Vysvětlení hlasování
Jean-Pierre Audy  
písemně. Hlasoval jsem pro zprávu své německé kolegyně Angeliny Nieblerové týkající se návrhu rozhodnutí výboru o uzavření dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a státem Izrael. Upřímně blahopřeji Evropské komisi k vyjednání této smlouvy vycházející z principů společných výhod a vzájemných možností zapojit se do programů a aktivit jednotlivých stran v oblastech, které dohoda pokrývá, z principů nediskriminace, skutečné ochrany duševního vlastnictví a spravedlivého sdílení práv na duševní vlastnictví.
Jean-Pierre Audy  
písemně. - (FR) Hlasoval jsem pro zprávu svého španělského kolegy Gérarda Galeoteho týkající se návrhu rozhodnutí Rady, podle kterého bude mít Francie právo uplatnit nižší spotřebitelskou daň na "tradiční" rum vyráběný v zámořských departmentech, jímž se ruší rozhodnutí Rady z 18. února 2002.
Podle tohoto návrhu bude mít Francie právo uplatnit od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2012 nižší potravinovou daň na velkou část "tradičního" rumu vyráběného v zámořských departementech. Rozšiřuje objem a dobu platnosti současného daňového režimu, vztahujícího se na tradiční rum, neboť v posledních letech došlo ke zhoršení situace. Je to vynikající zpráva pro odvětví řetězce třtina - cukr - rum, jež má pro zachování hospodářské a sociální rovnováhy v těchto oblastech zásadní význam.
Jsem rád, že toto hlasování v prvním čtení bez pozměňovacích návrhů otevírá cestu k rychlému přijetí tohoto návrhu a vítám práci, kterou zde odvedla má francouzská kolegyně Margie Sudreová při obhajobě této otázky ve výboru pro regionální rozvoj.
Margie Sudre  
písemně. - (FR) Nový daňový režim bere v úvahu to, že se od roku 2001 výrazně zhoršila konkurenceschopnost tradičního rumu v zámořských departementech a to, že pro hospodářskou a sociální rovnováhu v těchto regionech je podpora řetězce třtina - cukr - rum nezbytná.
Opatření je úměrné vícenákladům, které tento řetězec musí hradit kvůli nevýhodám spojeným s jejich statutem nejodlehlejších regionů, jako je především odlehlost, úzký trh a obtížný terén, které vysvětlují vyšší cenu cukrové třtiny.
Komise správně přihlédla k tomu, že je zde v 5 500 farmách přímo či nepřímo 40 000 pracovních míst závislých na pěstování třtinového cukru. Nový daňový režim by měl rovněž přispět k udržení 10 palíren na Guadelupu, 9 na Martiniku, 3 na ostrově Réunion a 1 na Francouzské Guyaně, a přibližně 22 000 pracovních míst přímo spjatých s výrobou rumu.
Evropská pomoc umožní zajistit obchodní odbyt rumu ze zámořských departementů, který odolá konkurenci producentů ze zemí AKT, a pomůže místním výrobcům, kteří čekali na pozitivní signál, dobře si vědomi extrémních obtíží, jimž budou pro nadcházející roky čelit, zejména kvůli ničivému cyklónu Dean, který se přehnal před měsícem v Antilech.
Lars Wohlin  
písemně. - (SV) Hlasoval jsem dnes proti zprávě Gerarda Galeotea. Francii nesmí být dovoleno podporovat výrobce rumu v zámořských departementech nižšími daněmi, než je povoleno. Nejlepším způsobem, jak pomoci zemědělství v nejméně rozvinutých zemích, jsou cla na zemědělské výrobky ze všech zemí a zrušení společné zemědělské politiky. Spotřební daň na alkohol navíc slouží cíli na snížení spotřeby alkoholu. Škodlivé účinky alkoholu jsou naprosto stejné, je-li alkohol vyráběn na Guadelupu, Martiniku nebo kdekoliv jinde.
Jean-Pierre Audy  
písemně. - (FR) Hlasoval jsem pro zprávu našeho německého kolegy pana Mayera ohledně pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se stojanů dvoukolových motorových vozidel (kodifikované znění).
Využívám tohoto vysvětlení hlasování ke kritice toho, jak se zpožďuje práce na kodifikaci evropského práva. Tato záležitost sahá až do 23. března 2003, kdy Evropská komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se kodifikuje směrnice Rady 93/32/EHS o ručních držadlech pro spolujezdce na dvoukolových motorových vozidlech. Poradní pracovní skupina právních služeb vytvořená na základě interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 o zrychlené pracovní metodě pro úřední kodifikaci právních předpisůve svém stanovisku ze dne 26. června 2003 prohlásila, že výše uvedený návrh se omezuje pouze na prostou kodifikaci bez změny podstaty dotčených předpisů. A o této kodifikaci hlasujeme až v září 2007. To není normální. Vyzývám Evropskou komisi, aby urychlila proces kodifikace evropského práva.
Jean-Pierre Audy  
písemně. - (FR) Hlasoval jsem pro zprávu našeho německého kolegy pana Mayera ohledně pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o stojanech dvoukolových motorových vozidel (kodifikované znění).
Využívám tohoto vysvětlení hlasování ke kritice toho, jak se zpožďuje práce na kodifikaci evropského práva. Tato záležitost sahá až do 28. března 2003, kdy Evropská komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se kodifikuje směrnice Rady 93/31/EHS o stojanech dvoukolových motorových vozidel. Poradní pracovní skupina právních služeb vytvořená na základě interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 o zrychlené pracovní metodě pro úřední kodifikaci právních předpisů ve svém stanovisku ze dne 26. června 2003 prohlásila, že výše uvedený návrh se omezuje pouze na prostou kodifikaci bez změny podstaty dotčených předpisů. A o této kodifikaci hlasujeme až v září 2007. To není normální. Vyzývám Evropskou komisi, aby urychlila proces kodifikace evropského práva.
Jean-Pierre Audy  
písemně. - (FR) Hlasoval jsem pro zprávu našeho německého kolegy pana Mayera ohledně pozměněného návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady týkající se místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolových a tříkolových motorových vozidel (kodifikované znění).
Využívám tohoto vysvětlení hlasování ke kritice toho, jak se zpožďuje práce na kodifikaci evropského práva. Tato záležitost sahá až do 5. září 2006, kdy Evropská komise předložila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se kodifikuje směrnice Rady 93/94/EHS z 29. října 1993 týkající se místa pro montáž zadní registrační tabulky dvoukolových a tříkolových motorových vozidel. Nezjistil jsem, zda byla v této věci konzultována poradní pracovní skupina právních služeb vytvořená na základě interinstitucionální dohody ze dne 20. prosince 1994 o zrychlené pracovní metodě pro úřední kodifikaci právních předpisů. V každém případě o této kodifikaci hlasujeme až v září 2007. To není normální. Vyzývám Evropskou komisi, aby urychlila proces kodifikace evropského práva.
Ilda Figueiredo  
písemně. - (PT) Víme, že statistiky Společenství o vzdělávání a celoživotním učení se v posledních deseti letech vytvářely na základě neformální dohody mezi členskými státy jako reakce na usnesení Rady z 5. prosince 1994 o podpoře statistik o vzdělávání a celoživotním učení v Evropské unii.
Komise (Eurostat) shromažďuje roční údaje o vzdělávání od členských států na základě dobrovolnosti prostřednictvím společné akce prováděné společně se statistickým úřadem při Unesco a s Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), jež je obvykle označována jako "sběr údajů UOE". Komise (Eurostat) vedle dat o odborné přípravě v podnicích shromažďuje také údaje o vzdělávání, odborné přípravě a celoživotním učení prostřednictvím dalších šetření.
Nyní se pokouší získat nový právní rámec pro úpravu a formalizaci vytváření statistik Společenství, pokud to má být funkčně schopný systém pro vytváření statistik v těchto odvětvích, ale existují zde mezery a nejasnosti, které je nutné během parlamentní rozpravy vysvětlit. Konečný text by proto měl zajistit větší průhlednost; doufáme také, že si uplatnění směrnice nevyžádá zbytečné administrativní nebo finanční náklady.
Milan Gaľa  
písemně. - (SK) Gratuluji panu poslanci Nikolaosovi Sifunakisovi za dobře připravenou zprávu. Ve svém hlasování jsem jednoznačně podpořil předložený dokument. Jako zpravodaj za Výbor pro kulturu a vzdělávání k návrhu na vytvoření Evropského kvalifikačního rámce pro celoživotní vzdělávání tuto legislativní iniciativu Komise vítám.
Považuji za důležité, aby při úsilí, které vynakládáme na zdůrazňování vzdělávání, odborné přípravy a též celoživotního vzdělávání v kontextu cílů Lisabonské strategie, existovala i tzv. zpětná vazba - jako odezva na toto úsilí a konkrétní kroky v oblasti vzdělávání v Evropské unii.
Srovnatelná statistika zavede životaschopný systém do shromažďování statistických dat pro oblast vzdělávání a celoživotního vzdělávání. Budeme mít k dispozici statistické údaje s co největší výpovědní hodnotou, které nám pomohou soustředit pozornost na nedostatky nebo chybně stanovené cíle při realizaci politik Společenství pro oblast vzdělávání.
Hélne Goudin a Nils Lundgren  
Strana Junilistan souhlasí s návrhy Komise a pozměňujícími návrhy Evropského parlamentu za předpokladu, že Evropské instituce vezmou ohled na to, že vzdělávací politika je vnitrostátní otázka.
V pozměňovacím návrhu 7 výboru Evropského parlamentu pro kulturu a vzdělávání se však objevuje návrh, aby byl odkaz včleněn i do Listiny základních práv Evropské unie. Nic takového. Členské státy EU žádnou takovou listinu nepřijaly. Odkaz na takový dokument se objevil v návrhu Ústavní smlouvy, která byla v létě 2005 v rámci demokratického procesu zamítnuta. Na druhé straně podepsaly všechny členské státy EU Evropskou úmluvu o lidských právech Rady Evropy. To znamená, že všichni občané EU mohou uplatňovat své základní svobody a práva u Evropského soudu pro lidská práva.
Listina EU představuje opak "menší, ale horlivější" EU, o níž se často hovoří ve slavnostních projevech o subsidiaritě. EU by se měla soustředit na přeshraniční otázky, a neměla by se míchat do otázek, o kterých mohou rozhodnout samy členské státy, nebo které již řeší jiné mezinárodní úmluvy.
Z toho vyplývá, že Listina základních práv Evropské unie by měla být zamítnuta, pochopitelně spolu s "novou" Smlouvou o EU.
Andreas Mölzer  
písemně. - (DE) Statistiky dokazují to, co všichni víme: dobré vzdělání je příslibem vyššího příjmu a ochranou proti nezaměstnanosti. Po této stránce je od EU neodpovědné, že neustále umožňuje příliv obrovského množství nekvalifikovaných přistěhovalců, kteří jsou odsouzeni k životu v nezaměstnanosti a práci na černo, což vede k tomu, že se odvětví s nízkými příjmy ocitá pod ještě větším tlakem, který vede ke kriminalitě nebo "jen" zatěžuje sociální stát.
A pokud je skutečně nedostatek kvalifikované pracovní sály, měli bychom své lidi adekvátně vzdělávat, místo abychom lákali na jejich místa levnější pracovní sílu ze zahraničí se zelenými nebo modrými kartami, která stlačuje příjmy dolů. V tomto smyslu je důležité mít statistická data, abychom mohli reagovat na nežádoucí tendence.
Andreas Mölzer  
písemně. - (DE) Pane předsedající, zdržel jsem se hlasování o zprávě pana Jarzembowského, protože v posledních letech byly v Evropě rozšířeny vysokorychlostní tratě, zejména mezi velkými městy, a kratší tratě byly trestuhodně opomíjeny, navzdory tomu, že 90 % cest probíhá na kratší vzdálenosti. Na jedné straně Brusel žádá, aby byli lidé mobilnější, a chce cestování přesunout ze silnic na železnici, ale na druhé straně zkouší se svým zaklínadlem privatizace zavést přesně opačný trend.
EU musí zajistit, aby společné normy a systémy usnadnily přeshraniční cestování po železnici a aby byly v rámci hlavních tepen podpořeny velké projekty. Je však nutné pochopit, že soukromí investoři nemyslí na blaho země a obyvatel, ale skutečně jen na svůj prospěch a návratnost svých investic.
Carlo Fatuzzo
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, hlasoval jsem pro zprávu George Jarzembowského, částečně proto, že doufám, že náš skvělý zpravodaj vyslyší důchodce v Římě, kteří mi, když viděli, že odjíždím do Štrasburku, kde se bude o této zprávě hlasovat, řekli: "Ale pane Fatuzzo, už dlouho jste své hlasování nevysvětloval! Chtěli bychom, abyste to Evropskému parlamentu řekl, i když při vaší řeči všichni odejdou a budou myslet na své záležitosti a budou si povídat, chtěli bychom, abyste řekl panu předsedovi, který vás pozorně poslouchá, že by se konečně měly vydat průkazy pro důchodce k volnému pohybu po celé Evropě, aby mohli cestovat a na vlastní oči vidět Evropu, po všech těch letech, které strávili prací na jejím vybudování."
Pedro Guerreiro  
písemně. - (PT) Výsledkem procesu jednání mezi Evropským parlamentem a Radou o tom, čemu se eufemisticky říká "rozvoj železnice Společenství", je zahájení liberalizace mezinárodní osobní železniční dopravy od 1. ledna 2010.
Rádi bychom zdůraznili, že jsme při předchozím čtení v Parlamentu předložili návrhy na zamítnutí této iniciativy Evropské komise. Většina poslanců však volila pro urychlení liberalizace (a privatizace) osobní železniční dopravy a pokusila se zahrnout vnitrostátní osobní železniční služby od roku 2017. Tento pokus však nebyl úspěšný a nezískal většinu nutnou k přijetí.
Liberalizace železniční dopravy je pokus předat (nejvýnosnější) tratě velkým soukromým zájmům cestou privatizace provozování těchto tratí (zejména prostřednictvím koncesí) a podporou vytvoření monopolů za státní peníze.
Železniční doprava představuje pro rozvoj země strategické odvětví kvůli své významné roli v pohybu zboží a mobilitě pracovních sil a obecně obyvatel a je velkou výhodou pro životní prostředí a společenskou a územní soudržnost. Je nutné podpořit rozvoj veřejných železničních systému v různých zemích, a ne jejich privatizaci.
Proto jsme hlasovali proti.
Jörg Leichtfried  
písemně. - (DE) Hlasoval jsem pro liberalizaci mezinárodní přepravy od roku 2010.
Nejpozději dva roky poté, co zákon vstoupí v platnost, by Evropská komise měla přezkoumat dopad směrnice a diskutovat o jejím dalším otevírání.
Hospodářská soutěž tak bude umožněna jen v omezeném rozsahu a vnitrostátní poskytovatelé nebudou ohroženi.
Ulevilo se mi, že se Evropský parlament vyslovil proti automatické liberalizaci vnitrostátních železnic od roku 2017.
Andrzej Jan Szejna  
písemně. - (PL) Hlasuji pro zprávu pana George Jarzembowského o společném návrhu schváleném dohadovacím výborem směrnici Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 91/440/EHS o rozvoji železnic Společenství a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury a zpoplatnění železniční infrastruktury.
Třetí železniční balíček představuje důležitý prvek nařízení o dopravních službách. Mezinárodní osobní dopravní sítě se musí otevřít a Evropská komise musí provést analýzu situace na trhu s mezinárodní osobní dopravou, aby mohla rozhodnout o další liberalizaci, která zahrne i vnitrostátní dopravu.
Lars Wohlin  
písemně. - (SV) Vítám možnost přeshraniční železniční dopravy, ale aby trh řádně fungoval, musí hospodářská soutěž fungovat za stejných podmínek. Je proto nešťastné, že EU prosazuje právní předpisy, podle kterých mají státy, jež zatím svou železniční dopravu nederegulovaly, dostat právo soutěžit s provozovateli na deregulovaném trhu, pokud jde o mezinárodní železniční dopravu. V praxi dává tento návrh státem podporovaným železničním společnostem možnost soutěžit na trhu, kde je volná soutěž, což z dlouhodobého hlediska znamená riziko přerušení tržních mechanismů. Budu proto hlasovat proti této zprávě. Státem dotované železniční společnosti by neměly dostat možnost soutěžit na trhu, kde vládne volná hospodářská soutěž.
Pedro Guerreiro  
písemně. - (PT) Návrh směrnice o vydávání osvědčení strojvedoucím hnacích vozidel a vlaků v železničním systému Společenství je součástí třetího železničního balíčku, jehož cílem je především podpora liberalizace mezinárodní osobní železniční dopravy.
I zde by se měl především zdůraznit, že základním cílem této směrnice bude cestou harmonizace odstranit všechny překážky liberalizace mezinárodní osobní železniční dopravy, které by mohly být způsobeny různými normami týkajícími se odborných požadavků na pracovníky v tomto odvětví v jednotlivých zemích. Opatření také podpoří mobilitu pracovních sil v odvětví.
Kromě řady otázek, které takováto směrnice vyvolává, je nutné zdůraznit, že přijetí harmonizovaných pravidel na úrovni Společenství ve věci vydávání osvědčení pracovníkům v železničním odvětví nijak neohrozí progresivnější práva nebo normy, které již jednotlivé členské státy přijaly, ani neodepře výsadu každého členského státu tato práva či normy přijmout.
I zde realita ukazuje, že práva pracovníků ohrozila právě liberalizace a privatizace železniční dopravy, která také zapůsobila snížení počtu pracovních míst v železničním odvětví, se závažnými důsledky na úrovni poskytovaných služeb.
Jörg Leichtfried  
písemně. - (DE) Hlasuji pro vydávání standardizovaných osvědčení pro strojvůdce.
Harmonizace odborného vzdělávání pro řidiče také v budoucnu zajistí vyšší bezpečnost na železnici. Podmínkou přijetí na místo strojvůdce na mezinárodních železničních tratích je nyní povinný minimální věk 20 let a příslušné školní vzdělání a jazyková příprava. Sjednocení vzdělání je pro vytvoření evropského železničního prostoru nezbytné. Osvědčení pro strojvůdce, které vydá jeden členský stát, budou v budoucnu uznávat všechny ostatní členské státy.
Pedro Guerreiro  
písemně. - (PT) Třetí železniční balíček, jehož cílem je především podpořit liberalizaci mezinárodní osobní železniční sítě, obsahuje nařízení o právech a povinnostech cestujících na železnici .
Měli bychom především stanovit, že hlavním cílem nařízení je odstranit všechny překážky liberalizace mezinárodní osobní železniční dopravy, které by mohly být způsobeny rozdílnými pravidly týkajícími se práv a povinností cestujících v jednotlivých zemích.
Kromě toho, že zdůrazníme tento první bod, který je nejdůležitější, rozhodně se domníváme, že je velice důležité zajistit práva cestujících, počínaje právem na veřejnou železniční dopravu, kterou zajišťuje v každé zemi státní podnik.
Skutečnost ukazuje, že liberalizace a privatizace práva cestujících ohrožuje: vedly ke zhoršení služeb poskytovaných veřejnosti a podmínek pro mobilitu cestujících a ke zvýšení cen jízdného; znamenaly ztrátu stovek kilometrů drah, uzavření nádraží, snížení počtu zaměstnanců na železnici a hrozbu pro jejich mzdy a pracovní práva.
Jde o ničivou politiku, která jde proti pracovníkům a veřejnosti.
Ian Hudghton  
písemně. - Podpořil jsem zprávu o dohodě dohadovacího výboru o nařízení o právech a povinnostech cestujících na železnici. Původně se měla týkat jen cestujících na mezinárodních tratích a jsem rád, že jsme byli pozorní a pravidla se nyní budou vztahovat i na vnitrostátní jízdy.
Od roku 2009 bude platit přiměřená řada základních práv včetně práva na přístupnou dopravu pro osoby se sníženou pohyblivostí. Dále vítám zavedení plánu náhrad v případě zpoždění.
Jörg Leichtfried  
písemně. - (DE) Hlasoval jsem nové nařízení týkající se cestujících od roku 2009.
Toto nařízení upravuje kromě jiného i náhrady v případě velkých zpoždění, odpovědnost společností za cestující a jejich zavazadla, přepravu invalidních osob a informace, které musí železniční společnosti podávat. Z praktického hlediska to znamená, že když v budoucnu dojde ke zpoždění přeshraniční dopravy od 60 do 119 minut, budou mít zákazníci právo na vrácení 25 % jízdného. Tato částka stoupne u zpoždění delších než dvě hodiny na 50 %.
Bude to znamenat více právních nároků, ale také větší jistotu pro zákazníky.
Nyní je na členských státech, aby tato pravidla rozšířily na své vnitrostátní přepravní sítě co nejdříve, a ne až za 15 let.
Catherine Stihler  
písemně. - Tuto zprávu o právech a povinnostech cestujících na železnici bychom měli uvítat.
Lars Wohlin  
písemně. - (SV) I když poslední návrh nepřináší tak přísné požadavky na provozovatele železniční dopravy jako předchozí, stále zahrnuje mnoho příliš obsáhlých ustanovení, od toho, jak se mohou prodávat jízdenky (telefonicky, po internetu a pomocí automatů) po odpovědnost provozovatelů železnice za škody na zavazadlech cestujících. Jsou zde i podrobně vypsány různé formy odškodnění v případě zpoždění (úrovně odškodnění, nároky na jídlo, atd.) a minimální požadavky na informace o tom, co může být příčinou zpoždění.
Rozhodl jsem se hlasovat proti návrhu, protože provozovatelé musí mít možnost rozvíjet své služby na základě ochrany, kterou požadují sami cestující (a jsou připraveni za to platit ve formě vyššího jízdného). Kromě toho nejsou předpisy velkého rozsahu úměrné k přidané hodnotě, jež vznikne nahrazením předpisů, jež již existují na úrovni členských států v zemích, které si již zvolily přijetí vnitrostátních právních předpisů.
Mathieu Grosch  
písemně. - (DE) Liberalizace železnic není sama o sobě cílem; musí posloužit uživatelům a zlepšit efektivnost. Liberalizace mezinárodní dopravy je přirozenou věcí, protože žádná země se nemůže uzavírat před ostatními. Ve vnitrostátní přepravě nemůže být smysl ani účel v tom, aby se ziskové trati během liberalizace vystavovaly konkurenci a ztrátové trati se přitom ponechávaly bez kompenzace státnímu sektoru. V tomto smyslu napjatě očekávám uplatnění nedávno přijatého nařízení o veřejné osobní dopravě.
Parlament byl schopen čelit členským státům a železničním společnostem a zastat se práv cestujících, což je obrovský úspěch pro občany EU. Zejména v tranzitních zemích jako je Belgie by nemělo smysl rozlišovat mezi mezinárodní a vnitrostátní dopravou a nebylo by to fér.
V tomto směru představuje třetí železniční balíček krok správným směrem, i když nebude určitě poslední.
Brian Simpson  
písemně. - Budu hlasovat pro kompromis, kterého dosáhli naši zpravodajové s Radou ministrů, protože se domnívám, že jde o krok směrem k železničnímu průmyslu celé Evropské unie a jde o nejlepší dohodu, kterou má v současnosti Parlament k dispozici.
Pomalé tempo práce železničního průmyslu však není jen frustrující, ale funguje i jako velmi účinná brzda vůči radikálnímu postupu, který je vyžadován pro oživení železnic v mnoha našich členských státech.
Existuje hluboká propast mezi železnicemi třeba ve Francii a Německu a v Bulharsku a Rumunsku. Tuto propast je nutné zaplnit, pokud chceme opravdu rozvinout celoevropský systém železnic.
A konečně i když vítám dohodu o tom, že by do 15 let měly být všechny železnice dostupné, není smutným faktem a obžalobou našeho odvětví železniční dopravy, že mnoho lidí s omezenou hybností nemá ve 21. století přístup na železnici? Železniční odvětví se lapilo do filozofie "nejde to" místo "jde to".
Doufám, že tento balíček opatření nás přinejmenším vytrhne z negativity a odstartuje pozitivnější období našich železnic.
(Vysvětlení hlasování zkráceno podle článku 163)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vyslovili jsme se ke změnám předchozí reformy o trhu s cukrem v EU. Tato reforma byla vypracována v roce 2005 a měla na tomto trhu nastolit rovnováhu.
Bohužel jsem měl dojem, že všechny tyto návrhy značně omezily růst cukrovky, aby vzniklo místo pro cukrovou třtinu. Proti tomu jsem zcela zásadně. Nemůžeme dovolit, aby se v Evropské unii zrušila produkce tradiční řepy cukrovky a výroba cukru.
Myslím, že nový návrh, který Evropská komise předložila v květnu 2007, jenž by měl poskytnout pobídky pro vynětí nejméně 3,8 milionů tun cukru z trhu EU, také nepřinesl očekávané výsledky. Pokud bude ohroženo povinné snížení kvót v roce 2010, nemohou omezení kvót brát v úvahu změny v objemu kvót, kterých jsme se dobrovolně vzdali i kvůli placení do restrukturalizačního fondu, protože v souladu s cílem reformy došlo po přijetí odpovídajících finančních kompenzací ke snížení výroby v nejméně konkurence schopných regionech.
Jan Březina
(CS) Pane předsedající, navržená cukerná reforma bohužel nepřináší výsledky. Je totiž zdánlivě založena na ekonomice, ale při úvahách o odchodu z trhu hrají roli jiné než ekonomické faktory.
V České republice, která vyrábí cukr ekonomicky, jsme přesto odevzdali 22 % kvóty. Tato kvóta je vlastněna západoevropskými vlastníky. Navrhovaná opatření bohužel mohou negativně zasáhnout Českou republiku. To, co je naší výhodou při ekonomické výrobě cukru, větší průměrná výměra u jednotlivých pěstitelů řepy, se navrženým způsobem může projevit jako nevýhoda, budou-li mít právo iniciovat odchod z trhu i zemědělci. Není přece žádoucí, aby odešli z trhu ti, kteří by na něm bez dotací přežili. Z tohoto hlediska reforma běží opačným směrem.
Proto jsem u obou zpráv paní zpravodajky Batzeli hlasoval proti.
Hynek Fajmon
(CS) Dámy a pánové, při dnešním hlasování jsem stejně jako další poslanci Občanské demokratické strany z České republiky hlasoval proti zprávám paní zpravodajky Batzeli o reformě cukerného pořádku. Dosavadní reforma cukerného pořádku přinesla v České republice škody v podobě mnoha uzavřených cukrovarů a znehodnocené techniky a technologie. Moje země byla po dlouhá století tradičním výrobcem a exportérem cukru a nyní se v důsledku špatné politiky Evropské unie stáváme čistým dovozcem cukru na základě nekompetentních úředních rozhodnutí z Bruselu. Česká republika již snížila svou produkci cukru o více než 20 % a nyní je řada na ostatních státech Evropské unie a hlavně na těch, které dosud nesnížily svou produkci vůbec. Z těchto důvodů jsem hlasoval proti reformě.
DanutBudreikait
(LT) Dámy a pánové, je nutné provést restrukturalizaci cukrovarnictví a změny v organizaci trhů v cukrorvarnickém odvětví. Je však možné, že návrh Komise problém nevyřeší, ale vytvoří dokonce nové problémy v zemích s cukrovarnickým trhem.
Pokud není země sama schopná stanovit prioritní pořadí kritérií přijetí žádostí pěstitelů, s ohledem na produktivitu farmy a objem produkce, je možné, že cukrovku přestanou produkovat nejen farmy s nejnižší produktivitou, ale i konkureceschopní pěstitelé. V Litvě musí cukrovary čelit nedostatku surového cukru, což bude mít negativní hospodářské a sociální důsledky.
Kromě toho nezvážila Komise návrh Litvy na snížení kvóty do roku 2010, s ohledem na to, zda členský stát dobrovolně snížil výrobní kvótu, ale také zda nakoupil další výrobní kvóty.
Chtěla bych doporučit Komisi, aby tyto připomínky vzala v úvahu. Mimochodem jsem se u této otázky zdržela hlasování.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh a Inger Segelström  
písemně. - (SV) My, švédští sociální demokraté, jsme volili proti zprávě Parlamentu o společné organizaci trhu v cukrovarnickém odvětví.
V zásadě se k reformě cukrovarnického odvětví ve Společenství stavíme kladně. Nedomníváme se však, že navržené pozměňovací návrhy Parlamentu jsou pro návrh Komise pozitivní. Domníváme se, že představují riziko zvýšení nákladů v zemědělském odvětví, které jsou již příliš vysoké, což je něco, co švédští sociální demokraté nemohou podpořit.
Navíc se domníváme, že je nutné dotace na vývoz cukru dlouhodobě zcela odstranit. Dotace, jež jsou dále vypláceny do zemědělství, by se měly dát formou přímé pomoci, zcela odděleně od výroby.
Marie-Arlette Carlotti  
písemně. - (FR) Evropská unie chtěla v rámci reformy společné organizace trhu v odvětví cukru napomoci přizpůsobení rafinérií restrukturalizaci evropského cukrovarnictví, a to pomocí "přechodné pomoci" ve výši 150 milionů EUR.
Měla jsem to potěšení podpořit tuto iniciativu, která by měla pomoci marseilleské rafinerii Saint-Louis Sucre, aby mohla čelit novým podmínkám na trhu s cukrem, aniž by musela přistoupit k propouštění.
Upozornila jsem však současně kompetentní francouzské a evropské orgány na nedostatečnou průhlednost v kritériích přidělování této pomoci, jež je v kompetenci členských států.
Dnes není tato pomoc udělována s úmyslem udržení rafinérské činnosti a zachování pracovních míst. Nic také nemůže zaručit, že nebude tato pomoc využita jako "pobídka k přesídlení" do zemí mimo EU.
Tato nová reforma by se měla využít k vyjasnění této otázky.
Bohužel tomu tak není.
Věc je dnes v rukou Rady. Vyzývám ji, aby jednala co nejobezřetněji, a to především francouzské orgány, aby byla tato otázka, jež se týká pracovních míst našich občanů, konečně řádně vyjasněna.
Hélčne Goudin a Nils Lundgren  
Strana Junilistan podporuje radikální reformu trhu s cukrem v EU, aby došlo k jeho rychlé liberalizaci a země mimo EU, které produkují cukr, měli možnost soutěžit za férových podmínek.
Pozměňovací návrhy, které v této zprávě předložil výbor pro zemědělství a rozvoj venkova Evropského parlamentu, není nic víc než další pokus co nejvíc zabránit postupu reformy, aby mohla pokračovat ochranářská politika trhu. Pozměňovací návrhy by rovněž znamenaly zvýšení nákladů na průmyslovou restrukturalizaci existujících rafinérií, které by chtěla reforma dosáhnout, a rovněž větší přímé kompenzace pro subjekty na trhu s cukrem.
Junilistan nemůže dát podporu zprávě, která maří cíle reforem trhu s cukrem v EU a která by tyto reformy nevyhnutelně zmírnila a ohrozila by jejich dokončení. Stavíme se proti nestoudným pokusům porušit závazky, které jsme dali méně rozvinutým zemím.
Z uvedených důvodů proto hlasujeme proti této zprávě.
Ilda Figueiredo  
písemně. - (PT) Skutečnost ukázala, že v tomto i jiném odvětví má přesvědčování malých pěstitelů, aby se vzdali kvót a zanechali výroby, jako je navrhováno v případě pěstitelů cukrové řepy a výrobců cukru, za účelem podpory konkurence, opačný efekt; zvýrazní se tím nerovnosti ve vývoji a zvýší chudoba a exodus z venkova. Proto vystupujeme proti návrhům Evropské komise a zdůrazňujeme nutnost tuto politiku změnit a vzít v úvahu konkrétní realitu členských zemí a jejich výrobních potřeb.
Proto podporujeme potravinovou suverenitu a považujeme za nepřijatelné, aby musela země jako Portugalsko, které má jen omezenou produkci cukru, jež stěží pokrývá polovinu spotřeby v zemi, čelit povinnosti snížit svou kvótu cukru vyráběného z cukrové řepy. Domníváme se, že je nutné změnit liberalizující tendence, které vidíme v postupných reformách společné zemědělské politiky, a musí být přijata opatření na podporu pěstování cukrové řepy v jednotlivých zemích, čímž se podpoří zemědělství, které je v podstatě zaměřené na výrobu potravin, a to pomůže zachovat jak výrobu, tak pracovní místa.
Jaromír Kohlíček  
písemně. - (CS) Evropská unie je často oprávněně kritizována za zasahování v řadě odvětví. Zvláště kontroverzní jsou zásahy v oblasti potravinářství. Je pravda, že za některé potíže si mohou členské státy. Zde je typickým příkladem křečovitá snaha řady států střední a východní Evropy zlikvidovat v zemědělství prosperující zemědělská družstva.
V České republice k tomuto cíli směřovalo několik novel zákona o družstevnictví. Řada družstev se rozpadla, jiná se transformovala na jiné právnické subjekty. Přitom proběhla redukce výroby v řadě oborů, mj. i v pěstování cukrovky. Zároveň se podařilo velmi nešťastně odtrhnout provedenou privatizací zpracování od prvovýroby. Cukrovary tak vesměs získaly zahraniční subjekty a jedním z výsledků je doslova katastrofický stav cukrovarnictví v Čechách. Zisky z této tragické situace shrabují zahraniční subjekty, ztráty subjekty české. Jde o více než 20 % snížení výroby cukru v zemi, která 150 let cukr vyvážela. Nyní jej musí začít dovážet a zároveň hledat nové uplatnění pro zemědělské podniky, které se dosud pěstováním cukrovky zabývaly. Tento neudržitelný stav zprávy Kateriny Batzeli neřeší. Přesto jsme hlasovali pro, neboť alespoň na neuspokojivý stav upozorňují. Chtěl bych varovat ty, kteří považují dnešní dohodu za řešení problému. Věřím, že se k cukru opět vrátíme, a že výsledek bude bližší potřebám našich zemědělcům.
David Martin  
in writing. - Podporuji zprávu o reformě v cukrovarnictví, ačkoliv mě v této zprávě některé věci znepokojují. Nesouhlasím se zprávou pokud jde o záměr uplatnit postup stahování nadbytků cukru u cukrových rafinérií. Je to v kontrastu s návrhem Komise vyřadit rafinaci cukru z uvedeného postupu stahování. Vzhledem k tomu, že rafinérie nejsou přímou součástí režimu restrukturalizace, nemělo by mít snížení tradiční potřeby zásobování rafinérií stažením vliv na snížení přebytkového cukru na trhu v EU, protože EU musí nadále dodržovat mezinárodní povinnost dovážet určená množství surového cukru ze zemí AKT. Pozměňující návrh by však směřoval k oslabení dopadu opatření kvůli pobídkám pro zpracovatele cukrovky, aby své podniky zavřeli.
Brian Simpson  
písemně. - Budu hlasovat pro zprávu paní Batzeliové, protože je celkem zřejmé, že restrukturalizace cukrovarnického průmyslu je nutná.
Má jediná obava se týká pozměňovacího návrhu 31, který, pokud by prošel, by měl za následek to, že by si Evropská komise zachovala existující fond do roku 2011, a měl by negativní dopad na postup restrukturalizace.
Tato zpráva sice není dokonalá, ale shrnuje potřeby výrobců a zřejmou potřebu reformy tohoto odvětví. Mé jediné obavy se týkají účinku, jaký by jakákoliv restrukturalizace měla na producenty cukrové třtiny v rozvojových zemích. Musíme se každou cenu vyhnout restrukturalizaci, která chrání producenty cukrovky na úkor producentů třtiny a měl bych rád naději, že Komise zajistí, aby k tomu nedošlo, a přitom by to bylo stále spravedlivé vůči našim zemědělcům.
Catherine Stihler  
písemně. - Při hlasování o zemědělských zprávách jako je tato zpráva o cukru by měly oznámit členské státy, které na tom mají finanční zájem, že tomu tak je, nebo by se měly vzdát hlasování.
Bernadette Bourzai  
písemně. Musíme podpořit snahu Evropské unie dosáhnout do roku 2020 ambiciózního cíle, podle kterého bude 20 % z celkově spotřebované energie v Evropě pocházet z obnovitelných zdrojů. Obnovitelné zdroje energie znamenají pro Evropu mnoho výhod: nižší emise CO2, snížení evropské závislosti a příspěvek k vytváření pracovních míst a růstu.
Rozvoj všech obnovitelných energií však musíme monitorovat z hlediska udržitelnosti a pochopitelně v závislosti na schopnostech členských států, a dále musíme dbát na úspory energií cestou nižší spotřeby a vyšší energetické účinnosti.
Lituji, že podle směrnice o elektrické energii z obnovitelných zdrojů není kombinovaná výroba tepla a elektřiny povinná a povede k vytváření obrovských elektráren využívajících biomasu bez kombinované výroby tepla a elektřiny, které nejsou z energetického hlediska výkonné a destabilizují trh s dřevem pro průmyslové a energetické účely. Příklady mohu ukázat v mém vlastním regionu Limousin.
Jsem proto ráda, že Evropský parlament požádal, aby byla v centru zájmu budoucí rámcové směrnice o obnovitelných energiích otázka kombinované výroby tepla a elektřiny, a proto jsem hlasovala pro zprávu paní Thomsenové.
Edite Estrela  
písemně. - (PT) Hlasovala jsem pro zprávu paní Thomsenové o pracovním plánu pro obnovitelné zdroje energie pro Evropu, protože se domnívám, že rozsáhlejší investice do obnovitelných energií jsou nezbytné pro snížení externí energetické závislosti Evropské unie, snížení emisí CO2, a tedy pro pomoc s bojem proti změně klimatu.
Tato zpráva zdůrazňuje význam udržitelného využití biopaliv v odvětví dopravy, aby se snížila závislost na ropě a emise skleníkových plynů a zmírnil se dopad na životní prostředí.
Ilda Figueiredo  
písemně. - (PT) Jde o velice nevyrovnanou zprávu, i přes některé pozitivní změny ve srovnání s předchozí zprávou, zejména pokud jde o to, že připouští, že zdroje fosilních paliv se v blízké budoucnosti nevyhnutelně vyčerpají - přestože zde není žádná zmínka o vysokých cenách ropy - a o tom, že se uznává, že nedávno zbožštělá bioaliva přináší škody na životním prostředí a sociální problémy.
Zapomíná však na nutnost stanovení různých priorit energetické politiky zaměřených na snížení nákladů pro spotřebitele, racionalizaci spotřeby s cílem jejího snížení (a nejenom cestou energetické účinnosti), méně znečišťující veřejnou dopravu, a veřejnou politiku, která je opravdu v zájmu občanů.
Myšlenka na vytvoření společné evropské energetické politiky je pokus o nalezení cest pro větší podporu pro soukromé finanční skupiny, které fungují v tomto odvětví, přesahující suverénní práva každého členského státu na stanovení své vlastní energetické politiky.
Chybí zde také analýza plynných biopaliv; není zde zdůrazněna potřeba podpory výzkumu a vývoje bioplynu a nenajdeme zde zmínku o programu Cíl 2020. Důvodem je to, že hlavním cílem zprávy je zaručit větší zisky, především využitím trhu s obchodováním s emisemi skleníkových plynů.
Françoise Grossetête  
písemně. - (FR) Hlasovala jsem pro zprávu, která vyzývá členské státy k přijetí opatření ke zvýšení podílu obnovitelných energií ve své skladbě energetických zdrojů.
Obnovitelné zdroje se musí stát odrazovým můstkem k dosažení cíle zvýšit bezpečnost dodávek a současně snížit emise skleníkových plynů.
Cíl energetické účinnosti by neměl být považován za podmínku nutnou k dosažení cíle 20 % obnovitelných energií do roku 2020, ale za podmínku samu o sobě.
Vzniknou tak nová pracovní místa a podpoří se výzkum a inovace v energetickém odvětví. Myslím například na hledání širšího přístupu k ekologickým materiálům pro stavbu domů.
Obnovitelné zdroje jsou jednou z nejlepších cest k ochraně spotřebitelů a průmyslů před dopadem zvýšení vývozu energií a zvýšení cen paliv.
A konečně vítám svobodu zvolit si nejvhodnější obnovitelné zdroje energií, neboť potenciál vytváření některých energetických zdrojů se liší podle specifických geologických, hydrogeologických a klimatických podmínek v každém členském státě.
Ian Hudghton  
písemně. - Podpořil jsem zprávu paní Thomsenové a skutečně se domnívám, že by mělo být vyvinuto vyšší úsilí k podpoře obnovitelných zdrojů energií. V mé zemi, ve Skotsku, je na poli obnovitelných energií obrovský potenciál a skotská vláda nedávno oznámila svůj úmysl podpořit co nejširší škálu obnovitelných technologií. Domnívám se, že úsilí Skotska má zásadní úlohu v cílech EU pro nalezení obnovitelných technologií.
Hlasoval jsem proti stanovení 10 % cíle pro rostlinná paliva a pro úplné posouzení vlivů před tím, než se bude zvažovat jakýkoli možný cíl v oblasti biopaliv.
Výroba biopaliv může urychlovat globální oteplování kvůli rychlejšímu ničení lesů, rašelinišť, zdravé půdy a dalších ekosystémů, které představují propady uhlíku a napomáhají regulovat klima.
Jaromír Kohlíček  
písemně. - (CS) Zbožňuji laická vystoupení. Je vcelku jedno, v jakém oboru se laik s ideologickými klapkami na očích pohybuje. Výsledek je vždy stejný. Černobílý popis reality, nadšené závěry odtržené od skutečností tohoto světa. V některých oborech při realizaci navíc obrovské náklady a "nečekané problémy".
Zvláště okouzlující jsou vystoupení některých kolegů v oblasti tak lákavé, jako je biomasa a biopaliva. Elementární pravdou prověřenou praxí je v této oblasti fakt vysoké energetické náročnosti dopravy surovin, jejich zpracování a distribuce produktů.
Abychom tyto náklady snížili, je vhodné budovat malé výrobní jednotky, které alternativním palivem zásobují blízké okolí. Předpokládám, že z těchto poznámek je jasné, že tyto zdroje nemohou být řešením zásobování energiemi. Jde o relativně malé vylepšení dnešní bilance.
Podobnou váhu mají rychle se rozšiřující kolektory pro předehřátí teplé užitkové vody a některé jiné obnovitelné zdroje energie.
Zásadní bude pro zásobování velkých měst a průmyslu v nejbližších 10 letech, velká výroba elektrické energie a dodávky zemního plynu. Pokud chceme plnit závazky Kjótského protokolu, potom je nezbytné u zemí s vysokým růstem HDP budovat i velké zdroje elektrické energie. A to mohou být pouze další bloky jaderných elektráren. Jinak se Evropská unie stane brzy silně závislou na dovozu elektřiny. Na tom romantické blouznění laiků nic nezmění.
Romano Maria La Russa  
písemně. - (IT) Zprávu paní Thomsenové, která potvrzuje nutnost dosáhnout do roku 2020 podílu 20 % energií z obnovitelných zdrojů, jsem podpořil. Bude to velká výzva pro všechny evropské země a nesmíme se již dál snažit této výzvě vyhýbat nebo požadovat, aby ji plnily jen nejčestnější a nejprozíravější země.
Myslím, že je nutné stanovit odlišné národní cíle, rovnoměrně rozdělené s ohledem na existující úrovně obnovitelných energií, skladbu energetických zdrojů a různý potenciál rozvoje, který plyne z různých klimatických, geologických a územních podmínek v členských státech. Obnovitelné zdroje představují budoucnost. Do inovací a technologií bude nutné věnovat obrovské investice, aby mohla Evropa vyřešit v rozumném čase problém energetické závislosti a přitom zajistit pro uživatele přijatelné ceny.
Domnívám se však, že bychom měli uvažovat pragmaticky a vyhnout se tomu, abychom podlehli pokrytectví. Myslet si, že výroba obnovitelných energií nám sama o sobě umožní tyto ambiciózní cíle splnit, je nereálné, i když nás mohou předsudky a často ideologické názory některých levicových a zelených politiků přesvědčovat jinak.
Ze střednědobého hlediska může Evropu zachránit smíšená skladba energetických zdrojů, která bude zahrnovat i ne zcela obnovitelné energetické zdroje jako je atomová energie, jež, ať chceme či nechceme, tvoří třetinu produkce elektřiny v Evropě.
(Vysvětlení hlasování zkráceno podle pravidla 163 jednacího řádu)
Kartika Tamara Liotard
(GUE/NGL), písemně. - (NL) Vzhledem k tomu, že naše strana, nizozemská Socialistická strana, přikládá velký význam obnovitelným zdrojům energie a cítí, že je toho nutné podniknout víc na širší rovině, nehlasovali jsme proti návrhu. Obsahuje však několik velice negativních bodů. Naprosto odmítáme atomovou energii jako udržitelný a obnovitelný zdroj energie. Navíc nesouhlasíme s myšlenkou, že na evropské úrovni je nutné liberalizovat energetické trhy. A konečně jsme toho názoru, že solární, větrná a vodní energie jsou lepší alternativy než biopaliva.
Diamanto Manolakou  
písemně. - (EL) Návrh Komise stanovit 20 % cíl výroby energie z obnovitelných zdrojů, kterého musí dosáhnout všechny členské státy a který musí být začleněn do národních akčních plánů, by byl přijatelný, pokud by jeho cílem bylo splnit potřeby obyvatel, snížit energetickou závislost, ušetřit energie, ochránit životní prostředí a potvrdit, že jsou energetické produkty veřejným jměním, a ne komoditou.
Hlavní směry EU však směřují k rentabilitě pro investory a využití obnovitelné energie k vydláždění cesty pro soukromý kapitál, při zaručení rentability obnovitelné energie. Jakkoliv jsou obnovitelné zdroje energie přirozené a nevyčerpatelné a přispívají ke snížení využití znečišťujících látek, životní prostředí je dál ruinováno ve jménu zisku. Příkladem je nekontrolovaná podpora větrných elektráren pro soukromý zisk, a to i v oblastech, které jsou pod ochranou programu NATURA.
Životní prostředí je tedy pokrytecká záminka maskující liberalizaci energetického odvětví a její dopady na zájmy obyvatel. S energií se zachází spíše jako s komoditou, než s běžným aktivem.
A pokud jde o biopaliva, je provokace využívat potravinové produkty k výrobě energie, a ne k nakrmení milionů lidí, kterým hrozí smrt hladem.
Andreas Mölzer  
písemně. - (DE) I když je požadavek obnovitelných energií důležitý, nesmí rozhodně sloužit k tomu, aby v souvislosti s ústavou EU byla zadními vrátky ještě více okleštěna suverénní práva členských zemí. Vzhledem k tomu, že tento bod zatím nenašel do této zprávy cestu ani k tomu nebylo podáno vysvětlení, musím zprávu odmítnout.
Soustředění se na nákladné atomové elektrárny zabrzdilo na příliš dlouhou dobu rozvoj ostatních energetických technologií. Rozpočet na výzkum v oblasti jaderné energetiky je stále sedmkrát až osmkrát vyšší než částky určené na obnovitelné energetické zdroje a energetickou účinnost. Pokud to Evropská unie myslí s obnovitelnými zdroji energie ve svém plánu vážně, musí zajistit spravedlivější rozdělování dotací, ale o tom není ve zprávě, o které hlasujeme, ani zmínka.
Luís Queiró  
písemně. - (PT) Nárůst spotřeby je známkou celkového (i když ne vždy vyrovnaného) zlepšení životních podmínek. Opatření zaměřená na potírání negativních efektů zvyšující se spotřeby by proto měla myslet na to, že jedním z faktorů rovnováhy je, že růst se nesmí změnit. To potom nechává možnost jednat na dvou frontách: racionalizovat spotřebu a zlepšovat účinnost (především energetickou účinnost) toho, co vyrábíme. Znamená to, že mnoho z toho, čeho se musíme pokusit dosáhnout, závisí na výzkumu a inovacích.
Schválené usnesení zcela oprávněně podtrhuje, že "obnovitelné zdroje energie jsou základním prvkem udržitelné smíšené energetické skladby, které přispívají k: snížení dovozní závislosti a diverzifikaci skladby používaného paliva; snížení emisí CO2 a jiných emisí; rozvoji nových inovativních technologií; a poskytování příležitostí k zaměstnání a regionálního rozvoje"; z toho kromě jiného vyplývá, že by se mělo více využívat programů EU v oblasti výzkumu a vývoje, aby se podpořil rozvoj technologií využívání energie z obnovitelných zdrojů.
Takže když si to zrekapitulujeme: souhlasím s přijatým přístupem a podporuji vyšší investice na tyto účely. To je hlavní důvod, proč jsem hlasoval pro zprávu.
Lydia Schenardi  
písemně. - (FR) Plně podporujeme prosazování obnovitelných energií, ať už to bude na dopravu, vytápění budov nebo výrobu elektrické energie. Jako všichni naši kolegové zde v ní vidíme cestu, jak ochránit životní prostředí, ale také jak snížit naši energetickou závislost.
Nemůžeme však podpořit zprávu paní Thomsenové. Především proto, že jeho skutečný cíl není ekologický nebo ekonomický, ale dogmatický: Jak se uvádí ve zdůvodnění, cílem je zavést na evropské úrovni společnou energetickou politiku a tento cíl musí mít přednost před vším ostatním. Energetická politika, otázka suverenity a nezávislosti, však musí spadat pouze do vnitrostátní kompetence. Nesmí to v žádném případě znemožňovat spolupráci a solidaritu.
Návrhy ve zprávě nám navíc nepřipadají dostatečné k zajištění toho, že se skutečně bude přihlížet k národním zvláštnostem: nejen k zeměpisným vlastnostem, ale také ke specifickým hospodářským omezením. Text rovněž mlčí ke způsobům pomoci zemím, které jsou v této oblasti nejméně rozvinuté, aby mohly dosáhnout závazného univerzálního cíle.
Říkám ano obnovitelným energiím, ale ne jako zámince pro rozšířené pravomocí Evropské unie.
Brian Simpson  
písemně. - Obnovitelná energie v Evropě je důležitá otázka, které se podle mého nedostává takového uznání, jaké by si zasloužila. V tomto období energetické krize, globálního oteplování a klesajících zásob nejtradičnějších fosilních paliv, je správné, že bude Parlament zkoumat lepší využití obnovitelné energie. Rád bych nicméně také zdůraznil, že máme v Evropě stále velké zásoby uhlí a s rozvojem čistých uhelných technologií kladu otázku, zda nebylo naše upuštění od využití uhlí jako zdroje energie předčasné?
Zprávu podpořím, ale myslím si, že musíme být realističtí v tom, čeho lze dosáhnout s větrnou energií nebo energií vln, zejména když v EU čelíme stále rostoucím energetickým požadavkům. Myslím, že je správné požadovat po Komisi, aby vypracovala akční plány zahrnující obnovitelné energie včetně větru, vln a slunce a aby rozvíjela strategie pro biopaliva. Ačkoliv pokud jde o tuto otázku, musíme dohlédnout na to, abychom ekologicky nezachraňovali planetu a nedívali se, jak lidé umírají hlady, proto je správným postojem požadavek výboru dosáhnout spravedlivé rovnováhy mezi produkcí potravin a energie.
Kathy Sinnott  
písemně. - V mé zemi, Irsku, představuje energie spojená s bydlením přibližně 25 % celkové konečné energetické spotřeby. Velká část této počítané energie byla spojena se spotřebou energie na vytápění. Energetická spotřeba v domácnostech je vyšší než je nutné, protože lidé žijící v nehospodárných obydlích musí spotřebovat na vytápění víc energie.
Zlepšení energeticky efektivního bydlení lze často dosáhnout několika realitně jednoduchými a nepříliš nákladnými kroky, jako je namontování termostatů na radiátory nebo používání spotřebičů s menší spotřebou. Další opatření zahrnují instalaci systémů ústředního topení, izolace dutých zdí nebo podkroví. Posledně zmíněná možnost může představovat z krátkodobého pohledu problém, ale její dopad je dlouhodobý.
Chtěla bych vyzvat vlády, aby propagovaly izolaci domů a další opatření, která jsem zmínila. Podporou těchto opatření lze ušetřit náklady na energii a pomoci životnímu prostředí. Vlády by mohly podpořit snížení DPH na stavební úpravy. Lepší izolace by mohla snížit spotřebu energie v domácnostech až o 5 %.
Peter Skinner  
písemně. - Budu volit pro tuto zprávu a domnívám se, že její celkové cíle se dobře vyrovnávají s horizontem trvalých obav o energetickou bezpečnost. Energie z obnovitelných zdrojů jsou významnou stránkou naší výroby elektřiny v budoucnosti, ale nyní musíme stále pracovat s existující výrobou energií. Dokáže-li Evropská unie položit důraz na technologie, které ji přenesou do 21. století, bude také v nadcházejících letech využívat konkurenčních výhod v tomto odvětví.
Bart Staes  
písemně. - (NL) Zpráva o Pracovním plánu pro obnovitelné zdroje energie je výborná věc. Jasně říká, že příští roky jsou nesmírně důležité a že potřebujeme právní rámec na podporu postupu spolurozhodování, aby se zvýšil současný podíl energie z obnovitelných zdrojů ve skladbě využívaných energií ze 7 % na 20 % v roce 2020.
Zpráva správně poukazuje na obrovský potenciál pobřežních zdrojů využívajících energii větru: ta by mohla představovat 15 % z celkové energetické poptávky EU v roce 201, čímž by se rovněž vytvořilo 368 000 nových pracovních míst. Nutný otazník byl právem položen k otázce rozvoje biopaliv, samozřejmě s ohledem na nutnost trvale udržitelných výrobních metod a přiměřené rovnováhy mezi výrobou potravin a energií. Skupina Zelených / Evropské svobodné aliance by to řekla poněkud ostřeji, a proto žádá provedení seriózní analýzy týkající se účinků biopaliv na klima, životní prostředí, sociální strukturu a zajištění potravin.
Je škoda, že ve zprávě zůstal cíl biopaliv nezměněný, ve výši 10 %. Dalším minusem zprávy je bod E, ve kterém zájmové skupiny z jaderného odvětví navrhují jadernou energii jako jakousi "přemosťující" technologii. S tím Zelení nesouhlasí, a proto předkládáme pozměňovací návrh 2. Obecně jde o pečlivou zprávu, která si zaslouží naši podporu.
