Průmyslové emise (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doporučení pro druhé čtení podané jménem Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ke společnému postoji, který Rada přijala v prvním čtení za účelem přijetí směrnice o průmyslových emisích v Evropském parlamentu a Radě (integrovaná prevence a omezování znečištění) (přepracované znění) (zpravodaj: Holger Krahmer) (11962/3/2009 - C7-0034/2010 -.
Holger Krahmer
Pane předsedající, tato rozprava byla špatně načasovaná. Raději bych se díval, jak nizozemský tým vyhraje, i kdyby to mělo být na tomto mistrovství světa naposledy. Je to možná špatné znamení, protože se už nemůžeme dívat, a tak pravděpodobně nakonec přece jen nevyhrají.
Pane komisaři, dnes - nebo přesněji zítra - dokončíme legislativní balíček, o němž diskutujeme již více než dva roky. Nemůžou za to jen spory, ale také volby do Evropského parlamentu, které se mezitím konaly, a dále to, že v průběhu diskusí vstoupila v platnost nová Smlouva o Evropské unii, kvůli čemuž se muselo pár věcí upravit.
Domnívám se však, že pokud můžeme z dnešní debaty vyvodit nějaký závěr, tak je to ten, že hlasujeme o kompromisu, který si rozhodně zaslouží, aby byl schválen, i když tak v některých částech možná činíme se skřípáním zubů.
Rád bych zdůraznil dva aspekty. Prvním z nich jsou ekologické požadavky průmyslových podniků. Jde o to, abychom v Evropě lépe uplatňovali nejlepší dostupné techniky. V kompromisním návrhu nalezneme celý odstavec výjimek, který dává Evropské komisi - pane Potočniku, tady se obracím přímo na vás - nástroje, jež mají během několika příštích let lépe a rozhodněji než doposud zajistit, aby přibližně 52 000 průmyslových závodů v Evropě, jichž se to týká, lépe využívalo nejlepší dostupné techniky.
V této diskusi zaznělo mnoho argumentů. Jednomu bych se chtěl věnovat, protože mu vůbec nerozumím. Opakovaně jsem slyšel, že používání nejlepších dostupných technik je příliš nákladné a že tak ohrozíme konkurenceschopnost evropského průmyslu, o to víc v době krize. Nerad vzpomínám na svou minulost, ale pocházím z bývalé NDR, tedy východního Německa. Ekonomické a ekologické zhroucení NDR lze přičíst skutečnosti, že jsme po celá desetiletí zanedbávali investice do nejnovějších technologií.
Myslím si, že každé odvětví a každý průmyslový podnik musí v zájmu své existence investovat do nejnovějších technologií, protože jinak ztratí konkurenceschopnost. S tím samozřejmě souvisí i snižování emisí látek, které znečišťují životní prostředí. Dnes máme možnost přijmout zákon, který tuto výchozí situaci zlepší.
Druhá část směrnice - a tady dojde k tomu skřípání zubů, o němž jsem se zmínil - se týká velkých spalovacích zařízení. Opět mluvíme - stejně jako tomu bylo u předchozí směrnice - o prodloužení výjimky do roku 2020, v některých případech až do roku 2023, pro velká spalovací zařízení, která nemusí plnit ekologické povinnosti, a zejména dodržovat limity pro znečišťování ovzduší.
Vyzývám Radu, ale možná také nás všechny, abychom se velmi pečlivě zamysleli nad účelností toho, že si pravidelně dáváme ambiciózní ekologické cíle, diskutujeme o nich a vítáme je zde, ale jakmile dojde na jejich uskutečňování a převádění do konkrétních právních předpisů, nastává v Evropě tragédie. Členské státy si najednou uvědomí, kolik to stojí, jaké účty musíme zaplatit a zpravidla ti, kteří splnili vše v předstihu, jsou pak potrestáni.
Existuje celá řada členských států, které dnes již povinnost splnily a které nakonec zůstanou na holičkách. Řeknu to ještě jednou: ať už mluvíme o průmyslových zařízeních nebo velkých spalovacích zařízeních - což v podstatě znamená uhelné elektrárny - nemluvíme o science fiction. Nehovoříme zde o věcech, které nejsou k dispozici, naopak, jedná se o nejnovější technologie. V těchto zařízeních se mohou využívat nejlepší dostupné techniky - které jsou vzhledem ke konkurenčním a cenovým podmínkám na trhu k dispozici - a v souvislosti s tím dnes dokončujeme legislativní balíček, který je podle mého názoru lepší, než předpisy, jež v současné době platí, a proto bych chtěl nás všechny povzbudit, abychom jej schválili. Rád bych také poděkoval svým kolegům, kteří si sice někdy nebrali servítky, ale na této záležitosti se mnou v uplynulých dvou letech pracovali, za jejich podporu, terénní výzkum a především za to, že téměř všechny hlavní skupiny tento kompromis schválily.
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane předsedající, protože jsem také sportovní fanoušek, sdílím váš názor, ale Nizozemci s přehledem vedou 3:1 a myslím, že stojí za to, být zde a projednávat dnešní návrh.
Jsme na prahu dohody o průmyslových emisích, která umožní sladit opatření Evropské unie v oblasti snižování znečištění z největších průmyslových zdrojů s ambiciózními cíli v oblasti životního prostředí. Zároveň poskytne možnost pro ekologické inovace a posílení udržitelných výrobních metod v důležitých odvětvích našeho hospodářství.
Tohoto bodu bychom nedosáhli, kdyby Evropský parlament v této důležité věci neodvedl tak usilovnou práci. Chtěl bych poblahopřát panu zpravodaji Holgeru Krahmerovi, stejně jako Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, a poděkovat jim za vynikající práci na přípravě návrhu směrnice o průmyslových emisích.
Tato směrnice představuje významný krok kupředu v oblasti kontroly průmyslového znečištění v Evropské unii. V současné době se nacházíme v situaci, kdy se na průmyslovém znečištění podílí z více než 80 % oxid siřičitý, z více než 40 % prach a z více než 30 % oxidy dusíku. Nacházíme se také v situaci, kdy se na místní úrovni velmi liší používání nejlepších dostupných technik.
Je tedy zcela jasné, že současné status quo je nedostatečné, a to nejen z hlediska ochrany životního prostředí, ale také pokud jde o narušení hospodářské soutěže.
Je naprosto nezbytné posílit dva základní prvky právních předpisů, jimiž je využívání nejlepších dostupných technik a revidované mezní hodnoty emisí pro nejdůležitější odvětví, a já jsem rád, že Parlament tento názor sdílí.
Směrnice zajistí, aby průmyslová zařízení v celé Evropské unii splňovala vysoké normy v oblasti životního prostředí a ochrany zdraví a blaha našich občanů. Získáme tím rovněž příležitost k podpoře ekologických inovací.
Jak jsem již zmínil, práce Evropského parlamentu měla klíčový význam pro dosažení dohody, která zachovává environmentální integritu návrhu Komise a jejíž uzavření se v řadě fází institucionálního procesu zdálo neproveditelné. Přijetím této směrnice může Parlament prokázat své upřímné odhodlání v otázce snižování průmyslového znečištění.
Komise může přijmout kompromisní balíček - který je skutečně kompromisem - abychom u této směrnice dosáhli ve druhém čtení dohody, a rád bych přesvědčil Parlament k zaujetí stejného postoje.
Elisabetta Gardini
Pane předsedající, dámy a pánové, nejprve bych chtěla především pogratulovat našemu zpravodaji panu Krahmerovi, protože všichni víme, že jsme skutečně dosáhli výsledku, který se místy zdál beznadějný. Chtěla bych zdůraznit, že u této směrnice, u této dokumentace hrozilo vážné riziko dohodovacího řízení.
Proto, jak jsme také slyšeli od pana komisaře, je nám všem zřejmé, že máme co do činění s prací, která byla složitá a vyžadovala spoustu času. Stačí si uvědomit, že se jedná o směrnici z roku 1996 a že tato práce znamená již pátou a nejdůležitější změnu směrnice o průmyslových emisích.
Myslím si, že pouze několik těchto údajů stačí k naznačení všech nedostatků a vad tohoto právního předpisu. Směrnice se ukázala jako obtížně proveditelná - chtěla bych upozornit, že proti devíti členským státům již bylo zahájeno řízení pro porušení práva - a její oblast použití tak široká, že je místy skutečně nepřiměřená. Neměli bychom zastírat, že toto všechno tudíž vedlo k velkému úsilí, vyžádalo si oběti ze strany zúčastněných orgánů, všech politických skupin a veškerých národních delegací a často nás to stavělo před opravdu těžké rozhodování.
Dnes večer jsem však přesvědčena, že jsme dosáhli nejlepšího možného výsledku z hlediska ochrany hospodářské soutěže, životního prostředí, evropské průmyslové politiky a politiky zaměstnanosti. Na jedné straně máme směrnici, která ukládá společné povinnosti všem členským státům, a na straně druhé směrnici, která také umožňuje potřebnou flexibilitu.
Takže opravdu doufám, že výsledky tohoto přepracování mají bezprostřední dopad na snižování administrativní zátěže a ve střednědobém horizontu na zlepšení ochrany životního prostředí a posílení evropského průmyslu.
Marita Ulvskog
Pane předsedající, nejdříve bych chtěla poděkovat panu Krahmerovi za to, že tento ambiciózní právní předpis prosadil. Ráda bych také poděkovala všem, kdo ho podpořili a předložili návrhy, protože práce na této směrnici měla velký význam. Směrnice se týká více než 50 000 průmyslových podniků, jinými slovy podniků, které zaměstnávají mnoho lidí, ale současně z velké části přispívají ke znečištění ovzduší, a proto mají dopad na životní prostředí a lidské zdraví. Návrh, o němž budeme zítra hlasovat, zdaleka není dokonalý, ale oproti stávajícím právním předpisům představuje jednoznačný krok správným směrem . Proto stojí za to pro něj hlasovat.
Hlavním problémem je, že se prodlužuje lhůta pro výjimky udělené velkým spalovacím zařízením, a to navzdory skutečnosti, že tato zařízení jsou odpovědná za 90 % průmyslových emisí oxidu siřičitého a oxidu dusičitého. V této otázce se nám prostě nepodařilo přemoci konzervativní strany v Radě a v Evropském parlamentu, což považuji za politováníhodné. Nicméně pozitivním aspektem návrhu, o kterém budeme zítra hlasovat, je skutečnost, že v budoucnu budou existovat přísnější a jasnější podmínky pro udělování výjimek. Hlavní prioritou skupiny progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu byl právě tento výsledek, tedy vytvoření řádu a přijetí jasnějšího znění, na jehož základě bude de facto možné udělovat méně výjimek než dnes. Jsem ráda, že se nám toho podařilo dosáhnout.
Nejlepším dostupným technikám a referenčním dokumentům bude přitom přisouzena důležitější role a průmysl dostane značnou volnost při rozdělování potřebných investic. Celkově to může znamenat, že vytvoříme podmínky k tomu, aby bylo možné učinit krok směrem ke snížení průmyslových emisí a ke všem pozitivním důsledkům, které to přinese v oblasti zdraví a životního prostředí. Současně učiníme kroky směrem ke spravedlivější hospodářské soutěži, protože změny budou popudem k lepšímu provádění s ohledem na emisní limity. V neposlední řadě dojde k vytvoření dalších bezpečnějších pracovních míst, a to v době, kdy naše část světa musí čelit konkurenci ze zemí, kde se v současné době ve velké míře investuje právě do tohoto typu změn. Pan Krahmere, nesmíme skončit jako východní Německo, které nyní zaostává.
Chris Davies
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, s panem Holgerem Krahmerem se ne vždy shodneme, pokud jde o environmentální právní předpisy a to, do jaké míry by měly být prosazovány, ale u tohoto opatření jsme si, myslím, velmi blízko, přesto, že řada jeho argumentů byla nacionalistická.
Byl schopen tvrdit, že Německo tyto právní předpisy uplatnilo efektivně nebo efektivněji než jakýkoli jiný členský stát, včetně mého vlastního. A tím se Německo dostalo do konkurenční nevýhody v porovnání s ostatními. To je argument, který lze použít pro mnoho aspektů environmentálních právních předpisů. Musí zde platit rovné podmínky. Právní předpisy, které přijímáme, musí být uplatňovány stejně a účinně v celé Evropské unii, máme-li chránit životní prostředí a chceme-li zajistit, aby některé země nezískaly konkurenční výhodu tím, že neinvestují do zlepšení, která jsou za tímto účelem nezbytná.
Jde o to, že jsme teď tyto právní předpisy přepracovali. Možná jsme je nezmírnili, ale zaměřili jsme se na to, že první opatření se členským státům nepodařilo provést. Členské státy se dostaly z obliga. Můj členský stát, Spojené království, se dostal z obliga. Neudělal to, co Německo.
Takže chci požádat pana komisaře, aby ve své odpovědi přesně uvedl - na záznam - co v těchto nových právních předpisech zajistí, aby členské státy skutečně udělaly to, co se od nich žádá?
Bas Eickhout
Pane předsedající, budu stručný, protože zápas mezi Nizozemskem a Uruguayí se stále hraje. Vedeme o tři góly, takže to vypadá, že se Nizozemsko dostane do finále. Budu hovořit krátce, protože chci chytit konec hry.
Vraťme se k této směrnici, která je neuvěřitelně důležitá, protože se týká kvality ovzduší pro všechny obyvatele Evropy. Proto jsem průběhem jednání opravdu zklamaný. Těší mě, že můj kolega pan Davies hovořil o své vlastní zemi, o své vlastní vládě, jako o jedné z vlád, které se neustále brání jakémukoliv zpřísnění tohoto právního předpisu. Znamená to například, že v současné době je Nizozemsko ve větší míře sužováno znečištěním ovzduší ze tří špinavých britských tepelných elektráren než z jedenácti elektráren tuzemských. To jasně ukazuje, jak jsou podmínky z hlediska poměru kvality ovzduší a našeho přístupu k průmyslu nevyrovnané. Nizozemsko stejně jako Německo, vlast mého kolegy pana Krahmera, provedlo předpisy velmi dobře a velmi přísně, zatímco jiné země, jako je Itálie a Spojené království, neudělaly za celou řadu let nic. Je zcela jasné, že tento právní předpis je třeba zpřísnit, a tak mě trápí, když vidím, že především Itálie a Spojené království v Radě zlepšení opětovně blokují.
Já jsem nicméně jednoznačným zastáncem tohoto zpřísnění. I když mají elektrárny ve Velké Británii a Itálii i všude jinde v Evropě k dispozici dalších dvanáct let, nakonec budou muset stejně splňovat přísné normy, a zajistit tak zdraví našich občanů ve všech členských státech Evropské unie. A o to nakonec jde.
Skupina zelených / Evropské svobodné aliance bude proto nakonec hlasovat ve prospěch tohoto právního předpisu, ale s těžkým srdcem, protože přijímání bylo velmi těžkopádné. Všichni poslanci neustále mluví o potřebě rovných podmínek, ale když přijde na realizaci v zájmu dosažení čistého vzduchu, mnoho členských států vycouvá a loudá se kdesi vzadu. Tyhle chyby stále přetrvávají, ale nakonec budou muset všechny členské státy tyto normy dodržovat. Musíme zajistit rovné podmínky a potřebujeme čistý vzduch. Proto má význam hlasovat ve prospěch této směrnice, ačkoli proces byl tak neuspokojivý a řada členských států nás zklamala. Nakonec jsme však pokroku dosáhli. Věřím, že zápas je nyní u konce a Nizozemsko se dostalo do finále.
Martin Callanan
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, doufám, že zklamání pana Eickhouta v otázce právních předpisů, o nichž diskutujeme dnes večer, zmírňuje skvělé vítězství Nizozemska, kterého dosáhlo možná pomocí nejlepších dostupných fotbalových technik. Je smutné, že se Anglie do tohoto stádia nedostala, ale to nevadí, nemůžeme mít všechno.
Nyní se vrátím k předmětu diskuse a nejprve vzdám hold práci, kterou pan Holger Krahmer odvedl. Byl to velmi dlouhý a složitý právní předpis a on do práce zapojil všechny politické skupiny a nejrůznější názorová stanoviska. Nakonec jsme dosáhli přijatelného kompromisu. Nikdo nedostal, co požadoval - možná, že to je známkou dobré evropské legislativy, ale je to trochu komplikovaně zmatené - a nikdo není spokojený. Členské státy nejsou nijak zvlášť spokojené. Někteří poslanci Parlamentu jsou určitě velmi nespokojení.
Doufám, že nespokojenost pana Eickhouta se později zmírní, je to nicméně dobrý konečný výsledek. Dosažené kompromisy podle mého názoru vytvářejí dobrou rovnováhu mezi ochranou životního a zohledněním určitých docela oprávněných obav některých členských států, které se bojí, že vynucené zavření mnoha uhelných elektráren bude mít špatný dopad na životní prostředí - čím se výkon nahradí? Musíme splnit dlouhodobé emisní právní předpisy a směrnice, což by mohl ohrozit fakt, že by příliš mnoho elektráren bylo nuceno brzy ukončit činnost. A všechna požadovaná vylepšení musí nakonec někdo zaplatit. Nakonec je to vždy spotřebitel. V celé Evropě máme recesi a musíme být opatrní a dosáhnout rovnováhy mezi ochranou životního prostředí a nákladnými úpravami.
João Ferreira
Pane předsedající, pane komisaři, pane Krahmere, dámy a pánové, nová směrnice vytváří nový, náročnější a moderní legislativní rámec pro průmyslové emise, což považujeme za důležitý krok vpřed pro lepší ochranu životního prostředí a veřejného zdraví, zejména obyvatel, kteří žijí a pracují v blízkosti průmyslových komplexů nebo v oblastech pod jejich vlivem.
Určíme-li limity emisí u rozšířené řady znečišťujících látek a potvrdíme-li nutnost využít nejlepších dostupných technologií k tomu, aby se průmyslové obory s vysokou úrovní emisí limitům přizpůsobily, stanovíme důležitou zásadu: v zájmu ochrany životního prostředí a veřejného zdraví musíme do výrobních procesů, a to zejména do procesů s největším dopadem na životní prostředí, zavést nejlepší technologie, které nám vědecký a technologický rozvoj zpřístupňuje.
Tento přístup také podporujeme u oxidu uhličitého a dalších skleníkových plynů. Jako alternativu k používání tržních nástrojů jako je obchodování s uhlíkem, které Evropská unie již podporuje, navrhujeme legislativní přístup, který je ekologicky efektivní a sociálně spravedlivý, na rozdíl od čistě tržního přístupu.
Z tohoto důvodu bychom uvítali, kdyby bylo v tomto druhém čtení zamítnuto uplatňování obchodování s emisemi pro oxid dusičitý a oxid siřičitý, jak někteří navrhli, a vzali jsme na vědomí pozměňovací návrh, který objasňuje možnost stanovit limity u oxidu uhličitého a jiných skleníkových plynů, na které se vztahuje evropský systém obchodování s emisními povolenkami, což představuje normativní, a ne tržní přístup.
V našem dalším úsilí o snížení emisí nesmíme nicméně zapomínat na rozdíly, které existují mezi členskými státy, a na specifika jednotlivých států, jako jsou různé výrobní systémy a podmínky či schopnost provádět potřebné úpravy v technologických a výrobních procesech.
Tento kompromis zajišťuje, aby se k uvedeným rozličným skutečnostem přihlíželo. Vhodné a odůvodněné plánované změny spolu s vnitrostátními plány pro přechodné období zajistí flexibilitu potřebnou k využívání nejlepších dostupných technologií, aniž by byly ohroženy původní cíle ochrany životního prostředí a veřejného zdraví.
Rovněž oceňujeme skutečnost, že členské státy mohou zachovat nebo přijmout přísnější ochranná opatření, než jsou opatření stanovená v této směrnici, konkrétně u výše uvedených emisí skleníkových plynů.
Tento nový legislativní rámec je nutné v zájmu zachování udržitelné výroby v různých členských státech a regionech doplnit o opatření EU na podporu modernizace výrobních systémů, zejména v nejzranitelnějších hospodářstvích.
Konečně je také důležité podporovat investice do veřejného výzkumu a vývoje, aby se zajistil rozvoj a neustálé zlepšování nejlepších dostupných technologií.
Oreste Rossi
Pane předsedající, dámy a pánové, opatření, kterým se dnes zabýváme, patří k nejdůležitějších v celém volebním období a má opravdu výrazné hospodářské důsledky.
Začali jsme s návrhem, který byl ve výboru schválen, s odmítavým hlasem delegace Lega Nord, protože původní návrh by přinesl uzavření mnoha průmyslových závodů a restrukturalizaci ostatních. Po zablokování v Radě došlo k řadě třístranných jednání mezi Výborem pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin, Radou a Komisí a text byl revidován a doplněn, což podle našeho názoru vedlo k jeho celkovému zlepšení.
Dnes budeme hlasovat o textu, na jehož základě se průmysl musí více zabývat životním prostředím, ale který zároveň nemá neúměrný dopad na evropská průmyslová hospodářství, zejména v době krize, kterou v současné době procházejí. Zohlednění životního prostředí neznamená zavření evropských průmyslových závodů, protože tato zařízení by se pak jednoduše přesunula do třetích zemí nebo na nově vznikající trhy, kde neexistují kontroly životního prostředí.
Čína nedávno prohlásila, že nemá v úmyslu změnit poměr využívání zdrojů energie, který zde tvoří z 80 % uhlí a ze 20 % ropa, a dokonce prohlásila, že chce do roku 2020 zdvojnásobit své energetické potřeby. Uzavření nebo přesun podniků z Evropy do jiných zemí nezlepší globální životní prostředí, ale způsobí jen ztrátu pracovních míst a zhoršení ekonomické krize.
Theodoros Skylakakis
(EL) Pane předsedající, kompromisem, jehož Rada dosáhla a o kterém budeme zítra hlasovat, se dokončí rámec pro průmyslové emise v Evropě na příští desetiletí. Je to legislativní úspěch, protože v době vážných hospodářských obtíží a závažných problémů v životním prostředí prosazuje logické, realistické a vyvážené řešení.
Platí to zejména pro přechodné vnitrostátní plány, které se budou vztahovat na velké elektrárny. V mé zemi, v Řecku, si počáteční opatření vyžádala okamžité úpravy, které ohrozily tisíce pracovních míst a energetickou bezpečnost státu, nebo by si eventuálně vyžádaly instalaci nových filtrů v hodnotě stovek milionů eur, které by musely být umístěny do starých továren, jimž do tří nebo čtyř let hrozilo uzavření. Jinými slovy, buď bychom bývali zbytečně utratili velké množství peněz, nebo bychom bývali museli zaplatit obrovské ekonomické a sociální náklady.
Trh s elektřinou bohužel není dosud jednotný. Dosažení tohoto cíle bude nějakou dobu trvat. Pokud se tedy snažíme o drastická opatření pouze v jedné oblasti trhu, výsledkem budou obrovské náklady pro státy na okraji Unie, které ještě nemají spojení nebo kontakt se zbytkem jednotného trhu.
Na druhé straně, pokud jde o kompromis mezi národními plány, zde jsme dosáhli - i když opožděně - obrovského přínosu pro životní prostředí, který bude různě dlouho narůstat v závislosti na skutečných podmínkách a situaci v každém jednotlivém členském státě, aniž by to přinášelo obrovské sociální náklady. Je to rozumné uspořádání, s nímž mohou být ti, kdo ho výrazně podporovali, naprosto spokojeni.
Jo Leinen
(DE) Pane předsedající, pan komisař Potočnik Parlamentu srdečně poděkoval za to, že jsme zůstali u tohoto legislativního balíčku tak tvrdohlaví a že jsme přispěli k velkému posunu vpřed, pokud jde o předcházení znečišťování ovzduší. Díky za to patří samozřejmě našemu zpravodaji panu Krahmerovi za jeho vynikající práci, ale také všem stínovým zpravodajům a ostatním, kteří s námi pracovali na tom, aby bylo v Evropě čistší ovzduší.
Evropská agentura pro životní prostředí nám předala zprávu, která ukazuje, že v některých oblastech je z hlediska znečištění ovzduší, oxidů dusíku a prachu situace stále špatná. Pane komisaři, vy jste říkal to samé. Nyní doufáme, že s touto novelizovanou směrnicí budete mít také nástroj pro provádění kontrol. Doufáme, že při jejím provádění budete stejně tvrdohlaví a nebudete souhlasit s žádnými významnými výjimkami nebo plýtváním času. Vždyť předcházející směrnice pochází z roku 1996 - tedy z doby před 14 lety!
Dovedu pochopit nové členské státy jako je Polsko a další, ale absolutně nechápu staré členské státy. Za všechny ty roky se toho udělalo velice málo a stále zaznívaly stejné argumenty ohledně pracovních míst a nákladů. Když se čeká příliš dlouho, je to vždycky špatné a všechno pak přijde najednou. Pokud děláme věci včas, pak můžeme rovněž zajistit inovace a ochránit pracovní místa.
Je to velký úspěch, i když to poněkud kazí velká spalovací zařízení. Malé ryby se pochytají, ale velké proklouznou. To, co se stává tak často v životě, platí bohužel i u průmyslových závodů.
Evžen Tošenovský
(CS) Určitě je velmi důležité tlačit na snižování emisí nebezpečných látek v průmyslu. Tento proces je velmi důležitý. Na druhé straně by ale neměl probíhat čistou, administrativně nastavenou linií, protože se nám může stát, že vlivem ekonomiky, tlaku různých řešení bychom mohli dosáhnout pravého opaku. Může nastat uzavření společnosti a náklady na řešení následných problémů jsou mnohem horší, než kdybychom hledali skutečně to nejlepší řešení.
Nejsem přesvědčen ani o tom, že je možné tlačit podniky jenom k hledání a využití nejlepších technologií, vidím to jako důležitý mechanismus hledání toho nejlepšího řešení, tak aby skutečně došlo ke snížení emisí. Hovořím tady jako člověk, který byl 16 let primátorem a hejtmanem velmi složité industriální oblasti, kde se to často muselo velmi složitě řešit v rámci diskuzí.
Sirpa Pietikäinen
(FI) Pane předsedající, tato směrnice o průmyslových emisích nastoluje přísnější emisní limity pro prach, oxidy dusíku a oxid siřičitý. To je to nejmenší, co musíme udělat v zájmu ochrany lidského zdraví a životního prostředí. Dokonce ani po přijetí této směrnice nebude situace na všech místech Evropy zcela dobrá.
Mrzí mě zejména, kolik a jak velké výjimky jsou v tomto kompromisním návrhu obsaženy. Je zcela nesmyslné si představovat, že udělováním těchto výjimek napomáháme našemu průmyslu nebo úrovni naší konkurenceschopnosti: naopak, za účelem provádění strategie EU 2020 bychom například měli investovat do ekologického růstu, účinnosti zdrojů a poctivé konkurenceschopnosti. V souvislosti s tímto návrhem lituji ještě jedné věci, a to, že nepředstavuje žádný pokrok v oblasti emisí do půdy a schopnosti pokročit vpřed. Doufám, že vzhledem k tomu, jak obtížná je pochopitelně tato situace, bude Komise schopna provádět rychlá a účinná opatření v rámci směrnice o půdě.
Samozřejmě, že je to dobrý kompromis. Jsem obzvlášť potěšena zařazením principu nejlepších dostupných technik, i když evropské bezpečnostní sítě a minimální požadavky zůstávají pouze ve fázi posuzování potřeb, zejména pokud jde o výjimky. Za obzvlášť důležitou považuji zmínku o tom, že tato směrnice zcela jistě nebude bránit členským státům v uplatňování přísnějších a dokonalejších právních předpisů, což se týká i skleníkových plynů. Doufám, že až se bude tato směrnice v budoucnu revidovat a aktualizovat, zařadí Komise emise oxidu uhličitého do integrovaného systému monitorování životního prostředí, protože v této oblasti by to bylo správné a efektivní řešení.
Pavel Poc
(CS) Rád bych především vyjádřil skutečný obdiv panu zpravodaji Krahmerovi za neuvěřitelnou práci, a to nejenom odbornou, ale především vyjednávací, protože dosáhnout kompromisního a takto vyváženého výsledku u komplexní a citlivé legislativy tohoto typu je téměř nadlidský výkon. Nová směrnice tedy konečně sjednotí postupy uplatňované v Evropské unii a přispěje ke snížení administrativní zátěže, ukončí nejednotnost v provádění a prosazování předpisů v členských státech. Vnímám samozřejmě i z mé země určitou nespokojenost občanských iniciativ i regionů s výsledkem jednání trialogu, ale současně si uvědomuji, že přestože se Evropskému parlamentu nepodařilo prosadit všechny své požadavky a připomínky, byl dosažen silný kompromis, který bude v praxi znamenat skutečně snižování emisí a zlepšení životního prostředí, a to nejenom v Evropě.
Přechodné národní plány spolu s možností výjimek pro velká spalovací zařízení do jisté míry zpomalí proces modernizace, ale zároveň poskytnou národním ekonomikám závislým na uhelné energetice možnost zajistit modernizaci, a to v reálných časových lhůtách. Byl oslaben požadavek na vytvoření evropské záchranné sítě, ovšem Evropská komise bude muset v pravidelných intervalech minimální emisní limity přehodnocovat, a tak vznikne určitý základ evropského emisního etalonu. Byla prosazena striktní pravidla pro udělení odkladů v souvislosti se zavedením nejlepších dostupných technologií, byť se značnou mírou flexibility poskytnutou příslušným úřadům. Proto po zítřejším hlasování přijde čas také pro jejich odpovědnost, a zejména pro odpovědnost a tlak Komise, protože kompromisní znění směrnice je základem a skutečný úspěch bude záviset až na postupu implementace v členských státech.
Bogusław Sonik
(PL) Pane předsedající, hlavními cíli změn právních předpisů pro průmyslová zařízení v Evropské unii jsou přísnější zásady týkající se emisí průmyslových plynů a plnění povinností spojených s ochranou životního prostředí. Návrh směrnice o průmyslových emisích, který spojuje a novelizuje osm stávajících směrnic, je zásadní z hlediska zlepšení stavu životního prostředí a kvality ovzduší v Evropské unii. Zavádí zpřísnění norem pro emise z velkých spalovacích zdrojů a bude se vztahovat na větší počet spalovacích zařízení.
Energetický sektor každé země má svůj specifický charakter a vlastní politiku energetické bezpečnosti, alespoň do doby, než přijmeme společnou jednotnou energetickou politiku. Přibližně 95 % polského energetického sektoru je založeno na uhlí. Přijetí počátečních požadavků nové směrnice by přineslo vážné ohrožení energetické bezpečnosti Polska i dalších zemí v naší části Evropy, jejichž situace je podobná, protože vlastnosti jejich energetického odvětví se do jisté míry shodují.
Vzhledem k tomu je dobrým řešením umožnit členským státům dosáhnout environmentálních cílů přijetím přechodných vnitrostátních plánů, které jim dočasně povolí uplatnit vyšší emisní limity. Dalším klíčovým faktorem bude možnost udělit povolení s výjimkami, jehož prostřednictvím bude možné, aby emisní povolenky zohledňovaly místní situaci a specifické zeměpisné a hospodářské podmínky. Úpravy environmentálních právních předpisů by však měly vždy směřovat ke stanovování cílů, kterých mohou dosáhnout všechny členské státy.
V kompromisním textu se znovu zavádí mnoho z původních plánů Rady, které berou v úvahu skutečnost, že řada členských států není vzhledem ke své závislosti na uhlí nebo zeměpisným podmínkám schopna splnit velmi vysoké ekologické normy. Tento přístup ke snižování emisí a zavádění přísných norem je podle mne vhodný, protože je reálný a v praxi proveditelný.
Adam Gierek
(PL) Pane předsedající, Výbor pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin odmítl racionální kompromisní mechanismy. Přijetím zprávy pana Krahmera dostaneme podniky do obtížné situace.
V souladu s podmínkami přistoupení musí být zařízení s výkonem nad 500 MW v Polsku vybavena do roku 2018 mokrým odsiřováním. Pokud tato omezující směrnice vstoupí v roce 2016 v platnost, bude v Polsku nutné modernizovat během šesti let více než 1 200 kotlů. To je ekonomicky a technicky problematické. Mělo by to platit pouze na nové investice. Přijetí tohoto kontroverzního kompromisu bude znamenat, že například polské elektrárny budou muset do roku 2020 snížit výkonnost o 50 %.
Návrh doporučení pro druhé čtení by měl být zamítnut, protože nebere v úvahu místní hospodářská a technická fakta. Je založen na dogmatických zásadách. Vede to k neudržitelnému rozvoji a nekalé hospodářské soutěži v rámci Evropské unie.
Catherine Soullie
(FR) Pane předsedající, konečná dohoda, které bylo dosaženo v otázce přepracování směrnic o průmyslových emisích je více než přijatelná, a snahu o dosažení kompromisu vítám.
Tento závěrečný balíček navazuje na klíčové body stanoviska, které jsem společně s několika kolegy ve Výboru pro životní prostředí obhajovala a jehož cílem bylo vytvořit ambiciózní, ale realistický právní předpis.
Za prvé jde o zachování určité míry flexibility pro podniky a orgány odpovědné za udělování výjimek. Dále vítám novou verzi evropské bezpečnostní sítě, která přinesla tolik rozporů a jež se dnes zdá mnohem dosažitelnější, poté, co došlo k jejímu omezení na určitá odvětví. Je také důležité poukázat na to, že díky dosažené dohodě existuje užší propojení se směrnicí o systému obchodování s emisemi (ETS) a že z textu nové směrnice byl navždy odstraněn poněkud irelevantní pojem vytvoření trhu s kvótami SO2 a NOx. Několik výhrad je však nutné připomenout. Konkrétně jde o ustanovení o půdě. Směrnice o půdě je stále nedopracovaná a tuto významnou otázku budou bohužel řešit pouze ty členské státy, které mají své vlastní právní předpisy.
Parlament bude zítra schvalovat body dohody, jichž bylo dosaženo na základě třístranných jednání. Všichni zúčastnění vynaložili obrovské úsilí, aby se předešlo navrácení textu do dohodovacího řízení. Ráda bych vám připomněla, že tento text má zásadní význam pro průmysl, ale také pro evropskou environmentální politiku.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Účelem směrnice o průmyslových emisích je snížení emisí znečišťujících látek z 52 000 průmyslových zařízení v celé EU, která působí v různých průmyslových odvětvích.
Zařízení, jež spadají do působnosti této směrnice, musí být povolena. Povolení musí obsahovat emisní limity, které je nutné dodržovat, a dále provozní podmínky stanovené na základě nejlepších dostupných technik. Společnosti v příslušném průmyslovém odvětví by za účelem získání těchto povolení měly rovněž předložit investiční plán na zajištění modernizace průmyslových zařízení s cílem snížit emise škodlivin.
Myslím si, že tato směrnice by měla být vázána na průmyslovou politiku Evropské unie. Měla by poskytovat dostatečnou pružnost, která umožní modernizovat evropský průmysl do takové míry, že Evropská unie bude moci zachovat průmyslovou výrobu a zaměstnanost a současně dál snižovat emise znečišťujících látek.
Nakonec vyzývám Komisi, aby rozhodnutí pro stanovení mezních hodnot emisí souvisejících s nejlepšími dostupnými technikami konzultovala již v raných fázích přípravy s Parlamentem a členskými státy, a ne až poté, co je Komise přijme.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Pane předsedající, rád bych se vyjádřil ke dvěma otázkám. První z nich je rychlá odpověď - zápas skončil s výsledkem 3:2 pro Holanďany.
Druhá záležitost se týká členských států, jejichž průmysl je závislý na uhlí, a návrhu směrnice. Polsko se účastní a bude se účastnit realizace evropské energetické strategie, takže jsme uvítali, že v rámci třístranných rozhovorů bylo dosaženo kompromisu v otázce návrhu směrnice o průmyslových emisích. Polsko má palivovou strukturu, která je v celosvětovém měřítku unikátní - více než 90 % elektrické energie a tepla se vyrábí z domácích zásob uhlí, což poskytuje naší zemi bezpečnost a vysokou míru energetické nezávislosti
Přechodná období pro velká spalovací zařízení týkající se SO2 a NOx jsou pro nás velmi důležitá. Bez povolených výjimek by bylo nutné technicky a ekonomicky neoprávněným způsobem do konce roku 2015 předčasně a náhle odstavit více než 30 fungujících elektráren a více než polovinu tepelných elektráren a zařízení pro dálkové vytápění, která zásobují obyvatelstvo a průmysl. Přechodná období umožní rozložit proces postupného rušení těchto zařízení do let 2016-2023 a postupně nahrazovat tato zařízení moderními energetickými bloky s nejvyšší možnou efektivitou výroby energie.
Investiční proces, který začal v naší zemi, je rovněž zaměřen na diverzifikaci paliv v souladu s aktuální energetickou politikou do roku 2030. Podíl pevných paliv při výrobě elektrické energie se tak sníží pod 60 %. Dále je třeba říci, že při provádění požadavků souboru opatření v oblasti změny klimatu a energetiky bude Polsko muset vyvinout obrovské úsilí na to, aby do roku 2020 dosáhlo 20% podílu obnovitelných zdrojů energie, zvýšení energetické účinnosti a přebudování technologických celků na výrobu energií s nízkou úrovní emisí CO2.
Zuzana Roithová
(CS) Jsem přesvědčena, že kompromis vyjednaný mezi Radou a Evropským parlamentem je rozumným řešením ambiciózní revize integrované prevence a omezování znečištění vzduch emisemi v Unii. Vychází z dosažené politické shody za českého předsednictví na dočasných výjimkách pro stávající zařízení, která potřebují nutně čas a zdroje pro rozsáhlou modernizaci, a to zejména v době hospodářské krize není lehký úkol. Jako lékařka bych samozřejmě uvítala razantnější snižování emisních limitů, ale to není v praxi reálné. Jsem ráda, že v České republice již došlo k dohodě s průmyslem a že existuje národní plán na postupné snižování emisních stropů tak, že nové limity by měly být do deseti let splněny. Obávám se, že přijetí případných dalších návrhů nad rámec těžce dohodnutého kompromisu by celou revizi pohřbilo na další léta. Gratuluji všem vyjednávačům.
Jaroslav Paška
(SK) Na úvod bych chtěl podpořit úsilí zpravodaje pana Holgera Krahmera o co nejdůslednější naplňování cílů Evropské unie na ochranu životního prostředí.
Na druhé straně rozumím i jistým obavám vlád evropských zemí, že důsledné naplňování požadavků formulovaných Evropským parlamentem může v některých případech zkomplikovat hospodářskou situaci v jejich zemích.
Dočasné zpomalení hospodářského růstu však za jistých podmínek může být přijatelnou cenou za zásadní zlepšení životního prostředí občanů v regionech silně postižených znečištěním.
Proto musíme citlivým, ale důrazným způsobem pokračovat v postupném tlaku na modernizaci výrobních technologií zaměřených na snižování průmyslových emisí a vést konstruktivní dialog s představiteli průmyslu o začlenění této filozofie do jejich rozvojových plánů.
Elisabeth Köstinger
(DE) Pane předsedající, snížení byrokracie, zjednodušení, zvýšení efektivity - to jsou tři základní pojmy, které vyjadřují správný přístup k úpravě směrnice o průmyslových emisích. Potřebujeme řízené snížení nadměrné byrokracie, abychom mohli dosáhnout zefektivnění činnosti. Potřebujeme konkrétní a kompaktní zásady, které stanoví minimální standardy v celé Evropské unii. Potřebujeme doprovodné zvýšení účinnosti, aby bylo možné účinněji chránit naše životní prostředí. Potřebujeme však také nezávislý a objektivní kontrolní orgán, který dodržování nových zásad zajistí.
V posledních letech se díky novým technologiím a udržitelnému hospodaření v zemědělství snížily emise CO2 o 12 %. Zemědělský sektor proto hraje v ochraně klimatu a životního prostředí zásadní roli. Nyní může následovat průmysl. Vytvoří-li se v průmyslu minimální normy a dojde-li díky tomu ke snížení škod na životním prostředí, bude to znamenat konkrétní příspěvek průmyslu k ochraně našeho životního prostředí.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Souhlasím s kompromisním zněním, které vyplynulo z třístranných jednání.
Byly odstraněny rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o prosazování právních předpisů a kontrolu tohoto prosazování. Do návrhu byla zařazena řada výjimek a flexibilních ustanovení určených pro velká spalovací zařízení, která nejsou schopna splnit podmínky do doby, než vstoupí směrnice v platnost. Díky tomu bude možné přijmout určité minimální požadavky, respektive minimální hodnoty emisí pro každý průmyslový sektor, které musí dodržovat všechny hospodářské subjekty v celé Evropské unii. Na základě přijatých emisních hodnot a nejlepších dostupných technik bude možné udělit výjimky, a to v případech, kdy investiční náklady převýší přínosy pro životní prostředí.
Kompromisní znění znamená systematický krok ke zlepšení výkonnosti průmyslových zařízení, jak z hlediska ochrany životního prostředí, tak z hlediska hospodářských výhod. Výsledkem toho všeho...
(Předsedající řečníka přerušil)
Eija-Riitta Korhola
(FI) Pane předsedající, tato důležitá legislativní reforma bohužel zůstala na podzim roku 2008 ve stínu souboru opatření v oblasti změny klimatu a energetiky. Je to škoda, protože jde o nesmírně důležitou směrnici z hlediska kvality ovzduší a průmyslu v Evropské unii. V té době jsem dělala vše, co bylo v mých silách, abych zajistila, že nebude vzbuzovat žádné negativní asociace vycházející z toho, že reforma bude nákladná a přitom nebude znamenat žádný velký přínos pro životní prostředí. Je ostudné, že nikdo nepožádal Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku o stanovisko, ačkoliv směrnice zcela očividně patří do jeho pole působnosti.
Přestože jsme dosáhli rozumného kompromisu, musí společnosti investovat do čistých technologií, které nejsou vždy k dispozici. Zařízení budou muset být předčasně uzavřena, což s sebou přinese značné náklady pro spotřebitele. Je nicméně dobře, že kompromis zohledňuje potřebu flexibility, pokud jde o stará zařízení, která se skoro nepoužívají. Předčasné uzavření těchto podniků by představovalo náklady, které jsou vyšší než výsledný přínos pro životní prostředí. Je také dobře, že neprošel návrh emisních limitů pro oxid uhličitý, které podporuje skupina zelených / Evropské svobodné aliance, protože kontrol už je příliš mnoho a překrývají se s obchodováním s emisemi.
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane předsedající, hlavní věcí, která nám umožní řešit problémy ochrany životního prostředí a narušení hospodářské soutěže, je za prvé požadavek využití nejlepších dostupných technik při stanovování podmínek pro povolení a mezních hodnot emisí. Flexibilita je stále ještě možná, ale teď musí být jasně odůvodněná. O jejím využívání může Komise shromažďovat informace. Největší zdroje znečištění - velká spalovací zařízení - budou muset do poloviny roku 2020 začít používat nejlepší dostupné techniky nebo v roce 2023 provoz ukončit. Jak jistě víte, v našem návrhu byla uvedena kratší doba.
Všechna tato opatření, jakož i ustanovení o inspekcích a veřejné transparentnosti, znamenají, že nemůžeme pokročit vpřed, pokud nebude tento balíček schválen.
Komise je rozhodně připravena s tímto procesem provádění napomáhat, ale jak jsem již mnohokrát uvedl, nebudu v případě nutnosti váhat se zahájením řízení pro porušení práva. Doufám, že jsem to již prokázal v první polovině svého funkčního období. Domnívám se, že důležitým argumentem, kterým se musíme řídit, jsou rovné podmínky pro všechny.
Pokud jde o hospodářskou soutěž, samozřejmě bychom měli věnovat pozornost konkurenceschopnosti a hospodářské soutěži v Evropě a zcela jistě chceme soutěžit s Čínou - ale ne s jejími normami pro kvalitu ovzduší. I dnes dochází v Evropě k mnoha předčasným úmrtím, u kterých se ukazuje, že byla způsobena špatnou kvalitou ovzduší.
Dle mého názoru můžeme oprávněně říci, že průmyslu poskytujeme čas na to, aby mohl změny zabudovat do obvyklých investičních plánů. Měli bychom se také podívat na pozitivní stránku návrhu, tedy že získáme technologickou výhodu. Je také důležité si uvědomit, že přepracovaný návrh Komise týkající se směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění výrazně nemění stávající režim stanovený touto směrnicí z roku 1996. Původní návrh se opíral o důkladné posouzení dopadů, které probíhalo dva roky a zapojil se do něj průmysl a nevládní organizace členských států. Je také důležité nezapomínat, že pojem nejlepších dostupných technik bere v úvahu i náklady na jejich použití
Je také důležité vědět, že máme řadu doplňkových politik na podporu průmyslu: strategický plán pro energetické technologie, akční plán pro environmentální technologie, sedmý rámcový program, program pro hospodářskou soutěž a inovace, strukturální fondy atd.
Abych shrnul to, co zde dnes zaznělo: lepší životní prostředí, udržení konkurenceschopnosti, evropská pracovní místa, udržitelnost, snížení nákladů, příliš mnoho výjimek, přísnější pravidla, potřeba větší flexibility, zájmy, vyvážená práva. To vše nám kompromis přináší. Pravdou je, že to znamená pokrok směrem dopředu. Pravdou je, že se ubíráme správným směrem, směrem k lepší kvalitě života, zdravějšímu životnímu prostředí, rovnějším podmínkám pro průmysl, včetně stimulace nových inovací. Myslím si, že návrh, který máte před sebou a který zpravodaj výborně připravil, si zaslouží vaši podporu. A samozřejmě má podporu Komise.
Holger Krahmer
Pane předsedající, během naší rozpravy se staly tři důležité věci: za prvé je jasné, že fotbalové mistrovství světa vyhraje tým z Evropy. To je myslím dobré znamení. Kdo přesně to bude, teprve uvidíme. Nechci teď nikoho upřednostňovat. Za druhé se Německo dočkalo komplimentů ze strany Spojeného království. Chrisi Daviesi, děkuji! To se také nestává každý den. A určitě to stojí za zmínku. A za třetí, svět je stále v pořádku, když dokonce i pro skupinu Zelených / Evropské svobodné aliance je fotbal důležitější než ochrana životního prostředí. Náš kolega pan Eickhout už bohužel odešel. Ale samozřejmě chci našim holandským přátelům poblahopřát.
Chtěl jsem mluvit o dvou aspektech rozpravy, kterou jsem měl tu čest sledovat. Prvním je to, že naprosto chápu všechny starosti a strasti svých přátel z východní Evropy. Jako východní Němec jsem také napůl východní Evropan. Chápu, že východní Evropa nemůže okamžitě ve všem dohnat politiku životního prostředí, která byla v zemích západní Evropy přijata v posledních desetiletích. Země může dosáhnout vysoké úrovně ochrany životního prostředí, pokud si to může dovolit. Ano, to je pravda. Myslím si však, že - i když tato specifika vezmeme v úvahu - stojí za to tento kompromis schválit, protože bere v potaz rozdílné výchozí pozice členských států.
Za druhé, argument, že použití nejlepších dostupných technik ohrozí konkurenceschopnost, zejména s ohledem na Čínu, je nejen nesprávný, ale i nebezpečný. Musíme se vypořádat s faktem, že průmyslové procesy v Asii jsou vždy levnější než zde. Tohoto náročného úkolu se budeme schopni zhostit, pouze pokud budeme v co největším počtu průmyslových odvětví využívat nejlepší dostupné techniky. Ten, kdo to dělat nebude, bude méně konkurenceschopný.
Nikdo včetně tohoto zákona nepožaduje, aby se nějaký průmyslový podnik hned zítra zavřel. Nikdo nepožaduje, aby se za jeden týden udělal obrovský skok z 0 na 100 za účelem dosažení určitého limitu pro znečišťující látky. Máme dost přechodných období, ale je nesprávné říkat, že se kvůli konkurenci musíme vzdát ochrany životního prostředí. Domnívám se také, že jsme touto směrnicí stanovili směr nejen pro environmentální politiku, ale také pro průmyslovou politiku, směr, na němž stojí za to v příštích několika letech pracovat.
Předsedající
. - Pane Krahmere, gratuluji vám k vaší vynikající práci.
Rozprava je skončena. Hlasování se bude konat zítra, ve středu 7. června 2010 ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 149)
Ioan Enciu  
Vítám výsledek třístranných rozhovorů vedených na téma návrhu směrnice o průmyslových emisích. Evropa potřebuje politiku, která bude brát v úvahu možnosti modernizace průmyslových zařízení v každém členském státě. Většina ustanovení obsažených v textu směrnice odráží nezbytné úpravy, jejichž cílem je zajistit, aby hospodářské subjekty v energetickém odvětví, které potřebují čas na splnění nových předpisů, mohly pokračovat v provozu. V tomto ohledu jsou velmi důležité výjimky, jejichž udělení bude vycházet z jasných kritérií, které musí Komise nastínit ve svých pokynech.
V současné době jsme v některých regionech svědky rozvoje alternativních zdrojů energie. To udržuje značnou závislost na fosilních palivech. Musíme najít řešení, která nám umožní investovat do nejmodernějších zařízení na výrobu energie co nejméně znečišťujícím způsobem. Musíme také usnadnit přechod pracovníků ze znečišťujících průmyslových odvětví, jako je těžba uhlí, do jiných hospodářských odvětví.
Evropská komise musí zajistit rovnoměrné rozložení technologií nejnovější generace na výrobu energie po celé Evropě tím, že členským státům, které ještě nemají potřebné zdroje na investice do podobných projektů, poskytne logistickou a finanční podporu.
Richard Seeber  
Průmyslová aktivita vyžaduje vysokou úroveň ochrany životního prostředí. Platí to především pro prevenci znečištění ovzduší a vod, ale i pro biologickou rozmanitost. V současné době jsou evropská nařízení týkající se průmyslové ochrany životního prostředí příliš roztříštěná a stále není dosaženo požadovaného stupně využití nejlepších dostupných technik ke zvýšení úrovně ochrany životního prostředí. V důsledku toho je naším největším zájmem, abychom z využití nejlepších dostupných technik učinili pravidlo, spíše než výjimku. Z toho plyne jako hlavní strategie boj proti znečištění životního prostředí u zdroje. V rámci přepracování a obnovené diskuse o těchto opatřeních byly učiněny významné kroky k omezení možnosti udělování výjimek a ke snížení byrokracie, což je důležité především pro malé a střední podniky. Komise má kromě toho za úkol pravidelně kontrolovat, zda jsou nutné další jednotné celoevropské požadavky pro jednotlivé činnosti a zařízení, a je povinna o tom podávat zprávy Radě a Parlamentu. Rovněž se od ní požaduje, aby podporovala členské státy v provádění opatření a toto provádění sledovala. V tomto ohledu hraje důležitou roli spolupráce s evropskými průmyslovými sdruženími, malými a středními podniky a nevládními organizacemi. Druhá zpráva o provádění v roce 2019 ukáže, zda se používání nejlepších dostupných technik stalo v Evropské unii opravdu pravidlem, aby se zajistil vysoký stupeň ochrany životního prostředí v průmyslovém odvětví.
Zbigniew Ziobro  
Legislativní proces směrnice o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečišťování), která je důležitá pro celou EU, se pomalu chýlí ke konci. Je však třeba zdůraznit, že ne všechny členské státy jsou schopny ji provádět. Z polského pohledu by tato směrnice, pokud by byla přijata ve své současné podobě, měla vážné důsledky pro průmysl a zařízení dálkového vytápění. Ztráty v odvětví mohou dosáhnout až 50 miliard zlotých. Provádění směrnice tak bude mít nepříznivý vliv na tisíce polských podniků. Snížení úrovně znečištění na navrhovanou hodnotu bude znamenat, že mnoho starých elektráren bude třeba nahradit novými, což je větší problém než snižování emisí oxidu uhličitého. V případě zařízení dálkového vytápění směrnice stanoví přechodné období pro přizpůsobení se normám Unie do roku 2019. To je o čtyři roky méně, než Polsko očekávalo. Rozšíření přechodného období by malým teplárnám nutné technologické přeměny usnadnilo. Zavedení směrnice bude také mít vliv na život běžných občanů. Podle odhadů polského ministerstva životního prostředí způsobí uplatnění právních předpisů o průmyslových emisích nárůst ceny tepla o pětinu a dále se zvýší náklady spojené s používáním elektrické energie. S ohledem na výše uvedené skutečnosti by mělo být doporučení pro druhé čtení směrnice o průmyslových emisích zamítnuto.
