Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Ioannis Kasoulides
(EN) Herr talman! Ni nämnde just dödsstraff. Vi talar ofta här om antalet avrättningar i Kina, Iran osv. Jag vill berätta om en man i Ohio i Förenta staterna som efter att ha avtjänat 30 år i fängelse också fick ”avtjäna” sitt dödsstraff, eftersom han var tvungen att följa den fastställda proceduren. Att tvingas avtjäna de två av de hårdaste straffen efter varandra är, med EU-mått mätt, en mycket grym behandling.
Jag anser att vi bör ta upp den här frågan i vår dialog med Förenta staterna, som ju är vår främsta allierade. Vi bör också ta upp ett annat fall med en person som suttit 35 år i fängelse och sedan visade sig vara oskyldig. Dödsstraffet är inte avskräckande, det rättar inte till något och det är oåterkalleligt.
Cristian Dan Preda
(RO) Under de senaste veckorna har Island figurerat på tidningarnas förstasidor eftersom landets president i början av året utövade sin vetorätt angående Icesave-lagen och beslutade att den skulle göras till föremål för en folkomröstning. Beslutet har lett till missnöjesreaktioner från Storbritanniens och Nederländernas regeringar. Jag anser att detta är en rent bilateral konflikt som inte bör påverka processen för Islands anslutning till EU.
Kommissionen bör tydligt klargöra sin ståndpunkt beträffande vilka effekter Icesave-lagens antagande eller förkastande kommer att få för Island när det gäller hur landet uppfyller de ekonomiska kriterier som Europeiska rådet fastställde vid sitt möte i Köpenhamn.
Ágnes Hankiss
(EN) Herr talman! Vi säger ofta att vi inte ska låta oss styras av fruktan. Det finns de som ifrågasätter våra säkerhetsåtgärder vid flygplatserna och anser att de är för strikta. Nåväl, attentatsförsöket på planet till Detroit har nu visat att våra säkerhetssystem inte är för strikta utan tvärtom snarare otillfredsställande.
Som ni alla vet placerade den slovakiska säkerhetstjänsten plastbaserade sprängämnen i en slovakisk medborgares väska. Såväl passagerare som väska kom ombord på planet utan problem och landade i Irland. Testet var utan tvekan uppseendeväckande, men det har verkligen inte stärkt medborgarnas tro på att myndigheterna tar särskilt allvarligt på varken säkerheten eller rätten till integritet.
Medborgarna översköljs dagligen av motsägelsefull information och massmediernas feltolkningar. Efter Detroit ligger nu exempelvis fokus på kroppsskannrar som den bästa lösningen.
(Talmannen avbröt talaren.)
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Enligt Lissabonstrategin skulle EU 2010 vara världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Nu är det 2010. Strategins mål är långt ifrån uppnådda och EU genomgår sin djupaste ekonomiska kris sedan 1933.
Även om vi fortfarande inte har nått målen måste de förbli prioriterade på Europeiska unionens dagordning. Det spanska ordförandeskapet, som företräds av premiärminister José Luis Zapatero, har försäkrat oss att strategins mål står fast och satt 2020 som ny tidsfrist. Det är oacceptabelt att vi efter denna tid ska behöva vänta ytterligare ett årtionde på att de förväntade målen ska nås.
En av strategins nyckelpunkter är investering i utbildning och forskning. Ingen ekonomi i världen kan utvecklas utan utbildade samhällsmedborgare. Därför anser jag att finansiering av utbildningssystem måste vara en av EU:s prioriteringar. Det är beklagligt att vi här i kammaren i dag ser en politik utan några som helst visioner drivas av regeringar som skär ner sina utbildningsbudgetar, för de skadar inte bara dagens samhälle utan skapar dessutom problem på lång sikt.
Jag vill ta tillfället i akt och meddela att jag också inger en skriftlig förklaring som kan undertecknas från och med nästa sammanträde.
(Talmannen avbröt talaren.)
Sylvie Guillaume
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill återkomma till frågan om installation av kroppsskannrar på flygplatser. Detta presenteras för oss i dag som lösningen på hotet från terrorismen, men samtidigt väcker det farhågor.
En del medlemsstater bara kör på, utan att ens ha undersökt vilka effekter en sådan åtgärd kan få för folkhälsan, säkerheten och framför allt de medborgerliga fri- och rättigheterna. Vi måste vara realistiska, det finns ingenting som heter 100-procentig säkerhet. Det krävs bara ett ögonblicks bristande koncentration, ett mänskligt misstag.
Den misslyckade terrorattacken på flyget från Amsterdam till Detroit har särskilt belyst bristerna i informationssystemen. Det är därför inom det området som vi måste försöka hitta lösningar för att skapa en kultur med utbyte och tillit mellan de olika inblandade myndigheterna och parterna.
Att bara fokusera på flygplatser innebär dessutom att vi fullständigt nonchalerar risken för angrepp av illasinnade grupper mot järnvägsstationer, tunnelbanesystem och andra platser där folk samlas - och sådana platser finns det gott om.
Innan vi fattar överilade och kostsamma beslut måste vi därför först återta initiativet med en bred och öppen debatt som är objektiv och osentimental.
Gianni Vattimo
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Som parlamentsledamot för nordvästra Italien vill jag för parlamentet och kommissionen påpeka en del misstänkta överträdelser av befintliga fördrag och demokratiska rättigheter som den italienska regeringen och Piemontes lokala myndigheter gör sig skyldiga till i samband med planeringen av en ny järnväg mellan Lyon och Turin.
Ett villkor för den omfattande EU-finansieringen av denna järnväg var att projektet stöddes av lokalbefolkningen och att det fanns finansiering från privata italienska investerare. Dessa två villkor har inte uppfyllts. Det finns ingen privat italiensk finansiering, och lokalsamfunden har tystats genom ett regeringsdekret som ger dem rätt att uttala sig bara om ställer sig positiva till den nya järnvägen.
Eftersom dessa två villkor inte är uppfyllda finns en misstanke om att Italien på sätt och vis lurar EU.
Sandrine Bélier
(FR) Jag ber om ursäkt, herr talman. Det här är första gången för mig, så jag ville kontrollera att det var rätt förfarande och under tiden ... jag ber verkligen om ursäkt.
Herr talman, mina damer och herrar! Så här i början av det år som FN utropat till ”det internationella året för biologisk mångfald” vill jag gärna fästa er uppmärksamhet på hur EU:s strategi för 2004-2010 har misslyckats när det gäller att stoppa förlusten av biologisk mångfald.
Fyrtio procent av vårt naturarv är hotat. Den biologiska mångfalden är ett mått på planetens hälsotillstånd, på utvecklingssystemets hälsotillstånd, och krisen accelererar.
Jag hoppas därför att EU och Europaparlamentet i dag och i morgon kommer att kunna möta denna utmaning och lägga fram ambitiösa och vittgående mål för att stoppa förlusten av biologisk mångfald inom alla politiska sektorer under 2010.
Vi måste agera medan det fortfarande finns tid och 2010 är möjligheternas år. Jag hoppas att vi kan åstadkomma bättre resultat än vi gjorde i Köpenhamn.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Herr talman! Sedan Turkiet förbjöd det kurdiska partiet DTP har många partimedlemmar fängslats, däribland demokratiskt valda borgmästare och tidigare parlamentsledamöter. Jag besökte själv Turkiet mellan jul och nyår för att närvara vid rättegången mot DTP:s ledare Ahmet Türk. Polisen skickades efter honom trots att hans parlamentariska immunitet inte upphävts. I förra veckan förbjöds Diyarbakirs borgmästare Osman Baydemir att lämna landet. Det innebär att han inte kan delta i den konferens om kurdiska frågor som ska hållas här i parlamentet den 3-4 februari.
Därför vill jag uppmana talmannen - och jag hoppas talmannen har tid att lyssna på min vädjan - att protestera hos de turkiska myndigheterna och kräva att Diyarbakirs demokratiskt valde borgmästare ska få möjlighet att besöka Europaparlamentet nästa vecka.
Talmannen
Tack för påpekandet. Var snäll och skicka mig ett meddelande om detta till min e-postadress så jag vet exakt vilket ärende som avses.
Barry Madlener
(NL) Herr talman, mina damer och herrar! Yttrandefriheten är hårt pressad i Nederländerna. Vår partiledare Geert Wilders ska inställa sig i en nederländsk domstol nästa vecka, inte på grund av att han begått något brott utan på grund av sina politiska åsikter. Frihetspartiet PVV varnar för följderna av islamifiering. Islam är ingen religion, det är en ideologi som vill ta över. Islam har ingenting till övers för västerländsk frihet och demokrati. Att kritisera islam blir ofta kostsamt för politiker och opinionsbildare på grund av hot från fundamentalister. Det faktum att nederländska politiker som kritiserar islam nu också får allmänna åklagaren och rättsväsendet efter sig och till och med riskerar att hamna i fängelse är en katastrof för vår frihet och vår demokrati. Vi kan inte låta detta hända och det är därför vi nu ringer i larmklockorna för Nederländerna och den fria västvärlden. Stoppa islamifieringen och förföljelserna av politiker på grund av deras politiska åsikter! Nu på onsdag kommer vi att vara i Nederländerna för att demonstrera för vår frihet. Stöd Geert Wilders och kom och närvara vid denna skandalösa politiska rättegång mot den modige politikern Geert Wilders!
Marian-Jean Marinescu
(RO) Jag välkomnar att det spanska ordförandeskapet nu på grundval av det program som antagits påbörjar projekt som kommer att stärka och förändra Europeiska unionen genom innovation och legitimering. Jag beklagar dock att ordförandeskapets program inte innehåller några specifika hänvisningar till inre vattenvägar, och särskilt Rhen-Main-Donau-systemet, trots att Europeiska kommissionen under förra året åtog sig att utarbeta ett utkast till en strategi för Donau under 2010.
Jag är medveten om att det spanska ordförandeskapet har många andra prioriterade frågor att ta itu med, som Lissabonfördragets ikraftträdande och förändringar av rättspraxis, institutionella ändringar, hantering av processen för att mildra krisen och återupprättande av en hållbar tillväxt.
Jag anser dock att transportinfrastrukturen, särskilt de inre vattenvägarna där Donau ingår, och multimodalitet är specifika livskraftiga metoder för att säkra hållbar utveckling och skapa nya jobb. Att denna fråga saknas i det spanska ordförandeskapets program är ett misstag som snarast bör rättas till.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Herr talman, mina damer och herrar! Flera medlemsstater har drabbats hårt av vädret, med katastrofala följder för jordbruket, särskilt under december. Portugal är ett av dessa länder. Den 23 december fick vi stora mängder regn vilket följdes av hagelstormar och hårda vindar som orsakade förödelse i västra Portugal och Algarve. Skadorna uppgick till över 80 miljoner euro och drabbade ett tusental jordbrukare som förlorade sina grödor och inte kunnat återuppta produktionen under de närmaste månaderna. 2010 års växthusodlingssäsong är helt förstörd och 90 procent av anläggningarna kan inte repareras.
Naturkatastrofer kommer i cykler och vi kan förvänta oss att de ökar i både antal och intensitet i takt med klimatförändringen. Det stöd som alltid behövs vid den här typen av förluster är otillräckligt. Kostnaderna för dessa katastrofer täcks inte av Europeiska unionens solidaritetsfond. Mot bakgrund av allt detta anser vi att det är nödvändigt och brådskande att inrätta ett europeiskt säkerhetssystem så att ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Herr talman! Låt mig inledningsvis uttrycka mitt deltagande och min solidaritet med offren för jordbävningen i Haiti.
Denna förödande jordbävning, som drabbat landet efter fjolårets fyra orkaner, får inte medföra att vi glömmer vilken situation Haiti befann sig i redan före jordbävningen, med 80 procent av befolkningen levande i fattigdom. Landet har Amerikas högsta barnadödlighet. Fattigdom, våld och massflykt var redan en del av vardagen för en stor del av den haitiska befolkningen.
Därför måste vi vid sidan av den humanitära katastrofhjälpen också se till att insatserna fortsätter när Haiti inte längre är förstasidesstoff, och att landet utvecklas på ett hållbart, samordnat och balanserat sätt.
Corina Creţu
(RO) Tre år efter anslutningen till Europeiska unionen åtnjuter rumäner och bulgarer fortfarande inte fullständiga rättigheter som EU-medborgare. Trots att arbetskraftens fria rörlighet är en av den europeiska integrationens grundläggande principer har 10 medlemsstater fortfarande kvar sina hinder mot rumänska och bulgariska medborgare.
Man har fattat beslut om att utöka begränsningarna för tillträdet till de nationella arbetsmarknaderna, trots Europeiska kommissionens rekommendationer som visar att den östeuropeiska arbetskraftens rörlighet inte har stört arbetsmarknaderna och att den faktiskt har genererat ekonomisk tillväxt. Tyvärr används nu den ekonomiska krisen som ett argument för att behålla restriktionerna, med hänvisning till nationell arbetslöshet och invandringstrycket mot arbetsmarknaderna.
Sanningen är att de eventuella konsekvenserna av arbetskraftsinflöde från de nya medlemsstaterna har överdrivits och att bibehållna restriktioner hindrar förverkligandet av den fulla arbetskraftspotential som finns tillgänglig för att ta sig ur den pågående krisen och underlätta EU:s ekonomiska återhämtning. Jag hoppas därför att den nya kommissionen kommer att agera med större övertygelse mot dessa protektionistiska åtgärder som är diskriminerande och begränsar arbetskraftens fria rörlighet i Europeiska unionen.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Mina damer och herrar! Vad skulle ni tycka om polisen kom i sällskap med kameramän från landets största tv-kanaler och lät dem direktsända när ni greps?
Vad skulle ni tycka om att anklagas för att tillhöra en väpnad grupp, häktas och isoleras i häkte i fem dagar, få era tillgångar frysta och sättas i fängelse i upp till ett och ett halvt år för att ni är chef för den enda tidning som ges ut på baskiska, en tidning som läggs ned utan att det ens görs en undersökning?
Majoriteten av fångarna har dessutom rapporterat om att de blivit torterade. Vad skulle ni sedan tycka om ni sju år senare fortfarande väntade på rättegång, trots att allmänna åklagaren begärt att fallet ska läggas ned i brist på bevis? Och vad tycker ni om att det finns en annan del av ärendet, en ekonomisk del, som också den fortfarande väntar på prövning?
Så ser verkligheten ut för tio personer, de flesta av dem journalister, sedan februari 2003 då Spaniens högsta domstol beslutade att lägga ned tidningen Egunkaria utan förundersökning. Efter allt detta hålls nu rättegången, vilket med tanke på den långa tid som gått och de omständigheter jag just beskrivit är allt annat än rättvist mot de anklagade och kränker deras rättigheter.
Margrete Auken
(DA) Herr talman! För knappt ett år sedan antog parlamentet mitt betänkande om konsekvenserna av den våldsamma och brutala urbaniseringspolitiken i Spanien. Betänkandet antogs av en mycket bred majoritet och gav uttryck för allvarliga farhågor om överträdelser av den gemensamma EU-lagstiftningen i detta sammanhang och brott mot de grundläggande principer som EU baseras på. Det är t.ex. många medborgare som är bosatta i Spanien - däribland ett stort antal EU-medborgare från andra länder - som upplever att de får betala priset för korruption och andra oegentligheter som begåtts av fastighetsbolag, entreprenörer, tjänstemän och till och med folkvalda. De ser sina hem rivas ned. Detta är hus som de har köpt i god tro, men de får inte ens någon kompensation för detta.
Den spanska regeringen har fortfarande inte svarat på den kritik som framförs i betänkandet. Jag vill därför be er att formellt begära att den spanska regeringen informerar Europaparlamentet om sin ståndpunkt i fråga om Aukenbetänkandets slutsatser.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Herr talman! Jag vill fästa er uppmärksamhet på den skrämmande utvecklingen i Italien, där invandrare som arbetar olagligt inom jordbrukssektorn utsätts för en våg av akut främlingshat och rasistiskt våld av aldrig tidigare skådad omfattning.
Närmare bestämt har över 1 500 invandrare övergett sina hem eller tvingats flytta av myndigheterna i staden Rozzano. Kriminaliseringen av olaglig invandring i Italien nyligen har lett till att de olagliga invandrarna utnyttjas ännu mer: Deras tillgång till lagligt arbete, bostäder och grundläggande samhällsservice har också begränsats ytterligare.
Jag uppmanar därför kommissionen och rådet att undersöka möjligheterna att införliva bestämmelserna i FN:s konvention om skydd för alla migrerande arbetare och deras familjemedlemmar i EU-lagstiftningen. Vårt mål måste vara att förhindra att sådana situationer uppkommer i Europeiska unionen.
Talmannen
Får jag be Margrete Auken att skicka mig lite kortfattad information i ärendet så att jag kan ta upp det snarast.
Janusz Wojciechowski
(PL) Herr talman! För flera veckor sedan avvisade Europeiska kommissionen en begäran från den polska regeringen om stöd till omstrukturering av tobaksproducerande jordbruksföretag. Beslutet innebär en katastrof för omkring 15 000 små tobaksproducerande familjejordbruk, främst i sydöstra Polen. Detta område är bland de fattigaste i Europeiska unionen.
Jag känner inte till skälen till kommissionens beslut, men även om det berodde på formella misstag från den polska regeringens sida bör inte byråkratiska förfaranden leda till att levande människors tillvaro raseras. Jag vill därför be Europeiska kommissionen ta upp ärendet igen och överväga att bevilja den polska regeringens ansökan för de fattiga böndernas skull.
Rui Tavares
(PT) Mina damer och herrar! Min kollega Kyriacos Triantaphyllides har redan beskrivit den exploatering av utländsk arbetskraft som sker i Kalabrien i södra Italien. Jag måste tillägga att det också finns en oroande rasistisk aspekt i denna fråga: färgade invandrararbetare arbetar i avskildhet, bor i avskildhet och fördes bort av polisen i avskildhet efter att ha blivit beskjutna och uppmanade att lämna trakten kring Rozzano i Kalabrien.
Nu när några av dem finns i utvisningsläger i väntan på utvisning måste vi fråga oss om de italienska myndigheterna handlade i god tro när de sade att de skulle skydda invandrarna, med tanke på att man nu utvisar en del av dem. Kan vi med gott samvete utvisa människor som utsatts för rasistiska förföljelser? Kan Italien, en medlemsstat i Europeiska unionen, få slut på den etniska rensning som startades av kriminella medlemmar av den kalabriska maffian N'Drangheta? Och är det verkligen acceptabelt att offren inte ens informerats om sina rättigheter?
Detta måste undersökas mycket noga och för att kunna göra det kan vi inte tillåta att något av offren för händelserna i Rozzano utvisas.
John Bufton
(EN) Herr talman! Världspolitikens fokus ligger just nu på planetens framtid. Men trots de pågående diskussionerna om den ökande världsbefolkningen kan inte Europeiska unionen ge klara riktlinjer i migrationsfrågorna. I stället vidtar man åtgärder för att främja rörligheten med den vanliga motiveringen om att motverka kunskapsflykten och få fart på ekonomin.
Enligt EU:s siffror kom 1,7 miljoner invandrare från EU till Storbritannien förra året, nästan dubbelt så många som för fem år sedan. Strax före jul ansökte Serbien om EU-medlemskap, och Kroatien kan ansluta sig redan 2012. Vi har ännu inte sett den fulla effekten av arbetskraftens fria rörlighet enligt Romfördraget. När det gäller de tio länder som anslöt sig till EU 2004 - bland annat Polen, Tjeckien och Lettland - öppnas inte portarna helt och hållet förrän nästa år. För Bulgarien och Rumänien är det 2014 som gäller. Med tanke på att levnadsstandarden i båda dessa länder är mycket låg kan jag bara föreställa mig att detta kommer att få betydande konsekvenser för de mer utvecklade medlemsstaterna.
Övriga Europa kanske ser kritiskt på att vi kräver veto i fråga om invandringspolitiken. Lissabonfördraget ger EU nästan lika mycket makt över dessa frågor som den gemensamma jordbrukspolitiken ger över vårt jordbruk, och det vore helt oansvarigt att bortse från effekten av alla ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Csanád Szegedi
(HU) Herr talman, mina damer och herrar! I teorin grundas Europeiska unionen på principerna frihet, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter samt rättsstatsprincipen. Dessa principer är gemensamma för alla medlemsstater. Tyvärr gäller detta bara i teorin eftersom Slovakien bryter mot EU:s principer varje dag. Jag föreslår därför att EU vidtar de rättsliga åtgärder som krävs för att upphäva Slovakiens medlemskap till dess att landet avskaffar den extremistiska, rasistiska språklag som förödmjukar ungrare i landet varje dag. Tyvärr är inte Slovakien det enda landet i det karpatiska bäckenet som utmärker sig genom att bryta mot EU:s principer. Rumänien för också en politisk förtryckarkampanj mot ungerska minoriteter. Efter avhysandet av över 300 000 ungrare i regionen Partium i västra Rumänien är det nu dags att öppet ta upp frågan om lokalt ungerskt självstyre i dessa regioner, liksom i Székely-landet i Transsylvanien.
José Manuel Fernandes
(PT) Herr talman, mina damer och herrar! Den 22 oktober 2008 utropade Europaparlamentets talman och rådet 2010 till det europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Just nu är det 78 miljoner människor i EU som riskerar fattigdom. Av dessa är 19 miljoner barn. Mot bakgrund av den ekonomiska krisens effekter, bland annat den ökade arbetslösheten, måste vi i dag prioritera kampen mot fattigdomen ännu högre.
Vi måste i vårt politiska arbete prioritera folket och den mänskliga värdigheten, och vi får inte ignorera det faktum att det finns människor i EU som går hungriga. Därför måste Europeiska unionen nu utvärdera den rådande sociala situationen och om så krävs öka medlen för att kunna genomföra de initiativ som behövs för att bekämpa fattigdomen. För att kunna göra det behöver vi en budget.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Herr talman! Ni gratulerade oss till antagandet av Lissabonfördraget. Detta är mycket viktigt. Haitis desperata behov av hjälp påminner oss i dag om hur viktigt det är att Europeiska unionen fungerar effektivt.
Vi får inte blunda för att den offentliga debatten om fördraget i många medlemsstater varit mycket kraftlös. Kunskapen om fördraget är mycket dålig och de demagogiska anklagelserna från dem som är emot fördraget och emot en stark europeisk union står i många fall oemotsagda. Myter om fördraget cirkulerar fortfarande bland allmänheten. Lissabonfördragets ikraftträdande ger oss i dag ett fantastiskt tillfälle att driva en informationskampanj om fördraget och unionen. Möjligheten får inte försittas i någon av medlemsstaterna. Vi får inte missa denna chans. Jag vill därför be de organ som ansvarar för samhällsinformationen i Europeiska unionen att utnyttja denna förändring till att driva en effektiv informationskampanj för att öka kunskaperna om unionen och skapa en europeisk identitet.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Herr talman! För bara några dagar sedan greps två ETA-grupper av den franska, portugisiska och spanska polisen. De var på väg att utföra terrordåd i Spanien med sprängämnen.
Jag vill härmed offentligt, på alla spanska terroristoffers vägnar, tacka för den franska och den portugisiska polisens medverkan i denna viktiga insats. Detta är också innebörden av att vara en del av EU. Nästan tusen människor har dött i Spanien till följd av ETA:s terroristverksamhet och det finns inga skäl, vare sig politiska eller moraliska, inga skäl överhuvudtaget som kan rättfärdiga terrorism.
Jag vill tacka Frankrike och Portugal för deras samarbete i kampen mot ETA.
Zigmantas Balčytis
(EN) Herr talman! Jag vill uppmärksamma er på situationen vid de baltiska staternas östra gränser. I många år nu har det inför varje jul varit kontinuerligt stopp för lastbilar från hela Europa vid EU:s yttre gräns mot öster.
Denna situation orsakar allvarliga störningar både för åkarna och för EU-företagen. Det ökar också spänningen i förbindelserna mellan EU och angränsande tredjeländer. Jag anser att den nyligen inrättade europeiska avdelningen för yttre åtgärder måste reagera på denna situation och samarbeta mer aktivt med de berörda tredjeländerna för att lösa problemet.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Gazaremsan håller på att strypas. Gazas invånare har sedan 2007 varit utsatta för en strikt israelisk blockad, och 2009 drabbades de av den blodiga attack som föranledde Goldstonerapporten, där Israels militära myndigheter anklagas för krigsförbrytelser.
Nu är det de egyptiska myndigheterna som börjat bygga en underjordisk metallmur för att förhindra att förnödenheter fraktas genom tunnlarna. När ska det bli slut på denna kollektiva bestraffning av män, kvinnor och barn, vilkas lidande iscensätts på en politisk arena från en annan tidsålder?
Europeiska unionen måste agera. Som Israels största handelspartner och den största givaren av stöd till de palestinska territorierna sitter EU med alla trumf på hand. Den israeliska regeringen kommer inte att förändra sin politik utan påtryckningar från det internationella samfundet.
EU kan spela en avgörande roll för fredsprocessens återupptagande och för upprättandet av en oberoende, suverän palestinsk stat med de gränser som fastställdes 1967 och med östra Jerusalem som huvudstad.
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! I slutet av förra året förtalades Slovakien upprepade gånger, oförtjänt och skamlöst av parlamentsledamöter från Ungern för att man antagit en lag som påstås beröva Slovakiens ungerska invånare deras rättigheter.
Ogrundade rykten spreds från Ungern om en påstådd slovakisk lag och Slovakien vände sig till OSSE:s höge kommissarie för nationella minoriteter Knut Vollebæk för att få en objektiv bedömning av den lag som faktiskt antagits i Slovakien. I början av året, den 4 januari 2010, uttalade sig Knut Vollebæk om den nationella språklagen. I uttalandet bekräftas att den nationella språklagen inte bryter mot Slovakiens internationella åtaganden. Lagen överensstämmer också med internationella normer och har ett legitimt syfte. I uttalandet förklaras också uttryckligen att strävan efter att främja statens språk inte undergräver de nationella minoriteternas språkliga rättigheter. OSSE:s höge kommissarie för nationella minoriteter Knut Vollebæk berömde Slovakien.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! De flesta av Europeiska unionens medlemsstater är också drabbade av en förödande jordbävning, men en som inte märks på ytan. Jag pratar om de fortsatta omvälvningarna på finansmarknaderna. Vi får nu höra om en bank i Kärnten som gått i konkurs eller tagits över av staten, och EU-medel var också inblandade. Jag kräver härmed att Olaf undersöker saken ordentligt. Det finns kanske en chans att myndigheten under det nya ordförandeskapet kan agera något mer oberoende än tidigare.
I detta sammanhang vill jag också fästa er uppmärksamhet på en studie av Corporate Europe Observatory om ”A captive Commission” det vill säga om det ständiga och centrala problemet att stora företag är alldeles för starkt representerade i de expertgrupper som i själva verket bör undersöka sätt att skydda oss från just denna typ av omvälvningar. Små och medelstora företag, för att inte tala om konsumentorganisationer och fackföreningar, har praktiskt taget inget att säga till om. Generellt är förhållandet i dessa expertgrupper 80 mot 20. Detta måste förändras snarast.
Gay Mitchell
(EN) Herr talman! Jag vill ansluta mig till de kolleger som tagit upp frågan om Haiti. Jag vet att vi kommer att ha en debatt om Haiti under sammanträdet, men det är en särskild aspekt jag vill lyfta fram nu och det är det faktum att Förenta staterna är mycket bättre organiserat. Ja, de har närmare till området än Europeiska unionen. Enskilda medlemsstater har också reagerat mycket snabbt. Vi ser exempelvis att det belgiska flygvapnet är i grannskapet.
Vi är världens största biståndsgivare och vi borde vara effektiva när det handlar om humanitärt bistånd. Nu, under det nya Lissabonfördraget, är det dags att undersöka möjligheten att inrätta en sexmånaders roterande beredskapsstyrka från små och stora medlemsstater som kan leverera humanitärt bistånd när detta behövs efter klartecken från institutionerna. Det måste inte vara samma beredskapsgrupp varje halvår utan det kan växla med ordförandeskapet, men det behövs en beredskapsstyrka för att kunna leverera humanitärt bistånd under EU-flagg.
Proinsias De Rossa
(EN) Herr talman! Vi - parlamentet, rådet och kommissionen - måste snarast upprepa vår uppmaning till Israel att häva belägringen av Gaza.
För ett år sedan dog över 1 400 människor i kriget i Gaza, de flesta var civila och över 300 var barn. Ändå fortsätter Israel att förhindra återuppbyggandet av bostäder, företag, sjukhus och infrastruktur för rent vatten, sanitet och elektricitet, samtidigt som man också blockerar en tillräcklig livsmedelsförsörjning.
EU måste också ingripa för att stoppa utvisningen av den amerikanske medborgaren och journalisten Jared Malsin och kräva att han ska få fortsätta sitt arbete för Ma'an, en icke vinstdrivande nyhetsbyrå på Västbanken.
Kommissionen blockerade fiskeriavtalet med Guinea på grund av att regeringens handlande ledde till att 150 demonstranter dödades. Varför ska vi behandla Israel annorlunda? Det är dags för EU att tala om för Israel att vårt tålamod är slut och att landet måste följa internationella lagar om mänskliga rättigheter, bland annat beträffande den fria pressens rätt att stå utanför regeringens inflytande.
Ilda Figueiredo
(PT) Herr talman! I november förra året lanserade Europeiska kommissionen en kampanj om EU 2020-strategin som ska efterträda den så kallade Lissabonstrategin, vars mål som vi alla vet prisades högt när det begav sig men inte har uppnåtts, vilket märks i ökad arbetslöshet och fattigdom.
Det offentliga samrådet har pågått fram till slutet av förra veckan, dvs. den 15 januari, och vi håller fortfarande på med utfrågningarna av de nya kommissionsledamöterna, som tillträder sina ämbeten först i februari.
Vad är då tanken med att avsluta ett offentligt samråd om ett så pass viktigt dokument innan den nya Europeiska kommissionen har tillträtt? Vi måste återkomma till denna fråga och jag vill därför be talmannen att ägna särskild uppmärksamhet åt förslaget att kommissionen ska omvärdera sin ståndpunkt.
György Schöpflin
(EN) Herr talman! Faktum är att det spanska ordförandeskapet håller på att införa en ny institution i Europeiska unionen - trioordförandeskapet. Det har naturligtvis funnits trior förut, men detta är den första som har utarbetat ett samordnat program och även den första under Lissabonfördraget. De två andra medlemsstaterna i trion är Belgien och Ungern.
Ur ungersk synvinkel är den nya institutionens största förtjänst att den ger oss möjlighet att tillföra något eget till processen. En av de mycket viktiga frågor som trioordförandeskapet behöver ta itu med är det växande problemet med vattenbrist i EU. För första gången i historien hotas EU av brist på vatten. Ungern har ett unikt och strategiskt läge för att sätta denna punkt på EU:s dagordning.
Nick Griffin
(EN) Herr talman! För två månader sedan drabbades min valkrets av förödande översvämningar. Man har försökt skylla detta på klimatförändringen, men den sanna orsaken till förödelsen av staden Cockermouth är den privatisering av offentliga tjänster som EU tvingat på oss och som jag kallar stöld. I stället för att säkra ett ordentligt underhåll av fördämningarna har man låtit United Utilities skära ned på kostnaderna och försumma underhållet, vilket lett till att säkerhetsmarginaler har ignorerats och till ett panikbeslut att öppna slussportarna och släppa lös en syndaflod orsakad av människor över staden.
Det faktum att bara en modig man dog i vattenmassorna var nästan ett mirakel, men denna typ av katastrofer kommer att bli allt vanligare i takt med att fler och fler samhällstjänster säljs ut till giriga bolag.
Mina väljare är också chockade över att de inte kommer att få ett öre ur EU:s solidaritetsfond. Storbritannien kan nämligen inte ansöka om detta om inte skadorna uppgår till mer än 3 miljarder euro. Eftersom Storbritannien inte ligger i ett jordbävningsområde är det nästan omöjligt att föreställa sig en katastrof som skulle kunna utlösa en sådan utbetalning, så de brittiska skattebetalarna - som bidrar till fonden med en oproportionerligt stor andel - har i realiteten ingen chans att dra någon nytta av den. Så mycket för solidariteten. Vi vill ha våra pengar tillbaka!
Talmannen
Jag vill bara förklara att jag också tar hänsyn till om ledamöterna haft ordet under anförandena på en minut under förra eller förrförra sammanträdesperioden - detta måste också beaktas. Eftersom ALDE-gruppen troligen inte har fått tillräckligt med talartid blir den sista talaren Pat the Cope Gallagher.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Herr talman! Haiti är ett land i desperat behov av hjälp - det behövs medicin, mat, vatten och nödbostäder, och läget är kritiskt.
(GA) Många människor i det jordbävningsdrabbade området väntar på hjälp som inte har kommit fram ännu. Europeiska unionen måste gå i spetsen för de internationella insatserna för stöd och hjälp till Haitis folk.
(EN) För att bidra till att lindra den växande livsmedelsbristen vädjar jag till Europeiska kommissionen att ta med livsmedelshjälp - exempelvis förädlade fiskkonserver - som en del av EU:s insatser för Haitis folk. Jag vet att fiskkonserver innehåller mycket protein, har lång hållbarhet och kan tillhandahållas med kort varsel, vilket har gjorts tidigare.
(GA) Därför ber jag Europeiska kommissionen och kommissionens ledamöter, särskilt de som ansvarar för utvecklingsbistånd och fiskerifrågor, att överväga detta förslag snarast.
(EN) Tack för ert överseende, herr talman.
Talmannen
Tack för ert anförande. Mina damer och herrar! Utfrågningen börjar strax. Ni är alla välkomna att delta. Jag har gett ordet till 32 talare i dag. Kom ihåg att ni måste skriva upp era namn på talarlistan i förväg. Jag har fått en lista med 72 namn och gett er ordet i exakt den ordning som namnen stod på listan. Jag vill be er att snarast möjligt skriva upp er på listan för de anföranden som ska hållas om en månad.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman. Jag anser att det sätt på vilket ni har valt ut talare enligt standardförfarandet i Europaparlamentets arbetsordning är partiskt. Ni påstår att talarna får ordet i turordning och beroende på huruvida talaren fick ordet under Europaparlamentets föregående sammanträde i samma fråga enligt samma förfarande. Om ni kontrollerar era papper kommer ni att se att ni för det första gav ordet till talare i fel ordning i dag och att ni för det andra gav ordet till personer som talade vid Europaparlamentets förra plenarsammanträde. Era argument håller därför inte.
Slutligen är det oacceptabelt att Europaparlamentets talman censurerar parlamentsledamöterna. Det kan vi inte under några omständigheter acceptera.
Talmannen
Låt mig förklara, herr Toussas. Jag har inte gett ordet till någon som talade för en månad sedan. Kontrollera gärna talarlistan. Jag ber er kontrollera talarlistan. Ledamöter som fick ordet förra månaden har inte fått det i dag. De som fick ordet för två månader sedan har dessutom haft mindre chans att få det i dag. Ni kan kontrollera detta. Ni kan komma till mitt kontor så kan vi titta på det tillsammans. Jag har inget emot en sådan kontroll.
