Výsledky summitu G20 (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Rady a Komise k výsledkům summitu skupiny G20.
Olivier Chastel
úřadující předseda Rady. - (FR) Pane předsedající, vážení poslanci Evropského parlamentu, předsednictví Rady a Evropský parlament již měly příležitost diskutovat o summitu skupiny G20 dne 20. října 2010; v té době jsme byli v předvečer zasedání ministrů skupiny G20 a čekali, jak se jednání v Soulu budou vyvíjet.
Jako Evropané jsme na tato jednání byli dobře připraveni, a to jak na úrovni ministrů, tak na úrovni hlav států a vlád. Uvědomovali jsme si, že nedostatek soudržnosti mezi námi by velmi rychle vedl ke ztrátě důvěryhodnosti Evropské unie na mezinárodní scéně. Musím zmínit, že reakce ve světě na summit v Soulu byly smíšené. Podle mého bychom navzdory všemu měli i nadále zůstat optimisty, i když výsledky zůstaly za našimi očekáváními.
Před summitem v Soulu jsme byli přesvědčeni, že nejtěžším a nejdůležitějším testem bude udržení našeho tempa. Neměli bychom se mylně domnívat, že se již obejdeme bez globální spolupráce, protože už nejsme v tak kritické situaci jako před 18 měsíci, nebo dokonce před půl rokem. Jsme stále přesvědčeni, že političtí vůdci jsou zodpovědní za rozhodování. To je skutečná podstata politiky. Domnívám se však, že na nich leží další, ještě důležitější zodpovědnost: zajistit, aby rozhodnutí nezůstala pouze na papíře, ale vedla ke konkrétním výsledkům a byla zcela realizována.
Summit v Soulu ukázal, že opravdovou výzvou pro skupinu G20, a tedy pro nás všechny, je porozumět, jak bychom měli pokračovat a ještě zrychlit provádění. Musíme přeměnit dobré úmysly na praktické výsledky a to všechno je důležité ze dvou důvodů. Zaprvé samotná prohlášení trhy neuspokojí. Sledují vývoj během dalších dvou, deseti, třiceti dnů po summitu, když už veškerá média dávno přestala tématu věnovat pozornost. Je třeba porozumět stavu evropské ekonomiky jako celku; není pouhým výsledkem pokroku dosaženého během dvoudenního summitu. Pokroku, který jsme si vytyčili, můžeme dosáhnout pouze prostřednictvím každodenní dlouhodobé práce, což jako poslanci Evropského parlamentu víte lépe než kdokoliv jiný.
Druhý důvod je stejně důležitý jako ten první a týká se přímo vás všech. Domnívám se, že Evropský parlament i jednotlivé vnitrostátní parlamenty mohou vykonávat kontrolní úkoly, ale také mohou poskytovat politické podněty evropské a mezinárodní hospodářské agendě, přičemž mohou zajistit řádné provádění mezi jednotlivými summity a pomoci postupné přeměně skupiny G20 z pouhé série schůzek na proces.
Pokud jde o podstatu, příspěvek Evropské unie k silnému, trvajícímu a vyváženému růstu je nyní jasný a je založen na určitém počtu zásad: na plánech fiskální konsolidace zaměřených na udržitelný, diferencovaný růst; na strategii Evropa 2020 pro strukturální reformy potřebné zejména pro pokračující vytváření pracovních míst; na programech reforem finančního sektoru a trhů a konečně na posílení správy ekonomických záležitostí v Evropské unii. Doplnil bych, že Evropská unie má velký zájem na procesu vzájemného hodnocení v rámci skupiny G20. Jako Evropané jsme na to zvyklí a víme, jak užitečný tento proces může být. Je jasné, že všichni tomu budou muset věnovat úsilí a ukázat obnovenou vůli přispět k aktivitě pro růst.
Ještě jednou, v duchu svých dřívějších poznámek, bych chtěl říct, že boj proti protekcionismu nelze vyhrát naráz, ale pouze udržováním potřebné úrovně globální ostražitosti na každodenní bázi.
Jinak bych chtěl upozornit na vývoj ve třech důležitých oblastech v průběhu minulého měsíce. První je reforma Mezinárodního měnového fondu (MMF), protože Evropská unie jasně ukázala, že je ochotna převzít svůj díl odpovědnosti tak, aby nový MMF více odpovídal nové mezinárodní ekonomické realitě a aby rozvíjející se ekonomiky dostaly silnější hlas a mohly hrát důležitější roli. Souhlasili jsme s omezením našeho zastoupení ve výkonném výboru MMF a udělali jsme značné ústupky z hlediska podílu. Domnívám se, že jsme si ponechali to, co nám bylo nejbližší, a že mezinárodní komunitě jako celku to přineslo užitek.
Druhá oblast se týká Basilejské dohody (Basel III). Domnívám se, že s ohledem na požadavky na kapitál bank jdeme správným směrem a je samozřejmě nezbytné, aby všechny dotčené členské státy dostály svému závazku naplňovat Basilejskou dohodu. Je zřejmé, že otázka provádění zůstane součástí politické agendy Evropské unie i skupiny G20.
S přihlédnutím k událostem nedávných týdnů, pokud jde o takzvanou měnovou válku, se domnívám, že Evropská unie odvedla dobrou práci a hájila vyváženou pozici, což znamená, že směnné kurzy by měly odrážet hospodářskou podstatu a že nemusíme sáhnout ke konkurenční devalvaci.
Nakonec, po summitu v Soulu převzala Francie předsednictví skupiny G20, což podle mě představuje unikátní příležitost pro Evropany a Evropskou unii jako takovou. Bude velmi důležité, abychom koordinovali naší spolupráci a zajistili tak v průběhu následujícího roku - a s ohledem na summit skupiny G20 v Cannes v listopadu 2011 a období po něm -, aby G20 dostála očekáváním, která vytvořila.
Skutečnou výzvou, která před námi leží, je ukázat, že fórum založené s cílem vypořádat se s krizí je rovněž schopné přispívat a motivovat k dosažení střednědobých cílů, jakými jsou silnější, trvalejší a vyváženější globální růst; jasná a spravedlivá pravidla pro mezinárodní finanční trh; a mezinárodní organizace, které více odpovídají dnešní situaci ve světě a které mají větší schopnost pomáhat vnitrostátním vládám a evropským institucím vypořádat se s globalizací. Pane předsedající, jsem přesvědčen, že je na skupině G20, aby v následujících letech prokázala, že proces globalizace není pouze ekonomický, ale také, a to především, politický.
José Manuel Barroso
předseda Evropské komise. - Pane předsedající, před summitem v Soulu, který proběhl tento měsíc, panovaly obavy, že jakmile tlak krize, který přivedl země G20 dohromady, povolí, bude pro G20 nemožné naplnit svou úlohu primárního fóra pro globální hospodářskou koordinaci. Po skončení summitu v Soulu vás mohu ubezpečit, že tento negativní scénář se nepotvrdil. Sledovali jsme v rámci skupiny G20 přechod od krizového modu ke stabilnějšímu přístupu ke správě globálních záležitostí.
Přes obtížnost diskutovaných témat a skutečnost, že u některých dalších otázek, jako je zdanění finančního sektoru, nedošlo ke shodě, skupina G20 opět vyslala důležitou zprávu o globálním odhodlání; dosáhla skutečného a trvalého pokroku v řešení globálních ekonomických problémů. Jsem si vědom toho, že výsledky byly přijaty s určitou skepsí, protože na poslední chvíli nedošlo k velkolepému průlomu v jednání, který by byl perfektně načasován pro večerní zprávy. Skeptici však nechápou, že samotný proces G20 je skvělou zprávou; není to jako náš evropský proces, který je integrovanější a kde všichni okolo jednacího stolu sdílí společnou kulturu vyjednávání a kompromisu.
Vedle Evropské unie a některých jejích členských států jsou členy skupiny G20 tak rozdílné země jako Spojené státy a Čína, Rusko, Brazílie a Japonsko, Argentina, Saúdská Arábie, Korea a Jihoafrická republika. Samotná skutečnost, že jsou zapojeni do společného procesu řešení globální nerovnováhy a že se dohodnou například na finanční regulaci, by měla být uznána jako to, čím je: obrovským pokrokem, který by jednoduše nebyl před několika lety možný, a summit v Soulu byl dalším důležitým krokem v tomto procesu a zahájením nové agendy, nikoliv velkolepou jednorázovou událostí.
Ano, byl to úspěch, a domnívám se, že Evropská unie zastoupená mnou a předsedou Evropské rady může být spokojena se závěry summitu. Navíc jsme také významně přispěli na úrovni ministrů financí, kde Evropskou unii zastupoval Olli Rehn, komisař zodpovědný za tuto oblast. Celkem závěry odrážejí priority Evropské unie vytyčené před summitem v Soulu a Evropská unie by měla být hrdá na svůj podíl, kterým do tohoto procesu významně přispívá.
Dovolte mi, abych upozornil na některé z klíčových úspěchů: zaprvé a především chtěla Evropská unie, aby tento summit učinil pokrok v oblasti společné činnosti na podporu globálního růstu a vytváření pracovních míst a poskytl odpovědi na to, jak řešit globální nerovnováhy a měnové napětí. Všichni jsme si byli vědomi, že najít způsob řešení globální nerovnováhy, na kterém se společné shodneme, nebude vůbec jednoduché, ale skupina G20 si po dlouhém a těžkém vyjednávání zvolila kooperativní řešení, které zavádí mechanismus a harmonogram, jež povedou ke sjednocení našich ekonomik při řešení tohoto problému.
Partneři v rámci skupiny G20 se zavázali ke snižování nadměrné nerovnováhy a k zachování nerovnováhy na běžném účtu na udržitelné úrovni. Nepodceňujte význam tohoto závazku. Diskuse ve skupině G20 o způsobu řešení nerovnováhy ukázala, že Evropská unie je v této oblasti napřed. Výsledky našich vlastních analýz vnitřní nerovnováhy Evropské unie inspirovaly vůdce skupiny G20 jako nejlepší způsob, jak řešit globální nerovnováhu. Naše metoda, která využívá ukazatelů ke zpuštění hodnocení makroekonomické nerovnováhy a jejích původních příčin, je základním kamenem nového mechanismu skupiny G20. Ten bude ustaven do poloviny roku 2011 a první hodnocení proběhne před příštím summitem plánovaným na listopad 2011.
Zaměříme se nyní na co největší možné posílení tohoto mechanismu a zajištění jeho řádného uplatnění během francouzského předsednictví G20 v roce 2011. Závěry tedy byly důležité, ale souhlasím, že teď musíme sledovat, jak budou realizovány.
Druhý úspěch se týká měnových kurzů. Bez vyřešení měnového napětí se nám nepodaří dosáhnout úspěšného vyvážení růstu. I v této oblasti pomohla Evropská unie dosáhnout v rámci skupiny G20 shody na kooperativním řešení. Dohodli jsme se na posunu k systémům měnových kurzů více určovaných trhem, které budou odrážet základní ekonomické zásady. Dále jsme se dohodli, že upustíme od srovnávání hodnocení a že budeme ostražití vůči nadměrnému kolísání a nerovnoměrným pohybům měnových kurzů.
Toto odhodlání dává politický impuls francouzskému předsednictví G20, které se bude zabývat důkladnou reformou mezinárodního měnového systému. Jsem také rád, že summit skupiny G20 schválil historickou reformu Mezinárodního měnového fondu. Vskutku se nám podařilo předčít očekávání z Pittsburghu ohledně úpravy kvóty a zastoupení rozvíjejících se ekonomik. Díky otevřenému a kooperativnímu přístupu členských států Evropské unie, našim výrazným ústupkům a naší schopnosti sdílet odpovědnost získal MMF legitimitu, kterou potřebuje, aby se mohl pustit do řešení složitých problémů, které jsou před námi, zejména řešení nerovnováhy a měnového napětí. Rozvíjející se ekonomiky nyní musí prokázat, že na oplátku za větší zastoupení jsou ochotny nést větší odpovědnost za správu globálních ekonomických záležitostí.
Čtvrtým úspěchem dosaženým na summitu bylo udržení tempa reformy globální finanční regulace s jasným důrazem na její praktickou realizaci. Vítáme schválení reformy Basilejské dohody (Basel III) a skutečnost, že skupina G20 bude pokračovat v práci na systémově důležitých finančních institucích. G20 bude i nadále usilovat o finanční reformy v oblastech, jako jsou politické rámce obezřetnosti na makro úrovni, stínové bankovnictví, komoditní trhy s deriváty, integrita a efektivita trhu.
Evropská unie je v mnoha těchto otázkách napřed a naše interní práce bude přispívat do procesu G20. Nyní je důležité zajistit přísné a důsledné provádění všech těchto závazků v souladu s dohodnutým harmonogramem, a zajistit tak rovné globální podmínky. Dostalo se nám jasného ujištění ze strany Spojených států, že s námi sdílí odhodlání pro tuto věc. Summit v Soulu rovněž přinesl nový impuls k uzavření vyjednávacího kola z Dohá a zopakoval závazek skupiny G20 bojovat proti protekcionismu ve všech jeho podobách.
Úspěch, který mi dává pocit osobního uspokojení, se týká Konsensu o rozvoji pro společný růst ze Soulu, jenž spojuje rozvoj, obchod a investice a díky kterému se nám podařilo pevně zařadit téma rozvoje do agendy skupiny G20. Tento nový přístup orientovaný na růst doplní již existující aktivity zaměřené na dárce a systém Spojených národů. Posílí naše úsilí o dosažení rozvojových cílů tisíciletí a je zcela v souladu s nedávnými návrhy Komise obsaženými v její zelené knize o budoucnosti politiky rozvoje. Obsah zelené knihy je nyní otevřen pro konzultace a já se těším na podněty z tohoto Parlamentu.
Nakonec velmi vítám závazek skupiny G20 k protikorupčnímu akčnímu plánu, budoucí práci v otázkách týkajících se energií a nepolevující úsilí o dosažení vyrovnaného a úspěšného výsledku na jednáních o klimatu v Cancúnu.
předseda Evropské Komise(FR) Pane předsedající, vážení poslanci Evropského parlamentu, vzrůstající zájem ze strany zástupců firem a odborů je jasným důkazem, že proces G20 se etabloval jako hlavní fórum globální hospodářské koordinace. Sám jsem se také zúčastnil summitu skupiny G20 pro firmy, kde jsem zdůraznil význam jejich sociální odpovědnosti. Rovněž jsem přivítal delegace odborů z Evropy, Severní i Jižní Ameriky a Asie. Souhlasil jsem s delegacemi, které přivedla Konfederace evropských odborových svazů (EKOS), že hlavní prioritou musí být zaměstnanost, a zdůraznil jsem návrh Evropy, aby zaměstnanost a sociální dimenze byly zahrnuty v závěrech.
Od summitu v Soulu jsme naši pozornost začali zaměřovat na příští předsednictví G20 a summit v Cannes v listopadu 2011. Měli bychom co nejvíce využít této příležitosti, kdy jeden z našich členských států bude ve vedoucí pozici. Měli bychom bezodkladně zaujmout postoj a aktivním koordinovaným způsobem přispět k formování agendy skupiny G20.
Evropská komise je připravena plně podpořit všechny priority francouzského předsednictví. Jednou z nich je reforma Mezinárodního měnového fondu (MMF), pro kterou bude potřeba připravit řadu důsledných návrhů, a to zejména za účelem zvýšit stabilitu a omezit volatilitu směnných kurzů.
Další priorita se týká nestálosti cen surovin. Evropská komise provede během nadcházejících měsíců hodnocení hlavních trhů všech surovin.
Měli bychom se na francouzské předsednictví dívat jako na jedinečnou příležitost pro Evropu, aby ovlivnila globální agendu skupiny G20. Budeme-li i nadále v rámci G20 jednat společně, upevní si Evropa svoji pozici v centru globální ekonomické a finanční diskuse a bude hrát klíčovou roli při formování našich reakcí na globální výzvy.
Jean-Paul Gauzès
Pane předsedající, pokud jsou informace, které jsem dostal, správné, mám k dispozici jednu minutu.
Pane předsedo belgického předsednictví, pane předsedo Komise, dámy a pánové, nejdříve bych chtěl říct, pane ministře, že si velmi cením vašeho přehledného hodnocení nejnovějšího vývoje v rámci skupiny G20 a že můžete počítat s mojí podporou vašich návrhů pro budoucnost.
Domnívám se, že je třeba říct, že výsledky byly poměrně slabé, i když se podařilo schválit Basilejskou dohodu (Basel III) a reformu Mezinárodního měnového fondu. Můžeme jenom doufat, stejně jako předseda Evropské komise, že summit v Soulu připraví cestu k realizaci ambiciózních návrhů francouzského předsednictví, jež jsou odůvodněné okamžitou potřebou a pokračující obtížnou situací. Evropská unie bude muset být důsledná, aby si udržela váhu, která jí náleží.
Klíčové jsou konkrétní výsledky a já s vámi souhlasím, pane předsedo Evropské komise, když prohlašujete, že naši spoluobčané očekávají činy a nikoliv jen planá slova nebo prohlášení. Hospodářská a finanční globalizace od nás vyžaduje, abychom udělali skutečný pokrok v mezinárodní harmonizaci regulace. Trhy reagují daleko rychleji než politici. Evropa nesmí být naivní a musí zajistit, aby fungovala vzájemná reciprocita.
Udo Bullmann
Pane předsedající, dámy a pánové, ve svém projevu dnes ráno položila poslankyně Harmsová otázku, proč již summity nepřenášejí na veřejnost zápal pro věc a proč z diskusí na summitech nevyzařuje nová odvaha a jistota. Při poslechu vašeho projevu dnes ráno a teď před chvílí, pane Barroso, a také projevu pana Van Rompuye a Rady, mě napadlo, proč tomu tak je. O nějakém zápalu se nedá mluvit ani zde v tomto Parlamentu - však se okolo sebe podívejte. Být tady je samozřejmě důležité pro víc poslanců Evropského parlamentu. Ale proč tu nejsou? Je to špatně, že tady nejsou. Stejně však neuslyší nic nového. Mluvíte zde o věcech, které se už mnohokrát objevily v novinách, a neodpovídáte na velmi konkrétní otázky, které zde zazněly. Jaká je situace ohledně daně z finančních transakcí? Pan Schulz se na toto téma ptal mnohokrát. Kde je odpověď? Na programu summitu skupiny G20 není. Rád bych dostal vysvětlení.
Také bych se rád dozvěděl, proč Evropská rada i belgické předsednictví vyhlásily, že jsou pro, a proč potom Evropská rada na svých třech posledních summitech pouze doporučila provést studii proveditelnosti na globální úrovni, a nikoliv evropské. Proč ne? Copak Rada nevidí slepou uličku, do které tuto záležitost nasměrovala? Zeptám se vás ještě jednou, pane Barroso, kdy se pan Šemeta podřídí požadavku Evropského parlamentu ze začátku roku na realizaci studie proveditelnosti také pro Evropu? Pokud nám sdělíte svůj názor na toto téma, bude sněmovna zaplněná a bude vás skutečně poslouchat. Přestaňte se ale tomuto problému vyhýbat. Pokud jde o samotnou Evropu, mluvíme tu zhruba o 200 miliardách EUR za rok. Zeptejte se poslanců Evropského parlamentu, kteří jsou členy rozpočtového výboru, o jak směšně malé částky vedou spory s Radou. S trochou iniciativy bychom docílili pokroku. Musíme rolím vdechnout nový život, pak bude zase možné vzkřísit zápal pro věc. To od vás očekáváme.
Marielle De Sarnez
Pane předsedající, můžeme mít nekonečné množství summitů a jednání, ale pokud Evropa nepřijme společný aktivní přístup, nebude mít žádnou váhu a příští summit G20 se bude odehrávat ve znamení sporu mezi Čínou a Spojenými státy, ze kterého nevyhnutelně vyjdeme jako poražení. Přitom se nabízí mnoho různých témat.
Zatímco eurozóna se potýká se svými vlastními problémy, které vyžadují silné vnitřní reakce, mezinárodní měnový systém prochází velmi kritickým obdobím, které znásobuje naše problémy a vytváří pro Evropu konkurenci, která je jak destabilizující, tak i nespravedlivá. To zaprvé. Evropané by měli předložit skupině G20 plán na nový světový měnový pořádek, který bude založen na zúčtovací jednotce postavené na koši měn obsahujícím zejména dolar, euro a jüan.
Stejně tak budeme muset přezkoumat otázku finanční regulace. Závazky k boji proti daňovým rájům se v praxi nedodržují a činnost ratingových agentur se dosud nekontroluje. To je o to víc politováníhodné, protože existují další výzvy, jako je regulace komoditních trhů: s fosilními palivy, minerály a zemědělskou produkcí. V tomto ohledu vám dám návrh. Domnívám se, že v této oblasti by Evropané měli navrhnout zřízení světové organizace pro komodity.
Existuje zde reálné nebezpečí pro světové hospodářství kvůli nedostatkům uměle vyvolaným některými producentskými zeměmi, a zde mám na mysli Čínu. Navíc spekulace v oblasti zemědělských komodit je hluboce nemorální, neboť k nebezpečí globální změny klimatu přidává ještě hrozbu vypuknutí hladomoru v rozvojových zemích.
Ohledně všech těchto zásadních otázek, které jasně souvisí s globální rovnováhou, jsem přesvědčena o jedné věci, a to že francouzské předsednictví může přinést opravdový užitek pouze tehdy, bude-li od samého počátku zasazené v evropském rámci.
Patrick Le Hyaric
Pane předsedající, dámy a pánové, rozsah světové krize a sociální i ekologické imperativy volají po důrazné akci Evropské unie v rámci skupiny G20 na základě prohlášení o záměru o regulaci mezinárodních financí.
Zaprvé vyjednávání v rámci Světové obchodní organizace nesmí změnit svět v kapitalistickou džungli, ale musí v obchodním systému uplatnit sociální a ekologické standardy a také normy pro vytváření pracovních míst. Musí čelit hrozbě nezaměstnanosti, kterou je v současné době postiženo 250 milionů lidí na zemi, a to ukončením současných úsporných opatření.
Z opačného pohledu musí dojít k uzavření daňových rájů a vytvoření mechanismu pro zdanění kapitálových přesunů; musí být vytvořen mezinárodní fond pro stabilizaci cen komodit, počínaje cenami zemědělských komodit; musí dojít k opravě mezinárodního měnového systému, ve kterém bude hrát novou roli Mezinárodní měnový fond v oblastech zaměstnanosti a udržitelného lidského rozvoje a kde bude vytvořena nová univerzální světová měna, která zpochybní postavení dolaru.
Stejně tak musíme skoncovat se skandální praxí ratingových agentur, které rozhodují samy o sobě a pouze ve prospěch bank. Veřejnost musí mít ve všech těchto otázkách, které se jí týkají, možnost vyjádřit se.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, oznámení výsledků summitu skupiny G20 bylo nepochybně velmi důležité; avšak po důkladnějším přečtení vyvolávají v některých bodech důležité otázky.
Abych byl přesný, dvacet nejvyspělejších zemí vyslalo vážné varování každé zemi, která bude uplatňovat nekoordinovanou hospodářskou politiku a to všechno v době, kdy Spojené státy uplatňují svoji hospodářskou politiku s kvantitativním uvolňováním, členské státy Evropská unie se zase v současné době rozhodly pro přijetí úsporných programů a úplně jinou politiku uplatňuje Čína, která se rozhodla nadále udržovat svoji měnu podhodnocenou.
Snažím se tedy pochopit, jaký je smysl takového prohlášení a komu je přesně určeno? Nemůžu uvěřit tomu, že toto varování je adresováno zemím, které jsou pro globální ekonomiku pramálo důležité. Pokud však G20 směřovala prohlášení do svých vlastních řad, pak se skutečně musíme zamyslet nad tím, že zde existuje velmi vážný problém politického spiknutí v ekonomické situaci, kdy je nutná okamžitá reakce.
Charles Goerens
(FR) Pane předsedající, moje otázka byla původně určena panu Barrosovi, ale vzhledem k tomu, že není přítomen, chtěl bych ji položit belgickému předsednictví.
V současné době je možné praktikovat obchodní dumping, aniž by byla porušena antidumpingová pravidla Světové obchodní organizace. Je to skutečně tak, s měnou, která je chronicky podhodnocená, dosáhnete stejného výsledku. I kdybychom se otázkou konkurenční měnové devalvace začali, byť opatrně, zabývat, stále ještě je tu otázka, co je pro Evropskou unii přijatelné.
Belgickému předsednictví bych chtěl předložit tuto otázku: pokud se skupině G20 nepodaří skoncovat s monetárním chaosem, domníváte se, že vyjednávání v rámci Světové obchodní organizace by tím nebylo poznamenané?
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pane předsedající, podle mého názoru nedospěl summit skupiny G20 v listopadu k zásadním výsledkům. Pouze znovu potvrdil prominentní postavení Spojených států a snahu Číny zajistit si místo na mezinárodní scéně.
Jak všichni víme, globální hospodářská krize vypukla v roce 2007, kdy se investiční banky ve Spojeném království jedna po druhé začaly dostávat do problémů s likviditou. Jak jsme viděli - a jak ví celý svět -, vláda Spojených států byla nucena natisknout nové peníze, 700 miliard dolarů v první fázi a dalších 600 miliard dolarů v nedávné druhé fázi.
Oproti této reakci na měnové problémy ze strany Spojených států, Evropa obecně a eurozóna zvlášť zůstala věrná principu rozpočtové disciplíny a přísné kontroly měnové politiky, což ponechává prostor pro spekulativní hry trhů na úkor menších ekonomik v Evropě obecně a obzvlášť eurozóny.
Navrhuji zvážit otázku vydání nových peněz v Evropě, buď ve formě bankovek, nebo eurobondů.
Michel Dantin
(FR) Pane předsedající, naši spoluobčané mají vzhledem k nám očekávání, mají očekávání vzhledem k Evropě v otázce globální správy. Musíme být proaktivní a rozhodnou silou. Několik řečníků dnes ráno uvedlo svůj názor, že francouzské předsednictví skupiny G20 by mohlo představovat pro Evropu příležitost. Sdílím tento názor a jsem přesvědčen, že předsednictví samotné by mělo pravidelně informovat Evropský parlament o pokroku dosaženém v rámci skupiny G20. Pokud vím, francouzský prezident by byl ochoten přijet a promluvit k nám. Domnívám se, že byste ho měl pozvat.
Andris Piebalgs
člen Komise. - Pane předsedající, skupina G20 je rozhodně velmi specifickým uskupením, kde by všechna rozhodnutí měla být učiněna na základě konsensu. Jak ale předseda Komise a belgický úřadující předseda Rady zdůraznili, proces postupuje vpřed, a já se budu věnovat jedné z otázek, a sice zdanění finančního sektoru.
I když nenastal průlom, bylo odsouhlaseno nadále pod vedením francouzského předsednictví pokračovat v práci na inovativním financování. Evropská unie je připravena podpořit práci v rámci skupiny G20 na prozkoumání a vývoji daně z finančních transakcí na globální úrovni. Jak jsem již řekl, skupina G20 funguje na principu konsensu a mnozí partneři v rámci G20 v této fázi nesdílí náš pohled na věc, ale my budeme nadále pokračovat v naší snaze dosáhnout konsensu.
Mezitím musíme pracovat na dalších způsobech, jak zajistit spravedlivý příspěvek finančního sektoru prostřednictvím opatření, jako je daň z finančních činností. Dne 7. října 2010 nastínila Komise svůj názor na tuto otázku a bude usilovat o dosažení následujících cílů. Zaprvé musíme zajistit, aby finanční sektor spravedlivě přispíval do veřejných rozpočtů. To je obzvlášť důležité s ohledem na podporu, které se mu dostalo během krize. Zadruhé musíme zajistit, aby jakákoliv daň, kterou předložíme, nabídla skutečné výhody a aby významně zvýšila příjmy, aniž by narušila konkurenceschopnost Evropské unie. Zatřetí musíme zajistit, aby směs různých vnitrostátních pravidel zdanění finančního sektoru nevytvářela nové překážky jednotnému trhu.
Na tomto základě založila Komise svůj dvousměrný přístup ke zdanění finančního sektoru. Daň z finančních činností se jeví jako nejlepší způsob, jak se s touto problematikou vypořádat v rámci Evropské unie. Zdanění zisku a mezd ve finančním sektoru by mohlo zajistit jeho spravedlivé zdanění a zároveň také vygenerovat velmi potřebné příjmy. Daň z finančních činností by navíc byla méně náchylná vůči riziku ohrožujícímu konkurenceschopnost Evropské unie, které by způsobily jiné daňové nástroje, pokud by došlo k jejich jednostrannému zavedení.
Daň z finančních činností by měla být podporována na globální úrovni. Daň z mezinárodních transakcí uvalená na globalizovaný finanční sektor je nejlepším způsobem, jak financovat mezinárodní cíle, jako je rozvojová pomoc a změna klimatu. Při správném výběru daně a jejím správném zavedení bychom mohli získat důležitý nový zdroj příjmů při zachování naší konkurenceschopnosti.
Cílem Komise je pokračovat v práci na těchto variantách, aby mohla v roce 2011 předložit návrhy politik. Prvním krokem bude posouzení dopadu na zdanění finančního sektoru, které se bude týkat myšlenek, o kterých jsem mluvil. V tomto ohledu také vezmeme v úvahu analýzy členských států. Před zavedením jakéhokoliv návrhu bude důležité provést posouzení kumulativního vlivu nového nařízení, možných bankovních poplatků a daní na instituce finančního sektoru.
Za sebe bych chtěl zmínit velmi důležitou věc: skupina G20 zcela jasně do svého programu zařadila cíle rozvojové politiky. Jsem přesvědčen, že se jedná o dobré znamení toho, že proces G20 s patřičným odhodláním ze strany Evropské unie může přinést občanům výhody.
Olivier Chastel
Pane předsedající, komisaři, dámy a pánové, k uzavření této diskuse bych chtěl nejprve obecně zopakovat, že v předvečer zasedání skupiny G20 nám bylo jasné, že pro Evropskou unii bude důležité dosáhnout uspokojivého výsledku v mnoha otázkách a že bude zejména nutné zajistit, aby skupina G20 zůstala důvěryhodným a legitimním fórem schopným dosáhnout konkrétních výsledků, jak jsem o tom před chvíli mluvil, a poskytovat koordinovaný politický impuls ke globalizaci především proto, aby v tomto kontextu hlas Evropské unie zazněl. Aniž bych přehlížel problémy, na něž mnozí z vás poukazovali, domnívám se, že Evropská unie splnila svoje povinnosti a že práci evropských institucí a členských zemí Evropské unie, které se účastnily diskusí v rámci skupiny G20, můžeme hodnotit jako uspokojivou.
Summit v Soulu byl pátým summitem během dvou let, během nichž bylo předloženo mnoho kolektivních závazků. Mnoho z nich vedlo k pozitivním výsledkům, pokud jde o hospodářský růst a světovou finanční stabilitu, i když naše práce v této oblasti není zdaleka dokončena.
V rámci Evropské unie a v návaznosti na to, co nám právě sdělila Komise o poplatcích pro banky a dani z finančních transakcí, závěry z jednání Evropské rady z 29. října jasně stanoví, že práce na těchto dvou otázkách by měla pokračovat jak v rámci Evropské unie, tak na mezinárodní úrovni. V otázce poplatků existuje rostoucí shoda o jejich podstatě a charakteru. Naopak se stále nepodařilo dosáhnout shody na účelu použití příjmů, které z nich poplynou.
Mezitím členské státy zřizují vlastní vnitrostátní systémy, které se mezi sebou zásadně liší. V krátkodobém horizontu proto budeme muset zavést minimální úroveň koordinace a ve střednědobém horizontu se posunout k rámcovému usnesení, které bude ve větší míře harmonizovat krizová opatření, především na základě legislativních návrhů Komise. Na tomto základě dospělo říjnové jednání Evropské rady k závěru, že rozdílné systémy poplatků, které v současné době existují, by měly být koordinovány ve větší míře, a Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) byla pozvána na prosincové jednání Evropské rady, aby přednesla závěry.
Závěrem, pokud jde o daň z finančních transakcí, kterou před chvíli zmínila Komise, Evropská rada vyzvala Radu a následně ECOFIN, aby prozkoumaly různé možnosti, které v současné době máme pro prevenci daňových rájů a daňových úniků, a Rada ECOFIN pověřila svoji skupinu na vysoké úrovni pro oblast veřejných financí, aby se těmito složitými otázkami zabývala.
Předsedající
Rozprava je uzavřena.
Písemná prohlášení (článek 149)
Ioan Mircea Paşcu
písemně. - Naše mezinárodní hospodářská a finanční architektura - pocházející z konce druhé světové války - je v současnosti pod velkým tlakem. Mezinárodní systém procházející zásadními změnami a světová krize ji maximálně zatěžují a nutí ji přizpůsobit se nové situaci. Navíc v reakci na tyto výzvy vznikají nové instituce, jako je skupina G20. Jedná se však ve své podstatě o mezivládní organismus, jehož rozhodnutí, která se týkají nás všech, se musí realizovat na vnitrostátní úrovni. Z tohoto důvodu je nezbytné, aby jeho rozhodnutí brala v úvahu nejen zájmy jeho členů, ale nás všech.
Z tohoto pohledu je povzbudivé, že summit v Soulu zdůraznil spolupráci mezi členy, což zaručuje realizaci přijatých rozhodnutí, a že se zde objevila známka odhodlání provést zásadní strukturální změny a podpořit růst prostřednictvím vytváření pracovních míst, aniž by ztrácel ze zřetele potřeby rozvojového světa. Doufejme, že Evropská unie jako celek bude mít prospěch z rozhodnutí přijatých orgánem, v němž působí jen někteří její členové, a že z nich budou mít prospěch i ty členské státy, které nejsou členy eurozóny.
