Innovaatiounioni: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Judith A. Merkiesin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö innovaatiounionista: Euroopan mukauttaminen kriisin jälkeiseen maailmaan.
Judith A. Merkies
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olette innovoija, minä olen innovoija, me olemme innovoijia, voimme kaikki olla innovoijia. Millä tavoin voimme olla innovoijia? Voimme olla sitä tutkijoina, tiedemiehinä, politiikantekijöinä, kaupan työntekijöinä, kuluttajina ja kansalaisina. Kansalaiset ovat avain innovaatioihin - he tekevät tai romuttavat niitä. Mitä me politiikantekijät ja poliitikot voimme silti tehdä innovaatioiden vauhdittamiseksi? Innovaatiot ovat ainoa tie ulos rahoitus- ja talouskriisistä ja innovaatiot ovat ratkaisu meitä kaikkia koskeviin ongelmiin, kuten väestön ikääntymiseen, ilmastonmuutokseen ja raaka-aineiden niukkuuteen; innovaatioilla voidaan myös lopettaa välittömästi rahoitus- ja talouskriisi. Toivomme voivamme innovaatioiden ansiosta liittää yhteen kaikki nämä asiat, antaa taloudelle piristysruiske sekä samalla siirtyä kohti kestävää yhteiskuntaa. Tämä ei tapahdu tietenkään itsestään. Se edellyttää asennemuutosta, muutosta yhteiskunnan käsitteeseen ja siihen, kuinka meidän on ryhdyttävä toimeen politiikassa, liiketoiminnassa ja teollisuudessa.
Mihin erityisiin toimiin voimme sitten ryhtyä? On toimittava entistä kohdennetummin ja vähemmän hajanaisesti. Innovoinnissa ja politikoinnissa on luovuttava ahdasmielisestä ajattelusta. Mitä me haluamme saavuttaa? Innovoinnissa ei ole kyse pelkästään yhdestä rakennuksesta, ministeriöstä tai ohjelmasta. Innovaatioiden on oltava osa kaikkia politiikanaloja. Siten tarvitaan myös poliittista asennemuutosta. Tarvitsemme mieluusti kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Miksi meillä on jo niin monia ohjelmia? Nämä asiat on liitettävä toisiinsa mahdollisuuksien mukaan ja niitä on yksinkertaistettava, kerrankin. Tämä on meidän poliitikkojen tehtävä. Byrokratiaa on vähennettävä. Meillä poliitikoilla on jatkuva taipumus halutessamme saavuttaa jotakin lisätä uusia kerroksia, lisätä sääntelyä, ohjelmia ja rahoitusoptioita. "Lisääminen" ei kenties ole tässä tapauksessa ratkaisu, vaan ratkaisuna saattaisi olla yksinkertaisesti "vähemmän" tai "sen sijaan".
Rahoitusta koskevien hakemusten valvontaa on siten selkiytettävä ja - tämä on hyvin tärkeää - palveluja on tarjottava niille, jotka hakevat meiltä rahoitusta ja myynninedistämistä, ja hakijoille, uuden yrityksen perustajille, pk-yrittäjille sekä tarvittaessa alueille ja tutkimuslaitoksille on järjestettävä yhden asiointipisteen järjestelmä. Tämä tarkoittaa rahoitushakemusten pelkän käsittelyn ohella myös tarvittaessa sopivien yhteistyökumppaneiden tai -verkostojen kartoitusta.
Riskipääomaa tarvitaan rutkasti lisää, ja tämän takia seuraavalla rahoituskaudella on pyrittävä 5 miljardiin euroon yhden sijasta, koska siten pankit saavat edes hieman tukea, jota ne tarvitsevat lainojen myöntämiseksi pk-yrityksille. Tarvitsemme edullisen ja yksinkertaisen patentin ja toimivat säännöt teollis- ja tekijänoikeuksien turvaamiseksi. Tarvitsemme todellisia EU:n sisämarkkinoita, joilla innovaatiot pääsisivät nykyistä paremmin 500 miljoonaa kansalaista käsittäville markkinoille. Sisämarkkinat ovat nykyisin aivan liian hajanaiset. Innovaatioiden on tähän asti katsottu liittyvän lähinnä huipputeknologian tuotteisiin. Näin ei kuitenkaan välttämättä ole, sillä kyse voi olla myös sosiaalisista innovaatioista.
Euroopassa on taisteltu jo vuosikausia innovaatioita koskevaa aivovuotoa vastaan eli sitä vastaan, että luovia ihmisiä lähtee mieluummin Yhdysvaltoihin luullen, että siellä on helpompaa. Rehellisesti sanottuna näin joskus onkin. Henkilökohtaista vastuuta koskevat joustamattomat säännöt, rahoitustuen puute sekä korkeat kynnysarvot EU:n markkinoille pääsemiseksi ovat esteitä, joiden vuoksi innovointi ei ole toistaiseksi menestynyt hyvin Euroopassa. EU:n on rohjettava palkita - ei rangaista - rohkeudesta, yrittäjyydestä, uteliaisuudesta ja luovuudesta. Tarvitsemme eurooppalaisen version Steve Jobsista. Fuusioitukaamme siellä, missä olemme vahvoja; yhdistäkäämme Euroopassa tutkimuksen, Einsteinin ja Steve Jobsin henki.
Máire Geoghegan-Quinn
Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijää Judith A. Merkiesiä erinomaisesta mietinnöstä. Haluan kiittää teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) varjoesittelijöitä sekä lausuntonsa tuolle valiokunnalle antaneita seitsemän eri valiokunnan jäseniä. Heidän tukensa innovaatiounionin kaikille eri näkökohdille on elintärkeä tuon unionin onnistumiseksi.
Innovaatiot on nostettu keskeiseen asemaan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 -strategiassa. Käytän tilaisuuden hyväkseni kertoakseni konkreettisin esimerkein, mitä innovaatiounioni tarkoittaa eri ihmisille.
Rohkaisemme ja kannustamme parantamaan liike-elämän ja yliopistojen välistä yhteistyötä luomalla osaamisyhteenliittymiä, joilla kehitetään uusia opetus- ja koulutusohjelmia, joissa kiinnitetään huomiota innovointitaitojen puutteiden paikkaamiseen. Eurooppalaisten tutkijoiden hyväksi toimimme ylikansallisen yhteistyön piristämiseksi sekä tutkimuksen ja liikkuvuuden esteiden poistamiseksi Euroopan tutkimusalueen saattamiseksi päätökseen vuoteen 2014 mennessä. Kuten esittelijä Merkies asian ilmaisee, yhdistäkäämme toisiinsa Albert Einsteinin ja Steve Jobsin henki tutkijoiden pitämiseksi Euroopassa. Eurooppa on voitava nähdä houkuttelevana ja dynaamisena sekä vapaana turhasta byrokratiasta.
Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ja yrittäjien hyväksi innovaatiounioni pyrkii luomaan teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat edellytykset, standardit ja rahoitusmahdollisuudet, joilla edistetään nykyistä paljon enemmän innovointia. Esittelimme tehostetun yhteistyön puitteissa 13. huhtikuuta 2011 kaksi teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa lainsäädäntöehdotusta, joilla vähennetään patenttikustannuksia jopa 80 prosenttia. Koko EU:ssa voimassa oleva patentti on voimassa 25 jäsenvaltiossa, ja yrityksen perustamista tai rahoituksen saantia varten komissio varmistaa vuoteen 2012 mennessä, että missä tahansa jäsenvaltiossa perustetut riskipääomarahastot voivat toimia ja investoida vapaasti muualla EU:n alueella.
Innovaatiounioni tukee myös parhaita esimerkkejä julkisen sektorin innovaatioista, ja yksityinen ja julkinen sektori voivat vaihtaa keskenään kokemuksia parhaista käytännöistä.
Julkisten hankintojen osuus on 17 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta, joten niillä on valtava potentiaali innovaatiomarkkinoilla. Kehotammekin jäsenvaltioita ja alueita varaamaan määrärahoja innovaatiotuotteiden ja -palvelujen julkisiin hankintoihin.
Mikä on tavallisen veronmaksajan laita? Innovaatiounioni käyttää veronmaksajien rahaa parhaalla tavalla. Tämä tarkoittaa, että etusijalle asetetaan järkevä julkisen talouden vakauttaminen vakavista budjettirajoitteista huolimatta. Koulutukseen, tutkimukseen ja innovaatioihin sijoittamisella voidaan luoda kustannuksia enemmän vaurautta ja työpaikkoja, ja innovaatioihin sijoittaminen auttaa meitä tarttumaan yhteiskunnan suuriin haasteisiin.
Tästä pääsenkin kumppanuuksiin, joilla luodaan puitteet välineiden ja resurssien sovittamiseksi yhteen kaikkien avaintekijöiden kanssa. Kumppanuuksien on määrä kattaa koko innovointiketju niin, että tuetaan tutkimuksen ja kehittämisen huippuosaamista sen varmistamiseksi, että meillä on puitteet tutkimuksen ja kehityksen tulosten pääsemiseksi markkinoille. Olemme iloisia siitä, että parlamentti antoi 11. marraskuuta 2010 niin voimakkaan tuen innovaatiokumppanuuksien käsitteelle. Parlamentin puhemiestä on pyydetty nimeämään neljä jäsentä johtokuntaan, ja odotamme nimityksiä malttamattomina.
Lopuksi mainitsen vielä tärkeänä asiana, että jäsen Merkies mainitsi sosiaalisen innovoinnin, josta on keskusteltu teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa. Komissio on luvannut käynnistää EU:n sosiaalisen innovoinnin pilottihankkeen, jolla tarjotaan asiantuntemusta ja virtuaaliverkkokeskus yrittäjille sekä julkista ja kolmatta sektoria varten.
Lopetan tähän, sillä tänään minusta on tärkeää kuulla, mitä parlamentin jäsenillä on sanottavanaan, jotta voimme mietintöä koskevan keskustelun jälkeen vastata heidän kommentteihinsa.
Inese Vaidere
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, rahoituskriisi on paljastanut erityisesti innovaatioiden tarpeen Euroopan unionin taloudessa, ja siten innovaatiounionia koskevat komission ehdotukset ovat erityisen kannatettavia. Onnistunut innovaatiopolitiikka rakentuu kolmen pilarin varaan: poliittiseen tukeen, rahoitukseen ja asianmukaiseen lainsäädäntöön. Kuten korostamme kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnossa, innovaatiounionin kauaskantoisena tavoitteena on oltava teknologiaan, tietoon ja koulutuksen kehittämiseen perustuva pitkäaikainen kehitys ja kilpailukyky. Pyrkiessämme siihen, että bruttokansantuotteesta osoitetaan 3 prosenttia tutkimuksen ja kehittämisen investointeihin, meidän on tehtävä rakenteelliset uudistukset varmistaaksemme varojen tehokkaan käytön ja saannin pienille ja keskisuurille yrityksille. On tärkeää, että yrittäjät ymmärtävät, mistä innovaatioissa on kyse. Innovaatiot käsittävät huipputeknologian ja keksintöjen lisäksi myös sosiaaliset innovaatiot, liike-elämän innovaatiot, johdon ja markkinoinnin innovaatiot ja muut, jotka vaativat yhä tehokkaampaa tiedon soveltamista sekä entistä tiiviimpää yliopistojen ja tutkimuskeskusten välistä yhteistyötä. On tärkeää tunnistaa tutkimuksen vahvuudet sekä välttää samalla liiallista priorisointia, jolloin kaikki tutkivat yhtä ja samaa asiaa. Eurooppalaiset patentit maksavat nykyisin 15 kertaa enemmän kuin Yhdysvaltain patentit, mistä syystä meidän on syytä kehittää eurooppalaista patenttia entistä ripeämmin ja alentaa sen kustannuksia. Monissa uusissa jäsenvaltioissa tehdään hyödyllisiä keksintöjä, mutta tutkijat joutuvat rahoituksen puutteen vuoksi myymään keksinnöt muihin maihin ja yrityksiin muutamilla tuhansilla, vaikka niiden arvo on mitattavissa miljoonissa. Julkisilla varoilla kehitettyjen patenttien osalta on tärkeää, että yliopistot ja yksityishenkilöt voivat jakaa patenteilla luotuja teollis- ja tekijänoikeuksia. Euroopan unionin on vahvistettava teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua teknologiamme ja taitotietomme suojelemiseksi piratismilta ja väärennöksiltä; tähän on pyrittävä etenkin kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten avulla. Hallitusten on puolestaan laadittava ohjelmia innovoinnin kehittämiseksi. Emme ehkä kykene ohittamaan Kiinaa tai Intiaa tutkimusten määrässä, mutta voimme ehdottomasti tarjota laatua ja parempia edellytyksiä ideoiden toteuttamiseen. Kiitoksia.
Sari Essayah
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (FI) Arvoisa puhemies, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa olemme linjanneet innovaatioiden olevan talouden ja työllisyyden kehittymisen kannalta aivan ratkaisevan tärkeitä nyt, kun Eurooppa etsii tietä ulos talouskriisistä.
T&k-investoinneilla on taipumus supistua talouskriisin aikana, vaikka on osoitettu, että ne yritykset ja jäsenvaltiot, jotka investoivat eniten näinä aikoina, saavat suurimman suhteellisen edun markkinoilla ja toipuvat myös nopeimmin lamasta. Siksi jäsenvaltioille on äärimmäisen tärkeää täyttää EU:n 2020 -strategian tavoite ja suunnata bruttokansantuotteestaan vähintään kolme prosenttia t&k-panostuksiin.
Työllisyysvaliokunta korostaa, että innovointipolitiikkaa olisi tarkasteltava laajasti, ei ainoastaan teknisenä innovointina, vaan myös aikaisempaa enemmän sosiaalisena ja palveluihin liittyvänä innovointina, joka auttaa ratkaisemaan yhteiskunnallisia haasteita, muun muassa ikääntymisen ja terveydenhoidon haasteita, samoin ympäristön, ilmaston ja energiatehokkuuden muutoksia. Tästä hyvänä esimerkkinä käy eurooppalaisen innovointikumppanuuden pilottihanke, joka koskee aktiivista ja tervettä ikääntymistä.
Tieto- ja viestintätekniikka on tärkeää kaikessa innovointitoiminnassa. Tieto- ja viestintäteknisten taitojen omaksuminen edellyttää koulutuksen laadun parantamista ja elinikäisen oppimisen tukemista, samoin työelämässä jo olevien mahdollisuutta jatkuvasti päivittää omaa osaamistaan.
Suurin osa innovoinnin mahdollistavista aloitteista on peräisin yritysmaailmasta, minkä vuoksi tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa. Toisaalta yliopistoissa tehtyjä tutkimustuloksia hyödynnetään EU:ssa kaupallisesti vähän tai liian hitaasti. Siksi tarvitsemme yritys- ja yliopistomaailman linkittäviä yrityshautomoita, joiden tehtävänä on edistää tutkimustulosten kaupallista hyödyntämistä.
Työllisyysvaliokunta pitää aivan keskeisenä eurooppalaisen tutkimusalueen luomista, jolla olisi poistettava tutkijoiden liikkuvuuden esteet ja luotava edistyksellinen eurooppalainen tutkimusinfrastruktuuri ja siten estettävä aivovuotoa Euroopasta muualle. Pikemminkin Euroopan tulisi olla alue, joka houkuttelee tutkijoita muualta Eurooppaan.
João Ferreira
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, mahdollisuus antaa voimakas piristysruiske nykyisin niin välttämättömälle taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle on itse asiassa oleellinen osa innovointia. Voimme mennä jopa pidemmälle ja sanoa, että innovointi on välttämätön väline, jolla voidaan auttaa löytämään ratkaisuja moniin ihmiskuntaa tällä hetkellä koetteleviin ongelmiin ja haasteisiin.
Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunnon valmistelijana pyrin pitämään yllä tätä ajatusta kiinnittämällä huomiota seuraavilla aloilla esiintyviin suurimpiin haasteisiimme, vain muutaman esimerkin mainitakseni: luonnonvarojen niukkuus ja niiden tehokas käyttö, jätteiden hyötykäyttö ja kierrätys, elintarvikkeiden laatu ja turvallisuus, demografiset muutokset, uudet kulkutaudit sekä luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen.
Halusin tuoda esille, että innovaatiokriteereinä olisi oltava ennen kaikkea yleisen edun turvaaminen, ihmisten elämänlaadun parantaminen, sosiaalisen hyvinvoinnin edistäminen sekä ympäristönsuojelu ja luonnon tasapainon säilyttäminen; Innovaatioiden on oltava keskeinen osa julkista politiikkaa seuraavilla aloilla: ympäristö, vesi, energia, liikenne, tietoliikenne, terveys ja koulutus.
Panin merkille Euroopan innovaatiopaneelin vuonna 2009 tekemät päätelmät, joiden mukaan talous- ja rahoituskriisillä on ollut suhteeton vaikutus eri maissa ja alueilla, mikä vaarantaa lähentymistavoitteen toteutumisen. Jäsenvaltioille nykyisin asetetut budjettivaatimukset voivat johtaa tieteeseen, teknologiaan ja innovaatioihin kohdistuvien investointien vähenemiseen erityisesti kaikkein haavoittuvimmissa maissa. Aiotun innovaatiounionin sijasta tuloksena saattaisi olla todellinen "innovaatiokuilu" innovatiivisimpien ja vähemmän innovatiivisten maiden ja alueiden välillä.
Valiokunnassa hyväksytyt tarkistukset valitettavasti vesittivät ensimmäisen esittämäni lausuntoluonnoksen. Yleisen edun, kehityksen, koheesion, edistyksen ja sosiaalisen hyvinvoinnin sijasta (jotka olivat esillä ja joiden pitäisi olla esillä) vallitsevat nyt niin sanotut liiketoiminnan mahdollisuudet, kilpailu sekä innovoinnin valjastaminen liike-elämän tarkoituksiin.
Tämä on vallitseva visio myös komission tiedonannossa, mutta se ei ole meidän visiomme. Se ei ole tarvitsemamme visio tulevaisuudesta.
Kyriacos Triantaphyllides
Arvoisa puhemies, sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan lausunnon tärkein kysymys on innovaatiounionin perustaminen niin, että parannetaan työpaikkojen luontiin perustuvaa sosiaalista profiilia. On otettava käyttöön sekä yksityiselle että julkiselle sektorille kohdennettuja innovatiivisia tuotteita ja palveluja, jotta helpotetaan hallinnollisten menettelyjen täytäntöönpanoa, vahvistetaan julkista hallintoa sekä vähennetään julkisen sektorin byrokratiaa ja joustamattomuutta. Innovatiivisten ratkaisujen soveltaminen liittyy läheisesti myös esikaupallisiin hankintoihin, joilla ratkaistaan kysymyksiä, joita markkinat eivät voi kattaa tai jos ehdotetut ratkaisut ovat epätaloudellisia.
Yksityisellä sektorilla meidän on kannustettava niitä pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä mikroyrityksiä, joilla on erityisen suuria vaikeuksia markkinoihin sopeutumisessa, yhtäältä lisäämään innovatiivisten tuotteiden hyödyntämistä ja toisaalta luomaan innovatiivisia ratkaisuja. Erityisesti on syytä mainita alueilla ja maaseudulla sijaitsevat mikroyritykset, jotka rahoituksen puutteen vuoksi kamppailevat pysyäkseen pystyssä ja joita varten meidän on löydettävä keinoja kannustaa innovatiivisten ratkaisujen hyödyntämiseen, jolloin parannetaan näiden yritysten elinkelpoisuutta. Toisaalta on edistettävä ympäristöalan innovatiivisia ohjelmia, joilla korjataan puutteet ponnisteluissa käsitellä ilmastonmuutosta ja edistää ympäristöystävällisiä ratkaisuja.
Innovoinnin vahvistamisen ohella on tarkasteltava tapaa, jolla Euroopan unionin kansalaiset voivat hyötyä innovoinnista suoraan. Innovatiivisten ratkaisujen on tarkoitus alentaa yritysten kustannuksia ja tarjota siten kuluttajille entistä halvempia ja parempia tuotteita.
Danuta Maria Hübner
Arvoisa puhemies, sanoisin komission jäsenelle, että innovoinnista on viime aikoina tullut symboli poliittiselle välineelle, joka tarjoaa ratkaisun kaikille ongelmillemme. Tämä tietää sitä, että odotukset ovat valtavat ja että meidän on vastattava niihin.
Ideoiden onnistuneen toteuttamisen kannalta hallinnolla on luonnollisesti suuri merkitys, ja innovoinnin hallintokehyksen on perustuttava nykyisin käytännönläheisyyteen, sitä on toteutettava ensisijaisena asiana ja sen on myös tuettava toimintapoliittista sisältöä.
Olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että Euroopan on innovoitava tai muuten se häviää kilpailijoilleen. Euroopan innovointiketjun jokaista lenkkiä on vahvistettava, ja innovaatiopolitiikkaa on suunnattava kohti haasteita. Tätä innovaatiounioni käsittääkseni tarjoaa.
Tällä hetkellä on vaarana, että sekä yritykset että valtiot vähentävät panostuksiaan innovaatioihin. Tämä on talouskriisin ja kansallisten budjettileikkausten looginen seuraus. EU:n poliittisten vastausten ja EU:n budjettivälineiden on mentävä ehdottomasti tämän logiikan suuntaan.
Innovointi Euroopassa ei ole vain käsite, joka voidaan rajoittaa tiettyihin innovointikeskuksiin. Käsitettä on sovellettava koko Euroopan alueella. Eurooppa on yksinkertaisesti liian pieni, jotta sillä olisi varaa innovaatiovajeeseen millään alueella.
Tutkimus ja innovointi eivät ole tietenkään sama asia, tästä olemme täysin samaa mieltä kanssanne. Innovaatioiden hallinnolla olisi siten tehtävä enemmän kuin vain tukea tutkimus- ja kehityspolitiikkaa. Innovaatiojohtoisen kasvun edistämisessä ei ole kyse huippuosaamisen lisäämisestä tutkimuksen ja kehityksen infrastruktuurin osalta. Kyse on ennen kaikkea lahjakkuuksien liikkeelle saamisesta ja uusien ideoiden levittämisestä, koska tämä on niin tärkeää.
Innovaatioiden hallinnossa on perustettava uusia kumppanuuksia, jotka mahdollistavat tehokkaat innovaatiojärjestelmät, jotka puolestaan panevat liikkeelle älyllistä kapasiteettia ja yrittäjävalmiuksia ja paljastavat myös "nukkuvat innovaattorit" (joita meillä Euroopassa on paljon) liikeympäristössä, joka johtaa innovaatioihin etenkin pk-yrityksissä kattaen kaikki talouden osa-alueet.
Haluaisin sanoa lopuksi, ettei meillä ole vielä täysimittaista eurooppalaista innovointimallia, mutta on selvää, että mallin on perustuttava hyvin järjestettyihin, konkreettisiin, lujiin ja yhteisiin julkisiin tai yksityisiin ponnisteluihin. Uskon, että innovaatiounioni vie meidät täyttä vauhtia kohti tuota mallia.
Amalia Sartori
Arvoisa puhemies, esittelijän Merkiesin, jota kiitän hänen työstään, mietintö on parlamentin ensimmäinen tärkeä panos innovaatiounionialoitetta koskevalle komission esitykselle.
Suuret maat ympäri maailman ovat viime vuosina ajaneet itsepintaisesti tavoitetta keskittää kilpailupolitiikkaansa tietyille avainaloille, jotka ovat synnyttäneet innovaatioihin suuntautuvaa kasvua ja kehitystä. Huipputeknologian ala on tästä hyvä esimerkki.
Myös Euroopassa tunnustetaan tarve ajaa talouden ja teollisuuden kasvuun tähtääviä hankkeita kohdistamalla resurssit ja investoinnit innovatiiviseen politiikkaan niin, ettei luovuta viime vuosikymmeninä kuljetusta tiestä, jolla Eurooppa on ollut johtoasemassa taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä. Mietinnön johtolinjaus osoittaa poikkitieteellisen lähestymistavan tarpeellisuuden, jolloin edistetään innovaatioita kaikilla liiketoiminnan, talouden ja yhteiskunnan osa-alueilla yleisesti.
Pienet ja keskisuuret yritykset, jotka ovat Euroopan taloudellisen toimintakyvyn tukipilari myös vaikeissa kriisitilanteissa, ovat paikkoja, joissa innovointia tapahtuu päivittäin. Nämä voimavarat olisi nyt tunnustettava, niistä olisi palkittava ja ne olisi valjastettava koko Euroopan kasvun ja kehityksen hyväksi. Lisäksi on käynyt selväksi, että innovointi ja tutkimus ovat kolikon kaksi puolta. Innovaatiot voivat juontua tutkimuksesta, mutta innovointia voi olla myös laaja-alainen kyky parantaa asioita kaikilla arkielämän osa-alueilla. Tässä onnistuminen on haaste Euroopalle. Emme kenties onnistu perustamaan Silicon Valleyta hetkessä, mutta voimme kenties perustaa Stanfordin yliopiston.
Teresa Riera Madurell
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan onnitella esittelijäämme Merkiesiä hänen erinomaisesta työstään, sillä hän on purkanut mietinnön sisältöä ja keskittynyt ryhmällemme tärkeisiin aiheisiin, joita ovat muun muassa sosiaaliset innovaatiot (jotka ymmärretään työntekijöiden ja kansalaisten innovointina), innovatiivisia ja vihreitä tuotteita ja palveluja koskevien julkisten hankintojen aikaansaamat kannustimet sekä tarve parantaa pk-yritysten rahoituksen saantia. Nyt voinkin keskittyä mietinnön erityiseen näkökohtaan ja kommentoida sitä: tarvetta kehittää indikaattoreita.
Hyvät kollegat, jos ymmärrämme innovaatioiksi ainoastaan taloudellisen toiminnan lisääntymisen ansiosta syntyvät uudet tuotteet, prosessit ja palvelut, on elintärkeää, että hankimme välineitä, joilla voimme mitata innovaatiokapasiteettiamme juuri taloudelliselta kannalta, ja että teemme niin tiettyjen parametrien pohjalta; näitä voivat olla yksityiset investoinnit ja T&K, työllisyys tai innovatiivisten yritysten lukumäärä. Meidän on laadittava indikaattoreita, jotka kertovat innovaatiokapasiteetista, jolla luodaan kasvua ja työllisyyttä sekä nostetaan bruttokansantuotetta, ja joilla taloutemme tehokkuutta voidaan verrata kilpailijamaidemme talouksien tehokkuuteen.
Haluaisin sanoa lopuksi muutaman sanan sen valtuuskunnan jäsenenä, joka vastusti yhtenäistä yhteisön patenttisuojaa koskevan tehostetun yhteistyön käynnistämistä; haluan sanoa, että vastustimme sitä siksi, että meidän mielestämme tehostetun yhteistyön väline saattaa heikentää suoraan sisämarkkinoita, alueellista koheesiota sekä kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten oikeutta maksimaaliseen oikeusvarmuuteen.
Vladko Todorov Panayotov
ALDE-ryhmän puolesta. - (BG) Arvoisa puhemies, Eurooppaa uhkaa nyt suhteellisen uusi mutta hyvin vakava vaara jäädä jälkeen tai jopa pudota globaalissa tieteen ja teknologian kilpailukyvyssä. Sellainen kehitys saattaisi elintasomme, talouskehityksemme ja sosiaalisen asemamme vakavan paineen alle. Yksinkertaistetusti sanottuna Euroopasta uhkaa tulla keskinkertainen toimija globaalilla tieteellisellä ja taloudellisella näyttämöllä. Eurooppaa tarvitsee nyt kipeästi innovaatioita.
Onnittelen esittelijää Merkiesiä hänen hienosta mietinnöstään. Olen iloinen myös komission jäsen Máire Geoghegan-Quinnin erinomaisista ideoista. Näin takaamme menestyksen, koska innovaatiounioni on ensisijaisesti Euroopan unionin talouskehitystä koskeva strategia. Onnistuaksemme tässä tarvitaan seuraavaa: Ensinnäkin on parannettava luoton ja rahoitustuen saantia; tarvitsemme lisää investointeja tieteelliseen tutkimukseen ja kehitykseen; tarvitsemme myös selkeät säännöt, jotka tarjoavat pitkäaikaisia näkymiä innovoinnissa; on yksinkertaistettava EU:n ja jäsenvaltioiden tukiohjelmiin pääsyä koskevia menettelyjä; tarvitsemme edullisia ja yksinkertaisia eurooppalaisia patentteja.
Evžen Tošenovský
Arvoisa puhemies, keskustelemme innovaatiostrategiasta täysistunnossa nyt toista kertaa. Keskustellessamme Euroopan maiden asemasta maailmanmarkkinoilla meillä on un usein tapana huomauttaa tärkeydestä tehostaa Euroopan talouksien kilpailukykyä. EU:n asemaan maailmanmarkkinoilla vaikuttavat tulevaisuudessa suuresti innovaatioiden onnistuminen ja innovaatiosyklien nopeus. Euroopan valtioiden toiminta tutkimushankkeissa on selvästi hyvin korkeatasoista. Pitkällä aikavälillä ongelmana on kuitenkin se, että tätä osaamista sovelletaan käytännössä hitaasti mutkikkaan byrokratian takia.
Tieteen ja tutkimuksen rahasto on EU:n suurimpia rahastoja. Sen vuoksi meidän on pyrittävä keventämään tutkimustulosten välittämiseen liittyvää byrokratiaa mahdollisimman paljon ja tukemaan siten maksimaalisesti innovointia, mikä puolestaan parantaa EU:n kilpailukykyä. On pohdittava, kuinka tutkimushankkeiden tuloksia voidaan hyödyntää kaupallisesti innovaatiotoiminnan puitteissa. Eurooppalaisen tutkimuksen kaupallista hyödyntämistä vaikeuttamalla innovaatiosykliä on vaikea nopeuttaa.
Philippe Lamberts
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tutkimus- ja innovaatiopolitiikka on yksi Euroopan unionin politiikanalojen kolmesta keskeisestä pilarista. Sanoisin jopa, että tutkimus- ja innovaatiopolitiikka on entistäkin strategisempi väline, joka on ehdottoman tärkeä tulevaisuutemme kannalta. Miksi? Siksi, että olemme onnekkaita voidessamme elää sivilisaation muutoksen kynnyksellä, tai sitten se on haaste.
Tätä on syytä pohtia. On varmistettava ihmisarvoisen elämän mahdollisuudet kaikille, ei pelkästään tässä ja nyt vaan myös muualla ja tuleville sukupolville. Jo tämä yksistään on valtava haaste. Kaiken kukkuraksi ensimmäistä kertaa ihmiskunnan historiassa tämä on tehtävä kuitenkin maapallon fyysisten rajojen puitteissa. Tämä muuttaa luonnollisesti radikaalisti tilannetta.
Me uskomme, että Eurooppa voi toimia maailmanlaajuisena johtajana tässä perusteellisessa muutosprosessissa, joka koskee paitsi infrastruktuuriamme ja organisaatioitamme myös ja ennen kaikkea tuotanto-, kulutus- ja elintapojamme. Me puolestamme voimme parhaiten varmistaa Euroopan unionin kilpailukyvyn olemalla yksi noista johtajista. Saankin nyt tilaisuuden sanoa, ettei kilpailukyky ole tavoite sinänsä. Tavoitteemme on saavuttaa asema, jossa voimme voittaa haasteet, jotka - älkäämme unohtako tätä - uhkaavat maapallon ihmiskuntaa. Jos olemme yksi parhaista, kilpailukykymme voidaan kuitenkin varmistaa.
Täällä on sanottu monia asioita, joista olemme samaa mieltä. Haluan vain nostaa esille kaksi asiaa.
Ensinnäkin meidän on maksimoitava jokaisen kulutetun euron vaikutus. Tämä edellyttää entistä parempaa yhteensovittamista unionin eri politiikanalojen välillä sekä Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa toteutettujen toimien välillä. Tämä tarkoittaa, että meidän on luovuttava logiikasta, jossa yleissääntönä ovat tuet ja vapautukset, lainaaminen ja riskinjako, ja otettava tilalle logiikka, jossa pyritään käynnistämään yksityisiä investointeja julkisin varoin. Paras tapa tehdä tämä ei ole aina antaa rahaa, jota ei makseta takaisin.
Meillä on oltava myös uskallusta päättää joitakin kalliita ja turhia hankkeita, kuten ITER-hanke, joka vie leijonanosan EU:n tutkimusvaroista - 7 miljardia euroa 60 miljardista eurosta, voitteko kuvitella! Tästä on tultava loppu.
Niki Tzavela
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää Merkiesiä kaikista hänen ponnisteluistaan ja koordinoinnistaan sinä aikana, jolloin tästä mietinnöstä neuvoteltiin poliittisissa ryhmissä. Mielestäni hän on tehnyt erittäin hyvää työtä. Haluan esittää kolme näkökohtaa.
Olen iloinen huomatessani, että esittelijä on sisällyttänyt mietintöön laajakaistan roolin. Digitaalinen maailma sekä tieto- ja viestintätekniikat ovat innovoinnin moottoreita, ja nopean laajakaistan saatavuuden on oltava oleellinen edellytys kaikissa Euroopan innovaatiokumppanuuksissa.
Toiseksi meidän olisi ennen kahdeksatta puiteohjelmaa vahvistettava edelleen EU-rahoitteisten tutkimus- ja innovaatiohankkeiden tulosten seurantaa ja jälkiarviointia. Voimme siten todeta, että Judith A. Merkies on aivan perustellusti sisällyttänyt mietintöön kohdan, jossa komissiota vaaditaan kehittämään yhdennetty indikaattorijärjestelmä, joka mahdollistaa sen, että EU:n innovointipolitiikkojen ja -ohjelmien edistymistä ja mitattavissa olevaa vaikutusta voidaan seurata ja arvioida aiempaa paremmin.
Lopuksi kerron vielä, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Herman Van Rompuy totesi muutama päivä sitten, että eurooppalaiset eivät ole innovatiivisia, koska he ovat masentuneita. Tämä on itse asiassa innovatiivinen olettamus, mutta kyse on minusta luonteesta. Meidän on edistettävä oppimisen kulttuuria, uteliaisuutta ja riskinottoa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, meillä on edessämme valtavia yhteiskunnallisia haasteita: talouskriisi, väestön ikääntyminen, resurssipula sekä tarve säilyttää kansainvälinen kilpailukykymme.
Tästä syystä on entistäkin tärkeämpää tukea innovaatioita, joilla voidaan torjua näitä ongelmia tarjoamalla luovia ideoita ja ratkaisuja. Kyse ei ole vain teknisten innovaatioiden vaan myös sosiopoliittisten innovaatioiden käyttöönotosta. Esimerkiksi väestön ikääntymisongelman ratkaisemisessa tarvitsemme yhtäältä niin sanottuja klassisia innovaatioita, kuten uusia lääkkeitä, ja toisaalta olisi kiinnitettävä huomiota innovatiivisiin yhteiskunta-, eläke- ja terveydenhuoltomalleihin. Meidän on luotava nyt ympäristöä, jossa edistetään huomisen innovaatioita, mukaan lukien investoinnit tutkimukseen ja kehittämiseen, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu etenkin patenttilainsäädännön avulla sekä luovien taitojen edistäminen jo kouluissa.
Lopuksi haluan mainita resurssien käyttöön liittyvän erityisen ongelman. Innovaatioilla olisi viime kädessä voitava varmistaa, että tuotteet kestäisivät entistä pidempään. Tästä hyötyisivät sekä kuluttajat että ympäristö. Valitettavasti on olemassa myös innovaatioita, joilla on päinvastainen vaikutus. Tuotteita, kuten kannettavia tietokoneita tai älypuhelimia, valmistetaan tahallisesti viallisiksi, jolloin niiden käyttöikä lyhenee ja kulutus lisääntyy. Innovaatiounionilla tätä on voitava torjua.
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa Máire Geoghegan-Quinn, hyvät kollegat, haluan ensinnäkin antaa vilpittömät kiitokseni Judith A. Merkiesille hänen kovasta työstään. Haluan kiittää myös monia muita keskusteluun osallistuneita jäseniä sekä komissiota sen tuesta.
Olemme suureksi osaksi yhtä mieltä tästä aiheesta. Olemme hyväksyneet täällä vuosien mittaan lukuisia ohjelmia ja asiakirjoja, kuten Lissabonin strategian tai Eurooppa 2020 -strategian ja monia muita. Olemme sanoneet toistuvasti, että Euroopan tulevaisuus on kiinni siitä, onnistummeko innovaatio-ongelman ratkaisussa. Me kaikki olemme samaa mieltä siitä, että tämä kattaa kasvatuksen, koulutuksen ja tutkimuksen kaikki näkökohdat ja että yrittäjyysnäkökohta on niin ikään tärkeä. On kuitenkin totta, että (kuten edellinen puhuja juuri totesi) maailman muut maat pystyvät ilmeisesti panemaan liikkeelle kykyjä ja ideoita meitä tehokkaammin.
Sen vuoksi meidän on pysähdyttävä edes hetkeksi pohtimaan tämän syitä. Onko syy siinä, että rahoituksemme on riittämätön tai koska emme löydä oikeaa tapaa potentiaalimme hyödyntämiseen? Tähän Merkies viittasi puheenvuorossaan.
Haluan mainita lyhyesti toisenkin seikan. Olin mukana Kalifornian valtuuskunnassa, ja yhtenä iltana tapasimme nuoria yrittäjiä ja yrityksen perustamisaikeissa olevia ihmisiä. En koskaan unohda tuota iltaa. Nuorten yrittäjien silmät loistivat, he olivat täynnä intoa, ja he ja muut uskoivat voivansa saada aikaan jotain hienoa. He pyysivät vain yhtä asiaa. He pyysivät tukea kaikille, jotka suunnittelivat yrityksen perustamista, jotta he saisivat tilaisuuden ja vapauden ryhtyä tuumasta toimeen joutumatta tuhlaamaan aikaansa byrokratiaan.
En unohda tuota iltaa, koska se oli minulle erittäin tärkeä signaali. Miten voimme tehostaa tutkimusinvestointejamme? Euroopan tutkimusneuvoston sekä Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin panostukset tutkimuksessa ovat minusta mielenkiintoisia ja jännittäviä ja voivat tuottaa hyviä tuloksia. Riskipääomaa ja henkilöstöä koskeviin kysymyksiin voidaan vastata kenties parhaiten, jos me poliitikot emme yritä arvioida kaikkia ongelmia, tehdä kaikkia päätöksiä ja laatia kaikkia suuntaviivoja. Vähempikin sääntely kenties riittäisi. Kuten jäsen Merkies sanoi, vähemmän on usein enemmän.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Judith A. Merkies
Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Reul, kiitoksia puheenvuorostanne. Miten luulette meidän voivan sisällyttää nämä tavoitteet innovaatiounionin puitteissa kaikkeen työhön, jota teemme teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnassa, ja kaikkiin muihin tuleviin asiakirjoihin, yhteiseen strategiseen kehykseen sekä kaikkiin tutkimusrahoitushankkeisiin ja tuleviin ohjelmiin? Miten komissio voi varmistaa, että kaikissa näissä politiikan näkökohdissa on yksi yhteinen punainen lanka, jotta voimme todellisuudessa saavuttaa innovaatiounionille asetetut tavoitteet?
Herbert Reul
(DE) Arvoisa puhemies, uskon edelleen hyviin ja positiivisiin asioihin. Haluan sanoa Kaliforniassa tapaamiemme nuorten hengen mukaisesti, että pystymme saavuttamaan tämän. Jokaista yksityiskohtaa varten ei kuitenkaan kenties tarvita sääntelyä.
Britta Thomsen
(DA) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan aloittaa onnittelemalla esittelijää tästä mietinnöstä. Se on varsin hieno tulos. Myönsimme Eurooppa 2020 -strategiassa sen tosiasian, että jos haluamme säilyttää hyvinvoinnin nykyisellä tasollaan, tuottavuuttamme on nostettava. Siksi meidän on keskityttävä innovointiin. On kuitenkin tärkeää, ettemme rajoita innovaatioita tutkimukseen ja teknologiaan. Jos suhtaudumme innovaatioihin vakavasti, meidän on ennen kaikkea investoitava inhimillisiin näkökohtiin. Innovaatiot pitävät sisällään luovia prosesseja, joita voidaan opettaa ja jotka olisi syytä sisällyttää jäsenvaltioiden opetusmetodeihin, sillä tarvitsemme työntekijöitä, joilla on hyviä ideoita työn parantamiseksi ja ratkaisumalleja uusien tehtävien hoitamiseksi. Tämä tarkoittaa kuitenkin sitä, että meidän on koulutettava työvoimaamme ja tarjottava heille jatkokoulutusta. Edessämme on myös valtava tehtävä opettaa yrityksille, miten ne voivat parhaiten hyödyntää työntekijöiden innovaatiopotentiaalia. Työntekijälähtöiset innovaatiot eivät ole myönteinen asia vain yrityksille vaan myös työtyytyväisyyden kannalta, ja ne voivat auttaa vähentämään stressiä. Haluan kehottaa komissiota aloittamaan neuvottelut teollisuuden molempien osapuolten kanssa siitä, miten voimme parhaiten edistää työntekijälähtöistä innovointia Euroopassa.
Marek Henryk Migalski
(PL) Arvoisa puhemies, toki me kaikki kannatamme varsinkin tieteen ja teollisuuden investointeja - sanon tämän sekä poliitikkona että entisenä yliopiston työntekijänä, sillä toimin luennoitsijana ennen politiikkaan tuloa. Todellisuudessa olemme kuitenkin jäämässä innovaatiokilpailussa jälkeen - muutama puhuja mainitsi jo tämän - esimerkiksi Yhdysvalloille ja Lähi-idän maille. Tämän vuoksi kehotamme laajentamaan innovaatioyhteistyötämme myös EU:n jäsenvaltioiden ulkopuolelle.
Olen hyvin tyytyväinen käsiteltäväksi jättämäni tarkistuksen hyväksymiseen; tarkistus koskee 167 kohtaa, jossa peräänkuulutetaan yhteistyötä itäiseen kumppanuuteen osallistuvien maiden kanssa, ja toivon, että 71 kohtaa muutetaan vastaavasti. Tuossa kappaleessa kyllä viitataan Välimeren maihin, mutta siinä pitäisi mainita myös kaikki Euroopan naapuruuspolitiikassa mukana olevat maat.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Arvoisa puhemies, esittelijä Merkies on laatinut erinomaisen mietinnön, josta onnittelen häntä. Meillä on tietysti myös EU 2020 -strategia ja olemme ponnistelleet paljon sekä laatineet monia mietintöjä innovoinnista ja nuorisotyöttömyydestä teoriassa, mutta kaikki tämä on toteutettava myös käytännössä. Euroopassa on keskimäärin 9,6 prosentin nuorisotyöttömyys, mutta se on yli 20,2 prosenttia 19-27-vuotiaiden keskuudessa, ja näiden nuorten asema on luonnollisesti lohduton. Meidän on ymmärrettävä, ettei työnteossa ole kyse vain toimeentulosta, vaan meidän on annettava nuorille mahdollisuus työntekoon, sillä tällä tavoin lisäämme heidän itsetuntoaan.
Kaikilla kansalaisilla on toki oltava mahdollisuus innovatiiviseen toimintaan ottamalla osaa innovaatio-ohjelmiin Euroopan muuttamiseksi. Arvoisa komission jäsen, komission tiedonannossa mainitaan innovaatioalan kumppanuudet. Kuinka komissio aikoo edistää entistä tiiviimpää osallistumista alueiden välillä, mitä varoja käytetään ja mitä rahoitusta tarjotaan?
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, innovaatiounionin suuriin haasteisiin kuuluvat väestön ikääntyminen ja terveydenhuoltojärjestelmien säilyttäminen. Järjestelmien kestävyyden ja vakauden varmistamiseksi niitä on tarkasteltava ja niistä on keskusteltava kokonaisuutena. Onnistuneiden ratkaisujen löytäminen on mahdollista vain niin, että tarkastellaan järjestelmien välisiä suhteita.
Työikäisten EU:n kansalaisten ja yli 65-vuotiaiden välinen suhde putoaa 4.1:stä 2.1:een. Tämä tietää varmaa nousua eläke- ja terveydenhuoltomenoihin. Emme kuitenkaan pääse tavoitteisiimme keskittymällä vain eläkelainsäädäntöön ja potilastuen lisäämiseen.
Onnistuneissa ratkaisuissa on tarkasteltava myös koulutus- ja työmarkkinapolitiikkamme puutteita. On elintärkeää panostaa koulutukseen ja muuttaa koulutuspolitiikkamme suuntaa, jotta estetään se, että yhä suurempi määrä pitkälle erikoistuneiden teollisuudenalojen työpaikkoja jää täyttämättä samaan aikaan, kun vastaava määrä kouluttamattomia työikäisiä ihmisiä elää tukien varassa.
Meidän on työmarkkinapolitiikkamme yhteydessä koordinoitava perhe- ja tasa-arvopolitiikkaamme eikä niitä pidä nähdä toisiaan poissulkevina.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan aluksi onnitella esittelijää hienosta työstä.
Eurooppa tarvitsee kestävää ja kilpailukykyistä talousmallia, jolla voidaan vastata tämän päivän suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja varmistaa uusien ja entistä parempien työpaikkojen saanti. Innovaatiounionihankkeessa otetaan käyttöön strateginen eurooppalainen innovaatiopolitiikka, joka on integroitu ja suunnattu yrityksille ja ihmisille. Innovoinnin käsitteen on ulotuttava teknologisen innovoinnin ulkopuolelle: se on liitettävä paitsi tuotteisiin myös prosesseihin, palveluihin, liikkeisiin, järjestelmiin ja organisaatiorakenteisiin.
Etenkin sosiaalisessa innovoinnissa pyritään löytämään uusia ja tehokkaita ratkaisuja kipeisiin sosiaalisiin tarpeisiin. Lisäksi nuoret ovat innovoinnin moottori. Siksi on syytä toteuttaa politiikkaa, jolla tuetaan nuorten pääsyä työmarkkinoille. On myös elintärkeää luoda kunnon tukijärjestelmät pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten.
Innovaatiopolitiikan onnistuminen riippuu yksinkertaisen, tehokkaan ja byrokratiasta vapaan tiede- ja korkeakoulujärjestelmän olemassaolosta. Näiden molempien osa-alueiden asianmukainen rahoittaminen on innovoinnin kehittämisen ehdoton edellytys.
Kun otetaan huomioon tavoite, jonka mukaan tutkimukseen ja tekniseen kehittämiseen on myönnettävä rahoitusta 3 prosenttia EU:n BKT:stä, kehotan komissiota harkitsemaan mahdollisuutta luoda tehokas EU:n laajuinen järjestelmä hallinnoimaan tätä tavoitetta niin, että siinä otetaan huomioon talouden ohjausjärjestelmä.
Catherine Trautmann
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, asettaessamme itsellemme tavoitteeksi parantaa innovaatio- ja investointikapasiteettiamme tai löytää kilpailuetu Yhdysvaltain ja Kiinan rinnalla, puhumme toki talouskehityksestä, mutta puhumme erityisesti myös työpaikkojen luonnista. Siksi meidän on hankittava keinot innovoinnin lujittamiseen.
Haluan kiittää Judith A. Merkiesiä keskitetyn asiointipisteen ajatuksesta, rahoitusstrategiasta sekä tutkijoille tärkeästä riskinoton tunnustamisesta. Mietintö on oikeansuuntainen ja siinä ehdotetaan pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) suosiollisia oloja, jotka ovat elintärkeitä Euroopan unionin menestymisen kannalta.
Innovoinnissa on kyse alueiden houkuttelevuudesta ja kilpailukyvystä, ja alue- ja paikallisviranomaisten mukanaolo on elintärkeä määrärahojen sitomisessa, erojen vähentämisessä sekä kansalaisen aktiivisen roolin vahvistamisessa. Juuri ruohonjuuritasolla tällä mietinnössä ehdotetulla toimenpiteellä voidaan tehokkaasti edesauttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista.
Edvard Kožušník
(CS) Arvoisa puhemies, Eurooppa ja innovaatiot. Haluaisin sanoa muutaman sanan siitä, mistä kollegani Migalski ja Tošenovský puhuivat juuri äsken. Mikä tilanteemme on itse asiassa nyt? Yhdysvallat on edellämme, Japani on edellämme, ja Brasilia, Intia ja Kiina ovat aivan kannoillamme. Näen innovaatiounioniohjelman viime hetkenä tulleena ohjelmana. Tämä on hyvin todennäköisesti viimeinen tilaisuutemme kunnostautua innovaatioiden saralla ja estää edellä mainitsemiani maita saamasta meitä kiinni. Euroopan mantereen epäonnistumisella tässä olisi kohtalokkaat seuraukset - kuten muutkin jäsenet ovat todenneet - Euroopan kilpailukyvylle, eurooppalaisten elämänlaadulle sekä viime kädessä myös Euroopan muualla maailmassa edustamalle arvomaailmalle.
Olen siten mielissäni siitä, että Euroopan parlamentti on onnistunut panemaan alulle erityisiä lainsäädäntötoimenpiteitä, joista yksi liittyy yhteistyön tiivistämiseen EU-patentin käyttöönotossa. Standardointi on minusta niin ikään erittäin tärkeää innovaatioiden soveltamiseksi käytännössä sekä niiden hyödyntämiseksi pk-yrityksissä.
Zbigniew Ziobro
(PL) Arvoisa puhemies, täällä Strasbourgissa viime marraskuussa pitämässäni puheenvuorossa toin esille huomattavat erot vanhojen ja uusien Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä tutkimukseen ja kehittämiseen suunnatussa rahoitustuessa. Tämä johtaa pitkällä aikavälillä suureen epätasapainoon EU:n eri jäsenvaltioiden kehityksessä sekä ilmiössä, jolle toimittajat ovat antaneet ruman nimen "aivovuoto", johon viitataan mietinnössä virheellisesti älykkyyden liikkumisena. Kestävän kehityksen varmistaminen Euroopassa - painotan sanaa "kestävä" - edellyttää, että EU osoittaa kestävän kehityksen budjettiotsakkeesta nykyistä enemmän rahoitusta EU:n uusien jäsenvaltioiden innovaatio- ja tutkimushankkeiden kehittämiseen.
On tarpeen myös rohkaista yksittäisiä hallituksia lisäämään tutkimukseen vuosittain myönnettävää budjettirahoitusta sekä asettamaan vähimmäistaso sille, mikä osa talousarviosta on osoitettava näihin hankkeisiin. Innovaatioiden rahoittaminen pk-sektorilla on niin ikään keskeinen kysymys, johon olisi kiinnitettävä nykyistä paljon enemmän huomiota.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, suurin haaste on tehdä asiat toisin (paljon yhtenäisemmin), vähentää jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin välistä päällekkäistä toimintaa sekä parantaa investointien kohdentamista. Uskon, että yritykset ja kansalaiset seuraavat tilannetta. Mietintö ja innovaatiounionia koskeva ehdotuksenne luovat odotuksia. Meidän olisi todella myös odotettava unionilta paljon, mutta haluan edelleen korostaa muutamaa erityisesti välineisiin liittyvää asiaa, mukaan luettuna Euroopan unionia koskevia.
Ensinnäkin meidän on varmistettava rahoituksen saannin helpottaminen, ja riskipääomaa varten on oltava nykyistä enemmän tukea ja kannustimia. Toiseksi meillä on jo rahastot, mutta ne ovat sidottuja ja erikseen hallinnoituja. Näitä ovat muun muassa aluerahastot ja maatalousrahastot. Meidän on omaksuttava usean rahaston käyttöön perustuva lähestymistapa. Tunnustatteko tämän tulevassa sääntelyssä? Minkälaisia ehdotuksia tämä kattaa?
Seuraava huomioni on, että olemme juuri nähneet, että tutkimukseen ja kehitykseen tehtävät investoinnit päätyvät lähinnä kahteentoista "vanhaan" jäsenvaltioon, minkä vuoksi jakelua on parannettava. Uudelleen tasapainottamista vaaditaan. Miten voitte tukea "uusien jäsenvaltioiden" yrityksiä ja kansalaisia tältä osin?
Lopuksi haluan sanoa, että tämä on prosessi, jonka pohdinnassa haluaisimme auttaa teitä. Miten aiotte nyt johtaa vuoropuhelua? Tiedonannossanne sanotaan, että järjestätte kokouksen ja ryhdytte muihin toimiin vuoden 2011 lopulla. Minulla on jo ollut mahdollisuus keskustella täällä parlamentissa kanssanne muutamia kertoja myös vuoropuhelun muodossa liittyen innovaatiohuippukokouksiin. Miten aiotte organisoida tämän tästä lähtien? Haluamme nähdä enemmän teitä. Uskoni siihen on itse asiassa luja. Koordinoitte näitä asioita komissiossa, mitä ei tapahtunut aiemmin. Seuraamme teitä jäsen Merkiesin kanssa tarkkaan.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, onnittelen esittelijää Merkiesiä erinomaisesti laaditusta mietinnöstä. Jotta voidaan varmistaa, että innovaatiounioni edistää kestävää kehitystä, koulutusjärjestelmää on uudistettava, nykyisiin rahastoihin pääsyä koskevia sääntöjä on yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava, työmarkkinoilla vaadittavista taidoista on laadittava ennusteita, yliopistojen ja yritysten välisiä kumppanuuksia on rohkaistava standardisoinnin ohella sekä teollis- ja tekijänoikeudet on turvattava. Laajakaistan käyttömahdollisuus on kuitenkin innovaatiounionin ehdoton edellytys, koska se parantaa kansalaisten osallistumisen mahdollisuuksia.
Vaadimme lisää varoja innovaatioihin, mutta minusta meidän olisi johdonmukaisuuden nimissä (kuten muissakin tapauksissa) varottava vaarantamasta mietinnöllä koheesiopolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja monivuotisen rahoituskehyksen tulevaisuutta. Toivon, että tämä tarkistus saa enemmistön tuen huomenna.
Kehotamme lopuksi komissiota sisällyttämään unionin innovaatiopolitiikan toimintasuunnitelmaan erityisine tavoitteineen ja mitattavissa olevine päämäärineen.
Francesco De Angelis
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, haluan onnitella esittelijää Merkiesiä hänen erinomaisesta työstään. Minusta meidän olisi lisättävä panostuksiamme innovaatioihin, tutkimukseen ja tietoon, ja tämä on tehtävä entistä päättäväisemmin. Innovaatioiden ei pidä jäädä tutkimuksen jalkoihin. Innovaatiot ja tutkimus eivät ole sama asia, ja minusta on hyvä asia, että mietinnössä muistutetaan tästä strategisesta erosta.
Mietinnössä asetetaan tärkeitä tavoitteita. Tavoitteet kohdistuvat tavallisiin ihmisiin ja työntekijöihin sosiaalisen innovoinnin välityksellä; mietinnössä otetaan käyttöön toimenpiteitä, joilla helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten luoton ja rahoituksen saantia, ja ennen kaikkea mietinnössä luodaan entistä tiiviimmät ja suorat suhteet yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojemme välillä.
Pienten ja keskisuurten yritysten toiminnan helpottaminen ja yksinkertaistaminen keskitetyn asiointipisteen ansiosta sekä keskittyminen lahjakkuuksiin, luovuuteen ja innovatiivisiin ideoihin ovat kasvun ja kehityksen ehdoton edellytys. Euroopan on suhtauduttava vakavasti innovaatiopolitiikkaan, jos haluamme löytää ulostien kriisistä ja rakentaa entistä paremman tulevaisuuden nuorille sukupolville.
Ioan Enciu
(RO) Arvoisa puhemies, tutkimus ja innovointi ovat tällä hetkellä kehittyneimpien jäsenvaltioiden etuoikeus, mikä on haitallista koko Euroopan unionia ajatellen. Euroopan unionin on otettava tämä asia huomioon ja pidettävä huoli potentiaalisten innovatiivisten mahdollisuuksien tasapainoisesta jakautumisesta kautta koko EU:n. Uusia jäsenvaltioita on tuettava tutkimusinfrastruktuurin kehittämisessä myöntämällä niille lisää varoja, kuten komission jäsen Máire Geoghegan-Quinn lupasi vähän aikaa sitten. Vain tällä tavalla voimme estää itäisen ja läntisen Euroopan unionin välillä olevan tutkimus- ja innovaatiokuilun levenemisen sekä saavuttaa tavoitteemme todellisen innovaatiounionin luomisesta.
Innovaatioiden ja tutkimuksen rahoitus on suunniteltu otettavaksi rakennerahastoista tai maatalousrahastoista. Ajatus ei ole minusta toteuttamiskelpoinen eikä oikeudenmukainen. Realistinen ratkaisu olisi luoda erityisiä välineitä, jotka osoitetaan ainoastaan tutkimukseen ja innovointiin.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvä Judith A. Merkies, tämä strategia on tärkeä kaikille Euroopan maille ja etenkin niille, joiden taloudet eivät ole tarpeeksi kilpailukykyisiä. Strategia on olennaisen tärkeä pienten ja keskisuurten yritysten perustamisen kannalta. Työpaikkoja luodaan nykyisin entistä aktiivisemmin. Strategia on olennaisen tärkeä yliopistoille ja laboratorioille, joiden säilyminen riippuu osaksi niiden suhteista tuottaviin toiminnanaloihin. Se on olennaisen tärkeä myös rahoitusjärjestelmälle, joka saa uusia markkinoita innovaatioista sitten, kun perinteinen valmistusjärjestelmä on ammennettu tyhjiin.
Innovointi on EU:n asialistan kärkipäässä, ja koska se on myös yksi Eurooppa 2020 -strategian pilareista, se on varustettava uusilla rahoitusvälineillä niin, ettei se jää nykyisessä tilanteessa budjettirajoitteiden jalkoihin.
Haluan lopuksi onnitella esittelijää Merkiesiä hänen merkittävästä panoksestaan kehittää entistä innovatiivisempaa Eurooppaa, joka perustuu entistä vankemmin tietopohjaiseen talouteen.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, haluan yhtyä ryhmäkollegani jo saamiin lukuisiin kiitoksiin erinomaisen mietinnön laatimisesta. Euroopan unioni on vaikeassa käännekohdassa. Yhtäältä meidän on ratkaistava kiireesti kriisin aiheuttamia ongelmia ja toisaalta toimittava nyt heti löytääksemme sopivan ratkaisun ja lunastaaksemme pitkän aikavälin sitoumukset, joita olemme tehneet muun muassa ilmastonmuutoksen, energiavarmuuden, elintarviketurvallisuuden ja väestön ikääntymisen kaltaisten haasteiden voittamiseksi.
Innovaatiopolitiikalla on nykyisessä globaalissa tilanteessa valtaisa vaikutus kaikkiin elämän osa-alueisiin, ja siitä tulee tulevaisuudessa Euroopan unionin taloudellisen, kulttuurisen ja sosiaalisen kehityksen tärkein pilari. Tähän asti innovaatiopolitiikka on ollut hajanaista ja suuntautunut lähinnä akateemiseen ja tieteelliseen tutkimukseen eikä niinkään innovatiivisten ideoiden soveltamiseen käytännössä tai tuote- tai palvelusovellutuksiin, jotka voisivat edistää kasvua ja luoda työpaikkoja.
Kannatan kokonaisvaltaista lähestymistapaa innovaatiopolitiikkaan ja uskon, että meidän on yhdessä luotava käytännön sovellutuksiin perustuva strategia ja yhdennetty Euroopan unionin innovaatiopolitiikka.
Miroslav Mikolášik
(SK) Arvoisa puhemies, innovointi on Euroopan kilpailukyvyn tärkeimpiä liikkeellepanevia voimia, ja ilman sitä emme kykenisi saavuttamaan asettamiamme strategisia tavoitteita. Julkisessa terveydenhuollossa ja ympäristönsuojelussa esimerkiksi tarvitaan kipeästi innovaatioita.
Unionin ja jäsenvaltioiden on siten tarjottava rahoitus- tai verokannustimia yrityksille ja yksilöille tieteellisen ja teknisen tutkimuksen ja kehityksen keskittämiseksi aloille, jotka ovat muita aloja vähemmän tuottavia mutta erittäin hyödyllisiä kansalaisten kannalta. Minusta me osoitamme yhä suhteellisen pienen osan määrärahoista tutkimukseen, ja sen vuoksi haluan korostaa, että EU:n tulevissa talousarvioissa on varattava rahoitusvälineitä myös tutkimukseen.
Euroopan tutkimusta voitaisiin tukea myös ottamalla käyttöön koko EU:ssa voimassa oleva patentti, jolla voitaisiin paitsi suojella innovoijien teollis- ja tekijänoikeuksia myös vähentää pitkäkestoista ja kallista byrokratiaa sekä välttyä yhden elimen hakemusten toistamiselta kaikissa jäsenvaltioissa.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Arvoisa puhemies, Eurooppa 2020 -strategian tavoitteen saavuttaminen eli se, että 3 prosenttia EU:n BKT:sta varataan tutkimukseen ja kehittämiseen, voi luoda 3,7 miljoonaa työpaikkaa ja nostaa EU:n BKT:ta 795 miljoonaa euroa vuoteen 2025 mennessä.
Tämän saavuttamiseksi tarvitsemme kuitenkin miljoona tutkijaa lisää nyt, kun monia kiinnostaa Euroopan ulkopuoliset maat, joissa on välineitä poistaa pullonkauloja, jotka estävät ideoiden pääsyn markkinoille. Tutkimusjärjestelmien ja markkinoiden hajanaisuus, innovaatioita edistävien julkisten hankintojen vajaakäyttö, rahoituksen epävarmuus sekä hitaat standardointiprosessit ovat Euroopan unionin jäsenvaltioita yhä vaivaavia ongelmia. Toivottavasti ongelmat otetaan kuitenkin vakavasti, jos haluamme, että innovaatiounionihankkeesta tulee yksi Eurooppa 2020 -strategian menestyjistä. Vain tällä tavoin voimme luoda kestävää kasvua Eurooppaan ja panna vastaan yhä kovemmalle globalisaation paineelle.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, innovaatiounionin aloitteella tuetaan liiketoimintaan keskittyvää strategista EU:n politiikkaa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä Eurooppa 2020 -strategiassa asetettuihin tavoitteisiin. Innovoinnin on perustuttava yleiseen etuun, elämänlaadun parantamiseen ja sosiaalisen hyvinvoinnin edistämiseen. Tämä tarkoittaa, että globalisaatio ja tutkimus ovat avaintekijöitä ulkoisessa kilpailukyvyssä ja talouskasvussa. Muita tekijöitä ovat pk-yritysten aktiivinen sitoutuminen ja Euroopan kansalaisten osallisuus.
Komission olisi keskityttävä entistä älykkäämpiä ja kestävämpiä järjestelmiä tukevaan teknologiaan. EU:n mukauttamiseen kriisin jälkeiseen tilanteeseen liittyvien strategioiden tavoitteena on oltava kestävien työpaikkojen luominen. Tässä suhteessa jäsenvaltioiden on tuettava luovuuteen perustuvia vakaita talousmalleja.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopassa, joka ei tunne rajoja ja jossa on jatkuvasti käynnissä globalisaatioprosessi, innovoinnilla on ja pitää olla tärkeä rooli sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamisessa kaikkien toiminnanalojen palvelujen laatua parantamalla.
Palvelujen parantaminen edellyttää kuitenkin myös ammatillisen koulutuksen parantamista. Siksi minusta olisi hyödyllistä käynnistää erityisiä ammattikoulutusohjelmia, joissa pääpaino olisi innovaatioilla ja luovuuteen rohkaisemisella, näkökohdilla, joita voidaan vaalia, opettaa ja parantaa koulutuksen eri vaiheissa. Euroopan komission on rohkaistava ja tuettava jäsenvaltioita niin, että ne sisällyttäisivät kansallisiin koulutusohjelmiinsa innovaatioiden ja luovuuden kaltaisia osa-alueita; komission on myös rohkaistava jäsenvaltioita parantamaan koulutuslaitosten ja liike-elämän välistä yhteistyötä uusien opetussuunnitelmien ja tohtoriohjelmien kehittämisen avulla myös ylikansallisesti.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Arvoisa puhemies, kiitän teitä mahdollisuudesta puhua tästä aiheesta.
(EN) Arvoisa puhemies, velvollisuutemme on lähettää viesti kolmannen asteen koulutuslaitoksille, tutkimusjärjestöille ja etenkin yksityisen sektorin yrityksille mahdollisuuksista, joita tutkimuksen ja kehittämisen seitsemäs puiteohjelma voi niille tarjota. Meidän on jatkuvasti tuotava esille etuja, joita maailman laajin julkisista varoista rahoitettu tutkimusohjelma voi tarjota pk-yrityksille.
Tutkimuksen ja innovoinnin tukeminen on elintärkeää unionin syrjäseutualueilla, jos halutaan säilyttää niiden kilpailukyky yhä globaalimmassa maailmassa. Irlannissa tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännellä puiteohjelmalla tuetaan sellaisen tutkimuksen kehittämistä, joka puolestaan luo työpaikkoja ja tuo uusia tuotteita ja palveluja irlantilaisille. Irlannin maatalousalan, elintarviketeollisuuden, kalatalouden, terveydenhuollon, energia-alan, liikenteen sekä tieto- ja viestintätekniikan alan yritykset ovat käyttäneet jo 270 miljoonaa euroa tähän työhön.
Lopuksi sanon vielä, että tämä on elintärkeää etenkin näinä sekä Irlannille että koko unionille hyvin vaikeina taloudellisina aikoina.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, keskustelut innovaatioista kaikilla tiedon aloilla sekä kaikilla talouden ja yhteiskunnan osa-alueilla ovat tervetulleita monia Euroopan unionin jäsenvaltioita parhaillaan koettelevassa vakavassa taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kriisissä. On kuitenkin välttämätöntä, että innovointia ohjaavat kriteerit, kuten yleisen edun turvaaminen, ihmisten elämänlaadun parantaminen, sosiaalisen hyvinvoinnin edistäminen sekä ympäristönsuojelu ja luonnon tasapainon säilyttäminen.
Tässä mielessä on elintärkeää muistaa myös työttömyys, joka koettelee jo noin yhtä neljäsosaa nuorista, joilla monilla on korkeakoulutausta; ei pidä unohtaa myöskään sitä, että etenkin naisten ja nuorten työllisyystilanne on yhä epävarmempi ja että köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet.
Siksi nyt on korkea aika ryhtyä sanoista tekoihin ja vaatia tarvittavat määrärahat ja poliittiset toimet, joissa tunnustetaan ihmisten todellinen arvo ja heidän luovuutensa ja innovaatiokapasiteettinsa sekä kunnioitetaan työntekijöiden ihmisarvoa.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, GE:n tuoreen selvityksen mukaan 85 prosenttia avainhenkilöistä uskoo, että innovaatioilla varmistetaan Euroopan unionin hyvinvointi tulevaisuudessa. Varmistaminen on yksi asia ja toteutus toinen. Tämä on haasteemme.
Minulla oli etuoikeus laatia innovaatiounionia koskeva kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausuntoluonnos, jossa korostin useita kohtia. Yksi oli tarve välttää päällekkäisyyksiä. Tähän kannusti komission jäsenen vastaus, jonka hän antoi kuulemistilaisuudessa, jossa hän huomautti, että yhä salmonellatyyppiä tutkittiin 40:ssä eri tutkimuslaitoksessa, mikä on selvä osoitus yhteistyön puutteesta ja rahan tuhlauksesta. Eri sidosryhmien välistä tuottavaa yhteistyötä tarvitaan niin ikään. Näin tästä omin silmin oivan esimerkin Santiago de Compostelan yliopistossa, joka seurasi tutkimusta uuden yrityksen perustamiseen asti. Kolmanneksi meidän on toteutettava koko EU:ssa voimassa oleva patentti.
Máire Geoghegan-Quinn
Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia keskusteluun osallistuneita jäseniä. Kaikki täällä varmasti myöntävät tarpeen parantaa innovoinnin edellytyksiä.
Monet puhujat puhuivat työpaikoista. Tästä innovaatiounionissa on kyse. Kyse on perustavanlaatuisesta "uteliaisuustutkimuksesta" (blue sky research), jossa olemme niin hyviä Euroopan unionissa, ja sen siirtämisestä markkinoille niin, että tarjoamme työtä täällä, kun sitä ei tarjota ulkomailla.
Moni puhuja nosti esille alueiden roolin. Tämä on todella tärkeää, ja meidän on kehitettävä synergiaa yhtäältä tutkimuksen ja innovaatioiden rahoituksen sekä toisaalta rakennerahastojen välillä. Jäsen Merkies itse asiassa korosti tätä kohtaa mietinnössään. Kaikkien Euroopan alueiden olisi hyödynnettävä vahvuuksiaan. Lähden parin viikon kuluttua Unkariin Debrecenin kaupunkiin, missä järjestetään konferenssi nimeltä Euroopan innovatiivisten alueiden viikko ("Week of innovative regions of Europe"); eri alueiden edustajat kokoontuvat yhteen keskustelemaan älykkään erikoistumisen käsitteestä.
Vähemmän kehittyneet alueet voivat luonnollisesti hyötyä verkostoitumisesta sekä tutkimus- ja innovaatio-ohjelmilla edistettävästä taitotiedosta niin, että ne käyttävät samalla rakennerahastoja tarvitsemiensa tutkimusinfrastruktuurirakenteiden perustamiseen.
Van Nistelrooij nosti esille innovaatiokonventin, ja voin sanoa, että asia etenee hyvin. Olemme osana konventin valmistelua kutsuneet teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puheenjohtajan Herbert Reulin puhumaan valiokunnan edustuksesta innovaatiokonventissa. Olemme kutsuneet konventtiin luonnollisesti myös muun muassa jäsenvaltioiden hallitusten edustajia, liike-elämän johtajia, eri sidosryhmien edustajia sekä poliitikkoja.
Tämä on meistä erittäin tärkeä asia, sillä innovoinnissa on minusta elintärkeää, että meillä olisi "elävää materiaalia". Toisin sanoen meillä on oltava mahdollisuus seurata säännöllisesti sekä parlamentissa, kansainvälisesti innovaatiokonventissa sekä valtioiden ja hallitusten päämiesten kesken asiassa etenemistä sekä vaatia sen nopeuttamista, jos se on hidasta. Tämä on hyvin tärkeää aloitteen onnistumisen kannalta ja jotta voimme luoda haluamiamme työpaikkoja ja toteuttaa sen, mitä haluamme aloitteella viime kädessä toteuttaa.
Judith A. Merkies
Arvoisa puhemies, haluan kiittää kollegoja ja innovatiivisia kansalaisia kaikista erittäin arvokkaista panoksista. Prosessi oli hyvin inklusiivinen. Olemme yksimielisiä tässä: haluamme piristää talouskasvua ja mennä kohti erilaista ja kestävää sosiaalista mallia. Haluamme tukea pk-yrityksiä ja yritysten perustamista; haluamme päivittää osaamistamme elinikäisessä oppimisessa; haluamme sosiaalisia innovaatioita. Haluamme, että rahaa todella käytetään tutkimukseen ja kehittämiseen eikä säilytetä taskussa.
Olemme samaa mieltä siitä, etteivät tutkimus ja innovaatiot ole sama asia, sillä innovaatiot ovat asia erikseen, vaikka ne saattavat juontaa tutkimuksesta. Molemmat ovat äärimmäisen tärkeitä, mutta innovaatioille on annettava ylimääräinen piristysruiske. Maatalousrahastoista tai tutkimusrahastoista otettavaa rahoitusta koskevaa kysymystä selvittääkseni: tarkoituksena ei ole siirtää rahoitusta YMP:stä tai rakennerahastoista innovaatiorahastoihin, vaan että kiinnitämme huomiota innovoinnin horisontaaliseen näkökohtaan. Innovaatioita tarvitaan myös maataloudessa ja aluepolitiikassa: niitä tarvitaan kaikkialla.
Mikä on siis suuntamme? Älkäämme lopettako tähän yhteen mietintöön. Emme voi lopettaa tähän. Jatkakaamme tästä eteenpäin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Koettakaamme saada aikaan todellinen asennemuutos. Käyttäkäämme rahaa, mutta muuttakaamme politiikkaa. Muuttakaamme talousmalliamme, ottakaamme tilalle kestävä malli ja luokaamme työpaikkoja.
Mietinnössä todetaan, etteivät innovoinnin kohteena ole vain tuotteet, prosessit tai palvelut, vaan myös liikkuvuus. Ryhtykäämme siis innovoijiksi jo tänään. Pankaamme käyntiin liikkuvuus: liikkuvuus kohti innovaatioita.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Edit Herczog
kirjallinen. - (HU) Innovointi tarkoittaa ideoiden onnistunutta soveltamista käytännössä. Emme saa antaa innovaatiounionin jäädä vain jännittäväksi ideaksi, poliittiseksi tavoitteeksi. Toimimme budjettivaliokunnassa juurruttaaksemme lippulaivahanke Eurooppa 2020 -strategian osaksi Euroopan unionin strategiaa erillisen rahoituskehyksen välityksellä. Innovaatiounionilla voi olla oma roolinsa Euroopan kriisiherkän talouden muuttamisessa, sillä tuon unionin johtoajatuksena on kestävien työpaikkojen luonti. Jos EU:n BKT:stä voidaan todella osoittaa 3 prosenttia tutkimukseen ja kehittämiseen viimeistään vuonna 2020, uusia työpaikkoja syntyy 3,7 miljoonaa, ja tämä saattaisi nostaa EU:n BKT:tä noin 800 miljoonaa euroa vuoteen 2025 mennessä.
Meidän on pidettävä tosiasiana sitä, että tutkimus ja innovointi ovat keskeisiä ja samalla ainoita tehokkaita välineitä, joilla Euroopan unionin taloutta voidaan elvyttää. Siksi meidän on yksituumaisesti tuettava jäsenvaltioita, jotka osoittavat yhden prosentin bruttokansantuotteestaan tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen. Riskinottovalmius on onnistuneen innovoinnin ennakkoehto, mutta tämä ei tarkoita riski-investointeja jäsenvaltioissa juuri nyt. Voitto on taattu.
Euroopan kilpailukyvyn säilyttäminen edellyttää asennemuutosta, johon ajavat parhaiten innovaatiopotentiaalin parantaminen ja yhä useamman eurooppalaisen rohkaiseminen yrittäjyyteen. Tämän vuoksi tarkistimme eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa aloitetta (Small Business Act) ja teimme siitä yhteensopivan sisämarkkinoiden toimenpidepaketin kanssa, joka voi osoittaa synergiaa myös innovaatiounionin kanssa. Toimiamme on yhdenmukaistettava, sillä siten myös tehokkuus lisääntyy monenkertaisesti.
Jarosław Kalinowski
Innovointi, kilpailukyky, kestävä kehitys, luovuus, tehokkuus, kaikki nämä ovat hienoja sanoja, jotka sopivat erinomaisesti nykyisiin suuntauksiin taloudessa, politiikassa ja työmarkkinoilla, mutta löytyykö sanojen takaa konkreettisia toimenpiteitä tai käytännön hankkeita? Näitä sanoja kuuntelevat reagoivat varmasti positiivisesti niiden käyttöön, ja sanoilla voidaan edistää ihanteita, joita ne edustavat, sekä saada tukea niille. Älkäämme kuitenkaan unohtako, että näitä iskulauseita on tuettava käytännön toimenpitein ja että on tehtävä asianmukaisia lainsäädännöllisiä päätöksiä ja pantava täytäntöön lakeja, joilla edistetään täällä jo mainittujen Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Euroopalla ja eurooppalaisilla on hallussaan valtavasti potentiaalia; meidän tehtävänämme on luoda sopivat olot, joissa tämä potentiaali voidaan hyödyntää täysipainoisesti.
Joanna Senyszyn
Kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan jäsenenä annan tukeni innovaatiounionialoitteelle. Korostaisin koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja yhteiskuntatutkimuksen roolia (taistelussa köyhyyttä ja yhteiskunnallista syrjäytymistä vastaan) tämän aloitteen puitteissa. On tärkeää yksinkertaistaa tieteellisessä tutkimuksessa ja innovoinnissa EU:n ohjelmia koskeviin hakemuksiin liittyviä hallinnollisia menettelyjä niin, että yhä useampi yritys ja tiedelaitos voisi osallistua niihin. Yksinkertaistetut menettelyt takaavat myös julkisten varojen entistä tehokkaamman käytön sekä hallinnollisen rasituksen keventämisen.
Innovaatiopolitiikan olisi oltava yhtä ammatillista koulutusta ja työmarkkinoita koskevan politiikan kanssa. Uusilla tuotteilla ja palveluilla on määrä edistää työllisyystason nousua sekä tulevien suuntausten ja työmarkkinoilla vaadittavan pätevyyden ennustamista. Kun otetaan huomioon se tosiasia, että vain 30 prosenttia Euroopan tutkijoista on naisia ja että vain 13 prosenttia Euroopan tutkimuskeskusten johtajista on naisia, korostaisin, että innovaatiounionialoitteessa olisi otettava huomioon tulevat linjaukset, jotka koskevat naisten ja miesten nykyistä tasapuolisempaa edustusta tieteen eri osa-alueilla. Kehottaisin lisäksi, että nuo linjaukset pantaisiin tosiasiallisesti täytäntöön jäsenvaltioissa.
