EIP:n ja EBRD:n vuosikertomukset 2007 - Yhteisön takuu EIP:lle (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Gay Mitchellin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan investointipankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin vuosikertomuksista 2007 ja
Esko Seppäsen budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta - C6-0025/2009 -.
Esko Seppänen
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni voi auttaa taloudellisesti kehitysmaita ja muita EU:hun kuulumattomia maita Euroopan investointipankin matalakorkoisella luototuksella. EU takaa investointipankin luototuksen niin, että sille ei luotonantajana synny luottotappioita ja se voi edelleen rahoittaa oman luotonottonsa mahdollisimman halpakorkoisella markkinarahalla.
Kun EU:n takuut Euroopan investointipankille uusittiin ja kun ne ulotettiin entistä useampiin maihin, Euroopan parlamentin mielestä päätökset kuuluivat yhteispäätösmenettelyyn ja myös Euroopan parlamentin toimivaltaan, eikä vain neuvoston toimivaltaan. EY:n tuomioistuin yhtyi parlamentin kantaan ja sen päätöksen perusteella neuvoston yksipuolinen päätös palautettiin yhteispäätösmenettelyyn. Uusi päätös on tehtävä tämän vuoden marraskuun 6. päivään mennessä.
Nyt käsiteltävänä on komission ehdotus päätökseksi, jota voidaan pitää tilapäisenä ja johon liittyen komissio saa aikaa ensi vuoden huhtikuun loppuun saakka uuden kokonaisesityksen valmisteluun. Tähän tilapäisluonteiseen päätökseen parlamentti on jättänyt sormenjälkensä, jotka neuvosto on hyväksynyt. On myönteinen asia, että monimutkaisten neuvottelujen jälkeen asiassa vallitsee yhteisymmärrys neuvoston ja parlamentin kesken ja että päätös voidaan tehdä tänään ensimmäisessä ja ainoassa käsittelyssä.
Haluan tässä yhteydessä kiittää puheenjohtajavaltio Tšekin edustajia, jotka ovat tehneet neuvostossa lujasti töitä yhteisymmärryksen puolesta. Ilman Tšekin tasavallan aktiivista toimintaa tätä ratkaisua ei olisi saatu aikaan.
Tässä yhteydessä joudun arvostelemaan Euroopan investointipankin kokkeja, jotka hämmensivät soppaa. Euroopan investointipankki on tottunut saamaan parlamentin taakseen omissa asioissaan, mutta Euroopan investointipankin edustajat eivät nyt ymmärtäneet, että kysymyksessä oli yhteispäätösmenettely ja merkittävä lisä parlamentin toimivaltaan. Parlamentti halusi käyttää toimivaltaansa täysimääräisesti, mikä ei ole ollut mahdollista aikaisemmissa kuulemismenettelyissä. Oli mielestäni täysin sopimatonta, että EU:n instituutioihin kuuluva Euroopan investointipankki ei kunnioittanut parlamentin vakiintuneita toimintatapoja, vaan yritti vaikuttaa päätökseen poliittiselta ulkokehältä.
Lopputulos on kuitenkin hyvä. Euroopan investointipankki sai pääosin sen, mitä se halusi. Se sai parlamentin ymmärtämyksen sellaisessa päätöksentekomenettelyssä, jossa parlamentti muodosti itse mielipiteensä. Poliittisten ryhmien suuri yksimielisyys on nyt tämän päätöksen takana, kun taas Euroopan investointipankin toimintatavalla sitä ei olisi ollut. Kiitän neuvoston puheenjohtajavaltiota kompromissin aikaansaamisesta. Kiitän budjettivaliokuntaa ja sen varjoesittelijöitä yksimielisyydestä ratkaisun aikaansaamiseksi ensimmäisessä käsittelyssä. Olen varma, että tämä on kaikille osapuolille hyvä päätös.
Gay Mitchell
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, aluksi huomautan, että vastustan todella voimakkaasti sitä tapaa, jolla parlamentin jäsenten käytettävissä olevaa aikaa on tässä lyhennetty. Sen enempää neuvosto kuin komissiokaan eivät tällä viikolla ole kuulemassa kyselytuntia. Ihmiset voivat tulla tänne ja puhua vaikka kuinka pitkään. Sen sijaan Euroopan parlamentin puolesta mietintöjä esittelevien parlamentin jäsenten puheaikaa lyhennetään ilman eri ilmoitusta. Tämä on törkeää puuttumista Euroopan parlamentin jäsenten toimintaan.
Esittelijänä haluan ensinnä toivottaa pääjohtaja Philippe Maystadtin ja pääjohtaja Thomas Mirowin tervetulleiksi istuntosaliin nyt, kun parlamentti on ensimmäistä kertaa samanaikaisesti laatinut mietinnön Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin toiminnasta. Ei ole epäilystäkään siitä, etteikö nykyinen talouskriisi olisi korostanut EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin työn tärkeyttä. Molemmat pankit ovat ansainneet kiitosta työstään talouskriisin vaikutusten torjumisessa. Kumpikin on tarttunut rohkeasti esitettyihin haasteisiin, mikä on hienoa. On tärkeää käsitellä kumpaakin pankkia yhtä aikaa, jotta voimme varmistaa niiden välisen yhteistyön ja estää päällekkäisyydet.
Näiden kahden pankin on varmistettava mahdollisimman suuri synergia, jotta talouden elpymistä voidaan valmistella ja avustaa. Päätös lisätä lainausta pienille ja keskisuurille yrityksille 50 prosentilla on erityisen tervetullut. Pk-yrityksille alun perin suunniteltu lainausmäärä oli viisi miljardia euroa vuodessa, ja sitä on nyt lisätty 7,5 miljardiin euroon vuodessa nelivuotiskaudella 2008-2011.
Esimerkkinä uudesta rahoituksesta EIP on äskettäin hyväksynyt investoitavaksi 310 miljoonaa euroa pk-yrityksiin Irlannissa. EIP on tehnyt selväksi, että irlantilaisille ja muille pk-yrityksille voidaan antaa käyttöön enemmänkin rahaa hyvin kilpailukykyisin korkoprosentein. Mielestäni Euroopan unionin kannattaisi harkita Marshall-avun kaltaista suunnitelmaa, joka toimi niin hyvin toisen maailmansodan jälkeen.
Jos EIP voitaisiin taivutella lainaamaan vaikkapa Kiinalta sijoituksia pankkiin, se voisi käyttää tällaisia varoja taloudellisen elpymisen käynnistämiseen, mikä nopeuttaisi elpymistä. Laina voitaisiin maksaa takaisin sitomalla elpyneestä EU:n ulkokaupasta saatavista lisätullimaksuista ja uusista alv-tuloista osa tähän tarkoitukseen. Tällä olisi se lisäetu, että se vähentäisi EU:n jäsenvaltioihin kohdistuvaa painetta ja niihin kohdistettuja vaatimuksia noudattaa vakaus- ja kasvusopimusta lisälainanoton suhteen.
Vuonna 2007 EU investoi Kiinaan 7,16 miljardia euroa, kun taas Kiina investoi EU:hun vain 0,6 miljardia euroa. Sekä EU että Kiina hyötyisivät kaupan kasvusta. Olen tietoinen siitä, että komission puheenjohtaja, talous- ja raha-asioiden valiokunta ja Euroopan keskuspankin pääjohtaja vierailivat Kiinassa ennen joulua. Äskettäin pidetty EU:n ja Kiinan välinen seurantahuippukokous on myönteinen toivon merkki.
Jouduimme tähän sotkuun, koska emme keskittyneet oikeisiin asioihin. On aika keskittyä elpymiseen, samalla kun EU:sta tehdään entistä kilpailukykyisempi Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Olen hyvin tyytyväinen ehdotuksiin, joita on tehty energiakriisin ja ilmastostrategian yhteydessä ja erityisesti EIP:n asemaan niissä. Olen tyytyväinen myös äskettäin annettuun yhteispäätösmenettelyä koskevaan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioon ja siihen, että parlamentilla on nyt suhteessa näihin kahteen pankkiin entistä voimakkaampi asema.
Olen mietinnössä ehdottanut - ja se on hyväksytty valiokunnassa ja hyväksytään varmasti parlamentissakin - että komission ja kummankin pankin olisi säännöllisesti tultava talous- ja raha-asioiden valiokunnan kuultavaksi tekemään selkoa näiden kahden pankin tehtävien koordinoinnista ja toimintalinjojen toteuttamisesta. Tämä on mielestäni kehitystä oikeaan suuntaan. Tarvitsemme lisää avoimuutta ja vastuullisuutta. Olemme kuulleet pääministeri Gordon Brownin puhuvan tästä kansainvälisen rahoituskriisin yhteydessä. Meidän on ajateltava omien rahoituslaitostemme vastuullisuutta tälle parlamentille, samoin kuin niiden tahojen vastuullisuutta, joille rahoituslaitoksemme antavat osarahoitusta.
Olen tyytyväinen pankkien olennaisiin tarkoitusperiin yleisellä tasolla, erityisesti suhteessa ilmastostrategiaan ja energiaan, ja toivon, että parlamentti tukee esittämäni mietinnön pääsisältöä.
Joaquín Almunia
Arvoisa puhemies, haluan tänä iltapäivänä komission puolesta toivottaa tervetulleiksi Euroopan investointipankin pääjohtajan Philippe Maystadtin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääjohtajan Thomas Mirowin. Haluan parlamentin edessä kiittää heitä kumpaakin, samoin kuin heidän pankkejaan, siitä äärimmäisen myönteisestä yhteistyöstä, jota he ovat tehneet komission kanssa erityisesti tänä vaikeana aikana, kun yritämme yhdessä torjua talouskriisiä.
Kiitos erittäin paljon Esko Seppäselle hänen sanoistaan ja ponnisteluistaan esittelijänä. Aihe on ollut vaikea, mutta lopputulos on onnistunut, kuten itsekin sanoitte, nimittäin se, että sopimukseen pääsy ensimmäisessä käsittelyssä ratkaisee oikeudelliset ongelmat, joita oli syntynyt Euroopan investointipankin eli EIP:n ulkoisesta valtuudesta.
Ulkoinen valtuus antaa meille EIP:n toimien kautta ja sovittamalla yhteen eurooppalaiset toimintalinjat mahdollisuuden toimia erittäin jämäkästi ja tehokkaasti niillä politiikan aloilla, jotka ovat erityisen tärkeitä Euroopan unionille ja kaikille unionin toimielimille, myös tälle parlamentille.
Komissio on tyytyväinen siihen, että tästä eteenpäin parlamentti osallistuu suoraan ulkoista valtuutta koskeviin keskusteluihin. Meidän on kuitenkin myös lämpimästi kiitettävä sekä Euroopan parlamenttia että neuvostoa joustavuudesta, jota ne ovat osoittaneet. Näin sopimukseen on päästy tarpeeksi nopeasti eikä ole vaarannettu mahdollisuutta jatkaa ulkoisen valtuutuksen varojen ja välineiden käyttöä tai jouduttu tilanteeseen, jossa asiasta vuoden päättyessä vallitsisi epävarmuus.
Seuraava komissio esittää puolestaan vuoden 2010 alussa asiaa koskevan säädöstekstin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Toivomme, että voimme jälleen ensimmäisessä käsittelyssä varmistaa ulkoisen valtuuden juridisen vakauden, sillä kuten jo aiemmin sanoin, se antaa mahdollisuuden kehittää meille kaikille tärkeitä eurooppalaisia politiikan aloja.
Haluan myös onnitella Gay Mitchelliä ja kiittää häntä mietinnöstään. Tämä on ensimmäinen kerta, kun mietintö koskee Euroopan investointipankin lisäksi myös Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia. Mielestämme on oikein käsitellä näitä kahta rahoituslaitosta yhdessä, erityisesti nyt, kun niiden toimien on tehokkaasti palveltava talouskriisiä koskevan politiikkamme voimistamista ja kun näiden kahden laitoksen yhteistyö on erityisen tärkeää.
Vaadimme kummaltakin pankilta valtavia ponnisteluja. Viime vuoden lopulla hyväksytyssä elvytyssuunnitelmassa vaadimme kumpaakin laitosta lisäämään merkittävästi lainausvalmiuksiaan aikana, jona niilläkin on vaikeuksia saada rahoitusta markkinoilta.
Ne ovat vastanneet pyyntöömme lisäämällä toimintaa meille tärkeillä aloilla, kuten Gay Mitchell totesi, muun muassa pk-yritysten, energiatehokkuuden ja muilla aloilla. Olemme erityisen tyytyväisiä sopimukseen, jonka nämä kaksi pankkia saivat aikaan Maailmanpankin kanssa. Kyseessä on yhteinen aloite, jolla vahvistetaan niiden rahoitusvälineitä ja tehostetaan antolainausta Keski- ja Itä-Euroopan maissa, jotka ovat erityisen vaikeassa tilanteessa.
Neuvoston ja komission nimittämässä asiantuntijaryhmässä käsitellään ensi vuoteen saakka EIP:n ulkoista valtuutta ja samalla pohjustetaan parlamentin ja komission seuraavan toimikauden alussa tehtävää Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin strategista tarkastelua. Näistä aiheista käydään keskusteluja yhteisymmärryksessä pääjohtaja Maystadtin kanssa. Toivomme, että talouskriisi on tuolloin rauhoittunut ja meidän on tämän tuloksena mahdollista jatkossakin käyttää näiden kahden pankin taitotietoa, lainausvälineitä, rahoitusvaroja, henkilöstöresursseja ja kokemusta avuksemme, kun sovimme yhteisistä politiikoista, joiden on määrä ohjata Euroopan unionin tulevaa suuntaa seuraavalla vuosikymmenellä.
Gabriele Stauner
talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin esittää lyhyen yhteenvedon Euroopan investointipankin vuosikertomusta koskevasta talousarvion valvontavaliokunnan lausunnosta.
Talousarvion valvontavaliokunta kehottaa EIP:tä toimimaan aktiivisemmin ja ottamaan käyttöön entistä aktiivisemmat toimintalinjat petoksen torjunnassa, mihin sisältyy petosten, lahjonnan, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen suhteen nollatoleranssi. Riippumatta EIP:n jo toteuttamista ponnisteluista, jotka ansaitsevat tunnustusta, sen on nyt noudatettava toimintalinjaa, joka käsittää paperien lisäksi konkreettisia toimenpiteitä ja jäljitettävyyttä palvelevia avoimuuskriteerejä. Tästä syystä yritysten, joiden on osoitettu osallistuneen lahjontaan, ei pitäisi saada lainoja ja tiedonantajille olisi taattava tehokas suoja. EIP:n on siten toimittava aiempaa näkyvämmin tutkivassa ja ehkäisevässä tehtävässä.
Erityisesti nykyisessä rahoitus- ja talouskriisissä haluamme, että EIP:hen sovelletaan samoja valvontasäännöksiä kuin kaikkiin muihin, kaupallisiin pankkeihin, koska ilman todellista valvontaa EIP ei voi olla uskottava toimija luottomarkkinoilla. Tarvitsemme myös riippumattomia seurantarakenteita, joilla varmistetaan EIP:n tulosten laatu ja sen käytännesääntöjen noudattaminen.
Tärkein huolemme on, että parlamentin olisi tulevaisuudessa laadittava erillinen mietintö EIP:n työstä. Mielestämme tämänkaltainen mietintö olisi sekä mahdollinen että asianmukainen, koska jäsenvaltiot ovat EIP:n ainoita osakkaita. Tämä merkitsee, että sillä on välitön yhteys Euroopan parlamenttiin, ja sitä kautta se on myös välittömästi budjettivastuussa parlamentille. Kiitos paljon.
Zsolt László Becsey
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (HU) Haluaisin ensinnäkin onnitella kumpaakin esittelijää. Olen myös mielissäni siitä, että tämä kysymys, näitä kahta rahoituslaitosta koskevat ongelmat, tulivat käsiteltäväksemme yhtä aikaa, ja katson todellakin, että tulevaisuudessa meidän on käsiteltävä näitä kahta rahoituslaitosta perinpohjaisesti.
Jos keskityn pelkästään avainsanoihin, niistä ensimmäinen on päällekkäisyys. Meidän on työstettävä jonkinlainen pitkän aikavälin työnjako näiden kahden pankin välillä, jotta niiden entistä läheisempi yhteistyö on mahdollista. Huomasin, että esittelijä osoitti suuria hankkeita Euroopan investointipankille ja jätti pienyrityksiin liittyvät tehtävät Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille. Joka tapauksessa jonkinlainen hyötyä tuottava erikoistuminen on mielestäni välttämätöntä.
Olen tyytyväinen siihen, että Euroopan parlamentti lopultakin pääsee kaikkein pyhimpään ja voi keskustella tässä yhteydessä valittavista tulevaisuuden suuntaviivoista. Suhtaudun varauksella kysymykseen ulospäin ja sisäänpäin kääntymisestä. Kaksitoista vuotta sitten uskoimme Unkarissa, että IMF voidaan unohtaa täysin, ja nyt se kolkuttelee ovellamme ja me juoksemme sen liepeisiin hakemaan luottoa.
Muutama vuosi sitten ajattelimme muun muassa, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilla ei olisi suurta merkitystä euroalueen ulkopuolisille maille ja että se siirtyisi sitä vastoin idemmäksi. Nyt olemme mielissämme siitä, että nämä kaksi laitosta ovat yhdessä Maailmanpankin kanssa mahdollistaneet suuren Keski-Euroopan rahaston.
Haluaisin - oman poliittisen ryhmäni asiaankuuluvan ryhmän puheenjohtajana - kiinnittää huomiota siihen, että pienten ja keskisuurten yritysten likviditeetti ja rahoitus on mielestäni ehdottoman tärkeää. Siitä syystä pyydän, että äskettäin päätetyt vaihtoehdot tulevat voimaan mahdollisimman nopeasti, jotta voimme yhdessä kaupallisten pankkien kanssa tehokkaasti tarjota käteisvaroja varsinkin keskieurooppalaisille pien- ja keskisuurille yrityksille.
Udo Bullmann
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käsittelemme nykyistä talouskriisiä epäsuhteen ongelmana, johon vaikuttavat yhtäältä sääntelystä vapautetut markkinat ja toisaalta julkisen kiinnostuksen puute. Emme ole aina onnistuneet herättämään julkista kiinnostusta rahoitusmarkkinoihin ja todellisiin taloudellisiin prosesseihin. Tästä syystä on niin tärkeää nyt keskustella julkisista investointipankeista, sillä ne ovat nimenomaan se yhteyspinta, jonka ansiosta markkinat voivat toimia ja joilla on julkinen toimeksianto edustaa etujamme tulevaisuudessa. Tästä syystä ennusteeni tänään läsnä oleville pankkien pääjohtajille on, että tulevaisuudessa tarvitsemme niitä vielä enemmän kuin tänään ja aiemmin.
Gay Mitchellin mietinnössä on kaksi keskeistä alaa. Hän kehottaa meitä etsimään hyvän työnjaon, jotta voimavarat voidaan kohdentaa mahdollisimman hyvin. Hän ehdottaa myös, että annamme näiden kahden pankin keskittyä niihin tehtäviin, joita meillä tulevaisuudessa on. Näitä ovat ilmastonmuutos sekä meitä uhkaava massatyöttömyys ja taantuma, ellemme toteuta vastatoimenpiteitä, sekä erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten vaatimus luoda julkista infrastruktuuria, jotta voimme edistyä, saamme hengähdystilaa sekä kokonaisnäkemyksen tilanteesta. Haluankin kiittää Gay Mitchelliä hänen erinomaisesta työstään. Hän on laatinut myönteisen mietinnön. Euroopan parlamentti on taistellut säilyttääkseen tehtävänsä, jonka se tulevaisuudessa hoitaa entistä voimakkaammin. Siinä on oman ryhmäni sanoma.
Vielä yksi huomautus Gabriele Staunerille, joka juuri viittasi valvontasäännöksiin. Julkisiin pankkeihin on luonnollisesti kohdistettava valvontasäännöksiä ja asianmukaisia tarkastuksia. Niihin ei kuitenkaan voida soveltaa samoja valvontasäännöksiä kuin tavallisiin pankkeihin, muutoinhan ne eivät voisi ottaa riskejä, joita usein haluamme niiden hyväksyvän. Tästä syystä kannatan valvontaa, mutta sen on oltava erilaista.
Wolf Klinz
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat pitkään olleet syrjässä. Viime vuosina suuri osa yleisöstä ei ole ollut edes tietoinen niiden olemassaolosta. Toivon, että näinä rahoitus- ja talouskriisin aikoina tilanne muuttuu, koska näistä tärkeistä unionin rahoituslaitoksista tulee nyt entistäkin tärkeämpiä.
Ottaen huomioon suuret rahamäärät, joita pankit käsittelevät ja myöntävät lainojen muodossa, on olennaisen tärkeää, että ne työskentelevät selkeiden kriteerien ja periaatteiden mukaisesti. Se, että kyseessä on julkinen laitos, ei vielä itsessään takaa tätä. Esimerkiksi Saksassa on julkisia pankkeja, jotka ovat loukanneet mainittuja periaatteita ja joutuneet vaikeuksiin samalla tavoin kuin monet yksityiset pankit. Toivon, että kumpikin rahoituslaitos, sekä EIP että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki, asettavat painopisteensä erittäin selkeiden näkökohtien perusteella ja että nämä painopisteet todetaan tulevaisuudessa, kun näitä aikoja tarkastellaan taaksepäin, oikeiksi ja realistisiksi.
Tärkeintä on, että pankit jatkossakin keskittyvät keskikokoisiin yrityksiin, missä annan pankeille täyden tukeni, sillä keskisuuret yritykset ovat Euroopan talouden selkäranka, ja että pankit keskittyvät hankkeisiin, jotka selkeästi täyttävät kestävyyden kriteerin. Pankeilla on erittäin hyvä luottoluokitus, parempi kuin AAA. Tästä syystä ne voivat saada ja antaa rahoitusta suhteellisen edullisin ehdoin. Meidän on varmistettava, ettei niihin kohdisteta liiallisia paineita ja että erityisesti kriisiaikana emme yritä käyttää niitä pääomalähteenä aloilla, joilla muut pääomalähteet ovat kuivumassa.
Olen tyytyväinen siitä, että Euroopan parlamentin jäsenet osallistuvat painopisteiden asettamiseen ensi vuodesta lähtien. Katson, että koska pankit ovat entistä vastuullisempia parlamentille, meillä on hyvä perusta hedelmälliselle ja rakentavalle yhteistyölle.
Vielä yksi huomautus: kannustan kumpaakin pankkia lisäämään ponnistelujaan ja varmistamaan, että ne eivät tee päällekkäistä työtä. Niiden olisi sen sijaan täydennettävä toinen toisensa työtä ja työskenneltävä yhdessä rakentavalla tavalla.
Minusta on myös tärkeää, että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilla on edelleen asema siirtymävaiheen talouksien maissa, koska emme saa varsinkaan kriisiaikana hylätä näitä maita.
Sepp Kusstatscher
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan ensinnäkin kiittää mietintöjen esittelijöitä, joille me Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmässä annamme tukemme. Kannatamme Euroopan investointipankin toiminnan laajentamista kehitysmaissa. Olemme pitkään esittäneet, että EIP:n hankerahoituksen olisi oltava sosiaalisten ja ympäristönormien mukaista ja tuettava ihmisoikeuksien toteutumista. Tämä toteutuu nyt käytännössä, koska yhteisö takaa EIP:n hankkeet. Haluamme kiittää budjettivaliokuntaa, joka on ottanut asian esiin ja ajanut sen menestyksekkäästi läpi neuvostossa.
EIP on Euroopan unionissa hyvin tärkeä väline, joka mahdollistaa sen, että jäsenvaltioiden sosiaalista, ympäristöön liittyvää ja taloudellista kehitystä voidaan hallita. Siitä syystä kaikkiin EIP:n tukemiin hankkeisiin olisi mielestäni kohdistettava entistä tarkempia tarkastuksia sen määrittämiseksi, voidaanko kestävyys ja tuottavuus todella taata yhteiskunnan ja ympäristön kannalta. Nykyisessä rahoitus- ja talouskriisissä tämä on erityisen tärkeää.
Olisi esimerkiksi vakava virhe, jos EIP antaisi tukeaan sellaisille laajamittaisille hankkeille kuin Messinansalmen ylittävä silta tai Brennerin perustunneli suurnopeusmatkustajajunia varten. Nämä hankkeet vaativat raskasta koneistusta ja ovat erittäin pääomavaltaisia. Nykyisten infrastruktuurien nykyaikaistaminen ja laajentaminen on paljon hyödyllisempää työmarkkinoiden ja ympäristövaikutusten kannalta.
Määrällinen kasvu perustuu vanhakantaiseen "nopeammin, korkeammalle, pidemmälle" -filosofiaan. Sekä kansalaiset että ympäristömme tarvitsevat kestävää sosiaali- ja ympäristöpolitiikkaa. Kiitos.
Konstantinos Droutsas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, mietinnössä suhtaudutaan näiden kahden pankin toimintaan myönteisesti, mutta ei mainita niiden vastuuta ja osuutta kapitalismin kriisissä. EIP on ottanut tehtäväkseen lainata rahaa pankeille ja yrityksille tavoitteenaan tukea pääoman tuottoa.
Euroopan unionin elvytystoimiin liittyy pakollisesti varovaisuusperiaatteen noudattaminen rahoituksessa. Euroopan unionin yhteinen osatekijä sekä Lissabonin strategiassa, vakaussopimuksessa että Maastrichtin sopimuksessa on ruohonjuuritason vastainen politiikka, jonka tavoitteena on siirtää kriisin aiheuttama taakka työntekijöiden harteille leikkaamalla palkkoja, tekemällä joustosopimuksista säännönmukaisia, jakamalla työttömyyttä ja tekemällä uusia vakuutusturvaa heikentäviä suunnanmuutoksia.
Tyypillinen esimerkki löytyy omasta maastani, jota vastaan on aloitettu viiden vuoden kuluessa kahdesti liiallisia alijäämiä koskeva menettely. Komissio vaatii pysyviä ja pitkäkestoisia toimenpiteitä: lisätoimia, joilla leikataan sosiaalimenoja erityisesti julkisesta terveydenhoidosta ja hoivapalveluista, kun samaan aikaan tällä alalla toimiva yksityinen sektori rikastuu. Samaan aikaan se vaatii, että ruohonjuuritason kulutustuotteisiin kohdistuvia veroja ja alv-astetta on nostettava.
Ainoa ruohonjuuritason etuja palveleva lähestymistapa on hylätä pääoman vaatimat toimenpiteet, joista lähes kaikki Maastrichtin sopimusta ja Euroopan unionia tukevat voimat ovat yhtä mieltä, ja muodostamalla ruohonjuuritason talouteen ja valtaan tähtäävä sosio-poliittinen allianssi.
John Whittaker
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minua huolettaa eniten ajatus, jonka mukaan Euroopan investointipankki (EIP) olisi keskeisessä asemassa rahoituskriisin ratkaisemisessa - että se voisi jotenkin toimia Euroopan laajuisena elimenä ja kannustaa jäsenvaltioita, jotka kummallista kyllä ovat epäonnistuneet pyrkimyksissään sovittaa omat kannustimensa yhteen.
Vaarana on, että jos EIP laajentaa toimintaansa ehdotetulla tavalla liian pitkälle kaupallisten pankkien ja hallitusten tukemiseen, sen kadehdittavan hyvää luottoluokitusta voidaan alentaa samalla lailla kuin joillekin valtioille on käynyt.
EIP:n vipuvaikutus on noin 35-kertainen, ja jäsenvaltioiden hallitukset ovat sen osakkaita. Olisi vakava asia, jos se menisi konkurssiin samalla tavoin kuin eräät kaupalliset pankit. Mietinnössä kannustetaan jopa EIP:tä ja komissiota lisäämään antolainausta kokeilemalla uusia innovatiivisia rahoitusvälineitä. Luullakseni maailmassa on jo nähty tarpeeksi ovelia rahoitustemppuja.
Laima Liucija Andrikien
(EN) Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin sydämellisesti kiittää suomalaista kollegaamme Esko Seppästä hänen ponnisteluistaan, joiden ansiosta komission ja neuvoston kanssa on saatu aikaan EIP:n lainoja ja yhteisön takuita koskeva kompromissi.
Kuten kaikki tiedämme, sen jälkeen kun Euroopan parlamentti voitti asian yhteisöjen tuomioistuimessa, kyseinen neuvoston päätös kumottiin, mutta se on voimassa vuoden ajan, kunnes uusi päätös tehdään. Komissio ehdotti yhteispäätösmenettelyä, ja huomenna meidän on määrä äänestää kolmikantaneuvotteluissa sovitusta kompromissista ja saattaa yhteispäätösmenettely päätökseen.
On tärkeää muistaa, että EIP perustettiin alun perin rahoittamaan toimia EU:n sisällä. Yhteisön takuu EIP:n tappioita vastaan ja lainatakuut ovat sen EU:n ulkopuolisten toimintojen perusta. Ehdotus, josta tänään keskustelemme, kattaa noin 10-15 prosenttia EIP:n toiminnasta eli pankin toiminnan EU:n ulkopuolella: jäsenyyttä hakeneissa valtioissa, Välimeren maissa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa. EIP:n toimet ovat erityisen merkittäviä keskituloisissa maissa sekä infrastruktuurien, kaupallisen ja rahoitusalan kannalta. EIP:n toimet ovat äärimmäisen tärkeitä maailmanlaajuisen rahoituskriisin ja taantuman ympäristössä.
Olen tyytyväinen siitä, että onnistuimme saamaan aikaan kaikkia tärkeimpiä asioita koskevan kompromissin, kuten uuden päätösehdotuksen esittämistä varten määräajan, joka on nyt 30. huhtikuuta 2010, sekä päättymislausekkeen, joka on 18 kuukautta määräajasta eli 31. lokakuuta 2011.
Euroopan parlamentti on muuttanut komission ehdotusta viittaamalla ihmisoikeuksien kunnioittamisen tärkeyteen, kehityspolitiikkaan, energian monimuotoisuuteen, strategisten asiakirjojen tarpeeseen ja EIP:n politiikan ja toimintojen entistä suurempaan avoimuuteen.
Saimme hyvän tuloksen, ja toivon, että kompromissi hyväksytään huomenna tarvittavalla enemmistöllä. Luotan Euroopan parlamentin kaikkien poliittisten ryhmien tukeen.
Paulo Casaca
(PT) Arvoisa puhemies, yhdyn kollegoihini ja kiitän budjettivaliokunnan esittelijän tekemää erinomaista työtä ja tapaa, jolla hän onnistui kamppailemaan Euroopan parlamentin oikeuksien ja toimivallan puolesta.
Yhteisöjen tuomioistuimen 6. marraskuuta 2008 antaman tuomion mukaisesti Euroopan parlamentilla on tällä alalla täydet yhteispäätösvaltuudet. Lisäksi Euroopan investointipankilla on selkeä toimeksianto tukea kestävää taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, kehitysmaiden integroitumista maailmantalouteen, köyhyyden torjuntaa sekä oikeusvaltion, ihmis- ja perusoikeuksien kunnioittamista kyseisissä maissa.
Euroopan parlamentin tehtävänä on varmistaa, että EIP:n investoinneilla pyritään näihin tavoitteisiin.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Euroopan investointipankki on maailman suurin pankki, ja on selvää, että sillä on merkittävä tehtävä talouden kehittämisessä sekä Euroopan unionin sisämarkkinoilla että niiden ulkopuolella. Tällä hetkellä tehdään monia ehdotuksia Euroopan investointipankin tehtävien laajentamiseksi. Olen talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsen, mutta en edes muista kaikkia ehdotuksia. Näyttää siltä, että nyt kaikki tietävät, mitä Euroopan investointipankin on tehtävä. Lisäksi on tehty useita ehdotuksia arvioida uudelleen pankin Euroopan unionin ulkopuolella toteuttamia toimia. Esittelijän laatiman asiakirjan tavoitteena on erityisesti laajentaa yhteisön takuut kattamaan tappiot, joita Euroopan investointipankille aiheutuu antolainauksesta Euroopan unionin ulkopuolella.
Ehdotusten moninaisuus osoittaa selkeästi, että Euroopan investointipankin toiminnasta ja sen tulevasta suunnasta tarvitaan laajaa keskustelua. Toivon, että komissiolla on aikaa tarkastella tätä ongelmaa tarkemmin EU:n talouden kannustinsuunnitelman yhteydessä. Euroopan investointipankin tarjoamille takuille on asetettu monia lisäehtoja, jotta ihmisoikeudet ja tasa-arvoista kehitystä koskevat näkökohdat otetaan huomioon. Tämä on tervetullut aloite, mutta Euroopan unionin pitäisi ulkopolitiikassaan pyrkiä siihen, että muutkin kolmansissa maissa toimivat pankit noudattavat toiminnassaan näitä samoja periaatteita. Vasta sitten kilpailu Euroopan unionin ulkopuolella on tasapuolista, eivätkä Euroopan investointipankkia uhkaa niin monet tappiot.
Jean-Pierre Audy
(FR) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja pääjohtaja Maystadt, ensimmäinen kysymykseni koskee Euroopan investointipankin kertomusta. Onko Euroopan parlamentin vaatima sääntely- ja valvontatehtävä toteutettu? Lisäksi, hyvä komission jäsen, en voi ymmärtää, miksi ette tee 105 artiklan edellyttämää aloitetta siirtää asia neuvoston käsiteltäväksi, jotta Euroopan keskuspankki voi ottaa tehtävän hoitaakseen. Pahoittelen, että asiaa koskevat vastauksenne ovat olleet hyvin vältteleviä.
Lisäksi on viitattava takuuasiaan: En ymmärrä, miksi tällä tavalla annettua takuuta ei korvata. Suunnitellusta noin 30 miljardin euron kokonaistakuusta tämä tarkoittaa unionin talousarviossa 30-100 miljoonan euron varojen menetystä. En myöskään ymmärrä, hyvä puhemies, miksi talousarvion valvontavaliokuntaa, jonka toimivaltaan Euroopan investointipankkia koskevat asiat kuuluvat, ei ole pyydetty antamaan lausuntoa pankille myönnettävistä takuista.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat kaksi äärimmäisen voimakasta laitosta, jotka voivat edistää alueellista kehitystä sekä Euroopan unionissa että kolmansissa maissa. Tämä on erityisen ilmeistä tällä hetkellä rahoituskriisin ja siitä johtuvien investointilainojen saantirajoitusten takia.
Kun pääosa pankeista vähensi jyrkästi EU:n naapurimaiden rahoitusohjelmiin myöntämiensä lainojen määrää, molemmat edellä mainituista pankeista edistivät voimakkaasti investointeja liikenteeseen ja ympäristöön.
Euroopan investointipankki on samaan aikaan tärkeä lainoittaja ja lainojen takaaja unionin pk-yritysalalla. Nykyisinä vaikeina aikoina tämä merkitsee yrittäjille korvaamatonta tukea. On myös tärkeää. että Euroopan investointipankin toteuttamiin kuuteen painopisteeseen sisältyy Euroopan unionin kestävä ja turvallinen energia-alan kilpailu.
Thomas Mirow
Euroopan jälleenrakennus- ja investointipankki. - (EN) Arvoisa puhemies, monet kiitokset tästä mietinnöstä ja mahdollisuudesta jatkaa valiokunnan kanssa marraskuussa aloitettua keskustelua. Se on oikein ajoitettu ja tervetullut erityisesti kolmesta syystä.
Ensinnäkin rahoitus- ja talouskriisissä on tärkeämpää kuin koskaan kannustaa Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia ja EIP:tä lisäämään yhteistyötään. Samalla kriisi merkitsee, että julkisten kansainvälisten rahoituslaitosten välinen yhteistyö ei ole pelkästään poliittinen tavoite, se on silkka välttämättömyys.
Yksityisten luottovirtojen vähentyessä dramaattisesti kokoonnuimme viime kuussa Maailmanpankin ryhmän kanssa käynnistääksemme yhteisen kansainvälisiä rahoituslaitoksia koskevan toimintasuunnitelman, jolla tuetaan pankkijärjestelmiä ja antolainausta Keski- ja Itä-Euroopan reaalitalouksille.
Kyseessä on 24,5 miljardin euron paketti vuosille 2009 ja 2010, mistä Euroopan jälleenrahoitus- ja kehityspankin osuus on kuusi miljardia euroa. Toimintasuunnitelmassa tunnustetaan, että tehokas kriisinhoito Euroopan integroiduilla rahoitusmarkkinoilla edellyttää nopeaa ja koordinoitua toimintaa kaikilta sidosryhmiltä: emopankeilta, jotka omistavat suuria osuuksia alueen rahoitusalasta, tärkeiltä paikallisilta pankeilta, rajatylittävien pankkiyhtymien koti- ja isäntämaiden viranomaisilta, Euroopan unionin toimielimiltä ja kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta. Pyrimme yhdessä tämän laaja-alaisen sidosryhmän kanssa toteuttamaan suunnitelmaa, ja kehitämme sitä varten koordinaatio- ja yhteistyömekanismeja.
Voimme todeta, että tämän tyyppinen tarpeista syntyvä kansainvälisten rahoituslaitosten välinen yhteistyö toimii parhaiten - tämä nähtiin myös viime elokuussa Georgian konfliktista aiheutuneen pankkikriisin yhteydessä.
Toiseksi Euroopan unionin alaisuudessa toimivat uudet yhteistyörakenteet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin ja EIP:n välillä tarjoavat meille loistavia uusia yhteistyömahdollisuuksia.
Viittaan erityisesti Länsi-Balkanin investointikehykseen, joka nyt käynnistetään, sekä Eurooppa-neuvoston äskettäin julkistamaan itäiseen kumppanuuteen. Se perustuu hyvälle yhteistyölle, joka on jo aloitettu yhteisymmärryspöytäkirjan ja naapuruuspolitiikan investointivälineen kautta.
EY:n varat mahdollistavat nämä aloitteet, joiden ansiosta voimme käytännössä yhdessä käsitellä erityishankkeita ja -ohjelmia ja yhdistää kunkin laitoksen vahvuudet. Näin voimme puhaltaa yhteiseen hiileen.
Katson, että tätä taustaa vasten on mahdollista sopia työnjaosta, yhteisen asiantuntemuksen käytöstä ja tarvittavista yhteistyörakenteista, vaatimanne yhteiset normit mukaan luettuina.
Kolmanneksi suhtaudun Euroopan parlamentin näkemyksiin myönteisesti ja pidän niitä panoksena Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin neljännen pääomavarojen tarkastelun alkuvaiheeseen. Tarkastelu saatetaan päätöksen vuosikokouksessamme Zagrebissa toukokuussa 2010.
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki suhtautuu kriisiin ennakoivasti: tuemme asiakkaitamme toimintamaissa, laajennamme välineitämme ja pyrimme vuonna 2009 investoimaan seitsemän miljardia euroa - mikä merkitsee yli 20 prosentin lisäystä aiempaan.
Samaan aikaan meidän on tunnustettava, että myös altistumisemme riskeille lisääntyy. Nykytilanteen täysiä vaikutuksia salkkuumme ja liiketoimintamme kehittymiseen ei voida vielä selkeästi nähdä. On kuitenkin selvempää kuin koskaan, että kumppanuutemme EIP:n ja Euroopan unionin kanssa on tärkeää, jotta voimme täyttää sitoumuksemme sekä osakkaillemme että toimintamaissamme.
Philippe Maystadt
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, sallikaa minun aluksi kiittää teitä jälleen kerran tästä mahdollisuudesta jatkaa rakentavaa vuoropuhelua, joka on aloitettu Euroopan investointipankin ja Euroopan parlamentin välillä joitakin vuosia sitten.
Olen erityisen iloinen mahdollisuudesta keskustella meille tänään esitellyistä kahdesta mietinnöstä, koska kyseiset Gay Mitchellin ja Esko Seppäsen mietinnöt ovat sekä mielenkiintoisia että tuovat esiin todella relevantteja kysymyksiä. Toivon, että meillä on mahdollisuus palata näihin kysymyksiin myöhemmin.
Tänään käsillä on poikkeuksellisen laajamittainen kriisi - luultavasti vakavin kriisi toisen maailmansodan loppumisen jälkeen - ja siitä syystä on aivan normaalia, että jäsenvaltiot tässä yhteydessä kehottavat kahta rahoituslaitostamme osallistumaan kriisin hallintaan Euroopan unionissa. Tiedätte, että jäsenvaltiot, jotka ovat osakkaitamme, ovat tässä yhteydessä pyytäneet EIP:tä lisäämään merkittävästi antolainaustaan vuonna 2009, eli noin 30 prosentin lisäystä alkuperäisiin ennusteisiin verrattuna, ja suuntamaan lisäponnistelut ensisijaisesti kolmelle alalle: ensinnäkin lainat pankeille pieniä ja keskisuuria yrityksiä varten, toiseksi energiaan ja erityisesti ilmastonmuutoksen torjuntaan ja kolmanneksi niihin maihin, jotka ovat eniten kärsineet kriisistä.
Missä pisteessä olemme tänään? Annan teille tilastotiedot vuoden 2008 kolmelta viimeiseltä kuukaudelta - eli alkaen ajasta, jolloin ensimmäiset vetoomukset EIP:lle tehtiin - ja vuoden 2009 kahdelta ensimmäiseltä kuukaudelta. Näiden viiden kuukauden aikana olemme lainanneet yli 31 miljardia euroa, mikä merkitsee 38 prosentin lisäystä verrattuna samaan ajankohtaan vuotta aikaisemmin (vuoden 2007 loppu, vuoden 2008 alku). Ensimmäisellä alalla, eli pk-yrityksille myönnettävissä lainoissa tänä lyhyenä ajanjaksona myönnettiin lainoja 5,6 miljardia euroa. Useat teistä ovat korostaneet olevan tärkeää nykyilmapiirissä tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Toimimme todella aivan erityisesti tällä alalla, ja voin jo kertoa teille, että meille asetettu tavoite vapauttaa 15 miljardia näitä lainoja vuosina 2008 ja 2009 ylitetään.
Olemme myös toisen tavoitteen eli energian ja ilmastonmuutoksen torjunnan alalla työskennelleet aivan erityisesti, ja autoteollisuudelle myönnetty rahoitus on sijoitettava tähän yhteyteen. Selkeyden vuoksi on todettava, että tällä alalla rahoitus kohdistuu ympäristöystävällisten autojen tutkimus-, kehitys- ja tuotantohankkeisiin. Kyseessä ovat siis autot, jotka täyttävät hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat unionin uudet normit.
Kolmas alue, apu maille, jotka ovat eniten kärsineet kriisistä: tällä samalla viiden kuukauden jaksolla olemme myöntäneet lainoja 910 miljoonaa euroa Unkarissa, 600 miljoonaa euroa Latviassa, 1 miljardi euroa Romaniassa ja 1,1 miljardia euroa Liettuassa.
Tästä syystä voin mielestäni sanoa, että olemme tehneet parhaamme vastataksemme jäsenvaltioiden pyyntöön ja toteuttaneet sovitut toimenpiteet viipymättä. Thomas Mirow viittasi jo Kansainvälisen rahoitusyhtiön ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin yhteiseen toimintasuunnitelmaan, joka koskee Keski- ja Itä-Euroopan pankkialalle annettavaa apua.
Luonnollisesti tällainen lainamäärän lisäys on mahdollista vain pääoman lisäyksen ansiosta. Osakkaamme ovat päättäneet siitä - eikä se maksa jäsenvaltioille mitään. Päätettiin kuitenkin, että tarvitsemme osakkaiden luvan muuntaa varannot pääomaksi.
Useat teistä ovat esittäneet kysymyksiä EIP:n seurannasta ja valvonnasta, ja henkilökohtaisesti pidän kysymystä täysin oikeutettuna. Kun rahoituslaitos tällä tavalla kasvaa, on normaalia olla huolissaan sen seurannasta. Jo olemassa oleva seurantakin on merkittävää: tietty määrä sisäistä seurantaa ja ennen kaikkea ulkoista seurantaa, jonka tekee riippumaton tarkastuskomitea. Se raportoi suoraan pankin valtuustolle. Lisäksi Lissabonin sopimuksessa määrätään tarkastuskomitean vahvistamisesta lisäämällä siihen ihmisiä, joilla on todistetusti kokemusta pankkivalvonnasta.
Pitäisikö mennä pitemmälle? Haluan palauttaa mieliin, että tilintarkastustuomioistuin seuraa jo kaikkia EIP:n toimintoja, joihin liittyy Euroopan unionin budjettivarojen käyttöä. Pitäisikö edetä kohti muodollista pankkivalvontajärjestelmää? Tätä Gabriel Stauner esitti. Udo Bullmann huomautti, että asiat eivät ehkä ole näin yksinkertaisia. Joka tapauksessa asiasta kannattaa keskustella. Tänään voin vain vahvistaa, että EIP suhtautuu täysin avoimesti muodolliseen pankkivalvontaan, jos sellaisesta katsotaan olevan hyötyä.
Toistaiseksi olemme järjestäneet eräänlaista epämuodollista valvontaa Luxemburgin rahoitusalan valvontatoimikunnan rinnalle.
Vastaukseksi Jean-Pierre Audylle totean, että Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitean (CEBS) suhteen on todellakin menetelty hänen viime vuonna pyytämällään tavalla. Otimme yhteyttä komiteaan, joka kuitenkin ilmoitti meille, että sillä itsellään ei ollut tällä alalla toimivaltaa eikä se voisi toimia edes neuvoa-antavassa tehtävässä. Olemme siis edelleen niiden käsissä, jotka haluavat tehdä tässä asiassa aloitteen. Totean uudelleen, että suhtaudumme tällaisiin aloitteisiin avoimesti.
Lopuksi pieni yhteenveto näiden kahden rahoituslaitoksen yhteistyöstä: Thomas Mirow totesi jo yhteistyön kehittyvän hyvin erityisesti Länsi-Balkanilla ja itäisissä naapurimaissamme, viimeksi Turkissa. Jotta en ylittäisi puheaikaani, haluan vain sanoa, että olemme täysin samaa mieltä Gay Mitchellin mietinnössä esitetyistä suosituksista. Mielestämme olisi kummankin rahoituslaitoksen ja myös lainanottajiemme edun mukaista saada aikaan entistä rationaalisempi ja toimivampi työnjako.
Loppupäätelmä Esko Seppäsen mietinnöstä: Haluan todeta, että arvostamme Esko Seppäsen rakentavaa lähestymistapaa todella paljon. Hän ehdottaa väliaikaista ratkaisua, jonka avulla EIP voi jatkaa toimintaansa mutta jossa asetetaan määräaika syvälliselle keskustelulle siitä tehtävästä, joka EIP:llä tulisi olla Euroopan unionin ulkopuolella. Olen varma, että tähän keskusteluun kuluu jonkin verran aikaa, ja mielestäni se käydään juuri oikeaan aikaan.
Joaquín Almunia
Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia tämänpäiväiseen keskusteluun osallistuneita. Mielestäni useimmissa puheenvuoroissa tuotiin esiin suuri yksimielisyys ja yhteisymmärrys niistä suuntaviivoista, jotka näiden kahden pankin pääjohtajat ovat juuri esittäneet, tänä kriisiaikana, joka samalla tarjoaa uusia mahdollisuuksia. Voimavarojensa ja toimiensa avulla ne aikovat tukea Euroopan unionin keskeisiä politiikanaloja, kuten energiatehokkuutta ja ilmastonmuutoksen torjuntaa, tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä sekä tukea puhtaita tekniikoita aloilla, jotka ovat kärsineet pahasti nykytilanteesta, kuten autoteollisuus.
Nähdäkseni laaja yhteisymmärrys vallitsee myös tarpeesta mahdollisuuksien mukaan tehostaa kummankin pankin toimia maissa, jotka ovat erityisesti kärsineet kriisistä sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella. Yhdyn niihin parlamentin jäseniin, jotka ovat pyytäneet pankkeja tekemään enemmän. En ole samaa mieltä kuin henkilö, joka kehotti pankkeja tekemään vähemmän tai olemaan varovaisempia tänä vaikeana aikana. Katson todellakin, että Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat pankkeja, joiden olemassaolo on erityisen perusteltua juuri tällaisena aikana.
Lopuksi haluaisin sanoa jotakin EIP:n valvontaa koskevista huomautuksista. Olen ilahtunut pääjohtaja Maystadtin osoittamasta avoimuudesta, jonka olin itse asiassa todennut jo aiemminkin, mitä tulee asian tarkasteluun ja ratkaisun etsimiseen. Se mainittiin jo viime vuonna käydyssä keskustelussa.
Komissio on luonnollisesti välittömästi valmis yhteistyössä Philippe Maystadtin kanssa etsimään tehokkaimpia mahdollisia, sääntöjemme mukaisia valvontavälineitä. Nyt on erityisen tärkeää löytää ratkaisu tähän tärkeään kysymykseen, sillä EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin on toimittava markkinoilla, joilta on edellisvuosia vaikeampaa saada rahoitusta suotuisin ehdoin, vaikka kummallakin pankilla on korkein mahdollinen luottoluokitus.
Gay Mitchell
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä ja kumpaakin pääjohtajaa heidän panoksestaan, samoin kuin kaikkia keskusteluun osallistuneita parlamentin jäseniä.
Vastaukseksi haluan esittää kolme lyhyttä huomautusta. Oli hyvin rohkaisevaa kuulla pääjohtaja Maystadtin kertovan, että EIP:n lisärahoitustuki mahdollistaa nopean maksatuksen ja auttaa reaalitaloutta erityisesti suojelemalla hyviä hankkeita ja auttamalla elinkelpoisia yrityksiä näinä vaikeina aikoina. Mielestäni meidän on tuettava vaikeuksissa olevia yrityksiä mahdollisimman paljon antamalla niiden tarvitsemaa luottoa, jotta ne voivat pitää liiketoimintansa pinnalla ja varmistaa, ettei työpaikkoja menetetä.
Mietinnössä kehotetaan kuitenkin valppauteen sen suhteen, miten kaupallisille pankeille myönnettyjä EIP:n lainoja käytetään, ja vaaditaan tätä koskevia kaupallisten pankkien ja EIP:n välisiä käytännesääntöjä. Toivon, että jäsenet panevat tämän merkille joistakin tehdyistä huomautuksista.
Toiseksi Euroopassa vallitsee tällä hetkellä pahojen aavistusten mieliala: asuntojen hinnat putoavat edelleen romahdusmaisesti joissakin maissa ja ihmiset keräävät säästöjä. Tämän vaikutuksen torjumiseksi on alettava puhua elpymisestä. Kun kriisi alkoi, puuhasimme jotain toissijaista emmekä keskittyneet asiaan. Nyt teemme taas samoin. Elpyminen alkaa: se voi tapahtua tämän vuoden lopulla tai ensi vuonna, mutta se alkaa. Meidän on alettava puhua elpymisestä ja valmistauduttava siihen, ja erityisesti meidän on oltava tarpeeksi kilpailukykyisiä, jotta voimme hyötyä elpymisestä. Korostan sitä tänään täällä edustettuina oleville toimielimille ja rahoituslaitoksille sekä Euroopan parlamentille.
Lopuksi EIP:n ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin on tehtävä yhteistyötä muiden kansainvälisten ja alueellisten rahoituslaitosten kanssa, jotta kehitystä voidaan edistää myös Euroopan ulkopuolella. Tällaisia ovat Maailmanpankki, Aasian kehityspankki ja Afrikan kehityspankki. Näillä pankeilla on myönteinen vaikutus kehitysmaille annettavaan apuun, mutta vaikutusta on mielestäni arvioitava asianmukaisesti.
Maanomistuksen rahoitusta kehitysmaissa on tarkasteltava EIP:n ulkoisen lainausvaltuuden mukaisena investointikustannuksena. Itse olen ottanut tämän kysymyksen esiin useaan otteeseen. Myös omassa maassani on nähty nälkää. Olemme kokeneet monia asioita, joita ihmiset Afrikan maissa nyt elävät. Saaremme koillisosassa asiat muuttuivat, koska ihmiset investoivat yleisesti pieniin maa-aloihin.
Tätä mallia kannattaa tarkastella kehitysmaita ajatellen. Tarvitsemme niitä tulevina kauppakumppaneina, ja kehotan kumpaakin pankkia miettimään, mitä tässä sanoin, koska mielestäni näin voidaan auttaa kehittyvää maailmaa. Ison-Britannian pääministeri otti asian esiin vasta hetki sitten, ja suosittelen kumpaakin pankkia ottamaan sen huomioon.
Kiitän teitä, arvoisa puhemies, tästä mahdollisuudesta vastata keskusteluun. Toivon, että jatkamme eteenpäin keskinäisen yhteistyön hengessä Euroopan eduksi.
Esko Seppänen
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, herra komissaari, muut herrat, panen merkille, että tässä salissa vallitsee suuri yhteisymmärrys EIP:n ulkoisen luotonannon uuden mandaatin juridisesta perusteesta.
Koska Euroopan investointipankin edustajat tulivat paikalle hieman myöhässä, eivätkä kuulleet alkupuheenvuoroani, haluan korostaa heille, että asiasta päätetään nyt yhteispäätösmenettelyssä, eikä Euroopan parlamentti ole enää mikään läpihuutojuttu, niin kuin se on tähän asti ollut Euroopan investointipankin asioissa.
Investointipankki ei voi enää tulevaisuudessa laskea muutaman luottojäsenen tuen varaan. Yhteispäätösmenettelyssä se tarvitsee Euroopan parlamentin laajan tuen. Se edellyttää, että EIP:n on muutettava toimintatapansa konstruktiivisemmaksi suhteessa Euroopan parlamenttiin, kuin tämän mandaatin käsittelyn aikana saimme kokea. Uskon, että se on selvinnyt pankille tämän mandaatin käsittelyn aikana, ja toivon, että pankki ymmärtää viestin, jonka parlamentti on sille antanut. Kuten maassani sananlasku sanoo: Loppu hyvin, kaikki hyvin.
Puhemies
(PL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 25. maaliskuuta 2009.
Kirjalliset lausumat (142 artikla)
Paolo Bartolozzi  
kirjallinen. - (IT) EIP:n asema Euroopan unionin kehitys- ja koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa on yhä tärkeämpi.
Vaikka EIP on aiemmin saanut jonkin verran kritiikkiä, koska sen katsottiin jonkin verran etääntyneen Euroopan unionin taloudellisen ja sosiaalisen koheesion tavoitteista keskittäessään voimavaransa ennen kaikkea julkisiin elimiin, se näyttää nyt muuttavan kurssia vuosien 2007-2013 kehitys- ja koheesionäkymien osalta.
Tekemällä entistä läheisempää Euroopan komission kanssa EIP näyttäytyy tänään nykyaikaisena ja dynaamisena pankkina, ja tämä johtuu siitä, että EIP on lisännyt sellaisten rahoitushankkeiden määrää, jotka on tarkoitettu edistämään epäedullisessa asemassa olevien Euroopan alueiden sosio-ekonomisen tasapainon palauttamista. Toimenpiteiden täytäntöönpanossa meitä ilahduttaa erityisesti pk-yritysten tukimekanismien käyttöönotto, koska pk-yritykset voivat lisätä investointejaan rahoituksen saantimahdollisuuksien parantuessa.
Euroopan komissio on esittänyt toimenpidepaketin, jolla pk-yrityksiä voidaan auttaa yhteisön tasolla, ja sitä toteutetaan parhaillaan. EIP:n lisäarvo on saada pk-yritykset toimintaan ja kehittymään entistä nopeammin, sillä pk-yritykset ovat tärkein ja korvaamaton uusien työpaikkojen lähde Euroopassa.
Alexandru Nazare  
Mietinnössä käsitellyt perusasiat eivät koske yhteisön takuuta sinällään vaan pikemminkin tapoja käyttää EIP:n myöntämää rahoitusta entistä tehokkaammin. EIP:llä on EU:n välineenä kiistaton tehtävä tukea talouden kehitystä. EU:lla on useita ulkosuhteiden alalla käytettäviä rahoitusvälineitä, ja EIP:n toiminnan pitää täydentää niitä.
Rahoituspainopisteiden osalta olen tyytyväinen siihen, että mietinnön nykyversio sisältää myös ehdotukseni selkeyttää tarvittavalla tavalla Itä-Euroopan ja Etelä-Kaukasian energiahankkeita koskevia vaatimuksia "yhteisön energialähteiden monipuolistamista koskevan politiikan mukaisesti ja ottaen huomioon resurssien vakauden ja varmuuden kuluttajille".
Olen tyytyväinen siihen, että Euroopan johtajat saivat Eurooppa-neuvostossa aikaan kompromissin EU:n rahoittamista energiahankkeista osana talouden elvytyssuunnitelmaa. Olen tyytyväinen myös siitä, että Nabucco-hanke säilyi kompromississa ja että se on nimetty ensisijaiseksi energiahankkeeksi. Toivon, että EIP osallistuu siten, että hankkeessa saavutetaan riittävä investointitaso ja että voimme vuodesta 2013 alkaen siirtää kaasua Kaspianmereltä Eurooppaan.
