Krizdėl vulkaninių pelenų (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl:
klausimo Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikMarian-Jean Marinescu ir Mathieu Grosch Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu, dėl krizės dėl vulkaninių pelenų - B7-0015/2011);
klausimo Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikSaïd El Khadraoui Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu, dėl krizės dėl vulkaninių pelenų - B7-0204/2011);
klausimo Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikGesine Meissner Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu, dėl krizės dėl vulkaninių pelenų - B7-0202/2011) ir dėl
klausimo Komisijai, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikRoberts Zīle Europos konservatorių ir reformuotojų frakcijos vardu, dėl krizės dėl vulkaninių pelenų - B7-0203/2011).
Marian-Jean Marinescu
Pone pirmininke, dėl praėjusių metų balandžio mėn. išsiveržusio ugnikalnio buvo uždaryti dideli Europos oro erdvės plotai. Dėl vėliau kilusios krizės nukentėjo daugiau kaip 10 mln. keleivių ir kilo rimtų ekonominių padarinių. Buvo galima geriau suvaldyti vulkaninių pelenų krizę, nes šiuo atveju trūko institucijų koordinavimo, specifikacijų ir lankstumo, o ką jau kalbėti apie nesugebėjimą tinkamiausiai išnaudoti techninius išteklius.
Tuomet sakiau ir toliau kartosiu, kad labai svarbu imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad kitą kartą išsiveržus ugnikalniui nepatirtume tokių pačių padarinių. Skrydžių operatoriai ir įgula turi prisiimti atsakomybę už skrydžių saugą, įskaitant pelenais užterštų vietų aplenkimą. Skrydžių operatoriai turi gauti tikslius duomenis, kad galėtų įgyvendinti geriausius sprendimus. Pilotai yra parengti dirbti išskirtinėmis oro sąlygomis ir turi patirties, kurios reikia norint įvertinti riziką ir priimti sprendimus dėl skrydžio nukreipimo.
Siekiant užtikrinti, kad ši procedūra būtų kuo veiksmingesnė, būtina atsižvelgti į šiuos aspektus: reikia patobulinti priežiūrą bei prognozavimą ir investuoti daugiau lėšų į ant žemės ir ore esančią įrangą. Reikia įdiegti techninę struktūrą, kuria naudojantis būtų galima realiu laiku gauti tikslius duomenis ir nuolatines prognozes, kurias galima parengti naudojantis dabartinėmis technologijomis. Naudojantis keliais centrais šiai informacijai rinkti ir teikti bus galima geriau įvertinti riziką ir atitinkamai planuoti skrydžius. Siekiant užtikrinti, kad skrydžių operatoriai gautų informaciją, kurios jiems reikia norint priimti sprendimus, būtina geriau apibrėžti krizių valdymo institucijų atliekamą vaidmenį.
Reguliavimo institucija turi būti atsakinga už priežiūrą, o Vulkaninių pelenų patariamieji centrai - už oro navigacijos paslaugų teikėjų informavimą apie išsiveržimus ir didelės rizikos zonas. Paslaugų teikėjai privalo informuoti oro linijų įgulas apie didelės užterštumo pelenais rizikos teritorijas. Dalyvaujančiosios šalys turi būti parengtos veiksmingai suvaldyti krizes organizuojant imitacines pratybas.
Manau, Europos aviacijos saugos agentūra, be jokios abejonės, turi parengti specifikacijas, kurių reikia norint veiklos lygmeniu aiškiai apibrėžti atsakomybę ir kontrolę. Iniciatyvos "Bendras Europos dangus" ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos įgyvendinimas padėtų itin palengvinti sprendimų priėmimo procedūrą ir gerokai sumažinti galimos krizės poveikį. Manau, tai - pagrindiniai klausimai, kuriuos reikia išspręsti, kad galėtume užtikrinti savo pasirengimą ateityje sėkmingai suvaldyti tokias padėtis.
Brian Simpson
autorius. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad pateikus šį žodinį klausimą turime galimybę apsvarstyti problemas, kurių per praėjusiais metais Islandijoje išsiveržusio ugnikalnio sukeltą krizę kilo keleiviams ir platesnei aviacijos pramonei.
Praėjusiais metais tapo aišku, kad valstybės narės ir visa ES nebuvo parengusios plano, kaip elgtis tokio įvykio atveju; duomenys, kuriais tuomet naudotasi, buvo neišsamūs, meteorologai negalėjo ar, tiesą sakant, nebūtų galėję padėti, o visi tik kaltino vieni kitus ir vykdne rizikos valdymo, o rizikos vengimo politiką.
Kalbant atvirai, pone pirmininke, praėjusiais metais valstybės narės vengspręsti šią problemą. Tačiau, pone pirmininke, tai buvo praėjusiais metais. O kaip dėl ateities? Ar turime išsamų planą, kurį vykdytume išsiveržus kitam ugnikalniui? Jei tai atsitiktų, ar valstybės narės ateityje koordinuotų savo veiksmus ES lygmeniu? Svarbiausia, ar prieš duodamos patarimus jos pasitartų su aviacijos pramonės ir, visų pirma, su oro linijų atstovais? Turime vengti praėjusiais metais padarytų klaidų, dėl kurių buvome patekę į beviltišką padėtį, kai viena valstybuždarsavo oro erdvę, o kaimyninvalstybpaliko ją atvirą, todėl kilo sumaištis bei painiava ir teko patirti rimtų ekonominių padarinių.
Galiausiai, pone pirmininke, Islandijoje išsiveržus ugnikalniui išryškėjo vienas esminis dalykas: šis įvykis buvo daug tvirtesnis argumentas, kad mums reikia Bendro Europos dangaus, nei bet kuris politikas kada nors galėtų pateikti. Dabar turime kuo skubiau išplėtoti ir įgyvendinti šią iniciatyvą, nors valstybės narės, kaip įprasta, grįžta prie savo senų įpročių vilkinti šio itin reikalingo projekto įgyvendinimą.
Gesine Meissner
Pone pirmininke, ką tik, nagrinėdami ankstesnį darbotvarkės klausimą, kalbėjome apie stichines nelaimes. Šiuo atveju gamtos jėga visiškai sustabdoro eismą. Praėjusiais metais išsiveržEjafjadlajokudlis (dabar tikriausiai visi žino šio ugnikalnio pavadinimą), todėl dideloro eismo dalis buvo visiškai sustabdyta. Beje, per ankstesnę kalbą turėjau dar kartą sau pripažinti, kad turime labai puikų Transporto ir turizmo komiteto pirmininką, nes jo kalba buvo labai panaši į tai, ką norėjau pasakyti. Dabar pasistengsiu šiek tiek pakeisti savo kalbą.
Kaip jau sakB. Simpson, tuomet iš tikrųjų kilo didelsumaištis. Kaip europiečiai, turintys nemažai pažangiųjų technologijų pajėgumų, iš kurių labai daug jau koordinuojama, susidūrę su šia nelaime ir ieškodami šios problemos sprendimo būdų, iš tikrųjų buvome bejėgiai. Supratome, kad sudaryta nepakankamai susitarimų. Tada įsteigėme darbo grupę. Mus domino su šiuo dalyku susiję klausimai, ar ši darbo grupiš tikrųjų jau padarpagrįstas išvadas, kurias būtų galima aptarti, ir ar ji paskelbkokių nors tyrimų rezultatus? Bent iki šiol negirdėjau jokių išvadų ar rezultatų. Ar iš tikrųjų konsultuotasi su visais tarptautiniais tokių ugnikalnių išsiveržimo srities ekspertais? Galiausiai, kaip jau aptarėme čia praėjusiais metais vykusiame plenariniame posėdyje, kitose pasaulio šalyse ugnikalniai išsiveržia daug dažniau nei Europoje ir ten kažkaip pavyksta surinkti naujausius duomenis bei koordinuoti susiklosčiusią padėtį.
Man taip pat neramu dėl dar vieno dalyko. Gegužės 4 d. vykusiame Transporto ministrų tarybos susitikime taip pat minėta, kad mums reikia susietos Europos transporto sistemos. Žinoma, tokiais atvejais tai galėtų padėti. Kiek daug pasiekėme gebėjimų geriau reaguoti į kitą ugnikalnio išsiveržimą srityje? Žinoma, tokių įvykių negalime numatyti. Jie tiesiog įvyks.
Turiu dar vieną klausimą: ar iš tikrųjų žinome, kokių technologijų mums reikia, kad galėtume geriau suvaldyti šią padėtį? Vokietijoje visose meteorologijos stotyse dabar įmontuoti atitinkami duomenų rinkimo prietaisai, kurie gali labai greitai perduoti šiuos naujausius duomenis atsakingiems oro linijų asmenims, taip pat pilotams, kad jie galėtų nuspręsti, ar saugu skristi.
Dar vienas iki šiol nepaminėtas, bet, mano nuomone, šiomis aplinkybėmis svarbus klausimas yra tai, kad ši pelenų krizir vėlesnės problemos, kurių dėl jos kilo oro transporto sektoriui, turėjo neigiamą įtaką 10 mln. keleivių ir, žinoma, taip pat nemažai įmonių. Kai kurie keleiviai įstrigo ir nebegalėjo tęsti savo kelionės. Todėl kyla klausimas, kokia keleivių teisių padėtis. Lėktuvų keleiviai turi savo teises, tačiau man susidaro įspūdis, kad šiuo atveju jomis nebuvo visapusiškai pasinaudota. Galbūt taip pat turėtume dar kartą persvarstyti šias keleivių teises.
Šiuo atveju kyla daug klausimų. Pone J. Hahnai, nežinau, ar galėsite dabar į juos atsakyti, nes transportas iš tikrųjų nėra jūsų kuruojama sritis. Jei ne, esu įsitikinusi, kad į klausimus, kuriuos pateikiau greta raštu pateikto klausimo, bus galima atsakyti vėliau. Pamatysite, kad šis klausimas mums labai svarbus. Galiausiai oro transporto sektorius yra labai svarbus, todėl mums reikia Bendro Europos dangaus.
Roberts Zīle
Pone pirmininke, ne itin norėčiau kartoti tai, ką sakkiti Parlamento nariai, tačiau iš esmės kodėl užduodame šį klausimą? Nuo šių įvykių praėjo beveik metai, ir gali būti, kad jie bus paprasčiausiai pamiršti. Nepaisant to, norėjome užtikrinti, kad šis klausimas Komisijai tebebūtų svarbus, ir laukiame Komisijos nario veiksmų, kurių jis pažadėjo imtis šiais klausimais, kad pasimokytų iš praėjusiais metais įvykusio ugnikalnio išsiveržimo. Tiesą sakant, paaiškėjo, kad aviacijos, kaip jokios kitos transporto rūšies visoje Europoje, rinka tikriausiai yra itin Europos Sąjungos vidaus rinka. O tai reiškia, kad norint priimti sprendimus, taip pat juos parengti, tikriausiai reikia atlikti kitokią procedūrą, nei reikalaujama norint priimti kitų rūšių transporto sričių sprendimus. Tai - šių duomenų trūkumo ir operatorių nedalyvavimo priimant sprendimus, taip pat sprendimų priėmimo valstybių narių lygmeniu klausimas. Žinoma, tai iš esmės grindžiama teisės aktais. Vis dėlto, nors priklausau frakcijai, kuri visada pritaria, kad būtų laikomasi subsidiarumo principo, manau, šiuo atveju, atsižvelgdami į tikrąją praėjusių metų padėtį ir remdamiesi šiuo pavyzdžiu, turėtume apsvarstyti, ar nereikėtų priimti daugiau sprendimų Europos lygmeniu. Keleiviai taip pat nerimauja, kad skirtingos oro linijos su keleiviais elgiasi skirtingai, o gauti kompensaciją iš šių oro linijų įmonių per teismą nėra taip paprasta. Akivaizdu, kad neturėtų susiklostyti tokia padėtis, kai skirtingos oro linijų įmonės nevienodai nukenčia nuo krizės ir vienos patiria daugiau išlaidų, o kitos - mažiau. Galiausiai trečiasis aspektas, kurį norėčiau pabrėžti, yra pamoka, kurią galime išmokti iš šios krizės, t. y. kad Europos Sąjungoje yra įvairių atskirtų salų, tarsi jų ir kitų Europos Sąjungos valstybių narių nesietų įvairių rūšių transportas. Tai reiškia, kad šiais metais sudarydami TEN-T žemėlapį ir planuodami kitos finansinės perspektyvos TEN-T biudžetą, taip pat sanglaudos politikos biudžetą, turėtume sudaryti sąlygas investuoti į kitų rūšių transportą, kad galėtume susieti šias salas ir likusią Europos Sąjungą. Dėkoju.
Johannes Hahn
Komisijos narys. - Pone pirmininke, 2010 m. balandžio mėn. Islandijoje išsiveržęs Ejafjadlajokudlio ugnikalnis padarlabai didelį poveikį, dėl kurio ES turėjo imtis skubių veiksmų. Todėl Komisija pasiūlimtis neatidėliotinų veiksmų, kad suderintų ES poziciją, ir sustiprinti reguliavimo sistemą. Taip Europa pasaulio mastu tampa stipresnpartnerė.
Komisija aktyviai ėmėsi praktinės veiklos patobulinti esamas vulkaninių pelenų vengimo aviacijos srityje metodikas. Pvz., Komisija paskelbspecialų kvietimą teikti paraiškas pagal Septintąją bendrąją programą, pavadintą "Technologijų parama krizės koordinavimui oro transporto sistemoje įvykus didelio masto pavojingiems įvykiams". Tuo pat metu Europos aviacijos saugos agentūra rengia tinkamumo skraidyti reikalavimų taisykles ir saugaus skrydžio oro erdvėje, užterštoje vulkaninės kilmės teršalais, rizikos vertinimą.
Kiek tai sietina su praktiniu veikimu, patvirtintas glaudžiai bendradarbiaujant su Europos aviacijos saugos agentūra parengtas požiūris. Šis požiūris atspindi kitų pasaulio šalių įgytą patirtį. Pagrindiniai šio požiūrio principai yra šie: pirma, oro linijų įmonės atsakingos už vykdomos veiklos saugumą. Prieš pradėdama naudotis vulkaninės kilmės teršalais oro užteršta erdve oro linijų įmonprivalo pateikti saugos rizikos vertinimą, kurį turi patvirtinti šios įmonės priežiūros institucija. Įvykus svarbiems pokyčiams šią procedūrą privalu pakartoti.
Antra, oro linijų įmonturi įrodyti, kad informacijos šaltiniai, kuriais ji naudojasi atlikdama saugos rizikos vertinimą, yra teisingi. Ji taip pat turi įrodyti savo kompetenciją ir gebėjimus teisingai aiškinti šiuos duomenis. Prieš pradėdama veiklą oro linijų įmonturi gauti iš gamintojų tam tikrą informaciją apie orlaivio atsparumą ore esančių pelenų poveikiui ir tokių pelenų įtaką orlaivio tinkamumui skraidyti. Saugos rizikos vertinimas turi atspindėti šiuos aspektus.
Kilus tokiems pavojingiems įvykiams kaip šis, labai svarbu, kad valstybės narės ir pramonpriimtų bendrus sprendimus. Siekdama užtikrinti, kad būtų imamasi visapusių ir suderintų veiksmų, Komisija po 2010 m. gegužės 4 d. vykusio Transporto ministrų tarybos susitikimo kartu su Europos saugios oro navigacijos organizacija įsteigEuropos aviacijos krizių koordinavimo grupę. Nuo to laiko, kai ši grupbuvo įsteigta, jos nariai buvo keletą kartų susitikę, kad nustatytų jos struktūrą ir parengtų procedūras. Siekiant išbandyti ir patikrinti, ar ši grupgeba laiku imtis veiksmų, ji dalyvaus 2011 m. balandžio 13-14 d. vyksiančiose ugnikalnio išsiveržimo pratybose, kurias remia JT aviacijos institucija (Tarptautincivilinės aviacijos organizacija).
Po vulkaninių pelenų krizės paaiškėjo, kad Bendras Europos dangus labai svarbus. Todėl Komisija ėmėsi sparčiau įgyvendinti šią iniciatyvą: pvz., ji patvirtino Bendro Europos dangaus rezultatų planą ir susijusius ES veiklos tikslus, taip pat tinklo valdymo funkcijų įgyvendinimo taisykles, paskyrtinklo vadovą, patvirtino funkcinių oro erdvės blokų įgyvendinimo taisykles ir rekomendacines gaires, paskyrbuvusį Europos Parlamento narį Georgą Jarzembowskį funkcinių oro erdvės blokų koordinatoriumi ir tikisi iki 2011 m. balandžio mėn. baigti plėsti Europos aviacijos saugos agentūros kompetencijos ribas, kad jai būtų priskiriami oro eismo valdymo srities saugos reglamentavimo klausimai.
Leiskite baigti kalbą pasakant, kad Komisija ir toliau dirba su šiais itin sudėtingais ir techniniais klausimais. Komisija, siekdama užtikrinti Europos oro erdvės saugą, bendradarbiauja su Europos aviacijos saugos agentūra, Tarptautine civilinės aviacijos organizacija, valstybėmis narėmis ir pramonės atstovais.
Mathieu Grosch
Pone pirmininke, J. Hahnai, žinoma, jūsų atsakymą laikau Komisijos atsakymu ir taip pat nesitikiu, kad gilinsitės į konkrečius Transporto ir turizmo komiteto šiandien pateiktus klausimus.
Vienas dalykas aiškus: buvo atšaukta daugiau kaip 100 000 skrydžių, nukentėjo 300 oro uostų ir daugiau kaip 10 mln. keleivių. Turime pasimokyti iš tokių įvykių. Būtent todėl šiandien iškėlėme šį klausimą, nes buvo raginama labai greitai imtis koordinavimo veiksmų, tačiau akivaizdu, kad tai nebuvo padaryta. Neįmanoma per 24 val. iš anksto nepasirengus imtis koordinuotų veiksmų. Šiandien norime gauti atsakymus į šiuos klausimus, ir jų laukia ne tik Parlamentas; juos nori išgirsti ir Europos piliečiai.
Pirmiausia norime sužinoti, ar geriau informuojama apie tokių reiškinių padarinius ir vietos nustatymą.
Antra, koks bus ES įstaigų vaidmuo ateityje sprendžiant šiuos klausimus ir kokių sprendimų priėmimo įgaliojimų joms bus suteikta? Ar ir toliau turėsime 27 vienu metu galiojančius sprendimus, ar Komisija jau turi kitų pasiūlymų ir kokiu mastu sprendžiant šį klausimą bus įtrauktos oro linijų įmonės? Šis klausimas buvo keltas labai dažnai.
Turi įvykti Krizių komiteto posėdis: ar posėdyje taip pat bus atliekami bandymai? Šiam Parlamentui, taigi ir Europos piliečiams, būtų labai svarbu gauti informaciją apie šių bandymų rezultatus.
Kiek tai sietina su koordinavimu, labai svarbu, kad koordinavimas vyktų ir už ES ribų. Mums taip pat reikia susitarti dėl tarptautinio lygmens struktūrų, nes šiuo požiūriu oro erdvir tam tikros nelaimės nepaiso sienų.
Kitas mums svarbus dalykas - keleiviai. Kalbame apie 10 mln. keleivių, tačiau šie 10 mln. keleivių buvo ne tik turistai, kurie turėjo pratęsti savo atostogas arba džiaugėsi galėdami tai padaryti; tarp jų buvo ir žmonių, turėjusių grįžti namo ar kur nors skubiai nuvykti. Šiuo atveju negalime paprasčiausiai remtis keleivių teisėmis; esame įsipareigoję dirbti koordinuotai, siūlyti alternatyvas ir geriau naudotis kitų rūšių transportu. Pvz., reikia greičiau paskirstyti geležinkelių maršrutus, kai to reikia. To taip pat neįmanoma padaryti per 24 val. iš anksto nepasirengus. Tai - klausimai, kuriuos norime pateikti piliečių, taip pat keleivių, vardu. Tai - ne tik jų teisių išaiškinimo klausimas.
Paskutinis, bet ne mažau svarbus dalykas, kurį jau minėjote - oro erdvės blokai: siūloma turėti ne 27, o 7 oro erdvės blokus. Tai galėtų būti veiksminga. Vis dėlto šiandien drįsiu pasakyti, kad mums nepavyks to pasiekti iki 2012 m., nes valstybės narės nenori įgyvendinti šio pasiūlymo. Šiuo požiūriu taip pat turime pasiųsti labai aiškią žinią kitoms šalims, kad, be jokios abejonės, būtina mažinti oro erdvės blokų skaičių. Tai taip pat galėtų būti veiksminga. Pone J. Hahnai, kviečiu jus atvykti į Mastrichtą; jis nėra labai toli. Ten trys ar keturios valstybės jau pradėjo bendradarbiauti viršutinio oro erdvės sluoksnio klausimais. Būtent ten galima išspręsti visas valstybių iškeltas problemas. Nuvykite ten, pasiūlykite šį modelį Komisijai ir naudokite jį kaip pavyzdį Europai, kaip pavyzdį septyniems oro erdvės blokams sukurti. Tada per dvylika mėnesių galėsime pradėti taikyti taisykles.
Edit Herczog
S&D frakcijos vardu. - Pone pirmininke, kadangi nesu Transporto komiteto narė, kai kuriems Parlamento nariams tikriausiai bus įdomu, kodėl taip noriu kalbėti būtent šiuo klausimu. Tačiau kaip ir kiti nukentėjau nuo pelenų debesies. Keliavau į Baku ir buvo labai sudėtinga grįžti atgal.
Šis klausimas aktualus visiems Europos piliečiams. Europa turėjo galimybę įrodyti savo papildomą naudą, tačiau mums nepavyko to padaryti. Manau, Europos piliečiai suprato, kad ES dar nebuvo pasirengusi imtis bendrų veiksmų, tačiau turime užtikrinti, kad kitu panašiu atveju būtume tam pasirengę. Todėl manau, kad būtina įgyvendinti projektą "Bendras Europos dangus". Visi sutariame šiuo klausimu.
Nors nesu Transporto komiteto narė, norėčiau paminėti, kad reikia ne tik Bendro Europos dangaus, bet ir su tuo susijusios bendros Europos infrastruktūros. Todėl čia per šį plenarinį posėdį norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad siekiant šio tikslo reikia įdiegti "Galileo" ir GMES sistemas, nes įgyvendinus šiuos projektus bus galima sukurti iš tikrųjų puikiai veikiančią Europos infrastruktūrą. Todėl siekiame užtikrinti, kad šie klausimai būtų įtraukti į atitinkamas biudžeto eilutes, tačiau turime geriau išaiškinti Europos piliečiams, kam šie projektai reikalingi.
Taigi norėjau kalbėti šiuo klausimu tam, kad pabrėžčiau, jog šioje srityje kartu su Europos politika būtina įgyvendinti ir Europos infrastruktūrą.
Nathalie Griesbeck
Pone pirmininke, Komisijos nary, šiek tiek mažiau nei prieš metus 23 iš 27 Europos Sąjungos valstybių buvo uždaryta 300 oro uostų. Dėl to kilo didelių finansinių nuostolių, ir, visų pirma, kaip pabrėžpirmiau kalbėję Parlamento nariai, daugiau kaip 10 mln. žmonių, iš kurių ne visi buvo keliaujantys turistai, turėjo atidėti savo keliones ir ieškoti kitų transporto priemonių.
Tai - visiškai natūralaus įvykio, dėl kurio patekome į ypatingą gamtinę padėtį ir dėl kurio kilo beprecedentis Europos dangaus sąstingis, sukeltos sumaišties rezultatas.
Žinoma, sudėtinga numatyti, kad išsiverš ugnikalnis, dar sudėtingiau - kad susidarys vulkaninių pelenų debesis; be abejonės, tai padaryti sunkiau, nei numatyti snygį. Tačiau per šio debesies sukeltą krizę išryškėjo visi Europos Sąjungos oro eismo valdymo trūkumai, taip pat valdymo priemonių silpnosios pusės ir jų stoka.
Remdamasi šiais trimis veiksniais norėčiau pateikti tris pasiūlymus dėl padėties atkūrimo: pirma, dėl būtinybės užtikrinti galimybes naudotis įvairiarūšiu transportu; antra, dėl būtinybės patvirtinti Bendrijos reagavimo į šias problemas metodą ir, trečia, žinoma, dėl keleivių teisių, kurios mums rūpi labiausiai ir kurios yra svarbiausias mūsų dėmesio objektas.
Dėl pirmojo aspekto per krizę paaiškėjo, kad, be jokių abejonių, būtina užtikrinti didesnį Europos transporto įvairiarūšiškumą, nes susidarius pelenų debesiui išryškėjo ne tik aviacijos sistemų Europos lygmeniu, bet ir ypač kelionių traukiniu apribojimai, mat labai daug keleivių negalėjo rasti alternatyvų. Kaip paaiškėjo iš pastaraisiais metais atliktų tyrimų, galima įsivaizduoti, kad jei būtų buvę galima naudotis labiau įvairiarūšiu transportu, krizės mastas ir erdvės sąstingis nebūtų buvę tokie dideli.
Kiek tai sietina su antruoju aspektu, transporto srityje, kaip ir finansų krizės bei diskusijų, kurias vedame dėl Bendrijos metodo, palyginti su tarpvyriausybinėmis operacijomis, atveju, ne tarpvyriausybinės operacijos arba atskiri 27 valstybių narių sprendimai, o iš tikrųjų bendras Bendrijos metodas padės išspręsti mums kylančias ir galinčias pasikartoti problemas. Norint pasiekti šį tikslą reikėtų didinti Europos saugios oro navigacijos organizacijos kompetenciją Bendrijos sistemoje ir, žinoma, kaip kolegos jau pažymėjo, kuo skubiau baigti įgyvendinti iniciatyvą "Bendras Europos dangus".
Trečia, reikėtų pakalbėti apie keleivius, kurie yra svarbiausias mūsų dėmesio objektas...
(Pirmininkas pertraukį kalbėtoją.)
Kaip sakiau kalbos pradžioje, supratote, kad tai, ką norėjau pasakyti pabaigoje, buvo svarbiausias dalykas.
Eva Lichtenberger
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti Komisijai (o tai darau nedažnai) už tai, kad ji nuolat skyrdėmesio saugos klausimams net nepaisydama kai kurių oro linijų bendrovių, kurios stengėsi sumenkinti šią problemą, nes tokios problemos turi finansinį poveikį, protestų. Vis dėlto ateityje sauga ir toliau turi būti pagrindinis principas. Tačiau būtina atlikti keletą patobulinimų Europos lygmeniu.
Pvz., kaip dėl mūsų bendrų vertinimo sistemų patobulinimo? Ar dabar turime strategijų, kokiu būdu ir kaip padalijus užduotis būtų galima įvertinti tokius taršos atvejus, kad galėtume greičiau pateikti pakankamai patikimus pareiškimus? Suprantu, kad tai padaryti labai sudėtinga, ypač dėl meteorologinių sąlygų, tačiau norėčiau žinoti, ar šiuo atveju koordinavimo srityje padaryta pažanga, kad bent galėtume atlikti matavimus ir juos vertinti remdamiesi vienodais kriterijais.
Apskritai kilus šiai vulkaninių pelenų krizei išryškėjo dabartinis mūsų oro transporto sistemos, kuri aprūpinta itin gera įranga, pažeidžiamumas - visi galime tai akivaizdžiai pamatyti vos atvykę į savo oro uostus. Įprastomis sąlygomis du ar trys vėluojantys skrydžiai jau gali turėti nemažai padarinių, dėl kurių naudotis paslaugomis įprastomis sąlygomis tampa vis sudėtingiau, o ką jau kalbėti apie padėtį, kai kyla papildomų problemų dėl oro sąlygų ar įvyksta kas nors panašaus į vulkaninių pelenų krizę; tokiu atveju prasideda visiškas chaosas. Paklaidų atveju mūsų sistema neveikia, ir šią sritį taip pat reikia tobulinti, nes sistema gera tiek, kiek geri jos pajėgumai atitinkamais atvejais tinkamai reaguoti esant paklaidoms.
Taip pat tapo akivaizdu, kad esama vieno didelio trūkumo, t. y. kad apskritai trūksta geležinkelių, kelių ir oro transporto sektorių bendradarbiavimo. Būtent dėl šio nepakankamo bendradarbiavimo buvo neįmanoma imtis atitinkamų esminių kompensacinių priemonių.
Dėl iniciatyvos "Bendras dangus", kurią įgyvendinti, kaip paaiškėjo, būtina - nors suderintos priemonės bet kokiu atveju būtų buvęs geresnis sprendimas, - norėčiau pasakyti, kad kol kiekviena valstybnarbus tvirtai įsitikinusi, jog ji vieninteliš tikrųjų gali veiksmingai kontroliuoti savo oro erdvę, o visi kiti visiškai nesugeba to daryti (ir čia kalbu apie mūsų oro erdvę Vidurio Europoje), tol šioje srityje nepasieksime jokios pažangos. Ši savimana kenkia Europos bendradarbiavimui ir galiausiai taip pat Europos sumanymui. Turime aiškiai išsakyti savo nuomonę šiuo klausimu.
Jacqueline Foster
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, per diskusijas jau sakyta, tačiau pakartosiu, kad visi žinome itin didelį vulkaninių pelenų debesies sukeltų sutrikdymų mastą. Kaip jau minėta, buvo atšaukta daugiau kaip 100 000 skrydžių, dešimtys milijonų verslo ir atostogaujančių keleivių negalėjo tęsti suplanuotų kelionių, prekės ir kroviniai buvo užlaikyti ar visiškai nevežami, nukentėjo verslas, o mūsų Europos vežėjai ir oro uostai patyrmilžiniškų finansinių nuostolių. Apskritai Europos oro linijų įmonės patyrdaugiau kaip 2 mlrd. EUR nuostolių. Visos Europos ir valstybių narių institucijos, kurios buvo atsakingos už tokių problemų sprendimą, buvo visiškai paralyžiuotos, ir, kalbant atvirai, būtų buvę beveik juokinga, jeigu padėtis nebūtų buvusi tokia rimta.
Kilus šiam chaosui paaiškėjo vienas dalykas. Oro transportas Europos ekonomikai labai svarbus, ir mums, kaip asmenims, reikalinga klestinti ir veiksminga oro transporto pramonė, kur įgulos ir keleivių saugai teikiama didžiausia pirmenybė. Todėl džiaugiuosi galėdama palaikyti šį žodinį klausimą, ypač todėl, kad per ankstesnes diskusijas šiuo klausimu plenariniame posėdyje raginau Europos Sąjungą išnagrinėti tarptautinę geriausią praktiką kovojant su ugnikalnių pelenais ir ypač pabrėžiau Amerikos, kuri šiuo požiūriu visada vadovavosi labiau apgalvotu požiūriu, pavyzdį. Iš tikrųjų palankiai įvertinau tai, kad Komisija savo krizės vertinime pripažino, jog Europa, pasitelkusi Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją, turi persvarstyti procedūras.
Iš tarptautinės geriausios patirties pavyzdžių matyti, kad atsakomybuž galimų pavojų, susijusių su vulkaniniais pelenais, valdymą turi būti perleista skrydžių operatoriams ir tapti jų saugos valdymo sistemos dalimi. Institucijos turi tikrinti oro linijų saugos valdymo sistemas, kad užtikrintų jų atitikį reikiamiems saugos standartams. Ši procedūra taikoma JAV ir kitose šalyse, kurioms pavyko suvaldyti ugnikalnių išsiveržimus be didelių oro eismo sutrikdymų.
Labai svarbu aiškus ir ryžtingas bendras vadovavimas, todėl reikia, kad Europos aviacijos saugos agentūra užtikrintų, jog ES valstybės narės suderintų savo esamas procedūras ir taip užtikrintų, jog skrydžių operatoriai prisiimtų atsakomybę ir būtų palaikomi priimant tokius sprendimus ateityje.
Galiausiai po praėjusių metų balandžio-gegužės mėn. kilusios krizės tapo visiškai akivaizdu, kad turime siekti visapusiškai įgyvendinti iniciatyvą "Bendras Europos dangus" ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą ir kad tam turėtume teikti pirmenybę. Ir Europos pramonė, ir mokesčių mokėtojai jau investavo labai daug lėšų į šiuos projektus, ir mes, kaip Europos teisės aktų kūrėjai, turime toliau siekti įgyvendinti gerai suderintas, ekonomiškas ir struktūrines reformas. Palankiai vertinu šiandien Komisijos nario išsakytas pastabas. Tikėkimės, dabar einame į priekį tinkama linkme.
Juozas Imbrasas
Kadangi šiandien vėl kalbame apie krizę, kilusią dėl vulkaninių pelenų, tai rodo, kad ši tema yra vis dar aktuali ir dar yra neatsakytų klausimų. Suprantame, kad ugnikalniai nepaklūsta jokioms taisyklėms ir mes negalime atmesti nenumatytų aplinkybių galimybės. Visa tai yra aviacijos pramonės gyvavimo dalis, tačiau aviaciją trikdo ne tik ugnikalniai, bet ir audros, sniegas ir panašaus pobūdžio reiškiniai. Suprantama, neįmanoma pašalinti, užkirsti kelio arba numatyti visko, kas gali nutikti aviacijos srityje. Aišku, lėktuvų saugumas, žmonių gyvybės ir jų judumas turi būti mums vienas iš svarbiausių uždavinių.
Džiaugiuosi, kad yra vykdoma plataus masto programa įgyvendinant Bendro dangaus iniciatyvą, kad būtų modernizuotas oro eismo valdymas. Pritariu tik ką kalbėjusiai kolegei, kad kartu turi būti sukurta bendroji infrastruktūra. Tačiau kalbant apie šitą problemą, norėčiau pasakyti, kad šiandien mes turėtume galvoti ir kalbėti apie alternatyvaus transporto vystymą. Šioje srityje reikia ir būtina siekti didesnės pažangos. Ši krizypač paveikEuropos Sąjungos Rytų valstybes, kurios liko atskirtos nuo Vakarų Europos dalies ir, skirtingai nuo kitų Europos Sąjungos valstybių, neturėjo pakankamos alternatyvios transporto rūšies pasirinkimo galimybės. Dabar žinome, kad turime skubiai sukurti alternatyvią antrinę judumo sistemą, transeuropinius tinklus, geležinkelio tinklus, alternatyvą oro transportui, kaip tai yra išmintingai padaryta elektros ir telekomunikacijų tinklų atžvilgiu. Todėl atsižvelgiant į finansines perspektyvas turi būti keliami didesni tikslai peržiūrint transeuropinius tinklus. Sausumos transportas ir visų pirma geležinkelis turėtų galėti sklandžiau pakeisti oro transportą, kai šis yra nutraukiamas. Atėjo laikas apsvarstyti konkrečias alternatyvas ir jas kuo greičiau įgyvendinti.
Diane Dodds
Pone pirmininke, kaip ir kiti kalbėję Parlamento nariai nesu Transporto ir turizmo komiteto narė, tačiau esu kilusi iš Šiaurės Airijos - Europos pakraštyje esančios salos. Todėl galite įsivaizduoti, kad geros oro ir jūros transporto jungtys labai svarbios ne tik mūsų ekonomikai, bet ir asmeninėms kelionėms.
Per pastaruosius keletą mėnesių, iš tikrųjų net šią savaitę, nagrinėjau keletą rinkėjų, nukentėjusių nuo šios konkrečios krizės, neišaiškintų atvejų. Apskaičiuota, kad per vulkaninių pelenų krizę vien Jungtinės Karalystės skrydžių operatorių patirtos išlaidos per dieną viršijo 200 mln. GBP. Todėl, siekdami užtikrinti, kad tokia padėtis nepasikartotų, turime daug tvirčiau bendradarbiauti ir daug geriau naudotis geriausios patirties pavyzdžiais, kad parengtume planą, padėsiantį ateityje išvengti sutrikdymų ir tokio itin neigiamo poveikio ekonomikai.
Kaip minėjau, gavau daug rinkėjų skundų, iš kurių dauguma susiję su oro linijų bendrovėmis, jų elgesiu su šiais asmenimis ir nesugebėjimu pripažinti, kad jos privalo jais pasirūpinti. Norėčiau paprašyti Komisijos išnagrinėti ir šį klausimą.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, be abejonės, žinome liūdnas istorijas, kurios buvo pasakojamos susiformavus pelenų debesiui. Nemažai žmonių negalėjo nuvykti į savo artimųjų laidotuves, vaikų vestuves ar panašius įvykius. Šie įvykiai buvo itin asmeniški ir dėl to tenka apgailestauti, o ką jau kalbėti apie finansines išlaidas, kurių patyr10 mln. nukentėjusių žmonių. Kaip žinote, iš esmės jokios priemonės neveikė.
Negalėjome pasakyti, kad ES buvo numačiusi, kaip suvaldyti tokią padėtį, ir šiuo atveju Transporto ir turizmo komiteto pirmininkas teisingai pasakė, kad šios rizikos nebuvo galima numatyti, kad jos nebuvo galima kontroliuoti ir kad padėtis buvo panaši į didelį chaosą.
Dabar Komisija turėtų kuo greičiau pateikti visuomenei atsakymus, kuriuos ji nori išgirsti: atsakymus į klausimus, ar esame parengę techninius sprendimus ir ar oro linijų bendrovės jais naudosis. Jei yra kokių nors sprendimų, kokie jie galėtų būti? Kokių teisių keleiviai turės ateityje, jeigu vėl susiklostys tokia pati padėtis, kai žmonės negali parskristi ar grįžti namo? Kada bus užtikrinta veiksminga bendra Europos oro erdvė? Be abejonės, žmonės nori kuo greičiau gauti atsakymus į šiuos klausimus, taigi tai negali tęstis toliau. Koks yra alternatyvus planas? Kokiomis transporto priemonėmis turi būti naudojamasi? Šį kartą žmonės buvo sutrikę. Kiti iš Ispanijos į Suomiją vyko taksi ir už kelionę sumokėjo tūkstančius eurų. Tai negali pasikartoti ateityje: reikėtų parengti planą, kaip šios alternatyvios priemonės galėtų būti naudingesnės žmonėms.
Atsižvelgdamas į tai norėčiau iškelti kitą jau minėtą klausimą ir pakalbėti apie kitą gamtos stichiją - apie sniegą. Gruodžio mėn. pradėjus snigti dešimtys tūkstančių žmonių įstrigo Europos oro uostuose. Mano šalyje, Suomijoje, nuolat smarkiai sninga ir būna stiprių šalčių, tačiau viskas veikia. Todėl turime užtikrinti, kad ir Europos oro uostai veiktų tinkamai. Tai nėra itin sudėtinga, ir negalime paprasčiausiai pasiduoti: reikėtų imtis priemonių, kad piliečiams būtų užtikrinama jų teisį teisingumą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, Islandijoje išsiveržęs ugnikalnis, taip pat daug sniego, kurio iškrito praėjusiais metais, rimtai sutrikdEuropos oro eismą ir turėjo didelių ekonominių ir socialinių padarinių. Siekdama užtikrinti, kad ateityje būtų išvengta tokių situacijų, norėčiau paklausti Komisijos, kokias naujas pagrindines taisykles ji svarsto patvirtinti, kad būtų patobulinta lėktuvų keleivių teisių reglamentavimo teisinsistema.
Nepaisant to, kad Londone ir Tulūzoje veikia Vulkaninių pelenų patariamieji centrai, kurie yra Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos įsteigto tarptautinio devynių tokių centrų tinklo dalis, o Londone - specialistų centras, kuriame rengiami vulkaninių pelenų debesų rizikos žemėlapiai, taip pat reikia tobulinti Europos infrastruktūrą įdiegiant vulkaninių pelenų debesų koncentracijos matavimo realiuoju laiku sistemą.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1070/2009 dėl Europos aviacijos sistemos veikimo gerinimo nuostatas iš valstybių narių reikalaujama imtis būtinų priemonių ir užtikrinti, kad iki 2012 m. gruodžio 4 d. būtų įgyvendinti funkciniai oro erdvės blokai.
Norėčiau paklausti Komisijos, ar iniciatyva "Bendras Europos dangus" bus įgyvendinama pagal nustatytą grafiką. Europos Sąjungoje taip pat reikia užtikrinti galimybes naudotis įvairiarūšiu transportu ir įdiegti kelionių Europos maršrutais įvairių rūšių transportu bilietų rezervavimo ir pirkimo sistemą. Europos Sąjungai reikia greitųjų geležinkelių sistemos, kuri padėtų susieti visas Europos sostines ir miestus.
Liam Aylward
Pone pirmininke, dėl vulkaninių pelenų sukeltos krizės praėjusiais metais atšaukta beveik 100 000 skrydžių, todėl keleiviai pateko į visišką chaosą. Šiandien norėčiau atkreipti Komisijos dėmesį į šį šios krizės poveikį keleiviams.
Nukentėjo daugiau kaip 10 mln. žmonių, o dėl atšauktų skrydžių tūkstančiai keleivių patyrdidelių ekonominių išlaidų. Nors oro uostuose esama iškabų ir dalijami informaciniai lapeliai, kuriuose keleiviai supažindinami su jų teisėmis, patekus į tokią padėtį, kai atšaukiami skrydžiai ar esama tokių didelių kelionių sutrikdymų kaip šis, kurį sukėlpelenų debesis, tai neretai nėra labai naudinga. Pagal ES teisės aktus oro linijų bendrovės privalo suteikti keleiviams informaciją ir jiems padėti.
Vis dėlto iš tikrųjų dauguma keleivių, nutrūkus jų kelionėms, ieškodami informacijos, stengdamiesi gauti alternatyvių maršrutų bilietų ar kompensaciją iš oro linijų bendrovės, sugaišta daug laiko ir išleidžia nemažai pinigų. Komisija turi veiksmingiau spręsti šį klausimą. Susiklosčius tokiai padėčiai keleivius labiausiai gniuždo mėginimai gauti informaciją ir susisiekti su oro linijų bendrovėmis. Nors jie žino apie savo teises, įstrigus oro uoste ar oro linijų bendrovei atidėjus jų skrydį jiems jos ne itin naudingos.
Nors palankiai vertinu tai, kad kilus šiai pelenų krizei oro linijų bendrovėms buvo daromas beprecedentis spaudimas išspręsti tūkstančių keleivių klausimą (ir turiu pripažinti, kad kai kurioms iš jų puikiai pavyko tai padaryti), apskritai žmonėms labai sunku gauti reikiamą informaciją ir pagalbą.
Kelionių chaosas, 2010 m. gruodžio mėn. kilęs dėl prastų oro sąlygų, - dar vienas to įrodymas. Keleiviai prašo suteikti naujausią informaciją, tačiau norėdami pasinaudoti savo teisėmis jie turi galėti susisiekti su oro linijų bendrovėmis. Keleiviai, kurių kelionės nutraukiamos, turi turėti galimybę lengviau susisiekti su oro linijų bendrovėmis ir oro uosto klientų aptarnavimo tarnybomis bei paprasčiau gauti informaciją. Nepakanka supažindinti Europos Sąjungos piliečius su jų keleivių teisėmis; privalu padėti jiems jomis naudotis kelionių chaoso aplinkybėmis.
Michael Cramer
(DE) Pone pirmininke, šis įvykis buvo stichinnelaimė, daugeliui žmonių turėjusi didelių padarinių. Tačiau, palyginti su potvyniais ir tuo pat metu vykusiu uraganu Australijoje ar žemės drebėjimu Kraistčerče, Naujojoje Zelandijoje, mums visiems pavyko išvengti žalos. Saugumui visiškai pagrįstai buvo teikiama absoliuti pirmenybė. Komisijos narys S. Kallas, susitaręs su ES valstybių narių transporto ministrais, priėmteisingą sprendimą.
Nesuprantu, kodėl kritiškai vertinamos oro linijų bendrovės. Akivaizdu, kad jos patyrnuostolių; kaip minėta, 2 mlrd. Vis dėlto neteisinga atsakomybę už sprendimų dėl skrydžių vykdymo priėmimą bet kuriuo atveju priskirti oro linijų bendrovėms. Šį sprendimą reikia priimti politiniu lygmeniu. Sauga turi būti didžiausias prioritetas. Įsivaizduokite, kas būtų buvę, jeigu dėl vulkaninių pelenų lėktuvas būtų sudužęs. Mūsų diskusijos būtų buvusios visiškai kitokios, t. y. kalbėtume apie tai, kaip buvo neatsakinga leisti pakilti nors vienam lėktuvui.
Kaip visiškai teisingai minėta, mums reikia atsarginio plano, ir geležinkelių sistema yra galima alternatyva. Kadangi oro linijų bendrovėms netaikomas kuro mokestis, jos per metus iš Europos mokesčių mokėtojų gauna 30 mlrd. EUR. Šias lėšas reikia investuoti į geležinkelių sistemą, bent į jos dalis, kad įvykus tokiai nelaimei turėtume kitą galimą pasirinkimą.
"Pirmiausia - saugumas" - taip visiškai pagrįstai žmonės raginami elgtis. Taip turi būti ir ateityje.
Ryszard Czarnecki
(PL) Pone pirmininke, po šio įvykio paaiškėjo, kad Europa iš esmės nebuvo pasirengusi šiai krizei. Nepaisant to, ką girdime šiame Parlamente, ekspertai teigia, kad mūsų reagavimas buvo perdėtas ir kad tam tikriems lėktuvams iš tikrųjų buvo galima leisti skristi. Vis dėlto iš to matyti, kad sąstingis, į kurį buvome patekę, buvo itin didelio masto. Žinoma, pirmiau kalbėję Parlamento nariai, kurie minėjo tam tikrą alternatyvą plėtojant geležinkelių tinklą, yra teisūs. Tai - akivaizdu. Aviacijos srityje norint išspręsti šią problemą reikia iš tikrųjų užtikrinti geresnį koordinavimą ir stiprinti Europos aviacijos saugos agentūros vaidmenį. Be to, gerai, kad lapkričio mėn. Europos Parlamentas patvirtino atitinkamą reglamentą šiuo klausimu. Tai buvo žingsnis tinkama linkme.
Béla Kovács
(HU) Pone pirmininke, išsiveržus ugnikalniui esame priversti persvarstyti transporto prioritetus. Atėjo laikas keliaujant vidutinio nuotolio atstumais (iki 1 500 km.) pradėti teikti pirmenybę geležinkelių transportui, ir siekiant šio tikslo būtų galima tinkamai panaudoti subsidijas, mokesčius ir kitas reguliavimo priemones. Svarbi aplinkybta, kad vidaus rinkoje matyti didelgeležinkelių modernizavimo ir riedmenų gamybos paklausa, o abiejose šiose srityse būtų galima sukurti nemažai darbo vietų. Atsižvelgiant į laiką, kurio reikia patikrinimams oro uostuose atlikti ir persėsti iš vieno lėktuvo į kitą, lėktuvai laiko požiūriu, palyginti su greitaisiais traukiniais, nesuteikia jokio pranašumo, tačiau kelia didelę triukšmo ir anglies dioksido taršą. Nors negalime išvengti ugnikalnių išsiveržimų, galime patobulinti tokių reiškinių prognozavimo ir vėliau susiklosčiusios padėties vertinimo technologijas. Vis dėlto tik pertvarkius transporto, energetikos ir pramonės politiką galima rasti tikrą sprendimą, nes ugnikalnių išsiveržimai nesutrikdo geležinkelių transporto, o jei ir sutrikdo, tai tik vietos lygmeniu.
Christine De Veyrac
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip dauguma iš mūsų ką tik sakė, praėjusių metų balandžio mėn. Islandijoje išsiveržęs ugnikalnis buvo skaudus suskaidyto ir neveiksmingo Europos dangaus pavyzdys. Kiekvienas iš mūsų, šio Parlamento narių, patyrtiesioginį šio įvyko poveikį. Penki milijonai mūsų piliečių buvo įstrigę neturėdami jokios kitos transporto rūšies pasirinkimo galimybės. Praėjus metams nuo šio išskirtinio įvykio vis dar nepatvirtintos naujos europinės priemonės.
Pone Komisijos nary, sakėte, kad balandžio 13-14 d. planuojama surengti pirmąsias vulkaninių pelenų krizių pratybas, kurias koordinuos Europos saugios oro navigacijos organizacija, Tarptautincivilinės aviacijos organizacija (ICAO) ir Tarptautinoro transporto asociacija (IATA), tačiau labai svarbu, kad Europos aviacijos saugos agentūra iš tikrųjų imtųsi vadovauti saugos priemonių koordinavimui Europos lygmeniu.
Nekyla jokių abejonių, kad būtina naudotis modernesnėmis technologijomis ir tikslinti Londone ir Tulūzoje rengiamuose vizualiojo artėjimo tūpti žemėlapiuose teikiamą informaciją. Vis dėlto, kaip buvo matyti praėjusių metų balandžio mėn., duomenys gali būti prieštaringi, todėl kiekviena valstybnargali priimti sprendimus uždaryti savo oro erdvę labiau vadovaudamasi ne informacija, o jausmais.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Europos aviacijos saugos agentūros vaidmuo siūlant suderintai aiškinti duomenis, taip pat užtikrinant tinkamą ir centralizuotą informacijos sklaidą, labai svarbus. Be vizualiojo artėjimo tūpti žemėlapiuose teikiamos informacijos sklaidos, Europos aviacijos saugos agentūra turi įdiegti priemonę turimiems duomenims rinkti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, oro linijų bendrovėmis ir jų pilotais.
Užtikrinus informacijos sutelkimą ir visų dalyvaujančiųjų šalių koordinavimą bus galima išvengti praėjusiais metais kilusios sumaišties ir veiksmų neatitikčių. Taigi tikiuosi, kad Komisija kartu su Europos aviacijos saugos agentūra artimiausiu metu pateiks konkrečių pasiūlymų, kurie bus visapusiškai įtraukti į iniciatyvos "Bendras Europos dangus" įgyvendinimo planą.
James Nicholson
Pone pirmininke, dėl vulkaninių pelenų debesies krizės praėjusių metų balandžio-gegužės mėn. kilo didelių sutrikdymų. Kaip sakJ. Foster, dauguma iš mūsų suprato, kad mums labai reikalingas modernus oro transportas. Žinoma, kai esi kilęs iš tokios šalies kaip mano, iš kurios neįmanoma nuvykti į darbą nesinaudojant lėktuvu, turi tai įsisąmoninti. Tikriausiai visi, tuo metu kur nors keliavę, turi daug papasakoti, o kai kurie žmonės nukentėjo itin smarkiai. Be to, dėl nepakilusių lėktuvų ir įstrigusių keleivių oro linijų bendrovės ir kitos verslo įmonės patyrdidelių ekonominių nuostolių.
Žmonės sakė, kad šis įvykis gali pasikartoti. Manau, turime būti tam pasirengę, nes tada, atrodo, buvo labai ilgai dvejojama. Leiskite labai atvirai pasakyti: kaip kiekvieną savaitę skraidantis asmuo, pakilęs į dangų, į 39 000 pėdų aukštį, visų pirma noriu būti saugus, todėl niekada nesiginčiju dėl saugos. Turime užtikrinti, kad keleivių saugai būtų teikiama pirmenybė. Manau, tai yra svarbiausias aspektas, kurį turėtume palaikyti.
Artur Zasada
(PL) Pone pirmininke, dar kartą pakartosiu: 100 000 atšauktų skrydžių, 10 mln. kelionės tikslo nepasiekusių keleivių, 2 mlrd. EUR oro linijų bendrovių patirtų nuostolių. Neprisimenu panašaus masto oro eismo Europoje sąstingio. Jau praėjusių metų balandžio mėn. Europos Komisija, raginama visuomenės ir aviacijos pramonės atstovų, paskelbė, kad skubiai imsis ryžtingų veiksmų. Deja, susidarvulkaninių pelenų debesis ir Komisijos siekiai žlugo. Iki šiol neparengtas Europos krizių valdymo planas, kuriuo būtų galima vadovautis panašių įvykių atveju. Be to, iki šiol nepavyko susitarti dėl bendros saugos ekspertų, orlaivių gamintojų ir rinkos reguliuotojų pozicijos. Todėl šiandien būtina atsakyti šiuos klausimus: kas per pastaruosius metus padaryta šiuo klausimu? Jei šiandien įvyktų panašus ugnikalnio išsiveržimas, ar reaguotume kitaip nei prieš metus? Kada mums bus pateiktos konkrečios priemonės?
Nuolat vedame dialogą dėl Bendro Europos dangaus, kūno ir skysčių skaitytuvų ir dėl procedūrų, atliekamų stichinių nelaimių, pvz., ugnikalnio išsiveržimo ar atšiaurios žiemos, atvejais. Tačiau oro eismas Europoje kasmet vis intensyvėja. Diskusijoms skirtas laikas baigiasi. Norint užtikrinti veiksmingą Europos dangų reikia nedelsiant priimti tinkamus sprendimus dėl ateities, todėl primygtinai raginu Komisiją baigti šį darbą. Labai ačiū.
Ismail Ertug
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, praėjusiais metais kilus vulkaninių pelenų debesiui labai aiškiai pamatėme savo silpnąsias vietas. Todėl kyla klausimas, kaip turėtume elgtis susiklosčius tokiai padėčiai ateityje. Žinoma, svarbiausias klausimas - lėktuvuose esančių žmonių saugos klausimas. Be abejonės, taip pat turime numatyti, kaip atlyginsime finansinius nuostolius. Todėl norėčiau pateikti Komisijai tokį klausimą: kokių konkrečių veiksmų planuojame imtis ir, pone J. Hahnai, galbūt taip pat galėtumėte perduoti šį klausimą S. Kallasui? Norėčiau pasakyti, kad labai svarbu perimti bandomųjų skrydžių ir ribinių verčių sričių koordinavimą. Tai labai svarbu norint žinoti, kurie orlaiviai gali pakilti ir kada.
Pone Komisijos nary, norėčiau pasakyti dar vieną pastabą: kaip jau ne kartą minėta, labai svarbu sukurti Bendrą Europos dangų. Kokių veiksmų Komisija ketina imtis siekdama paraginti valstybes nares iš tikrųjų įgyvendinti prisiimtus įsipareigojimus šiuo klausimu? Galiausiai jos parašais patvirtino šią iniciatyvą.
Kitas svarbus ir šiandien jau ne kartą minėtas aspektas - dabartinkeleivių teisių oro transporto sektoriuje padėtis. 2004 m. patvirtintas Reglamentas (EB) Nr. 2061. Kokių veiksmų Komisija ketina imtis šiuo klausimu? Žinome apie įvairioms oro linijų bendrovėms kilusią finansinių nuostolių problemą. Taip pat norėčiau dar kartą atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad mums reikia alternatyvų oro transportui, ir šiuo atveju turiu omenyje geležinkelių sistemą. Taip pat pritariu tiems, kurie mano, kad privalome susieti didelius miestus - Europos sostines. Ir šiuo atveju norint išspręsti šią problemą reikia užtikrinti ne mažesnį, o didesnį Europos įsitraukimą.
Labai džiaugčiausi, jeigu Komisija skirtų dėmesio šiems klausimams.
Carlo Fidanza
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau padėkoti M.-J. Marinescu už tai, kad aktyviai ragino surengti šias diskusijas.
Praėjus beveik metams nuo šio įvykio susirinkome čia tam, kad apsvarstytume šį opų klausimą, dėl kurio padaryta daug žalos keleiviams ir įmonėms, vykdančioms veiklą ir aviacijos sektoriuje, ir, nepamirškime, kitose pramonės šakose.
Todėl manau, kad būtina patvirtinti dvejopą požiūrį. Viena vertus, reikia užtikrinti didesnį valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių koordinavimą ir galiausiai išspręsti Europos saugios oro navigacijos organizacijos, kuri, be abejonės, nėra tiesiogiai Europos institucijoms atskaitinga tarnyba, tačiau kurios vaidmuo siekiant suvaldyti šią krizę ir nepakankamai veiksmingo krizės valdymo sąlygomis bet kuriuo atveju buvo svarbus, reformos klausimą.
Paaiškėjo, kad būta tik matematinių modelių neatitikčių, dėl kurių pavienių valstybių valdžios institucijos nusprendbeveik visiškai uždaryti savo oro erdvę, nors tai nebuvo būtina. Kadangi nebuvo šioje srityje išbandyto modelio ir pažangesnių technologijų, dėl pernelyg didelio atsargumo padaryta labai daug žalos, be to, kilo didelių nepatogumų.
Be to, turime iš esmės daug pažangiau įgyvendinti iniciatyvą "Bendras Europos dangus" ir sparčiau plėtoti visus funkcinius oro erdvės blokus, kad būtų galima sumažinti oro erdvės valdymo suskaidymą ir užtikrinti veiksmingesnį jų valdymą. Kita vertus, būtina užtikrinti keleivių teises. Šiuo požiūriu tikiuosi, kad Komisija kuo greičiau pateiks persvarstytą direktyvą dėl kelionių paketų ir išaiškins garantijų ir atsakomybės susiklosčius išskirtinėms aplinkybėms sistemą, taip pat bet tokius piliečių teisių reglamento pakeitimus, kai tokia padėtis užsitęsia.
Kaip sakkiti Parlamento nariai, taip pat reikėtų parengti avarinį planą, kuriame būtų numatytos alternatyvaus judumo galimybės ir alternatyvios transporto priemonės, kuriomis būtų galima naudotis, jeigu vėl susiklostytų panaši padėtis.
Dominique Riquet
(FR) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pirmiau kalbėjusiems Parlamento nariams, kurie pabrėžvisus Europos oro transporto integracijos trūkumus, susijusius su naudojimusi oro erdve, ant žemės esančiomis struktūromis ir komerciniais tinklais. Taip pat norėčiau konkrečiau pabrėžti su oro erdve nesusijusius aspektus, kurie išryškėjo per šią ugnikalnio sukeltą krizę; t. y. oro transportui alternatyvių tinklų, ypač, kaip minėta šį rytą, geležinkelių tinklų, trūkumą ir, svarbiausia, integruotų informacijos sistemų, kurios padėtų keleiviams greitai rasti su prieinamais alternatyviais transporto būdais susijusią informaciją, stoką.
Šį įvykį turėtume laikyti paskata plėtoti alternatyvias, veiksmingas ir konkurencingas transporto rūšis. Šiuo požiūriu pirmojo geležinkelių dokumentų rinkinio persvarstymas ir infrastruktūros politikos atnaujinimas tiesiant transeuropinius transporto tinklus būtų žingsniai šia kryptimi.
Be to, raginu Komisiją rimtai apsvarstyti galimybę įdiegti visoms tarpusavyje susietoms transporto rūšims bendrą informacijos ir rezervacijų sistemą.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Pone pirmininke, Europa nebuvo pasirengusi tokiam chaosui, o už krizės valdymą atsakingos institucijos - šios užduoties sprendimui. Dėl oro eismo sulaikymo oro linijų bendrovės kasdien prarado po 400 mln. USD. Prie nuostolių, patirtų dėl neparduotų bilietų, reikėtų pridėti oro uostuose įstrigusių keleivių apgyvendinimo, maitinimo ir vežimo išlaidas.
Seisminis aktyvumas ir ugnikalnių išsiveržimai - pasauliui ne naujiena; gali būti, kad ateityje išsiverš kiti ugnikalniai. Deja, nėra tokiai padėčiai tinkamų priemonių. Tokiais atvejais Europos Sąjunga daugiausia dėmesio turėtų skirti užtikrinti, kad jos piliečiai galėtų pasinaudoti skrydžiams alternatyviomis transporto priemonėmis. Vieni iš gerų sprendimų, kaip dalis Europos Sąjungoje tiesiamo TEN-T tinklo, būtų sukurti bendrą geležinkelių jungčių tinklą ir susitelkti į greitųjų geležinkelių transporto tobulinimą. Tai būtų iš tikrųjų veiksmingos priemonės, padedančios išspręsti tokias problemas. Dėkoju.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, J. Hahnai, taip pat nesu Transporto ir turizmo komiteto narė, tačiau manau, kad mums visiems svarbu pasimokyti iš pelenų sukeltos krizės. Kaip jau šiandien minėta, principas "pirmiausia - saugumas" ateityje ieškant sprendimo būdų turi būti svarbiausias. Turime plėtoti geležinkelius ir Europos geležinkelių tinklą. Be to, žemės drebėjimo, pelenų debesų, potvynių ar panašių nelaimių atvejais mums taip pat reikia bendro keleivių ir krovinių transporto (neatsižvelgiant į tai, ar jis vykdomas oru, geležinkeliais ar keliais) koordinavimo būdo.
Atrodo, nacionaliniai informacijos centrai - panašūs į centrus, kuriuos dabar steigiame sveikatos sektoriuje siekdami užtikrinti tarpvalstybinę pacientų priežiūrą, - į kuriuos galėtų kreiptis visų kartų žmonės, yra beveik akivaizdus šios problemos sprendimo būdas. Tiesa ta, kad šiuo metu oro transporto sektoriuje taip pat galiu įžvelgti tam tikrą kartų nelygybės praktiką. Šiuo metu neturint prieigos prie interneto beveik neįmanoma gauti informacijos. Turėtume bendradarbiauti, kad išspręstume ir šią problemą.
Pat the Cope Gallagher
Pone pirmininke, kaip pabrėždauguma kolegų, 2010 m. vulkaninių pelenų krizsukėldidelį oro eismo sutrikdymą ir padardidelę ekonominę žalą; žalą, kurios iki šiol negalima apibrėžti. Tiesiogiai nukentėjo daugiau kaip 10 mln. keleivių, nes visoje Europoje buvo atšaukta 100 000 skrydžių. Esu kilęs iš Airijos, o Airijos lėktuvų keleiviai dėl šio pelenų debesies patyritin didelių sunkumų, nes Airija neturi sausumos kelio į žemyninę Europos dalį. Kad atvyčiau čia, į Strasbūrą, man reikėjo keltis jūra, važiuoti traukiniais, taksi ir automobiliais, ir ši keliontruko daugiau kaip 24 val. be miego. Žinoma, ši kaina nedidelė; turime užtikrinti, kad saugumas būtų svarbiausias dalykas.
Vis dėlto susiklosčius šiai padėčiai paaiškėjo, kad itin reikia bendros politikos. Palankai vertinu pastarąsias Komisijos nario S. Kallaso iniciatyvas įgyvendinti projektą "Bendras Europos dangus" ir sukurti veiksmingą oro erdvę. Taip pat palankiai vertinu šiandien čia pateiktą Komisijos nario J. Hahno pareiškimą ir visapusiškai palaikau šias priemones, nes vulkaninių pelenų debesys nepripažįsta jokių politinių ar geografinių sienų.
Ádám Kósa
(HU) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano kolega Parlamento narys M.-J. Marinescu jau pažymėjo, kad kilus vulkaninių pelenų krizei paaiškėjo, jog Europa nei strateginiu, nei techniniu požiūriu nebuvo pasirengusi suvaldyti tokios padėties. Norėčiau atkreipti Komisijos dėmesį, kad tai taip pat turėjo didelį poveikį informacijos sklaidai ir galimybėms su ja susipažinti. Dėl ryšių srityje kilusios sumaišties nuo krizės nukentėjo nepalankioje padėtyje esančios žmonių grupės, pvz., šeimos su mažais vaikais ir neįgalieji, kurie negalėjo tinkamai reaguoti į padėtį. Norėčiau paklausti Komisijos, ar po 2010 m. balandžio mėn. įvykių ir susiklosčius panašioms krizės aplinkybėms kiekvienas keliaujantis pilietis turės galimybę susipažinti su atitinkama informacija, kad galėtų tinkamai pasinaudoti savo teise gauti informaciją.
Johannes Hahn
Komisijos narys. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti gerbiamiesiems Parlamento nariams už jų supratimą, kad nesu susipažinęs su šiuo svarstomu klausimu. Gerbiamieji Parlamento nariai, esate teisūs manydami, kad mano kolega Komisijos pirmininko pavaduotojas Siim Kallas puikiai dirba, o į jūsų konkrečius klausimus bus atsakyta raštu, jeigu to reikės. Be to, norėčiau jums padėkoti už įdomias diskusijas, visų pirma dėl to, kad aš, kaip ir jūs, taip pat patyriau įvairių neigiamų šių įvykių padarinių. Todėl norėčiau apibendrinti diskusijas pateikdamas šias pastabas.
Per praėjusiais metais kilusią vulkaninių pelenų krizę tapo itin akivaizdu, kad norėdami rasti sprendimus, kaip būtų galima išvengti tokio oro erdvės uždarymo, kokį tada matėme, turime bendradarbiauti. Be to, dėl veiksmų, kurių imamasi šiuo požiūriu, negalima sumažinti saugos lygio, kuriuo aviacijos pramongarsėja visame pasaulyje, ir praėjusių metų balandžio mėn. pavyko tai užtikrinti.
Krizės Europos Sąjungai - ne naujiena, o ES atsakas į šią krizę buvo pateiktas laiku ir veiksmingas. Tada paaiškėjo, kad esant didelei krizei centralizuoti Europos veiksmai yra labai svarbūs. Nagrinėjant konkrečiai Ejafjadlajokudlio išsiveržimą, dar kartą tapo akivaizdu, kokia svarbi iniciatyvos "Bendras Europos dangus" samprata, siekiai ir tikslai. Kaip pripažino Ministrų Taryba, norint iš šio projekto gauti visapusės naudos, reikia jį sparčiau įgyvendinti.
Komisijos požiūriu ir toliau daugiausia dėmesio bus skiriama tam, kad būtų įtvirtintas suderintas požiūris ir per būsimas krizes taikomos sutartos priemonės. Tai bus naudinga visiems Europos piliečiams. 2012 m. ketiname persvarstyti oro transporto keleivių teises. Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas: siekiant supaprastinti suderintą sprendimų priėmimo procedūrą labai svarbu užtikrinti, kad šiame procese dalyvautų pramonės atstovai.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
David Martin
raštu. - Dėl ugnikalnio išsiveržimo Islandijoje praėjusių metų balandžio-gegužės mėn. uždarius didelius Europos oro erdvės plotus buvo rimtai sutrikdytas eismas ir padaryta daug ekonominės žalos, o dėl to tiesiogiai nukentėjo 10 mln. keleivių. Manau, operatoriams tenka pagrindinatsakomybuž skrydžių saugą. Todėl jie turi gauti tikslius duomenis. Pilotai yra parengti dirbti ypatingomis skrydžio sąlygomis, reguliavimo institucijos peržiūri, prižiūri ir tvirtina komercinių oro linijų saugos instrukcijas, o oro susisiekimo bendrovės turi reikiamą skrydžių virš vulkanų sričių patirtį, kaip tai matyti iš jų saugumo rodiklių. Todėl oro linijos operatorius (pilotas) turėtų būti atsakingas už rizikos įvertinimą ir skrydžių saugos užtikrinimą, pvz., maršruto pasirinkimą arba sprendimo, ar būtina pakeisti maršrutą, atsižvelgiant į visą turimą informaciją (teikiant daugiau informacijos ir gerinant techninę įrangą orlaivyje), priėmimą. Tikiuosi, Komisija bendradarbiaus su atitinkamomis institucijomis ir užtikrins, kad ateityje joms būtų sudarytos sąlygos tęsti savo darbą.
Wojciech Michał Olejniczak
Šiandien Europos Parlamente vyko diskusijos dėl vulkaninių pelenų krizės. Dėl praėjusiais metais Islandijoje išsiveržusio ugnikalnio visoje Europoje buvo rimtai sutrikdytas oro eismas. Dėl to padaryta daug ekonominės žalos, be to, tiesiogiai nukentėjo 10 mln. keleivių. Be abejonės, Europos Sąjungai nenaudinga priešintis gamtos jėgoms, tačiau geriau numačius panašios krizės tikimybę ateityje iš tikrųjų būtų galima sumažinti ekonominius nuostolius, o Europos piliečiai patirtų mažiau nepatogumų.
Per šias diskusijas aptarti klausimai, susiję su investavimo į techninę įrangą ir duomenų perdavimo sistemas pažanga, kad būtų galima realiuoju laiku teikti orų prognozes, srityje. Europos Komisijai pateikta klausimų dėl bendrų sprendimų priėmimo procedūrų skaidrumo ir geresnio atsakų koordinavimo. Taip pat apsvarstyti intensyvesnio oro eismo ateityje padariniai ir kalbėta apie tai, kokių priemonių reikėtų imtis, kad Europos aviacijos saugos agentūra taptų atsakinga už veiklos pokyčių įgyvendinimą.
Nuno Teixeira
raštu. - (PT) Stichinės nelaimės dažnėja ir smarkėja. Pastaruoju atveju praėjusių metų balandžio-gegužės mėn. Islandijoje kilęs vulkaninių pelenų debesis turėjo didelių neigiamų padarinių visai Europos oro erdvei, tuomet neveik75 proc. viso oro uostų tinklo, buvo padaryta didelių ekonominių nuostolių ir dėl to nukentėjo apie 10 mln. keleivių.
Siekiant užkirsti kelią tolesniems oro eismo sutrikdymams reikia skubiai apsvarstyti krizės valdymo priemones. Tai reiškia, kad norint laiku teikti tikslią informaciją reikia investuoti į ant žemės ir ore esančią techninę įrangą. Be to, labai svarbu apibrėžti įvairių institucijų vaidmenį ir funkcijas atliekant krizės valdymo procedūras, kad siekiant išvengti didesnių nuostolių, kurių gali patirti įvairūs suinteresuotieji subjektai, būtų užtikrinamas suderintas koordinavimas. Po šio įvykio paaiškėjo, kad labai svarbu plėtoti Europos oro erdvės integraciją įgyvendinant iniciatyvą "Bendras Europos dangus". Iš nuolat didėjančių oro eismo srautų, Europos oro erdvės susiskaidymo ir tokių nenumatytų įvykių kaip šis vulkaninių pelenų debesis matyti, kad ES, siekdama suteikti Europos aviacijos sektoriui papildomos naudos, turėtų suderinti ir koordinuoti savo aviacijos srities procedūras.
(Posėdis sustabdytas 11.35 val. ir atnaujintas 12.00 val.)
