Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului) 
Preşedinta
Următorul punct este timpul afectat întrebărilor adresate Consiliului (B6-0001/2009).

Subiect: Îmbunătăţirea calităţii, disponibilităţii şi finanţării îngrijirii pe termen lung
Date fiind provocările pe care le întâmpină Europa ca urmare a îmbătrânirii populaţiei, care duce la un număr în creştere al persoanelor care au nevoie de îngrijire, combinat cu modificarea mărimilor şi componenţei familiilor, schimbările de pe piaţa muncii şi mobilitatea crescută care vor avea toate un impact asupra disponibilităţii îngrijitorilor, raportul Comisiei privind demografia (SEC(2008)2911) a recunoscut că aceste provocări vor necesita o varietate de reacţii politice, inclusiv întărirea solidarităţii dintre generaţii în ceea ce priveşte asistenţa pe termen lung, o mai mare recunoaştere a personalului de îngrijire calificat şi, cel mai important, mai mult sprijin pentru cei care oferă asistenţă familiilor.
Preşedinţia şi-a declarat deja prioritatea sa în ceea ce priveşte atenţia sporită acordată îmbunătăţirii calităţii, disponibilităţii şi finanţării îngrijirii pe termen lung. Ce măsuri trebuie să propună Consiliul pe durata Preşedinţiei sale pentru a susţine îngrijitorii informali din întreaga UE, dintre care mulţi furnizează deja îngrijire pe termen lung şi care într-adevăr economisesc milioane de euro pentru asigurarea serviciilor noastre de asistenţă medicală?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Permiteţi-mi să reacţionez la întrebarea doamnei Harkin.
Preşedinţia este pe deplin conştientă de importanţa îngrijirii pe termen lung în contextul unei populaţii care îmbătrâneşte. Conform Eurostat, numărul celor cu vârste de peste 65 de ani din UE se va dubla între 1995 şi 2050. În concluziile sale din 16 decembrie 2008 privind strategiile de sănătate publică pentru combaterea bolilor neuro-degenerative asociate cu îmbătrânirea, Consiliul a salutat munca deja efectuată de asociaţiile care apără şi susţin pacienţii şi îngrijitorii lor şi a solicitat statelor membre şi Comisiei să reflecteze împreună la susţinerea îngrijitorilor şi să ia în considerare modalităţile de dezvoltare în continuare a acesteia.
În plus, Consiliul a invitat statele membre să stabilească, în cooperare cu părţile vizate, un plan naţional de acţiune strategică sau orice alte măsuri menite să îmbunătăţească calitatea vieţii pacienţilor şi a îngrijitorilor lor, precum şi îmbunătăţirea distribuţiei informaţiilor utile pacienţilor, familiilor lor şi îngrijitorilor lor, pentru a-i face conştienţi de principiul îngrijirii şi de cele mai bune practici care au fost identificate.
Consiliul a recomandat,de asemenea, ca statele membre să evalueze complexitatea sau redundanţa procedurilor administrative cu care se confruntă pacienţii şi îngrijitorii lor şi să ia în considerare măsurile de simplificare a acestora.
Mai mult, în Raportul comun din 2008 privind protecţia socială şi incluziunea socială, transmis Consiliului European de către Consiliu, statele membre s-au angajat să sporească accesul la servicii de calitate. În acest scop, acestea au reafirmat că trebuie să se stabilească un echilibru adecvat între responsabilităţile publice şi private şi între îngrijirea formală şi informală şi că se preferă asigurarea unui cadru rezidenţial sau comunitar în locul unui cadru instituţional.
Consiliul a solicitat, de asemenea, Comisiei pentru protecţie socială să continue să promoveze partajarea experienţelor şi schimbul de cele mai bune practici privind calitatea îngrijirii pe termen lung, asistenţa acordată îngrijitorilor, organizarea îngrijirii pe termen lung şi importanţa îngrijirii integrate.
Preşedinţia va duce mai departe obiectivul programului de 18 luni al Consiliului în domeniul sănătăţii publice şi îşi va concentra eforturile la nivelul UE privind intensificarea schimbului de experienţă legat de sănătate şi solidaritatea cu îngrijitorii, luând în considerare provocările pentru sănătate pe care le reprezintă societăţile noastre care îmbătrânesc.
Preşedinţia cehă va acorda o atenţie specială problemelor de îngrijire pe termen lung la nivelul Comunităţii, îngrijirii familiale informale şi demnităţii şi drepturilor persoanelor mai în vârstă. Preşedinţia va organiza o conferinţă la nivel european privind demnitatea şi pericolele pentru persoanele în vârstă, care va avea loc la Praga în 25 mai 2009.
Conferinţa se va concentra asupra reformei serviciilor de sănătate şi sociale pentru a răspunde mai bine nevoilor şi preferinţelor persoanelor mai vârstnice şi familiilor şi va face faţă, inter alia, unor probleme precum îngrijirea pe termen lung la nivel comunitar, îngrijirea acordată familiilor, fragilitatea geriatrică, prevenirea abuzului şi neglijării vârstnicilor, precum şi rolul municipalităţilor.
De asemenea, Preşedinţia va organiza conferinţa europeană numită "Serviciile sociale - un instrument pentru mobilizarea forţei de muncă şi întărirea coeziunii sociale”, care va avea loc la Praga în 22 şi 23 aprilie. Conferinţa va acorda o atenţie specială oportunităţilor de angajare în creştere în cadrul serviciilor sociale în contextul unei populaţii care îmbătrâneşte, susţinerii îngrijitorilor informali şi rolului serviciilor sociale în cadrul incluziunii sociale active şi al reconcilierii îngrijirii şi angajării.
Se va acorda o atenţie prioritară şi traiului independent din comunitate. Conferinţa ar trebui să contribuie la schimbul de bune practici.
Permiteţi-mi să închei cu evoluţiile recente din domeniul fiscalităţii. Consiliul Ecofin a ajuns la un acord chiar ieri la Bruxelles, şi anume că toate statele membre ar trebui să aibă opţiunea de a aplica cote reduse ale TVA în mod permanent permanente pentru serviciile de îngrijire domestică, precum ajutorul la domiciliu şi îngrijirea tinerilor, vârstnicilor, bolnavilor sau persoanelor cu handicap.
Kathy Sinnott
Am fost foarte încurajată de Preşedinţia cehă, în special în ceea ce priveşte accentul pe care l-a pus pe familie. Raportul Comisiei privind demografia, care arată că avem o populaţie care îmbătrâneşte, este subintitulat "solidaritate între generaţii”, dar familia este cadrul adevărat în care învăţăm solidaritatea şi faptul că aceasta se bazează pe dragoste şi îngrijire.
De asemenea, sunt foarte bucuroasă că Preşedinţia cehă a vorbit despre respectul pentru demnitatea umană, deoarece acest principiu stă la baza îngrijirii. Aş dori să comentaţi acest lucru deoarece, din câte înţeleg, pentru a oferi îngrijire celor care sunt dependenţi de ea într-un mod care respectă demnitatea umană, trebuie să ţinem cont de acest principiu.
Hubert Pirker
(DE) Doamnă preşedintă, cred că este un lucru foarte bun faptul că se fac eforturi pentru a susţine rudele astfel încât să preia îngrijirea pe termen lung. Din păcate, în realitate, nu sunt destule rude pentru a proceda astfel. Din contră, avem nevoie de un număr crescut de personal înalt calificat. Prin urmare, întrebarea mea este următoarea: ce iniţiative va lua Preşedintele în exerciţiu al Consiliului pentru a se asigura că sunt disponibili suficienţi îngrijitori formaţi profesional? S-a gândit cineva la o formă de formare profesională armonizată, deoarece acestea sunt iniţiative noi?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Doamnă preşedintă, mulţumesc membrilor pentru comentariile lor privind eforturile Preşedinţiei de a îmbunătăţi condiţiile de trai pentru cei vârstnici. Problema îmbătrânirii este una pe care o împărţim cu toţii şi ar trebui să o abordăm cu demnitate.
Este, desigur, adevărat că multe dintre acele provocări aparţin competenţelor naţionale ale statelor membre, dar, la începutul dezbaterii, am menţionat cele două conferinţe. Cred că statele membre ar putea furniza oportunităţi de formare profesională şi consiliere îngrijitorilor de familie. Dezvoltarea educaţiei de înaltă calitate este un factor cheie pentru îmbunătăţirea serviciilor de îngrijire, deoarece reprezintă servicii substitut temporare de îngrijire şi o formă de concediu special pentru angajaţii care au grijă de familiile lor. Aici, timpul de lucru flexibil, locurile de muncă cu jumătate de normă şi alte dispoziţii privind ocuparea forţei de muncă care facilitează îngrijirea sunt importante.
În fine, protecţia socială pentru îngrijitorii de familie este, de asemenea, importantă. Îngrijirea furnizată atât de îngrijitorii informali, cât şi de cei formali trebuie apreciată şi organizată de societate. Prin urmare, securitatea economică este o condiţie pentru asigurarea calităţii îngrijirii.
Subiect: Şomajul în Europa
Ce iniţiative ia Consiliul European în prezent pentru a combate şomajul tinerilor şi pe termen lung în Europa?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Aş dori să-i mulţumesc domnului Brian Crowley pentru adresarea acestei întrebări. Cred că sunteţi desigur conştient de faptul că statele membre sunt, într-o primă instanţă, responsabile pentru crearea şi punerea în aplicare a politicilor lor de ocupare a forţei de muncă. Cu toate acestea, Consiliul are un număr de responsabilităţi în domeniul ocupării forţei de muncă, inclusiv adoptarea anuală a orientărilor privind ocuparea forţei de muncă, în conformitate cu articolul 128 din Tratat. În special acum când Europa se confruntă cu o criză financiară şi economică, Consiliul acordă o atenţie specială politicilor de ocupare a forţei de muncă ale statelor membre.
Aţi solicitat în mod specific în întrebarea dumneavoastră informaţii despre iniţiativele actuale ale Consiliului European care să contribuie la combaterea şomajului tinerilor şi pe termen lung din Europa. În decembrie 2008, Consiliul European a convenit asupra unui Plan european de redresare economică care să furnizeze un cadru coerent de măsuri la nivelul Uniunii, cât şi pentru măsurile adoptate de fiecare stat membru, luând în considerare circumstanţele lor individuale. Concluzia Consiliului European a subliniat, în special, măsurile suplimentare rapide ale Fondului Social European pentru susţinerea ocupării forţei de muncă, în special în beneficiul grupurilor celor mai vulnerabile din rândul populaţiei. Consiliul European s-a angajat să evalueze punerea în aplicare a planului în cadrul Consiliului viitor din martie, ceea ce indică faptul că ar putea fi aduse adăugări sau amendamente la acesta dacă ar fi necesar.
În prima jumătate a anului 2009, Preşedinţia cehă acordă o atenţie specială şi măsurilor de ocupare a forţei de muncă, în contextul Consiliului European de primăvară. Consiliul European de primăvară va lua în considerare situaţia ocupării forţei de muncă în Comunitate şi va adopta concluzii în acest sens pe baza raportului comun privind ocuparea forţei de muncă adoptat de Consiliu şi Comisie.
Opinia Parlamentului European privind această chestiune va fi binevenită, având în vedere Consiliul European din martie. Pe baza evaluării Consiliului European, Consiliul va adopta orientări privind politicile de ocupare a forţei de muncă ale statelor membre. Orientările actuale privind ocuparea forţei de muncă adoptate anul trecut, precum şi versiunile precedente au subliniat în permanenţă importanţa abordării şomajului tinerilor şi pe termen lung din statele membre.
Începând cu toamna anului 2008, când efectele crizei actuale asupra şomajului au început să se manifeste, Comitetul pentru Ocuparea Forţei de Muncă, care a fost înfiinţat în conformitate cu articolul 130 din Tratat, şi-a asumat noua sarcină de monitorizare continuă a situaţiei ocupării forţei de muncă din statele membre. Rezultatele comisiei sunt în curs de transmitere către Consiliu.
Mai mult, Preşedinţia a hotărât să organizeze reuniunea la nivel înalt privind ocuparea forţei de muncă pentru a menţine o platformă de dezbatere şi eventuale decizii, iar aceasta se va ţine pe 7 mai. Subiectele de discuţie vor fi confirmate după Consiliul European de primăvară - astfel că planificăm să ţinem dezbaterea privind orientările săptămâna următoare. Ar trebui menţionat, de asemenea, în acest context faptul că, pe parcursul acestui an, Parlamentul European şi Consiliul, în calitate de colegiuitori, evaluează şi iau în considerare amendamentele la Fondul european de ajustare la globalizare, un instrument menit să elimine impacturile negative ale globalizării, printre care cu siguranţă se numără pierderile de locuri de muncă, precum şi reducerea riscului ca angajaţii redundanţi să devină şomeri pe termeni lung. Scopul este să se evite şomajul pe termen lung prin asistenţa promptă acordată angajaţilor afectaţi prin programe de activare, precum formarea profesională, care ar facilita calificări îmbunătăţite.
În linii mari, promovarea ocupării forţei de muncă, inclusiv a luptei împotriva şomajului pe termen lung şi al tinerilor, a ocupat un loc de frunte pe agenda Consiliului şi a Consiliului European. Preşedinţia susţine punerea în aplicare a principiilor de flexisecuritate. Punerea lor în aplicare în cadrul politicilor naţionale, împreună cu continuarea reformei structurale, va ajuta la îmbunătăţirea situaţiei grupurilor vulnerabile de pe piaţa muncii, care includ tinerii, vârstnicii, şomerii pe termen lung şi persoanele cu calificări slabe.
Onorabilul deputat poate fi sigur că, în primăvara anului 2009, în condiţiile crizei financiare şi economice globale şi ale şomajului în creştere, aceasta va fi situaţia în continuare.
Brian Crowley
Aş dori să mulţumesc Preşedintelui în exerciţiu pentru răspunsul dat. Cred că este un omagiu adresat Preşedinţiei faptul că au planificat o conferinţă privind ocuparea forţei de muncă înainte ca noi să recunoaştem sau să realizăm gravitatea şomajului ce decurge în urma crizei economice.
Dar în lumina acelei reuniuni la nivel înalt care va avea loc privind ocuparea forţei de muncă, există trei aspecte cheie asupra cărora trebuie să se îndrepte atenţia şi care trebuie tratate: mai întâi, Fondul Social European nu trebuie folosit doar pentru formare profesională, ci şi pentru a asigura că această formare duce la locuri de muncă reale şi nu reprezintă formare profesională de dragul formării; în al doilea rând, trebuie să se asigure faptul că Fondul pentru Globalizare devine mai activ imediat, deoarece pierderile de locuri de muncă au loc acum; şi, în al treilea rând, şi cel mai important, colegii noştri din Consiliu trebuie încurajaţi să nu se angajeze într-un protecţionism naţional al locurilor de muncă în ţările lor proprii în detrimentul locurilor de muncă din alte ţări, deoarece, dacă coordonăm şi cooperăm, avem şanse mai mari de reuşită.
Gay Mitchell
Ar fi de acord cu mine Preşedintele în exerciţiu că situaţia în care ne aflăm nu este asemănătoare cu cea din 1930, ci mai curând cu situaţia de la sfârşitul celui de-al doilea Război Mondial şi că lucrul de care avem cu adevărat nevoie este ceva care să semene mai mult cu tipul de contribuţii ale planului Marshall în vederea redresării în Europa?
Ar fi el de acord, prin urmare, cu faptul că există un potenţial pentru Banca Europeană de Investiţii de a aduce un investitor, precum China, pentru a împrumuta bani BEI pentru a fi investiţi în Europa, care ar putea fi apoi returnaţi, prin intermediul unor tarife comerciale suplimentare şi al TVA-ului colectat de Uniune, celui care a împrumutat aceşti bani Băncii Europene de Investiţii? Ar fi el de acord cu faptul că, deşi conferinţa privind ocuparea forţei de muncă este binevenită, avem nevoie de o gândire nouă şi de ceva la fel de dramatic ca ceea ce s-a întâmplat la sfârşitul celui de-al doilea Război Mondial?
Hubert Pirker
(DE) Doamnă preşedintă, barierele existente în calea mobilităţii sunt, fără îndoială, parţial responsabile pentru şomajul tinerilor. Avem programe de formare profesională transfrontaliere excelente, inclusiv pentru ucenici, dar barierele din domeniul drepturilor sociale şi al asigurărilor de sănătate înseamnă că tot acest potenţial pentru mobilitate şi formare profesională suplimentară în străinătate nu poate fi folosit. Ce face Preşedinţia Consiliului pentru a contracara acest lucru?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului -Doamnă Preşedintă, cred că există două chestiuni separate, una a domnului Crowley şi una a domnului Mitchell. Cred că aici trebuie să evităm diversele tentaţii protecţioniste care ar putea chiar duce la creşterea şomajului în mai multe state membre. Soluţia naţională nu ar trebui să fie în detrimentul vecinilor, iar preţul acesteia nu ar trebui plătit de generaţiile viitoare.
Trebuie să avem măsuri şi trebuie să reacţionăm la situaţia actuală şi încercăm să facem acest lucru. Sunt de acord cu dl Mitchell că avem nevoie de un plan, da, şi avem câteva planuri. Avem Planul european de redresare economică şi trebuie să-l punem în aplicare. Desigur, purtăm discuţii şi lucrăm cu Banca Europeană de Investiţii. Preşedintele acesteia, dl Maystadt, a ţinut o conferinţă acum două zile în cadrul căreia a demonstrat cât de mult a cheltuit BEI de când a început criza - aproximativ cu 10 miliarde de euro mai mult decât în anul precedent. Există o altă iniţiativă a BEI, împreună cu BERD şi Banca Mondială, de a aloca resurse însumând peste 24 de miliarde de euro pentru a acoperi nevoile diverselor IMM-uri, de exemplu. Acest lucru este important pentru menţinerea ocupării forţei de muncă.
În ceea ce priveşte revizuirea regulamentelor privind Fondul Social European şi Fondul European pentru Globalizare, s-a ajuns în Consiliu la un acord privind propunerea de revizuire a regulamentului privind Fondul Social European, prin care se simplifică înregistrarea cheltuielilor şi se măresc plăţile în contul statelor membre. În prezent se aşteaptă poziţia Parlamentului şi regulamentul revizuit ar putea intra în vigoare în mai 2009.
Subiect: Discrepanţa dintre standardele de producţie globale
Europa impune standarde înalte, pe care le aplaudăm cu toţii, în ceea ce priveşte producţia de alimente şi fabricaţia în interiorul graniţelor sale, dar nu cere ca acestea să fie îndeplinite şi de importuri. Standardele europene, în special pentru producţia de alimente şi fabricarea hainelor şi jucăriilor, sunt cele mai bune din lume; dar aceste standarde înalte adaugă costuri şi fac producţia din interiorul graniţelor UE mai scumpă. Produsele importate, care nu fac obiectul aceloraşi standarde înalte de mediu şi a altora, sunt puse pe rafturile noastre deseori la preţuri mult mai mici.
Ce face Consiliul în cadrul OMC şi în cadrul altor forumuri globale pentru a sensibiliza şi încuraja standarde de producţie mai înalte în întreaga lume, care să ofere muncitorilor şi consumatorilor o mai bună protecţie?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Apreciez din nou o altă întrebare din partea deputaţilor europeni irlandezi - se pare că irlandezii sunt mai activi aici în timpul afectat întrebărilor.
Aşadar, în ceea ce priveşte iniţiativa din cadrul OMC de a sensibiliza şi încuraja standarde mai înalte de producţie în lume, permiteţi-mi să reamintesc tuturor onorabililor membri faptul că Comisia este principalul negociator comercial al Comunităţii europene în cadrul OMC, acţionând pe baza mandatului conferit de Consiliu. Prin urmare, am avea nevoie aici de comisarul Ashton.
În ceea ce priveşte standardele de producţie, articolul 20 din GATT permite guvernelor să ia măsuri privind comerţul pentru a proteja viaţa oamenilor, a animalelor sau a plantelor sau sănătatea, cu condiţia nediscriminării sau utilizării acestuia ca protecţionism deghizat.
În plus, există două măsuri specifice ale OMC care tratează aceste probleme: măsurile sanitare şi fitosanitare (SPS) şi acordurile privind barierele tehnice în calea comerţului (TBT).
SPS este un acord separat, care conţine reguli elementare privind siguranţa alimentară şi standarde de sănătate a animalelor şi plantelor. Acesta permite ţărilor stabilirea propriilor standarde, cu condiţia ca acestea să se bazeze pe ştiinţă. Acordurile TBT îi obligă pe membrii OMC să se asigure că reglementările tehnice, standardele voluntare şi procedurile de evaluare de conformitate nu creează obstacole inutile în calea comerţului.
Membrii OMC sunt încurajaţi, prin urmare, să utilizeze standarde, orientări şi recomandări internaţionale acolo unde acestea există. Aceştia ar putea lua măsuri care ar avea drept rezultat standarde mai înalte doar dacă există o justificare ştiinţifică pentru a proceda astfel.
Comunitatea europeană impune standarde înalte prin intermediul cărora ne protejăm consumatorii. Cu toate acestea, trebuie să ne asigurăm că standardele cerute nu contravin acordurilor menţionate mai sus.
Ştim cu toţii că există puncte de vedere diferite privind aceste aspecte şi că Comunitatea Europeană a fost de multe ori de partea defensivă a disputelor privind aceste măsuri.
Din punctul de vedere al Comunităţii, bunele practici de reglementare pot contribui, printre altele, la evitarea obstacolelor inutile din calea comerţului internaţional şi pot asigura că legislaţia nu este mai restrictivă decât este necesar. În acelaşi timp, pot apăra dreptul de a stabili obiectivele politicilor publice, de exemplu legate de viaţa oamenilor, a animalelor şi a plantelor sau de mediu, la nivelurile pe care le consideră adecvate, cu condiţia ca acestea să nu fie aplicate într-o manieră care ar constitui un mijloc de discriminare arbitrară sau nejustificată.
În contextul prezent al turbulenţelor financiare şi al dezastrului economic, importanţa conformităţii depline şi a punerii în aplicare eficiente a tuturor regulilor şi acordurilor OMC nu poate fi supra-accentuată.
Comunitatea Europeană lucrează la o strategie de întărire a standardelor internaţionale în cadrul comisiilor OMC relevante, în special TBT, SPS, TRIPS, comisiile pentru comerţ şi de mediu. Un caz recent care poate fi menţionat este atitudinea dură a comunităţii europene în cadrul comisiei SPS la sfârşitul lui februarie privind problema neconformităţii unor membri cu standardul Organizaţiei Mondiale pentru Sănătatea Animalelor.
Mairead McGuinness
Aş dori să mulţumesc Preşedintelui în exerciţiu pentru răspunsul tehnic şi detaliat, dar permiteţi-mi să vă dau un exemplu practic care ar putea să vă intereseze. În câţiva ani, Uniunea Europeană va interzice producţia de ouă în cadrul sistemelor de coteţe. Cu toate acestea, sistemul va fi în continuare folosit în afara graniţelor noastre şi noi vom importa ouă lichide sau pudră de ouă provenind din acele coteţe care sunt interzise în Uniunea Europeană, iar producătorii se întreabă unde este logica acestui lucru.
Vă întreb, ca pe o persoană care este destul de logică şi detaliată în răspunsuri, cum argumentaţi situaţia pentru acest tip de sistem, exceptând cazul în care spunem că nu puteţi importa ouă lichide sau produsul pudră care provine de la un sistem de coteţe? Este ridicol să o interzicem intern.
Jim Allister
Domnule ministru, cred că obiectivul esenţial al întrebării era acela al competitivităţii şi al modului în care menţinem competitivitatea pentru producătorii UE. Dat fiind faptul că producătorii UE, în special de alimente, suportă costurile suplimentare ale îndeplinirii standardelor UE şi, în acelaşi timp, concurează cu importurile din ţări care nu le îndeplinesc, în aceste circumstanţe pot să vă întreb dacă sunteţi convins că PAC ar trebui folosită pentru a finanţa menţinerea competitivităţii producătorilor UE? Fără această finanţare, o să avem exact soarta la care s-a referit dna McGuiness.
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Nu mă număr printre cei mai mari apărători ai PAC. Sunt în general în favoarea continuării reformei PAC, dar sper că nu vom fi puşi în situaţia de a importa ouă lichide sau uscate. De asemenea, cred că majoritatea standardelor CE privind plasarea pe piaţă se bazează nu doar pe ceea ce am convenit aici în Europa, dar şi pe standardele Codex Alimentarius convenite la nivel internaţional şi pe standardele Comisiei Economice pentru Europa a ONU. Este important ca toţi să urmeze anumite standarde şi să nu creăm condiţiile care ar submina grav acest lucru.
Acordurile TBT obligă OMC-ul şi pe membrii săi să se asigure că reglementările tehnice, standardele voluntare şi procedurile de evaluare a conformităţii producătorilor nu creează obstacole inutile în calea comerţului.
Subiect: schimbările climatice
Ce pregătiri face Consiliul înaintea reuniunii la nivel înalt G8 din iulie şi înaintea conferinţei privind schimbările climatice de la Copenhaga din acest an pentru a avansa în cadrul negocierilor internaţionale privind schimbările climatice? În special, poate oferi Consiliul informaţii cu privire la orice îmbunătăţire a cooperării în acest domeniu între UE şi noua administraţie a Statelor Unite?
În plus, ce măsuri plănuieşte Consiliul să ia continuare în lupta împotriva schimbărilor climatice pentru a consolida pachetul de măsuri convenit în decembrie?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - La conferinţa care a avut loc la Poznan în decembrie 2008, s-a convenit asupra unui program de lucru pentru 2009 care a stabilit cu claritate paşii către conferinţa de la Copenhaga privind clima ce urmează a avea loc în decembrie 2009. Poznan a transmis, de asemenea, mesajul că actuala criză financiară nu trebuie percepută ca un obstacol în continuarea acţiunilor referitoare la schimbările climatice, ci, dimpotrivă, drept o oportunitate în plus de transformare profundă a sistemului nostru economic şi de tranziţie către o economie cu emisii de carbon reduse.
Acestea fiind spuse, trebuie să fim conştienţi de faptul că nu ne va fi uşor să procedăm astfel. Declinul economic va afecta voinţa părţilor interesate implicate de a absorbi costuri suplimentare legate de angajamentele de reducere, cât şi măsurile de ameliorare şi adaptare.
Preşedinţia cehă intenţionează să continue eforturile la nivel internaţional către obţinerea unui acord reuşit la Copenhaga în decembrie. După cum ştiţi, ca urmare a comunicării Comisiei intitulată "Spre un acord cuprinzător privind schimbările climatice la Copenhaga” şi pe baza informaţiilor Comisiei temporare privind schimbările climatice înfiinţată de Parlamentul European, Consiliul a adoptat concluzii privind această problemă săptămâna trecută, dezvoltând în acest fel poziţia UE privind un acord cuprinzător pentru perioada de după 2012.
Se anticipează că se vor transmite mesaje politice cheie în cadrul următorului Consiliu European. Pe lângă viziunea împărtăşită privind acţiunea pe termen lung privind diminuarea efectelor şi adaptarea, precum şi tehnologia, identificarea mijloacelor corespunzătoare de finanţare eficientă a politicilor pe termen lung privind clima este esenţială pentru stabilirea poziţiei UE şi va determina, într-o mare măsură, succesul conferinţei de la Copenhaga.
UE a început deja să se angajeze într-o colaborare activă nu doar cu principalii parteneri de negociere şi principalele economii emergente, dar şi cu noua administraţie a Statelor Unite, care şi-a semnalat deja disponibilitatea de a se angaja din nou într-un mod semnificativ.
Preşedinţia a avut prima întâlnire cu noua administraţie a Statelor Unite şi plănuieşte să aibă noi schimburi cât mai curând posibil. Schimbările climatice vor fi unul dintre subiectele discutate în cadrul reuniunii informale la nivel înalt UE-Statele Unite de la Praga din 5 aprilie. Primele semnale care vin de la Washington sunt, în orice caz, încurajatoare, deci va fi crucial să asigurăm o cooperare bună între UE şi Statele Unite pentru ca poziţiile noastre să fie cât mai ambiţioase posibil şi pentru a ne asigura că, în consecinţă, principalele economii emergente vor urma exemplul.
Pentru ca eforturile UE de combatere a schimbărilor climatice să aibă rezultate, este absolut crucial să fie cooptate şi alte economii principale producătoare de CO2 din lume. Din acest motiv câteva dintre aceste ţări au fost, de asemenea, invitate la reuniunea la nivel înalt G8 - Africa de Sud, Egipt, China, India, Australia, Mexic, Brazilia, Indonezia şi Coreea de Sud.
În ceea ce priveşte pachetul legislativ privind clima şi energia, prin ajungerea la un acord asupra acestui pachet în decembrie 2008, UE a transmis un semnal politic foarte puternic tuturor partenerilor săi de negociere din lume. Acum vom începe punerea lui în aplicare, fapt care implică multă muncă tehnică.
Conştient de nevoia de a stabili mai în detaliu criteriile pe care Uniunea Europeană doreşte să le aplice în urma deciziei de a trece de la o reducere de 20% la una de 30%, Consiliul analizează în prezent aspectele complementarităţii efortului şi al caracterului adecvat al măsurilor posibile ale ţărilor în curs de dezvoltare pe baza comunicării Comisiei. Textul relevant este inclus în concluziile Consiliului Mediu din 2 martie 2009.
Claude Moraes
Ce ar fi timpul afectat întrebărilor fără colegii noştri irlandezi şi contribuţiile lor eficiente şi articulate? Vorbesc eu primul, dar doar pentru a puncta ceva în faţa Preşedinţiei.
Ideea care stă la baza întrebării mele este că ar trebui să fim conştienţi de faptul că în special mai tinerii noştri componenţi - şi sunt sigur că nu sunt singurul în această situaţie - vor să solicite atât acestei Preşedinţii aflate la jumătatea mandatului său, cât şi Preşedinţiei suedeze să studieze atent ceea ce încearcă să facă americanii pentru a se asigura că nu există conflicte - şi dl Vondra a menţionat acest lucru - între abordarea priorităţii urgente a crizei economice, şomajul şi aşa mai departe şi încurajarea acţiunii privind schimbările climatice, promovarea pachetul privind schimbările climatice şi încurajarea implicării industriilor în economia cu emisii reduse de carbon.
Nu cer mare lucru, dar aş vrea să zic: vă rog, asiguraţi-vă mereu că acestea nu sunt obiective care se exclus reciproc. Mulţi dintre componenţii noştri tineri din întreaga UE transmit Preşedinţiei noastre chiar acest lucru.
Silvia-Adriana Ţicău
Având în vedere efectele schimbărilor climatice, precum perioade lungi de secetă, diminuarea resurselor de apă potabilă şi deşertificarea unor importante suprafeţe de teritoriu european, aş dori să întreb Consiliul dacă are în vedere dezvoltarea unui sistem european pentru irigaţii.
Consider că investiţiile în agricultură trebuie să fie o prioritate în această perioadă de criză economică. De asemenea, pentru balanţa comercială a Uniunii Europene, agricultura reprezintă un domeniu extrem de important şi trebuie să asigurăm o alimentaţie sănătoasă, suficientă şi accesibilă pentru cetăţenii europeni.
Avril Doyle
Aş dori să-i reamintesc Preşedintelui în exerciţiu că, la reuniunea la nivel înalt din decembrie anul trecut, toţi şefii de stat şi de guvern au convenit asupra unei declaraţii care susţinea, inter alia, că, în contextul unui acord internaţional privind schimbările climatice la Copenhaga în 2009, pentru cei care au dorit astfel, o parte dintre veniturile obţinute din licitaţie vor fi folosite pentru a facilita şi finanţa acţiunile de reducere a efectelor şi adaptare la schimbările climatice în ţările în curs de dezvoltare care au ratificat acordul, în special ţările cel mai puţin dezvoltate.
Întrebarea mea este foarte simplă. Deoarece declaraţiile adoptate în urma reuniunilor la nivel înalt nu sunt publicate în niciun Jurnal Oficial sau nu se menţionează, înaintea sfârşitului Preşedinţiei dumneavoastră, domnule ministru, aţi putea înregistra în Cameră conţinutul complet al declaraţiei din cadrul reuniunii la nivel înalt din decembrie anul trecut? Este foarte important ca aceste declaraţii importante să fie înregistrate.
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului -Cred că apare în concluziile Consiliul pentru mediu din luna martie a acestui an. Nu am documentele cu mine, aşa că le voi studia din nou cu atenţie. Sentimentul meu este că am mai citit-o. Suntem înaintea reuniunii Consiliului European de primăvară şi aştept confirmarea tuturor acelor obiective ambiţioase.
Nu ştiu - şi acest lucru ridică alte întrebări - dacă vom aduce o sumă de bani adecvată pentru fondurile de ajutorare a ţărilor în curs de dezvoltare pentru ameliorare şi adaptare, deoarece suntem de-abia la începutul negocierilor cu Statele Unite şi cu alţi parteneri şi nu ar avea sens să ne arătăm cărţile acum.
Dezbaterea cu americanii este în curs de desfăşurare. Adjunctul ministrului mediului s-a întâlnit cu Carol Browner la începutul acestei lunii şi Martin Bursík, care este ministrul ceh al mediului, se va întâlni cu partenerii săi în Washington - cred că spre sfârşitul săptămânii sau la începutul lunii viitoare - aşa că există deja un dialog.
Da, desigur, trebuie să ajungem la un consens. Există criza economică; există acele obiective de mediu ambiţioase. Aveţi dreptate când spuneţi că putem găsi multe sinergii şi că nu trebuie să luptăm. Dacă aţi citit planurile de redresare economică europene, există multe programe care au o copertă verde sau au culoare verde. În acelaşi timp, ne stau înainte o mulţime de explicaţii publice. Condiţiile din statele membre ale UE nu sunt neapărat mereu aceleaşi, aşa că mă aştept la multă muncă publică şi diplomaţie publică în acest domeniu.
Subiect: Siguranţa rutieră
Conform priorităţilor Preşedinţiei cehe, numărul mare de persoane omorâte pe drumurile europene necesită întărirea efortului întregii Europe de a îmbunătăţi siguranţa rutieră.
Ce planuri are Preşedinţia pentru a aborda această problemă?
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului -După cum a evidenţiat şi onorabilul deputat, îmbunătăţirea siguranţei rutiere şi reducerea numărului mare de accidente fatale pe drumurile comunitare se numără printre priorităţile Preşedinţiei cehe pentru sectorul transporturilor. Acest lucru nu este surprinzător, deoarece suntem ţara poziţionată chiar în centrul continentului. Intensitatea traficului şi pericolele conexe reprezintă prioritatea noastră cea mai mare.
Împărtăşind aceleaşi preocupări ca şi dumneavoastră şi în vederea îmbunătăţirea situaţiei actuale pe termen scurt, Preşedinţia a intenţionat să ţină o dezbatere ministerială în cadrul reuniunii Consiliului din primăvara anului 2009 privind viitoarele evoluţii din domeniul siguranţei rutiere în contextul pregătirii unui nou plan de acţiune privind siguranţa rutieră. Cu toate acestea, având în vedere faptul că Comisia a transmis Preşedinţiei intenţiile sale de a amâna data adoptării acestui nou plan de acţiune, Preşedinţia cehă consideră această dezbatere prematură.
Un exemplu de acţiune concretă sub Preşedinţia noastră în domeniul siguranţei rutiere este o negociere finală între Consiliu şi Parlament privind o propunere de regulament privind cerinţele de omologare pentru siguranţa generală a autovehiculelor. După cum ştiţi, reprezentanţii Preşedinţiei şi ai Parlamentului au reuşit să ajungă la un acord în ceea ce priveşte această propunere şi Parlamentul european a adoptat regulamentul ieri. Regulamentul privind siguranţa generală cere dotarea obligatorie cu sisteme electronice de control al stabilităţii a tuturor vehiculelor, precum şi un sistem de frânare de urgenţă avansat şi un sistem de avertizare pentru părăsirea benzii pentru vehiculele de mare tonaj. Aceste noi tehnologii pot îmbunătăţi semnificativ siguranţa vehiculului şi este clar că siguranţa rutieră va beneficia de acestea atunci când vor fi introduse ca sisteme standard pe noile vehicule.
Acordul în primă lectură va permite introducerea obligatorie a sistemelor electronice de stabilitate la noile vehicule începând cu 2011, cu un an mai devreme decât s-a prevăzut în propunerea originală a Comisiei. Mai mult, Consiliul tocmai a început examinarea planului de acţiune al Comisiei pentru introducerea Sistemelor de Transport Inteligente (STI) în Europa şi a propunerilor asociate de directivă de stabilire a cadrului de introducere a Sistemelor de Transport Inteligente în domeniul transportului rutier şi pentru interfeţele cu alte moduri de transport. Ambele articole numără printre obiectivele lor îmbunătăţirea siguranţei rutiere prin aplicarea tehnologiilor informaţiei şi comunicării în sectorul transportului rutier.
Preşedinţia intenţionează să invite miniştrii să adopte concluziile Consiliului privind planul de acţiune în cadrul reuniunii Consiliului din martie 2009 şi o abordare generală sau un acord politic privind propunerea menţionată mai sus în cadrul reuniunii Consiliului din iunie 2009. Rolul STI în domeniul siguranţei rutiere va fi, de asemenea, discutat pe parcursul reuniunii informale a miniştrilor de transport care va avea loc la sfârşitul lunii aprilie în Litoměřice în ţara mea.
Sistemele de Transport Inteligente şi aplicaţiile precum apelul de urgenţă sau sistemele de hiper-vigilenţă a şoferului, alertele de viteză şi etilometrul "blocare de motor” ar putea contribui considerabil la întărirea siguranţei rutiere. Sistemele electronice de stabilitate şi serviciul eCall singure ar putea salva până la 6 500 de vieţi pe an în Europa dacă sunt introduse complet. Dată fiind importanţa pe care Preşedinţia o acordă siguranţei rutiere, aceasta va examina şi alte propuneri privind aceste probleme pe care Comisia le poate prezenta în scurt timp, cu condiţia ca timpul limitat disponibil până la sfârşitul lui iunie să o permită.
Seán Ó Neachtain
(GA) Există o altă întrebare din partea Irlandei, deşi de data aceasta este în propria noastră limbă. În opinia dumneavoastră, care sunt cele mai mari cauze ale numărului mare de victime rutiere? Intenţionează Preşedinţia cehă să dezvolte o nouă coordonare între standardele diferite aplicate în diferitele ţări europene legate de menţinerea în stare bună a vehiculelor? Pe lângă aceasta, credeţi că ar trebui să se utilizeze mai mult decât tehnologie pentru a reduce numărul de victime rutiere?
Silvia-Adriana Ţicău
Uniunea nu a făcut suficient pentru reducerea accidentelor rutiere. Siguranţa rutieră poate fi îmbunătăţită prin investiţii în infrastructură, prin îmbunătăţirea comportamentului participanţilor la trafic şi prin respectarea legislaţiei rutiere.
Comisia Europeană a venit cu o propunere de directivă privind urmărirea transfrontalieră a amenzilor date pentru încălcarea regulilor de circulaţie. Parlamentul European a votat. Care este stadiul şi care sunt perspectivele de aprobare a acestui dosar în Consiliul Uniunii Europene?
Jim Higgins
Mai întâi, aş dori să întreb Consiliul dacă acceptă că lucrurile de care avem nevoie sunt obiective specifice pentru fiecare stat membru legate de reducerea numărului de victime şi decese pe drumurile noastre.
În al doilea rând, ar accepta Consiliul faptul că avem nevoie de aplicarea unui sistem prin intermediul căruia, dacă se comite o infracţiune într-o jurisdicţie, infractorul să poată fi acuzat de către instanţele din acea jurisdicţie, chiar dacă infractorul s-a întors în ţara sa de baştină?
Şi nu în ultimul rând, salut informarea Consiliului legată de sistemul eCall, dar vreau să ştiu când va fi acesta obligatoriu în toate statele membre. Este vital din punctul de vedere al accidentelor şi în special pentru accidentele în care sunt implicate un singur vehicul.
Alexandr Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului -Mai întâi, înţeleg cât de importante sunt aceste probleme în timpul campaniei electorale, deoarece tuturor ne pasă de problema siguranţei rutiere. Cred că trebuie să fim conştienţi de un lucru, şi anume că guvernele şi Consiliul European, în special, nu pot fi trase la răspundere pentru fiecare viaţă de pe drumurile noastre. Este, de asemenea şi în primul rând, responsabilitatea conducătorilor auto.
Dar desigur că trebuie să ne concentrăm asupra acestei probleme şi, din nou, pentru noi aceasta se numără printre priorităţi, aşa că avem nevoie să avansăm în această discuţie. De aceea am selectat acest articol ca fiind unul cheie pe ordinea de zi a reuniunii informale a miniştrilor de transport de la sfârşitul lui aprilie şi desigur că voi comunica colegilor mei din guvern, ministrului nostru de transport, cât de importantă este această problemă şi pentru dumneavoastră.
Subiectul principal al acestei şedinţe informale este introducerea Sistemului de Transport Inteligent (STI) în UE. Siguranţa şi securitatea rutieră reprezintă, desigur, unul dintre cele şase domenii prioritare de acţiune care au fost identificate de Comisie în planul său de acţiune STI. Dorim să progresăm în această dezbatere.
Preşedinta -
Întrebările care, din lipsă de timp, nu au primit nici un răspuns vor primi răspunsuri scrise (consultaţi Anexa).
