Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0231/2009).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Hr. Jan Kohout er her som repræsentant for Rådet. Jeg vil gerne benytte lejligheden til at hilse den beslutning, som det tjekkiske Senat har truffet, velkommen, fordi den giver os ægte håb om den fremtidige ratificering af Lissabontraktaten.
Om: Beskyttelse af den europæiske kulturelle produktion
Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe for effektivt at beskytte den europæiske kulturelle produktion på baggrund af den svækkelse, den udsættes for som følge af det stigende antal ulovlige kopier af disse frembringelser?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (EN) Jeg vil gerne takke formanden for hans venlige ord til Tjekkiet og til Senatet. Vi er også meget glade for, at det grønne lys for Lissabontraktaten nu er meget stærkere end for blot få timer siden.
Som svar på det første spørgsmål vil jeg sige, at Rådet deler det ærede medlems bekymringer med hensyn til behovet for at tage fat om problemet med piratkopiering af beskyttede værker på en omfattende måde. Dette spørgsmål er udpeget som en politisk prioritet af både Parlamentet og Rådet inden for rammerne af den samlede indsats for at beskytte og fremme europæiske kreative kræfters innovation og dermed den europæiske økonomis konkurrencedygtighed.
Parlamentet og Rådet har vedtaget direktiv 2004/48/EF, som fastlægger en fællesskabsramme for håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, og arbejder i øjeblikket på et forslag til et direktiv om strafferetlige foranstaltninger med henblik på at sikre håndhævelsen af sådanne rettigheder.
Den retlige ramme, der allerede er i kraft, giver medlemsstaterne et solidt grundlag for at sikre effektiv beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder bekæmpelse af piratkopiering. EU og medlemsstaterne deltager desuden i igangværende forhandlinger, f.eks. udkastet til handelsaftalen om bekæmpelse af forfalskning, med henblik på at gøre beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder mere effektiv på internationalt plan.
Den 25. september 2008 vedtog Rådet en resolution om konkrete foranstaltninger, som medlemsstaterne og Kommissionen skal iværksætte inden for rammerne af en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering. Rådet vedtog endvidere i november 2008 et sæt konklusioner som svar på Kommissionens meddelelse fra januar 2008 om kreativt onlineindhold på det indre marked, som bl.a. fremhævede behovet for at styrke og fremme legitime udbud af ophavsretligt beskyttet materiale på internettet som en vigtig metode til effektivt at bekæmpe piratkopiering.
På toldområdet har Rådet vedtaget forordning (EF) nr. 1383/2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder. Denne forordning fastlægger betingelserne for toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke intellektuelle ejendomsrettigheder, og de foranstaltninger, som myndighederne kan træffe, når det konstateres, at varerne er ulovlige.
EU har endvidere indgået en række aftaler om toldsamarbejde, som f.eks. den aftale, der for nylig blev indgået med Kina, med henblik på at forbedre og fremme samarbejde med toldmyndighederne i tredjelande bl.a. for at bekæmpe forfalskede og piratkopierede varer. Disse aftaler er de praktiske midler og metoder til samarbejde mellem EU og toldmyndighederne i partnerlandene. Disse aftaler gennemføres og opdateres løbende inden for rammerne af blandede toldsamarbejdsudvalg, som er nedsat i henhold til disse aftaler.
På multilateralt plan bidrager Rådet allerede aktivt til det arbejde, der gennemføres i Verdenstoldorganisationens regi.
Endelig vedtog Rådet den 16. marts 2009 en resolution om EU's toldhandlingsplan til bekæmpelse af krænkelser af intellektuelle ejendomsrettigheder for perioden 2009-2012 i forlængelse af ovennævnte resolution fra Rådet af 25. september 2008.
Rådet er åbent for at undersøge eventuelle fremtidige initiativer, der kan styrke kampen mod varemærkeforfalskninger og piratkopier og sikre mere omfattende beskyttelse til rettighedshaverne. Rådet sætter pris på enhver tilsvarende indsats fra Parlamentets side med samme formål.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Tak for Deres svar. Jeg mener faktisk, at Rådet forstår, hvad problemet drejer sig om, men jeg vil insistere på dette punkt og spørge formanden for Rådet, om Rådet er bekendt med, at den europæiske kulturproduktion i øjeblikket er under minimumsniveauerne.
EU's lovgivning om beskyttelse af kreative værker ligner lovgivningen for et underudviklet land, og som følge deraf falder vores kulturproduktion til de niveauer, der ses i underudviklede lande. Det ses navnlig i den audiovisuelle sektor, hvor størstedelen af produktionen i dag finder sted uden for Europa, navnlig i USA, fordi dette land beskytter kreative værker. Hvis Europa ikke beskytter kreative værker, får vi dem ikke. Er Rådet opmærksomt på det ansvar, det bærer på dette tidspunkt?
Paul Rübig
- (DE) Mit spørgsmål vedrører følgende: Fru Catherine Trautmann kom i mindretal i dag i Parlamentet med sit kompromisændringsforslag om telekommunikationspakken. Det betyder derfor, at hun har sat præsident Sarkozy i en god position med hans "three strikes - out"løsning. Hvordan vurderer det tjekkiske formandskab dagens afstemning i Parlamentet med hensyn til europæiske skabende kunstnere, der ønsker at beskytte deres rettigheder på internettet?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (CS) Jeg vil blot forsikre det ærede medlem om, at Rådet er særdeles opmærksomt på, at dette er en væsentlig aktivitet og en reel trussel mod europæernes og EU's kulturelle rigdom. Det ses efter min mening tydeligt af den liste over foranstaltninger, som Rådet har iværksat i de seneste måneder og år, at disse spørgsmål har været og stadig er en prioritet, selv inden for rammerne af den globale europæiske plan, som har fastsat konkrete indsatsmål, herunder f.eks. oprettelse af et europæisk observationscenter for varemærkeforfalskning og piratkopiering. Det bør i den forbindelse siges, at Rådet erkender dets ansvar, er bekendt med alvoren af det aktuelle problem og ønsker at træffe specifikke foranstaltninger på området. Hvad angår telekommunikationspakken, har både det forrige formandskab og dette formandskab investeret meget energi i denne sag. Det skuffer os, at hele kompromisforslaget, herunder bestemmelsen om bekæmpelse af piratkopiering, ikke blev godkendt. Jeg håber, at den aftalte telekommunikationspakke i sidste ende vil blive vedtaget efter yderligere procedurer. Jeg er alligevel skuffet over, at pakken af de årsager, det ærede medlem nævnte, ikke blev vedtaget i dag.
Om: Klimaændring
I betragtning af den tjekkiske præsident Václav Klaus' velkendte skeptiske mening om klimaændringer, hvordan agter Rådet da at sikre, at synspunkter hos langt de fleste af EU-medlemsstaterne og -borgerne, som går ind for den videnskabelige nøjagtighed vedrørende den menneskeskabte klimaændring, bliver respekteret, især i forbindelse med forberedelsen til klimatopmødet i København og det kommende svenske formandskab?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (EN) I marts sidste år finjusterede Rådet og Rådets forårsmøde en ny holdning til de internationale forhandlinger om klimaændring navnlig med henblik på klimatopmødet i København.
På mødet den 19.-20. marts 2009 understregede Rådet sin overbevisning om, at den økonomiske krise og de politiske foranstaltninger til imødegåelse af den giver en mulighed for at skabe de nødvendige økonomiske reformer og samtidig sætte skub i reformerne mod en sikker og bæredygtig ressourceeffektiv lavemissionsøkonomi.
I formandskabets konklusioner fra Rådets møde i marts hedder det, at EU stadig ønsker at spille en førende rolle og sikre en global og omfattende klimaaftale i København i december i år med henblik på at begrænse den globale opvarmning til under 2 °C.
Til det formål mindede Rådet om EU's forpligtelse til en reduktion på 30 % af emissionerne som EU's bidrag til en sådan aftale, hvis de andre udviklede lande forpligter sig til tilsvarende emissionsreduktioner, og hvis de mest velstående udviklingslande bidrager tilsvarende i overensstemmelse med deres ansvar og formåen. Rådet vil drøfte disse spørgsmål yderligere på mødet i juni.
Avril Doyle  
Jeg takker det tjekkiske formandskab for at lede udvalget og for dets synspunkt på dette.
Som jeg tidligere har spurgt en af Deres kolleger, kan De nu, hvor vi nærmer os det kritiske møde, nemlig "UNFCC COP-15" i København, forsikre mig, at vi har den tjekkiske regerings entusiastiske støtte til en tilstrækkelig og fuldt ud rimelig global aftale om at reducere CO2-emissionerne i hele verden?
De indledte Deres formandskab med et ry som klimaskeptikere. Kan De bekræfte, at De har skiftet holdning, og at De er helt enig i den klima- og energipakke, som Parlamentet vedtog med overvældende flertal i december?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (CS) Som svar på spørgsmålet vil jeg først sige, at vi - dvs. den tjekkiske regering og Tjekkiet - aldrig har været skeptiske med hensyn til klimaændring. Jeg mener ikke, at det, jeg sagde i min tale om visse konklusioner, som blev vedtaget af Rådet i marts, om visse foranstaltninger, der er vedtaget på tidligere møder i Rådet, som den tjekkiske regering har deltaget i, og om, at regeringen er enig i disse konklusioner, på nogen måde kan indikere, at den afgående regering eller den nye regering, der tiltræder på fredag, har skiftet holdning til dette på nogen måde. Vi kan i den forbindelse sige, at vi føler den kurs, der er lagt eller skitseret af tidligere møder i Rådet, og vores ambition er, at EU skal gøre sit yderste på det kommende EU-topmøde i juni for at gøre fremskridt, trods de problemer og vanskeligheder, der er forbundet med dette, i forberedelsen af Rådets mandat og forhandlingsrammen til København. Jeg kunne i spørgsmålet fornemme en hentydning til den tjekkiske præsident, og jeg kan kategorisk og ærligt sige, at der for to dage siden blev afholdt et topmøde med Japan i Prag med præsident Klaus som formand på vegne af EU, og hvis De konstaterede noget som helst, der ikke var i overensstemmelse med EU's samlede holdning til klimaet, bedes De fortælle mig det, selv om jeg ved, at det ikke var tilfældet. I det lys er disse bekymringer forståelige, men ikke helt berettigede, og jeg håber, jeg har kunnet fordrive dem.
Om: Lissabontraktaten og det tjekkiske formandskab
Kan Rådet udtale sig om en eventuel tidsplan for Tjekkiets ratifikation af Lissabontraktaten?
Jan Kohout
I formandens introduktion til min tale i dag, annoncerede han, at han lykønskede Tjekkiet for, at dets Senat i dag godkendte Lissabontraktaten med klart flertal. Jeg mener, at det i øjeblikket er det bedste svar på det stillede spørgsmål.
Avril Doyle
- (EN) Jeg takker den tjekkiske minister og vil gennem ham lykønske lederen og alle medlemmerne af det tjekkiske Senat. Nu har begge kamre godkendt ratificeringen.
De ser måske på mig som et irsk medlem af Parlamentet og siger: Har han noget at lade andre høre? Vi har endnu en opgave foran os i Irland. Polen og Tyskland har også en del oprydning, der skal klares.
Men kan jeg bede Dem sige, om der er sandsynlighed for, at Deres præsident Klaus vil acceptere det øverste og nederste kammers ønske og godkende - eller underskrive, hvis De foretrækker det - hele ratificeringen af traktaten? Tak igen. Jeg fryder mig over dagens resultat i Deres Senat.
Paul Rübig
- (DE) Jeg lykønsker det tjekkiske formandskab med afstemningen i Senatet. Jeg må alligevel sige, at vi i Europa naturligvis på mange områder er utilfredse med samspillet mellem EU's institutioner, og at det er grunden til, at vi har forhandlet om denne reformtraktat i de sidste otte måneder. Kunne der måske afholdes en debat i Tjekkiet om, hvad der efter deres mening er foruroligende ved denne traktat, hvilke alternativer præsident Klaus kan tilbyde europæerne for at dæmpe den aktuelle utilfredshed, som han så bestemt henviser højlydt til, og hvilke løsninger han kan foreslå? I øjeblikket ved vi kun, at han ønsker at forhindre reformen, men han fremsætter ingen positive forslag.
Bernd Posselt
- (DE) Mens præsident Klaus har beskadiget sit lands ry af egocentriske grunde alene, vil jeg også lykønske det tjekkiske formandskab og sige, at det har været et førsteklassesformandskab. Det glæder mig, at det blev afsluttet med ratificeringen af traktaten, hvad angår den parlamentariske procedure.
Jan Kohout
Jeg vil gerne takke formanden for hans påskønnelser og lykønskninger med vores Senats godkendelse af Lissabontraktaten. Præsident Klaus har sine egne synspunkter, og vi i Tjekkiet respekterer hans holdninger, der er en del af det demokratiske spektrum af holdninger. Hvad angår debatten om Lissabontraktaten, har den været meget intens, og derfor har Senatet først godkendt Lissabontraktaten nu efter lange diskussioner om emnet. Det store flertal af stemmer - 54 senatorer ud af de 80 tilstedeværende - som stemte for traktaten, omfattede senatorer fra ODS (det tjekkiske borgerdemokratiske parti, som præsident Klaus har grundlagt), hvilket viser, at der er en "eurorealisme" i Tjekkiet, at der er en stærk følelse af medansvar for Europa og for EU, og at der er en vilje til at fortsætte processen med europæisk integration og til at deltage aktivt i den. Hvad angår den forfatningsmæssige ordning for godkendelse i begge kamre i det tjekkiske parlament, er det en forudsætning for ratificeringen, som derefter afsluttes med præsidentens underskrift. I den henseende fastsætter forfatningen ingen tidsfrister, og jeg vil ikke på nuværende tidspunkt spekulere over, hvornår traktaten vil blive underskrevet af præsidenten. Situationen for os er ganske ny, selv i selve Tjekkiet. Der er løftet en stor byrde fra vores skuldre, og vi er naturligvis himmelhenrykte. Vi vil selvfølgelig gennemføre yderligere høringer og samtaler med henblik på at afslutte ratificeringen så hurtigt som muligt.
Om: Kroatien, Makedonien og Sydøsteuropa
Hvorledes vurderer Rådet muligheden for i løbet af det indeværende år at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, at fastlægge tidspunktet for forhandlinger med Makedonien, samt for at forelægge de europæiske perspektiver med hensyn til de sydøsteuropæiske stater, som ligger mellem Kroatien og Makedonien, herunder Kosovo?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (EN) Forhandlingerne med Kroatien er gået ind i en vigtig og krævende fase. Siden indledningen af forhandlingerne er der åbnet 22 kapitler, hvoraf syv er blevet lukket foreløbig. Der kan ikke forudsiges noget om afslutningen af forhandlingsprocessen. Som De ved, afhænger forhandlingernes videre forløb primært af Kroatiens fremskridt i arbejdet for at forberede tiltrædelsen, opfylde kriterierne for åbning og lukning og opfylde kravene i forhandlingsrammen og Kroatiens forpligtelser i henhold til stabiliserings- og associeringsaftalen.
Gennemførelsen af det reviderede tiltrædelsespartnerskab er også vigtigt for at forberede yderligere integration med EU. Fuldt samarbejde med Det Internationale Krigsforbrydertribunal vedrørende det Tidligere Jugoslavien, herunder adgang til dokumenter, er stadig afgørende i overensstemmelse med forhandlingsrammen. I den sammenhæng skal det erindres, at Rådet gentagne gange har udtalt, at indsatsen for at opnå gode naborelationer i henhold til forhandlingsrammen og tiltrædelsespartnerskabet skal fortsættes, herunder især arbejdet for at finde løsninger på bilaterale problemer med nabolande, navnlig grænsespørgsmål.
Formandskabet beklager, at grænsespørgsmålet med Slovenien påvirker forløbet af Kroatiens tiltrædelsesforhandlinger, og det aktuelle fremskridt afspejler ikke det fremskridt, der tidligere blev opnået. Som De ved, har formandskabet sammen med det tidligere og det kommende formandskab plus Kommissionen gjort en betydelig mæglingsindsats for at finde en løsning på dette problem. På mødet i april i Rådet (generelle anliggender og eksterne forbindelser) blev der endvidere afholdt en nyttig forhandling for at gøre status over situationen.
Hvad angår Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, vil jeg minde om Rådets afgørelse fra december 2005 om at give landet status som kandidatland, navnlig under hensyntagen til kravene vedrørende stabiliserings- og associeringsprocessen, kriterierne for medlemskab og gennemførelsen af de prioriterede områder i partnerskabet, det betydelige fremskridt, der er opnået i udformningen af lovgivningsrammen vedrørende Ohridrammeaftalen, samt landets dokumenterede fremskridt i gennemførelsen af stabiliserings- og associeringsaftalen, herunder de handelsrelaterede bestemmelser, siden 2001.
På Rådets møde i juni 2008 blev det besluttet, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien kan iværksætte yderligere foranstaltninger på vej mod EU, hvis de betingelser, der blev fastsat i konklusionerne fra Rådets møde i december 2005, de politiske Københavnskriterier og de udestående centrale prioriteter i tiltrædelsespartnerskabet er opfyldt. Opretholdelse af gode naborelationer, herunder en forhandlet og gensidigt acceptabel løsning af hovedproblemet, er stadig afgørende. Afholdelse af frie og retfærdige valg er afgørende. I henhold til den foreløbige vurdering fra OSCE's og ODIHR's valgobservatører var valgene den 22. marts og 5. april velorganiserede og opfyldt de fleste internationale forpligtelser og standarder.
Dette er et vigtigt skridt fremad for demokratiet i landet. Vi opfordrer den nye præsident og formanden til i deres arbejde at sikre fremskridt i deres land til gavn for alle borgere, og vi opfordrer regeringen til at fokusere på reformdagsordenen, f.eks. styrkelse af retsstatsprincippet, økonomisk fremskridt og bekæmpelse af korruption og organiseret kriminalitet.
Hvad angår de øvrige lande på Vestbalkan, er der sket betydeligt fremskridt mod EU-medlemskab i de senere år, men det har indtil videre været ujævnt, og der er stadige enorme udfordringer. Rådet er villig til at støtte indsatsen for at møde disse udfordringer, navnlig ved at gennemføre stabiliserings- og associeringsaftalerne og ved at yde betydelig finansiel støtte. Stabiliserings- og associeringsprocessen er stadig den overordnede ramme for det europæiske perspektiv for Vestbalkan. Ved at gøre solidt fremskridt med hensyn til økonomisk og politisk reform og ved at opfylde de nødvendige betingelser og krav kan de øvrige potentielle kandidater på Vestbalkan opnå kandidatstatus i overensstemmelse med deres egne resultater med EU-medlemskab som det endelige mål.
I december 2008 indgav Montenegro sin ansøgning om medlemskab. Den 23. april i år anmodede Rådet Kommissionen om at udforme en udtalelse om ansøgningen, så Rådet derefter kan træffe de videre beslutninger. Den 28. april ansøgte Albanien om EU-medlemskab. Der vil muligvis blive modtaget ansøgninger fra andre lande på et senere tidspunkt.
Rådet minder om EU's vilje til at støtte den økonomiske og politiske udvikling i Kosovo gennem et klart europæisk perspektiv i overensstemmelse med det europæiske perspektiv for regionen. Rådet glæder sig over Kommissionens hensigt om i efteråret 2009 at fremlægge en undersøgelse af mulighederne for at fremme Kosovos politiske og socioøkonomiske udvikling. Rådet ønsker at styrke de mellemfolkelige kontakter, herunder f.eks. at ophæve visumkravene, når de benchmarks, der er defineret i vejkortene for visumliberalisering, er opfyldt, og fremme udvekslingen af studerende og unge.
Samtidig med at EU styrker ejerskabsprincippet, understreger EU betydningen af regionalt samarbejde og gode naborelationer mellem de vestbalkanske lande. Regionalt samarbejde og den europæiske dagsorden hænger sammen. Jo mere landene på Vestbalkan samarbejder med hinanden, jo mere integreres de i de europæiske strukturer. Det skyldes, at regionalt samarbejde bidrager til en fælles forståelse i regionen og til at finde løsninger på problemer af fælles interesser, f.eks. inden for energi, transport, handel, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, flygtninges tilbagevenden og grænsekontrol.
Bernd Posselt
- (DE) Mange tak for det meget gode og udførlige svar.
Jeg har tre meget korte supplerende spørgsmål:
For det første: Kan De forstille Dem, at det tjekkiske formandskab vil åbne et nyt kapitel i forbindelse med Kroatien?
For det andet: Vil De sætte en dato for Makedonien i år?
For det tredje: Hvad er tidsrammen for lempelse af visumbegrænsningerne?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (CS) Hvad angår det første spørgsmål om fornyet igangsættelse af forhandlingsprocessen, var et af punkterne på dagsordenen for det sidste møde i Rådet (generelle anliggender og eksterne forbindelser), som jeg sagde i min indledning, afsat til netop disse spørgsmål. Vi er overbevist om, at der vil blive gjort fremskridt på området under dette formandskab, og at der vil blive opnået enighed om at fremme lukningen af de forhandlingskapitler, der er gjort klar til lukning. Det har fra begyndelsen været et af dette formandskabs mål at ophæve denne situation. En løsning er ved at tage form, og den vil forhåbentlig være acceptabel for alle involverede parter, så vi kan opnå fremskridt i forhandlingerne.
Hvad angår spørgsmålet om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, skal det bemærkes, at vi i øjeblikket ikke forventer, at der vil blive fastsat en dato eller andre enkeltheder i dette formandskab. Vi forventer ikke visumliberalisering i den første del af året, men vi tror, at borgerne fra en række lande på Vestbalkan, som er tæt på at opfylde, eller som allerede har opfyldt de krævede benchmarks, inden udgangen af dette år eller i begyndelsen af næste år kan rejse uden visum fra nogle af de vestbalkanske lande til EU. Det er her ved flere lejligheder blevet understreget, at et af det tjekkiske formandskabs prioriteter er at bringe landene på Vestbalkan og EU tættere på hinanden. Vi har ydet en betydelig indsats i den forbindelse, og vi vil yde en lige så stor, hvis ikke større, indsats på dette område i de sidste to måneder af vores formandskab.
Om: Beskyttelse af de mest sårbare mod den økonomiske krise
Det europæiske Råd erklærede i konklusionerne fra sit møde den 19.-20. marts 2009, at "opmærksomheden navnlig bør rettes mod de mest sårbare og mod nye risici for udstødelse" for at tackle de sociale følger af den nuværende økonomiske krise.
På hvilket måder fokuserer Rådet på at beskytte de mest sårbare som f.eks. nye migranter, ældre mennesker, fastboende etniske minoriteter, handikappede og hjemløse, mod at blive marginaliseret i samfundet?
Jan Kohout
Som det ærede medlem har udtrykt det så godt, understreger den fælles rapport om social sikring og social integration 2008, som blev fremlagt på Rådets møde den 19.-20. marts, behovet for relevante sociale politikker ikke kun for at afhjælpe de negative sociale indvirkninger på de svageste, men også for at afbøde indvirkningen af krisen på økonomien som helhed.
Det omfatter justering af ydelser, hvor det er nødvendigt, for at sikre tilstrækkelig støtte til modtagerne. Der skal især gennemføres omfattende strategier for aktiv integration, der kombinerer og afbalancerer foranstaltninger og vidtfavnende arbejdsmarkedsadgang til kvalitetstjenester og tilstrækkelige minimumsindtægter.
Der skal sættes skub i medlemsstaternes indsats for at gennemføre omfattende strategier mod fattigdom og social udstødelse af børn, herunder tilgængelig børnepasning af høj kvalitet og til en rimelig pris.
Der kræves en vedvarende indsats for at håndtere hjemløshed, der er en ekstremt alvorlig form for udstødelse, for at fremme social inddragelse af indvandrere og tage fat om de mange problemer og risici for social udstødelse, som f.eks. romaer står overfor.
Der kræves også årvågenhed over for nye risikogrupper, herunder bl.a. unge og nye arbejdstagere, og nye risici, der dukker op.
Hvad angår den specifikke situation for ældre, etniske minoriteter og handicappede, har Rådet allerede vedtaget lovgivning med henblik på at beskytte disse og andre udsatte grupper mod forskelsbehandling. Rådets direktiv 2000/78/EF fastsætter en generel ramme for ligebehandling ved beskæftigelse og erhverv og forbyder forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering ved beskæftigelse og erhverv. Rådets direktiv 2000/43/EF gennemfører princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse på en lang række områder, herunder beskæftigelse, selvstændige erhverv, faglig uddannelse, socialsikring, uddannelse og adgang til varer og tjenester, herunder boliger.
Rådet undersøger desuden i øjeblikket et nyt forslag fra Kommissionen, der har til formål at udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling endnu mere. Forslaget til Rådets direktiv om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering vil udvide beskyttelsen mod forskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering til andre områder end beskæftigelse. Den 2. april 2009 stemte Parlamentet for Kommissionens forslag under høringsproceduren, og Rådet drøfter i øjeblikket direktivforslaget.
Lad mig også minde om, at Rådet og Parlamentet sidste forår nåede til enighed ved førstebehandlingen af Kommissionens forslag om at udnævne 2010 til det europæiske år for bekæmpelsen af fattigdom og social udstødelse. På det tidspunkt kunne vi ikke vide noget om omfanget af den økonomiske krise, der lå foran os. Når man ser tilbage, er det dog klart, at Kommissionen og Parlamentet havde helt ret i at fokusere på problemerne med fattigdom og social udstødelse.
Endelig undersøger Rådet også et udkast til konklusioner om ligestilling for kvinder og mænd, der tilhører generationen over 50 år, som det tjekkiske formandskab har fremsat. Det forventes, at disse konklusioner vil blive vedtaget på Rådets møde i juni. Det vil endnu en gang give Rådet mulighed for at bekræfte sin forpligtelse til at sikre, at vores ældre borgere kan leve en aktiv tilværelse og blive ældre med værdighed.
Inden for rammerne af det nuværende formandskab blev en konference om sociale ydelser med titlen "Sociale ydelser: et redskab til mobilisering af arbejdsstyrken og styrkelse af den sociale samhørighed" afholdt i Prag i april i år. Konferencen understregede betydningen af sociale ydelser for den aktive inddragelse af mennesker, som er udsat for social udstødelse, og som er udelukket fra arbejdsmarkedet.
Sektoren for sociale ydelser er som følge af økonomiske og demografiske ændringer på den ene side blevet et vigtigt område for nye jobmuligheder, navnlig for kvinder og ældre arbejdstagere, og hjælper på den anden side brugerne af sociale ydelser med selv at beholde deres job.
Konferencen introducerede grundlæggende udgangspunkter for de videre europæiske drøftelser af de sociale ydelsers rolle i samfundet. Selv om metoderne til at levere sociale ydelser, deling af kompetencer og opfattelsen af finansiel bæredygtighed varierer mellem EU's medlemsstater, var der omfattende enighed mellem talerne på konferencen om de sociale ydelsers rolle og mål.
I konklusionerne fra konferencen, som vil blive uddybet og derefter forhandlet med henblik på vedtagelse på mødet i Rådet (beskæftigelse, socialpolitik, sundhed og forbrugerpolitik) i juni, fremhæves de sociale ydelsers rolle som et grundlæggende instrument for de sociale politikker.
Nødvendigheden af den integrerede tilgang til udformning og levering af sociale ydelser under hensyntagen til klienternes individuelle behov understreges også. De offentlige myndigheders vigtige rolle med hensyn til at garantere de sociale ydelsers kvalitet, tilgængelighed og bæredygtighed nævnes, og det anføres, at investering og sociale ydelser, navnlig under den nuværende finansielle og økonomiske krise, kan betale sig og kan styrke vækstpotentialet for og samhørigheden mellem økonomier og samfund. Vigtigheden af uformel pleje påpeges også, og såkaldt "delt pleje", en kombination af formel og uformel pleje, er tilsyneladende optimal og mest effektiv.
I konklusionerne fra konferencen nævnes betydningen af udviklingen af et system for livslang læring og kapacitetsopbygning for at sikre tjenesternes kvalitet. Sidst, men ikke mindst, understreges beskyttelsen af rettighederne, værdigheden og de særlige behov for brugerne af de sociale ydelser.
Emine Bozkurt  
Jeg takker det tjekkiske formandskab varmt for besvarelsen af mit spørgsmål. Det glædede mig at høre, at spørgsmålet om udvidelsen af direktivet om antidiskriminering til varer og tjenester havde en prominent plads i Deres svar på spørgsmålene vedrørende kampen mod fattigdom og social udstødelse blandt de mest udsatte grupper. Lad mig fortælle, hvor meget jeg sætter pris på det.
Mit spørgsmål til Dem er nu, om dette også betyder, at den tekst, som Parlamentet godkendte i april, har det tjekkiske formandskabs fulde støtte, og hvilke praktiske foranstaltninger De som fungerende formand for Rådet har iværksat for at sikre, at dette direktiv vedtages så hurtigt som muligt af medlemsstaterne og Rådet?
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Jeg takker også for det omfattende svar. Problemet med social udstødelse er meget udbredt og mangefacetteret, fordi mange mennesker efter min mening i dag simpelthen har problemer med at overleve. Er Rådet parat til at øge fødevarehjælpen? Fødevarehjælp er også et meget vigtigt emne i dag, hvor krisen raser, og jeg mener, at vi skal fokusere mere på det.
Jan Kohout
formand for Rådet. - (CS) Tak for Deres påskønnelse af mit tidligere svar og min indsats for at give et udtømmende svar på det stillede spørgsmål. Hvad angår det ekstra spørgsmål, skal det siges, at jeg ikke kan give et helt klart svar på nuværende tidspunkt. Det skal dog bemærkes, at alle problemerne vedrørende social udstødelse og kampen mod fattigdom i denne krisetid helt naturligt er på dagsordenen og drøftes intenst i Rådets arbejdsgrupper, herunder det direktiv, De nævner. Hvad angår fødevarehjælp, har jeg muligvis misforstået spørgsmålet, men i Rådet har vi primært drøftet fødevarehjælp til udviklingslandene, med andre ord de lande, der er værst ramt af den økonomiske og finansielle krise og den tidligere fødevarekrise. Hvad angår situationen i EU, drøftes et sådant emne ikke. Vi er dog bekendt med EU's ansvar med hensyn til de svageste eller dem, der har brug for mere hjælp i den nuværende situation, og dette emne vil også være på dagsordenen på mødet mellem ministrene for udviklingssamarbejde.
Om: En europæisk pagt om beskæftigelse
Hvordan vurderer Rådet forslaget om at vedtage en europæisk pagt om beskæftigelse, som vil kunne udgøre et væsentligt hjælpemiddel til bevarelse af den sociale samhørighed og fremme af væksten og det økonomiske opsving i EU ved at overvinde virkningerne efter den verdensomspændende krise?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (EN) Rådet har ikke modtaget et forslag fra Kommissionen om en europæisk beskæftigelsespagt. Rådet kan derfor ikke besvare de specifikke spørgsmål, som det ærede medlem stiller om dette emne. Rådet er dog enig i det ærede medlems betragtninger i spørgsmålet og finder, at det er vigtigt, at vi bevarer den sociale samhørighed og fremmer vækst og økonomisk genopretning i EU, som lider under virkningerne af den globale krise.
Inden for disse rammer vil formandskabet minde om, at medlemsstaterne i første instans er ansvarlige for at udforme og gennemføre beskæftigelsespolitikker. Rådet fokuserer alligevel især på disse beskæftigelsespolitikker, især nu hvor Europa befinder sig i en finansiel og økonomisk krise og indfører nye og tidligere retningslinjer for beskæftigelsen i henhold til traktaten.
I den forbindelse minder formandskabet om, at Rådet i december sidste år vedtog en overordnet europæisk økonomisk genopretningsplan bl.a. for at løse beskæftigelsesproblemerne som følge af den finansielle krise. Planen består af øjeblikkelige budgetforanstaltninger til et beløb af 200 mia. EUR bestående af på den ene side fællesskabsforanstaltninger til et beløb af 30 mia. EUR og på den anden side nationale foranstaltninger til et beløb af 170 mia. EUR.
Rådet støttede også idéen om en hurtig indsats fra Den Europæiske Socialfond til støtte for beskæftigelsen, navnlig til gavn for de svageste grupper i befolkningen, som f.eks. støtte til flexicurityordninger og ordninger for at lette jobovergangsperioder, og gav medlemsstaterne mulighed for om nødvendigt at omprogrammere udgifter under Den Europæiske Socialfond med henblik på at styrke deres beskæftigelsesstrategier.
Det skal endvidere erindres, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen i tillæg til Den Europæiske Socialfond også yder bistand til supplering af nationale foranstaltninger, herunder foranstaltninger på regionalt og lokalt plan. Denne fond, som blev oprettet af Rådet i 2007, beskæftiger sig med specifikke kriser, der rammer hele Europa som følge af globaliseringen, og yder individuel og tidsbegrænset engangsstøtte direkte til afskedigede arbejdstagere.
En revision af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen er på vej, og Rådet opfordrede på sit møde i marts 2009 til, at man hurtigt nåede til enighed. Rådet glæder sig over enigheden med henblik på vedtagelse ved førstebehandling af denne revision og efterkommer dagens afstemning på plenarmødet.
Rådet blev på sit møde i marts også enig om yderligere foranstaltninger, som f.eks.: fjernelse af hindringer, uden at der skabes nye, og opnåelse af et fuldt fungerende indre marked, yderligere mindskelse af de administrative byrder, forbedring af rammevilkårene for industrien for at opretholde et stærkt industrielt grundlag og for erhvervslivet med særligt fokus på små og mellemstore virksomheder og innovation, fremme af partnerskaber mellem erhvervsliv, forskning, uddannelse og erhvervsuddannelse samt forøgelse og forbedring af kvaliteten af investeringer i viden, uddannelse og forskning.
Endelig vil formandskabet minde om, at det nuværende formandskabs initiativ, et beskæftigelsestopmøde, vil blive afholdt den 7. maj i Prag. I går havde den tjekkiske vicepremierminister for europæiske anliggender, hr. Vondra, lejlighed til at tale om dette spørgsmål på plenarmødet på formandskabets vegne.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Jeg takker formanden for Rådet for hans svar. Mit spørgsmål var på præcis samme bølgelængde. Bør alle midler, der fra tid til anden programmeres - navnlig som følge af krisen - ikke koordineres under én paraply, som jeg kalder en "aftale om beskæftigelse", så de bærer frugt for de europæiske borgere, der hører om millioner af euro - De nævnte en sum på 200 mia. - men som ikke oplever, at disse penge omsættes til effektive foranstaltninger, som giver dem mulighed for at komme ud af arbejdsløshed og fattigdom?
Jan Kohout
Jeg må sige, at jeg har fuld sympati for det, der her blev sagt, og jeg er overbevist om, at det kommende topmøde - beskæftigelsestopmødet i Prag - vil være endnu en lejlighed til at udvikle og fremsætte initiativer, som Rådet kan vende tilbage til på sit møde i juni, og som fokuserer på netop de emner, vi har drøftet her, med andre ord emner vedrørende indvirkningen af den økonomiske krise på beskæftigelsen.
Om: Sundhedsydelser i udlandet
Forslaget til direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser, som Parlamentet skal behandle i april, indeholder fælles bestemmelser om vilkårene for godtgørelse af udgifter til sundhedsydelser i udlandet. Målet for Parlamentets medlemmer er så vidt muligt at tillade patienter i EU-landene at modtage sundhedsydelser i udlandet (f.eks. gennem forudgående godtgørelse af bekostelige sundhedsydelser for at sikre, at disse ydelser ikke forbeholdes de velhavende), hvorimod tendensen i Rådet er at begrænse disse rettigheder og lade medlemsstaterne selv afgøre, hvilke behandlinger i udlandet de ønsker at godtgøre.
Hvordan mener Rådet, at disse modstridende holdninger i Europa-Parlamentet og Rådet kan forenes? Hvilke kompromiser er realistiske?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (EN) Formandskabet gennemfører i forlængelse af det franske formandskabs arbejde aktivt drøftelser om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om patientrettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser.
Formandskabets mål er at finde løsninger, der skaber balance mellem patienternes rettigheder i forbindelse med grænseoverskridende sundhedsydelser og medlemsstaternes ansvar for organisation og levering af sundhedsydelser og lægebehandling.
Som formandskabet anførte på plenarmødet den 23. april 2009, bør patienter, der rejser til andre medlemsstater, modtage udførlige informationer og sundhedsydelser af høj kvalitet. Men det er også vigtigt at sikre, at direktivet overholder principperne om klarhed, retssikkerhed og subsidiaritet. Spørgsmålet drøftes stadig i Rådet, så det kan ikke forudsiges, om der kan opnås politisk enighed under det tjekkiske formandskab. De aktuelle drøftelser i Rådet viser dog, at et system med forhåndstilladelse sandsynligvis vil blive begrænset til særlige behandlingstyper. Det vil være en mulighed, som medlemsstaterne kan udnytte eller ej. Denne mulighed er blevet anerkendt af EF-Domstolen under visse betingelser.
Rådet overvejer også, om et system med forhåndstilladelse skal ledsages af foranstaltninger, der har til formål at sikre gennemskuelighed og udførlige informationer til alle patienter om deres rettigheder til at modtage grænseoverskridende sundhedsydelser.
På den anden side fastsætter direktivet et minimumsniveau for det, som medlemsstaterne skal garantere deres patienter, hvad angår godtgørelse af udgifter til grænseoverskridende sundhedsydelser. Det er det samme beløb, som den samme behandling ville have kostet i hjemlandet. Der er intet, der forhindrer medlemsstaterne i at give deres patienter, som modtager grænseoverskridende sundhedsydelser, mere fordelagtige godtgørelser, endda på forhånd. Det afhænger dog af medlemsstaternes nationale politik.
Når en person har brug for planlagt behandling i en anden medlemsstat, og det er objektivt lægeligt begrundet, har vi dog allerede forordning (EF) nr. 883/2004, som giver en patient adgang til sundhedsydelser, uden at han selv skal bære omkostningerne.
I henhold til den betænkning, som Parlamentet stemte om på sit møde den 24. april 2009, anerkender Parlamentet også systemet med forhåndstilladelse som et planlægnings- og administrationsværktøj, hvis det er gennemskueligt, forudsigeligt, ikkediskriminerende og underlagt klar information til patienter.
Rådet vil omhyggeligt undersøge alle ændringsforslagene og vil overveje, hvordan de kan inddrages i Rådets fælles holdning med henblik på at nå til enighed ved andenbehandlingen.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Endnu en gang tak for Deres omfattende og håbefulde, vil jeg sige, svar. Det er godt, at betingelserne for at få lægehjælp både hjemme og i udlandet harmoniseres. Det er dog helt klart forkert, at en stor del afhænger af en patients evne til at betale. De patienter, der ikke kan betale forskellen mellem omkostningerne hjemme og i udlandet, vil ikke kunne drage fordel af dette.
Tjekkiet, som overtog formandskabet efter Frankrig, er stadig et ungt land, og jeg vil gerne spørge: Var der forskel på den måde, som de nye og gamle medlemsstaterne vurderede dette problem på?
Jan Kohout
formand for Rådet. - (CS) Jeg takker for det ærede medlems ekstra bemærkning. Vi er opmærksomme på dette, og vi tager hensyn til det. Han peger efter min mening på et stort problem, men på nuværende tidspunkt kan spørgsmålet ikke besvares klart og enkelt. Det er et problem, som Rådet skal tage fat om i sine yderligere drøftelser af disse spørgsmål.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
