Eurooppa-neuvoston kokous 14.-15. joulukuuta 2006 - Puheenjohtajavaltio Suomen toimintakausi
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu Eurooppa-neuvoston selonteosta ja komission julkilausumasta, jotka koskevat Eurooppa-neuvoston kokousta 14.-15. joulukuuta 2006, sekä neuvoston puheenjohtajavaltion Suomen julkilausuma sen puolen vuoden toimintakaudelta.
Matti Vanhanen
neuvoston puheenjohtaja. (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat Euroopan parlamentin jäsenet, minulla on tänään vielä kerran ilo keskustella kanssanne Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ominaisuudessa. Suomen puheenjohtajakauden Eurooppa-neuvosto pidettiin Brysselissä 14. ja 15. joulukuuta. Tarkoitukseni on kertoa teille kokouksemme tuloksista. Samalla Suomen kuusi kuukautta neuvoston puheenjohtajana on kohta päättymässä ja haluan kertoa teille mitä olemme kaudellamme tehneet yhteisen unionimme eteen.
Annoimme viime torstaina Eurooppa-neuvostossa lämpimät kiitokset parlamentin puhemies Josep Borrellille hänen nyt jättäessään puhemiehen tehtävät. Haluan vielä tässä yhteydessä kiittää häntä merkittävästä työpanoksesta Euroopan hyväksi. Arvoisa puhemies Borrell, Teidän kanssanne on ollut hyvä tehdä yhteistyötä. Olemme saaneet paljon hyviä tuloksia aikaan; tästä lämmin kiitos. Arvostamme todella työtänne.
(Suosionosoituksia)
Haluan tässä samassa yhteydessä kiittää myös Euroopan parlamenttia kaikesta tuesta ja yhteisistä ponnisteluista. Olemme saaneet yhdessä merkittäviä tuloksia aikaan. Unionin kemikaalilainsäädäntö - REACH-asetus - on viimein saatu hyväksyttyä. Tätä lainsäädäntöä ovat odottaneet niin kuluttajat kuin teollisuus. Saimme aikaiseksi myös palveludirektiivin. Sillä luodaan maailman suurimmat palvelumarkkinat. Tutkimuksen 7. puiteohjelma puolestaan rakentaa Euroopan kilpailukyvyn perustaa.
Sanoin puheenjohtajakautemme alussa, että Euroopan parlamentti on entistä selkeämmin se paikka, jossa vaikeisiinkin kokonaisuuksiin saadaan hyviä eurooppalaisia ratkaisuja. Olen vahvasti tämän näkemyksen takana, ja haluan tänään lämpimästi kiittää parlamenttia hyvästä yhteistyöstä ja ilmaista arvostukseni parlamentin työlle. Olemme menossa kohti poliittisempaa Eurooppaa, jossa parlamentti on entistä keskeisempi toimija.
Arvoisat parlamentin jäsenet, joulukuun Eurooppa-neuvoston pääaiheina olivat unionin laajentumispolitiikka, oikeus- ja sisäasiat, sekä Lahden epävirallisen huippukokouksen tulosten vahvistaminen. Eurooppa-neuvoston päätelmät ovat käytössänne, joten en ryhdy selostamaan niitä seikkaperäisesti, vaan haluan tuoda eteenne muutaman huomion olennaisista linjaratkaisuista.
Neuvosto kävi perusteellisen ja laaja-alaisen keskustelun unionin laajentumispolitiikasta kesäkuun Eurooppa-neuvoston toimeksiannon hengessä. Haluan tässä toistaa sen perusasian, että unionin laajentumispolitiikka on ollut suuri menestys. Unioni on kyennyt eheyttämään Euroopan, ylittämään kylmän sodan kahtiajaon. Euroopan unioni on tänä päivänä ylpeä 25 jäsenvaltion tiivis liitto ja vuoden alusta peräti 27 jäsenvaltion unioni. On ilo toivottaa Bulgaria ja Romania osaksi yhteistä eurooppalaista perhettämme.
Turkin jäsenyys ei ollut Eurooppa-neuvoston asialistalla. Sen liittymisprosessia koskevat päätökset tehtiin Eurooppa-neuvostoa edeltäneessä yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa. EU kykenee siis päätöksiin. Suomi pyrki puheenjohtajakaudellaan tosissaan löytämään ratkaisua, joka olisi johtanut Ankaran lisäpöytäkirjan toimeenpanoon ja suoraan kauppaan Pohjois-Kyproksen kanssa. Emme tässä onnistuneet ja sen takia meidän piti päättää Turkkia koskevista toimenpiteistä. Tämä oli selkeä tilanne. Turkki ei täyttänyt sitoumuksiaan ja siitä on seurauksia. Haluan kuitenkin korostaa, että Turkki on maa, jonka tulevaisuus on Euroopan unionissa. Turkin liittymisprosessi ei pysähtynyt Suomen puheenjohtajakaudella eikä se ajanut sivuraiteelle, puhumattakaan paljon povatusta yhteentörmäyksestä. Liittymisprosessin vauhti ehkä hidastui väliaikaisesti, mutta pääteasema on entinen.
Eurooppa-neuvoston lopputuloksena on, että unioni säilyy avoimena uusille jäsenille. Laajentuminen jatkuu ja ne hakijat, jotka täyttävät unionin vaativat ehdot, voivat tulla sen jäseniksi. Tämä avoin jäsenyysnäkymä on olennainen Euroopan vakaudelle, se kannustaa naapurimaitamme uudistuksiin, eurooppalaiselle tielle. Tätä kannustinta heiltä ei pidä viedä. Suomi asetti tavoitteekseen neuvoston puheenjohtajana, että unionin laajentumispolitiikka säilyy avoimena ja että emme sulje ovia ansiokkailta hakijoilta. Tässä onnistuimme. Tulevaisuutemme on vahvistuva ja avoin unioni.
Keskustelujen perusteella voimme korostaa, että Länsi-Balkanin liittymisnäkymä on todellinen. Alueella on selkeä tulevaisuus EU:ssa. Tämä on meille olennaista.
Samalla on selvää, että unionin laajentumispolitiikkaa pitää hoitaa linjakkaasti. Avoimen oven vastapainona on tiukka ehdollisuus. Unionin jäsenyyteen ei ole oikoteitä, vaan jäsenyys seuraa jäsenyysvaatimusten täyttämisestä.
Oli hyvin tärkeää, että keskustelua unionin laajentumisen rajoista ei käyty, koska sille ei ole paikkaa. Unionille ei pidä asettaa keinotekoisia rajoja. Oikeat rajamme eivät ole kartalla vaan arvoissa. Euroopan rakennustyö on yhä kesken - läheisessä naapurustossamme on esimerkiksi Valko-Venäjän kaltainen demokratian musta aukko, eurooppalainen häpeäpilkku. Näitä ei Euroopassa enää tarvita.
(Suosionosoituksia)
Arvoisa puhemies, annoin Eurooppa-neuvostolle arvion perustuslakisopimuksen tilasta. Olemme puheenjohtajakaudellamme käyneet järjestelmällisen keskustelun kaikkien jäsenvaltioiden kanssa perutuslakisopimuksesta. En ryhdy selostamaan yksittäisten jäsenvaltioiden kantoja, tähän luottamuksellisuuteen olemme sitoutuneet, mutta haluan teille kertoa sen kokonaiskuvan, joka puheenjohtajamaalle on muodostunut konsultaatiokierroksemme perusteella.
Ensinnäkin on todettava, että ilmapiiri on muuttunut puheenjohtajakautemme aikana. Sen alussa nukuttiin vielä ruususen unta ja perustuslakisopimusta ei haluttu aktiivisesti pohtia. Nyt jäsenvaltioissa on käynnistynyt aktiivinen mietintä tulevaisuudesta, ja monella on se näkemys, että sopimus oli itse asiassa hyvin harkittu ja onnistunut kokonaisuus. Olemme kuitenkin siinä dilemmassa, että sitä ei voi tarjota sopimuksen hylänneille jäsenvaltioille kirjaimellisesti samankaltaisessa muodossa uudelleen, mutta se on silti kokonaisuutena tasapainoinen. Tämän tasapainon horjuttaminen tuo enemmän ongelmia kuin se ratkaisisi. Siksi on olemassa laaja yhteisymmärrys, että neuvotteluja ei voi aloittaa uudelleen ikään kuin sopimusta ei olisi.
Erityisesti sopimuksen institutionaaliset määräykset ovat pitkän neuvottelun ja harkinnan tulosta. Niitä on vaikea avata aiheuttamatta uusia ongelmia. Samalla haluan todeta henkilökohtaisena näkemyksenäni sen tosiasian, että sopimuksen pilkkominen on vain ja ainoastaan näennäisratkaisu. Emme voi esimerkiksi erottaa I:tä osaa III osasta, unionin ja jäsenvaltioiden toimivalta edellyttää täsmällistä rajausta. Perustuslakisopimuksen II osassa taas on määritelty unionille olennaiset perusarvot, enkä ymmärrä miksi ne pitäisi unohtaa.
Tällä hetkellä 16 jäsenvaltiota on ratifioinut sopimuksen ja vuoden vaihteesta meitä on 18. Tämä on kuitenkin kysymys, jota joukkovoima ei ratkaise. Perustuslakisopimus ei tule voimaan ellei 27 jäsenvaltiota sitä hyväksy. Näyttää siltä, että on luontevaa pyrkiä ratkaisuun ennen vuoden 2009 Euroopan parlamentin vaaleja ja uutta komissiota.
Tällä hetkellä on kuitenkin tosiasia, että perustuslakisopimus on yhä jäissä, ja luovutamme kohta viestikapulan Saksalle, jonka puheenjohtajakaudelta odotamme edistystä tässä vaikeassa kysymyksessä. Mutta samalla on tärkeää edetä eurooppalaisessa yhteistyössä kaikilla niillä käytännön keinoilla, jotka meillä on käytössämme. Oikeus- ja sisäasiat on yksi erinomainen esimerkki. Kansalaiset odottavat konkreettisia toimia turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden parantamiseksi.
Oikeus- ja sisäasioita vaivaa vakava ongelma. Yksimielisyysvaatimus poliisi- ja rikosasioissa estää aidon edistymisen yhteistyössä. Yhteistyössä, joka on kansalaisille tärkeää. Kansalaisilla on oikeus odottaa parempaa yhteistoimintaa turvallisuuden edistämisessä ja rikollisuuden torjumisessa. Tänään yhteistyötä koskevat päätökset kuitenkin joko vesittyvät tai niitä ei kyetä tekemään, kuten näimme äskettäin vankien siirron osalta. Yksimielisyysvaatimus on oikeus- ja sisäasioiden tulppa, joka estää aidon edistymisen.
Meillä olisi menetelmä oikeus- ja sisäasioiden päätöksenteon tehostamiseksi, perussopimuksen 42 artikla, eli niin sanottu passerelle, jonka mukaan voisimme yksimielisesti päättää siirtymisestä määräenemmistöpäätöksentekoon. Suomi lähti puheenjohtajana vilpittömästi selvittämään tätä mahdollisuutta, mutta jo syyskuussa oikeus- ja sisäministereiden kokouksessa Tampereella kävi selväksi, että moni jäsenvaltio vastustaa tätä. Tämä etenemistie on meiltä suljettu.
Siksi olen tyytyväinen, että tästä kaikesta huolimatta Eurooppa-neuvosto nyt antoi yksiselitteisen viestin, että oikeus- ja sisäasioiden päätöksenteon tehostaminen on tärkeää perustuslakisopimuksessa ilmastuin periaattein, eli määräenemmistöön siirtymällä. Tämä on merkittävä asenteellinen läpimurto, johon voimme olla tyytyväisiä. Tätä ratkaisua tulevien puheenjohtajien on kunnioitettava.
Tässä yhteydessä haluan sanoa sen, että jos yhden asian voisin unionissa ylipäätään muuttaa, puheenjohtajan kokemuksen turvin - tässä ja nyt - niin lisäisin tuntuvasti määräenemmistöpäätöksentekoa. Se on ehdottomasti tehokkain, oikeudenmukaisin ja paras tapa päästä hyviin päätöksiin. Yksimielisyysvaatimus on kohtuuton yleiseurooppalaisten etujen kannalta kaikissa muissa kuin aivan välttämättömissä kysymyksissä.
Eurooppa-neuvosto käsitteli perusteellisesti unionin maahanmuuttopolitiikkaa. Muistamme kaikki solidaarisuuden hengessä ne ongelmat, joihin välimerelliset jäsenvaltiomme joutuivat kesällä. Suomi otti puheenjohtajana laittoman maahanmuuton asettamat haasteet hoidettavakseen aktiivisesti, ja asiasta keskusteltiin jo Lahden ylimääräisessä huippukokouksessa. Nyt joulukuun Eurooppa-neuvostossa sovimme kokonaisvaltaisesta lähestymistavasta maahanmuuttoon, sekä lailliseen että laittomaan, ja totesimme ilmiön monialaisuuden. Maahanmuutto ei ole ensisijassa ja ainoastaan parempaa rajavalvontaa, vaan yhtä lailla olennaisia ovat kehitys maahanmuuton lähtömaissa, kauttakulku ja hallittu maahanmuuttopolitiikka, jota Eurooppa kipeästi tarvitsee oman vanhenevan väestönsä takia. Eurooppa ei ole mikään eristynyt saareke.
Eurooppa-neuvosto vahvisti myös Lahden epävirallisen huippukokouksen tärkeät tulokset. Olemme yksimielisiä siitä, että Eurooppa tarvitsee määrätietoisempaa innovaatiopolitiikkaa. Emme kykene säilyttämään nykyistä hyvinvointiamme ellemme ole aidosti kilpailukykyisiä myös tulevaisuudessa ja pohjusta menestystämme osaamiselle. Suomen puheenjohtajakausi on merkinnyt sitä, että innovaatiot on otettu kilpailukykypolitiikan keskiöön ja innovaatioiden edistämisen on oltava olennainen osa EU:n kilpailukykystrategiaa. Nyt kun pohjatyö on tehty, odotamme kevään Eurooppa-neuvostolta eteenpäin katsovia linjauksia innovaatiopolitiikassa.
Unionin talouskasvun kestävyyden ja kilpailukykymme kannalta olennaista on myös se, miten onnistumme sopimaan yhteisistä energiapolitiikan tavoitteista ja miten kykenemme luomaan laajaa maailmanlaajuista yhteistyötä ilmastonmuutoksen hallitsemiseksi. Nämä teemat ovat olleet Suomen puheenjohtajakaudella kasvavan huomiomme kohteina. Samalla ne ovat olleet kuluvan syksyn aikana tärkeimpien yhteistyöalueiden joukossa, kun olemme keskustelleet niin Venäjän, Yhdysvaltojen kuin aasialaisten kumppaneidemme kanssa.
Eurooppa-neuvoston päätelmät energia- ja ilmastoasioissa ovat osoitus entistä paremmasta johdonmukaisesta etenemisestä, kun ne viitoittavat unionille tietä kohti Saksan kauden keväthuippukokousta, jossa nämä teemat ovat pääasioita.
Arvoisat parlamentin jäsenet, sain perjantaina toimittajilta suoraa palautetta, että tämä Eurooppa-neuvosto oli heistä ikävystyttävä: päätöksiä ilman dramatiikkaa ja yön selässä tehtyjä viime hetken ratkaisuja. Jos tylsyys on sitä, että päätöksiä tehdään ja ne syntyvät järjestelmällisesti ja aikataulussa, niin voin sanoa, että olen tylsä ja ylpeä siitä. Eurooppa tarvitsee konkreettisia tuloksia, ei keinotekoista poliittista draamaa.
(Suosionosoituksia).
Olen itse vakuuttunut siitä, että juuri tämä tulosten Eurooppa, jota komission puheenjohtaja Barroso niin usein korostaa, on paras tapa viedä unionia eteenpäin. Tarvitsemme kansalaisia hyödyttäviä konkreettisia ratkaisuja. Vain tälle perustalle voimme rakentaa sen legitimiteetin, jolle perustuslakisopimuksen kaltaiset isot ratkaisut voidaan rakentaa.
Arvoisa puhemies, Suomen puheenjohtajakautta on jäljellä 13 päivää. Hoidamme tehtäväämme viimeiseen hetkeen. Kautemme yksi keskeinen teema on ollut unionin yhtenäisyyden vahvistaminen. Emme pärjää maailmassa ellemme kykene entistä yhtenäisempään toimintaan ulkosuhteissamme.
Suomen kauden alkupäivinä koimme vakavan kriisin Lähi-idässä, joka huipentui vakavana sodankaltaisena tilanteena Libanonissa. Voin ylpeydellä todeta, että EU muodosti vahvan ja yhtenäisen kannan Libanoniin, toimi päättäväisesti YK:n turvaneuvostossa asianmukaisten päätöslauselmien aikaansaamiseksi ja - mikä olennaisinta - kykeni mobilisoimaan sotilasvoimia, jotka ratkaisivat riittävän vahvan YK-operaation onnistumisen Libanonissa. Libanonin kesä oli vaativa koetus, mutta unioni suoriutui kriisistä erittäin kiitettävästi. Haluan tässä toistaa kiitokseni kaikille jäsenvaltioille tuesta, jonka puheenjohtaja sai asian ratkaisemisessa.
On olennaista, että meillä on unioni, joka on ulkosuhteissaan yhtenäinen ja päättäväinen ja kykenee käyttämään laajaa keinovalikoimaansa paremman maailman edistämiseksi. Unioni on laajentumistensa jälkeen eturivin toimija maailmassa monella mittarilla ja tämä tilanne pitää hyödyntää täysimääräisesti. Olemme puheenjohtajakaudellamme tehneet myös paljon esimerkiksi kehityspolitiikan yhdenmukaisuuden parantamiseksi, joka on EU:n kaltaiselle merkittävälle globaalille toimijalle ensiarvoisen olennainen kysymys.
Asetimme yhdeksi painopistealueeksi unionin Venäjän politiikan vahvistamisen. Tässäkin näemme hyvin, mitä konkreettista merkitystä yhtenäisellä politiikalla on. Lahden epävirallisessa kokouksessa meillä oli hyvä keskustelu Venäjän presidentti Putinin kanssa ja EU kykeni esittämään yhtenäisen viestin Venäjälle. On selvää, että Venäjä on EU:lle tärkeä kumppani. Vilkaisu karttaan riittää tämän tosiasian havainnollistamiseksi. Venäjä on EU:lle tärkeä, olemme sidottuja toisiimme monipuolisin sitein, mutta samalla on rehellisesti sanottava, että monet Venäjän kehityspiirteet huolestuttavat meitä. En ole vakuuttunut siitä, että Venäjä kulkee oikeaan suuntaan. Tarvitsemme määrätietoisempaa sitoutumista demokratiaan, oikeusvaltioon ja markkinatalouteen. Emme halua, että Venäjä kulkee autoritaariseen suuntaan. Meillä on täysi oikeus olla Venäjän kehityksestä huolestuneita.
Venäjä on EU:n yhtenäisyyden koetinkivi. Suomi olisi halunnut aikaansaada yhteisymmärryksen neuvottelujen aloittamisesta Venäjän kanssa solmittavasta uudesta ja kokonaisvaltaisesta sopimuksesta. Tätä yhteisymmärrystä emme ole tähän päivään mennessä saaneet aikaan, tunnetuista syistä. Mielestäni uusi sopimus osoittaa oivallisesti sen, mikä ongelma meillä on käsissämme - tarvitsemme yhteisen ja vahvan sopimuksen, joka sisältää yhteistyömme tärkeimmän perustan, arvot, ja antaa kestävän pohjan kaupalle ja energiayhteistyölle. Jos yhtenäistä sopimusta ei saada, valitettavana ja lyhytnäköisenä kehityssuuntana on kahdenvälisten sopimusten verkosto, jossa Venäjä voi kohdella EU:n jäsenvaltioita eri tavalla. Toiset saavat hyviä sopimuksia, toiset huonoja, jotkut saattavat jäädä ilman niitä. Samalla on itsestään selvää, että EU on yhtenäisenä niin merkittävä kumppani Venäjälle, että se kykenee neuvottelemaan yhtenäisenä kunnollisen sopimuksen. Mitä yhtenäistä Eurooppaa se on, jos kilpailemme keskenämme siitä, kuka saa parhaat ehdot? Tämä ei ole eurooppalaista solidaarisuutta.
Arvoisat parlamentin jäsenet, puheenjohtajakaudet alkavat suurin tavoittein, mutta elävä elämä palauttaa meidät kaikki maan kamaralle. Olemme saavuttaneet paljon, mutta moni olennainen asia jäi meiltä kesken. Suomi pyrki tosissaan ratkaisuun työaikadirektiivin uudistamisesta, ja uskon, että pääsimme varsin lähelle. Se ei kuitenkaan riittänyt. Ongelma ei kuitenkaan ole kadonnut ja toivon tuleville puheenjohtajille parasta menestystä tämän eurooppalaisen kysymyksen ratkaisemisessa.
Arvoisa puhemies, olen haikein mielin viimeistä kertaa parlamentin täysistunnossa Suomen puheenjohtajuuden edustajana. Minulla on erinomaiset muistot nyt hyvästä yhteistyöstä parlamentin kanssa, ja haluan kiittää teitä kaikkia siitä tuesta, jonka olette antaneet Suomen pyrkimyksille.
Uskon, että Euroopan tulevaisuus on yhteinen. Yhtenäisempi Eurooppa, jossa raja-aidat häipyvät. Olen erityisen iloinen siitä, että saimme aikaan tuloksen Schengen-alueen laajentamisesta. Tämä on sitä käytännön eteenpäin menoa, jota kansalaiset odottavat meiltä päättäjiltä.
Vielä kerran, haluan lausua Euroopan parlamentille lämpimät kiitokseni erinomaisesta yhteistyöstä.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
Paljon kiitoksia, pääministeri Vanhanen. Haluan kiittää teitä Euroopan parlamentin puolesta erinomaisesta yhteistyöstä ja ahkerasta läsnäolostanne, samoin ministereitänne ja erityisesti EU-asioista vastaavaa ulkomaankauppa- ja kehitysministeriänne Paula Lehtomäkeä. Olette ottaneet huomioon Euroopan parlamentin näkemykset, mikä on tuottanut konkreettisia tuloksia eli säädöksiä, jotka muistetaan, kuten äsken allekirjoittamamme säädökset ja palveludirektiivin. Kiitos teille kaikille!
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, viime viikolla pidetty Eurooppa-neuvoston kokous oli tärkeä osoitus siitä, että Euroopan unionissa edetään päättäväisesti tulosten saavuttamiseksi. Kokous osoitti, että Euroopan unioni on yksimielinen ja haluaa edistyä. Euroopan unioni on siis juuri sellainen unioni, jonka varaan tulevaisuus voidaan rakentaa.
Pääministeri Vanhanen antoi teille huippukokouksen tuloksista kattavan yleiskuvan, johon yhdyn täysin. Käsitellyt asiat eli laajentuminen, maahanmuutto, innovointi ja ilmastonmuutos ovat kaikki pitkäaikaisia kysymyksiä, jotka edellyttävät määrätietoisia, kunnianhimoisia ja pysyviä toimia korkeimmalla tasolla. Nämä asiat eivät ole ohimeneviä ilmiöitä, jotka ovat etusivujen juttuja yhden päivän ajan ja jotka sitten unohdetaan. Eurooppa-neuvoston antama tuki ja huomio on keskeistä näiden kysymysten ratkaisemiseksi. Näin ollen meidän on mielestäni syytä kiittää pääministeri Vanhasta ja puheenjohtajavaltio Suomea siitä, että on pidetty lujasti kiinni Euroopan unionin selvästä linjasta - Euroopan unionista, jossa keskitytään tuloksentekoon. Mielestäni tämä kuvaa yleistä suuntausta kohti johdonmukaista lähestymistapaa, jolla uudistetaan Euroopan unionin politiikkaa kunnianhimoisesti vuosi vuodelta ja joka soveltuu paremmin yhteisymmärrykseen perustuvaan nykyiseen poliittiseen ohjelmaamme.
Tämän kaiken onnistuminen edellyttää myös kumppanuutta. Kuluneen vuoden saavutukset ovat olleet yleensä neuvoston, parlamentin ja komission yhteisiä saavutuksia. Haluan korostaa Euroopan parlamentin osuutta. Eurooppa-neuvoston kokouksessa ilmaisimme kiitoksemme osuudesta, joka puhemies Borrell Fontellesilla on ollut toimikautensa aikana. Hän on puolustanut Euroopan parlamenttia vastuullisesti ja rakentavasti ja toiminut samalla hyvässä kumppanuudessa neuvoston ja komission kanssa.
Olen sitä mieltä, että tämä vuosi merkitsi uutta vaihetta Euroopan unionin toimintatavoissa. Olemme päässeet eroon ajatuksesta, jonka mukaan Euroopan unionissa olisi kyse vallan nollasummapelistä. Tänä vuonna monet asiakirjat ovat osoittaneet, ettei Euroopan unioni toimi näin. Se toimii ainutlaatuisen toimielinyhdistelmän välisen rakentavan yhteistyön avulla, jonka tuloksena kaikki toivottavasti hyötyvät.
Tarkastellaanpa, mitä konkreettista on todella tapahtunut kysymyksissä, jotka liittyvät palveludirektiiviin, laajentumiseen, energiaan, REACH-ohjelmaan (REACH-asetus allekirjoitettiin juuri äsken), tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan (joka on nyt suurempi kuin koskaan ennen, kun varojen reaaliarvo on noussut 40 prosenttia), uuteen Schengen-järjestelmään (joka on erityisen tärkeä uusille jäsenvaltioille) sekä toimiimme Libanonissa ja Kongossa (jossa Euroopan unioni tuki selvästi eniten tämän tärkeän Afrikan maan ensimmäisten demokraattisten vaalien onnistumista). Voidaan havaita, että kaikissa näissä ja useissa muissa kysymyksissä kolme toimielintä ovat keskittyneet paljon enemmän tuloksentekoon Euroopan unionin kansalaisten hyödyksi ja toivottavasti paljon vähemmän reviireistä taistelemiseen Brysselissä.
Mielestäni tästä voidaan ottaa oppia, kun ensi vuonna syvennetään keskustelua Euroopan unionin tulevaisuudesta. Tänään haluan keskittyä kolmeen Eurooppa-neuvostoa koskevaan asiaan. Ensimmäistä näistä kutsun laajentumista koskevaksi uudeksi yksimielisyydeksi. Komissio on saanut paljon kiitosta kertomuksestaan, joka koskee EU:n kykyä integroida uusia jäseniä. Mielestäni siinä onnistutaan osoittamaan, että keskeistä laajentumisprosessissa ovat tiukkuus ja oikeudenmukaisuus ja ettei Euroopan unionin laajentuminen ole oletusarvo. Yhteinen käsityksemme on, että laajentumista koskeva strateginen näkemys, avoin Eurooppa, on yhdistettävä Euroopan unionin kykyyn integroida uusia jäseniä.
Laajentuminen ei ole meille pelkästään tärkeä toimi, vaan laajentuminen myös ilmentää joitakin Euroopan unionin perusperiaatteista eli sitä, että Euroopan unioni on eteenpäin suuntautuva, avoin, sääntöihin perustuva, oikeudenmukainen ja kansalaistensa hyväksyntään perustuva. Laajentumista koskeva yksimielisyys osoittaa, että tiukat ehdot on täytettävä. Samalla on kuitenkin varmistettava myönteisen kehityksen jatkuminen nykyisten neuvottelukumppaneiden osalta ja elvytettävä Länsi-Balkanin maiden pyrkimyksiä. Tätä korostettiin selvästi Eurooppa-neuvoston kokouksessa.
Tämä auttaa meitä myös muistamaan, miksi laajentumisesta on hyötyä kaikille osapuolille, jos laajentuminen valmistellaan oikein. Euroopan unionista tulee vahvempi, vauraampi ja menestyksekkäämpi sisäisesti ja maailmanlaajuisesti. Olen iloinen siitä, että Euroopan komissio pystyi valmistelemaan asian Eurooppa-neuvostolle niin, että yksimielisyys oli mahdollista saavuttaa.
Toiseksi käsittelen maahanmuuttoa. Tällä alalla Eurooppa-neuvosto on muuttanut yhteiset huolenaiheet menestyksekkäästi yhteisiksi toimiksi. Euroopan unionissa on toteutettu todellisia toimia, jotta tänä syksynä esiintyneen kriisin kaltaisia tilanteita voidaan ehkäistä ja käsitellä. Euroopan unionin johtajat ovat eritoten tunnustaneet, ettei pelkkä ongelman hallitseminen riitä. He myöntävät, että ongelma on ratkaistava pikemminkin maahanmuuttajien alkuperämaissa, ja painottavat entistä enemmän kehitystä. Olen erityisen iloinen siitä, että neuvosto hyväksyi Euroopan unionin ja Afrikan välisen huippukokouksen järjestämisen ensi vuonna. Kokous on erinomainen foorumi vuoropuhelulle.
Muutoksen kannustimiksi ei pitäisi kuitenkaan tarvita sellaisia traagisia ihmiskohtaloita, joita näimme viime syksynä televisiossa. Meidän on annettava itsellemme sopivat työkalut ihmishenkien pelastamiseen sekä terrorismin ja rikollisuuden torjuntaan.
On totta, että olisimme halunneet Eurooppa-neuvoston menevän pidemmälle päätöksentekoprosessin selkeyttämisessä oikeus- ja sisäasioiden alalla. Minun on todettava aivan suoraan, että on valitettavaa, että jotkin jäsenvaltiot vastustivat Euroopan komission tukemaa puheenjohtajavaltio Suomen ehdotusta siitä, että olisi käytetty hyväksi nykyisten perussopimusten mukaista siirtymäväylälauseketta (passerelle-lauseketta).
Haluan korostaa vielä kerran, että Euroopan unionissa on tehostettava päätöksentekoprosessia oikeus- ja sisäasioiden alalla sekä myös muilla aloilla.
Kolmanneksi toteaisin innovoinnista, että olen iloinen jäsenvaltioiden tuesta ehdotuksillemme, jotka koskevat innovointia ja Euroopan teknologiainstituuttia. Tiedän, että myös parlamentti on vakaasti sitä mieltä, että innovointiohjelma on keskeinen Euroopan unionin kilpailukyvyn kannalta. Odotankin jo tulevien kuukausien yhteistyötämme tällä alalla. Asian saattaminen päätökseen ensi vuonna merkitsisi sitä, että Euroopan teknologiainstituutti voisi aloittaa toimintansa vuonna 2008. Tämän olisi oltava yhteinen tavoitteemme.
Viimeksi kuluneen puolen vuoden aikana Euroopan unioni on edistynyt tavoitteittensa saavuttamisessa. Euroopan unioni on osoittanut suhtautuvansa vakavasti kaksitahoiseen strategiaansa, jonka mukaan Euroopan unionia viedään eteenpäin tuloksenteolla ja konkreettisten hankkeiden avulla voidaan samalla jatkaa koko Euroopan unionin uudistamista. Meillä on nyt uutta vuotta varten ponnahduslauta: monista erilaisista uusista ohjelmista on saatu sovittua, ja ne voidaan ottaa käyttöön. Näitä ovat esimerkiksi äsken mainitsemani tutkimuksen puiteohjelma ja globalisaatiorahasto, joka on myös hyväksytty, puhumattakaan hyvin tärkeästä koheesiopolitiikan ohjelmasta.
Jos tarkastellaan kolmea keskeistä alaa, taloutta, energiaa ja ilmastoa sekä ulkopolitiikkaa, voidaan havaita, että Euroopan unioni saa aikaan todellisia muutoksia asioissa, jotka ovat tärkeitä kansalaisille.
Talouden alalla työpaikkojen määrä on kasvanut merkittävästi tämän vuoden kaikkien neljän vuosineljänneksen aikana. Talousuudistusten hedelmät alkavat tulla esiin, mutta emme saa silti jäädä vain odottelemaan. Viime viikolla julkaistussa Lissabonin strategian edistymistä käsittelevässä vuotuisessa seurantaraportissa osoitetaan, kuinka paljon voidaan hyötyä siitä, että jatketaan sinnikkäästi jäsenvaltioiden uudistusohjelmiin sisältyvien sitoumusten toteuttamista.
Energian ja ilmastonmuutoksen alalla komissio viimeistelee parhaillaan ehdotuksiaan, ja olemme saaneet selvän signaalin Eurooppa-neuvostolta tätä varten. Tämän vuoksi parlamentin viime viikolla hyväksymä mietintö puhtaammasta ja ympäristöystävällisemmästä energiasta oli ajoitettu erinomaisesti. Mietintö auttaa meitä laatimaan lopulliset suosituksemme ja vahvistaa vakuuttuneisuuttamme siitä, etteivät kansalaiset kiittele Euroopan unionia arkuudesta tällä alalla. Näin suureen haasteeseen on vastattava uskottavasti ja kunnianhimoisesti.
Ulkopolitiikassa alkavat näkyä uudenlaisen johdonmukaisuuden ja määrätietoisuuden hedelmät. Euroopan unioni on onnistunut soveltamaan kuluneen puolen vuoden aikana sopivaa poliittisten ja taloudellisten toimien sekä tukien yhdistelmää eri puolilla maailmaa ja monissa erilaisissa kysymyksissä - esimerkiksi Libanonissa ja Kongossa sekä tuloksissa, joita on lopultakin saavutettu venäläisten kumppanien kanssa Siperian ylilentoa koskevassa kysymyksessä. Tämän ansiosta Euroopan unioni on voinut vaikuttaa myönteisesti maailmanlaajuisissa kysymyksissä. Vaikka ymmärrämme, että vielä on hyvin paljon tehtävää, on syytä tunnustaa, että asioissa on edistytty.
Viime kesäkuussa sovimme EU:n tuloksentekoa koskevasta kaksitahoisesta strategiasta. Eurooppa-neuvoston kokouksessa myönnettiin, että tällainen politiikka on oikeansuuntaista. Teimme tästä luonnollisen keinon edistää Euroopan unionin tulevaa kehitystä ja toivottavasti myös perustuslakikysymyksen ratkaisemista.
On jälleen kerran todettava, ettei tulevaisuuden Euroopan unionia voida rakentaa menneisyyden työkaluilla. Emme voi saavuttaa kaikkia Euroopan unionia koskevia tavoitteita ja konkreettisia tuloksia kansalaisten hyödyksi käyttämällä aiempia työkaluja ja välineitä. Tarvitsemme Euroopan perustuslakisopimuksen tarjoamaa demokratiaa ja tehokkuutta. Huippukokouksessa Saksan liittokansleri Merkel teki selväksi, että yleinen keskustelu perustuslain tulevaisuudesta on ohi ja että hän aikoo keskittyä jäsenvaltioiden kanssa täsmällisiin kysymyksiin, jotta voidaan määrittää liikkumavara ja paras ajankohta asiassa edistymiselle.
Käsitykseni mukaan jäsenvaltioiden halukkuus tehdä rakentavaa yhteistyötä ratkaisun löytämiseksi toimielinuudistusta koskevaan kysymykseen on voimakkaassa kasvussa. Pääministeri Vanhasen Eurooppa-neuvostolle esittämä arvio tilanteesta edisti merkittävästi tätä työtä, jota olisi nyt jatkettava Saksan puheenjohtajakaudella.
Euroopan unionilla on hyvät valmiudet edetä määrätietoisesti vuonna 2007. Osoitetaanpa, että pystymme vastaamaan haasteeseen. Odotan jo tiivistä yhteistyötä tulevan puheenjohtajavaltion Saksan kanssa, ja haluan kiittää vielä kerran Suomen pääministeriä Matti Vanhasta ja kaikkia hänen ryhmänsä jäseniä hyvin merkittävästä, sitoutuneesta ja tarmokkaasta työstä Euroopan unionin edistyksen hyväksi.
(Suosionosoituksia)
Hans-Gert Poettering
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, hyvät parlamentin jäsenet, aloittaisin kiittämällä ryhmämme puolesta neuvoston puheenjohtajaa Suomen puheenjohtajakaudesta. Puheenjohtajakausi on ollut menestyksekäs, ja lisäksi hänen hyväntahtoinen otteensa EU:n ohjaksissa on tehnyt meille oikein hyvää. Ehkäpä tämän saavuttamiseen tarvitaan Suomen kaltainen maa. Haluaisimme kaikkien puheenjohtajavaltioiden osoittavan vastaisuudessa samanlaista hyväntahtoisuutta. Haluan kiittää häntä hänen sitoutumisestaan yhteiseen asiaamme eli Euroopan unioniin.
Tämän puheenjohtajakauden aikana on onnistuttu monessa asiassa. Näimme juuri, kuinka REACH-ohjelma allekirjoitettiin. Tutkimuksen seitsemäs puiteohjelma ja palveludirektiivi hyväksyttiin. Toki tiedämme, että myös edelliset puheenjohtajavaltiot ja parlamentti ovat tehneet työtä palveludirektiivin hyväksi, samoin kuin REACH-ohjelman ja tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman hyväksi. Parlamentti voi olla hieman ylpeä myös vaikutusvaltansa kasvamisesta lainsäädäntöprosessissa, kuten komission puheenjohtaja jälleen äsken painotti.
Neuvoston puheenjohtaja kuvaili EU:n ja Venäjän välisten suhteiden vaikeutta. Kyse on todellakin vaikeasta kumppanuudesta, mutta vahvistamme, että suhteen on säilyttävä kumppanuutena. Toteamme myös, ettemme halua varmistaa energian toimitusta ihmisoikeuksien kustannuksella. Haluamme varmistaa nämä molemmat. Tarvitsemme johdonmukaiset suhteet Venäjään, ja jatkamme toimintaamme ihmisoikeusjuristeina niin Venäjällä, Euroopassa kuin muuallakin maailmassa. Emme voi missään tapauksessa edes harkita Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja Venäjän välisiä kahdenvälisiä sopimuksia, vaan kysymykseen tulee vain yhteinen sopimus EU:n ja Venäjän välillä. Tämä asia on tehtävä aivan selväksi.
(Suosionosoituksia)
Turkkia koskevassa kysymyksessä neuvoston puheenjohtaja on löytänyt kompromissiratkaisun, joka on hyvä olosuhteet huomioon ottaen. Totean ryhmämme puolesta erittäin vakaasti, että haluamme kumppanuutta ja mikäli mahdollista myös ystävyyttä Turkin kanssa. Turkki on tärkeä maa. Emme halua ristiriitoja tai yhteentörmäyksiä Turkin kanssa. Olemme kumppaneita ja ystäviä. Tästä huolimatta myös Turkin on täytettävä sitoumuksensa. Tämän vuoksi ratkaisu, jonka puheenjohtajavaltio ja parlamentti tekivät yhdessä komission ehdotuksesta, on hyvä.
Naapuruuspolitiikkaan on tehty useita tarkennuksia. On ymmärrettävä, etteivät kaikki eurooppalaisesti suuntautuvat maat voi liittyä EU:hun. Tästä huolimatta vakuutamme, että haluamme hyvät naapuruussuhteet. EU:n etelä- ja itäpuolella olevia maita varten on hyväksytty naapuruuden ja kumppanuuden väline, joka on ollut suuri menestys. Aasian ja Latinalaisen Amerikan maita varten taas on hyväksytty kehitysyhteistyön rahoitusväline. Lisäksi erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen välineen avulla voimme toimia ilman kulloinkin kyseessä olevien maiden suostumusta. Näin voimme tukea demokratiaa ja ihmisoikeuksia kaikkialla maailmassa myös taloudellisesti. Mielestäni nämä ovat erittäin myönteisiä saavutuksia.
Perustuslaki mainittiin sekä neuvoston puheenjohtajan että komission puheenjohtajan puheenvuorossa. Euroopan kansanpuoluetta edustavien ryhmämme jäsenten puolesta voin todeta, että saatte olla varmoja määrätietoisuudestamme, kun vakuutamme haluavamme saavuttaa ennen Euroopan parlamentin vaaleja tuloksia perustuslakisopimuksen ratifioinnissa, uudistuksissa ja myös meitä yhdistävissä yhteisissä arvoissa. Toivottavasti maaliskuun 25. päivän yhteinen julkilausuma - siis Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission julkilausuma - osoittautuu varhaiseksi merkiksi siitä, että haluamme johtaa EU:n kohti parempaa tulevaisuutta.
Maahanmuutto mainittiin. Tärkeimpänä tehtävänämme saattaa jopa olla sitoutuminen siihen, ettemme hyväksy kurjuutta emmekä kuolemia EU:n rajoilla, ja että avaamme silmämme näkemään rajojemme eteläpuolisten maiden köyhyyden ja ongelmat. Jos todella alamme auttaa ihmisiä vuoropuhelun avulla - joka toivottavasti voimistuu EU:n ja Afrikan välisessä huippukokouksessa - niin että heillä on tukemme avulla tulevaisuus myös kotimaassaan, edetään mielestäni oikeaan suuntaan.
Lopuksi sanoisin pari sanaa omasta puolestani. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä päätti viime viikolla, että ryhmälle valitaan uusi puheenjohtaja 9. tammikuuta. Tämä tarkoittaa, että seitsemän ja puolen vuoden eli 90 kuukauden jälkeen tämä on viimeinen puheenvuoroni tämän suuren ja toisinaan vaikean ryhmän puheenjohtajana. Tämä pätee tietenkin myös toisiin ryhmiin. Ryhmämme uusi puheenjohtaja kiittääkin 15. tammikuuta puhemiestä virallisesti PPE-DE-ryhmän puolesta siitä vaikuttavasta työstä, jota puhemies on tehnyt, kun taas minä haluan tehdä niin omasta puolestani jo tänään.
Yhteistyöni puhemies Borrellin kanssa on ollut jatkuvaa. Se on ollut koko ajan myös hyvin vilpitöntä ja oikein ystävällistä. Sanon näin omasta näkökulmastani ja toivon, että hän voi vahvistaa tämän. Haluan esittää tästä hänelle vilpittömät kiitokseni. Haluan esittää kiitokset myös kollegoilleni. Haluan kiittää yhteistyöstä jäsen Schulzia ryhmänsä edustajana ja myös hänen edeltäjäänsä jäsen Barón Crespoa, mutta erityisesti jäsen Schulzia. Yhteistyömme on aina perustunut ammattimaisuuteen ja suuntautunut yhteisten vakaumustemme mukaisesti silloin, kun sellaisia on ollut. Tietysti meillä on myös eroavia näkemyksiä. Ennen kaikkea haluan kiittää häntä siitä keskinäisestä luottamuksesta, johon suhteemme perustuu. Sama pätee jäsen Watsoniin. Haluan kiittää myös häntä ammattimaisesta yhteistyöstä ja luottamuksellisesta suhteesta, joka välillämme on aina ollut, kuten oli hänen edeltäjänsä Pat Coxinkin tapauksessa. Haluan esittää kiitokset jäsen Crowleylle, johon minulla on aina ollut hyvin luottamuksellinen suhde. Ryhmän seuraavan puheenjohtajan olisi varmistettava, että myös Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän puheenjohtajalla on paikkansa Euroopan parlamentin eturivissä. Jäsen Wurtz, vaikka olemme monista asioista eri mieltä, olemme olleet kollegoja tässä parlamentissa vuodesta 1979 asti. Yhteistyöllemme on ollut koko ajan ominaista keskinäinen kunnioitus, josta kiitän teitä. Yhteinen perusta on aina löytynyt jäsen Frassonin, jäsen Cohn-Benditin ja Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän kanssa ihmisoikeuskysymyksissä. Yhteinen perusta on löytynyt jopa jäsen Bonden kanssa avoimuutta koskevassa kysymyksessä, vaikka haluankin lisätä, ettei näin voi sanoa muutamista muista kysymyksistä. Sitoutumattomia jäseniä edustavan jäsen Belohorskán kanssa olemme samaa mieltä siitä, että niilläkin, joilla ei ole määrän tuomaa voimaa, on oikeus oikeudenmukaiseen edustukseen.
Lopuksi haluan sanoa pari sanaa komissiolle. Arvoisa komission puheenjohtaja, nykyisen komission muodostaminen oli poliittisen urani vaikein ajanjakso, mutta nyt se on jo menneisyyttä. Olen iloinen siitä, että komissio on oppinut puheenjohtajansa johdolla seisomaan omilla jaloillaan ja tekee vaikuttavaa työtä. Vaikka komissiolla ja parlamentilla on omat tehtävänsä, tavoitteemme on yhteinen eli voimakas ja toimintakykyinen EU.
Arvoisa puhemies Borrell, haluan lopuksi esittää pyynnön poliittisille ryhmille, niiden puheenjohtajille ja parlamentille. Osoittakaamme aina kunnioitusta kokouksissamme täällä ja kaikessa kanssakäymisessä muiden toimielinten kanssa. Keskinäinen kunnioitus luo luottamusta, ja luottamus puolestaan hyödyttää Euroopan unionia. Olen varma, että unelmamme voi toteutua - unelmamme voimakkaasta, demokraattisesta ja toimintakykyisestä Euroopan unionista, jonka tavoitteena on oikeusvaltion periaatteiden edistäminen. Tämä on uusi piirre 2000-luvulla. Olen vakuuttunut siitä, että kunnioituksen ja luottamuksen avulla EU kehittyy arvojemme ja etujemme hyödyksi sekä sisäisesti että ulkoisesti.
(Jatkuvia suosionosoituksia)
Puhemies
Jäsen Poettering, kiitos puheenvuorostanne ja sanoistanne. Olette varmaan huomanneet, etten ole ollut kovin tiukka käytetyn ajan suhteen, koska olen ottanut huomioon jäsen Poetteringin puheenvuoroon liittyvät erityisolosuhteet. Aion menetellä samoin muiden puheenvuorojen yhteydessä.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä kiitti neuvoston puheenjohtajaa, mikä on oikein. Haluankin yhtyä kiitokseen. Haluan kiittää Suomen puheenjohtajakaudesta pääministeri Vanhasta, joka on minunkin mielestäni tehnyt hyvää työtä. Kun otetaan huomioon ne olosuhteet, joissa Suomen oli otettava vastaan EU:n puheenjohtajuus, sanoisin jopa, että hän on tehnyt oikein hyvää työtä. Olen myös pääministeri Vanhasen kanssa samaa mieltä siitä, ettei se, että toimittajat kuvailevat huippukokousta ikävystyttäväksi, tarkoita välttämättä kokouksen olleen huono. On totta, että riepottelu lehdissä on vähemmän tärkeää EU:n kannalta kuin konkreettiset tulokset. Näin ollen minäkin haluan arvostella tätä huippukokousta sen tulosten perusteella pikemmin kuin toimittajien kokeman ikävystymisen tai ilon perusteella.
Mainitsen kaksi myönteistä asiaa. Huippukokouksella lähetettiin selkeä viesti siitä, että Euroopan unioni myöntää laajentumiseen liittyvän vastuunsa. Laajentumiseen liittyy vastuu, joka meidän on kannettava. Etenkin Balkanin alueella mahdollisella liittymisellä EU:hun on ollut ja on edelleen rauhaa rakentava vaikutus. Viikonloppuna lähetettiin selkeä viesti myös niille, jotka luulevat, että laajentumista voidaan jatkaa toteuttamatta perustuslakiprosessin kannalta välttämättömiä uudistuksia. Todettiin nimittäin, ettei laajentuminen ole mahdollista ilman tarvittavaa EU:n uudistamista. Tämäkin on tärkeä viesti, koska niiden, joiden mielestä laajentumista on jatkettava Nizzan sopimuksen perusteella, on ymmärrettävä, että on mahdotonta ajatella Euroopan unionin voivan toimia nykyisten perussopimusten mukaisten rakenteiden avulla tehokkaasti ja vastata kansalaisten odotuksiin niissä maissa, jotka haluavat liittyä EU:hun. Näin ollen jokainen, joka kannattaa laajentumista kansalaisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja rauhan edistämiseksi, tarvitsee tehokkaasti toimivaa Euroopan unionia. Tämän vuoksi haluan todeta täällä selvästi, ettei laajentuminen saa ryhmämme tukea ilman perustuslakiprosessiin sisältyviä uudistuksia mutta perustuslakiuudistusten kanssa kylläkin saa.
(Suosionosoituksia)
Viikonloppuna käydyn keskustelun aikana kuulimme toisen myönteisen - mielestäni hyvin myönteisen - joukon lausuntoja, jotka näyttävät suuntaa tulevina vuosina. On hyvin myönteinen merkki, että EU ilmoitti tukevansa uudenlaista maahanmuuttopolitiikkaa siirtymällä pois pelkistä rajoituksista ja myöntämällä, että tällä mantereella tarvitaan muuttoliikettä ja hallittua maahanmuuttoa. Vihdoin ja viimein, on kuitenkin todettava. Tälläkin alalla on aivan selvää, ettei EU:ssa käytetä hyväksi tarvittavaa lainsäädännöllistä keinoa eli siirtymäväylälauseketta (passerelle-lauseketta), joka on käytettävissä myös Nizzan sopimuksen mukaisesti, kuten aiheellisesti huomautettiin. Jos toisaalta kuvailisin tavoitteen mutta toisaalta kieltäytyisin käyttämästä niitä välineitä, joita tarvitaan tavoitteen saavuttamiseksi, en vaikuttaisi kovin uskottavalta. Tässä suhteessa huippukokous ei ollut ikävystyttävä vaan sen sijaan jälleen kerran hukkaan heitetty mahdollisuus. Tästä syystä olen vakaasti sitä mieltä, että parlamentin on painostettava edelleen neuvostoa, jotta se toteuttaisi lopultakin johdonmukaisia toimia ja toteaisi, että maahanmuuton hallitsemiseksi EU:lle on annettava ne lainsäädännölliset keinot, joita se tarvitsee voidakseen todella tehdä näin.
Kuten kaikki puhujat ovat jo maininneet, parlamentti on yhdessä puheenjohtajavaltio Suomen kanssa saattanut päätöksen kaksi merkittävää lainsäädäntömenettelyä, jotka osoittavat suuntaa vastaisuudessa. Ryhmämme pitää palveludirektiiviä yhtenä merkittävimmistä tähän mennessä saavutetuista menestyksistä sisämarkkinoiden muotoutumisen kannalta. Tuhoisa uusliberaali käsite on muutettu sosiaalisesti vastuulliseksi lainsäädännöksi. Toinen menettely koskee kemikaalipolitiikkaa. REACH-ohjelman kunniaksi järjestetyssä tilaisuudessa huomasin kemianteollisuuden edustajien nauttivan kuohuviiniä yhdessä Greenpeace-järjestön edustajien kanssa, joten kyse ei voi olla kovin huonosta säädöksestä. Kuten välihuomautuksista voidaan päätellä, ryhmämme yritti varmistaa, että lainsäädännön avulla voitiin saavuttaa järkevä kompromissi, jossa keskitytään sosiaaliseen tasapainoon, teollisuuden kannalta järkevään ratkaisuun ja kuluttajien oikeuksiin. Haluan vielä kerran kiittää lämpimästi jäsen Gebhardtia ja jäsen Sacconia, jotka tekivät ryhmämme puolesta pioneerityötä. Heidän ansiostaan parlamentti saavutti ryhmämme johdolla kerrassaan upean tuloksen.
(Suosionosoituksia)
Lopuksi haluaisin mainita jäsen Poetteringin viittauksen siihen, että hänen toimikautensa PPE-DE-ryhmän puheenjohtajana on päättymässä. En halua osoittaa puhettani kaikille muille ryhmien puheenjohtajille, vaan osoitan puheeni ainoastaan jäsen Poetteringille. Olemme todella saaneet nauttia erittäin rakentavasta, kollegiaalisesta yhteistyöstä, josta kiitän häntä. Haluaisin myös lausua huomattavan kohteliaisuuden jäsen Poetteringille. Minun on sanottava, että hän on erittäin taitava poliitikko. Haluaisin havainnollistaa tätä pienellä esimerkillä tältä päivältä. Kahden ja puolen vuoden jälkeen kukaan ei enää huomauta ilmauksesta "Euroopan kansanpuoluetta edustavien ryhmämme jäsenten puolesta voin todeta". Ryhmän nimihän on tietenkin PPE-DE-ryhmä, joten tällainen sanamuoto tarkoittaa sitä, ettei osalle hänen ryhmästään anneta edes mahdollisuutta puhua. Itse asiassahan on kuitenkin kyse kahdesta poliittisesta ryhmästä, ja Euroopan kansanpuolueen edustajat sanovat aina päinvastaista kuin Euroopan demokraattien edustajat. Tässä suhteessa jäsen Poettering on itse asiassa onnistunut olemaan kahden ryhmän puheenjohtaja kenenkään huomaamatta asiaa. Tätä minä kutsuisin poliittiseksi taidoksi ja onnittelen jäsen Poetteringia sen johdosta.
(Naurua ja suosionosoituksia)
Hyvät kollegat, näin kyvykäs mies pystyy vielä suurempiin saavutuksiin, saattepa nähdä. Olen hyvin kiitollinen hänelle yhteistyöstämme. On yksi asia, joka on ollut ominaista jäsen Poetteringille siitä asti, kun hänestä tuli parlamentin jäsen vuonna 1979. Hänen kanssaan voi olla eri mieltä, hänen kanssaan voi väitellä, hänelle voi suuttua tai hänen kanssaan voi jakaa ilonsa, mutta aina on kuitenkin niin, ettei hän koskaan johda toista harhaan. Hän puhuu selvästi ja on ennen kaikkea luotettava. Nämä ovat mielestäni politiikassa harvinaisia hyveitä, ja mitä pitemmälle henkilö etenee poliittisella urallaan, sitä harvinaisemmiksi ne tulevat. Kun poliitikko on päässyt näin pitkälle ja pitänyt kiinni näistä hyveistä näin tiukasti, hän ansaitsee kiitokset, tunnustuksen ja kaiken hyvän toivotukset.
(Suosionosoituksia)
Puheeni juhlava osuus on vielä kesken. En aio aivan vielä kiittää ryhmämme jäsenten puolesta puhemiestä hänen tekemästään työstä, jätän sen myöhemmäksi, vaan kiitän häntä ja pääsihteeriä siitä loistavasta työstä, jota parlamentin yksiköt ovat jälleen tänä vuonna tehneet. Emme pystyisi tekemään omaa työtämme ilman parlamentin yksikköjen todella ammattitaitoista ja ennen kaikkea kollegiaalista ja inhimillisesti virheetöntä työpanosta. Mielestäni on syytä osoittaa pari sanaa niille henkilöille, joita pidän parlamentin todellisina sankareina, nimittäin lasin takana oleville naisille ja miehille. Parlamentin tulkit tekevät mielestäni hyvin merkittävää työtä. Ilman sitä tätä parlamenttia olisi mahdoton ajatellakaan.
(Suosionosoituksia)
Kiitos joka ikiselle, että olen lopultakin saanut puhua kahdeksan ja puoli minuuttia. Paljon kiitoksia, arvoisa puhemies.
(Naurua)
Puhemies
On epäilemättä harvinaista, että meillä on käytettävissämme näin paljon aikaa täällä Euroopan parlamentissa. Emme saisi käyttää sitä väärin.
Graham Watson
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Monty Python -ryhmä kuvasi kerran Suomea hyvin tylysti huonoksi kakkoseksi Belgian jälkeen ulkomaille matkustamisen kannalta. Arvoisa pääministeri, te olette hallituksenne kanssa osoittanut, ettei Suomi jää toiseksi millekään maalle Euroopan unionin puheenjohtajuuden hoitamisessa.
Kiitos työstä, jota olette tehneet Euroopan unionin tuomiseksi lähemmäs kansalaisia. Jatkamalla komiteamenettelyä koskevasta sopimuksesta itävaltalaisten jälkeen olette tuoneet lainsäädännön julkisen tarkastelun alaiseksi. Käsittääkseni 86 prosenttia puheenjohtajakaudellanne tehdyistä lainsäädäntöä koskevista päätöksistä on tehty julkisesti eli yhteensä 90 päätöstä viime vuoden 17 päätökseen verrattuna. Tämä on huomattava edistysaskel. Toivonkin, että Saksa puheenjohtajavaltiona jatkaa tästä ja saa aikaan jäsenvaltioiden kanssa sopimuksen vastaavuustaulukkojen julkaisemisesta. Näin voisimme nähdä, miten jäsenvaltiot saattavat Euroopan unionissa tehtyjä päätöksiä osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tehdä oikeudenmukaisia vertailuja.
Arvoisa pääministeri, teille kuuluu kunnia myös siitä, että on sovittu REACH-ohjelmasta; palveludirektiivistä, jonka yhteydessä pystyimme kaikeksi onneksi kumoamaan kaikki sosialistisen esittelijän esittämät tarkistukset, sanoipa jäsen Schulz mitä tahansa; ensi vuoden talousarviosta sekä Bulgarian ja Romanian hyväksymisestä Euroopan unionin jäseniksi.
Liberaalidemokraatit kunnioittavat myös yrityksiänne päästä yksimielisyyteen 42 artiklan mukaisesta siirtymäväylälausekkeesta (passerelle-lausekkeesta), ja olemme pahoillamme, ettei tämä onnistunut Lahden huippukokouksessa. Tämän vuoksi emme olekaan samaa mieltä puheenjohtajan päätelmien 3 kohdasta, jossa todetaan, että Euroopan unioni on ensisijaisesti pyrkinyt "käyttämään parhaalla mahdollisella tavalla nykyisten perussopimusten tarjoamia mahdollisuuksia konkreettisten tulosten saavuttamiseksi". EU ei selvästikään käytä parhaalla mahdollisella tavalla nykyisiä mahdollisuuksia, mikä myönnetään muutamia kohtia jäljempänä toteamalla, että odotuksiin vastaaminen on vaikeaa nykyisten päätöksentekomenettelyjen puitteissa ja että päätöksentekoa on parannettava. Toivottavasti Saksan puheenjohtajakaudella päästään yksimielisyyteen 42 artiklasta. Emme voi odottaa uutta perussopimusta, joten viestimme liittokansleri Merkelille onkin oltava: Europa muss handlungsfähig sein.
Oikeus- ja sisäasioiden ala on vain yksi esimerkki niistä aloista, joilla tällaista edistystä tarvitaan. Olemme puhuneet paljon maahanmuuttovirroista. Tähän asti on keskitytty mielestäni liikaa turvallisuuteen ja kiinnitetty liian vähän huomiota maahanmuuttovirtojen taloudellisiin tai humanitaarisiin näkökohtiin. Tämän vuoksi suhtaudumme myönteisesti siihen, että puheenjohtajan päätelmissä tunnustetaan laajemmat näkökohdat - erityisesti kehityspolitiikan ja maahanmuuttopolitiikan välinen yhteys - ja se, että tarvitaan laillista maahanmuuttoa koskevaa politiikkaa. Sen avulla Euroopan unionin etuovea raotetaan hieman, jotta takaovi on helpompi sulkea laittomalta maahanmuutolta. Laittoman maahanmuuton torjumiseksi on tehtävä enemmän työtä. Ei riitä, että parannetaan nopeasi EU:n rajaturvallisuusviraston (Frontex) valmiuksia tai perustetaan pysyviä rannikkovartioita. Ne ovat vain osa ratkaisua. On tiedettävä, miksi maahanmuuttajia saapuu.
Jos tarkastellaan muita Sudania koskevia asioita, joista huippukokouksessa keskusteltiin, on todettava, että jos Euroopan unioni todella tunnustaisi YK:n uuden suojeluvastuun periaatteen, Sudanista pois muuttavien määrä vähenisi. Palestiina, Libanon, Afganistan. Jollei turvallisuutta, hyvää hallintoa ja elinmahdollisuuksia voida taata ihmisten kotiseudulla, he muuttavat edelleen pois sieltä. Ei ole mikään sattuma, että suurin osa rannikoillemme pyrkijöistä on kotoisin juuri näistä maista.
Huippukokouksen tärkein tulos on ehkä 5 kohta, jossa todetaan voimakkaasti, että laajentuminen on ollut menestystarina. Jos tarkastellaan viime viikolla julkaistua Eurobarometriä, on kuitenkin selvää, ettei tämä viesti ole saavuttanut kansalaisiamme. Valtioiden ja hallitusten päämiesten on osoitettava johtajuutta ja kerrottava kansalaisille, millainen menestystarina laajentuminen on ollut ja että sen on jatkuttava, kunhan perustuslailliset järjestelyt on otettu käyttöön.
Johtajuutta tarvitaan laajentumisen lisäksi myös kyproksenturkkilaisten eristyksen lopettamiseksi. Puheenjohtajan päätelmien eri osia lukiessaan voi havaita, että johtajuutta on jätetty liian paljon Yhdysvalloille. Olemme erityisen huolissamme Yhdysvaltojen kanssa tehdyistä Eurojust-järjestelyistä. Ehkäpä pystyisimme edistämään Euroopan unionin arvoja enemmän ja paremmin, jos käytettävissämme olisi siirtymäväylälauseke (passerelle-lauseke) ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla.
Puheenjohtajakautenne on mielestämme ollut menestys. Toivommekin, että palattuanne joulupukin maahan voitte ensi viikolla levätä kaikessa rauhassa poronsorkkien kopseen häiritsemättä teitä.
Jäsen Poettering on esittänyt viimeisen puheenvuoronsa täällä parlamentissa. Hän on ollut paitsi oikeudenmukainen ja suorasukainen kollega myös federalistinen kumppani, minkä voin todeta tyytyväisenä. Euroopan parlamentissa tarvitaan pikemminkin ideologista enemmistöä kuin suurta koalitiota. Meillä oli ilo työskennellä jonkin aikaa hänen kanssaan ideologisessa enemmistössä. Hän huomaa vastaisuudessa, että tämä
(DE) tyhjä yhdessäolo on vain yksinäisyyttä seurassa.
(EN) Kaikesta huolimatta toivotamme hänelle kaikkea hyvää tulevaisuudessa, mitä tahansa hän tekeekään.
(Naurua ja suosionosoituksia)
Puhemies
Kiitos, jäsen Watson. Joulun henki näyttää vaikuttavan meihin kaikkiin.
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minäkin haluan yhtyä kollegoihini ja kiittää pääministeri Vanhasta Suomen puheenjohtajakaudella tehdystä työstä. Lisäksi haluan esittää jälleen kerran julkisesti kiitokseni ministeri Lehtomäelle, joka on viimeksi kuluneen puolen vuoden aikana kohdellut meitä kaikkia täällä parlamentissa hyvin ystävällisesti ja ollut aina mitä huomaavaisin ja miellyttävin.
Kiinnitin huomiota useisiin asioihin huippukokouksen yhteydessä. Ensinnäkin, kuten pääministeri huomautti, lehdissä ei tuotu ollenkaan esiin, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden keskuudessa olisi ollut erimielisyyttä tai hajaannusta. Vaikka tämä voi joidenkin mielestä olla ikävystyttävää tai tylsää, tämän perusteella on pääteltävä, että kokous on ollut jonkinlainen menestys. Alkavathan ihmiset kaunistella syitä epäonnistumiseen ja syyttää muita vain siinä tapauksessa, että on epäonnistuttu. Näin ollen tehdyt päätökset ovat olleet onnistuneita. Tämä menestys perustuu neljään asiaan: yhdenmukaisuuteen, koordinointiin, yhteistyöhön ja yhteisymmärrykseen.
Huolimatta siitä, mitä mieltä ihmiset saattavat olla siirtymäväylälausekkeen (passerelle-lausekkeen) käyttämisestä erilaisten asioiden yhteydessä, se, mitä yritetään tehdä, ei onnistu millään, jos jäsenvaltioiden hallitukset eivät pysty sopimaan etenemisestä yhdessä. Puheenjohtaja Barroso puhuu kilpailukyvystä ja Euroopan komission toimista tämän hyväksi. On tietysti totta, että EU:lle on saatava johtava asema ja on varmistettava, että tällainen asema säilytetään hyvin monilla eri aloilla. On kuitenkin virhe puhua yhdenmukaisten verojen peitellystä käyttöönotosta, kun tällainen ei selvästikään ole perussopimuksissa määriteltyjen toimivaltojen mukaista. Samoin on virhe yrittää yhdistää talousarvion uudistus perustuslain tai sitä koskevan sopimuksen hyväksymiseen ja tulevaan laajentumiseen, koska näin lähetetään vääriä signaaleja siitä, mistä Euroopan unionissa olisi oltava kyse.
Neuvoston päätelmien suurimpia saavutuksia on ajatus jäsenvaltioiden välisestä solidaarisuudesta suhteissamme Venäjään. Venäjän yritys käyttää Euroopan unionia koskevaa lihantuontikieltoa siihen, että Venäjä voisi poimia maita yksitellen erilleen kahdenvälisiä sopimuksia varten, on antanut mahdollisuuden näyttää, että jäsenvaltiot ovat yhteisestä sopimuksesta päättäneet olla taipumatta tällaiseen kaupantekoon. Venäjää olisi kohdeltava tasavertaisena kumppanina ja tärkeänä naapurina, mutta emme saisi antaa tällaisen kumppanin hallita meitä pelkästään sen vuoksi, että se on jollain aloilla meitä voimakkaampi.
Samoin toteaisin maahanmuuttopolitiikasta, että olen harvoin yhtä mieltä jäsen Watsonin kanssa. Olen kuitenkin hänen kanssaan samaa mieltä siitä ratkaisevasta kysymyksestä, että on tarkasteltava niitä keskeisiä syitä, jotka johtavat maahanmuuttoon ja näin runsaaseen laittomaan maahanmuuttoon. Miksi ihmiset vaarantavat henkensä ylittämällä tuhansia kilometrejä valtamerta päästäkseen luvattuun maahan, jos he eivät pakene jotakin, jotakin heihin kohdistuvaa kauheutta tai vaaraa?
Olemme tarkastelleet tätä aihepiiriä, mutta kukaan ei ole maininnut Darfuria ja siellä jatkuvaa kansanmurhaa eikä sitä, ettei kansainvälinen yhteisö pysty käsittelemään asiaa ja toimimaan. Vaikka kuinka yrittäisimme sanoa, kuinka hieno Euroopan unioni on maailman suurimpana kehitysavun antajana, suurimpana joukkojen lähettäjänä Kongoon ja lähettäessään signaalia siitä, millainen maailman tulevaisuudessa olisi mielestämme oltava, jätämme silti pulaan Darfurin väestön, jolla ei ole sananvaltaa eikä maata, joka puhuisi väestön puolesta, ja jonka ovat itse asiassa pettäneet paitsi Euroopan unioni ja Yhdysvallat, myös jopa Yhdistyneet Kansakunnat. Uudenvuodenlupauksemme olisi nyt luvata varmistaa, ettei vastaavaa tapahdu enää koskaan.
Lopuksi haluan todeta vielä julkisesti, sen jälkeen kun jäsen Schulz kiitti tulkkeja, että minäkin haluan kiittää heitä heidän työstään, koska on erittäin tärkeää, että ymmärrämme toisiamme. Vielä tärkeämpää on saada selvää siitä, mitä jäsen Schulz sanoo, ja arvostan tulkkien työtä myös tässä asiassa.
Arvoisa puhemies, koska olette päättämässä toimikauttanne, haluan kiittää teitä työstänne ja toivon, että jatkatte työtänne parlamentissa ja etenette urallanne vielä pidemmälle.
(Suosionosoituksia)
Monica Frassoni
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puheenjohtajavaltio Suomea siitä auliista sitoutumisesta, jolla Suomi on käsitellyt hyvin tärkeitä kysymyksiä, kuten maahanmuuttoa, perustuslakia ja ilmastonmuutosta. Toivomme kuitenkin, että Suomikin tekee selkeällä pohjoismaisella realismilla kanssamme sen päätelmän, ettei ydinenergialla ole yhtään mitään tekemistä ilmastonmuutokseen tai päästöihin liittyvän ongelman ratkaisemisen kanssa. Tämän osoittavat selvästi uuteen voimalaitokseenne liittyvät viivästymiset ja kohtuuttomat kustannukset sekä vaikeudet saada se valmiiksi, samoin kuin eri puolilla Eurooppaa viime kuukausien aikana sattuneet tapaukset, jotka on jätetty huomiotta kaikessa hiljaisuudessa.
Kiitettyäni puheenjohtajavaltiota minun on todettava olevani todella ymmälläni tästä keskustelusta, jossa pidetään tätä huippukokousta osoituksena neuvostosta, jossa keskitytään EU:n tuloksentekoon. Mistä me oikein puhumme? Maahanmuuttoa koskevassa kysymyksessä Suomen edellisen puheenjohtajakauden aikana saavutettiin huomattavasti merkittävämpiä tuloksia Tampereella. Laajentumisesta taas käytiin täällä parlamentissa valtava taistelu kymmenen vuotta sitten ennen Suomen, Ruotsin ja Itävallan liittymistä EU:hun. Silloin haluttiin varmistaa, että perustuslakia ja institutionaalista muutosta koskevat kysymykset käsitellään aikaisemmin ja paremmin ja ettei toteuteta hätäistä laajentumista, josta ei varmastikaan olisi hyötyä suurimmalle osalle kansalaisiamme.
Perustuslakikysymyksessä olemme tulleet selvästi siihen tilanteeseen, että monet täällä parlamentissa yrittävät väittää paremmalla tai huonommalla menestyksellä sen mukaan, kuinka paljon vapautta suuri koalitio heille sallii, että kansanäänestyksissä hylätty teksti ei ilmeisestikään ole sama teksti kuin se, joka laaditaan, ja että meidän on ilmeisesti etsittävä liittolaisia Euroopan unionin toimielimistä ja niiden ulkopuolelta, jotta voimme ratkaista toimielinuudistusta koskevan huomattavan ongelman.
Olimme myös muutamien parlamentin jäsenten kanssa vakuuttuneita siitä, että ennen kuin Kypros otettiin unionimme jäseneksi, olisi ollut välttämätöntä ratkaista saaren jakoon liittyvä ongelma. Nyt saamme perinnöksi sen, ettei Euroopan unioni pystynyt ratkaisemaan asiaa yhdessä. Näin ollen en suoraan sanoen havaitse mitään erityisen uutta tai erilaista. Olenko tyytyväinen tähän tilanteeseen? En, mutta siitä huolimatta ymmärrän, että tarvitaan avoimuutta myös kansalaisiimme nähden.
On selvää, että olemme täysin samaa mieltä siitä, että Turkin olisi oltava edelleenkin kumppani, että laajentumista on jatkettava ja että Balkanin maille on annettava yksiselitteinen mahdollisuus liittyä EU:hun. Samaan aikaan emme voi tietenkään hyväksyä sitä tekopyhyyttä, jonka uskotellaan olevan jotakin aivan uutta ja jonka mukaan toimielinuudistuksesta puhuminen merkitsee nyt jollain tavalla esteen asettamista laajentumiselle. Emme voi hyväksyä tätä, koska näin ei ole eikä näin saisi olla.
Arvoisa puhemies, ennen kuin kiitän jäsen Poetteringia, haluaisin käsitellä vielä yhtä asiaa, joka koskee EU:n ja Venäjän suhteita. Meidän on ehdottomasti ymmärrettävä, että presidentti Putiniin olisi paras soveltaa sellaista politiikkaa, joka tekee meistä riippumattomia tai ainakin mahdollisimman riippumattomia. Tämä merkitsee sitä, että meidän on vähennettävä kulutusta 30 prosenttia ja edistettävä uusiutuvien energialähteiden käyttöä vielä entistä vakuuttavammin. Muuten olemme aina riippuvaisia joko Venäjästä tai sitten jostakin muusta maasta.
Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää jäsen Poetteringia ystävällisyydestä meitä kohtaan ja siitä, että joissakin tapauksissa olemme pystyneet työskentelemään aika hyvin yhdessä. Haluan toivottaa hänelle ryhmämme puolesta kaikkea hyvää tulevaisuudessa, joka riippuu osittain myös minun tulevaisuudestani, mutta tämä jää nähtäväksi. Haluan myös esittää toivomuksen siitä, että hän pystyisi edelleen taistelemaan yhteisen Euroopan puolesta, koska tämä parlamentti todella tarvitsee taistelijoita. Tässä hän seuraisi lähestymistapaa, johon on tietyssä määrin tehnyt aloitteen puhemies Borrell, joka on yrittänyt edistää ajatusta autonomisesta parlamentista ja saanut vaihtelevassa määrin tukea joukoiltaan.
Lopuksi esittäisin henkilökohtaisen huomion. Toivon nimittäin myös, että jos parlamentti valitsee jäsen Poetteringin enemmistöllä, hän panee vastaisuudessa syrjään tietyn painotuksen, joka muistuttaa hieman liikaa uskontoa ja josta ei ole hyötyä sen paremmin Euroopan unionille kuin parlamentillekaan.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, tämä on vuoden viimeisen täysistunnon yhteiskeskustelu, joten minäkin haluan käyttää tilaisuutta hyväkseni ja esittää kiitokseni. Ensinnäkin haluan esittää henkilökohtaiset kiitokseni puhemiehelle tunnollisesta työstä ja rakentavasta yhteistyöstämme. Haluan kiittää myös sihteeristöä, parlamentin pääsihteeriä Julian Priestleya ja parlamentin koko henkilökuntaa todella erinomaisesta yhteisestä työstä. Tiedämme kaikki, kuinka vaikeaa tämän parlamentin on toisinaan toimia todella niin hyvin, kuin me kaikkia haluaisimme sen toimivan.
Minäkin haluan puhua jäsen Poetteringille. Puhun myös ryhmämme puheenjohtajan Wurtzin puolesta, koska hän ei saanut tänään aikaa puheenvuoroa varten. Jäsen Poettering kuuluu toiseen poliittiseen ryhmään, mikä on mielestäni hyvä asia. Se saa aikaan mielipiteiden vaihtoa ja on tärkeää demokratian kannalta. On kuitenkin myös tärkeää voida tehdä rakentavaa yhteistyötä yli ryhmärajojen. Näin olemmekin viime vuosina tehneet. Ryhmämme puheenjohtaja Wurtz, joka jäsen Poetteringin tapaan kuuluu siihen erityiseen "kuuden kerhoon", joka on taistellut Euroopan yhdentymisen puolesta vuodesta 1979 lähtien, korostaa tätä varmasti itse julkisesti heti seuraavan tilaisuuden tullen.
Haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa Suomen puheenjohtajakaudesta sekä puheenjohtajavaltion ja parlamentin välisestä rakentavasta yhteistyöstä. Totean näin selkeästi huolimatta siitä, ettei Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto voi tukea niitä kahta tärkeintä hanketta, joissa edettiin Suomen puheenjohtajakauden aikana, eli palveludirektiiviä ja REACH-ohjelmaa niiden nykyisessä muodossa. Jäsen Schulzille sanoisin, ettei mielestäni ole mitään syytä ylpeillä, niin kuin hän teki, koska nämä kaksi direktiiviä osoittavat, että Euroopan unionin on vielä päästävä eroon uusliberaaleista toimista, ja koska näitä direktiivejä ei mielestämme voi mitenkään pitää mestariteoksina.
(Suosionosoituksia)
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, haluan ryhmämme puolesta todeta selvästi, että suhtaudumme myönteisesti huippukokouksessa tehtyyn päätökseen siitä, että EU:n ovet pidetään avoinna uusille jäsenille ja että laajentumisprosessiin osallistuville maille annettuja sitoumuksia noudatetaan. On totta, ettei kukaan pysty tällä hetkellä ennustamaan tarkkaan, kuinka pian Bulgarian ja Romanian jälkeen pystymme ottamaan EU:hun uusia jäseniä. On kuitenkin oltava edelleen selvää, että kaikilla eurooppalaisilla mailla, joilla on samat yhteiset arvot kuin meillä ja jotka täyttävät liittymisehdot ja etenkin Kööpenhaminan kriteerit, on oikeus hakea EU:n jäsenyyttä. Oma vakaumukseni on, ettei voimassa oleva Nizzan sopimus ole sopiva perusta tulevalle laajentumiselle. Tämän vuoksi on EU:n tulevaisuuden kannalta tarpeen vahvistaa EU:n kykyä integroida uusia jäseniä ja käynnistää todella kokonaisvaltainen ja kauaskantoinen 27 jäsenvaltion Euroopan unionin uudistus.
Ehdokasvaltioiden on muututtava, mutta sen lisäksi ennen kaikkea Euroopan unionin on luettava läksynsä. Minusta tämä tarkoittaa sitä, että perustuslakikriisiin on löydettävä yleisesti hyväksyttävä ratkaisu Saksan puheenjohtajakauden aikana. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, on joka tapauksessa hyvin tärkeää, että osoitamme lopullisesti paitsi Ranskan ja Alankomaiden kansalaisille, myös muille, että tuumaustauko merkitsee seurauksia myös politiikan muiden näkökohtien kannalta. Mainoslehtisistä ei ole tässä mitään apua. Kansalaisten on voitava taas yhdistää oma näkemyksensä omasta ja perheensä tulevaisuudesta Euroopan unionin tulevaisuuteen. Työtä ja sosiaaliturvaa, näitä kansalaiset odottavat Euroopan unionilta. Asianmukaiset työehdot, todella yhtäläiset mahdollisuudet koulutukseen ja urakehitykseen, suoja sairauden varalta, vähimmäistulotakuu - nämä kaikki ovat tärkeitä.
Komission puheenjohtajalle toteaisin, että tällainen olisi todella tuloksentekoon keskittyvä Euroopan unioni. Jos Euroopan unioni ja jäsenvaltiot kuitenkin jatkavat entiseen tapaansa ja palkkojen alentaminen, sosiaalinen polkumyynti ja eri jäsenvaltioista kotoisin olevien työntekijöiden yllyttäminen toisiaan vastaan ovat edelleen jokapäiväisiä kokemuksia kansalaisille, Euroopan unioni menettää edelleen kannatustaan. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, juuri näin ei kuitenkaan saisi tapahtua, ja tämän vuoksi sosiaalisen oikeudenmukaisuuden on oltava tärkein poliittinen painopiste.
(Suosionosoituksia)
Nigel Farage
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää onnitteluni pääministeri Vanhaselle ja puheenjohtajavaltio Suomelle. Olette selviytyneet kokeesta. Olette osoittaneet olevanne hyviä eurooppalaisia. Ratifioitte EU:n perustuslain omassa parlamentissanne ja jätitte huomiotta sen, että äskettäisessä mielipidetutkimuksessa vain neljännes Suomen kansasta kannatti tätä tekoa. Puheenjohtaja Barroso on varmasti hyvin tyytyväinen teihin.
Puheenjohtajakautenne perusteella voi tehdä yhteenvedon koko EU:sta. Kyse on epärehellisestä poliittisesta hankkeesta, jossa tavallisten kansalaisten mielipiteillä ei juuri ole merkitystä. No, perustuslaki saattaa olla kuollut, mutta sen sisältö on aivan varmasti yhä elossa. Puheenjohtajan päätelmissänne todetaankin, että laajentuminen on tarpeen vastaisuudessa. Päätelmissä todetaan, että on parannettava päätöksentekoa oikeus- ja sisäasioiden alalla, samoin totesi puheenjohtaja Barroso aikaisemmin. Tämä tarkoittaa kuitenkin Euroopan unionin vallan lisäämistä. Ylistätte ajatusta yhteisestä energiapolitiikasta ja yhteisten toimien lisäämisestä ulkoasiain alalla.
Jatketaan siis kaikesta huolimatta. Tämä on ollut puheenjohtajavaltio Suomen linja. Nyt puheenjohtajuus siirtyy teiltä Angela Merkelille ja Saksalle, jotka ovat jopa vielä kunnianhimoisempia kuin te. Nyt on selvää, että suunnitelmana on tuoda esiin uusi sopimus. Aiotte lausua ääneen pelätyn sanan perustuslaki. Pyydetäänkö ranskalaisia ja alankomaalaisia äänestämään uudelleen? Ei tietenkään. Tämä velvollisuus jää irlantilaisille, ja mahdollisesti Tanska ja te eli lähes kaikki teistä tässä salissa ja kaikki EU:n toimielimet tekevät kaikkensa veronmaksajien rahoja käyttäen ja pelottelevat tällaisia pieniä maita alistumaan. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tällainen ei mene läpi. Olemme jo edenneet sopimuksen verran liian pitkälle, ja kansalaisten mielipide otetaan huomioon.
Olemme nähneet tänään täällä Euroopan parlamentissa omaa kehua ja olalle taputtelua. Teidän kaikkien olisi syytä olla hyvin kiitollisia siitä, että tämän parlamentin istuntoja käsitellään niin vähän lehdistössä. Tällainen käytös kauhistuttaisi varmasti Euroopan unionin kansalaisia.
Kiitos ja hyvää joulua kaikille!
(Naurua)
Puhemies
Brittihuumoria!
Koenraad Dillen
(NL) Arvoisa puhemies, pelkäänpä, että jäsen Faragen tavoin minäkin murran hetki sitten mainitun, kyllästymiseen asti käytetyn yksimielisyyden. Epäonnistuneista Euroopan unionin huippukokouksista alkaa tulla perinne. Epäonnistumiset peitetään lopulta hienoilla kiertoilmauksilla, jotta ei loukattaisi liikaa puheenjohtajavaltion tunteita. Tämä huippukokous laajentumisstrategiasta, jonka toteuttamista yhtäkkiä hidastettiin, oli kuitenkin jälleen kerran täydellistä ajan haaskausta.
Vaikka Turkin kanssa käytävät liittymisneuvottelut on keskeytetty toistaiseksi, Ankaran suhtautumisen Kyprokseen ja muihin kysymyksiin, kuten lehdistönvapauteen ja Armenian kysymykseen, olisi johdettava neuvottelujen keskeyttämiseen pysyvästi eikä vain väliaikaisesti. Flaamina ilmaisisin olevani yllättynyt ja närkästynyt siitä, kuinka ylimielisesti jotkut virallisen Euroopan unionin edustajat haluavat puuttua toisten jäsenvaltioiden lehdistönvapauteen ja sisäpolitiikkaan. Kieroa peliä! Vuosikausia meille on sanottu, että meidän on aikanaan toivotettava aasialainen Turkki tervetulleeksi joukkoomme, ja näin todella tapahtuukin. Keskellä Eurooppaa sijaitsevasta pienestä ja vauraasta Flanderin alueesta ei kuitenkaan saa tulla itsenäistä EU:n jäsenvaltiota, kuten viime viikolla kuulimme.
Tällä tavalla Luxemburgin pääministeri Juncker - joka ei muuten ollut ainoa - katsoi yllättäen tarpeelliseksi arvostella hämmästyttävää reportaasia, joka oli puoliksi fiktiivinen ja puoliksi dokumentaarinen. Se esitettiin ranskankielisellä julkisella televisiokanavalla RTBF:llä viime keskiviikkona. Siinä käsiteltiin flaamien itsenäisyyssuunnitelmia, joita Euroopan unioni ei ilmeisesti voi sietää. Niinpä flaamit tietävät, miten heihin suhtaudutaan näiden valtioiden ja hallitusten päämiesten keskuudessa. Ovathan Juncker ja hänen kollegansa määränneet vastustusta sietämättä, että Belgian monarkia on säilytettävä. Kellään muulla ei ole sananvaltaa. Tätä ei voi juuri sanoa mielipiteenvapauden, saati kansojen itsemääräämisoikeuden kunnioittamiseksi: ulkomaalaiset valtionpäämiehet pitävät selvänä, että he voivat puuttua lehdistönvapauteen toisessa jäsenvaltiossa ja jättää flaamien tahdon huomiotta. Flaamien tahto on kuitenkin hyvin demokraattinen ja oikeutettu. Flanderin alue haluaa vapautua Valloniassa vallitsevasta sosialistipuolueen korruptoituneesta diktatuurista ja Sachsen-Coburgin kuningashuoneen viheliäisistä jälkeläisistä. Haluamme käyttää hyväksemme itsemääräämisoikeutta, kuten tšekit ja slovakit tekivät. Euroopan unionin valtionpäämiehet eivät saisi sanella Flanderin alueelle, miten sen on ratkaistava tulevaisuutensa.
Puhemies
Paljon kiitoksia, jäsen Dillen. Tämä olikin viimeinen ryhmien edustajien puheenvuoro. Seuraavaksi kuulemme yksittäisiä jäseniä, jotka ovat pyytäneet puheenvuoroa.
Alexander Stubb
(EN) Arvoisa puhemies, kiitos tuosta ääntämistavasta. Stubbista tulee "Stub" ja ensi vuonna varmaan "Schtub", joten oikeaan suuntaan ollaan menossa.
Haluan tuoda lyhyesti esiin kolme asiaa. Ensinnäkin haluan kiittää ja onnitella puheenjohtajavaltio Suomea sekä etenkin neljää ministeriä ja erästä henkilöryhmää. Nämä neljä ministeriä ovat pääministeri Vanhanen, joka teki mielestäni loistavaa työtä; ministeri Lehtomäki, joka teki loistavaa työtä; ulkoministeri Tuomioja, joka teki hienoa työtä, ja ministeri Pekkarinen, joka ei ole tänään täällä. Kaikkein eniten haluan kiittää virkamiehiä, erityisesti suurlähettiläs Eikka Kososta. Tiedämme kaikki, ettei järjestelmä toimi ilman virkamiehiä.
Jos arvosteltaisiin puheenjohtajakauden ansioita ja puutteita, ansioita olisi mielestäni paljon enemmän kuin puutteita. Ansioiksi voidaan lukea esimerkiksi Libanon, palveludirektiivi, REACH, tutkimus, laajentuminen, ilmastonmuutos ja Schengen. Mielestäni menestyitte oikein hyvin tässä suhteessa. Sanoisin jäsen Schulzille, että viimeinen henkilö, jonka haluan läksyttävän minua palveludirektiivistä, on saksalainen sosialisti.
Alkoholin verotusta koskevan kysymyksen käsittelyssä oli puutteita, mutta kuluttajana en oikeastaan pane pahakseni sitä, ettette onnistuneet nostamaan alkoholiveroa.
Lopuksi toteaisin, että Suomen puheenjohtajakausi oli mielestäni asiallinen, rauhallinen ja maltillinen. Jos personoisin nämä, sanoisin, että te, arvoisa ministeri Lehtomäki olitte rouva Asiallisuus. Arvoisa ministeri Vanhanen, te olitte herra Rauhallisuus, ja arvoisa ministeri Tuomioja, te olitte mielestäni herra Maltillisuus.
(Suosionosoituksia)
Edite Estrela
(PT) Haluan kiittää puheenjohtajavaltio Suomea siitä rauhallisuudesta, jolla maa hoiti tehtävänsä. Tämä oli oikea lähestymistapa, kun otetaan huomioon eri puolilla maailmaa vallinneet jännitteet.
Neuvostossa käsiteltiin tietysti erittäin tärkeitä kysymyksiä, ja neuvoston puheenjohtajan ja komission puheenjohtajan välinen tasapaino toi nämä asiat esille. Olin kuitenkin yllättynyt siitä, että Lähi-idän konfliktiin kiinnitettiin niin vähän huomiota, kun otetaan huomioon viimeaikaiset tapahtumat, kuten hiljattainen väkivallan lisääntyminen ja vaalien mahdollinen aikaistuminen. Samoin minut yllätti EU:n ja Afrikan välisen huippukokouksen pitämistä koskeva neuvoston päätelmä, joka tarkoittaa mielestäni merkittävää edistysaskelta Euroopan unionin ja Afrikan välisissä suhteissa.
Gérard Onesta
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission puheenjohtaja, aion keskittyä pelkästään perustuslakiprosessin uudelleen käynnistämiseen.
Muutamia päiviä sitten lähetin teille asiakirjan, joka osoittaa, kuten puheenjohtajavaltio Suomi totesi, ettei kokonaisuutta voida enää avata uudelleen, mikä on hyvä asia.
Toisaalta, jos asiakirjaa on selvennettävä, kuten valtionpäämiehet ovat todenneet, selventämisessä on keskityttävä siihen, mikä on ja mikä ei ole perustuslaillista. Tämä on paljon monimutkaisempi tehtävä kuin vain ensimmäisen ja toisen osan erottaminen muusta tekstistä.
Kolmas asia, jota ehdotan, liittyy tämän "jutun" vahvistamistapaan. Teksti on esitettävä jälleen Euroopan unionin kansalaisille. Miksi tätä ei voitaisi tehdä valtioiden rajat ylittäen järjestämällä kansanäänestys kaikkialla samana päivänä, kuten parlamentti on ehdottanut?
Lopuksi toteaisin, että näyttääpä teksti miltä tahansa, sen on annettava kehittyä äänestyksissä jäsenvaltioiden ja parlamenttien vahvistetulla määräenemmistöllä, vahvistetulla kaksoisenemmistöllä, ehkäpä 80 prosentin tai 90 prosentin enemmistöllä, mutta ei tietenkään 100 prosentin enemmistöllä. Kansoja ja tulevia sukupolvia ei voida ottaa panttivangeiksi.
Mielestäni tämä on perusta, jonka varassa asiat voivat kehittyä vastaisuudessa. Ne etenevät hyvin nopeasti. Myönteisesti suhtautuvat maat tapaavat 26. tammikuuta Madridissa. Tiettävästi tai oletetusti kielteisesti suhtautuvat maat tapaavat kymmenen päivää myöhemmin Luxemburgissa.
Taivaan nimessä, tehkää voitavanne sen hyväksi, että näissä asioissa edistytään.
Gunnar Hökmark
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa kiittämällä puheenjohtajavaltio Suomea. Suomen naapurimaan edustajana voin todeta olevani nykyisin ylpeä siitä, että olemme Suomen naapuri. Suomi on saavuttanut paljon ja osoittanut, että Euroopan unionin kehitys jatkuu. Tämä on tärkeää, koska kaikki tänään keskustelussa esille otetut asiat osoittavat, että voimme edistää Euroopan unionin kehitystä.
Tämä kuitenkin tuo myös jossain määrin esiin niitä haasteita, joita meillä on, kun keskustelemme ympäristöpolitiikasta ja kasvihuoneilmiöstä tai kilpailukyvyn parantamisen tarpeesta tai globalisaatioon vastaamisen tarpeesta tai tarpeesta puuttua jotenkin Iranin tilanteeseen. Kaikki nämä keskustelut ovat tulosta siitä, että pystymme ottamaan enemmän vastuuta kuin koskaan aikaisemmin.
Jäsen Farage, kun keskustelemme Euroopan unionin jäsenyyttä hakevien maiden aiheuttamista uusista haasteista, kyse on saavutusten ja menestyksen tuloksesta eikä epäonnistumisesta. Jos olisimme epäonnistuneet, mikään valtio ei haluaisi päästä EU:n jäseneksi. Nyt Euroopan unionin jäseneksi halutaan, koska olemme menestyneet hyvin.
Vielä on tehtävää. Uskottavalla Euroopan unionilla on oltava uskottava yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Hyvää joulua, arvoisa puhemies!
Puhemies
Kiitos samoin, jäsen Hökmark!
Ville Itälä
. - (FI) Arvoisa puhemies, puheenjohtajuuden osalta voidaan todeta, että hyvinhän se meni: Libanon kriisin hoitaminen, REACH, palveludirektiivi. Tärkeitä asioita. Erityisen paljon annan arvoa sille, että Venäjä-yhteistyössä nähtiin suuri vaiva. Lahti oli erinomainen esimerkki, ja vaikka tiedämme, miten Helsingin kokous jatkui, Lahden linja on se, mitä täällä pitää noudattaa ja jonka jäljessä on ryhdyttävä toimimaan.
Ainoa ehkä negatiivinen asia on laajentumisidealismi, joka vaivaa Suomen hallitusta. Turkki on näyttänyt puolen vuoden aikana, kuinka vaikeaa on, jos etenemme liian nopealla aikataululla. Meidän on todella pidettävä kiinni siitä, että ehdot täytetään, annetaan riittävästi aikaa. Arvoisa pääministeri, olette väärässä, kun sanotte, että ei pidä olla rajoja. Kansalaiset odottavat, että meillä on visio siitä, kuinka laaja Eurooppa on 10-20 vuoden päästä. Kansalaiset haluavat mieluummin pienen ja toimivan Euroopan kuin liian laajan ja huonosti toimivan Euroopan.
(Suosionosoituksia)
Lasse Lehtinen
(FI) Arvoisa puhemies, unionin historian aikana on nähty monta kertaa, kuinka pienet jäsenvaltiot joutuvat pitämään integraation aatetta hengissä silloin, kun suurilla jäsenvaltioilla on omia ongelmia. Suomea on kiitetty hyvän työskentelyn ilmapiirin luomisesta, ja näin saatiin aikaan niinkin vaikeita kompromisseja kuin palveludirektiivi ja kemikaaliasetus.
Samalla kävi jälleen selväksi, että parlamentilla on yhä enemmän poliittista valtaa, mutta onneksi myös kykyä sovitella suuria kysymyksiä suurten poliittisten ryhmien välillä. Hallitukset kaikissa jäsenvaltioissa joutuvat tämän ottamaan paremmin huomioon, kun ne keskustelevat omien kansallisten parlamenttiensa kanssa.
Me toivotamme, herra puhemies, Saksalle onnea, ja myös taloudellista menestystä, sillä kokemus osoittaa, että suurten jäsenvaltioiden panos eurooppalaisessa yhteistyössä paranee sitä mukaa kun niiden talous kohenee. Saksalta sopii toivoa, että se ei ryhdy laajentumispolitiikan jarrumieheksi. Tähän mennessä kaikki laajentumiset ovat olleet sekä taloudellisia että poliittisia menestyksiä.
Józef Pinior
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puheenjohtajavaltio Suomea ennen kaikkea tavasta, jolla se käsitteli erittäin arkaluonteista strategista kumppanuutta Venäjän kanssa. Minusta näyttää siltä, että puheenjohtajavaltio Suomi on tehnyt paljon toimimalla Venäjän suhteen rauhallisesti mutta tiukasti ja takaamalla strategisen taloudellisen kumppanuuden mutta asettamalla samalla maalle paineita ihmisoikeuksien kunnioittamisen ja demokratian edistämiseksi maassa.
Puheenjohtajavaltion toinen saavutus on Bulgarian ja Romanian liittyminen Euroopan unioniin. Haluan kiittää Suomea myös siitä, että maa ratifioi sopimuksen Euroopan perustuslaista. Mielestäni Suomen puheenjohtajakausi on hyvä esimerkki siitä, miten Euroopan unionissa on toimittava, jotta voidaan syventää yhdentymistä ja samalla avata Euroopan unionia muulle maailmalle.
Margrietus van den Berg
(NL) Arvoisa puhemies, haluan aivan ensimmäiseksi kiittää puheenjohtajavaltio Suomea hyvästä yhteistyöstä kehittämisvälinettä koskevassa kysymyksessä. Keskustelimme REACH-ohjelmasta ja puiteohjelmasta - säädöksestä, jolle on varattu varoja 17 miljardia seuraavia vuosia ja vuosituhannen kehitystavoitteita varten. Olen hyvin kiitollinen siitä, että onnistuimme pääsemään tässä asiassa vauhtiin.
Haluan käsitellä kahta asiaa. Ensinnäkin toteaisin Darfurista, johon jäsen Crowley ja jäsen Watson jo viittasivat, että on jotenkin sietämätöntä, että joudumme vain katsomaan, miten nämä ihmisoikeusloukkaukset Darfurissa pahenevat pahenemistaan, voimatta toimia tehokkaasti. Pyytäisin jälleen teitä harkitsemaan YK:n erityisen aloitteen mahdollisuutta ja muiden vastaavien aloitteiden edistämisen mahdollisuutta.
Toiseksi toteaisin laajentumisesta, että kannatatte sitä, mutta samalla asetatte vaatimuksia, jotka koskevat perustuslakisopimusta. Päättäkää jo! Eikö voisi vain todeta, että EU:n on oltava ensin demokraattisempi ja tehokkaampi, ennen kuin se voi laajentua? Olemme innokkaita laajentumaan, mutta tarvitsemme näitä vaatimuksia. Esittäkää asiat selkeästi ja osoittakaa johtajuutta, muuten juutumme tähän salakähmäiseen ja lipevään tapaan hoitaa asioita, joka tuskin on tehokas.
Françoise Grossetête
(FR) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Suomi kertoi meille, että tarvitsemme tuloksentekoon keskittyvää Euroopan unionia. Olemme todellakin saavuttaneet tuloksia Euroopan parlamentin ansiosta. Menisin jopa niin pitkälle, että sanoisin vuoden 2006 olleen parlamentin vuosi, koska parlamentti pystyi osoittamaan, että sillä on todellista poliittista näkemystä ja ettei se ole pelkkä kumileimasin. Esimerkkinä mainittakoon palveludirektiivi, REACH ja niin edelleen.
Turkista totesitte, että Turkin liittymisprosessi vain hidastui. Totesitte, että Euroopan unionin rajat määräytyvät arvojemme mukaan. Arvomme ovat kuitenkin yleismaailmallisia, emmekä voi ottaa jäseneksi kaikkia.
Haluammeko eurooppalaisen vai aasialaisen Euroopan unionin?
Komission puheenjohtaja Barroso viittasi Euroopan unionin kykyyn integroida uusia jäseniä ja totesi, että se on erittäin tärkeä seikka. Maantieteellisiä rajoja ei tarvitse määritellä, koska Euroopan unionia ei rakenneta ilman sen kansojen suostumusta.
Lopuksi toteaisin siirtymäväylälausekkeista (passerelle-lausekkeista), että kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että olisi edellytettävä vain määräenemmistöä, mutta maahanmuuttopolitiikan osalta olisi vielä sovittava siitä, mitä haluamme tällä politiikalla tehdä. Toiset avaavat rajansa apposen auki, toiset taas haluavat kehittää sopimuksia kehitysmaiden kanssa.
Puheenjohtajavaltio Saksalla on näin ollen valtavasti työtä. Toivotan sille onnea.
Jan Mulder
(NL) Arvoisa puhemies, minäkin olen kiitollisuudenvelassa puheenjohtajavaltio Suomelle. Minulla on EU:n ja Venäjän suhteisiin liittyvä kysymys. Kaupalla ja etenkin maatalouskaupalla on tällä hetkellä suuria ongelmia eläinlääkintään tai kasvinsuojeluun liittyvistä syistä johtuvan vastustuksen vuoksi. Ovatko komissio ja muut sitä mieltä, että on todellisia teknisiä syitä vai onko tämän kaiken takana vain poliittisia syitä? Jos jälkimmäinen on totta, miten tämä ongelma aiotaan ratkaista?
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää parlamenttia tästä keskustelusta. Olemme nyt saavuttaneet mainion kompromissin ja päässeet yhteisymmärrykseen, mikä on kiitettävää, etenkin jos tämä ilmapiiri saadaan tarttumaan tiettyihin kansallisiin parlamentteihin. Minulla on kuitenkin yksi epäilys ja muutamia varoittavia sanoja. Joidenkin johtajien esittämät lausunnot sisältävät sellaista henkistä kiristystä, josta en pidä ollenkaan. Jotkut heistä sanovat, että toimielinuudistus on tulevan laajentumisen ehto.
Emme saa sulkea Euroopan unionin ovea ainakaan sellaisilta mailta kuin Kroatia ja Makedonia, jotka ovat eurooppalaisia maita, emmekä antaa niiden odottaa siihen asti, kunnes olemme päättäneet, toteutammeko toimielinuudistuksen vai emme. Olen vakaasti sitä mieltä, ettei tätä erimielisyyttä aiheuttavaa kysymystä saisi käyttää verukkeena, jonka avulla evätään jäsenyys sellaisilta mailta, jotka ovat jo saavuttaneet paljon matkallaan kohti liittymistä EU:hun.
Esko Seppänen
(FI) Arvoisa puhemies, Suomi ajoi puheenjohtajakaudellaan kolmannen pilarin asioihin määräenemmistöpäätöksiä niin sanottujen passerelle-lausekkeiden kautta. Kuitenkin vain kansallisiin lakeihin on kirjattu kansakuntien historiallinen käsitys oikeasta ja väärästä, ja se muodostaa yhteiskuntien oikeudellisen legitimiteetin. EU-lait ovat oikeusasioissa synteettisiä lakeja puolelle miljardille kansalaisille. Ne ovat kompromisseja, joita kukaan ei alun perin halunnut. Ne murentavat EU:n legitimiteettiä, samoin käsillä oleva perustuslaki, joka vaatii yksimielisyyden. Se vaatii yksimielisyyden, ja koska sitä ei tullut, se on näin ollen kuollut. Perustuslakiasiassa Suomi toimi Saksan miinanpolkijana tulevaa puheenjohtajakautta varten. Suomi ei ole valitettavasti tuottanut EU:lle kansalaisten näkökulmasta lisää legitimiteettiä puheenjohtajakaudellaan. On vain monistettu eliittien viestiä kansoille.
Piia-Noora Kauppi
(EN) Arvoisa puhemies, neuvoston puheenjohtaja puolsi puheenvuorossaan voimakkaasti yhteisöä suosivia menettelyjä. Puoli vuotta sitten näin EU:ta koskevassa lähestymistavassanne joitakin merkkejä epäilevästä suhtautumisesta EU:ta kohtaan, mutta kun totesitte, että määräenemmistöpäätöksenteko ja yhteispäätösmenettely Euroopan parlamentin kanssa ovat paras ja tehokkain tapa hallita Euroopan unionia, se oli puheenne paras osa. Tämä osoittaa myös selvästi, että kiertävällä puheenjohtajuudella on edelleen merkitystä Euroopan unionissa. Sen avulla jäsenvaltiot ainakin pysyvät paremmin sitoutuneina Euroopan unioniin ja sen yhteisiin toimiin.
Muutamat totesivat Turkin liittymisneuvottelujen hidastuvan. Haluaisin sanoa heille, ettei näin tapahdu. Neuvottelujen kohteena olevasta 35 kohdasta vain kahdeksan käsittely keskeytetään, mikä on hyvä tulos Suomen puheenjohtajakaudelle. Vielä 27 asiaa on auki, ja niissä voidaan edetä ja edistyä. Itse asiassa Turkin liittymisneuvottelut tehostuvat paljon Suomen erinomaisen puheenjohtajakauden ansiosta. Voin vain toistaa sen, mitä kollegani jo sanoivat.
(Suosionosoituksia)
Jacek Saryusz-Wolski
- (PL) Arvoisa puhemies, täällä on sanottu jo lähes kaikki se, mikä voidaan sanoa. Tämä oli hyvä puheenjohtajakausi, ja olemme siitä kiitollisia. Perustuslakiprosessiin liittyvästä umpikujasta huolimatta on edistytty. Euroopan unioni muuttuu. Esimerkki tästä on Schengenin laajentumisen hyväksyminen. Tämä on erityisen tärkeää uusille jäsenvaltioille.
Jonkinlaisesta hidastelusta ja ehkä haluttomuudesta huolimatta tämä puheenjohtajakausi on myös osoittanut, kuinka tärkeää solidaarisuus on ulkosuhteissa ja kuinka tärkeää on, ettei mitään jäsenvaltiota jätetä pulaan. Komission puheenjohtaja Barroso ansaitsee tästä erityiset kiitokset. Jos yksipuolisen ajattelun periaate on tarpeen solidaarisuuden periaatteen varmistamiseksi, meidän olisi ylläpidettävä ensin mainittua, kunnes solidaarisuudesta tulee automaattinen reaktio ja se voittaa kansallisen ja taloudellisen itsekkyyden.
Vielä yksi asia. Olen tyytymätön siihen, että idänpolitiikasta on tullut pelkkää pohjoisen ulottuvuuden ja Venäjän politiikkaa, eli siihen, että Ukrainaa ja Valko-Venäjää koskevat kysymykset on jätetty idänpolitiikan ulkopuolelle.
Marianne Mikko
(ET) Haluan puhua Venäjästä. Euroopan unionin virallisen kannan mukaan Venäjän asettama puolalaisten lihatuotteiden saarto on kahdenvälinen asia, johon Bryssel ei voi puuttua. EU käyttää samaa veruketta, jotta EU voi välttää vaatimasta Venäjää ratifioimaan Viron ja Venäjän välisen rajasopimuksen. Kreml tukee innokkaasti tätä typerää käytöstä. Nyt Venäjä estää kaikkien Euroopan unionista tuotavien elintarvikkeiden tuontia useimmilla rajanylityspaikoilla.
Venäjän seuraava tarkkaan harkittu teko oli tarjota viidelle suurimmalle viejälle elintarvikkeiden vientiä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Järjetöntä. Venäjä ymmärtää Euroopan unionin nurinkurisesti. Venäjä panee maatalouspolitiikkamme ja solidaarisuutemme koetukselle. Pääministeri Vanhanen oli oikeassa todetessaan, että meidän on avattava silmämme näkemään Venäjän tilanne. Putinin aikakaudella Venäjää johtavat henkilöt, joille kylmä sota oli henki ja elämä.
Kuten tässäkin konfliktissa, Euroopan unioni voittaa vain, jos se pysyy uskollisena perusarvoilleen demokratialle ja ihmisoikeuksille. Toivotan uudelle puheenjohtajavaltiolle onnea.
Hannu Takkula
(FI) Arvoisa puhemies, haluan myös omasta puolestani muutamalla sanalla lausua kiitokset Suomen puheenjohtajakaudesta. Täällä on käytetty monia puheenvuoroja, joissa on arvioitu kautta ja sen onnistumista. Kun kyseessä ovat tällaiset puolen vuoden puheenjohtajakaudet, voin todeta, että ehkä niiden arviointi kovin kvantitatiivisella mittarilla on vaikeaa, mutta jos ajatellaan kvalitatiivisesti, voin todeta, että lainsäädäntöhankkeissa Suomi on onnistunut hyvin ja vienyt niitä eteenpäin. Olemme saaneet vietyä eteen päin REACHiä, palveludirektiiviä, 7:ttä tutkimuksen puiteohjelmaa ja niin edelleen. Voin todeta, että suomalaisena olen ollut erityisen iloinen siitä, että myös ministerimme ovat olleet hyvin paikalla, erityisesti ministeri Lehtomäki. Tämä osoittaa, että Suomessa halutaan paneutua näihin asioihin, halutaan tuoda myös oma osaaminen ja mukanaolo yhteiseen eurooppalaiseen päätöksentekoon. Voin todeta näin, että tämä puheenjohtajakausi...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Zbigniew Zaleski
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on osoittanut heikkoutensa ulkopolitiikan alalla, koska sillä ole yhteistä näkökantaa. Lyhytaikaiset puheenjohtajakaudet tulevat ja menevät, mutta hyvin määriteltyjen tavoitteiden muodostaman yhteisen ohjelman on säilyttävä. Näin on oltava ainakin pitkällä aikavälillä, koska loppujen lopuksi Euroopan unionin on oltava tavallisten kansalaisten unioni eikä hallitusten unioni. Tähän haasteeseen meidän on vastattava, ja toivotankin kaikille EU:n toimielinten toimijoille menestystä tässä asiassa vuonna 2007.
(ES) Arvoisa puhemies, koska toimikautenne puhemiehenä on päättymässä, haluaisin kiittää teitä vierailuistanne Puolaan. Haluaisin, että tällaisista vierailuista muodostuisi perinne tässä parlamentissa. Keski- ja Itä-Euroopan mailla on Euroopan unionissa vastaisuudessa merkittävämpi asema, kuin Euroopan unionin vanhat 15 jäsenvaltiota ovat niille toistaiseksi suoneet.
Puhemies
Paljon kiitoksia, hyvä jäsen Zaleski, ja onnittelut täydellisestä espanjan kielen taidostanne. Se on minulle kannustin yrittää oppia teidän kieltänne. Puhutte sujuvasti espanjaa.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron osoittaakseni vain, etteivät kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset ole yhtä mieltä jäsen Faragen kanssa hänen juuri esittämistään hieman eriskummallisista näkemyksistä. Jäsen Farage väittää, että on jotenkin väärin, jos puheenjohtajavaltio - ilmeisesti mikä tahansa puheenjohtajavaltio - pyrkii ratkaisemaan perustuslakisopimusta koskevan kysymyksen. Perusteeksi hän esittää, että kansalaiset ovat torjuneet perustuslain. Hän haluaa kuitenkin kuulla vain sen vastauksen, joka sopii hänelle. Hän haluaa kuunnella vain niitä, jotka ovat torjuneet perustuslain.
Hän ei myönnä, että 18 jäsenvaltiota on hyväksynyt perustuslain, osa jopa kansanäänestyksellä. Jos nämä kaikki lasketaan yhteen, useammat ihmiset ovat hyväksyneet perustuslain kuin äänestäneet sitä vastaan, joten on oikein pitää kiinni ajatuksesta ja etsiä kompromissia. Kompromississa on otettava huomioon niiden näkemykset, jotka ovat torjuneet perustuslain, mutta myös se suuri enemmistö, joka on hyväksynyt perustuslain.
(Suosionosoituksia)
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Arvoisa puhemies, keskityn puheenvuorossani neuvoston puheenjohtajan tekemään laajentumista koskevaan viittaukseen ja etenkin Turkkia koskevaan kysymykseen.
Jos kuulemani tulkkaus oli oikein, pyytäisin häntä korjaamaan viittausta "Pohjois-Kyprokseen". Tällaista käsitettä ei ole kartalla, eikä sitä ole kirjoissa eikä kansissa. Suoraa kaupankäyntiä voidaan helpottaa vain vetämällä pois kyseisellä alueella Kyproksessa olevat miehitysjoukon 40 000 sotilasta.
Malcolm Harbour
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni saa kansalaistensa tuen tekemällä käytännöllisiä aloitteita, joilla vastataan kansalaisten odotuksiin. Puheenjohtajavaltio Suomi on aivan oikein pitänyt ensisijaisena useita tällaisista aloitteista, kuten turvallisempia kemikaaleja, puhtaampia autoja ja uusien työpaikkojen luomista palveludirektiivin avulla, josta kiitän Suomea erityisesti. Hyvät kollegat, on syytä muistaa, päinvastoin kuin etenkin jäsen Schulz totesi puheenvuorossaan, että tärkein tulos, jonka voimme saavuttaa sosiaalisen Euroopan luomisessa, ovat uudet työpaikat ja talouskasvu. Tämä voidaan saavuttaa palveludirektiivillä.
Arvoisa pääministeri, haluan kuitenkin esittää teille pyynnön, koska jatkatte edelleen neuvoston jäsenenä. Puheenjohtajakaudellanne hyväksytyt direktiivit ovat tehokkaita vain, jos jäsenvaltiot hoitavat oman työnsä asianmukaisesti ja saattavat ne osaksi kansallista lainsäädäntöään nopeasti ja tehokkaasti. Takaatteko, että nämä asiat ovat neuvoston asialistalla, jotta voidaan varmistaa, ettei työnne mene hukkaan jäsenvaltioiden hallitusten tehottoman ja heikon toiminnan vuoksi?
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk,
(PL) Arvoisa puhemies, Suomen puheenjohtajakauden ohjelmasta 5. heinäkuuta 2006 käydyssä keskustelussa esitin toiveeni, että suomalaiset, joilla on ollut perinteisesti hyvät suhteet Venäjään, yrittäisivät ratkaista kaksi kysymystä, jotka ovat tärkeitä koko Euroopan unionille. Ensimmäinen kysymys oli tarve saada Venäjä lopettamaan energian käyttö keinona kiristää joitakin Euroopan unionin jäsenvaltioita, ja toinen koski Venäjään tuotavia elintarvikkeita koskevien rajoitusten poistamista.
Valitettavasti joulukuussa 2006 voidaan havaita, ettei kummassakaan asiassa ole juuri edistytty. Erityisen tyrmistyttävä tilanne on elintarvikkeiden pääsyä Venäjän markkinoille koskevassa kysymyksessä. Tämän vuoksi Puolan oli turvauduttava voimakkaisiin toimiin ja käytettävä veto-oikeuttaan EU:n ja Venäjän välisen sopimuksen estämiseksi ja muutettava ongelma näin kaikkia jäsenvaltioita koskevaksi. Toivon, että puheenjohtajavaltio Saksa toimii nopeasti näiden kahden kysymyksen ratkaisemiseksi.
Simon Busuttil
(EN) Arvoisa puhemies, haluan todeta suhtautuvani myönteisesti maahanmuuttoa koskeviin huippukokouksen päätelmiin. Niiden avulla päästään askel lähemmäs entistä tasapainoisempaa maahanmuuttopolitiikkaa, joka perustuu solidaarisuuteen.
Aivan liian pitkään on keskitytty pitkäaikaisiin toimenpiteisiin ja toivottu, että maahanmuuttoa koskevat ongelmat voitaisiin ratkaista kehityspolitiikan avulla. Tämä ei ole selvästikään onnistunut. Näin ollen on sekä lujitettava pitkäaikaisia toimenpiteitä kehityspolitiikassa että toteutettava lyhytaikaisia toimenpiteitä, jotta voidaan estää laittomien maahanmuuttajien virta. Nykyään koko taakka on eteläisten jäsenvaltioiden harteilla. Nämä valtiot yksinkertaisesti hukkuvat loputtomaan laittomien maahanmuuttajien virtaan. Tämän kannalta huippukokouksen päätelmissä edetään siis askel pidemmälle, koska niihin sisältyy joukko tähän liittyviä konkreettisia toimia.
Alojz Peterle
(SL) Tämä on ollut 25 jäsenvaltiosta koostuvan Euroopan unionin viimeinen puheenjohtajakausi. Haluan lisätä jo esitettyjen kiitosten kuoroon kiitokseni siitä ilmapiiristä, jossa tätä puheenjohtajuutta on hoidettu. Ilmapiiri on nimittäin ollut mielestäni tärkeä ulottuvuus ja merkittävä tekijä tämän puheenjohtajakauden menestyksen kannalta.
Olen iloinen voidessani havaita, että yksimielisyys on lisääntynyt etenkin laajentumista koskevassa kysymyksessä. Yksimielisyyttä on ollut myös kolmen tärkeimmän toimielimen välillä. Asia ei ole aina ollut näin. Lisäksi olen erityisen iloinen Schengen-alueen laajentumista koskevista muutoksista. Tämä lujittaa uskottavuutta ja luottamusta Euroopan unionissa.
On kuitenkin yksi asia, jota pidän valitettavana. Emme vieläkään onnistuneet luomaan Galileo-ohjelmalle vuoden 2003 neuvoston päätöksen mukaista valvovaa elintä. Toivottavasti näin tapahtuu kyseisen päätöksen mukaisesti. Siinä säädetään, että tällaisia keskuksia perustetaan vastaisuudessa uusiin jäsenvaltioihin. Lisäksi haluan kiittää Suomea siitä, että se on liittynyt niiden jäsenvaltioiden joukkoon, jotka ovat ratifioineet sopimuksen Euroopan perustuslaista.
Tunne Kelam
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puheenjohtajavaltio Suomea maan eteläisten naapureiden puolesta. Arvoisa pääministeri, olen täysin samaa mieltä siitä, mitä sanoitte. Euroopan unionin rajat eivät ole kartalla, vaan ne määritellään yhteisten arvojen perusteella.
Toiseksi haluan todeta, että kansalaisten mielipiteiden välillä olevaa valtavaa eroa on käsiteltävä yhteisten toimien avulla. Meidän on kerrottava toisillemme kokemuksistamme, ennakkoluuloistamme ja peloistamme. Käytäntö on osoittanut, että pelot ovat usein perusteettomia. Meidän on kerrottava toisillemme yhteisistä kokemuksistamme ja yhteisistä peloistamme. Näin voimme toivottavasti todella saavuttaa tilanteen, jossa sopimus Euroopan perustuslaista ratifioidaan.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kiitokseni ja onnitteluni kaikille niille, jotka ovat osallistuneet puheenjohtajavaltio Suomen toimintaan. Olen jo jonkin aikaa ollut sitä mieltä, että puheenjohtajakauden menestys on käänteisesti verrannollinen maan kokoon.
Seuraavaksi käsittelen sopimusta Euroopan perustuslaista. Irlantilaisten on määrä ratifioida se kansanäänestyksellä. Kysymykseni kuuluu kuitenkin: mistä tekstistä on kyse? Puhemies Borrell Fontelles on sanonut meille, että on aivan selvää, ettei tekstiä panna täytäntöön nykyisessä muodossaan. Hän totesi näin Italiassa. Irlannissa hän sanoi hiljattain, että meidän on toimittava ja ratifioitava teksti nykyisessä muodossaan. En ollut silloin paikalla, koska olin Brysselissä istuntojakson äänestyksissä. Puheenjohtajavaltio on tänään toistellut, että tekstillä on hyvät puolensa, mutta että ongelmana on se, ettei tekstiä voida esittää uudelleen täsmälleen samassa muodossa ranskalaisille ja alankomaalaisille. Toisaalta 18 jäsenvaltiota on jo ratifioinut tekstin. Kuulimme hyvän kollegani jäsen Poetteringin haluavan, että nimenomaan tämä sopimus Euroopan perustuslaista ratifioidaan.
Liikkeellä on siis erilaisia viestejä. Selkeitä ohjeita tarvitaan erityisesti niissä maissa, joissa sopimus on ratifioitava kansanäänestyksellä. Äänestämmekö nykyisestä tekstistä vai odotammeko uutta tekstiä? Asia jää nyt siis saksalaisten hoidettavaksi.
Hyvää joulua kaikille!
Charles Tannock
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää puheenjohtajavaltio Suomea siitä, että Romanian ja Bulgarian liittyminen EU:hun saatettiin päätökseen.
Toisin kuin useimmat puhujat täällä parlamentissa olen kuitenkin iloinen siitä, että pääministeri Vanhanen säilytti yksimielisyyden vaatimuksen oikeus- ja sisäasioiden alalla. Monissa maissa ja etenkin kotimaassani Yhdistyneessä kuningaskunnassa tätä alaa pidetään arkaluonteisena kansalliseen itsemääräämisoikeuteen kuuluvana alana. Lisäksi olen kiitollinen siitä, että hän hyväksyi joitakin mietintööni liittyvistä tarkistuksista, jotka koskivat kolmansista maista tulevien matkustajien Euroopan unioniin lentoteitse tai meritse tuomien tavaroiden suurempaa vapauttamista arvonlisä- ja valmisteverosta.
Oli oikein, että neuvosto keskeytti kahdeksan neuvottelukohdan käsittelyn Turkin liittymisprosessissa, mutta nyt on tehtävä entistä enemmän, jotta voidaan helpottaa Kyproksen pohjoisosan turkkilaisen yhteisön eristystä. Olen samaa mieltä myös siitä, että on oltava kovana Venäjälle ja puhuttava sille ankarasti. On myös hyvä ajatus neuvotella vapaakauppasopimuksista Aasian demokraattisten valtioiden, kuten Intian, kanssa.
Lopuksi toteaisin, että laajentuminen Länsi-Balkanin alueella ja erityisesti Kroatian liittyminen EU:hun ovat Saksan puheenjohtajakauden tärkeimpiä asioita. Emme kuitenkaan tarvitse kokonaista EU:n perustuslakia tämän tuloksen saavuttamiseksi.
Jacek Protasiewicz
. - (PL) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä siitä, että Euroopan unionin ja Venäjän väliset suhteet ovat jättäneet varjoonsa viimeksi kuluneen puolivuotiskauden. Mitä muuta voisimme sanoa. Voin vain yhtyä puhemies Saryusz-Wolskiin ja kiittää puhemies Borrellia, komission puheenjohtajaa Barrosoa ja pääministeri Vanhasta kannasta, jonka ansiosta Euroopan unionista on tulossa entistä yksimielisempi.
Haluan lisätä tämän puheenjohtajakauden vielä mainitsemattomien käytännön saavutusten luetteloon Euroopan teknologiainstituuttia koskevan hankkeen, joka hyväksyttyiin Lahdessa. Tämä on mielestäni asianmukainen vastaus nykyiseen maailmanlaajuiseen kilpailuun parhaista tutkijoista. Tässäkin asiassa haluan jälleen kiittää puheenjohtaja Barrosoa sinnikkyydestä hankkeen aikaansaamiseksi.
Lopuksi haluan ilmaista myös tyytyväisyyteni Suomen pääministerin täällä parlamentissa lausumiin sanoihin. Hän totesi, että Valko-Venäjän tapahtumat ovat häpeäksi Euroopalle. Alueen nykyisestä hallinnosta on tehtävä loppu. Euroopan unioni, jossa sisäinen solidaarisuus on vahvistunut, on ulkosuhteissaan tehokkaampi ja pystyy muuttamaan tämän tilanteen.
Zita Pleštinská
- (SK) Saamme nauttia nyt Euroopan unionissa nauttia rauhan eduista eivätkä sodat raivoa, joten voi vain olla tyytyväinen siihen, että Brysselissä pidettyä Euroopan unionin edellistä kokousta kutsuttiin "huomattavan rauhalliseksi ja ikävystyttäväksi". Minun mielestäni huippukokous oli hyvin asiallinen ja erittäin merkittävä yhtenäisen ja syrjimättömyyttä edistävän Euroopan unionin kannalta. Tarkoitan tällä kaikkien kansalaisten vapaata liikkuvuutta ilman passintarkastuksia, myös uusien jäsenvaltioiden kansalaisten vapaata liikkuvuutta.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, puheenjohtajavaltio Suomi on välittänyt tärkeän viestin kaikille Euroopan unionin kansalaisille. Niin sanotun Schengen-alueen laajentumisen ansiosta Euroopan unionin raja siirtyy 1. tammikuuta 2008 itään päin Tšekin ja Saksan väliseltä rajalta Slovakian ja Ukrainan väliselle rajalle. Puheenjohtajavaltio Suomi loi tarvittavan perushengen. Uskon, että erityisesti Slovakia ja myös kaikki muut uudet jäsenvaltiot täyttävät kaikki vaatimukset ja että Schengen-alue laajentuu. Toivotan teille kaikille hyvää joulua.
Jerzy Buzek
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa pääministeri, puoli vuotta sitten esittelitte puheenjohtajakautenne kaksi ensisijaista painopistettä eli energian ja innovoinnin Euroopan unionissa. Energiakysymyksissä edistyminen on erittäin vaikeaa, kuten kaikki tiedämme, joten näitä asioita on epäilemättä käsiteltävä myös seuraavan puolen vuoden aikana. Haluan kuitenkin kiittää teitä seitsemättä puiteohjelmaa koskevan kysymyksen päätökseen saattamisesta ja toteuttamisesta.
Haluan kiittää myös komission puheenjohtajaa Barrosoa. Parlamentin, neuvoston ja komission välinen yhteistyö innovoinnin alalla oli yleensä esimerkillistä. Voimme nyt tehdä itsemme ymmärretyiksi monissa asioissa, jotka ovat tärkeitä Euroopan unionille. Mikään eurooppalainen voitto tai saavutus ei ole maailmanlaajuisesti merkittävä ilman taloudellista innovaatiota. Tästä syystä toistan kiitokseni sekä komissiolle että Eurooppa-neuvostolle menestyksestä tällä alalla.
Puhemies
Paljon kiitoksia, jäsen Buzek. Tähän päättyvät puheenvuorot, jotka jaettiin asianomaisen menettelyn mukaan ilman etukäteen laadittua luetteloa puhujista. Nyt on neuvoston ja komission puheenjohtajien vuoro. Parlamentti ymmärtää kyllä, jos ette pysty vastaamaan perinpohjaisesti kaikkiin esille tulleisiin kysymyksiin.
Matti Vanhanen
Arvoisa puhemies, kiitos, että vapautitte minut kommentoimasta aivan jokaista mielipidettä ja varsinkaan niitä, joissa oltiin samaa mieltä kanssani. Mutta haluan nostaa esille yhden, jossa puhuja oli selvästi eri mieltä: Nigel Farage, joka totesi, että haluaisimme lisää valtaa unionille. Eihän kyse siitä ole, vaan unionille on määritelty toimivaltaa hyvin paljon. Kyse on siitä, että unionilla pitää olla myös keinot ja välineet käyttää toimivaltaansa. Politiikassa, kaikessa vallankäytössä, on aina tärkeintä se, että kun tehtävä ja valta jollekin osoitetaan, pitää olla myös välineet sen käyttämiseen. Tällä hetkellä varsinkaan neuvostolla ei ole käytettävissä tätä keinoa päätöksenteko- ja äänestysjärjestelmistä ja yksimielisyysvaatimuksista johtuen.
Parlamentin työ osoittaa sen, että se pystyy ideologisista eroista huolimatta päätöksentekoon lähes aina äänestämällä, mutta äänestyksiä yleensä edeltävät hyvin pitkät neuvottelut, joissa haetaan kompromissia ja joista myös saadaan tuloksia. Vahvistaisin sen, mitä Françoise Grossetête totesi siitä, että vuosi 2006 on ollut erityisesti parlamentin vuosi. Tänä vuonna on viety läpi ehkä tämän vuosikymmenen eräitä suurimmista lainsäädäntöhankkeista.
Tässä keskustelussa nousi esille lukuisia asioita ja teemoja, jotka ovat luonteeltaan eurooppalaisia ja joissa unionilla on sinänsä toimivalta, mutta tarvitaan myös kyky tehdä ratkaisuja. Eräs tulevaisuuden haasteista on edessä jo ensi vuonna, kun on päätettävä myös Euroopan teknologiainstituutista, jonka osalta Eurooppa-neuvosto antoi vuoden 2007 ratkaisuvuodeksi. Tässä riittää komissiolla ja neuvostolla ensi vuonna paljon, paljon työtä.
Laajentumisessa huomiota on mielestäni erityisesti kiinnitettävä Länsi-Balkaniin. Laajentuminen on tapa, jolla Länsi-Balkanin kansat sidotaan terveellä tavalla vakauteen ja demokratiaan, ja meillä on aikaa unionissa sekä tehdä omat sopimusmuutoksemme että jatkaa laajentumisneuvotteluja. Meidän on vain unionissa ja jäsenvaltioissa kannettava vastuumme siitä, että sopimusneuvottelut perustuslakisopimuksesta saadaan päätökseen siten, että tavoiteaikataulu vuoden 2009 Euroopan parlamenttivaaleista toteutuu. Jos onnistumme tässä, laajentuminenkaan ei varmasti tuota mitään ongelmia.
Arvoisa puhemies, kiitän siitä etuoikeudesta, että olen saanut olla läsnä täällä parlamentin tämän vuoden viimeisessä istunnossa ja nähdä elävää poliittista vuoropuhelua, jossa yhteistyöhön pystytään yli ideologisten rajojen. Siitä todisteena oli erityisesti tämän keskustelun alkuosa. Myös meillä Suomessa on opittu tekemään yhteistyötä myös hallitustasolla yli ideologisten rajojen, ja on ollut suuri ilo olla mukana tässä samassa yhteistyössä myös täällä EU:n tasolla. Näillä sanoilla esitän lämpimät kiitokseni. Esitettiin pari konkreettista kysymystä: yksi liittyi Venäjän maatalouskauppaan. Uskon, että komission puheenjohtaja vastaa siihen.
(Suosionosoituksia)
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, me komissiossa olemme tottuneet siihen, että saamme ratkaistavaksemme vaikeammat kysymykset.
Tämä oli todellakin menestyksekäs puheenjohtajakausi, ja kuten joku jo totesi, viimeinen puheenjohtajakausi 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa. Toivotamme Romanian ja Bulgarian tervetulleiksi Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007. Viimeksi kuluneen puolen vuoden saavutuksia oli näiden prosessien loppuun saattaminen eli ratifiointi jäsenvaltioissa. Asian eteen tehty hyvä työ oli tärkeää, samoin kuin paljon tukea saaneiden, Romanian ja Bulgarian kahden uuden komission jäsenen valinta. Jälleen kerran haluan kiittää parlamenttia tuesta. Se oli erittäin selvä merkki tämän parlamentin tuesta EU:n laajentumiselle.
Venäjästä toteaisin, että viimeksi kuluneen puolen vuoden aikana käydyt keskustelut ovat olleet mielestäni hyödyllisiä perustan luomiseksi EU:n ja Venäjän suhteille. Venäjä on erittäin tärkeä kumppani, läheinen naapuri ja kumppani, jonka kanssa haluamme ylläpitää pitkäaikaista strategista suhdetta.
Olisi vältettävä kahta vaaraa. Ensimmäinen on jatkaa entiseen tapaan ja teeskennellä, että kaikki kehittyy oikeaan suuntaan. Näin ei käy. On muutamia huolenaiheita. Toinen vaara on jonkinlainen vastatusten asettuminen Venäjän kanssa. Mielestäni tämä ei ole etujemme mukaista eikä niiden etujen mukaista, jotka haluavat demokraattisen ja edistyksellisen Venäjän.
Kanssakäyntimme Venäjän kanssa olisi oltava rakentavaa ja myönteistä. Energiakysymyksissä tavoitteena olisi oltava tilanne, josta kaikki osapuolet hyötyvät. Olen todennut aikaisemmin, että olimme erillään Venäjästä ja Neuvostoliitosta kovin pitkään erilaisten ideologioidemme vuoksi. Nyt emme saisi joutua erillemme Venäjästä energian vuoksi. Siitä on tehtävä myönteinen tekijä. Venäjä tarvitsee vakaita markkinoita yhtä paljon, kuin me tarvitsemme vakaata toimittajaa. Samaan aikaan kun noudatamme tätä rakentavaa lähestymistapaa, meidän olisi kuitenkin pysyttävä lujana periaatekysymyksissä eli ihmisoikeuskysymyksissä. Näissä meidän on todettava venäläisille kumppaneillemme, ettei niistä neuvotella. Tällaisen kannan olemme ottaneet asiaan julkisesti ja yksityisesti käydessämme neuvotteluja venäläisten kumppaniemme kanssa.
Venäjää koskevissa kysymyksissä voimme vaikuttaa joihinkin asioihin, muttemme kaikkiin. Venäjän tulevaisuus riippuu pääasiassa Venäjän kehityksestä. Venäjä on valtava maa. Olisi virhe ajatella, että pystyisimme hallitsemaan sen tulevaisuutta. Emme hallitse eikä meidän kuuluisikaan hallita sitä.
Jokin on kuitenkin hallittavissamme, nimittäin jäsenvaltioiden keskinäinen solidaarisuus. Voimme pyytää kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan yhtenäistä ja johdonmukaista lähestymistapaa Venäjää kohtaan ja olemaan antamatta periksi minkäänlaiselle painostukselle, joka hajottaisi rivimme esimerkiksi nyt pöydällä olevissa kysymyksissä. Tämä riippuu meistä. Voimme noudattaa Venäjää koskevaa yhteistä lähestymistapaa, jos todella haluamme. Rivejämme on yritetty hajottaa, mutta Lahden huippukokouksessa esiinnyimme yksimielisenä energiakysymyksissä. Nyt kun yhtä jäsenvaltioistamme uhkaa saarto, voimme jälleen ilmaista yhteisen kantamme.
Toivomme, että tällaista yhteistä lähestymistapaa sovelletaan myös Venäjän kanssa tehtävään tulevaan puitesopimukseen liittyvän työn yhteydessä. Toivon, että asia voidaan ratkaista. Toivottavasti jäsenvaltiot tukevat tätä työtä yksimielisesti niin, että voimme jatkaa strategialla, jota juuri kuvailin hyväksi Euroopan unionin kannalta ja hyödylliseksi EU:n ja Venäjän tulevien suhteiden kannalta.
Solidaarisuuden periaatteen on oltava ulkosuhteidemme kulmakivi ja myös sen kulmakivi, miten rakennamme Euroopan unionia.
Koska tiedämme nyt, että jäsen Poettering on puhunut meille viimeistä kertaa PPE-DE-ryhmän puheenjohtajana, minäkin haluaisin lopuksi esittää kiitokseni ja antaa tunnustukseni kaikelle sille työlle, jota hän on tehnyt Euroopan parlamentissa näin merkittävän ryhmän johtajana, ja todeta, kuinka paljon arvostan hänen vilpitöntä sitoutumistaan Euroopan unionin arvoihin. Toivon, että sama sitoumus, jota hän on osoittanut johtaessaan näin tärkeää poliittista ryhmää, jatkuu vastaisuudessa Euroopan unionin hyväksi. Näin ollen en sanokaan hyvästi tai adieu vaan vain Auf Wiedersehen. Toivotan teille kaikille hyvää joulua ja oikein onnellista vuotta 2007.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
