3. Dél-Korea - legálisnak nyilvánították a halálbüntetést
Elnök
A következő napirendi pont a Dél-Koreában a halálbüntetés legálisnak nyilvánításáról szóló öt állásfoglalásra irányuló indítványról szóló vita. <>
Renate Weber
szerző. - Elnök úr! Miután már 13 éve nem került sor kivégzésre Dél-Koreában, mélyen elszomorít, hogy az ország alkotmánybírósága néhány hete a halálbüntetés mellett döntését. A határozat kijelenti, hogy a halálbüntetés jogszerű büntetés, amely a közjó érdekében elrettentő hatást gyakorol a bűnözés tekintetében. Ezt az érvet gyakran hallani, ám nem más, mint egy adott országban egy adott időpontban tapasztalható érzelmi helyzetekre adott válasz.
Valójában azt jelenti, hogy a halálbüntetést egyfajta megelőzési módnak tekintik abban a reményben, hogy ha egy bűnöző tudja, hogy halálbüntetés fenyegetheti, kétszer is meggondolja, mit tesz. Mindannyian tudjuk, hogy számos tanulmány cáfolta már ezt az elképzelést.
Még ennél is fontosabb tény azonban az, hogy a kivégzés nem visszafordítható: onnan már nincs visszaút. Már a Iustinianus-korabeli római jog kimondta, hogy jobb, ha egy bűnös büntetlenül marad, mint ha egy ártatlant megfosztanak az életétől. Ez 15 évszázaddal ezelőtt történt. Mivel maga a dél-koreai alkotmánybíróság is elismerte, hogy a halálbüntetéssel összefüggésben nem kizárt a tévedés és a visszaélések lehetősége, a ma előterjesztett aggályaink megerősíthetik a Koreai Köztársaság demokratikus intézményeiben azt a szándékot, hogy ezt a büntetési módot örökre eltöröljék.
Mivel a Dél-Koreai Köztársaság 1990-ben aláírta a polgári és politikai jogokról szóló nemzetközi egyezségokmányt, továbbá aláíró fele a jelentősebb emberi jogi szerződések többségének, ez a hátralépés nagyon kedvezőtlenül érintené az ország nemzetközi jó hírnevét.
David Martin
szerző. - Tisztelt elnök úr! Az Európai Unió általában és ez a Parlament különösen büszke arra a tiszteletet érdemlő hagyományára, hogy mindig is ellenezte a halálbüntetést. Ennélfogva nem tehetünk mást, mint hogy sajnálatunkat fejezzük ki a Koreai Köztársaság alkotmánybíróságának döntését illetően, amely szerint a halálbüntetés intézménye nem ütközik az ország alkotmányába.
Mindamellett úgy vélem, hogy nem szabad túllépni a helyes arányokat a kérdésben. A bírák igen kis többséggel, négy ellenében öt szavazattal döntöttek. Amikor utoljára szavaztak, hét a kettő ellen lett az eredmény. Nem sürgették a halálbüntetés alkalmazását, nem is hunytak szemet fölötte: a koreai parlamentet felszólították arra, hogy hozzon politikai döntést a halálbüntetés jövőbeni eltörléséről az országban.
Meg kell jegyeznünk továbbá, hogy Dél-Korea a gyakorlatban abolicionista állam. 1998 februárja óta nem történt kivégzés, és 2007-ben az Amnesty International azon országok közé sorolta Dél-Koreát, amelyek gyakorlatilag eltörölték a halálbüntetést.
A kérdés súlyossága azonban előtérbe kerül, ha arra gondolunk, hogy a koreai Nagy Nemzeti Párt frakcióvezetője éppen a közelmúltban nyilatkozott úgy, hogy véget kellene vetni ennek a halálbüntetés terén fennálló de facto moratóriumnak, és mihamarabb ki kellene végezni néhány fogvatartottat. Remélem, hogy Koreában nem veszik majd figyelembe ezt a kevéssé szerencsés opportunista álláspontot, és Dél-Korea valóban megszünteti a de facto moratóriumot, ám olyan értelemben, hogy a törvényei módosításával de jure moratóriumot ír elő.
Martin Kastler
szerző. - (DE) Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Sajnálatos, hogy a világban néhány ország még most, a mai időkben is folytatja vagy megengedi ezt az embertelen büntetési módot a súlyos bűncselekmények elkövetőivel szemben. Úgy vélem, hogy senkinek nincsen joga mások életéről dönteni, sem az élet kezdetén, sem a végén, és végképp nem egy bűncselekmény megbüntetése kapcsán. A barbár kivégzésnek nincs helye a modern világ büntetési formái között.
A felejthetetlen, nagy II. János Pál pápa rámutatott, hogy mindenekfelett biztosítani kell a lehetőséget a vezeklésre, esélyt kell adni a megbékélésre. A halálbüntetéshez hasonló visszafordíthatatlan cselekmény ezt nem teszi lehetővé. Ezért is szólítjuk fel mi, a különböző képviselőcsoportok egyesült erővel dél-koreai képviselőtársainkat arra, hogy foglalkozzanak ezzel a kérdéssel az országgyűlésben, és fogjanak össze az emberiesség jegyében velünk, európaiakkal a halálbüntetés eltörlése érdekében. Kérem az összes képviselőtársamat, hogy támogassa egyhangúlag ezt az együttes állásfoglalásra irányuló indítványt.
Marie-Christine Vergiat
szerző. - (FR) Elnök úr! A február végén Genfben tartott halálbüntetés elleni IV. világkongresszuson az abolicionista mozgalom üdvözölte, hogy egyre több országban törölték el vagy függesztették fel a halálbüntetés intézményét. Úgy tűnt, hogy Dél-Korea is ebben az irányban kötelezte el magát, mivel az országban 1997 decembere óta nem került sor kivégzésre.
A Koreai Köztársaság alkotmánybíróságának közelmúltbeli döntése mindenképpen aggasztó és igen sajnálatos. Ezért azt akarjuk, hogy a Bizottság és a Tanács tekintse a halálbüntetést - amely az élethez való jog megsértése, államhatalom által elkövetett bűncselekmény - kulcsfontosságú tényezőnek az Európai Unió harmadik országokkal fenntartott kapcsolataiban.
Azt akarjuk, hogy szólítsák fel a koreai kormányt és a köztársasági elnököt, akit magát is 1981-ben halálra ítéltek, hogy szilárdan kötelezze el magát a halálbüntetés eltörlése mellett; az ENSZ döntése értelmében hirdessenek moratóriumot; adjanak hangot az országban halálra ítélt 59 személy, köztük több politikai fogoly helyzetével kapcsolatos aggályaiknak, és szólítsanak fel azok halálbüntetésének megváltoztatására.
Barbara Lochbihler
szerző. - (DE) Elnök úr! A halálbüntetés eltörlésének politikája az uniós külpolitika igen sikeres eleme. Ez láthatóvá vált a csatlakozási tárgyalások és a kétoldalú tárgyalások során, valamint az ENSZ keretében is, ahol a nemzetközi közösségből egyre több állam dönt moratórium bevezetése vagy a halálbüntetés teljes eltörlése mellett. A közelmúltig a Dél-Koreai Köztársaság is egyike volt azoknak az államoknak, amelyek a gyakorlatban már nem alkalmazták ezt a megszégyenítő és lealacsonyító büntetési módot.
A mai állásfoglalással azt az aggályunkat szeretnénk kifejezésre juttatni, hogy a dél-koreai alkotmánybíróság azon döntése nyomán, miszerint a kivégzések jogi szempontból összeegyeztethetők az alkotmánnyal, olyan helyzet alakult ki, amely kedvez a halálbüntetés újbóli alkalmazásának. Ezért felszólítjuk Dél-Korea kormányát, hogy kezdeti lépésként tegyen meg minden tőle telhetőt egy olyan jogilag kötelező érvényű moratórium elfogadása érdekében, amely megtiltja a kivégzések végrehajtását - hiszen voltaképpen több mint 55 halálos ítélet van érvényben -, ezután pedig következő lépésként a dél-koreai parlament fogadjon el törvényt a halálbüntetés eltörléséről.
Nagy örömmel látom, hogy a dél-koreai társadalom is útjára indított egy mozgalmat, amely végső soron azért kampányol, hogy törvény útján töröljék el a halálbüntetést. Mi itt, a Parlamentben támogatjuk ezt a mozgalmat.
Jarosław Leszek Wałęsa
a PPE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! Most, amikor egyre nő a halálbüntetés alkalmazásától tartózkodó országok száma, legalábbis meglepő a dél-koreai alkotmánybíróság döntése.
A halálbüntetés egyértelműen sérti az emberi jogokat, elvégre az emberélet olyan érték, amelyet a törvénynek védenie kellene, és egy olyan jogrendszer, amely megengedi a halálbüntetést, saját alapjaira mér csapást, és igen sajátos álszentségről tesz tanúbizonyságot. Számos érvet hozhatunk fel ez ellen az igazságszolgáltatási mód ellen. Számomra a leglényegesebb szempont a visszafordíthatatlansága. Bármi mást mondhatnánk is el róla, tény az, hogy a halálbüntetés végleges büntetés. Attól a legértékesebb tulajdonától fosztja meg az embert, amely valaha is a birtokában lehetett. Ezen túlmenően felvetődik az erkölcsi felelősség kérdése azok részéről, akik végrehajtják a büntetést, hiszen mindig fennáll az a kockázat, hogy ártatlan embert végeznek ki.
Ezenfelül az alkotmánybíróság döntése azért is kiábrándító, mert tudjuk, hogy már évek óta nem hajtottak végre halálos ítéletet Koreában. Remélem, hogy ez a döntés nem lesz befolyással a végrehajtott ítéletek számára. Még tovább mennék: követelem, hogy Dél-Koreában teljes mértékben hagyjanak fel a halálbüntetés kiszabásával.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
az S&D képviselőcsoport nevében. - (PL) Dél-Korea az Európai Unió egyik kulcsfontosságú kereskedelmi partnere. Ezenfelül az országgal az Európai Bizottság sikeresen lezárta a szabadkereskedelmi egyezményről folytatott tárgyalásokat, ami mindkét fél számára igen széles körű hozzáférést biztosít a másik piacához. Ilyen szoros gazdasági kapcsolatok fényében meglepő, hogy az EU és Korea olyannyira eltérő álláspontot foglal el az emberi jogok kérdésében.
Az Európai Unió minden tagállama aláírta az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló európai egyezményt, amely megtiltja a halálbüntetés alkalmazását. Ezen túlmenően az Unió a nemzetközi színtéren is azt hangoztatja, hogy kitűzött célja a halálbüntetés világszerte történő eltörléséért való munkálkodás. Az erről szóló nyilatkozatával összhangban az Uniónak nyíltan támogatásáról kellene biztosítania a halálbüntetés eltörlésére törekvő koreai mozgalmat. Reménykedjünk abban, hogy első lépésként moratóriumot hirdetnek a kivégzések végrehajtását illetően, és hogy a koreai kormány tevékenyen részt vesz majd az ENSZ keretében a halálbüntetés eltörlése érdekében tett erőfeszítésekben.
A kereskedelmi politika területén szerzett új hatáskörünkön belül nekünk, az Európai Parlamentnek jogunk és kötelességünk követelni a halálbüntetés eltörlését az Európai Unió összes partnerországában.
Zbigniew Ziobro
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! Ha Európában a jelenlegi nézetek uralkodtak volna a nürnbergi per idején, nem ítélhettek volna halálra egyet sem az ártatlanok millióinak kegyetlen meggyilkolásáért felelős, a bíróság által elítélt náci bűnözők közül. Sohasem hallottam, hogy Európában bárki is bírálta volna a nürnbergi bíróságot igazságtalan ítéleteiért.
Európa egyre távolabb kerül attól az elvtől, hogy az elkövető a tettével és az elkövetett bűnnel arányos mértékű, igazságos büntetésben részesüljön. Amikor arról beszélünk, hogy sok embert gyilkoltak meg, mészároltak le például egy terrorista akció során, vagy ha emberirtásról és milliók haláláról esik szó - és Európában végső soron ez történt -, felvetődik az arányos büntetés kérdése. Mindamellett igaz, hogy tudományos körökben (úgy Európában, mint máshol) vita folyik arról, mennyire hatékony a büntetés mint megelőzési mód, illetve az ártatlan emberek védelme szempontjából. Jelen esetben azonban valószínűleg nem ez a legfontosabb érv.
Európa ma elutasítja a halálbüntetést. Ez demokratikus döntés, és ragaszkodunk hozzá, hogy mindenki tartsa tiszteletben. Azonban nekünk is tiszteletben kell tartanunk mások döntéseit, és én ezért pártolom a kérdésről folytatott vitát, beleértve a dél-koreaiakkal folytatott vitát is. Dél-Korea demokratikus állam és demokratikus ország.
Marek Henryk Migalski
(PL) Nem hiszem, hogy kommentálnunk kellene ezt az ügyet vagy be kellene avatkoznunk, mégpedig két okból sem. Egyrészt azért, mert Dél-Korea demokratikus ország, és az alkotmánybírósága döntése az állam hivatalos szervének döntése. Ezért nem áll fenn annak a veszélye, hogy a halálbüntetést politikai vagy jelentéktelen esetekben szabnák ki - kizárólag a bűnözők és gyilkosok esetében alkalmaznák. Másrészt a halálbüntetés elrettentő hatású. Természetesen ezt nem lehet empirikus úton bebizonyítani, de ha feltételezzük, hogy igaz az a szillogizmus, miszerint a súlyosabb büntetés elrettentőbb hatású, ez azt jelenti, hogy a legsúlyosabb büntetés nagyobb visszatartó erőt képvisel, azaz ilyen szempontból a halálbüntetés a leghatékonyabb. Ha pedig ez így van, akkor a halálbüntetés alkalmazásával valójában ártatlanok életét menthetjük meg. Ezért az Európai Uniónak és az Európai Parlamentnek nem szabad beavatkoznia a dél-koreai hatóságok dolgába ebben a kérdésben.
Bogusław Sonik
(PL) Elnök úr! Szomorúan fogadtuk a dél-koreai alkotmánybíróság döntését, amely szerint a halálbüntetés nem sérti az alkotmányt. Ez a döntés hátralépést jelent az eddigi dél-koreai tendenciákhoz képest, hiszen az országban már egy évtizede nem alkalmazzák a halálbüntetést. Az utolsó halálos ítéletet 13 évvel ezelőtt hajtották végre. Jelenleg 57 halálraítélt vár a kivégzésére. Kritikus szemmel kell nézni a dél-koreai bírósági döntést. Dél-Koreának, a térség egyik vezető gazdaságának különösen is példát kellene mutatnia az élethez való jog tiszteletben tartásában, amely minden embert megillet. A halálbüntetés nem egyeztethető össze a jelenlegi bűnügyi igazságszolgáltatási rendszerrel, és ellentétben a jelenleg elterjedt véleménnyel, egyáltalán nem eredményezi a bűnözés visszaszorulását.
Jaroslav Paška
(SK) A halálbüntetés kérdése mindaddig aktuális lesz, amíg léteznek majd szörnyetegek és gyilkosok, és együtt kell élnünk azzal a tudattal, hogy bármikor megkínozhatják, bántalmazhatják és meggyilkolhatják az embereket, elrejtőzve a társadalomban, mert a gyenge és impotens társadalom nem képes felvenni a kesztyűt brutális magatartásukkal szemben.
E szörnyetegek összes áldozatának ugyanolyan joga lett volna az élethez, mint mindannyiunknak, egészen addig, amíg nem keresztezte útjukat egy ilyen rém, egy bűnöző, aki perverz élvezetet keresve, saját kénye-kedvére, irgalmat nem ismerve döntött egy védtelen ember sorsáról. A koreai alkotmánybíróság arra az álláspontra helyezkedett, hogy a halálbüntetés nem ütközik a koreai alkotmányba. Így értékelték a jogi helyzetet. Az, hogy az európai politikai elit a mi nevünkben letért erről az ösvényről, még nem jelenti azt, hogy jobbak lettünk, vagy társadalmunk humánusabb. Nem. Európában ugyanúgy gyilkolják most is a brutális szörnyetegek a rendes embereket, mint Koreában. Az egyedüli különbség az, hogy az európai szörnyetegeknek nem kell félniük a halálbüntetéstől.
Hölgyeim és uraim, tiszteletben tartom az európai emberi jogi egyezményen alapuló modellünket, de úgy gondolom, hogy mielőtt azt a külvilágra is megpróbálnánk rákényszeríteni, meg kell róla bizonyosodnunk, hogy az tényleg jobb megoldást jelent a rendes embereknek, és hogy...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Véleményem szerint a dél-koreai alkotmánybíróság döntése kiábrándító és aggasztó. Noha Dél-Koreában utoljára 1997-ben hajtottak végre halálos ítéletet, a bíróság február 25-én úgy döntött, hogy a halálbüntetés olyan büntetési forma, amely nem ütközik az élethez való alkotmányos jogba. A bíróság már másodszor hozott ilyen értelmű döntést. Az első döntést 1996-ban mondta ki, amikor kijelentette, hogy a közvélemény nem viszonyul kedvezően a halálbüntetés eltörléséhez. Ebből az a következtetés vonható le, hogy a dél-koreai közvélemény nem változott, ami kár, mert egy vezető gazdasági szerepet betöltő országnak példát kellene mutatnia más országok számára az élethez való jog tiszteletben tartását illetően, hiszen az alapvető emberi jog.
(Taps)
Janez Potočnik
a Bizottság tagja. - Tisztelt elnök úr! A halálbüntetés elleni küzdelem az Unió emberi jogi politikájának központi kérdése. Az EU úgy véli, hogy a halálbüntetés kegyetlen és embertelen büntetési forma, amely nem gyakorol kellő elrettentő hatást a bűnözés tekintetében, ugyanakkor a halálbüntetés eltörlése hozzájárul az emberi méltóság érvényre juttatásához.
A közelmúltban több pozitív fejleményt is üdvözölhettünk a halálbüntetés elleni küzdelem terén. Ez év januárjában Mongólia moratóriumot vezetett be a halálbüntetést illetően. 2009-ben Burundi, Togo és egy amerikai szövetségi állam, Új-Mexikó eltörölte a halálbüntetést. 2007-ben az ENSZ Közgyűlése első alkalommal fogadott el egy olyan állásfoglalást, amely felszólítja az államokat arra, hogy hirdessenek moratóriumot a kivégzésekre, majd később töröljék el a halálbüntetés intézményét, és egy 2008. évi állásfoglalásában megerősítette ezt a felhívását.
Mindennek fényében az EU természetesen csalódással fogadta a Koreai Köztársaság alkotmánybíróságának február 25-i (5:4 arányban meghozott) döntését, amely értelmében a halálbüntetés összeegyeztethető az alkotmány rendelkezéseivel. Megjegyezzük azonban, hogy az eset a koreai alkotmány értelmezéséről szól, azaz nem politikai döntést hoztak a halálbüntetés fenntartásáról. Hangsúlyozzuk továbbá a halálbüntetést az alkotmánnyal összeegyeztethetőnek ítélő öt bíró közül három által kifejtett további véleményt. Lee Kang-Kook és Min Hyung-Ki bíró kijelentette, hogy korlátozni kell a halálbüntetés alkalmazását és csökkenteni kell az azzal büntethető bűncselekmények számát, míg Song Doo-hwan bíró úgy érvelt, hogy a halálbüntetést érintő mindennemű döntést nyilvános vita elé kell tárni és abban a törvényhozó testületnek kell eljárni.
Noha a bíróságok továbbra is hoznak halálos ítéleteket, a Koreai Köztársaság 1997-ben moratóriumot léptetett életbe a kivégzések tekintetében. Jelenleg semmi nem vall arra, hogy az alkotmánybíróság döntése befolyásolná ezt a moratóriumot. Üdvözöljük, hogy Korea eltökélt a kivégzések végrehajtására vonatkozó moratórium fenntartása mellett.
Ugyanakkor, ahogy az ENSZ Közgyűlése megjegyezte, a moratóriumot nem önös célként kell tekinteni, hanem csupán egy lépésnek a halálbüntetés teljes eltörlése irányában. Ennek megfelelően az EU sürgeti a koreai országgyűlést, hogy a lehető leghamarabb tegyen lépéseket a halálbüntetés eltörlése érdekében. A Koreai Köztársaság régóta élen jár az ázsiai térségben az emberi jogok védelmével összefüggő kérdésekben. A halálbüntetés eltörlése ezért csak megerősítené a Koreai Köztársaság elkötelezettségét az emberi jogok védelme és előmozdítása mellett. <>
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra a vita végén kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Gerard Batten
írásban. - Gratulálunk a dél-koreai alkotmánybíróságnak a halálbüntetés támogatásához. A legveszélyesebb bűnözők számára szándékoznak fenntartani ezt a büntetési formát: például olyanoknak, mint Kang Ho-soon, aki állítólag hét nő meggyilkolását vallotta be. Az igazságügyi minisztérium által nemrég közzétett adatok szerint a lakosság több mint 60%-a helyesli a halálbüntetést. Ha ugyanezt a kérdést Nagy-Britanniában is feltennék, legalább ugyanilyen eredményre jutnának. A brit börtönökben egész gyűjteményre való válogatott sorozatgyilkos, erőszaktevő, gyerekgyilkos pedofil, nekrofil és kannibál tölti életfogytiglani börtönbüntetését. Éppen múlt héten is láthattunk erre egy példát, amikor egy Peter Chapman nevű perverz férfit, aki elcsalta és meggyilkolta 17 éves ártatlan áldozatát, Asleigh Hallt, 35 év börtönre ítéltek. Ez az ítélet nem megfelelő. Az olyanokat, mint ő, ki kellene végezni. Ezzel több millió fontot lehetne megtakarítani minden évben, amelyet most arra fordítanak, hogy az ilyen bűnözőket életük végéig etessék a börtönben, holott azt sokkal jobban is el lehetne költeni, például az idősekre és a betegekre. Tehát szép volt, Dél-Korea: a jövőben is végezd csak ki a legveszélyesebb bűnözőidet!
Monica Luisa Macovei
írásban. - "Mindenkinek joga van az élethez. Ha ez nem így van, a gyilkos önkéntelenül is végleges és perverz győzelmet arat azáltal, hogy az államot is gyilkossá teszi, ezáltal a társadalom undorát emberéletek tudatos kioltásává fokozza le.” (Amnesty International, 1998). Az erkölcs, az elrettentő hatás és a méltányosság kulcsszavak a halálbüntetésről szóló vitában. A "bűnözés kézben tartása” típusú megközelítés a bűnös viselkedésformák megtorlására törekszik, míg az "emberi jogok, méltányos eljárás” modell az egyéni jogokra teszi a hangsúlyt. Az előbbi erkölcsösnek tartja a halálbüntetést, mert a vádlott is kioltott egy életet (megtorlás), egyben elrettentő hatásúnak is, mert azok, akik esetleg gyilkolnának, életüket féltve tartózkodnának ettől a cselekedettől; a méltányosságot ezzel szemben nem tartják fontosnak vagy hiányát bizonyítottnak. Az utóbbi modell szerint a halálbüntetés erkölcstelen, mert az államnak nem szabad kioltania egy életet, továbbá (a statisztikák szerint) nem rendelkezik kellő elrettentő hatással, és kirovása nem méltányos, mivel előfordul, hogy ártatlan embereket ítélnek el, illetve a perekben szabálytalanságok adódhatnak. Én az emberi jogi modellben hiszek, összhangban azzal, amit a nemzetközi közösség kötelező jogszabályai és ajánlásai, valamint a halálbüntetést eltörlő országok egyre növekvő száma tükröz. Arra sürgetem a Koreai Köztársaságot, hogy nyilvánítsa ki egyértelmű politikai akaratát azáltal, hogy eltörli a halálbüntetést, addig pedig azonnal fogadjon el moratóriumot e büntetés alkalmazását illetően.
Cristian Dan Preda
írásban. - (RO) A halálbüntetésről szóló uniós iránymutatásokat 1998-ban tették közzé. Éppen ebben az évben kezdődött meg Dél-Koreában a halálbüntetésre vonatkozó nem hivatalos moratórium. Az azóta eltelt időben a dél-koreai parlament három javaslatot vitatott meg a halálbüntetés eltörléséről. Múlt hónapban az ország alkotmánybírósága kis többséggel megerősítette, hogy a halálbüntetés nem ütközik az alkotmányba.
Helytelenítem ezt a döntést, és remélem, hogy a koreai parlament olyan határozatot hoz majd, amely meg fogja tiltani a halálbüntetés alkalmazását.
Ha Dél-Korea is csatlakozna az abolicionista országok táborához, az erőteljes üzenetet jelentene az egész ázsiai földrész számára.
