Området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Bogdan Klich for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed: strategi for den eksterne dimension, handlingsplan til gennemførelse af Haag-programmet (2006/2111(ΙΝΙ) (Α6-0223/2007).
Bogdan Klich 
ordfører. - (PL) Fru formand! Denne betænkning skulle oprindelig være en gennemgang af Kommissionens meddelelse fra 2005 om Rådets strategi for det år. I arbejdets løb blev det imidlertid klart, at der er gjort store fremskridt med at gennemføre området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, der er kommet op i tempo. Der er vedtaget nye dokumenter, truffet nye beslutninger, og sket nye tiltag. Vores situation er i dag meget anderledes end for halvandet år siden.
Jeg har derfor valgt at se fremad snarere end tilbage. Det er også holdningen i Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse og i Udenrigsudvalget, der har arbejdet tæt sammen om denne betænkning. Det bør derfor ikke overraske, at betænkningen faktisk munder ud i en række henstillinger til Kommissionen og Rådet.
Betænkningen hviler på to grundantagelser. Den første er, at indre og ydre sikkerhed i verden af i dag er tæt forbundne, at de gensidigt betinger hinanden og reelt hænger uløseligt sammen. Den anden er, at vores retssystemer og politiske holdning må fastholde en balance mellem de borgerlige rettigheder og borgernes sikkerhed. Det betyder, at hvis vi ønsker, at vores borgere skal være sikre og frie, skal begge disse værdier fremmes uden for EU's grænser, men at der også altid skal findes en balance mellem dem.
Vores eksterne politik bør tage udgangspunkt i disse principper og tilpasse sine redskaber - de fælles holdninger og handlinger, bilaterale og multilaterale aftaler - derefter. Med andre ord skal vi eksempelvis inkludere både antiterror- og menneskerettighedsbestemmelser i vores aftaler med tredjelande. I sit samarbejde med disse lande skal EU således fremme både respekt for menneskerettighederne og fælles indsats mod international terrorisme.
I Parlamentet er vi også bevidste om de begrænsninger og hindringer, der i øjeblikket hæmmer EU's indsats på dette felt. Det skyldes dels vores komplicerede og uklare institutionelle struktur, dels manglende vilje til at uddybe den europæiske integration. Forskellige procedurer gælder under forskellige søjler, hvad angår samarbejde og eksterne aftaler. Politisamarbejdet og det retslige samarbejde i kriminalsager, som vi har hørt om så længe, er endnu ikke blevet til noget. Det må snarest muligt gennemføres.
Vi forventer, at det næste EU-topmøde fører til en international konference, der ved årets udgang vil udforme et nyt traktatudkast, og at en sådan traktat vil give Unionen status som juridisk person, afskaffe den nuværende søjlestruktur, nedbringe antal lovgivningskategorier og samle beslutningsprocedurerne.
Før alt dette sker, og før traktaten træder i kraft, hvilket kan ske i 2009, foreslår vi i betænkningen at aktivere "passerelle-bestemmelsen" i EU-traktatens artikel 42, hvor angår politisamarbejdet og det retslige samarbejde i kriminalsager samt indvandrings- og integrationspolitikken. Det vil sætte Rådet og os alle i stand til at indføre nye fællesskabsmekanismer på disse særdeles vigtige områder. I betragtning af immigrationspresset på vores sydlige grænser og truslen fra organiseret kriminalitet på vores østlige grænser vil det være en alvorlig politisk fejl ikke at træffe disse beslutninger.
Apropos spørgsmålet om grænserne vil jeg gerne henlede Kommissionens opmærksomhed på punkt 42, der omtaler visumkrav for at komme ind i USA, hvor det er temmelig ubehageligt for EU-borgere at blive behandlet forskelligt. Parlamentet opfordrer nok en gang til, at denne sag bringes i orden. Sluttelig vil jeg gerne takke alle de medlemmer, som jeg har samarbejdet med, deriblandt dem fra min egen gruppe, skyggeordførerne fra de andre politiske grupper og kommissær Franco Frattini for det fremragende og frugtbare samarbejde.
Günter Gloser
Fru formand, hr. næstformand i Kommissionen, mine damer og herrer! EU har sat sig det mål at skabe et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed for sine borgere. Dette mål kan EU imidlertid ikke gennemføre alene. Den frie bevægelighed for personer og varer samt Europas økonomiske styrke og demokratiske stabilitet har gjort Europa til et mål for illegal migration, organiseret kriminalitet, international narkotikahandel og islamisk terrorisme.
Det betyder, at vi må overveje, hvordan vi kan videreudvikle de eksisterende mekanismer og koncepter, når det gælder retlige og indre anliggender, og hvordan vi kan integrere dem i EU's eksterne forbindelser, som De netop nævnte, hr. ordfører.
Jeg glæder mig meget over den store interesse, som Europa-Parlamentet lægger for dagen, når det gælder de eksterne forbindelser på retsområdet og især den nævnte strategi, og anbefalingerne i Klich-betænkningen giver vigtig inspiration til diskussionerne i Rådet om, hvordan EU's udenrigspolitik på retsområdet kan uddybes yderligere og gøres endnu mere effektiv.
Strategien for rets- og indenrigspolitikkens eksterne dimension beskriver udførligt mål og fremgangsmåder. Samarbejdet med tredjelandene omfatter bl.a. EU's støtte til institutionerne og kapacitetsopbygningen. Det er en langsigtet opgave, og fremskridtene i den drøftes inden for de fælles institutioner. EU's direkte naboer spiller en særligt vigtig rolle for EU's sikkerhed. Derfor er kapitlet om samarbejdet på rets- og indenrigsområdet inden for rammerne af de handlingsplaner, som vedtages sammen med partnerstaterne under den europæiske naboskabspolitik, meget udførligt.
Ukraine indtager en ganske særlig plads blandt staterne under den europæiske naboskabspolitik, ikke kun på grund af den lange fælles grænse med EU. Samarbejdet med Ukraine på rets- og indenrigsområdet er kommet meget langt. Den 11. juni blev der lagt endnu et vigtigt grundlag i Luxembourg med underskrivelsen af arbejdsaftalen mellem Frontex og de ukrainske grænsemyndigheder. Desuden blev der den 18. juni underskrevet aftaler om visumlettelser og tilbagetagelse.
Det nære samarbejde med naboregionerne er særligt vigtigt for EU på migrationsområdet. På basis af den samlede migrationsmodel har EU i det sidste halvandet år intensiveret samarbejdet med staterne i Afrika og Middelhavsområdet betydeligt. Resultaterne er opmuntrende. Rådet (almindelige anliggender) besluttede for få dage siden, den 18. juni, at udvide migrationsmodellen til EU's østlige og sydøstlige naboregioner. Ved siden af samarbejdet med de direkte naboer på rets- og indenrigsområdet har også samarbejdet med de strategiske partnere USA og Rusland en helt særlig betydning for EU. I betænkningen kommer man også ind på mange aspekter af dette partnerskab.
I maj 2005 blev der sammen med Rusland vedtaget fire køreplaner for fælles områder. Det fælles område med frihed, sikkerhed og retfærdighed er også efter Ruslands opfattelse det område, hvor der hidtil er opnået de bedste fremskridt. Hertil hører naturligvis også aftalen om visa og tilbagetagelse, som trådte i kraft i begyndelsen af juni.
På det sidste møde mellem EU's og Ruslands justits- og indenrigsministre tog minister Schäuble imidlertid også spørgsmålet om de russiske sikkerhedsstyrkers uforholdsmæssige indgriben i oppositionens demonstrationer op over for sin embedskollega Nurgalijev. Kort efter ministertrojkaen på rets- og indenrigsområdet fandt også de regelmæssige menneskerettighedskonsultationer med Rusland sted. Også i samarbejdet med Usbekistan har menneskerettighedsspørgsmål spillet en central rolle under det tyske formandskab inden for underudvalget retlige og indre anliggender.
De centrale emner på det sidste møde med USA var terrorbekæmpelse, visumspørgsmål og spørgsmål om databeskyttelse, også i forbindelse med udlevering af oplysninger om flypassagerer.
Her har det tyske formandskab i de seneste dage arbejdet på højtryk for at indgå en ny PNR-aftale med USA. USA er heller ikke nogen let forhandlingspartner, som vi ved fra diskussionerne.
Desuden har det tyske formandskab fået de to strategiske partnere USA og Rusland til at sætte sig ved samme bord for at drøfte fælles sikkerhedsudfordringer. Hertil hører narkotikabekæmpelse, terrorbekæmpelse og grænsestyring.
I betænkningen behandles desuden styrkelsen af politi- og retssamarbejdet. Det tyske formandskab har efter min mening opnået vigtige fremskridt med hensyn til at forbedre samarbejdet inden for EU. Her vil jeg især nævne den politiske enighed om at overføre de vigtigste dele af Prüm-traktaten til EU-lovgivningen.
Desuden er der opnået politisk enighed om at overføre Europol til EU-lovgivningen. Det er også lykkedes at styrke Frontex betydeligt i de sidste seks måneder.
Jeg vil også fremhæve rammebeslutningen om at udveksle strafferegisterinformationer mellem medlemsstaterne, som også nævnes i Klich-betænkningen.
Om der er mulighed for et samarbejde med tredjelande, f.eks. Rusland, afhænger også af det stedlige databeskyttelsesniveau, som skal undersøges i hvert enkelt tilfælde.
Globale trusler og fænomener kan kun bekæmpes effektivt i et internationalt samarbejde. Den nævnte strategi for den eksterne dimension på rets- og indenrigsområdet er derfor et uundværligt element i etableringen af et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed. Rådet satser også fremover på et tæt og tillidsfuldt samarbejde med udvalget og Europa-Parlamentet om gennemførelsen og den videre udvikling af denne strategi.
Franco Frattini
Fru formand, mine damer og herrer! Vi er naturligvis alle enige om det princip, at frihedsrettigheder og grundlæggende menneskerettigheder ikke kender nogen landegrænser. Desværre kender heller ikke den organiserede kriminalitet og terrorismen nogen grænser. Derfor er der - sådan som ordføreren og rådsrepræsentanten sagde - en stadig større forbindelse mellem den interne dimension og den eksterne dimension af EU's politikker på området for frihed, sikkerhed og retfærdighed.
Det betyder, at vi skal samarbejde om en vigtig politisk målsætning, som går i to retninger. På den ene side skal vi styrke et internt område med sikkerhed, som garanterer EU-borgerne og de mennesker, som bor i EU, grundlæggende frihedsrettigheder og en harmonisering af systemer og regler for at yde retfærdighed til dem, der beder om det, og på den anden side skal vi sørge for en international dimension, som på en vis måde giver et instrument til EU's udenrigspolitik via en styrkelse af lovenes og institutionernes rolle, fremme af de demokratiske værdier uden for vores grænser og en konsolidering af institutionerne.
Der er tale om nogle vigtige udenrigspolitiske målsætninger for EU, som netop skal gennemføres ved hjælp af foranstaltninger på dette område, og det drejer sig dels om sikkerhed og dels om respekt for de grundlæggende frihedsrettigheder. Det er to værdier, som vi kan og skal forene. Sådan som det blev sagt før, må der ikke være noget modsætningsforhold mellem at garantere borgernes og alle andres sikkerhed og samtidig sikre, at deres grundlæggende frihedsrettigheder respekteres. Jeg mener, at disse fælles værdier skal udgøre grundlaget for aftaler, forbindelser og partnerskaber med tredjelandene. Fremme af menneskerettighederne og demokratiet skal således være et element, der tages højde for i vores politikker, når Europa spiller en rolle på den internationale scene.
I betænkningen kommer man ind på nogle fundamentale spørgsmål, som jeg er helt enig i, nemlig at vi skal styrke det demokratiske ansvar, styrke sikkerheden og rettighederne, sikre borgerne en bedre beskyttelse mod terrorisme og organiseret kriminalitet, fremme det grænseoverskridende samarbejde mellem politiet og retsmyndighederne, føre en egentlig EU-politik på indvandringsområdet, hvor vi udviser en solidaritet, der går længere end til EU's egne grænser, føre en europæisk asylpolitik for dem, der har brug for international beskyttelse, og sørge for en skarp og nådesløs bekæmpelse af menneskehandel, som udnytter indvandrernes desperation.
Vi er allerede ved at gennemføre alt dette. Den europæiske indvandringspolitik bliver nu mere omfattende. I de forgangne uger har jeg forelagt Parlamentet og Rådet nogle dokumenter, hvor vi åbner grænserne for økonomisk indvandring og cirkulær indvandring med det formål at fremme mobiliteten og således gå bort fra det repressive aspekt i indvandringspolitikkerne, selv om det selvfølgelig er nødvendigt at bekæmpe enhver form for illegal indvandring.
For få dage siden fremlagde jeg en grønbog om asylpolitik, der giver Parlamentet og alle de berørte aktører mulighed for deltagelse, så jeg i starten af næste år kan fremlægge en handlingsplan, hvor vi som lovet indfører et fælles europæisk system for politisk flygtningestatus inden 2010.
Når det gælder indvandring og asylpolitik, er der således mange områder, hvor Europa allerede spiller en rolle på den internationale scene. På dette felt bør vi efter min mening styrke Euro-Middelhavsdimensionen yderligere, på samme måde som Europa spiller en rolle i den østlige dimension, når det gælder Balkanlandene, Kaukasus og forbindelserne med Den Russiske Føderation og Ukraine. I denne region er vi allerede ved at træffe foranstaltninger på forskellige områder, der strækker sig lige fra menneskehandel til bekæmpelse af seksuel udnyttelse af kvinder og børn og bekæmpelse af it-kriminalitet, som er et andet område, der selvfølgelig ikke kender nogen grænser, og som skal tages op på internationalt plan.
Der er allerede blevet sagt meget om terrorisme. Bekæmpelsen af terrorisme skal naturligvis fortsætte med retsstatens midler, men der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at fortsætte og styrke det internationale samarbejde med verdens store aktører.
I den forbindelse er jeg meget glad for, at ordføreren minder om vigtigheden af beslutningsprocesser, der gør det muligt for EU at træffe sine egne beslutninger. Det glæder mig meget, at der henvises til traktatens artikel 42, den såkaldte "passerelle-klausul", men jeg tror, at det er yderst vigtigt, at vi ikke går glip af den lejlighed, som det kommende Europæiske Råd giver til at drøfte EU's fremtidige institutionelle rammer og til ikke at glemme, at Europa ikke må stå stille på området for sikkerhed, retfærdighed og grundlæggende frihedsrettigheder. Europa skal have instrumenterne til at træffe beslutninger hurtigt, effektivt og med større demokratisk legitimitet, f.eks. ved at give Europa-Parlamentet og De Europæiske Fællesskabers Domstol en større rolle.
Til sidst vil jeg sige et par ord om samarbejdet mellem Europa og USA. Som rådsrepræsentanten sagde, er vi i gang med to vanskelige forhandlinger med USA. Den ene drejer sig om overførsel af data om finansielle transaktioner og er opstået som følge af den såkaldte Swift-sag, og den anden drejer sig om overførsel af passageroplysninger for flyrejser fra og til USA. Jeg håber, at vi i begge tilfælde snart når frem til en aftale, hvor man både garanterer retssikkerheden - dvs. en europæisk retsbestemmelse og ikke et bilateralt anliggende - og finder en balance mellem nødvendigheden af at bekæmpe terrorisme og sikkerheden for personoplysningernes fortrolighed. I begge tilfælde er der tale om vigtige menneskerettigheder. Jeg håber, at USA accepterer den harmoniske indfaldsvinkel, som det tyske formandskab har sørget for med Kommissionens støtte, og at disse aftaler bliver indgået inden månedens udgang, før det tyske formandskab er slut.
Jeg har informeret formanden for Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender om, hvor langt vi er nået med forhandlingerne. Der er nogle aspekter, som endnu ikke kan offentliggøres, eftersom forhandlingerne stadig er i gang, men jeg har sørget for konstant at holde formanden og de ansvarlige for de parlamentariske grupper i dette udvalg informeret om forhandlingernes resultat.
Aloyzas Sakalas 
Fru formand! Denne betænkning er udarbejdet i et styrket samarbejde mellem Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udenrigsudvalget. Jeg er glad for at kunne meddele mine kolleger, at hr. Klich og jeg er blevet enige om en omfattende tekst, som efter min mening afspejler synspunkterne i begge udvalg. Jeg takker hr. Klich mange gange for hans indsats, samarbejde og fleksibilitet.
Ud over de mange punkter, der er berørt i betænkningen, har jeg følgende besked til Rådet og Kommissionen: For det første er det indlysende, at EU's interne stabilitet til en vis grad afhænger af eksterne faktorer som f.eks. situationen i nabolande. For det andet vil den politiske situation i disse lande ikke kunne forbedres på baggrund af en standardiseret tilgang til landene, da deres økonomiske, politiske og sociale virkelighed er yderst forskellig. For det tredje understreger jeg derfor behovet for en skræddersyet tilgang til nabolandene med hensyn til EU's politik på området for frihed, sikkerhed og retfærdighed.
Formanden
Forhandlingen er udsat til kl. 21.00.
