa tonnia hiilidioksidia tai hiilidioksidiekvivalenttia. Se osoittaa, että maataloutta ei pitäisi kuvata ympäristöhaitaksi. Päinvastoin. Tässä vielä lisää lukuja: vuodesta 1990 lähtien Itävalta on vähentänyt hiilidioksidipäästöjään 1,3 miljoonaa tonnia.
Energia on toinen tärkeä ala, jolla maatalous osallistuu ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. Esimerkiksi Itävallan maatalous kuluttaa noin 2,2 prosenttia tuotetusta energiasta. Uusiutuvan energian osuus on 23 prosenttia, josta suuri osa jälleen kuuluu maatalouteen.
Lopuksi haluaisin sanoa seuraavaa. On erittäin tärkeää...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Satu Hassi
(FI) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, lämmin kiitos Karl-Heinz Florenzille erittäin hienosta työstä esittelijänä. Nyt suurin haasteemme on seuraavan kansainvälisen ilmastosopimuksen aikaansaaminen. Sen kaksi vaikeinta kysymystä ovat eri maiden päästövähennystavoitteet ja se, miten teollisuusmaat osallistuvat kehitysmaiden ilmastoinvestointien rahoittamiseen. Molemmissa näissä asioissa EU:n pitää nostaa tavoitetasoa, vaikka sinänsä voimme olla ylpeitä siitä, että olemme koko ajan olleet johtamassa maapallon ilmastonsuojelua.
30 prosentin päästövähennys vuoteen 2020 mennessä ei uusimpien tutkimusten valossa riitä, vaan päästövähennystavoitteita pitää tiukentaa. Mitä tulee kehitysmaiden ilmastotoimien rahoitukseen, valitan sitä, että komissio tuoreessa tiedonannossaan edelleen pitäytyi varsin yleisellä tasolla eikä esittänyt tarpeeksi konkreettisia malleja.
Parlamentti on eri yhteyksissä, muun muassa ilmastopaketin käsittelyssä, osoittanut valmiutensa siihen, että tuemme merkittävällä tavalla kehitysmaiden päästövähennyksiä. Tämä on yksi niistä asioista, joissa EU:n tulee rohkaista myös Yhdysvaltojen uutta presidenttiä ottamaan uusi linja. Yhdysvallathan ei ole tähän mennessä sanonut mitään valmiudestaan tukea kehitysmaiden päästövähennystavoitteita. Ilmastonsuojelu on toteutettavissa, mutta toimien pitää olla ripeitä ja johdonmukaisia.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää. Käsittelen erityisesti maataloutta ja mietinnön kahta kohtaa, joita en pidä tarpeellisina. Mietintö olisi ehkä parempi ilman niitä. Niissä puututaan erityisesti lihan kulutukseen, enkä usko, että kyseisille kohdille on sijaa mietinnössä.
Jälkimmäisessä kohdassa rehumääristä jätetään huomiotta se tosiasia, että useissa jäsenvaltioissa on vuosien ajan ollut käynnissä tutkimuksia, joilla pyritään juuri siihen mitä sanotaan tässä kohdassa, joka on siten vanhentunut todellisuuteen nähden.
Yksi aloista, joilla mielestäni on parannettava tiedotusta, on se, miten maanviljelijät ja ne, jotka käyttävät maata, voivat viljellä sitä entistä "ilmastoystävällisemmin". Katson, että tutkijat eivät ole onnistuneet tekemään yhteistyötä maanviljelijöiden kanssa ja meidän on lisättävä palveluita niin, että viesti menee perille ja että maanviljelijöitä kannustetaan eikä pakoteta.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Hyvät parlamentin jäsenet, on ilmeistä, että ilmastonmuutokseen keskitytään EU:n ja muussakin kuin EU:n politiikassa.
Yksikään valtio tai unioni ei voi erikseen ja itsenäisesti käsitellä ilmastonmuutoksen haasteita. Siksi meidän on yhdennettävä politiikkaa horisontaalisesti ja vertikaalisesti. Politiikan, lainsäädännön ja rahoituksen on toimittava yhteen. Mietintö tarjoaa sille erinomaiset puitteet.
Haluaisin kiinnittää huomion kahteen tosiseikkaan. Ilman niitä emme voi toimia ilmastonmuutosta vastaan. Tiede: mietinnössä kiinnitetään erityishuomiota uuteen teknologiaan, mutta meidän puhuttava enemmän tieteestä ja tieteen investoinneista, joilla ratkaisuja on haettava. Muuten puuhastelemme vähemmän tärkeiden asioiden parissa.
Tieteellinen tutkimus on perustamme. Uudet teknologiat, joita yritykset ja tutkijat kehittävät yhdessä, ovat tulevaisuutemme. Kehotan investoimaan tieteeseen ja tekemään ilmastonmuutoksesta tärkeän painopistealan kaikissa EU:n tieteellisissä ohjelmissa.
DanutBudreikait
(LT) Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi meidän on kiinnitettävä paljon huomiota liikennealaan, joka tuottaa tällä hetkellä lähes kolmanneksen EU:n hiilidioksidipäästöistä. Liikennealan on vähennettävä hiilidioksidipäästöjään 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi on pantava täytäntöön tukeva liikennepolitiikan toimenpidepaketti, joka sisältää ekoinnovoinnin, hiilidioksidipäästöjen verottamisen, ajotapojen ja auton käyttötapojen muuttamisen ja muita toimia. Haluaisin kiinnittää huomiota siihen, että joissain jäsenvaltioissa arvonlisäveroa nostetaan talouskriisin ja taloudellisen taantuman takia ja on siirrytty tilanteeseen, jossa on halvempaa matkustaa henkilöautolla julkisen liikenteen korkeiden maksujen takia. Haluaisin siksi kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan verokannustimia ja kannustamaan kansalaisia julkisen liikenteen käyttöön. On tärkeää edistää myös junien käyttöä investoimalla rautatieinfrastruktuurin kehittämiseen. Haluaisin muistuttaa teitä siitä, juna tuottaa kilometriä kohden keskimäärin kolme kertaa vähemmän hiilidioksidia kuin henkilöauto ja kahdeksan kertaa vähemmän kuin lentokone.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, voimme onnitella itseämme suuresta yksimielisyydestä täällä, mutta olemme kuitenkin eristyksissä: ympäristökomissaari, ympäristöministerit, kuinka tärkeä ympäristö on komissiolle ja neuvostoille ja hallituksille? Me tiedämme kuinka tärkeä.
Minä itse en kannattanut lainkaan tämän valiokunnan perustamista, koska katson, että millään ei eristetä jotain asiaa tehokkaammin kuin perustamalla uusi valiokunta. Ranskassa puhumme "Théodule-valiokunnasta".
Ihmettelen tämän mietinnön tulevaisuutta siltä kannalta, miten se integroidaan EU:n politiikkaan. Haluaisin vain muistuttaa niitä jäseniä, jotka olivat täällä vuonna 1992, että silloin annettiin erinomainen mietintö kestävästä kehityksestä. Heti kun se oli hyväksytty - kaiken lisäksi yksimielisesti - tuo erinomainen mietintö haudattiin täysin. Ehkä jos olisimme siirtäneet sen osaksi EU:n politiikkaa, emme olisi täällä tänään.
Haluaisin puhua esittelijälle, joka kieltää esittelevänsä poliittista hanketta. Karl-Heinz Florenz, esittelette poliittista hanketta, koska sillä EU:n politiikka suunnataan aivan uudelleen maatalouden, kalastuksen ja liikenteen osalta. Siis kyllä, meidän on oltava entistä kunnianhimoisempia ja odotamme tuloksia.
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, ilmastonmuutoksen seurausten vakavasti ottaminen tarkoittaa, että kuunnellaan kaikkia keskustelun osapuolia, myös tiedettä. Meillä oli valiokunnassa paljon asiantuntemusta, se pitää paikkansa. Valitettavasti he edustivat vain yhtä näkemystä. Emme saaneet tilaisuutta kuulla keskustelun kaikkia osapuolia. Pidän sitä erehdyksenä.
Meillä oli alkuperäinen Florenzin mietintö, joka oli huomattavasti parempi kuin se, joka meillä on edessämme tänään ja josta keskustelemme. Monet ehdotukset nykyisessä versiossa on hyviä, mutta mielestäni monet niistä ovat vääriä. Ei ole järkevää turvautua jatkuvasti uusiin säännöksiin ja uusiin toimenpiteisiin. Ainoa ratkaisu voi olla sanoa "kyllä" innovoinnille ja "kyllä" tutkimukselle. Ratkaisu on siinä, että otetaan henkilökohtainen vastuu eikä aina lisätä valtion sääntelyä. Mietinnössä on useita järjettömiä säännöksiä, kuten kirjanpitovelvollisuus, lihan kulutuksen vähentäminen ja sitä koskevat seuraamukset, maatalouden moittiminen ja monet muut. Mielestäni tämä on väärä tapa edetä ja siksi pidän mietintöä nykymuodossaan ongelmallisena.
Martin Bursík
neuvoston puheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen huomannut, että arvostetut parlamentin jäsenet käyttävät äidinkieltään. Olen varma siitä, että tulkit puhuvat tuhat prosenttia parempaa englantia kuin minä, joten, jos sallitte, puhun tšekkiä ja pyrin vastaamaan tähän keskusteluun Euroopan parlamentissa.
(CS) Arvostan Euroopan parlamentin keskustelun syvällisyyttä, sen asiallista lähestymistapaa ja myös parlamentin jäsenten vastuullista asennetta. Keskustelussa on noin seitsemän kohtaa, joihin haluaisin tarttua. Ensinnäkin haluaisin korostaa hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin asemaa, koska joissakin puheenvuoroissa IPCC:n havainnot asetettiin kyseenalaiseksi. Mielestäni on jossain määrin haitallista, että IPCC:n julkaisemat raportit ilmastonmuutokseen liittyvistä aineellisista tosiasioista ja sopeutumisesta ja lieventämisestä ovat noin 1200-1400 sivua paksuja muodostaen erittäin yksityiskohtaisen tieteellisen teoksen, jota täydennetään viittauksilla asiaa koskevaan tieteelliseen kirjallisuuteen. Jälkeenpäin kyseisistä raporteista kuitenkin laaditaan tiivistelmä ja se päätetään "tiivistelmään poliitikoille", joka on noin 20 sivun pituinen eikä enää sisällä viittauksia. Mielestäni monet väärinkäsitykset johtuvat siitä, että meillä poliitikoilla ei ole aikaa - ja olen pahoillani jos tämä ei päde teihin - lukea noita 1200 tai 1500 sivua. On tärkeää korostaa sitä, että IPCC on saanut Nobelin palkinnon ja että Balin ilmastokonferenssissa 192 osallistujavaltiota totesivat yhdessä, että se oli laaja ja erittäin korkealaatuinen tieteellinen lähde ja tarjosi johdonmukaisinta saatavilla olevaa tietoa sen päättämiseksi, miten reagoida ilmastonmuutokseen. Se oli 192 kansallisen edustajan näkemys ja se on myös minun vastaukseni joihinkin vihjauksiin pelottelusta, johon olen tottunut väitteenä kotimaassani.
Mielestäni meillä on erittäin hyvä lähtökohta vuonna 2009. Toisaalta puhumme jälleen yhdellä äänellä Euroopan unionissa. Ymmärsin sen suunnattoman arvon Balilla. Onnistuimme saavuttamaan huomattavaa menestystä neuvotteluissa G77-kumppanien ja muiden talouksien kanssa, ja olimme itse asiassa ainoa suuri maailman talous, joka painosti hyväksymään tavoitteen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämisestä 30 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Toinen toivo tämän vuoden alussa on muutos Yhdysvalloissa, kuten monet teistä totesivat. Näen tilanteen niin, että jossain Kööpenhaminassa on huone, jonka ovessa on noin 200 lukkoa. Jos onnistumme avaamaan kaikki nuo lukot, niin teemme uuden maailmanlaajuisen sopimuksen ilmastonsuojelusta vuoden 2013 jälkeen. Mielestäni olemme nyt avanneet ensimmäisen lukon, joka on Euroopan unioni. Toinen lukko on Yhdysvallat, ja siksi me painotamme niin paljon yhteyden luomista uuteen Yhdysvaltain hallintoon mahdollisimman pian ja siksi me suunnittelemme troikan yhteistä vierailua tulevan puheenjohtajavaltion Ruotsin ja ympäristöstä vastaavan komission jäsenen Stavros Dimasin kanssa. Tämä on vastaukseni Jerzy Buzekin puheenvuoroon, toisin sanoen emme todellakaan aio johtaa kansainvälisiä neuvotteluja yksin. Ei suinkaan. Aiomme koordinoida neuvotteluja. Tanskalla on ilmeisesti huomattavia etuja Kööpenhaminan konferenssin menestymisessä. Epävirallisen kevään Eurooppa-neuvoston suljetuissa ministerikokouksissa aiomme raportoida kansainvälistä ilmastonmuutossopimusta koskevien kahdenvälisten neuvottelujen edistymisestä. Aiomme myös yhdessä pyrkiä määrittelemään tulevan strategian siitä, miten koordinoida kansainvälisiä neuvotteluja diplomaattien kanssa. Sen lisäksi neuvottelemme sopeutuksista, jotka ovat epävirallisen kevään Eurooppa-neuvoston tärkein aihe Prahassa.
Seuraava kohta vastauksessani liittyy siihen, että olemme tulleet kiinnostavaan käännekohtaan, kun EU:n pyrkimykset suurisuuntaiseen ja aktiiviseen ilmastonmuutospolitiikkaan ovat yhtäkkiä törmänneet rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksiin. Tässä yhteydessä pidän erittäin myönteisenä sitä, että äänet, jotka vaativat lykkäämään pitkän aikavälin ilmastonmuutostavoitteita, ovat harvassa. Päinvastoin suuri äänten enemmistö - myös täällä Euroopan parlamentissa mistä olen erittäin kiitollinen - kehottaa meitä käyttämään tätä tilaisuutta ja pitämään sitä mahdollisuutena, koska se mahdollistaisi kuusinkertaisen voiton strategian, toisin sanoen "win, win, win, win, win, win" -strategian, koska jos yksittäiset taloudet ovat valmiita vastaamaan rahoitus- ja talouskriisiin investoimalla - ja jopa kaikkein konservatiivisimmat taloustieteilijät ovat valmiita myöntämään poikkeuksia - niin se tarjoaa meille mahdollisuuden muuttaa nykyinen taloutemme vähän hiilidioksidia tuottavaksi taloudeksi ja tukea uudenaikaista ympäristöteknologiaa. Miksi sitten kuusi voittoa? Siksi että säästämme rahaa energia-alalla energiansäästötoimilla. Siksi että vähennämme riippuvuuttamme tuontienergiasta, siksi että vähennämme uusiutumattomien luonnonvarojen kulutusta, siksi että luomme uusia työpaikkoja - älkääkä unohtako että rahoitus- ja talouskriisiä koskevilla EU:n eri suunnitelmilla luodaan uusia työpaikkoja juuri ympäristöystävällisten työpaikkojen ja uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöä koskevien uusien ympäristöteknologioiden alalla - ja samaan aikaan vähennämme kasvihuonekaasupäästöjä.
Puheenjohtajavaltio Tšekki katsoo siksi, että tämä tilanne on poikkeuksellinen tilaisuus muuttaa käyttäytymismallejamme ja suunnata taloutemme kohti kestävää kehitystä. Suurin mahdollisuus muuttaa taloutta on hiilen maailmanmarkkinoilla. Verrattuna ympäristöpolitiikkaan 1970-luvulla, jolloin luotimme kieltoihin ja käytimme pääasiassa niin kutsuttua "end-of-pipe" -politiikkaa, käytämme vuonna 2009 enemmän rahoitusvälineitä ympäristön auttamiseksi. Mielestäni se, että ilmasto- ja energiapaketti sisältää uuden päästökauppajärjestelmän, joka perustuu huutokauppaan, tarjoaa erinomaisen perustan maailmanlaajuisten hiilimarkkinoiden luomiselle. Tarkastellaanpa tavoitteita. Vuonna 2013 sähköiset energiahuutokaupat otetaan asteittain käyttöön, ja vuonna 2015 haluamme nähdä maailmanlaajuiset hiilimarkkinat OECD:n tasolla. Seuraamme siksi erittäin tiiviisti Yhdysvaltojen kehitystä ja sitä, miten "Cap and Trade" -järjestelmä etenee kongressissa.
Toinen kohta, jonka haluaisin mainita, on uusiutuvien energialähteiden ja myös energiansäästön osuus. Kehitysmaiden kanssa käytävien neuvotteluissa meidän on tarjottava jotain, meidän on tarjottava kyseisille maille taloudellista kehitystä mutta samalla meidän on tarjottava niille sellaista kehitystä, jolla varmistetaan IPCC:n asettamien ja meidän poliitikkojen hyväksymien tavoitteiden saavuttaminen. Tässä asiassa uusiutuvat energialähteet ovat merkittävässä asemassa, koska meillä on periaatteessa kaksi vaihtoehtoa. Maailmassa on miljardeja ihmisiä, joilla ei ole sähköä mutta jotka toivovat sähköä kovasti, koska se on niin houkutteleva mahdollisuus kuluttajille ja toive, josta ketään ei voida syyttää. Tosiasia on se, että kyseisten ihmisten on joko mentävä kaupunkiin saadakseen sähköä, joka toimitetaan heille tavanomaisella tavalla - suurista keskitetyistä lähteistä jakeluverkon kautta ympäristön kustannuksella - tai että sähkö tulee heidän luokseen paikkoihin, joissa he ovat eläneet sukupolvien ajan ja joissa he noudattavat perinteistä elämäntapaansa sopusoinnussa luonnon kanssa. Jälkimmäinen vaihtoehto on mahdollinen vain hajautetun uusiutuvan sähkön avulla. Toisin sanoen, me, jotka kehitämme EU:ssa uusiutuvien energialähteiden teknologiaa, emme tee sitä vain teollisuusmaita varten vaan myös lisätäksemme laitosten määrää koko maailmassa, vähentääksemme investointi- ja käyttökustannuksia ja viedäksemme kyseiset teknologiat kehitysmaiden kansalaisille. Se on meille valtava poliittinen tehtävä suhteissa kehitysmaiden kanssa.
Haluaisin lopettaa vakuuttamalla teille, että puheenjohtajavaltio Tšekki aikoo todellakin saavuttaa edistystä ilmastonmuutosneuvotteluissa. Aiomme johtaa kansainvälisiä neuvotteluja intensiivisesti. Haluaisin myös vakuuttaa teidät puheenjohtajavaltio Tšekin johdonmukaisuudesta, ja jos Tšekin tasavallan pääministeri puolusti Tšekin presidenttiä Klausia Euroopan parlamentin keskustelussa, niin ilmastonmuutoksen ja ilmastonmuutospolitiikan alalla minun täytyy ottaa etäisyyttä Tšekin presidentin lausuntoihin ja kantoihin. Haluan vakuuttaa teille, että puheenjohtajavaltio Tšekin kannasta päättää Tšekin hallitus. Pyydän teitä muistamaan, että huolimatta lausunnoista, joita saatatte vielä kuulla Tšekin puheenjohtajuuskaudella - kun presidenttimme aikoo vierailla Yhdysvalloissa - että Tšekin hallitus muotoilee ilmastopolitiikan ja meidän kantamme on yhtenäinen ja toimimme yhdessä komission ja tulevan puheenjohtajavaltion Ruotsin kanssa troikassa. Siinä puheenvuoroni. Haluaisin kiittää teitä erittäin paljon jälleen kerran erittäin tuotteliaasta, asiallisesta ja ennen kaikkea vastuullisesta keskustelusta tässä kunnioitettavassa täysistunnossa.
Stavros Dimas
komission jäsen. - Arvoisa puhemies, mekin odotamme kiinnostuneena tiiviin yhteistyön jatkumista puheenjohtajavaltio Tšekin, Tšekin hallituksen sekä erityisesti ministeri Martin Bursíkin kanssa Olen varma siitä, että etenemme neuvotteluissa huomattavasti vuoden 2009 ensimmäisellä puoliskolla.
Kiitän kaikkia puhujia tämän päivän keskustelussa heidän myönteisestä panoksestaan.
Kuten mietintönne otsikosta käy ilmi, se, mitä tapahtuu maailman ilmastolle vuonna 2015 ja sen jälkeen, riippuu siitä, mistä toimista kansainvälinen yhteisö päättää nyt. On edelleenkin erittäin tärkeää noudattaa luotettavia tieteellisiä neuvoja, jotka ovat käytettävissämme, ja vaatia, että neuvotteluja käydään tieteen ehdoilla. Meidän on tiedotettava tieteellisistä havainnoista entistä laajemmalle yleisölle, ja parannettava kuluttajien tietoja kasvihuonekaasujen vaikutuksista elin- ja kulutustapoihin.
Lisätietojen ohella yrityksille on annettava voimakkaita taloudellisia kannustimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi niiden tarjoamista tavaroista ja palveluista. Koko maailmassa on siirryttävä vähän hiilidioksidia tuottavaan talouteen, ja siihen voidaan päästä vain kokonaisvaltaisilla ja yhdennetyillä toimilla kaikkien alojen päästöjen käsittelemiseksi.
Vain suurisuuntaisilla tavoitteilla voimme nyt pitää oven auki kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttamiselle alaspäin, jos IPCC katsoo tulevaisuudessa sen tarpeelliseksi. Yhdessä komission kanssa tekin voitte varmasti saada tärkeän roolin, joka heijastaa näitä tärkeitä viestejä.
2009 on ratkaiseva vuosi maailmanlaajuisille ilmastonmuutosneuvotteluille. Komissiolle vuodesta 2009 tulee täytäntöönpanon vuosi: valmistelemme täytäntöönpanosuunnitelmaa. Meidän on toteutettava noin 15 toimenpidettä komitologiamenettelyllä; tarkistetussa päästökauppajärjestelmässä on luettelo määräajoista, joita aiomme noudattaa: esimerkiksi luettelo aloista hiilivuotoa varten valmistunee joulukuussa 2009. Suuri sidosryhmien kokous järjestetään 30. maaliskuuta 2009. Valtaosa työstä tehdään kesällä, ja vuoden 2009 lopussa olemme saaneet luettelon käsiteltyä.
Huutokaupan yhdenmukaiset säännöt valmistunevat kesäkuussa 2010. Helmikuussa järjestetään suuri sidosryhmien kokous, ja kaikki nämä määräajat ja työohjelmat ovat teidän käytettävissänne. Vuodesta 2009 tulee kuitenkin, kuten sanoin, ratkaiseva vuosi maailmanlaajuisille ilmastonmuutosneuvotteluille.
Maailman odotetaan ryhtyvän uusiin kansainvälisiin toimiin ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi Kööpenhaminan ilmastonmuutoskonferenssissa joulukuussa. Sopimus Kööpenhaminassa ei kuitenkaan ole varma: paljon työtä on vielä jäljellä.
Ilmastonmuutos- ja energiapaketti antoi meille etumatkaa tässä siirtymässä ja tarjosi erinomaisen perustan sille, että suurisuuntainen ilmastopolitiikka on mahdollista ja myös erittäin hyödyllistä talouksillemme ja yhteiskunnillemme. Kööpenhaminan tiedonanto toimii perustana Euroopan unionin kantojen kehittelylle keskeisistä kohdista ja antaa meille mahdollisuuden säilyttää johtoasema ja auttaa johtamaan neuvottelut menestykseen Kööpenhaminassa.
On selvää, että ilmastonmuutoksen tarjoamaa haastetta ei voida ratkaista lisäämättä merkittävästi puhtaan teknologian rahoitusta ja investointeja siihen tai toimia, joiden avulla sopeudutaan ilmastonmuutoksen väistämättömiin vaikutuksiin. Kehitysmaita koskevien vaatimusten arvioidaan nousevan 120-150 miljardiin euroon vuonna 2020.
Vuoteen 2020 saakka rahoitus voi suurelta osin tulla kehitysmaiden yksityisen sektorin talouksista. Esimerkiksi suuri osa energia-alan vähennyksistä tulee energiatehokkuuden kehittämisestä, joka maksaa itse itsensä. Sitä voidaan osittain rahoittaa kansainvälisillä lainajärjestelyillä kansainvälisen yksityisen rahoituksen saamiseksi.
Toinen merkittävä lisärahoituksen osa ja investointi saadaan hiilimarkkinoilta, päästöoikeuksien tulevasta huutokaupasta sekä puhtaan kehityksen mekanismin hiilidioksidikaupasta. Euroopan unioni on luonut ilmasto- ja energiapaketillaan merkittävän kysynnän puhtaan kehityksen mekanismin päästövähennyksille vuoteen 2020 saakka. Se todennäköisesti kannustaa kehittämään puhtaita teknologioita kehitysmaissa.
Mitä köyhempiä kehitysmaat ovat sitä enemmän ne tarvitsevat julkista rahoitusapua teollisuusmailta. Ilman tätä apua ne eivät pysty vähentämään riittävästi kasvihuonekaasupäästöjään. Ilman tätä apua kaikkein köyhimmät ja heikoimmassa asemassa olevat maat kärsivät ilmastonmuutoksen seurauksista. Ilman tätä apua Kööpenhaminassa ei tehdä sopimusta.
Kysymys kuuluu: miten voimme varmistaa sen, että nämä julkisen lisärahoituksen virrat ovat ennustettavia, että ne käytetään avoimesti ja tehokkaasti ja että maksut kyseisiin virtoihin jaetaan kansainvälisesti?
Sen lisäksi että olemme antaneet panoksemme Yhdistyneiden Kansakuntien neuvotteluihin, näemme että Euroopan unionin päästökauppajärjestelmän menestyksen seurauksena hiilimarkkinoita perustetaan eri puolilla maailmaa. Australia on esittänyt järjestelmänsä keskeiset osatekijät. Syksyllä 2008, pian valintansa jälkeen Yhdysvaltain presidentti Obama vahvisti tavoitteensa luoda Yhdysvaltojen laajuiset hiilimarkkinat.
Yhdessä nämä päästökauppajärjestelmät voivat muodostaa tulevaisuuden kehittyvien maailmanlaajuisten hiilimarkkinoiden ytimen. Kuten olen jo korostanut, Euroopan unionin haasteena on nyt helpottaa tällaisten yhdistettyjen hiilimarkkinoiden kehittämistä, erityisesti OECD-maiden välillä vuoteen 2015 mennessä.
Kööpenhaminan tiedonannossaan komissio käsittelee näitä kysymyksiä esittämällä konkreettisia ehdotuksia, jotka ovat suurisuuntaisia mutta myös realistisia, ja antaa merkittävän panoksen Kööpenhaminan menestykselle, jota planeettamme niin kipeästi kaipaa.
Haluan lopettaa käyttämällä tätä tilaisuutta kiittää ilmastonmuutosta käsittelevää väliaikaista valiokuntaa, Karl-Heinz Florenzia ja Euroopan parlamenttia vahvasta tuesta ehdotuksillemme ja vakavuudesta ja nopeudesta, jolla ne ovat käsitelleet pakettia.
(Suosionosoituksia)
Karl-Heinz Florenz
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, olen erittäin tyytyväinen siihen, että tämän väliaikaisen valiokunnan loppuvaiheessa aihe on saanut osakseen voimakasta mielenkiintoa, ja arvostan sitä erittäin paljon. Haluaisin myös kiittää kaikkia niitä, jotka ovat osallistuneet tähän keskusteluun, ja niitä, jotka ovat tehneet kanssamme yhteistyötä. Olemme laatineet etenemissuunnitelman, joka vie meidät Kööpenhaminaan ja joka sisältää luonnollisesti tienviittoja, pysähtymismerkkejä ja rajoittamattoman liikenteen merkkejä mutta myös merkkejä, jotka varoittavat vaikeista tieosuuksista. Olemme keskustelleet siitä tänään.
Olen tyytyväinen siihen, että olemme saaneet kriittisiä kommentteja, joista osan voimme hyväksyä. Jens Holmin ehdotus, että eurooppalaiset lopettavat lihansyönnin, on valitettavasti aika naurettava, mutta meillä kaikilla on omat mielipiteemme. Tuloksesta tulee lopulta menestys, ja kaikki ovat antaneet siihen panoksensa. Vielä kerran vilpittömät kiitokseni.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään.
Kirjalliset kannanotot (työjärjestyksen 142 artikla)
Constantin Dumitriu  
kirjallinen. - (RO) Hyvät parlamentin jäsenet, viime kuukausina olemme nähneet, mitä luottokriisi tarkoittaa, kun maailman taloutta on kohdannut ennennäkemätön kriisi. Kuitenkin myös ilmasto- ja elintarvikekriisi sekä sosiaalinen kriisi tuntuvat yhtä paljon.
Romaniassa meillä on esiintynyt viime vuosina tuotannon laskua ulkoisten syiden, kuten tulvien, kuivuuden ja lintuinfluenssan takia, sekä viime kuukausina taloudellisia ongelmia kaiken tämän lisäksi. Nykyisen talouskriisin aikana meidän on entistä vaikeampaa korvata tulvien ja kuivuuden aiheuttamia menetyksiä valtion talousarvion avulla. Olen ollut koko ajan maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa ja olen tukenut ajatusta itsenäisten yhteisön interventiomekanismien luomisesta kansallisista ylärajoista riippumatta.
Uskon myös, että näin suuren haasteen edessä meidän on annettava etusija investoinneille puhtaaseen teknologiaan ja uusiutuviin energialähteisiin. Ne tarjoavat ratkaisun ilmastokriisiin ja elvyttävät myös taloutta luomalla uusia työpaikkoja. Osana EU:n mandaattiamme velvollisuutemme on taivutella hallituksemme investoimaan enemmän innovointiin ja uuteen ympäristöteknologiaan.
Gábor Harangozó  
Ilmastonmuutoksen hillitseminen nyt, kun rahoitus on huomattavassa kriisissä ja luottamus talousjärjestelmiin on vähentynyt, voi monesta näyttää väärältä painotukselta. Ympäristöystävällisyys on kallista, ja ponnistelut, joita monilla aloilla tarvitaan perustavanlaatuiseen uudelleenjärjestelyyn suurisuuntaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, ovat valtavia.
Ympäristöystävällisissä investoinneissa ja politiikassa on kuitenkin paljon mahdollisuuksia tekijöinä, jotka suosivat talouden elvyttämistä ja vakautta. Vähän päästöjä aiheuttavan talouden kehittäminen on aito haaste, jota emme voi laiminlyödä. Tarvitsemme kunnianhimoisia mutta toteutettavissa olevia tavoitteita eikä meidän tarvitse pelätä väistämättömän teollisen vallankumouksen tielle lähtemistä. Talouden elpymisen ja kansalaisten parempien elinolojen varmistamiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista ja kunnianhimoista lähestymistapaa, jolla edistetään innovointia sekä uusien työpaikkojen ja yritysten kehittämistä ympäristöystävällisen teknologian alalla.
Tarvitaan tietysti myös riittäviä rahoitusvälineitä vaadittujen investointien tekemiseksi ekoinnovointiin eikä näillä menoilla voida tietenkään heikentää muuta elintärkeää yhteisön politiikkaa, joka ei voi selviytyä ilmastonmuutoksen taakasta ilman lisärahoitusta.
Gyula Hegyi  
kirjallinen. - (HU) Yksi ilmastonmuutoksen vakavimmista pitkän aikavälin seurauksista on makean veden lähteiden väheneminen sekä puhtaan juomaveden hupeneminen. Ei ole liioittelua sanoa, että vedestä tulee tärkein strateginen etu 2000-luvulla. EU:n ympäristönsuojelupolitiikkaa on siksi sovellettava tiukemmin kuin tähän saakka suojelemalla pohjavesiä, torjumalla veden ja maaperän saastumista ja tukemalla asianmukaisesti luonnon ja keinotekoisia vesiluontotyyppejä.
Tulvien ja kuivuuden vaihtelu sekä äärimmäiset sääolot vaativat entistä parempaa sadeveden hallintaa. Tarpeetonta vettä ei ole olemassakaan, vain huonosti hallittua vettä. Seuraavalla vaalikaudella ja uudessa talousarviossa Euroopan unionin on varmistettava, että tulvien torjuntaan, pohjavesien suojeluun, kaupunkialueiden makean veden varastoihin ja jäteveden käsittelyohjelmiin on käytettävissä riittävästi varoja. Unkarin vesivarat ovat erinomaiset ja Unkarin vesi-insinöörit ovat tehneet loistavaa työtä lähes 200 vuoden ajan. Olen siksi varma siitä, että maamme toimii aktiivisesti ja rakentavasti yhteisen EU:n vesipolitiikan laatimisessa.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
kirjallinen. - (PL) Vuoteen 2050 saakka ulottuvaa ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevassa keskustelussa haluaisin kiinnittää huomionne seuraaviin kohtiin.
Ensinnäkin, jos Yhdysvallat ja Kaakkois-Aasian maat eivät liity ohjelmaan, jolla pyritään vähentämään hiilidioksidipäästöjä, eivätkä osoita samaa sitoumusta kuin Euroopan unioni, niin siihen liittyvät huomattavat taloudelliset ponnistukset ja väistämätön hitaampi talouskasvu Euroopan unionissa on korkea hinta maksettavaksi pienestä hiilidioksidipäästöjen vähenemisestä. Euroopan unioni vastaa vain 14 prosentista maailman päästöistä, kun taas Yhdysvallat ja Kaakkois-Aasian maat tuottavat lähes 80 prosenttia päästöistä.
Toiseksi, yksittäisten maiden sitoumus vähentää hiilidioksidipäästöjä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä sekä tarve ostaa päästölupia aiheuttavat huomattavaa sähkön ja lämmityksen hinnannousua yksityishenkilöille ja vielä suurempia kustannuksia teollisuudelle, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa kuten Puolassa, jossa energia-ala on riippuvainen kivihiilestä. Sen seurauksena monia teollisuuden aloja, jotka kuluttavat paljon energiaa, voidaan sulkea kyseisissä maissa, millä on paljon kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia.
Lopuksi, uusien jäsenvaltioiden sekä erityisesti Puolan saavuttamat hiilidioksidipäästöjen vähennykset olisi otettava huomioon. Puolassa kauaskantoinen talouden uudelleenjärjestely vuosina 1990-2005 sai aikaan noin 30 prosentin hiilidioksidipäästöjen vähenemisen. Se aiheutti erittäin korkeita sosiaalisia menoja ja työttömyys oli tuolloin yli 20 prosenttia monen vuoden ajan.
Adrian Manole  
Katson, että Karl-Heinz Florenzin mietintö "2050: Tulevaisuus alkaa tänään - EU:n tulevaa yhdennettyä ilmastonsuojelupolitiikkaa koskevia suosituksia" tuli oikeaan aikaan ja tarpeeseen ottaen huomioon jo havaitut sekä odotettavissa olevat ilmastonmuutoksen vaikutukset.
Romania oli yksi ensimmäisistä Euroopan maista, joka allekirjoitti Kioton pöytäkirjan, mikä tarkoitti, että se sitoutui tukemaan ilmastonmuutoksen hillitsemistä vähentämällä kasvihuonekaasupäästöjä 8 prosenttia vuoteen 2012 mennessä.
Olen vakuuttunut siitä, että tarvitsemme näitä toimia, vaikka moniin muihin Euroopan maihin verrattuna Romanian kasvihuonekaasupäästöjen taso on alhainen. Maatalous ja Romanian metsätalous voivat olla merkittävässä osassa hillittäessä ilmastonmuutosta, jonka vaikutukset ovat tuntuneet voimakkaasti viime vuosina, erityisesti tulvina, korkeina lämpötiloina ja pitkittyneinä kuivina kausina. Nämä luonnonilmiöt vaikuttavat maatalouden ja metsien tuottavuuden lisäksi myös arvokkaisiin luontotyyppeihin ja ekosysteemeihin.
Maa- ja metsätalouden odotetaan vaikuttavan merkittävässä määrin ilmastonmuutoksen vaikutusten torjuntaan. Sitä edistävät metsittäminen, kasvihuonekaasujen erottaminen ja talteenotto sekä biomassan käyttö uusiutuvana energialähteenä.
Marian-Jean Marinescu  
kirjallinen. - (RO) Euroopan unioni on ottanut tärkeän tehtävän pyrkiessään löytämään kompromissin maailmanlaajuiselle Kioton pöytäkirjan jälkeiselle sopimukselle. On mahdollista, että yhteistyö Yhdysvaltain uuden hallinnon kanssa antaa mahdollisuuden erityiselle tavalle panna sopimus täytäntöön.
Ilmastonmuutoksen vaikutusten torjumista koskevat erityistoimet tarjoavat myös mahdollisuuksia kestävälle sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle ja uusien työpaikkojen luomiselle. Ne on kohdistettu erityisesti uusille, dynaamisille aloille, joilla on paljon kasvumahdollisuuksia ja joilla investointien määrä on tähän saakka ollut riittämätön. Sen lisäksi, että kyseisillä toimilla on hyödyllisiä vaikutuksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseen, ne vaikuttavat myönteisesti rahoitus- ja talouskriisiin ja lieventävät sen vaikutuksia ja voivat auttaa pitkällä aikavälillä vähentämään Euroopan unionin riippuvuutta energiantuonnista.
Puhumme tässä yhteydessä uusista, intensiivisistä investoinneista liikenneinfrastruktuuriin, uusiutuviin energialähteisiin, bioteknologiaan, jätehuoltoon ja kierrätykseen, ydinenergiaan ja asuntojen lämmitysjärjestelmien uudistamiseen.
Metsittäminen ja aavikoitumisen torjuminen voivat myös tuottaa erinomaisia tuloksia keskipitkällä aikavälillä.
David Martin  
kirjallinen. - (EN) Olen tyytyväinen Karl-Heinz Florenzin mietintöön ilmastonmuutoksesta sellaisen politiikan muotoilemiseksi, jolla maailman ilmaston lämpeneminen pidetään alle 2 celsiusasteessa esiteolliseen aikaan verrattuna. Olen erityisen tyytyväinen kehotukseen parantaa energiatehokkuutta 20 prosentilla, antaa maataloudelle sitovia tavoitteita sekä luoda Euroopan ilmastorahasto.
Kyseiset ehdotukset sekä EU:n jo hyväksymät toimet antavat meille hyvät asemat puolustaa ilmastonmuutosta koskevia maailmanlaajuisia toimia Kööpenhaminan huippukokouksessa.
Péter Olajos  
kirjallinen. - (HU) Haluan onnitella Karl-Heinz Florenzia mietinnöstä, joka on erinomaista materiaalia vuoden lopussa järjestettävää Kööpenhaminan konferenssia varten.
Pidän erittäin tärkeänä havaintoa, että rahoitus- ja talouskriisillä ja ilmastonmuutoskriisillä on samat juuret. Siksi ulospääsy kriiseistä on myös sama. Kriisien seurausten lievittämiseksi ja pysäyttämiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista innovointia ja paradigman vaihdosta kaikilla elämänaloilla.
Olen samaa mieltä komission jäsen Dimasin kanssa siitä, että kustannukset on katettava ensinnäkin hiilidioksidikaupalla, toiseksi yksityisten yritysten investoinneilla ja kolmanneksi valtion kannustimilla.
Kaikki etsivät läpimurtoa, tapoja parantaa työllisyyttä, elvyttää maailman talous mahdollisimman pian sekä hillitä ilmastonmuutosta. YK:n pääsihteeri Ban Ki-moon esitti käsitteen Green New Deal. Se tarkoittaa periaatteessa sitä, että maailmanlaajuisista taloudellisista kannustimista on tultava osa investointeja ympäristöystävällisiin teknologioihin. Taloudellisen organisaation uusi logiikka, joka perustuu ympäristöteknologian innovaatioihin ja jolla on kansainvälisten pääomamarkkinoiden tuki, on myös keskeinen piirre Yhdysvaltain presidentin Barack Obaman ohjelmassa.
Ympäristöystävällisen ja tulevaisuuden teollisen teknologian innovaatiot edistäisivät valtion ja talouden tehokkuutta, lisäisivät taloudellisten toimijoiden kiinnostusta sekä kuluttajien hintaherkkyyttä tarjottavien tuotteiden ja palvelujen osalta.
Rovana Plumb  
Mietinnön 12 kohdassa annetaan selvä toimintasuunnitelma tulevaisuutta varten. Jotta voimme panna sen täytäntöön paikallisella, kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla, tarvitsemme asiantuntevien kansalaisten tukea.
Ilmastonmuutoksesta keväällä 2008 tehdyn erityisen Eurobarometri-tutkimuksen mukaan noin 41 prosenttia eurooppalaisista totesi, että heillä oli vähän tietoa ilmastonmuutoksen syistä, seurauksista ja siitä miten sitä hillitään. Romaniassa 65 prosenttia kansalaisista sanoi, ettei heillä ollut siitä tietoa.
Asiasta tiedottaminen suurelle yleisölle koulutus- ja tiedotuskampanjoilla, joita toteutetaan jokapäiväisen elämän aloilla, on elintärkeä askel tähän suuntaan. Komission ja jäsenvaltioiden on rahoitettava julkisia tiedotuskampanjoita ja luotava edellytykset ihmisten kouluttamiselle uusiin työpaikkoihin, jotka on mukautettu rakenteellisten taloudellisten muutosten työmarkkinoille aiheuttamiin haasteisiin, joita ilmastonmuutos ja sen vaikutukset pahentavat.
Nykyisessä talouskriisissä EU:n on sitouduttava poliittisesti ja taloudellisesti keskeisiin aloihin, joita ovat puhtaiden teknologioiden ylläpitäminen ja kehittäminen ilmastonmuutoksen torjumiseksi, rajat ylittävien sopeutumistoimien tukeminen, energiatehokkuuden edistäminen ja avun tarjoaminen mahdollisissa katastrofeissa EU:n yhteisvastuullisuusperiaatteen mukaisesti. Kaiken tämän lopputuloksena on ympäristöystävällisten työpaikkojen luominen uusiin, kilpailukykyisiin yrityksiin.
Flaviu Călin Rus  
kirjallinen. - (RO) Hyvät parlamentin jäsenet, kaikki keskustelu ilmastosta, ekosysteemeistä ja energiasta on erittäin tärkeää, koska niissä tapahtuvat suuret muutokset voivat vaikuttaa elämään tällä planeetalla. Riippumatta siitä millaisia syitä tai tieteellisiä väitteitä eri tutkijaryhmät niistä esittävät, on tosiasia että ilmasto lämpenee. Tämä mittava, hyvin kirjoitettu mietintö sisältää paljon hyödyllistä, arvokasta tietoa ja myös kannustaa meitä kysymään seuraavaa: mitä teemme itsellemme ja tuleville sukupolville?
Tätä ilmastonmuutoksen taustaa vasten katson, että on olemassa kolmenlaisia hankkeita, joita jäsenvaltioiden olisi käsiteltävä ja tuettava ensisijaisesti:
1. Hankkeet, joilla pyritään hallitsemaan energiavaroja mahdollisimman tehokkaasti ja löytämään ratkaisuja saastumisen vähentämiseksi, erityisesti teollisuusalueilla ja yrityspuistoissa.
2. Hankkeet, joilla rahoitetaan tieteellistä tutkimusta puhtaiden teknologioiden kehittämiseksi.
3. Hankkeet, joilla tuetaan välittömiä erityistoimia ekosysteemien elvyttämiseksi EU:ssa ja maailman muilla alueilla.
Daciana Octavia Sârbu  
Euroopan unioni on ottanut johtavan aseman ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Pitkäaikaisen strategian kehittäminen maailman luonnonvarojen tehokasta hallintaa varten auttaa saavuttamaan maailmantalouden, jossa tuotetaan vähemmän hiilidioksidipäästöjä.
Kyseisen strategian on perustuttava yhteisvastuullisuuden periaatteeseen, jolla pyritään saavuttamaan tasapaino rikkaiden maiden ja kehitysmaiden välille. Kehitysmaat tarvitsevat apua, jotta ne eivät ole niin alttiita ilmastonmuutoksen haittavaikutuksille. Maapallon lämpenemisen merkit näkyvät selvästi köyhyydessä, elintarviketuotannon puutteissa ja rajoitetuissa energiavaroissa. On tunnettu tosiasia, että öljy ei ole riittävä energialähde vastaamaan kysyntään, jonka arvioidaan kasvavan ainakin 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Vaihtoehtojen löytäminen ja nykyisten resurssien järkevä käyttö ovat haasteita, joihin EU:n on tulevaisuudessa vastattava. Maatalous on yksi ilmastonmuutokselle alttiimmista aloista, koska se on riippuvainen sääolosuhteista.
Koska kyseinen ala tarjoaa elintarvikeresurssit maailman väestölle, maaperän ja vesivarojen kestävä käyttö sekä metsien ja biologisen monimuotoisuuden suojelu on sisällytettävä pitkäaikaiseen strategiaan maapallon lämpenemisen vaikutusten torjumiseksi.
Richard Seeber  
Eurooppa ja maailma ovat nyt melkoisten haasteiden edessä. Pääomamarkkinoiden kriisi ei ole ainoa kiireellinen ongelma. Meidän on myös käynnistettävä kestävä ohjelma ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi mahdollisimman nopeasti. Niin suuri taloudellinen ja poliittinen liitto kuin Euroopan unioni voi ryhtyä johtavaksi kumppaniksi ilmastonmuutoksen hillitsemisessä.
Tässä suhteessa ensimmäinen askel on jo otettu - unioni on sopinut sitovista ilmastotavoitteista ja hyväksyttyään ilmastonmuutospaketin joulukuussa 2008 sillä on käynnissä monia asianmukaisia toimia ilmaston suojelemiseksi. Nyt tärkeintä on tehdä kansainvälinen sopimus Kööpenhaminassa sekä välttää deindustrialisaatiota ja tarpeettomia taakkoja EU:n taloudelle. Sen sijaan meidän olisi lisättävä investointeja ympäristöystävälliseen teknologiaan sekä sitä koskevaa tutkimusta. Tällä tavoin EU voi siirtyä eteenpäin ympäristön sekä myös talouden alalla.
Theodor Dumitru Stolojan  
Euroopan unionista on tullut tärkein toimija, joka toteuttaa erityistoimia soveltamalla politiikkaa, jolla vastataan suoraan ilmastonmuutoksen aiheuttamaan maailmanlaajuiseen haasteeseen.
EU:n politiikkaa tällä alalla voidaan tehostaa maailmanlaajuisesti ja EU:ssa, jos: a) EU:n ulkopuoliset voimakkaat teollisuusmaat sekä sellaiset maat kuten Kiina, Intia, Brasilia ja Venäjä ja niin edelleen tukevat EU:n toimia; b) ydinenergian kehittämistä tuetaan eikä estetä, ainakin seuraavien 30-40 vuoden ajan, kunnes uusiutuvia energialähteitä hyödyntävä teknologia on kehitetty ja sen kustannukset ovat markkinahintaisia ilman tukia; c) Euroopan komissio antaa enemmän tukea hankkeille, joilla pyritään säästämään energiaa ja tuottamaan energiaa biomassasta, mukaan luettuna teknologian siirto, vähemmän kehittyneissä EU:n jäsenvaltioissa, joissa on paljon maatalouden potentiaalia.
Romania jatkaa ydinohjelmansa kehittämistä sähkön tuottamista varten. Samaan aikaan se nykyaikaistaa hiilivoimalansa ja tehostaa toimiaan energian tuottamiseksi biomassasta. Tältä pohjalta tarvitsemme kumppanuuksia jäsenvaltioiden kanssa ja kehotamme Euroopan komissiota nopeuttamaan prosessia, jolla yksinkertaistetaan EU:n varojen jakamista.
Csaba Sándor Tabajdi  
Ympäristöystävällisten investointien on saatava keskeinen asema valtioiden elvytyspaketeissa, joilla torjutaan kansainvälisen talouskriisin kielteisiä vaikutuksia. Kyseiset investoinnit, joita käytetään uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseksi entistä tehokkaammin, energian kulutuksen hillitsemiseksi ja hiilidioksidipäästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi, tarjoavat taloudellisia etuja ja myös merkittäviä sosiaalisia etuja. On Unkarin etujen mukaista, että EU:n jäsenvaltiot koordinoivat ja vahvistavat keskinäisiä ponnistelujaan tässä suhteessa. Kun asetamme ympäristötavoitteita, meidän on otettava huomioon myös jäsenvaltioiden taloudelliset ja sosiaaliset valmiudet. Meidän on asetettava vain saavutettavissa olevia tavoitteita ottaen huomioon niiden vaikutukset talouskriisiin. Kyseiset tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos yhteiskunta osoittaa yhteisvastuullisuutta. Hallituksen toimet eivät riitä siihen; tarvitaan asteittaista asennemuutosta myös yhteiskunnassa. Florenzin mietinnön konkreettiset suositukset, kuten tuki nettoenergian alentamiselle nollaan asuinrakennuksissa, passiiviset talot, eurooppalaisen rahaston perustaminen, EU:n energiaverkkojen yhdistäminen ja tiedottaminen EU:n kansalaisille sekä erityisesti lapsille, vaikuttavat kaikki sosiaalisen asenteen muutokseen.
Meidän on myös ponnisteltava sen varmistamiseksi, että säilytämme EU:n teknologisen etumatkan ympäristönsuojelun kehittämisessä 2000-luvulla ja että teemme siitä taloudellisen ja sosiaalisen edun. Koska Unkarilla on huomattavat maatalousresurssit, huomattavia mahdollisuuksia voi avautua energian tuottamiselle biomassasta tai kasvien ja eläinten sivutuotteiden uudelleenkäytölle sekä muuhun kaupalliseen käyttöön sopimattomille jätetuotteille biokaasun muodossa.
