- A mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedések (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Dumitriu úr által a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság nevében készített jelentés a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló, 2007. december 17-i 3/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról - C6-0313/2008 -.
Constantin Dumitriu  
Örömömre szolgál, hogy a plenáris ülésen van alkalmunk megvitatni ezt a kérdést, amely nem csak a Közösség mezőgazdasági szektora számára fontos, hanem az európai gazdaság egészének versenyképessége szempontjából is.
Akkor, amikor országaink gazdaságát globális válság sújtja, és amikor sürget a mezőgazdasági termékek iránti növekvő kereslet, a mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló 3/2008/EK rendelet módosítása újabb módot kínál arra, hogy támogassuk a mezőgazdasági termelőket, és bővítése révén az Európai Unió egészének gazdaságát.
Az Európai Tanács 3/2008. rendelete, amely egyetlen szövegben foglalja össze a 2702/1999 és a 2826/2000 rendeleteket, alkalmazkodik az Európai Bizottságnak a jogszabályok egyszerűsítésére irányuló új politikai megközelítéséhez, és megvalósítja az európai intézményeken belüli adminisztratív eljárások könnyítésének célját is. E rendelet alapján a Közösség bizonyos mezőgazdasági termékek belső piacon és harmadik országokban történő megismertetésével kapcsolatos intézkedéseket hozhat úgy, hogy közben megtartja ezen intézkedések speciális jellegét, amely attól a piactól függ, ahol azt alkalmazzák.
Ez a politika választ kínál a tagállamok részéről jelentkező valós igényre, miszerint szeretnék megismertetni mezőgazdasági termékeiket, különösen azok minőségéből, tápanyagértékéből és élelmiszerbiztonsági színvonalából eredő előnyeiket, mind az európai fogyasztók, mind más országok fogyasztóinak körében. Ezenkívül ez a politika segít új felvevőpiacok teremtésében és fokozza a nemzeti és a magánszektorból érkező kezdeményezéseket.
Az Európai Bizottság által kezdeményezett módosítások célja az, hogy lehetővé tegyék az ez iránt érdeklődő tagállamok számára, hogy kidolgozzanak egy megfelelő programot, amelyben a javaslatok megfogalmazásában részt vevő szervezetek nem kívánnak harmadik országokban végrehajtandó programokat bemutatni. Ennek eredményeképpen a tagállamoknak lehetőségük lesz növelni az e programok által célzott intézkedések alkalmazási területét, és ezen intézkedések végrehajtásához ugyancsak kérhetik a nemzetközi szervezetek segítségét. A jelentéstervezet, amelyről ma vitázunk, javasol bizonyos kiegészítéseket és kiigazításokat a Bizottság javaslatához képest, amelyek a rendelet logikájának világossá tételéhez és kiegészítéséhez szükségesek.
Először is, javaslatot teszünk a tagállamok célszektoraiban működő, a mezőgazdasági termékek belső piacon, illetve harmadik országokban való megismertetését szolgáló tájékoztató programok kidolgozásában részt vevő szakmai egyesületek és szervezetek közti konzultációk bevezetésére. Tekintettel a szakértelmükre és arra a fontos szerepre, amelyet ezek az egyesületek és szervezetek betöltenek a minőség garantálása és ellenőrzése terén, a velük való egyeztetés elsődleges fontossággal bír. Ugyanakkor, a szükségességük és időszerűségük megítélése alapján támogatjuk ezeket a most készülő programokat, hogy bizonyosak lehessünk benne, hogy a támogatásokat hatékonyan fordítják olyan programokra, amelyek megfelelnek a közösségi termékek megismertetése céljának.
Szintén javasoljuk azon területek kibővítését, amelyeken nemzetközi szervezetek vállalhatják fel a harmadik országok számára készült tájékoztató programok kivitelezését. A promóciót és a reklámot szolgáló intézkedések érintik a borászati szektort is, mind az EU belső, mind pedig a harmadik országok piacán. Ahogy az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, a borászati ágazatban is léteznek nemzetközi testületek, mint például a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatal (OIV), amely biztosíthatja a tagállamok által javasolt programok harmadik országokban való kivitelezését, azáltal is terjesztve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel és földrajzi jelzéssel ellátott borok jellegzetességeivel és előnyeivel kapcsolatos információkat.
Egy másik módosítás, amelyre javaslatot teszünk, az európai uniós társfinanszírozás arányának 60%-ról 70%-ra való emelését célozza most, hogy a pénzügyi válságból eredően a kistermelőknek egyre nagyobb nehézséget okoz, hogy támogatáshoz jussanak. anyagi segítség híján fennáll a veszélye, hogy csődbe jutnak, mivel nincsenek meg azok az eszközeik, amelyekkel reklámozhatnák termékeiket, ezért a piaci kereslet visszaesésével kell szembenézniük.
E javaslatok célja végső soron az, hogy a termelés fokozása, ezáltal az európai gazdaság egészének támogatása céljából nagyobb piaci keresletet generáljanak. Ennek a célnak az elérése átsegít bennünket ezeken a nehéz időkön. Az Európai Unió mezőgazdasági és élelmiszeripari termékeinek minősége olyan előny, amelyet ki kell használnunk annak érdekében, hogy biztosíthassuk az európai gazdaság versenyképességét és a termelők magasabb bevételeit.
Remélem, hogy a Bizottság és a tagállamok mihamarabb megvalósítják az ajánlásokat, amelyeket majd elfogadunk, mert nem engedhetjük meg magunknak, hogy elfecséreljük az időt a mostani körülmények között, amikor is egy rendkívül mély gazdasági recesszió hatásai gyötrik az európai polgárokat. Az itt javasolt intézkedések természetesen nem fogják megoldani a Közösség mezőgazdasági és élelmiszeripari termékeinek forgalomba hozatalával és promóciójával kapcsolatos összes problémát.
A bürokratikus eljárások, többek közt a tradicionális termékek nyilvántartásba vételének egyszerűsítése, a "Made in the European Union” címke bevezetése, valamint az alacsonyabb minőségű és biztonsági színvonalú, harmadik országokból importált termékek problémájának megoldása csak néhány terület, amelyre figyelmet kell fordítanunk annak érdekében, hogy növelhessük a közösségi termékek piaci részesedését. Köszönöm a figyelmet, és kíváncsian várom észrevételeiket és kérdéseiket.
Mariann Fischer Boel
a Bizottság tagja. - Elnök úr, először is, szeretném megköszönni az előadónak, Dumitriu úrnak, valamint a Mezőgazdasági Bizottság tagjainak, hogy ilyen remek jelentést készítettek a mezőgazdasági termékek belső és külső piacokon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló bizottsági javaslatról.
Szeretném kiemelni a jelentésben számba vett kérdések fontosságát. Azt hiszem, abban mindannyian egyetértünk, hogy az európai mezőgazdasági termékek promóciója, mind a belső, mind az Unión kívüli piacokon, óriási jelentőséggel bír. Meggyőződésem, hogy a mezőgazdasági termékekkel folytatott kereskedelem a jövőben tovább fog nőni - még akkor is, ha el kell ismernünk, hogy a gazdasági válság miatt jelen pillanatban ennek visszaesésével kell szembenéznünk. Mindazonáltal, hatalmas lehetőségek nyílnak meg az európai termékek számára a harmadik országok piacain, és promóciós kampányainknak segíteniük kell az európai termelőket ezen új piacok felfedezésében.
Mielőtt rátérnék a jelentés tartalmára, szeretném azt egy kicsit szélesebb kontextusba helyezni. A Bizottság 2008-ban 42, a belső piaccal és harmadik országokkal foglalkozó programot fogadott el, amelyek költségvetése a következő három évre 128 millió EUR. A szabályok szerint ennek az összegnek a felét a Közösségnek kell biztosítania.
A Bizottság javaslatának célja, hogy lehetővé tegye a tagállamok számára, hogy az Európai Unióval közösen finanszírozott programokat indítsanak harmadik országokban - ahogy azt az előadó is kifejtette -, mert ma ez a lehetőség csupán a belső piac vonatkozásában adott. Arra is lehetőség nyílna, hogy ezeket a programokat nemzetközi szervezetek hajtsák végre.
Az előadó és kollégáinak három legfontosabb módosító javaslata a következő: először, hogy tegyük kötelezővé a tagállamok számára, hogy folytassanak konzultációt kereskedelmi egyesületekkel a javasolt programokkal kapcsolatban; másodszor, hogy kössük ki, hogy a nemzetközi szervezetek általi végrehajtás nem kizárólag a Nemzetközi Olívaolaj-tanács számára fenntartott lehetőség, hanem egy általános lehetőség, például - ahogy az már ma is említésre került -, a borászati ágazat számára is; harmadszor, ami a költségvetési oldalt érinti, hogy növeljük a társfinanszírozás arányát.
Ezekre a módosításokra tekintettel szeretném hangsúlyozni, hogy a tagállamok valójában már most is konzultálnak kereskedelmi egyesületekkel, hogy meggyőződjenek arról, hogy termelőik megfelelő támogatást kapnak. Én szívesebben támogatnám, hogy a továbbiakban is maradjon az önkéntes alapon működő partnerségi megközelítés.
A Nemzetközi Olívaolaj-tanácsot csupán példaképpen említettem, mégpedig az olívaolaj-ágazatot érintő közelmúltbéli tárgyalások okán. Ez természetesen nem zár ki más nemzetközi szervezeteket, mint például a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Hivatalt.
Ami a költségvetés finanszírozását illeti, természetesen folynak a tárgyalások, hogy milyen mértékben vegyen részt a Bizottság a társfinanszírozásban, de mivel ezt a kérdést már megvitattuk 2008-ban a promócióval és a tájékoztatással foglalkozó két rendelet összevonásakor, nem hinném, hogy újra meg kellene nyitnunk az ezzel kapcsolatos vitát.
Szeretném megragadni a lehetőséget, hogy elmondjam, hogy amikor megegyeztünk a borreformban, elismertük annak szükségességét, hogy megismertessük termékeinket a harmadik országok piacain. Ezért hát annak érdekében, hogy okosabb és intelligensebb módon költsük el a borra szánt büdzsét, javasoltuk évi 120 millió EUR különleges költségvetési tételként való előirányzását borászati termékeink harmadik országok piacain való megismertetése céljából. Mivel azonban a tagállamok - és különösen az újonnan csatlakozott tagállamok - nem akartak abba a helyzetbe kerülni, hogy ha nem költik el az előirányzott összeget, akkor az elvész, a 120 millió eurót a nemzeti keretekbe foglaltuk bele, hogy a tagállamok saját maguk dönthessenek felőle. Ez mindenesetre világosan jelzi, hogy a Közösség törődik ezzel a kérdéssel és elismeri az európai termékek erélyes promóciójának jelentőségét. Örömmel várom a mai vitát.
Petya Stavrevа
Elnök úr, biztos asszony, tisztelt képviselőtársaim, szeretnék gratulálni az előadónak, Dumitriu úrnak, ezért az objektív jelentésért, amely híven tükrözi, mennyire szüksége van e közösségi ágazatnak az európai termelők promotálására.
A jelentés olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek segítségével új piacok nyílhatnak meg, jövedelmezővé téve gazdálkodóink mezőgazdasági tevékenységét. Ez a politika megfelel a tagállamok azon igényeinek, hogy szeretnék megismertetni mezőgazdasági tevékenységüket, mind a Közösség, mind a harmadik országok fogyasztóival.
Arra is kiváló lehetőséget kínál, hogy hangsúlyt fektessünk a minőségre, a tápanyagtartalomra, az előállítási módokra és az előállított élelmiszerek biztonságára. Én támogatom az előadó javaslatát, amely azt a lehetőséget kínálja az ez iránt érdeklődő tagállamoknak, hogy tájékoztató programokat kezdeményezzenek harmadik országok számára, ha azoknak nem áll rendelkezésükre ez a lehetőség.
Ez a módosítás lehetővé fogja tenni az európai országok számára, hogy növeljék az e programok által felvázolt intézkedések gyakorlatban alkalmazott körét, és hogy ezek végrehajtásában nemzetközi szervezetek segítségét vegyék igénybe. Úgy vélem, hogy e programok kidolgozása során oda kell figyelni arra, hogy az egyes országokban milyen fontos szerepet játszanak az egyesületek és ipari szervezetek, amelyeknek objektív rálátásuk van arra, mi is történik az adott országban.
Figyelembe kell vennünk továbbá, hogy bizonyos nemzetközi testületeknek igen lényeges szerepük van egyes európai uniós régiók tipikus élelmiszeripari termékei előnyeinek és sajátos jellegének megismertetésében. Támogatom az előadó azon javaslatát, hogy növeljük meg a Közösség pénzügyi részvételének százalékos arányát, ezáltal biztosítva további segítséget a tagállamok által kiválasztott projektekhez. Arra bíztatom Önöket, hogy támogassák Dumitriu úr jelentését.
Bogdan Golik
Elnök úr, biztos asszony, őszintén gratulálok Dumitriu úrnak ehhez a remek jelentéshez - amely azoknak a korábbi jelentéseknek a folytatásaként született, amelyekben szintén a promócióról és az Európai Unió harmadik országokban való megismertetésére szánt pénzösszegekről beszéltünk.
A mezőgazdasági termékeknek a belső piacon, valamint harmadik országokban való megismertetését célzó intézkedéseknek és az ezzel kapcsolatos információszolgáltatásnak óriási jelentősége van abban, hogy pozitív képet alakítsunk ki a "Made in Europe” védjegyről. Én magam régóta hangsúlyozom ennek fontosságát, és éveken át jelentős erőfeszítéseket tettem annak érdekében, hogy leegyszerűsítsük az információszolgáltatás és a megismertetés egész rendszerét. Felszólalásaimban rendszeresen hangoztattam a "Made in Europe” márka harmadik országok piacaival való megismertetésének szükségességét, ami különösen érvényes napjaink hivatalos és jogi körülményei között.
A hongkongi 6. WTO Miniszteri Konferencia nyilatkozatának megfelelően 2013-ban megszűnik az exporttámogatások minden formája, valamint az azokkal megegyező hatású exportintézkedések alkalmazása. A harmadik országok piacain folytatott promóciós kampányok megszervezésének bonyolultsága, valamint az ilyen intézkedések jelentős távolságban, különösen Ázsiában vagy Amerikában való kivitelezésének magasabb költségei folytán a kereskedelmi szervezetek nem mutattak túl nagy érdeklődést a promóciós tevékenységek támogatásának mechanizmusa iránt.
Az Európai Bizottság javaslata lehetőséget ad tevékenységük ösztönzésére. A tagállamok által kivitelezett megismertető programok lehetőséget kínálnak arra, hogy ezek a szervezetek együtt dolgozzanak azokon a területeken, ahol egyedül nem tudták sikeresen működtetni és finanszírozni ez irányú tevékenységüket. Mindazonáltal, az ilyen típusú projektek finanszírozásában való közösségi részesedés arányának növelésére irányuló erőfeszítéseket folytatni kell. Példaként említeném az Amerikai Egyesült Államokat, ahol promóciós célokra sokszorosát költik annak, mint amennyit az Európai Unió egész területén borászatra és egyéb promóciós termékek kapcsán kifejtett promóciós tevékenységekre fordítunk.
A mezőgazdasági termékek kereskedelmi áramlása liberalizációjának küszöbén a közösségi termékek harmadik országok piacain való megismertetésének támogatását célzó jogi eszköz lehet az egyetlen lehetséges megoldás, amely nem ütközik a WTO Dohai Fejlesztési Menetrend fordulóján kiadott Mezőgazdasági keretegyezmény iránymutatásaival. A "Made in Europe” védjegy megismertetése az egyetlen esélyünk a versenyképességünk megőrzésére, valamint, hosszú távon, az európai mezőgazdasági termékek vonzóbbá tételére és piacaik bővítésére.
Szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak ezekért az intézkedésekért, amelyekről már több ízben beszéltünk itt, a Parlamentben, és amelyeket belefoglaltak javaslatukba, gondolok itt különösen a kereskedelmi szervezetek hozzájárulásának 20%-ról 10%-ra való csökkentésére és a promóciós célokra fordítandó elérhető támogatások növelésére.
Seán Ó Neachtain
Elnök úr, őszintén üdvözlöm Dumitriu úr jelentését, és szeretnék gratulálni neki az általa végzett munkához.
Ez a költségvetés kitűnő lehetőséget biztosít a tagállamok számára ahhoz, hogy piacokra leljenek mind Európán belül, mind azon kívül. Én, írként, szeretném elmondani, hogy óriási segítség országom számára, hogy a világ piacain, különösen Ázsiában is eladhatjuk friss, egészséges élelmiszereinket.
Kollégáimmal egyetemben viszont azt is szeretném elmondani, hogy most remek lehetőséget látok arra, hogy egyszerűsítsük az ehhez a költségvetéshez kapcsolódó szabályozást, hogy könnyebben hozzá lehessen jutni a kereskedelemre szánt pénzhez, mint jelenleg, és, természetesen, ahogy az már elhangzott, magát a költségvetést is emelni kell. Ez rendkívül fontos, nem csak a tagállamok, de egész Európa számára.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Elnök úr, biztos asszony, egyetértek Önökkel abban, hogy a reklám fontos. Azonban nem csupán a professzionális kampányok reklámoznak bennünket, hanem az élelmiszerek származási helyén bekövetkező események is.
Amikor a világ a BSE járvánnyal azonosít bennünket, amikor is kergévé tettük címeres állatainkat, vagy amikor, mint most, egyes országoknak vissza kell vonniuk bizonyos termékeiket, mert dioxint találtak bennük - aminek természetesen ugyancsak híre megy a világban - és amikor több millió lemészárolt, beteg szarvasmarhát mutatnak be a világ tévéhíradói, nos, az is egyfajta reklám a számunkra: negatív reklám.
Óvatosnak kell lennünk, hogy elkerüljünk egy ellentmondást. Egyfelől, beszélünk a jó minőségű termékeinkről, másfelől pedig itt vannak a kedvezőtlen jelentések - bár, amint azt az előbb lefolytatott vita is mutatja, már dolgozunk ezen a kérdésen.
Amennyiben harmadik országok piacain szeretnénk reklámozni magunkat - és igen, erre igazán jó okunk van, hiszen remek termékeink vannak -, nem szeretném, ha általános reklámkampányt folytatnánk; olyan reklám kell, amely bemutatja Európa sokféleségét. Amint azt Önök is tudják, Németországban az a helyzet, hogy a Szövetségi Alkotmánybíróság a kötelező szintű adóval járó kötelező reklám ellen ítélt. Rámutatott, hogy az a reklám, amely nem tesz különbséget az egyedi minőségek között, nem emeli az eladások számát, és hogy e helyett arra van szükség, hogy az egyes termelők saját maguk legyenek képesek reklámozni saját, jellegzetes termékeiket.
Ráadásul egyre fontosabb - és nem csak Európában, de azon kívül is - hogy ne csak a végtermék minőségét mutassuk be, hanem azt előállító folyamatét is. És mi a helyzet az állatok védelmével, a környezettel, az alapanyagokkal, a gazdálkodás szerkezetével, a tisztességes kereskedelemmel? Ezek mind olyan kritériumok, amelyek nem feltétlenül befolyásolják a végtermék minőségét, viszont egyre fontosabbá válnak a fogyasztók szemében. Ezért hát ezt is be kell építenünk a reklámjainkba, és látnunk kell, hogy ennek eredményeképpen tovább nő Európa megbecsültsége a világban.
Ilda Figueiredo
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim, nem szabad elfelejtenünk, mennyire fontos a körülmények javítása, és hogy támogatást nyújtsunk a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos információnyújtáshoz és az Európán belüli, illetve harmadik országok piacain való megismertetésüket célzó intézkedésekhez, szélesítve az Európai Bizottság által benyújtott javaslatok körét.
Ennélfogva támogatjuk az előadó és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság által benyújtott javaslatokat, nevezetesen azokat, amelyek a nagyobb beavatkozást és az ágazatban működő kereskedelmi egyesületek és szervezetek szerepének erősítését célozzák, ideértve a programot kidolgozó tagállam egyesületeit és szervezeteit, tekintettel a szakértelmükre és a minőségellenőrzés biztosításában betöltött jelentős szerepükre, és azokat, amelyek célja a Közösség pénzügyi részvételi arányának növelése. Lényeges, hogy van kiegészítő támogatás, különösen a tagállamok által kiválasztott projektek számára.
Hasonlóképpen, úgy véljük, hogy a harmadik országokban folytatott promóció és reklámtevékenység más fontos termékek számára is előnyös lehet, nem csak az olíva olaj és az olajbogyó számára, különös tekintettel az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel és földrajzi jelzéssel ellátott borokra. E tekintetben, szeretném itt megjegyezni a gazdaegyesületek lényeges szerepét, hangsúlyozva a kis- és középméretű gazdálkodók által működtetett együttműködő borospincéket és egyéb egyesületeket, amelyek léte alapvető fontossággal bír azon gazdák termékei eladásának biztosításában, akik egymagukban képtelenek lennének fennmaradni.
Szeretnék ismételten felszólítással élni annak érdekében, hogy növeljük meg a gazdaszervezetek számára nyújtott támogatásokat, hogy teljes mértékben betölthessék szerepüket a családi gazdálkodások fenntartásában és az azokban előállított magas minőségű mezőgazdasági termékek megismertetésében, ami alapvetően fontos ahhoz, hogy egészséges élelmiszereket biztosíthassunk országaink lakossága számára.
Ennek értelmében mi a jelentés mellett fogjuk letenni voksunkat.
Witold Tomczak
Elnök úr, biztos asszony, az Európai Unió számos mezőgazdasági termék jelentős exportőre, ám az EU mezőgazdaságának jövőjét a belső piac fogyasztása fogja meghatározni. Ennek az ösztönzése hozhat igazán hasznot a gazdáknak, a fogyasztóknak és az egész iparágnak.
Az egészséges életmódhoz szükséges élelmiszerek fogyasztása számos tagállamban alacsony, így ennek növelése, megfelelő tájékoztatás és promóció révén, felettébb kívánatos. Fontos azonban, hogy az Európai Unióbeli gazdák számára előnyt jelentsenek a mai vita tárgyát képező programok, mégpedig különösen a kis- és középméretű gazdaságokat működtetők, mivel ezek teszik ki a gazdaságok 95%-át.
Ezeknek a programoknak növelniük kell a fogyasztók egészséges táplálkozással kapcsolatos ismereteit, ugyanakkor, meg kell hagyniuk számukra a választás lehetőségét. Ezért érdemes sorra venni a következő lépéseket: konzultációk szervezése az egészséges étrend specialistáival és a kereskedők képzése, hogy a fogyasztók tanácsadóivá válhassanak az egészséges étrend tekintetében. Alapvetően fontos, hogy jól prezentáljuk a reklámozott termékek egészségügyi hasznát, valamint az élelmiszerek előállítási módját. A termékek címkéin szereplő információ nem elegendő.
Ezt a programot azonban veszélyeztetheti a nagy élelmiszervállalatok által tömegesen gyártott élelmiszerek promóciója, amely vállalatok képesek hatékony reklámkampányokat folytatni, és amelyeknek a legjobb szakemberek állnak rendelkezésére. Nem fogja ez veszélybe sorolni a jó minőségű élelmiszerek megismertetését?
Ugyancsak fontos, hogy a termékeken olvashatóan legyen feltüntetve a lejárati idő, mivel a termékek címkéin található információk jelentőségével kapcsolatban is egyre nő a fogyasztók tudatossága.
Maria Petre
(RO) Először is szeretnék gratulálni kollégámnak azért a komoly munkáért, amelyet előadóként végzett annak érdekében, hogy egyszerűsítsünk az európai uniós szabályozáson, hogy csökkentsük az adminisztrációs terheket, amire igen nagy szükségünk van.
Az Európai Unió információszolgáltatásra vonatkozó intézkedései választ jelentenek arra a tagállamok részéről felmerülő valós igényre, hogy reklámozzák mezőgazdasági termékeiket, mind az európai fogyasztók, mind más országok fogyasztói körében, különös tekintettel a termékek minőségére és a bennük található értékes tápanyagokra, csakúgy, mint az élelmiszerbiztonságra és a biztonságos előállítási módokra. Mint a minőségi kérdések előadója, nagy örömömre szolgál, hogy ebből a szempontból az európai termékek igen versenyképesek.
Ez a jogszabály-módosítás lehetővé fogja tenni az érdekelt tagállamok számára, hogy tájékoztató programokat indítsanak, akkor is, ha még nem volt ilyen programjuk harmadik országok számára. E módosítás eredményeképpen a tagállamoknak lehetőségük nyílik az e programok által célzott intézkedések alkalmazási területének bővítésére, valamint arra, hogy ezen intézkedések foganatosításában nemzetközi szervezetek segítségét vegyék igénybe. Az Európai Unió pénzügyi részvételének arányát növelni kell annak érdekében, hogy kiegészítő támogatást biztosíthassunk a tagállamok által kiválasztott projektekhez akkor, amikor általánosságban szigorodnak a feltételek, amelyekkel a nemzeti szervezetek és hatóságok szert tehetnek azokra az összegekre, amelyeket a társfinanszírozásra kell, hogy fordítsanak.
Támogatom azt az elképzelést, miszerint a kiválasztott program végrehajtásával megbízott szervezet nemzetközi szervezet legyen, különösen akkor, ha a program célja az olívaolaj- és az étkezésiolajbogyó-ágazat reklámozása, nem beszélve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel és földrajzi jelzéssel ellátott borok szektorárának harmadik országokban való megismertetéséről.
Ugyanakkor, nem szabad elfelejtenünk, milyen fontos szerepet töltenek be a tagállamok célszektoraiban működő szakmai egyesületek és szervezetek a mezőgazdasági termékekről szóló tájékoztató programok kidolgozásában. Végezetül szeretnék ismételten köszönetet mondani az előadónak, és különösen Vassiliou biztos asszonynak, azért, amiért minden, a jelentésben szereplő javaslatunkat elfogadta.
Alessandro Battilocchio
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, az elmúlt néhány hónap során, de legfőképp e parlamenti ülésszak alatt szemtanúi voltunk, amint folyamatosan csökkent a gazdálkodóinknak nyújtott közvetlen támogatás, hogy hanyatlóban vannak a szabályok, amelyek eddig védték az iparunkat az EU-n kívülről érkező olcsó importtal szemben, s mindez azért, hogy felszabadítsuk a szükséges forrásokat ahhoz, hogy megfeleljünk az új évezred környezetvédelmi, gazdasági és társadalmi kihívásainak, valamint a nemzetközi kereskedelmi megállapodásoknak.
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság tagjaként, és ami a legfontosabb, egy olyan ország képviselőjeként, amely világszerte elismerést és tiszteletet szerzett mezőgazdasági termékei minőségének köszönhetően - gondolok itt az olíva olajunkra, a borainkra és sajtjainkra -, nem tehetek mást, minthogy támogatok minden olyan javaslatot, amellyel a Bizottság a jó minőségű európai termékek védelmét és ismertté tételét, és ahol lehetséges, ezen termékek forgalomba hozatalát igyekszik elérni, úgy a belső piacokon, mind külföldön.
Ez a tájékoztató program valójában különös jelentőséggel bír, mivel az a célja, hogy világossá tegye az európai és más egyéb fogyasztók számára, hogy termékeink nem versenyeznek a talán olcsóbb külföldi termékekkel, hanem, hogy inkább egy olyan alternatívát kínálnak, amely a minőséget tartja szem előtt, valamint olyan gyártási modelleket, amelyek tiszteletben tartják a környezetet, valamint a társadalom és az állatok jólétére vonatkozó előírásokat, ami természetesen az emberi egészségre is kedvezően hat vissza.
A jogszabályoknak, amelyeket megszavazunk ebben a Házban, mindig ára van, amit legfőképp a termelőink fizetnek meg. Ezért kell minden segítséget felajánlanunk nekik, amit csak tudunk, hogy termékeink gazdagsága és minősége ne vesszen el, és hogy termékeink ne tagozódjanak be az egyre homogénebb világpiac termékei közé. Ennélfogva, támogatom az előadó módosító javaslatait, amelyek célja a bizottsági társfinanszírozás növelése, a támogatható tevékenységek kiegészítése, és ami a legfontosabb, a termelői egyesületekben való részvétel növelése, mivel ezek a szervezetek vannak a legjobb helyzetben ahhoz, hogy megvédjék termékeik minőségi tulajdonságait az egyre szigorúbb fogyasztók érdekében.
Alexandru Nazare
(RO) A jelentés, amelyet ma megvitatunk, rendkívül jelentős az európai mezőgazdaság számára. Ahogy azt maga az előadó is hangsúlyozta, az európai termékek minősége és biztonsága olyan versenyképességi ütőkártya, amelyet még nem használtunk ki eléggé.
E termékeknek és azoknak a minőségi és biztonsági előírásoknak a megismertetését, amelyeknek ezek megfelelnek, valamint a termékekkel kapcsolatos információk terjesztését célzó intézkedések a kereslet növelésével, a gazdák termelésének és profitjának növelésével, valamint új munkahelyek teremtésével olyan láncreakciót válthatnak ki, amely értelemszerűen a gazdaság növekedését vonja maga után. Ezeknek az intézkedéseknek egyaránt kell a belső piac, valamint a harmadik országok fogyasztóira irányulniuk.
Ne feledjük el, hogy a belső piacon is szembe kell néznünk a más országok termelői által állított versennyel, akik olykor olcsóbb, ugyanakkor nagyon gyakran sokkal alacsonyabb minőségű és biztonsági színvonalú termékeket kínálnak. A fogyasztóknak fel kell tudniuk ismerni a közösségi termékeket, és tudniuk kell, miért egészségesebbek más termékeknél. Végül, de nem utolsósorban, tudniuk kell, hogy ha ezeket a termékeket vásárolják, azzal az európai gazdákat és mezőgazdasági termelőket, vagyis az európai gazdaságot támogatják.
Különösen értékelem az előadó azon kezdeményezését, hogy ismerjük el a szakmai egyesületek és szervezetek igen lényeges szerepét, mert a legtöbb esetben ezek olyan szakértelemmel rendelkeznek, amely egy adott ország intézményeinek nem áll rendelkezésére. A valós piaci helyzettel és a piac követelményeivel is sokkal inkább tisztában vannak. Úgy vélem, ugyanakkor, hogy a társfinanszírozási arány növelése a jelenlegi hitelválságban feltétlenül szükséges. Határozottan hiszem, hogy ez növelni fogja a szóban forgó alapok felhasználási arányát.
Végezetül, szeretnék gratulálni az előadónak, Dumitriu úrnak, az általa végzett kemény munkáért és a javaslataiért, és ezt a nézetet, véleményem szerint, minden képviselőtársam osztja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Szeretnék gratulálni az előadónak, Dumitriu úrnak. A mezőgazdasági szektor lényeges a tagállamok gazdasága szempontjából, mivel ellátja élelmiszerrel a lakosságot, mezőgazdasági termékeket exportál, nem beszélve arról, milyen sok munkahelyet biztosít. Az Európai Uniónak képesnek kell lennie arra, hogy megfelelő áron, megfelelő mennyiségű élelmiszert biztosítson lakossága számára.
Nyilvánvaló, hogy egy versenypiacon a mezőgazdasági termékekkel kapcsolatos információszolgáltatás és a termékek megismertetése a belső piacon és harmadik országok piacain egyre nagyobb jelentőséggel bír. A mezőgazdasági termékek megismertetését célzó programok kidolgozása során mindenképpen konzultálni kell a szakmai egyesületekkel és szervezetekkel. Úgy vélem, hogy ez a rendelet ösztönözni fogja az európai gazdákat, hogy reklámozzák saját mezőgazdasági termékeiket.
Romániának rengeteg olyan élelmiszeripari terméke van, amellyel, sajnos, egyáltalán nem találkozunk az európai piacokon, holott ezek közül nagyon sok környezetbarát termék. Az e termékeket reklámozó kampány mind az európai fogyasztók, mind a romániai mezőgazdasági termelők számára hasznos lesz. Különösen most, a gazdasági válság idején, a mezőgazdasági ágazatnak mindenképpen azon ágazatok közé kell tartoznia, amelyekre külön figyelmet fordítunk, a megfelelő programok és finanszírozás mellett.
Válsághelyzetben a tagállamoknak még nagyobb figyelmet kell szentelniük prioritásaik meghatározására. Ezért vélem úgy, hogy a mezőgazdaságnak továbbra is támogatott területnek kell maradnia, mivel ez rendkívül lényeges az európai gazdaság szempontjából.
Nicodim Bulzesc
(RO) Mindenekelőtt szeretnék gratulálni az előadónak az, egy igen lényeges kérdést felvető jelentés elkészítése érdekében végzett kemény munkához. A tagállamok részéről jelentős igény jelentkezik, hogy megismertessék mezőgazdasági termékeik arculatát mind az Európai Közösségek, mind más államok fogyasztóival.
Szeretnék kiemelni a jelentésben szereplők közül két javaslatot. Az egyik egy arra vonatkozó kérés, hogy emeljük meg az Európai Közösség pénzügyi részvételének a mértékét annak érdekében, hogy kiegészítő támogatást lehessen nyújtani a tagállamok által kiválasztott projektekhez, most, amikor általánosságban szigorodnak a feltételek, amelyekkel a nemzeti szervezetek és hatóságok szert tehetnek azokra az összegekre, amelyeket a társfinanszírozásra kell fordítaniuk.
E módosítás második bekezdése értelmében az Európai Közösség anyagi részvételének kívánt mértéke 70% lenne azon intézkedések esetében, amelyek célja a gyümölcsök és zöldségek, különösen az iskolákban, gyermekek számára való reklámozása. Úgy vélem, ezek a módosítások helyénvalóak, és remélem, hogy a kezdeményezést a lehető legtöbb európai parlamenti képviselőtársam támogatni fogja.
Iosif Matula
(RO) Szeretnék gratulálni az előadónak az általa végzett komoly munkához, és az ahhoz való hozzájárulásához, hogy kitágíthatjuk a mezőgazdasági termékeknek a belső piacon és harmadik országok piacain való megismertetését és a róluk való tájékoztatást célzó programok alkalmazási területét.
A jelentésben szereplő módosítások közül az egyik legfontosabb a 10%-os emelés, mind a mezőgazdasági termékek promóciós programjainak társfinanszírozásában, mind a tejtermékek, a zöldségek és gyümölcsök fogyasztásának iskolákban való népszerűsítésére előirányzott költségvetésben.
Ez egyrészt Európának is hasznára válik, mivel nagyobb mennyiségű mezőgazdasági terméket fognak aktívabban reklámozni, másrészt, a közösségi támogatás legnagyobb nyertesei a gyermekek, a diákok lesznek.
Véleményem szerint az itt benyújtott javaslatok különösen fontosak, mivel most, jobban, mint valaha, azokon a területeken van szükségünk beruházásokra, amelyek gyorsan fejlődnek, ezért gazdasági fellendüléshez vezethetnek. A mezőgazdaság egyike ezeknek a területeknek, ezért az Európai Unió jelentősen hozzájárulhat a promóciójához.
Mairead McGuinness
Elnök úr, a világ nagy élelmiszergyártói milliárdokat költenek reklámra - és bár lehet, hogy az Európai Unió termékeiből dolgoznak, ezek a reklámok soha nem az alapanyag eredetére, hanem e vállalatok saját márkaneveire összpontosítanak. Ünnepelt televíziós szakácsok hirdetik saját élelmiszertermékeik különleges verzióit, könnyen hozzáférve mind a média lehetőségeihez, mind a milliós költségvetésekhez. Ma pedig itt egy viszonylag kisebb pénzösszegről beszélünk, amelyet Európa minden élelmiszerének támogatására kellene fordítani, mind a nagyvilágban, mind a belső piacon. Ez nagy kérés! Ez egy nagyon jó jelentés, amelyet teljes mértékben támogatok, és helyeslem a biztos asszony mai észrevételeit is.
Engem különösen érdekel az az elképzelés, miszerint saját határainkon túl is hirdetnünk kell a termékeinket, és teljes szívemből egyetértek ezzel, ám reálisan kell látnunk, hogyan fogunk versenyezni, és hogy vajon versenyképesek vagyunk-e a világpiacon. Talán a biztos asszony mond majd erről valamit válaszában. El kell hogy ismerjék, és kell, hogy méltányolják az előírásainkat. Elismerik-e és méltányolják-e őket a WTO-ban?
Jim Allister
Elnök úr, nagyon határozottan támogatom jó minőségű élelmiszereink megismertetését. A mai bonyolult piaci viszonyok között a minőségi termékek jelentik a legjobb mentsvárat, viszont ezeknek hathatós reklámra van szükségük. Jó lenne, ha a 60%-os társfinanszírozás megszerezhető lenne, és sajnálom, hogy a biztos asszony nem tudott olyan készséges lenni ez ügyben, mint ahogy reméltük.
Saját régióm tekintetében nyomatékosan felszólítanám a regionális vezetést - amely nincs megáldva túl sok kezdeményezőkészséggel és forrással, tekintve kiterjedt adminisztratív berendezkedését és a szükségtelen határon átnyúló testületeket -, hogy erőltesse meg magát, és hívja le ezt az uniós forrást, és így tegye lehetővé, hogy kiváló helyi termékeink a lehető legjobb eséllyel jelenhessenek meg a piacon. Ezenközben remélem, hogy Európa 70%-os támogatást fog nyújtani ezen élelmiszerek és a zöldségek iskolákban történő reklámozásához; bízom benne, hogy a bambán mélázó helyi önkormányzat nem fogja elvesztegetni ezt a lehetőséget.
Avril Doyle
Elnök úr, először is, szeretném megköszönni a Bizottságnak, hogy a közelmúltban elfogadta, hogy 50%-ban támogatja az An Bord Bia következő három évre vonatkozó, a húsok ázsiai megismertetését célzó javaslatát, amit nagyra értékelünk.
Míg nagyon is támogatom ezt a javaslatot, engedjék meg, hogy hangot adjak két kereskedelmi szempontú fenntartásomnak. Először is, vannak országok, mint például Írország, amelyek nem valószínű, hogy kidolgoznak majd tájékoztató programokat, ha a kereskedelem nem mutat érdeklődést irányukba. Másodszor, míg a támogatás mértékének 60%-ra, a gyümölcsök és zöldségek promóciója esetén 70%-ra történő emelése a jelenlegi gazdasági környezetben rendkívül üdvözlendő, valójában, az általános promóció kiterjesztésére való ösztönző erő korlátozott lehet, ha a programhoz hozzájárulók és a hozzá nem járulók egyaránt részesülnek az általa biztosított előnyökből.
Szeretnék köszönetet mondani az előadónak.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Szeretném kifejezni támogatásomat a Dumitriu úr által benyújtott, a mezőgazdasági termékek belső piacon történő megismertetésével és promóciójával kapcsolatos intézkedésekről szóló jelentéssel kapcsolatban. Úgy vélem, meg kell emelnünk az Európai Bizottság anyagi részvételének arányát, hogy kiegészítő támogatást nyújthassunk a tagállamok által kiválasztott projektekhez.
Különösen fontos, hogy 70%-ra emeljük az Európai Bizottság anyagi hozzájárulását a gyümölcsök és zöldségek, különösen az európai uniós iskolák diákjai körében való promócióját célzó új program valós költségei tekintetében. Ez az intézkedés lényegesen hozzájárul a gyümölcsök és zöldségek iskolai promóciós programjához, erre pedig mindenképpen szükség van gyermekeink egészsége érdekében.
Neil Parish
Elnök úr, szeretnék gratulálni az előadónak ehhez a remek jelentéshez.
Biztos asszony, örömmel hallgattam, amit elmondott. Úgy vélem, az európai mezőgazdasági politika jövője a piacon múlik. Meg kell jelennünk a piacon, és reklámoznunk kell jó minőségű termékeinket. Ön említette a borászati reformot - korábban már rengeteg rossz minőségű bort kivontunk a piacról, amelyekből, miután az intervenció eszközével felvásároltuk, bioüzemanyagot készítettünk, ami teljesen járhatatlan út. Nekünk a jó minőségű termékeket kell segítenünk. Sokféle borunk, sajtunk, húsunk, olíva olajunk, gyümölcsünk és zöldségünk van, ezeket Ön is mind megnevezte. Európa gazdag mindezekben, ezért a jövőben meg kell jelennünk velük a piacon.
Úgy vélem, ahogy az "állapotfelmérés” után áttérünk a 2013-tól bevezetendő új agrárpolitikára, biztosítanunk kell, hogy a pénzünket termékeink promóciójára, valamint a piacon való megjelentetésére fogjuk fordítani, mivel ennek van jövője.
Hadd tegyek még egy utolsó megjegyzést a biztos asszonynak: talán el kellene mennie Amerikába, és meg kellene győznie Obama elnök urat, hogy a Roquefort sajt kivételesen jó, ezért talán csökkenthetné a vámot, amellyel Bush elnök, hivatalból való távozása előtt, sújtotta ezt a terméket.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, az európai és a harmadik országokbeli fogyasztók túl kevés információhoz jutnak az európai élelmiszerek minőségéről és a rájuk vonatkozó előírásokról. Pedig mi kivételesen magas követelményeket támasztunk az európai termelőkkel szemben. A fogyasztóknak tisztában kellene lenniük ezzel, hiszen ennek ismerete befolyásolja a számukra megfelelő termékek kiválasztását.
Én a promóció és a tájékoztatás mellett vagyok, bár gyakrabban beszélek úgy a tájékoztatásról, mint az üzenet objektívebb formájáról. Az információk minőségét és a promóció módszereit illetően is szükségünk lesz speciális követelményekre és előírásokra. Végezetül, támogatom, hogy az EU és az egyes országok költségvetéséből támogassuk az élelmiszerek területén történő tájékoztatást és promóciós programokat. Válság idején különösen fontos a reklám és a tájékoztatás, mert ez tudja ellensúlyozni a kereslet és a fogyasztás, többek közt az élelmiszerfogyasztás visszaesését.
Mariann Fischer Boel
a Bizottság tagja. - Elnök úr, köszönök minden hozzászólást. Örömmel hallom az ehhez a lényeges kérdéshez kapcsolódó lelkesedést és érdeklődést. Véleményem szerint, bizonyos mértékig, a ma itt elhangzott valamennyi megjegyzés összhangban van a Bizottság által e jelentéssel kapcsolatban kialakított véleménnyel.
Szeretném megragadni az alkalmat, hogy válaszoljak néhány itt felvetett kérdésre és megjegyzésre. Először is, néhány szó a finanszírozásról - ezt Önök közül is többen is szóba hozták -, vagyis a társfinanszírozás arányának növeléséről. Úgy vélem, nagyon elővigyázatosnak és óvatosnak kell lennünk, amikor megpróbáljuk ellenőrizni a közösségi társfinanszírozás előnyeit, mert én attól tartok, hogy ha megemeljük a társfinanszírozás arányát, az oda vezethet, hogy kevesebb lesz a promóció. Ez kedvezőtlen végeredmény lenne. Ez az oka, amiért fenntartottuk korábbi javaslatunkat.
A minőség is számos alkalommal szóba került ma, és ebben egyetértek Önökkel. Úgy vélem, remek alkalmunk nyílik megvitatni a minőség kérdését, amely azzal is összefügg, hogyan ismertetjük meg termékeinket a harmadik világgal, és hogyan mondjuk el a fogyasztóknak, mit kapnak, ha európai terméket vásárolnak.
Tavaly októberben előterjesztettük a minőségről szóló zöld könyvet, amelyhez rengeteg hozzászólást kaptunk; több mint ezer hozzászólás olvasható a honlapon, amelyek szerte Európából érkeztek. Most folyik e számtalan különböző elképzelés feldolgozása, amiről május végi közleményünkben fogunk beszámolni. Meg kell ragadnunk a lehetőséget, most, hogy erről folyik a vita itt, a Parlamentben, hogy összekapcsoljuk e kérdéseket - hogyan tehetnénk még láthatóbbá és még érthetőbbé. Ugyancsak szó esik a címkézés kérdéséről, amely szintén összetett és lényeges kérdés, így hát alig várom, hogy ezeket a kérdéseket is megvitathassuk Önökkel az ősz folyamán.
Végezetül, ami a gyümölcsök iskolai promócióját illeti, amely szintén szóba került a mai nap folyamán - ez ugyan nem képezi a javaslat részét, de szeretném tájékoztatni Önöket, hogy útjára indítottunk egy 70%-os társfinanszírozásban részesülő "iskolagyümölcs” programot a fiatalok tudatosságának növelése céljából, és azért, hogy ezáltal is hangsúlyozzuk a diákok megfelelő étkezési szokásainak jelentőségét.
Szeretnék még egyszer köszönetet mondani előadónknak, Dumitriu úrnak, hogy ilyen nagyszerű jelentést készített. Úgy vélem, ezt a mai, meglehetősen dinamikus vitánk is tükrözte.
Constantin Dumitriu
Előre is elnézést kérek, ha néhány másodperccel kifutnék a számomra kiszabott két percből. Köszönöm, hogy ilyen kivételesen fontos megjegyzéseket és véleményeket fűztek ehhez a jelentéshez. Bizakodom benne, hogy a többi képviselőtársunk is úgy véli majd, hogy az itt javasolt új szabályozás megfelelő, és így mellettük szavazunk majd.
Szeretném tudatni kedves képviselőtársaimmal, hogy támogatom a javaslataikat, különösen azokat, amelyek az európai sokféleség megismertetésére, az európai minőségi címkézés bevezetésére, valamint a Közösség még szilárdabb támogatására irányulnak. Azt kérdezték tőlem, miért a bor merült föl az olíva olaj mellett a promóciós projekteket végrehajtani képes nemzetközi szervezetek közül? Hadd válaszoljak erre egy másik kérdéssel: miért az olíva olaj? Válaszom mindkét esetben pozitív: ezek az Európai Unió tagállamainak rendkívül sikeres exporttermékei. Ezek rendelkeznek erős, nagy tapasztalattal bíró nemzetközi szervezetekkel, amelyek már bebizonyították, hogy képesek komplex programok levezérlésére. A jelentés ajánlásai azonban nem zárnak ki más területeket sem. Ami a második kérdést, a társfinanszírozás 70%-ra való emelésének kérdését illeti, ahol az eredeti arány 60% volt, nos, úgy éreztem, hogy a jelenlegi gazdasági környezetben szükség lenne ennek emelésére.
Ahogy az európai források lehívásának tapasztalata mutatja, továbbra is az az egyik legnagyobb kérdés, hogyan lehessen hozzájutni a társfinanszírozáshoz, különösen egy olyan pillanatban, mint most, vagyis hitelválság idején. Ezért kell növelni a Bizottság hozzájárulásának arányát, hiszen különben azt kockáztatjuk, hogy a rendelkezésre álló források nem kerülnek felhasználásra. Fischer Boel asszony, köszönöm, hogy ilyen nagy jelentőségűként kezelte ezt a jelentést, és külön köszönöm, ahogyan vélekedett róla. Bár ez csupán egy konzultációs jelentés, remélem, és szeretném, hogy ezek a módosítások bekerüljenek a Bizottság új javaslatába.
Összefoglalásképpen, két okból kifolyólag van szükség erre a jelentésre. A tagállamoknak lehetőségük lesz növelni az e programok által célzott rendelkezések alkalmazási körét, és nemzetközi szervezetekhez fordulhatnak e rendelkezések végrehajtását illetően. Ez nagyobb szerepet ró a szakmai szervezetekre és egyesületekre a termékekkel kapcsolatos tájékoztatás és promóciós programok kidolgozása és végrehajtása folyamán. Végül, de nem utolsósorban, az európai jogszabályok elfogadására irányuló javaslatok logikájának része, hogy úgy tegyük elérhetőbbé az európai forrásokat, hogy most, amikor különösen nehéz hitelhez jutni, növeljük a társfinanszírozás százalékos arányát. További ajánlásként hadd említsem még meg, hogy a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság tagjai egyhangúlag fogadták el e jelentést.
Szeretném megragadni a lehetőséget, hogy megköszönjem bizottságbeli kollégáim támogatását. Külön köszönöm a támogatást Neil Parish-nek, és végül, de nem utolsósorban köszönöm Lutz Goepel bizalmát, hogy rám bízta ennek a jelentésnek az elkészítését.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra a mai nap folyamán kerül sor.
