Mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2011 (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, för budgetutskottet, om mandatet för trepartsmötet om förslaget till budget för 2011.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Herr talman! Jag känner mig hedrad över att i dag kunna lägga fram mandatet för vårt trepartsmöte med kommissionen och rådet, som kommer att hållas den 30 juni.
Men innan jag redogör för det mandat som har antagits av budgetutskottet, och som jag hoppas att vi kommer att anta under omröstningen i plenum i morgon, vill jag gärna säga ett par ord om budgetåret 2011 med tanke på dess speciella karaktär. Det kommer att bli ett banbrytande år, eftersom EU:s budget för 2011 för första gången kommer att antas enligt Lissabonfördragets nya bestämmelser. Genom Lissabonfördraget ökas Europaparlamentets befogenheter, och vår roll när det gäller att fatta beslut om EU:s budget enligt medbeslutandeförfarandet förstärks, bland annat på områden där vi tidigare inte kunnat delta till fullo i medbeslutandeförfarandet, t.ex. jordbruk. Detta är en enormt stor kvalitativ förändring. Genom Lissabonfördraget införs även omfattande förfarandemässiga förändringar, särskilt avskaffandet av kravet på en första och en andra behandling. Europaparlamentet kommer att ha en enda behandling av budgeten, och på samma sätt kommer även rådet att bara behandla budgeten en enda gång. Vad innebär detta i praktiken? Det innebär att förlikningssammanträdet troligen kommer att hållas i november, men framför allt innebär det att det nya budgetförfarandet enligt Lissabonfördraget kommer att kräva ökad disciplin och självkontroll av alla berörda parter. Vi kommer inte att få någon andra chans, och vi kommer inte att kunna gå tillbaka till förhandlingarna. Vi, Europaparlamentet, måste i förväg noga fundera över vad vi verkligen vill åstadkomma, eftersom vi inte kan göra som vi har gjort tidigare år, när vi byggt upp våra förväntningar och sänkt dem under andra behandlingen. Nu måste vi under första behandlingen noga överväga vad vi verkligen vill åstadkomma.
Jag vill tacka föredragandena för yttrandena från de andra utskotten för deras bidrag. Budgetutskottet har mottagit flera mycket intressanta och viktiga yttranden från olika utskott, som självklart kommer att beaktas i de följande skedena i budgetförfarandet. Dessa tackord är framför allt personliga. Jag vill tacka samtliga föredragande och jag vill också säga att jag har lärt mig mycket om deras utskotts prioriteringar, och jag hoppas att den kunskapen kommer att bli till stor hjälp för mig som föredragande under höstens förhandlingar med kommissionen och rådet. Många av de detaljerade förhoppningar som vissa utskott hyser kunde inte tas med i mitt betänkande, som har utfärdats av budgetutskottet, eftersom mandatet för trepartsmötet i juni inte kan förlängas. Vi måste koncentrera oss på ett antal av de viktigaste frågorna och vi kan gå in på detaljerna i september när enskilda ändringsförslag läggs fram. Vi kan inte arbeta med så detaljerade förslag under de inledande förhandlingarna. Därför ber jag er att ha förståelse för att jag var emot många av de detaljerade ändringsförslagen.
Nu vill jag gärna säga ett par ord om de centrala prioriteringarna för våra förhandlingar i slutet av juni, och om de viktigaste frågor som jag vill be er att stödja vid morgondagens omröstning som prioriteringar från parlamentets sida. När det gäller de inledande förhandlingarna med kommissionen och rådet vill jag framför allt uppmärksamma er på det allra viktigaste - att den fleråriga budgetramen kommer att löpa ut. Det som överenskoms 2006 börjar nu långsamt bli otillräckligt för de nya prioriteringarna. Vi har två parallella processer, som samtidigt står i viss motsättning till varandra. Å ena sidan har vi EU:s allt högre ambitioner i samband med Lissabonfördraget och våra förväntningar på EU, t.ex. inrättande av EU-diplomati och stöd till ambitiösa forskningsprojekt, och å andra sidan måste vi beakta den ekonomiska och finansiella krisens utveckling i vissa medlemsstater, vilket tvingar fram besparingar. Detta är två motsatta processer som även påverkas av den fleråriga budgetramens begränsningar. Marginalerna krymper, och Europaparlamentet har allt mindre spelrum för att finansiera sina prioriteringar. Det är viktigt att vi diskuterar detta med kommissionen och rådet i juni. Om vi har höga ambitioner - och det är inte bara parlamentet utan även rådet som har höga ambitioner - måste vi även diskutera hur vi ska finansiera dessa planer. Annars blir de bara tomma ord på papperet.
Jag skulle verkligen vilja att 2011 blir det år då vi betonar betydelsen av ungdomsprogrammen, program som är väl beprövade, når ut till många unga och är effektiva och ändamålsenliga.
Nästa fråga: Jag har redan talat om den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, och vi måste diskutera detta. Vi måste även diskutera budgetkonsekvenserna av EU-mekanismen för finansiell stabilisering, som man redan har enats om och godkänt.
Jag uppmanar er starkt att stödja budgetutskottets betänkande. Det sammanfattas i punkt 91. Jag vill återigen tacka alla för deras bidrag. Många av dessa frågor återkommer som ändringsförslag i september.
Connie Hedegaard
Herr talman! Jag börjar med att hälsa från Janusz Lewandowski, som ber om ursäkt för att han inte kan vara här i dag. Han fick tyvärr förhinder på grund av kommissionens årliga möte med revisionsrätten, där han spelar en aktiv roll genom att lägga fram den nyligen antagna översynen av budgetförordningen som görs vart tredje år, så han var helt enkelt tvungen att vara där i dag.
Jag ersätter alltså Janusz Lewandowski och kommer naturligtvis att vidarebefordra era kommentarer i den första debatten om kommissionens budgetförslag och om det kommande trepartsmötet som föregår rådets behandling till honom.
Vår dialog i år kommer att handla om många andra saker än 2011 års budget, eftersom viktiga politiska initiativ med långtgående budgetkonsekvenser diskuteras. Men vi får inte glömma att en av de viktigaste nyheterna för i år är genomförandet av Lissabonfördraget på budgetområdet. Vi måste stå fast vid vårt åtagande att garantera ett bra samarbete mellan institutionerna - lika bra som det har varit tidigare - inom denna nya institutionella ram. Detta är centralt för ett framgångsrikt genomförande i tid av budgetförfarandet 2011.
Jag vill även betona att jag verkligen noggrant noterar de frågor som är viktiga för er och jag kan försäkra er att kommissionen håller med om att det finns ett behov av en riktad utgiftskvot, vilket blir ännu viktigare med tanke på att vi måste vara återhållsamma. Kommissionen har lagt fram ett budgetförslag som respekterar budgetramen och bygger på sunda prognoser. Det är viktigt att komma ihåg att budgetförslaget 2011 har utarbetats mot bakgrund av ett snävt utgiftstak och nationella finanser under stark press.
Mot denna komplicerade bakgrund har kommissionen lagt fram ett budgetförslag för att tillgodose de politiska kraven genom en motiverad och rimlig ökning. Ja, under det rådande svåra ekonomiska läget krävs det återhämtningsinsatser, och föredraganden gör helt rätt i att, som vi just har hört och som jag ser i betänkandet, sätta detta i centrum för strategierna för social integration. Återhämtningsinsatsernas innovativa kraft är en central resurs för EU:s utveckling och tillväxt.
Jag vill uppmana parlamentet att stödja vårt förslag, särskilt ökningen av betalningsbemyndigandena, eftersom detta utgör ett konkret bidrag till genomförandet i praktiken och som stöd till EU:s ekonomier. Allteftersom utgiftsprogrammen når marschfart visar de högre betalningsnivåerna för verksamheter under rubriken Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning, + 6,8 procent, och Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning, + 16,9 procent, att vi lägger stor vikt vid genomförandet av denna politik för att påskynda återhämtningen. Ett bra budgetgenomförande är lika viktigt som alltid, särskilt genomförandet av strukturfonderna och Sammanhållningsfonden.
Jag vill upprepa att kommissionen står fast vid sitt åtagande att upprätthålla den administrativa effektiviteten, och i linje med tidigare åtaganden kommer inga nya tjänster att krävas. Kommissionen vill klargöra att sådana åtaganden går utöver tjänsteförteckningen och även gäller för extern personal, där kommissionen till och med föreslår en minskning. Kommissionen lämnar fullständig information om administrativa utgifter varje år och är beredd att diskutera alla alternativa presentationer med budgetmyndigheten för att garantera insyn i denna utgiftspost.
Avslutningsvis vill jag tacka föredraganden för att hon i ett så här tidigt skede har lagt fram en indikativ förteckning över nya pilotprojekt och förberedande åtgärder före parlamentets behandling. Detta kommer att bidra till vår dialog och garantera bästa möjliga genomförande av de projekt som kommer att godkännas i slutskedet. Jag är säker på att vi vid det kommande trepartsmötet kommer att kunna gå vidare på ett konstruktivt sätt, precis som tidigare år. Kommissionen kommer även fortsättningsvis att göra sitt yttersta för att hjälpa till att bana vägen för ett framgångsrikt resultat av detta budgetförfarande.
Edit Herczog
Mina damer och herrar! Som föredragande för utskottet för industrifrågor, forskning och energi vill jag uttrycka vår oro för om det finns tillräcklig kapacitet i den nuvarande budgetramen för att finansiera EU:s politiska flaggskeppsinitiativ på lämpligt sätt. EU:s befogenheter har utökats betydligt i och med Lissabonfördraget, och vi bör finansiera politik som rör industri, forskning och utveckling, t.ex. rymdpolitik och innovationspolitik, och stärka befintliga politikområden, t.ex. inom forskning och utveckling, energi och industriell utveckling. Mina ledamotskolleger inser säkert att det är inom dessa områden som flest arbetstillfällen kan skapas i EU, och det är därför strategiskt viktigt att stödja dessa politikområden.
Vårt viktigaste mål för 2011 är att se till att sjunde ramprogrammet inte kommer att belastas av sådana politikområden, utan att vi finner andra finansieringskällor för dem, eftersom förlängningen av sjunde ramprogrammet i sig medför stora risker. Dessutom anser samtliga ledamöter i industriutskottet att budgetflexibilitet är nödvändigt, så att t.ex. den strategiska EU-planen för energiteknik kan genomföras på ett mer effektivt sätt än vad som är fallet för närvarande. Det kommer säkert inte som någon överraskning att jag avslutar med att säga att ett av resultaten från de senaste fem åren är att små och medelstora företag har prioriterats, och de löften vi gett de små och medelstora företagen måste därför uppfyllas. För närvarande beklagar vi att dessa företag saknas i den plan som lagts fram av kommissionsledamoten, och vi hoppas att rådet och kommissionen kommer med innovativa förslag som vi kan stödja.
Mairead McGuinness
Herr talman! Enligt talarlistan skulle någon annan tala, men tack för att jag får ordet nu.
Jag försenades på vägen till Strasbourg, som många andra, men jag fick se mycket av landsbygden på vägen. Som ni vet utsätts jordbrukarna och landbygdssamhällena för stor press.
Jag vill tacka budgetutskottets föredragande för hennes arbete och för att hon ansträngt sig att hålla sina kolleger informerade i varje skede av processen.
Det råder en viss oro när det gäller jordbruket. Jag hoppas att kommissionens optimism inför marknadsutvecklingen är berättigad och välgrundad, annars skulle jag nämligen oroa mig för budgetpressen 2011 om marknaderna inte utvecklas på det gynnsamma sätt som kommissionen förutser. Det har varit problem tidigare, och vi fruktar att samma problem kan uppstå igen.
I den här budgetdebatten är det viktigt att nämna den svåra situationen när det gäller betalningarna till jordbruket efter 2011. Det är bra att det inte kommer att krävas finansiell disciplin nästa år, och jag hoppas verkligen att den ståndpunkten kommer att stå fast även om det kommer att bli snävt 2012.
Parlamentet bör emellertid veta att vi 2013 kommer att ställas inför en situation där det kommer att ske minskningar av betalningarna till jordbrukarna i de fall modulering gäller, och det redan före reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken.
Ett enkelt budskap till kommissionen är att jordbruket är sårbart och att det är viktigt för livsmedelssäkerheten och miljöskyddet. Jordbruket står i centrum för EU. Jordbruket behöver därför en lämplig budget och detta måste avspeglas i de medel som avsätts på detta område.
Marknadsstödåtgärder är mycket viktiga under kristider, och därför vill jag betona att ni måste vara försiktiga med marknadsutvecklingen när det gäller jordbruket.
När vi i dag ser på landsbygden som visar sig från sin bästa sida, är det viktigt att tänka på att landsbygden och en landsbygdsstruktur som överlever och frodas har ett pris, och även detta måste avspeglas i de budgetmedel som vi avsätter för jordbruket.
Britta Thomsen
Herr talman! Jag vill för utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män betona behovet av att budgetmedel avsätts för att bekämpa alla former av diskriminering mot kvinnor, särskilt avseende ojämlika löner.
Jag vill även lyfta fram behovet av ordentlig finansiering av Europeiska jämställdhetsinstitutet i Litauen, och jag vill betona att det är viktigt att få fram de medel som behövs för att kunna etablera ett europeiskt centrum för kontroll av våld mot kvinnor, grundat på de nuvarande institutionella strukturerna, som rådet kom överens om den 8 mars 2010.
Avslutningsvis vill vi även att kommissionen uppmanar medlemsstaterna att inom ramen för Europeiska socialfonden bättre utnyttja strukturfonderna som ett sätt att främja jämställdhet.
Salvador Garriga Polledo
Herr talman, mina damer och herrar! Vi måste vara väldigt försiktiga med detta års budget. Under mina 16 år i parlamentet minns jag inte att det någonsin har varit en så stark press från de nationella statskassorna.
Rådet kommer helt klart att försöka åstadkomma en minskning av betalningsbemyndigandena, till och med till under 1 procent, särskilt grundat på underutnyttjandet - som nu börjar märkas - av strukturfonderna till följd av problem med betalningsflödet i medlemsstaterna.
Rådet kommer även att vilja göra minskningar av åtagandebemyndigandena under rubriken administrativa utgifter för att få rubrik 5 i linje med den allmänna nedskärningstendens som råder i de nationella förvaltningarna.
Rådet kommer naturligtvis att vilja skapa stora marginaler i utgiftsrubrikerna för att säkra några av de prioriteringar som föredraganden nämnde, t.ex. den internationella termonukleära experimentreaktorn (Iter) i Kozloduy, och Galileo. Trots att dessa prioriteringar är mycket viktiga har de inte getts något utrymme i den nuvarande budgetramen.
Omständigheterna är självklart ovanliga, och vi kunde inte förutse detta när vi antog den fleråriga budgetramen i december 2006. Om det finns någon flexibilitet i EU:s budgetmekanism är det helt klart rätt tillfälle att visa det nu, men det kommer att kräva stor flexibilitet i förhandlingarna.
Krisen i de nationella statskassorna är ett faktum, men EU:s politiska prioriteringar, som kommer till uttryck exempelvis i detta budgetmandat, är också ett faktum.
Vi kommer självklart alla att agera ansvarsfullt under budgetåret, och vi kommer naturligtvis att finna delar i budgeten där vi kan göra besparingar, men vi får inte glömma att EU:s strategi för ekonomisk tillväxt kräver en tillräcklig budget. Parlamentet kommer att kämpa för att säkra den budgeten.
Francesca Balzani
Herr talman, mina damer och herrar! Mandatet för trepartsmötet är en viktig åtgärd, särskilt i år, eftersom Lissabonfördragets ikraftträdande och förfarandet med en enda behandling kräver så mycket klarhet och samarbete som möjligt mellan budgetinstitutionerna redan från början.
Den här budgeten går framåt, utvecklas och utformas i en svår tid. De tillgängliga marginalerna för åtagandebemyndiganden uppgår till 1 200 000 000 euro - de är alltså mycket snäva - men situationen blir ännu känsligare med tanke på att 70 procent av bemyndigandena faller under rubrik 2, den rubrik som omfattar jordbrukspolitik och politik för bevarande och förvaltning av naturresurser, och följaktligen även klimatförändringen.
Budgeten är även besvärlig på grund av de många öppna förfaranden som i hög grad kommer att avgöra beloppen för de medel som faktiskt kommer att finnas tillgängliga. Till dessa förfaranden hör budgetöversynen, budgetförordningen och det interinstitutionella avtalet och genomförandet av den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, men framför allt kollapsen och instabiliteten på finansmarknaderna. Själva kollapsen har äventyrat euron, men den har även visat att budgeten och de resurser vi har tillgängliga är avgörande för alla reaktioner från EU:s sida, vilket åskådliggör deras betydelse men även de svagheter som finns.
Under dessa omständigheter måste Europaparlamentet dra en linje och bestämma sig för vilka av prioriteringarna som bör ha den starkaste profilen i vårt viktigaste budgetdokument. Som grupp har vi valt att dra en fin linje mellan behovet av att bevara syftet med det här mandatet och behovet av att inte vattna ur dess politiska mening. Vår centrala prioritering är därför att inte upprepa våra tidigare misstag, och det innebär i sin tur att vi måste säkra lämpliga medel för att nå målen i Europa 2020-strategin, men även behålla tillräckligt med medel för rubrik 2, särskilt åtgärder för att tackla arbetslösheten. Men det är även viktigt att se till att kampen mot klimatförändringen förblir en central prioritering.
Vi står följaktligen inför många utmaningar. Vi lyfte även fram en utmaning som central i början av mandatet, nämligen behovet av att göra en verklig insats för att samordna och återupprätta konsekvensen mellan vår EU-budget och de enskilda medlemsstaternas budgetar. Konsekvens och samordning av EU:s och EU-medlemsstaternas ekonomiska politik är grundläggande värden för unionens framtid.
Thijs Berman
Herr talman! Jag blir rörd av ert legendariska tålamod. Tack så mycket och jag ber ödmjukast om ursäkt.
Den rådande ekonomiska krisen har slagit hårt mot utvecklingsländerna - de har drabbats hårdare än länderna i den utvecklade världen trots att de inte bär ansvar för orsakerna till krisen. Detsamma gäller klimatförändringen - utvecklingsländerna har inte mycket att göra med orsakerna till klimatförändringen, men de lider mest av dess effekter.
Det är därför mycket viktigt att EU ser till att de medel som avsätts för utvecklingsmål verkligen används för detta ändamål, och endast för det. Först och främst innebär det att de budgetmedel som är avsedda att stödja utvecklingsländerna i deras kamp mot klimatförändringens effekter bör vara extra pengar. Det ”snabba” klimatfinansieringspaketet får inte komma till på bekostnad av befintliga program för utvecklingssamarbete.
För det andra stöder jag principen om finansiellt stöd till de största bananproducerande AVS-länderna. Detta bör emellertid inte finansieras via marginalerna, och jag tillbakavisar bestämt kommissionens förslag där medel från instrumenten för utvecklingssamarbete omfördelas till detta stöd. Medel som används inom ramen för finansieringsinstrumentet för utvecklingssamarbete (DCI) måste inriktas på fattigdomslindring, och även om jag stöder inrättandet av ett instrument för samarbete med de industrialiserade länderna - ICI+ - bör inte heller detta instrument finansieras av DCI.
Anne E. Jensen
Herr talman! Även jag vill tacka Sidonia Elżbieta Jędrzejewska för hennes principfasta arbete med denna text, som innehåller ett tydligt budskap som vi kan ta med oss till förhandlingarna. Hon har rätt i att den fleråriga budgetramen för EU:s budget nu är så snäv att många av löftena kommer att bli mycket svåra att infria. Under tidigare år har vi kunnat få fram oanvända medel från jordbruksbudgeten, men det finns inte så mycket oanvända medel kvar längre. Vi måste kunna följa upp tillväxtstrategin Europa 2020 och investera i gemensamma energi- och transportprojekt, vi måste kunna investera i ungdomar och i forskning och vi måste kunna finansiera en stark europeisk avdelning för yttre åtgärder. Jag håller även bestämt med kommissionsledamot Connie Hedegaard om att vi måste se till att det görs tillräckliga betalningar till strukturfonderna för att vi ska kunna hålla våra löften till de nya medlemsstaterna.
Vi är i desperat behov av den utlovade halvtidsöversynen av budgeten så att vi får klart för oss hur vi kan finansiera de nya behoven. Konstigt nog ser vi nu allt fler exempel på medlemsstater som vill betala. Det är bara det att de inte vill betala via EU-budgeten. Vi ser t.ex. detta när det gäller inrättandet av de tre nya tillsynsorgan som ska skydda oss från framtida finanskriser i EU. De ska betalas både direkt från medlemsstaterna och från EU-budgeten. Om hela utgiften skulle tas från EU-budgeten skulle den fleråriga budgetramen klappa ihop! Men det är naturligtvis mycket mer byråkratiskt och besvärligt att samla in pengar direkt från medlemsstaterna och det försämrar även insynen, ger mindre kontroll och minskade möjligheter att övervaka situationen. Det är en mycket negativ utveckling.
Borde vi då inte göra besparingar i EU-budgeten? Jo, naturligtvis måste vi även vara sparsamma under kristider, men jag vill bara påpeka att om alla medlemsstater hade fört sin budgetpolitik som EU-budgeten skulle de inte ha några underskott eller skuldproblem, eftersom EU-budgeten har tak och en strikt ram. Det finns ingen möjlighet att skapa problem. De nationella myndigheterna borde kanske lära sig av EU och överväga om detta är något som de kan tillämpa även på nationell nivå.
Isabelle Durant
Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill börja med att tacka föredraganden för ett arbete av mycket hög kvalitet. Hon intar ett heltäckande perspektiv och undviker därigenom att förlora sig för mycket i detaljer, vilket är helt rätt. När man förhandlar om ett mandat är det olämpligt att förlora sig i alltför många detaljer. Min grupp kommer därför att stödja mandatet.
Innehållsmässigt konstaterar jag att behovet av att EU vidtar åtgärder för att bekämpa den ekonomiska och finansiella krisen är ett genomgående tema i betänkandet, och det välkomnar jag naturligtvis. Det är dock beklagligt att miljökrisen inte nämns, som kan orsaka ännu fler allvarliga långsiktiga följder.
Att bemöta miljökrisen och klimatförändringen borde vara ett mycket starkare incitament för EU att vidta åtgärder. Sådana åtgärder måste naturligtvis avspeglas i EU-budgeten, och även om jag välkomnar den ökade budgeten för Life+ är detta helt enkelt inte tillräckligt.
Det vi behöver är ett nytt grönt kontrakt för EU, med en miljövänlig inställning till jordbrukspolitiken, med minskad betoning på jordbruksmark och ökad tonvikt på livsmedelskvalitet och hållbara jordbruk. Vi behöver en forskningspolitik som inte leder till att skattebetalarnas pengar försvinner i ett bottenlöst hål, som Iter-projektet har gjort, utan inriktas på förnybar energi, hållbara transporter och innovation inom grön teknik. Strukturfonderna bör anslås enligt kriterier för kampen mot klimatförändringen - koncentrationen på väginfrastruktur är faktiskt inte en innovativ politik på det området. Slutligen behöver vi en fiskeripolitik som inte förvärrar problemen med överfiske.
Jag ska dock inte fördjupa mig i exempel på vad jag skulle vilja ha. Jag kommer att stödja betänkandet eftersom jag anser att det är ett bra mandat för trepartsmötet. När det gäller de övriga frågorna återkommer vi till budgetförslaget senare, men jag tycker i alla fall att resurserna är otillräckliga.
Marisa Matias
I dag diskuterar vi parlamentets mandat i förhandlingarna med kommissionen och rådet om budgeten 2011. Det är ett svårt mandat eftersom det kommer i en situation med omfattande minskningar och inskränkningar i EU-ländernas budgetpolitik.
Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster motsätter sig öppet den förfärliga och skrämmande utvecklingen med en ny våg av stabilitetsprogram för att minska de statliga underskotten, vilket kommer att sluta med att EU störtas in i en ny recession. Förslaget till EU-budget, som utgör grunden för det mandat som vi nu diskuterar, begränsas inte bara av de fördrag som är i kraft eller av en flerårig budgetram som borde ha setts över för länge sedan, utan det hämmas även av den modell som jag nyss har kritiserat i mycket korta ordalag.
När nu samtliga 27 medlemsstater drastiskt skär ned sina utgifter, kan inte en EU-budget som bara uppgår till 1 procent av BNP i EU gottgöra för detta. Ingen av de prioriteringar som har förts fram av parlamentet kan genomföras på lämpligt sätt med ett budgetförslag på 130 miljarder euro.
Ungdomsfrågorna lyfts fram i mandatet, men det är uppenbart att detta har offrats för trångsynt bokföring. Vi lyfter fram miljön, men det är uppenbart att regeringarna vill höra om dessa åtaganden mycket längre fram. Vi efterlyser snabba åtgärder och solidaritet i vårt stöd till Palestina och palestinierna, men det är uppenbart att detta absolut inte är en prioritering för kommissionen.
Efter det som hände med frihetsflottan är detta minst sagt ovärdigt.
Marta Andreasen
Herr talman! Jag tackar föredraganden för hennes arbete, men jag har kommit hit för att begära en drastisk minskning av budgeten för 2011.
Den kris vi genomgår kräver att EU drar åt svångremmen lika mycket eller mer än medlemsstaterna. Att försöka öka budgeten med argumentet att vi investerar i program för att EU ska kunna ta sig ur krisen är inte ärligt - ännu mindre om vi ser på resultaten av de program som EU har använt skattebetalarnas pengar till under de senaste årtiondena. Skulle vi befinna oss i en så här allvarlig kris om EU hade använt pengarna effektivt?
De som anser att de har rätt till löneökningar medan deras kolleger i medlemsstaterna drabbas av lönesänkningar eller förlorar sina arbeten har fel. De som anser att vi kan fortsätta att spendera mer och mer på EU-nivå utan att någon märker det har fel. Vi måste verkligen få slut på det här slöseriet med skattebetalarnas pengar nu.
Martin Ehrenhauser
(DE) Herr talman! Det drastiska ekonomiska läget kräver naturligtvis radikala besparingar i EU-budgeten, men i det här betänkandet kan jag inte se några tecken på dessa prioriteringar, eller på modet att göra detta. Tvärtom faktiskt. Man klagar fortfarande på att ökningen av budgeten är för liten. Syftet med betänkandet är således att bevara status quo, och man gör inga verkliga framsteg i någon särskild riktning.
Det skulle vara mycket lätt - särskilt på förvaltningsområdet - att göra stora besparingar på rätt triviala saker. Jag tänker t.ex. på EU:s byråer. Genom att stänga eller slå ihop EU-byråer skulle vi kunna spara en halv miljard euro på ett år, utan att minska kvaliteten på förvaltningen, eller så kunde vi kanske slå ihop Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. Vi skulle säkerligen lätt kunna spara 200 miljoner euro på ett år genom att göra det, och om vi säljer byggnaderna kan vi spara lika mycket. Vi kanske borde se på oss själva. Vi skulle också kunna börja göra besparingar i Europaparlamentet. Till exempel kunde vi alla sluta att resa i affärsklass inom EU. På så sätt skulle vi kunna bidra betydligt.
Det jag tycker om i det här betänkandet - och jag vill nämna det - är prioriteringen av livslångt lärande. I det avseendet bör vi särskilt fastställa prioriteringarna för Leonardo da Vinci-programmet. Utbyten mellan praktikanter är mycket viktiga. Vi kanske även kunde inrätta ett finansiellt instrument så att vi åtminstone skulle kunna betala en del av kostnaderna för alla de medborgare som vill utnyttja detta medborgarinitiativ.
Alain Lamassoure
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Budgetförfarandet 2011 ägde rum i en dimma, och sedan kommissionskollegiet antog budgetförslaget har dimman tätnat igen.
Hur kan vi anta 2011 års budget utan att veta hur vi ska axla de nya ansvarsområden som unionen har tilldelats genom Lissabonfördraget? Sedan februari har budgetutskottet bett kommissionen att lägga fram ett förslag till översyn av den budgetram vi behöver. Eftersom vi inte har fått något svar kommer vi i övermorgon att diskutera den muntliga fråga som vi har lagt fram i det här ämnet. Det är det första orosmolnet.
Det andra orosmolnet är den nya finanskrisen, statsskuldkrisen. Den 9 maj 2010 beslutade Europeiska rådet om en finansiell stabiliseringsplan i storleksordningen 750 miljarder euro. I beloppet ingår 60 miljarder euro som EU kan låna ut med den garanti som ges av EU-budgeten. Detta är en radikal ny möjlighet som utgör hälften av EU:s budget, men parlamentet har inte tillfrågats.
Nästa torsdag dyker förmodligen ett nytt orosmoln upp vid horisonten, Europa 2020-strategin som Europeiska rådet ska anta. Den innehåller ett halvt dussin prioriterade åtgärder. Utan finansiering har strategin ingen trovärdighet. Ändå presenteras den som EU:s färdplan för de kommande tio åren.
I detta hav av osäkerhet låter budgetutskottet föredraganden uppmana rådet att fatta vissa politiska beslut. Bör vi spendera mer eller mindre? Om vi vill utnyttja pengarna på ett bättre sätt är tiden dessutom mogen att göra något vi aldrig tidigare gjort, nämligen skapa ett delat ansvar mellan EU-budgeten och de nationella budgetarna, och därigenom inbegripa de nationella parlamenten i unionens nya styrelsesätt.
Alla våra medlemsstater är ruinerade, och EU finansieras av dem. Det är dags att visa prov på kreativitet och mod.
Göran Färm
Herr talman! Ett särskilt tack till föredraganden, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska. Hon har etablerat ett utmärkt samarbete både med de politiska grupperna och inte minst med sakutskotten. Det tror jag är väldigt viktigt i denna situation.
Vi måste ha bred enighet om vad det är vi ska göra när vi har en så otroligt besvärlig ekonomisk situation för medlemsstaterna. Särskilt nödvändigt är det förstås att nå enighet i de fall där vi kommer att slåss för att revidera budgettaken, för mer pengar. Det måste vi göra - trots detta besvärliga läge - på några områden. Jag tänker framförallt på två områden. I kategori 1, alltså politiken för tillväxt och jobb, kommer det att bli helt nödvändigt om vi ska kunna hävda parlamentets roll när det gäller ekonomisk återhämtning och likaså i kategori 4, EU:s roll i världen. Fast vi måste verkligen koncentrera oss på de mest centrala områdena.
På några punkter verkar vi dock ha delade meningar i förhållande till föredraganden, och vi kommer att lägga ändringsförslag på ett par viktiga områden. Jag ska bara nämna tre stycken helt kort.
Det första handlar om ungdomspolitiken. Vi är överens om prioriteringen, men vi tycker att föredraganden fokuserar alldeles för ensidigt på rörlighet. Ungdomars situation, inte minst ungdomsarbetslösheten, handlar ju om så mycket mer. Det handlar om utbildning, det handlar om arbetsmarknadspolitik och det handlar om sociala insatser.
Det andra gäller frågan om Gaza. Det borde vara självklart även för EPP-gruppen att stödja kravet på att Israel ska lyfta blockaden, precis som rådet har gjort tidigare idag. Några säger att detta inte hör hemma i ett budgetärende. Det menar jag är fel. Detta har i högsta grad med budgeten att göra, för blockaden hindrar EU:s insatser när det gäller återuppbyggnad och man får inte fram det nödvändiga materialet, till exempel.
Den tredje punkt jag vill nämna handlar om biståndet. Både när det gäller klimatet, när det gäller de så kallade ”banana company measures” och när det gäller samarbetet med industriländerna måste vi vara tydliga med att detta inte får inkräkta på biståndet till de fattigaste länderna eller på millenniemålen. Därför vädjar jag till föredraganden och de politiska grupperna att stödja dessa högst rimliga ändringsförslag.
Ivars Godmanis
(EN) Herr talman! Jag vill säga ett par ord om risker och möjligheter. Enligt Europa 2020-strategin är forskning och utveckling ett av flaggskeppsinitiativen, och det planeras redan i budgeten att åtagandebemyndigandena ska öka med 15,8 procent, vilket innebär ytterligare 727 miljoner euro. I år planerades bara 1,6 procent fler åtagandebemyndiganden, och det ser ut som om vi gör tio gånger större åtaganden för forskning. Det enda problemet om vi tittar på betalningsbemyndigandena är dock att vi inte kan betala, eftersom vi i år planerar att göra 13 procent färre betalningar än 2009.
Det enda jag har att säga för närvarande är därför att vi måste göra vårt bästa - kommissionen och alla tillsammans - för att se till att de vetenskapliga forskningsprojekten ger de högkvalitativa resultat som krävs för att åtagandena om utbetalning ska kunna fullgöras. Hittills, med början 2007-2011, har så tyvärr inte varit fallet. Vi bör tro på och arbeta för ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Vicky Ford
(EN) Herr talman! Vi är kvar i en ekonomisk kris utan motstycke, och vanligt folk i hela EU känner av krisens verkningar. Tjugotre miljoner invånare är arbetslösa, och de som är lyckliga nog att ha ett arbete vet att de kommer att arbeta fler timmar för mindre lön och betala högre skatter för att återbetala ohållbara statsskulder.
Åtstramningarna började inte i Grekland eller Irland. Lönesänkningar eller lönefrysningar genomförs i Spanien, Italien, Portugal, Storbritannien och andra länder. Tyskland har aviserat skattehöjningar på 60 miljarder euro och utgiftsnedskärningar. Förra veckan gick nederländarna till valurnorna och röstade för åtstramningar, och fransmännen diskuterar en höjning av pensionsåldern.
EU-institutioner som parlamentet får inte vara okänsliga inför våra medborgares problem. Det är viktigt att vi inser vad våra medlemsstater gör för att kontrollera sina egna budgetar. Vi måste hantera vår egen budget med samma ansvarskänsla och realism.
I vårt ändringsförslag 34 uppmanar vi EU att föregå med gott exempel. Se till att det inte finns några onödiga utgifter i år, avstå från ökningar som vi inte har råd med och återbörda besparingarna till våra medlemsstater.
Vi valdes för att lyssna på folket. Det är inte rätt tid att slå dövörat till för deras protester.
Alajos Mészáros
(HU) Tack så mycket, herr talman. Jag vill ta vid där min kollega Edit Herczog från utskottet för industrifrågor, forskning och energi slutade med en kort kommentar. Jag vet att det har nämnts att marginalerna är snäva och att det finns så många saker att använda pengarna till, men jag måste säga att jag skulle bli väldigt glad om vi kunde få fram medel för de forskningsprogram där energiförsörjningen ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Talmannen
Herr Mészáros! Den frågan faller under ögonkontaktsförfarandet. Det kunde ha varit en fråga till den sista talaren, men ni hade ingen sådan fråga. Jag är ledsen.
Monika Hohlmeier
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Alla EU-medlemsstater hukar under bördan av enorma skulder och följderna av den finansiella och ekonomiska krisen. De lider dock även till följd av att höga budgetunderskott - vissa alltför höga - i åratal har godtagits och tolererats i ett stort antal länder. När vi nu behandlar den nya budgeten för 2011 räcker det inte bara att minska medlemsstaternas budgetar. Vi måste göra en grundlig översyn av utgifterna från vår budget och även noggrant granska nya utgifter.
Som ett exempel kan jag nämna den europeiska avdelningen för yttre åtgärder, vars struktur och finansiering fortfarande är ytterst oklar. Det finns ingen öppen struktur. Jag vill även efterlysa kostnadseffektivitet genom att utnyttja synergier med nationella tjänster för yttre åtgärder. Det måste finnas tydliga regler när det gäller ansvarsfrågan och en öppen redovisning till Europaparlamentet, och man får inte försöka slopa parlamentets medbeslutande- och övervakningsroller i allt fler beslut. Europaparlamentet är samarbetsvilligt och kommer att vara ett stöd i svåra situationer. Därför måste Europaparlamentet göras delaktigt i dessa frågor via medbeslutandeförfarandet.
Dessutom anser jag att vi äntligen måste förverkliga målet att minska byråkratin, t.ex. inom jordbruket och även för små och medelstora företag, som behöver växa snabbt och genomföra och hantera innovationer. Om vi vill minska budgetunderskotten och skatterna och öka skatteintäkterna måste vi minska den byråkratiska bördan för små och medelstora företag och möjliggöra innovation, och slutligen måste vi minska den skoningslösa konkurrens som utövas av de storskaliga industriföretagen mot impopulära små och medelstora företag, och inte uppmuntra den.
Jag håller också med budgetutskottets ordförande om att vi först behöver exakta uppgifter om den här budgeten innan vi kan anta den slutligt.
László Surján
(HU) Tack för att jag får ordet, herr talman. Mina damer och herrar! När jag lyssnar till era kommentarer tycker jag att de avspeglar två motsatta mönster, två motsatta mentaliteter. En del av oss talar om nya arbetsuppgifter och kommer med nya idéer, och efterlyser ett effektivare och snabbare genomförande av våra befintliga program. Det är lovvärt eftersom det finns bra och viktiga program. Andra nämner de svårigheter medlemsstaterna genomgår och vill skära ned EU:s budget.
Men EU-budgeten är inte orsaken till problemet, utan lösningen. Om vi använder de verktyg som vi har till vårt förfogande på lämpligt sätt kan vi bidra till att förbättra situationen för samtliga EU-medlemsstater. Jag tänker på stöd till små och medelstora företag, till regioner som har halkat efter så att de kan komma i kapp och stöd till jordbruket i allmänhet. Samtidigt får vi inte glömma att vi nu förbereder oss för ett trepartsmöte, och vi vill ge ett tydligt mandat till föredraganden och parlamentets delegation så att diskussionerna blir framgångsrika. Om vi nu går in på mindre detaljer kommer våra viktigaste budskap att försvinna i mängden.
Jag håller fullständigt med socialdemokraterna om att Gazaproblemet är mycket allvarligt, men jag anser inte att trepartsmötet i juni är rätt forum för att diskutera den frågan. Om vi blandar in daglig politik i det här sammanhanget, varför talar vi då inte om översvämningarna i Centraleuropa? Mitt eget valdistrikt lider även enormt mycket. Familjers liv har ödelagts av de senaste veckornas regn. Vi måste självklart säga vår mening, men parlamentet har andra verktyg till sitt förfogande, precis som det också finns verktyg för att lösa Gazaproblemet. Jag rekommenderar därför att vi stöder föredragandens linje.
Seán Kelly
(GA) Herr talman! Jag vill börja med att gratulera kommissionsledamoten och föredraganden till deras redogörelser för hur budgeten kommer att fungera i framtiden. Generellt sett håller jag med om det som har sagts av mina ledamotskolleger, men jag vill ta upp ett antal andra punkter.
(EN) För det första håller jag med min irländska kollega om att jordbruket och bevarandet av livet på landsbygden är viktiga aspekter, som är av grundläggande betydelse för livskvaliteten och våra länders framtid.
För det andra har vi enligt Lissabonfördraget särskild behörighet för idrott och turism, två områden som är mycket viktiga för mig. Jag vill att detta tas i beaktande när budgeten utformas, eftersom det inte är någon mening att ha behörighet för idrott och turism om vi inte har en budget för att anta åtgärder i vederbörlig ordning.
(GA) Dessa punkter är de viktigaste enligt min mening. Jag har inget mer att säga eftersom min tid nästan är slut, men jag ber er att ta hänsyn till dessa punkter när budgeten diskuteras.
Bogusław Liberadzki
(PL) Herr talman! Först och främst vill jag gratulera Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, inte så mycket till betänkandets form, utan till hur hon har arbetat med det och de slutsatser hon har dragit. Jag vill betona ett antal grundläggande värden. För det första har budgetens inkomstsida uppmärksammats. För det andra kan vi dra följande slutsats av 2011 års budget, som också omfattas av mandatet: de fasta utgifternas andel ökar. På det här området måste vi, vilket andra redan har sagt, titta på om utgifterna är effektiva, dvs. vilka resultat de ger. Vi har fortfarande en del kvar att fundera på. Vilka resurser kommer att finnas kvar för att vi ska kunna ta nya initiativ? Rörelsefriheten minskar när det gäller nya initiativ. Det måste vi inse, och det framgår tydligt av den här diskussionen.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Jag har några kommentarer om budgeten 2011. När det gäller invandring: i stället för att stoppa migrationsströmmarna till EU och säkra våra yttre gränser kommer Frontex budget för 2011 att minskas. Däremot ska mer pengar gå till Europeiska flyktingfonden, vars målsättning är omflyttning av flyktingar i EU. En sådan budgetpolitik utmanar logiken och kommer att öppna slussarna för olaglig invandring och missbruk av asylsystemet.
Utanför EU ska det finansiella stödet till Palestina skäras ned. I stället anslås ökade medel till utvidgningen, t.ex. till kandidatlandet Turkiet. Jag kräver en förklaring till varför Turkiet, som har gått bakåt i stället för framåt, nu ska belönas med mer pengar. Åtta miljoner om året är fortfarande en betydande summa.
På förvaltningsområdet måste parlamentet äntligen sätta stopp för inrättandet av femtielva nya byråer. Under en ekonomisk kris är det oacceptabelt att EU unnar sig en byrå för varje problem. Dessutom måste det mervärde som varje byrå ger i specifika termer granskas och övervakas.
Jan Kozłowski
(PL) Jag vill börja med att gratulera Sidonia Elżbieta Jędrzejewska. Jag anser att både det betänkande som hon har tagit fram och arbetsprocessen med ändringsförslagen visar att hon konsekvent har hållit sig till den linje hon har valt, samtidigt som hon har varit öppen för de ändringsförslag som lagts fram.
När det gäller betänkandet vill jag när det gäller rubrik 1b betona att den förväntade ökningen av betalningsbemyndigandena är viktig, och detta är även i linje med den fleråriga budgetramen. Om man tänker på de tidigare svårigheterna i samband med genomförandet av projektet för att komma till rätta med den ekonomiska krisen och den förväntade ackumuleringen av betalningar för förslag från både Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden, kan de medel som kommissionen planerar för 2011 vara otillräckliga.
Karin Kadenbach
(DE) Herr talman! Ett varmt tack till föredraganden. Jag vill uttrycka mitt stöd för det som Göran Färm sade om ungdomspolitik och främjande av unga.
Vi har gjort sysselsättning och tillväxt till vår paroll och detta är huvudmålet för de närmaste åren. Jag anser att det är mycket viktigt att vi även gör större insatser i det här avseendet för att å ena sidan se till att tillväxten är hållbar, särskilt i samband med konsolideringen av EU:s budgetar men även med avseende på medlemsstaternas enskilda budgetar, och å andra sidan se till att konsolideringen genomförs på ett socialt inriktat sätt och, framför allt, att ungdomars berättigade intressen och krav inte glöms bort i konsolideringsprocessen. Det handlar om deras rätt till bästa möjliga utbildning och deras rätt till arbete.
Enligt min mening finns det inget viktigare för unga européer än deras möjligheter att använda sina färdigheter. Vi kommer att behöva dem om EU ska fortsätta att vara konkurrenskraftigt i framtiden.
Elie Hoarau
(FR) Herr talman! Stéphane Le Foll och Patrice Tirolien har lagt fram ett ändringsförslag i utskottet, och återigen i plenum, om förslaget till budget för 2011.
Vår grupp stöder helhjärtat detta ändringsförslag, och därför har även vi lagt fram det.
Jag uppmanar mina ledamotskolleger att rösta för detta ändringsförslag om punkt 40, där vi inte kräver en minskning utan snarare en ökning av bemyndigandena för Posei-programmen, särskilt med tanke på de följder som WTO-avtalen mellan EU, Colombia och Peru kommer att ha, och med tanke på följderna av dessa avtal för de traditionella kulturerna i EU:s yttersta randområden.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Den rådande ekonomiska krisen och hotet om recession i EU måste utan tvekan avvärjas genom ökade investeringar.
En grundläggande faktor är därför att säkra medel för att finansiera projekt. Jag vill gärna upprepa ett av mina gamla förslag för genomförandet av budgeten. Jag föreslår att vi undersöker möjligheten att utfärda EU-obligationer för att säkra medel för viktiga EU-utvecklingsprogram, t.ex. EU-omfattande höghastighetsmotorvägar, nya tekniker för att bekämpa klimatförändringen på EU-nivå, införande av enhetlig redovisning inom hälsosektorn, stora investeringar i energi och ett gemensamt navigeringssystem.
Enligt min mening måste vi möta risken för recession med omedelbara, samordnade åtgärder. Tiden håller på att rinna ut.
Alajos Mészáros
(HU) Tack, herr talman. Jag ber om ursäkt för missförståndet. Som ledamot av utskottet för industrifrågor, forskning och energi vill jag bara kommentera ett par meningar om de forskningsprogram som syftar till att garantera en hållbar och säker energiförsörjning. Fusionsreaktorprogrammet Iter nämndes nyss i debatten. Jag vill informera mina ledamotskolleger, om de inte skulle känna till detta, om att vi har gjort åtaganden när det gäller det här programmet som vi faktiskt inte kan ta tillbaka. Iter är det enda internationella forskningsprogram där EU spelar en ledande roll. Länder som Ryssland, Kina och Förenta staterna deltar i satsningen. Därför uppmanar jag mina kolleger och dem som är ansvariga för utarbetandet av budgeten att överväga detta program. Jag vet att det är mycket dyrt, men jag skulle ändå vilja att vi gjorde uppoffringar för det.
Connie Hedegaard
Herr talman! Jag vill tacka alla för era tydliga och koncisa inlägg. Som jag nämnde i början kommer jag att se till att era kommentarer och synpunkter omedelbart vidarebefordras till Janusz Lewandowski.
Som alltid kommer kommissionen att försöka agera som en ärlig förmedlare. Vi hörde i dagens diskussion att det finns många olika önskemål och att ni skulle vilja ha många olika politiska prioriteringar, så det råder ingen tvekan om att det här är ett svårt arbete. Jag tror att det var Salvador Garriga Polledo som sade att vi under de 16 år som han varit ledamot av parlamentet förmodligen aldrig befunnit oss i en så här svår situation. Detsamma gäller för medlemsstaterna.
Det nämndes att pengarna måste användas på ett klokt sätt. Jag tror att det var Alain Lamassoure som sade att de måste spenderas bättre. Jag kan försäkra er om att kommissionen vill arbeta mycket nära tillsammans med Europaparlamentet för att se till att de pengar vi får används så väl som möjligt.
Tack för alla bidrag. Bara ett par sakfrågor: Thijs Berman, som talade för utskottet för utveckling, nämnde att utvecklingspengarna - och särskilt det ”snabba” klimatfinansieringspaketet - bör vara extra medel. Jag är mycket glad över att kunna säga att kommissionens ”snabba finansieringspaket” till 100 procent kommer att vara nytt och bestå av extra medel. Detta är mycket viktigt. Som svar på det som Göran Färm antydde - att vi måste se till att dessa pengar riktas till de mest sårbara och minst utvecklade länderna - är så fallet också med kommissionens pengar.
Jag tror att det var de enda sakfrågorna. Jag kommer att ta med mig hela listan med alla prioriteringar som ni har talat om här i dag till Janusz Lewandowski.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Mina damer och herrar! Tack så mycket för alla era kommentarer, och tack för att ni ger mig ny energi och för era vänliga ord. Jag vill också tacka er för kritiken, eftersom den kritiken och era kommentarer om mitt arbete så här långt och med betänkandet verkligen kommer att hjälpa mig att formulera parlamentets ståndpunkt på bästa sätt under hösten, så vi kan nå bästa möjliga resultat vid förhandlingarna.
För att sammanfatta era synpunkter vill jag nämna ett antal frågor. Vi måste se på det som sker i samband med 2011 års budget som den kumulativa effekten av finansiell press till följd av de prioriteringar som vi här i parlamentet har utformat, men som även har godkänts av medlemsstaterna. Det handlar t.ex. om att EU enligt Lissabonfördraget ska vara en viktig aktör på den internationella arenan, eller om att vi har ambitiösa och mycket storskaliga projekt som gäller Galileo och kärnfusion. Det här är enormt omfattande och dyra projekt som inte har dykt upp ur tomma intet, och att det är som det är med EU:s budget beror just på dessa nya ambitioner som har godkänts och nu måste finansieras.
Som parlamentets föredragande kan jag inte godta att de ambitioner som Lissabonfördraget medför, och som även stöds av rådet, ska finansieras på bekostnad av parlamentets prioriteringar. Det får inte ske. Vi i Europaparlamentet måste ha manöverutrymme och finansiell kapacitet för att genomföra de prioriteringar som vårt arbete medför. Detta är förklaringen till vår lista inför förhandlingarna i slutet av juni.
Det finns en viktig fråga. Det gläder mig att parlamentet stöder min prioritering av ungdomar, som jag tog initiativ till i budgetutskottet. Jag vill göra dem som vill att prioriteringen av ungdomar ska gå längre uppmärksamma på detta. Subsidiariteten är en grundläggande princip, och jag vill inte att vi ska överföra medlemsstaternas ansvar till EU-nivå där det inte är nödvändigt. Det är därför vi även behöver självkontroll.
Jag vill än en gång tacka er alla för era synpunkter.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad. Omröstningen kommer att äga rum tisdagen den 15 juni 2010.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Cătălin Sorin Ivan  
Jag vill börja med att tacka föredraganden, som framgångsrikt har samarbetat med alla grupper och har tagit hänsyn till de olika synpunkterna mot bakgrund av en svår budgetsituation och ett nytt förfarande, som fortfarande är ytterst känsligt. Jag känner emellertid att jag måste kommentera kommissionens och rådets inställning till sitt ansvar i budgetförfaranden. Vi befinner oss i juni 2010, och i budgetförslaget 2011 tas det fortfarande inte hänsyn till den europeiska avdelningen för yttre åtgärder och många av EU:s nya befogenheter till följd av Lissabonfördragets ikraftträdande. Tillräcklig hänsyn tas inte heller till målen för Europa 2020-strategin. Kommissionsledamot Janusz Lewandowski lovade oss en budget med inriktning på ungdomar och utbildning. Om vi ser på budgetförslaget har dock posten för livslångt lärande, det viktigaste programmet på det här området, endast ökat med 2 procent, vilket motsvarar den nuvarande årliga inflationstakten.
Angelika Werthmann  
Planeringen för budgeten 2011 är den första sedan Lissabonfördragets ikraftträdande och sker mot bakgrund av den finansiella och ekonomiska krisen. Detta visar sig i form av mycket snäva marginaler i EU:s budget för 2011, vilket kan inverka negativt på Europa 2020-strategin. På plussidan vill jag nämna att ungdomar är en av de centrala prioriteringarna i budgetförslaget. Tyvärr motsvarar inte det nuvarande finansiella stödet Europaparlamentets förväntningar. Man kan göra mycket med relativt små medel, särskilt inom ungdomspolitiken. Avslutningsvis vill jag påminna parlamentet om att de 60 miljarder euro som garanteras av EU-budgeten enligt rådets beslut av den 9 maj 2010 mycket väl skulle kunna inverka på budgeten. Tack.
