Hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöt (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu Salinas Garcían laatimasta maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnöstä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi hedelmä- ja vihannesalan erityissäännöistä ja eräiden asetusten muuttamisesta. C6-0075/2007.
Mariann Fischer Boel
Arvoisa puhemies, olemme hedelmä- ja vihannesalan uudistamisen viimeisessä ja ratkaisevassa vaiheessa. Keskustelu käynnistettiin 24. tammikuuta 2007, ja sittemmin asiassa on saatu paljon arvokasta tietoa erityisesti Euroopan parlamentilta ja Salinas Garcían mietinnöstä. Haluan ilmaista kiitollisuuteni tästä sekä kiittää yleisille tavoitteille ja komission ehdotuksen yleisille periaatteille antamastanne jatkuvasta tuesta.
Kannanottonne sisällön suhteen olen päättänyt keskittyä muutamaan erityisen perusteellisesti huomioimaanne kysymykseen.
Ensimmäisenä mainittakoon tuottajaorganisaatiot. On selvää, että niin Euroopan komissio kuin parlamenttikin ovat sitä mieltä, että tuottajaorganisaatiot on säilytettävä ja niitä on tarjonnan keskittämisen lisäämiseksi jopa tuettava entistä voimakkaammin. Tämä on ehdottoman tärkeää, jos alan on tarkoitus yltää nykypäivänä erittäin vahvasti keskittyneen ketjukaupan tasolle. Kuten tiedätte, olemme esittäneet koko joukon uusia aloitteita tuottajaorganisaatioidemme kiinnostavuuden lisäämiseksi. Olemme esittäneet yhteisön rahoitusosuuden kasvattamista 60 prosenttiin. Tämä lisäys koskisi ensinnäkin tuottajaorganisaatioiden sulautumia sekä tuottajaorganisaatioiden liittoja. Toiseksi se kattaisi alueet, joilla tarjonnan keskittyminen tuottajaorganisaatioiden kautta on alle 20 prosenttia. Kolmanneksi sitä sovellettaisiin luonnonmukaiseen maatalouteen ja neljänneksi uusiin jäsenvaltioihin sekä syrjäisimpiin alueisiin.
Tiedän, että olette vaatineet nykyistä useampien toimien sisällyttämistä yhteisön tuen piiriin, jonka osuus kasvatetaan toimintarahastoissa 60 prosenttiin. Tällaisia toimia ovat muun muassa tuottajaorganisaatioiden yhteistoimet ja integroitu tuotanto. Tekemämme ehdotukset voivat kuitenkin saada myönteistä kehitystä aikaan jo nykyisessä muodossaan. Haluan pitäytyä ensisijaisesti näissä toimissa. Kuten tiedätte, meidän on huomioitava myös talousarvioon liittyvät rajoitukset.
Olen kanssanne samaa mieltä siitä, että kriisien ehkäisy ja hallinta on eräs uudistuksen arkaluontoisimmista kohdista, ja haluan kiittää lausunnossanne esittämistänne ajatuksista. En kuitenkaan voi hyväksyä erityisen kriisinhallintarahaston perustamista, enkä ole sitä mieltä, että kriisin käsitettä pitäisi erityisesti määritellä. Erillinen rahasto kasvattaisi talousarviota huomattavasti, eikä se edes edistäisi yksinkertaistamista.
Myöskään kansallisen varannon prosenttiosuuden käyttämistä kriisinhallintaan ei voida hyväksyä. Kansallinen varanto on alun alkaen luotu tilatukijärjestelmän piiriin kuuluvia erityistilanteita varten, eikä näiden määrärahojen osoittaminen muiden tavoitteiden saavuttamiseksi tai muiden toimien toteuttamiseksi ole tarkoituksenmukaista.
Ymmärrän kuitenkin vaatimuksenne lisätä joustavuutta kriisinhallinnan edistämiseksi. Mielestäni täysin erillisen rakenteen perustamisen sijaan olisi kannattavampaa harkita komission alkuperäisessä ehdotuksessa esitetyn rakenteen joustavuuden lisäämistä, jotta järjestelmää voitaisiin tehostaa ja hintojen merkittävä lasku välttää. On kuitenkin syytä korostaa, että käsiteltävänä olevaa ehdotusta muutettaessa on noudatettava talousarvion yleisiä rajoitteita ja huomioitava yksinkertaistaminen.
Olette esittäneet valinnaista siirtymäkautta jalostettaviksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten, erityisesti tomaattien, sisällyttämiseksi tilatukijärjestelmän piiriin. Kannatatte myös uusien jäsenvaltioiden perinteisille tomaatintuottajille maksettavaa erillistä tukea. Olen valmis hyväksymään lyhyen siirtymäkauden, jonka aikana jäsenvaltiot voivat päättää hehtaarikohtaisen tuen maksamisesta. On kuitenkin muistettava, että tukien täydellisen tuotannosta irrottamisen on oltava sekä edellytys että päämäärä. Lopullisena päämääränä on siis oltava tukien täydellinen irrottaminen tuotannosta.
Olen myös pannut merkille marja-alaan kohdistuvat vaikeudet. Komission selvitys osoittaa, että niin tuotannon kuin markkinoinninkin pirstaloituminen ovat osasyyllisiä marja-alan viime vuosina kokemiin vaikeuksiin.
Katsomme mietinnön perusteella, että paras keino käsitellä ongelmaa on kasvattaa uusien jäsenvaltioiden tuottajaorganisaatioiden määrää luomalla uusia kannustimia, kuten alkuperäisessä ehdotuksessamme esitettiin. Kun kuitenkin otamme huomioon marja-alan herkkyyden, olen valmis harkitsemaan pienempää erityistukea, mutta haluan tehdä erittäin selväksi, että tuen on rajoituttava siirtymäkauteen ja määrättyihin tuotteisiin.
Hedelmien ja vihannesten menekinedistämisen osalta olen kanssanne samaa mieltä siitä, että kyse on paitsi maatalouden myös terveyden ja kuluttajapolitiikan kannalta merkittävästä asiasta. Euroopan unionissa tuotetaan suuria määriä korkealaatuisia hedelmiä ja vihanneksia, mutta kansalaiset eivät kuluta niitä riittävästi. Tällä on yhä suurempi vaikutus kansalaisten terveyteen. Kannatan koulujen hedelmäohjelman toteuttamista komission ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevaa eurooppalaista strategiaa käsittelevässä valkoisessa kirjassaan 13. toukokuuta 2007 omaksuman kannan mukaisesti. Ohjelman täytäntöönpanoa ennen on kuitenkin suoritettava kyseisen toimenpiteen vaikutuksia koskevat asianmukaiset arvioinnit. Olen pyytänyt yksikköäni käynnistämään arviointityön välittömästi.
Nämä olivat ensimmäiset huomioni. Odotan innolla rakentavaa keskustelua kunnianarvoisten Euroopan parlamentin jäsenten kanssa.
María Isabel Salinas García 
esittelijä. - (ES) Arvoisa komission jäsen, haluan aluksi kiittää teitä paitsi läsnäolostanne parlamentissa myös tekemästänne yhteistyöstä ja halukkuudestanne työskennellä kanssani.
Käsittelemme todellakin erittäin merkittävän alan uudistusta, mikä ei liene kenellekään epäselvää. Alan osuus on 17 prosenttia lopullisesta maataloustuotannostamme, mutta sen osuus tuesta on vain noin 3 prosenttia.
Pitää paikkansa, että tänään käsiteltävänä oleva ala on hyvin dynaaminen. Se on kuitenkin samalla myös erittäin haavoittuva ala, johon kohdistuu rakenteellisia ongelmia, yhä suurempia ulkoisia paineita ja laajamittaisen jakelun paineita.
Käsiteltävänä oleva mietintö, josta äänestämme huomenna, on pitkällisen työn tulos. Mietintö on avoin, ja mielestäni tämän parlamentin välit komissioon ovat aina olleet avoimet. Pyrimme poikkeuksetta sopimuksiin mietinnön todenmukaisuudesta kuitenkaan tinkimättä.
Mietintö on monimutkainen, sillä käsiteltävänä on 40 eri tuotetta 27:ssä eri maassa. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön yli 380 tarkistusta eivät tulleet yllätyksenä. On kuitenkin syytä myös huomioida, että mietintö sai vain kaksi vastustavaa ääntä.
Emme suinkaan pidä ehdotuksenne tai komission ehdotuksen sisältöä kokonaisuudessaan negatiivisena. On hyvin tärkeää, että tuottajaorganisaatioita pidetään alusta lähtien uudistuksen kivijalkana. Totuus on kuitenkin se, että parlamenttiimme ja koko Euroopan unioniin liittyy tiettyjä ongelmia, joita pidämme kaikkien jäsenvaltioiden kohdalla uudistuksen ensisijaisina painopistealueina.
Niistä ensimmäisenä mainittakoon, kuten arvoisa komission jäsen jo paikkansapitävästi mainitsi, jalostettavien tuotteiden tuen irrottaminen tuotannosta. Toisena ongelmakohtana on hedelmien ja vihannesten viljelykiellon poistaminen tilatuen kelpoisuusehdot täyttäviltä alueilta. Näiden lisäksi Euroopan parlamentti haluaa korostaa todellisen kriisinhallintamekanismin puutetta.
Euroopan parlamentti on pyrkinyt todella lujasti yksimielisyyteen, jotta kysymyksissä päästään sopimuksiin.
Kannatamme ensinnäkin nykyisten kaupan pitämistä koskevien sääntöjen säilyttämistä. Pitää paikkansa, että niiden on oltava paljon nykyistä yksinkertaisempia, mutta kannatamme kuitenkin kyseisten sääntöjen säilyttämistä.
Parlamentti on vastustanut hedelmien ja vihannesten viljelykiellon poistamista kelpoisuusehdot täyttäviltä alueilta ja aikoo vastustaa asiaa myös huomenna. Näin tapahtuu ainakin siihen saakka, kunnes komissio esittää yhteisöjen tuomioistuimen vaatiman vaikutustutkimuksen.
Vaadimme tuottajaorganisaatioiden vahvistamista jo mainitulla tavalla eli kasvattamalla niiden rahoitusosuus 6 prosenttiin. Toivon 60 prosenttiin kasvatettavan tuen osalta, kuten arvoisa komission jäsenkin aiheellisesti totesi, että määrätyt vaatimukset, kuten integroitu tuotanto ja alkuperänimitykset, otetaan huomioon.
Olemme päässeet merkittävään sopimukseen kriisinhallinnan turvarahastosta. Sopimus on merkittävä, sillä kyseessä on erittäin tärkeä ja haavoittuva ala.
Mielipiteenne kuultuani olen sitä mieltä, että parlamentin lähestulkoon yksimielinen kanta eroaa juuri tässä suhteessa eniten komission kannasta.
Olemme ilmaisseet ja aiomme jatkossakin ilmaista tukevamme kaikille tuottajille - myös tuottajaorganisaatioihin kuulumattomille tuottajille - avoimen kriisinhallinnan turvarahaston perustamista, jonka rahoitukseen Euroopan unioni osallistuu kahdella kolmasosalla ja jonka jäljelle jäävästä kolmasosasta vastaavat tuottajaorganisaatiot.
Korostamme myös tarvetta perustaa hintojen seurantaelin. Tulevaisuutemme tällä alalla ei perustu tukiin tai avustuksiin vaan markkinoihin. Tarvitsemme luotettavaa ja ajankohtaista tietoa markkinoiden kehityksestä
Viimeisenä mainittakoon tuen irrottaminen tuotannosta. Olen erittäin iloinen, että siirtymäajan perustamiselle on vihdoin annettu pieni toivonpilkahdus. Tietyt kaksikäyttöiset tuotteet, kuten tomaatit ja sitrushedelmät, voisivat johtaa tuotannosta luopumiseen.
Kannatamme tämän vuoksi vakaasti siirtymäaikaa. On myös syytä toivoa, ettei siirtymäaika jää niin lyhyeksi kuin tänä iltana on esitetty, vaan että se on riittävän pitkä, jotta ala ehtii sopeutua tilatukijärjestelmään.
Toivon, että vapaaehtoinen siirtymäaika mahdollistaa tukien osittaisen irrottamisen tuotannosta, mitä voitaisiin käyttää siirtymäkauden toimenpiteenä.
Haluamme myös painottaa, että punaisia hedelmiä on tuettava nykyistä voimakkaammin. Olen mielissäni sanoistanne, sillä on selvästikin kyse tarpeesta, jonka parlamentti on nostanut esiin ja jota komissio on harkinnut.
Puheenvuoroni päätteeksi haluan kiittää kaikkia kuluneen vuoden työhön osallistuneita henkilöitä, varjoesittelijöitä sekä kaikkia Euroopan komission virkamiehiä heidän työpanoksestaan ja yhteistyöstämme. Haluan kiittää myös valiokunnan sihteeristöä sekä kaikkia läsnäolijoita, sillä uskon, että myös muiden poliittisten ryhmien ja koko yhteiskunnan antama työpanos on syventänyt tätä laajan yksimielisyyden tuloksena syntynyttä mietintöä, josta huomenna äänestämme.
Esther Herranz García
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (ES) Hyvät kuulijat, hedelmä- ja vihannesala kuuluu eurooppalaisen nykymaatalouden dynaamisimpiin aloihin. Tämä on erityisesti maanviljelijöiden ja tuottajien ansiota, sillä he ovat pyrkineet tehostamaan markkinointiverkostoja, parantamaan tuotteiden laatua sekä keskittämään tarjontaa.
Ei voida perustellusti väittää, että hedelmä- ja vihannesala on riippuvainen Brysselin tuesta. Itse asiassa ala menestyy erittäin aggressiivisilla markkinoilla hyvin ja siksi, että alalla työskentelevät ihmiset tekevät kovasti töitä. Työntekijöiden tulot ovat vain 1 prosentti maatilojen liikevaihdosta.
Enemmistö tuottajista ei vaadi tällä hetkellä tukia tai varhaiseläketukea. Sen sijaan he pyytävät ja vaativat mekanismia nykyisten ongelmien ratkaisemiseksi, sillä tulevaisuudessa ongelmat voivat vain pahentua entisestään.
Sallinette minun palauttaa mieliinne, että hedelmä- ja vihannesala on merkittävä kaupankäynnin väline Euroopan unionin maatalousneuvotteluissa maailmankauppajärjestön kanssa.
Kun olemassa olevat tulliesteet puretaan, markkinoiden nykypaineet kovenevat tulevaisuudessa entisestään.
Kehotankin jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset kriisinhallintamekanismit alaa koskevan uudistuksen puitteissa, sillä maatalousministerien neuvosto hyväksynee mekanismit ensi viikolla.
Kuten esittelijä mainitsi ja niin kuin useat tietävät ja tiedostavat, kriisinhallinta on muoti-ilmiö, ja se on interventiotoimenpiteiden lakkauttamisen myötä merkittävä tekijä kaikkien yhteisen maatalouspolitiikan piiriin kuuluvien alojen tulevaisuuden kannalta.
Hedelmien ja vihannesten tapauksessa ongelma on ratkaistava nopeasti myös kolmansien valtioiden taholta tulevan vahvan tuontikilpailun ja laajamittaisen jakelutoiminnan aiheuttamien paineiden vuoksi.
Ala tarvitsee kekseliään ratkaisun selvitäkseen edessä olevista kriittisistä ajoista. Euroopan parlamentti esittää ratkaisun Salinasin mietinnössä.
Ratkaisu liittyy vakavien kriisien erityisrahastoon, joka on tarkoitettu määrättyjen ja koko alan käytettävissä olevien toimien, kuten eläkerahastojen, toteuttamiseen. Tämä olisi erittäin myönteinen edistysaskel, sillä emme aio poiketa tähän mennessä toteutetusta tuottajien jaettua vastuuta koskevasta toimintalinjasta.
Mielestäni mietinnössä esitetään uraauurtava hedelmä- ja vihannesalan kriisinhallintamalli, josta muiden alojen on otettava jatkossa mallia.
Bogdan Golik
PSE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden yhteisten markkinajärjestelyjen uudistus kuuluu viimeisiin toteutettaviin uudistuksiin. Se ei edelleenkään sisälly vuoden 2003 uudistukseen. Lisäksi kyseessä on eräs nykyisten rahoitusnäkymien merkittävimmistä markkinauudistuksista. Haluan kiittää jäsen Salinas Garcíaa erittäin puolueettoman mietinnön laatimisesta. Mietinnössä käsitellään useita niin vanhojen kuin uusien jäsenvaltioidenkin kannalta merkittäviä asioita.
Koska arvoisa kollegani käsitteli kaikkia näkökohtia, jotka halusimme tuoda esiin parlamentissa, keskityn ainoastaan uusille jäsenvaltioille elintärkeään marja-alaan. Uudistuksen on sisällettävä alaa koskevia tehokkaita ratkaisuja, joissa huomioidaan yhteisön marjanviljelyalan kannattavuuden ja yhteisön marjanviljelijöiden tulotason säilyttäminen. Marjat ovat herkkä tuoteryhmä, joita on käsiteltävä samalla tavoin kuin muita herkiksi luokiteltavia yhteisön tuotteita.
On tärkeää, että marja-alaan sovelletaan muuta tukea kuin SAPS-järjestelmän määrärahoja. Tuki osoitettaisiin yksinomaan marjantuottajille. Erillisinä pinta-alatukina maksettavat tuet johtaisivat uudelleenjärjestelyihin, ja ne parantaisivat alan tuotantotehokkuutta ja kilpailukykyä. Tämä vakauttaisi marjanviljelijöiden tulotason.
Jan Mulder
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää esittelijää Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puolesta. Ihailen tapaa, jolla esittelijä on selviytynyt valtavasta määrästä tarkistuksia. ALDE-ryhmä tukee lopputulosta kokonaisuudessaan ja siten myös komission ehdotusten pääkohtia. Tuottajaorganisaatioiden vahvistaminen on hyvä asia. Puutarhatuotteiden markkinoiden valta-asema on yhä enenevässä määrin suurten supermarkettien ja muiden kauppajärjestöjen hallussa. Tuottajien onkin yhdistettävä voimansa tilanteen tasapainottamiseksi.
Enemmistö ALDE-ryhmän jäsenistä on esittelijän ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kanssa eri mieltä jo paljon keskustelua herättäneestä kriisirahastosta ja kriisinhallinnasta yleensä. Pidämme komission ehdotuksia parempina. En ensinnäkään tiedä, mistä varat saataisiin. Pitkällä aikavälillä on lisäksi mahdotonta olettaa, että mikään viranomaistaho voisi olla vastuussa kriisinhallinnasta. Viranomaiset osallistuvat aina toimiin - tähän on varauduttu - mutta tuottajien on kannettava leijonanosa vastuusta. Mainittakoon vielä, että jos kriisinhallinnan toteuttamista tuottajaorganisaatioiden kautta tuetaan, tämä houkuttelee lisää jäseniä, mikä puolestaan tarkoittaa sitä, että tuottajaorganisaatioiden valta kasvaa suhteessa kauppiaisiin ja supermarketteihin. Äänestämme tämän vuoksi toisin kuin maatalouden valiokunta on asian osalta esittänyt.
Haluan jälleen kerran puolustaa laatupolitiikkaa. Arvoisa komission jäsen tietää, että asia on minulle hyvin läheinen. Poistuin viimeisimmästä asiaa käsitelleestä kokouksesta kaikkea muuta kuin optimistisena, mutta olen hyvin rohkaistunut siitä, että maatalousryhmän kaikki puolueet hyväksyivät ALDE-ryhmän puutarhatuotteiden laatumerkintää koskevan tarkistuksen yksimielisesti. Tämä on kerrassaan ainutlaatuista. Arvoisa komission jäsen voinee maatalouden valiokunnan osoittaman tuen myötä harkita uudelleen eräiden maataloustuotteiden laatupolitiikkaa, sillä mielestämme sitä tarvitaan.
En ole tietoinen koulujen hedelmäohjelman tuoreimmista käänteistä, mutta mielestämme komission jäsenen esittämä ajatus on herttainen.
Janusz Wojciechowski
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, uudistus on perusteltu mutta epäoikeudenmukainen. Kööpenhaminassa viisi vuotta sitten määritetyt periaatteet ovat epäoikeudenmukaisia uusien jäsenvaltioiden kannalta. Uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöille myönnettävä tuki on määritetty moninkertaisesti vanhoille jäsenvaltioille myönnettävää tukea pienemmäksi. Hyväksyimme tämän siinä toivossa, että kohtelu tasapuolistuu aikanaan.
Yhteisen maatalouspolitiikan myöhempien uudistusten myötä jaottelu on kuitenkin muuttunut suosikkivaltioiden ja vähemmän suosittujen valtioiden väliseksi jaoksi. Hedelmä- ja vihannesalan uudistaminen on eräs esimerkki tästä. Vanha unioni sai satoja miljoonia euroja, ja sama jatkuu edelleen. Uusi unioni saa vain nimellisiä summia. Saanen kysyä, missä uusien jäsenvaltioiden marjantuottajien todelliset avustukset ovat? Miksei komissio ole vastannut Euroopan parlamentin lokakuussa 2006 hyväksymään päätöslauselmaan?
Euroopan unionin perustuslain tukemisesta on puhuttu paljon. Sama koskee myös kahden nopeuden Euroopan syntymisvaaraa, mikäli riittävää tukea ei anneta. Eurooppa on maatalouden osalta jo tosiasiassa jakautunut kahteen luokkaan, nimittäin suositumpaan vanhaan unioniin, joka säilyttää aiemmin saavuttamansa aseman, ja uuteen unioniin, joka ei edes voi olettaa saavansa tasaveroista kohtelua.
Olemme esittäneet tarkistuksen jalostukseen tarkoitettujen kirsikoiden ja omenoiden sisällyttämiseksi marja-alan tuotantoa koskevaan uudistukseen sekä kansallisten määrärahojen kasvattamiseksi 148 miljoonaan euroon. Kehotan parlamenttia tukemaan tätä tarkistusta. Koko Euroopan unionin tasolla ei ole kyse suuresta rahasummasta. Kyse on kuitenkin periaatteesta, ei rahasta. Jaottelu parempiin ja huonompiin jäsenvaltioihin on saatettava päätökseen. Kunnioitamme liittymissopimuksia, mutta myös uudet periaatteet, jotka lopettavat jäsenvaltioiden jaon 15:een suositumpaan ja 12:een vähemmän suosittuun valtioon, on tunnustettava. Kaikkien 27 jäsenvaltion on voitava nauttia samoista oikeuksista. Vaadimme uudistusta, joka on sekä perusteltu että oikeudenmukainen.
Vincenzo Aita
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, haluan vuorostani osoittaa erityiskiitokset arvoisalle komission jäsenelle ja käsiteltävänä olevan mietinnön esittelijälle. Ryhmäni ei kuitenkaan todennäköisesti äänestä mietinnön puolesta, ja syynä tähän ovat kaksi näkökohtaa, joihin keskityn seuraavaksi.
Ensimmäinen näkökohta on se, että uudistus, joka on hyvin merkittävä tuhansia, jopa miljoonia ihmisiä maataloudessa ja jalostusteollisuudessa työllistävän alan kannalta, voi muuttaa ympäristömme täysin, kun ilmastonmuutosta koskevat direktiivit on saatettu päätökseen. Mikäli pitää paikkansa, että Euroopassa aletaan aiheellisesti laajentaa vaihtoehtoisia tuotantomuotoja - biodieselin ja biopolttoaineiden valmistusta sekä massan ja biomassan tuotantoa puusta - elintarvike- ja rehutuotannon viljely- ja tuotantopinta-ala pienenee useilla miljoonilla hehtaareilla. Näin on jo tapahtunut suurissa maissa, esimerkiksi Kiinassa. Aihe nousi uutisiin muutama päivä sitten.
Toisena näkökohtana on, että kyseinen uudistus ei puutu erääseen tässä parlamentissa esille nostettuun ongelmaan, joka on maataloustuotannon voittojen kulkeutuminen kokonaan kaupallisille yrityksille ja suurille monikansallisille yhtiöille viime vuosina. Joidenkin tilastojen mukaan 60-70 prosenttia maatalousvoitoista jää jakeluketjulle.
Käsiteltävänä oleva uudistus ei puutu tähän ongelmaan. Tässä olivat keskeisimmät huomiomme, jotka halusimme esittää. Niiden vuoksi emme todennäköisesti huomenna äänestä mietinnön puolesta.
Peter Baco
(SK) Haluan kiittää kollegaani jäsen Garcíaa työstä, jonka hän teki laatiessaan mietinnön ehdotuksesta neuvoston asetukseksi hedelmä- ja vihannesalaa koskevista erityissäännöistä.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa ehdotuksesta käydyissä kiivaissa keskusteluissa tunnistettiin joitakin ehdotuksen sisältöön liittyviä riskejä ja erityisesti riskejä, jotka aiheutuvat tämän lainsäädännön osan taustafilosofiasta. Vakavimmat riskit liittyvät joidenkin määräysten varhaisvaiheen täytäntöönpanoon ja Euroopan unionin rahoitusosuuden pienuuteen. Kyse on vain 3,1 prosentin rahoitusosuudesta, kun taas alan osuus koko Euroopan unionin maatalouden kokonaistuotannosta on 17 prosenttia. Markkinoinnin näkökulmasta katsottuna salaatit, retiisit ja pienet hedelmät - käytännössä katsoen koko hedelmien ja vihannesten kirjo - ovat herkimpiä maataloushyödykkeitä. Niiden sujuva ja tasainen siirto maatiloilta pöytään on vaativa logistiikkatoimi. Euroopan komissio ei saakaan uskotella itselleen, että vastuu hedelmä- ja vihannesalan yhteisistä markkinajärjestelyistä voidaan tulevaisuudessa siirtää kokonaan maanviljelijöille.
Käsiteltävän ehdotuksen toinen merkittävä riski liittyy uusien jäsenvaltioiden alakynteen asettamiseen. Ongelma on siinä, ettei uusilla jäsenvaltioilla ole toimivia tuottajaorganisaatioita, ja toiminnan käynnistyminen täysivaltaisesti vie useita vuosia. EU-15:n hedelmä- ja vihannestuottajat ovat oppineet vähitellen vuosikymmenten kuluessa toimimaan vuorovaikutuksessa kauppajärjestelmien kanssa ja saavuttaneet tasavertaisen kauppakumppanin aseman. Voidaan kohtuudella olettaa, että mikäli ehdotus pantaisiin täytäntöön nykyisessä muodossaan, uusien jäsenvaltioiden jo merkittävästi pudonneet tuotantomäärät pienenisivät edelleen. Tämän vuoksi mainittuja riskejä on käsiteltävä painopistealueena, kun ehdotusta tarkistetaan.
Agnes Schierhuber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan myös osaltani kiittää esittelijää, sillä hedelmä- ja vihannesalan uudistaminen ei suinkaan ole helppo aihe. Kuten aiemmat puhujat ovat todenneet, hedelmien ja vihannesten osuus maataloustuotannostamme on hyvin suuri. Uudistusten avulla voimme ottaa myös tällä alalla merkittävän askeleen kohti Euroopan unionin maatalouden nykyaikaistamista.
Globalisaation myötä yhä kovemman kansainvälisen kilpailun osalta ensisijaisena tavoitteenamme on oltava eurooppalaisten hedelmä- ja vihannesviljelijöiden kilpailukyvyn kasvattaminen samalla, kun kuluttajille taataan korkealaatuisten eurooppalaisten tuotantohyödykkeiden saatavuus kohtuuhintaan. Eräs keino saavuttaa tämä päämäärä on luoda tuottajaorganisaatioita, joiden avulla viljelijät voivat pitää tuotteitaan kaupan tehokkaammin. Hedelmien ja vihannesten menekinedistämiskeinot ansaitsevat erityisesti tukea, sillä hedelmät ja vihannekset edistävät myös kansanterveyttä.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän jäsen Gräßle esittää huomenna suullisen tarkistuksen, jossa hän kehottaa komissiota laatimaan alustavan raportin tuottajaorganisaatioita, toimintarahastoja ja toimintaohjelmia koskevan osaston täytäntöönpanosta jo ennen vuotta 2013. Haluamme itse asiassa saada ensimmäisen raportin vuoden 2010 loppuun mennessä ja tämän jälkeen edistymäraportit aina kolmen vuoden välein. Pyrimme avoimuuteen ja haluamme myös olla varmoja, että tuki saavuttaa asianmukaiset kohteet. Seitsemän vuotta on liian pitkä aika odottaa varmuutta asiassa.
Velvollisuutenamme onkin turvata Euroopan hedelmä- ja vihannesviljelijöiden tulevaisuus luomalla kohdennetun avustuksen avulla turvaverkko. Näin voidaan yhdistää kestävä tuotanto, korkea laatu ja ympäristön terveellisyys.
Katerina Batzeli
(EL) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää esittelijä Salinas Garcíaa erinomaisesta mietinnöstä. Kiitän myös komissiota, joka on esittänyt varteenotettavan ja rohkean hedelmä- ja vihannesalaa koskevan ehdotuksen. Kuvasin ehdotusta rohkeaksi, sillä kyseessä on tuottajaorganisaatioiden ja toimintaohjelmien ansiosta selkeärakenteinen ala, jonka merkittävin kysymys liittyy tuen irrottamiseen tuotannosta.
Haluan nostaa esiin paitsi henkilökohtaisesti myös ryhmäni puolesta kaksi perusnäkökohtaa, joita tuemme. Ensimmäinen näistä on vakaa määrärahoitus ja toinen vakaa, vuoteen 2013 asti laadittu uudistusaikataulu. Olen täysin varma, ettei Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän mielestä voida hyväksyä kumouksellisia toiminta-ajatuksia, joiden päämääränä on uudistusta koskevan siirtymäkauden määrittäminen hedelmä- ja vihannesalalle, sillä tämä ei ole toteutunut minkään muidenkaan tuotteiden kohdalla.
Päätän puheenvuoroni kahteen huomioon. Arvoisa komission jäsen, tiedätte erittäin hyvin, että Salinas Garcían ehdotukset eivät poikkea merkittävästi neuvoston ehdotuksista, ja haluaisinkin teidän suhtautuvan myönteisemmin kriisinhallintarahastoon. Kriisinhallintarahasto ei edellytä ylimääräisiä varoja, mutta se on perustettava toimintaohjelmista erilleen, sillä muussa tapauksessa sekasorto on melkoinen.
DanutBudreikait
(LT) On selvää, että yhteisen maatalouspolitiikan uudistaminen on olennaisen tärkeää. Euroopan unionin jäsenvaltiot panevat uudistuksen kuitenkin täytäntöön eritasoisten maataloustukien avulla. Uudet jäsenvaltiot, joiden tukiosuus on lähes kolme kertaa niin pieni kuin vanhojen jäsenvaltioiden ja joiden irtautumistilanteet ovat huomattavasti heikommat, joutuvat uudistamaan maatalouttaan huonontamalla sen edellytyksiä entisestään. Hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden uudistamisratkaisuksi on ehdotettu yleistä maksujärjestelmää. Uusien jäsenvaltioiden kohdalla tämä tarkoittaisi vielä nykyistäkin pienempiä tukia ja entistä heikompaa kilpailukykyä markkinoilla. Vaatimus hedelmä- ja vihannestuottajien järjestäytymisestä tuottajaorganisaatioiksi EU-tukien saamiseksi vääristää vaarallisesti hedelmä- ja vihannesmarkkinoita. Kauppaketjut voisivat sanella ehdot ja kieltäytyä jälleenmyymästä pienten tuottajien tuotteita. Kehotan panemaan merkille, että asetuksessa ehdotetaan hedelmien ja vihannesten kulutuksen lisäämistä edistämällä niiden menekkiä tiettyjen väestöryhmien - nuorten, koululaisten ja teini-ikäisten - keskuudessa. Entä muut kansalaiset?
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, hedelmä- ja vihannesalan yleisesti epäoikeudenmukaisena pidetyn tilanteen suhteen on vihdoinkin ryhdytty joihinkin asianmukaisiin toimiin. Kiinalaisten mansikoiden polkumyyntimaksu otettiin käyttöön pitkällisten keskustelujen seurauksena. On kuitenkin valitettavaa, että maksua sovellettiin vain niin lyhyen ajanjakson ajan. Tämän jälkeen otettiin käyttöön vähimmäishinta, ja on niin ikään valitettavaa, että hinta oli hyvin alhainen.
Meillä on nyt mahdollisuus osoittaa ylimääräisiä tukia kirsikoille ja imeläkirsikoille sekä myös marjoille, kuten vadelmille, mansikoille, mustaherukoille ja karviaismarjoille. Ilman näitä tukia useat viljelijät ajautuvat kovien pakkasten seurauksena konkurssiin. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta esittää asetusta koskevassa tarkistuksessa 116 tukea, joka on 120,77 euroa hehtaaria kohti. Mielestäni summa on liian alhainen. Se ei riitä viljelijöiden ongelmien tehokkaaseen käsittelyyn. Tuen määrä on nostettava 400 euroon hehtaaria kohti.
Kovat pakkaset vaikuttivat myös omenatarhojen omistajien elinkeinoon. Heidän ahdinkonsa on myös melkoinen, ja he toivovat avustusta. Kehotankin parlamenttia hyväksymään tarkistuksen 113, joka antaa vastauksen kaikille tukea toivoville.
Ioannis Gklavakis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, läsnäolonne parlamentissa ilahduttaa minua, ja haluan kiittää teitä tekemästänne työstä.
Haluan myös kiittää esittelijää erinomaisesta työstä.
Hedelmä- ja vihannesala on meille erittäin tärkeä ala. Haluankin keskittyä muutamaan näkökohtaan.
Kriisinhallinnan rahoittaminen on ensinnäkin erittäin tärkeää hedelmä- ja vihannesalan kaltaisilla erittäin herkkien maataloustuotteiden aloilla. Mikäli kriisinhallinta integroidaan, sitä ei saa sisällyttää toimintaohjelmiin eikä tuottajien pidä osallistua rahoitukseen. Kriisinhallinta on rahoitettava yhteisön ylimääräisistä varoista, ja sen on katettava myös ennaltaehkäisy, kuten vaadin varjoesittelijänä 18 kuukautta sitten maataloustuotannon tulevista tukitoimista keskustellessamme.
Toiseksi mainittakoon, että maatalouden ympäristötoimenpiteiden pakollinen sisällyttäminen tuottajaorganisaatioiden toimintaohjelmiin niiden hyväksymisen edellytyksenä on myönteinen edistysaskel. On liioittelua asettaa toimenpiteisiin liittyvien pakollisten menojen vähimmäismäärä yhdeksi viidesosaksi määrärahoista, ja osuutta on pienennettävä.
Kolmanneksi katsomme, että jossakin vaiheessa on syytä kiinnittää huomiota pieniin satoihin, pieniin tuottajiin, kuten Chiosin sahrami- ja roseepippuriviljelijöihin. Meidän on huomioitava myös pienet tuottajat.
Neljäs näkökohtamme on, että 60 prosentin rahoituksen myöntäminen puutteellisesti järjestäytyneiden alueiden tuottajaorganisaatioille on hyvä asia, mutta yhteisön tuen rajoittaminen enintään 4,1 prosenttiin kaupan pidetyn tuotannon arvosta on marginaalista, eikä organisaatioiden ole sen vuoksi mahdollista täyttää niille kuuluvia uusia ja tärkeitä velvollisuuksia. Samassa asiayhteydessä mainittakoon Aigeianmeren saarten vaikeudet, joiden vuoksi saaria on kohdeltava tietyllä joustavuudella.
Viides huomiomme koskee Euroopan unionin nuorisolle suunnattuja tiedotus- ja markkinointitoimia, joiden tarkoituksena ei ole ainoastaan kasvattaa hedelmien ja vihannesten kulutusta. Ruokavaliomme on heikkolaatuinen, ja nuorisomme on omaksuttava terveellisemmät ruokailutavat.
Päätän puheenvuoroni kertomalla, että vastustamme täysin huomenna mahdollisesti esitettävää suullista tarkistusta uuden yhteisen markkinajärjestelyn toimintaa koskevan raportin laatimisesta vuonna 2010, sillä se merkitsisi eri lähestymistavan omaksumista hedelmä- ja vihannesalalla, kun taas yhteisen markkinajärjestelyn muu sääntely on hoidettu toisella tavalla. Euroopan unionin periaatteet eivät salli tämän hyväksymistä.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Salinas Garcían laatima erinomainen mietintö osoittaa, että mietinnön peruslähtökohdat ovat hyvät. Keskityn neljään myönteiseen seikkaan, jotka ovat kansalliset määrärahat, tuottajaorganisaatioiden tukeminen, riskinhallinta ja koulujen hedelmäohjelma.
Uudistus olisi erittäin hyvä, jos se ei olisi lähtöisin uudesta jäsenvaltiosta. Uudistus kuitenkin syrjii uusia jäsenvaltioita monessa mielessä. Se on syrjivä ensinnäkin suorien tukien suhteen, sillä esimerkiksi Unkarin osuus unionin vihannestuotannosta on 2 prosenttia, mutta valtion osuus vihannestuotannon rahoituksesta on sen sijaan 0,61 prosenttia.
Toinen syrjivä näkökohta liittyy jalostettuihin tuotteisiin. Jalostettavaksi tarkoitettuihin tuotteisiin ei ole sisällytetty niin puolalaisia marjoja, hapankirsikoita kuin uusien jäsenvaltioiden tuotteitakaan. Rahoitus jaetaan historiallisin perustein, minkä myötä 1,4 miljardista eurosta 800 miljoonaa euroa myönnetään pääasiassa kolmelle vanhalle jäsenvaltiolle. Tämä on erittäin suuri vääryys uusia jäsenvaltioita kohtaan, ja kehotan korjaamaan epäkohdan.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Arvoisa puhemies, Salinas Garcían laatima mietintö on erittäin tärkeä maataloustuotannon alan kannalta. Siinä ei kuitenkaan valitettavasti kohdella vanhojen ja uusien jäsenmaiden tuottajia tasa-arvoisesti. Maanviljelijöiden tukeminen suorilla tuilla on erityisen tärkeää maatalousrakenteeltaan pirstaleisille maille, joissa viljellään pieniä viljelmiä sekä harjoitetaan monokulttuuria ja joissa tulot riittävät hädin tuskin maataloustoiminnan ylläpitämiseen. Näiden maatilojen toiminta on perinteistä ja ympäristöystävällistä. Muutetun asetuksen on tasapainotettava vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöiden tuensaantimahdollisuudet.
Hedelmä- ja vihannestuotannon tehokkuutta on vaikeaa ennakoida. Tämänkaltaiset tuotteet vahingoittuvat helposti, hinnat vaihtelevat ja alaan kohdistuu kilpailua kolmansien maiden taholta. Myös ilmastonmuutos ja yhä useammin esiintyvät luonnonkatastrofit vaikuttavat osaltaan tehokkuuteen. Esimerkkinä mainittakoon Puolan kevätpakkaset, jotka tuhosivat 70 prosenttia herukoiden, päärynöiden ja imeläkirsikoiden kukinnoista. Puolalaiset hedelmäviljelijät ja puutarhaviljelijät arvioivat, että tämänvuotiset tappiot nousevat 60 prosenttiin. Asetuksen johdanto-osan kappaleisiin 11, 13 ja 18 liittyvät tarkistukset 6, 7 ja 8 sekä myös tarkistus 113 ansaitsevat erityisesti tukea.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, tänään käytävä keskustelu hedelmä- ja vihannesalan uudistusta käsittelevästä mietinnöstä ja huomenna asiasta toimitettava äänestys saattavat päätökseen useita kuukausia kestäneen työn Euroopan parlamentissa. Olemme näiden kuukausien kuluessa mielestäni onnistuneet lisäämään tietoisuutta Puolan marjamarkkinoiden ongelmista sekä saamaan parlamentin jäsenten enemmistön vakuuttuneeksi asianmukaisten tukimekanismien tarpeellisuudesta. Nämä mekanismit voisivat uudistaa alan rakennetta ja parantaa alan kilpailukykyä. Uusissa jäsenvaltioissa alan ominaispiirteitä ovat tuotannon pirstaloituminen ja vahvojen tuottajaryhmittymien tai liittojen puuttuminen. Lisäksi ala on erityisen haavoittuvainen kriisitilanteissa.
Olemassa olevat tukivälineet ja hedelmien ja vihannesten yhteisen markkinajärjestelyn uudistusluonnoksessa esitetyt välineet eivät anna riittävää tukea eivätkä tarjoa tehokkaita ratkaisuja kyseisten markkinoiden ongelmiin. Vaadimmekin erityistukia jalostettavaksi tarkoitettujen hedelmien ja vihannesten sekä kirsikoiden viljelijöille. Näiden tukien avulla voitaisiin parantaa viljelijöiden tulotasoa ja vakauttaa hedelmä- ja vihannesmarkkinat.
Kehotan komission jäsentä tutustumaan tarkistukseen 132, jonka esitin yhdessä jäsen Herranz Garcían kanssa Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän puolesta. Kehotan myös tukemaan tarkistusta 122, joka koskee jalostukseen tarkoitetun tomaatin tukea SAPS-järjestelmän määrärahoista uusissa jäsenvaltioissa. Tämän tarkistuksen hyväksymisellä varmistettaisiin, että kyseisten maiden tomaatintuottajille maksettavat tuet säilyvät ennallaan.
Arvoisa komission jäsen, puolalaiset marjanviljelijät eivät voi käsittää kahta asiaa. Ensimmäinen on se, miksi heidän pitää odottaa asianmukaisia ehdotuksia niin pitkään ja toinen se, miksei komissio voi vapauttaa edes muutamia kymmeniä miljoonia euroja marja-alan tukemiseen, vaikka vuosittainen budjettiylijäämä on 1,5 miljardia euroa. Mansikat, vadelmat ja herukat ovat puolalaisille maanviljelijöille aivan yhtä tärkeitä kuin appelsiinit, mandariinit ja viikunat ovat heidän eteläeurooppalaisille kollegoilleen. Arvoisa komission jäsen, toivomme vilpittömästi, että esitätte Euroopan unionin 27 jäsenvaltion maatalousministerien tulevassa neuvostossa kyseisen maanviljelijäryhmän asianmukaista tukemista. Uskon, että neuvottelut osoittautuvat hedelmällisiksi.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tuki, jonka parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta on antanut Salinas Garcían mietinnölle, on paitsi osoitus esittelijän ansiokkaasta työstä - josta haluan henkilökohtaisesti häntä kiittää - myös todiste lähes kaikkien poliittisten ryhmien jäsenten osoittamasta erittäin myönteisestä yhteispelihengestä.
Suhtaudun erityisen myönteisesti parlamentin suosituksiin kriisinhallinnasta ja tuottajaorganisaatioiden vahvistamisesta. Olen tyytyväinen, että ehdotukseni siirtymäajan perustamiseksi tomaatinviljelyn elinkelpoisuuden takaamiseksi tietyissä jäsenvaltioissa, erityisesti kotimaassani Portugalissa, on hyväksytty. Toivon, että komissio ottaa asian käsittelyyn.
Olen kuitenkin pettynyt siihen, ettemme voineet käsitellä perusteellisemmin muita yhtä tärkeitä kysymyksiä, joita ovat esimerkiksi toimintaohjelmille osoitettujen rahoitusvarojen nykyistä joustavampi hallinnointi ja positiivinen erityiskohtelu, joka olisi pitänyt myöntää niille jäsenvaltioille, joissa kyseiset ohjelmat on järjestetty erityisen puutteellisesti.
Arvoisa komission jäsen, keskustelun alussa käyttämänne puheenvuoro sai minut pelkäämään, ettei parlamentin poliittista tukea ehdotuksien osalta ole tulkittu oikein. Luotan kuitenkin siihen, että maalaisjärki ja yhteispelihenki vievät lopulta pidemmän korren neuvostossa ja komissiossa.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Arvoisa puhemies, hedelmä- ja vihannesala on erittäin tärkeä koko Euroopan unionin maatalouden ja erityisesti Puolan kaltaisten maiden maatalouden kannalta. Valitettavasti esitetyt ehdotukset eivät ole kannaltamme suotuisia.
Osana alan merkittävää uudistamista on ensinnäkin esitetty, että vanhojen jäsenvaltioiden nykyinen tuki säilytetään, mutta uusia jäsenvaltioita kohdellaan niin kuin ne eivät olisi jäseniä lainkaan vaan edelleen pelkkiä hakijamaita. Ei suinkaan voi olla eurooppalaisen solidaarisuusperiaatteen mukaista, että esimerkiksi Italian, Kreikan ja Espanjan kansallisia 167-316 miljoonan euron määrärahoja tuetaan samalla, kun Puolan määrärahoja kasvatetaan vain vaivaisella 6,7 miljoonalla eurolla maan hedelmä- ja vihannesalan mittavasta koosta huolimatta.
Uusilla jäsenvaltioilla ei lisäksi ole tuottajaryhmittymiin liittyvää perinnettä. Tämä tarkoittaa sitä, että vuosittain jaettava lähes 700 miljoonan euron summa menee väistämättä suurimmaksi osaksi vanhojen jäsenvaltioiden tuottajaryhmittymille ja liitoille.
Lopuksi mainittakoon, ettei uudistus käsittele Euroopan unionin markkinoiden yhä mittavampaa avautumista hedelmien ja vihannesten tuonnille kolmansista maista. Euroopan unionin vuosittainen kaupan alijäämä on tällä alalla yli 8 miljardia euroa. Tuontihedelmät ja -vihannekset myydään usein polkuhintaan, mikä vahingoittaa hedelmä- ja vihannestuotantoa Euroopan unionissa.
James Nicholson
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijää mietinnöstä.
Eräät merkittävät seikat kaipaavat mielestäni yhä selvennystä. Meidän on voitava varmistaa, etteivät vaikutukset jäsenvaltioiden eri alueisiin ole liian voimakkaat. Ehdotettu mekanismi on monimutkainen kotiseutuni kaltaisille alueille, joilla on sovellettu tilatukijärjestelmän pinta-alatuen hybridimallia, ja erityisesti tämä kysymys on ratkaistava. Kysymys on hankala ja monimutkainen ja vaatii käsittelyä.
Kaupan pitämiseen kohdistuu useita erilaisia ulkoisia paineita; yksi merkittävimpiä on suurten supermarketketjujen ostovoima, jonka myötä toimittajat tai tuottajat asetetaan toisiaan vastaan hintojen alasajamiseksi. Alalla toimii myös halpatuotannon maahantuojia, jotka kääntävät asetelman päälaelleen nostamalla halpojen, alkuperältään tuntemattomien tuotteiden hintaa. Emme ole pystyneet lopettamaan tätä toimintaa.
Puhun nyt tarkoituksella nurkkakuntaisesti. Toimin viime viikolla Pohjois-Irlannin paikallisministerin luona vierailleen valtuuskunnan johdossa ja otin esille alueen herkkusieniviljelijöiden ahdingon. Neljä vuotta sitten Pohjois-Irlannissa toimi yli 226 herkkusieniviljelijää, joista on nyt jäljellä enää 40. Kyseisten viljelijöiden määrä on laskenut 80 prosenttia. En voi olla kysymättä, välittääkö kukaan tästä. Vastauksena on vääjäämättä "ei". Maanviljelijäperheet ovat tuhoutuneet, ja heidän tuloistaan on tehty loppu. Halpojen herkkusienten maahantuojat nostavat tuontituotteiden hintaa ja myyvät ne paikallisille supermarketeille, jotka puolestaan teeskentelevät myyvänsä paikallisia tuotteita, ja he ovat syrjäyttäneet viljelijät täysin.
Jos pysyttäydymme taka-alalla ja annamme tilanteen jatkua mainitulla alueella ja muilla alueilla, tuhoamme tuntemamme maaseutuyhteiskunnan rakenteen kokonaan. Nämä kulutustuotteet pitävät perheet ja yhteisöt koossa. Vastuu tuhoamisesta on meillä, ja meidän on puolustettava maaseutuyhteiskuntaa.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää. Kollegani Nicholson ei varsinaisesti vienyt sanoja suustani, mutta haluan toistaa osan hänen sanoistaan, sillä kuten arvoisa komission jäsen tietää, muistutan toisinaan rikkonaista levyä. Kannatan ajatusta tuottajaryhmittymistä, mutten ole lainkaan vakuuttunut siitä, että voisimme koskaan pärjätä ketjukaupalle. Olen todennut aiemmin, ja totean jälleen, että komissio on haluton nostamaan kissan pöydälle eli kohtaamaan Euroopan erittäin voimakkaan ketjukauppa-alan, joka on erityisen vahvoilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannin tasavallassa.
Kun aihetta koskeva keskustelu oli käynnistetty, Irlannin televisiossa esiintyi maanviljelijöitä, jotka julistivat lopettavansa hedelmien ja vihannesten viljelyn, sillä heidän on mahdotonta saada voittoa joutuessaan tyytymään pyytämäänsä hintaa alhaisempaan hintaan. On kuitenkin jäätävä odottamaan, mitä uudistuksesta seuraa. Toivon, että vuodelle 2010 ehdotetussa raportissa tarkastellaan vaikutuksia valtatasapainon kannalta, sillä nykyään vaaka kallistuu väärään suuntaan.
Ajatus kulutuksen lisäämisestä ja terveyden edistämisestä on erittäin myönteinen. Olen kuitenkin sitä mieltä, että hedelmien ja vihannesten kulutus vähenee aina, kun kerromme eurooppalaisille niiden terveellisyydestä. Meidän onkin keksittävä toinen lähestymistapa. Pidän ajatuksesta käynnistää hedelmäohjelma kouluissa, ja pyydänkin, että vaikutustenarvioinnissa huomioidaan useat pilottihankkeet. Irlannissa on käynnissä erityisohjelma, josta lienette saaneet yksityiskohtaista tietoa. Toivotan teille onnea ja toivon, että vaikutus Euroopan hedelmä- ja vihannestuottajiin on myönteinen.
Mariann Fischer Boel
Arvoisa puhemies, puhun keskustelun päätteeksi lyhyesti, sillä on jo myöhä.
Haluan vielä kerran tähdentää erittäin rakentavaa yhteistyötä, jolla hedelmä- ja vihannesalan uudistusta on käsitelty. Mielestäni mielipiteenne tukee komission ehdotusten yleislinjaa ja käsiteltävänä olevia parannuksia.
Haluan esittää muutaman huomion, sillä olen varma, etteivät eräät parlamentin jäsenet kuunnelleet ensimmäistä puheenvuoroani marja-alasta. Ilmaisin selvästi, että tiedostan Euroopan unionin marja-alan vaikeudet. Olen valmis huomioimaan alan herkän luonteen ja yritän hankkia määrärahoista varat alaa koskevan siirtymäajan tukemiseksi. Älkää kuitenkaan odottako mainittuja summia. Taisitte puhua 800 miljoonasta eurosta. Se ei ole määrärahojen puitteissa mahdollista. Olen kuitenkin tehnyt selväksi, että teen parhaani ratkaistakseni asian.
Pidän huhtikuussa toteutettuja polkumyyntitoimia askeleena oikeaan suuntaan. Pakkasten aiheuttamia ongelmia on käsiteltävä erikseen. Ilmastokatastrofeihin liittyviä erityistilanteita on mahdollista käsitellä valtion tuen sääntöjen puitteissa, joten pyrimme käsittelemään asian erikseen.
Rahoituksesta esitettiin kysymys. Mielestäni pyrkimys perustaa tuottajaorganisaatioista erillinen rahasto ei varsinaisesti ole yksinkertaistamista. Kuten tiedätte, yksinkertaistaminen on eräs komission tärkeimmistä painopistealueista. Kyse on erityisen monitahoisesta välineestä, ja meidän on otettava huomioon toiminta vuosittaisten määrärahojen puitteissa. Saattaisimme menettää merkittäviä rahasummia rahaston rakenteen vuoksi, sillä rahasto on monivuotinen. Olen kuitenkin varma, että saamme aikaan tarkoituksenmukaisen ratkaisun ja tehokkaasti toimivan kriisinhallintavälineen.
Toivon, että voimme päästä poliittiseen sopimukseen neuvoston kokouksessa ensi maanantaina. Olen melko varma, että pääsemme poliittiseen sopimukseen, joka hyödyttää Euroopan unionin hedelmä- ja vihannesalaa kokonaisuudessaan, jolloin alan kestävä tulevaisuus on turvattu. Tämä lienee kaikkien toiveena.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Witold Tomczak 
kirjallinen. - (PL) Uusien jäsenvaltioiden hyväksymisestä Euroopan unioniin on kulunut jo kolme vuotta, mutta silti niitä syrjitään hedelmä- ja vihannesmarkkinoiden talousarviomäärärahoja jaettaessa. Tämä käy selvästi ilmi hedelmien ja vihannesten viljelyyn tarkoitetun maan hehtaarikohtaisen tuen määrästä. Vuonna 2005 vanhojen jäsenvaltioiden (EU-15-maiden) saama tuki oli 561 euroa hehtaaria kohti, kun uudet jäsenvaltiot (EU-10-maat) saivat vain 20 euroa hehtaaria kohti. Köyhemmät maat saavat tämän mukaisesti 28 kertaa pienempää tukea kuin rikkaat maat.
Tällainen syrjintä on perusteetonta. Uudet jäsenvaltiot ovat tuoneet unionin markkinoille useita tärkeitä tuotteita ja erikoistuotteita. Samalla niillä on kuitenkin ollut ja on edelleenkin vaikeuksia, jotka liittyvät kyseisten tuotteiden kannattavuuteen. Ongelmat johtuvat muun muassa kolmansien maiden halpatuonnista ja tuotannon pirstaloitumisesta. Uusilla valtioilla olikin hyvä syy olettaa, että niiden ongelmat tunnustetaan ja että ne voivat hyötyä samasta laajasta tukivalikoimasta kuin vanhat jäsenvaltiot.
Euroopan komissio on suorittanut tehtäviä, järjestänyt useita kuulemisia ja tehnyt tutkimuksia. Komission ehdotus markkinoiden uudistamiseksi syrjii tästä huolimatta edelleen uusia jäsenvaltioita. Komissio on myös sivuuttanut parlamentin. Parlamentti vaati 11. toukokuuta 2005 hyväksymässään päätöslauselmassa unionilta mahdollisimman pikaista tukea jalostukseen tarkoitetuille marjoille, kirsikoille ja omenoille.
Uusien jäsenvaltioiden syrjintä hedelmä- ja vihannesmarkkinoilla ei ole haitallista ainoastaan uusien jäsenvaltioiden viljelijöiden vaan myös koko unionin ja sen kuluttajien kannalta.
