Lisabonská zmluva (rozprava)
Predseda
Ďalším bodom programu je správa pána Corbetta a pána Méndeza de Viga, v mene Výboru pre ústavné veci, týkajúca sa Lisabonskej zmluvy.
Richard Corbett
spravodajca. - Vážený pán predseda, pán Méndez de Vigo a ja máme tú česť prezentovať Parlamentu správu v mene Výboru pre ústavné veci. Ide o správu, v súvislosti s ktorou sa náš výbor nezaoberal ani tak históriou toho, ako sme sa k nej dopracovali, ale skôr jednoduchým porovnaním, či nová zmluva zlepšuje Európsku úniu v porovnaní s terajšími zmluvami a či zmluvy, ktoré budú pozmenené a doplnené Lisabonskou zmluvou, urobia Európsku úniu účinnejšou, demokratickejšou a lepšou pre jej občanov. Presne to sme aj urobili a náš záver je jasný.
Po prvé, čo sa týka demokratickej zodpovednosti, v našej Únii bude fungovať systém, na základe ktorého bude každý budúci právny predpis najprv podliehať kontrole národných parlamentov a následne dvojitému schváleniu Radou ministrov, ktorá je zložená z ministrov zodpovedných tým istým národným parlamentom, a Európskym parlamentom, ktorý je priamo volený občanmi, aby zastupoval ich záujmy na európskej úrovni. Ide o úroveň kontroly, ktorá neexistuje v žiadnej inej medzinárodnej štruktúre. Môžete sa pozrieť na WTO, Svetovú banku, MMF, NATO - žiadna štruktúra nad úrovňou národného štátu nemá zabudovaný taký stupeň parlamentnej kontroly, aký budeme mať my vďaka novej zmluve.
Nová zmluva zlepšuje právomoci Európskeho parlamentu aj v iných ohľadoch. Budeme voliť predsedu Komisie a spolu s Radou budeme mať plné právomoci vo všetkých otázkach európskeho rozpočtu, čo znamená, že výdavky na poľnohospodárstvo už viac nebudú mimo parlamentnej kontroly. Parlament bude mať právo zablokovať vykonávacie opatrenia Komisie, s ktorými nebude súhlasiť. Parlament bude oprávený zrušiť udelenie právomocí Komisii, ak to bude považovať za potrebné. Vidím, že pán komisár už teraz vyzerá znepokojene, ide však o dôležitú demokratickú zábezpeku. Parlament bude mať tiež právo predkladať návrhy budúcich revízií zmluvy a zároveň bolo predĺžené právo Parlamentu na ratifikáciu a schválenie medzinárodných dohôd. Táto zmluva predstavuje - ak už nič iné - prinajmenšom obrovské zvýšenie demokracie v Európskej únii.
Po druhé, táto zmluva zlepšuje postavenie občanov Únie. Samozrejme, existuje Charta základných práv, ktorá je v celej Únii zárukou toho, že inštitúcie a právo Únie nebudú narúšať základné normy ľudských práv - európske inštitúcie ich budú musieť rešpektovať. Poskytuje občanom lepší prehľad o kompetenciách Európskej únie. Poskytuje tiež primerané záruky na upokojenie nemiestnych obáv niektorých ľudí, že v Európskej únii budujeme akýsi centralizovaný superštát.
Nakoniec, táto zmluva urobí Európsku úniu účinnejšou, schopnejšou prinášať výsledky v tých oblastiach politiky, v ktorých chceme konať spoločne na európskej úrovni. Rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou, racionalizácia veľkosti Komisie, zlúčenie vonkajších zastupiteľských postov do jedného postu vysokého predstaviteľa, predĺženie predsedníckeho obdobia Európskej rady, ako aj ďalšie opatrenia, by mali prispieť k tomu, aby boli naše mechanizmy schopné pracovať účinnejšie a aby bola Únia tým pádom schopná dosahovať lepšie výsledky v tých politikách, kde si to želáme.
Všetko sú to dramatické zlepšenia. Samozrejme, že budú aj takí, ktorí budú nariekať nad stratou ústavy - ústavy, ktorá bola, v konečnom dôsledku, ratifikovaná veľkou väčšinou členských štátov. Dokonca aj v krajinách, v ktorých sa uskutočnilo referendum, hlasovalo za ústavu spolu 26,6 miliónov ľudí. Proti bolo 23 miliónov. Dokonca aj v mojej krajine bola schválená pri druhom čítaní v Dolnej snemovni veľkou väčšinou 215 hlasov. Z viacerých hľadísk ide o populárnu ústavu. Cieľom však je zvíťaziť v grandslame a získať 27 odpovedí "áno" a nula odpovedí "nie". Latka bola položená veľmi vysoko a jej sa cez ňu nepodarilo dostať. To bol aj dôvod prečo ju členské štáty opustili a namiesto toho sa zamerali na zmenu a doplnenie zmlúv, ktoré sme tu už mali. Obsah týchto zmien však robí našu Úniu demokratickejšou, účinnejšou a priateľskejšou k svojim občanom. Odporúčam ju Parlamentu.
(potlesk)
Íńigo Méndez de Vigo
Vážený pán predseda, aj ja by som sa k vám chcel pripojiť v blahoželaní pánovi Richardovi Corbettovi. Domnievam sa, že spolupráca medzi pánom Richardom Corbettom a členom skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov ukazuje, čím Európa v skutočne je: že aj napriek tomu, že máme odlišné predstavy a pocity, sme schopní robiť veci spoločne - sme schopní dosahovať pokrok pri zlepšovaní života Európanov. Preto by som sa chcel poďakovať pánovi Richardovi Corbettovi za jeho spoluprácu a kooperáciu, ktorá bola vždy lojálna a vždy zameraná - a to by som chcel zdôrazniť - na spoločné úsilie a budovanie, nie na negatívny prístup alebo deštrukciu.
Pán predsedajúci, pred troma rokmi sme Richard Corbett a ja predložili tomuto Parlamentu Ústavnú zmluvu a teraz sme spravodajcami Európskeho parlamentu pre Lisabonskú zmluvu. Je jasné, že niektorí z nás mali vyššie ambície, než je Lisabonská dohoda, a domnievam sa, že aj ambície tohto Parlamentu boli vyššie. Jasné je aj to, že toto je unikátna situácia. Proces ratifikácie nenapredoval, a preto bolo potrebné nájsť politické riešenie - Lisabonská zmluva je politickým riešením. Ešte raz, toto je Európa: pokúša sa o dohody a záväzky, aby sa jej podarilo nájsť cestu von z krízy a z nepríjemných situácií.
Pán Corbett tu poskytol veľmi dobré vysvetlenie a preto by som chcel zopakovať jeho slová týkajúce sa výhod, ktoré prináša Lisabonská zmluva, v porovnaní so zmluvami, ktoré sú v súčasnosti v platnosti. Chcel by som pridať jednu vec, ktorú Richard Corbett nepovedal: Lisabonská zmluva nie je Ústavnou zmluvou. Museli sme sa vzdať mnohých našich ambícií, čo mi je veľmi ľúto, myslím si však, že základné prvky Ústavnej zmluvy sa nachádzajú aj v Lisabonskej zmluve. Aj keď to nie je to isté, podarilo sa nám zachovať základné prvky.
Aké sú teda tieto základné prvky? Čo považujeme za základné? Základné prvky sú tie, ktoré umožnia Európskej únii byť viac demokratickou, tie, ktoré pomôžu Európskej únii byť viac účinnou, tie, ktoré pomôžu Európskej únii poskytovať pridanú hodnotu jej občanom.
Pán predsedajúci, toto je jediná vec, ktorá by mala motivovať Európsky parlament. Sme zástupcami európskych občanov a oni by mali byť referenčným bodom pre naše konanie. Žijeme vo veľmi dôležitej dobe pre Európu. Mohli sme to vidieť včera v súvislosti so situáciou v Kosove.
Európa musí poskytnúť východisko pre očakávania, s ktorými sa na nás obrátili európski občania. Európa nemôže prijať politiku hlavy v piesku. Európa potrebuje mať vo svete svoj hlas, potrebuje v ňom byť prítomná a potrebuje vyriešiť problémy, ktoré existujú teraz, či už ide o klimatické zmeny, boj s nelegálnym prisťahovalectvom alebo boj so šírením jadrových zbraní. Potrebujeme tieto problémy vyriešiť.
Lisabonská zmluva - a toto je, dámy a páni, kľúčová otázka - nám poskytuje nástroje a právomoci k tomu, aby sme to mohli urobiť. Samozrejme, že k tomu bude potrebná aj politická vôľa, ale v tejto zmluve máme nástroje, pomocou ktorých môžeme zlepšiť súčasnú situáciu.
Dovoľte mi povedať niečo o budovaní a o spoločnom úsilí. Ako som už povedal, toto je Európa. Podpora Lisabonskej zmluvy znamená spoločné úsilie, znamená uberať sa rovnakým smerom. Je pravda, ako som už povedal, že sme niektoré veci opustili. Paul Valéry, veľký básnik a, z toho dôvodu, zrejme aj veľký Európan, povedal, že báseň nie je nikdy dokončená, ale len opustená. Je pravda, že sme niektoré veci opustili, pravda je však aj to, že ak ich v budúcnosti budeme potrebovať získať späť, Európsky parlament bude stáť na čele.
(potlesk)
Janez Lenarčič
úradujúci predseda Rady. - Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, veľmi pekne vám ďakujem.
V mene predsedníctva by som chcel privítať túto príležitosť diskutovať o Lisabonskej zmluve. Chcel by som sa najprv poďakovať Európskemu parlamentu za jeho prácu a, predovšetkým, za správu, ktorú pripravili pán Richard Corbett a pán Íńigo Méndez de Vigo.
Hneď na začiatku by som chcel povedať, že súhlasím s pozitívnym hodnotením mnohých prvkov novej zmluvy. Faktom je, že Európa musí už nejakú dobu čeliť vnútorným a vonkajším problémom v medzinárodnom spoločenstve.
To je dôvod prečo nepochybne potrebujeme reformy. Túžba pokračovať v procese zlepšovania účinnosti Európskej únie a jej demokratickej legitímnosti priviedla vedúcich predstaviteľov členských štátov k tomu, aby v decembri minulého roka podpísali zmluvu v Lisabone.
O výhodách, ktoré prinesie Lisabonská zmluva, tu už toho bolo povedané veľa. Z toho dôvodu spomeniem len tie najhlavnejšie. Po prvé, (Lisabonská zmluva) zabezpečí, že všetky inštitúcie, ktoré podporujú alebo spájajú 27 členských štátov, budú fungovať úspešnejšie. Zlepší sa účinnosť a zjednodušia sa rozhodovacie procesy. Zvýši sa demokracia a transparentnosť výkonov a - toto je veľmi dôležité - dosiahne sa to, že činnosť Európskej únie bude menej vzdialená od jej občanov.
Našim spoločným zámerom je uviesť Lisabonskú zmluvu do platnosti od 1. januára 2009. Pre dosiahnutie tohto zámeru je našou prioritnou úlohou ratifikácia Lisabonskej zmluvy všetkými členskými štátmi. Pri tejto príležitosti by som chcel zablahoželať tým piatim členským štátom, ktoré tak už urobili.
Predsedníctvo si uvedomuje, že procesy ratifikácie spadajú do výhradných a zvrchovaných kompetencií členských štátov. Napriek tomu sa domnievam, že si môžeme dovoliť vyjadriť svoje želanie, aby tieto procesy prebehli voľne, hladko a bez komplikácií. Sme presvedčení, že Lisabonská dohoda je dobrým nástrojom a kvalitným dokumentom, ktorý uľahčí konfrontovanie súčasných problémov, ktorým čelí Európska únia.
Úplné uplatnenie a vykonávanie Lisabonskej zmluvy si vyžaduje určité prípravné opatrenia. Predsedníctvo si uvedomuje všetky tieto problémy a s nimi súvisiacu potrebu jednotného rámca, v ktorom by sa tieto prípravné opatrenia vykonávali. Zaviedli sme intenzívnejšiu spoluprácu s nasledujúcim predsedníctvom (Francúzsko) a s ďalšími inštitúciami. Predsedníctvo zabezpečí, že táto prípravná činnosť bude prebiehať pod dohľadom na najvyššej politickej úrovni, to znamená pod dohľadom Európskej rady, ktorá bude daný vývoj pozorne sledovať.
Chcel by som zdôrazniť, že mnohé aspekty novej zmluvy bude možné realizovať len na základe návrhu Európskej komisie alebo v úzkej spolupráci s Európskym parlamentom. Predsedníctvo si tieto aspekty uvedomuje a v každom prípade vykoná prípravy spôsobom, ktorý zabezpečí zaangažovanie všetkých dotknutých strán.
Rád by som skončil vyhlásením, že všetci tí, ktorí boli zainteresovaní na prípravných prácach, konali zodpovedne. Verím, že tento postoj bude pokračovať aj naďalej, pretože to je ten najlepší spôsob, ako prispieť k úspechu ratifikačných procesov a uplatneniu Lisabonskej zmluvy.
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predseda, najprv by som rada povedala, že som privítala túto správu a chcela by som zablahoželať obidvom spravodajcom k ich práci pri predložení tejto správy pred plenárne zasadnutie. Komisia, samozrejme, plne zdieľa názor, že Lisabonská dohoda predstavuje veľmi pozitívny krok pre budúcnosť Únie. Ako sme už mali možnosť počuť, privedie nás o krok bližšie k účinnejšej, demokratickejšej a transparentnejšej Únii.
V politike je dôležité robiť správne veci, pretože to nám dáva demokratickú legitímnosť. Rovnako je však dôležité robiť veci správne. Z toho dôvodu je to, čo robíme (alebo čo robíte vy) pri voľbe politického programu pre klimatické zmeny a energetiku, poplatky za roaming, bezpečnosť hračiek a potravín, dopravnú politiku, poľnohospodársku politiku alebo obchod, nesmierne dôležité a my nebudeme odpočívať dovtedy, kým nebude nová zmluva v platnosti. Zároveň sa však musíme pozrieť aj na druhú stranu mince a na to, ako veci robíme a ako táto zmluva zmení spôsoby, ako tieto veci robíme, ako môžeme byť účinnejší pri prijímaní rozhodnutí a podpore politického programu a priorít Európskej únie.
Jedným zo základných prvkov tejto zmluvy je to, ako posilňuje demokratickú legitimitu Európy prostredníctvom zmeny úlohy Parlamentu, vyššej miery spolurozhodovania, väčším vplyvom v rozpočtových záležitostiach a medzinárodných dohodách a priamym prepojením medzi výsledkami európskych volieb a výberom predsedu Komisie.
Poskytne tiež kanály pre vyššiu angažovanosť národných parlamentov. Už teraz máme prostredníctvom týchto kanálov veľmi pozitívne skúsenosti pri spolupráci s národnými parlamentmi, pri ukotvení politík Európskej únie ako aj pri niektorých prvkoch participatívnej demokracie pre priamu účasť obyvateľstva.
Vaša správa, samozrejme, vyjadruje tiež určité obavy v súvislosti s opustením ústavného prístupu a v súvislosti s rozšírením opatrení o rozhodnutí o účasti pre niektoré členské štáty. Všetci vieme - a ja som to už tiež v minulosti spomenula - že to bola cena, ktorú sme museli zaplatiť, aby sa nám podarilo dosiahnuť kompromisnú dohodu a domnievam sa, že všetci si uvedomujeme, že nič nie je dokonalé - dokonca ani nová reformná zmluva nie je dokonalá. Predstavuje kompromis - niečo, na čom sme sa boli schopní dohodnúť.
V súčasnosti prebieha ratifikácia, ale v situácii, kedy päť členských štátov schválilo túto zmluvu a desať ďalších začalo proces schvaľovania, je zjavné, že sa pred nami nachádza ešte dlhá cesta a že v súvislosti s týmto procesom neexistuje žiadna nevyhnutnosť.
Medzitým sa - pevne veríme - potrebujeme pripraviť na vstup tejto zmluvy do platnosti na začiatku budúceho roka, pričom slovinské predsedníctvo predstavilo zoznam oblastí, v ktorých je potrebné vykonať určité opatrenia, aby mohlo dôjsť k jej vykonaniu. V prípade mnohých týchto oblastí sa už uskutočnili predbežné diskusie a v priebehu nasledujúcich mesiacov budú tieto diskusie pokračovať. Niektoré z týchto oblastí podliehajú návrhom Komisie, napríklad Občianska iniciatíva, ktorá predstavuje dôležité ustanovenie, ktoré pomáha spájať Úniu s jej občanmi.
Som ochotná urobiť všetko, čo je v mojich silách, aby som zabezpečila, že Európania budú môcť používať tento nový demokratický nástroj v čo najkratšej dobe potom, ako táto zmluva vstúpi do platnosti. To si vyžaduje, aby bol návrh Komisie pripravený včas a zároveň je dôležité pred prijatím návrhu uskutočniť všetky potrebné konzultácie. Budeme vás, samozrejme, informovať o ďalšom vývoji a tešíme sa spoločnú prácu v tejto otázke.
Komunikácia s obyvateľstvom počas procesu ratifikácie, ako to v júni načrtla Európska rada - pričom nezáleží na zvolenej metóde ratifikácie - je tiež životne dôležitá. Z toho dôvodu, a v súlade s odporúčaniami vašej správy, úzko spolupracujeme s vnútroštátnymi orgánmi a kanceláriami Európskeho parlamentu.
Chcela by som sa vám preto poďakovať za výzvu na úprimnú spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a vnútroštátnymi orgánmi, ktorá je uvedená vo vašej správe, s cieľom jasne a objektívne informovať európskych občanov o obsahu zmluvy. Je to úplne v súlade s našim prístupom a veľmi radi sa s Parlamentom a jeho kanceláriami v členských štátoch podelíme o naše komunikačné produkty a informačné materiály o zmluve - pričom môžeme ľuďom oznámiť dobré správy: máme zmluvu, ktorá nám poskytne nástroje na dosiahnutie pokroku pri vývoji politík, o ktorých nám prieskumy verejnej mienky neustále tvrdia, že si ich naši občania želajú - konkrétne politík v oblasti klimatických zmien a energetiky, migrácie, rastu a zamestnanosti, životného prostredia a, samozrejme, úlohy EÚ na svetovej scéne. Toto sú opatrenia, ktoré nám pomôžu robiť správne veci a zároveň robiť veci správne.
Andrew Duff
spravodajca Výboru pre zahraničné veci požiadaného a stanovisko. - Vážený pán predseda, jedným z najdôležitejších znakov zmluvy bude to, že predznamenáva dozrievanie spoločnej zahraničnej bezpečnostnej a obrannej politiky. Navrhuje radikálne zmeny štruktúry EÚ, predovšetkým povýšenie postu vysokého predstaviteľa na post podpredsedu Komisie a predsedu Rady, pod ktorý bude spadať tripartitná diplomatická služba. Je nesmierne dôležité, aby boli tieto ustanovenia pevne zavedené hneď ako zmluva vstúpi do platnosti: odďaľovanie a hádky o víťaznú korisť spôsobia iba zmätok v tretích krajinách a cynizmus v európskej verejnej mienke.
Dôrazne Parlamentu odporúčam stanovisko Výboru pre zahraničné veci.
Thijs Berman
spravodajca Výboru pre rozvoj požiadaného a stanovisko. - (NL) Vážený pán predseda, nová zmluva ponúka veľké možnosti pre rozvojovú spoluprácu. Je to predovšetkým preto, že táto nová zmluva vyžaduje, aby opatrenia Komisie v oblasti rozvojovej spolupráce dopĺňali vlastné iniciatívy členských štátov. Otvárajú sa tým možnosti pre lepšiu koordináciu medzi Komisiou a členskými štátmi v dlhodobom horizonte - čo je nesmierne dôležité, a na čo tiež vyzývala aj veľmi kritická vzájomná revízia OECD DAC.
Pozornosť je sústredená na znižovanie chudoby, čo je dobré. Zo Zmluvy z Nice bola vypustená kľúčová veta: veta, ktorá výslovne vynechávala Európsky rozvojový fond (ERF) z rámca zmluvy - čo znamená, že ERF teraz môže byť zahrnutý do rozpočtu EÚ. Toto je nesmierne potrebné, pretože to konečne dáva Európskemu parlamentu plnú kontrolu aj nad druhou polovicou rozvojových aktivít EÚ - čo je potrebné a zároveň správne. Bez neustálej kontroly zo strany Európskeho parlamentu sa však znižovanie chudoby nestane ústrednou témou zahraničnej politiky EÚ, naviac bez vymenovania osobitného európskeho komisára pre rozvoj v budúcnosti.
Carlos Carnero González
Vážený pán predseda, najprv by som chcel zablahoželať spoluspravodajcom k vynikajúcej práci, ktorú vykonali a chcel by som sa im poďakovať, pretože, na rozdiel od toho, čo sa obvykle deje v tomto Parlamente, sa im pri vypracovávaní Lisabonskej zmluvy podarilo do nej zakomponovať principiálny návrh Výboru pre medzinárodný obchod.
Zmluva si v tomto ohľade zachováva kľúčové prvky európskej ústavy, čo je veľmi dôležité, pretože, okrem toho, že znovu uvádza, že spoločná obchodná politika je exkluzívnou právomocou EÚ a že rozširuje jej rámec, zavádza tiež metódy Spoločenstva pre prijímanie rozhodnutí v rámci tejto politiky, čo znamená viac demokracie a vyššiu účinnosť, čo v konečnom dôsledku predstavuje hlavný odkaz, ktorý potrebujeme vyslať občanom prostredníctvom Lisabonskej zmluvy.
Bol som jedným z členov konventu. Som hrdý na to, že súčasťou Lisabonskej zmluvy sú kľúčové prvky ústavy, ktorú sme vypracovali a ktorá bola v danom čase podporená väčšinou krajín, ale, ako už povedal spoluspravodajca, pán Méndez de Vigo, chcel by som tiež povedať, že toto nie je koniec cesty, nie je to koniec príbehu. Z toho dôvodu Výbor pre medzinárodný obchod poukazuje aj na niektoré skutočnosti, ktoré boli vynechané.
Preto tu máme realitu - túto zmluvu - čo je dobré, no máme aj horizont, ktorý bude v budúcnosti ešte lepší, vďaka tomu, čo sa nám podarí dosiahnuť.
Costas Botopoulos
spravodajca Výboru pre rozpočet požiadaného a stanovisko. - (EL) Vážený pán predsedajúci, mal som tú česť byť spravodajcom Výboru pre rozpočet v súvislosti so zmenami, ktoré sa budú dotýkať rozpočtového sektora. Je to jedna z najmenej známych tém, domnievam sa však, že je aj jednou z najzaujímavejších a najtypickejších v súvislosti s tým, o čom tu dnes diskutujeme - konkrétne, v súvislosti so všeobecnými zmenami, ktoré prináša Lisabonská zmluva do našich životov.
V rozpočtovom sektore bude Parlament zohrávať rovnako dôležitú úlohu ako Rada. Už viac neexistuje rozdiel medzi povinnými a nepovinnými výdavkami. Odteraz budeme rozhodovať o všetkom ako Parlament, predovšetkým o poľnohospodárskej politike, čo je nesmierne dôležité. Deje sa však ešte aj niečo iné. Prebieha zmena v rozdelení úloh medzi Parlamentom a Radou v rámci rozpočtového postupu. Toto je však otázkou budúcnosti a my si nemôžeme byť istí výsledkom. Domnievam sa, že toto sa týka Lisabonskej zmluvy vo všeobecnosti.
Lisabonská zmluva zavádza balík politicky ďalekosiahlych zmien, ktoré poslúžia ako základ pre náš politický program. Domnievam sa, že tento politický program je presne to, čo dnes EÚ potrebuje.
Tvrdiť, že Lisabonská zmluva predstavuje koniec cesty, by bolo nesprávne. Práve naopak, predstavuje dôležitý krok, ktorý nám umožní fungovať v lepšom a úspešnejšom rámci s väčšími možnosťami pre Parlament. Toto je obzvlášť dôležité, ak si pamätáme na lekcie, z ktorých sme sa mohli poučiť v súvislosti so skúsenosťami s európskou ústavou. Nesmierne dôležitým výsledkom bolestivej cesty do Lisabonu je to, že Európa sa neuzavrela do seba, ani sa nestala viac defenzívnou, ale stala sa viac sociálnou. Výsledkom toho je, že teraz máme viac sociálnych ustanovení a viac práv. Prostredníctvom tohto konania sa uskutočňuje pokus otvoriť Európu navonok. Domnievam sa, že toto je tá najdôležitejšia lekcia - to je dôvod, prečo by mala byť Lisabonská zmluva ratifikovaná.
Ján Hudacký
spravodajca Výboru pre priemysel, výskum a energetiku požiadaného a stanovisko. - (SK) Nová európska zmluva je aj napriek svojej určitej nedokonalosti významným prostriedkom k ďalšej integrácii a hlbšej integrácii členských krajín, ako aj efektívnejšiemu a flexibilnejšiemu fungovaniu štruktúr a inštitúcii tak do vnútra Európskej únie, ako aj navonok.
Zároveň otvára priestor pre ďalšie rozširovanie Únie o nové členské krajiny, aby sa mohli naplniť túžby mnohých ľudí o spoločnej Európe. Charta ľudských práv, ktorá sa stala jej právnou súčasťou, má určite vo svojej podstate veľký význam. Napriek tomu jej nízky stupeň explicitnosti môže vyvolávať niektoré otázniky pri posudzovaní prirodzených ľudských práv. Z pohľadu Výboru pre priemysel, výskum a energetiku dáva nová zmluva významný priestor pre realizáciu spoločných politík na jednej strane, na druhej strane v rámci princípu subsidiarity necháva členským krajinám dostatok kompetencií na presadzovanie vlastných konkurenčných politík a stratégii, tak ako je to aj napríklad v oblasti priemyslu.
Posilnenie vedeckej a technologickej základne prostredníctvom európskeho výskumného priestoru umožní voľnejšie transferovať vedecké poznatky a technológie, taktiež vedcom a výskumníkom voľne kooperovať bez ohľadu na hranice. V oblasti výskumu vesmíru môžeme s uspokojením konštatovať, že zmluva zakladá priestor pre európsku vesmírnu politiku a explicitne ustanovuje primeranú spoluprácu s Európskou vesmírnou agentúrou.
Významným úspechom tejto zmluvy je dohoda o spoločnej energetickej politike s dôrazom na zlepšenie fungovania vnútorného trhu s energiami, so zaistením bezpečnosti dodávok, energetickej účinnosti a úspor, rozvoja obnoviteľných zdrojov a lepšej prepojenosti sietí. Pozitívne oceňujem fakt, že zmluva naďalej necháva rozhodnutie o energetickom mixe na jednotlivé členské krajiny. S uspokojením taktiež chcem konštatovať, že zmluva obsahuje aj protokol o Euratom, ktorý bude mať naďalej pôvodný právny efekt, čo určite vytvorí predpoklady pre systémový a bezpečný rozvoj jadrovej energetiky.
Gérard Deprez
Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vyjadruje svoju podporu správe od našich kolegov poslancov pána Corbetta a pána Méndeza de Viga. Obzvlášť sme privítali fakt, ktorý správa zdôrazňuje - aj keď je to zjavné, je dobré to spomenúť - že je to práve v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, kde Lisabonská zmluva prináša najviac zmien, predovšetkým v zrušení pilierov a v začlenení súdnej spolupráce v trestných veciach a policajnej spolupráce pod metódu "Spoločenstva".
Aj napriek tomu, že ide o dôležitý prelom, sa však v našom sektore stretáva s výhradami, ktoré sa len ťažko prijímajú. Naši kolegovia poslanci by mali vedieť, že podľa Lisabonskej zmluvy budú všetky opatrenia, ktoré by boli pred vstúpením tejto zmluvy do platnosti prijaté v rámci tretieho piliera, mimo kontroly Komisie, ba čo viac, mimo kontroly Európskeho súdneho dvora po dobu piatich rokov, a to v tak citlivých oblastiach, akými sú dodržiavanie základných práv a slobôd.
Pán predsedajúci, toto reštriktívne ustanovenie považujeme za ťažko stráviteľné a dnes potvrdzujeme svoje odhodlanie presadiť, aby bolo toto ustanovenie neúčinné pre všetky zákony, ktoré budú prijaté do konca tohto parlamentného obdobia. Dúfame, že medziinštitucionálne rokovania medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou sa začnú čo najskôr, aby sme dosiahli dohodu ohľadom toho, ako túto prekážku prekonať.
Joseph Daul
Vážený pán predseda, vážený pán úradujúci predseda Rady, vážená pani podpredsedníčka Komisie, vážené dámy, vážení páni, ako všetci ostatní, aj ja by som najprv rád poďakoval a zablahoželal našim kolegom poslancom Íńigovi Méndezovi de Vigo a Richardovi Corbettovi za ich správu o Lisabonskej zmluve a predovšetkým za vynikajúcu prácu, ktorú odviedli. Ako ich priateľ im však môžem povedať aj to, že sú za to platení.
Naša diskusia prebieha v čase, kedy už päť členských štátov ratifikovalo túto dohodu a Poľsko vyhlásilo, že uskutočňuje prípravy na začatie procesu ratifikácie. V mene členov Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov a v rámci skupiny PPE-DE by som chcel znovu pripomenúť nesmiernu dôležitosť tejto zmluvy pre obnovu európskej dynamiky.
Po dvoch rokoch patových situácií a inštitucionálnych pochybností si Európska únia vytvorila nástroje, vďaka ktorým môže účinne fungovať. Členovia skupiny PPE-DE sa domnievajú, že táto zmluva robí Európu demokratickejšou, viditeľnejšou a, z toho dôvodu, aj vplyvnejšou vnútri svojich hraníc a vo svete.
Lisabonská zmluva signalizuje návrat k politike v Európe. Naši spravodajcovia označili za najdôležitejšie prínosy Lisabonskej zmluvy väčšiu mieru demokracie, jasnosti a viditeľnosti a posilnenie účinnosti Európskej únie. Demokracia je posilnená rozšírením právomocí Európskeho parlamentu - jedinej inštitúcie volenej prostredníctvom priamych a všeobecných volieb. Spolurozhodovanie sa stáva zákonom. Predseda Komisie bude volený Európskym parlamentom. Úlohy národných parlamentov budú rozšírené v otázkach subsidiarity. Toto je otázka, o ktorú sa naša skupina veľmi zaujíma. Európa už viac nebude chýbať pri národných diskusiách. Už viac nebude dôvod nás kritizovať. Občania teraz budú mať právo iniciatívy. Zozbieraním milióna podpisov od občanov 27 členských štátov budú môcť vyslať priamu výzvu Komisii na predloženie nového návrhu.
Okrem toho budú práva občanov chránené Chartou základných práv, ktorej záväzná právna účinnosť je zakotvená v zmluve. Sme veľmi hrdí na tieto pokroky. Otvorenie legislatívnych diskusií v Rade pre verejnosť zabezpečí, že Európa bude viac transparentná a vďaka vyjasneniu právomocí Európskej únie bude jej fungovanie viac zrozumiteľné.
Rozšírenie hlasovania kvalifikovanou väčšinou v Rade zníži riziko inštitucionálnych patových situácií a umožní vykonávanie potrebných spoločných politík. Okrem toho Európa potvrdí svoju úlohu politického činiteľa na medzinárodnej scéne. Európska únia zabezpečí, aby bolo jej hlas počuť všade tam, kde je to potrebné a bude rozhodovať o energetickej politike, zahraničnej politike, súdnej a policajnej spolupráci a environmentálnej politike.
V súvislosti s energetikou vytvára zmluva právny základ pre európsku politiku v oblasti dodávok energie a obnoviteľných energií. V zahraničnej politike bude Európu konečne zastupovať vysoký predstaviteľ Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku. Vzhľadom na meniaci sa svet, v ktorom existuje množstvo rozličných výziev, musí mať Európska únia prostriedky na potvrdenie svojej pozície kľúčového subjektu pre svojich partnerov na celom svete.
Už teraz som postrehol, že prednedávnom sa na Strednom východe žiadalo od Európy viac - nielen to, aby platila, ale aby použila celú svoju politickú silu, a podobný scenár bude nasledovať aj v prípade Kosova a Balkánu. V oblasti policajnej a súdnej spolupráce je nevyhnutné, aby EÚ prijala pevné a koordinované opatrenia pre boj proti globalizácii kriminality a teroristických hrozieb.
Lisabonská zmluva poskytuje EÚ prostriedky na uskutočnenie ďalekosiahlych reforiem zameraných na dosiahnutie tohto cieľa. Európska únia si bude môcť - vďaka tomu, že bude viac zrozumiteľná a viac jednotná - upevniť pozíciu svetového lídra v boji proti globálnemu otepľovaniu. Vyšle sa tým tiež jasný odkaz rýchlo sa rozvíjajúcim krajinám, ktorý ich povzbudí pri prijímaní skutočnej trvalo udržateľnej rozvojovej stratégie.
Členovia skupiny PPE-DE sú skutočne presvedčení, že tieto oblasti by mali byť predmetom európskych politík. Samozrejme, mnohí z nás - ako to spomenuli aj spravodajcovia - ľutujú fakt, že ústavný prístup musel opustiť akúkoľvek zmienku o európskych symboloch.
Veľkou výzvou teraz zostáva ratifikácia tejto zmluvy. V mene členov skupiny PPE-DE vyzývam členské štáty, aby nasledovali príklad Maďarska, Slovinska, Rumunska, Malty a Francúzska a ratifikovali Lisabonskú zmluvu čo najskôr, aby mohla v roku 2009 vstúpiť do platnosti.
Ďakujem vám za pozornosť a dúfam, že predseda socialistickej skupiny, Martin Schulz, bude dnes nasledovať môj príklad.
(potlesk)
Martin Schulz
v mene skupiny PSE. - (DE) Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, myslím si, že pri svojich poznámkach nemusím opäť zachádzať do detailov správy pána Corbetta a pána Méndeza de Viga. Spravodajcovia a spoluspravodajcovia prítomných výborov už tak urobili v dostatočnej miere. Z toho dôvodu si uprostred svojich poznámok dovolím položiť oveľa základnejšiu otázku - otázku, ktorá súvisí so skutočnosťou, že v deň, ako je ten dnešný, kedy Európsky parlament vyjadruje svoje stanovisko k základnému úspechu v histórii európskej jednoty, by sme sa mohli na chvíľu pozastaviť a položiť si otázku: prečo to robíme? Aký je skutočný cieľ tohoto konania? Prečo potrebujeme túto zmluvu?
V histórii ľudstva na tomto kontinente predstavuje obdobie 100 rokov krátky časový úsek. Keď sa však pozrieme o 100 rokov späť, na rok 1908, zistíme, že v Turecku vládol sultán. Rusku vládli cári. Toto mesto bolo súčasťou Nemeckej ríše, ktorej vládol Wilhelm II. Francúzsko malo obrovské koloniálne impérium a Veľká Británia svoju vlastnú ríšu. Už pred päťdesiatimi rokmi bolo prevzatie moci Adolfom Hitlerom - ktoré sa uskutočnilo pred 75 rokmi - datované 25 rokov do minulosti. Medzitým páchal Jozef Stalin svoje brutálne trestné činy, bol vybudovaný koncentračný tábor Auschwitz a pred 50 rokmi podpísali na Jalte Sovietsky zväz, na čele ktorého stál Nikita Chruščov, a Spojené štáty, ktoré viedol Eisenhiwer, dohodu o povojnovom usporiadaní. Pred dvadsiatimi piatimi rokmi sa vyčerpala moc Sovietskeho zväzu a svet sa namiesto toho začal uberať nesprávnou cestou - čo sa týka ekonomiky - cestou takzvanej "Reaganomiky".
Dnes si nikto z nás nedokáže ani predstaviť, čo sa bude diať o 25 rokov. Jedna vec je však istá: jediná šanca, ktorá zostáva štátom, ktoré pred 100 rokmi vládli polovici sveta - Francúzsku a Veľkej Británii - aby si ešte stále zabezpečili svoj vplyv v súčasnom svete a aby v ňom snáď mohli zohrávať určitú úlohu aj o 25, 50 a 100 rokov, nespočíva v tom, že vyvesíme atraktívne zástavy, ale v tom, že si položíme otázku: ako dokážem zabezpečiť, v menšom svete a s obmedzeným vplyvom - pretože v súčasnosti tu máme oveľa viacej aktérov, ako je napríklad Čína, India a kontinent Latinskej Ameriky - ako teda dokážem zabezpečiť, ako zodpovedný politik v tejto svetovej obci, aby moji občania, moja krajina, mohli zohrávať svoju úlohu v globálnej demokracii, blahobyte a sociálnej stabilite?
Už to viac nemôžeme robiť sami. Môžeme to robiť len spoločne - ako Európania, za každú cenu. Spojené štáty možno dokážu prežiť v tejto konkurencii globálneho typu osamote. Možno to dokáže aj Čína a možno aj India - aj keď Čína a India už teraz medzi sebou uzatvárajú dohody technologickej povahy o vzájomnej spolupráci. Keď je reč o tejto zmluve, rád by som ešte raz hovoril o tom, prečo nikdy nediskutujeme o skutočnosti, že sa v priebehu posledného roka uskutočňovali stretnutia ministrov Číny a Indie pre priemysel a rozvoj, s cieľom uzavrieť dohodu o spolupráci.
Dve krajiny, v ktorých žije jedna tretina svetovej populácie, ktoré spolu uzatvárajú dohodu o spolupráci! A čo robíme my, Európania? Zotrvávame na správnej ceste, aj keď nie dostatočne dôsledne a úplne, ale napriek tomu zotrvávame na správnej ceste - ceste, ktorú charakterizuje výrok: v jednote je sila! Každý, kto sa po tejto ceste bude uberať sám, bude z dlhodobého hľadiska porazený. Každý, kto sa bude plaviť vo flotile lodí, každý, kto privedie svoju loď bezpečne - nie za vlajkovou loďou, ale v jednej línii s ostatnými loďami, ktoré majú všetky rovnaké postavenie - zvíťazí, pretože nech sa jedná o veľký alebo malý štát, všetci máme v tejto Únii rovnaké postavenie. My však spájame svoje sily do rámca, ktorý nám umožní spolupracovať v ekonomickej, sociálnej a demokratickej rovine, ako rovnocenným partnerom s ostatnými regiónmi sveta, aby sme zabezpečili dodržiavanie ľudských práv a mier vo svete. To je účelom tejto zmluvy!
Z toho dôvodu by sme chceli my, sociálni demokrati, socialisti v tomto Parlamente, podporiť túto zmluvu a stanovisko našich spravodajcov k tejto zmluve, ktorá je v súlade s našim hlbokým presvedčením, pretože sme presvedčení, že práve toto je tá správne cesta. Tým, ktorí pred 100 rokmi hlásali, že svet bude obnovený v nemeckom duchu, alebo že Pax Brittanica bude dominovať svetu, alebo že v Communauté Française bude vládnuť francúzska nadriadenosť, alebo že cézaropapizmus, ktorý v tom čase prevládal v Moskve, znamená, že máme uctievať jednu osobu ako vládcu a Boha; tým, ktorí tvrdili svetu, že zástava, pod ktorou sa všetci zhromaždíme, je tou najdôležitejšou vecou a že ňou nie je duch mieru, ktorý pokladáme za najdôležitejší; tým, ktorí trvali na tom, že nacionalizmus a národná nadradenosť nás privedú k cieľu - všetkým tým môžeme povedať len toľko, že 100 rokov histórie, ktorá je za nami, nám dokazuje, že sa mýlili.
Francois Mitterrand mal pravdu keď v tomto Parlamente povedal, že nacionalizmus v konečnom dôsledku vždy znamenal jednu vec: vojnu. V európskej histórii máme dôkazy, ktoré poukazujú na to, že ultranacionalizmus vždy znamená vojnu. My by sme mohli kontrovať tvrdením: nacionalizmus nikdy neznamená riešenie pre budúcnosť! Solidarita medzi národmi: to je riešenie pre budúcnosť, to je účelom tejto zmluvy.
(potlesk)
Andrew Duff
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predseda, svet očakáva Európsku úniu s dôraznejšou schopnosťou konať na svetovej scéne.
Vnútri Únie existuje množstvo ľudí, ktorí by radi videli koniec týchto zdanlivo nekonečných sporov o našom systéme vlády. Aj keď som sa tešil z medzivládnej konferencie a predtým z konventu, myslím si, že hovorím za nás všetkých, keď poviem, že zdieľame názor, že by sme niektoré z týchto sporných problémov mali vyriešiť na poriadne dlhú dobu. Ja sa určite teším na dobu, keď sa budeme môcť zamerať na zlepšenie kvality politiky, ktorá prúdi z Bruselu a zo Štrasburgu. Táto doba nastane, keď vstúpi do platnosti Lisabonská zmluva, pretože úspešne spája zmenu politiky so žiadúcimi a potrebnými reformami v oblasti právomocí, nástrojov a postupov.
Existujú aj takí - určite aj tu, v tomto Parlamente - ktorí by dali prednosť zamietnutiu tejto zmluvy, a ktorí by sa radi vrátili späť k Nice a možno ešte ďalej - k mysleniu devätnásteho storočia. Medzi týchto ľudí patria, bohužiaľ, aj členovia britskej Konzervatívnej strany, ktorej sa nedarí ponúknuť zdieľané európske riešenie spoločných problémov, ktorým musíme všetci v Európe čeliť.
Viem, že Spojené kráľovstvo je zvláštne izolovaná krajina a je pravdou, že dokonca aj jej vláda sa obáva čeliť nacionalistom a xenofóbom a trvala na presadení pre ňu nevýhodných výnimiek v kľúčových oblastiach európskej jednoty, ktoré niekedy Britániu vytláčajú až na okraj. Liberálni demokrati sú z tejto situácie sklamaní a tešia sa na dobu, keď si Spojené kráľovstvo nájde svoje pohodlné miesto v rámci silnejšej a zjednotenejšej demokratickej a účinnej Únie, ktorú sľubuje táto skvelá zmluva.
(potlesk)
Brian Crowley
v mene skupiny UEN. - (GA) Vážený pán predseda, vedúci predstavitelia Európskej únie podpísali v decembri minulého roka reformnú zmluvu o Európskej únii. Táto zmluva zaručí, že Európska únia bude v nadchádzajúcich rokoch fungovať účinnejšie.
Účinnejšia Únia znamená silnejšiu ekonomiku Európy a rovnako aj Írska. Akýkoľvek orgán, ktorý existuje päťdesiat rokov, musí uskutočniť určité zmeny, aby mohol čeliť novým výzvam. Obyvatelia Írska majú veľmi dobré dôvody k tomu, aby hlasovali za túto zmluvu.
Ekonomické a finančné výhody, ktoré prináša členstvo v Európskej únii, sú sami osebe dostatočným dôkazom pre každého v ktoromkoľvek členskom štáte. Jednotný trh predstavuje vskutku jednu z najdôležitejších zmien, ktoré sme videli počas posledných 30 rokov vývoja v rámci Európskej únie. Zrejmé je aj to, že každá organizácia, ktorá pôvodne začala so šiestimi členskými štátmi potrebuje počas svojho rastu a rozvoja zmenu pravidiel.
Z týchto dôvodov som presvedčený, že írski občania budú v nadchádzajúcom referende hlasovať za túto zmluvu. Budú hlasovať za, pretože boli svedkami obrovských priamych zahraničných investícií smerujúcich do Írska. Boli svedkami obrovského rozvoja infraštruktúry a sociálneho rozvoja v Írsku. Boli svedkami ohromného množstva práce, ktorá bola vykonaná s cieľom dosiahnuť mier na Írskom ostrove a ktorá navzájom zblížila pôvodne rozdelené komunity. A tí, ktorí ukazujú prstom a hovoria: "Európa sa mýli" alebo "Európa je zlá", ako aj "pozrite čo nám to prinesie", úplne ignorujú dôkazy, ktoré im ležia rovno pod nohami: sociálny rozvoj, hospodársky rozvoj, kultúrny rozvoj. V skutočnosti, mnohí ľudia, ktorí hovoria o pôsobení Európy na svetovej scéne, zabúdajú, že len v roku 2006 prispela Európska únia, zložená z 27 členských štátov, sumou 46 miliárd EUR na pomoc rozvojovému svetu: je najväčším poskytovateľom rozvojovej pomoci na celom svete.
Vzhľadom na tieto dôvody som presvedčený, že írski občania zaručia, že budeme ratifikovať túto zmluvu, ak sa im tieto skutočnosti v najbližších mesiacoch správne vysvetlia.
Johannes Voggenhuber
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, na výsledok, ktorý dnes hodnotíme bolo potrebných osem rokov, dva konventy, tri medzivládne konferencie a dva návrhy zmlúv. Dovoľte mi, aby som sa v tomto bode, a po tejto dlhej dobe, osobne poďakoval za príležitosť, vďaka ktorej som mal, spoločne s Andrewom Duffom, možnosť zastupovať tento Parlament pri oboch konventoch a mal som možnosť byť prítomný pri Charte základných práv Európskej únie aj pri ústave, ako spravodajca Európskeho parlamentu. Bola to pre mňa tá najvyššia česť v mojom politickom živote. Veľmi pekne vám ďakujem.
Máme možnosť do detailov sa oboznámiť s obsahom a úspechmi tejto zmluvy - a nie je ich veru málo! Kladieme základy prvej nadnárodnej zmluvy v histórii. Najmodernejší a najkomplexnejší kódex základných práv sa stáva európskym právom. Zakotvenie sociálnych cieľov a práv naznačuje ďalšiu úlohu, ktorá pred nami stojí: vytvorenie a vybudovanie Európskej sociálnej únie. Únia sa so svojou vlastnou právnou subjektivitou mení z fóra voľne spolupracujúcich štátov na historického a nezávislého aktéra. Ak chceme dosiahnuť úspech v oživení tejto zmluvy, potom politická jednota musí prestať byť len projektom elít a štátnych kancelárií a musí sa z nej stať res publica.
Napriek tomu si dnes nie som istý, či si uvedomujeme, že toto hodnotenie uskutočňujeme za veľmi zložitých a výnimočných okolností v európskej histórii. V poslednom vydaní Der Spiegel som čítal vyjadrenia Henryho Kissingera, bývalého ministra zahraničných vecí Spojených štátov, ktorých záver bol následovný: "Európania to nechcú pochopiť". Aj keď dobre rozumiem počiatočnému inštinktívnemu potraseniu hlavou pán Schulza, chcel by som v tomto prípade citovať hlas zvonku. Henry Kissinger popisuje zmiznutie národných štátov v Európe ako najväčšiu výzvu našej doby. Píše: "Súčasným problémom je to, že národné štáty sa nevzdali iba časti svojej suverenity v prospech Európskej únie, ale aj časti svojej vízie pre svoju vlastnú budúcnosť. Ich budúcnosť je teraz viazaná na Európsku úniu a EÚ doposiaľ ešte nedosiahla víziu a lojálnosť porovnateľnú s národnými štátmi. Z toho dôvodu tu existuje určité vákuum medzi minulosťou a budúcnosťou Európy."
Toto je ten najlepší popis, aký v súčasnosti v súvislosti s touto zmluvou máme. Vnáša prenikavé svetlo do toho, čo vlády robili s návrhom ústavy. Pretože tieto okrajové pripomienky a zmeny balenia, ktoré sme neustále uskutočňovali s cieľom zaručiť výsledky, a ktoré sme sa potom snažili podporiť, aj keď sme si pri tom museli zapchávať vlastný nos, znamenajú stratu európskeho ducha a sily, tvorby identity, vytvárania lojálnosti a získavania občanov na svoju stranu. Európa, to je sila tvoriť nové začiatky, vytvárať nové poriadky, prinášať nové riešenia, znovu a znovu, každý deň vnímať ako nový začiatok. Táto sila bola vo veľkej miere oslabená - poviem to celkom otvorene - reakčným postojom národných vlád a štátnych kancelárií, ktoré odobrali silu zneniu európskej ústavy a s ňou spojeným reformám. Toto vedomie by nás nemalo opustiť ani v súvislosti so skutočnými úspechmi tejto zmluvy. Po tom, čo sa nám nepodarilo urobiť z občanov suverénnych vládcov Európskej únie, bude prvou úlohou tohto Parlamentu v budúcnosti naplniť ducha tejto ústavy, zmeniť túto Úniu na úniu občanov, už nie viac štátov, a nájsť silu vytvoriť z európskej integrácie res publicu a ukázať silu Európy vytváraním nových identít spoločne s občanmi.
(potlesk)
Mary Lou McDonald
, v mene skupiny GUE/NGL. - Vážený pán predseda, jedinou krajinou, v ktorej bude Lisabonská zmluva podrobená demokratickej kritike občanov, je Írsko. V ostatných štátoch existuje zjavný strach z referenda, a mňa by zaujímalo, prečo je to tak. Prečo je to tak, keď tu toľko diskutujeme o demokracii? Kto sa obáva hlasu ľudu?
V tomto Parlamente hovoríme o mieri, a pritom Lisabonská zmluva nás zaväzuje k ďalšiemu zvyšovaniu vojenských výdavkov v Únii a k pokračujúcej podpore zbrojného priemyslu v Európe. Prečo sa snažíme napodobňovať Spojené štáty? To si skutočne myslíme, že vytvorenie európskeho ekvivalentu k Spojeným štátom nám pomôže v presadzovaní mieru vo svete. Ja si to nemyslím.
Pokračujeme v hlásaní mýtov, že EÚ si váži verejnoprospešné služby a práva pracujúcich, a pritom všetka dôkazy, ktoré máme pred očami, tieto tvrdenia vyvracajú. Skúste sa na záväzok EÚ obhajovať práva pracujúcich opýtať ľudí vo Vaxholme alebo zamestnancov spoločnosti Irish Ferries.
Prečo si blahoželáme k tomu, že patríme medzi veľkých prispievateľov pomoci rozvojovým krajinám a zároveň s tým pripravujeme partnerské dohody, ktoré nútia chudobné krajiny, aby obnažili svoje trhy európskym ekonomickým ambíciám?
Ako môže dnes ktokoľvek z nás, kto verí v demokraciu, mier alebo verejnoprospešné služby, podporovať Lisabonskú zmluvu? Táto zmluva nie je o reforme alebo účinnosti. Je o neobmedzenej plnej moci, ktorá bude ďalej odbúravať demokraciu, pričom jej samotné "samopozmeňujúce a samodoplňujúce" ustanovenia sú toho jasným dôkazom. Znamená oprávnenie na ďalšiu privatizáciu. Neponúka žiadny pokrok v otázke životného prostredia, nič nové v oblasti ochrany práv pracujúcich, a dáva výkonným inštitúciám Európskej únie voľnú ruku na ďalšiu militarizáciu našej Únie. Podporili by obyvatelia Európy takú zmluvu? Myslím si, že nie, a to je zrejme aj dôvod, prečo sa ich na to nikto nepýta.
Ako Írka a ako hrdá Európanka si želám, aby moja krajina mala slobodu prijímať rozhodnutia, ktoré budú v najlepšom záujme jej občanov. Chcela by som, aby toto právo mali všetky členská štáty, veľké aj malé. Spoločne a demokraticky dokážeme dosiahnuť pozitívne zmeny, ktoré budú prospešné pre našich občanov a pre celú svetovú obec. Potrebujeme reformovať Európsku úniu v smere, ktorý nám umožní dosiahnuť tieto ciele a vytvoriť Európu, ktorú si naši občania želajú a zaslúžia. Lisabonská zmluva znamená pre Írsko zlú správu, znamená zlú správu pre Európu a znamená tiež zlú správu pre svet.
Nigel Farage
v mene skupiny IND/DEM. - Vážený pán predseda, to, čo sa dnes deje v Európskom parlamente v súvislosti s touto diskusiou a následným hlasovaním, nie je nič iné, než jeden masový podvod. Vyslovuje sa hromada klamstiev, pretože nechcete, aby občania Európy boli pripustení k referendám, ktoré ste im sľúbili. Znamená to zneužitie vôle politickej triedy pred vôľou občanov.
Všetci vieme, aká je pravda, totiž, že Lisabonská zmluva je to isté ako ústava EÚ - s presne rovnakým počtom nových právomocí a presne rovnakým počtom práv veta. V podstate je s ňou identická v každom ohľade a skutočne to ústavná zmluva je, pretože dáva Európskej únii úplnú právnu subjektivitu a, čo je ešte horšie, dáva jej možnosť uskutočňovať v budúcnosti zmeny a doplnenia bez toho, aby predtým boli predmetom rokovania na medzivládnych konferenciách. Dáva Európskej únii možnosť vydávať právne predpisy pre doslova každý jeden aspekt nášho života.
Bolo mi však povedané, že sa nemám strachovať, pretože sa upustilo od zástavy a hymny. To je teda poriadna hlúposť! Rovno tu pred nami je jedna veľká zástava. Je to nezmysel. Všetko je to súčasť klamstva. Pravda je taká, že máte poriadny strach usporiadať referendum. Nechcete počuť hlas ľudu a uchyľujete sa k totalitným prostriedkom, aby ste túto zmluvy presadili.
Počuli sme pána Cohn-Bendita povedať, že tí, ktorí sú proti tejto zmluve, sú mentálne chorí. Počuli sme pána Schulza povedať, že tí z nás, ktorí namietajú proti zjavnej nepoctivosti tohto projektu, sa správajú ako nacisti v tridsiatych rokoch minulého storočia. Myslím si, že obyčajný a slušný európsky občan si sám utvorí názor o tom, kto je skutočným extrémistom.
Musím povedať, že prajem obyvateľom Írska, a tým, ktorí veria v demokraciu, o pár mesiacov veľa šťastia. Dúfam, že vyšlú svetu jasné a výslovné "nie" a dúfam, že hlas občanov Európy bude vypočutý, nielen váš hlas - hlas politickej triedy. Dnes sa môžete tváriť spokojne, ale čoraz viac sa vami opovrhuje.
Jim Allister
Vážený pán predseda, odmietam túto správu a rovnako odmietam aj zmluvu, ktorú táto správa podporuje. Pred referendami vo Francúzsku a Holandsku sme v tomto Parlamente počuli veľa prázdnych rečí o vôli ľudu. Prečo? Pretože vo svojej arogancii si politická elita Európskej únie myslela, že sa jej podarí ľudí oklamať svojou propagandou ústavy. Keď však ľudia zistili pravdu, zutekala zrazu táto politická elita so stiahnutým chvostom a odvtedy už uteká bez prestávky, celá bez seba od strachu, že ju voliči znova odmietnu.
Preto bolo kľúčovým zámerom posledných troch rokov zosnovať medzivládnu konšpiráciu, ktorej by sa podarilo prepašovať túto ústavu o európskych občanoch bez toho, aby sa ich niekto opýtal na ich názor. To je teda arogancia a despotizmus - aj keď je, samozrejme, veľmi príhodný, pretože celá táto ústava sa týka presunu čoraz väčších národných právomocí do rúk despotom v Bruseli - teda tým, ktorí sú skutočne príliš zbabelí na to, aby umožnili konanie referenda.
József Szájer
- (HU) Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi hneď na začiatku poukázať na to, že je neprijateľné, aby sa ktokoľvek v tomto Parlamente vyhlasoval za výhradného zástupcu ľudu a aby o všetkých ostatných tvrdil, že zastupujú len názory politickej elity. Tento postoj je neprijateľný.
Existuje mnoho poslancov v tomto Parlamente a rovnako aj mnoho občanov v Európe, ktorých zastupujeme, ktorí sa domnievajú, že potrebujeme silnejšiu Európu. V poslednom čase si aj nové členské štáty uvedomili, že problémom Európy nie je to, že obmedzuje našu suverenitu, alebo že nás oberá o príležitosti, ale to, že nie je v dostatočnej miere schopná podnikať spoločné kroky. Táto nová zmluva - Lisabonská zmluva - nám pre tento účel poskytne prostriedky.
Samozrejme, že mnohí z nás nie sú úplne spokojní so znením Lisabonskej zmluvy. Zároveň je však treba povedať aj to, že už dozrel čas - po tom, čo bude Lisabonská zmluva ratifikovaná - na dobu, v ktorej budeme môcť túto novú Európu, túto novú štruktúru vytvorenú Lisabonskou zmluvou, zaviesť do praxe. Inými slovami, v nastávajúcich rokoch potrebujeme silnejšiu Európu a pokojné obdobie konsolidácie.
Mám osobitnú radosť z toho, že tento dokument výslovne zakazuje diskrimináciu voči osobám, ktoré sú súčasťou menšín. V Európskej únii hovoríme veľa o hodnotách a rozmanitosti, ale až doteraz bola ochrana menšín v Európe postavená na nestabilných základoch. Táto príležitosť a cesta, ktorá sa k nej vzťahuje, otvára pre Európu nové spôsoby, ako preniesť rétoriku, ktorá je zvyčajne spojená s týmito otázkami, do praxe. Napokon, nemôžeme hovoriť o hodnotách a spoločných zásadách, ak z tohoto procesu vynecháme stavebné prvky Európy - menšiny a jednotlivé etnické spoločenstvá.
Vítam túto zmluvu a blahoželám spravodajcom.
Hannes Swoboda
- (DE) Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, veľmi veľa toho už zaznelo v súvislosti s tým, čo si občania Európy želajú. Môžem nadviazať na predchádzajúceho rečníka, ktorý tvrdil, že potrebujeme silnejšiu Európsku úniu, a opýtať sa: prečo? Niektorí vnímajú globalizáciu ako veľkú príležitosť a chcú, aby aj Európa túto príležitosť využila. Mnohí - a je ich pravdepodobne viac - vidia v globalizácii nebezpečenstvo. Majú z nej strach, a chcú, aby im Európa pomohla prekonať jej nevýhody.
Otázka teda znie takto: čo nám reformná zmluva - teda táto zmluva, ku ktorej obaja spravodajcovia vypracovali veľmi dobrú správu - prináša? Odpoveď je jasná: reformná zmluva posilňuje Európsku úniu bez toho, aby narušovala demokraciu. Práve naopak. Máme tu prebytok demokracie pre Európsky parlament, pre národné parlamenty, no táto zmluva dáva Európskej únii zároveň aj schopnosť konať. Práve to je nesmierne dôležité. Z toho dôvodu zastávam názor, že táto zmluva zastupuje záujmy mnohých občanov.
Čo by sme teda mali urobiť s touto spoločnou schopnosťou konať, ktorá nadobúda svoju podobu predovšetkým cez post vysokého predstaviteľa, ktorý toho môže ako podpredseda Komisie pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku vykonať viac? Napríklad by sme mohli - spolu s energetickými otázkami a dodatočnými právomocami v oblasti energetiky, ktoré Európskej únii dáva reformná zmluva - v konečnom dôsledku smerovať k právne kompetentnej zahraničnej politike v oblasti energetiky, ktorá by nám poskytla lepšiu štartovaciu pozíciu vzhľadom na Rusko a ďalšie významné energetické mocnosti. Spolu s právomocami v zahraničnom obchode môžeme tiež lepšie zastupovať záujmy našich zamestnancov a našej ekonomiky v medzinárodných obchodných vzťahoch. Vďaka našim právomociam v oblasti životného prostredia môžeme tiež zaručiť, že naše ciele v oblasti obchodovania s emisnými kvótami ako aj ďalšie environmentálne ciele, ktoré chceme dosiahnuť, nebudú poškodzovať naše hospodárstvo a našich zamestnancov a môžeme taktiež zabezpečiť lepšie porozumenie životnému prostrediu vo svete.
Veľkým prínosom reformnej zmluvy je to, že zabezpečuje, aby sa Európska únia stala viac akcieschopnou a zároveň aj viac demokratickou. Z toho dôvodu aj ja jednoznačne podporujem prácu našich spravodajcov.
Bronisław Geremek
- (PL) Vážený pán predseda, prijatie Lisabonskej zmluvy krajinami Európskej únie bude významnou udalosťou v histórii Európy a v histórii Európskej únie. Správa, ktorá nám tu dnes bola predložená, dala Parlamentu možnosť jednoznačne vyjadriť to, aké nesmierne dôležité je prijať Lisabonskú zmluvu.
Dúfam, že bude ratifikovaná v rovnakej podobe, v akej bola podpísaná. Som potešený, že moja krajina, Poľsko, ohlásila rýchlu ratifikáciu Lisabonskej zmluvy. Tiež by som si rád myslel, že existuje vnútorná jednota medzi zmluvou, ktorá bola ratifikovaná a medzi Chartou základných práv. Charta základných práv definuje svet hodnôt, základný ideologický kameň Európskej únie. Z toho dôvodu by bolo rozdelenie týchto dvoch dokumentov nepochopiteľným činom, dovolil by som si dokonca povedať, že by išlo o akt politickej schizofrénie. Tieto dva dokumenty sú vzájomne pevne prepojené.
Som presvedčený, že Lisabonská zmluva dáva Únii možnosť, aby sa stala viac zjednotená. Vytvára mechanizmy. Nie je pravda, že táto zmluva vytvára pevný a jednoznačne definovaný právny rámec. Vytvára mechanizmy, prostredníctvom ktorých bude môcť teraz Európska únia prehĺbiť svoju integráciu. Táto zmluva vytvára budúcnosť, v ktorej má Európska únia politický rozmer. Vytvára budúcnosť, v ktorej bude môcť Európska únia vytvárať politiku solidarity. Vytvára situáciu, v ktorej mnohé inštitúcie Európskej únie môžu navzájom spolupracovať a - toto je možno najdôležitejšie zo všetkého - vytvára miesto pre občana s jeho každodennými starosťami a s jeho túžbou zúčastňovať sa na európskom procese.
Domnievam sa, že sa prostredníctvom tejto zmluvy vytvorí európsky duch, ktorí umožní interpretovať aj túto zmluvu. Nejasnosti tejto zmluvy vytvárajú možnosti, predovšetkým pre Parlament, ale rovnako aj pre všetky ostatné inštitúcie, prísť s faktami ohľadom toho, čo chceme vybudovať. Pretože úloha, ktorú budú zohrávať predseda Parlamentu, minister zahraničných vecí a vysoký predstaviteľ, závisí od ľudí a od spolupráce. Dovolím si povedať, pán predsedajúci, že dúfam, že v budúcnosti všetky tieto štyri hlavné zodpovednosti v rámci Európskej únie budú pochádzať z volieb. Myslím si, že dokonca aj teraz umožňuje Lisabonská zmluva skombinovať úlohu predsedu Komisie s úlohou predsedu Únie. Tento krok by Európsku úniu posilnil.
Bogdan Pęk
- (PL) Vážený pán predseda, proces európskej integrácie sám osebe nie je niečím zlým, práve naopak. Ak by sa uskutočňoval čestne, na princípoch solidarity a skutočného rozšírenia demokracie, bol by prijímaný univerzálne. Zatiaľ je však duch, ktorý dnes prúdi z tejto budovy a z Európskej únie, duchom univerzálneho pokrytectva. Niet žiadnych pochybností o tom, že založenie tohto kvázi európskeho štátu na zásadách, ktoré sú uvedené v zmluve, vo významnej miere obmedzí skutočnú demokraciu, ktorá následne zostane len demokraciou na papieri.
Aj v samotnom Parlamente existuje obmedzenie demokracie vyjadrovania a prejavovania politickej vôle poslancov. Európske inštitúcie a európska administratíva preberajú kľúčové právomoci a najväčší štát nie je schopný zrušiť legitimitu očividne fašistickej strany, ktorá požaduje zmenu európskych hraníc.
Hovoríte tu dnes o spoločnej energetickej politike. Prečo v tomto Parlamente neexistuje všeobecné pobúrenie v súvislosti ropovodom, ktorý povedú Nemecko spolu s Ruskom cez Baltické more, a ktorý potečie priamo nad hlavami Poľska, Litvy a Estónska, aby sa tým dala Rusku príležitosť odstaviť dodávky energií smerujúce do týchto krajín? Z tohto dôvodu neveríme vašim dobrým úmyslom. Táto dôvera je základom pre budúcnosť, pretože budovať sa dá jedine na pravde.
Ian Hudghton
Vážený pán predseda, plne súhlasím s tým, že v Európskej únii, ktorá je zložená z 27 členských štátov, je potrebné aktualizovať pracovné pravidlá a ustanovenia, ktoré platili v Únii, ktorá bola zložená z 15 a menej členských štátov. Súhlasím aj s tým, že väčšina obsahu Lisabonskej zmluvy, ako je napríklad posilnenie právomocí tohto Parlamentu a otvorenie rozhodovacích procesov Rady, je pozitívna a rozumná. Ak sa však pozerám na jej detaily z pohľadu zástupcu Škótska, musím vyjadriť vážne obavy v súvislosti s niektorými nedokonalosťami, ktoré pripustila aj pani komisárka Wallströmová.
Po prvé, zdôrazňuje sa tu nové právo národných parlamentov na intervenciu, to sa však, samozrejme, nevzťahuje na prenesený národný škótsky parlament alebo iné národy bez štátnej príslušnosti.
Po druhé, zmluva nerieši otázku jedného sídla Európskeho parlamentu, čim nás naďalej ponecháva v neudržateľnej situácii, v ktorej sa musíme presúvať medzi Bruselom a Štrasburgom.
Po tretie, nemôžem podporiť začlenenie spoločnej politiky rybného hospodárstva, ktorá sa v zmluve uvádza ako jedna zo štyroch výhradných právomocí Únie. Obávam sa, že tento krok by mohol vážne spomaliť pokrok smerom k radikálnej reforme a zmene riadenia rybného hospodárstva, pretože sa ním táto nadmerne centralizovaná a neúspešná politika - presne takou sa totiž táto politika stala - naďalej zachováva. Je to obzvlášť protirečivé v dobe, kedy Rada, v decembri minulého roka, uskutočnila predbežný krok smerom k decentralizácii, keď uznala dobrovoľné opatrenia, ktoré zaviedlo Škótsko a dala mu v tomto roku možnosť lokálnej kontroly.
Moja strana dávala prednosť referendu o ústave. Táto zmluva síce môže mať odlišnú právnu formu, vo svojej podstate je však rovnaká. Z tohto dôvodu Škótska národná strana súdržne podporuje referendum o tejto zmluve. Neobávame sa verejnej diskusie o Európe. Práve naopak, vytváranie nového vzťahu medzi Škótskom a EÚ je ústredným bodom našej vízie. Chcel by som vidieť Škótsko, ktoré sa pripája k rodine európskych národov, a ktoré zohráva konštruktívnu úlohu pri prijímaní rozhodnutí ako členský štát, nie ako pozorovateľ z postranných línií.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
- (DE) Vážený pán predseda, som za zjednotenie Európy a z toho dôvodu, ako členka ľavice, podporujem Lisabonskú zmluvu. Nesúhlasím však so zvýšeným dôrazom na vojenské aspekty. Chcela by som dnes Parlamentu pripomenúť, že prehlbovanie európskej integrácie, ktoré táto zmluva prináša, bolo predmetom horúcich diskusii s "euroskeptickými" a predovšetkým s nacionalistickými postojmi. To, čo sa nám podarilo dosiahnuť, je teraz potrebné aj ubrániť a dúfam, že komplexná reforma Európskej únie teraz môže vstúpiť do platnosti.
Lisabonská dohoda obsahuje v porovnaní s predchádzajúcou ústavou množstvo vylepšení. Predovšetkým smeruje Európsku úniu k tomu, aby bola viac demokratická a bližšie k občanom. Únia sa môže stať taktiež viac sociálne orientovaná. Podľa môjho názoru sa konečne podarilo prelomiť neoliberálny cement Maastrichtskej zmluvy vďaka zakotveniu zmluvných podmienok, akou je napríklad cieľ plnej zamestnanosti, vďaka základnej zásade udržateľného sociálneho trhového hospodárstva, vďaka horizontálnej sociálnej doložke, na základe ktorej budú musieť byť v budúcnosti preverené všetky právne predpisy s ohľadom na to, či v nich boli zohľadnené sociálne ciele, a vďaka novému protokolu o službách verejného záujmu.
Lisabonská zmluva nám dáva príležitosť rozšíriť hospodársku a menovú úniu o sociálnu úniu. To je dôvod prečo musí byť neoliberálny Zeitgeist v Európe ešte viac zatlačený do úzadia. Jeho protagonistom sa nesmie podariť premeniť Európsku úniu na zónu voľného obchodu bez sociálnej zodpovednosti. Rýchla snaha v smere znižovania daní a mzdového dampingu musí byť, aj so svojimi hroznými sociálnymi dôsledkami, zastavená a vo všetkých členských štátoch musí byť zavedená minimálna mzda.
Jens-Peter Bonde
Vážený pán predseda, ešte stále ponúkam fľašu veľmi kvalitného vína každému, kto mi dokáže uviesť čo i len jediný príklad právneho predpisu, ktorý je možné prijať pomocou ústavy, a ktorý zároveň nie je možné prijať pomocou Lisabonskej dohody. Podľa môjho názoru sú všetky právne záväzky identické. Rozdiel je jedine v prezentácii. Sarkozyho "mini-zmluva" bude mať teraz približne 3 000 strán, namiesto 560 strán, ktoré mala zamietnutá ústava.
Väčšina má právo túto zmluvu podporiť, vy však nemáte právo odmietať normálnu parlamentnú kontrolu tejto Lisabonskej zmluvy. Položil som viac než 700 závažných otázok týkajúcich sa interpretácie rozličných článkov. Vy mi na ne neviete odpovedať. Neviete mi vysvetliť, prečo dánsky preklad zabudol na nové "dodatočné občianstvo" alebo prečo bolo zrušené právo národných vlád navrhovať svojich vlastných komisárov.
Väčšina z vás si ešte neprečítala - a ani si nemala možnosť prečítať - túto zmluvu, pretože ste ešte stále neobdržali celý obsah rokovaní medzivládnej konferencie v úplnom znení. Schvaľujete zatajovanie namiesto transparentnosti. Schvaľujete obmedzenie parlamentnej demokracie namiesto toho, aby ste trvali na právach tohto Parlamentu zastupovať svojich voličov, uskutočňovať kontrolu v mene svojich voličov a klásť otázky výkonnej moci v mene pol milióna občanov, ktorých zastupujeme.
Andreas Mölzer
- (DE) Vážený pán predseda, znovu a znovu sa nám pripomína, že Lisabonská zmluva urobí Európu funkčnou. Hovorí sa, že táto zmluva bude fungovať dôrazne. Ako človek, ktorý má voči tejto zmluve veľmi kritický postoj, môžem len dúfať - v záujme našich detí a v záujme detí našich detí - že je to skutočne tak, pretože ak to tak nie je, ak nás táto zmluva privedie do slepej uličky, potom nám Pánboh pomáhaj.
Jedna vec je istá - táto zmluva, ktorú Európska únia v súčasnosti presadzuje za každú cenu, je nešťastná z jednoduchého dôvodu: pohŕda všetkým, čím je možné pohŕdať v súvislosti s demokratickou politikou. Národné parlamenty budú, samozrejme, vytlačené na vedľajšiu koľaj. Ľudové hlasovania vo Francúzsku a Holandsku boli, samozrejme, v tichosti, takpovediac, obrátené na hlavu. Aj keby hlasovanie v Írsku dopadlo v neprospech tejto zmluvy, s najväčšou pravdepodobnosťou sa nájde spôsob, ako toto hlasovanie nebrať do úvahy. Som proti tejto zmluve, pretože som za Európu!
Timothy Kirkhope
Vážený pán predseda, táto správa, vo svojej podpore Lisabonskej zmluvy, jasne uvádza, že táto zmluva predstavuje výrazné zlepšenie v porovnaní s existujúcimi zmluvami a tvrdí, že je žiadúce, aby bola Lisabonská zmluva ratifikovaná všetkými členskými štátmi do konca tohto roka. Tvrdí tiež, že táto zmluva poskytne stabilný rámec, ktorý umožní ďalší rozvoj Únie v budúcnosti.
Musím povedať, že - ako člen britskej Konzervatívnej strany - s týmito tvrdeniami, bohužiaľ, nemôžem súhlasiť, robím to však priateľským spôsobom a nie použitím extrémneho a nihilistického postoja, ktorý, zdá sa, používajú ostatní. Už od začiatku som dal jasne najavo, že táto zmluva - alebo ústava - nepredstavuje pre Európu v súčasnosti ten najlepší smer, ktorým by sa mala uberať. Ako tu už zaznelo z úst iných poslancov, konzervatívci podporujú Európu zloženú z nezávislých štátov, ktoré budú úzko spolupracovať na riešení problémov, ktoré so sebou prináša globalizácia, globálna chudoba a globálne otepľovanie. Toto sú naše priority, ktoré je treba riešiť pomocou spolupráce. V skutočnosti, môj kolega William Hague, tieňový minister zahraničných vecí Spojeného kráľovstva, počas diskusie v Londýne povedal: "Konzervatívci sú najväčšími obhajcami Európskej únie, v ktorej národy spolupracujú medzi sebou spôsobom, ktorý posilňuje naše hospodárstva, podporuje našich spotrebiteľov a premieňa naše základné hodnoty na účinné opatrenia v najdôležitejších otázkach, ktorým v súčasnosti čelí náš svet."
Nemyslím si však, že to, čo leží pred nami, nám v tejto výzve nejako zvlášť pomôže. Naši výstižní spravodajcovia, ktorí citujú Shakespeara vo svojej obhajobe toho, prečo by sme sa mali ponáhľať, by si, podľa mňa, mali tiež všimnúť citát z diela Kráľ Ján (King John), piate dejstvo, druhá scéna, v ktorom prosebník hovorí: "Na základe fair play vo svete mi udeľte audienciu". Možno by si ho mal všimnúť aj ministerský predseda v Spojenom kráľovstve a umožniť následne svojim občanom prejaviť svoj názor v tejto, bezpochyby, životne dôležitej záležitosti.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Ďakujem Vám, pán predseda. Správa pánov Richarda Corbetta a Íńiga Méndeza de Viga predstavuje vynikajúcu analýzu a z dlhodobého hľadiska sa z nej state zdrojový dokument. Zaslúži si uznanie a vďaku.
Maďarsko bolo prvou krajinou, ktorá ratifikovala reformnú zmluvu. Je veľmi dôležité, že v nesmierne roztrieštenej a často protirečivej maďarskej politickej aréne hlasovala výrazná väčšina v prospech ratifikácie. V otázke potreby reformnej zmluvy sme sa zhodli jednomyseľne, v záujme odstránenia medzery, ktorá sa vytvorila medzi starými a novými členskými štátmi po ich vstupe do Únie. Jednomyseľne sme sa zhodli aj v otázke potreby posilniť jednotu v rámci Európskej únie a zvýšiť účinnosť jej inštitúcií a jej opatrení.
Lisabonská zmluva však pre nás neznamená len zmluvu, ktorá nám poskytuje odpovede na otázky, ktoré sa objavili po rozšírení Únie. Pre nás sú obzvlášť dôležité ustanovenia, ktoré posilňujú demokraciu v rámci tejto komplikovanej siete záujmov, napríklad tie, ktorými sa rozširujú legislatívne a kontrolné právomoci Parlamentu, alebo tie, ktorými sa zavádzajú zmeny v rozhodovacích procesoch Rady. Sme presvedčení o tom, že menšie, menej skúsené, chudobnejšie a historicky znevýhodnené krajiny z toho budú mať prospech.
Vďaka jednoduchšej rozhodovacej štruktúre môžeme očakávať jasné odhalenie záujmov a transparentnejšie politické procesy vyjednávania. Naša budúcnosť spočíva v spolupráci, pričom výsledky a prospech z tejto spolupráce musia pocítiť aj európski občania. Musia ich pocítiť aj tí, ktorí sa z akéhokoľvek dôvodu ocitli v pozícii menšiny, tí, ktorých dejiny a vojny zatlačili do pozície menšiny. Lisabonská zmluva im dáva novú príležitosť a nástroj na boj proti hrozbe nacionalizmu.
Lisabonská zmluva vytvára spoločne s lisabonskou stratégiou symbolický oblúk, keďže Charta základných práv zaraďuje do základných ľudských práv aj sociálne práva. Sme presvedčení, že to dopomôže k vzájomnému zblíženiu občanov v Európskej únii. Ďakujem Vám, pán predsedajúci.
Anneli Jäätteenmäki
- (FI) Vážený pán predseda, je dôležité, aby sa zvyšovala úroveň spolupráce na európskej úrovni. Dúfam, že budeme mať nové zmluvy, aby sa diskusia mohla presunúť na základné otázky.
Chcel by som spomenúť tri veci. Po prvé, ak vstúpi do platnosti nová zmluva, bude to znamenať významné posilnenie legislatívnych právomocí Európskeho parlamentu. Prinesie to 40 nových oblastí politickej aktivity. Znamená to, že pracovné zaťaženie poslancov tohto Parlamentu výrazným spôsobom vzrastie. Bude to znamenať, že prácu Parlamentu bude potrebné reorganizovať, aby sme mohli fungovať účinne, demokraticky a otvorene. V budúcnosti už Parlament nebude len diskusnou spoločnosťou, ale veľmi dôležitým legislatívnym orgánom, ktorý bude ovplyvňovať životy Európanov. To si bude vyžadovať zodpovedný Parlament. Bude to znamenať, že poslanci tohto Parlamentu sa budú musieť pripraviť na to, že bude potrebné sa oboznámiť s celou škálou otázok a nepočúvať, napríklad, len jednu alebo dve lobistické skupiny.
Ďalej by som chcel hovoriť o zahraničnej politike. Je najvyšší čas na to, aby sme začali premýšľať o právomociach a jurisdikcii v oblasti zahraničnej politiky pre nového predsedu, vysokého predstaviteľa a predsedu Komisie. V opačnom prípade nastanú problémy. V opačnom prípade nebude vonkajší svet vedieť, koho má kontaktovať. Všetci vieme, že v zákulisí prebieha ostrý spor ohľadom vzťahov v rámci týchto právomocí, mohli by sme o tom však diskutovať aj v otvorenej diskusii. Okrem toho si myslím, že táto diskusia o právomociach jednotlivých činiteľov je oveľa dôležitejšia, než diskusia o personáli. Je skutočne dôležitá.
Nakoniec by som chcel povedať pár slov o zahraničnej politike. Vo svojej podstate táto politika zostáva na medzivládnej úrovni, chceme však, aby bola EÚ schopná hovoriť jedným zjednoteným hlasom a to si rozhodne bude vyžadovať skutočnú zmenu postoja zo strany členských štátov. Výbor Európskej únie pre klimatické zmeny len nedávno navštívil Indiu, pričom sme sa dozvedeli, že ľudia tam EÚ takmer vôbec nepoznajú a že Indovia neprikladajú Európskej únii žiaden veľký význam. Pre nich má oveľa väčší význam návšteva prezidenta Sarkozyho alebo ministerského predsedu Browna. Okrem toho, keď ministri zahraničných vecí EÚ navštevujú krajiny mimo Európskej únie, ich agenda má úplne národný charakter. Ak sa aj vysloví nejaká zmienka o EÚ, ide len o akúsi postrannú poznámku a nič viac. Ak to bude aj naďalej pokračovať týmto spôsobom, potom niet pochýb o tom, že budeme musieť čakať veľmi dlhú dobu, kým sa z EÚ stane silný činiteľ v zahraničnej politike.
Roberts Zîle
(LV) Ďakujem Vám, pán predseda. Pre tých, ktorí si želali, aby sa ratifikovala Ústavná zmluva, možno Lisabonská zmluva nepredstavuje až taký významný úspech, nepochybne však nepredstavuje úspech ani pre "euroskeptikov", ktorí si neželali prijatie žiadnych nových zmlúv v EÚ. Znamená to teda, že ide o klasický politický kompromis, a ako taký by sa mal tiež ratifikovať vo všetkých členských štátoch EÚ. Európskemu parlamentu sa na základe Lisabonskej zmluvy jednoznačne rozšírilo pole pôsobnosti, čo nám prináša nové povinnosti. Európske inštitúcie musia, ako celok, tiež demonštrovať európskym občanom, že sú v ekonomicky citlivých oblastiach schopné prejaviť pravú európsku solidaritu, aby sme neskončili s novým ustanovením o energetickej solidarite, podobne, ako to bolo v prípade zavedenia zásady slobodného trhu na európskom území pomocou smernice o službách. Keďže mnohé závisí od nás, pevne verím, že zástupcovia všetkých členských štátov Parlamente aj v európskych inštitúciách pochopia, aký nesmierne dôležitý je tento prejav pre európskych občanov. Ďakujem.
Esko Seppänen
- (FI) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, maďarský parlament ratifikoval Lisabonskú dohodu predtým, než mu bola oficiálne zaslaná. Vtedy teda ešte ani nevedel, k čomu vôbec vyjadruje svoj súhlas. V súvislosti s touto otázkou, v ktorej nemá Európsky parlament žiadnu právomoc, sa stávame terčom posmechu, pretože nemáme žiadnu konsolidovanú verziu zmluvy, ktorá by slúžila ako základ pre diskusiu. Bez tejto konsolidovanej verzie si nemôžeme túto zmluvu prečítať - a rovnako si ju nemôžu prečítať ani obyvatelia EÚ.
Moja skupina nepodporuje túto zmluvu. Európska únia bude militarizovaná a bude sa uberať smerom vojenskej aliancie. Neprehĺbia sa tým záujmy socialistickej Európy, ani sa tým nepodporí žiadna ideálna forma demokracie. Na základe tejto zmluvy budú členské štáty nútené zvýšiť svoje vojenské prostriedky na operácie, ktoré budú prebiehať mimo ich územia a v ich bývalých kolóniách.
Vojenské operácie EÚ sa budú môcť vykonávať bez mandátu OSN, t.j. nelegálne - z pohľadu medzinárodného práva. Na stretnutí Európskeho konventu nebol prijatý žiadny článok o povinnom mandáte OSN. Bol zablokovaný krajinami EÚ, ktoré sú zároveň členmi NATO, pre ktoré nie je koncept angažovať sa v nelegálnych vojnách - napríklad v Iraku - vôbec cudzí. Európska únia používa tiež bojové jednotky, ktoré sú kompatibilné s NATO, na rozšírenie mieru - čo inými slovami znamená rozšírenie vojny - do ďalších krajín. Rovnaké zbrane používajú aj sily rýchlej reakcie NATO. Lisabonská zmluva je plne v súlade s cieľmi NATO a dopomôže k tomu, aby EÚ konala v záujme NATO.
Znenie spoločných a bezpečnostných záruk EÚ je nejasné. Keď sa členské štáty zaviažu k tomu, že použijú všetky svoje dostupné prostriedky na pomoc ostatným členským štátom, všetky tieto ich dostupné prostriedky môžu mať aj vojenský charakter. Ak sa tak stane, a ak sa tieto prostriedky použijú, potom sa z EÚ tiež stane vojenská aliancia.
Kathy Sinnott
Vážený pán predsedajúci, protestujem proti tomu, aby bola správa o Lisabonskej zmluve takto narýchlo predložená tomuto Parlamentu, ešte predtým, než poslanci obdržali verziu zmluvy v čitateľnej a kontextovej podobe.
Obdržali sme pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sú za daných okolností úplným nezmyslom. Hlasovali by sme v tomto Parlamente o iných správach, ak by sme mali k dispozícii len pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, a nevedeli by sme, ako vyzerá celý dokument? To by sme snáď túto správu mali prijať na základe dobrej vôle? Toto veru nie je to, čo nás do Štrasburgu - ako zákonodarcov - poslali robiť naši voliči.
Ja pochádzam z Írska. My budeme mať referendum. Čím viac sa o tom hovorí, tým viac žiadostí každý deň dostávam o sprístupnenie zmluvy. Keď som nútená povedať ľuďom, že neexistuje žiadna jej čitateľná verzia, nechcú tomu uveriť. Keď im však poviem, že je to na základe rozhodnutia medzivládnej konferencie, sú nahnevaní.
Vôbec nepochybujem o tom, že tento pocit je ešte intenzívnejší v prípade iných znechutených obyvateľov Európy, ktorým bolo znemožnené zúčastniť sa na referende. Môžem si však iba predstaviť, aká bude reakcia ľudí, keď sa dozvedia, že ich poslanci v Európskom parlamente schválili túto správu o zmluve, ktorú si ani vôbec neprečítali.
Podelím sa s vami o jedno tajomstvo. Naši občania sú inteligentní, rozvážni a plne schopní zohrávať demokratickú úlohu vo svojej vlastnej réžii. Preto to, čo tu dnes a počas celého tohto lisabonského procesu robíme, je podvod na našich občanoch - tých istých občanoch, ktorých spoluprácu a tvrdú snahu budeme potrebovať na dosiahnutie pokroku v európskom projekte.
Varujem vás: nebuďte prekvapení, ak jedného dňa tí istí dlhodobo trpiaci občania túto spoluprácu odmietnu.
Ashley Mote
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa opýtať, prečo je Lisabonská zmluva taká nedostupná, keď je to taká skvelá vec. Je to preto, že členské štáty sa menia z teoretických pánov EÚ na jej sluhov? Je to preto, že vytvára právne predpisy, namiesto toho, aby vytvárala rámec pre zákonodarstvo? Je to preto, že neponúka žiadne nástroje na kontrolu budúcich zákonodarcov? Je to preto, že sústreďuje moc do rúk byrokracie, ktorá sa neustále viac upevňuje?
Podobne ako posledná zmluva, dáva aj táto zmluva Európskej únii trvalé právo prevziať na seba viac právomocí, bez potreby akýchkoľvek budúcich dohôd - aké hanebné prevzatie moci. Takéto nedemokratické právomoci sú v Spojenom kráľovstve nelegálne, pretože žiadny britský parlament nemôže vytvárať záväzky pre svojich nástupcov. Pani Wallströmová povedala, že slovo "ústava" sa vynechalo, aby sa predišlo problémom s Britmi - akú mala pravdu! Mali by sme odtiaľto odísť a zobrať si so sebou naše 2 milióny EUR za hodinu - určite by sme na tom potom boli lepšie.
Elmar Brok
- (DE) Vážený pán predsedajúci, vážená pani podpredsedníčka, vážený pán úradujúci predseda Rady, už viac nedokážem porozumieť prejavom predstaviteľov Strany za nezávislosť Spojeného kráľovstva a ďalších strán. Učil som sa, že Westminsterský systém parlamentnej demokracie poskytuje plnú demokratickú legitimitu. Presne to sa teraz deje. Boli sme zvolení našimi voličmi a prijmeme rozhodnutie, presne tak, ako to urobili naši kolegovia v národných parlamentoch - na to máme plnú demokratickú legitimitu. Všetko to, čo sa tu týmto populistickým spôsobom odohráva, predstavuje rozklad kompetencií parlamentnej demokracie a za to budete musieť niesť zodpovednosť.
(potlesk)
Druhým bodom, ktorý by som tu chcel spomenúť - pričom vďačnosť zaň patrí pánovi Corbettovi a pánovi Méndezovi de Vigo - je ten, že je zjavné, že táto zmluva uzatvára demokratickú medzeru v Európskej únii. Plné spolurozhodovacie práva pre Európsky parlament, voľba predsedu Komisie Európskym parlamentom, povinnosť ratifikácie medzinárodných zmlúv Európskym parlamentom, posilnenie národných parlamentov - nerád by som zachádzal do podrobností. To, čo tu, v Európskej únii, robíme, je jedinečné, pretože už viac neriešime rozdielne záujmy našich občanov a medzi našimi občanmi, ktoré tu vždy budú prítomné, pomocou tankov a zbraní - ako sme to robili v minulosti - ale pomocou diskusií a demokratického hlasovania.
To je ten skutočný a veľkolepý rozdiel v porovnaní s tým, čo doteraz tvorilo európsku históriu. Všetko sa to pritom odohráva na báze rovnosti členských štátov a občianskych skupín. Týmto smerom by sme sa mali orientovať. Počas posledných 60 rokov to prinieslo západnej Európe šťastie. Od roku 1990, od zjednotenia Európy, môže toto šťastie zdieľať prevažná časť Európy. Túto časť Európy by sme teraz radi posilnili, aby nám tento vnútorný mierový proces poskytol, prostredníctvom zmluvy, lepšiu schopnosť prijímať rozhodnutia a aby sme sa mohli vysporiadať s budúcimi výzvami tohto sveta a prekonať problémy energetickej bezpečnosti, vonkajšej bezpečnostnej politiky, terorizmu a mnohé ďalšie. To je odpoveď na tieto výzvy. Pán Méndez de Vigo citoval Paula Valéryho a ja by som ho rád citoval tiež: "Či už tým alebo oným spôsobom, z Európy sa určite stane prívesok ázijského kontinentu." A o to ide. Má Európa šancu na prežitie prostredníctvom spolupráce a spojenia síl, ktorým dáme demokratické kompetencie a smer, alebo sa ako Európania vytratíme v tomto novom svetom poriadku?
(potlesk)
Enrique Barón Crespo
- (ES) Vážený pán predsedajúci, vážený pán úradujúci predseda Rady, vážená pani podpredsedníčka Komisie, vážené dámy, vážení páni, chcel by som vyjadriť svoju podporu správe od mojich kolegov pána Corbetta a pána Méndeza de Viga, pretože ide o správu, ktorá je v súlade s tým, o čo sa Európsky parlament usiloval už od začiatku.
Som presvedčený, že ministerskí predsedovia, akými boli napríklad Robert Schuman a Paul-Henri Spaak, alebo Konrad Adenauer, by určite podpísali Lisabonskú zmluvu. Urobili by tak predovšetkým preto, že výsledkom línie, ktorá bola definovaná na základe Spinelliho zmluvy a ktorá uprostred osemdesiatych rokov minulého storočia inšpirovala líniu, ktorá sa sformovala do podoby ústavy, je teraz Lisabonská zmluva, v otvorenom ústavnom procese pre Európsku úniu. Myslím si, že v tomto ohľade správa obhajuje a presadzuje pokrok, ktorý sa dosiahol. Zároveň je to však aj správa, ktorá vyjadruje časť túžby konsolidovať Európsku úniu ako politickú a demokratickú úniu.
Chcel by som vzniesť určité pripomienky v súvislosti s ponaučením, ktoré by sme si mali vziať k srdcu, predovšetkým v súvislosti s ratifikáciou ústavnej zmluvy. Počúvam tu mnoho vyjadrení o referendách od tých, ktorí sú proti tomu, aby sme sa pohli dopredu. Ja som sa, samozrejme, tiež zúčastnil referenda, ktoré sme organizovali v mojej krajine, a v ktorom sme zvíťazili. Plynie z toho ponaučenie, ktoré si treba zapamätať: to, o čom rozhodneme spoločne, sa nesmie stať predmetom výhrad a rukojemníkom toho, o čom rozhodla malá menšina.
Potrebujeme rozmýšľať ako demokrati, ako by sme mohli všetci spoločne ratifikovať to, čo si prajeme. Je pre nás neprijateľné byť závislí na konaní malej menšiny a myslím si, že toto je dôležité ponaučenie pre budúcnosť.
Pán predsedajúci, chcel by som svoj prejav ukončiť jedným postrehom: Európsky parlament bol vždy v predvoji, vždy stál na čele Európy. To znamená, že potrebujeme začať pracovať na veľkom množstve politických rozhodnutí, ktoré je potrebné prijať ešte pred budúcimi voľbami, pretože skutočnosť je taká, že táto zmluva by mala vstúpiť do platnosti 1. januára 2009. Z hľadiska demokracie, spolurozhodovania, menovania a prispôsobovania Európskeho parlamentu je toho potrebné ešte veľmi veľa vykonať.
(potlesk)
Marian Harkin
Vážený pán predsedajúci, ako jedna z 13 poslancov tohto Parlamentu, ktorí budú mať možnosť hlasovať o Lisabonskej zmluve v referende, som rada, že jej môžem vyjadriť svoju podporu. Ako už povedala pani komisárka Wallströmová, tak ako každý iný dokument, ani táto zmluva nie je dokonalá. Predstavuje kompromis, ktorý sa však uberá správnym smerom.
Z dôvodu časovej tiesne obmedzím svoje poznámky na jedinú oblasť. Zmluva zachováva princíp subsidiarity - princíp, na základe ktorého prijímame rozhodnutia na najvhodnejšej úrovni.
Jedným z argumentov, ktorý odporcovia tejto zmluvy v Írsku používajú, je ten, že Lisabonská zmluva je "samopozmeňujúca a samodoplňujúca", no v článku 48 ods. 4 sa veľmi jasne uvádza, že akékoľvek pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k zmluve vstúpia do platnosti jedine vtedy, ak budú ratifikované všetkými členskými štátmi v súlade s ich príslušnými ústavnými požiadavkami. To je samotná podstata subsidiarity.
Čo ma však občas počas diskusií v tomto Parlamente prekvapí - aj keď by ma to zrejme prekvapovať nemalo - je skutočnosť, že tí, ktorí najviac a najhlasnejšie kričia o zvrchovanosti členských štátov, sú presne tí istí, ktorí podkopávajú túto zvrchovanosť prednášaním a zastrašovaním členských štátov o potrebe usporiadať referendum, aj keď vnútroštátne právne predpisy a teda aj zvrchovanosť a subsidiarita kážu opačne. Lisabonská zmluva podporuje zvrchované právo členských štátov prijať takéto rozhodnutie, a to je aj jeden z mnohých dôvodov, prečo túto zmluvu podporujem.
Konrad Szymański
- (PL) Vážený pán predsedajúci, Lisabonská zmluva bola veľmi zložitým kompromisom pre všetky zúčastnené strany a z toho dôvodu som s ohromením čítal v tejto správe slová, ktoré nie sú ničím iným, než prípravou pôdy na následné kampane, ktorých cieľom bude premeniť EÚ v ústavný štát.
Radšej navrhujem, aby sme sa vyrovnali s neprítomnosťou symbolov, s kompromisom v systéme hlasovanie v Rade, alebo s dohodami opt-in opt-out. Navrhujem tiež, aby sme sa vyrovnali s faktom, že metóda dohovorov priniesla EÚ problémy. Problémy, ktoré sme prekonali pomocou tradičných rokovaní medzi vládami.
Európska únia nepotrebuje permanentnú diskusiu o inštitúciách, Európska únia potrebuje politickú vôľu a realizáciu spoločných a užitočných cieľov.
Irena Belohorská
(SK) Vážené dámy, vážení páni. Vítam iniciatívu Európskeho parlamentu aktívne sledovať a iniciovať sa v procese ratifikácie Lisabonskej zmluvy. Som rada, že aj ja som mala možnosť pracovať v Európskom konvente 18 mesiacov na príprave Ústavnej zmluvy. Po jej neúspechu je Lisabonská zmluva politickým kompromisom a je to vyvážený a dobrý dokument.
Okrem ostatných dôležitých reforiem obsahuje aj rozšírenie spolurozhodovacieho procesu, čo pre nás v Európskom parlamente znamená, že sa stane Európsky parlament najsilnejším od jeho vzniku, a tento fakt vítam ako modernizáciu a demokratizáciu politiky v Európe 21. storočia. Súčasne však aj zvyšuje flexibilitu Európskej únie, ktorá dnes združuje 27 členských štátov. Tomu zodpovedá aj zvýšená participácia národných parlamentov na príprave dokumentov, ktoré sa v Európskej únii realizujú. V tejto súvislosti ma mrzí, že Slovensko, ktoré pri ratifikácii Ústavnej zmluvy nemalo žiaden problém, dnes sa práve vďaka politickým hrám zviditeľnilo problémom tejto ratifikácie. Verím však, že aj slovenskí politici si uvedomia potrebu tohto dokumentu a ratifikácia prebehne bez problémov.
Dovoľte mi len pridať ešte jednu vetu. Diskusia v tomto Parlamente, pán predsedajúci, ukazuje na rozdiel medzi vnímaním Európskej rady a Európskym parlamentom. Hovorí o tom, že pravdepodobne tu nie je dobrá komunikácia, veď vlastne sa spochybňuje podpis ministerských predsedov, ktorí podpísali Lisabonskú zmluvu, a to je dosť závažný fakt.
Alexander Stubb
Vážený pán predsedajúci, predtým, než uvediem svoje obvyklé tri body, by som sa chcel vrátiť k slovám pána Nigela Faraga zo Strany za nezávislosť Spojeného kráľovstva. Spomenul slovo "zbabelý". Zrejme môžeme očakávať, že sa počas hlasovania niečo udeje. Ja by som chcel povedať len toľko, že človek sa pozná podľa toho, ako sa správa pri hlasovaní. Uvidíme, ako sa bude správať Strana za nezávislosť Spojeného kráľovstva
Chcel by som uviesť svoje tri body. Mojim prvým bodom je, že v Európskej únii sa nachádzame v neustálom procese zmien. Pred dvoma rokmi sme sa tu zaoberali podobnou správou a ja by som chcel skutočne zablahoželať spravodajcom, pánovi Richardovi Corbettovi a pánovi Íńigo Méndezovi de Vigo, k dobre vykonanej práci. To, čo sa stalo v roku 2005, bolo poľutovaniahodné. To, čo sme robili odvtedy, by sa dalo nazvať krízovým manažmentom. O tom presne Európa je. Potrebujeme riešiť problémy. Vyriešili sme problém zmluvy a teraz môžeme, dúfam, ísť ďalej.
Mojim druhým bodom je to, že si myslím, že zmluva, ktorú máme teraz pred sebou, predstavuje podstatné zlepšenie v porovnaní so Zmluvou z Nice. Predstavuje zlepšenie z hľadiska účinnosti: máme viac hlasovaní kvalifikovanou väčšinou, máme právnu subjektivitu, máme toho oveľa viac v súvislosti s vonkajšími vzťahmi a dobré výsledky sme dosiahli aj v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Táto zmluva predstavuje tiež zlepšenie demokracie. Európsky parlament získal väčšie právomoci, Charta základných práv sa dostala do zmluvy a národné parlamenty tiež dostali viac právomocí. Preto je táto zmluva v mnohých ohľadoch lepšia, než bola Zmluva z Nice.
Mojim tretím a posledným bodom je však to, že teraz je čas pohnúť sa ďalej. Blahoželám piatim krajinám, ktoré už ratifikovali zmluvu. Čím skôr sa nám podarí túto zmluvu presadiť, tým lepšie na tom všetci budeme, pretože je čas pohnúť sa ďalej, zamerať sa na skutočné otázky, na právne predpisy, na prijímanie múdrych európskych rozhodnutí. Pritom však nesmieme zabúdať na to, že máme víziu. Je to vízia o jednotnej Európe, pretože Európska únia je jediná organizácia, ktorá nám poskytla štyri veci. Týmito štyrmi vecami sú mier, prosperita, stabilita a bezpečnosť.
Bernard Poignant
- (FR) Vážený pán predsedajúci, zmluvy sú ako pôrody - niektoré potrebujú epidurálnu injekciu, iné cisársky rez. Táto zmluva patrí do druhej kategórie a uvidíte, že z nej vyrastie krásne dieťatko.
Už sme v súvislosti s ňou mali dva pokusy, ale to bolo v minulosti. Je nedokonalá a neúplná, je to však stále lepšie ako nič. Predovšetkým znamená úspešné ukončenie snáh o opätovné zjednotenie kontinentu, ktoré sa začali 9. novembra 1989. Svojim spôsob znamená tiež ukončenie druhej svetovej vojny. Samozrejme, že sa tejto zmluve vyčíta, že vytvára pevné základy pre liberálnu Európu. Mohla však byť aj totalitná! Dúfam, že táto zmluva nebude znamenať koniec jedného obdobia, ale začiatok ďalšieho.
Už teraz sa teším a som zvedavý na to, kto bude novým prezidentom Európy, pretože celý svet sa bude pozerať, aby zistil, kto bude zvolený, a táto osoba vytvorí inštitúciu. Už teraz by som chcel tejto osobe odkázať: "Nezostávaj vo svojej kancelárii. Choď do celej Európy, nielen do hlavných miest, ale do každého európskeho regiónu." Rád by som jemu alebo jej povedal: "Choď do celého sveta. Choď do miest, kde sa ignorujú slobody, kde sa obmedzujú ľudské práva a kde ešte stále zúri vojna a vojenské konflikty. Ukáž, že Európa má meno, tvár, adresu a telefónne číslo." Myslím si, že táto osoba, nech už je to muž alebo žena, bude mať rozhodujúcu úlohu. Uvidíme, čo sa pomocou tohto postu podarí dosiahnuť.
Už teraz vieme, že v júni 2014 budeme mať spoločné stretnutie po piatich rokoch. Buď zistíme, že zmluva nám priniesla pozitívne výsledky, že sa ukázala byť účinná a občania sa s ňou stotožnili, alebo zistíme, že samotná náklonnosť k Európe bola poškodená. Preto bude nadchádzajúce parlamentné obdobie pravdepodobne rozhodujúce z pohľadu záväzku občanov k Európe.
Cristian Silviu Buşoi
- (RO) Vážené dámy, vážení páni, chcel by som najprv zablahoželať spravodajcom. Je to skutočne veľmi dobrá správa.
Napriek tomu, že sa upustilo od symbolov Únie a napriek všetkým kompromisom, ktoré boli dohodnuté na júnovom zasadaní Európskej rady a na medzivládnej konferencii, si Lisabonská reformná zmluva zachováva najdôležitejšie inovácie, ktoré obsahovala predchádzajúca ústavná zmluva, čo predstavuje skutočne veľký krok vpred v reformovaní Európskej únie. Najviac ma teší nárast úlohy Európskeho parlamentu a národných parlamentov v rozhodovacom procese Európskej únie.
Moja krajina, Rumunsko, bola jednou z prvých krajín, ktoré ratifikovali túto zmluvu, pričom ju ratifikovala veľkou väčšinou poslaneckých hlasov. Podľa môjho názoru je záver číslo 10 pravdepodobne najdôležitejším záverom v celej správe. Aj keď ratifikácia zmluvy bude prebiehať takmer vo všetkých členských štátoch - až na jednu výnimku - v ich národných parlamentoch, myslím si, že je dôležité zabezpečiť informovanosť občanov krajín Európskej únie, aby sa nám podarilo dosiahnuť úspešné inštitucionálne reformy.
Je úlohou európskych inštitúcií, aby informovali občanov o tejto zmluve. Je povinnosťou každého poslanca v tomto Európskom parlamente, aby odišiel do svojej krajiny krajín a vysvetlili občanom, ktorých tu zastupujeme, výhody Lisabonskej zmluvy pre budúcnosť Európskeho usporiadania.
Mirosław Mariusz Piotrowski
- (PL) Vážený pán predsedajúci, po dvoch rokoch diskusií o kontroverznej zmluve, ktorá bola odmietnutá vo Francúzsku a Holandsku, sme uspeli v dosiahnutí kompromisu a prijatí textu, ktorý by mal zachrániť európskych občanov. Je tu však jeden problém: každý z nás už odsúhlasil - a niektorí z nás už dokonca aj prijali - text, ktorý ešte stále neexistuje v konsolidovanej verzii. Spravodajcovia tento fakt dokonca priznávajú v odseku 9 dokumentu, ktorý bol predložený Parlamentu.
Lisabonská zmluva bola sprístupnená len ako zoznam pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k zmluvám. Dokonca ani poslanci tohto Parlamentu ešte nevideli konsolidovaný text, nehovoriac o občanoch členských krajín. Takto má teda vyzerať vyhlasované obnovenie priateľských stykov medzi EÚ a jej občanmi? Tými občanmi, ktorým je upierané nielen právo na referendum, ale tiež možnosť zoznámiť sa s textom zmluvy - a to už ani nehovorím o akýchkoľvek diskusiách s občanmi na túto tému. Spôsobili tento stav technické príčiny, alebo je to zapríčinené tým, že autori tohto geniálneho diela sa opäť snažia niečo utajiť?
História ratifikácie ústavnej a Lisabonskej zmluvy nám ukazuje, že vedúci predstavitelia EÚ pohŕdajú európskymi občanmi a demokratickými postupmi. To je aj dôvod, prečo musí byť táto zmluva odmietnutá.
Reinhard Rack
- (DE) Vážený pán predsedajúci, prieskum Eurobarometer vždy ukazuje, že približne 30 % európskych obyvateľov je nespokojných a euroskeptických. Týchto 30 % je veľmi zaujímavé číslo. Priťahuje najmä protestné skupiny a ďalších, ktorí nemajú žiadny vlastný politický program, ale chceli by získať časť týchto 30 %. Priťahuje tých, ktorí nemajú žiadny politický program, podľa ktorého by ich bolo možné identifikovať. Euroskepticizmus je clona, za ktorú sa môžu ukryť. Týchto 30 % priťahuje aj tých, ktorých politické programy nebudú ostatnými nikdy prijaté.
Euroskepticizmus je veľmi užitočná maska pre xenofóbov. Byť skeptickým sa považuje za prijateľné, aspoň v očiach týchto 30 %. Pri výzvach o usporiadanie referenda, by sme teda mali v pozadí vnímať tieto záujmy. Tých, ktorí naň vyzývajú, nezaujíma samotné referendum, nesnažia sa dosiahnuť väčšiu demokraciu. Ich záujmom je zapriahnuť tento tridsaťpercentný protestujúci potenciál a použiť ho na dosiahnutie vlastných cieľov.
O rovnakých 30 % euroskeptikov má však záujem aj iná skupina. Predstavujú totiž trhový potenciál pre určité médiá. Protesty voči EÚ sa veľmi dobre predávajú - môžeme to vidieť každý deň v bulvárnej tlači. V mojej krajine, Rakúsku, vám postačí len letmý pohľad na titulky, aby ste vedeli, o čom sa píše. Nie je to o údajnej velezrade ani o "divadle" EÚ. Je to o tom, aby sme zabezpečili, že týchto 30 % bude aj naďalej každý deň kupovať noviny.
Kto by mohol byť proti národnému referendu? Nikto nemôže byť proti, ale v tom prípade je potrebné na ich konanie vyzývať oveľa častejšie a v súvislosti s oveľa širším tematickým záberom. To sa však nedeje. Vo svojej podstate tieto protesty slúžia len novinám, na získanie potenciálneho trhového podielu a prevahy. Neslúžia však demokracii. Túto skutočnosť je potrebné v deň, ako je ten dnešný, nahlas vysloviť.
(potlesk)
Genowefa Grabowska
- (PL) Vážený pán predsedajúci, chcela by som zablahoželať svojim kolegom k vynikajúcej správe a chcela by som sa s vami dnes podeliť o tri novinky: dve z nich sú výborné, jedna je zlá. Prvou dobrou správou je táto: Poľsko ratifikuje Lisabonskú dohodu. Včera poľská vláda vydala návrh zákona o jej ratifikácii a dňa 27. februára sa ňou bude zaoberať poľský sejm a senát. Chcela by som zdôrazniť, že táto zmluva má podporu výraznej väčšiny v parlamente.
Druhou dobrou správou je, že poľské spoločenstvo nesmierne silno podporuje európsky projekt. Na základe nedávnych prieskumov je až 83 % Poliakov spokojných so svojich členstvom v Európskej únii. Vzhľadom na túto rozsiahlu podporu, by bolo referendum v mojej krajine zbytočné. Preto vás prosím, aby ste pamätali, že moji kolegovia poslanci, ktorí v tomto Parlamente vyzývajú na referendum, hovoria len za seba.
Treťou správou - ktorá je zlá - to je, že Poľsko má, bohužiaľ, ešte stále výhrady voči Charte základných práv. Znamená to, že okrem Britov budú Poliaci jedinými Európanmi, ktorí nebudú môcť využívať jej výhody. Z toho dôvodu chcem apelovať na Radu a na slovinské predsedníctvo, aby pripravili mechanizmus na zjednodušený návrat, ktorý by umožnil Poľsku - a v budúcnosti možno aj Veľkej Británii - aby sa mohlo zmluvne zaviazať k Charte základných práv.
Roger Helmer
Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi najprv reagovať na slová nášho skvelého kolegu, pána Baróna Crespu, ktorý povedal, že nesmieme pripustiť, aby vôľa menšiny stála v ceste európskemu projektu.
V mojej krajine prieskumy verejnej mienky ukazujú, že približne 75 % britských občanov chce mať referendum, a že približne dve tretiny z nich by hlasovalo proti Lisabonskej zmluve. Ak toto číslo pán Barón Crespo považuje za malú menšinu, potom môžem povedať len toľko, že to nie je moja predstava malej menšiny.
Ako už mnoho mojich kolegov predo mnou upozornilo, hlasujeme tu za niečo, čo si v skutočnosti ani nemôžeme prečítať. Nemáme žiadny konsolidovaný text. Je to absolútny škandál!
Mnohí zástupcovia opačného názoru v tomto Parlamente nám tvrdia, že táto zmluva je dobrá. Znovu a znovu tu počúvam vyjadrenia o tom, aká dobrá je. Ak je naozaj taká dobrá, prečo potom nevyjdeme do ulíc a neobhájime túto zmluvu pred ľuďmi prostredníctvom referenda? Prečo sa ho tak bojíte?
Dnes opúšťa európsky projekt akúkoľvek príslušnosť k demokratickej legitimite. Dnes budeme hlasovať za ústavu so zmeneným názvom, spôsobom, ktorý ukazuje obrovské pohŕdanie európskymi občanmi a demokratickými hodnotami. V roku 2005 voliči vo Francúzsku a Holandsku rozhodne odmietli ústavu.
Som šokovaný nehoráznym cynizmom európskych vedúcich predstaviteľov, ktorí síce zmenili obal, ponechali však podstatu, a prichádzajú s ňou opäť, bez ohľadu na verejnú mienku. Väčšina francúzskych a holandských poslancov v tomto Parlamente podporí túto správu. Neviem, ako sa chcú pozrieť do očí svojim voličom. Neviem, ako budú môcť v noci spať.
V Spojenom kráľovstve labouristická vláda porušila svoj slávnostný sľub, že usporiada referendum, aj keď na základe poštových prieskumov verejnej mienky, ktoré organizovali kampaňové skupiny, viac než 80 % hlasujúcich vyjadrilo svoje "áno" k otázke, či sa má uskutočniť referendum.
Presadzovaním týchto opatrení, aj napriek nesúhlasu verejnosti, podkopávate tie isté základy Európy, ktoré sa pokúšate vybudovať. Musíme robiť to, čo si želajú naši občania. Občania žiadajú referendum.
Jens-Peter Bonde
Vážený pán predsedajúci, pán Corbett nám ukázal takzvanú konsolidovanú verziu zmluvy už desaťkrát. Táto verzia však nebola konsolidovaná spôsobom, ktorý by nám umožnil prijať rozhodnutie, pretože text v nej je písaný tak, ako by vyzeral, keby sme Lisabonskú zmluvu už schválili. Konsolidovaná verzia predstavuje formu, v ktorom je text, ktorý bude predložený na schválenie, písaný tučným písmom a text, ktorý bude odstránený, je písaný kurzívou. Tento spôsob umožňuje, aby sa dal text posúdiť správnym spôsobom.
Pani komisárka Wallströmová nám sľúbila túto verziu ...
(predsedajúci prerušil rečníčnika)
Rihards Pîks
- (LV) Vážený pán predsedajúci, vážená pani podpredsedníčka Komisie, vážený pán úradujúci predseda Rady, keď som dnes počúval vystúpenia niektorých mojich kolegov poslancov, uvedomil som si starú pravdu, ktorá je napísaná vo Svätom Písme: kritizovať a ponižovať je ľahké, postaviť dom a vybudovať chrám je však dlhá a zložitá úloha. Chcel by som kritikom tejto zmluvy pripomenúť, že jej základy - Lisabonskej zmluvy aj ústavnej zmluvy - boli vytvorené v najširšie zastúpenom demokratickom fóre v európskej histórii, s účasťou vládnych organizácií a za prítomnosti masmédií. Preto by som dnes rád zablahoželal svojim kolegom, pánovi Méndezovi de Vigo a pánovi Corbettovi, ktorí vypracovali návrh správy, o ktorej budeme hlasovať. Táto správa je v skutočnosti veľmi dobrým zhrnutím, pričom pán Bonde má pravdu, keď hovorí, že konsolidovaná verzia zmluvy je momentálne dostupná len v angličtine. Z toho dôvodu navrhujem, aby sa tento dokument vydal vo forme brožúry, ktorá by predstavovala kvalitné zhrnutie zmluvy, keďže nie každý si prečíta celé znenie zmluvy. Chcel by som sa teraz dotknúť samotných stanovísk, ktoré boli k tejto zmluve zaujaté. Bolo v nich počuť veľa pozitívnych vecí, počuli sme však aj kritiku. Považujem za veľmi dobré, že bola formulovaná spoločná zahraničná a bezpečnostná politika a potreba pre spoločnú energetickú politiku. Zároveň je však veľká škoda, že neexistujú žiadne nové nástroje na vykonávanie týchto politík - Komisia ani Parlament nedostali žiadne takéto nástroje. Čo to znamená? Znamená to, že nás ešte čaká práca: musíme tieto politiky zaviesť a realizovať. Z tohto pohľadu už bola polovica práce urobená: vytvorili sa základy. Zvyšok práce, tú druhú časť - konkrétne zavedenie do praxe - je však ešte stále potrebné urobiť. Všetkým nám v tomto úsilí prajem veľa šťastia. Ďakujem.
Adrian Severin
Pán predsedajúci, boli tu spomenuté základné výhody Lisabonskej zmluvy a bol tu popísaný pokrok, ktorý prináša na ceste ku skutočnej únii občanov. Bola zdôraznená aj potreba jej rýchlej ratifikácie. Dovoľte mi pripojiť dve poznámky, ktoré vo mne vyvolávajú obavy.
Po prvé, trh sa globalizoval. Globalizovala sa však aj kriminalita a chudoba, a vlny prisťahovalcov nám túto skutočnosť každodenne pripomínajú. Zároveň s prebiehajúcou fúziou automobiliek, lietadlových a oceľových spoločností, sa objavujú aj nové alebo staronové mocnosti. Napriek tomu Európa zostáva rozdelená. Pokračujúce rozdelenie Kosova, ktoré niektorí označujú za boj medzi právnymi dogmatikmi a realistami, predstavuje najaktuálnejší a najstrašnejší príklad toho, že mier a zákony v Európe nie sú bezpečné.
Vzhľadom na toto pozadie nepredstavuje posadnutosť ustanoveniami opt-in alebo opt-out ten správny spôsob, ako ochrániť národnú zvrchovanosť pred takzvaným európskym imperializmom. Naopak, predstavuje spôsob, ktorý odsudzuje každý jednotlivý členský štát do pozície bezvýznamného štátu a, v konečnom dôsledku, aj do pozície neistoty.
Moja druhá obava je táto: zo zmluvy boli odstránené zmienky o symboloch, zo strachu pred tým, že by európske symboly mohli zatieniť tie národné. Na druhej strane nám nedostatok demokratickej účasti obyvateľstva v národnom živote každodenne dokazuje, že naše národné mýty sa nachádzajú v stave vyčerpanosti. Európske spoločenstvo uhlia a ocele mohlo mobilizovať občanov nielen prostredníctvom oslovenia ich myslí, ale tiež inšpirovaním ich sŕdc. Bol to plán spojený s mýtom.
Lisabonská dohoda je ďalším vynikajúcim plánom, chýba jej však duša. Túto skutočnosť nielenže oslabí schopnosť Európskej únie inšpirovať svojich občanov, ale oslabí aj schopnosť každého členského štátu rehabilitovať svoj národný mýtus.
Okrem týchto pripomienok plne zdieľam myšlienky uvedené v správe a blahoželám spravodajcom k ich vynikajúcej práci. Zdieľam všetky ich názory a myslím si, že odviedli skvelý kus práce. Dúfam však, že jedného dňa budeme môcť všetci zvolať: "Habemus tractatum rei publicae Europae".
Jean-Luc Dehaene
- (NL) Vážený pán predsedajúci, ako neustále tvrdili otcovia európskej integrácie, táto integrácia sa uskutočňuje postupne, krok za krokom. Niekedy sú tieto kroky maličké, inokedy sú zas veľké. Spravodajcovia veľmi jasne podčiarkli, že Lisabonská zmluva je dôležitým kvalitatívnym krokom vpred - mohli by sme dokonca povedať, že ide o kvantový skok - pre Európu. Je porovnateľná s Rímskou zmluvou, ktorou sme vytvorili spoločný trh, s Jednotným európskym aktom, ktorým bol vytvorený jednotný trh, a so Zmluvou o Európskej únii, ktorou sa vytvorila menová únia. Zmluva o Európskej únii znamenala tie skromný prípravný krok smerom k politickej únii.
Lisabonská zmluva, tým, že poskytuje Európskej únii právnu subjektivitu, a že sa ňou rušia piliere, dáva Európe jasný politický rozmer. Európa túto zmluvu potrebuje k tomu, aby mohla byť globálnym subjektom v dnešnom globalizovanom svete, a aby tak mohla vytvárať štandardy, ktoré tento globalizovaný svet potrebuje. Okrem toho sa, vďaka všeobecnej platnosti spolurozhodovania, táto politická únia stáva viac demokratickou. Túto zmluvu je teraz potrebné v tomto ohľade ratifikovať, pričom koordinovaný text by mal skutočne pomôcť lepšie porozumieť dosiahnutému pokroku.
Hotový text je jedna vec, jeho ratifikácia je však vec druhá, a jeho vykonávanie vec tretia. Môže to byť tá najdôležitejšia úloha, ktorá teraz stojí pred nami. Veľmi ma potešilo, keď som sa dozvedel, že predsedníctvo a aj Komisia sa začínajú zamýšľať a pracovať na tomto vykonávaní, pretože v tomto prípade sa dá uberať rôznymi smermi, a ak nebudeme opatrní, mohli by sme si zvoliť ten nesprávny. Z tohto dôvodu je nesmierne dôležité, aby sa týmto vykonávaním zaoberal aj Parlament, aby bol vytýčený jasný smer cesty, v ktorom by mala táto zmluva dosahovať skutočný pokrok. Je možné, že vykonávanie tejto zmluvy by ju mohlo zaviesť nesprávnym smerom - a to si určite nikto z nás neželá. Chceme dosiahnuť pokrok, ktorý je obsiahnutý v zmluve.
Edite Estrela
- (PT) Blahoželám spravodajcom, pánovi Corbettovi a pánovi Méndezovi de Vigo, k ich vynikajúcej práci a dobrému príkladu spolupráce. Portugalské predsedníctvo malo historické poslanie vytvoriť z mandátu zmluvu, Lisabonskú zmluvu, ktorú bude portugalský parlament ratifikovať v apríli tohto roku. Nová zmluva nie je liekom na všetky choroby Európskej únie, predstavuje však pridanú hodnotu pre demokraciu. Rozširujú sa právomoci Európskeho parlamentu a rovnako aj národných parlamentov, rozširuje sa však aj participatívna demokracia - predovšetkým prostredníctvom občianskych iniciatív, ktoré umožnia jednému miliónu občanov požiadať Komisiu, aby spustila legislatívnu iniciatívu v konkrétnej oblasti. Okrem toho sa odteraz stáva právne záväznou aj Charta základných práv.
Európska únia nie je dokonalá, má však nezastupiteľnú úlohu vo svete. Potrebujeme Európu, ktorá sa bude viac angažovať a bude mať väčší vplyv pri riešení problémov, akými sú napríklad klimatické zmeny, potravinová bezpečnosť, energetická politika, medzinárodný terorizmus, organizovaná kriminalita, atď. V súčasnosti tu máme naliehavú potrebu, aby všetkých 27 členských štátov, ktoré 13. decembra podpísali Lisabonskú zmluvu, túto zmluvu aj ratifikovalo. To je rozhodujúca etapa v dosahovaní Európy, ktorá je účinnejšia pri prijímaní rozhodnutí, bližšie k občanom, schopná lepšie reagovať na výzvy globalizácie a účinnejšia vo vonkajších vzťahoch. Chopme sa všetci svojich povinností, pretože svet sa nezastaví.
Kým Európa trávila čas uvažovaním a mrhala energiu pri nachádzaní východiska zo svojich inštitucionálnych problémov, rýchlo sa rozvíjajúce hospodárstva pokračovali v raste, ozbrojené konflikty sa rozrastali, klimatické zmeny sa stávali čoraz očividnejšie, energetické problémy sa stávali čoraz akútnejšie a mnoho ľudí zomieralo na nedostatok jedla a lekárskej pomoci. Napriek ultranacionalistickým názorom a euroskepticizmu sa Európa nesmie zastaviť - a ani sa nezastaví.
Georgios Papastamkos
- (EL) Ako tieňový spravodajca stanoviska Výboru pre medzinárodný obchod a ako člen Výboru pre ústavné záležitosti, by som chcel na úvod svojho prejavu poznamenať, že Lisabonská zmluva signalizuje prechod od ústavnej "vlády elity" k reforme projektu európskeho zjednotenia. Spoločný európsky pokrok sa zabezpečil pomocou ústavnej duality, konkrétne dvoch revidovaných zmlúv, ktoré majú rovnakú právnu hodnotu.
Zároveň sa však objavuje aj viacrýchlostná Európa. Inými slovami, Únia získava flexibilitu, stráca však spoločný jednotiaci impulz. V dialektickom vzťahu medzi nadnárodnými a národnými prvkami má znova navrch členský štát. Vďaka nedávno dosiahnutému európskemu kompromisu bol posilnený aj parlamentárny systém - posilnila sa úloha Európskeho parlamentu aj národných parlamentov.
Vážené dámy, vážení páni, proces európskeho zjednotenia nepochybne potrebuje impulz. Občania hľadajú odpovede na politicky dynamické výzvy. Majú záujem o kvalitu a produktivitu politických výsledkov. Demokraticky oprávňujú - či už priamo alebo nepriamo - rozhodovacie orgány Európskej únie a očakávajú úspešné opatrenia. Úspešné ukončenie ratifikačných snáh a, predovšetkým, trvalá demokratická zákonnosť vykonávaných projektov z pohľadu európskych občanov závisí od otvorenia detailných politických diskusií s Európskou úniou o kľúčových politických ekonomických a sociálnych prístupoch, od vzťahu európskych občanov k EÚ a od postavenia EÚ vo svete.
V tomto kontexte nesmie byť založenie trvalého, transparentného a demokratického dialógu s občianskou spoločnosťou len lacnou zámienkou. Musí odrážať hlbokú politizáciu procesu zjednotenia. Európsky parlament pri tejto politizácii zohráva kľúčovú úlohu. Blahoželám svojim kolegom poslancom, pánovi Corbettovi a pánovi Méndezovi de Vigo, k ich plodnému a kreatívnemu príspevku.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predsedajúci, táto zmluva nie je elegantným dokumentom. Je v nej mnoho výrazov typu "ak", "ale" a "možno", pretože neexistuje žiadny iný spôsob, ako by mohla rôznorodá rodina národov spoločne zdieľať moc. Napriek tomu, čo hovoria jej odporcovia, však spĺňa požiadavky našich občanov na väčšiu demokraciu a väčšiu schopnosť riešiť tie veci, ktoré národné štáty nedokážu účinne riešiť samostatne: zachovávanie mieru, klimatické zmeny, migrácia, finančná a trhová regulácia a, samozrejme, regulácia pracovného trhu.
V tejto dobe globálnej nestability je úloha, ktorú Európska únia plní pre malé členské štáty, akým je Írsko, dôležitejšia než kedykoľvek predtým. Dnešné hlasovanie znova odhalí bizarnú alianciu trhových fundamentalistov, ultraľavičiarov a ultrapravičiarov, ktorí sú proti tejto zmluve. Jednu vec majú spoločnú: snahu obmedziť demokratický dosah ľudí za ich národné hranice. Multimilionári - Murdochovia v Británii a Ganleyovia v Írsku - cynicky manipulujú s národným šovinizmom s cieľom zabrániť Európanom dosiahnuť za svoje národné hranice, aby tým vykonávali opatrenia v širšom záujme spoločnosti.
Iní, ako je Sinn Féin a jeho stúpenci, zasa nedôverujú občanom a ich schopnosti vytvoriť spoľahlivú nadnárodnú demokraciu. Ich prevádzkovým kapitálom je strach - strach z našich susedov, strach z demokratických parlamentov, strach z vlád a strach z globalizácie. Nedokážu nám vysvetliť ako môže viac právomocí pre parlamenty znamenať menej demokracie. Schovávajú sa za masku internacionalistov, namietajú však proti tomu, aby si susedia pomáhali v časoch krízy alebo útoku. Odmietajú podporiť záväzné európske právne predpisy, ktorých účelom je ochrániť nás a našich susedov pred klimatickými zmenami, porušovaním práv pracujúcich a zneužívaním trhu.
Zbraňami tých, ktorí rozsievajú strach, sú veľké lži, ktoré tu dnes veľmi výstižne predviedli pani McDonaldová a pani Sinnottová. Obracajú pravdu hore nohami svojimi výrokmi, že zvolení zástupcovia spomedzi viac než 80 % všetkých obyvateľov Európy sa chystajú zničiť demokraciu a vziať ľudom možnosť kedykoľvek v budúcnosti prehovoriť do usporiadania Európy. Predtým, než nastane deň konania referenda v Írsku, sa všetky tieto veľké lži ukážu vo svojom pravom svetle: ako nočné mory politických skupín, ktoré sa vôbec nepoučili na svojej histórii a chytajú sa odsúdiť občanov Európy na zopakovanie rovnakých chýb. Som presvedčený, že rozhodnutie Írska bude zotrvať v srdci Európy.
Avril Doyle
Vážený pán predsedajúci, Írsko sa rozhodlo ratifikovať Lisabonskú zmluvu prostredníctvom referenda, pretože sa to, po starostlivej úvahe, považovalo za potrebné vzhľadom na ustanovenia zakotvené v našej ústave. Plne však rešpektujem rozhodnutie všetkých ostatných členských štátov o voľbe spôsobu ratifikácie.
Niekoľko bodov sa tu neustále opakuje. Lisabonská zmluva sa odlišuje od svojho predchodcu, nešťastnej ústavnej zmluvy, v tom, že už viac nepredstavuje jeden konsolidovaný text. V podstate sa ňou len menia a dopĺňajú existujúce zmluvy - o Európskej únii, o vytvorení Európskych spoločenstiev - zmluvy, ktoré boli samé osebe plne ratifikované. Okrem toho bol odstránený ústavný názov a symbolizmus a rovnako aj zmienka o zástave a hymne EÚ.
Viac Európy znamená tiež viac pridanej hodnoty pre našich občanov, pretože, vďaka jasnému definovaniu limitov právomocí Európskej únie, poskytuje reformná zmluva - alebo Lisabonská zmluva - Európskej únii a národným parlamentom jasnú definíciu toho, kam patria ich právomoci a udeľuje členským štátom viac subsidiarity - čo je, mimochodom, skutočnosť, ktorá sa často prehliada.
Reformná zmluva umožňuje väčšiu kontinuitu v rozhodovacom procese EÚ, hlavne na poli zahraničnej politiky, vďaka vytvoreniu nového postu predsedu Európskej rady, ktorý bude vymenovaný na dva a pol ročné obdobie, ktoré bude možné jedenkrát predĺžiť. Bude vymenovaný Vysoký predstaviteľ pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku, ktorý nebude pôsobiť len v Rade, alebo bol by zároveň aj podpredsedom Komisie. Tento vývoj však nebude viesť k nahradeniu národných zahraničných politík. Okrem toho, súčasné rotujúce šesťmesačné predsedníctvo bude pokračovať aj naďalej ako predtým, čo je fakt, ktorý sa často prehliada, alebo nesprávne interpretuje.
Na rozdiel od niektorých iných zmlúv Európskej únie nevytvára Lisabonská zmluva žiadne významné nové kapitoly v oblasti právomocí EÚ. Budú však existovať nové právne základy pre patenty, cestovný ruch, šport, vesmírnu a administratívnu spoluprácu, budú posilnené právne základy pre energetickú politiku a, predovšetkým, pribudnú výslovne nové zmienky o boji s klimatickými zmenami pomocou existujúcich právnych základov pre environmentálnu politiku.
Pre všetky tieto dôvody budeme ja a moji kolegovia vo Fine Gael podporovať našu vládu. Všetky írske politické strany, s výnimkou Sinn Féin, budú podporovať vládu a pracovať tvrdo na ratifikovaní tejto zmluvy a na doručení tohto odkazu našim občanom. Sinn Fein to robiť nebude, pretože sa obáva "väčšej militarizácie Európy" - čo je ironické vzhľadom na históriu tejto politickej strany!
Vážení kolegovia, aj keď si nesmierne ceníme vašu dobrú vôľu a vašu podporu, chcela by som vás priateľsky varovať: nepokúšajte sa, prosím, vo svojej horlivosti dosiahnuť pozitívny výsledok, poúčať írskych voličov o tom, ako by mali voliť. A vy, vážená Komisia, sa prestaňte s Írskom hádať o administratívnych a iných záležitostiach, ako je napríklad systém ochrany životného prostredia na vidieku, ktoré by mohli byť odporcami zmluvy nesprávne interpretované - či už zámerne alebo nie.
Mauro Zani
- (IT) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, Lisabonská zmluva ukončuje dlhotrvajúcu a nebezpečnú patovú situáciu. Z tejto krízy vychádzame so stabilnou a účinnejšou inštitucionálnou štruktúrou, ktorá je otvorená voči ďalším vývojovým trendom. Vstupujeme do novej etapy, v ktorej, dúfam, bude možné tiež znovu otvoriť cestu smerujúcu k Európskej ústave.
Pre tento účel je však potrebné špeciálne úsilie zamerané na propagáciu európskeho občianstva a založené na Charte základných práv. Nie demografické kalkulácie, ktoré vyhovujú národnej a medzivládnej logike, ale európske občianstvo je tým základným kameňom, na ktorom bude v budúcnosti vybudovaná veľká politická stavba Európy. Je to tiež jediný spôsob, ako vdýchnuť tejto zmluve dušu - dušu, o ktorej tu pred niekoľkými chvíľami hovoril pán Severin.
Budúcnosť sa preto nachádza predovšetkým v rukách veľkej aliancie medzi Parlamentom a európskymi občanmi, v plnosti ich práv a povinností. Prvým testom tejto aliancie bude zrejme voľba nového prezidenta EÚ.
Jacek Protasiewicz
- (PL) Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi hneď na začiatku zablahoželať autorom tejto správy, keďže vďaka ich práci vznikol text, ktorý nie je len politickým dokumentom, ale tiež múdrym sprievodcom novými realitami zmluvy. Dalo by sa takmer povedať, že je to didaktická pomôcka pre študentov v celej Európskej únii aj za jej hranicami.
Počas vypracovávania tejto správy zdôraznili pán Méndez de Vigo a pán Corbett pozitívne zmeny, ktoré so sebou Lisabonská zmluva prináša, priznali však zároveň aj obavy zapríčinené zložitými medzivládnymi rokovaniami. V tom čase bolo Poľsko vnímané ako jeden zo štátov, ktoré brzdia proces európskej integrácie. Od nedávnych volieb sa však toho veľa zmenilo. Nová vláda je otvorenejšia voči európskej spolupráci a uvedomuje si, že silná Európska únia je v záujme našej krajiny - Poľska.
Netreba však zabúdať na to, že časť poľských občanov zdieľa niektoré obavy súvisiace s nadradeným postavením práva Európskej únie v hierarchii predpisov občianskeho práva a, predovšetkým, rodinného a majetkového práva. K tomu, aby sa tieto obavy zmiernili, alebo úplne vytratili, potrebujeme čas a viac skúseností zo spolupráce v Európskom spoločenstve. Vláda mojej krajiny sa kvôli týmto dôvodom rozhodla nepodpísať Chartu základných práv, a to predovšetkým preto, že existovalo vážne riziko, že, v prípade prijatia iného rozhodnutia, by bol ratifikačný proces v Poľsku účinne zablokovaný.
Veľmi ma teší, že autori tejto správy uznali tieto okolnosti a rozhodli sa z prvotného textu odstrániť názvy štátov, ktorých postoj by mohol byť kriticky vnímaný z pohľadu Európskeho parlamentu. Lisabonská zmluva predstavuje kompromis medzi snom o Európskej federácii a obavami, ktoré v súčasnosti prevládajú nielen medzi občanmi nových členských štátov, ale aj v krajinách, ktoré sú zakladajúcimi členmi nášho Spoločenstva. Majúc neustále na pamäti neúspešný proces ratifikácie ústavnej zmluvy sa domnievam, že je lepšie robiť menšie ale stabilné kroky, než sa pokúšať o skoky, ktoré sú vždy spojené s rizikom neúspechu.
Naša reality sa veľmi rýchlo mení. Je preto isté, že o pár rokov tu budeme diskutovať o novom texte, o novej zmluve, ktorá by bola vhodnejšia vzhľadom na skutočnosti, ktoré nastanú. Preto je dôležité, aby sme ich boli schopní včas rozlíšiť a aby si Európska únia zachovala schopnosť adaptácie na nové výzvy.
Maria da Assunçăo Esteves
- (PT) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, Lisabon a Rím predstavujú východiskové body pre ľudstvo bez hraníc. Sen o globálnej spravodlivosti a kozmopolitnom práve sa nachádza v samom srdci dejín Európskej únie. Sú to dejiny o tom, ako morálna vôľa zapustila korene v inštitúciách a transformovala staré politické paradigmy. Metódou, ktorá nasledovala, bolo zdieľanie, použitým kritériom bol rozum, vytýčeným cieľom bola ľudská dôstojnosť a zvrchovanosť práv dostala prednosť pred zvrchovanosťou hraníc - všetky tieto faktory pomohli k tomu, aby sa Európa stala domovom osvietenia.
Na tejto ceste, smerom k rozsiahlej demokracii, vrátila Lisabonská zmluva Európskemu parlamentu jeho parlamentárnu podstatu, prelomila legislatívnu hegemóniu európskych vlád a predstavila do popredia nové vedúce osobnosti, aby rozšírili konkurenčné a politické zložky a obmedzili byrokraciu. Je pravda, že európska ústava - so svojim potenciálom pre jednotu a súdržnosť - prišla o niečo neskôr, teraz však vzniká Európa, v ktorej sa národy zjednocujú. Babylon teraz nepochybne svoju vežu postaví.
Hartmut Nassauer
- (DE) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, ak ste dnes ráno sledovali diskusiu, potom ste si určite všimli, že sa s touto zmluvou spájajú veľké očakávania. Prvým očakávaním je to, že táto zmluva bude ratifikovaná a vstúpi do platnosti. Potom je tu očakávanie, že pomôže dostať Európsku úniu do lepšej pozície, aby mohla naplniť svoju úlohu vo svete - do pozície, z ktorej bude môcť riešiť následky globalizácie, atď.
Ja by som k týmto očakávaniam rád pridal ešte jedno: verím a dúfam, že táto zmluva poskytne novú príležitosť uskutočniť ďalší krok smerom k zblíženiu Európskej únie s jej občanmi, pretože medzi Úniou a jej občanmi existuje v súčasnosti medzera. Táto medzera bola zvýraznená referendami vo Francúzsku a Holandsku, a je potrebné ju uzavrieť.
Európska únia potrebuje podporu svojich občanov a nová zmluva nám k tomu ponúka skvelé príležitosti. Dáva národným parlamentom príležitosť zúčastňovať sa na tvorbe právnych predpisov. V rámci subsidiarity zahŕňa aj národné parlamenty. Je to tak správne, pretože súhlas občanov závisí, okrem iného, aj od prehľadnejšieho rozdelenia úloh medzi Európskou úniou a členskými štátmi, než tomu bolo doposiaľ, a od ich vyváženejšieho riadenia. Národné parlamenty môžu k tomu prispieť.
Ja túto situáciu nevnímam ako konkurenciu medzi nami a národnými parlamentmi, naopak, myslím si, že musíme navzájom spolupracovať. Domnievam sa, že národné parlamenty by mali tiež využiť tieto príležitosti. Chcel by som ich k tomu otvorene vyzvať. Bude skutočne veľmi napínavé sledovať, či bude, alebo nebude, tento nový nástroj na kontrolu subsidiarity účinný.
Ešte jedna vec: ak by sme sa pozreli na Európsku úniu zvonku, uvideli by sme príklad regionálnej spolupráce, úspešnej regionálnej tímovej práce, pričom na celom svete existuje v súčasnosti len jeden ďalší takýto príklad - a tento nie je zďaleka taký úspešný ani pokročilý, ako EÚ: štáty združenia ASEAN. Aj tieto štáty, mimochodom, pozorne sledujú Európsku úniu pri svojich pokusoch o spoluprácu a príspevok k mieru a bezpečnosti vo svete.
Zita Pleštinská
(SK)Vážení kolegovia, budem hlasovať za správu spravodajcov Corbetta a Mendéz de Viga o Lisabonskej zmluve, pretože Európska únia potrebuje zmluvu, ktorej úlohou bude zreformovať, zefektívniť a zmodernizovať Európsku úniu.
Dovoľte mi zablahoželať piatim členským krajinám, ktoré už Lisabonskú zmluvu ratifikovali. Som presvedčená, že ratifikácia Lisabonskej zmluvy nie je ohrozená ani na Slovensku. S výnimkou jednej parlamentnej strany má všeobecnú podporu a bude za ňu hlasovať veľká väčšina poslancov národného parlamentu.
Súčasná slovenská opozícia, ktorá má najväčšie zásluhy na integrácii Slovenska do európskej rodiny, podporí Lisabonskú zmluvu v okamihu, keď tlačový zákon na Slovensku, ktorý si vyslúžil kritiku európskych inštitúcii napr. FREEDOM HOUSE, OBSE, Európskej federácie novinárov, bude prepracovaný v súlade s ich odporúčaniami.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) Ako poslanec Európskeho parlamentu za Maďarsko - prvú krajinu, ktorá ratifikovala reformnú zmluvu - som si plne vedomý, že ratifikácia sama osebe nestačí. Už tu, v tomto Parlamente, odznelo, že potrebujeme ľuďom - európskym občanom - vysvetliť, v ktorých smeroch prináša tento dokument viac, než národné ústavy, vysvetliť im pridanú hodnotu tejto reformnej zmluvy.
Európski politici si musia uvedomiť skutočnosť, že ministerskí predsedovia sa často dopúšťajú chyby v tom, že túto reformu nazývajú inštitucionálnou reformou. Je oveľa viac, než len to. Teraz sa stávame politickou úniou a pravým spoločenstvom záujmov. V rámci tohto spoločenstva záujmov musíme európskym občanom podrobne vysvetliť, v akých smeroch poskytuje Charta základných práv pridanú hodnotu v oblasti sociálnych práv.
Musím v tejto súvislosti osobitne spomenúť fakt, že sa konečne, po dlhej dobe, podarilo zahrnúť práva jednotlivcov patriacich k menšinám do osemdesiattisíc stranového acquis communautaire, keďže každý siedmy občan v Európskej únii patrí k dlhodobej menšine. Toto je veľký pokrok, ktorý sa tejto zmluve podarilo dosiahnuť.
Andrew Duff
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa opýtať tých kolegov, ktorí sú proti tejto zmluve, aby nám vysvetlili, na čo presne narážajú, keď hovoria o takzvanej "samopozmeňujúcej a samodoplňujúcej" zmluve. Mohli by mi uviesť ustanovenie, ktoré u nich vyvolalo tento názor?
Ja sám som také ustanovenie v tejto zmluve nenašiel. Faktom totiž zostáva, že každá jedna zmena si bude vyžadovať jednomyseľný súhlas zo strany všetkých ministerských predsedov a národných parlamentov všetkých členských štátov. Rovnako aj všetky dôležité zmeny, ktoré by nám v EÚ udelili nové právomoci, si budú vyžadovať proces dohovoru, medzivládnej konferencie a formálnej ratifikácie vo všetkých členských štátoch.
Mogens Camre
- (DA) Vážený pán predsedajúci, je všeobecne známe, že Lisabonská zmluva je ústavnou zmluvou bez zástavy a hudby. V skutočnosti je dosť čudné, že sa tu tento fakt vyslovuje takto na rovinu, pretože v Dánsku sa táto zmluva prezentuje iným spôsobom. Vláda v Dánsku naopak tvrdí, že táto zmluva neobsahuje žiadne významné ustanovenia, pretože verí, že týmto spôsobom dokáže svojich občanov presvedčiť, že nie je potrebné, aby dostali možnosť o nej hlasovať. V súvislosti s touto zmluvou však v Európskej únii zažívame vývoj, ktorý siaha oveľa ďalej než kedykoľvek predtým: väčšia moc, viac politických oblastí než kedykoľvek predtým a väčšia strata kontroly pre európske národy, než kedykoľvek v minulosti. Od starých zakladajúcich štátov EÚ je nesmierne nerozumné, aby nás k tomuto kroku nútili bez možnosti opýtať sa naň našich občanov. Povedie to k negatívnym dôsledkom. Občania cítia, že strácajú kontrolu a budú proti tomu konať. Únia sa nedá vytvoriť pri rokovacom stole v rámci EÚ. Môže fungovať jedine vtedy, ak je výsledkom prianí ľudí - toto však nie je cesta, ktorou sa uberá Európska únia. V tohto dôvodu zamýšľam hlasovať proti tejto zmluve.
Miloslav Ransdorf
- (CS) Ak má byť dielo európskej integrácie trvalé, musí sa opierať o prehĺbenie a upevnenie medzinárodného práva. V súčasnej dobe sa deje úplný opak.
S uznaním nezávislosti Kosova dostáva medzinárodné právo obrovskú ranu a prvou obeťou tohto výbuchu porušenia medzinárodného práva bude európska integrácia a transatlantické vzťahy. Myslím si, že je to evidentné. Ak bol na jednej strane, v prípade Bosny, etnický princíp ako zásada pre korekciu hraníc odmietnutý, v prípade Kosova bol, naopak, etnický princíp prijatý ako jediný meter a jediná zásada. Myslím si, že beztrestne sa medzinárodné právo porušovať nedá a povedie to k ťažkému poškodeniu takých vecí, ako je Helsinský záverečný akt.
Roberta Alma Anastase
- (RO) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni, rada by som sa pripojila ku svojim kolegom, ktorí privítali vypracovanie tejto správy a chcela by som zdôrazniť jej základný význam pre budúcnosť Európy.
Je dôležité, že Lisabonská zmluva sa zameriava na úlohu občanov a na zodpovednosti inštitúcií. Z toho dôvodu verím, že prostredníctvom tejto správy Európsky parlament potvrdí, že na seba preberá novú úlohu vo fungovaní Európskej únie. Vzhľadom na to by som chcela znovu zopakovať svoju podporu všetkým ustanoveniam zmluvy, ktoré ustanovujú konsolidovanú úlohu parlamentov na oboch úrovniach - národnej aj európskej.
Po druhé, chcela by som spomenúť zmeny, ktoré Lisabonská zmluva navrhuje v oblasti zahraničnej politiky Európskej únie. Transpozícia týchto zmien do faktov je nesmierne dôležitá pre konsolidáciu európskej činnosti v tomto smere. Najdôležitejším prvkom správy je preto jej výzva na ratifikáciu všetkými 27 členskými štátmi. Chcela by som vyjadriť svoju spokojnosť s tým, že Rumunsko túto zmluvu ratifikovalo vo februári 2008, čím sa stalo v poradí štvrtou krajinou, ktorá potvrdila svoju európsku orientáciu a svoje rozhodné prianie prispieť k čoraz prosperujúcejšej budúcnosti Európskej únie.
Miloš Koterec
- (SK) Ďakujem spravodajcom za kvalitnú prácu, ktorá zreteľne vystihuje všetky pozitívne, ale aj slabšie stránky novej zmluvy. "Nobody is perfect" (nikto nie je dokonalý), ale vďaka za to, že zmluva dosahuje vysokú úroveň kvality a odráža súčasnú realitu v Európskej únii a možností, ktoré táto na zmluvnej úrovni ponúka.
Ako správne spravodajcovia zdôrazňujú, táto zmluva posilňuje demokratickú zodpovednosť a právomoci rozhodovania, čím občania získajú väčšiu kontrolu nad činnosťou Únie. V tejto súvislosti by som však chcel vyzvať vlády členských krajín, aby, a to by malo byť pravidlom pri európskej a nie len európskej legislatíve, poskytli svojim občanom adekvátne zhrnutie Lisabonskej zmluvy, aby bola pre každého zrozumiteľná, aby sa každý mohol s čistím svedomím rozhodnúť, či mu takáto legislatíva vyhovuje, alebo nie. A som si istý, že dobre informovaní občania Európskej únie jednoznačne podporia Lisabonskú zmluvu.
Rád by som ešte zdôraznil, že takýto dôležitý dokument by sa nemal stať predmetom politikárčenia, ako je tomu na strane opozície na Slovensku, ktorá prijatie takéhoto progresívneho a demokratického dokumentu blokuje.
Mairead McGuinness
Vážený pán predsedajúci, vystupujem tu, dúfam, ako jedna z bežných a slušných občanov Írska, ktorých vo svojom prejave spomenul môj kolega poslanec, pán Farage - aj keď sa mi zdá, že momentálne nie je v tomto Parlamente prítomný.
Vôbec na neprekvapuje, že bežní a slušní írski občania sú zmätení, keď na strane odporcov zmluvy vidia čudných spojencov - pani McDonaldovú a pani Farageovú. Tomu sa nedá uveriť! Obzvlášť Sinn Féinu by som mohla povedať: to dokážete uznať úlohu, ktorú Európska únia zohrala v otázke mieru v Severnom Írsku? Pretože presne to bude touto zmluvou posilnené, a nie "militarizmus" ako to nazývajú oni.
V súvislosti s úlohou národných parlamentov môžem povedať toto: nechajme národné parlamenty prevziať právomoci, ktoré im táto zmluva udeľuje a nechajme bežných a slušných občanov daných krajín, aby prinútili svoje národné parlamenty používať tieto právomoci účinným spôsobom.
Pánovi Duffovi by som chcela odkázať toto: v Írsku sa rozširujú nepravdy o takzvanej samopozmeňujúcej a samodoplňujúcej" zmluve - ide o výmysel negatívneho mozgu. Nie je to totiž pravda a nie je to tak.
Nakoniec mi dovoľte povedať, že táto zmluva znamená, napriek tomu čo o nej tvrdia jej odporcovia, pani McDonaldová a pani Farageová, dobrú správu pre Írsko, dobrú správu pre Európsku úniu a dobrú správu pre Európu. Vyzývam preto občanov Írska, ako hlasovali kladne!
Marian Harkin
Vážený pán predsedajúci, nečakal som, že budem vyzvaný tak rýchlo. Už som tu síce predniesol svoj príspevok, chcel by som však ešte upozorniť na jednu vec. Počúvali sme tu všetkých odporcov, ľudí, ktorí nám tvrdia, že Lisabonská zmluva povedie k ďalšej militarizácii Európskej únie, že povedie k sociálnemu dampingu, že nás všetkých povedie nesprávnym smerom. Síce som zmeškal časť tejto diskusie, ale aj tak som nepočul, že by tu niekto vyslovil poznámku v súvislosti s článkom 49, v ktorom sa uvádza, že ak bude Lisabonská zmluva ratifikovaná, akýkoľvek členský štát sa môže rozhodnúť vystúpiť z Únie v súlade so svojimi vlastnými ústavnými požiadavkami.
To znamená, že všetci tí, ktorí sa domnievajú, že by nemali patriť do Európy, môžu svojim občanom doporučiť, aby po tom, čo ratifikujeme Lisabonskú zmluvu, vystúpili z Únie. Z toho dôvodu nemajú žiadnu výhovorku, prečo by táto zmluva nemala byť prijatá.
Colm Burke
Vážený pán predsedajúci, "áno" pre Lisabonskú zmluvu znamená tiež "áno" pre Chartu základných práv. Charta základných práv Európskej únie bola pôvodne vypracovaná s cieľom posilniť ochranu základných práv v rámci EÚ vzhľadom na prebiehajúce zmeny v spoločnosti, sociálny pokrok a vedecko-technický rozvoj, a to tým spôsobom, že urobila tieto práva viditeľnejšie vo forme charty.
Charta zahŕňa také rozmanité oblasti, akými sú napríklad starostlivosť o starých ľudí, starostlivosť o ľudí so zdravotným postihnutím, rešpektovanie súkromného a rodinného života, zákaz mučenia a právo na účinné nápravné prostriedky a spravodlivý proces. Tieto práva sa na inštitúcie, orgány a členské štáty Európskej únie vzťahujú len vtedy, ak tieto vykonávajú právne predpisy EÚ. Aj keď táto charta neuzákoňuje žiadne nové právomoci pre EÚ, umožňuje občanom jednoduchšie zistiť, aké sú ich práva a povinnosti podľa európskeho práva.
Keď bola táto charta v roku 2000 odsúhlasená, plnila pôvodne len úlohu politického vyhlásenia. Ak rozhodnú írski občania v referende v prospech Lisabonskej zmluvy, zároveň s tým potvrdia aj právne záväzný štatút Charty základných práv, čo prinesie úžitok všetkým írskym občanom a všetkým občanom EÚ.
Bruno Gollnisch
- (FR) Vážený pán predsedajúci, všimol som si, ako spravodlivo a nestranne predsedáte týmto diskusiám.
Vážené dámy, vážení páni, chcel by som len upozorniť na morálny problém, ktorý sa týka výlučne vyhlásení zo strany prívržencov ratifikácie zmluvy, ktorí vyhlásili, že táto zmluva je úplne totožná s ústavou.
Týka sa to pána Giscarda d'Estainga - a on je v tejto oblasti expertom - ktorý doslova povedal, že táto zmluva je ústavou, len prevlečená do iného kabáta. Týka sa to aj pani Merkelovej, ktorá povedala doslovne tieto slová (hovorila pritom po anglicky): "Ponechajme podstatu a zmeňme znenie." Týka sa to tiež pána Amata, bývalého talianskeho ministerského predsedu, ktorý povedal, že text bol napísaný tak, aby bol nečitateľný, pretože ak by bol tento text jednoduchšie napísaný, každý by si okamžite uvedomil, že ide o ústavu a vyhlásil by referendum. Týka sa to aj nášho bývalého kolegu poslanca, pána de Guchta, ako aj ministerského predsedu Luxemburska, pána Junckera.
Z toho dôvodu si myslím, že tento podvod, ktorý sa robí na európskych občanoch, vytvára morálny problém.
Jan Zahradil
- (CS) Európska únia nie je štát a preto nepotrebuje ústavu. Tento fakt museli nakoniec, aj keď neradi, priznať aj prívrženci bývalej európskej ústavy. Nie všetci sa, bohužiaľ, s týmto faktom zmierili, a preto máme v tejto správe odsek 6, ktorý konštatuje ľútosť nad zmenami, ktoré sa v novej zmluve podarilo dosiahnuť oproti návrhu bývalej európskej ústavy.
Ja to považujem za veľkú chybu. Po zložitej ceste sme sa dopracovali ku konsenzu dvadsiatich siedmych členských štátov, niektoré vlády požadovali zmeny oproti návrhu bývalej európskej ústavy a tieto vlády sú teraz v správe pána de Viga a pána Corbetta nepriamo kritizované za tento prístup. Podľa môjho názoru, ak Európsky parlament odhlasuje tento odsek 6 v tejto správe, bude to výrazom určitej neúcty voči tomuto zložitému konsenzu dvadsiatich siedmych vlád členských štátov a jednoznačne to celej veci neprospeje. Tento odsek preto nemôžem podporiť.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Vážený pán predsedajúci, okrem sociálnej a ekonomickej súdržnosti táto zmluva kladie základy tretieho cieľa - územnej súdržnosti, a to výslovne pre celú Európsku úniu. V rámci najrozvinutejších regiónov Európy možno existuje združovanie, zároveň však presadzujeme príležitosti pre zamestnanosť a hospodársky rozvoj v rámci celej Európskej únie. Toto je dôležitá základňa pre sociálnu a regionálnu politiku. Je dôležité ju v tomto smere dôkladne vypracovať a umožniť tak prenos vedomostí o podnikaní a používaní finančných prostriedkov a nástrojov - pomyslime na štrukturálne fondy. Chcel by som to tomuto Parlamentu pripomenúť, keďže sa o tom nehovorilo počas predpoludňajšej diskusie. Týmto spôsobom môžeme tiež občanom v celej Európskej únii ukázať, že sme schopní ponúkať nové riešenia pre nové situácie.
Luís Queiró
- (PT) Domnievam sa, že v tejto chvíli je potrebné zdôrazniť význam a dôležitosť signálov v politike. Je našou povinnosťou vysielať smerom k našim občanom správne signály. Nemali by sme namiesto toho, aby sme v tomto Parlamente pokračovali v diskusiách o rozdieloch medzi ústavnou zmluvou a Lisabonskou zmluvou a o tom, akým spôsobom by členské štáty mali pristupovať k jej ratifikácii, radšej diskutovať o tom, čo by sme mali robiť potom, čo táto zmluva - ako dúfame - vstúpi do platnosti? To sme predsa povedali našim občanom - že inštitucionálna reforma je nevyhnutná na to, aby sme mohli dosiahnuť viac a lepších výsledkov. Táto reforma je teraz skutočne tu.
Bude Európa o rok lepšie pripravená vyriešiť problémy globalizácie, energetickej závislosti, demografickej krízy, terorizmu, finančnej nestability a zmeny v zamestnanosti? Bude na to musieť byť pripravená. Bude Európsky parlament ráznejší v zohrávaní aktívnej úlohy pri schvaľovaní týchto reforiem? Znovu zopakujem, že na to bude musieť byť pripravený.
To je ten správny signál, ktorý by sme dnes odtiaľto mali vyslať. Snažme sa nenaplniť slová čínskeho príslovia, ktoré hovorí, že keď múdry muž ukazuje prstom na oblohu, hlupák sa pozerá na prst. Pozerajme sa smerom do budúcnosti, vážený pán predsedajúci, a prijmime našu povinnosť budovať túto budúcnosť.
Paul Rübig
- (DE) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy, vážení páni. Veľmi by ma zaujímal, vážená pani komisárka, stupeň prijímania rozličných protokolov a textov reformnej zmluvy. Existujú nejaké analýzy toho, ktoré body zmluvy sú medzi verejnosťou obzvlášť populárne a ktoré sú viac problematické? Máte nejaké výsledky trhového prieskumu ohľadom toho, čo verejnosť považuje za tri najdôležitejšie ciele tejto reformy? Takto by sme sa dozvedeli, aké sú skutočné záujmy 500 miliónov občanov Európskej únie a ukázalo by sa tým, či je táto reformná zmluva skutočne nevyhnutná. Je dostupná nejaká analýza alebo trhový prieskum ohľadom toho, ako dobre sú ľudia o tejto reformnej zmluve informovaní, čo sa týka kvality aj kvantity? To by bol základ, ktorý by ukázal dôležitosť tohto reformného kroku pre Európsku úniu.
Aké kroky sa chystáte, ako komisárka, v najbližšej budúcnosti podniknúť, aby boli tieto informácie pre ľudí ľahšie dostupné?
Piia-Noora Kauppi
Vážený pán predsedajúci, ak by Európska únia bola automobil, potom by táto zmluva bola ako úprava vzhľadu a motora na tomto automobile. Je veľmi dôležité, aby sme mali nové štruktúry, predovšetkým v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky, a súhlasím s tými ľuďmi, ktorí tu zdôraznili význam dobrej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Mať zavedené správne štruktúry však samo osebe nestačí.
Ak nedokážeme koordinovať svoju činnosť a ak nedokážeme skutočne spolupracovať a vytvárať spoločné odkazy pre pána Kissingera alebo pani Riceovú, potom tieto odkazy nebudú mať žiadnu hodnotu. Potrebujeme do tejto diskusie pridať viac podstaty a skutočne potrebujeme začať pracovať na spoločných názoroch.
Teraz máme pre tento účel dokonalý prostriedok. Potrebujeme ho však viesť určitým smerom a potrebujeme na seba prevziať svoju úlohu vo svete. Táto zmluva nám dáva nástroje, pomocou ktorých to môžeme urobiť.
Pál Schmitt
(HU) Ďakujem Vám, pán predsedajúci. Ako poslanec Európskeho parlamentu, ktorý zastupuje jeden z nových členských štátov, by som rád využil túto príležitosť aj na vyjadrenie našej vďaky v súvislosti so solidaritou, ktorú voči nám prejavuje Spoločenstvo. Bez tejto solidarity by sa krajiny východnej Európy, po štyridsiatich rokoch sovietskej okupácie, neboli schopné zotaviť.
Dovoľte mi, prosím, hneď na začiatku, ako predsedovi delegácie Spoločného parlamentného výboru Chorvátska a Európskej únie, povedať, že táto zmluva prispeje k užšej a účinnejšej spolupráci medzi členskými štátmi a zároveň umožní ďalšie rozšírenie Európskej únie o tie krajiny, ktoré prijímajú a dodržiavajú hodnotový systém EÚ.
Podľa môjho názoru táto zmluva vysiela pozitívny odkaz krajinám západného Balkánu, s ktorými sa už začali prístupové rokovania. Povzbudí ich pri urýchlení reforiem, pretože pre nich pristúpenie do Európskej únie robí ľahko dosiahnuteľné.
Za záver by som chcel povedať, že jednou z najdôležitejších a najviac inovačných častí tejto zmluvy - aspoň podľa môjho názoru - je nepochybne pasáž, ktorá zaručuje práva menšín a vytvára z ochrany národných a etnických menšín základnú zásadu Európskej únie. Ďakujem.
Gay Mitchell
Vážený pán predsedajúci, pokiaľ som dobre informovaný, tak som tu jediným poslancom, ktorý je zároveň riaditeľom pre voľby v referendách, a chcem povedať, že v tejto súvislosti necítim absolútne žiadnu potrebu povedať nemeckým občanom, že ich rozhodnutie je menej legitímne, než rozhodnutie írskych občanom, pretože my budeme mať referendum a oni majú ústavný dôvod, pre ktorý referendum mať nemusia.
Aký typ referenda si želajú tí, ktorí o referendum žiadajú? Želajú si referendum, v ktorom päťdesiat alebo viac percent ľudí v celej Európskej únii urobí toto rozhodnutie za nich? V takom prípade by to boli veľké štáty, prípadne kombinácia veľkých a malých štátov, ktoré by rozhodli za všetkých. Alebo tým majú na mysli, že to musí byť vyše 50 % v každom členskom štáte? V takom prípade by zasa každý členský štát prenechal rozhodnutie o tejto otázke na všetky ostatné členské štáty. Kde sa v tom dá nájsť nejaká logika?
Winston Churchill používal výraz "terminologické nepresnosti". Ja smerom k zbabelcom po mojej pravici nemôžem tiež povedať tiež nič iné, snáď len to, že sú prinajmenšom poriadne falošní!
Janez Lenarčič
úradujúci predseda Rady. - Bolo mi potešením zúčastniť sa na tejto zaujímavej a dynamickej diskusii. Dovoľte mi rozdeliť to, čo som sa dozvedel, to troch kategórií.
Prvá kategória sa týka prípravných aktivít, ktoré je potrebné dokončiť, aby bolo možné Lisabonskú zmluvu - ak a keď bude presadená - plne vykonávať. Týchto aktivít je mnoho. Je potrebné pripraviť sa na voľby predsedu Európskej rady a vysokého predstaviteľa pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku, založiť spoločnú vonkajšiu službu a zorganizovať aktivity v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí.
Tieto aktivity sa musia vykonávať trpezlivo a zodpovedne. Som presvedčený, nikto z nás by nechcel vytvárať dojem, že inštitúcie Európskej únie, prípadne členských štátov, sa snažia odkrojiť si pre seba najväčšiu porciu z koláča ešte predtým, než je tento koláč poriadne upečený.
Z toho dôvodu si musíme uvedomiť, že aj keď tieto prípravné aktivity musia byť dokončené, faktom zostáva, že posledné slovo pri vykonávaní Lisabonskej zmluvy budú mať členské štáty, to jest ich národné parlamenty a - v jednom prípade - voliči. Táto skutočnosť vyvoláva dilemu, ktorá tu dnes bola spomenutá už niekoľkokrát, a o ktorej sa obšírne diskutovalo počas posledných niekoľkých rokov: referendum alebo parlamentná ratifikácia?
Chcel by som sa poďakovať pani Doylovej, pánovi Mitchellovi a ďalším, ktorí upozornili na to, že je potrebné rešpektovať rozhodnutia jednotlivých členských štátov. Vo svojom prvom vystúpení som zdôraznil, že rozhodnutie o ratifikácii Lisabonskej zmluvy je výhradne vo zvrchovanej kompetencii a zodpovednosti každého členského štátu.
Napriek tomu však musím povedať, že nevidím žiadny problém v súvislosti s parlamentnou ratifikáciou. Absolútne žiadny. Všetky členské štáty Európskej únie sú zastupiteľské parlamentné demokracie a, koniec koncov, aj toto ctené zhromaždenie, Európsky parlament, predstavuje silný symbol zastupiteľskej demokracie.
Teraz by som chcel povedať pár slov o význame ratifikácie. Podľa môjho názoru by sa ratifikácia Lisabonskej zmluvy nemala posudzovať len v súčasnom kontexte, ale aj v historickom kontexte a tiež v súvislosti s pohľadom do budúcnosti. Chcel by som reagovať na slová, ktoré tu zazneli z úst pána Schulza a ďalších, konkrétne, že by sme sa mali rozpomenúť na to, čo sa na tomto kontinente odohrávalo pre sto rokmi, pred sedemdesiatimi piatimi rokmi a možno - ako v prípade mojej krajiny - aj pred dvadsiatimi rokmi. V krátkosti, je to práve naša minulosť, ktorá nám musí neustále pripomínať, že je to práve Európska únia, ktorá významným spôsobom prispela k mieru, stabilite a prosperite na našom kontinente.
Zároveň však musíme vziať do úvahy aj budúcnosť. Musíme sa pripraviť na výzvy, ktoré Európsku úniu v budúcnosti čakajú, a ktoré je už teraz možné rozpoznať. Sme pevne presvedčení, že Lisabonská zmluva znamená krok dopredu v správnom smere, a že nám ponúka odpovede na výzvy, ktoré možno pozorovať na obzore.
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, toto bola skutočne živá a zaujímavá diskusia, v súvislosti s ktorou by som rada vyslovila tri poznámky.
Po prvé, chcela by som sa pristaviť pri vykonávaní, keďže niekoľko z vás tu hovorilo o konkrétnych a špecifických otázkach v súvislosti s vykonávaním a následnými opatreniami. Chcela by som tiež povedať pár slov ohľadom diskusie o demokracii, ktorá sa tu odohrala, a chcela by som to spojiť s komunikáciou a diskusiou.
Začnem otázkami, ktoré položili pán Deprez, pán Dehaene, pán Barón Crespo a pán Duff. Niekoľko z vás sa tu pýtalo na to, čo je teraz potrebné urobiť v súvislosti s prípravou na vykonávanie novej reformnej zmluvy.
Očakávam, že prípravy prebiehajú vo všetkých inštitúciách, a to tým spôsobom, že sa snažíme zistiť, čo sa bude od našich príslušných inštitúcií očakávať - v prípade, ak Komisia predloží konkrétny legislatívny návrh - a aké opatrenia si to bude vyžadovať z hľadiska medziinštitucionálnej spolupráce a praktických príprav. Tieto opatrenia bude potrebné vykonať s plným rešpektovaním ratifikačného procesu, ktorý momentálne prebieha.
Náš prístup v Komisii bol ten, že tieto opatrenia by sa mali vykonávať formálne úplne správnym spôsobom, a že je potrebné rešpektovať ratifikačné procesy - to jest, neočakávať žiadny výsledok, ale byť naňho pripravený. Myslím si, že podobný prístup použila aj Rada, v ktorej prebehla inventúra, a my sa, samozrejme, rovnakým spôsobom tešíme aj na zodpovednosti, ktoré pripadnú Komisii.
Budeme, samozrejme, spolupracovať s Parlamentom a budeme sa zaoberať tým, čo je potrebné urobiť z praktického hľadiska. Je veľmi dobré, že zároveň prebieha diskusia aj v príslušných inštitúciách, ktorá má zabezpečiť, aby bolo všetko pripravené, a aby sa všetky opatrenia vykonávali absolútne bezchybným spôsobom. Pripravujeme sa, samozrejme, na začatie praktickej činnosti.
Veľa tu toho odznelo v súvislosti s demokraciou, čo mi pripomína výrok Winstona Churchilla, ktorý tu už dnes bol spomínaný: "Demokracia je najhoršia forma vládnutia, s výnimkou všetkých ostatných foriem, ktoré boli z času na čas odskúšané."
Nech už je zvolená akákoľvek forma ratifikácie - a je pritom na každej vláde a členskom štáte, akú formu ratifikácie sa rozhodne použiť - Komisia ju bude rešpektovať a bude považovať ratifikáciu národnými parlamentmi za demokraticky legitímnu. Nech už je zvolená akákoľvek metóda, bude si vyžadovať komunikáciu s občanmi.
Chcela by som oznámiť všetkým, ktorí žiadali konsolidovaný text, že odkaz od Rady znie, že tento text bude vyhotovený - dúfame, že čo najskôr - a že najneskôr na jar budeme určite mať od Rady konsolidovaný text. Viem, že k dnešnému dňu existuje dobrý tucet konsolidovaných textov v rôznych jazykových verziách. Viem že snemovňa lordov vyhotovila konsolidovaný text, viem že francúzsky Senát má tiež svoj konsolidovaný text, a viem že tento text existuje aj v Nemecku. Je tiež dostupný na internete.
To znamená, že sa nedá vyhovárať na nedostatok dostupných informácií. Všetky texty sú k dispozícii a informácie sú dostupné aj na webovej stránke Komisie, ktorá poskytuje otázky a odpovede, ako aj faktické informácie, o zmluve, ktoré sa týkajú konkrétnych dôležitých oblastí.
Je povinnosťou nás všetkých umožniť našim občanom prístup k faktickým informáciám, ktoré potrebujú, a dať im odpovede na ich konkrétne otázky.
V reakcii na to, čo povedal pán Rübig, by som chcela povedať, že všetci vieme, z predchádzajúcich prieskumov verejnej mienky Eurobarometer, že ľudí zaujímajú predovšetkým podstatné otázky, inštitucionálne otázky ich do takej miery nezaujímajú. Očakávam však, že niektoré členské štáty vykonajú aj konkrétne prieskumy verejnej mienky, aby si overili verejnú mienku v príslušných členských štátoch. V nadchádzajúcich mesiacoch sa s tým budeme stretávať čoraz častejšie. Komisia bude tieto záležitosti vo všeobecnej rovine monitorovať prostredníctvom Eurobarometra.
Odkážte, prosím, svojich občanov a každého, koho stretnete, na našu novú webovú stránku, ktorá sa volá "Debate Europe" (diskutujte o Európe). Stránku "Debate Europe" sme prerobili a znovu spustili tak, aby obsahovala aj novú reformnú zmluvu. Sledujte diskusiu, ktorá sa nej odohráva a vyzývajte ľudí, aby boli aktívni a aby sa do tejto internetovej diskusie zapájali.
Chcela by som tiež povedať, že verím, že sa nám do tejto diskusie podarí zapojiť aj mladých ľudí a ženy, pretože by sme radi videli viac žien zapájať sa do rozhovorov o demokracii a zastupiteľskej demokracii a v budúcnosti by sme viac žien radi videli aj ako vedúce osobnosti v našich inštitúciách a Európskej únii.
Ak ženy nebudú vidieť, že aj oni majú svoje zastúpenie, potom sa budú zdráhať pri vyslovení podpory našim rozličným projektom a rozhodnutiam. Toto je preto tiež demokratickou úlohou a poslaním pre každého z nás.
Nakoniec by som chcela hovoriť o veľmi dôležitej poznámke, ktorú vyslovil pán Nassauer v súvislosti s národnými parlamentmi a s tým, aké následné opatrenia by sme v tejto oblasti mali uskutočniť, aby sme zabezpečili, že bude komplementárna. Výraznejšia a posilnená úloha Európskeho parlamentu sa na tento účel výborne hodí a môže pomôcť pri zakotvení tejto otázky do národných parlamentných postupov v každom členskom štáte. Je to tiež ďalšia zo záležitostí, ktorú bude potrebné náležite a dôkladne pripraviť v spolupráci s národnými parlamentmi. Národné parlamenty majú významnú úlohu a mali by byť plne pripravené na jej vykonávanie.
Ďakujem vám za túto diskusiu. Komisia bude úzko spolupracovať s Parlamentom a Radou, aby sa pripravila na vykonávanie (zmluvy) a určite vynaloží všetko úsilie na komunikáciu a zabezpečenie toho, že ľudia budú mať prístup k všetkým informáciám a diskusným fóram, ktoré potrebujú na diskusiu o budúcnosti Európy.
Richard Corbett
spravodajca. - Vážený pán predsedajúci, táto diskusia ukázala, že zvolení zástupcovia ľudu z 27 krajín v tomto Parlamente výraznou väčšinou podporujú túto zmluvu. Túto zmluvu podporuje každá politická strana, ktorá momentálne tvorí vládu v našich členských štátoch, a takmer každá dôležitá opozičná politická strana v našich členských štátoch - samozrejme, s výnimkou britských konzervatívcov.
Podporujú ju všetky kresťansko-demokratické politické stany. Podporujú ju všetky socialistické strany vo všetkých členských štátoch. Podporujú ju liberálno-demokratické politické strany vo všetkých členských štátoch, väčšina zelených strán, a dokonca aj konzervatívne politické strany - samozrejme, s výnimkou britských konzervatívcov. Opozíciu tejto zmluvy v tomto Parlamente tvoria prevažne strany, ktoré sú silne pravicové, plus niektoré extrémne ľavicové politické strany. Je preto veľmi zaujímavé sledovať novú politickú alianciu, ktorá sa vytvorila medzi stranou Sinn Féin a britskými konzervatívcami, ako výsledok opozície voči tejto zmluve.
Niektorí z týchto opozičníkov tu dnes argumentovali tým, že táto zmluva sa prijíma bez toho, aby sme mali prístup k dokumentom - že nebola vydaná žiadna konsolidovaná verzia zmluvy. Avšak, ako som upozornil už včera, niektoré členské štáty túto konsolidovanú verziu zmluvy vydali.
Ďalšou sťažnosťou zo strany opozičníkov, napríklad pána Bonda, je to, že v tejto verzii nie sú vyznačené pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k zmluve. Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy sú však dostupné už od decembra v každom jazyku v úradnom vestníku. Úprimne povedané, každý poslanec Európskeho parlamentu, ktorý tvrdí, že si nemohol prečítať daný text, si nerobí svoju prácu, za ktorú je platený. Ide z jeho alebo jej strany o čistú lenivosť.
Po druhé, niektorí poslanci tu predstúpili a vyhlásili, že Európsky parlament by mal vyzvať na referendum. Celkom na pobavilo, že tí, ktorí sú proti tomu, aby mal Európsky parlament väčšie právomoci, a sú proti tomu, aby Európska únia mala možnosť hovoriť členským štátom čo by mali robiť, tu predstúpia a vyhlasujú, že by sme mali zvrchovaným členským štátom hovoriť do toho, aké by mali byť ich vnútorné postupy pri ratifikácii medzinárodnej zmluvy. Toto je pokrytectvo v tej najextrémnejšej podobe.
Nakoniec som si všimol, že mnohí z týchto opozičníkov boli počas diskusie dlhší čas neprítomní, pretože boli mimo tejto miestnosti a zbabelo sa schovávali. Myslím si, že je to veľmi symbolické. To oni sú zbabelci, pretože zbabelo zutekali pred touto diskusiou, pred strachom z verdiktu tejto demokratickej diskusie - verdiktu, ktorý je v súvislosti s touto zmluvou v absolútnej väčšine pozitívny: že je to dobrá zmluva, ktorá zlepší a demokratizuje našu Úniu.
(potlesk)
Íńigo Méndez de Vigo
Vážený pán predsedajúci, dnes tu zaznela zmienka o európskej integrácii z historického hľadiska.
Európska únia, ktorú sme vybudovali počas posledných päťdesiatich rokov, predstavuje Európu diskusie a dialógu, Európu rešpektovania druhých, Európu, v ktorej sa vieme vcítiť do kože iných, aby sme im mohli porozumieť. Táto myšlienka bola počas dnešnej diskusie v tomto Parlamente zdôraznená veľkou väčšinou z nás.
Počas tejto diskusie sme však, vážený pán predsedajúci, mohli počuť aj o inej Európe, ktorú ja osobne nazývam Európou troch "c": Európou konfliktu, odsúdenia a pohŕdania (z angličtiny: conflict, condemnation a contempt). Nám, demokratom, sa táto Európa nepáči, pretože my veríme, že by mala existovať diskusia a dialóg, ale nemalo by existovať žiadne odsúdenie.
Vážený pán predsedajúci, myslím si, že tu dnes zaznelo mnoho vyhlásení, z ktorých niektoré sú úplne nepravdivé.
Osobitne spomeniem jedno z nich: keď sa hovorí, že Lisabonská zmluva obsahuje nové dávky kvalifikovanej väčšiny, je to pravda. Čo sa však nehovorí je to, že Lisabonská zmluva znamená väčšiu účasť Európskeho parlamentu. Ako môže byť niekto poslancom tohto Parlamentu a zároveň nechcieť mať väčšiu účasť na politických rozhodnutiach, ktoré ovplyvňujú európskych občanov?
(potlesk)
Vážený pán predsedajúci, rád by som ukončil svoje vystúpenie citovaním Miguela de Cervantesa, ktorý, keď už bol chorý a na sklonku svojho života, povedal, že boli situácie, kedy sme sa museli rozhodnúť, či budeme cestou alebo hostincom. Byť hostincom znamená zostať na mieste, byť cestou znamená pohnúť sa dopredu.
Vážený pán predsedajúci, dúfam, že budeme hlasovať v prospech Lisabonskej zmluvy - tak, ako to urobí moja politická skupina a ako to urobí väčšina politických skupín v tomto Parlamente - pomocou svojho srdca a rozumu. Použime svoj demokratický hlas na to, aby sme demokraticky ocenili tých z nás, ktorí si želajú viac Európy pre všetkých Európanov.
(potlesk)
Predsedajúci
Diskusia je ukončená.
Teraz pristúpime k hlasovaniu. Toto je prvý bod hlasovania, ktoré sa začína okamžite.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Bairbre de Brún  
Keď zoberieme do úvahy všetky skutočnosti, musíme povedať, že Európska únia bola pre Írsko dobrou voľbou.
Toto referendum sa však týka Lisabonskej zmluvy. To, či bola Európska únia pre Írsko prínosná alebo nie, nie je v tomto prípade dôležité.
Lisabonská zmluva dáva európskym inštitúciám výhradné právomoci v oblasti obchodnej politiky, vrátane rokovaní o medzinárodných obchodných dohodách. Oprávňuje Komisiu začať a viesť rokovania, vrátane rokovaní o medzinárodných obchodných dohodách, predtým, než podá hlásenie Rade ministrov. Článok 10 písm. a) jej k tomu dáva mandát "pomocou progresívneho odstránenia obmedzení pre medzinárodný obchod" a predstavuje hlavnú zásadu pre Komisiu pri jej interakcii s nečlenskými štátmi. Od októbra 2006 sa Európska únia snažila odstrániť "cezhraničné prekážky" pri svojej komunikácii s rozvojovými krajinami - prekážky, ako sú napríklad environmentálne nariadenia, nariadenia v oblasti ochrany spotrebiteľov a zdravia, a to bez ohľadu na následky, ktoré sú spojené s odstránením týchto nariadení. Keď zvážime tieto dva aspekty, zistíme, že Európska únia robí významný krok späť v súvislosti so svojim prístupom pri riešení svetovej chudoby a nerovnosti.
Ilda Figueiredo  
písomne. - (PT) Práve v dobe, keď prebieha proces ratifikácie Lisabonskej zmluvy, Európsky parlament znovu raz prekračuje svoje právomoci a pokúša sa ovplyvniť verejnú mienku pomocou správy, ktorá vyjadruje svoju podporu tejto zmluve a tlačí na všetky členské štáty, aby túto zmluvu ratifikovali včas, aby mohla vstúpiť do platnosti 1. januára 2009. Je to skutočný politický trik, keďže právomoci Parlamentu mu nedovoľujú prijímať európske zmluvy. Právomoci majú v tejto oblasti členské štáty: najprv prostredníctvom medzivládnej konferencie a následne prostredníctvom ratifikácie v každom členskom štáte, v súlade so základnými právnymi predpisy každej krajiny.
Keďže EÚ sa teraz snaží vyhnúť referendám, aby sa vyhlo ďalšiemu odmietnutiu zmluvy, ako sa to stalo vo Francúzsku a Holandsku v roku 2005, v praxi to znamená, že jedinou krajinou, v ktorej sa bude konať referendum, bude Írsko.
Snaha vyhnúť sa referendu, použitím celej škály rôznych zámienok, poukazuje na strach z následkov, ktoré by nastali, ak by občania v Portugalsku a ďalších krajinách EÚ dostali právo hlasovať. Tieto krajiny vedia, že obsah Lisabonskej zmluvy je rovnaký ako obsah európskej ústavy. Názov bol zmenený len preto, aby oklamal občanov, čo predstavuje skutočný politický podvod. Z tohto dôvodu sme proti tejto správe.
Katrin Saks  
písomne. - (ET) Najdôležitejšou témou Európskej únie je Lisabonská zmluva, pretože budúcnosť Európy závisí od rovnováhy. Od rovnováhy závisí aj spôsob, akým sa Európa vysporiada s výzvami vo svete, ktorý sa rok čo rok mení rýchlejšie, než sa meníme my. Rada by som uviedla tri pripomienky:
1) Po prvé, chcela by som vyjadriť svoju radosť nad tým, že Francúzsko, v ktorom začala kríza súvisiaca so šokom z výsledkov referenda, bolo prvou krajinou spomedzi krajín "starej Európy", ktorá ratifikovala túto zmluvu. Tento krok slúži ako príklad pre iných, že Európska integrácia musí jednoznačne pokračovať.
2) Po druhé, dúfam, že počas ratifikácie členské štáty nezačnú používať túto zmluvu ako politický nástroj, ako sa to stalo na Slovensku, kde opozícia, aj keď bola za túto zmluvu, podmienila jej ratifikáciu tým, že vládna strana stiahne návrh zákona, s ktorým opozícia nesúhlasila. Najdôležitejšie záležitosti EÚ nesmú byť marené vnútroštátnymi problémami!
3) Nakoniec by som chcela vyjadriť nádej, že reformná zmluva ukončí šírenie nezmyslov zo strany niektorých európskych politikov, že môžeme ďalej fungovať aj so starými zmluvami. Je to presne naopak. Globalizácia si vyžaduje nielen väčšiu obetavosť pri snahe premeniť úsilie na realitu, ale tiež širšiu dohodu v otázke formy politík Európskej únie a nový základný dokument, pomocou ktorého sa nám ju podarí dosiahnuť.
