Gada ziņojums par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokmentiem (Regulas (EK) Nr. 1049/2001 ieviešana), ko Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas vardā iesniedza Cappato kungs.
Marco Cappato
referents. Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šis ziņojums ir par publiskas piekļuves statusu Eiropas Savienības dokumeniem, un tas sniedz iespēju izteikt dažus ierosinājumus. Īsajā laikā, kas debatēs mums atvēlēts, vēlos izteikties par trīs svarīgām tēmām.
Pirmā ir par Padomi. Eiropas Savienības valdības ar savām likumdošanas pilnvarām tiekas Padomē, un kā jebkurai likumdošanas asamblejai tām savs darbs un lēmumi jādara publiski pieejami. Vēlos to īpaši uzsvērt, jo Eiropas Tautas partija (Kristīgie demokrāti) un Eiropas Demokrātu grupa iesniegusi grozījumus dalītam balsojumam par konkrētiem punktiem. Es ceru, ka dalītie balojumi netiks veikti, lai dzēstu nozīmīgu ziņojuma daļu. Piemēram, ziņojuma 3. punktā prasīts veikt darbības saskaņā ar tiesas lēmumu lietā, ko ierosināja Maurizio Turco, izbijis Radkālās partijas deputāts, kas Eiropas Kopienu Tiesā uzvarējis lietā par Eiropas iestāžu juridisko dienestu pieņemto juridisko lēmumu publicēšanu un par pienākumu Padomei atklāt dalībvalstu delegācijas. Mēs esam tiesīgi zināt, kas un kā Padomē balso. Tādēļ es ceru, ka neviens nebalsos pret 3. vai 9. punktu, kurā prasīts sniegt informāciju par to, kas notiek Pastāvīgo pārstāvju komitejā (COREPER), un lūgts tiem darīt pieejamus sanāksmju dokumentus, kā arī neslēpt visus ar starptautisko politiku saistītos pierakstus tā, it kā tie būtu diplomātiski dokumenti.
Tas ir ļoti svarīgi!
Otrs tēma, ko vēlamies apspriest, ir saistīta ar mūsu Parlamentu, jo mums pirmajiem jāpublicē tas, ko paši darām. Mēs, Itālijas radikāļi, to saucam par "ievēlēto pārstāvju publisko datu bāzi”. Citiem vārdiem sakot, tā ir datu bāze, kurā var atrast visu par Parlamenta deputātu darbībām, kurš ir un kurš nav piedalījies, kā viņi balso un, protams, cik viņiem maksā. Tomēr uzmanieties, jo būtu aplami domāt, ka, kādu daļu no šīs informācijas saglabājot konfidenciālu - šo īpaši adresēju Cederschiöld kungam, kuru, kā man zināms, šis jautājums īpaši satrauc - depuāti tiks pakļauti agresīviem un demagoģiskiem uzbrukumiem; tā saku, jo ir aizpildīts pieteikums dalītam balsojumu par 5. punktu. Mēs zinām, ka daži bijušie deputāti ir filmējuši citus deputātus. Viņi pārvērtušies par spiegiem, kas izseko citus Parlamenta deputātus Lai izvairītos no šiem gadījumiem, nepietiek tikai ar to novēršanu. Mums jāpublicē viss mūsu darbs, jāizjauc to cilvēku plāni, kas vēlas lūrēt caur atslēgas caurumu, un mūsu durvīm jābūt atvērtām, internetā pārraidot parlamentāras komitejas darbu, sanāksmes un visas šī Parlamenta procedūras.
Trešā tēma, par kuru vēlos runāt, attiecās uz dokumentu formātiem, jo PPE-DE grupa saistībā ar šo jautājumu ir pieprasījusi dalītu balsojumu par 7. punktu. Šajā punktā, tehniskā valodā runājot, mēs prasām radīt dokumentus, izmantojot atvērtā pirmkoda tekstapstrādes programmas, kā arī efektīvu daudzvalodību un tehnoloģijas, kas invalīdiem ļauj piekļūt informācijai un dokumentiem. Es ceru, ka šajā Parlamentā neviens nav pret atvērtā pirmkoda daudzvalodīgu piekļuvi, izmantojot tehnoloģijas, kas invalīdiem atvieglo piekļuvi informācijai, jo šis ir svarīgs aspekts lielai daļai Eiropas Savienības pilsoņu.
Mēs zinām, ka Komisija ierosinājusi reformu mūsu noteikumiem, un mēs Cashman ziņojumā ar to strādāsim, tomēr šī rezolūcija ir mūsu pirmā iespēja noteikt šim Parlamentam dažus atskaites punktus. Es ceru, ka tas nebūs veltīgi un netiks ignorēti visi svarīgie jautājumi, ko esmu nodomājis šajā ziņojumā ietvert.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms vēlos jums pateikties par labi sagatavoto un interesanto ziņojumu, kā arī uzslavēt referentu Šis ir svarīgs un lolots temats, it īpaši Regulas (EK) Nr. 1049/2001 izskatīšanas laikā, kā arī attiecībā uz izmaiņām, ko šajos svarīgajos jautājumos ieviesīs Lisabonas līgums, ja tas stāsies spēkā.
Šis ziņojums patiesībā ir par Regulas Nr. 1049/2001 ieviešanu, un tādēļ ļaujiet man sākt, atceroties vienu no pozitīvajām lietām, kas saistītas ar šīs regulas ieviešanu, jo, kā liecina daudzie dati un apstiprina Parlamenta ziņojums, ES iestādes, reģistrējot arvien mazāku atteikumu skaitu un koeficientu, ir piešķīrušas piekļuvi lielākam dokumentu skaitam.
Esam apņēmušies turpināt pārredzamības un atvērtības uzlabošanu. Diezgan dabiski ir, ka daži no ziņojumā veiktajiem ieteikumiem pārsniedz Regulas Nr. 104/2001 2006. gada pieteikumu un daži, kā jau tikko dzirdējām, nav tieši saistīti ar Komisijas darbībām.
Ziņojums skar ļoti daudz jautājumu par atvērtību un komunikāciju ar pilsoņiem, un es to vērtēju īpaši atzinīgi, kā arī uzskatu par vērtīgu ieguldījumu pārredzamības, komunikācijas un ietekmes vispārīgā atspoguļojumā.
Ļaujiet man īsumā iziet cauri dažiem ieteikumiem un principiem, kas ir to pamatā, jo tie ir kārtīgi jāizskata.
Varu jums apstipriāt, ka Komisija pilnībā ņem vērā spriedumu, kas pieņemts Turcon lietā. Kā jau iepriekš minēts, tas attiecas uz nepieciešamību pēc lielākas atvērtības, Padomei darbojoties likumdevēja statusā. Tas arī attiecināms uz Komsiju un visām citām iestādēm. Komisija pārliecinās, vai katra prasība pēc piekļuves informācijai tiek kārtīgi izvērtēta, ņemot vērā katra individuālā gadījuma specifiku un kritērijus, ko radījusi Eiropas Kopienu Tiesa.
Turklāt nepeciešams vairāk pārdomāt priekšlikumu par kopīgu noteikumu izveidošanu par administratīvām procedūrām, jo daudzu šo procedūru daba ir ļoti specifiska un unikāla; dažos gadījumos tā atkarīga no katras konkrētas iestādes Tas nozīmē, ka mums būs nepieciešams virāk laika, lai izdomātu, kā to varētu panākt.
Ieteikums apvienot Regulu Nr. 1049/2001 un Regulu (EEK, Euratom) Nr. 354/83 par vēsturisko dokumetu atvēršanu ir diezgan sarežģīts, jo EK līguma 225. pants un Regula Nr. 1049/2001 nav attiecināma uz visām iestādēm un organizācijām. Tas var arī mainīties, kad un ja spēkā stāsies Lisabonas līgums, jo tad būs lielākas tiesības piekļūt visu iestāžu un organizāciju dokumentiem. Tādēļ šo divu dokumentu apvienošana nav tik vienkārša. Sfēras, kuras šie dokumenti ietekmē ir dažādas.
Runājot par ombuda kritisko piezīmi par Komisijas publiskajām datu bāzēm, vēlos jums apstiprināt, ka mēs to uztveram ļoti nopietni. Kā jūs jau zināt, mums ir publiska datu bāze ar dokumentiem, kas pieejami jau kopš 2002. gada. Kopš tā laika Komisija ir izveidojusi datu bāzi, kas veltīta komitoloģijas procedūrām, un ekspertu grupu datu bāzi. Mēs vienmēr darām visu, kas mūsu spēkos, lai modernizētu iekšējās informācijas tehnoloģiju sistēmas.
Tomēr to nav iespējams panākt vienā dienā. Ar to ir jāstrādā. Mēs vienmēr ņemem vērā nepieciešamību paplašināt faktu atspoguļojumu publiskajās datu bāzēs, un es ceru, ka jūs arī zināt manu personisko apņemšanos šajā saistībā. Mēs apstiprinām, ka vēl joprojām jāpalielina faktu atspoguļojums mūsu publiskajās datu bāzēs, un apstiprinām savu apņemšanos izveidot publiskas datu bāzes, kas palīdzētu uzlabot pārredzamību.
Šajā rezolūcijā jūs izvirzāt jautājumus par dokumentu pārvaldību, kopīgu portālu un Trans-Jai projektu. Komisija atbalsta ideju par kopīga portāla izveidi, lai atvieglotu pilsoņu piekļuvi juridiskiem dokumentiem. Es uzskatu, ka tas radīs kopīgu metodiku, un mums jāaplūko visas tā praktiskās sekas uz dokumentu identifikāciju un atsaucēm. Mēs vēlētos redzēt portālu, kas katrai iestādei varētu piešķirt pilnīgu piekļuvi publiskiem dokumentiem. Tātad mēs esam ieinteresēti ar jums šajā jautājumā sadarboties.
Runājot par Tras-Jai projektu, man jāatkārtojas, sakot to pašu, ko atbildēju jau oktobrī. Līdz 2010. gadam iecerēts šo projektu atklāt.
Ļaujiet arī komentēt jautājumu par informācijas apmaiņu starp iestādēm. Es saprotu, kas ar to domāts un ko jūs vēlaties panākt, taču vēlos jums atgādināt, ka starp mūsu iestādēm jau pastāv darba metode, kurā notiek Komisijas konfideniālās infomācijas apmaiņa. Tas regulēts pamatnolīguma pielikumā. Mums arī jāņem vērā, ka jautājums par informācijas apmaiņu starp iestādēm nav saistīts ar publisku piekļuvi, un mēs uzskatām, ka šis jautājums, gluži tāpat kā pašlaik, ir jāizskata asevišķi.
Šis ziņojums un debates ir vērtīgs ieguldījums priekšdienām, kad mēs to varēsim izskatīt padziļināti. Esmu pateicīga par Parlamenta pūlēm - ES dienaskārtībā paturēt aktuālu jautājumu par atvērtību un pārredzamību. Tuvākajā nākotnē mēs atgriezīsimies pie daudzu šo jautājumu izskatīšanas. Piemēram, nākamajā nedēļā, tādā apvienotajā Pilsoņu brīvību,tieslietu un iekšlietu komitejas sanāksmē ar Čehijas palamentu, kuru apmeklēšu arī es. Tikai pāris nedēļas pēc tam mēs izskatīsim Regulu Nr. 1049/2001.
Es uzskatu, ka šīm diskusijām nevajadzētu beigties līdz ar šīm debatēm. Mums jābūt atklātiem attiecībā uz pārredzamību un arī jādomā, ko vēl bez oficiālas likumdošanas varam darīt. Kā, piemēram, uzlabot datu bāzes, panākt lietotājdraudzīgāku un pieejamāku informāciju, aktīvu tās izplatīšanu un ātrāku dokumentu publicēšanu. Gluži tāpat kā es pagājušajā gadā izveidoju savas korespondences datu bāzi, kurai ir tieša piekļuve tīmekļa vietnē. Esmu pārliecināta, ka jums visiem ir līdzīgas idejas un piemēri tam, ko varētu iesākt, ja vien mēs par to vairāk domātu. Tad darīsim tā.
Luis Herrero-Tejedor
PPE-DE grupas vārdā. (ES) Priekšsēdētāja kungs, Cappato kunga ziņojumā ir ļoti daudz labu nodomu. To visskaidrāk pierāda fakts, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iešlietu komiteja nav uzskatījusi par nepieciešamu šajā ziņojumā ko mainīt.
Jūs pats ierosinājāt 18 grozījumus savam ziņojumam. Vispārīgi runājot, šie grozījumi ir sašķēluši ziņojumu, un tas manī raisa nopietnas šaubas.
Jūsu iesniegtos grozījumus, kurus pats esat iesniedzis ziņojumam, ko jau sākotnēji atbalstīja visas grupas, es iedalītu četrās atsevišķās daļās. Pirmkārt, jūs izsakāt dažus ierosinājumus, kas nav iespējami. Cappato kungs, piemēram, dažiem no jūsu ierosinājumiem pagaidām nav juridiska pamata: kamēr spēkā nav stājies Lisabonas līgums, nebūs iespējams saskaņot dažādu iestāžu noteikumus. Komisārs Wallström tikko teica ko līdzīgu. Jūs arī prasāt, lai 2009. gads tiktu atzīts par Eiropas Pārredzamības gadu, tomēr mums nav laika, lai to sasniegtu. Tādēļ daži no jūsu ierosinājumiem nav iespējami.
Otrkārt, daži no jūsu ierosinājumiem nav ieteicami. Piemēram, jūs pieprasāt, lai politisko grupu sanāksmes būtu pārredzamas. Tas neietu krastā. Ir nepieciešama slepenība, jo tā ir politiska vērtība. Ja nevēlos piekrist savai partijai un saglabāt savu opozīciju, vēlos, lai tas paliktu slepens: tas nav pārredzamības trūkums. Pārredzamībai jābūt sabiedriskās organizācijās, nevis partijās, kuru debatēm noteikti jāpaliek slepenībā. Tādēļ šajā jautājumā nevaru jums piekrist.
Cappato kungs, daži no ārējiem jūsu apgalvojumiem ir nepareizi. Piemēram, jūs apgalvojat, ka 90% no likumdošanas darbībām notiek, izmantojot komitoloģijas procedūru. Tas ir liels pārspīlējums, Cappato kungs. Vēl jo vairāk, komitoloģijai ir pašai savi neapšaubāmi pārredzamības standarti. Ja radīsim vairāk mehānismu, vairāk birokrātijas un vairāk kontroles, mēs pretosimies tam, ko patiesībā vēlamies sasniegt: vienkāršu pārredzamību.
Nobeigumā un vēl pirms priekšsēdētājs dod ziņu, jo mans uzstāšanās laiks gandrīz jau ir beidzies, vēlos teikt, ka daži no jūsu ierosinājumiem nav vajadzīgi. Piemēram, es saprotu, ka, pēc sabiedrības domām, ir brīnišķīgi un vilinoši runāt par deputātu darbību pārredzamību, lai varētu zināt, vai tie apmeklē plenārsēdes. Tomēr to jau tagad var zināt, Capato kungs. Var pārbaudīt arī to, vai viņi apmeklē komitejas; katrai no tām ir protokoli, kas ir pieejami visiem pilsoņiem. Publiskotas ir arī deputātu pieprasītās nodokļu atlaides. Citiem vārdiem sakot, pilsoņiem ir visas iespējas piekļūt šai informācijai.
Tādēļ es saprotu, ka, ņemot vērā sabiedrības viedokli, tas ir brīnišķīgi, un šķiet labi iestāties par pārredzamību, taču jums jāsaprot, ka pārredzamība nozīmē redzēt lietas tādas, kādas tās patiesībā ir. Cappato kungs, ja izkropļosim to, kā šīs lietas izskatās, mēs nesniegsim ieguldījumu pārredzamībā. Priekšsēdētāja kungs, paldies par atvēlēto laiku.
Michael Cashman
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet pateikties Macro kungam par ļoti labo ziņojumu, tomēr man diemžēl jāpiekrīt pārējiem šajā Parlamentā. Jūs esat pārsniedzis savas darbības jomu - un es zinu, kāpēc.
Iepriekšējais runātājs apgalvoja, ka daži ierosinājumi nav iespējami. Ja neprasīsim neiespējamo, kā gan mēs jelkad panāksim izmaiņas?
Protams, jūs esat pārsniedzis savas darbības jomu. Mēs negrasāmies veidot pārraides par politiskajām grupām. Ja Parlamenta deputāti savās tīmekļa vietnēs vai, izmantojot Parlamenta informācijas dienestu, publicē, ko viņi dara un kurp dodas, nenozīmē, ka viņi rīkojas efektīvi vai labi.
Iepriekšminētā regula ir par piekļuvi visiem dokumentiem, ko saņem, rada vai kas pieder Parlamentam, Padomei un Komisijai, darbojoties likumdevēja statusā. Pie tā mums arī jāatgriežas. Mums jānosaka, kas ir "likumdevēja statuss”. Mums jāaplūko, kā šī regula līdz šim ir darbojusies un jāuzlabo tā. Lūk, ko es vēlos darīt kopā ar pārējiem dalībniekiem. Man prieks šeit sveikt arī Zviedrijas ministri, Cecilia Malmström, kas jau sākotnēji ir strādājusi ar šo jautājumu. Mēs visi vēlamies atrisināt jautājumu par piekļuvi dokumentiem.
Kādēļ? Esam sapratuši, ka, kā jūs jau minējāt, vairums cilvēku zina par daudzajām lietām, kas notiek, it īpaši Padomē, un kurās ir iesaistīti viņu valstu ministri. Tomēr, ko viņi apspriež un kā balso, paliek slepenībā. Tiklīdz atklāsim šo noslēpumu un to, kā patiesībā balso dalībvalstu ministri, šiem ministriem dalībvalstīs būs lielāka sabiedrības uzticība, un valstu pilsoņi jutīsies vairāk saistīti ar visām Eiropas lietām.
Tātad, Marco kungs, diemžēl jūs esat pārsniedzis savas darbības jomu. Īpaši attiecībā uz savu sapni. Ja jūs nebūtu ziņojis, ka esat Itālijas radikālis, no šī ziņojuma es to nekad nesaprastu, bet jūsu cerība, ka tiks pārraidītas politisko partiju iekšējās debates, nekad nepiepildīsies. Patiesībā, gluži kā apgalvoja iepriekšējais runātājs, jūs tikai radāt iedalījumu, nevis apstiprināt faktu, ka mēs te esam, jo ticam Eiropai, kas saviem pilsoņiem ir uzticama. Tādēļ būs tik grūti izveidot balsošanas sarakstu. Sirdī esmu ar jums, tomēr man jāseko veselajam saprātam.
Alexander Alvaro
ALDE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, godātais komisār, rīt mēs balsosim par ziņojumu par publisku piekļuvi dokumentiem, ko sagatavojis mans bijušais kolēģis, Cappato kungs. Cashman kungs, ļoti labs un neticami prasmīgs kolēģis, jau norādījis, ka vissvarīgākais ir sniegt publisku piekļuvi dokumentiem, par kuriem spriežam un ko šeit apsveram.
Kāds gluži tāpat, kā to darījis Herrero-Tejedor kungs un Cashman kungs, varētu apsūdzēt Cappato kungu par savas darbības jomas pārsniegšanu. Tas, protams, ir atkarīgs no tā, kā to interpretē, un šajā gadījumā tas nav pilnībā pamatoti. Protams, mēs varam apspriest, vai grupu sanāksmes būtu vai nebūtu jāpārraida. Tādā gadījumā rodas jautājums, vai mums, piemēram, būtu tiesības rīkot slēgtu sanāksmi, ja to pieprasa grupu locekļu vairākums, jo, kā mēs visi zinām pēc pašu pieredzes savās sanāksmēs, noteikti pastāv arī slepeni jautājumi, kas mums pašiem jāatrisina, pirms tos publiskojam. Manuprāt, ir saprātīgi savu netīro veļu mazgāt mājās, nevis ārā uz ielas.
Vēlos piebilst, ka šis piemērs pierāda, ka politiskās partijas - un nevis partiju grupas šajā gadījumā - vienmēr interesējas par vispārējo sabiedrību, kad tas ir izdevīgi. Citādi partiju konferences netiktu tik plaši pārraidītas. Interesanti, ka neviens neprasa, lai dažu politisko partiju konferences, kuras var izvērsties diezgan saspringtas, tiktu pārraidītas pilnībā.
Tādēļ domāju, ka varu apgalvot, ka Cappato kungs ir veicis diezgan labu darbu, lai gan, kā parasti, citas grupas varētu izteikt ierosinājumus par uzlabojumiem. Dažos gadījumos šie ieteikumi ir gana labi, lai tos izskatītu.
Salīdzinot ar abām pārējām iestādēm, vēl joprojām var uzskatīt, ka Parlaments ieņem vadošo nozīmi attiecībā uz pārredzamību, tādēļ es šī jautājuma risināšanu neuzskatu par savu primāro uzdevumu, jo mēs attiecībā uz dokumentu pieejamību un sēžu, un Parlamenta deputātu darbību pārredzamību esam atklātāki nekā jebkuras valsts parlaments. Tas nenozīmē, ka šajā un citās iestādēs, īpaši Padomē, kas šodien diemžēl nepiedalās, nav nepieciešami uzlabojumi. Cashman kungs tikko apgalvoja, ka, lai panāktu uzticamību politiskajām darbībām, mums jāzina, kurš kādu lēmumu un kā ir pieņēmis.
Tomēr vēl svarīgāk ir nodrošināt piekļuvi dokumentiem, kas radušies, piemēram, komitoloģijas procedūru rezultātā. Konkrēts piemērs ir regula par šķidrumiem rokas bagāžā, kuras pielikums pilsoņiem nebija pieejams. Tāpat tas nebija pieejams arī parlamentāriešiem. Lielākajā daļā Eiropas Savienības dalībvalstu prasība par pārredzamību nav ieviesta bez pamatota iemesla. Šis iemesls ir - sniegt cilvēkiem iespēju izprast politiskās darbības, būt spējīgiem gūt uzticamību un tad, iespējams, arī veicināt citādu lēmumu pieņemšanu vēlēšanās.
Priekšsēdētāja kungs, liels paldies par papildu laiku. Vēlu veiksmi, Marco. Es jūs atbalstīšu rītdienas balsojumā un ticu, ka mēs panāksim apmierinošu rezultātu.
Ryszard Czarnecki
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, ja Eiropas Savienība kalpo pilsoņiem un nevis eirokrātiem, tad tai un arī Eiropas Savienības iestāžu darbībām acīmredzot jābūt pārredzamākām. Tikai tad Eiropas Savienība atgūs uzticamību, ko tā bezrūpīgi pasviedusi malā. Piemēram, tās uzticamību ir sabojājuši mēģinājumi slēgt Konstitucionālo līgumu un nespēja noorganizēt valstu referendumu. Tādēļ būtu pareizi pieprasīt, lai visiem Eiropas Savienības dalībvalstu pilsoņiem būtu pieejamas visas Padomes debates, kurās tiek nolemts Eiropas liktenis. Tomēr šajās debatēs neietilpst politisko grupu debates.
Svarīgi ir arī, lai Parlaments, Padome un Eiropas Komisija pieņemtu vienādus principus attiecībā uz dokumentu piekļuves nodrošināšanu, tādējādi nepaliekot par vientuļajām zvaigznēm informācijas un IT debesjumā. Es uzskatu, ka šis ziņojums ir nozīmīgs solis pretī pārredzamībai. Tomēr esmu arī pārliecināts, ka daži jautājumi varētu novest pārāk tālu. Pat biedrs Lenin reiz ir teicis, ka dažkārt ir jāsper divi soļi uz priekšu, lai spertu vienu atpakaļ. Referents to, iespējams, vēlētos ņemt vērā.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, ziņojumā, ko iesniedzis Cappato kungs, norādīts, ka attiecībā uz piekļuvi ES dokumentiem pastāv diezgan ievērojamas nepilnības. Es atbalstu referenta priekšlikumu uzlabot gada pārskatu. Es arī atbalstu grozījumus, ko referents iesniedzis izskatīšanai. Vēl jo vairāk, es pieļauju varbūtību, ka nākošajā balsojumā par Cashman kunga ziņojumu attiecībā uz Regulu par publisku piekļuvi dokumentiem Parlaments balsos par labu reālam publiskās piekļuves principam.
Runājot par gada pārskatu, vēlētos uzsvērt, ka pilnīgi nepieņemams ir fakts, ka netiek garantēta publiska piekļuve atvasinātiem tiesību aktiem, kuros ir 90% no tiem juridiski saistošiem tiesību aktiem, ko katru gadu pieņemti ES iestādes. Pilnībā pārredzamai jābūt arī deputātu dalībai Parlamenta darbā, kā arī visiem finansiālajiem apstākļiem attiecībā uz viņu amatu Parlamentā. Es atbalstu priekšlikumu par daudzpusēju un publisku datu bāzi.
Nobeigumā vēlos teikt, ka palielināta publiskā piekļuve dokumentiem nav populistiska, bet gan demokrātiska prasība.
Nils Lundgren
Priekšsēdētāja kungs, demokrātiskā vidē pārredzamība ir godājams jēdziens. Demokrātiskās valstīs pārvaldes iestādes ievēl pilsoņi. Šīs iestādes ieceļ ierēdņus, lai tie ieviestu demokrātiskus lēmumus. Tādēļ būtu absurdi, ja šie ievēlētie pārstāvji un ieceltie ierēdņi būtu tiesīgi neizpaust informāciju saviem vēlētājiem. Tam, ka tas tomēr notiek, ir divi izskaidrojumi. Pirmais izskaidrojums ir mantojums no pirmsdemokrātiskas sabiedrības, kurā cilvēki tika pakļauti neievēlētiem vadītājiem. Šiem pakļautajiem nebija atļauts iejaukties valdnieku darīšanās. Otrs izskaidrojums ir tāds, ka būtu nepieciešami izņēmumi attiecībā uz valsts drošības, pilsoņu integritātes jautājuma, uzņēmējdarbības noslēpumu, tirgus ietekmes un citu līdzīgu jautājumu pārredzamību.
Pirmais izskaidrojums mūsdienās ir pilnīgi neadekvāts. Iestādes, darbojoties savā kompetencē, nedrīkst cilvēkiem neizpaust informāciju. Taču otrs izskaidrojums ir pamatots un ietver grūtu līdzsvarošanas darbu. Diemžēl iestādes bieži izmanto likumīgās prasības, lai rastu pareizo līdzsvaru, tādējādi saglabājot noslēpumainību.
ES nav cēlas pārredzamības tradīcijas. Pašā savas darbības sākumā un plaukumā ES bija gandrīz pilnīgi slepena; arī attiecībā uz Komisijas iekšējo tālruņu direkciju. ES aizsākās kā vareno impērija, un tāda tā ir vēl joprojām, tomēr, lai to novērstu, ir veikti nozīmīgi pasākumi: 1993. gadā pieņemts rīcības kodekss, 1998. gadā Zviedrijas Žurnālistu asociācijas prasības un 2001. gadā regula.
Ar zināmu lepnumu varu apgalvot, ka mana dzimtene Zviedrija visilgāk kopj vēsturisku likumīgas pārredzamības tradīciju. Tādēļ Zviedrija tika iesaistīta Turco lietā un panāca, ka Eiropas Kopienu Tiesa pagājušajā vasarā ignorēja Padomes prasību un Pirmās instances tiesas spriedumu. Tas ir solis prom no vareno impērijas, taču ceļš pretī demokrātiskas pārredzamības izveidei ES ir garš. Pastāv liela iekšējā pretestība. Tāpēc šim Parlamentam ir pilnībā jāatbalsta Cappato kunga ziņojums, lai spertu vēl vienu soli šajā garajā ceļā.
Luca Romagnoli
- (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, runāšu tikai pāris sekundes, lai teiktu, ka piekrītu lielai daļai Capatto kunga ziņojuma. Būtu pārsteidzoši, ja domātu citādi, jo esmu pārliecināts, ka šeit esmu vienīgā Parlamenta deputāte - itāliete, kas centusies publiskot apmeklētības sarakstu un diskusijas, kuras Parlamentā ierosinājusi Itālijas delegācija. Gadu no gada esmu veikusi šos pierakstus kādā nelielā grāmatā, kurā ziņoju par savām darbībām Parlamentā.
Es priecātos, ja, piemēram, Itālijas prese, kas pārāk bieži norāda uz mums ar pirkstu, publicētu informāciju, kas pati par sevi gan nebūtu pasaulsvarīga, tomēr palīdzētu paskaidrot, kādas darbības Parlamenta deputāti no Itālijas šeit veic. Vēl labāk būtu, ja tas palīdzētu uzsvērt to, cik ļoti mūsu darbības, ja vien pienācīgi veiktas, ir neatkarīgas no politiskajām piederībām, kurās esam ievēlēti, jo mēs cenšamies kalpot visai sistēmai kopumā.
Es slavēju Cappato kunga iniciatīvu. Balsošu par gandrīz visu, kas ietverts šajā priekšlikumā.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz pārredzamības principu, kas minēts ES līguma 1. un 6. pantā, kā arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā.
Eiropa jau no paša sākuma ir atbalstījusi lēmumu pieņemšanas procesu, kas ir pēc iespējas pārredzamāks un pilsoņiem pieejamāks. Eiropas Parlaments savā būtībā ir galvenais, kas nodrošina publisku piekļuvi lēmumu pieņemšanas procesam, jo dažādie viedokļi par darbu, kas ir vai nav saistīts ar likumdošanu, palīdz vairot pilsoņu uzticību Eiropas iestādēm.
Pašlaik publiskā piekļuve Eiropas iestāžu dokumentiem ir diezgan laba. Tomēr ir acīmredzams, ka jāuzlabo Eiropas 2001. gada tiesību akti, kas regulē piekļuves tiesības.
2006. gadā Parlaments Komisijai lūdza iesniegt priekšlikumus, izsakot vairākus ieteikumus par regulas grozīšanu:
visiem tiesību aktu sagatavošanas dokumentiem jābūt tieši pieejamiem sabiedrībai, un
jāizveido vienota piekļuves vieta sagatavošanas dokumentiem.
Komisija šos ieteikumus ņēma vērā, un 2008. gadā tie arī tika iekļauti jaunā priekšlikumā regulai.
Lēmumu pieņemšanas procesā iesaistītās partijas saskaras ar dažādiem un reizēm pat pretējiem viedokļiem. Sarunas palīdz nonākt pie lēmuma, kas visiem iesaistītajiem ir vispieņemamākais. Eiropas pilsoņiem ir jābūt informētiem par procesu, kura rezultātā ir pieņemti lēmumi, jo šie lēmumi viņus tieši ietekmē.
Marianne Mikko
Dāmas un kungi, demokrātijas pamatā ir pārredzamība un atvērtība. Īpaši svarīgi tas ir tagad, jo tuvojas Eiropas Parlamenta vēlēšanas, kas notiks jūnijā.
Tīmekļa vietnes vides vienkāršošana palīdzētu palielināt balsotāju aktivitāti Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Ja mēs pilsoņiem sniegsim skaidri saprotamu informāciju par pārstāvju darbībām un Eiropas Parlamenta darbībām kopumā, par to, ko mēs darām, spēsim ieinteresēt gan jaunus, gan vecus. Iniciatīva par e-Parlamentu ir vērtējama ļoti atzinīgi.
Pamatojoties uz meklēšanas kritērijiem, pilsoņiem vajadzētu būt pieejamai visai informācijai par pārstāvja darbu. Es piekrītu referenta teiktajam, ka papildus pieejai par darbībām pilnsapulcēs cilvēkiem jāspēj piekļūt arī informācijai par darbu, ko veic komitejas un delegācijas. Pilsoņiem jāgūst pilnīga izpratne par mūsu darbībām.
Es arī atbalstu ideju par tādas kopīgas datu bāzes izveidi, kurā pieejama informācija un dokumenti. Ir svarīgi, lai pilsoņi varētu pārraudzīt procedūras, kas viņus interesē, un piekļūt visiem dokumentiem no vienotas piekļuves vietas. Vienota portāla izveide būs laikietilpīga, tomēr mums vajadzētu uz to virzīties. Tāds ir mūsu ceļš tagad un turpmāk. Es atbalstu Cappato kunga ziņojumu.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apsveikt savu kolēģi Marco Cappato saistībā ar viņa ziņojumu. Ir svarīgi, ka mēs to apspriežam šeit Parlamentā.
Kad mēs runājam par atbildību un pārredzamību, tad mums ir jāsāk pašiem ar sevi, kas nozīmē - ar visām ES iestādēm. Es visumā esmu vienisprātis ar ziņojumu. Man ir viens vai divi iebildumi. Piemēram, mums ir jānodrošina, ka, ja mēs sniedzam informāciju par deputātu darbu, tad šādai informācijai ir jābūt vispusīgai. Pretējais gadījums beigsies ar to, ka mēs zināsim cenu visam, bet vērtību nekam. To sakot, es domāju, ka mūsu darba pienākumi ir patiešām plaši. Mūsu darbs nav vienīgi komitejas sēžu vai plenārsēžu apmeklēšana. Sniedzot kādu informāciju par deputātu darbu, tajā jāiekļauj visas veiktās darbības. Pretējā gadījumā kādu ļoti vērtīgu darbu, kas nenotiek tieši Parlamentā, varētu palaist garām nepamanītu.
Attiecībā uz sava kolēģa Romagnoli kunga komentāriem par to, ka viņa labo darbu nepamanīja plašsaziņas līdzekļi, es vēlos teikt, ka viņš būtu minēts ziņās vienīgi tad, ja nebūtu veicis savu darbu.
Visbeidzot es vēlos teikt, ka jautājuma būtība ir par pārredzamības nepieciešamību tad, kad mēs darbojamies kā likumdevēji. Es piekrītu Michael Cashman, ka visiem pilsoņiem vajadzētu zināt, kā viņu ministri balso Padomē. Pretējā gadījumā mēs atbalstām nostāju "vainosim Briseli”, kad dalībvalstī kaut kas nenorit kā nākas.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, mana pieredze droši vien ir ļoti līdzīga miljoniem eiropiešu pieredzei. Komisār, es kļuvu par šī Parlamenta deputātu 1999. gadā un biju pilns entuziasma, kas nebija mazāks par to entuziasmu, kāds vēl joprojām ir jums. Toreiz man, tāpat kā daudziem pilsoņiem, radās jautājumi. Es vēlējos kaut ko uzzināt, proti: kā tiek pieņemti lēmumi, kur nonāk nauda, kas to saņem. Arvien vairāk un vairāk vēlētāju nāk pie manis un saka: "Mēs nezinām, kur esam nonākuši, būdami Eiropas Savienībā.” Tāda bija arī mana pieredze. Diemžēl pēc tam cilvēks saprot, ka aiz daudziem pasākumiem slēpjas tīšs nodoms noklusēt bezatbildību, kas joprojām valda mūs iestādēs, tai skaitā neskaidri izstrādātus tiesību aktus. Es varu vienīgi mudināt jūs palikt pie savas pārliecības un pārspēt pašreizējo Cappato kunga ziņojumu, lai padarītu šo pamatinformāciju pieejamu. Tas būtu sasniegums, un to es saku pēc 10 gadu ilga darba Parlamentā.
Carlos Coelho
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Wallström kundze, dāmas un kungi! Pārredzamības princips ir Eiropas Savienības pamatprincips. Tas pastiprina mūsu iestāžu demokrātisko raksturu un veicina pilsoņu piedalīšanos lēmumu pieņemšanas procesā, tā nodrošinot lielāku leģitimitāti valsts iestādēm, jo liek tām darboties efektīvāk un būt atbildīgām cilvēkiem. Es atbalstu principu, ka visām demokrātiskām iestādēm ir pienākums nodrošināt savas darbības, dokumentu un lēmumu publiskošanu. Piekļuve dokumentiem ir pamatnosacījums uzticamai sadarbībai, kāda ir nepieciešama starp Eiropas valstu iestādēm.
Veicot CIP darbības izmeklēšanu Eiropā, es bargi kritizēju Padomi par uzticamas sadarbības principu pārkāpšanu, īstenojot daļējus vai pilnīgus ierobežojumus būtisku dokumentu piekļuvei. Tādēļ es arī atbalstīju Kopienu Tiesas lēmumu "Turco” lietā, kurā tā secināja, ka principā pastāv pienākums atklāt Padomes juridiskā dienesta atzinumus par likumdošanas procesu. Šie atzinumi varētu būt būtiski, lai saprastu virzienu, kādā ir noritējis lēmumu pieņemšanas process.
Es piekrītu, ka 2001. gada regulas atkārtotai pārskatīšanai ir jāturpinās ne tikai, lai novērstu tajā atklātos trūkumus, bet arī, lai iekļautu visnesenākos precedentus, īpaši spriedumu "Turco” lietā. Neskatoties uz to, mums ir noteikti jāievēro tiesiskais pamats, kas ir mūsu rīcībā. Kā jau minēja Herrero kungs un Cashman kungs, daži referenta priekšlikumi sniedzas daudz tālāk, nekā to atļauj tiesiskais pamats.
Piemēram, ir valstu parlamentiem paredzēti likumi, kuriem nav tiesiska pamata. Spriedumā "Turco” lietā Tiesa pati atzīst, ka regulas piemērošanā ir jāievēro līdzsvars starp risku, kas saistīts ar publicēšanu, un risku, kas saistīts ar sabiedrības interesēm attiecībā uz piekļuvi dokumentam. Dažos gadījumos Cappato kungs izsaka priekšlikumus, kas, pēc manām domām, apdraud šo līdzsvaru.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Es vēlos uzsvērt faktu, ka, lai gan Cappato kungs sākotnēji saņēma plašu atbalstu par savu iniciatīvu, vēlāk astoņpadsmit izdarīto grozījumu dēļ viņš zaudēja šo sākotnējo atbalstu.
Neskatoties uz to, es atbalstu faktu, ka publiska piekļuve Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem ir ļoti svarīga, lai Eiropas Savienību tuvinātu tās pilsoņiem. Pirmkārt, es vēlos uzsvērt nepieciešamību publicēt galvenos dokumentus, ko radīja komitoloģijas procedūras laikā.
Otrkārt, es uzskatu, ka Eiropas Parlamenta tīmekļa vietnē personīgo profilu sadaļā par katra Eiropas Parlamenta deputāta darbu vajadzētu publiskot grozījumus, ko ir iesniedzis katrs Parlamenta komitejas deputāts. Pilsoņiem ir skaidri jāredz, kādus grozījumus ir iesnieguši Eiropas Parlamenta deputāti lēmumu pieņemšanas procesā Eiropā papildus ziņojumiem, rezolūcijām un plenārsēžu debatēm.
Treškārt, tā kā Eiropas Padome darbojas kā otra likumdošanas iestāde līdzās Parlamentam, tai tāpat kā Parlamentam vajadzētu publicēt debates. Padomei vajadzētu demonstrēt pārredzamību un turpmāk publicēt debates, līdz Lisabonas līgums uzliek šo pienākumu.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, pilsoniskās tiesības ietver tiesības saņemt informāciju par darbībām, ko veic sabiedrības ievēlētie pārstāvji, kas pilda svarīgas sabiedriskas funkcijas. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Savienības iestādēm, tai skaitā Padomi, kuras dokumentiem ir grūtāk piekļūt. Internetā pieejamajām informācijas programmām vajadzētu būt saprotamākām lietotājiem, lai ieinteresētā persona varētu viegli atrast meklēto dokumentu. Mūsdienās internets ir pieejams daudziem cilvēkiem, tomēr ne visiem. Mums ir nepieciešamas bibliotēkās pieejamas publikācijas lasītājiem un internetā pieejami pārskati tiem cilvēkiem, kam ne īpaši patīk garu tekstu lasīšana. Taču mums ir jāapsver, vai ir nepieciešams publicēt politisko grupu diskusiju pilnas stenogrammas.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Priekšsēdētāja kungs, pārredzamība patiešām ir piedzīvojusi lielas pārmaiņas Eiropas Savienībā, un es esmu pārliecināts, ka komisārs pilnībā piekritīs, ka šīs pārmaiņas ir notikušas kopš Regulas (EK) Nr. 1049/2001 pieņemšanas un tīmekļa vietņu izmantošanas.
Es arī vēlos uzsvērt, ka, pēc manām domām, Komisija un komisārs pēdējos gados ir snieguši ļoti lielu un konstruktīvu ieguldījumu šī jautājuma risināšanā. No sākuma tas nebija viegls uzdevums, taču es uzskatu, ka pēdējos gados sadarbība ir bijusi ļoti konstruktīva, tāda, kas pelnījusi uzslavu. Visi vienmēr sūdzas par Komisiju, taču es nedomāju, ka tam vienmēr ir pamats.
Dabiski, ka nevar būt situācija, kad tiesību aktiem tieslietu un iekšlietu jomā nav skaidra pamatojuma. Attiecībā uz to Alvaro kungam ir pilnīga taisnība. Tas, protams, nav pieļaujams. Tomēr nonākt tikt tālu, ka, likt piemēram, ierēdnim vai Eiropas Parlamenta deputātam katru dienu iesniegt ziņojums par to, ko viņš tajā dienā ir izdarījis, nav prātīgi. Jo tad viņi pusi dienas rakstītu ziņojumu par to, ko ir paveikuši.
Nobeigumā es vēlos teikt, ka mēs atbalstām Cappato kunga ziņojumu, ja tas radīs pamatu juridiski noteiktam un skaidram tiesību aktam, kas nebūs nevajadzīgi birokrātisks.
Bogusław Rogalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, piekrītot tam, ka demokrātiskām sistēmām, kas pamatotas uz tiesiskumu, būtu noteikti jāpublicē pilsoņiem saistoši noteikumi, mums būtu jānodrošina pārredzama un atklāta iestāžu darbība. Praktiskā dzīvē demokrātisku likumdošanas struktūru sanāksmēm un debatēm, kā arī to balsojumiem vajadzētu, ja iespējams, būt pārredzamiem. Tiesību aktu projektiem vajadzētu būt pieejamiem sabiedrībai. Diemžēl Padome bieži darbojas tādā veidā, kas apgrūtina dokumenta piesaisti procedūrai, tādējādi iedzīvotāju piekļuve šiem dokumentiem nav iespējama.
Kā mēs zinām, internetam ir ļoti svarīga nozīme, nodrošinot pilsoņiem piekļuvi ES dokumentiem. Tādēļ mums ir nepieciešams vienots ES portāls, kas atvieglos piekļuvi dokumentiem, procedūrām un iestādēm. Mums ir jānosaka vienoti noteikumi administratīvo procedūru īstenošanai, kā arī dokumentu iesniegšanai, klasificēšanai, reģistrēšanai un izplatīšanai. Mūsu Parlamentam ir jārāda piemērs citām iestādēm.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, es rūpīgi sekoju tam, ko teica referents. Šeit runa ir par divām kategorijām - piekļuvi informācijai par ES likumdošanas darbu un piekļuvi neleģislatīviem dokumentiem. Attiecībā uz piekļuvi informācijai es atbalstu to, ko sauc par aktīvu pārredzamību, pieņemot informācijas brīvību par normu, un, patiešām, ļoti ierobežotu piekļuvi slepeno sanāksmju un iekšējiem dokumentiem Padomes līmenī. Es uzskatu, ka mums vajadzētu zināt, kā mūsu ministri balso, lai viņus varētu saukt pie atbildības par šo "vainosim Briseli” uzskata veicināšanu, kas valda valstu parlamentos. Es arī vēlētos viegli piekļūt Eiropas Parlamenta deputātu sēžu apmeklējumu un balsojumu reģistram visos Parlamenta darba līmeņos.
Mūs ievēl pilsoņi, lai mēs veiktu savu darbu, un viņiem ir tiesības saukt mūs pie atbildības. No otras puses, ierosināt, lai visas politisko grupu vai partiju sanāksmes nonāktu sabiedrības redzeslokā, būtu pilnīgi muļķīgi, jo tas būtu priekšraksts tam, kā ietekmēt darba kārtību. Es nebaidos no pārredzamības. Mēs kā politiķi šeit darām cienījamu darbu, un mums ir jāaizstāv mūsu profesijas gods.
Carlo Fatuzzo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es esmu pilnīgi pārliecināts, ka Cappato kunga ziņojums ir rūpīgi izvairījies aizskart valsts ierēdņu jūtas, kuri ir nobažījušies par savu privātumu un nodarbināti ar to, lai saglabātu konfidencialitāti dažās situācijās arī turpmāk. Šis noteikti ir ļoti svarīgs iemesls, lai atbalstītu Cappato kunga ziņojumu, taču es arī vēlos novērst dažu mūsu deputātu bažas, kuriem liekas, ka tiek pārkāptas mūsu tiesības uz rīcības brīvību un privātumu.
Aplūkosim, kas notiek, kad lomas mainās un valsts pārvaldes amatpersona vēlas uzzināt, ko mēs, pilsoņi, darām. Mums nedrīkst būt nekādu noslēpumu - dažās dalībvalstīs tiek pārtverti pat privāti telefona zvani starp sievu un vīru, vecākiem un bērniem un tā tālāk. Mēs pilnīgi noteikti nedrīkstam baidīties, ka pilsoņi precīzi uzzinās, kā rodas tiesību akti un kā tiek pieņemti Komisijas vai Padomes lēmumi. Tas pats attiecas arī uz mūsu Parlamenta pieņemtajiem likumdošanas lēmumiem. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Eiropas Savienības iestāžu darbības pamatā jābūt skaidrībai un pārredzamībai. Vienīgi tad, ja mēs sasniegsim apmierinošu pārredzamības līmeni, mūsu darbs kļūs pilsoņiem saprotamāks un tuvāks. Iestāžu krīze, ar ko Eiropas Savienība saskaras, parāda mums visiem, kādas sekas ir nepareizai pieejai šī jautājuma risināšanā. Es uzskatu, ka tieši noraidošā attieksme pret Eiropas Savienības valstu pilsoņiem izraisīja iestāžu reformas izgāšanos un Lisabonas līguma ratificēšanas neveiksmi Francijā, Nīderlandē un Īrijā.
Tādēļ mums vajadzētu izdarīt pareizos secinājumus un saprast, ka par pamata prioritāti jāizvirza sabiedrības atbalsts Eiropas Savienības aktivitātēm. Lai panāktu šo atbalstu, pilsoņiem būtu jāsaprot, ko mēs darām, kā mēs strādājam un, galu galā, kādus lēmumus mēs pieņemam. Mums ir nepieciešams skaidrs, sakarīgs un salasāms informācijas avots par visu Eiropas Savienības iestāžu darbu. Informācijai par Eiropas Parlamentu noteikti ir jābūt priekšplānā, jo šī iestāde ir vistuvāk Eiropas Savienības valstu pilsoņiem. Mums ir jāatceras, ka Eiropas Savienība tika dibināta tieši šiem pilsoņiem.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, paldies par šīm debatēm un diskusiju. Es uzskatu, ka ir grūti izveidot kopsavilkumu, taču, ja man tas būtu jādara, es atkārtotu to, ko daži no jums teica par pamatnosacījumu jebkurā demokrātiskā sistēmā.
Es izvēlos paraudzīties uz šo jautājumu no pilsoņu puses - pilsoņiem ir tiesības zināt, kas notiek, un piekļūt informācijai un dokumentiem, un tad izdarīt izvēli, kas pamatota uz informāciju. Mums visiem priekšā ir ļoti izšķirošs gads, jo 7. jūnijā Eiropas Savienības pilsoņi balsos vēlēšanās. Protams, ka ir svarīgi viņiem nodrošināt piekļuvi informācijai.
Mūs joprojām apgrūtina kultūras un uzskatu vēsturiskās atšķirības par to, ko var un ko nevar atklāt sabiedrībai. Es uzskatu, ka dažos gadījumos mēs ar to joprojām cīnāmies. Es nāku no valsts, kurā ir ļoti sena atklātības un piekļuves dokumentiem tradīcija, kamēr citās dalībvalstīs šī tradīcija ir atšķirīga - parasti informācija ir noslēpums un sabiedrībai atklāj vienīgi to informāciju, ko izlemj atklāt. Es uzskatu, ka mums ir jācenšas novērst un risināt šo problēmu. Es domāju, ka ziņojumā ir aplūkotas visas saiknes un visu šo jautājumu savstarpējās sakarības, un mums šis ziņojums ir jāaplūko no politiskā viedokļa.
Teikšu atkal, ka Lisabonas līgums ir jauks tādēļ, ka tas patiesībā palielinās tiesības iegūt informāciju un piekļūt dokumentiem, un, cerams, palīdzēs izbeigt spēlīti "vainosim Briseli”, jo dos mums iespēju sekot tam, kas notiek Eiropas Padomē. Cashman kungs un citi to pieminēja, un es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgi mums visiem.
Es ceru, jūs zināt, ka varat paļauties uz mani, ka es ik dienas turpināšu rūpēties par to, lai Komisija uzlabo piekļuvi dokumentiem. Mēs varam palūkoties uz to, ko darām komitejās. Mēs varam uzlabot to, ko darām attiecībā uz reģistriem un attiecībā uz vairākiem jautājumiem, kurus izvirzīja Cappato kungs un kuri mums palīdz. Es uzskatu, ka jums ir jāturpina izdarīt spiediens uz Komisiju, taču jūs esat parādījis, ka tas pats attiecas arī uz Parlamentu. Jūs arī varat uzlabot un veicināt atklātību un pārredzamību. Tā noteikti ir demokrātijas stiprināšana Eiropā. Mums būs iespēja strādāt pie šī jautājuma, gatavojoties Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Tās būs viens no mūsu visu galvenajiem pārbaudījumiem.
Liels paldies par diskusijām, un mēs pie šī jautājuma atgriezīsimies ļoti drīz, kad apspriedīsim Regulu (EK) Nr 1049/2001.
Marco Cappato
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es izsaku vissirsnīgāko pateicību komisāram. Es to iepriekš nepateicu, taču ziņojumā ir atzīts, ka piekļuve dokumentiem ir uzlabojusies. Arvien vairāk ir pozitīvu atbilžu uz iesniegumiem par piekļuvi dokumentiem. Es centos uzsvērt, ka ir jāmaina domāšana attiecībā uz paradigmu, ja tā to varētu nosaukt, un jāuzskata, ka informācija ir paredzēta sabiedrībai jau no brīža, kad tā tiek radīta.
Cederschiöld kundze, lai apmierinātu vajadzību pēc atklātības un publiskošanas, nav jāizstrādā vairāk dokumentu, bet gan jāizmanto jau izveidotā sistēma, lai nodrošinātu mums ne tikai piekļuvi dokumentiem, kad mēs tos prasām, bet arī piekļuvi informācijai tai brīdī, kad tā ir sagatavota, tajā pašā laikā, protams, ievērojot konfidencialitāti attiecībā uz politiskajām grupām un politisko grupu sanāksmēm. Tas, ko tagad saku, attiecas arī uz Doyle kundzi un Herrero kungu, kas ir devušies prom.
Es šeit runāju par plašāku un vieglāku pieejamību informācijai. Protams, tas nenozīmē, ka grupas vairs nevarēs rīkot sanāksmes aiz slēgtām durvīm. Es nerunāju par absolūtām un ideoloģiskām saistībām, kas attiecināmas uz jebkuru sanāksmi, bet gan par to, ka jānodrošina infrastruktūras darbība, ja mēs to vēlamies. Es neticu, ka ir tā, kā teica Herrero kungs, ka informācija par apmeklējumiem, balsojumiem un tā tālāk tiek pilnībā saglabāta un ir pilnībā pieejama. Tā nav taisnība. Protokoli ir pieejami atsevišķām komitejām, un informāciju var apkopot, vienīgi izpētot katras sanāksmes protokolu.
Es personīgi esmu bijis šīs problēmas upuris. Itālijas laikraksts publicēja lielus virsrakstus, ka es biežāk nekā jebkurš cits deputāts neesmu piedalījies sanāksmēs. Taču es pievienojos deputātiem sasaukuma vidū, un aprēķini tika veikti, neņemot to vērā un salīdzinot pēdējo trīs gadu apmeklējumus. Šis ir piemērs, lai parādītu, ka mums pašiem ir jānodrošina informācijas pieejamība, panākot maksimālu pārredzamību, lai novērstu manipulācijas ar šo informāciju un tās sagrozīšanu.
Es ļoti labi zinu, ka Eiropas Parlamenta deputāta darba vērtība nav atkarīga vienīgi no klātesamības vai prombūtnes, taču es nevaru saprast iemeslu, kāpēc mums pašiem vajadzētu daļēji slēpt šo informāciju un pavērt durvis vissliktākajai un demagoģiskākajai manipulācijai. Tādēļ es ceru, ka, pamatojoties uz šiem aspektiem un uz invalīdu piekļuvi datiem, es nevaru iedomāties, kāpēc Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa pieprasīja atsevišķu balsojumu par to - es patiešām ceru, ka mums nebūs nekādu pārsteigumu pēdējā brīdī, jo es uzskatu, ka šis jautājums ir ļoti svarīgs ikvienam. Priekšsēdētāja kungs, paldies par jūsu sapratni.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2009. gada 14. janvārī, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
John Attard-Montalto  
rakstiski. - Runājot par pēdējo minēto faktu, to nevar attiecināt uz visiem komisāriem, un diemžēl pašreiz mēs nevaram publicēt datus par citiem saņemtajiem līdzekļiem. Taču par mūsu ienākumiem ir vispārējs nepareizs priekšstats.
Pirmkārt, šobrīd visi Eiropas Parlamenta deputāti saņem tādu pašu algu kā deputāti viņu valstu parlamentos. Tas nozīmē, ka Maltas deputāti Eiropas Parlamentā saņem samaksu, kas ir identiska Maltas parlamenta deputātu samaksai biroja vadīšanai un uzturēšanai gan Briselē, gan Maltā.
Droši vien tā ir laba ideja, ka komisāriem un parlamentāriešiem būs jāaizpilda pārbaudāmas finanšu atskaites reizi gadā attiecībā uz visiem saņemtajiem ienākumiem. Šīm atskaitēm vajadzētu būt pieejamām sabiedrībai. Es uzskatu, ka šis ierosinājums rada līdzsvaru starp diviem svarīgiem jautājumiem par datu aizsardzību un pārredzamību.
Anneli Jäätteenmäki  
Priekšsēdētāja kungs, es piekrītu daudziem jautājumiem, kas ir aplūkoti šajā ziņojumā, par ko mēs balsosim ceturtdien. Nākotnē Padomei ir jānodrošina, ka visas tās debates, dokumenti un informācija ir pieejama sabiedrības rūpīgai pārbaudei.
Es arī atbalstu ziņojumā izteikto priekšlikumu par to, ka Parlamenta tīmekļa vietnē vajadzētu būt vairāk informācijas par deputātu darbu un plenārsēžu apmeklējumu.
