Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0563/2010).
Следните въпроси са отправени към Комисията.
Относно: Нестабилна трудова заетост на младите хора
Както се отбелязва в съобщението на Комисията, озаглавено "Младежта в движение”, младите хора често попадат в капана на верига краткосрочни трудови договори, който намалява вероятността за влизането им в по-стабилни трудови правоотношения и като следствие от това увеличава несигурността им по отношение на трудовата им дейност. Проблемът е още по-сериозен в държавите-членки с подчертано протекционистично трудово законодателство. Въпросът към Европейската комисия е следният:
Счита ли, че професионалният стаж, който често е със съмнително качество и с неконтролирана продължителност, задълбочава проблема? Възнамерява ли Комисията да предприеме конкретни действия в рамките на целите, поставени от стратегията "Европа 2020" и от програмата "Младежта в действие", за засилване на трудовата заетост на младите хора и за гарантиране на тяхната трудова сигурност?
Ще предприеме ли Комисията в държавите-членки, които се сблъскват с икономическа депресия и с особено повишен ръст на безработицата сред младите хора, отделни и в още по-голяма степен целенасочени политики за засилването и защитата на младежката заетост?
Ласло Андор
Г-н председател, преди два месеца Комисията представи водещата инициатива "Младежта в движение" като част от стратегията "Европа 2020". Така се изпраща ясен сигнал, че Комисията е особено загрижена за младите хора.
"Младежта в движение" има три цели: да се подобри образованието, да се повиши заетостта и да се насърчи мобилността на младежите в целия Европейски съюз. Инициативата ще включва действия за съобразяване на образованието и обучението в по-голяма степен с потребностите на младите хора, за поощряване на младежите да се възползват от безвъзмездните средства за обучение или квалификация в друга страна и за преодоляване на пречките за навлизане и постигане на напредък на пазара на труда.
Двата проблема, свързани с пазара на труда, които уважаемият член на Парламента повдигна, а именно за професионалния стаж и за сегментацията на пазара на труда, се сред темите, които са предмет на "Младежта в действие". Благодарен съм за възможността да разясня идеите и целите на Комисията по отношение на тези две теми. Преди всичко искам да подчертая, че те и двете попадат в рамките на националната компетентност на държавите-членки от гледна точка на практическото изпълнение.
Нека започна с професионалните стажове, или практиките, както понякога също се наричат. Знам, че Европейският парламент ги счита за много важни, както показа докладът на г-жа Turunen по-рано тази година. Основният проблем е, че работодателите не са склонни да наемат млади работници с малък или никакъв практически опит. Ето защо с годините младежите започнаха да придават по-голямо значение на придобиването на първоначален професионален опит чрез стажове. Те обаче трябва да бъдат с високо качество и да имат ясни образователни цели. Освен това не бива да заменят обичайните работни места или изпитателните срокове при започване на работа по трудов договор.
Комисията възнамерява да разработи рамка за качеството на професионалните стажове, но като първа стъпка трябва да подобрим знанията си в тази област. Скоро Комисията ще предприеме проучване, за да придобие обща представа за съществуващите правни разпоредби и практики във всички държави-членки. Това е част от пилотен проект, включващ мерки за запазване на работните места, за който Парламентът предостави на Комисията допълнителен бюджет за 2010 г.
Втората група проблеми се отнася до сегментацията на пазара на труда. Младите хора изпитват затруднения във връзка със сигурността на работното място. Твърде много от тях са на краткосрочни договори, които често се редуват с безработица, а много младежи - дори тези с добра квалификация - имат малък шанс да се сдобият с по-стабилни договори. Нужно е спешно да се справим със сегментацията на пазара на труда, по-специално защото тя в най-голяма степен засяга младите хора и перспективите им за трудова заетост и защото застрашава бъдещата конкурентоспособност на европейската икономика.
Един доклад относно трудовата заетост в Европа, който ще бъде оповестен от Комисията след няколко дни, съдържа констатацията, че временните работници получават 14% по-ниско заплащане и биват обучавани по-малко, отколкото работниците на постоянен договор. Това се отразява отрицателно на производителността. То важи с особена сила за младите хора. Заемащите временни длъжности възлизат на 40% от общия им брой срещу 13% от общото население на трудова възраст. Това означава, че младежите поемат основната тежест на приспособяването.
Освен това младите хора изпитват все повече трудности при включването си в пазара на труда. Делът на младежите, които са извън сферата на образованието, заетостта и квалификацията, варира от около 4% в Дания и Нидерландия до 16-20% в Италия, Кипър и България. Намаляването на сегментацията на пазара на труда е преди всичко задължение на държавите-членки. Комисията го определи като един от приоритетите, върху които държавите-членки следва да съсредоточат вниманието си в съответствие с общите принципи на гъвкавата сигурност съгласно стратегията на ЕС за периода до 2020 г. и Европейската стратегия за заетостта.
В практическо отношение Комисията предлага държавите-членки със сегментирани пазари на труда да разгледат въпроса за въвеждане на единен безсрочен договор, в който да се предвижда достатъчно дълъг изпитателен срок и постепенно увеличаване на защитата вместо сегашните правни различия между постоянните и временните договори. В Рамката за заетост сред младежта към "Младежта в движение" се дават насоки за това, как лицата, които формират политиките, заинтересованите страни и институциите могат да постигнат напредък в тази област.
По-тясното координиране на политиките в рамките на европейския семестър, което в момента подготвяме с държавите-членки, ще обезпечи подходящата рамка за стимулиране на развитието на политиката и на реформите, което ще бъде в полза на младежите.
Georgios Papanikolaou
(EL) Благодаря Ви, г-н член на Комисията, за Вашия отговор. Днес прочетох в съобщенията на Европейската комисия за приемането на програма за нови умения и работни места. В днешните съобщения се споменава, наред с другото, за решението да се популяризира единният безсрочен договор, който да замени различните видове временни и постоянни договори.
Въпросът ми е съвсем прям: ще може ли с тази инициатива Комисията да гарантира, че единните безсрочни договори ще повишат чувството за сигурност на работното място у младите хора? С други думи, ще се подобри ли сегашното положение дотолкова, доколкото това е възможно?
Franz Obermayr
(DE) Г-н председател, сдобиването с постоянна работа и установяването на достоен начин на живот са много важни цели за повечето млади хора. Те са силно засегнати от последната икономическа криза и често са принудени да приемат краткосрочна работа или нископлатени стажове, което, разбира се, означава и че те не плащат осигурителни вноски за пенсия. Това затруднява дългосрочното планиране на живота. Ето защо бих искал да разбера: Възнамерява ли Комисията да въведе мерки, които ще гарантират постоянни работни места по-специално на младите хора? Или иначе казано: планират ли се директиви, с които ще се въведат стандарти за временните работни места?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Г-н член на Комисията, благодаря за Вашия отговор, защото всички инициативи са необходими, по-специално за да се направи оценка колко са пострадали младите хора в този труден период. Бих искала да попитам обаче дали Комисията счита, че трябва да приемем отделна младежка програма на Европейския съюз за предприемачество и иновации, която да стимулира и подкрепя творческите способности и инициативността на младите хора? Каква би била вашата позиция по отношение на възможностите младите хора да се възползват от микрокредитите? Трябва ли да бъде правно регламентирана процедурата за признаване на дружества, учредени от младежи?
Ласло Андор
По време на предишното обсъждане беше разгледан обстойно единният безсрочен договор, който според мен е едно от практическите решения. Освен това видяхме, че тази година Комисията разгледа положението на младежите и влиянието на кризата върху младежката безработица, като за справянето с тях вече са предвидени конкретни мерки в "Младежта в движение". Несъмнено възможни са и по-нататъшни инициативи.
Ще трябва да следим положението и да работим с държавите-членки. По време на тази фаза само събрахме данни за националните програми, разработени от държавите-членки, а след като ги анализираме и разгледаме приетите от тях практически решения и мероприятия, ще можем да излезем с по-нататъшни предложения. Най-важното тук обаче е да се оформи макроикономическа среда в Европа, която да улесни трайното, стабилно възстановяване.
Един допълнителен момент, който бих искал да отбележа, е, че младите хора, разбира се, са сред тези, които пострадаха най-много от закриването на работни места и липсата на възможности през последните няколко години. Наясно сме, че това крие риск в дългосрочен план, който е не само въпрос, касаещ непосредствено заетостта или социалните аспекти. Ако не предприемем действия, това може да се отрази на демографските тенденции, които и без това са изключително сложни, така че по време на следващия мандат, под формата на някакъв съюз или сътрудничество с унгарското председателство ще обсъдим този аспект във връзка с една дискусия по демографските въпроси, защото и политиките в областта на демографията и семейството трябва да се разглеждат в същия контекст, както сигурността на работното място и сигурността на доходите на младежите в Европа.
Относно: Повишаване на конкурентоспособността чрез алтернативни източници на енергия
Както Комисията, така и всички ние имаме за цел да гарантираме на нашите съграждани стандарт на живот, предлагащ материална задоволеност и сигурност, и да осигурим уредба, която насърчава конкурентоспособността на европейските дружества. Използването на алтернативни източници на енергия е решение, което може да помогне за повишаването на конкурентоспособността на производството. За съжаление, малко страни могат да се гордеят с впечатляващи резултати в тази област, като това са най-вече страни от северната част на Европа. Разпространението на технологии, използващи алтернативни източници на енергия, се осъществява бавно в новите държави-членки, особено източните.
Какви стимули и мерки за насърчаване е предприела или възнамерява да предприеме Комисията по отношение на държавите-членки, които използват малко алтернативни източници на енергия или в които тази технология се разпространява бавно, така че тези страни и Европейският съюз като цяло да станат по-конкурентоспособни в глобален мащаб?
Гюнтер Йотингер
Г-н председател, госпожи и господа, уважаемият член на Парламента засяга темата за възобновяемата енергия и задава въпроса какво планираме да предприемем, за да постигнем общите си цели. Преди три години Европейският съвет ни определи някои амбициозни цели, свързани с климата. Една от тях засяга възобновяемата енергия, която до 2020 г. трябва да съставлява 20% от общото потребление на енергия в Европейския съюз. Всяка държава-членка трябва да се възползва от възможностите, с които разполага, и задължително да допринесе за постигането на тази цел.
Ако разпределим тези 20% сред различните сектори, като транспорт, топлофикация, електроенергия, промишленост и селско стопанство, несъмнено най-важният е производството на електроенергия. За да постигнем целта за 20% от общото енергопотребление, около 35% от нашата електроенергия следва да се произвежда от възобновяеми източници. Ако искаме да постигнем успех в това отношение и да гарантираме достъпна цена за потребителите, трябва да използваме най-добрите терени. Всяка държава-членка има различни силни и слаби страни, които трябва да се използват, като тук включвам вятъра от Северно море, слънцето в южната част на Европейския съюз и биогаза от селските райони. Очевидно, за да гарантираме сигурността на доставките, трябва съществено да подобрим качеството и капацитета на нашата инфраструктура, на транспортните ни мрежи и на складовите ни съоръжения. Комисията взе предвид този аспект преди няколко дни, когато обсъдихме и приехме пакет за енергийната инфраструктура, в който отчасти се акцентира върху интегрирането и подаването на възобновяемата енергия към мрежата.
Определихме задължителни цели относно възобновяемата енергия за всяка държава-членка. След няколко дни, на 5 декември, ще настъпи крайният срок за транспониране и Комисията ще започне да следи изпълнението на директивата, за да се убеди, че са въведени уместни стимули и са предприети подходящи мерки за субсидиране, което ще даде възможност за постигане на задължителните цели. Държавите-членки трябва да се съсредоточат върху създаването на идеални условия за използване на възобновяемата енергия. Наред с другото, в директивата на Европейския съюз се отправя призив към държавите-членки да изготвят национални планове за действие, указващи необходимите мерки и конкретните, задължителни национални цели, представени в разбивка по сектори като транспорт, топлофикация, преобразуване на електроенергията и промишленост. Следващият етап включва премахване на административните препятствия пред възобновяемата енергия. Третата важна област е строителството. Около 40% от нашата енергия се използва в промишлени сгради, в помещения от сектора на услугите и в частни домове.
Нашето желание е до края на 2012 г. да се въведат схеми за квалификация и сертифициране за монтаж на съоръжения за възобновяема енергия. Те включват разпределителните и преносните мрежи, които трябва да бъдат подготвени за развитието и увеличаването на енергията от възобновяеми източници и до които трябва също така да се гарантира приоритетно присъединяване на съоръжения за възобновяема енергия. Държавите-членки могат да подбират гъвкаво своите технологии. Те могат да решават в какви видове възобновяема енергия да инвестират, за да постигнат задължителните цели. Комисията ще субсидира иновации и проекти, с които се цели проучване, разработка и серийно производство на технологии за възобновяема енергия със средства по Седма рамкова програма, които вие и Европейският парламент ни предоставихте.
Комисията разполага и с финансови средства за три години по линия на Европейския план за икономическо възстановяване, предназначени изрично за проекти за възобновяема енергия, в този случай - за развитие на морската вятърна енергетика. Бих искал да изтъкна пред новите държави-членки, че има и програми за сближаване и финансиране за насърчаване на енергопроизводството от възобновяеми източници. Възобновяемата енергия е сред водещите приоритети в нашата политика в областта на енергетиката и климата, по-специално във връзка с намаляването на зависимостта ни от вносните изкопаеми горива. Само със съвместни усилия ще успеем да постигнем амбициозните си цели в областта на климата и да повишим конкурентоспособността на Европа. Разчитам на тясно партньорство с държавите-членки относно оползотворяването на различните енергийни източници.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Много Ви благодаря, г-н Йотингер, за ясния и убедителен отговор. Считам, че Комисията е направила много за постигането на тези цели. Според мен обаче би трябвало да има възможност да се предоставя повече информация на обществеността и да се привлекат на наша страна средствата за масово осведомяване, за да се спечели по-голяма подкрепа в тази област. Това не се случва например в моята страна - Литва. Разбира се, отговорността в това отношение се пада на националните правителства, но Комисията би могла да им окаже помощ.
Последният ми въпрос е: Според Вас кои държави се отбелязали относителен успех в постигането на целите за периода до 2020 г. и кои не са?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Като се има предвид, че в пакета за енергията и изменението на климата вече се поставят определени цели на държавите-членки за намаляване на замърсяващите емисии и за повишаване на енергийната ефективност, бих искала да Ви попитам какви мерки предприемате в подкрепа на предприятията в промишлените сектори, които са големи потребители на енергия, за модернизиране на съоръженията им с цел да повишат енергийната си ефективност и да причиняват по-малко замърсяване.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, бих искал да благодаря на члена на Комисията за неговия много изчерпателен отговор на въпроса.
Имам два въпроса, като първият засяга стратегията за периода до 2020 г. Уверен ли е той, че ще постигнем заложената в тази стратегия цел за 20% енергия от възобновяеми източници? На второ място, той спомена електропреносните мрежи. Доколко една общоевропейска електропреносна мрежа би била реалистична, желателна и финансово достъпна и дали е постижима?
Гюнтер Йотингер
член на Комисията. - (DE) Г-н председател, госпожи и господа, след няколко седмици ще представим на вас - на Европейския парламент, на Съвета и на държавите-членки нашето предложение за това, как планираме да постигнем 20-процентен ръст на енергийната ефективност. Ако погледнем трите цели, които сте ни поставили, бележим добър напредък към постигането на целта за намаляване на емисиите от CO2 с 20%. Убеден съм, че ако продължим да полагаме усилия както сега, ще постигнем и дори ще превишим целта за 20% по-малко CO2 след 10 години.
По въпроса за 20-те процента възобновяема енергия също се справяме добре, въпреки че напредъкът, постигнат в различните държави-членки, варира. Някои държави-членки бяха вече далеч напред, когато беше направено сравнение с референтната година. Например делът на възобновяемата енергия в Австрия преди пет години беше 23%, като се очаква до 2020 г. той да достигне равнище от 34%. За разлика от нея, стойността за Обединеното кралство беше едва 1,3%, а за Малта - 0%, което означава, че на практика тези страни трябва да започнат от самото начало. Сред водачите са Швеция, която се стреми да постигне 49%, Финландия и Португалия, чиято цел е 38%. Балтийските държави, с цели 25%, 40% и 23%, също постигнаха голям успех, като стойностите им в тази важна област са над средните за Европа.
Целта за повишаване на енергийната ефективност с 20% буди най-голямо безпокойство у мен. Това включва интелигентно пестене и целенасочено използване на енергията. С радост ще обсъдя този въпрос с Парламента през първото тримесечие на следващата година, когато ще мога да ви представя нашето предложение за постигане на 20-процентно увеличение на енергийната ефективност.
Споменахте медиите. Всъщност по въпроса за възобновяемата енергия и за потребителите повече може да се направи от отрасъла и от инвеститорите - както тези, които правят вложения в технологии, така и финансовите инвеститори. Имам едно предложение към вас. Планирам да посетя трите балтийски държави през пролетта на следващата година. С удоволствие бих присъствал на конференция с представители на медиите, банките и бизнеса, ако можете да предложите подходящи кандидати, за да се повиши осведомеността във вашата страна с помощта на скромните ми ресурси и да се създадат възможности за нови програми и съфинансиране.
Следващият въпрос беше: Какво е мнението ми относно евентуална европейска енергийна мрежа? Искам да отговоря съвсем откровено. Ако се вгледате в транспортната инфраструктура в Европа, налице са пътища, автомагистрали, железници, европейското въздушно пространство с неговите големи и малки регионални летища и големи пристанища като Геноа, Марсилия, Хамбург и Ротердам. Има и терминали за течен природен газ, както и за петрол в Средиземно море, Черно море, Балтийско море, Северно море и Атлантическия океан. Освен това разполагаме с цифрова инфраструктура за информация, комуникации и корабоплаване, включително мобилната ни телефонна мрежа. В сравнение с тези области енергийните ни мрежи изостават значително. Можем да превозваме телевизори, кланични трупове от свине, консервирани храни и други стоки от Португалия до Латвия и от Холандия до Гърция, можем да транспортираме работници и туристи и да пренасяме информация и финансови услуги, но нашите газопреносни и електропреносни мрежи са все още разделени по границите на княжествата от ХІХ век. Необходимо е да интегрираме пазарите в балтийските държави, Финландия, Централна Европа и Гърция, преди Сърбия и Хърватия да се присъединят към Европейския съюз. Нужни са ни и мостове и междусистемни връзки, за да можем да пренасяме електроенергия двупосочно между Испания, Франция и Германия. През идните 20 години трябва да осигурим финансирането и законодателството, които ще гарантират на нашите електропреносни и газопреносни мрежи същото качество и същия капацитет, които са характерни за шосейните и железопътните ни мрежи и за въздушното ни пространство, които могат да се използват за превоз на стоки и осигуряват на хората свобода на движение. В противен случай няма да има сигурност на доставките и няма да можем да проявяваме солидарност в кризисни ситуации. Няма да сме в състояние да обменяме капацитет за съхранение или да изграждаме съоръжения за възобновяема енергия на най-добрите терени и да довеждаме електрическата енергия до населените места. Освен това ще липсва конкуренцията, която клиентите желаят, и няма да успеем да създадем вътрешния пазар, който винаги е бил един от основните принципи на Европейския съюз и който трябва да се превърне в реалност по отношение на газа и електричеството.
Поради тази причина силно подкрепям една мащабна инициатива за развитие на мрежите за пренос на електроенергия, газ и петрол.
Относно: Структурните фондове и уврежданията
Много доклади относно използването на структурните фондове посочват, че дори и средствата да достигнат до тези, които се нуждаят най-много от тях, това не се осъществява по най-благоприятния за тях начин или по начин, който да доведе до истинско подобряване на качеството им на живот.
Как планира Комисията да предотврати използването на структурните фондове за финансиране на институционализирането на лицата с увреждания? Как планира Комисията да поощри тяхното използване за финансирането на основаващи се на общности алтернативи пред институционалните грижи и да насърчи социалното приобщаване на лицата с увреждания?
Ласло Андор
Както знаете, социалната политика, включително политиката относно хората с увреждания, е преди всичко отговорност на държавите. Въпреки това засилването на подкрепата за групите в неравностойно положение и по-специално за хората с увреждания, включително хората, живеещи в социални домове, е основно направление на действие по линия на Европейския социален фонд.
Съгласно някои приблизителни изчисления, хората с увреждания съставляват минимум 16% от населението на ЕС в трудоспособна възраст, но едва 40% от тях биват наемани на работа. Комисията насърчава преминаването от институционни грижи към грижи в общността и работи в тясно сътрудничество с държавите-членки, и по-специално с управляващите органи на Европейския социален фонд и на Европейския фонд за регионално развитие и с неправителствените организации в тази област.
През 2009 г. Комисията публикува доклад на специална експертна група за замяната на институционните грижи с такива в общността. В съответствие с принципа на съвместното управление държавите-членки отговарят за подбора на операциите, които да бъдат финансирани по линия на структурните фондове.
В настоящия програмен период Европейският социален фонд и Европейският фонд за регионално развитие оказват подкрепа на някои схеми за деинституционализация и за преминаване от медико-социални грижи с настаняване към услуги в общността. Това се отнася по-специално за някои държави-членки, които се присъединиха към ЕС след 2004 г. По този начин се финансират проекти в България и Словакия.
Както знаете, в момента Комисията работи по нови разпоредби относно структурните фондове за периода след 2013 г. и ще представи предложения през 2011 г. За да се засили борбата срещу дискриминацията и да се насърчи социалното приобщаване на хората с увреждания, може да се въведе изискването в бъдещите оперативни програми да се идентифицират групите, изложени на риск от дискриминация и изключване. Комисията ще проучи ролята, която биха могли да изиграят националните органи по въпросите на равенството, и може би ще обсъди по-строги изисквания към отчетността на държавите-членки относно мерките за борба с дискриминацията, реализирани с подкрепата на структурните фондове.
Освен това една от целите на Европейската стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г., приета от Комисията на 15 ноември, е да се стимулират усилията на държавите-членки за облекчаване на прехода от институционни грижи към грижи в общността. Целта на стратегията е това да се постигне чрез определяне на добрата практика в използването на структурните фондове за насърчаване на независимия живот на хората в общността и да се разработят инициативи за повишаване на осведомеността, насочени към управляващите органи на структурните фондове на ниво ЕС и на национално равнище. Например за управляващите органи ще бъде разработен инструментариум как да се използват структурните фондове в подкрепа на развитието на услугите в общността.
Kinga Göncz
(HU) Г-н председател, именно по този проблем исках да задам допълнителни въпроси и да изложа бележки. С удоволствие изслушах отговора на члена на Комисията. Всъщност уточняващият ми въпрос е дали въз основа на тези принципи Комисията планира да въведе някакви нови условия през следващия бюджетен период, с които да се предотврати засилването на сегрегацията, но да се даде възможност, да речем, тези средства да се използват специално за целите на социалната интеграция. Проблемът се състоеше в това, че често тези средства се използваха за изграждането и реконструкцията на големи домове за социални грижи, вместо за интегрирани жилища. Вярвам, че има много добри специалисти, които с готовност ще помогнат на Комисията, както и на държавите-членки в това отношение.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Благодаря Ви за отговора, г-н член на Комисията. Бих искала да поздравя Европейската комисия, която по-рано този месец представи новата Европейска стратегия за хората с увреждания за периода 2010-2020 г. Имам обаче следния въпрос. Какви конкретни програми предвижда да изготви Комисията въз основа на тази стратегия и кога, за да има по-благоприятни условия за включване на хората с увреждания в пазара на труда или за да се приспособи средата им и инфраструктурата към тях?
Ласло Андор
Белгийското председателство проведе конференция в Лиеж, посветена на бъдещето на политиките на сближаване въз основа на петия доклад за сближаването, който оповестихме съвместно с члена на Комисията г-н Хан. Условията бяха сред основните въпроси за обсъждане и що се отнася до Европейския социален фонд, положението, описано от г-жа Göncz, се отчита, като ние бихме искали да разработим условия в този смисъл.
Условията имат различно значение и за съжаление за някои от тях се смята, че са несправедливи или дават обратен ефект. Считаме, че истинският смисъл на условията във връзка със структурните фондове е в това, че трябва да се повишат осведомеността и отговорността не само по отношение на съдържанието, но и на обстоятелствата, свързани с проектите и оперативните програми. Наистина трябва да се съобразяваме със социалната действителност, когато финансираме програми в различни региони и микрорегиони и ние ще се отнасяме много сериозно към този въпрос.
Напоследък работим с някои държави-членки по услугите в общността. Например в България беше финансиран съвместен проект на Европейския социален фонд и Европейския фонд за регионално развитие за закриване на социални домове за деца с увреждания като първа стъпка от изпълнението на амбициозен план за действие за закриване на всички съществуващи домове за деца и предоставяне на грижи от семеен тип и на нови услуги в подкрепа на семействата. Стойността на тази конкретна програма беше от порядъка на 39 милиона евро, като подобни на нея има не само в България, но и в Словакия.
Относно: Anglo Irish Bank
Членът на Комисията Алмуня каза в изявление за финансовия сектор, че "съществуват много важни аспекти, които все още е необходимо да бъдат изяснени" по отношение на Anglo Irish Bank. Комисията ще изясни ли кои са тези важни въпроси?
Хоакин Алмуния
Г-н председател, когато г-н Mitchell внесе тези въпроси на 7 октомври, положението в Ирландия и в ирландския банков сектор не беше същото като днес. В отговора си ще взема под внимание станалото след отправянето на този въпрос.
Седем дни преди внасянето на въпроса Ви, на 30 септември, ирландският министър на финансите, г-н Ленихън, коментира общата цена за преустройството на "Англо айриш банк" (Anglo Irish Bank), като назова две възможни стойности: една средна по размер прогнозна оценка - 29 милиарда евро и една по-висока стойност - 34 милиарда евро. Към онзи момент общата сума на капиталовите инжекции от публични средства за "Англо айриш банк" възлизаха на около 23 милиарда евро.
Както винаги от началото на настоящата криза, съгласно нашите разпоредби относно банковото дело и преструктурирането, когато финансовите институции получават инжекции от публични капитали, те трябва да представят на Комисията план за преустройство. След много обсъждане на "Англо айриш” такъв план за преустройство беше представен от ирландското правителство на 26 октомври. В този проектоплан за преструктуриране се предвиждаше вариант на постепенна ликвидация на "Англо айриш” като се предлагаше разделянето й на две банки - "банка за възстановяване на активи", която постепенно да ликвидира активите на банката, и "банка за финансиране", която да осигури ресурсите, необходими за функционирането й в процеса на постепенно ликвидиране на нейните активи.
Вариант, при който активите се ликвидират, е по-малко проблематичен от такъв, при който банката продължава да функционира от гледна точка както на правилата за държавна помощ, така и на конкуренцията. Аз съответно направих няколко публични изявления и посочих, че по наше мнение задачата не е толкова трудна, колкото преговорите относно някои планове за преустройство, предназначени за други финансови институции в много държави-членки.
Работихме по този проектоплан за преустройство от момента, в който правителството ни представи документа, до миналата неделя, когато ирландското правителство реши да отправи искане за програма, в която да се използват различните механизми за подкрепа на държавите-членки от еврозоната, изпитващи финансови затруднения. Сега следва да се обърне дължимото внимание на плана за преустройство на банката при провеждащите се в момента преговори по тази програма. Да се надяваме, че по ирландската програма ще бъде постигнато споразумение и тя ще бъде приета през идните дни. Много се надявам на това.
На тази база мога да ви дам няколко по-точни отговора относно плана за преустройство на "Англо айриш банк", представен от ирландското правителство, който ще бъде разгледан от службите ми в очакване на решение. Надявам се това да стане във възможно най-кратки срокове след приемането на програмата.
Във всеки случай трябва да кажа, че много се надявам приемането и изпълнението на програмата да доведат до по-благоприятен климат за справяне с финансовите и икономическите проблеми на Ирландия. Да се надяваме, че отношението към стабилните и здрави основи на ирландската икономика ще бъде много добро и че ще се отчете необходимостта от преструктуриране на финансовия сектор, който е източникът на проблемите във вашата страна.
Gay Mitchell
(EN) Благодаря на члена на Комисията за този отговор. Думата "преустройство" се обсъжда много извън Европейския парламент. Би ли могъл членът на Комисията да обясни пред Парламента дали съзира някаква възможност за вливане или сливане на част от "Англо айриш банк" с някой друг субект като възможен принос в това отношение или очаква в крайна сметка банката да бъде ликвидирана? Дали в такъв случай ирландските данъкоплатци ще получат обратно някаква част или всичките си средства? Какво е мнението на члена на Комисията по този въпрос?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н председател, г-н член на Комисията, бих искал да благодаря на члена на Комисията за тази информация. Моят въпрос обаче засяга малко по-различна област. Във Вашето изказване, г-н член на Комисията, се спряхте на една много голяма банка - на "Англо айриш банк" - но до нас достигна информация, която показва, че и други големи банки в Ирландия изпитват проблеми. Можете ли да ни кажете дали се водят подобни преговори и относно други банки в Ирландия?
Brian Crowley
(EN) Аз също бих желал да благодаря на г-н члена на Комисията за отговора.
Относно конкретния проблем с "Англо айриш банк", счита ли Комисията, че тя се различава от другите клирингови банки, както ги наричаме в Ирландия, като "Алайд айриш банк" (Allied Irish Banks), "Банк ъф Айрланд” (Bank of Ireland), "Ълстър банк" (Ulster Bank) и т.н.?
Второ, по отношение на разяснението, което той спомена, то също ли е свързано с предложението, което ще бъде представено от правителството на Ирландия утре във връзка с финансирането с банков кредит, което се обсъжда с Международния валутен фонд (МВФ)и с Европейската централна банка?
Хоакин Алмуния
За съжаление, като се има предвид, че преговорите по програмата, за която беше отправено искане, се провеждат в тези дни и часове, не мога да навлизам в подробности. Онова, което мога да кажа на г-н Mitchell е, че се надяваме, че тези планове за преустройство на финансовите институции в Ирландия и като цяло програмата за финансиране на финансовите потребности на страната в този труден момент ще доведат до положителния резултат да се сложи край на това много трудно и изпълнено с предизвикателства положение, за да може ирландската икономика отново да поеме по пътя на възстановяването и устойчивия растеж, както в миналото. Ирландия беше един от най-добрите примери за икономически успех в еврозоната и в ЕС.
На ирландските данъкоплатци следва да се обясни, че средствата им, които сега се използват за преструктуриране, заедно с финансирането, което, надяваме се, ще постъпи от двата европейски механизма след приемането на програмата, в съчетание със сътрудничеството на МВФ по тази програма, ще им бъдат върнати по този начин - като положителен резултат от едно успешно решение на настоящия ирландски проблем.
Не мога да навлизам в подробности. И апелирам за разбиране от ваша страна в това отношение. Това, което мога да кажа е, че има други финансови институции, други ирландски финансови институции, които са включени в плановете за преустройство, по които се водят преговори или които са били анализирани от Комисията. Запознати сте с нашите компетентности във връзка с правилата за държавна помощ. В случая с "Банк ъф Айрланд" взехме положително решение относно плана за преустройство. По отношение на "Алайд айриш банк" също водим преговори по условията на плана за преструктуриране. Що се отнася до двете дружества за жилищно кредитиране -EBS и INBS - обмисляме преустройството и на тези финансови институции.
Трябва да кажа, че по два случая, тези с "Англо айриш банк" и дружеството за жилищно кредитиране INBS, работим по вариант за ликвидация. В другите случаи се надяваме, че благодарение на преустройството тези финансови институции ще се появят на пазара в по-добро състояние, в жизнеспособно състояние, след като се вземе решение и се осъществи тяхното преструктуриране.
Относно: Изграждане на единно европейско съзнание
Изграждането на единно европейско съзнание у гражданите на ЕС представлява неотменно условие за оцеляването на съюзния проект. Като се има предвид, че мобилността на европейските граждани, развиващи дейност в сферата на културата и изкуствата, може да се изтъкне като най-ефективен механизъм за създаване на единна европейска идентичност, какви конкретни инициативи възнамерява да предприеме Комисията: в сектора на обмена на опит и знания между европейските дейци на културата, за създаването на програма за финансиране изключително на артистични изяви в рамките на ЕС, за административното опростяване и финансово подпомагане на програмите за европейско сътрудничество в сферата на културата?
Андрула Василиу
Г-н председател, Комисията изразява пълното си съгласие с уважаемия член на Парламента относно огромното значение на трансграничната мобилност на европейските дейци в областта на културата и изкуствата. Ние също полагаме усилия за премахване на пречките за тяхната мобилност.
Тези усилия включват координиране на социалната сигурност, на правилата за паспортни визи за дейци на културата от трети страни, на данъчното облагане и, разбира се, по-добро информиране по въпросите на мобилността. Експертите в сферата на културата разискват, в работни групи, в които има представители на държавите-членки и на сектора на културата, как да се насърчи мобилността, с оглед изпълнението на целите на Европейската програма за култура.
По линия на Програмата за култура (2007-2013 г.) Комисията подкрепя проекти и дейности, които стимулират трансграничната мобилност на работещите в сферата на културата, насърчават транснационалното разпространение на художествени и културни творби и способстват за развитието на междукултурния диалог. През 2009 г. в приблизително 80% от проектите, финансирани от Комисията, се наблягаше на разпространението на културни творби и на мобилността на работещите в сферата на културата.
Разбира се, както отбелязах, Комисията все още полага усилия за улесняване на достъпа до програмата. Насоките за участие в програмата, графикът, който обхваща периода от 2008 до 2013 г., добрите примери за проекти и точките за културен контакт във всяка страна - всичко това спомага за опростяване на достъпа. Придобитият до този момент опит ще е от полза при разработването на процедури за бъдещи програми в областта на културата.
След една инициатива, приета от Парламента, Комисията също реализира пилотни проекти за насърчаване на мобилността на дейците на културата както през 2008 г., така и през 2009 година. Целта на тези проекти е да се предостави възможност на европейските дейци на културата да разширят обхвата на своята дейност и да достигнат нова публика, както и да обменят опит и да се учат едни от други, за да стимулират развитието на своята кариера.
Резултатите от тези пилотни проекти ще бъдат вложени в бъдещи програми в сферата на културата и са, разбира се, в помощ на работните групи от експерти на държавите-членки в рамките на отворения метод за координация. В дългосрочен план всичко, което току-що споменах, ще способства за изграждане на общо европейско съзнание у гражданите на Европейския съюз.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н председател, благодаря на члена на Комисията за подробния й отговор. На европейската културна синоптична карта се сгъстяват облаците на разединението, както всички знаем. Има "цифрова Европа", "техническа Европа", но има и такива като нас, които предвиждат Европа на културата, на образованието, на изкуството, на мобилността на дейците на културата, на насърчаването на трансевропейското културно творчество.
Аз съм един от тези, които считат, че това е основата, културният фундамент на Европа, и които могат да действат като сигурен, стабилизиращ фактор за по-нататъшната динамична подкрепа на процеса на европейското обединение. Да дадем тласък на културата и на художественото творчество, а в процентно отношение - за момент се отказвам от собственото си правило и говоря за количества - да увеличим приноса към европейския брутен вътрешен продукт посредством култура и художествено творчество.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н председател, бих искал да благодаря на члена на Комисията за тази интересна информация, но въпросът ми и опасенията ми са свързани със състоянието на бюджета. Напълно съзнаваме, че днес ни липсва яснота за това с какъв бюджет ще разполагаме следващата година. Във връзка с това бих искал да Ви попитам, г-жо член на Комисията, дали тези проблеми могат да окажат някакво конкретно влияние върху много интересните планове, които представихте?
Андрула Василиу
Г-н председател, позволете ми в началото да кажа на г-н Papastamkos, че съм напълно съгласна с него. Преди няколко дни присъствах на много голям форум в Берлин под надслов "Душа за Европа", в който участваха и представители на всички агенции в сферата на културата. Обсъдихме тези въпроси и посочихме, че Европа е не само икономически съюз; началото й се бележи от културата.
Жан Моне отбелязва в мемоарите си, че ако можеше да започне отначало, би започнал с културата. Напълно съм съгласна с това и усилията, които полагаме, са в тази посока.
член на Комисията. - (EN) Съгласна съм с Вас, но се страхувам, както всички останали, че когато правителствата предприемат съкращаване на бюджетите в периоди на строги икономии, започват с очевидното: с културата - както вече видяхме в някои случаи - с образованието и със здравеопазването. Съгласна съм, че това е много тесногръда политика и че трябва да й се противопоставяме, защото в дългосрочен план всички ще почувстваме последиците от тези съкращения.
Относно: Структуриран диалог между Европейския съюз и спортните федерации относно въпроси от общ интерес и възможни конкретни действия
Ратифицирането на Договора от Лисабон и признаването на спецификата на спорта отвориха пътя за истинско европейско измерение в областта на спорта. Нови разпоредби позволяват на Европейския съюз да подкрепя, координира и интегрира действията на държавите-членки, като насърчава неутралитета и прозрачността в спортните състезания, както и сътрудничеството между спортните организации. Отчита се, освен това, че е важно да бъде защитена физическата и моралната неприкосновеност на спортистите, и особено на младите спортисти.
В светлината на разпоредбите на Договора какви мерки очаква Комисията от международните спортни федерации с цел започването на все по-конструктивен диалог относно въпроси от общ интерес? Какви конкретни действия планира да проведе Комисията за насърчаването на този диалог и пълноценното използване на правомощията, предвидени от Договора в областта на спорта?
Андрула Василиу
През 2007 г. Комисията постави началото на структуриран диалог със заинтересованите страни в областта на спорта въз основа на Бялата книга за спорта от 2007 година.
След призивите, отправени от министри на спорта от ЕС и от Европейския съвет през 2008 г., Комисията се ангажира с по-нататъшно засилване на диалога и с отреждането на по-значимо място на международните спортни организации в диалога с Европейския съюз. Това доведе до редовен обмен между Комисията и Международния олимпийски комитет и международните спортни федерации.
През 2008 г. Комисията създаде Спортния форум на ЕС. Счита се, че той е в основата на този структуриран диалог, тъй като събира веднъж годишно всички ключови заинтересовани страни в областта на спорта на международно, европейско и национално ниво, включително управителните органи, както и неправителствени спортни организации. Следващият форум ще се състои през февруари 2011 г. в Будапеща, където Комисията възнамерява да представи на заинтересованите страни в сферата на спорта съобщението си относно нова спортна програма на ЕС.
Комисията отделя голямо внимание на необходимостта да се осигури балансирано и всеобхватно представителство на спортното движение при организирането на срещи и събития. Тя се ангажира с този диалог, като отчита специфичната организация на спорта, сложността на темите, които следва да бъдат разгледани, и, разбира се, многообразието на субектите, действащи в областта на спорта. Засилването на този структуриран диалог със спортното движение ще бъде от съществено значение за успеха на програмата на ЕС в областта на спорта, която Комисията възнамерява да предложи въз основа на Договора от Лисабон. В този засилен диалог свое място следва да имат и държавите-членки, и Парламентът, и Комисията.
Iva Zanicchi
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, ратифицирането на Договора от Лисабон и признаването на спецификата на спорта отвориха пътя за истинско европейско измерение в областта на спорта.
Нови разпоредби позволяват на Европейския съюз да подкрепя, координира и интегрира действията на държавите-членки, като насърчава неутралитета и прозрачността в спортните състезания, както и сътрудничеството между спортните организации. Отчита се освен това, че е важно да бъде защитена физическата и моралната неприкосновеност на спортистите, и особено на младите спортисти.
В светлината на разпоредбите на Договора какви мерки очаква Комисията от международните спортни федерации с цел започването на все по-конструктивен диалог относно въпроси от общ интерес? Какви конкретни действия планира да проведе Комисията за насърчаването на този диалог и пълноценното използване на правомощията, предвидени от Договора в областта на спорта?
Salvatore Iacolino
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, изслушах много внимателно отговора на Комисията. Бих искал да попитам Комисията за нейното отношение към нелегалните залагания, към незаконните залози, които са така характерни за футболните и други спортни състезания, както и дали възнамерява, като част от програмата, чието описание току-що чухме, да обърне специално внимание на този аспект, който застрашава да помрачи всяко състезание и да наруши безпристрастността, с която следва да се отличават спортните състезания.
Андрула Василиу
Нека започна с последния въпрос. С този въпрос се занимава членът на Комисията г-н Барние. Разбира се, ще следя много внимателно действията му. Разбрах, че през 2011 г. той ще представи Зелена книга, с която ще постави началото на консултациите по този много важен въпрос. Уверявам ви, че поради интереса ми към моя ресор ще следя събитията много внимателно.
Както посочих във въведението си, ще представя съобщение относно спорта. Това ще бъде първото съобщение, в което ще бъде представена политическата програма в областта на спорта - да се надяваме, в началото на януари - като всички въпроси, споменати от уважаемия член на Парламента, ще бъдат разгледани в това съобщение. Първото представяне и обсъждане ще се състоят, както казах, по време на структурирания диалог във връзка със спортния форум в Будапеща през февруари следващата година.
Относно: Тежко данъчно облагане в Гърция
С подписването на Меморандума Гърция се нарежда на едно от първите места в Европа по съвкупна стойност на основните данъци и като следствие от това заемаме трето място по ставка по ДДС, трето място по данък върху бензина, трето място по ставка на вноските за социално осигуряване, бележим едно от най-високите равнища на данъчно облагане на предприятията и едно от най-високите равнища на номинална данъчна тежест. Налагането на тежко данъчно облагане в Гърция успоредно с намаляването на заплатите и пенсиите не води дори до очакваното нарастване на приходите, а напротив, води до задълбочаване на рецесията и задушаване на пазара, нарастване на ръста на бедността, поскъпване на основните артикули, затруднено оцеляване на работещите и пенсионерите и закриването на стотици предприятия.
Като се има предвид, че цел на ЕС е осигуряването както на фискална консолидация, така и на социална целесъобразност, как оценява Комисията като договаряща страна по Меморандума въпросните мерки в областта на данъчното облагане?
Алгирдас Шемета
Както уважаемият член на Парламента знае, Гърция въведе редица мерки в областта на данъчната политика, за да намали своя дефицит. Тази програма за икономическо приспособяване беше съгласувана с Комисията, с Международния валутен фонд (МВФ) и с Европейската централна банка (ЕЦБ). С нея бяха уредени условията за финансирането в размер на 110 милиарда евро, което се предоставя от държавите-членки в еврозоната и от МВФ.
На 6 август 2010 г. гръцкото правителство внесе в Съвета и в Комисията доклад, в който се разглеждаше реализацията на тези данъчни мерки, както и на широкообхватни структурни реформи. Уважаемият член на Парламента може да направи справка със съобщението на Комисията до Съвета от 19 август 2010 г., съдържащо подробна и обстойна оценка на мерките, приети от Гърция през първата половина на 2010 г. с цел постигане на съответствие с Решение 2010/320/EC на Съвета от 10 май 2010 г.
Основното заключение в оценката е, че в изпълнението на бюджета през първата половина на 2010 г. се проявяват положителни тенденции на спад на дефицита с по-висок темп от планирания предимно в резултат на по-ниски от очакваните разходи. Освен това в рамките на планираната фискална корекция, при избора на комбинация от приходни и разходни мерки, направен от гръцкото правителство, се отчитат важни социални и икономически аспекти, по-специално във връзка с потенциалното им допълване с пакет от структурни реформи и мерки за подобряване на микроикономическата среда и функционирането на публичния сектор.
Konstantinos Poupakis
(EL) Г-н член на Комисията, бих искал да задам на Европейската комисия следния уточняващ въпрос: като страна по меморандума, какви препоръки възнамерява тя да отправи към Гърция, като се има предвид, че настоящата висока степен на данъчно облагане вече доведе до закриване или преместване на предприятия в други, съседни страни с по-поносими данъци, а същевременно и до понижаване на входящите потоци от инвестиционен капитал, на възвращаемостта на капитала и на предприемачеството като цяло.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, бих искал да се върна на един проблем, повдигнат във въпроса на уважаемия ми приятел. Поради увеличението и данъчната политика, прилагана от правителството въз основа на меморандума, инфлацията в Гърция се повиши рязко и сега нейният темп е над 6% - най-високият в Европа. В отговор на един въпрос г-н Рен изрази съгласие с тезата, че високата инфлация се дължи на повишаването на ставката на ДДС, или с други думи - на фискалната политика.
Бих искал да Ви попитам дали Комисията счита, че именно тези данъчни мерки са довели до спираловидната инфлация, която руши конкурентоспособността на гръцката икономика, и какви мерки предлагате на гръцкото правителство за справяне с този проблем.
Алгирдас Шемета
Всъщност въпросите са доста сходни и тук трябва да подчертая, че в случая с Гърция имахме огромен дефицит, с който трябваше да се справим. Всички знаем, че няма чудодейни решения за преодоляване на дефицита. Държавата-членка трябва да намали разходите или да увеличи данъците, или и двете, за да консолидира фискалната си позиция. Становището на Комисията по този въпрос е съвсем ясно: а именно, че държавата-членка е тази, която трябва да избере мерките за справяне с недостига. Гърция избра съчетание от мерки, касаещи както разходната, така и приходната част.
Комисията не може да диктува на държавите-членки кои конкретни данъци могат да увеличават или намаляват. Държавата-членка е тази, която взема решения по този въпрос.
До този момент гръцката програма функционира добре и аз съм убеден, че гръцките органи ще предприемат всички необходими бъдещи мерки, за да подобрят фискалната си позиция.
Относно: Измами и митнически загуби от контрабанда на цигари
Комисията изразява загриженост от обезпокоителното равнище на контрабанда на незаконни цигари в страни като Ирландия от трети държави? В резултат на това ЕС отчита загуби на приходи от митниците, които са важен източник на финансиране предвид на това, че представляват15 % от бюджета на ЕС. Държавите-членки отчитат загуби от акциза. Комисията има ли планове да даде възможност на държавите-членки, или по-точно да ги принуди, да засилят проверките по външните граници на ЕС, с цел предотвратяване на митническите измами?
Алгирдас Шемета
По отношение на граничния контрол, с митническите контролни механизми трябва да се постигне баланс между защитата на цял кръг от интереси на ЕС в областта на финансите, безопасността и сигурността и интересите на легитимните търговци.
Поради тази причина беше разработена общностна рамка за управление на риска, която дава възможност за осъществяване на митнически контрол във връзка със сигурността и безопасността въз основа на общи критерии и стандарти за риска.
В Европейския съюз ежегодно се проверяват 1,5 милиона тона морски товари и 12 милиона тона въздушни товари. Съгласно член 209, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз, митническите служби на държавите-членки отговарят за прилагането на съответното законодателство на ЕС.
Следователно те ръководят организирането на митническия контрол на физическите граници и на други места въз основа на техниките за управление на риска, указани в Митническия кодекс на ЕС.
Що се отнася до контрабандата на цигари, Комисията играе активна роля, като подпомага държавите-членки да се справят с явлението международна контрабанда на цигари и да разбиват престъпните групи, отговорни за тази търговия.
По-конкретно Европейската служба за борба с измамите оказва помощ на правоприлагащите органи в целия Европейски съюз във връзка с оперативните им дела и координира големи митнически и криминални разследвания с държавите-членки и с трети страни.
Като прилага разпоредбите за взаимопомощ по митнически въпроси на европейско ниво и редица споразумения, сключени между ЕС и трети страни, Европейската служба за борба с измамите (ОЛАФ) организира съвместни митнически операции между държави-членки на ЕС и съвместно с трети страни, с цел да се насочат усилията към конкретни проблеми, като например операция "Матей ІІ", ориентирана към автомобилния транспорт на източната граница или операция "Сироко", насочена към дълбоководния превоз на контейнери от Китай до Съюза.
Накрая, ОЛАФ оказва финансова подкрепа на държавите-членки по програма "Херкулес II" за мерки, насочени конкретно към контрабандата на цигари, като закупуването на специализирани рентгенови скенери, които да се използват на граничните пунктове, и организирането на регионални акции.
Освен това, през 2010 г. бяха подписани споразумения за сътрудничество с "Бритиш Американ Табако" (British American Tobacco) и с "Импириъл Табако Лимитед" (Imperial Tobacco Limited), а през 2004 г. и 2007 г. бяха подписани споразумения съответно с "Филип Морис интернешънъл" (Philip Morris International) и с "Джапан табако интернешънъл" (Japan Tobacco International). В тези правно обвързващи споразумения се предвижда всеобхватен набор от мерки, целящи ограничаването на присъствието на продуктите на тези дружества на нелегалния пазар на тютюневи изделия.
Jim Higgins
(EN) Искам да благодаря на члена на Комисията за много изчерпателния му отговор. Както той отбеляза, контрабандата на тютюневи изделия е много доходен бизнес. Проявява се голяма находчивост, цигарите са идеално опаковани, имат идеален вид и са идеално етикетирани.
Неотдавна се срещнах с ръководителя на митническите органи на Ирландия в Дъблинския замък и тя ми каза, че една от всеки пет цигари - 20% от цигарите, които се пушат в Ирландия, една малка страна - всъщност стигат до нея през Китай и че когато те били практически иззети и анализирани, била открита смес от тютюн и кучешки екскременти. Наистина трябва да затегнем нормативните си изисквания.
Приветствам международното сътрудничество, но все още ни предстои ужасно много работа. По същество бих настоял, че е необходимо да се предоставят повече ресурси на ОЛАФ - службата на ЕС за борба с измамите.
Алгирдас Шемета
Ще се опитам да говоря съвсем кратко. Вероятно в този случай не е необходим отговор, но бих искал да споделя Вашите опасения.
Следващият месец заминавам за Китай, където ще обсъдим, наред с други митнически въпроси, проблема за контрабандата на цигари. Осъществяваме редица мерки, като работим съвместно с китайските органи, за да решим този проблем. Вярно е, както правилно посочихте, че Китай все още е основен източник на цигари менте, затова трябва да работим в тясно сътрудничество с тях, за да се справим с този проблем. Трябва да подчертая, че китайските органи са готови за това сътрудничество.
Относно: Обща консолидирана корпоративна данъчна основа
Комисията може ли да каже какви са настоящите й предложения относно приемането на обща консолидирана корпоративна данъчна основа, да посочи предложения срок и своите съображения за следване на тази политика?
Относно: Ставка на корпоративния данък в Ирландия
В международните медии много се спекулира по този въпрос, ето защо ако този ключов елемент от икономическия модел на Ирландия не бъде засегнат от предложение от страна на Комисията, това би дало положителен сигнал за международните пазари в момент на криза.
Би ли могла Комисията да посочи ясно и недвусмислено, че ЕС няма да предложи мерки, които да имат въздействие върху ставката на корпоративния данък в Ирландия?
Относно: Обща консолидирана корпоративна данъчна основа (ОККДО)
Може ли Комисията направи изявление, в което да потвърди, че предложената инициатива за ОККДО няма да въздейства на възможността държавите-членки да определят тяхна отделна ставка за корпоративен данък?
Алгирдас Шемета
Имате предвид тези три въпроса относно ОККДО ли?
Комисията не планира да представя предложения относно ставките на корпоративния данък. Разликите в ставките позволяват поддържането на определена степен на данъчна конкуренция на вътрешния пазар. Освен това лоялната данъчна конкуренция въз основа на ставките дава възможност за по-голяма прозрачност и позволява на държавите-членки да отчитат както конкурентоспособността си на пазара, така и бюджетните си потребности при определянето на данъчните си ставки.
От друга страна, във връзка с въпроса за корпоративната данъчна основа, от известно време Комисията работи върху предложение за обща консолидирана корпоративна данъчна основа. Тази инициатива е включена в работната програма на Комисията за 2011 г. като стратегическа инициатива за реализиране на потенциала за растеж на единния пазар. Тя се цитира и като ключово предложение в Акта за единния пазар, който беше приет на 27 октомври 2010 г.
Понастоящем Комисията планира да приеме предложение до края на първото тримесечие на 2011 г. Общата консолидирана корпоративна данъчна основа е обща система от правила за изчисляване на данъчната основа на дружествата; тя няма отношение към данъчните ставки. Държавите-членки ще продължават да взимат решения относно ставките на собствения си корпоративен данък. Комисията счита, че по-нататъшната работа по общата консолидирана корпоративна данъчна основа е правилното решение за пълното преодоляване на трансграничните фискални пречки за растежа.
В настоящия момент наличието на 27 твърде разнородни корпоративни данъчни системи в ЕС означава, че дружествата се сблъскват със значителни данъчни пречки и с административно бреме, които възпрепятстват, ако не и блокират дейността им на единния пазар, и оказват отрицателно въздействие върху конкурентоспособността им, особено когато те са малки и средни предприятия. Този силно фрагментиран пейзаж поражда съществени пазарни деформации и препятствия и води до значителни разходи за постигане на съответствие.
Marian Harkin
(EN) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за неговия отговор. Напълно разбирам казаното от него за разликата между данъчните ставки и данъчните основи, но един от аспектите, от които се интересуват дружествата - особено във връзка с преките чуждестранни инвестиции, влизащи в Европа - е възможността тези дружества да знаят предварително със сигурност какви са данъчните последици от дадена сделка. Ако част от тези изчисления са приходите от продажби по дестинации, които не могат да се определят предварително, то тези дружества са изправени пред истинска несигурност. Мисля, че това действа като възпиращ фактор по отношение на преките чуждестранни инвестиции. Имам още много въпроси, но знам, че разполагаме малко време, така че ще се радвам, ако членът на Комисията може да отговори на този.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за изчерпателния отговор, но също така да го попитам дали би приел, че Договорът от Лисабон съдържа подробна уредба относно данъчното облагане и правото на дадена държава-членка да налага вето върху предложения, касаещи данъци.
Алгирдас Шемета
Възможно е да сме на различни мнения относно някои принцип на данъчното облагане, което винаги е доста деликатен въпрос. Общата консолидирана корпоративна данъчна основа се подкрепя в най-голяма степен от предприятията; имаме ясни доказателства в това отношение. За мен това е разбираемо, защото когато търгуват с 27 различни държави-членки с 27 различни системи на корпоративно данъчно облагане, при тях наистина настъпва бъркотия.
Що се отнася до преките чуждестранни инвестиции, ако сме в състояние да постигнем съгласие по това предложение, трябва да го сторим с единодушие. Ако успеем да се споразумеем, това ще спомогне за преките чуждестранни инвестиции, защото чуждестранните инвеститори, които желаят да правят вложения не в една държава-членка, а в няколко, ще могат да боравят с една корпоративна данъчна система, а не с няколко такива системи, а това е голямо предимство за чуждестранните инвеститори. Във всички двустранни разговори с потенциални инвеститори те действително изтъкваха проблема с 27-те корпоративни данъчни системи като спънка за улесняването на преките чуждестранни инвестиции.
Накрая, когато говорим за обща консолидирана корпоративна данъчна основа, не става дума за данъчни ставки. Ясно е, че това няма нищо общо със суверенното право на държавите-членки да вземат решения по данъчните въпроси, защото дори в условията на обща консолидирана корпоративна данъчна основа те ще могат да вземат решения относно ставките на корпоративния данък въз основа на своите потребности, на социалните си системи, на обществените си услуги и т.н. Така че самото предложение не ограничава суверенитета на държавите-членки по отношение на данъчните въпроси.
Председател
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,35 ч. се възобновява в 21,00 ч.)
