Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saaminen yleisön tutustuttavaksi (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Michael Cashmanin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (uudelleenlaadittu toisinto) C6-0184/2008 -.
Michael Cashman
Arvoisa puhemies, odotan mielenkiinnolla tätä keskustelua ja erityisesti niiden henkilöiden puheenvuoroja, jotka eivät ole niin innostuneita siitä, että avoimuutta lisätään ja asiakirjojen saamista yleisön tutustuttavaksi parannetaan.
Haluaisin aluksi kiittää seitsemää yhteisön jäsenvaltioiden ministeriä, jotka ovat ilmoittaneet tukevansa mietintöäni. He ovat erityisesti "tyytyväisiä nähdessään, että Euroopan parlamentin kansalaisvapauksien sekä oikeus ja sisäasioiden valiokunta hyväksyi 17. helmikuuta 2009 mietinnön, jossa jaetaan näkemyksemme avoimemmasta unionista".
Minusta on hämmästyttävää, että kun me yritämme olla yhteydessä kansalaisiimme, eräät henkilöt eivät tue avoimuutta. Minusta on yhtä hämmästyttävää, että kun pyritään edistämään toimielinten yhteyksiä suuren yleisöön, ei olla valmiita parantamaan julkista valvontaa ja vastuullisuutta.
Eräät parlamentin jäsenet ovat esittäneet epäilyjä siitä, ovatko kaikki mietinnössäni tehdyt tarkistukset asetuksen oikeusperustan soveltamisalan - perustamissopimuksen 255 artiklan - mukaisia. Haluaisin rauhoittaa heitä. Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tavoite on antaa yleisölle mahdollisimman laaja oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin. Yleisön oikeus tutustua toimielinten asiakirjoihin liittyy toimielinten demokraattisuuteen. Älkää pelkästään luottako minun sanoihini: lainaan sanatarkasti yhteisöjen tuomioistuimen tuomiota asiassa Turco. Meidän on tulkittava perustamissopimuksen 255 artiklaa kyseisen tuomion mukaisesti.
Mainitsen turvaluokiteltuja asiakirjoja koskevan tarkistuksemme 44. On yksinkertaisesti harhaanjohtavaa todeta komission tavoin, että asiakirjojen turvaluokittelulla ei ole yhteyttä siihen, että yleisö voi tutustua kyseisiin asiakirjoihin. Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 nykyisen version mukaan asiakirjat voidaan turvaluokitella ainoastaan, jotta 4 artiklan 1 kohdan nojalla suojeltavat olennaiset edut turvataan. Tällainen sidos on siis jo olemassa. Meidän on tehtävä siitä loogiset päätelmät ja sisällytettävä asiakirjojen turvaluokittelua koskevat säännöt asetukseen. Näillä säännöillä, jotka perustuvat tarkasti neuvoston ja komission soveltamiin sääntöihin, määritellään rajat yleisön oikeudesta tutustua asiakirjoihin, kuten 255 artiklassa edellytetään. Perustamissopimuksessa ei ole mitään, mikä estäisi toimielimiä hyväksymästä niitä asetuksessa.
Esittämämme tarkistus 24 koskee toimielinten perustamia virastoja ja elimiä. Asetuksessa (EY) N:o 1049/2001, sellaisena kuin se on muutettuna, määritellään, minkä periaatteiden, ehtojen ja rajoituksien mukaan yleisö voi tutustua kyseisten virastojen asiakirjoihin, mutta siinä ei luoda virastoille velvoitteita.
Kun tarkastellaan esimerkiksi tarkistusta 29, voidaan todeta, että asetusta sovelletaan ainoastaan toimielimien hallussa oleviin asiakirjoihin, vaikka siinä asetetaan vaatimukset, että virastoja edellytetään hyväksymään omat sääntönsä yleisön oikeudesta tutustua niiden asiakirjoihin neuvoston, komission ja parlamentin 30. toukokuuta 2001 hyväksymän yhteisen julkilausuman mukaisesti.
Haluan myös todeta niille, jotka eivät voi seurata asiaa paikan päällä, että pidän valitettavana, että neuvosto ei ole täällä läsnä, jotta se voisi kiinnittää asianmukaista huomiota tähän erittäin tärkeään mietintöön.
Tiedän, että jotkut teistä olivat myös huolissaan, että olisimme menneet liian pitkälle pyrkiessämme varmistamaan, että jäsenvaltiot eivät heikennä asetuksella tavoiteltavaa avoimuuden tasoa. Mielestäni olen jo monin toimin pyrkinyt vastaamaan huolenaiheisiin, kuten voitte nähdä kompromissitarkistuksissa, joissa muistutetaan jäsenvaltioita niiden perustamissopimuksen 10 artiklan mukaisesta tehtävästään, eli siitä, että ne eivät estä yhteisön tavoitteiden, mukaan lukien avoimuuden ja demokratian, saavuttamista.
Hartmut Nassauerin esittämillä tarkistuksilla voidaan jonkin verran tyynnytellä hänen ryhmäänsä ja muita parlamentin jäseniä, jotka ovat huolestuneita, että jotkut yksityiset tiedot pääsevät julkisuuteen. Tämä ei onnistu eikä saa onnistua mietintöni perusteella. Toimimme edelleen siten, että henkilökohtaisia ja yksityisiä tietoja suojellaan, joten haluan kuulla, miksi tietyt henkilöt vastustavat tätä asetusta.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän hyvin asiapitoisesta mietinnöstä, joka koskee komission ehdotusta asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annetun asetuksen (EY) N:o 1049/2001 uudelleenlaadintaa. Tämä on erittäin tärkeä ja antaumuksellinen aihe, ja arvostan suuresti esittelijä Michael Cashmanin sekä muiden Euroopan parlamentin aktiivisten, kiinnostuneiden ja osaavien henkilöiden tekemää valtavaa työtä.
Kyseessä on aihe, joka koskee kansalaisten, yhdistyksien ja yrityksien perusoikeuksia ja joskus ristiriitaisiakin oikeuksia. Meidän on tarkasteltava erittäin huolellisesti tähän asetukseen tehtäviä tarpeellisia muutoksia ja meidän on keskityttävä avoimuuteen. Kaikki kolme toimielintä ovat olleet samaa mieltä siitä, että asetus (EY) N:o 1049/2001 on yleisesti toiminut erittäin hyvin jo lähes kahdeksan vuoden ajan. Parlamentti, neuvosto ja komissio ovat paljon avoimempia kuin aikaisemmin. Voidaan sanoa, että muutokset säännöksissä johtivat käytännön muutoksiin sekä mielipiteiden ja asenteiden muutoksiin.
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat myös samaa mieltä siitä, että oikeutettuja etuja suojellaan riittävästi. Emme saa unohtaa, että EU:n toimielimet ovat antaneet mahdollisuuden tutustua suurempaan määrään asiakirjoja. Kieltävien vastausten määrä ja osuus on pantu merkille. Toivon teidän olevan samaa mieltä siitä, että asetus (EY) N:o 1049/2001 on osoittautunut hyödylliseksi. Sen vuoksi täydellinen uudelleenlaadinta ei ole tarpeen.
Jopa hyvää välinettä voidaan tästä huolimatta aina parantaa. Lähtökohtanamme oleva oikeusperusta on perustamissopimuksen 255 artikla, kuten esittelijä jo mainitsi. Sen perusteella asetuksessa määritellään periaatteet ja asetetaan rajat, joilla säännellään kansalaisten oikeutta saada tutustua asiakirjoihin. Käsiteltävänä olevan mietinnön osalta panen merkille, että tietyt tarkistukset ulottuvat perustamissopimuksen 255 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle, ja sen vuoksi näitä tarkistuksia ei voida hyväksyä. Mutta - ja tämä on tärkeä "mutta" - niissä viitataan tärkeisiin kysymyksiin, joita voidaan käsitellä toisessa yhteydessä. Komissio tarkastelee tätä rakentavasti, pragmaattisesti ja avoimin mielin.
On hyvä käytäntö arvioida ajoittain, toimiiko lainsäädäntö asianmukaisesti ja saavutetaanko sillä tavoitteet. Komissio laati tässä hengessä ehdotuksensa asetuksen uudelleenlaatimisesta. Uudelleenlaatimista koskevan menettelyn soveltamisella vastataan parempaa sääntelyä koskevaan tavoitteeseen. Koska tässä asetuksessa on kyse kansalaisten perusoikeuksista, on äärimmäisen tärkeää hyväksyä yhtenäinen, selkeä ja helppolukuinen lainsäädäntöteksti.
Uudelleenlaatimista koskeva menettely ei sido lainsäätäjän käsiä enemmän kuin perinteinen lainsäädännön tarkistamista koskeva menettely. Yhteisön lainsäätäjä ei saa ylittää ehdotuksen tavoitetta siitä riippumatta, mikä lainsäädännön laatimista koskeva menettely valitaan.
Olemme sitoutuneet avoimuuden lisäämiseen ja jatkamme tämän alan toimia. Uskon vakaasti, että tämä ehdotus on hyvä tapa toteuttaa niitä. Minun on tässä yhteydessä kuitenkin todettava, että monet tarkistukset koskevat sellaisia asetuksen (EY) N:o 1049/2001 säännöksiä, joihin komissio ei ehdottanut muutoksia. Emme voi hyväksyä niitä, sillä ne ulottuvat komission ehdotuksen soveltamisalan ulkopuolelle.
Tämän sanottuani totean, että komissio on luonnollisesti valmis ottamaan huomioon hyvät ajatukset, vaikka olemme tällä hetkellä vasta menettelyn alkuvaiheessa. Haluan vahvistaa, että komissio on valmis keskustelemaan kahden lainsäätäjän kanssa ja että me pyrimme yhteiseen ratkaisuun asiasta, jotta voimme saada aikaan tasapainoisen ja toimivan kompromissitekstin. Komissio haluaa kuitenkin esittää muutetun ehdotuksen silloin, kun kaksi lainsäätäjää on esittänyt kantansa. Emme voi emmekä aio tuomita ennakolta tai ennakoida keskusteluja tai neuvotteluita.
Meidän olisi myös otettava huomioon Lissabonin sopimuksen - jos se tulee voimaan - aiheuttamat muutokset tässä tärkeässä kysymyksessä. Asetusta (EY) N:o 1049/2001 sovelletaan siinä tapauksessa kaikkiin Euroopan unionin toimielimiin, muihin elimiin, virastoihin ja toimistoihin, vaikkakin rajoitetusti yhteisöjen tuomioistuimeen, Euroopan keskuspankkiin ja Euroopan investointipankkiin. Lissabonin sopimus merkitsee kansalaisille todellista edistysaskelta, kun EU:n kaikki toimielimet soveltavat yhteisiä sääntöjä asiakirjoihin tutustumisesta. Tällaisilla yhtenäisillä säännöillä varmistetaan johdonmukaisuus, mutta samalla ne on laadittava siten, että ne sopivat suurelle määrälle elimiä, joilla on hyvin erilaiset valtuudet ja toimivallat.
Haluaisin myös toistaa sen, mitä olen todennut monesti täällä parlamentissa ja muualla. Asetus (EY) N:o 1049 on avoimuuspolitiikan kulmakivi, mutta meidän on myös pohdittava, mitä voimme toteuttaa ennakoivasti muodollisen lainsäädännön ulkopuolella. Sen vuoksi ilmoitin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan yhteiskokouksessa 20. tammikuuta, että teen aloitteen avoimuutta koskevan toimintasuunnitelman laatimisesta. Paremmat rekisterit, laajempi käyttäjäystävällisyys ja tutustumismahdollisuus, aktiivinen tietojen levittäminen ja asiakirjojen nopeampi julkaiseminen ovat joitain esimerkkejä siitä, mihin pyrin tässä toimintasuunnitelmassa ja mistä jatkan keskusteluja toisten EU:n toimielinten kanssa. Tämä on käytännöllinen ja tehokas tapa sisällyttää avoimuus kaikkiin toimintalinjoihimme. Meidän on näytettävä esimerkkiä.
Tässä hengessä meidän olisi tarkasteltava käytäntöjä, joiden perusteella kansalaisemme ymmärtäisivät paremmin toimielimiämme ja niiden toimintatapoja. Tarvitsemme aktiivisen toimintalinjan, jonka perusteella kansalaisille tiedotetaan ja kerrotaan, miten EU:n laajuisilla toimintalinjoilla vaikutetaan heidän päivittäiseen elämäänsä. Asetus (EY) N:o 1049/2001 on luonnollisesti tärkeä väline, mutta tässä yhteydessä säädöstekstin lisäksi keskeistä on se, miten toteutamme asian käytännössä.
Haluaisin sanoa tässä menettelyvaiheessa Michael Cashmanin mietintöä koskevan komission kannan yhteenvetona seuraavaa. Komissio ei voi hyväksyä joitain tarkistuksia, koska ne ulottuvat perustamissopimuksen 225 artiklan soveltamisalan ulkopuolelle. Emme voi hyväksyä eräitä muita tarkistuksia, koska ne ulottuvat komission ehdottamien muutosten soveltamisalan ulkopuolelle, mutta joissain tapauksissa nämä tarkistukset koskevat tärkeitä asioita, joita voidaan käsitellä toisessa yhteydessä. Komissio on lisäksi aina valmis ottamaan hyviä ajatuksia huomioon asiayhteydestä riippuen. Sen jälkeen, kun meillä on parlamentin ja neuvoston kanta, te saatte toimielinkolmion kolmannen osapuolen kannan.
Odotan mielenkiintoista ja ajatuksia herättävää keskustelua, jonka tämä aihe ansaitsee. Kansalaisillamme on oikeus edellyttää, että lainsäädäntö yleisön mahdollisuudesta tutustua asiakirjoihin on selkeä ja toimiva.
Monica Frassoni
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on yksi yhden minuutin puheenvuoro oikeudellisten asioiden valiokunnan ja toinen yhden minuutin puheenvuoro Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta. Sen vuoksi haluaisin yhdistää puheenvuorot, koska tässä tapauksessa näillä kahdella asialla on paljon yhteistä.
Arvoisa puhemies, olemme oikeudellisten asioiden valiokunnassa keskustelleet pitkään uudelleenlaadintaa koskevasta kysymyksestä. Sanon suoraan, että emme ole lainkaan tyytyväisiä. Katsomme, että uudelleenlaadintaa koskevan menettelyn soveltaminen tällaiseen toimeen ei ole erityisen järkevä päätös, koska - kuten komission jäsen totesi - todellinen kysymys koskee sitä, miten asetusta, joka on toiminut melko hyvin - mutta jota voitaisiin kehittää - voidaan parantaa. Siten tulos - riippumatta siitä, sovelletaanko tätä menettelyä vai esitettyjä käytännön ehdotuksia - on varmasti askel taaksepäin nykyiseen tilanteeseen verrattuna. Sen vuoksi on siis tehtävä jotain, ja tämä on vaikeampaa uudelleenlaadintaa koskevalla menettelyllä kuin täydellisellä lainsäädäntötyöllä.
Toinen asia, jonka haluaisin todeta, on se, että asiassa on turhaa kierrellä ja kaarrella. Olen tyytyväinen, että komission jäsen esittää myönteisiä aloitteita avoimuudesta, mutta tosiasia on, että komission ehdotukseen ei sisälly asiakirjoja, joihin voidaan tutustua nykyisen lainsäädännön perusteella. Tämä on totuus asiasta, ja on myös totta, että monet jäsenvaltiot mukaan lukien omani ovat tehneet asian selväksi ja todenneet, että tätä seikkaa ei voida hyväksyä.
Tällä hetkellä ongelma on se, että jos haluamme parantaa lainsäädäntöä, emme voi ainoastaan puolustaa tilanteen pitämistä ennallaan. Jos toimimme näin, saatamme toimia vähemmän avoimesti, vähemmän ymmärrettävästi ja jopa vähemmän demokraattisesti.
Anneli Jäätteenmäki
Arvoisa puhemies, avoimuus on demokratian perusta ja pohja. Valitettavasti Euroopan unioni ei voi kehua avoimuudellaan. Direktiivejä on muutettava, mutta myös asenteita, vai mitä sanotte siitä neuvoston lausunnosta, jossa neuvosto sanoo, että ulkopuolisille ei tule antaa lainsäätämismenettelyyn liittyviä oikeudellisia neuvonantoasiakirjoja. Siis kansalaisille, ulkopuolisille ei tule niitä antaa. En voi ymmärtää, että kansalaiset ovat Euroopan unionissa ulkopuolisia.
Siis asenteita on muutettava, on muutettava lainsäädäntöä, niin että sekä neuvoston, parlamentin että komission lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat ovat avoimia, ja korostan sanaa lainsäädäntöön liittyvät asiakirjat. Jos vertaan tätä vaikkapa oman maani, Suomen parlamentin toimintaan, ei voitaisi kuvitellakaan, että Suomen eduskunnan perustuslakivaliokunnan lausunnot olisivat salaisia. Silloinhan se tarkoittaa sitä, että kansalaisille ei kerrota, mitkä ovat ne syyt, minkä vuoksi tämä ja tämä laki säädetään, ja neuvosto sanoo, että ei pidä sanoakaan, koska kansalaiset ovat ulkopuolisia.
Meidän tulee lainsäädännössä, direktiivien muotoilussa, kaikessa lähteä siitä, että avoimuutta lisätään, ja myös parlamentin äänestyskäyttäytymisessä on varaa parannuksiin. Meillä pitäisi olla koneäänestys...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
David Hammerstein
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, emme saisi menettää mahdollisuutta päästä sopimukseen tästä erinomaisesta mietinnöstä ensimmäisessä käsittelyssä - tarkoitan tällä vaalikaudella - jotta luodaan sellainen lainsäädäntö, jolla varmistetaan asiakirjoihin tutustumisten osalta laajempi avoimuus. Tekosyitä ei voida hyväksyä ja toivon, että meillä on aikaa ja tervettä järkeä päästä sopimukseen tästä erinomaisesta mietinnöstä.
Vetoomusvaliokunta ilmaisee mietinnössä huolensa siitä, että jos rikkomismenettely nostetaan jotain jäsenvaltioita vastaan kansalaisen esittämän vetoomuksen vuoksi, tällä jäsenvaltiolla on oikeus kieltää pääsy rikkomismenettelyssä käytettäviin julkisiin asiakirjoihin, ja siten kansalaisten osallistuminen ei ole mahdollista.
Olemme myös hyvin huolestuneita yhteensopivuuden puutteesta ja Euroopan parlamentissa olemassa olevista teknisistä esteistä, jotka koskevat yhteensopivuutta, eli avoimen standardin asiakirjat eivät ole yhteensopivia parlamentin tällä hetkellä käyttämien ohjelmistojen ja tietoteknisen alustan (jotka ovat yhden yrityksen yksinoikeuden piirissä) kanssa.
Tosiasia on, että EU:n toimielimet eivät takaa kansalaisille todellista mahdollisuutta tutustua asiakirjoihin ilman, että ne aiheuttaisivat teknisluonteista syrjintää. Tätä ei voida hyväksyä, koska yleisö ei voi tutusta asiakirjoihin, joita me luomme. Tällä hetkellä kukaan ei voi saada tietoa puheestani ilman tietoteknistä alustaa, jonka tarjoaa sellainen yritys, jolla on yksinoikeus tähän tietoon. Tämä on todellakin avoimuuden ja tiedon saannin vastaista toimintaa.
Charlotte Cederschiöld
Arvoisa puhemies, olemme täysin samaa mieltä Michael Cashmanin tavoitteista ja sitoutumisesta avoimuuteen, mutta emme saa unohtaa, että on olemassa asetus, joka aiotaan laatia uudelleen. Olemme yhdessä pyrkineet saamaan nykyisen avoimuutta koskevan lainsäädännön hyväksytyksi. Neljä Pohjoismaiden valtiota on kirjoittanut asetuksesta valiokunnalle ja todennut, että se lisää kansalaisten luottamusta EU:hun ja että sillä varmistetaan mahdollisimman laaja avoimuus. Olen tehnyt aina hyvää yhteistyötä Michael Cashmanin kanssa, mutta tällä kertaa meillä ei ole ollut tarpeeksi aikaa selvittää kaikkia ratkaisemattomia seikkoja. Olemme kuitenkin menettelyn alkuvaiheessa, pidän myönteisenä monia ehdotuksianne ja odotan jatkossa tiiviimpää yhteistyötä.
Kun avoimuutta koskeva asetus hyväksyttiin, Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän puoltavat äänet olivat ratkaisevia äänestyksessä. Myös tällä kertaa PPE-DE-ryhmän äänet ovat merkittäviä lopputulokselle, joka saadaan todennäköisesti aikaan uudessa parlamentissa. PPE-DE-ryhmä käyttää ääniään oikeusvarmuuden, ennustettavuuden ja selkeyden vahvistamiseksi, kun sääntöjä luodaan menettelyn jatkuessa. Haluamme lisää avoimuutta, ja kansalaisten on voitava seurata demokraattista keskustelua. Uskomme, että asiassa tarvitaan lisää valmistelutyötä, jotta on olemassa yhtenäisiä vaikutustenarvioita esimerkiksi toimielinten työskentelytavoista.
Tietyt tarkistukset - joita on noin 40-50 - jotka koskevat komission aloiteoikeutta, ovat herättäneet jonkin verran keskustelua. Ainoa seikka, jonka haluaisin lisätä on se, että tämän ei pitäisi aiheuttaa sekaannusta, koska se olisi vastoin uudelleenlaadintaa koskevaa tavoitetta. Tänään tarkasteltavia kysymyksiä todennäköisesti tarkistetaan vaalien jälkeen. PPE-DE-ryhmä toivoo, että saavutetaan sellainen avoimuuden taso, joka saa kaikkien EU:n kansalaisten ja jäsenvaltioiden tuen. Tämä edellyttää, että asianosaiset tuntevat säännöt, ja se on ehdotuksen tavoite. Seuraamuksia ei voida myöskään soveltaa, jos ei ole olemassa selkeitä ohjeita. Kun on kyse seuraamuksista, on otettava huomioon jo olemassa oleva lainsäädäntö. Sen vuoksi voimme nähdä, että ehdotus on vielä keskeneräinen, mutta olemme täysin samaa mieltä Michael Cashmanin kanssa siitä, että sillä olisi lisättävä avoimuutta, ja olemme esittäneet tämän tarkistuksissamme. Avoimuus on tärkeä osa demokratiaa.
(EN) Minulla on viisi minuuttia PPE-DE-ryhmältä, joten voinko sanoa vielä pari sanaa?
(SV) Vastaamme myöntävästi avoimuuteen, mutta haluamme välttää herkkäuskoisuuden, joka voi saattaa kansalaiset vaaraan tai väärinkäytön kohteeksi.
(EN) Joutuuko PPE-DE-ryhmä luopumaan kolmesta minuutista, vai mitä nyt tehdään?
Puhemies
(IT) En tiedä, mitä sanoisin. Esityslistan mukaan puheenvuorolle on varattu kaksi minuuttia, mutta olen varma, että teillä on mahdollisuus puhua myöhemmin.
Costas Botopoulos
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, puhun englanniksi esittelijämme kunniaksi. Parlamentti toimii tämän erittäin mielenkiintoisen mietinnön vuoksi kolmella tavalla. Se ottaa ensinnäkin realiteetit huomioon. Käsittelemme nyt yksityisyyttä internetin aikakaudella emmekä yksityisyyttä abstraktina käsitteenä. Otamme huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamisen. Sitä on sovellettu jo jonkin aikaan ongelmiin ja sitä on myös hyödynnetty hyvin.
Otamme huomioon perusoikeuskirjan, oikeusasiamiehen ja muiden virastojen ehdotukset sekä yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön. Otamme myös huomioon komission todellisen ehdotuksen mahdollisuuksineen ja haittapuolineen. Uskon, että asiassa on joitain haittapuolia.
Toinen seikka - ja tämä on hyvin mielenkiintoista - on se, että mietintö perustuu periaatteisiin eikä teknisiin seikkoihin: asiakirjojen tutustumismahdollisuuden ja yksityiselämän turvallisuuden väliseen tasapainoon; yleiseen mahdollisuuteen tutustua asiakirjoihin, mutta hyvin tarkkoihin sääntöihin; erittäin tärkeään eroon julkisten ja yksityisten intressien välillä sekä Euroopan yleistä etua koskevaan käsitteeseen, joka on erittäin tärkeä niille, jotka pitävät Euroopasta; eroon lainsäädännöllisten ja muiden menettelyjen välillä, joka on myös mielenkiintoinen; yhdenvertaisuuteen EU:n avoimuuden ja jäsenvaltioiden avoimuuden välillä.
Lopuksi kaikkein tärkein seikka on se, että tällä mietinnöllä pyritään luomaan kattava avoimuutta koskeva järjestelmä. Kyse on järjestelmästä, joka ei koske jokaista toimielintä erikseen, vaan toimielimiin yhteisesti sovellettavasta avoimuutta koskevasta järjestelmästä, jossa kaikki toimielimet huomioidaan ja jossa hyvän hallinnon periaatteet ja perusoikeuskirja otetaan myös huomioon. Siihen sisältyy myös hyvin yleinen kokonaisuus turvaluokiteltua tietoa, vaikka siitä käytetään vakoojaelokuvien nimiä, kuten "EU CONFIDENTIAL" tai "EU TOP SECRET". On tärkeää, että myös tässä asiassa on yhteiset säännöt.
Pyrimme yleisesti saamaan aikaan avoimuutta. Poikkeuksia voi soveltaa silloin, kun ne ovat perusteltuja muiden oikeuksien suojelemisen vuoksi. Eli kyseessä ovat yhteiset säännöt, joissa avoimuus on kaikkein tärkein, mutta myös muut poikkeukset otetaan myös huomioon.
Marco Cappato
ALDE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, pahoittelen, jos en voi jäädä paikalle kuuntelemaan komission jäsenen vastausta. Katson, että tästä keskustelusta puuttuu tärkeä seikka eli se, että neuvosto on ollut todellisuudessa poissa koko keskustelusta, myös valiokuntavaiheessa. Ja tämä on perustavanlaatuinen kysymys. Erityisesti neuvostossa esiintyy käsitys, että Eurooppa on kansallisvaltioiden hallitusten summa. Näin ollen silloin, kun hallitukset keskustelevat yhdessä lainsäätäjinä, nämä kysymykset ovat niin sanoakseni luottamuksellisia, ja kansalaisten on odotettava lopputulosta.
Tätä ei yksinkertaisesti voida hyväksyä, kun tiedämme, että Euroopan unionilla on lainsäädäntövaltaa ja kansalaisilla on oikeus saada tietoa koko lainsäädäntömenettelyn ajan. Kuten tuomio asiassa Maurizio Turco osoitti, kansalaisilla on oikeus tietoon neuvoston kansallisten valtuuskuntien kannoista sekä oikeudellisista lausunnoista. Tämän vuoksi annamme täyden tukemme Michael Cashmanin mietinnölle, joka edustaa toisenlaista ajatusta Euroopasta: eurooppalaista demokratiaa.
Katson, että Michael Cashmania pitäisi tukea myös silloin, kun hän esittää ehdotuksia, jotka ulottuvat komission ehdotuksia laajemmalle. Komissio olisi väärässä, jos se pyytäisi meitä rajoittamaan toimintaamme lainsäätäjänä pelkästään komission tekemiin ehdotuksiin. Katson, että myös perussopimusten mukaan voimme laajentaa tehtäväämme. Toivon, että Michael Cashman hyväksyy ehdottamamme muutokset erityisesti laajemmasta avoimuudesta rahoitusalalla, ja katson, että Euroopan parlamentin olisi näytettävä hyvää esimerkkiä.
Luin tänään sanomalehdistä, että päätöksemme julkaista parlamentin läsnäololista - sillä ei ole mitään tekemistä tämän mietinnön kanssa - päätös, jonka parlamentti teki, on ilmeisesti joutunut teknisiin vaikeuksiin, jonka vuoksi sitä ei voida panna täytäntöön ennen Euroopan parlamentin vaaleja. Minkäänlaista teknistä ongelmaa ei ole, tämä voidaan toteuttaa nopeasti ja vaivattomasti. Toivon, että parlamentti voi antaa hyvän esimerkin tästä asiasta ja tukea esittelijän tarpeellisia ja myönteisiä muutoksia asiakirjojen parempaa saatavuutta koskevaan komission ehdotukseen. Toivomme, että kuulemme jotain neuvoston tyhjiltä tuoleilta ennemmin tai myöhemmin, vaikka edes julkisen selvityksen siitä, miksi he vastustavat ehdotuksiamme. Heillä on oltava rohkeutta puolustaa julkisesti ajatusta Euroopasta, jonka on tehtävä lainsäädäntöpäätöksensä salassa. En voi hyväksyä tätä tilannetta.
Eva-Britt Svensson
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, avoimuus ja mahdollisuus tutustua kaikkeen lainsäädäntöä ja poliittista päätöksentekoa koskeviin asioihin on yksi demokraattiseen yhteiskunnan kulmakivistä. Avoimuus ja asiakirjojen julkisuus luovat tunnetta poliittiseen järjestelmään osallistumisesta ja siihen luottamisesta. Päinvastaiset toimet - salassapito ja asiakirjojen saatavuuden epääminen - luovat epäluottamusta ja tunnetta siitä, että asioihin ei voi vaikuttaa. Niillä voidaan joskus edistää korruption kehittymistä ja vallan väärinkäyttöä.
Yhä suurempi määrä kansallista lainsäädäntöä, esimerkiksi asiakirjojen saatavuudesta Ruotsissa, luodaan nyt EU:n tasolla. Päätökset on siirretty EU:n tasolle, mutta avoimuutta ja tietojen julkistamista ei ole toteutettu. Kansalaisemme näkevät tämän, ja se vuoksi meillä on alhainen äänestysprosentti Euroopan parlamentin vaaleissa. Kansalaisista on hankalaa ymmärtää EU:n päätöksentekoa. Tuntuu aivan oikein siltä, että päätökset ja lainsäädäntö luodaan EU:n tasolla ilman, että kansalaisilla olisi ollut todellista mahdollisuutta tutkia kaikkia asiakirjoja. Heillä ei ole sen vuoksi mahdollisuutta keskustella tai väitellä päätöksentekijöiden kanssa tai vaikuttaa heihin.
Haluamme lisätä osallistumista parlamentin vaaleihin, mutta jos aiomme onnistua tässä asiassa, kampanjat ja äänestyskehotukset eivät riitä. Jotta tällä seikalla olisi merkitystä, meidän on tehtävä kaikkemme sen varmistamiseksi, että kansalaisille tiedotetaan asioista ja että he ovat perillä niistä. Meidän on aloitettava vuoropuhelu kansalaisten kanssa sen sijaan, että jaamme tietoa yksipuolisesti ylhäältä käsin. Tietojen julkistamisen on oltava pääperiaate, ja salassapidon olisi oltava poikkeus. Meillä olisi oltava erityinen menettely, jonka perusteella salassapito sallitaan tietyissä tapauksissa. Jos näin toimitaan, sille pitäisi olla vahvoja perusteita.
Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmää / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto ja minä olemme tehneet tarkistuksia, jotta muun muassa laajennetaan asiakirjoja koskevaa määritelmää, saadaan enemmän asiakirjoja yleisön tutustuttavaksi ja estetään yksittäisiä jäsenvaltioita käyttämästä veto-oikeuttaan. Komission jäsen Wallström sanoi, että hyvää välinettä voidaan aina parantaa. Valitettavasti tällä asiakirjalla ei toteuteta parannuksia, vaan sillä itse asiassa pahennetaan tilannetta. Sitä voidaan kuitenkin parantaa tukemalla minun ja GUE/NGL-ryhmän tekemiä tarkistuksia. Äänestäkää demokratian vuoksi GUE/NGL-ryhmän tarkistusten puolesta ja lisätkää kansalaisten osallistumismahdollisuutta.
Hanne Dahl
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (DA) Kiitos, arvoisa puhemies, Michael Cashman on laatinut hyvän mietinnön, jolle haluaisin ilmaista tukeni. Komission vuoden 2008 avoimuusaloitteen tarkistamisen vuoksi EU:n asiakirjojen julkisesta saatavuudesta tulee entistä hankalampaa. Jos käsiteltävänä oleva mietintö hyväksytään, tämä seikka saadaan pitkälti korjattua. Emme voi kuitenkaan vieläkään tutustua komission neuvoa-antavien työryhmien tietoihin. Järjestön Alter-EU juuri ennen joulua antaman lausunnon mukaan meillä on tyydyttävästi tietoa ainoastaan kahdesta kolmasosasta niistä työryhmien jäsenistä, jotka osallistuvat EU:n lainsäädäntöehdotusten luomiseen. Tämä ei ole hyväksyttävää. Minun on kansalaisena saatava tietää, neuvovatko tupakkateollisuuden lobbarit tai terveydenhuoltoalan järjestöt komissiota, kun pitää tehdä aloite kansanterveyden parantamisesta. Kun laaditaan suunnitelmaa vesiympäristöstä, minun on myös tiedettävä, osallistuuko neuvotteluihin kemianteollisuus tai ympäristöjärjestöt.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, jouduimme globalisaation ansaan, koska emme onnistuneet välttämään EU:n ansaa. EU:n ansa on se, että emme ole onnistuneet emmekä nytkään pysty toimimaan Skandinavian ja muiden maiden hyväksi havaittujen avoimuutta koskevien periaatteiden mukaisesti.
Olen ollut Euroopan parlamentin jäsen kymmenen vuoden ajan, ja ei ollut sattuma, että kun tulin tänne, huomasin itseni toteavan, että avoimuus on todella keskeinen kysymys. Tämä ei ollut aikomukseni, mutta tämä seikka selvisi minulle nopeasti. Tämän vuoksi perustin vuonna 2000 avoimuusaloitteen. Komissio hyväksyi aloitteen sanasta sanaan, mutta sillä on edelleen vain vähän sisältöä.
Arvoisa komission jäsen, voitte lukea, mitä sanoin ruotsalaisesta maanmiehestänne Anna Lindhistä pitkässä puheessa Nizzan huippukokouksessa tästä asiasta. Olette ruotsalainen, ja tiedätte, mistä asiassa on kyse. Tiedätte, mitä todella olisi tehtävä.
Euroopan unionissa kuitenkin avoimuutta koskevien kysymysten todellisuus on se, että tehtävämme on kuin lumivyöryn tuhojen raivaaminen lapiolla. Emme pääse eteenpäin ja uutta lunta kaatuu päälle jatkuvasti. On vain yksi tapa pelastaa Euroopan unioni, ja se on ottaa käyttöön välittömästi Ruotsin mallin ja Yhdysvaltojen tiedonvälityksen vapaudesta annetun lain (Freedom of Information Act) mukainen todellinen avoimuus. Ilman sitä joudutaan edelleen lumivyöryjen kohteeksi ja tällä kertaa ne iskevät asutuille alueille.
Manfred Weber
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, me säädämme Euroopan tasolla lainsäädäntöä satoja miljoonia ihmisiä varten, ja avoimuus on sen vuoksi tarpeellista. Olemme kaikki samaa mieltä tavoitteesta: avoimuus on tärkeää. Katson myös, että Euroopan parlamentin ei tarvitse salailla mitään. Olemme julkisuuden valokeilassa, toimittajat seuraavat meitä, ja työmme on jo avointa.
Olemme kaikki samaa mieltä tavoitteesta, mutta meidän on voitava keskustella sen saavuttamista koskevista menettelyistä. Se, että yksi osapuoli kyseenalaistaa ja haluaa selvittää perin pohjin nämä menettelyt, ei tarkoita välttämättä sitä, että osapuoli haluaa kaiken tehtävän suljettujen ovien takana. Kyseessä on usein ainoastaan henkilöitä, jotka esittävät kysymyksiä. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmässä on esitetty monia kriittisiä kysymyksiä, jotka koskevat muun muassa kilpailumenettelyä neuvostossa, kysymystä siitä, onko kaikki oikeudellisen yksikön asiakirjat julkistettava ja sitä, pitäisikö parlamentin jäsenen yksityisasioita käsitellä julkisessa keskustelussa. Toimimme kansalaistemme tietosuojan puolesta, mutta Euroopan parlamentin jäseniä edellytetään antamaan kaikki tiedot julkisuuteen. Tällaisten kysymysten esittäminen on sallittavaa.
Keskeinen kohta, syy, miksi ryhmässämme on herännyt epäilyjä, on lainsäädäntöprosessia koskeva kysymys. Kun äänestämme, jokainen voi etsiä tiedot, miten yksittäinen parlamentin jäsen on antanut äänensä. Kaikkien Euroopan parlamentin jäsenten on kannettava vastuu siitä, miten he äänestävät. Tämä on ymmärrettävää. Lainsäädäntöprosessissa kuitenkin - kolmikantaneuvotteluissa - asioista keskustellessamme on myös oltava tilaa neuvottelujen käymiselle.
Tiedämme, että jos kaikki on julkista, emme voi neuvotella nykyisellä tavalla, koska joutuisimme riskiin heti, kun yrittäisimme löytää ja saada aikaan poliittisia kompromisseja. Sen vuoksi ryhmämme suhtautuu vielä hyvin epäilevästi tähän ehdotukseen. Selvennämme ryhmämme lopullista kantaa tänä iltana.
Haluan kuitenkin selventää yhtä seikka ryhmäni puolesta. Me haluamme avoimuutta, mutta sen saavuttamista koskevista keinoista on vielä keskusteltava. Olemme kaikki samaa mieltä tästä tavoitteesta. Kun tarkastelemme EU:n eri toimielimiä, ongelmaa ei aiheuta parlamentti. Ongelman aiheuttaa pikemminkin neuvosto, joka ei ole täällä läsnä, sillä meillä ei ole valitettavasti mitään tietoa siitä, mitä tapahtuu neuvoston työryhmissä.
Inger Segelström
(SV) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Wallström, haluaisin aluksi kiittää Michael Cashmania ja muita, jotka ovat osallistuneet siihen, että toteutamme pian uuden ja kauan odotetun toimen siihen suuntaan, että kansalaiset voivat tutustua helpommin työhömme. Komission varapuheenjohtaja Wallström on myös tehnyt pitkään ja hartaasti työtä asiassa.
Kun Ruotsi liittyi EU:hun, monet olivat huolestuneita siitä, että asiakirjat pääsisivät julkisuuteen sen kautta, koska Ruotsilla on hyvin vahva periaate asiakirjojen julkisuudesta. Näin ei kuitenkaan käynyt. Michael Cashman voi kertoa meille tästä, sillä jos joku toimii avoimuuden ja saatavuuden puolesta, niin hän tietää myös, mitkä ovat työasiakirjojen luottamuksellisuuden ja tietojen julkistamisen rajat.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä äänesti tyhjää kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa. Toivon, että pyritte nyt parantamaan asiakirjojen saatavuutta EU:ssa, jotta puheenjohtajavaltio Ruotsi voi yhdessä kanssamme edistää tätä kaikille EU:n kansalaisille tärkeää ja keskeistä demokraattista kysymystä. Voin kuitenkin ymmärtää PPE-DE-ryhmän epäröintiä, koska ryhmänne varmisti, että meidän on äänestettävä salaisessa äänestyksessä, kun Turkki aloittaa liittymisneuvottelut. Tätäkö haluatte? Toivon, että parlamentti toimii nyt yhtenäisesti ja että voimme sanoa ylpeänä äänestäjillemme Euroopan parlamentin vaaleissa kesäkuussa, että EU:sta tulee yhä avoimempi - että meillä ei ole muita motiiveja ja että haluamme, että meitä tarkastellaan toteuttamiemme toimien perusteella - ja että voimme olla ylpeitä tästä avoimuudesta. Saamme paljon hyvää aikaan, ja olisi perusteltua, että kansalaisemme voivat seurata paremmin tekemäämme työtä.
Bogusław Rogalski
(PL) Arvoisa puhemies, kaikille on selvää, että yhteisön toimielinten ja muiden elinten päätöksenteko on toteutettava avoimesti ja julkisesti. Se on demokratian perusta. Kansalaisilla ja vaaleilla valituilla viranomaisilla pitäisi olla tähän periaatteeseen perustuen mahdollisimman laaja oikeus tutustua Euroopan unionin toimielinten, mukaan lukien Euroopan parlamentin, asiakirjoihin. Kansalaiset voisivat siten todella osallistua poliittiseen prosessiin ja pyytää viranomaisilta asioihin selvitystä.
Unionin toimielinten avoimuuden lisäämistä koskevista ponnisteluista huolimatta tilanne ei ole valitettavasti läheskään tyydyttävä. Vetoomusvaliokunta on esittänyt, että kansalaiset ovat tietoisia tämän oikeuden soveltamiseen liittyvistä puutteista ja laiminlyönneistä. On erittäin tärkeää, että rikkomisesta johtuvissa menettelyissä, joihin ryhdytään usein kansalaisten vetoomusten vuoksi, kansalaisille turvataan pääsy kaikkiin asiakirjoihin jokaisessa vaiheessa, kun he puolustavat oikeuksiaan. Tämän olisi koskettava myös asiakirjoja, joita jäsenvaltiot toimittavat Euroopan toimielimille. Tämä on ollut merkittävä ongelma jopa komissiolle Saksan lasten asioista vastaavia virastoja koskevassa tapauksessa, jossa tietojen saantia rajoitettiin huomattavasti, vaikka kyseessä olivat julkiset tiedot.
Haluaisin korostaa jälleen kerran, että vetoomuksen esittäjien mahdollisuus saada vaivattomasti tarvitsemiaan tietoja olisi oltava lähtökohta sille, että Euroopan avoimuusaloite menestyy. Demokratian periaatteet edellyttävät tätä.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, ongelma siitä, että yleisö vieraantuu EU:n politiikasta, on hyvin tiedostettu. Sen vuoksi pyrimme osoittamaan yhä uudelleen toimivamme kansalaisten edun vuoksi. Toimiimme sisältyvät säännöllisesti toistuvat aloitteet, joiden perusteella helpotetaan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin tutustumista.
Internet on luonnollisesti edullinen ja yksinkertainen väline tämän toteuttamiseksi. EU:n kotisivut on muotoiltu uudelleen ja sen vuoksi ne ovat paljon loogisemmat ja helppokäyttöisemmät kuin aikaisemmin. EU tähdentää verkkosivuillaan myös, että monikielisyys on olennainen tekijä unionin avoimuudessa, legitimiteetissä ja tehokkuudessa. Se ei kuitenkaan todellisuudessa toimi siten, mitä se edellyttää itseltään. Kolmen työkielen - saksan, englannin ja ranskan - johdonmukaisella käytöllä olisi itse asiassa mahdollista tavoittaa suurin osa väestöstä.
Jopa nykyisen puheenjohtajavaltion verkkosivuilla, jotka on laadittu englanniksi, ranskaksi ja tšekiksi, ei oteta mitenkään huomioon sitä, että saksan kieli - jota puhuu äidinkielenään 18 prosenttia EU:n kansalaisista - on eniten puhuttu äidinkieli unionissa ja että sen lisäksi 14 prosenttia EU:n kansalaisista hallitsee sitä vieraana kielenä. Mielestäni olisi aika kiinnittää lopultakin huomio tähän seikkaan.
Sirpa Pietikäinen
(EN) Arvoisa puhemies, tietojen saatavuus on yksi demokratian kulmakivistä. Ihmisillä on oltava mahdollisimman laaja mahdollisuus tutustua kaikkiin tietoihin toimielinten päätöksenteon varhaisessa vaiheessa, tai näiden päätösten taustalla oleviin tietoihin, jotta he voivat osallistua täysin politiikan laadintaan.
EU pyrkii olemaan demokraattisempi ja kansalaistensa käytettävissä, joten laajimman mahdollisen EU:n asiakirjoihin tutustumista koskevan oikeuden varmistaminen on ensiarvoisen tärkeää unionin ponnisteluille, joilla pyritään lisäämään kansalaisten luottamusta unionin toimielimiin ja tämän toimielimen legitimiteettiin. Sen vuoksi olin melko pettynyt komission ehdotukseen tästä asetuksesta. Haluaisin kuitenkin onnitella esittelijää erittäin hyvästä, omistautuneesta ja taitavasta työstään tässä yhteydessä.
Haluaisin myös kiittää Anneli Jäätteenmäkeä hänen merkittävästä työstään tässä asiassa. Kummatkin ovat pitäytyneet avoimuutta ja läpinäkyvyyttä koskevissa pääperiaatteissa, joissa toimielimen hallussa olevaan asiakirjaan tutustumisen kieltäminen on selvä poikkeus. Tällaiset poikkeukset ovat joissain tapauksissa tarpeen, mutta niiden määrää olisi rajoitettava mahdollisimman paljon ja selkeästi määriteltyjen perusteiden mukaisesti.
Pidän myös myönteisenä aloitteita siitä, että asiakirjat olisi julkistettava ennakoivammin ja selkeämmin parannetuissa internetin tietokannoissa. Asiakirjojen saatavuudessa on myös kyse niiden löytämisestä. Tietoja on usein saatavilla verkossa, mutta ne on piilotettu monimutkaisiin tietokantoihin, joten tässä asiassa tarvitsemme enemmän edistysaskelia.
Hyvät kollegat, me puolustamme demokratiaa ja sen vuoksi meidän olisi jo pitänyt toimia aktiivisemmin. Meidän on rohkeasti puolustettava laajempaa pääsyä asiakirjoihin sekä niiden avoimuutta. En ole sitä mieltä siitä, että nyt on aika tehdä myönnytyksiä, koska tässä tapauksessa saatamme vaarantaa asemamme hyvinä päätöksentekijöinä myös äänestäjiemme silmissä.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää Michael Cashmania erinomaisesta mietinnöstä, jolla vaikutetaan yhteen tärkeimmistä Euroopan demokratiaa koskevista näkökohdista.
Euroopan unionissa on käynnissä järjestelmällisiä muutoksia. Euroopan unionin ja sen kansalaisten välinen tiedonkulku ei valitettavasti pysy näiden muutosten tahdissa. Sama koskee asiakirjojen saatavuutta ja kansalaisille suunnattuja tietoja.
Avoimuus on Euroopan unionin keskeinen periaate EY:n perustamissopimuksen 255 artiklan mukaisesti. Jokaisella Euroopan unionin kansalaisella ja jokaisella jäsenvaltioon sijoittautuneella luonnollisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä on oikeus voida tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjoihin.
EU:n kansalaiset ovat kiinnostuneita asiasta ja luottavat EU:n toimielimiin, Euroopan parlamentin jäseniin ja kansallisiin poliitikkoihin ainoastaan, jos annamme täydellistä ja rehellistä tietoa. Sen vuoksi velvollisuutemme on lisätä Euroopan unionin toimielinten avoimuutta ja tehokkuutta mahdollisimman paljon. Meidän on keskityttävä siihen, että tietoihin voidaan tutustua helpommin, ja meidän on jatkettava järjestelmän ja sen välineiden yksinkertaistamista.
Tässä mietinnössä käsitellyllä asetuksella varmistetaan tehokas oikeusperusta. Asetusta voitaisiin kuitenkin edelleen parantaa ja tehostaa. Pahoittelen sen vuoksi, että komissio ei ottanut ollenkaan huomioon esittelijän vuonna 2006 tekemää ehdotusta avoimuudesta.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, asiakirjojen saatavuus on yksi näkökohta avoimuusprosessissa, mutta on myös monia muita kysymyksiä. Asiakirjojen ja tietojen käyttö on avainasia, ja yksi keskeinen ongelma - jonka me tunnustamme ja täällä parlamentissa läsnä oleva komission jäsen on yksi tärkeimmistä asiantuntijoista tällä alalla - on saada tietoa EU:n päätöksentekoprosessista, koska yleisö ei ymmärrä tätä prosessia. Irlannissa Lissabonin sopimuksesta käydyn keskustelun aikana moni henkilö otti asian puheeksi ja totesi, että "te kehotatte meitä äänestämään puolesta, vaikka menetätte työpaikkanne". He luulivat, että minä olin komission jäsen. Mikä kauhea ajatus!
Ei riitä, että annamme yleisölle suuren määrän tietoa, koska se johtaa eräässä mielessä avoimuuden puutteeseen: sillä peitetään asiat paperivuorten alle, mutta ei varmisteta selkeyttä. Mielestäni olisi parempi, että ihmiset ymmärtävät täysin, miten täällä toimitaan ja että he voisivat siten osallistua toimiin. Rohkenen sanoa, että parlamentissa on monia henkilöitä, jotka eivät täysin tiedä, miten parlamentti toimii. Jätän asian tältä erää tähän.
DanutBudreikait
(LT) Komissio on laatinut Euroopan unionin strategian Itämeren aluetta varten, jotta selvitetään Baltian maiden energia-alan eristyneisyyttä koskeva ongelma, koska erityisesti Liettuan energian toimitusvarmuus on yhä suuremman uhan alla Ignalinan ydinvoimalan loppuvuonna toteutettavan sulkemisen vuoksi. Kehotin komission energian ja liikenteen pääosastoa tarjoamaan tilaisuuden kyseisen asiakirjan tarkastelemiseksi. Minulle kerrottiin, että strategiaa laativa korkean tason ryhmä ei ollut käynyt mitään keskustelua tietojen ja asiakirjojen julkistamisen mahdollisuudesta, eli kuten vastauksessa esitettiin: asian jakamisesta muun maailman kanssa. Euroopan parlamentti luokitellaan muuksi maailmaksi, jolle ei toimiteta tietoja. Emmekö ole toistuvasti keskustelleet kansalaisten mahdollisuuksista voida tutustua EU:n toimielinten hallussa oleviin asiakirjoihin? Jos kansalaisia edustavalla Euroopan parlamentin jäsenellä ei ole tällaista oikeutta, niin tilanne on erittäin huono.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää parlamentin jäseniä mielenkiintoisesta keskustelusta ja heidän monista arvokkaista kommenteistaan.
Asetus (EY) N:o 1049/2001 "päivitetään toiseen versioon". On tärkeää huomauttaa jälleen, että emme aloita tyhjästä: meillä on hyvä perusta, ja kyse on sen parantamisesta. Tämä uusi versio laaditaan internetin aikakaudelle, kuten keskustelussa mainittiin. Siihen sisällytetään nyt parannuksina esimerkiksi sähköiset rekisterit ja tietojen aktiivinen levittäminen.
Ihanteellista olisi tietenkin, että voisimme levittää tietoja niin aktiivisesti, että tiedonsaantipyyntöjä ei tarvitsisi tehdä, koska kaikki on jo käytettävissä, luonnollisesti joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Voin antaa teille yhden esimerkin siitä, mitä voidaan tehdä. Olen nimittäin jo tehnyt rekisterin omasta kirjeenvaihdostani. Siihen voi tutustua internetissä, ja siihen sisältyy oma kirjeenvaihtoni ja asiakirjani.
En voi käsitellä kaikkia näkökohtia, joita keskustelussa esitettiin, mutta haluan kommentoida lyhyesti joitain erittäin tärkeitä kohtia. Yksi niistä koskee asiakirjojen 3 artiklan mukaista määritelmää. Tämä on yksi niistä komission ehdotuksen artikloista, joista on keskusteltu eniten, ja myönnän, että siitä on esitetty eniten kritiikkiä.
Katsomme, että nykyinen määritelmä aiheuttaa epäselvyyttä sekä huonoja käytäntöjä ja arvaamattomia vaikutuksia koskevan riskin. Onko tämä muistilappu esimerkiksi asiakirja? Michael Cashmanin mukaan se on, ja asetuksen laajan määritelmän mukaan se voisi hyvin olla, kuten voisivat olla myös täällä olevat muut raapustukseni. Joskus ei ole hyödyllistä, että määritelmä on liian laaja. Käytämme edelleen laajaa määritelmää, mutta sovellamme suppeampaa määritelmää harkinnanvaraisiin toimiin asiakirjojen julkistamatta jättämisestä. Ehdottamamme määritelmä on paljon laajempi kuin kansallisessa lainsäädännössä usein sovellettu virallisia asiakirjoja koskeva määritelmä. Se on hyvin lähellä Yhdistyneen kuningaskunnan tietojensaannin vapautta koskevan lain ja Alankomaiden avoimuutta koskevan lain tietoja koskevaa määritelmää. Asiakirjojen rekisteröinti on komission sisäisten sääntöjen mukainen velvollisuus. Näissä säännöissä ei kuitenkaan määritellä, kuuluko asiakirja asetuksen soveltamisalaan. Me selkeytimme ja edistimme asiakirjoja koskevaa määritelmää. Tämä auttaa myös kansalaisia ymmärtämään, mitä voidaan ja mitä pitäisi kysyä täydellisten tietojen saamiseksi. Asiakirjoja koskeva tarkempi määritelmä merkitsee turvallisempaa hallintoa ja kansalaisille selkeyden lisäämistä.
Yhteisöjen tuomioistuin on lausunut, että käynnissä olevaan tutkimukseen liittyvät tiedot kuuluvat selkeästi tietojen saantia koskevan poikkeuksen piiriin. Siten kyseisten tietojen käyttöä ei tällä hetkellä sallita, ja tällä ei aseteta lisää rajoituksia tietojen saantia koskevalle oikeudella. Kansalaisilla ei ole missään jäsenvaltiossa oikeutta tutustua kilpailuviranomaisten tietoihin. Halusin esittää tämän näkökohdan.
Myönnän, että olisimme voineet selvittää ja muotoilla asiat paremmin 3 artiklassa. Uskon, että meillä on sama päämäärä, joten pitäisi olla mahdollista, että saamme aikaan selkeän ja yksiselitteisen sanamuodon. Tämä on esimerkki alasta, jolla meidän pitäisi saada aikaan hyvä kompromissiteksti.
Toinen tiukka keskustelu käytiin 5 artiklan 2 kohdasta, joka koskee jäsenvaltioiden hallussa oleviin asiakirjoihin tutustumista. Haluan todeta selkeästi, että komission aikomuksena oli panna täytäntöön se, mitä Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on määrännyt. Jäsenvaltioiden on perusteltava, miksi ne kieltäytyvät antamasta tutustuttavaksi asiakirjaa, ja toimielinten on toimittava samoin muiden asiakirjojen osalta. Asetuksen (EY) N:o 1049/2001 säännökset ovat aina ratkaisevassa asemassa.
On kuitenkin yhtä tärkeää, että komissio voi käydä kirjeenvaihtoa jäsenvaltioiden kanssa esimerkiksi EU:n lainsäädännön rikkomista koskevissa tapauksissa. Meillä on oltava mahdollisuus löytää nopeasti EU:n lainsäädännön mukaisia tyydyttäviä ratkaisuja sekä komission että EU:n kansalaisten näkökulmasta. Tällaisen yhteydenpidon on oltava luottamuksellista, ja myös yhteisöjen tuomioistuin on todennut tämän.
Kommentoin lopuksi 4 artiklan 3 kohdan mukaista "harkinta-aikaa". Kun tarkastelemme huolellisesti asiaa, luulen, että useimmat ovat yhtä mieltä siitä, että parlamentilla, neuvostolla ja komissiolla on oltava tietty aika harkita keskeneräisiä asioita. Asiakirjat, jotka liittyvät päätöksiin, joita ei ole vielä tehty tai joissa kuvataan sisäistä keskustelua, eivät ole sama asia kuin muut asiakirjat. Miten olisi toimittava poliittisen ryhmän kokouksia koskevien asiakirjojen tai valmisteluasiakirjojen osalta? Olette itse panneet merkille lukuisia ongelmia ja rajoituksia, jotka aiheutuvat siitä, että harkinta-aikaa ei sallita ja olette tarkastelleet, mikä hyödyttäisi kansalaisia eniten ja mistä olisi eniten apua.
Minun on sanottava, että olisin toivonut, että neuvosto olisi ollut paikalla - kuten moni teistä on myös toivonut - ja olisin halunnut nähdä salissa enemmän parlamentin jäseniä, koska kyse on meille kaikille ehdottoman tärkeistä kysymyksistä. Meidän kaikkien tärkein tehtävä tulevien viikkojen tai kuukausien aikana on päästä yhteiseen näkemykseen. Tämä koskee myös parlamenttia, ja tämänpäiväinen keskustelu on osoittanut, että tämä ei ole aina helppoa. Mitä enemmän on erimielisyyttä, sitä vaikeampaa on toimia kolmen toimielimen välisessä asioiden käsittelyssä. Euroopan parlamentilla, neuvostolla ja komissiolla on jokaisella tehtävänsä, ja tätä olisi kunnioitettava. Toivon, että parlamentti puhuu yhdellä vahvalla äänellä, koska tämä on hyödyllistä meille kaikille ja edistää lopputulosta. Toivon, että tulos on tasapainoinen ja toimiva kompromissiteksti.
Michael Cashman
Arvoisa puhemies, nämä olivat hyvin mielenkiintoisia näkökohtia, mutta pelkään pahoin, että niillä oli hyvin vähän tekemistä mietintöni sisällön kanssa.
Haluaisin huomauttaa, että meidän ei pitäisi pelätä julkista valvontaa, mutta meidän pitäisi pelätä toimielimen asemassamme kaikin tavoin tietojen salaamista. Meistä on tullut haavoittuvampia. Hyvä komission jäsen, kyse on siitä, että virallisiin asiakirjoihin voidaan tutustua. Olkaa hyvä ja tarkastelkaa mietintöä uudestaan. Harkinta-aika. Viralliset asiakirjat. "Harkinta-aikaa" koskevassa käsitteessä tämä ei ole virallista. Tarkastelkaa uudelleen mietintöä. Hyväksykää periaatteemme.
Kyseessä on ollut mielenkiintoinen keskustelu, mutta minun on sanottava, että uudelleenlaatiminen - jota puolustatte - ei ole toimielinten välisen sopimuksen hengen mukaista, eikä se riitä. Totesitte, että se on toiminut hyvin, mutta pelkään pahoin, että uudelleenlaatimisessa ei oteta huomioon tärkeää oikeuskäytäntöä siitä, mitä todella pitäisi saada aikaan.
Oma syyni lopullisen äänestyksen lykkäämiseksi on se, että meillä pitäisi olla mahdollisimman laaja liikkumavara neuvotella poliittisten puolueiden ja toimielinten kanssa. Haluaisin lisäksi huomauttaa, että mikään ei estä komissiota tarkistamasta ehdotustaan huomenna järjestettävän äänestyksen jälkeen, paitsi ehkä institutionaalisen ja poliittisen tahdon puute.
Minusta on jonkin verran holhoavaa, että saamme kuulla, että meille esitetään toimintasuunnitelmia. Arvoisa komission jäsen, en epäile lainkaan henkilökohtaista sitoumustanne avoimuuteen, mutta en halua toimintasuunnitelmia kansalaisillemme. Haluan, että oikeudet suojataan lainsäädännöllä, jota ei voida poistaa. Haluamme lahjojen sijasta oikeuksia.
Parlamentin on sen vuoksi painostettava poliittisesti puheenjohtajavaltiota käymään neuvotteluja, ja meidän on ehkä neuvoteltava ilman komissiota. Kyllä, arvoisa komission jäsen, tiedän, että neuvosto ei ole paikalla, mutta en luovuta yhden neuvoston puheenjohtajavaltion vuoksi. Olen ollut politiikassa niin kauan mukana, että tiedän, että asioita on jatkuvasti puolustettava.
Haluaisin lopuksi esittää tämän lainauksen puheenvuorosta, jos sallitte sen, arvoisa puhemies: "Hallintoni sitoutuu saamaan hallituksessa aikaan erittäin laajan avoimuuden. Teemme yhteistyötä yleisön luottamuksen varmistamiseksi ja avoimuutta koskevan järjestelmän, kansalaisten osallistumisen ja yhteistyön varmistamiseksi. Avoimuus vahvistaa demokratiaamme ja edistää hallituksen tehokkuutta". Näin totesi Barack Obama 21. tammikuuta 2009. Odotan vastaavaa julistusta komissiolta tai jopa puheenjohtaja Barrosolta.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 11. maaliskuuta 2009.
(Istunto keskeytettiin klo 11.45 ja sitä jatkettiin klo 12.50)
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Stavros Lambrinidis  
Euroopan parlamentin tarkistukset asetukseen yhteisön toimielinten asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi - erityisesti lainsäädäntömenettelyä koskevien asiakirjojen osalta - ovat edistysaskeleita, joilla varmistetaan avoimuus ja osallistuva demokratia Euroopassa.
Mielestäni erityisen tärkeää on se vaatimus, että jokainen aloite tai asiakirja, joka on suunniteltu vaikuttamaan jollain tavalla päätöksentekomenettelyyn, on julkaistava.
Olemme kaikki tietoisia, että eri eturyhmät yrittävät usein vaikuttaa lainsäädäntömenettelyyn esittämällä omia perusteluitaan. Euroopan kansalaisilla on täysi oikeus tietää, mitä nämä väitteet ja esitykset ovat. Heidän on voitava arvioida niiden olennaisia näkökohtia sekä tarkasteltava hallitustensa, komission ja luonnollisesti Euroopan parlamentin jäsenten lopullista kantaa.
Jäsenvaltioiden on varmistettava vähintään Euroopan parlamentin mietinnön vaatimuksen mukainen avoimuus kansallisella tasolla kansalaisilleen. Toivomme, että hallitukset ja kansalliset parlamentit noudattavat tätä pyyntöä.
