Въвеждане на единна зона за плащания в евро (SEPA) (разискване) 
Председател
Следващата точка от дневния ред е въпросът с искане за устен отговор, внесен от Sharon Bowles, към Комисията относно Единната зона за плащания в евро (SEPA).
Sharon Bowles
Г-н председател, моят предшественик на поста председател на комисията по икономически и парични въпроси представи пред Парламента резолюция относно SEPA на 12 март 2009 г. Оттогава не се е променило много и сега аз представям своята през март 2010 г. Искам да заявя, че наистина очаквам да се постигне напредък до средата на март 2011 г.
Комисията положи усилия, като през септември 2009 г. оповести пътната карта за SEPA. Съгласни сме с действията в шест приоритетни области, но голяма част от респондентите на проведената от Комисията консултация посочват, че е необходимо да се определи крайна дата, за да се стимулират онези, които се колебаят. Така твърди Комисията. Не би могло да поставим въпроса по-директно от това да предложим да се определи задължителен краен срок не по-късно от 31 декември 2012 г.
Живеем във време, когато броят на презграничните покупки и договори нараства. Наличието на общи стандарти за тези презгранични плащания, кредитни трансфери и директни дебити е важно за здравето и растежа на единния пазар. Много по-добре за потребителите е да не се налага да проверяват дали няма различни разпоредби в отделните държави или да се интересуват специално при наличието на такива.
Ето защо потребителите са благоприятно настроени към този проект, но е необходимо да имат сигурност, а е обезпокоително, когато липсват достатъчно защитни механизми за управлението и проверката на даването на съгласие за директни дебити. Платежните системи заемат една трета от оперативните разходи на банките, следователно има достатъчно средства, за да могат банките да въведат SEPA по надлежния ред, но не могат да го направят изцяло по своя преценка. Европейският платежен съвет трябва да признае, че потребителите се притесняват от измами и злоупотреба с доверие, както и за това, кой се грижи за тях. Някои заети хора може да не забележат нова транзакция, особено ако сумата е стандартна. Ето защо трябва да има възможности потребителят да разполага с допълнителни предпазни механизми, когато дава инструкции за директен дебит. Не е правилно да се твърди, че банките ще установяват всички измами. Например във Франция имаше проблеми с измами с подписването на чековете на обратната страна при чекове, издадени на банка, като се изплащат по сметка на трета страна. Това се случваше в продължение на четири години, след като администрацията за финансови услуги на Обединеното кралство затвори тази "вратичка". Не е приемливо да се решават тези проблеми с допълнителни условия или допълнителни предложения за услуги, които не защитават никого. Това е хартата на измамниците. Не е приемливо това да се прави от страна в страна. Това е хартата на презграничните измамници.
И така, г-н член на Комисията, очакваме от Вас да проявите твърдост, да решите тези проблеми и да предложите решения за директни дебити на SEPA до 30 септември 2010 г.
Тази година трябва да станем свидетели на значително нарастване на използването на SEPA от публичните органи, така че сега моментът е подходящ да продължите напред, най-вече като поканите държавите-членки, които не са правили планове да участват в проучванията. Искаме също така онези държави-членки - за това може би става въпрос - които не са решили проблема с продължаването на правната валидност на съществуващите инструкции за директни дебити, да се заемат с това и да решат проблема. Може би другият основен препъни камък е свързан с многостранните обменни такси за картови разплащания, който също трябва да бъде решен в съответствие с политиката на конкуренция.
Това са важни въпроси и ние, г-н член на Комисията, твърдим, че е настъпил моментът да бъдем твърди и да определим краен срок, за да можем успешно да мигрираме към SEPA и да направим така, че този проект, който е изключително важен за единния пазар, наистина да заработи.
Мишел Барние
Г-н председател, госпожи и господа, радвам се да ви видя отново и бих искал да започна, като изразя съгласието си с това, което г-жа Bowles току-що каза. Това е потвърждение за амбицията, която изразих по време на изслушването пред Парламента, потребителите да разработят вътрешния пазар чрез специфични проекти. Един от тях е Единната зона за плащания в евро (SEPA). Това е сложен проект, но целта му за опростени финансови трансфери в рамките на Европа оправдава действията ни.
Г-жо Bowles, госпожи и господа, бих искал да благодаря на Парламента за подкрепата за SEPA и да дам конкретни отговори на петте въпроса, отправени от г-жа Bowles, които правилно определят проблемите, които трябва да решим. Наясно съм и с предварителната работа, която г-жа Berès' и г-н Gauzès са свършили по изключително положителните и интересни доклади относно въпросите, свързани със SEPA.
Вярно е, г-жо Bowles, че определянето на краен срок би могло да даде необходимия тласък на проекта SEPA. И аз съм на това мнение. Това всъщност би имало няколко положителни последици. Допълнително ще изясни правното становище, ще позволи планирането на необходимите инвестиции и ще сложи край на едновременното съществуване на две платежни системи - национална и европейска, което води до излишни разходи.
Поставянето на краен срок предполага законодателство. В момента моите служители анализират различни варианти и анализите им ще бъдат готови през следващата пролет. Ще вземем решение за най-ефективния курс на действие на тази база. Мога да потвърдя пред вас, че то ще бъде базирано на законодателство.
Сега, когато говоря пред вас, е началото на март и е твърде рано да обявя краен срок. Отбелязах си предложението Ви за 2012 г., г-жо Bowles, и ще го имам предвид. При всички случаи ще трябва да дадем на операторите период за приспособяване, например 12 месеца за трансфери и поне 24 месеца за тегления. Друго предимство на законодателната инициатива може да бъде справянето с някои от въпросите, поставени във вашата резолюция, относно Съвета за икономически и финансови въпроси, за да се подобри качеството на продуктите на SEPA за потребителите.
На второ място, г-жо Bowles, необходима е яснота относно многостранните обменни такси (МОТ). Това е важен въпрос за финансирането и следователно за разработването на карти на SEPA и тегления. В края на 2009 г. Комисията публикува документ за обсъждане, който включваше нови данни и становищата на различни видове потребители по въпроса. След малко ще се спрем и на резултата от проведената публична консултация. Този въпрос, разбира се, трябва да се анализира на базата на съвместимостта с политиката на конкуренция, за която отговаря моят колега, г-н Алмуния.
Въпреки това бих искал да направя няколко забележки. Съществува краткосрочна, преходна система за тегления до ноември 2012 г., която позволява многостранни обменни такси в размер до 8,8% за презгранични транзакции. Отбелязвам обаче, че над 70% от тегленията в Европа сега се провеждат без налагане на каквито и да е многостранни обменни такси върху транзакциите. Многостранните обменни такси изглежда няма да са единственият механизъм за финансиране, нито пък най-ефективният.
По отношение на картите, както знаете, Комисията прие решение срещу многостранните обменни такси при презгранично използване на MasterCard. Направихме същото и за Visa. Процедурата за MasterCard се обжалва пред Съда. Като част от тази процедура, специално по отношение на равнището и вида на тези такси, Европейската комисия вече уточни правилата. Окончателното решение на Съда трябва да допринесе за осигуряването на по-стабилно правно основание.
Трето, тъй като имах възможност да спомена при изслушването ми, че подкрепям стартирането на европейска инициатива за картите. Разработват се редица инициативи в частния сектор, като проекта Моне, PayFair и Европейския алианс за платежни схеми. Г-жо Bowles, госпожи и господа, скоро ще се срещна с основните участници в този пазар, за да изготвим обща оценка на готовността им за предприемане на по-нататъшни действия и да определим рамка за действие. В същото време Комисията ще анализира, от гледна точка на нормативната уредба в областта на конкуренцията, аргументите, представени от картовите системи, чрез които обосновават финансовите си системи.
Четвъртият въпрос е свързан с бъдещото управление. Както знаете, SEPA не се възползва от паневропейската система на управление. Ето защо има съвместна инициатива с Европейската централна банка за създаване на съвет за SEPA, който да включва високопоставени представители на сектора на платежните системи и потребителите. Целта не е да вземаме решения, а да се улесни диалогът, за да се гарантира правилното реализиране на проекта SEPA. Първата среща ще се проведе през пролетта.
Г-жо Bowles, госпожи и господа, лично аз ще информирам Парламента за работата на съвета за SEPA, особено когато се явявам пред комисията по икономически и парични въпроси.
И накрая, бих искал да засегна въпроса за интереса на потребителите - тема, която Вие, г-жо Bowles също подчертахте. За съжаление, често секторът на банковите плащания изглежда не желае да отчете безпокойството на потребителите. Могат да бъдат направени подобрения в начина, по който Европейският платежен съвет управлява, което ще насърчи прозрачността и признаването на интересите на потребителите. Съветът за SEPA ще бъде добра основа за преминаване към тези подобрения.
Възнамерявам да предприема и по-директни действия по конкретни въпроси, по-специално подобрения, които трябва да се направят за системите за тегления. Комисията и Европейската централна банка в най-скоро време ще пишат на Европейския платежен съвет с искане да се включат определени изменения, с което да се отговори на безпокойството на потребителите. Не изключвам възможността Комисията да предприеме мерки, ако забележи причини, които да възпрепятстват този процес, с цел да се вземе предвид безпокойството на потребителите.
Г-н председател, г-жо Bowles, госпожи и господа, вероятно сте разбрали, че съм решен да действам и да свърша работата по проекта SEPA, както заявих пред вас през януари. Ще разчитам, разбира се, на подкрепата на Парламента и на решителността да се направят тези подобрения.
Jean-Paul Gauzès
Г-н председател, г-н член на Комисията, не се съмнявам в решителността Ви, а Вие току-що отговорихте на повечето въпроси, които щяхме да Ви зададем и които резолюцията предизвика.
Просто ще Ви припомня, че сложността на въпроса се дължи на факта, че Единната зона за плащания в евро е инициатива на платежни институции, по-специално на банки. Бих искал да добавя също, че целта на директивата за платежните услуги, по която имах честта да бъда докладчик, беше специално изготвена така, че да ни даде възможност да установим и определим правните инструменти, необходими за въвеждането на тази европейска платежна система. Друга цел на директивата беше да се повиши конкуренцията в областта на платежните услуги и в Раздел II бяха включени разпореди за създаването на платежни институции, които трябваше да разчупят монопола на банките.
Това сложно начало със сигурност обяснява част от закъснението, но, както и Вие казахте, е вярно също така, че институциите, предоставящи платежни услуги, т.е. банките, показаха известно нежелание за въвеждане на механизма. Има обяснение на този факт и това са разходите. Сигурен съм, че вече сте запознати, но ще ви припомня накратко, че във Франция например цената за въвеждане на SEPA е по-висока, отколкото тази за преминаване към еврото.
Съществува също и въпросът за обменните такси, който заслужава да се обсъди. Той има две страни. Първата, както споменахте, е съответствието с правилата на конкуренцията, а втората е въпрос, който не бива да се пренебрегва, и това е, че платежните услуги са търговска дейност на платежните институции и следователно трябва да бъдат справедливо възнаградени. Това, което се заклеймява, е възможността едностранно, произволно и без провеждане на консултации да се определят междубанкови маржове, за които е ясно, че са излишни.
Г-н член на Комисията, разчитаме на Вас да гарантирате, че напредъкът, който сме постигнали по отношение на създаването на единен пазар на плащания, ще доведат до бързото въвеждане на европейските инструменти за трансфери и директни дебити.
Udo Bullmann
Г-н председател, г-н член на Комисията, Единната зона за плащания в евро е важен, всъщност основен инструмент на единния европейски пазар. Успешно положеното начало на въвеждането й дължим на г-н Gauzès. Моята група застава изцяло зад нея и би искала да види как ще заработи успешно. Лично аз нямам нищо против определянето на краен срок за миграция и според мен тук не става въпрос толкова дали ще отнеме три, четири или пет месеца, а наистина да проработи.
Дали в действителност ще заработи зависи от две неща. Първо, призивът към сектора, че трябва да бъде удобно за ползване от крайния потребител. В днешно време не можем да си позволим слухове, тайно противопоставяне и тъга по старата система. Ето защо SEPA трябва да функционира правилно и да е съобразена с онези, които в крайна сметка ще я използват.
Второ, трябва, разбира се, да се работи и в полза на икономиката. Тук бих искал да спомена нещо, което все още е ябълката на раздора, а именно въпросът за това, как ще се изчисляват директните дебити. Тук икономиката изглежда все още не е в състояние да предложи разумен модел. Все още има пречки, нерешени проблеми и ако икономиката не може да представи общ модел, който да работи в рамките на Европейския съюз, тогава Комисията, както е посочено в предложението за резолюция, ще трябва да направи конкретно предложение в определен срок, да речем преди края на годината. Не би трябвало да се противопоставяме на икономиката и да искаме краен срок за миграция към системата, вместо да предприемем инициатива да отстраним противопоставянето, с което доставчиците на платежни услуги очевидно не могат да се справят сами. Необходима ни е инициатива на Общността, за да може да заработи този проект. Това е и подходът ни към обсъждането.
Martin Ehrenhauser
Г-н председател, хубаво е, че имаме еврото. В противен случай малки държави като Австрия щяха да попаднат под изключителен натиск по време на започналата през 2007 г. финансова криза.
Другата страна на евромонетата обаче е липсата на последователност и отчетност, и тук естествено възникват някои въпроси към Комисията. Първо, кой е отговорен за липсата на контрол в Евросистемата? Второ, кой е отговорен за факта, че не е установено по-рано, че бюджетните данни на Гърция са некоректни? Трето, не мислите ли, че макар днес да говорим за Гърция, истинският проблем е Испания? Четвърто, може ли Европейската комисия да гарантира, че Испания няма да подаде неверни бюджетни данни и какво прави по този въпрос?
Настоявам за яснота и прозрачност и преди всичко за това, в крайна сметка да се потърси отговорност на виновниците. Само когато това се случи в действителност, можем да гарантираме, че най-накрая правилата ще бъдат спазвани неизменно.
Markus Ferber
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, в началото искам да кажа, че е правилно общите процедури да вървят ръка за ръка с обща валута, както и да се опитаме да преценим как тези общи процедури, които все още не са въведени навсякъде в Единната зона за плащания в евро, могат да се прилагат по-добре.
От една страна, ясно искам да заявя, че все пак трябва да адаптираме правилника на няколко места. Аз самият идвам от страна, в която процедурата по директен дебит е много широко разпространена, за да се улесни извършването на някои редовни плащания.
Процедурата, която се планира в момента, е много бюрократична и сложна и следователно бих бил много доволен, г-н Барние, ако отново се обсъди въпросът за крайния срок - нещо, което всички ние искаме. От една страна, не трябва да бъде уязвима по отношение на измами, а това е проблем в презграничната област, но от друга страна, трябва също така да може да се дебитират местни такси и абонаментите за списания, застрахователните премии, сметките за мобилни телефони и т.н. да продължат да се събират чрез обикновена процедура от съответните дружества.
Това е моето искане и в нашето предложение за резолюция съответно е включен текст, посветен на въпроса, за да допринесем за осигуряване на това, процедурите, които са доказано успешни в държавите-членки, да се гарантират и след окончателното въвеждане на Единната зона за плащания в евро.
Othmar Karas
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, вероятно всички единодушно одобряваме отговорите, които г-н Барние даде, и му благодарим за това. Те съответстват на целите на Европейския парламент.
Второ, бих искал да кажа, че методът на саморегулирането в областта на банките, който избрахме за SEPA, е метод, който органите използват добре, и няколко стотици банки се присъединиха към Единната зона за плащания в евро за много кратко време. SEPA е част от единния пазар. Тя е по-голяма от еврозоната, но не е завършена. Подкрепям определянето на подходящ, правно обвързващ краен срок, защото се надявам, че по този начин ще повишим натиска за решаване на неуредените въпроси и правното задължение за постигане на последователно въвеждане по места. Това ще позволи на всички участници още веднъж да представят всичко, което предстои да се направи. Определянето на обща дата е важно за въвеждането на Единната зона за плащания в евро възможно най-бързо и най-ефективно и за осигуряване на максимална стабилност на единния пазар.
David Casa
(EN) Г-н председател, SEPA е похвална инициатива, която несъмнено ще допринесе значително за повишаване на ефективността на презграничните плащания и превръщането на фрагментираните национални пазари за плащания в евро в един вътрешен пазар, като предоставят на клиентите възможност да нареждат безкасови плащания в евро към всеки получател в еврозоната, като използват една банкова сметка и един набор от платежни инструменти.
Друго основно предимство ще бъде намаляването на общите разходи на европейската икономика за движението на капитали в региона, което днес се оценява на два до три процента от общия брутен вътрешен продукт. Не бива да забравяме, че крайната цел на SEPA е да се създаде истинска среда за извършване на национални плащания в цяла Европа и е разбираемо, че постигането на подобна амбициозна цел в никакъв случай не е лесно, особено ако имаме предвид необходимостта да се намерят компромиси при често срещания, за съжаление, конфликт на интереси на паневропейската банкова общност.
Икономическата криза само възпрепятства процеса на въвеждане на стандартите на SEPA; това е скъпо струващ процес и разбираемо банките имаха други, много по-спешни приоритети напоследък. Необходимо да се анализира сегашната ситуация и да се определи реалистичен график възможно най-скоро.
Сега е важно да се определи правно обвързващ краен срок за миграция към използването на инструментите на SEPA, както посочи моя колега г-н Karas преди малко. Неприемливо е досега да няма конкретен график. Идеята, успоредно със SEPA да съществуват и национални стандарти, е неефективна и непродуктивна.
Ето защо, г-н Берние, приканвам Вас и Комисията да внесете сигурност в този крехък сектор и да гарантирате, че най-накрая ще се определи правно обвързваща крайна дата за миграция към инструментите на SEPA.
Elena Băsescu
(RO) Бих желала да ви уведомя, че моята страна - Румъния, предприема някои важни стъпки във връзка с въвеждането на и мигрирането към SEPA. През октомври 2009 г. Директива 64/2007/ЕО относно платежните услуги на вътрешния пазар беше транспонирана в румънското законодателство. През 2007 г. Румънската банкова асоциация, член на Европейския платежен съвет, пое ролята на организация, подкрепяща присъединяването към схемите на SEPA. Всъщност мигрирането към схемата на SEPA за кредитен трансфер ще приключи към датата на приемане на еврото, защото до този момент само пет банки планират да се присъединят към схемата на SEPA за директен дебит през следващите три години.
Публичната администрация играе ключова роля в процеса на миграция към SEPA. Публичните институции, наред с комуналните услуги, далекосъобщенията и застрахователните компании, могат да осигурят критичния обем, необходим за стимулиране на процеса на мигриране към SEPA. Румънският министър на публичните финанси обяви, че Румъния ще се присъедини към схемите на SEPA веднага след приемане на еврото.
Благодаря ви.
Мишел Барние
Г-н председател, бих искал да благодаря на всички, които се изказаха, за техния принос. По време на встъпителното изказване на г-жа Bowles бях особено впечатлен от факта, че целият Парламент както преди, така и сега засвидетелства единодушна подкрепа за въвеждането на Единната зона за плащания в евро (SEPA). Това се потвърждава и от проекторезолюцията. Този проект е на две години и считам, че сега трябва да бъде въведен. Отново повтарям, че бях удивен от единодушието, изразено преди малко относно необходимостта от определяне на краен срок.
Ето защо потвърждавам, че поемем ангажимента да се определи такъв. Дайте ми няколко седмици време, което ще бъде добре оползотворено, да се срещна с всички ключови партньори в банковия сектор. Ще проведа тези кратки консултации по този и други въпроси, свързани с правилното въвеждане на SEPA, след което, както поиска г-жа Bowles, бързо ще взема решения.
Единната зона за плащания в евро (SEPA) ще има успех само ако изцяло отговори на очакванията на всички, които я използват, а именно предприятията и по-специално малките предприятия, потребителите и националните администрации. Комисията се надява - и ще продължи да действа в тази посока - че безпокойството на потребителите ще бъде взето предвид при въвеждане на SEPA. Бих искал да кажа на г-жа Băsescu, че ще отделя внимание и на усилията, които полагат новите държави-членки - зная, че такива усилия се полагат във Вашата и в други държави, за да участват пълноценно в проекта SEPA, който е в интерес на всички.
И накрая, що се отнася до картите, които споменах при изслушването си, изглежда е нужна по-голяма яснота. Още веднъж повтарям, че са ми необходими няколко седмици или най-много няколко месеца, през които да проведа срещи, за да изясня намеренията на ключовите партньори и да определя степента, в която те са подготвени да координират и обединят усилията си относно финансирането на модел за потенциална общоевропейска картова система. Що се отнася до конкурентната рамка, в която тя да функционира, това е въпрос, който ще трябва да поставя пред основните участници в банковия сектор.
Бих искал да благодаря и на Вас, г-жо председател, госпожи и господа, за конструктивната и така необходима подкрепа, която още веднъж изразихте за проекта SEPA и която е в съответствие с ангажиментите на Европейската комисия.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в сряда, 10 март 2010 г., от 12,00 ч.
