Kommissionens expertgrupper och balanserad representation och transparens (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om
en muntlig fråga till kommissionen från Cornelis de Jong för GUE/NGL-gruppen, Michael Cashman för S&D-gruppen, Pascal Canfin för Verts/ALE-gruppen och Monica Luisa Macovei, om översyn av de horisontella bestämmelser som gäller för kommissionens expertgrupper och balanserad representation och insyn - B7-0010/2011), och
en muntlig fråga till kommissionen från Corinne Lepage, Diana Wallis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen, om översyn av de horisontella bestämmelser som gäller för kommissionens expertgrupper och balanserad representation och insyn - B7-0014/2011)
Cornelis de Jong
Herr talman! I slutet av förra året såg kommissionen över bestämmelserna för sina expertgrupper. Jag hade möjlighet att delta i bra, informella diskussioner med kommissionens företrädare.
Likväl är det konstigt att parlamentet aldrig formellt har involverats i detta. När allt kommer omkring är insyn en angelägenhet för både kommissionen och parlamentet.
Kan kommissionsledamoten garantera mig att vi i framtiden kommer att ha en formell dialog om dessa frågor innan slutgiltiga beslut fattas?
Den senaste veckan kontaktade jag återigen en rad olika organisationer i det civila samhället. Tyvärr har de ännu inte fått någon försäkran om att expertgruppernas sammansättning kommer att vara mer balanserad i framtiden. De har dock fått information om inrättande av nya expertgrupper.
Av egen erfarenhet, från den tiden jag själv arbetade för kommissionens generaldirektorat, vet jag att generaldirektoraten är små kungadömen. Om det finns politisk vilja måste det dock vara möjligt för kommissionen att besluta att offentliggöra all information om de nya expertgrupperna och om de därmed sammanhängande anmälningsförfarandena på en och samma webbplats. Kan kommissionsledamoten garantera att det kommer att ske eller kommer han att ge efter för kommissionens officiella byråkrati?
Alla det civila samhällets organisationer lider stor brist på resurser. Det gäller fackföreningar, konsumentorganisationer och företrädare för små och medelstora företag. De måste nöja sig med ett litet kontor i Bryssel till skillnad från stora företag som har resurser att hyra in professionella lobbyister. Det betyder att människor som inte kommer från Bryssel bör kunna ingå i expertgrupperna, i arbetstagarnas, konsumenternas och de små och medelstora företagens intresse.
Detta medför dock kostnader. På kommissionens webbplats bör man tydligt ange att utgifter för resor och logi kommer att ersättas och att det finns ett ersättningssystem för andra kostnader som direkt hänger samman med arbetet i expertgrupperna. Icke-statliga organisationer är ofta inte medvetna om detta och kommissionens tjänstemän uppmärksammar dem inte frivilligt på det. För till exempel en egenföretagare är det omöjligt att delta i en expertgrupp i Bryssel utan ersättning. Därför bör ersättningen vara obligatorisk.
Generaldirektoratet för hälso- och konsumentfrågor (GD SANCO) har en policy som innebär att experter som har personliga mandat inte bör tillåtas ha några kopplingar till organisationer som har ett direkt intresse i en särskild expertgrupps ansvarsområde. Jag uppmanar kommissionsledamoten att se till att GD SANCO:s policy blir obligatorisk för alla generaldirektorat.
Slutligen vill jag be kommissionsledamoten att tala om hur det kan komma sig att Greenpeace räknas upp på kommissionens webbplats som deltagare i teknikplattformen för genomförandet av geologisk deponering, samtidigt som jag har tillgång till dokument som visar att Greenpeace ansökan om deltagande uttryckligen avslogs av kommissionen.
Michael Cashman
frågeställare. - (EN) Herr talman! Jag vill välkomna kommissionsledamoten till politikens värld, där ingen är intresserad av vad kommissionen gör rätt utan bara av vad den gör fel.
Det är ett mycket bra initiativ men parlamentet hyser, som Cornelis de Jong sade, vissa farhågor. Vi måste se till att expertgrupperna är öppna för större grupper som åtminstone kan ansöka om medlemskap i dessa expertgrupper och få information om hur det går till.
Vi behöver skapa förtroende för expertgruppernas arbete. För att göra det måste vi ha absolut öppenhet, och som tidigare har påpekats får grupperna inte domineras av stora företag eftersom det leder till anklagelser om att det finns egenintresse, vilket undergräver kommissionens och expertgruppernas arbete.
Jag säger detta i egenskap av föredragande för den ursprungliga förordningen om allmänhetens tillgång till handlingar, som vi genomförde i parlamentet 2001.
Som du väl känner till, Siim Kallas, härrör principen om öppenhet och om att fatta beslut så nära medborgarna som möjligt från Amsterdamfördraget. Vi genomför detta i praktiken genom förordning (EG) nr 1049/2001, som just nu håller på att ses över. Jag trodde att detta skulle utgöra en god möjlighet att införa bestämmelserna om expertgrupper i förordningen - i förslaget till omarbetning 2008, som parlamentet konstigt nog inte accepterar.
Ni kommer att märka att Monica Luisa Macovei är närvarande här i kammaren. Hon är välkänd när det gäller att efterlysa ökad öppenhet och insyn. De flesta politiska grupper anser att detta är mycket viktigt.
Jag vill veta varför parlamentet inte rådfrågades. Kommer kommissionen att inrätta en webbplats med mer information om hur företrädare för medborgarna och det civila samhället kan involveras? Om inte, varför inte?
Som jag sade precis i början - välkommen till politikens värld, där alla är besatta av vad som inte har gjorts snarare än av vad som har uppnåtts.
Pascal Canfin
Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag har ställt mig bakom denna muntliga fråga eftersom jag anser att det är mycket viktigt att kommissionen, och framför allt EU, är öppna och oklanderliga när det gäller lobbyverksamhet.
Som ni vet är Bryssel den internationella lobbyverksamhetens huvudstad, före Washington. Det finns fler lobbyister i Bryssel än i Washington, och ett av deras sätt att utöva inflytande över kommissionen är genom dessa berömda expertgrupper.
Jag är ledamot av utskottet för ekonomi och valutafrågor. Kommissionen har till exempel en grupp med bankexperter. Av medlemmarna i den expertgruppen är 95 procent banktjänstemän, och inte vilka banktjänstemän som helst utan enbart banktjänstemän från finans- och investeringsbanker, kapitalmarknadsbanker, och alla de stora amerikanska bankerna - J.P. Morgan, Bank of America och Goldman Sachs - har företrädare i gruppen. Däremot finns det inte några icke-statliga organisationer eller fackföreningar i gruppen. Tanken att kommissionen enbart bör ha investeringsbanker och därtill amerikanska banker som rådgivare när det gäller ändringar av bankreglerna är enligt min mening helt surrealistisk efter den finanskris som vi precis har genomgått.
Följaktligen innehåller den muntliga fråga som har ställts till er några mycket tydliga frågor och några mycket tydliga påpekanden. Kommer ni att ändra dessa expertgruppers sammansättning? Kommer ni att se till att protokollen offentliggörs och att intressekonflikter undviks? I parlamentet är detta i själva verket helt och hållet en partiöverskridande fråga. Det finns parlamentsledamöter på vänsterkanten, parlamentsledamöter på högerkanten, gröna parlamentsledamöter och liberaler som är mycket intresserade av dessa frågor. Varför engagerades vi inte tidigare i de reformer som ni har infört?
Corinne Lepage
Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag stöder helhjärtat det mina kolleger, och framför allt Cornelis de Jong och Pascal Canfin, har sagt. Jag kan bara beklaga att parlamentet inte rådfrågades innan ett slutgiltigt beslut om översynen fattades.
Vi diskuterar frågan om öppenhet och expertkunskap med jämna mellanrum, framför allt inom utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och min erfarenhet på området stämmer överens med Pascal Canfins påpekanden.
Jag vill betona två punkter. Den första handlar om gruppernas balans. Det är en mycket viktig fråga. Sammansättningen är ytterst obalanserad. Det finns många mycket stora företag men ytterst få små och medelstora företag, och framför allt industrisektorn är representerad men inte det civila samhället. Faktum är att gruppernas sammansättning tydligt påverkar de beslut kommissionen måste fatta eftersom den förlitar sig på experternas rapporter. Om dessa expertrapporter inte var av intresse skulle man givetvis inte ta hänsyn till dem. Följaktligen är det helt nödvändigt att återställa balansen så att grupperna verkligen representerar det europeiska samhället, och jag kan inte hitta några förslag i dessa nya bestämmelser som gynnar vare sig små eller medelstora företag eller det civila samhället.
Den andra frågan rör urvalet av externa experter. Det är helt nödvändigt att vi vet, eller åtminstone att ni vet, exakt vem som är vem och var dessa människor som talar till er kommer från. Om experter presenterar sig själva som oberoende när de i själva verket representerar en lobbyverksamhet kan den expertkunskap de tillhandahåller inte ses som avgörande uppgifter.
Det är följaktligen absolut nödvändigt att noggrant övervaka och kontrollera intresseförklaringarna för att se till att det åtminstone tydligt framgår om en expert rådfrågas i egenskap av expert från industrin. Om experten rådfrågas i egenskap av lärare när han eller hon i själva verket företräder industrin är saker och ting inte längre tydliga, och det är inte acceptabelt. Jag anser att frågan om intressekonflikter är avgörande. Vi har ytterligare ett exempel på detta som yttrar sig som ett stort problem vid läkemedelsmyndigheten, som jag menar att vi kommer att ha möjlighet att diskutera igen.
Därför ber jag dig, Siim Kallas, att återupprätta vårt förtroende för experterna eftersom deras yttranden fungerar som en vägledning för de beslut som fattas.
Siim Kallas
kommissionens vice ordförande - (EN) Herr talman! Givetvis vet jag inte hur mycket ni vet om historien bakom detta problem, men jag är mycket glad över att ersätta min kollega Maroš Šefčovič och besvara denna fråga eftersom det har varit mitt område under de senaste fem åren. Jag var ansvarig för området och jag är glad över att kunna berätta för er vad som verkligen har förändrats. Det handlar om expertgrupper och givetvis har jag tyvärr bara tre minuter på mig att besvara er fråga. Jag ska försöka göra mitt bästa.
Som vi nämnde antogs de nya horisontella bestämmelserna för kommissionens expertgrupper i november 2010. Enligt dem ska kommissionens berörda avdelningar när expertgrupperna inrättas sträva efter att garantera en balanserad representation för relevanta expert- och intresseområden och samtidigt ta hänsyn till det arbete som ska genomföras och den särskilda expertkunskap som krävs.
De nya bestämmelserna för kommissionens expertgrupper innehåller tydligare och mer omfattande horisontella regler för hur intressekonflikter ska hanteras. Enligt dessa regler ska kommissionens berörda tjänsteavdelningar informera de experter som har personliga mandat om att de genom att acceptera att vara medlemmar i gruppen förbinder sig att agera oberoende och i allmänhetens intresse. Dessa regler, som gäller alla expertgrupper, utgör kommissionens enda policy på detta område och alla tjänsteavdelningar måste uppfylla dessa krav.
I oktober 2005 inrättade kommissionen ett offentligt register på Internet över expertgrupper med värdefull information om olika aspekter, t.ex. gruppens uppdrag, uppgifter och sammansättning, vilket är ett bra exempel på samarbete med parlamentet och parlamentsledamoten Jens Bonde. Sedan 2007 har kommissionen gradvis offentliggjort namnen på medlemmarna i expertgrupperna, oavsett om de är formellt eller informellt inrättade. Detta faller utanför det åtagande som kommissionen gjorde 2005 genom bestämmelserna för expertgrupper, eftersom dessa bestämmelser enbart omfattade medlemmar i formella grupper.
Expertgruppernas sammansättning offentliggjordes helt och hållet i registret 2009. I princip är alltså namnen på alla medlemmar i expertgrupperna tillgängliga. Det var ett mycket tydligt krav som parlamentet ställde 2005 och det har efterlevts.
Efter antagandet av de nya horisontella bestämmelserna för expertgrupperna utarbetade kommissionen en ny version av registret 2010. Den nya versionen förbättrar öppenheten eftersom den innehåller ny och mer exakt information, framför allt om vilken typ av enheter som ingår och vilka förfaranden som tillämpas för att välja ut medlemmar.
Dessutom medför det nya registret ökad öppenhet i fråga om de verksamheter som varje grupp bedriver genom att kommissionens avdelningar antingen offentliggör relevant information i registret eller tillhandahåller en länk från registret till en webbplats med information.
Slutligen är de uppgifter som tas upp i registret mer lättlästa och presenteras på ett enklare sätt. Med tanke på den enorma mängd information som ska behandlas pågår övergången från den gamla till den nya versionen av registret fortfarande. Följaktligen måste vissa uppgifter alltjämt bekräftas. Övergången bör slutföras inom de kommande månaderna.
Jag har diskuterat dessa frågor i fem och ett halvt år med olika organisationer i det civila samhället och med parlamentsledamöter, och jag vill be er att inte mystifiera experterna. Det finns inget matematiskt samband mellan expertgruppernas sammansättning och ett beslut. Beslutet är kommissionens politiska ansvar.
Parlamentsutskotten har samma politiska ansvar när de träffar lobbyisterna. Glöm inte att vi 2005 dessutom inrättade ett öppenhetsregister, som sedan kallades ”registret över lobbyister” och numera ”registret över intresseorganisationer”, som har utvecklats till ett gemensamt register med parlamentet. Det är ett stort steg framåt.
Följaktligen har någonting gjorts. Det ser inte så illa ut.
Monica Luisa Macovei
för PPE-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag vill tacka kommissionsledamoten för hans svar. Jag är glad över att jag talar efter honom.
Jag vill säga att vi bör titta på det aktuella läget och blicka framåt i stället för att se bakåt. Vi skulle hellre vilja se stora steg mot öppenhet. Jag instämmer med mina kolleger i denna fråga och påminner om att parlamentet har bett kommissionen att vidta åtgärder för att garantera en balanserad representation för intressegrupper bland expertgruppernas medlemmar.
Som kommissionsledamoten nämnde har bestämmelserna setts över. Vi anser dock att det alltjämt finns stora brister som undergräver människors förtroende. Jag kommer att ta upp några av dem.
Det saknas förfaranden för att upptäcka och undanröja intressekonflikter. Vi behöver ett förfarande för att upptäcka och undanröja dem. Det räcker inte att skicka en skrivelse till experterna och be dem att avgöra om det föreligger en intressekonflikt eller inte. Sekretessen har utvidgats och numera omfattar den inte bara kommissionens tjänstemän utan också medlemmarna i expertgrupperna. I stället för att gå mot ökad öppenhet går vi följaktligen mot ökad sekretess. Bristen på öppenhet lever kvar när det gäller offentliggörande av expertgruppernas handlingar. Dessutom är inte små och medelstora företag och det civila samhällets organisationer korrekt representerade. Garantierna mot industrins dominans är otillräckliga. Det finns en risk för att expertgrupper ”fångas in av företag”.
Därför kräver vi att all information om befintliga expertgrupper offentliggörs på en webbplats i skälig tid, däribland information om medlemskap, medlemmar och ansökningsomgångar.
Jag tar tillfället i akt att återigen betona behovet av öppenhet i fråga om mottagarna av EU-medel. Slutligen vill jag påpeka att öppenhet kräver goda styrelseformer och förtroende för institutionerna. Om vi vill få människors förtroende är ökad - och fullständig - öppenhet den enda lösningen.
Zita Gurmai
för S&D-gruppen. - (EN) Herr talman! Vi vet att det finns många klichéer när det gäller EU:s beslutsfattande.
Den första är att det inte är öppet, men EU är ett komplicerat politiskt system till och med för de personer som förstår hur det fungerar. Därför är standarddefinitioner knappast tillämpliga. Öppenhet och enkelhet bör vara ett grundläggande mål för alla aktörer i EU. Vårt politiska system är tillräckligt komplicerat i sig och vi är inte här för att göra det krångligare. Att hitta ett lagstiftningsförslag någonstans på en EU-webbplats bör inte kräva specialkunskaper, och den användarvänliga webbplats som omnämns i de muntliga frågorna är följaktligen inte bara ett alternativ utan ett måste.
En annan anklagelse är att lobbyverksamhetens roll är otydlig och att de stora företagens roll är oproportionerligt stor. Jag vet att lobbyverksamhet kan vara till nytta för kommissionen eftersom lobbygrupper ofta kommer med viktiga påpekanden eller tillhandahåller information eller till och med färdiga politiska lösningar. Återigen anser jag att öppenhet är ett måste och jag hoppas att detta kommer att återspeglas i det framtida registret över lobbyister.
Vad beträffar expertgrupper bör de tas för vad de är: ytterligare en spelplan där deltagare kan framhäva sina intressen. Om expertgruppernas sammansättning är snedvriden utgör de endast ytterligare en möjlighet för intressegrupper att lyckas. Dessa aktörer är dock ofta redan skickliga på att hävda sina intressen utan hjälp från de offentliga myndigheterna.
Jag kan bara upprepa mina kollegers fråga: Är kommissionen skyldig att inhämta balanserad rådgivning eller inte?
Zbigniew Ziobro
Herr talman! Det är uppenbart att insyn i alla offentliga organs arbete bör garanteras i alla demokratiska samhällen. Det behövs för att bra beslut ska fattas objektivt och med hänsyn till hela det samhälle, det land eller den organisation som kommer att beröras, och inte vissa särskilda intressen.
Därför har vi desto större anledning att betona, när så är möjligt, att alla organ som har en koppling till EU eller till kommissionen samt alla organ som har en offentlig funktion, däribland parlamentet, bör arbeta så öppet och insynsvänligt som möjligt. Det innebär att förslagen om att expertgrupper också ska arbeta enligt dessa krav och så öppet och insynsvänligt som möjligt är helt motiverade och berättigade. Det är nödvändigt för att undanröja möjliga intressekonflikter och för att se till att verksamhet som kan påverka beslut som är viktiga för hela EU inte bedrivs utifrån särskilda intressen utan att vi känner till det.
Gerard Batten
för EFD-gruppen. - (EN) Herr talman! Den 31 oktober införde parlamentet sex nya direktiv som gav EU befogenhet att reglera Storbritanniens finanssektor. Den 7 februari lade jag fram en muntlig fråga till kommissionen om en aspekt av den brittiska bolagslagen från 1976. I avsnitt 27 i denna lag medges ett omfattande undantag för endast ett bolag, Bank of England Nominees Limited, att hemlighålla aktieägarnas identiteter.
Jag har frågat kommissionen om detta undantag strider mot EU:s lagstiftning och om de nya tillsynsorganen kommer att ha behörighet att kräva att namnen på Bank of Englands aktieägare offentliggörs. Givetvis vill varken jag eller mitt parti ha någon EU-lagstiftning men det vill kommissionen och den brittiska regeringen. Följaktligen bör kommissionen garantera att dess lagstiftning tillämpas lika, konsekvent och öppet i hela dess imperium.
Hans-Peter Martin
(DE) Herr talman! Jag är glad över att du är här i dag, Siim Kallas, eftersom dina insatser under de år då du var ansvarig för detta område fick ett omfattande erkännande. Likväl vet du av egen erfarenhet att mycket kvarstår att göra.
Det är mycket viktigt att människor som är medlemmar i expertgrupper omfattas av ett förfarande och att påföljder kan utdömas för dem om de gör felaktiga uttalanden. Det är upprörande att människor kan påstå att de är oberoende när de i själva verket inte alls är det. Vi måste tillämpa påföljder i detta sammanhang, annars har vi bara en papperstiger.
Min andra punkt är frågan om vem det är som företräds. Ni känner till detta från företagsvärlden. Framför allt här i detta sammanhang bör det ligga i kommissionens intresse att åtminstone öppna grupperna för företrädare från det civila samhället. Mot bakgrund av vad som har uppnåtts när det gäller finansiella skandaler och den ekonomiska krisen framgår det tydligt att många felaktiga råd har getts. Vi måste omgående ta itu med detta.
Anna Záborská
(SK) Herr talman! Jag vill tacka den grupp av ledamöter som har tagit upp denna brådskande fråga. Frågan om experter gäller inte bara ekonomin. Kommissionen respekterar inte principen om opartiskhet och balans på andra områden heller, och det medför att expertgruppernas sammansättning är ensidig och inte företräder alla medborgares intressen.
Det första exemplet jag vill ta upp är att 90 procent av EU-medborgarna enligt Eurostat förespråkar familjer som består av en fru, en man och deras barn. Kommissionen väljer dock enbart experter från organisationer som European Women's Lobby eller Family platform, som försöker att frångå denna familjemodell. Kommissionen har sedan länge förkastat de kvinnoorganisationer och experter som, i likhet med majoriteten av EU-medborgarna, inte stöder ensidig feministisk teori.
Ett annat exempel är byrån för grundläggande rättigheter, som har inrättats och som finansieras av kommissionen. Experterna vid denna byrå stöder en ensidig politisk dagordning, utan att försöka uppnå balans och objektivitet. Detta framgår tydligt av dess direktörs anföranden i parlamentet. Till och med kommissionen har distanserat sig från den religions- och samvetsfrihet som ordföranden för byråns oberoende expertpanel förkunnar, eftersom den formulerats av lobbyister för organisationer som är för abort.
Om en offentlig europeisk expertbyrå låter politiska intressen väga tyngre än professionalism och opartiskhet anser jag att den bör avskaffas. Jag skulle kunna nämna många fler fall. Därför vill jag be kommissionen att öppna expertgruppernas fönster på vid gavel eftersom luften där inne inte är ren, och det gäller inte bara det ekonomiska området.
Véronique Mathieu
(FR) Herr talman! Kommissionens samarbete och samråd med experter måste vara oklanderligt när det gäller öppenhet, eftersom det är en farlig verksamhet. Medlemmar som företräder ett intresse, som väljs utifrån sina specifika uppgifter och sin expertkunskap, kan företräda samma intressen utan att det speglar det allmänna intresset.
Kommissionen måste därför verkligen se till att grupperna är representativa, men den bör dessutom också uppmuntra motsägelser. Jag invänder mot att dessa medlemmar bör omfatta ett stort antal icke-statliga organisationer som har liknande intressen och ett liknande mål. Arbetsdokumenten, akterna och dagordningarna bör också offentliggöras så att de kan konsulteras av allmänheten, valda företrädare och enheter som inte påverkas direkt av gruppernas arbete men kan komma att påverkas av det. Oklarheterna i fråga om expertgruppernas arbete kan inte leda till tillförlitliga resultat, och här syftar jag framför allt på expertgrupper med anknytning till GD SANCO.
Slutligen anser jag att kommissionen måste låta parlamentet delta i övervakningen av dess expertgrupper och liknande organ för att garantera insyn i dess verksamhet.
Det framgår tydligt av artikel 9 i fördraget att öppenhet inte bara är en fråga för kommissionen utan att den även rör de europeiska medborgarna.
Salvatore Iacolino
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! I vår dagliga verksamhet i parlamentet inser vi att tillgång till utvald information som rör vår lagstiftande roll och vårt arbete med att tillhandahålla politisk vägledning ger mervärde. Vi utnyttjar externa mänskliga resurser - även om kommissionen gör det mycket oftare - som förser oss med analyser och vägledning i fråga om den aktuella politiska, sociala, industriella och företagsmässiga situationen.
Politik består dock av beslut och val som helt och hållet ligger i politikernas händer. Det handlar om att göra val som kan stödjas av expertgrupper som har en hög grad av yrkeskunnighet och särskilda kunskaper och som kan uttrycka sina åsikter objektivt.
Följaktligen finns det ett behov av att identifiera effektiva instrument och öppna förfaranden som gör det möjligt för kommissionen att bedriva sin verksamhet med stöd av dessa självständiga eller oberoende expertgrupper. Vi är medvetna om att detta är en ytterst problematisk aspekt. Planen från 2010 är utan tvekan ett stort steg framåt, men mycket mer måste göras. Experternas opartiskhet och inflytande beror också på hur självständiga de är och om de på ett rättvist och lojalt sätt kan stödja politiska beslut.
Mekanismer för offentliggörande, Internet och andra effektiva metoder kan förenklas ytterligare både i kommissionen och i parlamentet. Därför är rätten till tillgång positiv, öppenheten positiv och balansen mellan rätten till insyn och de saker som inte kan överlämnas, vidarebefordras eller erkännas positiv. Dessutom är det positivt att ett register över lobbyister kommer att inrättas inom en snar framtid.
Vi måste dock återigen betona att det är politiken som är viktigast. Om politiken är trovärdig är experternas roll rådgivande och stödjande. Besluten kommer alltid att fattas av dem som bär ansvaret för dem.
Jaroslav Paška
(SK) Herr talman! Kommissionen har nyligen sett över sina bestämmelser för expertgruppernas verksamhet. Eftersom vi alla vill inte bara att EU-institutionerna ska fungera så bra som möjligt utan också att expertgrupperna och de rådgivande organen ska inrättas och fungera på ett rättvist och öppet sätt välkomnar vi en högre grad av öppenhet inom kommissionen när det gäller förfarandet för att välja ut experter till kommissionens expertgrupper.
Nyss togs exemplet med läkemedelsmyndigheten upp. Förteckningen över dess experter väcker i själva verket tvivel om huruvida de rådgivande experterna är oberoende. Därför bör vi tillsammans arbeta för att undvika tveksamheter om våra rådgivande organs expertkunskaper, balans och oberoende. Om vi anser att bestämmelserna för expertgrupper alltjämt är bristfälliga trots den pågående översynen bör vi tänka över denna fråga och försöka att förbättra bestämmelserna ytterligare.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Kommissionsledamot Michel Barnier har erkänt att vissa av kommissionens expertgrupper på finansområdet har en obalanserad och ensidig sammansättning. För närvarande styrs 11 av de 25 expertgrupperna på finansområdet av finansbranschen. Vissa grupper har fler företrädare för finansbranschen än ansvariga tjänstemän. Dessutom behöver dessa företrädare bara underteckna en förtryckt försäkran om att de kommer att agera i allmänhetens intresse om de ser en intressekonflikt. Sådana löjliga plattityder bidrar knappast till att skapa öppenhet och neutralitet.
Situationen är lika oroande när det gäller rapporterna från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. I uttalandena om riskerna med genetisk modifiering citerar man tillverkarnas rapporter, och det är uppenbart att lobbyister inom genetisk modifiering är inblandade. Den verkställande direktören för EU:s viktigaste specialistmyndighet för genetiskt modifierade växter arbetar för den branschfinansierade organisationen International Life Sciences Institute.
Med andra ord är EU-lagstiftning som huvudsakligen bygger på uttalanden från banker och stora koncerner oansvarig och farlig för EU-medborgarna och bör därför omedelbart stoppas.
Siim Kallas
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Det värmer mitt hjärta att lyssna på den här diskussionen. Det hade faktiskt varit bra att ha någon sorts pm om bakgrunden till denna fråga.
Kommissionen noterar alla goda idéer och råd om hur vi kan öka öppenheten. Jag bör påpeka att vi 2005 lanserade ett öppenhetsinitiativ som gällde frågan om expertgrupper. Detta var till stor del min idé, som Hans-Peter Martin just påminde oss om.
Stora förändringar har förstås skett i denna fråga, med all den information och alla de webbplatser som nu finns tillgängliga. Men experterna ska aldrig uppfattas som någon sorts beslutsfattare. De är inte beslutsfattare och de är ofta oeniga.
Det är samma fråga som nyss togs upp om genetiskt modifierade organismer. Man vet att det inte bara är branschen som berörs. Det finns olika expertgrupper. Under de sista månaderna i den förra kommissionen ansvarade jag bland annat för säkerheten, varför all information som rörde demonstrationer hamnade på mitt skrivbord. En av de sista stora demonstrationerna var mot avskaffandet av subventionerna till tobaksodlare.
Det finns alltså olika åsikter, men det är vi som fattar besluten: kommissionsledamöterna, parlamentsledamöterna och våra institutioner. Myndigheter kan också fatta beslut, och likaså rådet och medlemsstaternas regeringar. Det är inte experterna som fattar beslut. Det finns ingen matematisk länk.
Ja, jag förespråkar större öppenhet. Det står klart att vissa expertgrupper på mycket hög nivå har inrättats bara för att tyst försvinna eftersom de inte har kunnat ge några råd därför att de har haft så motstridiga åsikter.
Låt oss därför arbeta med detta öppenhetsregister, som jag anser är en stor landvinning, för experter och rådgivare finns överallt. Ingen politiker överlever utan rådgivare. De politiska grupperna har rådgivare och kommer i kontakt med olika intressen, och i slutändan är det upp till varje politisk beslutsfattare att ta ställning för det ena eller det andra. Det kommer alltid att finnas frågor där experterna kommer att uppmana en att inta den ena eller andra ståndpunkten. Det är en fråga för de politiska beslutsfattarna: kommissionsledamöter, parlamentsledamöter, politiska grupper, i enlighet med det demokratiska systemet.
Vi har också frågan om expertgruppernas sammansättning. Många frågor har väckts kring sammansättningen. Vem ska bedöma om deras sammansättning är balanserad eller inte? Expertgruppernas sammansättning avgörs i varje enskilt fall. Vissa personer kanske felaktigt vill gå med i dessa expertgrupper för att få vara delaktiga i beslutsprocessen, men expertgrupper är inte beslutsfattare.
År 2005 fanns det verkligen, som vissa av oss minns, ett inslag av oklarhet, och kommissionen har tillsammans med parlamentet infört väsentliga ändringar i detta avseende. Med detta menar jag det öppenhetsregister där företrädarna för de olika intresseorganisationerna anges. Det gäller lobbyister vid parlamentet och kommissionen, och en hel del information finns nu tillgänglig för att bedöma hur stort deras inflytande är och expertgruppernas sammansättning.
Låt oss utveckla vårt gensvar i denna fråga, men låt oss inte underskatta de ansträngningar som har gjorts hittills.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 11.45 och återupptogs kl. 12.00.)
