A szavazáshoz fűzött indokolások
Carlos Coelho  
írásban. - (PT) Itt van előttünk a Finn Köztársaság kezdeményezése, amelynek célja az elemzési fájlok szabályzatának hozzáigazítása a hatályos jogszabályhoz.
A 2003. évi jegyzőkönyv azonban, amely ez év áprilisában lépett hatályba, módosítja az Europol Egyezmény harmadik címét, és különösen az elemzési fájlok létrehozására és az ilyen fájlokban lévő személyes adatok gyűjtésére, feldolgozására, felhasználására és törlésére vonatkozó részt.
Ez azt jelenti, hogy az elfogadott végrehajtási szabályokat ennek megfelelően kell módosítani.
Ezért ez egy olyan intézkedés, amely, bár ideiglenes, szükséges és helyénvaló.
Ez az intézkedés csak korlátozott időszakra lesz hatályban, mivel valamennyi előző jogszabályt eltörlik, amikor a Tanácsnak az Európai Rendőri Hivatal létrehozásáról szóló határozata hatályba lép.
Hubert Pirker
(DE) Elnök úr, én megszavaztam ezt az állásfoglalást, de van egy pontja, amelyet szeretnék kiemelni - az európai védekező erő létrehozására való hivatkozás. Van itt nálunk az Európai Parlamentben egy tendencia, amely szerint konkrét eseményekre úgy reagálunk, hogy azonnal egy új intézmény létrehozását vagy egy új pozíció kialakítását követeljük.
Ebben az esetben ismételten nagyon világossá kell tenni, hogy a természeti katasztrófák kezelésének felelősségét egyszerűen nem lehet és nem szabad kivenni a tagállamok kezéből: épp ellenkezőleg, az elsődlegesen az ő felelősségük, és az ő hatalmukban van a megelőző intézkedések meghozatala és annak biztosítása, hogy a tűzoltóságok a lehető legjobb felszerelést és képzést kapják, hogy hatékonyan küzdhessenek meg a katasztrófákkal. Kivételes esetekben, szélsőséges katasztrófa esetén természetesen lehet folyamodni az Európai Unió támogatásáért és szolidaritásáért, amelynek a beavatkozását kívánják kérni. Az elsődleges felelősségnek azonban a tagállamoknál kell maradnia.
Agnes Schierhuber
(DE) Elnök úr, én megszavaztam a természeti katasztrófákról szóló állásfoglalást, mert ismételten bebizonyosodott, hogy Európa nem sebezhetetlen az extrém helyzetekben, és szüksége van az EU szolidaritására. Annak azonban egyértelműnek kell lennie, hogy sokkal jobb koordinációra van szükség, és nem engedhetjük meg, hogy olyan helyzet forduljon elő, amikor az EU-tagállamoknak harmadik országokból kiegészítő segítségre van szükségük, mert nem vagyunk olyan helyzetben, hogy magunk biztosítsuk a szükséges segítséget. A tagállamok előtt álló kihívás a jobban szervezett segélynyújtó szervezetek kialakítása, különösen ahol önkénteseket alkalmaznak, például a lehető legjobb képzés és felszerelés biztosításával a tűzoltóságok számára.
Az elhullott háziállatok és vadállatok ártalmatlanítása súlyos probléma, amelyet a lehető leghamarabb meg kell oldani egyrészt, hogy a járványveszélyt megelőzzük, másrészt, hogy a környezetben okozott kárt csökkentsük.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök úr, én is megszavaztam az állásfoglalást, bár véleményem szerint nem engedhető meg, hogy a rettenetes erdőtüzek miatt tovább duzzasszuk az EU intézményeit. Véleményem szerint sem az európai polgári védelmi ügynökség, sem az európai katasztrófaintervenciós erő nem lenne képes hatékony védelmet biztosítani az Európai Unióban előforduló természeti katasztrófákkal szemben. Valószínűbb, hogy ezek csak a bürokráciát és a költségeket növelnék.
Amire szükségünk van, az a nemzetközi együttműködés javítása, hogy készen álljunk a jövő természeti katasztrófáira; kellő módon karban kell tartanunk tűzoltóságainkat, de az erdeinket is, hogy ilyen méretű katasztrófák egyszerűen ne fordulhassanak elő a jövőben.
Glyn Ford
Elnök úr, el kell mondanom, hogy a saját frakcióm szavazási listáján ez a természeti katasztrófákról szóló határozat erdőtüzek néven szerepel, pedig az e nyári természeti katasztrófák ennél szélesebb területet fogtak át, és szeretném felhívni a figyelmet az évszázad az én régiómban bekövetkezett legnagyobb árvízére. Egyharmadmillió ember maradt több mint egy hétig ivóvíz nélkül. Négyezer otthon sérült meg jelentősen, tízezreket kellett kiköltöztetni, és mindez összesen százötven millió euróba került.
Remélem, hogy kormányom az Európai Bizottság segítségéhez fog folyamodni, hogy a régióm körzetein és városain, és más brit területeken segítsen azon költségek kompenzációján, amelyek különben a lakosság egy igen szűk rétegének vállát nyomnák.
Elnök
A állásfoglalásra irányuló indítvány címe "természeti katasztrófák”, és az javított.
Linda McAvan
Elnök úr, szeretném a Ford úrnak az egyesüli királyságbeli természeti katasztrófákkal kapcsolatban tett megjegyzéseire reagálni. Talán nem mindenki hallott róla, de 40 000 lakóingatlant öntött el az ár. Kilencszáz iskolát érintett az ár. A fő vasútvonalak még mindig le vannak zárva. Mezőgazdasági földek is víz alá kerültek, többek között az EK babtermelésének 75 százaléka. Az én régiómban, Yorkshire-ben és Humberben több ezer ember érintett, akik közül sokan még mindig nem térhettek vissza lakóhelyükre.
Mivel az EK kormánya immár szolidaritási segélyért folyamodott, szeretnénk kérni a Bizottságot, hogy minél hamarabb válaszoljon erre, ugyanekkor szeretnénk megkérni az EU összes intézményét, hogy legyen a klímaváltozás a fő prioritásuk. Remélem, a következő hónapban a Ház elé kerülő fontos joganyag kapcsán a kollégák nem felejtik el az e nyáron történt természeti katasztrófákat, és biztosítják hozzájárulásunkat a klímaváltozás hosszú távú ügyéhez, és remélem, nem történik több olyan méretű természeti katasztrófa, mint amilyen ezen a nyáron.
Nirj Deva
Elnök úr, én is támogatom, hogy lehessen az Európai Bizottsághoz fordulni pénzügyi segítségért. Az én délkelet-angliai régióm hasonló károkat szenvedett el, különösen Oxfordshire-ben és Berkshire bizonyos részein, és én, valamint kollégám, Hannan úr, az Európai Bizottsághoz fordultunk rendkívüli segélyért. Azért szólalok fel, hogy felkérjem a Bizottságot, gyorsítsa fel a segély ügyét, hogy délkelet-angliai régiómban visszaállíthassuk a normális viszonyokat.
Françoise Castex  
írásban. - (FR) Az ezen a nyáron előfordult természeti katasztrófákról szóló állásfoglalás szavazása során ki akartam fejezni szolidaritásomat az áldozatok családjaival, és azokkal, akik az elpusztított régiókban élnek. Ez egyben a köszönet kifejezése is mindazoknak a szakembereknek, önkénteseknek és helyhatóságoknak, akik, illetve amelyek segítettek a tűzoltásban és az árvizek áldozatainak mentésében.
Azt hiszem, sürgős szükség van vészhelyzeti közösségi segélyezési intézkedések, különösen pénzügyi intézkedések létrehozására, hogy segíthessünk a súlyos kárt szenvedett régiók felélesztésében. Helyre kell állítanunk az érintett területek termelési kapacitásait is, meg kell próbálnunk ösztönözni több munkahely teremtését, és megfelelő lépéseket kell tennünk a munkahelyek és más bevételi források elvesztéséből adódó társadalmi költségek ellentételezésére.
Engem még mindig nyugtalanít a szélsőséges időjárás által okozott katasztrófák növekvő száma, ami szakértők véleménye szerint nagyrészt a globális felmelegedést okozó klímaváltozásnak tudható be. Ezért sürgetem a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket a kiotói kötelezettségvállalások betartásának garantálására.
Den Dover  
írásban. - Miközben támogatom a természeti katasztrófákról szóló állásfoglalásra irányuló közös indítvány megszavazását, a brit konzervatívok ódzkodnak egy "európai erő” (9. bekezdés) megalakításától, mivel úgy véljük, inkább a tagállamok hatáskörében kellene tartani a megelőzést és a gyors reagálási képességeket.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Ezt az állásfoglalást jónak tartjuk és javasoljuk annak megszavazását, de fel kell hívnunk a figyelmet néhány fontos javaslat hiányára (a korábbi EP-állásfoglalásokra való több hivatkozás ellenére), és más javaslatok megkövetelésére, amelyekkel kapcsolatban súlyos kétségeink vannak.
Így ragaszkodnunk kell ahhoz, hogy szükség van a szolidaritási alap szabályozásának felülvizsgálatára, hogy az fedezze a regionális katasztrófákat, hozzon létre mechanizmusokat az érintett emberek támogatására, és nyújtson segítséget az újraerdősítéshez, kellő figyelemmel a klímaváltozás által okozott súlyos katasztrófák megelőzésére. Szükség van olyan mezőgazdasági biztosítási rendszerre, amelyet az Európai Unió finanszíroz, hogy olyan vészhelyzetek esetén mint a szárazság, a tűz vagy az áradások, a gazdák számára biztosítson minimális jövedelmet.
Lényeges, hogy a megelőzés politikáját válasszuk a természeti katasztrófák problémájára, amely különösen a mediterrán területet érinti, és radikális változásokat vezessünk be a közös agrárpolitikában, hogy felléphessünk a kis- és közepes méretű gazdaságok és családi gazdaságok hanyatlása ellen azzal, hogy ösztönözzük a mezőgazdasági termelést, a biodiverzitást és a földek birtokba vételét.
Kétségeink vannak a közösségi polgári védelmi mechanizmussal kapcsolatban, mert arról kiderülhet, hogy csak egy újabb módja a nemzeti szuverenitás fontos vonatkozásai megszüntetésének, például a természeti erőforrások, különösen az erdők és erdős vidékek kezelése tekintetében.
Genowefa Grabowska  
írásban. - (PL) Mi már néhány éve a Parlament őszi ülésszakát az Európát a nyáron érő természeti katasztrófák tragikus körülményeinek tárgyalásával nyitjuk meg. A szárazság, a hőhullámok, az áradások és a tüzek pusztítják Európát. Ha ehhez hozzávesszük a természeti erők által okozott ipari katasztrófákat, olyan Európa képét látjuk magunk előtt, amelynek polgárai tehetetlenül állnak a természet romboló ereje előtt.
Ebben az évben több mint hatvanan haltak meg a tüzekben Görögországban, sok család minden tulajdonát elvesztette, és több ezernyi hektár erdő és olajfaliget vált füstté. Ez valóban tragikus kép. Tudom, hogy mit jelent egy ilyen tragédia. Az én hazámat áradások sújtották, és tragikus bányabalesetek miatt is sok áldozatunk volt. Ezért szeretném szimpátiámról és az európai szolidaritásról biztosítani a családokat, a görög katasztrófa áldozatainak szeretteit, valamint a tüzek által érintett régiók lakosait.
Ugyanakkor nem hiszem, hogy Európa megengedhetné magának, hogy passzívan álljon az ilyen eseményekkel szemben. Ez nem csak az EU pénzügyi támogatását jelenti, ami lehetővé teszi a katasztrófák által sújtott régiók újjáépítését. Mindenekelőtt fel kell készülnünk a hatékonyabb megelőzésre és a korai figyelmeztető mechanizmusra az EU-n belül, ami, ha nem is teszi lehetővé a katasztrófák elkerülését, minden bizonnyal mérsékelné azok következményeit. Bár a lakosság katasztrófákkal szembeni védelme az egyes államok felelőssége, gondolkoznunk kellene a nemzeti válságellenőrzési politikák hatékonyabb monitorozásáról, és talán még egy közös gyors reagálású erőről is ilyen katasztrófák esetére.
Pedro Guerreiro  
írásban. - (PT) Szeretnék kifejezést adni legmélyebb szomorúságunknak a tavaszi súlyos erdőtüzek által különösen Görögországban szedett áldozatok miatt, és szolidaritásunknak családjaikkal és mindazokkal szemben, akiket ez sújtott.
Most azonban cselekedetekre van szükség, nem szavakra. Az EU-nak aktiválnia kell a szükséges pénzügyi instrumentumokat és anyagi erőforrásokat, hogy az érintett emberek szükségleteit kielégíthesse, és előmozdítsa az érintett régiók társadalmi, gazdasági és környezeti helyreállítását.
Az eddig felvetett pontokkal kapcsolatban emlékeztetnék néhány javaslatunkra, amelyeket 2003-ban és 2005-ben nyújtottunk be, és amelyek most is éppen olyan helytállóak:
fenn kell tartani a regionális katasztrófák támogatásra való jogosultságát a Szolidaritási Alapból;
el kell ismerni a természeti katasztrófákat, különösen azokat, amelyek a mediterrán területet érintik, ahol az erdőtüzek és a szárazság több mint 90%-át jegyzik;
létre kell hozni egy közösségi programot az erdők és erdős területek tűz elleni védelmére;
meg kell vizsgálni egy mezőgazdasági katasztrófaalap létrehozásának lehetőségét;
külön figyelmet kell szentelni a leghátrányosabb helyzetű régióknak természeti katasztrófák esetén.
Végezetül, szeretnék rámutatni arra, hogy amennyiben a folyamatosan növekvő katonai költségvetésbe beállított összegeket inkább a természeti katasztrófák megelőzésére és azok leküzdésére, valamint az érintett területek helyreállítására fordítanánk, az ilyen katasztrófák előfordulása és következményei lényegesen csökkennének.
Carl Lang  
írásban. - (FR) Augusztus végén Görögország a valaha volt legsúlyosabb természeti katasztrófát élte át. A Peloponnészosz hatalmas területein tomboló tüzek első részleges következménye 63 halott, több mint 40 000 megégett szarvasmarha, 250 000 megégett olajfa, és több százezer hektárnyi erdő, amely füstté vált.
A Kostas Karamanlis miniszterelnök által bejelentett háromnapos nemzeti gyász nem fedheti el, hogy az állam teljesen elbukott, amikor polgárait kellett volna megvédenie, és abban, hogy a lángoktól körülölelt falusiak segítségére siessen egy olyan országban, ahol a perzselő nyarak és a tűzveszély szokásosan megjelenik.
Nemcsak az emberi erőforrások és a felszerelés hiányára láttunk mindenütt bizonyítékot, hanem arra is, hogy nem terveztek előre, és nem koordinálták a műveleteket. Az előző PASOK-kormányokhoz hasonlóan, az Új Demokrácia kormánya sem tett semmit, hogy megakadályozza a tüzek terjedését és borzalmát. Mindenféle lelkiismeret-furdalás nélkül, tisztán politikai okokból a miniszterelnök bejelentette miközben Görögországban mindenütt tüzek törtek ki, hogy a választásokat terv szerint megtartják. Támogatva a görögöket, akik saját politikusaik áldozataiként szenvedtek, reméljük, hogy a jövőben a felelőtlen kormányok helyére felelős kormányok lépnek.
David Martin  
írásban. - A nyári természeti katasztrófákról szóló állásfoglalás mellet szavaztam, és különösen örülök az EU szolidaritási alapja létrehozatalának, amely a tagállamok rendelkezésére áll az ilyen szerencsétlenségeket követően. Ez egy hasznos kifejeződése a szolidaritásnak, amely valóban segíti az EU országait és polgárait szükség idején.
Sebastiano 
írásban. - (IT) Azok a borzalmas tüzek, amelyek különösen Görögországot és Dél-Olaszországot sújtották ezen a nyáron, áldozatokat hátra hagyva, és több ezer hektárnyi erdős és mezőgazdasági területet pusztítva el, ismételten rávilágítanak a tagállamok polgári védelmi erői gyors reagálású intézkedései jobb koordinációjának sürgető szükségére.
E végett most már világos, hogy létre kell hozni az Európai Polgári Védelmi Ügynökséget, hogy koordinálja és irányítsa a katasztrófák okainak kiküszöbölését, illetve megelőzését célzó intézkedéseket.
Ez az ügynökség - amelynek a felállítását a szerző számos alkalommal javasolta a Bizottságnak az Egyesült Államok Federal Emergency Management Agency [Szövetségi Vészhelyzetkezelési Ügynöksége] pozitív tapasztalatai alapján - nemcsak a minden évben a mediterrán országokban óriási károkat okozva pusztító tüzek elleni fellépésért lenne felelős, hanem gyorsan intézkedne mindenféle természeti események által okozott katasztrófák, például az olyan áradások esetén is, amelyek Bulgáriát sújtották a közelmúltban, vagy közreműködhetne az ember által okozott események után következő veszélyhelyzetek megoldásában.
Hangsúlyozni kell, hogy a katasztrófák jellegükben lehetnek nemzetek felettiek, és Európában nem kellene kizárólag az önként jelentkezők bőkezűségére vagy az érintett állam képességeire és erőforrásaira támaszkodnia, hanem rendelkeznie kell elegendő emberi és pénzügyi erőforrással, és megfelelő felszereléssel ahhoz, hogy gyorsan cselekedhessen.
Luís Queiró  
írásban. - (PT) A következetesség kedvéért, tekintettel arra, amit elmondtunk a múltban, és amit az Európai Szolidaritási Alaptól elvárunk, én egyértelműen megszavazom ezt az állásfoglalást. De ez a szavazat nem csak a következetességről szól.
Az európai integrációnak megszámlálhatatlan egyéb előnye mellett megvan mérethez és méretgazdaságossághoz fűződő előnye, ami a szolidaritással együtt jár. Anélkül, hogy bármilyen módon csökkentenénk a tagállamok és kormányaik felelősségét, lehetséges és kívánatos is a természet és nem pedig a földdel való gazdálkodás hibái által okozott katasztrófákkal, és azok egyre kiszámíthatatlanabbá válásával Európa szintű szolidaritási erőfeszítéssel szembeszállni.
Kitartva ezen álláspont mellett, nem hagyhatjuk azonban ki az emberi tényezőt, amikor egy bűnöző kezd el gyújtogatni, vagy amikor egy földgazdálkodási terv nyitja meg az utat az ilyen katasztrófák előtt vagy súlyosbítja következményeiket. Én ezért úgy vélem, itt az ideje, hogy felülvizsgáljuk számos politikánkat, különösen az erdőgazdálkodás és a vidékfejlesztés terén, de nem csak itt: környezeti intézkedéseinket is meg kell vizsgálnunk, hogy megakadályozzuk, hogy az ember még destruktívabbá váljon, mint a természet romboló ereje.
Frédérique Ries  
írásban. - (FR) Több mint 60 halott és 184 000 hektárnyi felégett föld: a Görögországot augusztus végén sújtó tüzek ezt hagyták maguk után.
Európa nem passzív megfigyelő volt. A szolidaritás megjelent a tavaly márciusban megszavazott "Európai gyorsreagálású instrumentum” révén, ami egy közös polgári védelmi rendszer, amelyben 30 állam erőforrásokat, például tűzoltó légi járműveket, tartálykocsikat és szakképzett személyzetet ("zöldsapkásokat”) bocsát az ember vagy természet által okozott katasztrófáktól sújtott országok rendelkezésére.
Én nem vagyok ádáz híve a kompetenciáknak Európára történő szisztematikus átruházásának, de úgy vélem, hogy érdemes lenne létrehozni egy közösségi polgári védelmi rendszert, mivel a természeti katasztrófák nem ismerik a határokat. Ezt már többször is elmondtam ebben a Házban, különösen 2003-ban a katasztrofális portugáliai tűzvész idején.
Az Európai Uniónak sürgősen demonstrálnia kell előnyeit. Modellként kell szolgálnia arra, hogy Európa valamennyi állampolgára között létezik a szolidaritás, és nem csak ennek a konkrét katasztrófának az idején.
Gilles Savary  
írásban. - (FR) A katasztrofális vihar 1999 decemberében, árvizek 2002-ben Közép-Európában, tűzvész Portugáliában és Spanyolországban 2004-ben, és most a görögországi tűzvész, amelyben emberek veszítették életüket, még Romániában és Bulgáriában is: minden alkalommal van egy erőteljes érzelmi reakció, Európa minden alkalommal szimpatizál, és a Bizottság minden alkalommal megígéri, hogy javítani fogja a szolidaritási és segélymechanizmusait.
Éppen itt, 2000. január 18-án kértem a közbiztonsági Eurocorps létrehozását, és ezt a gondolatot Barnier biztos is magáévá tette 2006. májusi jelentésében.
Itt, ebben a Parlamentben hiába kértük az 1992. évi rendelet megújítását, amelynek alapján finanszírozni lehetne a tűzmegelőzési felszereléseket, mint például a tűzgátakat, a hozzáféréshez szükséges utakat és a monitorozó rendszereket.
Most azonban nem várhatunk a következő katasztrófáig, még több áldozatig. Váltsuk a Barnier-javaslatot gyakorlattá. Létezik egy katonai Eurocorps. Európa miért ne hozhatná létre a közbiztonsági Eurocorpsot a maga számára, hogy védelmet nyújtson polgárainak a természeti és véletlenszerű kockázatok ellen?
Akkor fel kellene kérnünk a tagállamokat, hogy készítsenek terveket az erdőtüzek megakadályozására, és segítsük őket, bátorítsuk őket, hogy ezeket egy speciális finanszírozási instrumentumon keresztül finanszírozzák, hasonlóan, amint azt a régi 1992. évi rendelet szabályozta.
A klímaváltozással szembesülve egész Európa érdeke, hogy ambiciózus megelőző politikákat vezessünk be.
Miroslav Mikolášik
(SK) Ami a régiókat illeti, tekintetve, hogy szerepük a jogalkotási folyamatban azt jelenti, hogy gyakran közvetlenül felelősek az EU-jogszabályok végrehajtásáért és érvényre juttatásáért, a jobb szabályozás megvalósítása rendkívül fontos. Az európai jogalkotásra vonatkozó konzultációs folyamatban - amennyire csak lehetséges - a nemzeti kormányok és helyi önkormányzatok különféle szintjein lévő testületeknek, a gazdasági és szociális partnereknek, a civil társadalom és a nem kormányzati szervezetek képviselőinek aktívan kell részt venniük.
Szerepük hasonlóan fontos a jogszabályok tagállamokra gyakorolt befolyásának és hatásának értékelésében. Ez javítani fogja az előkészületben lévő jogszabályok minőségét, egyértelműségét és átláthatóságát, miközben figyelembe veszi a helyi vagy regionális feltételeket és eltéréseket. Így megelőzhetjük a téves értelmezéseket, és a jogszabályok átültetésének és végrehajtásának késedelmeit is.
Zita Pleštinská
(SK) Parlamenti mandátumom hatókörében én találkozom olyan állampolgári panaszokkal, hogy az EU-jogszabályok átültetése során néhány tagállam olyan kötelezettségeket ró rájuk, amelyek meghaladják a kérdéses jogszabály előírásait. A polgárokat szükségtelen adminisztrációs terhek sújtják, amelyek ellenszenvessé teszik előttük az elfogadandó EU-jogszabályt.
Én megszavaztam az Európai Unióban a jogalkotás minőségének javításáról szóló jelentést, amely az én módosításaimat is tartalmazza, mivel az nagy lehetőséget kínál arra, hogy új szempontból közelítsük meg az európai jogalkotást. Az európai jogszabályokat az uniós polgárok életének egyszerűsítése érdekében alkotjuk, és nem cél, hogy azokkal terheljék őket, ezért azokat egyszerű és érthető módon kell megszövegezni, a hangsúlyt a minőségre és nem a mennyiségre helyezve. Ugyanakkor, ha az érintett feleket minden szinten hatékonyan és időben tájékoztatják az EU-jogszabályok átültetéséről, ez biztosítja, hogy a polgárok nagyobb bizalommal forduljanak az európai projekt felé.
David Martin  
írásban. - A jobb szabályozásról szóló jelentést megszavaztam. Erőteljesen támogatom, hogy a szabályozást a lehető legolcsóbbá és a leghatékonyabbá tegyék, hogy az segítsen az európai gazdaság versenyképességének javításában, és egyidejűleg vezessen szociális, környezeti és gazdasági eredményekhez.
Jonathan Evans  
írásban. - A brit konzervatívok szerint szerencsétlen a harmadik paragrafus szövegezése, mert homályos azon a ponton, ahol, úgy tűnik, a közösségi jog betartatására "bármilyen” kezdeményezést támogat.
A brit konzervatívok támogatják a közösségi jog betartatását, de szeretnék megvizsgálni és mérlegelni a Bizottság által beterjesztett javaslatokat. Ezen kívül elégedettek vagyunk a jelentéssel.
David Martin  
írásban. - Az EU jogalkotó és szabályozó munkájának legjobb módjáról szóló jelentés mellett szavaztam. A hatékonyabb és áramvonalasabb szabályozási és jogi keretek EU-szerte javítani fogják a szociális és gazdasági kilátásokat, munkahelyeket hoznak létre, és javítják az életminőséget.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) A jelentés kimondja, hogy a jogszabályi környezet egyszerűsítése az egyértelműség, a hatékonyság és a jogszabályok minőségének biztosítása érdekében alapvető előfeltétele a jobb szabályozás célja elérésének, ami az Európai Unió egyik prioritása. Közben azt is kimondja, hogy mintegy 500 új jogalkotási kezdeményezést (ezekből csak 2007-ben 200-at) egy elkülönített gördülő programba vettek fel, amelyet kifejezetten a kodifikációnak szántak, rámutatva az Európai Unió bürokratikus bonyolultságára.
A jelentés azt is megjegyzi, hogy az európai szinten támogatott egyszerűsítést megfelelő egyszerűsítésnek kell kísérnie nemzeti szinten is, biztosítva, hogy a közösségi egyszerűsítés előnyei ne ássák alá a nemzeti jogszabályok vagy technikai akadályok.
Különbséget kell azonban tenni a pusztán bürokratikus ügyek és azok között az esetek között, amelyekben jogokat kérdőjelezhetnek meg.
Egyetértünk azzal a javaslattal, hogy a Bizottság egyszer és mindenkorra fogadja el az átdolgozást szabványos jogalkotási technikaként, hogy a szöveg valamennyi kezdeményezés esetén teljes egészében elérhető legyen, valamint azt is, hogy ahol konkrét módosítások vannak, az új részeket és a változatlanul maradt részeket egyértelműen jelezzék, javítva ezzel a közösségi jogszabályok olvashatóságát és átláthatóságát.
Glyn Ford  
írásban. - A jobb szabályozásra irányuló állásfoglalás mellett szavaztam. Nekem szocialistaként nem esik nehezemre, hogy az egészség, a biztonság és a környezet védelmében, a minimálbér emelésének érdekében az ipart terheljem. Ám értéket szeretnék a pénzemért. A hulladékká vált járművekről szóló, néhány éve életbe lépett irányelv a brit kabinetiroda szerint 400 millió fontba (590 millió euróba) került, miközben évi körülbelül 100 millió font (150 millió euró) értékű környezeti és szociális hasznot hozott. Ha ezek az adatok akár csak megközelítőleg is helyesek, akkor ez az irányelv egy politikai és környezeti kudarc. Azt szeretnénk, ha a szorzó inkább arra hasonlítana, hogy 100 millió font értékű költség 500 millió euró hasznot hozzon. A jövőbeli költséghaszon-elemzések végrehajtására vonatkozó ajánlások a beterjesztett joganyagban éppen ezt tennék.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh és Inger Segelström  
írásban. - (SV) Mi úgy véljük, hogy a hagyományos jogalkotás és a koordináció nyitott módszere élhetnek egymás mellett, és mindkettőre szükség van. Ezért nem osztjuk azt a véleményt, hogy a koordináció nyitott módszerét csak kivételes esetekben szabad használni. Annak alkalmazását akkor is folytatni kell, amikor a harmonizáció nem kívánatos, vagy a gyakorlatban nem megvalósítható.
Osztjuk azonban azt a véleményt, hogy az Európai Parlamentnek nagyobb mértékben kellene részt vennie akkor, amikor a koordináció nyitott módszerét alkalmazzák.
Jonathan Evans  
írásban. - A brit konzervatívok támogatják a Medina Ortega-jelentés törekvéseit, amely egyértelmű határokat állapít meg a közösségi jog gyakorlásának területén.
A 18. bekezdéssel kapcsolatban szeretnénk egyértelművé tenni, hogy a konzervatívok nem támogatják a szorosabb európai integrációt, de egyetértenek azzal, hogy jelenleg erősen bizalmatlan a légkör az EU intézményeivel szemben, és a javaslatok ezt a bizalmatlanságot szeretnék oldani.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Egyetértünk az előadóval abban, hogy a közös gyakorlatra épülő, nem kötelező érvényű jogi instrumentumok (az úgynevezett "soft law” instrumentumok) fogalma kétértelmű és ártalmas, és nem szabadna azt a közösségi intézmények dokumentumaiban használni, bár a jelentés más pontjaival nem értünk egyet.
Az olyan nem kötelező érvényű instrumentumokat, amelyeket legitim módon lehet a kötelező érvényű jogi aktusok értelmező vagy előkészítő eszközeiként használni, nem kezelhetők jogszabályként, és nem lehet nekik normaállító hatóerőt adni; minden egyes országnak magának kell eldöntenie, hogy alkalmazza-e őket, különösen akkor, amikor a végrehajtásukra elfogadott nemzeti intézkedések értelmezésére derítenek fényt, vagy amikor azok célja a kötelező érvényű közösségi rendelkezések kiegészítése.
Világos, hogy az úgynevezett nem kötelező érvényű jogi instrumentumok nem pótolhatják a jogi aktusokat és instrumentumokat, amelyek a jogalkotási folyamat folytonosságának biztosítására rendelkezésre állnak. A Bizottság így tegye külön megfontolás tárgyává a "soft law”-nak a fogyasztókra gyakorolt hatását, és a fogyasztók jogorvoslati lehetőségeit, mielőtt bármilyen nem kötelező érvényű instrumentumot érintő bármilyen intézkedésre javaslatot tenne.
Daniel Strož  
írásban. - (CS) Ez a jelentés nagyon fontos a közösségi jogi környezet javítása és egyszerűsítése összefüggésében. Én különösen szeretném hangsúlyozni a jelentés fontosságát annak szükségességét illetően, hogy meg kell erősíteni az Európai Parlament szerepét a jogalkotási folyamatban, és aláhúznám fontosságát a demokratikus deficit megszüntetése érdekében is. Én is teljes mértékben támogatom azt a kívánságot, hogy jöjjenek létre konzultációs módszerek az Európai Parlamenttel az úgynevezett nem kötelező érvényű jogi aktusok elfogadásához, különösen mert ezek az aktusok meglehetősen gyakoriak: gyakran kapnak olyan jelzőket, mint "nem világos” és "nem hatékony”, és túlzott alkalmazásuk a Bizottság hatásköre meghaladásának kinyilvánítása lehet. Ezen kívül a közvélemény ezekkel az aktusokkal azonosíthatja az európai "szuperbürokrácia” képét.
Bár a jelentés azt ajánlja, hogy a nem kötelező érvényű jogi instrumentumokat a hivatalos közösségi dokumentumok ne használják, és a dura lex és a mollis lex közötti megkülönböztetést ne ismerjék el, én ezt nem tartom releváns kérdésnek. A Közösség kötelező érvényű és nem kötelező érvényű aktusai közötti különbség tény, és ez az ajánlás nem változtatja meg sem létezésük valóságát, sem lényegüket. Ezen kívül az a tény, hogy a másodlagos közösségi jog úgynevezett puha szabályai jogilag nem kötelező érvényűek, nem jelenti azt, hogy ne lenne jogi értékük. Gondoljanak például a fontos szerepükre a jogi aktusok értelmezésében. Továbbá, ha valamelyik közösségi testület nem bocsát ki ajánlást, vagy nem fejti ki véleményét azokban az esetekben, amikor kötelessége, passzivitással vádolhatják. Ez az utóbbi megjegyzés azonban technikai jellegű, és nem von le az egész jelentés értékéből.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, ma jóváhagytunk egy jelentést, amelyben elvégeztük az Európai Unió közös piaca működésének felülvizsgálatát. A közös piac, ami a személyek, a szolgáltatások, a tőke és az áruk szabad mozgásából áll, jelentős gazdasági növekedést, bővülő foglalkoztatást és az európai gazdaságon belül fokozódó versenyszellemre ösztönzött.
Működésének javításához azonban el kell törölni a még meglévő akadályokat és a szükségtelen jogszabályokat. Sajnálatos módon néhány ország még mindig korlátozza az új tagállamokból származó munkavállalók mozgását. Fontos az is, hogy tájékoztassuk polgárainkat, a befektetőket és a vállalkozókat a közös belső piac előnyeiről és lehetőségeiről.
A határok vagy korlátozások nélküli egységes piac az Európai Unió alappillére. A közös piac egész közösségünket közelebb hozza egymáshoz, összeköt bennünket, átlátható elveket vezet be a versenyben, és ösztönzi a vállalkozások növekedését. A közös piacnak azonban figyelembe kell vennie a társadalmi kohéziót, a foglalkoztatási kérdéseket, a környezet és a fogyasztó védelmét. Különösen fontos kérdést jelentenek azok az intézkedések, amelyekkel az Európai Unióban az adminisztrációs terheket lehet csökkenteni.
Avril Doyle
Elnök úr, a Toubon-jelentés 16. bekezdésében sajnálatát fejezi ki a nukleáris energia potenciális hozzájárulására tett hangsúly elégtelensége miatt. E passzus elleni szavazatom azon a feltételezésen nyugszik, hogy ez maghasadásra vonatkozott, és azzal nekem is, és másoknak is problémája van a nukleáris hulladék elhelyezése és az atomerőművek leszerelése miatt. A nukleáris fúzió részarányára tett bármilyen hangsúly viszont támogatást érdemelne, bár ez még a jövőben válik lehetségessé.
A 32. bekezdés többek között az adózás területének harmonizációjáról szól, és a közös konszolidált adóalappal kapcsolatos javaslatokban való előrehaladásra sürgeti a Bizottságot. A PPE-DE képviselőcsoport ír delegációja továbbra is makacsul ellenzi a közvetlen adóztatás bármilyen harmonizációját, többek között a társasági adóztatást is, továbbra is vissza fogjuk utasítani az olyan javaslatokat, amelyek ezt a pozíciót gyengítenék. Tehát a jelentés több remek pontja ellenére én és kollégáim tartózkodni fogunk.
Jan Andersson, Göran Färm és Inger Segelström  
írásban. - (SV) Mi úgy véljük, hogy a jelentés kiegyensúlyozott áttekintést ad a belső piacról, és különösen üdvözöljük a társadalmi és környezeti hatásvizsgálatokról szóló rendelkezéseit, amelyeknek az új politikai kezdeményezések alapját kell képezniük. Nem osztjuk azonban a nukleáris energia hozzájárulásáról alkotott nézetet, és úgy véljük, hogy a jelentés nem egyértelmű az adózás ügyében. Például, bizonytalanok vagyunk azokkal a kezdeményezésekkel kapcsolatban, amelyeket a Bizottságnak kell megtennie a jövedéki adók és az áfa kérdésében, és rámutatunk arra, hogy az adózási szintek a tagállami kompetencia körébe tartoznak. Bizonytalanok vagyunk a tekintetben is, hogy a jelentés milyen kereskedelmi védelmi intézkedésekre hivatkozik. Bár szívesebben láttunk volna erőteljesebb rendelkezéseket a szociális kérdésekről, egészében megszavaztuk a jelentést, mert üdvözöljük a felülvizsgálatot és a jelentés fő irányát.
Liam Aylward, Brian Crowley, Seán Ó Neachtain és Eoin Ryan  
írásban. - A belső piac első tíz éve alatt 877 milliárd euróval járult hozzá az EU gazdaságához. Az segített létrehozni 2,5 millió munkahelyet. Ezek a tények önmagukért beszélnek, és arról, hogy az egységes piac működik.
Kereskedő nemzetként Írország csak hasznot húzhat egy teljes mértékben működő egységes piacból. A versenyképesség biztosítása létfontosságú eleme egy, a teljesen működő egységes piaccal kapcsolatos bármilyen politikai csomagnak. Nem értek egyet azzal, hogy a közös konszolidált társasági adóalap - ahogyan azt a Toubon-jelentés javasolja - nem fogja visszafogni az EU versenyképességét. A közös konszolidált társasági adóalap az adóharmonizáció előszobája. Kulcsfontosságú, hogy a tagállamok rendelkezzenek azzal a rugalmassággal az adózásban, hogy elérhessék különböző szociális és gazdasági céljaikat - az adóharmonizáció ezt megakadályozná.
A Toubon-jelentéssel több ponton egyet lehet érteni, például a fenntartható EU szempontjából a tudásalapú társadalommal, a világ felé nyitott EU-val, és egy jól szabályozott EU-val kapcsolatban. Ám végül tartózkodtam a szavazáson, mert úgy vélem, az EU érdekeit leginkább az adóverseny, és nem az adóharmonizáció szolgálja.
Françoise Castex  
írásban. - (FR) Én az egységes piac felülvizsgálata: az akadályok és elégtelenség kiküszöbölése jobb végrehajtás és alkalmazás révén című jelentés ellen szavaztam.
Nem értek egyet az előadó Toubon úr megközelítésével, amely szerint az egységes piacon piac megnyitása a verseny előtt nem tartozna semmilyen korlátozás vagy szociális szabályozás hatálya alá. Ugyancsak nem szavaztam meg a postai szolgáltatásoknak a jelentésben támogatott további liberalizációját, és sajnálom, hogy a szociális és adóügyi harmonizációval kapcsolatos módosításokat elutasították.
Továbbá, én helytelenítem a korlátlan transzatlanti egységes piac bevezetésére tett új hivatkozást, és hangsúlyozom, hogy az európai szociális modell megőrzésének és előmozdításának kell prioritást adni.
Véleményem szerint az egységes piac teljessé tételét az Európa polgárai szociális védelmére vonatkozó garanciáknak kell szabályozniuk, amit a Toubon-jelentés - az Európai Parlament egyetlen hozzájárulása az egységes piac felülvizsgálatához - nem javasol.
Brigitte Douay  
írásban. - (FR) A francia szocialisták megszavazták az egységes piac felülvizsgálatáról szóló Toubon-jelentést, és annak a XXI. századhoz történő hozzáigazítását, mivel olyan fontos vonatkozásokat említ, amelyeket időnként figyelmen kívül hagynak az egységes piac teljessé tételének vitájában. Így a társadalmi és területi kohézió, valamint a korszerű közérdekű szolgáltatások együtt járnak az egységes piac teljessé tételével. Mi azonban ennek ellenére sem szavaztuk meg a postai szolgáltatások liberalizálásáról szóló 24. bekezdést. A jelentés hangsúlyt helyez a fogyasztóvédelemre is, amely szorosan kapcsolódik az európai egységes piac teljessé tételéhez, és amit garantálni kell. Végezetül, a belső piac követelményei közé fel kell venni a környezeti vonatkozást, ami az Európai Unió egyik értéke, feltéve, hogy ezeket az általános elveket tiszteletben tartják.
A jelentés egyik fontos pontja vonatkozik a kkv-kra, és az európai belső piachoz való hozzáférésük elősegítésére, tekintettel arra a létfontosságú szerepre, amit a kkv-k, illetve a kézműves ipar játszanak az európai foglalkoztatásban és innovációban.
Én különösen támogatom az előadó által kifejtett határozottságot a hamisítás elleni aktív és hatékony lépések megtétele érdekében, mivel a hamisítás az európai gazdaság valódi rákfenéje.
Ilda Figueiredo  
írásban. - (PT) Ebben a jelentésben nagyon erőteljes neoliberális elfogultság érhető tetten, ismételten rámutatva, hogy az Európai Parlament a még nagyobb liberalizáció, a 35 %-os vagy még magasabb nyereséget realizáló vállalkozások és pénzügyi csoportok számára a még nagyobb tőkemegtérülés biztosítása felé hajlik.
Így az egységes piac (nagyvállalkozásoknak és pénzügyi csoportoknak nyújtott) óriási előnyeiről szóló dicshimnusz után azt mondják nekünk, hogy még mindig tapasztalható a protekcionista hozzáállás, és alapvető, hogy ezt leküzdjük, és más területeken, mint például a pénzügyi szolgáltatások, az adópolitika, a közlekedés, a postai szolgáltatások és az energia terén előbbre lépjünk, mert azok még nem teljes mértékben liberalizáltak és integráltak.
A valóság torzításával próbálják meg az egységes piac valódi hatásait elrejteni, ilyen például a költségek növekedése, a szolgáltatások mennyiségi és minőségi csökkenése, a munkahelyek elvesztése, hogy csak néhányat nevezzek meg.
Ez a jelentés kísérletet tesz a közszolgáltatások további liberalizálásának ösztönzésére, a politikai hatalomnak a nemzetiről a transznacionális szintre történő további átadására és a fogyasztói és munkavállalói jogok újabb támadására, és ezért ellene kell szavaznunk.
Hélène Goudin és Nils Lundgren  
írásban. - (SV) A júniusi lista osztja az előadó általános álláspontját, nevezetesen, hogy a belső piac egyike az EU legnagyobb sikertörténeteinek, és ezért azt tovább kell fejleszteni és javítani.
A jelentés konkrét javaslatai közül azonban számosat ellenzünk. Erőteljesen ellenezzük az adóharmonizációra vonatkozó rendelkezéseket, az euró köszöntését, és azt, hogy a tagállamok liberalizálják postai szolgáltatásaikat, amit közszolgáltatásként elsősorban az egyes tagállamoknak kell szabályozniuk.
Végezetül, egyetértünk azzal, hogy a közérdekű szolgáltatások jogi helyzete nem egyértelmű. Úgy döntöttünk, hogy nem szavazzuk meg a PPE-DE által benyújtott 12/rev módosítást, sem a PSE által benyújtott 4. módosítást, mivel az e módosításokban foglalt rendelkezések hosszú távú következménye az lesz, hogy az Európai Bíróságra további hatalmat ruháznak.
A fenti érvek alapján úgy döntöttünk, hogy a zárószavazáskor a jelentés ellen szavazunk.
Malcolm Harbour  
írásban. - A brit konzervatívok a teljesen működő és hatékony egységes piac megteremtéséért vívott harc élvonalában voltak. Üdvözöljük a Toubon-jelentést, és annak az intézkedések folytatására irányuló határozott támogatása az egységes piacot dinamikussá, kifelé tekintővé és rugalmassá teszi, miközben biztosítja az állampolgároknak nyújtott hasznokat.
A brit konzervatívok ebben a kontextusban amellett érveltek, hogy az adópolitikának a tagállamok teljes ellenőrzése alatt kell állnia, és hogy az EU-szintű "egy méret jó mindenkinek” politikák az Európa jövője szempontjából igen fontos gazdasági dinamizmust és globális versenyképességet fenyegetik. Ezért a közös konszolidált adóalap ellen érvelünk.
Anna Hedh  
írásban. - (SV) Bár a jelentés tartalmaz néhány kedvező rendelkezést, én úgy döntöttem, hogy ellene szavazok. A nukleáris energiára vonatkozó rendelkezések mellett, amelyeket nem tudok támogatni, a jelentés kritizálja a jövedéki adókat és a minimális harmonizációt fogyasztói ügyekben, amelynek a jövőben kedvezőtlen hatásai lehetnek a svéd alkoholpolitikára és a fogyasztóvédelemre egyaránt. Én üdvözlöm a felülvizsgálatot, de erőteljesebb rendelkezéseket szeretnék látni a szociális ügyekben, és úgy vélem, hogy a jelentés nem eléggé kiegyensúlyozott.
Astrid Lulling  
írásban. - (FR) Én megszavaztam Toubon úrnak az egységes piac felülvizsgálatáról szóló jelentését, és támogatom az előadónak az Európai Unió egyik legfontosabb pillérével kapcsolatos pozitív megközelítését. Azt a négy szabadságjogot, amelyből az egységes piac áll - az áruk, a szolgáltatások, a személyek és a tőke szabad mozgása - tovább kell ösztönözni és fejleszteni, biztosítva, hogy mindenki teljes mértékben élvezze az egységes piac által nyújtott előnyöket.
Ami a szolgáltatások szabad mozgását illeti, nagyon sajnálom, hogy a jelentés nem helyez nagyobb hangsúlyt a származási ország elvének fontosságára, amit a szolgáltatásokról szóló irányelv a valódi egységes piac elérése és a munkahelyteremtés tekintetében már súlyosan aláásott.
Úgy vélem, hogy a távértékesítésben és az e-kereskedelemben a hozzáadottérték-adóhoz a származási ország elvének betartása az egyetlen olyan életképes alap a koherens és átlátható adózási kerethez, amely lehetővé teszi az áruk szabad mozgását.
Nézetem szerint az adóverseny semmiképpen sem akadályozza az egységes piac kiteljesítését; éppen ellenkezőleg, arra ösztönzi a gazdasági szereplőket, hogy védjék meg szabadságukat az egységes piacon belüli szabad mozgás tekintetében.
David Martin  
írásban. - Az egységes piac felülvizsgálatáról szóló, a Bizottság által kidolgozott jelentés mellett szavaztam. Különösen üdvözlöm a szabályozás javítására fordított figyelmet, illetve az általános érdekű szolgáltatásokkal kapcsolatban a jogi egyértelműségre irányuló figyelmet is.
Christel Schaldemose  
Az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportjának dán tagjai - Rasmussen úr, Thomsen asszony, Schaldemose asszony, Jørgensen úr és Christensen úr - a 18. bekezdés ellen szavaztak, ami a fogyasztói acquis bizottsági felülvizsgálatáról szól. A delegáció úgy véli, hogy mindaddig, ameddig a tagállamok között a fogyasztóvédelem szintjében ilyen nagy eltérések vannak, minimális harmonizációra szükség van.
A delegáció nem ért egyet a 26. bekezdéssel sem, amely kimondja, hogy a jelenlegi áfa- és jövedéki adórendszer akadálya az egységes piac kiteljesítésének. A delegáció úgy véli, hogy annak megszövegezése ellentétes egyebek között a dán jövedéki adórendszerrel.
A delegáció hangsúlyozni kívánja azonban az egységes piac jobb megvalósítása iránti támogatását.
Brian Simpson  
írásban. - El szeretném mondani, hogy miért nem támogatom a jelentés 32. bekezdését, amely a széleskörű adóharmonizáció mellett, vagy a társasági adók harmonizációja mellett érvel, és az O preambulumbekezdést sem, amely az adókérdésekkel kapcsolatos előjogaikat védő tagállamokat kritizálja. A tagállamoknak - fiskális politikájuk részeként - szabadon kell dönteniük az adópolitikájuk meghatározásában. A 40. bekezdés második részével kapcsolatban annyit, hogy mellette fogok szavazni, mert aggódom amiatt, hogy egyes tagállamok bizonyos ügyekkel kapcsolatban arra használják az EU-joganyagot, hogy azokat "bebetonozzák” saját nemzeti törvényeikbe, és azután az őket érő kritika miatt az EU-ra mutogatnak majd.
Ugyancsak igennel szavazok a 16. bekezdés második részére is, amelynek állítása szerint az atomenergia, mint olyan eszköz, amellyel kiegyensúlyozott módon lehet fellépni a klímaváltozás ellen, nem kapott elég figyelmet; remélem, hogy ennek eredményeképpen olyan vita kezdődhetne, amely a kiegyensúlyozott energiapolitika részeként alkalmazott nukleáris energia klímaváltozás kapcsán játszott szerepével összefüggésben inkább tényeken, mint félelmeken alapulhat.
Kathy Sinnott  
írásban. - A jelentés ellen szavaztam, mert azt az adóharmonizációt támogató kiegészítésekkel látták el. Határozottan ellenzem az adó EU-szintű harmonizációja felé irányuló lépéseket. Kiegészítések formájában, sőt a jelentések főszövegébe is folyamatosan próbálják becsempészni ezeket a lépéseket, és én ezeket ellenezni fogom minden alkalommal. A Bizottságnak őszintének kell lennie az e kérdéssel kapcsolatos szándékait illetően, a reformszerződésről szóló szavazást megelőzően.
