Viisumitietojärjestelmän (VIS) käyttö Schengenin rajasäännösten mukaisesti (keskustelu) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana Michel Brejcin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 562/2006 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän (VIS) käytön osalta Schengenin rajasäännöstön mukaisesti - C6-0086/2008 -.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää esittelijä Michel Brejciä hänen tekemästään työstä tämän ehdotuksen käsittelemiseksi. Kyseessä on tärkeä edistysaskel, jonka ansiosta pystymme hyödyntämään täysipainoisesti käytettävissä olevia teknisiä välineitä ulkorajojemme turvaamiseksi.
Viisumitietojärjestelmän käyttäminen on erittäin tärkeää varmistaaksemme, että ulkorajoilla suoritettavat tarkastukset ovat tehokkaita. VIS-järjestelmä yhdistää viisuminhaltijan, viisumin ja passin luotettavasti toisiinsa väärän henkilöllisyyden käytön estämiseksi.
Järjestelmää voidaan hyödyntää täysimääräisesti vasta sen jälkeen, kun biometriset tiedot otetaan käyttöön. Kun esityslistalla oleva säädös saadaan virallisesti hyväksyttyä, siinä määritetään yhteiset säännöt, joilla taataan VIS-järjestelmän tehokas ja yhdenmukainen käyttö ulkorajoillamme.
Ilman yhteisiä sääntöjä laittomat siirtolaiset ja rikolliset voisivat käyttää hyväkseen sellaisia rajanylityspaikkoja, joissa VIS-järjestelmä ei ole järjestelmällisessä käytössä. Yhteiset säännöt määritetään Schengenin rajasäännöstöä muuttamalla.
Näin ollen voin antaa täyden tukeni saavutetulle kompromissille ja onnitella Euroopan parlamenttia ja neuvostoa sopimuksesta, johon päästiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Mihael Brejc
esittelijä. - (SL) Haluaisin kiittää komission jäsentä hänen ystävällisistä sanoistaan. Euroopan parlamentti osallistuu yhteispäätösmenettelyyn viisumitietojärjestelmän käyttöä koskevan asetuksen muuttamiseksi. Komission viisumijärjestelmään aluksi ehdottamissa muutoksissa esitettiin hyvin perusteellista maahantulon valvontaa kolmansien maiden kansalaisille, joilla on oltava viisumi. Valvontaan kuuluisi paitsi tavanomainen tarkastus, jolla varmistetaan henkilön ja matkustusasiakirjan tietojen vastaavuus, myös sormenjälkien ottaminen. Asetuksessa määritellään kaikki hakutoimenpiteet ja ehdot, joiden mukaisesti ulkorajojen valvonnasta vastaavilla asiaankuuluvilla viranomaisilla on pääsy tarvittaviin tietoihin muun muassa henkilöllisyyden tarkistamiseksi - en luettele tässä yhteydessä kaikkia suoritettavia tarkastuksia.
Asetuksen mukaisesti rajavartijoilla on pääsy viisumitietojärjestelmään, jossa he voivat tarkistaa rajalla kaikki matkustajaa koskevat tiedot, myös hänen sormenjälkensä. Ehdotetussa asetuksessa esitetään, että kolmansien maiden kansalaiset tarkastetaan järjestelmällisesti ja heiltä otetaan sormenjäljet joka kerta - todellakin joka kerta - kun he saapuvat Schengenin alueelle, ja tämä pidentäisi varmasti odotusaikoja rajanylityspaikoissa erityisesti matkailusesongin aikana sekä yleisten lomakausien alussa ja lopussa.
Koska Eurooppa kuuluu maailman johtaviin talousvaltoihin ja se on lisäksi suosittu matkailukohde kolmansien maiden kansalaisille, jotka luonnollisesti tarvitsevat maahantuloviisumin, mielestäni on tai oli syytä helpottaa asetuksen vaatimuksia tarkoituksenmukaisesti. Tästä syystä ehdotin, että maahantulotarkastukset tehdään ja sormenjäljet otetaan rajanylityspaikoissa satunnaisesti. Halusin tällä tavoin kiinnittää huomiota siihen seikkaan, että viisuminhaltijalta otettiin sormenjäljet ensimmäisen kerran hänen hakiessaan viisumia ja sitten uudelleen hänen saapuessaan Schengenin alueelle vertailua ja henkilöllisyyden tarkistamista varten.
Mielestäni tämäntyyppistä toimintaa ja näin tiukkaa määräystä voidaan pitää liioiteltuna, koska meillä ei itse asiassa ole mitään tietoa tai arvioita väärennettyjen viisumien määrästä. Lisäksi sormenjälkien ottaminen täysin kunniallisilta ihmisiltä on järjetöntä ja aikaa vievää. Huolimatta Euroopan unionin kansalaisille varatuista erillisistä kulkuväylistä rajanylityspaikoille muodostuisi hyvin pitkiä jonoja, joissa kaikki, niin Euroopan kansalaiset kuin viisumia tarvitsevat matkustajatkin, jonottaisivat yleisinä vapaapäivinä ja lomakausina.
Olemme parlamentin kuluvan istuntojakson aikana päässeet suhteellisen nopeasti yksimielisyyteen tiukkoihin määräyksiin tehtävistä tietyistä poikkeuksista, ja neuvoston ja komission kanssa saavutettiin kompromissi kahden kolmikantaneuvottelun jälkeen. Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suuri enemmistö hyväksyi ehdotuksen. Kukaan ei äänestänyt mietintöä vastaan, ja ainoastaan kaksi jäsentä äänesti tyhjää.
Lyhyesti sanottuna pidän nykyistä asetusta hyvänä, sillä se takaa sujuvan rajanylityksen. Jopa silloin, kun jonossa on useita ihmisiä, rajavartija arvioi tilannetta asetuksen mukaisesti, ja jos olosuhteet niin vaativat, hän suorittaa tarkastuksia satunnaisesti. Rajavartija ei tee päätöstä satunnaisista tarkastuksista yksin, vaan asiasta päättävät lähinnä johtavat rajavartijat. Mielestäni olemme varmistaneet asianmukaiset turvallisuusvaatimukset ja samalla taanneet matkustajille mahdollisimman nopean rajanylityksen.
Haluan tässä yhteydessä kiittää neuvostoa ja komissiota erinomaisesta yhteistyöstä sekä varjoesittelijöitä ja erityisesti Michael Cashmania heidän esittämistään lukuisista hyvistä ehdotuksista sekä heidän aktiivisesta pyrkimyksestään päästä kompromissiin.
Urszula Gacek
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Schengenin alueen laajentaminen on poistanut rajavalvonnan suurimmasta osasta Euroopan unionia, ja se on nopeuttanut ja helpottanut kansalaistemme jokapäiväistä matkustamista alueen rajojen sisällä. Se merkitsee kuitenkin myös sitä, että Schengenin alueelle saapuvat EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset tarkastetaan tosiasiassa ainoastaan kerran alueen ulkorajalla.
Samalla kun kansalaisemme usein rinnastavat laittoman siirtolaisuuden dramaattisiin kuviin merikelvottomista ja liian täyteen ahdetuista aluksista, jotka loukkaavat merirajojamme, tai rekka-autoilla maarajojen yli kuljetettaviin onnettomiin ihmiskaupan uhreihin, todellisuus on paljon monitahoisempi. Laittomista siirtolaisista noin puolet saapuu Euroopan unioniin laillisesti, mutta he eivät poistu alueelta sen jälkeen, kun heidän viisuminsa voimassaoloaika on päättynyt. Väärennettyjä asiakirjoja koskevat tapaukset ovat myös yleisiä, erityisesti lentokentillä.
Jotta voitaisiin vähentää sellaisten ihmisten määrää, jotka eivät poistu alueelta viisuminsa voimassaolon päättyessä, sekä pienentää riskiä päästää alueelle väärennettyjä asiakirjoja käyttäviä henkilöitä, Schengenin alueella ryhdytään käyttämään yhdenmukaistettua ja luotettavaa järjestelmää viisumin voimassaolon tarkistamisessa ja sormenjälkien ottamisessa. Kuten kaikki matkustavat kansalaisemme kuitenkin hyvin tietävät, turvallisuuden lisääntyessä myös vilpittömässä mielessä matkustavien ihmisten epämukavuus ja jonotusajat lisääntyvät rajoilla. Sen vuoksi tarvitaan myös hieman pragmaattisuutta. Mikäli arvioidaan, ettei ole olemassa minkäänlaista sisäiseen turvallisuuteen ja laittomaan siirtolaisuuteen liittyvää riskiä, ja jos rajaliikenne on niin runsasta, että jonotusajat kasvavat liian pitkiksi, sormenjälkien ottamisesta voidaan silloin luopua.
Joustavampaa järjestelmää voidaan käyttää enintään kolme vuotta, minkä jälkeen on arvioitava sen tehokkuutta. Kun pyrimme tekemään Euroopasta turvallisen, meidän on samaan aikaan toivotettava tervetulleiksi niin liikematkailijat kuin turistitkin. Uskoakseni ehdotetussa viisumitietojärjestelmässä on saavutettu sopiva tasapaino näiden tavoitteiden välillä.
Michael Cashman
PSE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää hänen erinomaisesta työstään. Kompromissit, joihin olemme päässeet neuvoston kanssa, ovat järkeviä ja tehokkaita, ja totean tämän Schengenin rajasäännöstön alkuperäisenä esittelijänä.
Lyhyestä virsi kaunis, joten en vie parlamentin aikaa tämän enempää, vaan kiitän ainoastaan erinomaisia avustajiani Renaud'ta ja Marista, niin kuin kaikkien parlamentin jäsenten pitäisi tehdä. He työskentelevät yhdessä kanssani, ja heidän ansiostaan työni on paitsi miellyttävää, myös tehokasta.
Sarah Ludford
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin kiinnostunut kaikista viisumitietojärjestelmään (VIS) liittyvistä kysymyksistä, sillä olen työskennellyt viisumitietojärjestelmän mietinnön esittelijänä ja jatkan yhä työtä yhteistä konsuliohjeistoa koskevan tarkistuksen laatimiseksi biometristen tietojen varsinaista keruuta varten.
Kun teimme päätöksemme VIS-järjestelmästä, me hyväksyimme, että mainitun kolmivuotisen jakson aikana hakuja voitaisiin suorittaa ainoastaan viisumitarran perusteella tarkistamatta VIS-järjestelmässä olevia sormenjälkiä. Suhtaudun kuitenkin hieman ristiriitaisesti kyseiseen kompromissiin. Kannatan sitä, koska onnistuimme pääsemään asiasta sopimukseen. Mutta toisaalta komissio on perustellusti todennut, että ainoastaan tarkistamalla biometriset tiedot voidaan varmasti taata, että henkilö, joka haluaa saapua maahan, on sama kuin henkilö, jolle viisumi on myönnetty, ja sen vuoksi rajavartijoiden olisi tarkistettava VIS-järjestelmästä järjestelmällisesti jokaisen viisuminhaltijan tiedot ja myös biometriset tiedot. Olen näin ollen hieman huolissani kyseisestä poikkeuksesta sekä siitä, että tarkastuksia voidaan suorittaa satunnaisesti.
Odotan kiinnostuneena mietinnöstä kolmen vuoden kuluttua saatavia tuloksia, ja toivon, ettei joustavuus ole osoittautunut porsaanreiäksi, sillä mikäli me aiomme käyttää VIS-järjestelmää, meidän luonnollisesti kannattaa käyttää sitä asianmukaisesti.
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää Michel Brejciä hänen laatimastaan erinomaisesta mietinnöstä. Pidämme hyvänä hänen esittämäänsä näkökohtaa siitä, että viisumitarran numeron ja sormenjälkien tarkistaminen VIS-järjestelmästä johtaa lukuisiin ongelmiin. Sen vuoksi kannatamme esitettyä poikkeusta, jonka mukaan erityistapauksissa VIS-järjestelmää voidaan käyttää niin, ettei sormenjälkiä tarkisteta.
Mielestämme mietintö ei kuitenkaan ole niin kunnianhimoinen kuin sen olisi pitänyt olla. Poikkeuksen sijasta kyseessä pitäisi olla yleissääntö. Ehdotamme, että VIS-järjestelmää pitäisi käyttää sellaisissa poikkeustapauksissa, jolloin henkilöllisyyttä epäillään. Kuten hyvin tiedetään, Verts/ALE-ryhmä vastustaa voimakkaasti biometristen tietojen laajaa käyttöä siihen saakka, kunnes niiden käytön tarpeellisuus on osoitettu vakuuttavasti. Me uskomme, että biometristen tietojen käyttö vaikuttaa merkittävästi henkilötietojen suojaan ja perusoikeuksiin. Sen vuoksi me emme voi tällä kertaa äänestää asetuksen puolesta.
Philip Claeys
(NL) Arvoisa puhemies, asetuksessa määrätään perustellusti, että kaikkien viisuminhaltijoiden biometriset tiedot olisi järjestelmällisesti tarkistettava viisumitietojärjestelmästä (VIS). Tämä on paras ja turvallisin tapa tarkistaa viisumin aitous. Sen vuoksi on valitettavaa, että parlamentin mielestä tätä vaatimusta on heikennettävä esittämällä luettelo tilanteista, joissa pelkkä viisumitarran tarkistaminen katsotaan riittäväksi eikä biometrisiä tietoja tarkisteta. Tähän sisältyy vaara, että luettelon käyttöönoton seurauksena biometristen tietojen tarkistamisesta tulee pikemminkin poikkeus kuin sääntö. Luonnollisesti ymmärrän, että biometrisiä tietoja on mahdotonta tarkistaa rutiininomaisesti kaikissa olosuhteissa, mutta niiden tarkistamisen pitäisi varmasti olla säännönmukainen käytäntö. Pyrkiessämme torjumaan laitonta siirtolaisuutta, terrorismia ja rajat ylittävää rikollisuutta me emme voi hyväksyä, että tässä asiassa noudatetaan epämääräistä ja epämuodollista toimintatapaa.
Gyula Hegyi
(HU) Arvoisa puhemies, Unkarissa oltiin luonnollisesti myös hyvin tyytyväisiä Schengenin alueeseen liittymiseen. Haluaisin ottaa esiin vielä joitakin tähän aiheeseen liittyviä seikkoja, jotka koskevat valitettavaa tilannetta Unkarin ja Itävallan rajalla. Itävallan viranomaiset eivät monessa suhteessa noudata Schengenin järjestelmää: vaikka Unkari on kuulunut Schengenin alueeseen lähes vuoden ajan, Itävallan viranomaiset pyytävät yhä rajan yli saapuvia unkarilaisia esittämään passinsa sekä määräävät heille sakkoja, jos heillä ei sitä ole. Näin ei luonnollisestikaan käy usein, mutta tällaiset tapaukset saavat ymmärrettävästi ja oikeutetusti Unkarin suuren yleisön tuntemaan voimakasta antipatiaa. Ikävä kyllä rajalla suljetaan lisäksi tähän asti käytössä olleita teitä, jotta unkarilaiset eivät voi käyttää niitä kulkeakseen rajan yli ilman passia Schengenin sopimuksen mukaisesti. Toivottavasti löydämme keinon, jolla saamme itävaltalaiset lopettamaan tällaiset väärinkäytökset. Kiitos.
Manfred Weber
(DE) Arvoisa puhemies, myös minun mielestäni esittelijämme on päässyt erinomaiseen tulokseen, jossa toisaalta otetaan huomioon turvallisuus ja toisaalta käytännöllisyys. Olemme kuitenkin kuulleet puhuttavan myös siitä, että tulevaisuudessa yksi keskeisistä huolenaiheista koskee ihmisiä, jotka ovat tulleet EU:n alueelle laillisesti mutta jotka eivät poistu alueelta viisuminsa voimassaolon päättyessä vaan katoavat näköpiiristä.
Haluaisin vain täydentää tätä keskustelua seuraavalla näkökohdalla: jos haluamme maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmän toimivan pitkällä aikavälillä, meidän on suoritettava järjestelmällisiä tarkastuksia. Me emme voi välttyä niiltä, ja meidän on pohdittava tätä kysymystä Euroopan ulkorajoilla.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, minun on jälleen kerran kiitettävä esittelijäänne Michel Brejciä, sillä hän on oivaltanut ehdotuksen keskeisen tavoitteen, jonka mukaan rajat on turvattava unohtamatta kuitenkaan, että liikenteen on sujuttava rajoilla riittävän joustavasti. Uskon, että nämä kaksi vaatimusta voidaan sovittaa yhteen ja että esittelijä on tässä asiassa onnistunut mietinnössään, joka on erinomaisen kompromissin tulos. Puuttuisin vielä Renate Weberin juuri puheenvuorossaan käsittelemään asiaan ja lisäisin, että meillä on todellakin ratkaistavanamme ongelma, kun haluamme avata rajat kaikille, jotka haluavat säännöllisesti liikkua Euroopan rajojen yli, ja samalla keskittää riittävästi huomiota sellaisiin henkilöihin, jotka - tämä on todettava - pyrkivät huijaamaan ja käyttämään sääntöjä väärin hyväkseen. Asiaa käsiteltäessä on siksi otettava huomioon nämä kaksi vaatimusta, jotka koskevat sekä avoimuutta että samalla kertaa sääntöjenmukaisuutta ja lakien noudattamista.
Kiitän parlamenttia siitä, että se tarjoaa meille mahdollisuuden edistää rajojemme turvallisuutta ja säilyttää samalla riittävän joustavuuden.
Mihael Brejc
esittelijä. - (SL) Haluaisin kommentoida kahta keskenään ristiriitaista mielipidettä: poikkeuksen soveltamista yleisenä periaatteena sekä Schengenin rajasäännösten tiukkaa noudattamista.
Nimenomaan saavuttamamme kompromissi tarjoaa meille mahdollisuuden siihen, että rajanylitykset sujuvat kohtuullisesti myös silloin, kun jonot ovat todella pitkiä. Kuvitelkaa esimerkiksi Slovenian ja Kroatian välistä rajanylityspaikkaa yleisenä vapaapäivänä, jolloin rajalle ilmestyy 50 000-60 000 ihmistä, ja heistä 10 000:lla on viisumi. Jos kyseisiltä 10 000 viisuminhaltijalta joudutaan ottamaan sormenjäljet, muut matkailijat, jotka ovat Euroopan unionin kansalaisia ja voivat ylittää rajan ilman muodollisuuksia, joutuvat odottamaan vuoroaan päivän tai kaksi. Sen vuoksi meidän on oltava realistisia ja meidän on perustettava tiukka valvontajärjestelmä, jolla varmistetaan sujuva rajanylitys järkevillä toimenpiteillä.
Emme saa unohtaa, että asetuksessa todetaan selvästi seuraavaa: ”Ulkorajojen ylityspaikoilla... toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus...tehdä hakuja käyttäen viisumitarran numeroa sekä tarkistamalla viisumin haltijan sormenjäljet... ainoastaan todentaakseen viisumin haltijan henkilöllisyyden ja/tai viisumin aitouden...” Tästä syystä rajavartija suorittaa tarkastuksen kaikissa tapauksissa, jolloin hänellä on pienintäkään epäilystä; jos rajalla on paljon ihmisiä, hän noudattaa kaikissa muissa tapauksissa asetusta, joka tarjoaa mahdollisuuden jonkinlaiseen poikkeukseen.
Me emme saa rakentaa uutta rajavartijoiden ja tiedon muodostamaa ”Berliinin muuria”. Euroopan unioni kuuluu maailman johtaviin valtoihin, ja sen pitäisi pyrkiä säilyttämään tämä asemansa, ja samalla sen on suhtauduttava huomaavaisesti sekä omiin kansalaisiinsa että Euroopan alueelle saapuviin muiden maiden kansalaisiin.
Haluaisin kiittää muun muassa Michael Cashmania ja luonnollisesti komission jäsentä heidän osoittamastaan kärsivällisyydestä tätä kompromissiratkaisua työstettäessä.
Puhemies
(PT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Kinga Gál  
kirjallinen. - (HU) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, me olemme kaikki yhtä mieltä siitä, että Schengenin rajasäännöstöä on muutettava niin, että sen määräykset ovat yhdenmukaisia viisumitietojärjestelmää koskevien vaatimusten kanssa.
Komission alkuperäinen ehdotus on kuitenkin ongelmallinen, koska siinä määrätään, että kun kolmansien maiden kansalaiset ylittävät rajan, rajalla olisi tarkistettava heidän viisumiensa voimassaolo mutta lisäksi heiltä olisi otettava myös heidän sormenjälkensä. Tämä voi kuitenkin aiheuttaa lomakausina ja yleisinä vapaapäivinä valtavia ruuhkia EU:n ulkorajoilla, erityisesti sisämaan rajanylityspaikoissa.
Tästä syystä kannatan esittelijän ehdottamia muutoksia, joissa esitetään, että tarkastuksia ei suoritettaisi järjestelmällisesti vaan satunnaisina otantoina tarkoin määriteltyjen ehtojen ja aikarajoitusten mukaisesti.
Toivon, että kannatatte huomisessa äänestyksessä valiokunnan kantaa siitä, että matkustajien pitäisi pystyä ylittämään ulkorajamme ilman pitkiä odotusaikoja myös käytännössä eikä vain periaatteessa.
Ramona Nicole Mănescu  
Tällä asetuksella vastataan Euroopan unionin rajojen turvaamista ja vahvistamista koskevaan tarpeeseen tehostamalla valvontaa rajatarkastusasemilla. Kaikkein tärkein näkökohta koskee kuitenkin yhteisten sääntöjen määrittämistä viisumitietojärjestelmän yhdenmukaistamista varten.
Vaikka joissakin jäsenvaltioissa katsottiin, että VIS-järjestelmän käyttö voi olla pakollista vasta siinä vaiheessa, kun on teknisesti mahdollista käyttää kannettavia laitteita, joiden avulla voidaan siirtää nopeasti tietoja ja suorittaa varmoja tarkastuksia, mielestäni esittelijän laatima ehdotus, jonka mukaan rajavartijalle annetaan mahdollisuus päättää viisumitietojärjestelmän mahdollisesta käytöstä, on toimiva ratkaisu siihen saakka, kunnes käytössämme on tekninen järjestelmä, jota voidaan käyttää järjestelmällisesti ja jonka avulla tietoja voidaan siirtää nopeasti.
Me emme saisi myöskään unohtaa, että EU:n rajojen riittävällä valvonnalla parannettaisiin jäsenvaltioiden sisäistä turvallisuutta ja näin ollen torjuttaisiin petoksia, kuten järjestäytynyttä rikollisuutta ja jopa terrorismia. Viisumitietojärjestelmän järjestelmällisellä käytöllä tehostettaisiin merkittävästi rajavalvontaa, mutta lisäksi se toimisi ennakkoedellytyksenä pyrkiessämme parantamaan viisumihakemusten jättämiseen liittyvää joustavuutta.
