Kyselytunti (kysymykset neuvostolle) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0462/2008). Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä.

Aihe: Maanteiden liikennepolitiikka ja sen merkitys
Parlamentti on ilmaissut ensimmäisen käsittelyn kantansa maaliikennepaketista, joka koostuu ehdotuksista muutokseksi kolmesta asetuksesta. Nämä asetukset on annettu maanteiden liikenteenharjoittajan ammatin harjoittamiseksi täytettävistä edellytyksistä, maanteiden kansainvälisen tavaraliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä ja linja-autoliikenteen markkinoille pääsyä koskevista yhteisistä säännöistä (uudelleenlaadittu -. Nämä asetukset vaikuttavat yli 800 000 liikenteen alan toimijan toimintaan ja noin 4,5 miljoonaan työpaikkaan. On tärkeää, että on oltava selvä lainsäädäntökehys, joka mahdollistaa liiketoiminta- ja kehitysstrategioiden edistämisen.
Uusi versio asetuksesta maanteiden liikenteenharjoittajan ammatin harjoittamiseksi täytettävistä edellytyksistä tulee voimaan 1. kesäkuuta 2009, ja asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on pitänyt yhdistää kansalliset sähköiset rekisterinsä toisiinsa 1. tammikuuta 2012 mennessä. Voiko neuvosto siis kertoa, kuinka tärkeänä se pitää maaliikennepakettia seuraavan viiden kuukauden aikana? Mitä aikataulua on ehdotettu, jotta uudet muutetut asetukset hyväksyttäisiin 1. kesäkuuta 2009 mennessä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, ensimmäiseksi haluaisin ilmaista myötätuntoni suomalaisessa koulussa Kauhajoella kymmenen ihmistä vaatineen ampumistapauksen vuoksi. Esitän vilpittömän osanottoni uhrien perheille sekä täällä läsnä oleville tai työn vuoksi estyneille suomalaisille Euroopan parlamentin jäsenille.
Vastauksena parlamentin jäsen Ţicăun kysymykseen halusin vain sanoa, että 13. kesäkuuta 2008 pitämässään kokouksessa neuvosto saavutti poliittisen yhteisymmärryksen kolmesta maaliikennepakettiin kuuluvasta ehdotuksesta. Näillä uusilla teksteillä on tarkoitus yhdenmukaistaa kansallisia säännöksiä, jotka voivat olla keskenään erilaisia ja aiheuttavat siten oikeudellista epävarmuutta maanteiden liikenteenharjoittajille.
Pääasialliset tehdyt muutokset ovat pääpiirteittäin seuraavat: täsmennetään "kabotaasiliikenteen" määritelmää, luodaan standardi malli yhteisön luvalle, oikeaksi todistetulle jäljennöksille sekä kuljettajan sertifikaateille, vahvistetaan säännöksiä, joiden mukaan jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimenpiteisiin, jos liikenteenharjoittaja syyllistyy rikkomukseen toisessa jäsenvaltiossa, sekä parannetaan kansallisten rikosrekisterien yhteenliitettävyyttä, jotta maanteiden liikenteenharjoittajia voidaan valvoa paremmin kaikkialla Euroopassa.
Euroopan parlamentti hyväksyi pakettia koskevat mietinnöt ensimmäisessä käsittelyssä 20. toukokuuta. Työssä olisi nyt keskityttävä varmistamaan, että neuvoston ja parlamentin välillä saavutetaan kompromissi. Käännösten vaatiman ajan takia yhteisten kantojen tekstejä voitiin alkaa valmistella vasta elokuun lopulla, mutta neuvosto toivoo voivansa hyväksyä yhteiset kannat kolmesta ehdotuksesta tulevien viikkojen aikana ja esittelee ne Euroopan parlamentin mahdollisimman nopeasti.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Halusin vain sanoa, että emme ole vieläkään saaneet neuvoston yhteistä kantaa, ja halusin korostaa sitä, että maanteiden liikenteenharjoittajan ammatin harjoittamiseksi täytettäviä edellytyksiä koskevan asetuksen voimaantulopäivä on 1. kesäkuuta 2009. Tämä vaikuttaa 4,5 miljoonaan työntekijään ja 800 000 yritykseen. Tämä on siten hyvin tärkeä asia, ja toivomme, että neuvoston poliittinen yhteisymmärrys jättää meille riittävästi aikaa toista käsittelyä varten.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Hyvä parlamentin jäsen Ticãu, olen hyvin tietoinen kiireellisyydestä, johon viittasitte. Vakuutan teille, että neuvosto tekee kaikkensa sen varmistamiseksi, että yhteinen kanta saadaan määritettyä ja toimitettua parlamentille mahdollisimman nopeasti ottaen huomioon mainitsemanne kiireellisyyden, mikä on melko perusteltua.
Puhemies
(PT)
Aihe: Eurooppalainen maahanmuuttosopimus
Voisiko neuvosto selittää, kuinka vastahyväksytty maahanmuuttosopimus vaikuttaa Euroopan unionin maahanmuuttopolitiikan kehitykseen?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa parlamentin jäsen Ortega, Euroopan maahanmuutto- ja turvapaikkasopimuksella pyritään määrittämään korkeimmalla poliittisella tasolla yhteiset periaatteet, joiden pitäisi ohjata maahanmuuttopolitiikkaa kansallisella ja yhteisön tasolla, sekä strategiset suuntaviivat näiden periaatteiden konkretisoimiseksi.
Neuvosto ja komissio suhtautuivat ehdotettuun tekstiin myönteisesti. Eurooppa-neuvoston on tarkoitus hyväksyä lopullinen versio lokakuussa. Kuten tiedätte, sopimuksen tavoitteena on luoda perusta aiempaa vahvemmalle yhteiselle politiikalle, joka perustuu kahteen Eurooppa-hankkeen ytimeen kuuluvaan periaatteeseen: ensimmäinen on vastuullisuus ja toinen yhteisvastuu.
Se kattaa maahanmuuttoa koskevan yleisen lähestymistavan kolme ulottuvuutta. Ensimmäinen on laillisen maahanmuuton järjestämisen parantaminen. Se edellyttää erityisesti sitä, että otetaan paremmin huomioon jäsenvaltioiden tarpeet ja vastaanottokyky ja tuetaan samalla kotoutumista. Toinen on laittoman maahanmuuton torjunnan tehostaminen erityisesti varmistamalla, että laittomat maahanmuuttajat palautetaan ihmisarvoa kunnioittavalla tavalla. Haluamme myös suojella EU:ta paremmin tehostamalla ulkorajoilla tehtäviä tarkistuksia, etenkin Schengenin alueen laajentuessa. Viimeinen on läheisen kumppanuuden vahvistaminen maahanmuuttajien alkuperä-, kauttakulku- ja kohdemaiden kanssa kumppaniemme kehityksen edistämiseksi; kyse on yhteisestä kehityksestä.
Lisäksi toivomme, kuten komission varapuheenjohtaja tänään totesi, että voimme sopimuksen avulla hahmotella yhteisen turvapaikkapolitiikan ja turvapaikka-Euroopan. Tiedämme, että kansalliset perinteet ovat erilaisia, mutta silti haluamme edetä tällä alalla.
Kuten tiedätte, puheenjohtajavaltio Ranska on kuullut Euroopan parlamenttia epävirallisesti sopimusta valmisteltaessa. Parlamentissa on käyty useita keskusteluja. Parlamentin poliittinen tuki tälle aloitteelle on ratkaisevan tärkeää. Olemme aivan varmoja siitä, että sopimus tuottaa unionin kansalaisille sellaisia konkreettisia tuloksia, joita heillä on oikeus odottaa, sekä osoittaa, että unioni toteuttaa konkreettisia toimenpiteitä kansalaisten mahdollisesti kokemien ongelmien ratkaisemiseksi.
Manuel Medina Ortega
(ES) Olen tyytyväinen tapaan, jolla neuvoston puheenjohtaja vastasi kysymykseeni, ja pidän maahanmuuttosopimusta merkittävänä askeleena.
Kysymykseni niin kutsutussa toisessa osassa viittaan ennen kaikkea siihen, miten tämä sopimus voisi vaikuttaa Euroopan unionin maahanmuuttopolitiikan kehittymiseen. Toisin sanoen: voimmeko odottaa edistystä? Kuten neuvoston puheenjohtaja tietää, tällä hetkellä Euroopan unionissa on yhtäältä havaittavissa huolestuneisuutta ja toisaalta maahanmuuttoa sekä asianmukaista sääntelyä koskeva tarve, mikä tarkoittaa, että tieto on usein erittäin puutteellista.
Onko odotettavissa, että saamme jatkossa lainsäädäntöä sekä erityissäännöksiä tämän ongelman ratkaisemiseksi?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Kyllä. Uskon, kuten parlamentin jäsen Ortega aivan oikein totesi, että Euroopassa tarvitaan maahanmuuttoa. Emme kiellä tätä. Näin ollen, kuten jo sanoin, meidän pitää luoda edellytykset vastaanottamista ja kotouttamista varten sekä edellytykset maahanmuuttovirtojen mukauttamiseksi unionin taloudellisen ja yhteiskunnallisen tilanteen mukaan. Meidän pitää tarkastella maahanmuuttoa tästä näkökulmasta.
Meillä on usein taipumusta supistaa tarpeet koskemaan vain koulutettuja maahanmuuttajia. Tämä ei kuitenkaan ole tarkoituksenmukaista, koska unionissa tarvitaan myös kouluttamattomia maahanmuuttajia. Neuvoston keskustelut käsittelevätkin juuri tätä; miten maahanmuuttotarpeita voidaan paremmin hallita ja miten voidaan löytää työllisyyden, ammattipätevyyden sekä koulujen ja yliopistojen vastaanottokyvyn näkökulmasta ne parhaat ratkaisut.
Tässä vaiheessa olemme nyt, ja saamme kattavamman kuvan asiasta 15. lokakuuta pidettävän Eurooppa-neuvoston jälkeen, kun suuntaviivat on laadittu. Näiden lähtökohtien perusteella parlamentin jäsen Ortegan mainitsemat lainsäädäntötoimet, joita todellakin tarvitaan, toteutetaan käytännössä.
Puhemies
(PT)
Aihe: Korruption vastaiset keinot
Mitä korruption vastaisia keinoja neuvostolla on käytettävissään sen varmistamiseksi, että EU:n apu toimitetaan kehitysmaissa suoraan ja tehokkaasti sitä eniten tarvitseville?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa parlamentin jäsen Ryan, esittämänne kysymys on tärkeä, sillä se koskee kehitysavun tehokkuutta. On tärkeää säilyttää kehitysapu merkittävällä tasolla, ja palaan tähän myöhemmin. Olette joka tapauksessa oikeassa, kun huomautatte kysymyksessänne, että tuon avun on oltava tehokasta. Jotta apu voisi olla tehokasta ja jotta olisi mahdollista torjua petoksia ja kehitysapuvarojen väärinkäytöksiä, on parannettava erityisesti toimien koordinointia ja täydentävyyttä avunantajien välillä. Tämän takia kehitämme yhteistä monivuotista ohjelmasuunnittelua, joka perustuu köyhyyden torjuntastrategioihin. Näin saamme paremman käsityksen siitä, mihin varat kohdistetaan ja minkä tavoitteiden mukaisesti. Näin voimme myös valvoa varojen käyttöä paremmin.
Siksi olemme luoneet yhteisiä täytäntöönpanomekanismeja sekä yhteisiä analyyseja. Esimerkkinä voidaan mainita jotkut laaja-alaiset yhteiset toimet, joiden rahoittamiseen osallistuvat sekä avunantajat että edunsaajat ja joilla varmistetaan, että yhteisrahoituksen mekanismit ovat käytössä.
Näitä kysymyksiä pohdittiin myös avun tuloksellisuutta käsittelevässä korkean tason foorumissa, joka pidettiin viime viikolla Accrassa. Keskustelimme asiasta myös parlamentin edellisessä täysistunnossa tämän kuun alussa. Accrassa syyskuun alussa pidetyssä foorumissa hyväksyttiin toimintasuunnitelma. Se täyttää suurelta osin Euroopan unionin odotukset.
Avunantajat sitoutuivat pääasiassa seuraaviin asioihin: suunnitellaan maiden aikoma apu paremmin kolme-viisi vuotta aiemmin; hyödynnetään kumppanimaiden hallintoa ja organisaatiota; siirrytään kolmansien maiden asettamista poliittisista ehdoista ehtoihin, jotka perustuvat kehittyvien maiden itsensä asettamiin tavoitteisiin.
Avun toimittamisen valvonnan osalta neuvosto, kuten Euroopan parlamenttikin, voivat arvioida EU:n ulkoisen avun käyttöä vuosittain. Arviointi esitetään yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja ulkoisen avun täytäntöönpanoa koskevassa vuosikertomuksessa, jonka komissio yleensä julkaisee kesäkuun lopulla. Näin se on kesäkuussa ilmeisesti myös tehnyt, jos saamani tiedot ovat oikeita. Lisäisin vielä, että kehitysyhteistyövälineen avulla voidaan suojella yhteisön taloudellisia etuja erityisesti petosten ja väärinkäytösten osalta, kuten parlamentin jäsen Ryan toivoo.
Näin ollen käytössä on arviointimekanismeja, valvontamekanismeja sekä mekanismeja, joilla pyritään varmistamaan parempi koordinointi avunantajien ja edunsaajien välillä. Todellinen tavoite on lopulta kuitenkin sen varmistaminen, että edunsaajamaat omaksuvat tämän politiikan, että jatketaan hyvän hallintotavan painottamista ja että vastuuntunto lisääntyy antamamme tuen käyttämisen osalta erityisesti edunsaajien keskuudessa.
Tämän halusin sanoa.
Eoin Ryan
(EN) Arvoisa puhemies, aivan sattumalta Transparency International, tuo korruption vastainen vahtikoira, julkaisi vuotuisen korruptioindeksinsä tänään. Sen mukaan korruption laajuus lisää vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisen kustannuksia noin 50 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla, mikä on aivan ällistyttävä rahasumma. Se on noin puolet avun vuotuisista kokonaiskustannuksista.
Vaikka luku on liioiteltu - vaikka se on puolet siitä, mitä he sanovat - se on silti ällistyttävä rahasumma. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, eikö teidän mielestänne olisi tehtävä enemmän tämän ratkaisemiseksi? Mitä sitten ikinä tarvitsemmekaan, yksi asia, jota emme tarvitse, on se, että unionin kansalaiset kokevat, että raha, jota he antavat avustusohjelmiin, joutuu jotenkin hukkaan tai käytetään väärin. Mielestäni on erittäin tärkeää, että näin hämmästyttävän suuriin lukuihin suhtaudutaan johdonmukaisemmin.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Haluaisin toistaa sen, mitä sanoin aiemmin. Parlamentin jäsen Ryan on oikeassa. On totta, että yksi ongelmista yleisen mielipiteen kannalta unionissa on yhtäältä se, että kehitysavun määrä on edelleen suuri. Kuten tiedätte, Euroopan unioni on suurin kehitysavun antaja. Toisaalta on ratkaisevan tärkeää, että hyvän hallintotavan ja tehokkaan valvonnan mekanismit ovat käytössä. Lisäksi kansalaisille on tiedotettava enemmän avusta ja avun käytöstä edunsaajamaissa. Lisäksi, rehellisesti sanottuna, hallintoon kohdistuvan valvonnan - jota voidaan pitää eräänlaisena ehtona, jos haluatte - täytyy olla kehitysyhteistyöpolitiikan keskiössä.
Olette aivan oikeassa, korruptio on vitsaus. En tiedä, pitävätkö Transparency Internationalin luvut paikkansa, kuten itsekin myönsitte, mutta joka tapauksessa esittämänne huomio osui oikeaan. Näin ollen kehitysapua ei voida lisätä, jollei valvontamekanismeja, petostentorjuntamekanismeja ja korruption vastaisia mekanismeja vahvisteta. Tämän pitäisi myös olla aina yksi sopimusten tavoitteista.
Näin neuvosto myös päätti 27. toukokuuta hyväksyessään kehitysyhteistyöpolitiikkansa tavoitteet. Valvontamekanismeja ja ehtoja on parannettava taloudellisten etujen suojaamiseksi, mutta ennen kaikkea, kuten totesitte hyvä parlamentin jäsen Ryan, korruption torjumiseksi.
Puhemies
(PT)
Aihe: Elintarvikkeiden hintojen nousu
Puheenjohtajavaltio Ranska on asettanut erääksi painopistealueekseen maa- ja kalatalousalojen kestävän kehittämisen. Mitä neuvosto voi tehdä ja tekee nykyisessä taloudellisessa tilanteessa, kun elintarvikkeiden hintojen nousu vaikuttaa Eurooppaan ja muuhun maailmaan, varmistaakseen, että elintarvikehuollon lyhyen aikavälin tarpeet täytetään vaarantamatta maa- ja kalatalouden kestävää kehitystä?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä parlamentin jäsen Ó Neachtain, neuvosto on täysin tietoinen siitä, että on etsittävä asianmukaisia ja tehokkaita ratkaisuja elintarvikkeiden hintojen nousuun liittyvän ongelman ratkaisemiseksi. Kyse on monimutkaisesta ongelmasta, jota komissio kiitettävästi analysoi 23. toukokuuta 2008 julkaisemassaan tiedonannossa. Sen perusteella Eurooppa-neuvosto teki päätöksensä 19-20. kesäkuuta.
EU on jo ryhtynyt toimenpiteisiin maatalouden alalla: olemme myyneet interventiovarastot, alentaneet vientitukia, poistaneet kesannointitarpeen vuonna 2008, nostaneet maidon tuotantokiintiötä sekä keskeyttäneet tuontitullien kantamisen viljatuotteilta. Näiden toimien ansiosta olemme voineet lisätä tuotantoa ja vakauttaa maatalousmarkkinoita. Tämä ei kuitenkaan riitä.
Yhteisen maatalouspolitiikan uudistamista on jatkettava. Markkinasuuntautuneisuutta on lisättävä, mutta samalla on tuettava kestävää maataloutta kaikkialla EU:ssa ja taattava riittävä tuotanto. Maatalousministerit keskustelevat tästä - itse asiassa he saattavat keskustella siitä jo tänään - epävirallisessa kokouksessa Annecyssa ja kertovat tuloksista 17.-18. marraskuuta pidettävässä "maatalousneuvoston" kokouksessa. Tähän liittyen puheenjohtajavaltio Ranska pyrkii määrätietoisesti vahvistamaan kriisinhallintavälineitä tässä jatkuvasti epävarmemmassa kansainvälisessä tilanteessa sekä säilyttämään kaikki markkinoiden sääntelyvälineet estääkseen hintojen epävakaisuuden, jonka aivan oikeutetusti toitte esiin.
Elintarvikkeiden hintakysymys ei liity pelkästään maatalouteen; myös muut mekanismit vaikuttavat. Ajattelen tässä esimerkiksi kalastuspolitiikkaa, jonka on sopeuduttava dieselöljyn hinnannoususta johtuviin seurauksiin. Neuvosto hyväksyi 15. heinäkuuta useita kiireellisiä toimenpiteitä, joilla voidaan tukea uudelleenjärjestelyjä niiden laivastojen osalta, joihin kriisi on vaikuttanut pahiten. Myös vähittäiskauppasektoria varten on asetus: komission on tarkoitus antaa kertomus Eurooppa-neuvostolle ensi joulukuussa. On myös biopolttoaineita koskevaa politiikkaa, jossa täytyy huomioida taloudelliset ja ympäristöön liittyvät rajoitukset ja varmistaa, että näille uusille polttoaineille asetetaan hintakatto.
Kuten näette, nämä erilaiset seikat, toistamatta jo aiemmin mainittuja - eli kehitysyhteistyöpolitiikkaa ja elintarvikkeiden tuontiin liittyvää hankintapolitiikkaa - kattavat useamman politiikanalan ja ovat tärkeässä asemassa neuvoston asialistalla.. Eurooppa-neuvosto käsittelee asiaa lokakuussa, ja luonnollisesti kerron teille mielelläni silloin saavutettavista tuloksista.
Seán Ó Neachtain
(FR) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitos vastauksestanne. Haluaisin kysyä neuvoston puheenjohtajalta, onko hän sitä mieltä, että nyt on aiempaakin tärkeämpää, että unionin maatalouspolitiikkaa, eli unionin elintarvikkeiden tuotantopolitiikkaa, jatketaan vuoden 2013 jälkeen ottaen huomioon kriisin, joka tällä hetkellä vallitsee elintarviketuotantoa koskevassa globaalissa politiikassa, jotta eurooppalaisilla elintarviketuottajilla olisi jonkinlainen varmuus.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Halusin sanoa, että kuten parlamentin jäsen Ó Neachtain tietää, haluamme varmistaa, että "terveystarkastuksen" yhteydessä pohditaan yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuutta. Tämä on tavoitteena - itse asiassa päätavoitteena - keskusteluissa, joita maatalousministerit käyvät tänään ja huomenna Annecyssa. Parlamentin jäsen Ó Neachtain tietää, että hän voi luottaa puheenjohtajavaltio Ranskan toimivan määrätietoisesti tässä asiassa.
Puhemies
(PT)
Aihe: Valkoinen kirja urheilusta
Voiko neuvosto kertoa, mitkä EU:n valkoisen kirjan urheilusta sisältämät elementit se aikoo panna täytäntöön ja mitä elementtejä se aikoo edistää Ranskan puheenjohtajakaudella?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Tämä asia kiinnostaa minua suuresti, mutta pyrin puhumaan lyhyesti. En rajoitu käsittelemään vain oikeudellisia näkökohtia, vaikka niitä tosin riittää.
EU:lla ei ole erityistä toimivaltaa urheilun alalla. Haluaisin huomauttaa parlamentin jäsen Aylwardille, että Lissabonin sopimus luo osaltaan oikeusperustan todelliselle urheilupolitiikalle. Olemme tietoisia tästä, ja muun muassa sen vuoksi odotamme sopimuksen täytäntöönpanoa. Haluamme varmistaa, että unioni on tietoinen urheilun eri ulottuvuuksista sekä vaikutuksista, joita sillä on kaiken ikäisiin ihmisiin, erityisesti nuoriin, mutta ennen kaikkea sen yhteiskunnallisista ja kasvatuksellisista puolista. Tämänhetkisenä EU:n puheenjohtajavaltiona kiinnitämme erityistä huomiota jäsenvaltioiden yhteistyöhön tällä alalla.
Ennen kuin Lissabonin sopimuksen oikeusperusta saadaan käyttöön, meidän täytyy mielestäni tunnustaa urheilun erityismerkitys yhteiskunnassamme. EU-asioista vastaavien ministereiden epävirallisessa kokouksessa, jonka olin kutsunut koolle Brestiin 12. heinäkuuta, käsittelimme kyseistä asiaa Euroopan unionin näkökulmasta. Käsittelimme sitä, millä ehdoilla tuo erityismerkitys voitaisiin tunnustaa sellaisen oikeudellisen kehyksen kautta, joka on yhteisön oikeuden kannalta selkeä, ja puhuimme myös tarpeesta kehittää urheiluhallintoa unionin tasolla.
Kävimme esimerkiksi Uefan puheenjohtajan Michel Platinin kanssa keskusteluja urheilun valkoisen kirjan pohjalta Pierre de Coubertinin toimintasuunnitelmasta, jonka komissio esitteli viime heinäkuussa. Keskusteluja jatketaan urheiluministereiden kokouksessa Biarritzissa 27.-28. marraskuuta.
Lisäksi siellä järjestetään Euroopan urheilufoorumi. Puheenjohtajavaltio aikoo pyytää ministereitä tarkastelemaan useita asiakohtia, jotka vaikuttavat minusta äärimmäisen tärkeiltä yhteiskuntamme yhteenkuuluvuuden sekä urheilun kasvatuksellisen arvon kannalta. Niitä ovat terveys ja urheilu, dopingin vastaiset toimet, se, että meidän täytyy pitää kiinni ruohonjuuritason urheilusta ja varmistaa, että seurat saavat palautetta valmentamistaan pelaajista, sekä "kahden uran koulutusta" koskevat ongelmat.
Kuten huomaatte, olemme erittäin sitoutuneita kohottamaan urheilun asemaa Euroopan unionissa antaaksemme sille sen ansaitseman paikan Euroopassa. Olemme asettaneet itsellemme kolme tavoitetta: urheilun erityismerkityksen tunnustaminen yhteiskunnassa, liikunnan ja urheilun aseman huomioiminen taloudellisessa kehityksessä sekä urheilun hyvän hallintotavan varmistaminen urheilun alalla, kaikissa urheilulajeissa, tässä yhä monimutkaisemmassa yhteiskunnassa.
Liam Aylward
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, olen tyytyväinen siihen, että viittasitte urheilun eri ulottuvuuksiin. Tällä hetkellä kuulemme koko ajan ammattiurheilusta, mutta olen erityisen huolissani urheilun vapaaehtoisuudesta sekä "Sport for all" -ajatuksesta. Haluaisin saada teiltä varmistuksen, että EU aikoo tukea vapaaehtoisryhmiä ja vapaaehtoisuutta ja aivan erityisesti "Sport for all" -hanketta. Se on ratkaisevan tärkeää näinä aikoina, joina tiedotusvälineet kiinnittävät kaiken huomionsa ammattiurheiluun.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, parlamentin jäsen Aylward on aivan oikeassa. Me haluamme varmistaa paremman tasapainon amatööri- ja ammattiurheilun välillä, haluaisimme joissakin tapauksissa valvontaa ammattiurheilun alalle ja haluaisimme myös todella tukea ja kannustaa niitä tuhansia vapaaehtoisjärjestöjä, jotka ovat mukana urheilutoiminnassa eri puolilla Eurooppaa.
Juuri siellä meidän on varmistettava, että Euroopan unioni tarjoaa kannustimia. On ratkaisevan tärkeää, että tiedämme tässä vaiheessa, mitkä järjestöt osallistuvat urheilun tukemiseen Euroopan unionissa. Tarvitsemme yksityiskohtaisen tutkimuksen vapaaehtoistyöstä EU:ssa, erityisesti vapaaehtoistyöstä urheilun alalla, ja jos parlamentin jäsen Aylward haluaa osallistua ehdottamamme tutkimuksen tekoon, hän on luonnollisesti lämpimästi tervetullut mukaan. Joka tapauksessa kyse on tärkeästä ulottuvuudesta, jonka haluamme ottaa huomioon.
Tässä yhteydessä haluaisin mainita, että aiomme myös tavata kaikki olympialaisiin osallistuneet eurooppalaiset urheilijat Pariisissa 5. lokakuuta. Olympialaisiin osallistuu edelleen lukuisia amatööriurheilijoita.
Puhemies
(PT)
Aihe: Alzheimerin tautia käsittelevän eurooppalaisen konferenssin tavoitteet
Pidän myönteisenä, että puheenjohtajavaltio Ranska on korostanut ohjelmassaan paremman hoidon edistämistä Alzheimerin tautia sairastaville potilaille ja heidän omaisilleen. On EU:n ydinajatuksen mukaista, että jäsenvaltiot vaihtavat keskenään kansallisia kokemuksia ja levittävät parhaita käytänteitä myös terveyttä koskevissa kysymyksissä. Lisääntynyt kaikkia terveyskysymyksiä koskevien tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtaminen jäsenvaltioiden välillä hyödyttää suunnattomasti terveydenhuoltoalan ammattilaisia ja - mikä on vieläkin tärkeämpää - kansalaisiamme.
Olen saanut tietooni, että lokakuussa järjestetään laaja eurooppalainen konferenssi Alzheimerin taudista. Voiko neuvosto kertoa, mitä tavoitteita konferenssille on asetettu ja mitä puheenjohtajavaltio Ranska haluaa saada aikaan?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Tämä on erittäin vakava aihe. Neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska kiinnittää aivan erityistä huomiota Alzheimerin tautiin ja muihin neurodegeneratiivisiin sairauksiin. Kyse on asiasta, joka koskettaa jokaista eurooppalaista perhettä jossain vaiheessa. Meidän täytyy tarttua asiaan päättäväisesti, ellemme halua, että unionin väestön ikääntyminen pääsee yllättämään meidät.
Kuten puheenjohtaja Barroso ja presidentti Sarkozy ilmoittivat 1. heinäkuuta, meidän on yhdessä laadittava eurooppalainen suunnitelma Alzheimerin taudin torjumiseksi. Se perustuu kolmeen pilariin: tutkimus, potilaiden hoito ja elämänlaatu sekä etiikka ja oikeudelliset näkökohdat erityisesti kyseisen sairauden hoitoon osallistuvien osalta.
Puheenjohtajavaltio Ranska järjestää asiaa käsittelevän ministerikonferenssin Pariisissa 30.-31. lokakuuta. Konferenssin nimi on "Eurooppa Alzheimerin tautia vastaan". Konferenssissa keskitytään tähän tautiin, mutta siellä käsitellään myös muita samankaltaisia sairauksia, kuten Pickin tauti, Binswangerin tauti ja Lewyn kappale -tauti.
Käsittelemme kaikkia näitä sairauksia, jotta voimme pohtia, miten potilaille annettava hoito voidaan liittää sosiaaliseen tukeen, miten voidaan räätälöidä ammatit ja osaaminen potilaiden tarpeiden mukaan, miten voimme lisätä tietoamme - mikä liittyy toisin sanoen täysin tutkimukseen ja lääkintäalan asiantuntijuuteen - ja miten voidaan varmistaa parempi koordinointi unionin eri maissa toteutettavien tutkimusohjelmien välillä ja mistä saa viimeisimmät tieteelliset tiedot tästä sairaudesta ja uusien lääkkeiden kehittämisestä.
On päivänselvää, että eurooppalainen ulottuvuus voi ja sen pitää antaa merkittävää voimaa erilaisille kampanjoille näiden sairauksien selvittämiseksi. Ministerikonferenssin tulokset auttavat luomaan perustan ensi joulukuussa pidettävän Eurooppa-neuvoston päätelmille. Olemme kuitenkin täysin tietoisia siitä, että työ on jatkuvaa.
Kyse on pitkäaikaisesta hankkeesta, ja on todella tärkeää, että tulevat puheenjohtajavaltiot, Tšekki ja Ruotsi etunenässä, jatkavat hyvää työtä. Tiedämme, miten ymmärtäväinen Euroopan parlamentti on. Tiedän, että voimme luottaa sekä teidän tukeenne että Euroopan komission sitoutuneisuuteen, jotta voimme taata tarvittavan jatkuvuuden.
Liam Aylward
(EN) Haluaisin onnitella puheenjohtajavaltio Ranskaa "Eurooppa Alzheimerin tautia vastaan" -konferenssin järjestämisestä sekä ennakoivan lähestymistavan omaksumisesta.
Totean kuitenkin, ettette maininnut dementiaa erikseen, ja kuten tiedätte, Alzheimer-järjestöt vaativat äänekkäästi sairautta koskevan tietoisuuden ja koulutuksen lisäämistä. Voitteko kertoa minulle, arvoisa ministeri, käsitelläänkö konferenssissa sairautta koskevan tietoisuuden lisäämistä siihen liittyvän leimautumisen vähentämiseksi?
Zita Pleštinská
(SK) Euroopan unionissa ja omassa maassani Slovakiassa Alzheimerin tauti ja sitä sairastavien ihmisten hoito ei saa vieläkään riittävästi huomiota osakseen. Asiantuntijoiden arvioiden mukaan Alzheimerin tautia saattaa seuraavien 40 vuoden kuluttua sairastaa jopa neljä kerta enemmän ihmisiä kuin nykyään, mutta varhainen ja oikea taudinmääritys voisi hidastaa sairauden etenemistä.
Eikö puheenjohtajavaltio aio järjestää erityistä tiedotuskampanjaa tai rohkaista uudelleen komissiota valmistelemaan ohjelmia, joiden kautta voidaan osarahoittaa kansalaisjärjestöjen toimintaa muistihäiriöistä ja Alzheimerin taudista kärsivien ihmisten auttamiseksi?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Parlamentin jäsen Aylward on oikeassa. Konferenssissa täytyy käsitellä kaikkia ennaltaehkäisyn ja koulutuksen osatekijöitä, kuten parlamentin jäsenet Pleštinská ja Aylward toivat esiin. Meidän on huomioitava täysimääräisesti dementian eri muodot, myös Lewyn kappale -tautiin liittyvät seikat, kuten mielestäni puheessani korostin.
Kyse on luonnollisesta prosessista, sillä Alzheimerin tauti on neurodegeneratiivinen sairaus. Toisin sanoen kyse on sairaudesta, jossa neuroneita vahingoittuu ja kuolee. Kyseiset neuronit ohjaavat monia toimintoja, joten niiden häviäminen alentaa toimintakykyä. Vaikka yhdistämme Alzheimerin taudin muistinmenetykseen, se vaikuttaa myös muihin aivojen osiin. Tähän voi selvästi liittyä myös dementian eri tyypit, joita meidän on pyrittävä ennalta ehkäisemään. Tässä mielessä voin vakuuttaa, hyvä parlamentin jäsen Aylward, että konferenssissa käsitellään näitä kysymyksiä kokonaisvaltaisesti.
Parlamentin jäsen Pleštinskán kysymykseen liittyen olen sitä mieltä, että tietynlaista väheksyntää esiintyy. Mainitsitte Alzheimerin taudin lisääntymisen omassa maassanne. Valitettavasti kyse ei ole yksittäisestä tapauksesta Euroopassa. Tässäkin meidän on keskityttävä varhaiseen taudinmääritykseen. Meidän pitää jakaa tietoa ja meidän on parannettava koordinointia alan asiantuntijoiden keskuudessa unionin tasolla. Varhainen taudinmääritys on kuitenkin erityisen tärkeää, jotta potilaat eivät syrjäytyisi ja joutuisi pikku hiljaa sairauden uhriksi muiden sitä edes huomaamatta.
Puhemies
(PT)
Aihe: Puheenjohtajavaltio Ranska ja maatalouspolitiikka
Neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoittaa työohjelmassaan, että se aikoo tarkastella uudestaan yhteisen maatalouspolitiikan arvioinnista tehtyjä lainsäädäntöehdotuksia pyrkien uusien säännösten hyväksymiseen vuoden 2008 loppuun mennessä. Tätä varten se tekee tiivistä yhteistyötä parlamentin kanssa ja puheenjohtajavaltio ehdottaa kumppaneilleen, että ne omaksuvat laajemman näkemyksen siihen, millaisia kysymyksiä ja tavoitteita Euroopan maataloudella ja maatalouspolitiikalla on jatkossa edessään.
Voiko puheenjohtajavaltio edellä mainitun huomioon ottaen kertoa parlamentille lähemmin maatalousministerien epävirallisesta kokouksesta, joka on määrä järjestää Annecyssa 21.-23. syyskuuta 2008?
Voiko puheenjohtajavaltio erityisesti kertoa parlamentille, miten yhteisen maatalouspolitiikan uudelleen arviointi ja eläinten terveyttä koskeva strategia ovat edenneet?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää parlamentin jäsen Doylea siitä, että saan mahdollisuuden kertoa parlamentille yhteisen maatalouspolitiikan viimeaikaisesta kehityksestä. Neuvosto työskentelee tiiviisti ja rakentavasti uudelleen arvioinnin parissa - kuten olen jo todennut - tavoitteenaan saavuttaa poliittinen yhteisymmärrys heti, kun Euroopan parlamentti on antanut oman kantansa, minkä on tarkoitus tapahtua marraskuussa 2008. Odotamme innolla tiivistä yhteistyötä parlamentin kanssa asiaa koskevan mietinnön perusteella, jonka maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta hyväksynee 7. lokakuuta. Neuvoston puolestaan on määrä keskustella tästä kuun lopulla, 27.-28. lokakuuta.
Kuten sanoin, neuvosto jatkaa komission lainsäädäntöehdotusten käsittelyä. Ehdotukset koskevat tuen mukauttamista, markkinamekanismeja, maitokiintiöiden hallintaa sekä ehdollisuutta. Maatalousministerit ovat keskustelleet näistä kysymyksistä eilen ja tänään Annecyssa. Ministerit ovat käsitelleet sekä YMP:n terveystarkastusta että YMP:n tulevaisuutta erottaen toisistaan niiden sisäiset ja ulkoiset näkökohdat. Sisäisten näkökohtien osalta on tärkeää, että suurempi osuus YMP:n määrärahoista osoitetaan muita heikommassa asemassa oleville ihmisille etenkin kokemamme hintojen nousun vuoksi. Ulkoisiin näkökohtiin on sisällytettävä eräänlaisen EU:n elintarvikealan kriisiohjelman käyttöönotto.
Parlamentin jäsen Doyle oli myös huolissaan eläinten hyvinvointia koskevasta strategiasta. Komissio julkaisi syyskuussa 2007 tiedonannon eläinten terveyttä koskevasta yhteisön politiikasta vuosina 2007-2013, minkä jälkeen neuvosto hyväksyi 17. joulukuuta 2007 päätelmänsä kyseisestä strategiasta ja kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman. Komissio hyväksyi toimintasuunnitelman 10. syyskuuta, ja juuri tuon asiakirjan pohjalta puheenjohtajavaltio jatkaa määrätietoisesti työtään. Haluamme erityisesti vahvistaa yhteisön menettelyjä eläintautien valvonnassa sekä yhteisön sisällä että tuotujen tuotteiden osalta sekä tarkistaa bioturvallisuutta ja korvauksia koskevaa lainsäädäntöä.
Jim Higgins
(GA) Arvoisa puhemies, kun puhumme maataloudesta, puhumme ruoasta. Olen ymmärtänyt, että komissio suositteli Euroopan unionille elintarvikkeiden merkintöjä koskevaa politiikkaa, jonka mukaan supermarkettien hyllyissä merkittäisiin selvästi eurooppalaista alkuperää olevat elintarvikkeet. Viittaan tässä yhteydessä erityisesti lihaan. On kuitenkin sanottu, ettei neuvosto hyväksy tätä politiikkaa. Haluaisin kysyä neuvoston puheenjohtajalta, miksi näin on?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Kuulkaa, yhdyn parlamentin jäsen Higginsin huoleen, joten aion katsoa, mitä neuvosto on valmis hyväksymään. On hyvin selvää, hyvä parlamentin jäsen Higgins, että neuvoston tämänhetkisenä puheenjohtajana olemme teidän tapaanne huolissamme elintarviketurvallisuuden takaamisesta kansalaisten vuoksi sekä elintarvikkeiden jäljitettävyyden varmistamisesta. Näin ollen on ratkaisevan tärkeää, että vastaamme vaatimuksiin elintarvikkeiden laadusta ja monipuolisuudesta. Kuluttajat ovat vieläkin kriittisempiä elintarviketurvallisuuden suhteen. Varmistamme sen, että lisäämme kuluttajatietoa kansanterveyden ja tasapainoisen ruokavalion sekä tuotteiden alkuperän ja laadun välisestä yhteydestä.
Haluan teidän tietävän, että tämä on yksi puheenjohtajavaltion huolista, ja lukuisissa huippukokouksissa pyrimme varmistamaan, että tämä tavoite saadaan näkymään myös konkreettisesti. Se on tärkeää meille kaikille, hyvä parlamentin jäsen Higgins.
Puhemies
(PT) Kysymyksiä numero 8 ja 9 ei otettu käsiteltäväksi.

Aihe: Irlanti hylkäsi Lissabonin sopimuksen
Onko sillä, että irlantilaiset äänestäjät hylkäsivät Lissabonin uudistussopimuksen, vaikutuksia EU:n laajenemiseen, ja jos vastaus on myönteinen, mitä nämä vaikutukset tarkkaan ottaen ovat?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, kuten tiedätte, Eurooppa-neuvosto on tunnustanut Lissabonin sopimusta koskevan kansanäänestyksen tuloksen Irlannissa. Se on myös vahvistanut, että ratifiointiprosessi jatkuu, ja muistuttanut yksiselitteisesti, että Lissabonin sopimuksen tarkoitus on auttaa laajentunutta unionia toimimaan tehokkaammin ja demokraattisemmin. Valtion- tai hallitusten päämiehet aikovat käsitellä tätä kysymystä lokakuun huippukokouksessa. Meidän kaikkien pitää pohtia nykyisen institutionaalisen tilanteen seurauksia kaikkien politiikanalojen, myös laajentumisen, sekä itse toimielinten kannalta. Nizzan sopimus laadittiin poliittisesta näkökulmasta 27 jäsenvaltion unionille.
Haluan kuitenkin tehdä selväksi, että puheenjohtajakaudellaan Ranska on toiminut puolueettomasti jatkaessaan Kroatian ja Turkin kanssa aloitettuja neuvotteluja sen perusteella, miten ehdokasvaltiot ovat edistyneet velvollisuuksiensa täyttämisessä.
Kroatian kanssa 21 neuvottelulukua 35:stä on vielä avoinna ja kolme lukua on toistaiseksi suljettu. Ranskan puheenjohtajakaudella on tarkoitus järjestää kaksi hallitustenvälistä konferenssia. Olemme jo avanneet tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevan neuvotteluluvun.
Turkin osalta ministeritroikka kokoontui viime viikolla pidetyn EU:n ulkoministereiden kokouksen yhteydessä. Tällä hetkellä kahdeksan neuvottelulukua 35:stä on avattu, yksi on suljettu tilapäisesti, ja jos ehdot täyttyvät, toivomme voivamme avata Turkin kanssa kaksi tai kolme uutta neuvottelulukua ennen vuoden loppua.
Jim Higgins
(EN) Arvoisa ministeri, eikö ole selvää, että 31. joulukuuta mennessä Irlantia lukuun ottamatta kaikki muut 26 jäsenvaltiota ovat hyväksyneet Lissabonin sopimuksen eikä neuvotteluja ole mahdollista aloittaa uudelleen? Tekstiin ei voi enää palata.
Irlannin ja Lissabonin lisäksi perustuslakikysymykseen voidaan liittää myös Ranska ja Alankomaat: meille aiheuttaa suuria ongelmia se, että tavallisten kansalaisten ja Eurooppa-hankkeen välillä on niin valtava kuilu.
Pitäisikö ministeri hyvänä ajatuksena ottaa käyttöön eräänlainen Eurooppa-päivä - ei vain Schuman-päivä, johon vain Bryssel ja Belgia osallistuvat - Eurooppa-päivä, joka olisi yleinen vapaapäivä, jona kaikki unionin kansalaiset kaikissa 27 jäsenvaltiossa juhlisivat yhdessä yhteistä eurooppalaista kansalaisuuttamme ja identiteettiämme?
Gay Mitchell
(EN) Käsittääkseni neuvosto on saanut Irlannin hallituksen teettämän mielipidekyselyn tulokset. Sanoisin, että juuri tällaisten harhautusten takia olemme joutuneet tilanteeseen, jossa nyt olemme. Kyselyä ei tehty niiden 47 prosentin keskuudessa, jotka äänestivät kyllä. Kansanäänestyksen kielteinen tulos Irlannissa johtui johtajuuden puutteesta ja toisaalta siitä, että - Rooman sopimusta koskevaa ensimmäistä äänestystä lukuun ottamatta - kysyimme ihmisiltä kuudessa kansanäänestyksessä: Euroopan yhtenäisasiakirjasta, Amsterdamin ja Maastrichtin sopimuksista, kaksi kertaa Nizzan sopimuksesta ja sitten Lissabonista. Sitten ojennamme kansalle koko sopimuksen ja kysymme: "Mitä mieltä olette tästä?" Eikö tässä ollut selvät ainekset katastrofiin, kun johtajuutta ei ollut? Kysymys kuuluu: löytyykö johtajuutta nyt?
Haluaisin kysyä neuvoston puheenjohtajalta, voisiko hän kertoa, mitkä ovat seuraamukset, jos Irlanti ei ratifioi sopimusta nyt tai äänestää jatkossakin ei? Voitteko kertoa, mihin Eurooppa on menossa.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Parlamentin jäsenet Higgins ja Mitchell nostivat esiin tärkeitä kysymyksiä. Annan parlamentin jäsen Mitchellin vastata kommenteistaan. Itse en voi hänen huomautuksiinsa vastata, ja hän ymmärtää kyllä miksi, ottaen huomioon vastuuni tämän parlamentin edessä.
Syitä on useita. Mielestäni raportti, joka laadittiin Irlannin äänestettyä kansanäänestyksessä ei, tuo esiin useita ongelmia: se tuo esiin johtajuutta koskevia kysymyksiä sekä temaattisia kysymyksiä, ja siinä korostetaan sitä, etteivät ihmiset kunnolla ymmärrä, mikä Lissabonin sopimus oikeastaan on. Puheenjohtajavaltio Ranska tekee kaikkensa, jotta tämä vakava institutionaalinen ongelma saadaan ratkaistua. Tarvitsemme Lissabonin sopimusta, ja aiomme yhdessä irlantilaisten ystäviemme kanssa tarkastella kaikkia mahdollisia vaihtoehtoja tästä hetkestä Ranskan puheenjohtajakauden loppuun saakka.
Vastauksena parlamentin jäsen Higginsille: mielestäni hän on oikeassa. On itsestään selvää, että kansanäänestykset ovat osoittaneet Eurooppa-hankkeen ja yleisen mielipiteen olevan kaukana toisistaan. Siksi meidän on mietittävä, mitkä ovat pääasialliset ongelmat, ja tarkasteltava tiedotusongelmia. Tänä aamuna yritimme komission ja Euroopan parlamentin edustajien - varapuhemies Vidal-Quadrasin ja valiokunnan puheenjohtaja Leinenin - kanssa laatia toimielintenvälistä rakennetta, poliittista julkilausumaa, jonka tavoitteena olisi parantaa viestintää kolmen toimielimen välillä. Neuvoston kannalta - ja puhun nyt objektiivisesti - tämä on vaatinut ponnisteluja eikä se ole ollut kovin helppoa.
Ehdotustanne voin kommentoida vain omasta puolestani, mutta minun on sanottava, että mielestäni ajatus kaikkialla unionissa vietettävästä Eurooppa-päivästä vaikuttaa seikalta, joka symboloisi yhteisempää kansalaisuutta, Eurooppaa, jota ymmärretään paremmin. Kyse on kuitenkin ajatuksesta, jota sinun, minun ja EU:n innokkaimpien tukijoiden on vietävä eteenpäin. Minä olen siis sitä mieltä, että se on hyvä ajatus.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Kiitos siitä, että selvensitte näitä kysymyksiä. Haluaisin teidän selventävän myös yhtä yksittäisempää kohtaa. Olemme puhuneet pitkään Irlannista, mutta kuten tiedätte, on neljä muutakin maata, jotka eivät ole vielä ratifioineet sopimusta: Puola, Tšekin tasavalta, Ruotsi - emme edes tiedä, missä vaiheessa ratifiointiprosessi on Ruotsissa - sekä Saksa. Viimeksi mainitun osalta haluaisin muistuttaa, että kaikki riippuu Karlsruhen perustuslakituomioistuimen päätöksestä. Tuomioistuimen presidentti on sanonut, että hän ei aio kiirehtiä ja päättää asiasta vasta ensi vuoden alussa.
Tästä johtuen olisin kiitollinen, jos voisitte selvittää meille seuraavaa vaihetta. Luulin, että tämän viime vuoden joulukuussa allekirjoitetun sopimuksen oli määrä tulla voimaan muutaman kuukauden kuluttua. Missä tarkalleen ottaen mennään?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Olen aina hyväksynyt parlamentin jäsenen Coûteaux'n tiukat arviot. Meillä on mielipide-eroja, mikä ei ole yllättävää, mutta tunnustan, että hänen arvionsa ovat perusteellisia.
Halusin tehdä hyvin selväksi sen, että Saksaan on suhtauduttava erikoistapauksena. Nähtäväksi jää, mitä tapahtuu, mutten ole erityisen huolissani, kaikella kunnioituksella Karlsruhen perustuslakituomioistuinta kohtaan. Minulla ei ole enempää tietoa asiasta. Puolan osalta olemme yhteydessä Puolan viranomaisiin. Puolassakin vallitsee kohabitaatio, mutta uskon, että Puolan hallitus on sitoutunut ratifioimaan Lissabonin sopimuksen. Ruotsissa ei ole havaittavissa mitään, minkä perusteella voitaisiin epäillä, että prosessi jumiutuu. Uskoakseni sopimus ratifioidaan marraskuussa. Tšekin tasavallassa meidän on odotettava tuomioistuimen päätöstä, kuten tiedätte. Maassa on parhaillaan senaatin vaalit, ja suurimmalla puolueella on tärkeä kokous joulukuun alussa. Tämä vaikuttaa minun mielestäni todennäköisimmältä skenaariolta.
En yhdy parlamentin jäsen Coûteaux'n päätelmiin, enkä allekirjoita hänen pessimismiään. On aivan selvää, että tämä vaatii aikaa ja meidän täytyy myös antaa tälle aikaa. Poliittisen tahdon on kuitenkin annettava puhua, ja puheenjohtajavaltio Ranska on päättänyt omalta osaltaan näyttää halukkuutensa tässä asiassa.
Puhemies
(PT)
Aihe: Iran ja ydinkapasiteetin kehittäminen
Voiko neuvosto kommentoida asemaansa Irania ja sen esittämää mahdollista ydinuhkaa kohtaan, koska Iran päätti hylätä vuoden 1997 Kansainvälisen atomienergiajärjestön lisäpöytäkirjan turvatoimet sekä tarkkailutoimet, ja näin ollen rajoitti tarkastajien pääsyoikeuksia ja lakkautti yllätystarkastukset?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, vastaan parlamentin jäsen Mitchellin kysymykseen tästä vakavasta asiasta: EU on edelleen suuresti huolissaan Iranin ydinohjelmasta sekä maan haluttomuudesta vastata täydellisesti kysymyksiin, joita on esitetty kyseisen ohjelman mahdollisesta sotilaallisesta ulottuvuudesta. Eurooppa-neuvosto antoi joulukuussa 2007 julkilausuman, jonka mukaan ei olisi hyväksyttävää, että Iranilla on ydinkapasiteettia sotilaallista tarkoitusta varten.
Tähän liittyen neuvosto on useaan otteeseen tuominnut sen, ettei Iran ole noudattanut Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmissa 1696, 1737, 1747 ja 1803 sille asetettuja kansainvälisiä velvollisuuksia, joista yksi on velvollisuus keskeyttää kaikki uraanin rikastamiseen liittyvät toimet. Kyseinen velvoite on ratkaisevan tärkeä, jotta voidaan luoda tarvittavat olosuhteet neuvottelujen aloittamiseksi ja pitkäaikaisen ratkaisun löytymiseksi.
EU on aina tukenut Iranin oikeutta ydinenergian rauhanomaiseen käyttöön. Jos Iran haluaa, että kansainvälinen yhteisö luottaa jälleen sen ydinohjelman rauhanomaisuuteen, sen on keskeytettävä ydinpolttoainekiertoon liittyvä arkaluontoinen toiminta. Ehdotukset, jotka Javier Solana teki kesäkuussa 2006 ja esitti uudelleen kesäkuussa 2008 kuuden pääasiallisen asianosaisen maan puolesta, ovat edelleen voimassa, ja niiden avulla on päästävä eteenpäin nykyisestä umpikujasta.
EU pahoittelee suuresti sitä, että Iran keskeytti lisäpöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen helmikuussa 2006. Tämän seurauksena - kuten Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) pääjohtaja on korostanut - IAEA tietää vähemmän joistakin Iranin ydinohjelmaan sisältyvistä osista.
Lisäksi, kuten IAEA:n pääjohtaja jälleen muistutti 15. syyskuuta julkaisemassaan raportissa, Iran kieltäytyy edelleen vastaamasta yksittäisiin kysymyksiin, joita IAEA on sille esittänyt ydinaseiden suunnitteluun ja valmistamiseen liittyvistä toimista. Kuten IAEA:n pääjohtaja sanoi - enkä voi olla asiasta eri mieltä - tilanne aiheuttaa suurta huolta EU:lle sekä kansainväliselle yhteisölle.
Gay Mitchell
(EN) Kiitän ministeriä vastauksesta. Koska tämä selvästi aiheuttaa vakavaa huolta kansainvälisessä yhteisössä ja Euroopan unionissa, haluaisin esittää ministerille seuraavan kysymyksen: Tähän asti pakotteet eivät ole toimineet. Emme halua joutua tilanteeseen, jossa tarvitaan sotilaallista väliintuloa. Voisiko ministeri siis kertoa parlamentille, mitä muita pakotteita tai suunnitelmia neuvostolla on, jotta se voisi toimia ennakoivasti ja saada siten Iranin hallinnon tulemaan järkiinsä? Onko vaihtoehtoisia pakotteita? Onko teillä jonkinlaista luetteloa vaihtoehtoisista pakotteista ja mitkä ovat seuraavat toimenpiteet? Toisinaan on erittäin vaikea nähdä, kuka tässä kissa ja hiiri -leikissä on kissa ja kuka hiiri.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Emme ole vielä pisteessä, jossa ryhdyttäisiin sotilaallisiin toimiin. Teen tämän jälleen kerran hyvin selväksi. Kuusi maata on vahvistanut tukevansa kaksitahoista lähestymistapaa, jossa meidän on yhdistettävä vuoropuhelu ja pakotteet sellaiseen neuvotteluratkaisuun pääsemiseksi, joka hälventää kansainvälisen yhteisön huolia. Pakotteita puolestaan on luonteeltaan erilaisia. Ne pitää kohdentaa oikein, ja niiden pitää ulottua sekä talouden että rahoituksen alalle.
Puhemies
(PT)
Aihe: Maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskeva eurooppalainen sopimus
Maahanmuuttoa ja turvapaikkaa koskevan eurooppalaisen sopimuksen laatiminen, jota puheenjohtajavaltio Ranska on ehdottanut, tähtää aktiiviseen poliittiseen sitoumukseen, joka yhdistää EU:n ja jäsenvaltiot maahanmuuttopolitiikkaa koskevin yhteisin periaattein solidaarisuuden ja vastuullisuuden hengessä.
Kysyn neuvostolta, mitä kolmansista maista tulevia maahanmuuttajia koskevia sitovia sopimuksia se aikoo tässä yhteydessä ehdottaa EU:n naapurivaltioille ja etenkin ehdokasvaltioille (Turkki, Kroatia, FYROM), jotta Euroopasta tulisi turvallisuuteen, oikeudenmukaisuuteen ja vapauteen perustuva alue?
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Halusin sanoa, että tehokkain käytössämme oleva ase laittoman maahanmuuton torjumiseksi ovat takaisinottosopimukset niiden kolmansien maiden kanssa, joiden kanssa EU:lla on yhteisiä rajoja.
Yhteisö on tehnyt takaisinottosopimuksen 11 maan kanssa. Tämä koskee myös entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa, jossa kyseinen sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2008. Kaikki tällaiset sopimukset sisältävät määräyksiä kolmansien maiden kansalaisten kauttakulusta alueen läpi. Turkin osalta viralliset neuvottelut käynnistettiin vuonna 2005. Kroatiaa varten ei ole mandaattia neuvotella takaisinottosopimuksesta, ja neuvosto halusi neuvottelujen edistyvän pikaisesti kyseisen maan kanssa.
Sopimus, josta keskustellaan ja jonka Eurooppa-neuvosto toivon mukaan ratifioi 15. lokakuuta, tuo takaisinottosopimusten merkityksen laittoman maahanmuuton torjunnassa poliittiseen keskiöön.
Margie Sudre
(FR) Haluaisin vain kiittää neuvoston puheenjohtajaa vastauksesta. Parlamentin jäsen Panayotopoulos pyytää anteeksi, että hänen täytyi poistua aiemmin sovitun velvollisuuden vuoksi. Hän pyysi minua kiittämään teitä vastauksestanne, arvoisa neuvoston puheenjohtaja.
Puhemies
(PT)
Aihe: Ranskan televisioalan julkisen sektorin uudistus
Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy on pyrkinyt mullistamaan maansa televisioalan julkista sektoria. Tätä uudistusta, joka kieltäisi valtion kanavilta kaiken kaupallisen mainonnan, vastustavat alalla työskentelevät ihmiset. Myös yleinen mielipide on sitä vastaan. Pelätään nimittäin, että julkiset televisiokanavat katoaisivat nopeasti, koska ne eivät ilman mainostuloja pystyisi kilpailemaan yksityisten kanavien kanssa. Monet ajattelevat jopa, että Ranska on päättänyt lopettaa julkiset televisiokanavat hyödyttääkseen yksityisiä televisiokanavia, jotka selviytyisivät uudistuksessa voittajina.
Onko tämä uudistus yksittäistapaus vai tehdäänkö muissakin jäsenvaltioissa vastaavia aloitteita? Haluaisin myös tietää neuvoston kannan tähän kysymykseen ja sen että, onko tällainen uudistus yhteisön lainsäädännön mukainen.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, tämä on miellyttävää. Kiitos tästä viimeisestä kysymyksestä, jonka otamme ilolla vastaan. Vastaan luonnollisesti neuvoston puheenjohtajavaltion edustajana, eikä parlamentin jäsen Hutchinsonille tule yllätyksenä - tunnemme toisemme hyvin - kun totean, että julkisen television rahoitus kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, että Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen liitetty pöytäkirja, joka koskee julkista yleisradiotoimintaa jäsenvaltioissa, on yksiselitteinen, ja että kukin jäsenvaltio päättää itse, mistä julkiset televisioyhtiöt saavat rahoituksensa. Tämän halusin sanoa parlamentin jäsen Hutchinsonille.
Alain Hutchinson
(FR) Arvoisa ministeri, kiitos vastauksestanne. Arvelinkin teidän sanovan noin. Haluaisin vain sanoa, että olen yksi niistä ei-ranskalaisista ranskaa puhuvista - ja meitä on täällä paljon - jotka ovat Ranskan julkisten televisio- ja radiokanavien uskollisia katsojia ja kuulijoita, ja olemme huolissamme julkisten televisio- ja radiokanavien tulevaisuudesta ottaen huomioon Ranskan hallituksen tekemät ja Ranskan presidentin julkistamat päätökset, vielä kun Ranskan presidentti sattuu olemaan tällä hetkellä myös Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja.
Haluaisin myös sanoa, että tietoyhteiskunnasta ja viestimistä vastaava komission jäsen Reding, jolle esitin saman kysymyksen hiljattain pidetyssä haastattelussa, myönsi, ettei hän ollut vakuuttunut Ranskan presidentin tammikuussa julkistamista uudistusehdotuksista. Hän valitteli myös presidentin päätöstä verottaa Internet-palvelujen toimittajia julkisen television rahoittamiseksi. Haluaisin tietää, mikä on kantanne tähän.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Ensiksikin omassa maassani, ainakin minun tietääkseni, eri poliittiset puolueet riippumatta niiden myötämielisyydestä ovat pyytäneet lopettamaan katsojamääriin perustuvan tyrannian ja tavan, jolla se uhkaa ohjelmien laatua ja monikulttuurisuutta. Tämän ainakin tiedän. Toiseksi mainitsitte erityisesti nykyisiä mainosvaroja ja julkista rahoitusta koskevan uudistuksen. Rahoituksella on jatkossakin voitava täyttää julkisen palvelun tarpeet, ja meidän pitää varmistaa riittävä rahoitus näiden tarpeiden kattamiseksi. Tämä on tosiseikka, jota ei voi kiistää. Kolmanneksi, kuten yleensäkin, Ranskalla ei ole aikomusta tyrkyttää jotain tiettyä mallia, ja kuten sanoin, tämä ala pysyy jäsenvaltioiden toimivallassa. Kaikki osapuolet siis haluavat kovasti, että korkealaatuiset julkiset audiovisuaalipalvelut säilyvät.
Puhemies
(PT) Kyselytunti on päättynyt.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.05 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)

