En dagordning för en hållbar framtid för allmän- och affärsflyget (kortfattad redogörelse)
Talmannen
- Nästa punkt är en kortfattad redogörelse för ett betänkande av Luís Queiró, för utskottet för transport och turism, om en dagordning för en hållbar framtid för allmän- och affärsflyget.
Luís Queiró
Herr talman, fru kommissionsledamot! Hittills har allmän- och affärsflyget inte reglerats på gemenskapsnivå. Betänkandets politiska vikt kommer därför av att det är första gången som kommissionen och parlamentet har granskat denna sektor, vid en tidpunkt då den registrerar ökad tillväxt både vad gäller volym och ekonomisk betydelse.
Siffrorna talar för sig själva: bara inom affärsflyget mångdubblas antalet små och medelstora företag. Antalet affärsjetplan förväntas fördubblas till 3 500 under de närmaste tio åren och den årliga omsättningen uppgår till över 25 miljarder euro. Direkt och indirekt skapar sektorn 154 000 arbetstillfällen runt om i EU. Tillsammans med allmänflyget där det uppskattningsvis finns mellan 30 000 och 50 000 luftfartyg, står affärsflyget för omkring 9 procent av alla flygningar som registreras. Antalet flygningar inom detta segment har också ökat dubbelt så fort som resten av trafiken.
Affärsflyget medför särskilda sociala och ekonomiska fördelar. Genom att tillhandahålla flexibla och direkta transporter ökar det medborgarnas rörlighet, företagens produktivitet och den regionala sammanhållningen.
Bruksflyget tillhandahåller nödvändiga tjänster på varierande områden såsom sök- och räddningsinsatser, brandsläckning, trafikövervakning, luftkartografi och nöjesflyg. Det bidrar också till utvecklingen av flygfärdigheter som är nödvändiga för hela flygindustrin.
Jag vill också nämna den europeiska industrin som kontinuerligt har utökat sin andel på världsmarknaden för allmän- och affärsflyget, som för närvarande uppgår till 16 procent, och som vi därför bör stödja.
Vad det gäller själva betänkandet instämmer jag som föredragande i kommissionens avsikt att undersöka sektorns särskilda behov och identifiera centrala frågor. Den första punkten har att göra med insamling av uppgifter och behovet av att förse politiska beslutsfattare med tillräckligt med uppgifter och statistisk information så att de kan förstå sektorn och reglera den på lämpligt sätt. Den andra punkten hänger ihop med att tillämpa proportionalitetsprincipen då man reglerar sektorn. Den viktigaste frågan är om de regler som är avsedda att kontrollera affärsflyget är lämpliga för operatörer av enkla och ofta mindre, enmotoriga luftfartyg.
Vi stöder kommissionen i dess avsikt att övervaka tillämpningen av proportionalitetsprincipen både i regleringsprocessen och i den faktiska tillämpningen av luftfartslagstiftningen, så länge detta inte äventyrar den allmänna säkerheten. Detta gäller till exempel anpassningen av vissa luftvärdighetsregler som redan antagits av Europeiska byrån för luftfartssäkerhet till icke-kommersiellt flyg, men även möjligheten att tillämpa förenklade säkerhetsförfaranden och kontrollprocesser inom affärsflyget.
Den tredje punkten gäller problemet med tillgång till luftrum och flygplatser. Diagnosen står klar: dessa flygplan har svårigheter med tillgången till storflygplatser och får nu allt svårare att tillgå mindre regionala flygplatser. Lösningarna varierar från att optimera användningen av befintlig kapacitet till att eventuellt se över fördelningen av ankomst- och avgångstider. Man bör också främja investeringar i små och medelstora flygplatser för att koppla samman Europas olika regioner och städer.
Vad det gäller frågan om luftrumskapacitet betonar vi betydelsen av reformer inom ramen för det gemensamma europeiska luftrummet och det gemensamma företaget SESAR samt återigen vikten av att inte införa oproportionerliga utrustningskrav för mindre luftfartyg, så länge de uppfyller säkerhetskraven.
Den fjärde och sista punkten är miljöhållbarheten inom allmän- och affärsflyget. Trots att koldioxidutsläppen från mindre luftfartyg är lägre, är det fortfarande nödvändigt att främja forskning, utveckling och innovation, inte bara genom initiativ som Clean Sky och CESAR, utan även genom att använda renare bränslen och motorer som förorenar mindre.
Jag vill avsluta med förhoppningen om att detta betänkande kan utgöra ramen för framtida åtgärder inom lagstiftning för och reglering av sektorn. Det är vår önskan i utskottet för transport och turism när vi uppmanar kommissionen att före årsslutet 2009 rapportera om de framsteg som gjorts med de punkter som behandlas i betänkandet. Jag förväntar mig att den stora majoriteten av Europaparlamentets ledamöter kommer att dela denna önskan i omröstningen i morgon.
Viviane Reding
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Kommissionen välkomnar betänkandet och tackar föredraganden och utskottet för ett utmärkt arbete.
I januari 2008 offentliggjorde kommissionen för första gången ett meddelande om allmän- och affärsflyget. I april 2008 följde sedan mycket positiva slutsatser från rådet och nu kommer detta viktiga betänkande från parlamentet.
Allmän- och affärsflyget är en viktig del av EU:s flygindustri, värd cirka 2,3 miljarder euro per år. Det är en snabbt växande sektor som gör stora investeringar i forskning och utveckling. Mer än två tredjedelar av de flygplan som är registrerade i EU ingår i denna sektor.
Allmän- och affärsflyget omfattar huvudsakligen små och medelstora företag. Det är också en mycket diversifierad sektor och bestämmelserna måste anpassas därefter, dock utan att det görs avkall på trygghet eller säkerhet. Vi är glada över att parlamentet stöder betänkandets proportionalitetsprincip.
Den närmaste framtiden kommer vi att behöva fokusera på tre viktiga områden: gemensamma säkerhetsnormer för allmänflyget inom EU, integration av det icke-kommersiella flyget i nästa generations flygledningssystem (ATM) i Europa samt minskning av sektorns negativa avtryck i miljön.
Kommissionen har för avsikt att under det kommande året föreslå ett antal genomförandebestämmelser på EU-nivå för att garantera en enhetlig säkerhetsnivå för icke-kommersiellt flyg. Som belyses i betänkandet måste vi se till att vi genom dessa bestämmelser ger en tillfredställande säkerhetsnivå, men även att de är proportionerliga och att vi inte ställer onödigt höga krav på operatörerna.
Vi kommer även att fortsätta utveckla framtidens ATM-system för Europa, väl införstådda med att luftrummet är gemensamt och bör vara tillgängligt för samtliga användare på ett säkert sätt. För allmänflyget kommer det gemensamma europeiska luftrummet och SESAR vara ytterst viktiga för att på ett säkert sätt förbättra tillgängligheten till luftrum och flygfält. Dessa tekniker kommer att bana vägen för nya tjänster som vi hittills inte haft i EU.
Sist men inte minst, har allmän- och affärsflyget en inverkan på miljön, trots de tekniska framstegen, och måste i likhet med luftfartssektorn i stort hjälpa till att minska denna inverkan. Även här kommer proportionalitet vara en viktig princip att följa.
Kommissionen ser fram emot att arbeta med parlamentet i enlighet med betänkandet, och vi kommer att rapportera om de framsteg som görs.
Talmannen
- Punkten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Bogdan Golik  
Så här i början vill jag tacka Luís Queiró för hans betänkande om en fråga som är så viktig för transportsektorns framtid i EU.
Jag vill betona betydelsen av att utveckla allmän- och affärsflyget samt tillverkningsindustrin för luftfartyg. Även om de lösningar som kommissionen förslår inte innebär några radikala förändringar av befintlig lagstiftning och kan tyckas obetydliga i dagsläget, går det knappast att överskatta den inverkan de kommer att ha på flyget i framtiden när det gäller avregleringen av marknaden och utvecklingen av flygtransporten i Polen.
Kommissionens målsättning är att underlätta utvecklingen av luftfartssektorn genom att förenkla befintliga regler och anpassa bestämmelserna till nya typer av flygledning och granska dem för att garantera proportionalitet.
Det är tydligt att detta initiativ förtjänar fullt stöd. När en gemensam politik formuleras och tillämpas måste man dock ta hänsyn till alla användarkategorier i luftrummet och relaterad infrastruktur för planering och optimering av kapaciteten. För att underlätta ytterligare reformer bör därför ett system utformas för insamling av grundläggande europeiska uppgifter från allmän- och affärsflyget. Slutligen blir det också nödvändigt att till att denna sektor får bättre tillgång till utländska marknader för att främja utvecklingen av ny, konkurrenskraftig teknik, men samtidigt värna om skyddet av naturmiljöer.
Louis Grech  
skriftlig. - (EN) Jag välkomnar betänkandet eftersom det syftar till att harmonisera och tydliggöra bestämmelserna för allmän- och affärsflyget på gemenskapsnivå. Allmän- och affärsflyget är den del av civilflyget i EU som växer snabbast och det innebär många sociala och ekonomiska fördelar för medlemsstaterna. För att ta till vara på detta behöver vi dock införa passande regler. För närvarande råder det till exempel brist på pålitliga upplysningar om sektorn, och denna brist måste av förvaltnings- och säkerhetsskäl åtgärdas snarast.
Kommissionen bör göra tydlig åtskillnad mellan storskalig kommersiell luftfart och privatägda flygplan. Lagstiftningen bör vara proportionerlig i förhållande till de risker som olika slags flyg löper och hänsynstagande när det gäller vilken ekonomisk börda flygen åläggs.
De framtida reglerna bör bidra till att stimulera och stärka industrin i stället för att begränsa den.
Det är oroväckande att merparten av allmän- och affärsflyget inte omfattas av kommissionens direktiv genom vilket luftfartsverksamhet införs i systemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser. Med tanke på hur fort sektorn växer, anser jag att det är nödvändigt att på något sätt väga upp miljöpåverkan.
Mieczysław Edmund Janowski  
I dessa tider då vi ständigt hör ordet ”kris” är det inte lätt att tala om en stabil framtid för allmän- och affärsflyget. Jag vill därför tacka Luís Queiró för att han tagit sig tid att skriva ett betänkande om ämnet. Grattis! Jag är säker på att flygtransporten är den drivkraft som kan sätta världsekonomin och EU:s ekonomi i rörelse. Låt oss komma ihåg att det är knappt 106 år sedan bröderna Wright gjorde världens första kontrollerade flygtur i en flygmaskin (även om den bara varade knappt 40 meter). Det var början till luftfarten i dess sanna bemärkelse.
I dag är luftfarten en sofistikerad industri som tillverkar bättre och bättre utrustade ”flygmaskiner” med en imponerande uppsättning instrument. Luftfarten omfattar också det komplexa området navigation och flygledning, konstruktionen av flygplatsernas infrastruktur på marken, säkerhetssystem och så vidare. Vi bör vara medvetna om att det i Europa används 50 000 luftfartyg för allmän- och affärsflyg och att nästan fyra gånger så många små flygplan och glidplan nyttjas för sport och nöje. Dessa siffror talar sitt tydliga språk.
Mot denna bakgrund är frågan om att garantera tillräcklig luftrumskapacitet och tillgång till flygplatser oerhört viktig. Jag vill här fästa er uppmärksamhet på de regionala flygplatsernas roll när det gäller att skapa regional sammanhållning i EU. Naturligtvis får vi i diskussionen om flygtransportens utveckling inte glömma bort problemen i samband med naturmiljöer.
Eija-Riitta Korhola  
Herr talman! Debatten om luftfartsindustrin förvrängs ofta. Den får en snedvriden fokus på problemen med utsläpp från flygtrafiken, men folk vill inte inse dess möjligheter. Naturligtvis blir det utsläpp från luftfarten och flygtrafiken, men det är lika självklart att de representerar framtiden. Det gäller både kommersiell flygtransport och allmän- och affärstrafik.
Fastän EU:s inremarknadslagstiftning mest har gällt kommersiell flygtransport, är det anmärkningsvärt att frågor som har att göra med allmän- och affärsflyg dyker upp mer och mer inom områden som klimatpolitik, miljöskydd och flygsäkerhet. Om vi ser till särskilt affärsflygets tillväxt, behöver vi definitivt uppmärksamma dessa sektorer och säkra deras konkurrenskraft.
Jag vill uttrycka en viss oro vad det gäller affärsförutsättningarna inom flygsektorn. Små och medelstora företag är avgörande för både allmän- och affärsflyget. Deras etablering och modernisering bör främjas och medlemsstaterna bör uppmuntras att investera i detta. Tillväxten i affärsflyget medför dock allt oftare en överbelastning av befintliga flygplatser.
Ur klimatskyddssynvinkel kan vi se att även om små flygplan inte ingår i det kommande systemet för handel med utsläppsrätter håller sektorn på att utveckla en frivillig mekanism för utsläppskompensation. Det är ett tecken på utvecklingsmöjligheter för flygtrafiken i stort. EU bör göra allt det kan för att främja forskning om mer innovativa, energisnålare och miljövänligare luftfartyg. Målsättningen får inte vara något annat än en helt utsläppsfri flygtrafik.
