Støtte fra ELFUL til udvikling af landdistrikterne - Støtte til økonomisk genopretning i form af finansiel støtte til projekter på energiområdet - Ændring af den interinstitutionelle aftale for så vidt angår den flerårige finansielle ramme (2007-2013) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Petya Stavreva for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1698/2005 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL) - C6-0051/2009 -,
betænkning af Eugenijus Maldeikis for Udvalget om Industri, Forskning og Energi om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om et program til støtte for den økonomiske genopretning i form af fællesskabsstøtte til projekter på energiområdet - C6-0049/2009 - og
betænkning af Reimer Böge for Budgetudvalget om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om ændring af den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme (2007-2013) - C6-0508/2008 -.
Petya Stavreva
Hr. formand! I dag indleder vi i Europa-Parlamentet en vigtig forhandling om supplerende midler fra EU-budgettet til landdistrikter i Fællesskabet for at hjælpe dem med at klare følgerne af den økonomiske krise. Vi må erkende, at 1,02 mia. EUR vil støtte EU's landbrugssektor i en vanskelig periode. Jeg tror, at Fællesskabets landmænd og indbyggere vil forstå dette vigtige budskab i form af tilvejebringelse af finansielle midler til supplerende støtte.
Det beløb, som hvert land vil modtage, er beregnet til at udvikle bredbåndsinfrastrukturer og tage de nye udfordringer op, som blev defineret i den almindelige revision af den fælles landbrugspolitik for 2008. Jeg tror, at investeringer i internetinfrastrukturer, omstrukturering af
mejerisektoren, vedvarende energi, beskyttelse af biodiversiteten og forvaltning af vandressourcerne er nøglen til løsningen på en stor del af problemerne i disse regioner, idet der skabes alternative muligheder for befolkningen der.
I min betænkning foreslår jeg, at der til budgettet for midler, der er øremærket til 2009, skaffes yderligere 250 mio. EUR til budgetposten for udvikling af landdistrikterne. Som følge af dette ændringsforslag vil det samlede beløb, der stilles til rådighed for 2009, nå op på næsten 850 mio. EUR. Eftersom det er nødvendigt at reagere hurtigt på den nuværende økonomiske krise, vil det som en begyndelse være en god idé, at de betalinger, der er planlagt for 2010 og 2011, gennemføres i 2009.
Jeg vil gerne fremhæve muligheden for at fordele midlerne blandt medlemsstaterne, afhængig af deres specifikke behov. Denne fleksibilitet vil gøre det muligt for de enkelte lande at anvende de finansielle midler i overensstemmelse med de behov, som deres landmænd og indbyggere i landdistrikterne har.
I betragtning af at kreditmulighederne er begrænsede under en finansiel krise, og på grund af hindringerne for, at midlerne fra programmerne for landdistrikterne anvendes, er det efter min mening en god idé at øremærke nogle af disse midler til fonde, der yder lån og kreditgarantier. Således kan vi virkelig hjælpe folk, som ønsker at gennemføre projekter, men som ikke har den nødvendige startkapital.
Det er vigtigt, at medlemsstaterne overholder de planlagte tidsrammer og optager supplerende aktiviteter i programmerne for udvikling af landdistrikter og dermed gør det muligt at anvende disse midler. Jo hurtigere pengene når landmændene og regionerne, desto større er udbyttet af denne finansielle støtte. En anden vigtig betingelse for, at anvendelsen af midlerne bliver vellykket, er, at alle lande hurtigt opretter regionale og lokale instanser og skaffer potentielle begunstigede med relevante, let tilgængelige oplysninger om nye muligheder for projekter i henhold til de fornyede programmer for udvikling af landdistrikter.
Jeg vil gerne understrege, at det var en stor fornøjelse for mig at arbejde på en betænkning, som sætter fokus på Europas institutioners aktive tilgang og støtte til fremtiden for Fællesskabets landbrugssektor og landdistrikter. Jeg har altid ment, at støtte er overordentlig værdifuld på det tidspunkt, hvor folk har mest brug for den, og på det tidspunkt, hvor landdistrikterne har brug for flere midler til udvikling og modernisering. Kun på denne måde kan vi standse migration, beskytte naturen og garantere beskæftigelse og nye job.
Jeg vil gerne slutte med at takke mine kolleger fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, som var involveret i udarbejdelsen af betænkningen, og repræsentanterne fra Kommissionen og Rådet for det nyttige samarbejde. Jeg vil også gerne takke sektororganisationerne for de forslag, som de har stillet. Jeg opfordrer Dem til at støtte denne betænkning, således at vi på ny kan sætte fart i udviklingen af EU's landdistrikter.
Eugenijus Maldeikis
ordfører. - (LT) Hr. formand! Kommissionen har forelagt en overordentlig vigtig supplerende økonomisk genopretningsplan, hvad angår energiprojekter, hvilket er yderst vigtigt, fordi den økonomiske krise udgør en udfordring for europæisk energi.
Pakken består af tre dele. Den første vedrører gas- og elektricitetsinfrastruktur og projekter, der omfatter særlig vigtige gas- og elforbindelser. Vi ved, at dette er et meget følsomt og velkendt problem. I betragtning af den nuværende krise ville finansieringen af forbindelsesprojekter i høj grad puste nyt liv i den regionale udvikling af energi og interregionalt samarbejde og fremme skabelsen af et fælles europæisk energimarked.
Den anden del af pakken er projekter inden for offshore-vindkraftanlæg, og den tredje del er projekter inden for kulstofopsamling og -lagring, som tager hensyn til behovene som følge af klimaforandringer og behovene for vedvarende energi. Jeg tror nemlig, at den europæiske energisektor, som konfronteres med den finansielle krise, er nødt til fundamentalt at reformere sin struktur og sine systemer. Dette ville virkelig være et meget gunstigt tidspunkt at vurdere den nuværende situation og tage mange energiproblemer op til fornyet overvejelse.
Denne pakke, disse tre programmer, vil efter min mening styrke den europæiske energisektor betydeligt, få indvirkning på andre sektorer og være en stor hjælp for den økonomiske genopretning i Europa.
Jeg synes, at denne pakkes værdi på 3,9 mia. er et meget stort beløb, som vil medvirke til at løse det særdeles presserende problem med den europæiske energisikkerhed. Sammen med konsekvenserne af energikrisen og socioøkonomiske konsekvenser er der en stor politisk risiko for, at individuelle europæiske lande vil blive stillet over for gasleveringsproblemer. Denne risiko er stadig høj den dag i dag.
Finansieringen af forbindelsesprojekter vil styrke Europas stilling betydeligt og skabe supplerende leveringsgarantier. Jeg vil gerne tilføje, at Europa-Parlamentet under drøftelserne af dette dokument har foreslået, at følgende punkter optages i pakken.
For det første fokuserede Parlamentet på en eventuel omfordeling af finansielle midler, som ikke bruges til projekter. Eftersom vi foreslår, at der fastsættes meget strenge frister for forberedelsen og udviklingen af projekter, synes vi, at alle penge, som ikke anvendes, bør omfordeles til projekter vedrørende energieffektivitet og vedvarende energi.
En trilog fandt sted på meget kort tid, og det lykkedes os at opnå enighed med Rådet. Rådet overvejede Parlamentets forslag og indføjede dem i denne pakke. Det er jeg meget glad for, og jeg vil gerne takke Rådets repræsentanter, det tjekkiske formandskab og kommissær Piebalgs for det meget tætte og frugtbare samarbejde. Det lykkedes os virkelig at opnå et godt resultat på meget kort tid.
Reimer Böge
ordfører. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Så snart der var opnået enighed om budgettet for 2009, forelagde Kommissionen et forslag om en revision af den flerårige finansielle ramme med henblik på at finansiere transeuropæiske energinet og bredbåndsinfrastrukturprojekter som led i den europæiske økonomiske genopretningsplan.
Set i bakspejlet må vi for det første sige, at dette har gjort sagen kompliceret, da vi ikke anså det for rigtigt og passende, at der skulle stilles nye forslag blot et par dage efter, at der var opnået enighed om budgettet. For det andet ville det faktisk have været umuligt at opnå enighed med Rådet både om fødevarehjælpefaciliteten og om disse elementer i den økonomiske stimuleringspakke om fuldførelsen af budgettet for 2009. I det oprindelige forslag om at skaffe 5 mia. gennem reviderede finansielle overslag opdelt i to trancher - 3,5 mia. EUR i 2009 og 2,5 mia. EUR i 2010 - lærte Kommissionen af budgetdramaet i forbindelse med forslaget om fødevarehjælpefaciliteten. Hvad Kommissionen forelagde ved den lejlighed, svarede ikke til, hvad der var opnået enighed om i budgettet. Dette er tydeligvis også tilfældet her.
Det glæder mig, at Kommissionen overtog Budgetudvalgets forslag, som vi stillede i første runde, om at begrænse revisionen og lade anliggender i forbindelse med landdistrikter og bredbånd og moderniseringen af disse strukturer i landdistrikter forblive under udgiftsområde 2 i landbrugsbudgettet og ikke overføre dem til underudgiftsområde 1A. Dette var et rigtigt forslag, der kom fra Parlamentet, og som blev fulgt.
I anden runde hørte vi, at det var Rådet, som i begyndelsen sagde, at Kommissionen ikke kunne stille dette forslag om fødevarehjælpefaciliteten, og at det i princippet var en revision. Rådet ønskede simpelthen at liste uden om budgetbetingelserne og budgetaftalerne. Vi rådede korrekt bod på dette under forhandlingerne og i trilogen den 2. april. Jeg synes, vi tog det første rigtige skridt ved at foreslå, at der afsættes 2,6 mia. EUR som et første skridt, at loftet for 2009 forhøjes for forpligtelsesbevillinger under underudgiftsområde 1A med et beløb på 2 mia. EUR, at loftet for udgiftsområde 2 sænkes med samme beløb, og at der tilføjes 600 mio. EUR til udviklingen af landdistrikter. Vi vil bestræbe os på gennem en udligning at sikre de resterende 2,4 mia. EUR i forbindelse med samrådet under budgetprocedurerne for 2010 og 2011 ved at bruge - og jeg citerer, fordi det er vigtigt - "alle midler, der er fastlagt i retsrammen og uden, at dette får nogen indvirkning på de finansielle bevillinger til programmer, der er vedtaget ved den fælles beslutningsprocedure, og den årlige budgetprocedure".
Det var også vigtigt for os, at forpligtelser, der indgås, ikke bør påvirkes og indskrænkes på tværs af udgiftsområderne. Derfor var den fordeling, som vi traf beslutning om, hvad der kunne forhandles om inden for denne tidsramme, fordi vi alle var klar over, at vi var nødt til i denne valgperiode at fremskynde emnet energisolidaritet og modernisering af infrastrukturerne, inklusive sundhedstjekket.
Det er imidlertid også tydeligt, at det er endnu mere presserende at sætte det på dagsordenen, som vi sagde under Europa-Parlamentets plenarforsamling den 25. marts om revisionen af den flerårige finansielle ramme. Vi opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til alle disse overvejelser om fleksibilitet og bedre forhandlinger, når det gælder den årlige og flerårige budgetpolitik under drøftelserne om revisionen af den flerårige finansielle ramme i efteråret. Disse årlige forhandlinger med Rådet om de samme emner år ud og år ind, som vi kører fast i, fordi den ene side ikke ønsker at flytte sig, er en regulær rodebutik, og de skal ophøre, fordi der ikke er nogen udenforstående, der længere forstår, hvad der foregår. Vi har brug for større fleksibilitet og større manøvredygtighed i den flerårige budgetprocedure. Kommissionen opfordres til at lære af disse erfaringer fra de sidste to til tre år og stille relevante forslag til efteråret. Vi forventer intet mindre!
Andris Piebalgs
Hr. formand! Den nuværende økonomiske nedgang kræver også et incitament på EU-plan. Det har været vores fælles overbevisning, siden krisen begyndte sidste år.
I november 2008 foreslog Kommissionen en omfattende europæisk økonomisk genopretningsplan, som stats- og regeringscheferne støttede i december. I januar blev der på dette grundlag foreslået en pakke på 5 mia. EUR som en øjeblikkelig indsprøjtning til EU's økonomi. Pakken giver denne indsprøjtning til nøgleformål såsom udvikling af bredbånd, energisikkerhed og energiteknologier med lavt CO2-udslip.
Kommissionen glæder sig meget over den enighed, der er opnået om pakken, efter vanskelige, men konstruktive diskussioner inden for en meget kort tidsfrist.
Jeg vil gerne takke Parlamentet for dets støtte til vores forslag og dets fleksibilitet og vilje til kompromis, som det viste i løbet af de interinstitutionelle diskussioner. Denne sag viser, at EU er i stand til at reagere hurtigt, hvis en krise kræver øjeblikkelig handling.
Hvad angår budgetsiden - og jeg taler nu på vegne af næstformanden, hr. Kallas - kan Kommissionen acceptere den løsning, som de tre institutioner nu er blevet enige om, selv om den griber problemet an på en anden måde, end vi gjorde i vores indledende forslag fra december 2008. Vi har tillid til, at projekterne vil blive gennemført som planlagt.
Jeg vil også gerne bekræfte, at Kommissionen har taget Parlamentets forventninger til efterretning, hvad angår revisionen af budgettet og vurderingen af den interinstitutionelle aftales funktion. Som De ved, arbejder vi på disse ting, og vi vil fremlægge vores konklusioner til efteråret eller senest inden årets udgang.
Nu kommer jeg til mit emne, energi. Forordningen om energiprojekter udgør et betydningsfuldt redskab til at nå to mål, nemlig at reagere på de vigtigste sikkerhedsanliggender og miljømæssige udfordringer inden for energisektoren og samtidig bidrage til genopretningen af vores økonomi. Pakken er også et eksempel på solidaritet inden for EU. Især gaskriserne krævede hurtig handling.
Aldrig tidligere er EU blevet enig om at give et så betydeligt beløb til nøgleenergiprojekter.
Jeg ved, at nogle af Dem ville have foretrukket flere foranstaltninger inden for vedvarende energi og energieffektivitetsprojekter i pakken, men jeg synes, det er et godt kompromis, der til sidst blev fundet. Kommissionen forsikrer i en omfattende erklæring, at den vil tage situationen op til fornyet overvejelse i 2010, idet den udtrykkeligt henviser til muligheden for at benytte ubrugte midler til foranstaltninger inden for energieffektivitet og vedvarende energi. Erklæringen blev sendt til Parlamentet og vil blive offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende sammen med forordningen, og jeg vil derfor ikke læse den op her.
Det glæder mig, at princippet om at foreslå nye projekter, hvis vi opdager alvorlige risici ved gennemførelsen af løbende projekter, også nævnes i betragtningerne og en artikel i forordningen.
Endvidere kan jeg forsikre Dem om, at vi hurtigt vil gå i gang med mange andre initiativer på området for vedvarende energikilder og energieffektivitet, som er omtalt i vores erklæring.
Efter en vellykket og hurtig afslutning på lovgivningsproceduren vil Kommissionen fokusere på gennemførelsen af pakken. Jeg kan fortælle Dem, at vi, hvad angår energiprojekterne, agter at opfordre til, at der stilles forslag inden udgangen af maj, og jeg forventer de første beslutninger om støtte inden udgangen af 2009.
Jeg vil gerne takke især ordførerne, fru Stavreva, hr. Maldeikis og hr. Böge, fordi de har påtaget sig at finde en hurtig løsning på dette meget vigtige forslag.
Mariann Fischer Boel
Hr. formand! Jeg vil kun komme ind på den del af denne pakke, som vedrører udvikling af landdistrikter. Først og fremmest vil jeg ligesom hr. Piebalgs gerne takke Parlamentet for dets samarbejde, især Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. Der har været en udmærket og konstruktiv dialog i den forløbne måned, og det er tydeligt, at Deres støtte i denne sag er afgørende for, at resultatet bliver vellykket.
Lovgivningen skal vedtages hurtigst muligt, således at disse penge kan investeres i udvikling af landdistrikter i 2009, og således at pengene også gives ud, dvs. både programmering og anvendelse af pengene.
Efter det endelige kompromis havde vi lidt færre penge til udvikling af landdistrikter, end vi havde ønsket. Vi havde oprindeligt ønsket 1,5 mia. EUR, og vi endte med at få 1,02 mia. EUR. Rækkevidden for investeringer i bredbånd i landdistrikter er udvidet, og medlemsstaterne vil nu være helt frit stillet til at vælge mellem bredbånd og nye udfordringer. Jeg synes, at dette er en fortræffelig idé, således at man ikke begrænser folk, som ser særlige vanskeligheder i de nye udfordringer i nogle dele af EU.
Kommissionen tager også ændringsforslagene til efterretning. De anmoder om en udvidelse af omfanget af passende bredbåndsaktiviteter til også at omfatte bløde foranstaltninger såsom uddannelse i ikt og investeringer i ikt-relaterede tjenester og faciliteter. Jeg vil gerne påpege, at disse investeringer og aktiviteter allerede støttes bredt både af strukturfondene og Landbrugsfonden til Udvikling af Landdistrikterne. Der fokuseres på bredbånd, fordi det anses for at forstærke den teknologiske udvikling og vækst på den bedst mulige måde.
Hvad angår fremme af genopretningspakken, er Kommissionen enig i, at der er behov for dette, men det kan gøres med de redskaber, som allerede findes i vores værktøjskasse for udvikling af landdistrikter. De nuværende politiske rammer gør det også muligt at investere i projekter allerede i 2009.
Vi har også undersøgt forslaget om allerede nu at udvide finansieringen med de 250 mio. EUR, som Parlamentet fik tilført budgettet for 2009 for udvikling af landdistrikter i den endelige afstemning om budgettet sidste år. Dette forslag udgjorde imidlertid ikke en del af den aftale om finansieringen af genopretningspakken, som blev opnået i drøftelserne i trilogen. For at undgå enhver forsinkelse af den endelige vedtagelse af denne pakke synes jeg, vi skal benytte lejligheden til at vende tilbage til det senere i år, når der skal opnås enighed om resten af finansieringen af genopretningspakken.
Da dette er det sidste møde her i plenarforsamlingen inden valget til Parlamentet, vil jeg gerne udtrykke min oprigtige tak for det gode samarbejde og udveksling af synspunkter, sommetider med en masse patriotisme og en masse dynamik, men det har været en fornøjelse. Til de medlemmer, som ikke er genopstillet, vil jeg gerne sige, at det har været en fornøjelse at arbejde sammen med Dem.
(Bifald)
Formanden
Mange tak, kommissær Fischer Boel. Det er meget venligt af Dem at nævne dette. Det har altid været og er stadig en fornøjelse at arbejde sammen med Dem og Deres kolleger i Kommissionen. Selvfølgelig er der nogle forskelle, men med Dem og kommissær Piebalgs har det altid været en fornøjelse, og jeg vil gerne takke Dem mange gange på Parlamentets vegne og også personligt.
Mario Mauro
ordfører for udtalelsen fra Budgetudvalget. - (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Under trilogen den 2. april blev der omsider indgået en aftale mellem Parlamentet og det tjekkiske formandskab. Som ordfører for udtalelsen fra Budgetudvalget er jeg meget glad for denne aftale, som har gjort det muligt at fortsætte med lovgivningsproceduren for genopretningsplanen inden for den tidsramme, som vi havde håbet på.
Finansieringsmetoderne for 2009 er meget tydelige. Ud af et samlet beløb på 3,98 mia. EUR vil 2 mia. EUR blive øremærket til energi ved hjælp af udligning under udgiftsområde 2, "Beskyttelse og forvaltning af naturressourcer". De resterende 1,98 mia. EUR, der er afsat til energi, vil der blive truffet beslutning om i forbindelse med budgetproceduren for 2010, og konklusionen vil, om nødvendigt, blive draget under budgetproceduren for 2011.
Jeg mener imidlertid, det er vigtigt, at udligningsordningen, der anvendes for de forskellige udgiftsområder, ikke bringer den finansielle pakke for programmer, der er vedtaget efter den fælles beslutningstagning, eller den årlige budgetprocedure i fare. I lyset af det underskud, som den nuværende interinstitutionelle aftale har sat fokus på, mener jeg også, at vi er nødt til at undersøge sagen grundigere for at gøre denne aftale mere fleksibel og således bedre i stand til at reagere på yderligere finansielle behov.
Vicente Miguel Garcés Ramón
Hr. formand! Jeg viderebringer Budgetudvalgets udtalelse, som jeg var ordfører for, om forslaget om ændring af forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne. Forslaget udgør en del af den europæiske økonomiske genopretningsplan.
Det Europæiske Råd, der blev afholdt i slutningen af marts 2009, foreslog, at energisektoren tildeles 3,98 mia. EUR og Landbrugsfonden for Udvikling af Landdistrikterne 1,02 mia. EUR for at skabe nye bredbåndsinfrastrukturer i landdistrikterne, forbedre den eksisterende infrastruktur og tage nye udfordringer op, nemlig klimaændringer, vedvarende energi, biodiversitet og omstrukturering af mejerisektoren.
Budgetudvalget besluttede enstemmigt, at referencegrundlaget, der er anført i forslaget til retsakt, er foreneligt med loftet for udgiftsområde 2 i den aktuelle flerårige finansielle ramme for perioden 2007-2013.
Rumiana Jeleva
ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget. - (BG) Fru formand! Som ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget vil jeg gerne sige, at jeg er meget glad for den endelige udgave af det europæiske program for genopretning på energiområdet. Parlamentet forsvarede en stærk holdning under forhandlingerne med Rådet og opnåede det bedst mulige resultat for Europas borgere.
Programmet for genopretning på energiområdet er overordentlig vigtigt for vores europæiske økonomiers fremtid. Den nuværende økonomiske og finansielle krise bringer forskellige programmer på energisikkerhedsområdet i fare, hvilket er skadeligt for vores fremtidige vækst og succes.
Som et resultat af dette er den korrekte strategi at give yderligere finansielle incitamenter til projekter inden for energisektoren, som vil bidrage til at genoprette vores økonomi og øge energiforsyningssikkerheden, og som ligeledes sigter på at mindske udledningen af drivhusgasser.
Dette nye program vil endvidere øge energisikkerheden i mit land, Bulgarien, effektivt takket være bestemmelsen om finansiering af Nabuccogasledningen og vores forbindelse med infrastrukturnet i Grækenland og Rumænien. Dette vil gøre os mindre sårbare under kriser som den, vi oplevede sidste vinter.
Vores europæiske økonomier og vores infrastruktur afhænger af god adgang til energi. Hvad det angår, baner det europæiske program for genopretning på energiområdet vejen for en mere hensigtsmæssig og effektiv energiinfrastruktur i Europa. Derfor vil jeg gerne endnu en gang fremhæve behovet for en fælles EU-energipolitik. Kun i fællesskab vil vi være i stand til at opnå større succes og give vores borgere den energisikkerhed, som de fortjener. Jeg vil gerne slutte med at lykønske ordføreren med hendes fortræffelige arbejde.
Domenico Antonio Basile
ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter har anmodet Regionaludviklingsudvalget om at afgive en udtalelse om forslaget til Rådets forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne (ELFUL), som nu har nået plenarforsamlingen for at blive drøftet inden for rammerne af den mere generelle pakke på 5 mia. EUR.
Den pågældende foranstaltning kan betragtes som en reaktion i rette tid fra Kommissionen på de behov, der lå til grund for Rådets beslutning den 11. og 12. december 2008 om at vedtage en europæisk økonomisk genopretningsplan med specifikke foranstaltninger på mange områder, der henhører under Fællesskabets og medlemsstaternes beføjelser. Hensigten var at imødegå den økonomiske og finansielle krise, som har berørt de europæiske markeder siden 2007.
Når det gælder udviklingen af landdistrikterne, foreslås det i Kommissionens foranstaltning, at der foretages en passende ajourføring af Rådets forordning nr. 1698/2005 med henblik på gennemførelse af retningslinjerne i den nævnte europæiske plan.
Som helhed betragtet støtter Regionaludviklingsudvalget fuldt ud Kommissionens forslag, som går ud på at stille et budget på 1,5 mia. EUR til rådighed for alle medlemsstaterne gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, at udvikle bredbåndsbaseret internetadgang i landdistrikterne og imødegå de nye udfordringer, der blev identificeret i forbindelse med vurderingen af midtvejsreformen af den fælles landbrugspolitik, som blev afsluttet i november 2008. Efter Regionaludviklingsudvalgets opfattelse vil de foreslåede foranstaltninger, hvis de gennemføres hurtigt og fuldstændigt, bestemt kunne bidrage til at puste nyt liv i de nationale økonomier og genoprette forbrugernes tillid til systemet. De stræber også effektivt efter at opnå territorial og social konvergens i EU's regioner. Alt dette er især tilfældet, hvis foranstaltningerne kombineres med nødvendigheden af at maksimere udgiftsmulighederne i de første regnskabsår, sådan som Rådet har givet udtryk for.
I udtalelsen har udvalget ikke begrænset sig til blot at evaluere de foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, men besluttede at stille sit eget forslag ved at optage visse ændringsforslag i den tekst, det fik forelagt. Det vigtigste aspekt, som Regionaludviklingsudvalget ønskede at sætte fokus på, er behovet for at øge gennemsigtigheden af og informationen om resultater for perioden 2009-2011 og sikre passende instrumenter til koordineringen af foranstaltninger finansieret af ELFUL og strukturfondene, når det gælder finansieringen af bredbåndsbaserede internetinfrastrukturer.
Det gjorde det ved i den årlige overvågningsrapport, der kræves for Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne, at anmode Kommissionen om at optage et afsnit, som udtrykkeligt omhandler kontrollen af de resultater, der er opnået i forbindelse med denne aktivitet, i form af et specifikt ændringsforslag, der optages i teksten for den foreslåede foranstaltning.
Romana Jordan Cizelj
for PPE-DE-Gruppen. - (SL) Fru formand! Tacklingen af den finansielle og økonomiske krise er en vigtig test for Europas enhed og solidaritet. Vi er nødt til at vise to ting. For det første at vi vil træffe foranstaltninger i fællesskab, og at vi vil være i stand til at drage nytte af det. For det andet at vi er i stand til at fastholde strategiske prioriteter, som vi har opstillet i de seneste år, nemlig prioriteter, som gør det lettere at ændre kurs i retning af et videnbaseret og innovativt samfund med begrænset udledning af drivhusgasser.
Jeg er glad for at se, at Europa hurtigt og i fællesskab har taget denne udfordring op. Vi har afvist protektionisme og oprettet det indre marked som en af de vigtigste ting, Europa har opnået, og som også skal bevares i krisetider. Ved at gøre det er det også lykkedes os at bevare vores vision og træffe foranstaltninger uden at tabe vores langsigtede udfordringer, som bestemt også omfatter klimaændringer, af syne.
Lad mig endvidere kort nævne projekterne på energiområdet. På forholdsvis kort tid har vi sikret yderligere finansielle midler, som vi agter at øremærke til fremtidig udvikling af nye, renere teknologier og til en mere pålidelig energiforsyning. Det er vigtigt, at vi i denne pakke optager teknologier til kulstofopsamling og -lagring, fremme af offshore-vindkraftanlæg og sammenkobling af gas- og eltransmissionsnet.
Jeg vil imidlertid gøre Dem opmærksom på, at nogle vigtige projekter mangler i denne sag til trods for antallet af gode projekter, som skal tildeles supplerende støtte. Derfor vil jeg gerne bede om, at disse projekter overvåges omhyggeligt, at gennemførelsen af dem overvåges, og at vi også finder yderligere midler til at finansiere projekter, som fremmer effektiv anvendelse af energi og vedvarende energikilder.
Lad mig i denne sammenhæng også tilføje, at geotermisk energi absolut er en vigtig mulighed, som endnu ikke er udnyttet. Jeg anser dette for at være en af vores vigtigste opgaver lige fra begyndelsen af vores næste mandat.
Hannes Swoboda
for PSE-Gruppen. - (DE) Fru formand, mine damer og herrer! Det ser ud, som om julefreden er over os. Alt forløber så fredeligt. Desværre er jeg nødt til at tilføje en sur bemærkning om fremgangsmåden.
Rådet, som ikke er til stede her i dag, har været flere måneder om at revidere og overveje Kommissionens forslag på ny og fremlægge en løsning i en situation, hvor vi har en enorm, stigende arbejdsløshed. Det er derfor ikke Parlamentets skyld. I dette tilfælde var de ansvarlige for budgettet endda tidligere på den end vi på energiområdet. Det gjorde bestemt ikke livet særlig let for os. Normalt er det dem, der blokerer. Men vi forsøgte at finde en løsning, og kommissæren var meget behjælpelig, men Rådet var hårdnakket.
Det er vigtigt for os - og dette burde virkelig være indlysende - at alle de budgetbevillinger, som ikke kan udbetales, tildeles jobskabelsesprojekter, især projekter, der sigter mod energisikkerhed, energieffektivitet og energibesparelser. Dette burde virkelig være indlysende. Hvis vi spurgte Europas borgere, om de ville gå ind for at tildele penge, som ikke er anvendt, til dette bestemte område, ville et uhyre stort flertal sige ja. Kun Rådet har endnu ikke erkendt, at dette faktisk er, hvad der er brug for. I denne sammenhæng bør vi alle - inklusive medlemmerne af det nye Parlament - insistere på, at dette gennemføres nøjagtigt på denne måde.
Jeg ved ikke, om hr. Piebalgs stadig vil være kommissær og stadig vil være ansvarlig for dette område, men jeg håber, at Kommissionen også mener, at vi skal sikre, at alle budgetbevillinger, som ikke kan anvendes, overføres til beskæftigelsesrelaterede projekter, som vedrører energieffektivitet og energisikkerhed, inden for andre områder.
Til sidst vil jeg gerne takke begge kommissærer for samarbejdet, både personligt og på min gruppes vegne. Om det altid var en fornøjelse, er en anden sag, men De var altid rede til at indlede en dialog, og jeg håber, De kan sige det samme om os. Vi er midt i en valgkampagne, men det hele er lidt mere roligt for Dem nu. Jeg tror dog, at De kan leve uden os parlamentsmedlemmer.
Donato Tommaso Veraldi
for ALDE-Gruppen. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Det forslag, vi drøfter, udgør en del af en pakke på 5 mia. EUR til den europæiske økonomiske genopretningsplan, hvoraf 1 040 EUR er øremærket til konstruktion og fuldendelse af bredbåndsbaseret internetadgang i landdistrikterne og til udvikling i forbindelse med de nye udfordringer i medfør af sundhedstjekket af den fælles landbrugspolitik.
For at imødegå den aktuelle finansielle krise må vi frem for alt træffe foranstaltninger i landdistrikterne og bruge instrumenter, som er beregnet til at hjælpe disse områder med at komme ud af den strukturelle isolering, som de befinder sig i. Det er derfor afgørende at garantere, at disponible fællesskabsmidler anvendes, idet deres effektivitet og merværdi øges. Hvad angår udvikling af landdistrikter, skal alle mulige taktikker anvendes for at sikre større finansiel fleksibilitet og effektivitet.
Jeg synes, det er væsentligt, at Kommissionen forpligter sig til at hjælpe medlemsstaterne med at anvende nationale strategier og programmer til udvikling af landdistrikter, som sigter mod at øge beskæftigelsen. Jeg må imidlertid sige, at bredbåndsgennemførelsesprojekter ifølge reglerne for Landbrugsfonden for Udvikling af Landdistrikterne hovedsagelig forvaltes af offentlige myndigheder - provinser, kommuner og sammenslutninger af kommuner i bjergområder - som imidlertid ikke er i stand til at inkludere moms i deres regnskabsførelse. Dette sker ikke med andre programmer, med andre forordninger, der støtter strukturfondene, hvor sådanne udgifter betragtes som berettigede.
Den økonomiske krise har simpelthen fremhævet de vanskeligheder, som allerede eksisterede for disse lokale myndigheder, og derfor er hyppigheden af moms på budgettet i forbindelse med gennemførelsen af forskellige arbejder så stor, at der er risiko for, at offentlige myndigheder undlader at investere, og at de ubrugte midler vender tilbage til fællesskabsbudgettet. Endelig mener jeg, hvad angår fordelingen af midlerne, at vi skal fokusere på anvendelsen af historiske kriterier, således som Kommissionen foreslår.
Guntars Krasts
for UEN-Gruppen. - (LV) Fru formand! Jeg synes, at den aftale, der er opnået om støtte til EU's energipolitik på lang sigt, og som skaber incitamenter på kort sigt til genopretning af økonomien, når begge mål. Den eneste undtagelse, som ikke kan skabe et økonomisk udbytte på kort sigt, er finansieringen af projekter til kulstofopsamling og -lagring. Dette tager imidlertid uden tvivl langsigtede energipolitiske udfordringer op ved at øge konkurrencedygtigheden for EU-virksomheders teknologier på verdensmarkedet, hvor alternative former for energi ikke vil være i stand til at erstatte forbrænding af kul inden for en overskuelig fremtid. Jeg bifalder i høj grad, at størstedelen af midlerne kanaliseres mod europæiske energiforbindelsesprojekter. Jeg er glad for, at betydelige ressourcer er tildelt integreringen af de baltiske lande, som udgør den mest isolerede region i EU, i europæiske elektricitetsnet. Selv om disse investeringer ikke medfører en fuldstændig integrering af de tre baltiske landes markeder i europæiske elektricitetsnet, er dette ikke desto mindre en vigtig, forstærkende faktor, som vil fremme energiforsyningssikkerheden. Jeg håber, at dette vil tjene som et incitament for de baltiske lande til at fortsætte med at foretage strukturelle reformer af deres energisystemer og til at skabe markedsbetingelser, som vil forbedre situationen for energiforbrugere i denne region.
Claude Turmes
Fru formand! Dette er en trist dag for EU's troværdighed. Den økonomiske genopretningspakke, vi skal stemme om, er i virkeligheden en ikkegenopretningsplan, som næsten ikke vil fremkalde noget øjeblikkeligt økonomisk incitament. I månedsvis har vi ført til tider intense forhandlinger med Rådet. Desværre har flertallet i Parlamentet og Kommissionen simpelthen opgivet deres krav i stedet for at trodse de regeringer, såsom i Tyskland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige, som indtog en kortsigtet "jeg vil have mine penge tilbage"holdning.
Dette resultat er meget uheldigt, og det kunne være undgået. Vi kunne have konstrueret et virkeligt solidaritetsinstrument, hvor langt størstedelen af midlerne ville være gået til de økonomier, som trænger mest til dem, nemlig vores venner i Østeuropa. Vi kunne have øget denne pakkes økonomiske effektivitet ved at bruge innovative finansielle instrumenter såsom lånegarantifonde og offentlige banker eller Den Europæiske Investeringsbank. Dette ville have omdannet de 5 mia. EUR til 50-80 mia. EUR i investeringer, hvilket vi i øjeblikket har brug for til den europæiske økonomi. Vi kunne have rettet vores investeringer mod områder med øjeblikkelig jobskabelse, såsom større byer, der undersøger muligheden for at renovere bygninger og offentlig transport, eller uafhængige elektricitetsselskaber, der undersøger muligheden for vedvarende energi, eller vores industrier i Europa, som undersøger mulighederne for økoteknologier. I stedet har De besluttet at koncentrere størstedelen af disse 5 mia. EUR om gammeldags statsstøtte til dem, der har mindst brug for kontanter, nemlig de store energioligopoler i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig.
I stedet for at udsende et stærkt signal udsender vi et signal om manglende politisk mod, nemlig slappe europæiske institutioner, som har givet efter for luner hos nationale regeringer, der går med skyklapper.
Desværre har vi ikke en modig og fremsynet kommissionsformand. Desværre var De Liberale og Socialdemokraterne her i Parlamentet ikke rede til at kæmpe med De Grønne for at gøre denne genopretningspakke til et virkeligt første skridt mod en grøn New Deal. Førend der kan ske ændringer i Europa, må vi skifte kommissionsformanden ud. For at gøre dette er vi nødt til at ændre flertallene i Europa-Parlamentet. "Stop Barroso - støt en grøn New Deal". Dette er mere end nogensinde det rigtige slogan for det kommende valg til Europa-Parlamentet.
Pedro Guerreiro
for GUE/NGL-Gruppen. - (PT) Fru formand! Hvad angår EU's såkaldte genopretningspakke på 5 mia. EUR til den europæiske økonomi, er det nyttigt at minde om det beslutningsforslag, som Parlamentet vedtog om midtvejsrevisionen af de finansielle rammer for 2007-2013. I dette beslutningsforslag står der, at loftet over egne indtægter udgør 1,24 % af EU's BNI for betalinger, og at dette tal faktisk har været under 1 %. Endvidere nævnes det, at der hvert år er betydelige margener tilbage under det loft, der er fastsat i henhold til den finansielle ramme, med over 29 mia. EUR i betalinger i de sidste tre år, og at der findes meget store margener mellem loftet for den flerårige finansielle ramme og loftet for EU's egne indtægter, med over 176 mia. EUR fra 2010 til 2013.
I betragtning af dette må vi spørge os selv, hvorfor vi - konfronteret med den forværrede økonomiske situation - ikke i det mindste bruger midlerne fra den flerårige finansielle ramme.
Hvorfor vælger EU at trække 2 mia. EUR fra landbrugsmargenen, når tusindvis af landmænd står over for stadig større vanskeligheder?
Har landmænd størst behov for støtte til at klare stigende produktionsomkostninger og faldende forbrugerpriser eller for bredbåndsbaseret internetadgang?
Hvis man skal sikre, at denne justering bliver neutral, fra hvilke andre budgetposter skal man så trække næsten 2 mia. EUR? Vil dette beløb blive trukket fra samhørighedspolitikken?
Hvordan vil de bære sig ad med at fordele de næsten 4 mia. EUR til projekter på energiområdet og næsten 1 mia. EUR til - tilsyneladende - fremme af bredbåndsbaseret internetadgang i landdistrikter? Hvordan vil denne uretfærdige udveksling blive foretaget?
Hvor er endelig den udbasunerede solidaritet i hele EU? Eller vil bjerget til sidst endnu en gang vise sig at være et muldvarpeskud?
Patrick Louis
for IND/DEM-Gruppen. - (FR) Fru formand, mine damer og herrer! At ønske en genopretningsplan er en god hensigt. En keynesiansk genopretning er nødvendig for at reagere på en konjunkturnedgang, men denne krise er strukturel. Derfor er redskabet utilstrækkeligt.
En ny indsprøjtning af midler i en fri økonomi er blot at smide penge ud i kloakken. At puste nyt liv i en økonomi uden først at have genoprettet fællesskabspræferencer ved vores grænser er som at forsøge at varme et hus op, når alle vinduerne står åbne. Det, der sker, er, at kedlen løber tør, og varmeregningen går op gennem taget.
Efter disse indledende bemærkninger vil jeg fremsætte tre kommentarer. For det første er et energimarked ikke relevant. Faktisk reducerer konkurrence på dette område ikke priserne, fordi disse bestemmes af omkostningerne i forbindelse med produktionsmidlerne. Vi mener derfor, at det er væsentligt at investere i virkelig effektive energikilder, at undgå fælden med energikilder, som i stor udstrækning er subsidierede, såsom vindkraft, og at vælge sol- og atomenergi.
For det andet er det ikke effektivt at have et fælles elektricitetsmarked. Over en stor afstand er energitabet proportionalt med den tilbagelagte afstand. Sandsynligheden for driftsforstyrrelser og afbrydelser vokser med netværkets geografiske kompleksitet. Derfor bør sammenkoblingen af Europas elektricitetsnet atter kun have som vigtigste mål at fungere som en gensidig reserve ved grænserne og tillade energiudvekslinger, men udelukkende i baggrunden. Dette bør være vores prioritet.
For det tredje, hvad angår Podimata-betænkningen, som er forbundet med den aktuelle betænkning, anbefaler vi, at vi ikke blot tager hensyn til den energi, der er brug for til at få et produkt til at fungere, men også information om den energimængde, der er nødvendig for at fremstille dette produkt.
Information af forbrugerne herom vil øge de produkters anseelse, som har stor merværdi og lavt energiforbrug. Optagelsen af denne information vil betyde en konkurrencefordel, der i høj grad er nødvendig for vores økonomier, som i for høj grad trues af unfair, global konkurrence.
Sergej Kozlík
- (SK) Fru formand, mine damer og herrer! Efter min opfattelse har Europa-Parlamentet og Rådet truffet nogle usædvanlige, men effektive beslutninger om at overføre ikkeanvendte midler svarende til et beløb på 5 mia. EUR fra 2008 til 2009 til en stimuleringspakke for at afbøde finanskrisens virkninger, foruden beløbet på 4 mia. EUR, der skal anvendes til at finde en løsning på nogle af flaskehalsene i det europæiske energinet. På den anden side var det i mange henseender rigtigt, hvad hr. Turmes sagde, især hvad angår forvaltning af midlerne.
Jeg synes, det er vigtigt, at medlemsstaternes regeringer reagerer fleksibelt, og at alle de ressourcer, som afsættes til 2009-2010, anvendes, så vidt muligt effektivt. Krisesituationen i forbindelse med gasforsyningerne ved årets begyndelse efter striden mellem Rusland og Ukraine viste, hvor sårbar en betydelig del af Europa er i kritiske situationer. De foranstaltninger, der er gennemført og finansieret gennem denne pakke bør derfor medvirke til at forhindre en gentagelse af denne krise.
Agnes Schierhuber
(DE) Fru formand, kommissærer, mine damer og herrer! Jeg vil gerne først og fremmest takke fru Stavreva for hendes fremragende betænkning. Det er absolut afgørende, at dette økonomiske program, som vi har vedtaget i sin helhed i dag, også er til rådighed i landdistrikterne. Bredbåndsbaseret internetadgang er et uundværligt kommunikationsmiddel for landdistrikter, især i Østrig, for nye og moderne job og for hurtig informationsoverførsel. Vi må ikke se bort fra, at mere end 50 % af EU's befolkning bor i landdistrikter.
Jeg nærmer mig afslutningen af min politiske karriere. Jeg vil gerne oprigtigt takke alle mine kolleger, Kommissionen og alle EU-institutionerne, især tjenestemænd og personale, for deres hjælp og støtte. Det har været en fornøjelse at arbejde sammen med Dem alle. Endelig vil jeg gerne takke de tolke, som var nødt til at tolke mit østrigske tyske.
Jeg er overbevist om, at det fortsat må være fuldstændig klart, at den fælles landbrugspolitik med sine to søjler er væsentlig for EU's samfund. Landmændene er selvfølgelig opmærksomme på deres ansvar over for samfundet. Men jeg forventer også, at EU's samfund er opmærksom på sit ansvar over for alle dem, som sikrer dets ressourcer. Med dette for øje ønsker jeg EU held og lykke i fremtiden.
(Bifald)
Gábor Harangozó
(HU) Fru formand, fru kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne begynde med at takke fru Stavreva for samarbejdet og lykønske hende med det fremragende arbejde, som opnåede enstemmig støtte i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
Efter debatten i Rådet har vi 1,02 mia. EUR til rådighed til at afbøde krisens smertelige indvirkning på landdistrikterne. Vi har med succes opnået en situation, hvor pengene kan bruges på en meget mere fleksibel måde i sammenligning med det oprindelige forslag, inden for passende brede rammer, til at udvikle bredbåndsbaseret internetadgang i landdistrikterne og til at tackle de nye udfordringer, der er defineret under revisionen af den fælles landbrugspolitik.
Medlemsstaters planer om udvikling af landdistrikterne skal revideres hurtigst muligt, således at de beløb, som specificeres nu, kan stilles til rådighed hurtigst muligt. Dette er måske det vigtigste aspekt for befolkningen i landdistrikterne, eftersom nye job, nye uddannelseskurser og nye markeder måske bliver tilgængelige ved hjælp af denne udvikling, hvilket samtidig resulterer i en reduktion af udgifterne og anvendelse af nye innovative teknologier.
Befolkningen i landdistrikterne er de mest sårbare ofre for den økonomiske krise. Når vi ser på fremtiden, kan vi faktisk sige, at der også er risiko for yderligere territorial og økonomisk udelukkelse, der strækker sig længere end den økonomiske krise. Selv før krisen brød ud, stod en lang række medlemsstater over for en fortsat nedgang i landdistrikter. Det er vores ansvar hurtigst muligt at udtænke og gennemføre de nødvendige foranstaltninger for at sikre vores værdier i landdistrikterne.
I betragtning af, at mit parti ikke forventes at klare sig godt nok ved valget til, at jeg kan fortsætte med at arbejde blandt Dem i de næste fem år, vil jeg også gerne takke Dem for det fremragende samarbejde, som jeg har glædet mig over her i Parlamentet. Som ung politiker kan jeg kun ønske, at alle unge politikere får chancen for i en så fortræffelig institution at lære, hvordan europæisk politik fungerer.
Lena Ek
(SV) Fru formand! På nuværende tidspunkt gennemlever verden og Europa tre kriser, nemlig finanskrisen, den deraf følgende beskæftigelseskrise og klimakrisen. Pakkerne med foranstaltninger burde være målrettet udviklingen af løsninger på alle tre kriser, men så vidt jeg kan se, er dette ikke tilfældet med den foreliggende pakke. Marilyn Monroe sagde engang: "Led mig ikke ind i fristelse, jeg kan sagtens finde den selv". Det virker som om, at medlemsstaternes regeringer netop har handlet i overensstemmelse med dette citat, når de har brugt de penge, som vi i fællesskab har formået at frigøre til denne økonomiske pakke. Der kan rettes en omfattende kritik mod pakken, idet den omhandler den gamle form for energi og især under henvisning til tidsaspektet. Pakkens foranstaltninger ligger så langt ud i fremtiden, at det er mere sandsynligt, at de skaber arbejdspladser i den næste recession end i den, vi befinder os i nu. Vi havde til hensigt at forsøge at indføre ny teknologi og nye idéer samt foranstaltninger til skabelse af arbejdspladser nu i denne recession i Europa. Vi vil derfor (hvis vi - forhåbentlig - bliver genvalgt) fortsætte overvågningen af det, som Kommissionen ved kommissær Andris Piebalgs lovede, nemlig behørig, pålidelig overvågning af gennemførelsen og tilsynet.
Jeg ønsker endelig at takke kommissær Mariann Fischer Boel for hendes yderst konstruktive arbejde og kommissær Andris Piebalgs, som har samarbejdet meget nært med Udvalget om Industri, Forskning og Energi, og som personligt har spillet en særdeles væsentlig rolle i forbindelse med energipakken og klimapakken samt med hensyn til det, vi har opnået på dette område i løbet af de seneste fem år. Jeg ønsker at takke ordføreren, der har gjort et godt stykke arbejde, samt de øvrige medlemmer. Endelig mener jeg, at Parlamentets arbejde i Strasbourg bør ophøre, og at der blot bør være et enkelt mødested fremover.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Fru formand! Enhver form for støtte til landdistrikter er en meget væsentlig aktivitet. Det gælder især, hvis støtten omfatter en massiv indførelse af ny teknologi i landdistrikter. Prioriteringsrækkefølgen sår imidlertid tvivl i mit sind. Hvad er for øjeblikket af størst betydning for udviklingen i landområderne? Bredbåndsinternet, yderligere modernisering og udvikling af transportinfrastrukturen eller foranstaltninger forbundet med jobskabelse i landområderne, navnlig i disse krisetider?
Jeg synes, at det er indlysende, at de midler, der er nødvendige for indførelsen af bredbåndsinternet og håndteringen af klimaændringerne i landdistrikterne, hovedsagelig gives til de virksomheder, der udfører dette arbejde, og ikke til landbrugerne eller indbyggerne i landdistrikterne. Måske burde disse penge være blevet øremærket en indsnævring af misforholdet mellem de tilskud, der bevilges til mellemstore landbrug i navnlig de nye medlemsstater? I dag giver EU landbrugerne bredbåndsinternet til en skyhøj pris i stedet for at opfylde væsentligere behov som f.eks. at hjælpe landbrugene og ikke landbrugskoncernerne op på et højere niveau.
Konstantinos Droutsas
(EL) Fru formand! Formålet med det økonomiske genopretningsprogram til 5 mia. EUR er at udnytte den kapitalistiske krise til at opnå målsætningerne for kapitalen ved at fremme kapitalistiske omstruktureringer i strategiske sektorer såsom energi og elektronisk kommunikation.
Bredbåndsinternet og -netværk er nødvendige for udviklingen af landdistrikterne, men de udgør ikke en prioritering. Når indtægten i familier med små og mellemstore landbrug konstant er faldende, og de har truslen om tvangsauktion og arbejdsløshed hængende over hovedet, når økonomien i hele områder er i krise som følge af den fælles landbrugspolitik og WTO's diktater, er udviklingen af netværk en hån mod fattige landbrugere, da den ikke vil bidrage til udviklingen af landdistrikterne. Der er dybest set blevet øremærket 1,5 mia. EUR til udviklingen af elektroniske kommunikationsvirksomheder, ikke til landbruget og udviklingen af landdistrikter.
Nøjagtig det samme gør sig gældende for de 3,5 mia. EUR, der er øremærket færdiggørelsen af et integreret elektricitetsnet og gennemførelsen af det fælles elektricitetsmarked, og som fremmer privatiseringer, fusioner og overtagelser, som den tredje liberaliseringspakke tilskynder til, samt kulstofopsamling og -oplagring. Denne urimeligt dyre og miljøfjendtlige plan er udformet med henblik på at øge produktionsenhedernes fortjeneste og give dem lov til at fortsætte med at forurene.
Arbejdstagerne og landbrugerne har forstået, at disse foranstaltninger iværksættes for at styrke kapitalen og monopolerne, og dette er årsagen til, at de forkaster foranstaltningerne og bekæmper dem samt forlanger, at der gennemføres ændringer på græsrodsniveau, således at krisens byrde ikke bliver læsset over på arbejdstagerne og landbruget.
Helga Trüpel
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Det er ganske vist, at EU forsøger at komme med sit eget bidrag i denne omfattende finansielle og økonomiske krise. Det er også ganske vist, at EU med hensyn til fremme af bredbånd i landdistrikter burde kunne yde et reelt bidrag for at sikre, at den digitale opdeling af samfundet fjernes, og at flere mennesker får mulighed for at deltage i samfundet, samt at den interne samhørighed i EU styrkes.
Som budgetpolitiker ønsker jeg imidlertid at påpege, at det ikke er klart, hvor pengene faktisk skulle komme fra, selv om offentliggørelsen af et sådant program ville få indvirkning på befolkningen. Finansieringen er til en vis grad tvivlsom. Jeg kan ikke støtte programmet, og hvis Rådet træffer en sådan beslutning, og hvis Barroso-Kommissionen finder på noget sådant, skal det være fuldstændig klart, hvor pengene kommer fra. Det er den eneste virkelig overbevisende form for politik, vi kan føre over for borgerne. På nuværende tidspunkt er der desværre ingen penge. Medlemsstaterne skal igen tage stilling, så vi virkelig kan præcisere, at dette drejer sig om et bidrag til en bedre strukturpolitik og en øget solidaritet i Europa. Herefter skal vi i fællesskab yde et bidrag, så det faktisk kan blive virkelighed.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Selv om EU har indført tilskud til udviklingen af landdistrikter, har den affolkning af landdistrikterne, der skyldes betingelserne i Maastrichttraktaten, samtidig ansporet en ubehersket entusiasme med hensyn til liberalisering og den sideløbende nedlæggelse af infrastrukturen i landdistrikterne.
Efter at Chrysler er bukket under, og politistationer og skoler er blevet lukket, vil posthusene også snart lukke som følge af den af EU befalede deregulering. Kommissionen er helt klart i færd med at planlægge udbredelsen af aktiv dødshjælp. Hvis kriterierne for støtteberettigelse i forbindelse med et økonomisk niveau under gennemsnittet og affolkning af landdistrikter ophører med at eksistere fra 2014, kunne dette være dødskysset for mange dårligt stillede områder. Dette er efter min mening et angreb mod alle landdistrikter, som vi ikke bør forbigå i stilhed. Vi har behov for lige levevilkår i by og på land. Ellers vil ikke blot enkelte områder, men også hele dale i Europa snart blive forladt.
En nedskæring af støtten er helt afgjort den forkerte strategi, hvis vi ønsker at beskytte landdistrikter af afgørende betydning og den lavere middelklasse. Landdistrikterne kan imidlertid ikke holdes i live alene gennem landbrugsstøtte. De senere års nedgang i landbrugssektoren viser dette med al ønskelig tydelighed. Tilskuddene til de dårligt stillede områder skal ikke reduceres, men derimod øges. De små, mellemstore og økologiske landbrug skal overleve, og fødevareselvforsyningen skal opretholdes. Hvis ikke EU snart bliver talt fra at støtte hovedsagelig intensiv kvægavl og store jordejere som f.eks. Det Forenede Kongeriges dronning, er det på høje tid at renationalisere eller i det mindste at foretage en delvis renationalisering af landbruget.
Neil Parish
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for redegørelsen til formiddag og Petya Stavreva for hendes betænkning.
Det er meget vigtigt, at vi behandler denne pakke til 5 mia. Jeg vil være temmelig direkte i mit sprog og sige til Kommissionen, at den ved fremtidige fremlæggelser af pakker til 5 mia. nok bør forsøge at opnå lidt større opbakning til dem i Rådet, før vi når så langt som hertil. Jeg kan godt forstå, at det ikke altid er let at skabe enighed i Rådet om økonomien, men vi er nødt til at vide, om pengene rent faktisk ender med at blive bevilget. Jeg regner med, at de nok skal blive bevilget, og efter min mening kan de faktisk blive anvendt meget fornuftigt.
Der hersker ingen tvivl om, at landbruget er meget vigtigt for landdistrikterne, men der er også mange andre virksomheder i disse områder. Især i de tilfælde, hvor det drejer sig om små landbrug, er der behov for en anden indkomst. Navnlig bredbånd betyder, at der kan udvikles mange små virksomheder i landdistrikterne. Når der er adgang til bredbånd, kan der være en meget god forbindelse i nogle af de mest afsidesliggende landdistrikter i EU. Bredbånd kan også i meget høj grad bidrage til fremme af virksomheder inden for landbruget, turistsektoren og alle de sektorer, der er knyttet til internettet.
I den nuværende situation, hvor EU gennemlever en virkelig recession, vil denne stimuleringspakke gøre en reel forskel, hvis vi kan få pengene kanaliseret ud til de rigtige områder, og hvis vi kan få det gjort i tide, fordi det er nødvendigt at stimulere erhvervslivet. Landbruget er vigtigt, men andre virksomheder er også af betydning for landdistrikterne, og denne pakke kan hjælpe.
Jeg ønsker Kommissionen held og lykke med hele projektet. Jeg håber, at pengene bliver bevilget, men, som jeg tidligere sagde, bliver vi fremover sandsynligvis nødt til at behandle sagen på en mere standardiseret måde.
Catherine Guy-Quint
(FR) Fru formand! I november 2008 fremlagde Kommissionen en genopretningsplan, der hverken med hensyn til omfang eller indhold levede op til kravene. Det skal her seks måneder senere erkendes, at gennemførelsen af denne genopretningsplan næsten er ikkeeksisterende, og jeg ønsker at vide, hvad der sker med genopretningsmidlerne, der beløber sig til 30 mia. EUR.
Hvad er der sket med de 15 mia. EUR, der blev bebudet via nye aktioner og betroet EIB? Hvordan kan man få en bebudet indsprøjtning på 7 mia. EUR gennem strukturfondene og Samhørighedsfonden til at stemme overens med et bebudet underforbrug på strukturbudgettet på 10 mia. EUR?
Jeg vil endelig komme med fire bemærkninger til de 5 mia. EUR, som vi drøfter i dag. På trods af Parlamentets pres ville Økofin-Rådet ikke frigive 5 mia. EUR for 2009 og bevilgede kun 2,6 mia. EUR.
Vi er således på ingen måde sikre på, at Rådet vil kunne finde de resterende 2,4 mia. EUR til 2010. Parlamentet er indstillet på at finde hvilken som helst mulig løsning ad lovgivningsmæssig vej. Der må imidlertid på ingen måde blive sået tvivl om de øvrige politiske prioriteringer. Det vil Parlamentet ikke tillade. Vi kan ikke acceptere omplaceringer - det er en rød streg, vi ikke vil krydse.
Det vil blive vanskeligt at finde disse 2,4 mia. EUR, da vi efter fremlæggelsen af Kommissionens FBF ved, at der højst vil være 1,7 mia. EUR til rådighed. Det er endvidere stadig nødvendigt, at Rådet frigiver dette råderum. Under alle omstændigheder er det derfor vigtigt, at de mange medlemsstater for at følge det kortsigtede budget slavisk og for at finde en juridisk metode til regulering af budgettet ikke længere kan sætte en stopper for hele genopretningsplanen.
Vi skal fortsat have et stærkt budget til gavn for EU's fremtid, og vi kan se - og det er min fjerde bemærkning - at størrelsen af og måden, hvorpå det seneste finansielle overslag blev forhandlet og godkendt, stiller Europa en meget dårlig fremtid i vente.
Jan Mulder
(NL) Fru formand! Når jeg lytter til disse forhandlinger, får jeg følelsen af, at de fleste af os er tilfredse, men jeg har ikke desto mindre en stærk fornemmelse af, at det er en udvandet pakke. Jeg tror, at det, der blev fokuseret allermest på i denne forbindelse var, at José Manuel Barroso og Kommissionen ikke måtte tabe ansigt. De beskrevne foranstaltninger vil utvivlsomt være nyttige, men der hersker stadig usikkerhed om finansieringen.
Selv om der i landbrugsbudgettet skal tages højde for uforudsete situationer, ligeledes i tilfælde af overskud, gør jeg indsigelse imod den vedvarende anvendelse af budgettet som en pengemaskine til dækning af enhver uforudset begivenhed. Efter min opfattelse har Kommissionen og EU taget meget lidt ved lære af de tidligere udbrud af infektionssygdomme hos dyr. Hvis der kommer nye udbrud, skal vi finansiere håndteringen af disse fra landbrugsbudgettet.
Det, som jeg gerne vil vide er, hvad vi prioriterer. Finansieringen af de foreslåede foranstaltninger til bekæmpelse af dyresygdomme eller finansieringen af denne pakke, der stadig skal falde på plads? Der er fortsat stor usikkerhed om et af pakkens aspekter, men som jeg har forstået det, vil der til enhver tid være adgang til indkomststøtte, og det beroliger mig.
For så vidt angår selve foranstaltningerne varierer de fra medlemsstat til medlemsstat, men de er utvivlsomt nyttige. Jeg ønsker også energisikkerhed, og jeg tror, at alt, vi gør inden for dette område, vil være nyttigt.
Jeg ønsker endelig at takke de to kommissærer for deres arbejde og især Mariann Fischer Boel, som jeg har haft fornøjelsen af at samarbejde meget nært med i løbet af de seneste fem år.
Inese Vaidere
(LV) Fru formand, mine damer og herrer! Et initiativ med en beløbsramme på i alt 5 mia. EUR er et godt grundlag for både videreudviklingen af EU's fælles energipolitik og for udviklingen af landdistrikterne på lang sigt. Styrkelsen af de interne net er også vigtig, og det gælder også etableringen af sammenkoblingerne, der danner et fælles net. Efter min mening bør der lægges større vægt på energieffektivitet og -diversificering ved at udvikle reelle incitamenter til at anvende offshorevindenergi, geotermisk energi og andre vedvarende energikilder. Medlemsstaternes planer, herunder i de store stater såsom Tyskland, Frankrig og Det Forenede Kongerige, skal udarbejdes i overensstemmelse med EU's fælles energipolitik. For de stater, der er særlig hårdt ramt af den økonomiske krise, bør der fastlægges et samfinansieringsloft på 50 %. Der skal ydes seriøs støtte til lokale og regionale initiativer, hvis formål er at indføre vedvarende energi og tilskynde til brugen heraf. Med hensyn til udviklingen i landdistrikterne skal der fokuseres mere på den faktiske situation end på historiske indikatorer. Der er ikke blot tale om indførelse af bredbånd, men ligeledes om f.eks. anlæggelse af veje i landdistrikterne. De økonomisk svageste medlemsstater burde have særlig adgang til midlerne fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Fru formand, fru kommissær, hr. kommissær! Denne økonomiske genopretningsplan er ikke noget mesterstykke. Først og fremmest er der ikke sat ret meget til side til landdistrikterne. Planen indebærer også, at der skal overføres midler fra landbrugsbudgettet til udviklingen af landdistrikter. Dette fører ikke til en selvstændig udvikling i landdistrikterne, men er nok engang en balanceakt.
Frem for alt overlades det til medlemsstaterne at udvikle kompensationsprogrammer. I Tyskland har dette indvirkning på mælkefonden. Et tab på 15 cent pr. kg mælk betyder et underskud på 4,2 mia. EUR, og det er blot for de tyske mælkeproducenter. Der skal fastsættes en kompensationsordning med 100 mio. EUR. Lad mig gøre det helt klart, at der her blot er tale om småpenge og ikke en økonomisk genopretningsplan!
Maria Petre
(RO) Fru formand! For det første vil jeg lykønske Petya Stavreva med kvaliteten af den betænkning, hun har fremlagt for os i dag.
Jeg støtter ordførerens ændringsforslag, f.eks. om at stille 250 mio. EUR til rådighed for aktiviteter, der er forbundet med håndteringen af de nye udfordringer, selv om jeg er enig med kommissæren i, at vi skal kigge på dette forslag igen. Vi er alle godt klar over, at det i lyset af behovet for en hurtig reaktion på den aktuelle økonomiske krise ville være en hjælp at tilvejebringe midler, der kan komme til udbetaling allerede i budgetåret 2009. Denne strategi afspejler faktisk formandskabets konklusioner fra Det Europæiske Råds møde den 12. december 2008.
Et væsentligt aspekt ved den aktuelle økonomiske krise er reduktionen i de overordnede tilgængelige ressourcer og med hensyn til lån samt strammere betingelser for bevilling af kredit i banker. Som følge heraf støtter jeg ordførerens forslag om, at medlemsstaterne skal have mulighed for at bruge midlerne til låne- og kreditgarantier, som ville gøre det muligt for de relevante aktører i landdistrikterne at foretage investeringer i denne vanskelige periode.
Da befolkningen kan være spredt over et stort område, og da omkostningerne er høje i nogle landområder, vil ikke alle borgere have personlig adgang til bredbåndsinfrastrukturen. Derfor mener jeg, at medlemsstaterne ud over de foreslåede infrastrukturaktiviteter bør have mulighed for at støtte offentligt tilgængelige steder med internetadgang i landdistrikter på f.eks. offentlige biblioteker og rådhuse.
Jeg er følgelig enig i, at konkret information bør stilles til rådighed for den brede offentlighed, og at de lokale myndigheder skal være ansvarlige for gennemførelsen af disse nye foranstaltninger. For at sikre, at de tilgængelige ressourcer anvendes mest effektivt, og for at give et betragteligt skub til udviklingen af bredbåndsinternetadgang i landdistrikter, mener jeg, at de nuværende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til bredbåndsdækning bør anvendes som en ledesnor ved differentieringen i forbindelse med tilvejebringelsen af disse midler.
Jutta Haug
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Om mindre end to timer skal vi træffe den endelige beslutning om EU's plan til økonomisk genopretning. Det har taget os fem måneder, fem måneder at nå frem til en beslutning om den pakke, som nu ligger foran os, og jeg behøver vel ikke at sige, at dette skyldes sofisteri i Rådet.
Hvis vi på nogen måde havde taget pakkens titel alvorligt, ville vi have skullet være meget hurtigere. Selve pakken er fin, ingen tvivl om det. Jeg tvivler imidlertid meget stærkt på, at den faktisk kan medføre økonomisk genopretning af Europa i den aktuelle krise. Kan de bevilgede penge kanaliseres ind i de tilgodesete projekter inden for den afsatte tid?
Det er godt, at medlemmerne af Udvalget om Industri, Forskning og Energi også havde deres tvivl og forhandlede sig frem til en erklæring fra Kommissionen om, at restbeløb ikke føres over i energieffektivitet. Der er derfor en chance for, at de 2,6 mia. EUR, der skal træffes beslutning om, vil blive anvendt fornuftigt. Spørgsmålet er imidlertid, om vi til efteråret vil kunne nå til enighed med Rådet om det underskud på 2,4 mia. EUR i genopretningsplanen til 5 mia. EUR?
De 5 mia. EUR over to år er et udtryk for europæisk solidaritet. Det er alt sammen meget godt. Der kommer imidlertid mere effektiv hjælp til hele den europæiske økonomi fra en fælles regional- og strukturpolitisk ramme, der udgør 38 mia. EUR, og det er bare for i år! Disse midler er drivkraften bag den europæiske økonomi.
Roberts Zīle
(LV) Fru formand, fru kommissær, hr. kommissær! Kompromiset om ikke at give disse 5 mia. EUR tilbage til donorstaterne og i stedet anvende dem til udviklingsprojekter vedrørende energi og bredbånd i landdistrikterne sender følgende vigtige politiske budskab. Det viser, at selv i krisetider er den europæiske solidaritet ikke helt forsvundet. Jeg har forståelse for det, som et par af de øvrige medlemmer har sagt, om at hovedparten af pengene simpelthen er blevet tilbageført til medlemsstaterne og deres energiprojekter, men jeg er af den overbevisning, at solidaritetsprincippet er åbenlyst i dette forslag. Jeg mener også, at påbegyndelsen af et langvarigt projekt på energiområdet såsom sammenkoblingen af de baltiske landes og de nordiske landes elektricitetsnet også sender det rette signal, for det er snarere op til medlemsstaterne selv at løse problemer for at overvinde den kortvarige krise og tage højde for den konkrete situation. Et andet punkt, som vi efter min mening skal være meget opmærksomme på, er, at de korte frister for indførelsen af projektet kan medføre stor bitterhed, hvis projekterne i forslaget ikke gennemføres. Vi skal i denne forbindelse handle i fællesskab og meget ansvarligt.
Esther de Lange
(NL) Fru formand! Dette er det tredje år under den nuværende finansielle ramme, og det er også det tredje år, vi er samlet her for at drøfte den mellemliggende tilpasning af de finansielle overslag. I 2007 havde vi Galileo, der var rimelig let at forklare. I 2008 havde vi fødevarefacilitetsinstrumentet til 1 mia. EUR, hvor vi blev nødt til at bruge alle kendte og ukendte tricks for at sikre finansieringen, fordi det skulle finansieres inden for rammerne af de eksisterende kategorier, selv om der var meget lidt plads til at presse det ind. Nu taler vi om en økonomisk pakke med incitamenter, der så afgjort er et velkomment bidrag til den nationale indsats på området, og som forhåbentlig vil tilskynde til energi- og bredbåndsprojekter i den nordlige del af mit land.
Imidlertid føler jeg mig igen tvunget til at give udtryk for to forbehold i denne forbindelse. Det glæder mig, at vi følger reglerne og faktisk tilpasser de finansielle overslag, men vi har set os nødsaget til at ty til hokuspokus igen for at fremskynde betalinger, der ellers først var planlagt gennemført i regnskabsårene 2010 og 2011. Det er naturligvis godt at vide, at dette ikke vil påvirke programmerne under den fælles beslutningsprocedure, men hvad med landbruget, der som bekendt stadig ikke er omfattet af den fælles beslutningsprocedure? Hvad vil der ske, hvis, som det allerede er nævnt, en ny dyresygdom bryder ud, eller hvis der kommer en alvorlig krise på markedet, og vi stadig har brug for disse midler til landbruget? Kan Kommissionen forsikre os om, at den ikke vil løbe fra dette ansvar?
Mit andet forbehold er, at vi skal være i stand til at overvåge de udgifter, som vi i fællesskab træffer beslutninger om. For 14 dage siden afviste min delegation at meddele decharge vedrørende 2007-budgettet som følge af problemer i forbindelse med tilsyn og økonomisk ansvar. Det, som denne pakke under ingen omstændigheder må medføre, er et forringet ansvar og tilsyn. I Det Forenede Kongerige ville man sige, at en ting først viser sin værdi i praksis, og jeg tror, at denne plan kun vil blive en succes, hvis vi opfylder alle betingelserne.
Jeg ved godt, at min taletid er udløbet, men jeg vil lige bruge tre sekunder på at takke kommissæren for de mange sene aftener her, hvor vi har drøftet ting, efter forhandlingerne om landbrug var afsluttet. Så tak til kommissæren for tilgængeligheden og samarbejdet.
Costas Botopoulos
(EL) Fru formand! Den betænkning og det overordnede initiativ, som forhandlingerne drejer sig om i dag, er nødvendige, men jeg er bange for, at virkningen heraf er tvivlsom. Det er i højere grad en kortsigtet end en langsigtet løsning. EU blev nødt til at gøre et eller andet, fordi krisen er alvorlig, og EU blev nødt til at gøre et eller andet, men jeg mener ikke, at resultatet er et tegn på, at udfordringen blev taget op. For det første er der ikke tale om ret mange penge til den krise, som vi gennemlever, og der er ingen garanti for, at pengene når ud til dem, der har størst behov for dem. Både energi- og bredbåndsinternetområdet er vigtige områder, men vi kan ikke være sikre på, at de udgør de områder, der er prioriteret højst, og hvad vigtigere er, at de er de områder, som vil resultere i de ekstra arbejdspladser og den vækst, som vi har behov for.
For det andet kan jeg tilslutte mig det, som alle de øvrige medlemmer har sagt, nemlig at vi stadig ikke ved, hvorvidt, hvornår og hvor en stor del næsten halvdelen af pengene, dvs. 2,4 mia., skal komme fra. Forleden talte vi i Budgetudvalget med kommissær Siim Kallas, der på nuværende tidspunkt er ude af stand til at give os et svar på, hvor bevillingerne skal komme fra.
For det tredje og måske vigtigste fremlægger vi løsninger, der ikke vil hjælpe os med at afhjælpe problemerne på lang sigt. Det er ikke en løsning at blive ved med at tage de penge, der bliver til overs fra landbrugspolitikken. Det er ikke en løsning at flytte den underliggende balance mellem landbrugs- og regionalpolitikken og EU's andre behov. Europa har brug for en global plan for at håndtere krisen, og det lader ikke til, at en sådan foreligger på nuværende tidspunkt. Jeg er bange for, at EU er gået glip af denne mulighed, og jeg er bange for, at det hovedsagelig er Kommissionen selv, der er gået glip af den.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Fru formand, fru kommissær, hr. kommissær, hr. formand for Rådet (hvor han end er, for han er ikke til stede her)! Her i Parlamentet er ord betydningsfulde, og det forhold, at man kalder 5 mia. EUR for en økonomisk genopretningsplan for Europa, er et udtryk for humor fra Kommissionens side, men det har intet at gøre med den virkelige verden. Det drejer sig ganske enkelt om en omledning af budgettet, der er beskeden, af begrænset omfang og med begrænset virkning.
Vi bør imidlertid tage imod planen. Ikke så meget på grund af bevillingen af midler, men som følge af planens politiske og budgetmæssige betydning, dvs. for det første en anerkendelse af, at den gældende finansieringsramme, som vi vedtog for perioden 2007-2013, ikke omfatter egnede instrumenter til håndtering af en økonomisk krisesituation. For at finde 5 mia. EUR har det, som Reimer Böge sagde, været nødvendigt at tvinge sig vej igennem budgetprocedurerne, at stramme den interinstitutionelle aftale og for de tre institutioner at arbejde i seks måneder, og alt dette, som det tidligere er sagt mange gange, for blot at overlade halvdelen af finansieringen til en anden risikabel samrådsprocedure.
Det er også en mærkelig måde at beskytte Fællesskabets landbrug på. Lad os ikke tage fejl af, at resultatet er, at ekstra midler fra den fælles landbrugspolitik finansierer utilstrækkelige bevillinger inden for andre udgiftsområder. Dette er en direkte konsekvens af de fejl, der er begået i forbindelse med forhandlingerne om den finansielle ramme. Vi vil derfor se resultaterne heraf, når vi skal forhandle om den næste landbrugsaftale i 2013.
Jeg tilslutter mig derfor målene i pakken, men jeg håber, at vi i fremtiden ikke ser os nødsaget til at fortryde de metoder, vi har brugt.
Glenis Willmott
(EN) Fru formand! Borgerne forventer, at vi yder dem reel støtte i disse vanskelige tider. EU's foreliggende økonomiske genopretningsforanstaltninger udgør en vigtig pakke, og jeg bifalder den store vægt, der er lagt på grønne arbejdspladser og teknologier, som vil bidrage til en reduktion af vores CO2-emissioner og fremme energisikkerhed.
Naturligvis glæder jeg mig også meget over, at Det Forenede Kongerige vil modtage op mod 500 mio. EUR i finansiering til projekter til fremme af offshorevindenergi og kulstofopsamling og -oplagring. Det står imidlertid klart, at den foreslåede pakke som helhed er underdimensioneret både med hensyn til omfang og ambitioner. Jeg ville ønske, at ungdomsarbejdsløsheden var blevet tillagt større betydning. Det er nødvendigt, at vi giver den unge generation håb for fremtiden. Ikke desto mindre er det, der er blevet forelagt os i dag, utvivlsomt bedre end ingenting. Labour-Partiets medlemmer af Parlamentet vil derfor støtte disse foranstaltninger, selv om vi er klar over, at der er behov for en ny økonomisk genopretningsplan.
Jeg håber, at de tilstedeværende medlemmer af Det Konservative og Unionistiske Parti også vil stemme for disse foranstaltninger til trods for den passive strategi, der føres af deres isolationistiske leder, David Cameron, som konsekvent har været imod Labour-Partiets foranstaltninger i Det Forenede Kongerige, der yder reel støtte til de hårdest ramte.
Oldřich Vlasák
- (CS) Fru formand, mine damer og herrer! De europæiske lande vedtager milliard-redningspakker for at redde deres finansielle institutioner og erhvervssektorer. EU agter også i fællesskab at investere i den europæiske økonomi. Det forslag, som er genstand for forhandlingerne, og som omhandler støtten til økonomisk genopretning gennem økonomisk fællesskabsstøtte til projekter i energisektoren, udgør et element i en europæisk økonomisk genopretningsplan om bevilling af et samlet beløb på 30 mia. EUR. Denne plan til 5 mia. EUR til offentlige investeringer omhandler frem for alt energiinfrastruktur, adgang til højhastighedsinternet og omstrukturering i landbruget. Det bør stå klart, at europæiske diplomater har brugt adskillige uger på forhandlinger om pakkens konkrete udformning. Formandskabet under ledelse af Den Tjekkiske Republik og Kommissionen, har med denne pakke gjort et ansvarligt forsøg på bl.a. at reagere på gaskrisen og således afdramatisere nogle følsomme emner i navnlig Central- og Østeuropa. Det forholder sig sådan, at nogle af problemer fortsat er uløste. Nogle medlemsstater, der er langsommere til at trække på EU-midlerne, kan komme til at betale prisen for ikke at have forberedt alle deres projekter inden næste år. Der hersker ligeledes stadig tvivl om finansieringen af pakken. Efter min mening begrunder disse forhold imidlertid ikke en afvisning af dette tilkæmpede kompromis. En afvisning kan i sidste ende ikke blot resultere i mangel på midler til energibesparelsesprojekter, men også i mangel på midler til sikring af pålidelige gasleverancer til de europæiske husholdninger. Hvis der igen opstår en gaskrise, vil vælgerne således helt sikkert holde os ansvarlige for den.
Margaritis Schinas
(EL) Fru formand! Disse forhandlinger er defineret af to vigtige parametre. Det første er det uomtvistelige behov for, at vi i Europa gør mere for at sammenkoble elektricitetsnet og etablere bredbåndsinternetforbindelser. For det andet rejser forhandlingerne i dag indirekte det meget vigtige spørgsmål om situationen nu og fremover for landbrugsudgifterne på fællesskabsbudgettet.
Det positive budskab er selvfølgelig, at Europa anvender fællesskabsbudgettet som et redskab til at håndtere krisen. Det er positivt, og vi skal holde fast i det. De fem milliarder er ikke meget, men vores systemiske metode til anvendelse af fællesskabsbudgettet som et redskab til bekæmpelse af nye problemer er den rette metode, og det var præcis derfor, at stats- og regeringscheferne godkendte det på det nyligt afholdte topmøde, hvor de videreførte denne strategi. Vi skal imidlertid være forsigtige. Hvis denne systemiske metode indebærer, at vi drager den forenklede følgeslutning, at landbruget til enhver tid vil have uudnyttede bevillinger til at betale for nye krav, og at vi i opløbet til de vigtige forhandlinger om landbrugets fremtid efter 2013 på dette grundlag konkluderer, at landbruget allerede har mere, end sektoren behøver, begår vi en stor strategisk fejl på Europas vegne. Med andre ord bør vi ikke tænke, at vi skal nedjustere behovene på landbrugsområdet, da det af budgettet fremgår, at vi indtil 2013 altid havde midler, som vi tog fra til Galileo, til energi og til bredbåndsinternet.
Landbruget har behov for ressourcer, og det vil stadig have behov for ressourcer efter 2013. Samtidig skal vi præcisere noget i EU, som er indlysende, nemlig at nye prioriteringer til enhver tid vil kræve nye ressourcer.
Lutz Goepel
(DE) Fru formand, hr. Graefe zu Baringdorf! "Småpengene" har betydet, at der i den lille landsby med 450 indbyggere, hvor jeg bor, har været sat fuld damp på arbejdet med at bygge bro over bredbåndskløften. Jeg tror, at vi om senest tre til fire måneder vil have bredbånd.
Jeg takker Petya Stavreva mange gange for hendes betænkning. Den er rigtig god.
Jeg har i 15 år beskæftiget mig med landbrugsudvikling her i Parlamentet og har bidraget til at forme denne udvikling uanset landbrugets størrelse og selskabsform. Tiden er kommet, hvor jeg skal beskæftige mig med noget andet. Jeg vil gerne takke alle medlemmerne, tjenestemændene, Andris Piebalgs og navnlig Mariann Fischer Boel.
Atanas Paparizov
(BG) Fru formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke ordføreren, Eugenijus Maldeikis, og understrege betydningen af de projekter, der vedrører energisikkerhed. De vil skabe gode betingelser for en øget solidaritet mellem medlemsstaterne gennem spredningen af gasforsyningskilderne og de egentlige leverandører.
Jeg vil gerne nævne, at mit land, der blev hårdest ramt af energikrisen ved årets begyndelse, efter forhandlingerne modtog nogle midler, og at der blev etableret forbindelse med systemerne i Grækenland og Tyrkiet. De ressourcer, der er øremærket Nabucco, og den omvendte gasforsyning vil ligeledes bidrage til sikkerhed i det sydøstlige Europa.
Jeg tror, at disse foranstaltninger, som Kommissionen har fremlagt, og disse forslag blot er indledningen til overvejelserne om en energisikkerhedspolitik. Jeg forventer en strategi til forbedring af direktivet om gasforsyning, samt at der udarbejdes et forslag om en fælles energipolitik i meget nær fremtid.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Fru formand! Jeg ønsker at tale om den makroøkonomiske virkning af denne pakke. Vi siger ofte, at vi skal løse bankproblemerne og give bankerne en øget likviditet, altså flere midler. Denne pakke er vigtig, da den sætter blus under fællesmarkedets likviditet. Da kapitalen cirkulerer blandt landene som følge af krisen, hvilket er en naturlig proces i den økonomiske udvikling, har virksomheder i mange lande kastet håndklædet i ringen som følge af pengemangel.
En sådan pakke er nødvendig, men ikke som en form for tilskud eller støtte. Den er nødvendig for at opretholde vores forenede europæiske marked, vores integration, som vi har opbygget gennem mange år.
Paul Rübig
- (DE) Fru formand, mine damer og herrer! For det første vil jeg gerne takke kommissær Mariann Fischer Boel og kommissær Andris Piebalgs. Det er et godt tegn at se landbrugs- og energiområdet side om side, mens de samarbejder. Det samme gælder for parlamentsmedlemmerne Agnes Schierhuber og Othmar Karas, der så at sige står i kø for at beskytte de små og mellemstore landbrug. Det er et godt tegn. Disse forhandlinger om 5 mia. EUR viser, at vi har den rette dagsorden, og at vi skal styrke købekraften i landdistrikterne. I en tid med økonomisk og navnlig finansiel krise består vores udfordring først og fremmest i ikke at sende de penge, som vi har brug for til energi, til de russiske oligarker og oliemagnater, men at beholde dem i Europa og styrke landområderne her.
Jeg er begejstret for dette initiativ, og jeg glæder mig især over, at vi kan vedtage det i dag.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Fru formand! Jeg vil også lykønske ordførerne. Dette dokument er vigtigt, da sammenkoblingen af infrastrukturen på energiområdet skal prioriteres.
Jeg mener imidlertid, at der skal investeres mere i en modernisering af infrastrukturen til produktion og transport af elektricitet. Jeg kan stadig huske strømafbrydelsen for et par år siden, der påvirkede mange europæiske stater. Jeg mener imidlertid, at der skal bevilges flere midler til Nabuccoprojektet. Det er ikke desto mindre godt, at betydningen af dette projekt anerkendes igen i et dokument.
Sammenholdt med meddelelsen fra Kommissionen fra oktober, hvori 5 mia. EUR blev øremærket energieffektiviteten i bygninger, nævnes der ingenting om ressourcer i dette dokument. Vi har bestemmelser vedrørende intelligente byer, men ressourcerne vil kun kunne anvendes, hvis der er uudnyttede ressourcer tilbage. Jeg synes, at denne situation er uacceptabel, da der skal skabes arbejdspladser, og da denne sektor har et enormt potentiale.
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg kan se, at der er bred opbakning til vores forslag, og jeg synes, at det er meget vigtigt at huske, hvor vi var ved begyndelsen af disse forhandlinger.
Vi har mere eller mindre 27 nationale energipolitikker og 27 markeder med forskellige liberaliseringsgrader. Samarbejdet mellem medlemsstaterne om energirelaterede emner har været forholdsvis kompliceret. Vi har tilvejebragt de meget væsentlige fælles drivkræfter, nemlig energi- og klimaændringspakken og en styrkelse af den europæiske dimension af Europas indre marked for energi. Spørgsmålet om, hvor pengene kommer fra, har dog været der hele tiden, og indtil nu har vi faktisk ikke afsat væsentlige beløb til energiområdet. Som følge af finanskrisen oplever vi helt klart forsinkelser i en masse energiprojekter og kapitalkrævende projekter. Desuden var gaskrisen ved årets begyndelse også en påmindelse til os om, hvor sårbar Europa er med hensyn til sine energiforsyninger, og i hvor ringe grad medlemsstaterne er sammenkoblet, og dette gør det vanskeligt at bruge EU's størrelse og anvendelsesområde. Den største luns af denne pakke går faktisk til denne meget nødvendige sammenkobling.
Atanas Paparizov nævnte Bulgarien. Hvis der kom yderligere tre sammenkoblinger i Bulgarien, ville der være meget mindre lidelse i Bulgarien, og det koster ikke en formue. Spørgsmålet er, hvorfor det ikke er blevet gjort. Der er mange faktorer. Sammenkoblinger kan ikke foranstaltes af blot en medlemsstat, da der skal være mindst to om projektet. Der skal også være virksomheder, der kan håndtere opgaven. Denne pakke indeholder faktisk politiske incitamenter. De baltiske lande havde talt meget om samarbejde og sammenkoblinger med det nordiske marked, men indtil denne pakke blev sammensat, var vi på en eller anden måde gået i stå med hensyn til reel udvikling i retning af en sammenkobling af de baltiske lande. Et nyligt afholdt møde mellem de baltiske landes premierministre og de beslutninger, der blev truffet på dette møde, er af så afgørende betydning, at de baltiske lande ikke længere vil være isoleret hvad angår energi.
Efter min mening indeholder pakken netop det, som Parlamentet søger for at nå tre mål, nemlig forsyningssikkerhed, bæredygtighed og konkurrencedygtighed i EU. Jeg anmoder således Parlamentets medlemmer om at støtte dette forslag, da det virkelig udgør en betydelig ændring i den europæiske energipolitik.
Mariann Fischer Boel
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg har lyttet meget opmærksomt til de mange positive og konstruktive bemærkninger i løbet af forhandlingerne i dag.
Som nogle af medlemmerne har sagt, skal vi først og fremmest gøre det meget klart, at vi ikke vil komme til at stå i en situation, hvor der overhovedet ikke vil være noget spillerum i landbrugsbudgettet. Vi har overskud, fordi vi ikke har haft ekstraordinære udgifter, vi har haft meget lave interventionsudgifter og meget lave udgifter til eksportrefusion, og derfor kan vi håndtere denne særlige situation. Vi bevæger os imidlertid ikke derud, hvor der ikke er noget spillerum i budgettet, af de årsager, som Jan Mulder nævnte. Hvis vi kommer i en situation, hvor en dyresygdom bryder ud, kan jeg garantere her i dag, at vi ikke vil komme til at stå i en situation, hvor der ikke vil være nogen midler, eller hvor der vil være for få midler, til at afhjælpe en sådan situation.
Det er også vigtigt at understrege solidariteten i fordelingen af midlerne. Med hensyn til udviklingen af landdistrikterne er det indlysende, at midlerne er blevet omfordelt i overensstemmelse med de midler, der er til rådighed på budgettet for udvikling af landdistrikter for de forskellige medlemsstater, hvilket i realiteten giver de nye medlemsstater en fordel.
Det er også vigtigt, at denne kapitalindsprøjtning ses som en engangsforanstaltning. Inden for området udvikling af landdistrikter kommer den simpelthen til at dække det hul, vi har i 2009, da sundhedseftersynet først træder i kraft den 1. januar 2010, og vi derfor befandt os i en situation, hvor vi ikke havde penge til at imødegå de nye udfordringer. Disse udfordringer er i høj grad i overensstemmelse med min kære kollega, Andris Piebalgs', idéer om vedvarende energi i landdistrikterne ved anvendelse af nye teknologier og ved anvendelse af affald fra landbrugssektoren som bidrag til nedbringelsen af drivhusgasemissioner, klimaændringer, vand, biologisk mangfoldighed og de udfordringer, som vi nu står over for i den europæiske mejerisektor.
Endelig er jeg fuldstændig enig i, at bredbåndsforbindelser er en fordel, ikke blot for landbrugssektoren, men for alle generelt. Det er imidlertid meget vigtigt, at vi sikrer bredbåndsforbindelser i landdistrikterne for at tilskynde til etableringen af små og mellemstore virksomheder og for at gøre det lettere for borgere at flytte ud i landdistrikterne og stadig bruge deres computere, måske en eller to dage om ugen, for at passe et arbejde, der måske ligger inde i byen. Bredbånd er således et af de fremtidige spørgsmål.
Generelt synes jeg afslutningsvis, at der har været bred opbakning, og jeg håber, at den investering, som vi skal foretage i form af denne engangsforanstaltning, vil vise sig at være godt givet ud.
Petya Stavreva
ordfører. - (BG) Fru formand! Jeg vil gerne takke for den positive holdning samt for de anbefalinger og synspunkter, der er givet udtryk for. Jeg vil også gerne takke kommissær Mariann Fischer Boel for hendes positive tilgang og for hendes fortsatte opbakning til landbrugerne og befolkningen i landdistrikterne. Jeg vil gerne rette en særlig tak til formanden for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Neil Parish, og vores koordinator, Lutz Goepel, for deres støtte og tillid.
I dag, hvor vi drøfter den fremtidige fælles landbrugspolitik og muligheden for at yde passende støtte, er det meget vigtigt at nævne, at hundredvis af millioner europæiske borgere bor i landdistrikterne, der dækker en stor del af Fællesskabets areal. De har brug for støtte gennem den solidaritet, vi udviser.
Jeg glæder mig meget over, at alle de betænkninger, vi har drøftet gennem de seneste måneder her i Parlamentet i Strasbourg, og som hovedsagelig har omhandlet den fælles landbrugspolitik, er udarbejdet i den samme ånd og har den samme generelle målsætning, nemlig at vi skal tage højde for og anerkende alle medlemsstaternes landbrugeres og landbefolkningers behov og muligheder.
Som repræsentant for Bulgarien, som er en af de senest tiltrådte medlemsstater, føler jeg, at det er af største vigtighed for de europæiske institutioner og navnlig Parlamentet at sende EU-borgerne en utvetydig støtteerklæring i dag for at vise, at vi er til for at hjælpe i disse vanskelige tider med en økonomisk krise. Det er vigtigt, at de europæiske institutioner umiddelbart før parlamentsvalget viser, at de er tæt på borgerne, og at de ønsker at hjælpe dem gennem de vanskelige tider, som vi for øjeblikket gennemlever.
Eugenijus Maldeikis
ordfører. - (LT) Fru formand! Jeg ønsker at takke alle mine kolleger for deres støtte. Disse forhandlinger har afsløret, at pakken er af enorm betydning, og vi må simpelthen ikke glemme, hvor kompliceret det var for Kommissionen at udarbejde pakken og sikre vedtagelsen af denne aftale. Jeg tror, at vi skal sætte pris på, at medlemsstaterne inden for meget kort tid formåede at nå til enighed, og at dokumentet er forelagt Parlamentet og vil blive sat til afstemning.
Jeg synes, at det var meget vanskeligt at finde den geografiske balance for så vidt angår finansieringen af disse projekter og vurdere genopretningsforanstaltningerne (her mener jeg, hvor meget disse foranstaltninger vil påvirke de makroøkonomiske processer og de enkelte sektorer) samt anvende forskellige projekter i energiundersektorerne med henblik på finansiering. Jeg er således af den opfattelse, at det dokument, som nu ligger foran os, skal give resultat, og i dag blev jeg meget glad for at høre kommissær Andris Piebalgs nævne, at opgaverne skal sendes i udbud inden udgangen af maj. Dette viser, at vi reagerer på en tilstrækkelig strategisk måde, og at vi er klar over, at hele dette spørgsmål er følsomt.
Jeg synes også, at denne pakke er meget vigtig i lyset af, at investeringsprocesserne i EU nu går væsentlig langsommere som følge af den økonomiske krise, og da pakken vil være et meget godt incitament og signal til både medlemsstaterne og energivirksomhederne om, at de skal fortsætte deres investeringsaktiviteter, så vi kan nå vores strategiske energimål i EU.
Jeg vil igen takke alle for deres opbakning og opfordrer Dem kraftigt til at deltage i afstemningen og støtte denne pakke.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag.

Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
(DE) Fru formand! De overså mig i catch-the-eye-proceduren. Det er De naturligvis i Deres fulde ret til at gøre, men nu vil jeg gerne komme med en personlig bemærkning i henhold til forretningsordenen.
Formanden
Hr. Graefe zu Baringdorf! Det er ikke muligt. Forhandlingen er afsluttet. De er udmærket klar over, at der fem minutter til rådighed i catchtheeye-proceduren, og at de medlemmer, der ikke har taget ordet under forhandlingen, har forrang. Jeg beklager, men jeg kan derfor ikke give Dem ordet nu. Forhandlingen er afsluttet.

Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Adam Gierek  
I forordningen er der fastlagt et støtteprogram for EU's økonomi i krisetider. En bevilling af denne støtte til energiprojekter vil medføre økonomisk genopretning, øget forsyningssikkerhed på energiområdet og en nedbringelse af drivhusgasemissionerne. I det mindste antages det, at dette vil ske.
Der er hensat 3,5 mia. EUR til dette formål.
Vil denne plan bidrage til, at vi overvinder krisen? Jeg tvivler. Der vil ikke blive skabt mange arbejdspladser straks med beløb af den størrelsesorden. Der er behov for tid til at forberede hvert enkelt projekt, så først efter en forsinkelse vil de forbedre den økonomiske situation. Projekterne er af varierende betydning. De vigtigste projekter er dem, der vedrører forbindelser mellem energinet. Dette vil styrke samhørigheden i EU.
Efter min mening burde projekterne imidlertid omfatte energiforbindelser mellem Polen og Tyskland. Med hensyn til kulstofopsamlings- og -oplagringsteknologien er støtteberettigelseskriterierne for strenge, og det antages, at en teknologi af dette omfang allerede er blevet udviklet, selv om det faktisk ikke er tilfældet.
Den nonchalante måde, hvorpå Kommissionen fråser med EU's penge, vækker undren, og jeg tror, at det skyldes både en ringe dømmekraft og den doktrin, der ligger til grund for Kommissionens strategi. Der hersker ingen tvivl om, at det ville have været mere nyttigt at smide penge ud af vinduet, jeg mener at smide penge i anlæg til kulstofopsamling og -oplagring, som en metode til at håndtere krisen, hvis disse penge var blevet brugt til den omfattende renovering og isolering af bygninger eller til opførelse af hundredvis af biogasanlæg. Dette ville også have været til gavn for miljøet.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
I forbindelse med forhandlingen om betænkningen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning for så vidt angår den flerårige finansielle ramme (2007-2013) ønsker jeg at henlede opmærksomheden på tre forhold.
1. Vi bør støtte bevillingen af 5 mia. EUR til finansiering af energiprojekter i 2009 og 2010 og til finansiering af udviklingen af internetinfrastrukturen i landdistrikter. Vi bør bevilge 3,5 mia. EUR til energinettet og 1,5 mia. EUR til internetinfrastrukturen i landdistrikterne.
2. Nu hvor jeg har støttet betænkningen, ønsker jeg at udtrykke bekymring over, at kilden til disse supplerende midler er fundet under udgiftsområde 2, hvilket betyder, at den fælles landbrugspolitiks årlige loft i det finansielle overslag for perioden 2007-2013 vil blive sænket med 3,5 mia. i 2009 og 2,5 mia. EUR i 2010. Dette er især foruroligende i lyset af, at EU's fødevaresikkerhed er truet.
3. Jeg bliver også nødt til at udtrykke bekymring over, at denne form for grundlæggende ændring i de finansielle overslag for perioden 2007-2013 foretages to måneder inden den nuværende valgperiodes udløb og med stort hastværk og uden en chance for en objektiv forhandling om emnet.
James Nicholson  
skriftlig. - (EN) Som en del af den europæiske genopretningsplan er yderligere 1 mia. EUR blevet øremærket til udvikling af bredbåndsbaserede internetinfrastrukturer i landdistrikterne gennem Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne.
Jeg koncentrerer mig i mit arbejde om landbrugsspørgsmål og udvikling af landdistrikterne, og jeg er derfor meget glad for dette initiativ. I mange medlemsstater, herunder mit eget, har landmænd og beboere i landdistrikterne ikke samme adgang til bredbånd som andre steder, og det betyder, at de i høj grad er ufordelagtigt stillet i forhold til folk i byerne.
Vi skal huske på, at dette initiativ er en del af en pakke til stimulering af Europas hårdt ramte økonomier. Jeg håber i denne sammenhæng, at forbedret adgang til bredbånd vil kunne stimulere små og mellemstore virksomheder i landdistrikterne.
Sirpa Pietikäinen  
skriftlig. - (FI) Det er godt, at den pakke på 5 mia. EUR, som Kommissionen lovede, da den økonomiske krise begyndte, endelig er blevet godkendt. Der var hårdt brug for disse penge, og efter min mening har Kommissionen prioriteret rigtigt, nemlig energi og støtte til landdistrikterne, hvilket især betyder udvikling af bredbåndsnet. De 100 mio. EUR, der er tildelt det undersøiske kabelprojekt Estlink 2, vil få særlig indvirkning på Finland. Det er godt, at Estlinkprojektet er blevet stående på listen, og at beløbet er uændret, siden Kommissionen første gang fremsatte sit forslag.
Men prioriteterne for energigenopretningspakken er virkelig meget irriterende, og hermed mener jeg den kendsgerning, at Kommissionens oprindelige idé om blot at støtte elkabler, optagelse og oplagring af kulstof (CCS) og offshorevindprojekter ikke har ændret sig hen ad vejen. Elkabler og offshorevindenergi fortjener naturligvis de ekstra penge. Men den urimelige vægt på optagelse og oplagring af kulstof er uforståelig, især da dette område sandsynligvis vil modtage betydelige midler fra indtægterne fra emissionshandelen.
Andre vedvarende energiprojekter end vindenergi burde også have haft mulighed for at søge om disse ekstra genopretningsmidler. I stedet for at investere i CCS-teknologier, som er et usikkert forehavende, burde man have lagt vægten på vedvarende energikilder. De forskellige solenergiprojekter ville især have fortjent finansiering.
Pakken kom med en erklæring, som synes at antyde, at ubrugte midler kunne gå til projekter til fremme af energieffektivitet og vedvarende energikilder. I Kommissionens oprindelige planer ville der have været afsat midler til energieffektivitet, i stedet for at man nu skal bruge de krummer, der måtte blive til overs. Det er også uheldigt, at den del, der oprindelig var planlagt til "smarte byer", i sidste ende ikke kom med i genopretningspakken.
Czesław Adam Siekierski  
Den europæiske økonomiske genopretningsplan, også kendt som 5 mia.-pakken, vedrører udvikling i landdistrikterne. Vi vil afsætte et yderligere beløb på 1 mia. EUR til forbedring af internetadgangen i landdistrikterne og til de nye udfordringer, der er specificeret i reformen af den fælles landbrugspolitik. Det er en skam, at beløbet er blevet sat lidt ned, men det vigtigste er nu at færdiggøre hele lovgivningsprocessen så hurtigt som muligt. Det vil sætte os i stand til at begrænse forskellen mellem landdistrikterne og byområderne, når det gælder udviklingen af bredbåndsbaserede internetinfrastrukturer og tjenesteydelser i forbindelse med nye teknologier. Internettet er ikke blot et særligt vindue ud mod verden og et redskab til udveksling af synspunkter og til at erhverve sig viden, men det er ligeledes et middel, der letter mange administrative spørgsmål.
EU vil med godkendelsen af denne pakke sende et positivt signal til vores landdistrikter. Landbruget spiller en vigtig rolle i landdistrikterne, men man finder også mange andre små virksomheder i landdistrikterne, som f.eks. butikker, værksteder og lagerbygninger. Efter min opfattelse vil udviklingen af internettet medvirke til at udvikle uddannelsen og de små virksomheder, herunder turistvirksomhederne, i disse områder. Det kan ligeledes bidrage til en større indtjening, især for små familiebrug.
Vladimir Urutchev  
Det europæiske program om økonomisk genopretning, herunder en investering på næsten 4 mia. EUR i energiprojekter, kommer på det rigtige tidspunkt, og det vil have mindst to positive konsekvenser, idet det vil fremme genopretningen af vigtige sektorer i økonomien og løse store energiproblemer.
Den seneste gaskrise viste tydeligt, at sikkerheden i vores energiforsyninger er direkte afhængig af sammenkoblingen af energiinfrastrukturen mellem medlemsstaterne, uden hvilken man ikke kan hjælpe de ramte lande. Uden gode forbindelser mellem de forskellige landes systemer er det ikke muligt hverken at skabe et indre marked for energi eller at anvende solidaritetsprincippet i hele EU.
Den økonomiske krise kræver hurtige løsninger. Derfor støtter jeg det foreslåede program, samtidig med at jeg er fuldstændig klar over, at den måde, hvorpå man har udvalgt og fordelt projekterne, ikke er den mest retfærdige i verden.
Jeg vil gerne specielt understrege støtte til Nabuccogasledningen, da det er på høje tid, at EU gør en større indsats for dette projekt, hvis vi ikke ønsker at gå glip af denne lejlighed til at diversificere vores kilder og bruge gas fra Det Kaspiske Hav. Jeg opfordrer Kommissionen til at handle meget mere aktivt for så hurtigt som muligt at opnå virkelige resultater og fremskridt i forbindelse med Nabucco.
