Divoká příroda v Evropě (krátké přednesení) 
Předsedající
- Dále je na pořadu krátké přednesení zprávy o divoké přírodě v Evropě, kterou vypracoval pan Hegyi jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin.
Gyula Hegyi
Okolo 46 % světové pevniny lze považovat za přírodní prostředí, za divokou přírodou nedotčenou lidskou civilizací. V Evropě však divoká příroda tvoří pouhé 1 % celého území. Musíme učinit vše v našich silách pro zachování tohoto jednoho procenta pro budoucí generace. To je cílem mé zprávy a doufám, že zvýšená ochrana oblastí divoké přírody bude dříve či později zakotvena do právních předpisů EU. V Evropské kultuře je divoká příroda vnímána dvojím způsobem. Na jedné straně je chápána jako místo strachu, jemuž je třeba se vyhnout, místo, v němž se ukrývají příšery a neznámá nebezpečí, což se odráží v řadě lidových pohádek. Na straně druhé se jeví jako atraktivní, příjemné místo, které nám poskytuje dočasné útočiště před stresem, jenž je vlastní civilizaci měst a průmyslu.
Literatura o tomto tématu v anglickém jazyce rozlišuje mezi pojmem zachování (conservation), který označuje řádné využívání přírody, a pojmem ochrana (preservation), jenž znamená uchránění přírody před veškerým využíváním lidmi. Mojí zprávě nepřísluší se pouštět do takovýchto filozofických úvah, nicméně bych rád zdůraznil, že za ideální řešení považuji udržitelný rozvoj. Divokou přírodu nemůžeme uzamknout do bankovního sejfu jako řetízek nebo balík podílových listů. Máme právo objevovat její hodnoty. Musíme proto přírodu chránit, ovšem prostřednictvím jejího využívání člověkem.
Území Evropy není dost velké, abychom vymezovali oblasti zapovězené lidem. Objevování přírody a zakoušení podmínek, ve kterých lidstvo žilo před vznikem civilizace, nás učí úctě k přírodě a může být základem vysoce kvalitní turistiky. Tyto oblasti jsou však zároveň extrémně zranitelné vůči dopadu změn životního prostředí způsobených člověkem - například v důsledku motorizace, chemických látek a změny klimatu - a zavádění invazivních nepůvodních druhů rostlin a živočichů. Rozvoj udržitelného cestovního ruchu by měl být spojen s ochranou těchto oblastí a veškeré jeho výnosy by měly být věnovány na ochranu divoké přírody.
Divoká příroda je útočištěm pro mnoho druhů, jako je medvěd hnědý, vlk a rys, které nedokážou přežít v byť jen nepatrně změněných podmínkách. Mnohé druhy v Evropě stále teprve budou objeveny a popsány. Většina z nich žije v půdě nebo v rozkládajícím se dřevě a je vysoce citlivá na změnu. Tyto nenarušené oblasti se dokonale hodí pro zkoumání evoluce, přirozené proměny přírody. Oblasti divoké přírody všeobecně pokrývá síť Natura 2000, ale je třeba, aby byly chráněny přísněji. Moje zpráva proto požaduje po Evropské komisi, aby s členskými státy spolupracovala na zmapování posledních oblastí divoké přírody v Evropě a tvorbě strategie na posílení jejich ochrany. Je třeba určit přírodní hodnoty dosud nedotčených oblastí a vlastnosti stanovišť a je třeba zajistit jejich další ochranu. Odborníci mi poradili, abychom nepřemýšleli v intencích nových právních předpisů, a namísto toho zavedli konkrétnější a přísnější ochranu oblastí divoké přírody do stávajících předpisů soustavy Natura 2000. Jelikož je financování Natury 2000 podle všech měřítek protikladné a stává se terčem oprávněné kritiky, budeme v každém případě muset změnit příslušné předpisy v příštím parlamentním cyklu, nejpozději však v novém rozpočtu. To by mohlo být i dobrou příležitostí k právnímu zakotvení posílené ochrany divoké přírody.
Mezi oblasti divoké přírody je rovněž zařazena jedna oblast v mojí zemi, krápníková jeskyně Aggtelek. Část této oblasti se nachází na území sousedního Slovenska. Byl bych velmi šťastný, kdyby ochránci z Maďarska a Slovenska rozvinuli úspěšnou spolupráci na budování parku sítě chráněných oblastí (PAN), neboť síť parků PAN vyrostla v celoevropskou soustavu ochrany divoké přírody.
Viviane Reding
členka Komise. - Vážený pane předsedající, zastavení ztráty biologické rozmanitosti je prioritou Unie a Komise. Jde doslova o otázku budoucnosti života na Zemi. Ale přes zásadní význam zachování biologické rozmanitosti je dosavadní pokrok omezený.
V prosinci 2008 schválila Komise komplexní hodnocení pokroku na úrovni Evropského společenství a členských států. Přes určitý příznivý vývoj v posledních letech, například vznik sítě Natura 2000, se biologická rozmanitost EU nadále nachází pod neustálým tlakem kvůli ničení stanovišť, znečištění, změnám klimatu a vlivu invazivních druhů. Závěrem Komise bylo, že splnění našeho cíle zastavit do roku 2010 pokles biologické rozmanitosti je vysoce nepravděpodobné a že bude zapotřebí další intenzívní úsilí na úrovni členských států i EU.
V tomto kontextu Komise vítá trvalou podporu Parlamentu snahám o ochranu bohatého a rozmanitého přírodního dědictví Evropy. Velmi vítáme iniciativu pana Hegyiho na přijetí tohoto důležitého usnesení o divoké přírodě v Evropě.
Nejprve bych ráda obecně poznamenala, že řadu otázek, kterým se tato zpráva věnuje, má již Komise v řešení.
Například v prosinci 2008 schválila Komise sdělení "Plán strategie EU pro invazivní druhy". Rovněž zahajujeme širokou reflexi budoucnosti politiky EU pro biologickou rozmanitost a těšíme se na podněty Evropského parlamentu k této problematice. Je třeba výslovně posoudit otázky jako zlepšení provádění a vztah mezi biologickou rozmanitostí a změnami klimatu.
Ke zprávě je rovněž důležité přidat jedno vyjasnění. Probíhá hodnocení účinnosti naší právní úpravy přírody - tzv. zpráv podle článku 17 -, ale v současné době nejsou žádné plány na změnu našich předpisů, a naopak se zaměřujeme hlavně na účinnější provádění.
Pokud jde o otázku divoké přírody, víme, že je Evropa hustě zalidněna a pouze 1-2 % území je nedotčeno lidskými zásahy. Plocha těchto oblastí divoké přírody je sice malá, ale jsou vysoce hodnotné z vědeckého i kulturního hlediska. Mohou dokonce, tak jako v případě přeshraničního Národního parku Šumava a Bavorský les, být symbolem evropské spolupráce a integrace.
Většina těchto oblastí je již součástí sítě Natura 2000. Tato zpráva nás však inspiruje k novému pohledu na divoké a téměř divoké oblasti v EU, abychom zjistili, zda v některých případech může být ochrana těchto vzácných míst podpořena dalšími evropskými opatřeními. Komise zadala řadu studií a spolupracuje s českým předsednictvím EU. V květnu 2009 se v Praze uskuteční konference. Tato konference poskytne platformu k posouzení problematiky oblastí divoké přírody v Evropě a pojmenování opatření potřebných k zajištění jejich zachování.
Na závěr bych ráda potvrdila, že Komise uznává skutečnost, že evropská krajina je výsledkem dlouhého procesu lidských zásahů. Základem myšlení, které inspirovalo soustavu Natura 2000, je pojem živé krajiny, vyvažující potřeby přírody s potřebami člověka. Určitě nehodláme přestavět existující krajinu na divokou přírodu, ale potřebujeme se veřejně zavázat k ochraně posledních zbývajících oblastí divoké přírody v Evropě.
Z toho důvodu Komise považuje usnesení Evropského parlamentu za příhodné. Usnesení představuje velmi vítaný podnět pro pražskou konferenci. Velice děkuji panu zpravodaji.
Avril Doyle
Vážený pane předsedající, v rámci procesní námitky chci protestovat proti nadužívání a čím dál volnějšímu uplatňování čl. 45 odst. 2, podle kterého se tyto nejdůležitější rozpravy uskutečňují.
Ozývám se v tomto okamžiku, protože bych se byla velmi ráda vyjádřila ke skvělé práci, kterou je zpráva pana Hegyiho, a místo toho kolegové přicházejí hovořit o tématech, která nejsou projednávána v mém hlavním výboru ani v hlavních výborech ostatních kolegů, a mně je odpíráno právo vyjádřit se k nim v plénu.
Ve skupině PPE-DE jsme minulý týden na úrovni pracovních skupin i na úrovni skupin měli velmi ožehavou debatu o počtu bodů podle čl. 45 odst. 2, které máme na pořadu jednání tento týden. Skutečně jsem přesvědčena, že musíme co nejrychleji tento článek přezkoumat. Vím, že tento článek byl stanoven Parlamentem a že jsou pod ním podepsáni sami poslanci, ale domnívám se, že naše dobrá vůle je u řady bodů na našem pořadu - nejdůležitějších bodů na našem pořadu - zneužívána, když je nám čím dál více znemožňováno se vyjádřit.
Předsedající
- Paní Doyleová, vaše vyjádření samozřejmě rádi zaznamenáme, ale chtěl bych vám připomenout, že použití článku 45 je v rukou Konference předsedů a že jsou v ní hlasy váženy. To znamená, že velké skupiny, a především vaše vlastní skupina, mají obrovskou moc rozhodnout, co by mělo být podle toho a toho článku připuštěno do pléna.
Jsem tak trochu jako vy. Musím říci, že jsme asi přešli z fáze přílišné tolerance do fáze přehnané přísnosti a že pravda určitě leží někde uprostřed.
Nemusíte však mít obavy, tuto věc dáme příslušným místům k přezkoumání.
Dámy a pánové, měli byste se také obracet na předsedy vašich skupin. Myslím, že vaše poselství bude nejlépe pochopeno právě v tomto kontextu.
Rozprava k tomuto bodu je ukončena.
Hlasování se uskuteční zítra.
Písemná prohlášení (článek 142)
Nicodim Bulzesc  
písemně. K této zprávě o "divoké přírodě v Evropě" jsem se stal stínovým zpravodajem a rád bych poblahopřál kolegovi Gyulovi Hegyimu k této práci.
Rád bych zde rozvedl dvě věci.
Za prvé, opravdu potřebujeme postoupit při mapování posledních oblastí divoké přírody v Evropě. To se samozřejmě nemůže stát bez definování "divoké přírody", a proto naléhavě žádám Evropskou komisi, aby učinila kroky v této věci.
Za druhé, rád bych hovořil o klíčové otázce této zprávy, kterou je lidská přítomnost a cestovní ruch. Přítomnost lidí by neměla být vyloučena, naopak, lidé musí být seznamováni s přírodními krásami jejich země, aby je lépe chránili.
Potřebujeme v těchto oblastech podporovat udržitelný cestovní ruch a učit správce lokalit ochraně divoké přírody.
Proto se připojuji k požadavku hlavních NNO na tomto poli, aby Evropská komise vydala určité pokyny na ochranu divoké přírody v Evropě.
Magor Imre Csibi  
písemně. - Divoká příroda může pro různé lidi představovat různé věci. Osobně vnímám divokou přírodu jako oblasti nezasažené lidskou činností, ve kterých převládají přírodní procesy. Pro mě je tedy podpora cestovního ruchu v divoké přírodě v naprostém rozporu s pojmem "divoká příroda". Na druhé straně souhlasím, že udržitelný cestovní ruch, pokud je uskutečňován správně, může místním společenstvím poskytnout ekonomické pobídky k zachování přírodního a kulturního bohatství.
Zvyšování poptávky po cestovním ruchu v divoké přírodě ovšem vytváří tlak přímo na ty hodnoty, které turisté hledají, a urychluje ničení křehkých ekosystémů. Řešením by bylo otevření malé části oblastí volné přírody vysoce kvalitnímu udržitelnému cestovnímu ruchu, který nemá nepříznivé dopady na cíle zachování přírody v těchto lokalitách. Činnosti cestovního ruchu by měly být povoleny za přísných podmínek, jako je omezení počtu návštěvníků za den, a na základě pevného plánu udržitelného cestovního ruchu, který podporuje iniciativy na zachování přírody a podporuje odpovědné poznávání divoké přírody. Plány cestovního ruchu a činnosti ekonomických subjektů by měly být posuzovány prostřednictvím pečlivých hodnotících mechanismů, speciálně vytvořených pro oblasti divoké přírody. Cílem je dát návštěvníkům a hospodářským subjektům na srozuměnou, že divoká příroda neznamená jen svobodu, ale i zodpovědnost.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Přírodní bohatství musí být chráněno pro budoucí generace. V této souvislosti je Rumunsko jednou ze zemí, které vlastní významné množství a rozmanitost flóry a fauny. Pro dosažení tohoto cíle však musí Evropská unie vyčlenit fondy Společenství k financování činností na zachování přírody. Komise by proto měla z Fondu rozvoje venkova vyčlenit větší částky na projekty ochrany životního prostředí v evropském zemědělství s jasným cílem financovat činnosti na zachování přírody.
Na druhé straně by Evropská komise měla zavést soubor jasných pravidel poskytování finanční podpory na projekty místních společenství v sousedství těchto oblastí, které v těchto oblastech umožní regulované formy cestovního ruchu zaměřené na zachování přírody a vytváření ekonomického zisku pro tato místní společenství.
Navíc musí Komise povzbuzovat přeshraniční spolupráci mezi členskými státy na projektech zachování přírody zaměřených na oblasti divoké přírody rozkládající se na území dvou nebo více zemí.
Daniel Petru Funeriu  
Biologická rozmanitost Evropy je nejcennějším dědictvím, které můžeme budoucím generacím zanechat. Vítám a podporuji tuto zprávu o oblastech divoké přírody v Evropě. Rád bych upozornil na znepokojivý stav oblasti nejbohatší biologické rozmanitosti v Evropě, dunajské delty. Delta je neustále obětí agresivního pytláctví, nezákonných hospodářských zájmů a v neposlední řadě neregulovaného cestovního ruchu. Jednou z hlavních příčin této agrese vůči deltě je nedostatečné povědomí obyvatelstva delty a venkovského obyvatelstva žijícího podél přítoků Dunaje v Rumunsku.
Rád bych při této příležitosti vyzval Komisi a Radu, aby na základě této zprávy co nejvíce zvážily konkrétní opatření zaměřená na zřízení pracovní skupiny k přezkoumání stavu dunajské delty, na vytvoření účinných osvětových programů o životním prostředí zaměřených na obyvatelstvo s přímým vlivem na biologickou rozmanitost této oblasti a na přijetí norem ochrany biologické rozmanitosti.
Zároveň platí, že ochrana divoké přírody v Evropské unii, zejména v deltě Dunaje, nemůže být uskutečňována bez podobných opatření v zemích sousedících s EU. Proto naléhavě žádám Komisi a Radu, aby urychlily dialog a provádění konkrétních opatření v rámci vztahů s těmito zeměmi.
Daciana Octavia Sârbu  
Vzhledem k tomu, že nebude možné splnit závazky přijaté v roce 2007 v rámci usnesení o zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010, stává se ochrana oblastí divoké přírody činnostmi podpory, rozvoje a financování prioritou tváří v tvář změnám klimatu a nepříznivým dopadům cestovního ruchu.
Návrh na vytvoření systému mapujícího divokou přírodu v Evropě by napomohl k určení oblastí biologické rozmanitosti a neporušené přírody, které budou vyžadovat více pozornosti a značné úsilí členských států na jejich ochranu. Informační kampaně zaměřené na osvětu o oblastech divoké přírody mezi širokým obyvatelstvem, uskutečňování vysoce kvalitního udržitelného cestovního ruchu a vynucování směrnic o ptácích a stanovištích, to jsou jen některé nástroje, které nám při ochraně těchto oblastí pomohou.
V Evropě se nachází již osm národních parků, včetně Národního parku Retezat v Rumunsku. Tyto parky jsou součástí sítě chráněných oblastí (PAN). Síť zodpovídá za správu oblastí volné přírody a sdružuje všechny vnitrostátní orgány a místní agentury cestovního ruchu zapojené do udržitelného rozvoje cestovního ruchu. Evropská komise by měla tuto iniciativu podporovat a spolupracovat se sítí při výměně informací a osvědčených postupů.
