Frihandelsaftale mellem EU og Indien (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Karim for Udvalget om International Handel om frihandelsaftale mellem EU og Indien.
Syed Kamall  
stedfortrædende for ordføreren. - (EN) Hr. formand! Jeg har brugt meget af min tid i Europa-Parlamentet på at fortælle folk, at jeg ikke er hr. Karim, men faktisk er hr. Kamall. Det må være forvirrende for folk at høre hr. Kamall tale om Karim-betænkningen. Jeg taler på hans vegne, da han på grund af uforudsete omstændigheder ikke kan være til stede her til aften, hvilket han undskylder.
Hans betænkning handler faktisk om handel med varer, tjenesteydelser, investering og intellektuelle ejendomsrettigheder samt udviklingsspørgsmål. Der er nu blevet forelagt en alternativ fælles beslutning fra PPE-DE-, ALDE- og UEN-Gruppen, fordi det var opfattelsen, at den oprindelige udvalgsafgørelse var resultatet af en ikke særlig repræsentativ afstemning, hvilket betød, at flere protektionistiske klausuler forblev intakte i betænkningen. I den alternative beslutning fremhæves det tydeligere, hvor vigtig en handelspartner Indien er for EU og de fordele, som en liberaliseringen af samhandelen kan medføre for begge parter.
EU og Indien indledte forhandlingerne i juni 2007 om en såkaldt frihandelsaftale, men der er sandsynligvis mange, der mere korrekt ville kalde den for en præferencehandelsaftale. Betænkningen opfordrer til, at der indgås en omfattende, ambitiøs og afbalanceret frihandelsaftale mellem EU og Indien, som kan forbedre markedsadgangen til varer og tjenesteydelser, og som reelt omfatter mange former for handel og bestemmelser om reguleringsmæssig gennemsigtighed på områder, der er relevante for samhandel og gensidige investeringer, herunder standarder for sundhed og plantesundhed, intellektuel ejendomsret, handelslettelser og toldregler.
En af hovedpointerne i betænkningen er, at hvis man ser på varehandelen, er Indiens gennemsnitlige toldsatser nu faldet til et niveau, der svarer til andre asiatiske landes satser, og at den gennemsnitlige toldsats, der anvendes i Indien, således nu er på 14,5 % i forhold til EU's gennemsnitlige sats på 4,1 %. Den bemærker også, at Indien er bekymret over virkningerne af REACH samt over bekostelige certifikater for eksport af frugt til EU og bekostelige overensstemmelsesprocedurer for EF-mærket og understreger, at disse problemstillinger skal løses i præferencehandelsaftalen.
Betænkningen påpeger også, at en liberalisering af tjenesteydelser på ingen måde må hindre retten til at regulere tjenesteydelserne, herunder de offentlige tjenesteydelser. Det er dog nødvendigt at erkende, at staten forholdsvis ofte ikke er i stand til at levere de såkaldte "offentlige" tjenesteydelser, og vi bør erkende, at de ikke statslige aktører - den private sektor - har en rolle at spille i forbindelse med levering af essentielle tjenesteydelser til de fattige, især når staten ikke selv er i stand til at gøre dette, ofte på grund af manglende indtægter.
Handelen med tjenesteydelser mellem EU og Indien er forholdsvist ulige fordelt. EU eksporterer 1,5 % af sine tjenesteydelser til Indien, mens Indien eksporterer 9,2 % af den samlede eksport til EU. Betænkningen opfordrer også Indien til at indføre en hensigtsmæssig databeskyttelseslovgivning for at sikre, at vi i forbindelse med vores handel med tjenesteydelser kan have tiltro til, at de indiske virksomheder er i stand til at håndtere store mængder data, da databeskyttelsen volder bekymring.
Betænkningen erkender også, at kapitlerne om investeringer ofte ledsages af forpligtelser om at liberalisere kapitalbevægelser og give afkald på kapitalkontrol. Vi anmoder derfor Kommissionen om at afholde sig fra at indføje sådanne klausuler, da det særligt for udviklingslandene er vigtigt at kunne kontrollere kapitalbevægelserne for at afbøde finanskrisens virkninger.
Betænkningen bifalder Indiens tilsagn om indførelse af en effektiv ordning for intellektuelle ejendomsrettigheder og om brug af TRIPS-fleksibiliteten for at opfylde deres forpligtelser vedrørende folkesundheden. Vi bør endnu en gang være bevidst om, at for mange forpligtelser vedrørende folkesundheden kan gøre det umuligt for befolkningen i de fattige lande at få adgang til lægemidler, da der ikke er noget incitament for lægemiddelvirksomhederne til at udvikle lægemidler til disse lande.
Endelig erkender betænkningen, at et ambitiøst kapitel om udvikling skal være en væsentlig del af enhver frihandelsaftale, og at vi skal sikre samhandelen og direkte udenlandske investeringer. Den erkender også, at der er bekymring, især i Europa-Parlamentet, over spørgsmål som miljøstandarder og lovgivningen om de vigtigste arbejdsstandarder, arbejdsmiljøet og sikkerheden. Vi bør også erkende, at pendulet, når man forsøger at opnå en form for balance mellem handelsspørgsmål og miljøbeskyttelse, ILO-standarder osv., nogle gange kan svinge for langt den ene vej, så vi ender med, at de bliver vigtigere end samhandelen og dømmer de fattige lande til endnu mere fattigdom, fordi vi gør det vanskeligt for virksomhedsejerne i disse lande at udvikle kapaciteten.
Louis Michel
Hr. formand! Jeg ønsker at takke Europa-Parlamentet for den store interesse, som det har vist under forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Indien.
Jeg ønsker især at takke hr. Kamall og Udvalget om International Handel for den fremragende indsats, som de sammen med Udenrigsudvalget og Udviklingsudvalget har ydet med udarbejdelsen af betænkningen om en frihandelsaftale mellem EU og Indien. Der har været en omfattende udveksling af synspunkter med Parlamentet, og beslutningsforslaget omhandler alle eventuelle aspekter af forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Indien. Udvekslingen af synspunkter er et godt redskab til vores forhandlinger om frihandelsaftaler.
Når vi taler om en frihandelsaftale mellem EU og Indien, er det vigtigt at tage højde for den generelle kontekst og kompleksitet i forhold til vores strategiske forbindelser med Indien, herunder samarbejdsaftalen fra 1994 og den fælles handlingsplan, for blot at nævne to af de store initiativer og dialoger, som vi har indledt med Indien.
Vi er overbevist om, at det er uhyre vigtigt at samarbejde med Indien om at nå til enighed i forhandlingerne om en ambitiøs frihandelsaftale, som vil gøre det muligt for begge parter - EU og Indien - at stå som vindere.
Jo mere ambitiøs frihandelsaftalen er, jo større økonomiske fordele vil der være for begge parter - EU og Indien. Det er en af de vigtigste konklusioner af undersøgelsen af indvirkning og bæredygtig udvikling, der er foretaget af uafhængige konsulenter samtidig med forhandlingerne.
Formålet med undersøgelsen af indvirkning og bæredygtig udvikling var at analysere den økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkning af den fremtidige frihandelsaftale og identificere eventuelle nødvendige støtteforanstaltninger.
Undersøgelsen af indvirkning og bæredygtig udvikling er snart færdig og vil blive offentliggjort i april, med andre ord tids nok til at kunne indgå i de igangværende forhandlinger.
Tillad mig at give en kort statusrapport om forhandlingerne. Der har været afholdt seks møder siden indledningen af forhandlingerne i juni 2007, hvor det sjette møde fandt sted i sidste uge i Delhi, fra den 17.-19. marts. Vi forventer at afholde yderligere to møder i år, helst efter det indiske valg i april og inden topmødet mellem EU og Indien i november.
Hvad angår indholdet af forhandlingerne er der opnået fremskridt vedrørende alle spørgsmål om frihandelsaftalen, men der er stadig lang vej igen.
Mere specifikt har vi udvekslet forslag om afgifter, vi har haft udbytterige drøftelser om flere vigtige sektorer for tjenesteydelser, og vi har opnået fremskridt i drøftelserne af teksten på næsten alle områder i aftalen. Der er dog stadig meget, der skal falde på plads inden indgåelsen af en aftale.
Inden jeg slutter, ønsker jeg på Kommissionens vegne endnu en gang at takke Parlamentet og ordføreren. Kommissionen glæder sig til andre muligheder for et effektivt samarbejde med Parlamentet.
Formanden
Forelæggelsen afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 26. marts 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Kader Arif  
Parlamentet fremlagde sin holdning til den fremtidige frihandelsaftale mellem EU og Indien i onsdags. Takket være Socialdemokraternes indsats giver teksten, vedtaget på udvalgsplan, et tydeligt billede af den økonomiske og sociale sårbarhed i Indien, et land, hvor 80 % af befolkningen lever for under 2 USD om dagen. Den Socialdemokratiske Gruppe har for at afhjælpe denne situation stillet en række ændringsforslag, hvori det fremhæves, at enhver styrkelse af handelsforbindelserne med Indien skal ledsages af faste rammer for at undgå en eventuel liberalisering af offentlige tjenesteydelser, for at sikre adgang til offentlige sundhedsydelser og livsnødvendig medicin og for at beskytte de mest sårbare personer og sektorer. Ikke overraskende har højrefløjen i Parlamentet dannet en alliance med henblik på at foreslå en langt mere liberal tekst på plenarmødet, især en liberalisering af bank- og forsikringssektoren, posttjenester og offentlige indkøb. Jeg vil under afstemningen på onsdag forsvare den socialdemokratiske vision om retfærdig og rimelig handel, og jeg tager afstand fra ethvert forsøg fra højrefløjen på at ignorere disse principper.
Rovana Plumb  
EU's varehandel med Indien er mere end fordoblet i værdi mellem 2000 og 2007. Eksporten er steget fra 13,7 mia. EUR til 29,5 mia. EUR, og importen er steget fra 12,8 mia. EUR til 26,3 mia. EUR. I 2007 stod Indien for 2,4 % af EU's eksport og 1,8 % af EU's import, og Indien var EU's niende vigtigste handelspartner.
Jeg bifalder betænkningen, da der i konklusionen opfordres til, at man indgår en omfattende, ambitiøs og afbalanceret frihandelsaftale mellem EU og Indien, som kan forbedre markedsadgangen for varer og tjenesteydelser, og som reelt omfatter alle former for handel og bestemmelser om reguleringsmæssig gennemsigtighed på områder, der er relevante for samhandel og gensidige investeringer, herunder standarder og overensstemmelsesvurderinger, sundhed og plantesundhed, intellektuel ejendomsret, håndhævelse, handelslettelser og toldregler, offentlige udbud, handel og konkurrence samt udvikling og menneskerettighedsklausuler som en central del af aftalen.
Jeg ønsker at understrege, at formålet med frihandelsaftalen er at
opnå større bilaterale fordele for et støt stigende antal borgere
opfylde millenniumudviklingsmålsætningerne, herunder målsætningerne til forebyggelse af forringelse af miljøet og overholdelse af sociale standarder.
Bogusław Rogalski  
skriftlig. - (PL) Indien er kontrasternes land. Indiens globale image er præget af overbefolkning, fattigdom (80 % af den indiske befolkning lever for under 2 USD om dagen) og sygdom. De seneste fremskridt på det økonomiske område har medvirket til at gøre Indien til en førende global økonomi. Indiens bidrag til fremskridt på området for medicin, teknologi og rumforskning står dog i skærende kontrast til manglen på fødevarer og rent vand, som præger landet.
EU er Indiens største udenlandske investor og handelspartner. I 2007 lå EU's investeringer på 65 % af de samlede investeringer i Indien. Indiens investeringer i EU er også steget meget i løbet af de seneste par år. EU skal fokusere på at sikre et multilateralt handelssystem, der er baseret på bestemte principper, fastsat af WTO, og som giver de bedste muligheder for retfærdig og ærlig handel.
Vi skal dog understrege, at Indien skal bekæmpe den omfattende sult, da Indien med hensyn til det globale sultindeks er nr. 66 ud af 88 lande. Indien, som er en global nuklear nation, har heller ikke underskrevet ikke-spredningstraktaten. Et andet bekymrende problem er børnearbejde med børn, der generelt arbejder under farlige og sundhedsfarlige betingelser.
Bestemmelser om menneskerettigheder og demokrati skal være en grundlæggende del af enhver frihandelsaftale, der indgås med Indien. Vi skal endvidere sikre, at sociale og miljømæssige aftaler og standarder overholdes.
