Jautājumu laiks (Komisijas priekšsēdētājs)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks Komisijas priekšsēdētājam.
Brīvie jautājumi
Corien Wortmann-Kool
Priekšsēdētāja kungs, lielas cerības uz ES stratēģiju 2020. gadam liek ne tikai mūsu grupa, bet arī Eiropas pilsoņi. Viņi līdz 2020. gadam sagaida labklājību, darbavietas un ilgtspējīgu, inovatīvu un sociālu tirgus ekonomiku, kā arī īpašus priekšlikumus attiecībā uz stabiliem MVU un atvērtu Eiropas vienoto tirgu, tostarp kapitāla un zināšanu attīstības jomā. Viņi sagaida, ka stratēģija 2020. gadam nodrošinās stingru, pārredzamu Eiropas pārvaldības struktūru, likvidējot dalībvalstu savstarpējās nesaskaņas.
Priekšsēdētāja kungs, Parlaments nevēlas, lai to tikai informētu par Komisijas un Padomes priekšlikumiem pēc to pieņemšanas; tas vēlas piedalīties stratēģijas 2020. gadam izstrādē un īstenošanā. Kā jūs to nodrošināsiet, un kāds ir jūsu darba grafiks? Padomes priekšsēdētājs paziņoja par nodomu pieņemt secinājumus jau martā. Vai jūs uzņemsieties iniciatīvu? Vai tuvākajā laikā mēs varam sagaidīt īpašu plānu, kurā ietverti izejas punkti un mērķi kā pamats Parlamenta līdzdalībai šajās debatēs? Vai jūs varat darīt mums zināmu jūsu darba grafiku un atbildīgās personas? Vai jūs esat atbildīgais par stratēģiju 2020. gadam?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Par šo uzdevumu būšu atbildīgs es kā Komisijas priekšsēdētājs un mani kolēģi Komisijā, jo tas, kā jau tika norādīts manās politiskajās pamatnostādnēs, būs jaunās Komisijas būtiskākais uzdevums. Attiecībā uz darba grafiku es vēlos norādīt, ka mēs ceram, ka oficiāls paziņojums tiks sagatavots līdz Eiropadomes pavasara sanāksmei, bet, manuprāt, būtu labāk, ja oficiālie secinājumi tiktu sniegti Eiropadomes jūnija sanāksmē. Es to ierosināšu Eiropadomei, lai mēs varētu nodrošināt - un es to patiešām vēlos - pilnīgu Parlamenta līdzdalību un tiesības stratēģijas izstrādē.
Arī Eiropadomes līmenī ir notikušas patiešām interesantas sākotnējās debates par ekonomiku, un patiesībā es mudināju Eiropadomi arī no savas puses uzņemties pilnīgu atbildību un nostiprināt pārvaldības mehānismus. Kā jau jūs zināt, pirms pieciem gadiem, kad mēs atkārtoti pieņēmām Lisabonas stratēģiju, dažas dalībvalstis nevēlējās īstenot atsevišķus Kok ziņojumā iekļautus ieteikumus. Šoreiz pastāv priekšnosacījumi, lai attiecībā uz šo stratēģiju tiktu piemērota uzlabota pārvaldības sistēma.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, 2009. gads tuvojas beigām sarežģītā laikā, kad pastāv augsts bezdarba līmenis un ekonomiskās un budžeta problēmas. Tajā pašā laikā noslēdzas arī piecus gadus ilgais Barroso Komisijas pilnvaru termiņš. Novērtējot pirmos piecus gadus, kādus secinājumus jūs varat izdarīt attiecībā uz turpmākajiem pieciem gadiem, it sevišķi ekonomisko un sociālo jautājumu jomā, pieņemot, ka Komisijas sastāvs tiks apstiprināts? Ko jūs teiksiet mūsu pilsoņiem un arī jūsu vadītās Komisijas komisāriem par iespējamajām izmaiņām šajā jaunajā pilnvaru termiņā?
Mums būtu jāstrādā kopā, nosakot jaunas prioritātes attiecībā uz mūsu ekonomiskajiem un sociālajiem, un politiskajiem mērķiem, lai mēs vairs nenonāktu tādā situācijā, kāda pastāv patlaban. Tāpēc es vēlos vēlreiz jums jautāt, kādus secinājumus jūs varat izdarīt attiecībā uz pirmajiem pieciem gadiem un ko jūs vēlaties darīt savādāk, labāk un pārliecinošāk turpmākajos piecos gados, lai piepildītu Eiropas pilsoņu cerības?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms es vēlos teikt, ka šā Parlamenta atkārtots balsojums par manu mandātu liecina par atbalstu mūsu darbības virzienam. Tomēr dažu jautājumu risināšanā mums jāveic izmaiņas un uzlabojumi.
Šodien situācija ir savādāka. Patlaban vairāk nekā jebkad ir jūtama nepieciešamība risināt sociālos jautājumus. Kā jau es vairākkārt esmu teicis, vislielākā problēma, ar ko mēs šodien Eiropā saskaramies un, visticamāk, vēl zināmu laiku saskarsimies, ir bezdarbs. Mums ir jāatrod ne tikai jauni izaugsmes avoti, bet arī jānovērtē iepriekšējā izaugsmes modeļa trūkumi.
Ir skaidrs, ka iepriekšējais izaugsmes modelis ir sagrauts. Lai gan šis modelis izveidoja dažus mākslīgus "burbuļus” ne tikai finanšu nozarē, bet arī citās nozarēs, tas nebija ilgtspējīgs, tostarp arī no energoapgādes un klimata aizsardzības viedokļa. Tāds ir manas stratēģijas būtiskākais uzdevums - stratēģijas, ko es ierosināju šim Parlamentam un ko es ceru īstenot kopā ar jauno Komisiju un, protams, ļoti ciešā sadarbībā ar šo Parlamentu.
Hannes Swoboda
Es vēlos uzdot īstu papildjautājumu, Barroso kungs. Ja uzklausīšanas laikā Parlamentā mēs nonāksim pie secinājuma, ka portfeļu sadale pilnībā neatbilst šiem mērķiem, un ierosināsim attiecībā uz portfeļiem izdarīt izmaiņas, vai jūs esat gatavs ņemt vērā mūsu iebildes un izdarīt izmaiņas? Tātad, vai jūs noraidīsiet iebildes vai arī esat gatavs ņemt tās vērā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Lisabonas līgumā ir skaidri noteikts, ka Komisāru kolēģijas un Komisijas dienestu iekšējā organizācija ir Komisijas kompetencē.
Es vienmēr esmu gatavs uzklausīt jūsu ieteikumus un jūsu komentārus. Patiesībā daži jauninājumi ir ieviesti, pateicoties debatēm ar jūsu grupas un citu grupu deputātiem. Es paļaujos uz jūsu atbalstu, pilnībā ievērojot Komisijas kompetenci, jo es vienmēr ar cieņu izturēšos pret Parlamenta kompetences jomām.
Es vienmēr esmu gatavs uzklausīt jūsu ierosinājumus, bet es domāju, ka mums vairāk būtu jākoncentrējas uz politikas jautājumiem un patiešām būtiskiem jautājumiem. Attiecībā uz Komisijas organizāciju es vēlos teikt, ka, manuprāt, tā kā piecus gadus katru dienu strādāju Komisijā, es diezgan labi pārzinu labākos risinājumus Komisijas resursu pārdalei.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, mans jautājums ir par situāciju Grieķijā. Situācija šajā valstī, protams, ir ārkārtīgi satraucoša - valsts budžeta deficīts ir sasniedzis 12,7 % un valsts parāds draud pārsniegt 130 %. Tieši ar šādu situāciju es saskāros Beļģijā, kad jaunībā, 1985. gadā kļuvu par budžeta ministru. Rādītāji bija tieši tādi paši - es nekad tos neaizmirsīšu -, valsts budžeta deficīts bija 12,7 %. Ir skaidrs, ka Grieķijai būs smagi jāstrādā un jāīsteno līdz šim neveiktās reformas. Taču arī mēs varam kaut ko darīt, Barroso kungs. Mēs varam pazemināt vairāku dalībvalstu izmaksas, kas saistītas ar valsts parāda pārvaldību, beidzot izveidojot Eiropas parādzīmju tirgu, kas segtu lielu daļu šāda valsts parāda. Mēs pašlaik pārmaksājam vairākus simtus miljardu eiro procentu maksājumos saistībā ar valstu parādu pārvaldību tikai tāpēc, ka nepastāv Eiropas parādzīmju tirgus un esošie parādzīmju tirgi joprojām ir segmentēti, radot ārkārtīgu likviditātes trūkumu. Mans jautājums ir šāds: vai jūs uzņemsieties iniciatīvu šajā sakarībā un beidzot izveidosiet Eiropas parādzīmju tirgu? Šāds pasākums nemazinātu nepieciešamību Grieķijai pašai īstenot centienus, bet varētu palīdzēt.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mani patiešām iepriecināja premjerministra Papandreou kunga vakar paustā apņemšanās samazināt valsts budžeta deficītu un valsts parādu, ilgtermiņā samazinot izmaksas un palielinot ieņēmumus. Mēs uzskatām, ka pašreizējais 2010. gada budžets, par ko notiek diskusijas Grieķijas parlamentā, un premjerministra Papandreou kunga paziņojumi ir soļi pareizajā virzienā. Es cieši sekoju līdzi situācijai, proti, situācijai valsts finanšu jomā, gan šīs, gan arī iepriekšējās valdības pilnvaru laikā.
Mūs patiešām ļoti iespaidoja arī Grieķijas premjerministra vaļsirdīgā uzstāšanās pēdējās Eiropadomes sanāksmes laikā. Viņš pilnībā apzinās problēmas būtību, un viņš mums pauda apņemšanos to risināt. Janvārī Grieķija iesniegs Komisijai atjauninātu stabilitātes programmu, kā to paredz Stabilitātes un izaugsmes pakts. Es ticu, ka šajā programmā būs iekļauti konkrēti pasākumi, lai stiprinātu fiskālo situāciju 2010. gadā un nodrošinātu ilglaicīgu valsts finanšu konsolidāciju. Komisija noteikti turpinās cieši uzraudzīt makroekonomisko un fiskālo situāciju un pasākumu īstenošanu Grieķijā.
Ņemot to vērā, es neuzskatu, ka patlaban būtu jāizskata iespējamie scenāriji. Mūsuprāt, Grieķija pašlaik veic atbilstīgus pasākumus un mums būtu jāatbalsta Grieķija šo pasākumu īstenošanā.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, atgriežoties pie manis teiktā, es vēlos norādīt, ka Eiropas parādzīmju tirgus varētu Grieķijai palīdzēt. Šāds pasākums nekādā ziņā neietekmētu nepieciešamību īstenot reformas šajā valstī, taču tas palīdzētu arī citām ES dalībvalstīm, jo nodrošinātu daudz zemākas parādsaistību procentu likmes. Es vēlos salīdzināt procentu likmes Vācijā un Amerikas Savienotajās Valstīs. Amerikāņi maksā 0,4 % mazāk par to valsts kases zīmēm nekā vācieši, lai gan Vācijas finansiālais stāvoklis ir daudz labāks. Tas pierāda, ka mums steidzami jāīsteno šāds pasākums. Es sagaidu, ka Komisija to izdarīs.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mēs patlaban neizskatām ierosinātos pasākumus. Es, personīgi, uzskatu, ka nav pareizi saistīt šāda veida priekšlikumu ar īpašo situāciju, kāda pašlaik ir Grieķijā; patiesībā tādējādi tiktu sūtīts nepareizs signāls.
Aicinu jūs šajā sakarībā būt godīgiem. Grieķijai un pārējām eiro zonas valstīm ir jāpilda īpaši pienākumi attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu izpildi. Tas ir ļoti svarīgi ne tikai šīm valstīm un, kas ir visbūtiskāk, to ekonomikai, bet arī citām valstīm. Es uzskatu, ka šāda jautājuma ierosināšana šajā situācijā, un priekšlikums izmantot risinājumu, kas nav saistīts ar pašas Grieķijas centieniem, nav labākais veids, kā palīdzēt mūsu draugiem Grieķijā apņēmības pilniem īstenot premjerministra Papandreou kunga paziņotos pasākumus.
Rebecca Harms
Es šodien vēlos jums uzdot jautājumu par jaunās Komisijas struktūru. Ar portfeļiem saistītajām atbildības jomām, par kurām jūs informējāt, mūsuprāt, ir lielā mērā prezidentālas iezīmes. Mēs uzskatām, ka jūs organizējat šo struktūru tādā veidā, lai piešķirtu lielas pilnvaras sev kā Komisijas priekšsēdētājam. Mēs esam pārsteigti par to, ka vēlaties likvidēt Komisijas locekļu darba grupas. Pēc mūsu domām, šīs grupas iepriekšējā parlamenta pilnvaru termiņā guva patiešām labus rezultātus. Mēs esam pārsteigti arī par to, ka atbildība dažās jomā ir fragmentēta mums neizprotamā veidā. Mums nav saprotams, kā jūs sadalīsiet atbildību starp Reding kundzi un Malmström kundzi. Tā vien šķiet, ka Malmström kundze veidos tādu kā vienas valsts pārstāvju drošības biroju. Man noteikti nav nekas iebilstams pret noteikta klimata veidošanu kādā atbildības jomā. Taču, ja jūs ieceļat komisāri klimata pārmaiņu novēršanas jautājumos, jums ir arī jāparāda, ka viņai ir reālas pilnvaras un būs pieeja tādām jomām kā energoapgāde, rūpniecība, transports, vide un lauksaimniecība. Mēs nedomājam, ka tas tā ir.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Divi dažādi jautājumi - viens par tieslietu un drošības portfeļiem un otrs par klimatu. Attiecībā uz tieslietām un drošību es vēlos teikt, ka esmu īstenojis ierosinājumu, ko izvirzīja daudzi no jums šajā Parlamentā, izveidot īpašu vairāk uz pamattiesībām vērstu portfeli. Tādējādi komisāre Reding kundze, ja jūs viņu apstiprināsiet, būs komisāre tiesiskuma, pamattiesību un pilsonības jautājumos.
Tiks iecelts arī komisārs iekšlietu jautājumos, jo tieši tāda kārtība pastāv lielākajā daļā, ja ne visās, Eiropas dalībvalstīs, proti, ka tiek iecelts gan iekšlietu ministrs, gan arī tieslietu ministrs. Es uzskatu, ka tādējādi tiek panākta lielāka efektivitāte, jo šie ministri var sadarboties ar attiecīgajiem kolēģiem dalībvalstīs. Tas būs daudz labāks risinājums arī attiecībā uz darba apjomu, jo, kā jau jūs zināt, mēs nesen apstiprinājām Stokholmas programmu. Tā ir patiešām vērienīga programma, un attiecībā uz to šim Parlamentam ir plašas un būtiskas pilnvaras, tāpēc nepieciešamība iecelt divus dažādus komisārus ir pilnīgi pamatota. Tas šajā gadījumā netiek darīts priekšsēdētāja ietekmes dēļ. Tas nekādā ziņā nav saistīts ar Komisijas priekšsēdētāja ietekmi. Tas ir saistīts ar nepieciešamību veikt pienākumu pārdali šādā svarīgā jomā. Es vēlos nodot drošības jautājumus komisāres pamattiesību jautājumos pārziņā, un es vēlos, lai komisārs drošības jautājumos veiktu savu darbu, ievērojot pamattiesības un brīvības Eiropas Savienībā.
Rebecca Harms
Pirmkārt, es atkārtošu savu iepriekš uzdoto jautājumu. Kā gan komisāre klimata pārmaiņu novēršanas jautājumos var iegūt plašas pilnvaras un kā viņa var tās īstenot, ja saskaņā ar otro variantu šādas pilnvaras nav paredzētas struktūrās? Otrkārt, es vēlos dzirdēt plašāku atbildi uz vēl vienu jautājumu, kas mums šķiet pilnīgi nesaprotams, un tas ir jautājums par videi draudzīgo ģenētisko inženieriju, ko jūs, Barroso kungs, atbalstāt un kas patlaban iekļauta veselības aizsardzības, nevis vides vai lauksaimniecības portfelī. Mēs vēlamies, lai jūs šajā sakarībā sniegtu paskaidrojumus.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Man ir liels prieks par to, ka jūs esat gandarīti par komisāres klimata pārmaiņu novēršanas jautājumos amata izveidi. Viņai patiešām ir ļoti daudz darba, jo, kā mēs patlaban redzam, Kopenhāgena nebūs ceļa galamērķis. Pēc Kopenhāgenas sanāksmes vēl būs daudz darāmā.
Viņas galvenais uzdevums būs iekļaut klimata pārmaiņu jautājumu visās Komisijas darbības jomās - ne tikai tajās, ko jūs minējāt, bet arī daudzās citās. Eiropas Savienībā gandrīz nav tādu politikas jomu, kam nebūtu kāda ietekme uz klimata aizsardzību, - to ietekmē gan lauksaimniecība un pētniecība, gan arī uzņēmējdarbība un rūpniecība, kā arī jūrlietas. Tāds ir komisāres uzdevums.
Viņas pakļautībā strādās par klimata pārmaiņu novēršanu atbildīgs ģenerāldirektorāts. Es vēlos nodrošināt, lai komisāres klimata pārmaiņu novēršanas jautājumos rīcībā būtu vairāki instrumenti politikas īstenošanai, bet, neapšaubāmi, tas viņai jādara sadarbībā ar citiem komisāriem, proti, komisāru vides jautājumos, komisāru enerģētikas jautājumos un citiem, jo šī ir ļoti svarīga politikas joma, kam ir arī ļoti būtiska ārējā dimensija.
Michał Tomasz Kamiński
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos dzirdēt jūsu vērtējumu attiecībā uz ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika gandrīz pirms divām nedēļām. Turklāt es vēlos uzdot divus jautājumus. Atrodoties Kijevā, es uzzināju, ka Eiropas puse atteicās atzīt atsauci nobeiguma deklarācijā uz Ukrainas Eiropas identitāti. Es neslēpšu, ka tas mani ļoti pārsteidz, jo, manuprāt, jautājums par Ukrainas Eiropas identitāti nebūtu apstrīdams. Otrais jautājums attiecas uz to, ka Kijevā es uzzināju, ka Eiropas delegācija atteicās nolikt ziedus pie pieminekļa Ukrainā piedzīvotā bada upuriem, ko parasti dara diplomāti, kas apmeklē Ukrainu, un man jāsaka, ka šie divi fakti mani patiešām pārsteidz.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es uzskatu, ka sanāksme Ukrainā bija veiksmīga. Godīgi sakot, ja mūsu Ukrainas draugi vēlas, lai mēs viņiem palīdzētu vairāk, viņiem arī jādara vairāk.
Es Ukrainas jautājumu risināšanai veltu vairāk laika, nekā vairumam Eiropas Savienības dalībvalstu, un tas liecina par to, cik lielu uzmanību mēs pievēršam Ukrainas problēmām. Tā ir valsts, kas mums ir ļoti tuva, un valsts, kurai mēs vēlamies būt tuvāki. Tieši tāpēc mēs Ukrainai piedāvājām visaptverošu un inovatīvu Eiropas Savienības un Ukrainas asociācijas nolīgumu. Tas ir augstākais statuss, ko mēs varam piešķirt valstij, neskaitot pievienošanos, kas nav iespējama pašreizējā situācijā.
Notika diskusijas par vairākiem jautājumiem, taču, novērtējot nobeiguma secinājumus, ir skaidri redzams, ka Ukraina ir Eiropas valsts, Ukraina ir balstīta uz Eiropas vērtībām, un mēs vēlamies būt tuvāki Ukrainai. Mēs vēlamies palīdzēt tai būt tuvāk mums. Es uzskatu, ka tā bija rezultatīva sanāksme, bet, taisnību sakot, mēs nevaram gaidīt, lai katru reizi, kad notiek augstākā līmeņa sanāksme, Ukrainai tiktu noteikts cits statuss.
Iepriekšējā augstākā līmeņa sanāksme notika Parīzē. Mēs piedāvājām Ukrainai izmantot šo asociācijas iespēju, bet mēs nevaram noteikt jaunu statusu katru reizi, kad notiek augstākā līmeņa sanāksme, un mums bija patiešām godīga, atklāta un draudzīga diskusija par šo jautājumu ar prezidentu Yushchenko un citiem sarunu partneriem.
Lothar Bisky
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos jums uzdot jautājumu par tā saukto "Tobina nodokli”. Attiecībā uz šo nodokli būtu jāizstrādā priekšlikums, taču līdz šim neviens to nav izdarījis. Tiek apgalvots, ka to nevarēs piemērot, ja vien visas dalībvalstis to nedarīs vienlaicīgi. Mani patlaban satrauc tas, ka pēc lēmuma pieņemšanas Eiropas augstākā līmeņa sanāksmē, ko es vērtēju atzinīgi, šāda nodokļa piemērošana atkal tiks atlikta, jo mēs nesākam to darīt vienlaicīgi.
Es vēlos noskaidrot, kāds ir jūsu viedoklis attiecībā uz šo jautājumu, un vai, pēc jūsu domām, pastāv iespēja, ka Tobina nodoklis varētu tikt piemērots?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Ja tiek noteikts vispārējs globāls nodoklis finanšu darījumiem, mums būtu to jāatbalsta. Patiesībā es personīgi atbalstīju šādu ideju diskusijās ar Eiropadomi. Eiropadome aicināja Komisiju izvirzīt vairākas idejas saistībā ar šo jautājumu, un mēs tās gatavojam.
Arī saistībā ar inovatīvās finansēšanas jautājumu es personīgi uzskatu, ka, ja mēs vēlamies pildīt savas saistības attiecībā uz cīņu pret klimata pārmaiņām, mēs to nevaram izdarīt, izmantojot tikai budžetos paredzētos līdzekļus. Ir acīmredzams, ka mūsu budžeti ir pakļauti tik lielam spiedienam, ka mūsu dalībvalstu budžeti vien turpmākajos dažos gados nevar nodrošināt resursus cīņai pret klimata pārmaiņām. Mums jādomā par inovatīviem finansēšanas veidiem. Globāls finanšu darījumu nodoklis man šķiet patiešām laba ideja, un mēs veicam darbu šajā jomā, lai piemērotā brīdī nāktu klajā ar priekšlikumiem. Es ceru, ka jaunā Komisija izstrādās vairākus priekšlikumus šajā jomā.
Paul Nuttall
EFD grupas vārdā. - Barroso kungs, mēs nesen dzirdējām, ka tiks slēgta uzņēmuma Corus tēraudlietuve Teesside konurbācijā Apvienotās Karalistes ziemeļos. Tas tiks darīts, pamatojoties uz ES mērķi samazināt oglekļa emisijas par 20 %. Oglekļa kredīta dēļ uzņēmums Corus vairs nevar atļauties nodarbināt vairāk nekā 5000 tēraudlietuves darbiniekus, tostarp izmantot piegādātāju pakalpojumus. Mēs arī redzējām Apvienotās Karalistes valdības spēlēto izrādi, kad tā apgalvoja, ka saistībā ar šo jautājumu tās rokas ir sasietas represīvo ES konkurences tiesību aktu dēļ.
Uzņēmuma Corus reālais ieguvums no ražošanas pārtraukšanas Teesside konurbācijā ir oglekļa emisijas kvotas, ko tam piešķīrusi ES saskaņā ar tās emisijas tirdzniecības sistēmu, ietaupījums, kura vērtība turpmākajos gados sasniegs pat 600 miljonus GPB. Bet kāds pārsteigums! Jūs neuzminēsiet, ka IPCC vadītāja Rajendra Pachauri ir arī Tata grupas vadītāja, tādēļ var rasties jautājums - cui bono? Atbilde ir šāda: jo Tata grupai pieder uzņēmums Corus.
(Protesti zālē)
Es vēlos uzdot šādu jautājumu: vai tā tagad ir oficiāla ES politika piedāvāt stimulus uzņēmumiem, lai tie slēgtu tādas ražotnes kā Teesside konurbācijā, lai pārceltu uzņēmumu darbību uz tādām valstīm kā Indija vai arī šeit ir iesaistītas personīgas intereses?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Attiecībā uz jūsu mājienu es patiešām nevaru sniegt nekādus komentārus. Ja es būtu iesaistītā persona, es iesniegtu jautājumu izskatīšanai tiesā.
Attiecībā uz šo jautājumu jūs minējāt, ka Apvienotās Karalistes valdība apgalvojusi, ka tāda ir Eiropas Savienības nostāja. Es neko nezinu par šādu paziņojumu, bet es vēlos jums pateikt, ka, ja ir kāda valdība, kas mudina Eiropas Savienību noteikt vērienīgus mērķus cīņai pret klimata pārmaiņām, tad, patīk jums tas vai nē, tā ir tieši jūsu valsts valdība.
Patlaban kopējais mērķis Eiropas Savienībā patiešām ir samazināt siltumnīcefekta izraisošo gāzu globālo emisiju līmeni. Tam ir konkrēta ietekme, piemēram, nepieciešamība piemērot mūsu rūpniecības nozari. Mēs vēlamies saglabāt rūpniecību Eiropā, taču mēs vēlamies tādu rūpniecību, kas patērē mazāk enerģijas un ir videi draudzīgāka.
Paul Nuttall
Jūs neatbildējāt uz manu jautājumu, jo jautājums bija šāds: vai tā ir oficiāla ES politika piedāvāt stimulus uzņēmumiem, lai tie slēgtu tādas ražotnes kā Teesside konurbācijā un pārceltu uzņēmumu darbību uz tādām valstīm kā Indija? Jūs neatbildējāt uz šo jautājumu. Vai jūs varat sniegt atbildi uz to?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mana atbilde ir "nē”.
Priekšsēdētājs
Kolēģi, patlaban "zilās kartītes” procedūra netiek piemērota, jo diskusija notiek starp divām personām. Ir patiešām sarežģīti patlaban izmantot "zilo kartīti”, lai uzdotu papildu jautājumus, jo es nezinu, kurai no abām personām jūs to piemērojat. Man ir ļoti žēl. To, protams, varēs izmantot citu debašu laikā.
Marine Le Pen
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Komisija, reaģējot uz Šveicē notikušo referendumu par minaretiem, nāca klajā ar satraucošu un neskaidru paziņojumu, lai neteiktu vairāk. Es uzskatīju, ka to dalībvalstu interesēs, kas varētu izjust kārdinājumu pieņemt līdzīgus lēmumus, no jauna jāapstiprina nepieciešamība "ievērot tādas pamattiesības kā reliģiskās pārliecības brīvība”. Šis tikko manāmais apdraudējums prasa konkrētus paskaidrojumus no jūsu puses, jo viedokļu aptaujas rezultāti rāda, ka lielākā daļa eiropiešu būtu balsojuši šādā referendumā, ja tāds tiktu organizēts viņu attiecīgajās valstīs.
Barroso kungs, vai ES dalībvalstīm ir vai nav tiesības rīkot referendumus to iedzīvotājiem, kas visādā ziņā ir identiski 29. novembrī Šveicē notikušajam referendumam? Vai Komisija iebilstu pret šo tautu suverēnajiem lēmumiem, ja tās balsotu tāpat, kā Šveices iedzīvotāji? Ja mēs uzskatām, ka Eiropas Savienība šodien ir vairāk totalitāra nekā demokrātiska organizācija, vai nav pienācis laiks to atzīt?
José Manuel Barroso
Dalībvalstīm ir suverēnas tiesības saskaņā ar to konstitucionālajiem noteikumiem pieņemt lēmumu par to, kādā veidā tās vēlas tieši apspriesties ar savu tautu. Es nesniegšu hipotētiskus paziņojumus par hipotētiskiem referendumiem. Es jums varu pateikt tikai to, ka dalībvalstis pašas pieņem lēmumus šajā sakarībā. Tāpēc es negrasos pāragri spriest par referendumu valstī vai reakciju uz Komisijas organizētu referendumu.
Komisijai ir tiesības kontrolēt dalībvalstu īstenotos pasākumus un pieņemtos lēmumus saistībā ar Eiropas tiesību aktu piemērošanu. Šajā gadījumā Komisijai ir ne tikai tiesības, bet arī pienākums paust savu viedokli.
Marine Le Pen
(FR) Barroso kungs, jautājums tomēr bija skaidri formulēts. Es nejautāju jums par hipotētisku referendumu, bet gan par referendumu, kas visādā ziņā ir identisks Šveices iedzīvotājiem organizētajam referendumam.
Ja kāda no ES dalībvalstīm pilnīgi identiskā referendumā uzdotu jautājumu, kas tika uzdots Šveices iedzīvotājiem, kā reaģētu Komisija? Vai tām ir tiesības to darīt? Un vai Komisija iebilstu pret suverēnas tautas lēmumu, ja tā izlemtu balsot tā, kā balsoja šveicieši? Jautājums ir skaidri formulēts.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Le Pen kundze, jūs uzdodat hipotētisku jautājumu. Manas franču valodas zināšanas nav tik labas, kā jūsējās, taču, ja jūs sakāt "ja”, tas ir hipotētisks jautājums. "Ja tiktu organizēts referendums” - tas ir hipotētisks jautājums.
(Aplausi)
Es nemēdzu atbildēt uz hipotētiskiem jautājumiem. Realitāte jau tā ir pietiekami sarežģīta. Tāpēc es jums varu pateikt to, ka Komisija ir pret visa veida diskrimināciju, ieskaitot visa veida reliģisko diskrimināciju. Tāda ir mūsu nostāja, un tas ir pilnīgi skaidrs. Tāda ir ne tikai Komisijas nostāja, bet arī visu Eiropas Savienības demokrātisko dalībvalstu nostāja.
Ņemot to vērā, es nesniegšu atzinumu par hipotētisku referendumu.
David Casa
(MT) Es biju nolēmis uzdot jautājumu Komisijas priekšsēdētājam par Komisiju. Taču šodien iejaucās Sociālistu partija saistībā ar komisāru kandidātu uzklausīšanu. Es ceru, ka Sociālistu partija nesāks spēlēties ar izvirzītajiem komisāru kandidātiem piešķirtajiem portfeļiem. Mums nav tiesību izdarīt izmaiņas attiecībā uz komisāru portfeļiem, jo šis pienākums ir ekskluzīvā Komisijas priekšsēdētāja kompetencē. Izraudzītās personas no mūsu partijas, Liberāļu partijas un Sociālistu partijas ir patiešām spilgtas personības, un mums tagad pirms uzklausīšanas nevajadzētu sākt debates par to, vai mēs varam izdarīt izmaiņas attiecībā uz komisāru portfeļiem. Es zinu, ka mans komentārs neattiecas uz jautājumu, taču pēc Sociālistu partijas iejaukšanās es uzskatīju par vajadzīgu sniegt komentāru.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tas nav jautājums, tāpēc man nav jāsniedz atbilde, taču, izmantojot iespēju, es vēlos sniegt šādu komentāru.
Lojalitātes princips starp dažādām iestādēm ir ļoti svarīgs. Arī tagad, kad ir pieņemts jaunais Līgums, mums jāievēro katras iestādes kompetence. Es jau jums minēju, cik liela nozīme ir īpašām attiecībām starp Komisiju un Parlamentu, un es strādāšu, lai to panāktu. Tas, protams, nozīmē ievērot katras iestādes kompetenci to darbības jomās saskaņā ar Līgumiem.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Priekšsēdētāja kungs, savas runas sākumā Komisijas priekšsēdētājs minēja iepriekš izmantoto modeļu nepilnības. Arī tā, pilnīgi noteikti, ir nepilnība, ka Komisija ir izstrādājusi vairākas patiešām efektīvas programmas, taču dalībvalstis dara tā, kā tās vēlas. Citiem vārdiem sakot, ar draudu un pielabināšanās pieeju vien nepietiek, lai norādītu virzienu dalībvalstīm.
Es arī pamanīju, ka dokumentā 2020. gadam nav iekļautas inovatīvas idejas attiecībā uz iespējām virzīt dalībvalstis. Es vēlos jautāt, vai Komisija plāno izmantot brīdinājumus saskaņā ar Lisabonas līguma 121. pantu, ja dalībvalsts neievēro vai pat nevēlas ievērot stratēģijā 2020. gadam paustās idejas?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Paldies jums par jautājumu un par nodomu, kas slēpjas aiz tā.
Es esmu iecerējis ierosināt dalībvalstīm pastiprināt ekonomikas pārvaldību Eiropā. Es uzskatu, ka patlaban mums ir iespēja to izdarīt. Patiesību sakot, tā līdz šim ir vairākkārt noraidīta. Iespējams, jūs esat lasījuši interviju, ko nesen sniedza viens no maniem priekšgājējiem Delors kungs un kurā viņš norādīja, ka viņa priekšlikums attiecībā uz pastiprinātu koordināciju sociālajā jomā neguva atbalstu 1993. gadā. To noraidīja dalībvalstis.
Tas šķita interesanti, un es noskaidroju, ko biju teicis tajā laikā kā savas valsts ārlietu ministrs. Es biju viens no tiem, kas atbalstīja dalībvalstu sadarbību šajā jomā. Diemžēl tā nebija iespējama.
Pārskatot Lisabonas stratēģiju, mēs izvirzījām uz Wim Kok ziņojumu balstītu priekšlikumu, un arī to dalībvalstis noraidīja. Patlaban, ņemot vērā šo krīzi, manuprāt, pastāv daudz lielāka izpratne par nepieciešamību nodrošināt reālu koordināciju, lai reaģētu uz krīzi. Es cīnīšos par to, bet, protams, lai to panāktu, mums ir vajadzīgs dalībvalstu atbalsts. Mums tas ir vajadzīgs, jo vairākas no šīs politikas jomām tiek izstrādātas dalībvalstu līmenī un dažas - Kopienas līmenī.
Es esmu gandarīts par pirmo viedokļu apmaiņu ar Eiropadomi. Patiesībā jaunais padomes priekšsēdētājs Van Rompuy kungs jau paziņoja, ka viņš vēlas, lai februāra sākumā notiktu neformāla viedokļu apmaiņa. Es ceru, ka tas būs veids, kā panākt lielāku ieinteresētību no Eiropadomes puses attiecībā uz nostiprinātu Eiropas Savienības stratēģijas 2020. gadam pārvaldības mehānismu.
Frédérique Ries
(FR) Barroso kungs, Lisabonas stratēģijas ziedu laiki ir pagājuši. Eiropas Savienība 1. janvārī nekļūs par konkurētspējīgāko ekonomiku. Lūdzu, piedodiet par maniem skarbajiem vārdiem, bet tā, visticamāk, ir mirāža. Patlaban mums ir jānodrošina, lai turpmākajos gados, 2010. gadā ES vairāk būtu kā miera oāze Eiropas uzņēmējiem un pilsoņiem.
Šajā sakarībā es izlasīju dienesta vēstulē, ar kuru jūs mūs iepazīstinājāt, ka jūs apsverat ideju internacionalizēt MVO, kas ir galvenie darba devēji ES. Vai jūs, Barroso kungs, nedomājat, ka steidzama prasība šodien ir stabilizēt situāciju, iedrošināt iedzīvotājus? Turklāt, vai jūs šodien varat garantēt, ka Komisija nostāsies pret "reglamentēšanas histēriju” un savā ikdienas darbā un visās tās politikas jomās piemēros principu un stratēģiju "Vispirms domāt par mazākajiem”?
José Manuel Barroso
Paldies jums, Ries kundze. Tā bija viena no manis vadītās Komisijas prioritātēm, turklāt tā ir arī pašreizējās Komisijas prioritāte un noteikti būs arī jaunās Komisijas prioritāte. Mazie un vidējie uzņēmumi ir tie, kas nodrošina darbavietas. Mēs izstrādājām Mazās uzņēmējdarbības aktu, pamatojoties tieši uz šo jūsu pieminēto principu "Vispirms domāt par mazākajiem”, un mēs veicam darbu saistībā ar programmu administratīvā sloga mazināšanai, it sevišķi attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tieši tāpēc mēs esam noteikuši iekšējā tirgus pabeigšanu par vienu no būtiskākajām prioritātēm, jo pastāv iespējas un arī starptautiska tendence ekspluatēt, un mūsu mazie un vidējie uzņēmumi patiešām sastopas ar vairākiem šķēršļiem, mēģinot uzsākt darbību citos tirgos. Tāpēc es uzskatu, ka tā ir viena no jaunās stratēģijas - stratēģijas 2020. gadam - prioritātēm. Tieši šī stratēģija ir ciešāk saistīta ar starptautisko dimensiju, jo šodien ir jūtamas globalizācijas sekas, un, tikai īstenojot agresīvu, proaktīvu nostāju, mēs varam gūt uzvaru šajā konkurences cīņā.
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, es vēlos sniegt paskaidrojumu attiecībā uz ļoti Ries kundzes jautājumu. Mēs sākām gatavot runātāju sarakstu pulksten 15.00, kad mēs sākām izskatīt šo darba kārtības punktu. Es sarakstā iekļāvu aptuveni 30 runātājus tādā kārtībā, kādā jūs pacēlāt zilās kartītes. Mēs, protams, varam iekļaut sarakstā vēl citus runātājus, bet viņiem nebūs iespēja uzstāties šā darba kārtības punkta izskatīšanas laikā.
Ja jūs vēlaties, jūs pagaidām varat paturēt zilās kartītes, un nākamā uzstāsies Durant kundze, kurai tiks dota viena minūte laika. Mēs varam mēģināt iekļaut sarakstā pārējos deputātus, kas vēlējās uzstāties, taču es varu jums pateikt godīgi, ka nav iespējams uzklausīt tik daudz runātāju; manā sarakstā ir aptuveni 30 deputāti.
Mēs sākām uzstāšanās saskaņā ar sarakstu pulksten 15.00. Lai sarakstā būtu iespējams iekļaut vēl kādu deputātu, lūdzu, nodrošiniet, lai uzstāšanās laiks nepārsniegtu minūti.
Isabelle Durant
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs, attiecībā uz šo stratēģiju 2020. gadam un it sevišķi attiecībā uz labākas pārvaldības sistēmu es vēlos jautāt, kā jūs risināsiet lobiju jautājumu? Jūs, tāpat kā es, zināt, ka, izstrādājot stratēģiju 2020. gadam, neizbēgami notiks lobēšana iestādēs. Lobēšana ir vērojama gandrīz visās jomās; tiek lobēta Komisija, Parlaments un arī Padome.
Jūs zināt arī to, ka šodien notiek starpiestāžu debates par lobiju jautājumu. Iepriekšējā Komisijā par šo jautājumu bija atbildīgs Kallas kungs. Es vēlos, lai jūs man pateiktu, kurš Komisijā būs atbildīgs par lobiju jautājumu un kāds būs šīs personas mandāts? Vai jūs vēlaties panākt progresu, attiecībā uz obligātu lobiju reģistrācijas sistēmu, uz ko mēs - es un citi šīs starpiestāžu grupas locekļi - tik ļoti ceram?
Tas ir priekšnosacījums pārredzamības nodrošināšanai, un tas, pēc manām domām, ir arī priekšnosacījums pilsoņu atbalsta saņemšanai. Jānodrošina, lai viņi saprastu, kā tiek pieņemti Komisijas, Padomes un Parlamenta lēmumi Eiropas līmenī.
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs, tā ir labi zināma problēma, patiešām būtiska problēma, un es patiešām lepojos ar to, ka mums šīs Komisijas pilnvaru termiņa laikā ir izdevies panākt progresu. Kā jau jūs minējāt, komisārs un priekšsēdētāja vietnieks Kallas kungs ir paveicis lielu darbu šajā jomā, un mēs esam guvuši panākumus attiecībā uz lobiju reģistrācijas sistēmu.
Taču, manuprāt, jāatzīst, ka labākais veids, kā risināt šo problēmu, ir nodrošināt pārredzamību, nevis slēpt informāciju. Tas ir tikai dabiski! Ir tikai dabiski atvērtā sabiedrībā un atvērtā ekonomikā paust atšķirīgas, reizēm pretrunīgas, intereses.
Komisija veiks savu darbu atbilstīgi šai nostājai: tās attiecības ar dažādu interešu pārstāvjiem - uzņēmēju, arodbiedrību, reizēm īpašu ieinteresēto personu pārstāvjiem - kļūs pārredzamākas.
Par šo jautājumu atbildīgā persona Komisijā, ja jūs sniegsiet tai savu atbalstu, būs komisārs un priekšsēdētāja vietnieks Maroš Šefčovič. Tieši viņam administrācija uzticēs veikt šo uzdevumu jaunajā Komisijā.
Vicky Ford
Priekšsēdētāj Barroso kungs, es atzinīgi vērtēju jūsu vīziju 2020. gadam. Jūs pierādāt, ka pat grūtajā recesijas laikā var sapņot par utopiju. Es atzinīgi vērtēju jūsu komentārus par Eiropas pētniecības jomām. Es pārstāvu Kembridžu, kas ir augsto tehnoloģiju, videi draudzīgo tehnoloģiju un biotehnoloģiju jomā lielus panākumus guvušās zinātniskās sabiedrības šūpulis. Ja mēs vismaz daļēji vēlamies īstenot jūsu sapņus, mums būtu jāieklausās un jāmācās no Kembridžas pieredzes. Pētniecībai ir vajadzīgs finansējums; pasaules līmeņa inovācijām ir vajadzīgs pasaules līmeņa finansējums.
Pagājušajā nedēļā es tikos ar fonda Wellcome Trust pārstāvjiem, kas ir Apvienotās Karalistes lielākā žēlsirdības kustība un kas pagājušā gadā ziedoja 750 miljonus eiro pētniecībai medicīnas jomā. Viņi ieradās Briselē, lai darītu zināmu šim Parlamentam, ka, ja mēs pieņemsim izstrādāto tiesību aktu par alternatīviem ieguldījumiem, mēs par divām trešdaļām samazināsim šīs organizācijas piešķirto finansējumu. Lūdzu, beidziet runāt vienu, bet darīt citu!
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Apsveicu Kembridžas Universitāti! Es uzskatu, ka Kembridžas Universitāte ir viena no labākajām universitātēm Eiropā un pasaulē. Tieši tāpēc, ka mums Eiropā nav tik daudz tādu universitāšu kā Kembridžas Universitāte, mēs strādājam, lai izveidotu patiesu Eiropas pētniecības telpu, jo Kembridžas Universitāte un citas patiešām nozīmīgas universitātes Eiropā lielā mērā ir starptautiska līmeņa universitātes. Tās spēj piesaistīt patiešām nozīmīgu finansējumu, bet dažās valstīs, it sevišķi mazākās valstīs un vairākās nabadzīgākās valstīs, universitātēm nav pieejams šāds finansējums. Tādēļ mums vajadzīgs ne tikai jūsu minētais privātais finansējums - es noteikti atzinīgi vērtēju jūsu pieminētā un līdzīgu fondu darbību -, bet arī publiskais finansējums no valstu un no Eiropas Savienības budžeta. Tas būs viens no finansējuma veidiem, ko es plānoju iekļaut nākamajā Eiropas Savienības budžetā.
Attiecībā uz saikni ar alternatīvu investīciju pārvaldītājiem es vēlos teikt, ka to patiešām neredzu. Es domāju, ka mums nevajadzētu izmantot dažādus risinājumus. Es uzskatu, ka, ņemot vērā notikušo, tostarp notikumus jūsu pārstāvētajā valstī, ir svarīgi izstrādāt saprātīgus noteikumus attiecībā uz finanšu tirgus produktiem. Tieši jūsu valstī tika sniegts lielākais valsts atbalsts Eiropas Savienības pastāvēšanas vēsturē finanšu tirgu problēmu dēļ.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, es vēlos teikt, ka, lai gan mēs debatējam par vērienīgiem stratēģijas 2020. gadam mērķiem, vairākas valstis, piemēram, Grieķija, īstenos šo stratēģiju nelabvēlīgā laikā, pastāvot lielām ekonomiskām problēmām un augstam bezdarba līmenim.
Vakar premjerministrs paziņoja par pasākumiem, kas, kā viņš cer, samazinās deficītu. Atēnas ar aizturētu elpu gaida reakciju tirgos un dažādu uzņēmumu vērtējumu. Es dzirdēju jūsu atbildi uz iepriekš uzdoto jautājumu, un es lasīju Almunia kunga šodienas paziņojumus un vēlos uzdot jums Barroso kungs šādu jautājumu: papildus Komisijas veiktajai uzraudzībā attiecībā uz Grieķijas budžeta deficītu, kā vēl tā var palīdzēt risināt šo problēmu?
Un otrais jautājums - vai attiecībā uz stratēģiju 2020. gadam tiek ņemtas vērā šādas dalībvalstu īpatnības, lai līdzīgas problēmas nerasots nākotnē?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms es vēlos teikt, ka attiecībā uz stratēģiju 2020. gadam mūsu ideja paredz izstrādāt ne tikai dalībvalstu programmas, bet arī horizontālas Eiropas Kopienas līmeņa programmas.
Mēs aicināsim visas dalībvalstis nākt klajā ar īpašiem, vienkāršotiem katras valsts mērķiem, ņemot vērā to atšķirīgo situāciju. Kā jau jūs minējāt, Grieķija šodien atrodas īpašā situācijā, un mēs pret to izturamies ļoti uzmanīgi. Grieķija, protams, arī turpmāk izmantos kohēzijas fondus, jo tā ir viena no valstīm, kas gūst labumu no šiem fondiem, un šis aspekts nav saistīts ar Eiropas Savienības stratēģiju 2020. gadam.
Taču ir būtiski saprast, kāpēc tādām valstīm kā Grieķijai ir jāsamazina budžeta deficīts un to ārkārtīgi lielās parādsaistības. Valstu procentu maksājumi par parādsaistībām ir līdzekļi, ko tās nākotnē nevarēs ieguldīt slimnīcās vai skolās. Mēs iesakām dalībvalstīm nesaglabāt ļoti augstu parādsaistību un budžeta deficīta līmeni ne jau tāpēc, ka mums šķiet pievilcīga stingras makroekonomiskās disciplīnas ideja, bet tāpēc, ka mēs domājam par sociālajiem izdevumiem un par to, kā risināt iedzīvotāju problēmas.
Ivo Belet
(NL) Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāj Barroso kungs, es vēlos uzdot jums jautājumu par autotransporta nozares nākotni, kas arī pēc 2020. gada patiešām saglabāsies kā viena no nozīmīgākajām rūpniecības nozarēm. Dažus no mūsu "kroņa dārgumiem” ir paredzēts pārdot Ķīnai, un tā ir nevēlama tendence. Es uzskatu, ka vēl nekādā ziņā nav par vēlu to novērst, bet, lai to paveiktu, jums, priekšsēdētāja kungs, un jaunajai Eiropas Komisijai nekavējoties jāsāk strādāt efektīvāk. Mums jāmobilizē vairāk resursu pētniecībai un attīstībai, liekot lielāku uzsvaru uz autotransporta nozari, un mums, protams, jāmobilizē lielāki finanšu resursi no Eiropas Investīciju bankas. Es uzskatu, ka tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, lai mūsu pašreizējo atkarību no naftas nākotnē neaizstātu atkarība, piemēram, no Ķīnā ražotām elektriskajām baterijām. Tāpēc mans jautājums ir šāds: vai jūs un Eiropas Komisija esat gatavi uzņemties koordinatora lomu īstermiņā, tostarp attiecībā uz Opel lietu, lai mēs apņēmīgi varētu apvienot spēkus, koncentrējoties uz jaunām, videi draudzīgām tehnoloģijām autotransporta nozarē?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Attiecībā uz Opel es vēlos teikt, ka Komisijai, kā jau jūs zināt, joprojām ir liela nozīme, veicinot nepieciešamās sarunas starp dažādām iesaistītajām valstīm un uzņēmumiem.
Attiecībā uz jautājumu par autotransporta nozari es vēlos teikt, ka Eiropā un pasaulē pastāv jaudas pārpalikuma problēma. Tāpēc nākotnes uzdevums, kā jau jūs minējāt jautājumā, ir rast jaunus risinājumu un jaunas tehnoloģijas, proti, izstrādāt videi draudzīgākus automobiļus. Mēs atbalstām šo nostāju ne tikai ideju līmenī, bet arī, piešķirot finansējumu.
Patiesībā, kā jau jūs zināt, Eiropas Investīciju banka ar pilnīgu mūsu atbalstu, ir izstrādājusi īpašu instrumentu šā jautājuma risināšanai. Tā ir viena no jaunā mandāta prioritātēm - veicināt videi draudzīgāku un tehnoloģiski attīstītāku autotransporta nozari Eiropā. Tikai tādā veidā mēs varam saglabāt vadošo pozīciju pasaules autotransporta nozarē.
Stephen Hughes
Priekšsēdētāj Barroso kungs, Eiropas Nabadzības novēršanas tīkls raksturoja jūsu apspriedes dokumentu par stratēģiju 2020. gadam kā soli atpakaļ salīdzinājumā ar iepriekšējo Eiropadomes sasaukumu pausto apņemšanos stiprināt sociālo dimensiju.
Jūsu dokumentā ir minēta tikai elastdrošība un apmācība. Jums vajadzētu zināt, ka mums šajā Parlamenta daļā nav pieņemama stratēģija bez sociālā satura. 2010. gads būs Eiropas gads cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību. Vai jūs nenoteiksiet cīņu pret nabadzības postu un atstumtību par stratēģijas 2020. gadam būtiskāko aspektu?
Nobeigumā vēlos jautāt, vai, atzīstot to, ka viena trešā daļa kopš 2000. gada Eiropas Savienībā radīto darbavietu ir darbavietas veselības aprūpes, sociālo un nodarbinātības pakalpojumu jomā, nodrošinot divkāršu ieguldījumu nabadzības mazināšanā, jo tiek sniegti pakalpojumi un izveidotas darbavietas, stratēģijā 2020. gadam netiks noteikti mērķi sniegt augstas kvalitātes sociālos pakalpojumus?
Priekšsēdētājs
Paldies jums, kolēģi, bet, lūdzu, neuzdodiet divus jautājumus jums atvēlētajā vienā minūtē, jo priekšsēdētājam Barroso ir grūti atbildēt uz diviem jautājumiem vienas minūtes laikā.
Kuram jautājumam jūs dodat priekšroku - pirmajam vai otrajam?
Kolēģi, tas ir ļoti svarīgi!
Stephen Hughes
Priekšsēdētāja kungs, patiesībā es uzdevu trīs jautājumus, un mani apmierinātu trīs atbildes "jā”!
(Smiekli)
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, liels jums paldies par sapratni. Es centīšos izvēlēties labāko jautājumu.
Godīga atbilde ir šāda: tas ir apspriedes dokuments; tā vēl nav stratēģija, un patiešām atzinīgi vērtēju jūsu ieguldījumu.
Es darīšu jums zināmu savu personīgo viedokli. Jā, mums ir jādara vairāk, lai cīnītos pret nabadzību un sociālo atstumtību, bet, lai to paveiktu, mums vajadzīgs mūsu dalībvalstu atbalsts. Es varu jums apgalvot, ka esmu vairākkārt ierosinājis konkrētus pasākumus un esmu dzirdējis patiešām skaļu "nē”, kas tiek argumentēts ar dažu dalībvalstu nostāju, ka sociālie jautājumi jārisina dalībvalstīm, nevis Eiropai.
Tās ir interesantas debates. Paskatīsimies, vai spēsim vienoties par šo jautājumu. Es patiešām ceru uz jūsu atbalstu šajā sakarībā, jo, kā jau jūs zināt, lai cīnītos pret sociālo atstumtību un nabadzību, mums ir vajadzīgi arī Eiropas līmeņa instrumenti, kas papildina instrumentus dalībvalstu līmenī. Tāda ir nostāja, ko es aizstāvēšu. Es ceru, ka visas dalībvalstis būs gatavas atbalstīt šādu redzējumu.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Komisāra kungs, Lisabonas stratēģijas īstenošana nenorit pārāk veiksmīgi. Kādas izmaiņas jūs plānojat izdarīt dokumentā par Eiropas stratēģiju 2020. gadam, lai sasniegtu tās mērķus? Vai jūs plānojat izstrādāt ko līdzīgu stratēģijas īstenošanas programmai - atsevišķu dokumentu Komisijas piecu gadu ilgajam pilnvaru termiņam, kurā tiktu noteikti veicamie pasākumi? Es domāju, ka tā būtu lieliska ideja. Mēs varētu uzraudzīt stratēģijas īstenošanu un tajā pašā laikā novērtēt Komisijas paveikto.
Nobeigumā es atļaušos sniegt komentāru - es uzskatu, ka sociālajām apspriedēm paredzētais termiņš, proti, 15. janvāris, ir pārāk īss. Mums būtu jāizturas pret mūsu sociālajiem partneriem mazliet nopietnāk. Tieši viņi īstenos stratēģiju, un viņiem būtu jāparedz vairāk laika dalībai šajās apspriedēs.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Minētais termiņš ir noteikts apspriedēm, pamatojoties uz šo dokumentu, bet tiks nodrošinātas arī citas apspriešanās iespējas. Apspriedes par Lisabonas stratēģijas nākotni patiešām notiek jau kopš 2008. gada. Reģionu komiteja, kā arī Ekonomikas un sociālo lietu komiteja ir izstrādājušas patiešām interesantus ziņojumus, un es vēlos izmantot šo iespēju, lai pateiktu, ka, ja Eiropas Parlaments to vēlēsies, es esmu gatavs jums pieņemamā laikā organizēt debates par šo jautājumu - nevis tikai šādu jautājumu stundu, paredzot vienu minūti atbildēm, bet īpašas debates tikai par šo jautājumu -, jo es patiešām uzskatu, ka tas ir ārkārtīgi svarīgs.
(Aplausi)
Ir ārkārtīgi svarīgi, lai šis Parlaments uzņemot vadību, un arī, lai šajā procesā tiktu iesaistīti dalībvalstu parlamenti, jo tas būs nākotnes stratēģijas būtiskākais jautājums. To es vēlos uzsvērt.
Attiecībā uz jautājumu par pārvaldības mehānismiem es vēlos teikt, ka tieši to mēs patlaban gatavojam. Ir izvirzītas vairākas idejas. Viena no idejām patiešām paredz risinājumus progresa novērtēšanai un uzraudzībai vairākās jomās, izmantojot rādītājus. Tieši tos mēs gatavojam, un šajā sakarībā mēs ceram sagaidīt Parlamenta atbalstu un arī mūsu dalībvalstu vienošanos.
Werner Langen
(DE) Papildinot iepriekš jau uzdotu jautājumu, es vēlos atgriezties pie klimata stratēģijas 2020. gadam. Priekšsēdētāja kungs, vai tas tā patiešām ir, ka, pamatojoties uz pagaidu emisiju tirdzniecības sistēmu, Eiropas lielākajam tērauda rūpniecības uzņēmumam tiek piešķirti 90 miljoni tonnu CO2 izmešu, neskatoties uz to, ka pagājušā gadā tam piešķīra 68 miljonus tonnu un šajā gadā 43 miljonus tonnu? Vai tas ir iespējams, ka Eiropas lielākais tērauda rūpniecības uzņēmums līdz 2012. gadam nopelnīs 1 miljardu GBP no emisiju tirdzniecības, jo šim uzņēmumam tā lobēšanas darbību rezultātā, tostarp attiecībā uz Eiropas Komisiju, ir piešķirta pārāk liela emisiju kvota?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Langen kungs, es īsti nesaprotu, par ko jūs runājat, bet, ja jūs runājat par emisijām Eiropā, būsim godīgi - mūsu emisijas, aptuveni rēķinot, veido 14 % no globālajām emisijām, un šī tendence ir lejupejoša, jo rodas jaunas lielās ekonomikas ar augstu emisiju līmeni.
Taču attiecībā uz emisijām uz vienu iedzīvotāju, mēs joprojām esam tālu priekšā šīm ekonomikām, un būsim godīgi - mums ir jāuzņemas arī zināma vēsturiska atbildība. Amerikāņi rada lielākas siltumnīcefektu izraisošu gāzu emisijas uz vienu iedzīvotāju nekā mēs, taču mēs radām lielākas emisijas nekā Ķīna un daudz lielākas nekā, piemēram, Indija, ja jūs runājat par Indijas gadījumu. Tā patiešām ir problēma, kas mums jārisina globālā taisnīguma interesēs. Jā mēs vēlamies atrisināt problēmu un ja mēs uzskatām, ka mūsu planēta ir apdraudēta klimata pārmaiņu dēļ, mums jāīsteno uz sadarbību balstīti centieni, iesaistot visas puses. Tāpēc mana atbilde ir "jā” - mums patiešām ir stingrāki noteikumi, nekā citur pasaulē, taču mēs to uzskatām arī par iespēju attīstīt jaunas tehnoloģijas, lai mēs varētu sasniegt savus mērķus, neapdraudot uzņēmumus, jo mēs nevēlamies eksportēt ne mūsu uzņēmumus, ne arī mūsu darbavietas.
Priekšsēdētājs
Kolēģi, šīs jautājumu stundas laikā, kad tiek uzdoti jautājumi priekšsēdētājam Barroso, lūdzu, neuzdodiet papildu jautājumus, jo daudzi gaida, lai uzdotu savu pirmo jautājumu. Man ir ļoti žēl, bet es uzskatu, ka būtu jādod iespēja uzdot neizskatītus jautājumus.
Stavros Lambrinidis
Priekšsēdētāj Barroso kungs, kā jau jūs minējāt, ekonomiskā situācija patiešām ietekmē procentu likmes. Tās atspoguļo uzticēšanās līmeni konkrētā ekonomikā, un tās ietekmē starptautisko ekonomisko kopienu. Procentu likmes ietekmē Kopienas uzticēšanās konkrētai ekonomikai, savukārt šādu uzticēšanos būtiski ietekmē Eiropas Komisijas paustā nostāja attiecībā uz dalībvalstu veiktajiem pasākumiem. Ņemot to vērā, arī spekulanti mēģina spekulēt, izmantojot sliktu ekonomisko situāciju, un tādējādi reizēm padara to vēl sliktāku.
Priekšsēdētāj Barroso, vai jūs šodien šeit šajā Parlamentā esat gatavs paust savu atbalstu Grieķijas valdības vakar paziņotajiem pasākumiem Grieķijas ekonomiskās situācijas uzlabošanai? Vai Komisija uzskata, ka šie pasākumi ir solis pareizajā virzienā, un vai, tos piemērojot, iespējams mainīt finansiālo situāciju, kas, kā jūs norādījāt, līdz šim sagādājusi problēmas?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es jau teicu, ka ļoti priecājos par premjerministra Papandreou kunga vakar pausto apņemšanos samazināt valsts budžeta deficītu un valsts parādu, nodrošinot ilglaicīgu izdevumu samazinājumu un ieņēmumu palielinājumu. Es pat norādīju, ka Grieķijas parlamenta patlaban izskatītais 2010. gada budžets un premjerministra paziņojums ir soļi pareizajā virzienā. Komisija noteikti turpinās cieši uzraudzīt makroekonomisko un fiskālo situāciju un pasākumu īstenošanu Grieķijā. Tas tika skaidri pateikts manā paziņojumā par atbalstu paziņotajiem pasākumiem. Es uzskatu, ka tas ir labākais veids, kā mēs varam palīdzēt Grieķijai šajā patiešām sarežģītajā situācijā, kādā tā nonākusi saistībā ar budžetu un parādsaistībām. Es ticu, ka šie pasākumi nodrošinās patiešām būtiskus rezultātus.
Malcolm Harbour
Priekšsēdētāja kungs, es patiešām priecājos par iespēju uzdot jautājumu priekšsēdētājam Barroso, jo komiteju priekšsēdētāju konference pirmo reizi ir pārcelta par stundu, un tādējādi mums komiteju priekšsēdētājiem pirmo reizi ir iespēja atrasties šeit.
Es vēlos uzdot viņam jautājumu par politiku, kas nodrošinātu iespēju ar pamatnoteikumu palīdzību pētniecības un inovāciju jomā, kas, man par lielu nožēlu, netika iekļauti šajā pirmajā stratēģijas 2020. gadam projektā, bet kas, es ceru, tiks tajā iekļauti nākotnē, izmantot valsts iepirkuma sniegtās lielās iespējas Eiropas Savienībā, lai stimulētu inovatīvu produktu un pakalpojumu izstrādi. Es vēlos viņam šodien pajautāt, vai viņš ņems vērā manā pagājušā novembra ziņojumā iekļautos šā Parlamenta gandrīz vienprātīgi apstiprinātos priekšlikumus par iespējamajiem risinājumiem? Lai sniegtu viņam un arī kolēģiem priekšstatu, es vēlos norādīt, ka, ja 1 % no valsts iepirkuma līdzekļiem Eiropā paredzētu inovatīviem produktiem un pakalpojumiem, ieguldījumi inovāciju jomā Eiropas Savienībā pieaugtu par vismaz 15 miljardiem eiro.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Paldies jums par visiem jūsu komentāriem, bet es vēlos jums pateikt, ka nav tāda jaunās stratēģijas pirmā projekta. Ir tikai Komisijas darba dokuments apspriešanai, taču mēs vēl neesam gatavi nākt klajā ar projektu. Tāpēc visi jūs komentāri tiek ar prieku uzklausīti.
Jūs nevarat prasīt, lai es vienā minūtē sniegtu plašu atbildi uz tik nozīmīgu jautājumu, kāds ir šis jūsu uzdotais. Es esmu informēts par jūsu ziņojumu. Es esmu informēts par vairākiem interesantiem jūsu izvirzītiem priekšlikumiem attiecībā uz valsts iepirkumu, un jā, tāds, vispārīgi runājot, ir arī mans nodoms. Kā jau jūs atceraties, es to iesniedzu Parlamentam, norādot uz nepieciešamību paplašināt šādu apņemšanos, lai tiktu izstrādāti tirgum draudzīgāki un inovatīvāki valsts iepirkuma noteikumi Eiropā. Šis jautājums noteikti tiks iekļauts mūsu nākotnes stratēģijā, bet patlaban es nevaru precīzi pateikt, kā mēs to darīsim.
Carl Haglund
(SV) Priekšsēdētāja kungs, viena no lielākajām neveiksmēm saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kas citādā ziņā ir kvalitatīvs dokuments, ir tā, ka mums lielā mērā nav izdevies panākt, lai dalībvalstis sasniegtu stratēģijā noteiktos mērķus.
Mans kolēģis deputāts no Somijas iepriekš jautāja Barroso kungam, kā, pēc viņa domām, mēs varam piespiest dalībvalstis efektīvāk īstenot stratēģiju. Viens no noteiktajiem mērķiem attiecās uz to, cik liels ieguldījums procentos no IKP dalībvalstīm būtu jāveic pētniecībā un attīstībā. Es vēlos noskaidrot, vai Komisija plāno dalībvalstīm noteikt līdzīgus mērķus jeb, citiem vārdiem sakot, kādu daļu no to nacionālā kopprodukta dalībvalstīm būtu jāiegulda pētniecības un attīstības jomā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Patlaban mēs novērtējam iemeslus tam, kāpēc nespējām sasniegt visus mērķus un izpildīt visus uzdevumus. Izstrādājot jauno priekšlikumu, mēs novērtēsim - es domāju, ka tas būs patiešām godīgs un objektīvs novērtējums, - ko attiecībā uz Lisabonas stratēģiju mēs darījām pareizi un ko nepareizi.
Šajā posmā es nevaru pateikt, ko mēs ierosināsim; tieši pašlaik mēs domājam par to, kas darāms turpmāk. Tāpēc, norādot uz nepieciešamību organizēt diskusijas kopā ar jums, es ar to domāju reālas diskusijas, jo jūsu ieguldījumam ir ļoti liela nozīme.
Es, personīgi, uzskatu, ka nav iespējams noteikt vienotu mērķi visām dalībvalstīm. Es uzskatu, ka nākamajam Eiropas Savienības stratēģijas 2020. gadam izstrādes posmam jābūt pārdomātākam un labāk sagatavotam, nosakot īpašus mērķus, kas, protams, saskaņoti ar dalībvalstīm, ņemot vērā dažādās situācijas.
Tāds ir mans personīgais viedoklis. Mēs vēl neesam nonākuši līdz tam, lai varētu jums iesniegt priekšlikumu. Es arī vēlos, lai priekšlikuma izstrādē pilnībā iesaistītos jaunā Komisija, un mēs iesniegsim pēdējās Lisabonas stratēģijas "bilanci”.
William
Priekšsēdētāja kungs, līdz nākamajam gadam Apvienotās Karalistes neto iemaksas kļūs divas reizes lielāka salīdzinājumā ar 2008. gadu. 2020. gadā Eiropas Savienībā būs vismaz četras līdz septiņas jaunas dalībvalstis. Pamatojoties uz to esošajiem ekonomiskajiem rādītājiem, no dienas, kad šīs valstis kļūs par dalībvalstīm, līdz par 2020. gadam tās visas saņems finansējumu no kohēzijas fondiem, kas būtībā ir citā vārdā nosauktas subsīdijas.
Tāpēc vēlos jautāt, vai britu nodokļu maksātāji var sagaidīt, ka līdz 2020. gadam Apvienotās Karalistes neto iemaksas Eiropas Savienības budžetā pieaugs vēl divas reizes, un, ja nē, kāpēc?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es patlaban vēl nevaru runāt par finanšu perspektīvām un es nevaru prognozēt, cik lielas būs Apvienotās Karalistes iemaksas. Es saprotu jūsu satraukumu, jo patlaban britu nodokļu maksātāji veic lielākās iemaksas Apvienotās Karalistes finanšu nozares problēmu dēļ. Līdz šim vēl nekad nav sniegts tik liels valsts atbalsts, kādu mēs redzējām jūsu valstī.
Šodien mēs varam pateikt, lūk, ko - mēs uzskatām, ka ir svarīgi noteikt nākotnes prioritātes, lai mēs spētu novērtēt nepieciešamo finansējumu valsts līmenī un Eiropas līmenī, un pēc tam ir jārīko diskusijas par šo ieguldījumu taisnīgu pārdali. Taču, mūsuprāt, ņemot vērā iespējamos ieguvumus no Eiropas dimensijas un Eiropas iekšējā tirgus izpētes, dažos gadījumos ir lietderīgāk ieguldīt vienu eiro Eiropas līmenī nevis valsts līmenī. Mēs nonāksim pie šīm diskusijām, un es ceru, ka galu galā mēs spēsim vienoties.
Priekšsēdētājs
Tā bija mūsu trešā jautājumu stunda kopā ar Eiropas Komisijas priekšsēdētāju. Liels jums paldies, kolēģi, par diskusiju jautājumiem.
Attiecībā uz apmeklētību vēlos teikt, ka jautājumu stundas nobeigumā šajā Parlamentā bija vairāk deputātu nekā tās sākumā pulksten 15.00. Man ļoti žēl, ka tas tā ir, - mēs būtu gribējuši, lai apmeklētība būtu daudz lielāka.
Vēlreiz paldies jums, priekšsēdētāj Barroso kungs.
John Bufton
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos izteikt piezīmi attiecībā uz to, ka šodien šeit ir ļoti daudz cilvēku, kuriem netika dota iespēja uzdot jautājumus Barroso kungam. Ņemot vērā Barroso kunga lielo algu, vai tiešām viņš nevar kopā ar mums regulāri pavadīt 30 minūtes ilgāk, lai mūsu rīcībā būtu pusotra stunda?
Pirmās 30 minūtes tika veltītas grupu vadītājiem. Šajā Parlamentā ir 750 deputāti. Es uzskatu, ka 30 minūtes ir smieklīgi maz. Vai tiešām nav iespējams veltīt mums pusotru stundu? Barroso kungs, jums ir pietiekami liela alga. Lūdzu, veltiet mums nevis 60, bet 90 minūtes laika!
Priekšsēdētājs
Priekšsēdētājs Barroso kungs, pieklājīgi smaida, bet tad jau redzēsim. Mums tas ir jāizlemj. Paldies jums par priekšlikumu.
