G20-maiden työvoima- ja työllisyysministerien kokous (Washingtonissa 20.-21. huhtikuuta) (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma G20-maiden työvoima- ja työllisyysministerien kokouksesta (Washingtonissa 20.-21. huhtikuuta).
László Andor
Arvoisa puhemies, ILOn ja OECD:n viimeisimpien ennusteiden mukaan teollisuusmaiden työttömyysaste kasvaa edelleen ja saavuttaa huippunsa vasta vuonna 2011.
Kehitysmaissa ja nopeasti kehittyvissä maissa yli 200 miljoonaa työntekijää on vaarassa vajota äärimmäiseen köyhyyteen. Tämä johtaisi siihen, että koko maailmassa olisi lähes 1,5 miljardia työssäkäyvää köyhää. Nämä luvut puhuvat puolestaan. Nykyinen kriisi on todella korostanut yhä enemmän yhteenliitetyn globaalin taloutemme pahimpia heikkouksia. Nyt vallitsee selvä yksimielisyys siitä, että globaalien ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan globaaleja toimia.
Viime vuonna Pittsburghissa G20-maiden johtajat lupasivat varmistaa, että kasvun palatessa palaavat myös työpaikat. G20-maiden johtajat sopivatkin muodostavansa työllisyyteen perustuvan kehyksen tulevan talouskasvun turvaamiseksi.
Tämä kaikki on hyvin tervetullutta. Komissio antaa täyden tukensa kaikille toimenpidekehyksille, joissa asetetaan laadukkaat työpaikat elvytyksen ensisijaiseksi tavoitteeksi ja autetaan ihmisiä takaisin työelämään koko maailmassa. Tämä lähestymistapa heijastaa sitä päivänselvää tosiseikkaa, että työllisyys on ratkaisevassa asemassa nykyisessä globaalissa talouskriisissä ja että elpyminen, joka ei synnytä uusia työpaikkoja, ei ole mahdollinen vaihtoehto.
Pittsburghissa johtajat kehottivat Yhdysvaltojen työvoimaministeriä kutsumaan koolle G20-maiden työvoima- ja työllisyysministerien kokouksen. Heidän tehtävänään on arvioida maailmanlaajuista työllisyystilannetta ja keskustella kriisin poliittisten vastatoimien vaikutuksesta sekä mahdollisten lisätoimien tarpeesta. Lisäksi ministerien on määrä pohtia työllisyyttä ja osaamista kehittäviä keskipitkän aikavälin toimia, sosiaaliturvaohjelmia ja parhaita käytäntöjä, joiden avulla työntekijät voivat hyötyä tieteen ja teknologian edistyksestä. Tämä kokous, jollaista ei aiemmin ole järjestetty, pidetään Washington DC:ssä 20. ja 21. huhtikuuta. Myös komissio ja puheenjohtajavaltio Espanja osallistuvat kokoukseen.
Komissio valmistelee tiiviissä yhteistyössä ILOn kanssa tätä kokousta, joka tarjoaa meille tilaisuuden edistää Euroopan unionin puolesta kunnollisia työpaikkoja koko maailmassa. ILOn kansainvälisesti tunnustettujen perustyönormien soveltaminen sekä pyrkimykset saada aikaan perussosiaaliturva ovat tässä yhteydessä erittäin tärkeitä. Lisäksi G20-maiden toimeksiantoon sisältyy ILOn ja muiden kansainvälisten organisaatioiden kehittämä keskipitkän aikavälin maailmanlaajuinen koulutusstrategia.
Komissio antaa merkittävän panoksen näihin ponnistuksiin "Uudet taidot uusia työpaikkoja varten" -aloitteella. Tämä on osa Eurooppa 2020 -strategian "Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma" -lippulaiva-aloitetta. Keskeisenä haasteena on kehittää strategia, jolla edistetään koko maailman työntekijöiden uudelleenkoulusta ja heidän taitojensa kehittämistä sekä helpotetaan työntekijöiden siirtymistä työpaikasta toiseen samoin kuin nuorten siirtymistä koulutuksesta työelämään.
Työmarkkinaosapuolien osallistuminen voi tuoda valtavasti lisäarvoa. Me kaikki tiedämme, kuinka tehokasta Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu voi olla parannettaessa työllisyysalan eri toimien suunnittelua. Komissio on valmis jakamaan tämän kokemuksen Euroopan unionin kansainvälisten kumppanien kanssa. Komissio pitää parlamentin ajan tasalla Washingtonin kokouksessa saavutetusta edistyksestä.
G20-maiden työvoimaministerien kokous tarjoaa meille mahdollisuuden kehittää uusia toimenpiteitä, joilla muotoillaan kriisin jälkeistä poliittista kehystä. Näillä uusilla toimenpiteillä ja toimintalinjoilla voidaan edistää tasapainoista ulospääsyä kriisistä asettamalla työpaikat elpymisen keskeiseksi tavoitteeksi sekä selviytyä kriisin jättämästä perinnöstä. Tavoitteena on antaa tarpeellinen panos ja näyttää suuntaa Kanadassa ja Koreassa myöhemmin tänä vuonna pidettäville G20-maiden johtajien huippukokouksille.
Elisabeth Morin-Chartier
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, nykyisen talous- ja rahoituskriisin taustaa vasten tarkasteltuna meidän on pääteltävä tästä G20-huippukokouksesta, että ensimmäinen tavoite, joka meidän on saavutettava, on työntekijöiden työllistettävyyden parantaminen.
Tämä on välttämätöntä, koska sosiaalinen integroituminen ei onnistu ilman työpaikan kautta tapahtuvaa integroitumista. Näin ollen nyt, kun valmistaudumme tähän G20-kokoukseen, ainoana yhteisenä mottonamme ja tavoitteenamme voi olla työttömyyden torjuminen.
Kuten juuri sanoitte, arvoisa komission jäsen, työttömyys on lisääntynyt huomattavasti Euroopan unionissa ja koko maailmassa, mutta on aivan selvää, että eriarvoisuus kasvaa, ja se kasvaa erityisen jyrkästi nuorten, vuokratyöntekijöiden, maahanmuuttajien ja naisten keskuudessa.
Nuorten työttömyysaste on nyt 21,4 prosenttia, ja kun se kaksi vuotta sitten oli 14,7 prosenttia - mikä jo sinänsä oli varsin korkea - voidaan todeta, että työttömyysasteen kasvuvauhti on hyvin huolestuttava.
Tästä syystä meidän on luotava yhdessä, Euroopan unionissa ja maailmanlaajuisesti - sillä vastatoimien on oltava maailmanlaajuisia -, lähentymis- ja integrointistrategioita, joissa tunnustetaan selväsanaisesti, että dynaamiset sosiaali- ja koheesiotoimet ovat yhteiskuntamme kehityksen perusta.
Muistutan teitä myös Maailman kauppajärjestön kansainvälisestä työllisyyssopimuksesta, joka tarjoaa meille asianmukaisia strategisia vaihtoehtoja, joiden avulla voimme päästä kriisistä.
Mikä on meidän kantamme Euroopan komission ehdotukseen perustaa vuoden 2010 jälkeistä aikaa koskevan uuden strategian kehys sosiaaliseen markkinatalouteen, integraatioon ja avoimuuteen?
Toivon, että Euroopan unionin työvoima- ja työllisyysministerit eivät unohda tässä huippukokouksessa, että he ovat vastuuvelvollisia työttömyyden kasvusta kaikille niille miljoonille kansalaisille, jotka yksi toisensa jälkeen ovat menettäneet työpaikkansa viime kuukausina.
Arvoisa komission jäsen Andor, tästä syystä Euroopan unionin edellyttää teidän toimivan niin, että voimme rauhoittaa kansalaisiamme ja saada heidät takaisin työelämään.
Alejandro Cercas
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, minäkin olen hyvin iloinen, että meillä on mahdollisuus keskustella tästä asiasta tänä iltapäivänä valmistellessamme huippukokousta, johon te kaikki osallistutte Washingtonissa 20. ja 21. huhtikuuta.
Tämänpäiväinen kokous on paljolti työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtajan Pervenche Berèsin ansiota. Hän ei ylivoimaisen esteen vuoksi voi olla läsnä täällä tänään.
Aion puhua sekä itseni että hänen puolesta. Puhun hänen äidinkielellään, ranskaksi, ja käytän hänen valmistelemiaan papereita, koska uskon, että olette hyvin kiinnostuneita kuulemaan hänen omat sanansa:
S&D-ryhmän puolesta. -(FR) Tästä syystä, arvoisa komission jäsen, nyt, kun Euroopan työttömyysaste kohta ylittää 10 prosentin rajan, kun maailmassa on yli puolitoista miljardia työssäkäyvää köyhää ja kun kriisi koettelee 200 miljoonaa muuta työssäkäyvää köyhää, johtajien on aika keskittyä kriisin sosiaalisiin seurauksiin ja asettaa työllisyys etusijalle.
Olemme tyytyväisiä valmistelutyöhön, jota olette tehneet läheisessä yhteistyössä ja vuoropuhelun hengessä työmarkkinaosapuolten kanssa.
Pittsburghissa kokoontuneiden valtioiden ja hallitusten päämiesten vaatiman kokouksen etuna on, että siinä sovitetaan vihdoin makrotaloudelliset kysymykset yhteen sosiaalisen ulottuvuuden kanssa. Jotta kriisiin johtaneita virheitä ei toisteta, meidän on ehdottomasti varmistettava, että kriisi ei lisää entisestään sosiaalista eriarvoisuutta maidemme sisällä, EU:n jäsenvaltioiden välillä eikä kansainvälisesti.
Meidän on varmistettava, että hätäinen strategia kriisin päättämiseksi ei johda sosiaalisen mallimme purkamiseen, sillä kriisin - jossa olemme nyt olleet kolme vuotta - syyt ovat nimenomaan sosiaalisia. Rahoitustuotteiden sääntely ei riitä; meidän on puututtava ongelman perimmäisiin juuriin.
Valitettavasti pelkäämme, että huolimatta Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) lukuisista raporteista, joissa korostetaan sosiaalisen eriarvoisuuden kärjistymistä, poliittista tahtoa ei sosiaalisen ulottuvuuden osalta edelleenkään ole riittävästi. Sosiaalikysymysten heikko näkyvyys on osoitus tästä. Niitä ei edes mainita G20:n virallisilla verkkosivuilla. Myös Ecofin-neuvoston äskettäistä päätöstä lopettaa poikkeukselliset työllisyystukitoimenpiteet, joilla oli tarkoitus korjata julkista taloutta, on mahdoton hyväksyä.
Valtiovarainministerien ja työllisyys- ja sosiaaliministerien välillä pelataan vaarallista peliä.
Arvoisa komission jäsen, me luotamme siihen, että te ja puheenjohtajavaltio Espanja vastustatte tätä lyhyen aikavälin toimintatapaa ja asetatte sosiaaliset kysymykset keskeiselle sijalle Euroopan unionin ja kansainvälisen yhteisön toimissa.
Marian Harkin
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, on täysin ratkaisevaa, että G20-maiden työllisyys- ja työvoimaministerit asettavat laadukkaat työpaikat talouden elvytyssuunnitelmiensa ensisijaiseksi tavoitteeksi.
Kuten tiedätte, arvoisa komission jäsen, monien työntekijöiden näkymät ovat kurjat, kun työttömyys lisääntyy, työaikoja lyhennetään, palkkoja leikataan tuntuvasti, mainitsemienne työssäkäyvien köyhien määrä kasvaa ja koulutusmahdollisuudet ovat riittämättömät tai olemattomat. Samaan aikaan työntekijät näkevät, että pankkien pääomapohjaa vahvistetaan, mutta pienille ja keskisuurille yrityksille - talouskasvun moottoreille - ei myönnetä varoja ja työpaikkoja katoaa.
Budjettikuri ja saneeraus eivät saa korvata työllisyyden elvytyssuunnitelmaa, mutta juuri näin on käymässä monissa maissa, myös kotimaassani Irlannissa. Komissio ylistää budjettikuriamme, mutta maamme vuotaa työpaikkoja. Tilinpitomme on tasapainossa, mutta hinnan siitä maksavat työntekijät. G20-maiden ministerien on sitouduttava lujasti tukemaan kunnollisia työpaikkoja ja asettamaan työllisyyden lisäämisen etusijalle yhdessä vähimmäistulon, sosiaaliturvan ja työttömien koulutuksen tai uudelleenkoulutuksen ohella.
Lopuksi totean olevani samaa mieltä kanssanne siitä, että heidän on sitouduttava toteuttamaan ILOn perusperiaatteiden ja -oikeuksien mukaisia toimenpiteitä eivätkä he saa sallia nykyisen talouskriisin käyttämistä verukkeena kansainvälisesti tunnustettujen työnormien heikentämiselle tai noudattamatta jättämiselle.
Ilda Figueiredo
Euroopan unionin johtajien on aika tunnustaa se osa, joka heilläkin on ollut koko Eurooppaa ja maailmaa koettelevan vakavan sosiaalisen kriisin syntymisessä. Se on seurausta rahoitus- ja talouskriisistä, jonka syntyä he helpottivat purkamalla rahoitus- ja kauppamarkkinoiden sääntelyä ja ajamalla väkisin läpi vapaakauppasopimuksia kolmansien maiden kanssa piittaamatta työntekijöiden tai kansalaisten eduista.
Työttömyyden sekä epävarmojen ja huonosti palkattujen työpaikkojen lisääntyminen lisää köyhyyttä ja on suora seuraus uusliberalistisesta politiikasta ja kapitalismin kriisistä. Kansainvälinen työjärjestö (ILO) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö uskovat, että työttömyys ei ole vielä saavuttanut huippuaan teollistuneissa maissa ja että pian yli 200 miljoonaa työntekijää saattaa ajautua äärimmäiseen köyhyyteen. Tämä merkitsee sitä, että työssäkäyvien köyhien määrä saattaa nousta 1,5 miljardiin, ja pahiten tämä kohdistuu naisiin ja nuoriin.
On aika tehdä loppu sosiaalisten ja työntekijöiden oikeuksien taantumisesta, jota nyt todistamme. Asianmukaiset oikeudet tarjoavat laadukkaat työpaikat on asetettava ensisijaiseksi tavoitteeksi, ja ne on saatava vähintään ILOn yleissopimusten mukaisiksi. Kriisistä ei voida päästä luomatta uusia asianmukaiset oikeudet tarjoavia työpaikkoja.
Kinga Göncz
(HU) Olemme uskoakseni kaikki tyytyväisiä siihen, että työllisyys- ja sosiaaliministerit nyt tapaavat G20-kokouksessa ja että heistä siten, toisin kuin tähän asti, on tullut samanarvoisia valtiovarainministerien kanssa. Näyttää siltä, että tarvittiin talouskriisi, ennen kuin oli mahdollista puhua maailmanlaajuisista taloudellisista toimenpiteistä paitsi talouden ja rahoituksen myös sosiaali- ja työllisyyskysymysten suhteen. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun kriisin aiheuttamat taloudelliset paineet ovat ilmeisesti hellittämässä, mutta työttömyys ja köyhyys edelleen lisääntyvät. Tiedämme, että tällä on pitkällä aikavälillä sosiaalisia ja poliittisia seurauksia. Tämä liittyy kaikkialla maailmassa läheisesti ääriliikkeisiin, jotka myös muodostavat pitkän aikavälin uhan.
On tärkeää, että työllisyys- ja sosiaaliministerit laativat alakohtaisia toimintalinjoja, joilla voidaan parantaa työllisyystilannetta ja vähentää köyhyyttä. Saanen esittää G20-huippukokouksessa mainitun konkreettisen esimerkin mikrorahoituksen välineestä, joka lisää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäksi myös omavaraisuutta ja voi olla tärkeä myös tästä syystä. On kuitenkin valitettavaa, että Euroopan parlamentti ei voi ottaa kantaa ja esittää sitä G20-kokoukselle, vaan voimme lähettää viestimme vain suullisesti. Uskon kuitenkin, että tämäkin on enemmän kuin mitä aikaisemmin olemme tehneet.
Elizabeth Lynne
(EN) Arvoisa puhemies, kuten me kaikki toteamme, rahoituskriisi on koetellut tavallisia kansalaisia hyvin raskaasti.
Tästä syystä meidän on varmistettava, että tästä ensimmäisestä koolle kutsutusta G20-maiden työllisyysministerien kokouksesta saadaan myönteisiä tuloksia. Toivon tosiaan, että saamme myönteisiä tuloksia. Olen tyytyväinen, että ministerit eivät aio keskittyä vain rahoitusalaan, vaan tarkastelevat myös sosiaalisia vaikutuksia kansalaisiin.
Tiedämme, että työttömyysaste on ennätyksellisen korkea monissa maissa kaikkialla maailmassa. Meidän on etsittävä todellisia keinoja saada kansalaisille työtä - todellisia työpaikkoja. Esimerkiksi koulutusohjelmien on oltava asianmukaisia kattaakseen todella tämänhetkiset tarpeet. Meidän olisi pyrittävä tunnistamaan parhaat käytännöt valtioista, jotka ovat jo toteuttaneet erilaisia toimenpiteitä, ja yritettävä levittää niitä muihin maihin auttaaksemme yhteiskunnan syrjäytyneimpiä kansalaisia. Näissä muissa valtioissa on tehty jo työtä tämän hyväksi, joten miksi me emme ota opiksi niiltä?
Meidän on varmistettava, että keskeiset ILOn yleissopimukset pannaan todella täytäntöön. Meidän on varmistettava, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus pannaan täytäntöön. Meidän on varmistettava, että ne, jotka nyt eivät saa suojelua, saavat sitä tulevaisuudessa.
Thomas Händel
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, Pittsburghissa pidetty G20-huippukokous antoi hyvän mallin. Kokouksessa vaadittiin talouden elvytyssuunnitelmia kunnollisten työpaikkojen edistämiseksi, mikä lisää työpaikkojen varmuutta ja luomista, ja asetettiin työllisyyden lisääminen ensisijaiseksi tavoitteeksi.
Tästä syystä kehotan Euroopan työvoimaministereitä painostamaan G20-ryhmän jäseniä ensinnäkin pitämään kiinni elvytyspaketeistaan ja työskentelemään entistä kovemmin ja laajemmin työpaikkojen luomiseksi; toiseksi käyttämään taloudellisesti turvattua lyhytaikaista työtä työpaikkojen menettämisen estämiseksi; kolmanneksi edistämään julkisia investointeja työpaikkojen ja ekologisesti kestävän kasvun luomiseksi sekä neljänneksi tehostamaan ja laajentamaan sosiaaliturvatoimenpiteitä näiden toimenpiteiden saavutettavuuden takaamiseksi. Näin turvattaisiin myös ostovoima sisämarkkinoilla samoin kuin työllisyys ja autettaisiin torjumaan köyhyyttä. Euroopan työvoimaministerit pitävät ilmeisesti yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa hyvin tärkeänä, jotta sosiaalista vuoropuhelua voidaan tehostaa vielä enemmän kuin komission jäsen toivoo.
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Washingtonissa on 20. huhtikuuta ensi-ilta: maailman 20 vauraimman alueen työllisyysministerien on määrä kokoontua ensi kertaa konferenssiin. Euroopan unionin äänen on kuuluttava konferenssissa kuuluvasti ja selkeästi. Euroopasta uhkaa kadota kolmen seuraavan vuoden aikana neljä ja puoli miljoonaa työpaikkaa, ja tämä vaikuttaa kasvuun, vahingoittaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aiheuttaa yhteiskunnallista levottomuutta.
Työpaikkojen luomisen on oltava Euroopan unionille ensisijainen tavoite. On pikaisesti asetettava realistisia, konkreettisia ja määrällisesti mitattavissa olevia niin pitkän aikavälin kuin välittömiä tavoitteita. Meidän on kyettävä pikaisesti takaamaan kunnolliset työpaikat Euroopan unionin kansalaisille. Meidän on kyettävä pikaisesti turvaamaan työntekijöiden oikeudet sekä eläkeoikeudet.
Olemme unohtamaisillamme erään itsestäänselvyyden: työ on kasvun vipuvarsi. Mielestäni meidän on viime kädessä ymmärrettävä, että emme voi puhua talouspolitiikasta pitämättä jatkuvasti mielessä työllisyyden muuttujaa.
Totean lopuksi, että ellei näin tehdä, joudumme puhumaan työllisyysneuvoston sijasta työttömyysneuvostosta.
Patrick Le Hyaric
(FR) Arvoisa puhemies, minun nähdäkseni työttömyyteen ja vajaatyöllisyyteen ei saada kestävää ratkaisua, ellemme muuta perusteellisesti nykyistä lähestymistapaa, jossa pääoma asetetaan työvoiman edelle, ja ellemme ota käyttöön uutta vaurauden jakautumisen muotoa, jossa korotetaan palkkoja, sosiaaliturvan tasoa ja vähimmäisetuuksia. Näin luodaan edellytykset kestävälle elpymiselle, joka synnyttää runsaasti työpaikkoja. Sosiaalinen edistys on talouskriisin päättymisen edellytys eikä päinvastoin.
G20-maiden olisi kannustettava kansainvälistä pankkialaa suosimaan valikoivia luottoja, joilla autetaan työllisyyttä, työpaikkoja luovia investointeja sekä uuden ympäristöystävällisen talouden edistäjiä.
Samalla olisi verotettava spekulatiivisia pääomavirtoja, jotta ne voidaan ohjata köyhyyden torjuntaan.
Ehdotan, että tutkimme ja kokeilemme tulevaisuuden työpaikkoja varten ammatillista ja koulutukseen liittyvää sosiaaliturvajärjestelmää ja kehitämme samalla julkista tutkimusta, joka on uuden kestävän talouden kannalta ratkaisevassa asemassa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) G20-maiden johtajat totesivat Pittsburghissa syyskuussa 2009, että talouden elvytyssuunnitelmissa ensisijaisena tavoitteena on oltava nykyisten työpaikkojen säilyttäminen ja uusien työpaikkojen luominen.
Huolimatta Kansainvälisen valuuttarahaston ennusteista, jotka lupaavat 3 prosentin talouskasvua, työttömyysaste jatkaa OECD:n ja ILOn ennusteiden mukaan nopeaa kasvuaan aina vuoden 2011 alkupuoliskolle asti.
Talous- ja rahoituskriisi on koetellut raskaasti eurooppalaisia yrityksiä ja sen myötä myös jäsenvaltioiden talousarvioita.
G20-maiden työvoima- ja sosiaaliministerien olisi pyydettävä, että talouskriisin seurauksena vaikeuksiin joutuneille yrityksille myönnettyä tukea jatketaan, kunnes työttömyysaste alkaa jälleen laskea.
Lisäksi uskon, että ministerien on löydettävä toimenpiteitä julkisista varoista palkkansa saavien virkamiesten ja työntekijöiden, kuten opettajien ja lääkärien, tukemiseksi, sillä he menettävät työpaikkojaan julkissektorille osoitettujen määrärahojen vähentämisen seurauksena.
Zigmantas Balčytis
(LT) Meidän on oltava tyytyväisiä siihen, että työvoima- ja työllisyysministerit tapaavat ensi kertaa G20-ryhmän puitteissa. G20-maiden johtajien huippukokouksessa Pittsburghissa vuonna 2009 johtajat sopivat, että kansallisissa talouden elvytyssuunnitelmissa olisi painotettava työpaikkojen säilyttämistä ja luomista. Huippukokouksen jälkeen tilanne on kuitenkin huonontunut sekä Euroopan unionissa että maailmanlaajuisesti. Eräissä jäsenvaltioissa työttömien päivittäin kasvava määrä on saavuttanut kriittisen tason, ja eräiden valtioiden hallitusten kriisinhallintasuunnitelmat pahentavat kansalaisten tilannetta huomattavasti, kun eläkkeitä ja muita tärkeitä sosiaalisia takuita alennetaan. Valtava määrä pieniä ja keskisuuria yrityksiä lopettaa toimintansa. Katson, että G20-huippukokouksessa olisi ensisijaisesti pyrittävä sopimaan konkreettisista toimenpiteistä työttömyysasteen vakauttamiseksi, sillä kansalaisten pettymys ja pelko eivät edistä maidemme talouksien nopeaa elpymistä.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Olen ensinnäkin hyvin tyytyväinen siihen, että maailman mahtavimpien maiden muodostaman G20-ryhmän työvoima- ja työllisyysministerit kokoontuvat ensi kertaa keskustelemaan tärkeimmistä ongelmista eli siitä, miten torjutaan työttömyyttä ja lisätään työllisyyttä. Tämä kokous pidetään hyvin vaikeassa tilanteessa, sillä pelkästään Euroopan unionissa noin 5,5 miljoonaa nuorta on vailla työtä. Pitkäaikaistyöttömien määrä kasvaa myös jatkuvasti. Tällä viikolla kotimaassani Liettuassa 300 000 kansalaista oli kirjattu työttömiksi. Maani ei ole kokenut tällaista tilannetta kertaakaan niiden 20 vuoden aikana, jotka se on ollut itsenäinen. Tästä syystä on hyvin tärkeää, että näiden mahtavimpien valtioiden ministerit hahmottelevat kokouksessaan konkreettisia toimenpiteitä, jotka olisi toteutettava, jotta EU:n jäsenvaltioiden kansalaisilla ei olisi vain mitä tahansa työtä vaan sopivaa, laadukasta ja kunnollisesti palkattua työtä, jolla he tulevat toimeen eivätkä joudu elämään köyhyydessä. Näin ollen toivon, että tässä kokouksessa tehdään konkreettisia päätöksiä.
László Andor
Arvoisa puhemies, olen iloinen, että tämä keskustelu työvoima- ja työllisyysministerien kokouksesta Washington DC:ssä käytiin tänään, sillä se ei ole ainoa huippukokous, jossa parlamentin jäsenten ääntä kuullaan näin tärkeästä aiheesta. Lähiaikoina pidetään eräs toinen huippukokous, jonka olisi myös syytä saada kuulla, mitä olette tänään sanoneet: tarkoitan huomenna Brysselissä pidettävää huippukokousta, jossa on mahdollisuus tukea Eurooppa 2020 -strategiaa. Strategiaan sisältyy vahva osallistava pilari, lippulaiva-aloitteita työllisyyden lisäämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi sekä vakavasti otettavia tavoitteita.
On otettava huomioon, kuinka vakavassa kriisissä maailmantalous on kahden viime vuoden aikana ollut, eikä kyse ole vain tilastojen huononemisesta. Olen täysin samaa mieltä Kinga Gönczin kanssa siitä, että meidän on otettava huomioon myös poliittinen riski, eli riski, jonka tämä kriisi muodostaa eurooppalaiselle sivilisaatiolle.
Toivonkin, että huomenna kokoontuvat johtajat ymmärtävät tämän ja tekevät tilanteesta hyvin vastuuntuntoisia päätelmiä. Ilman tätä olisi hyvin vaikeaa edustaa eurooppalaisia arvoja muualla maailmassa; olisi hyvin vaikeaa edustaa uskottavasti sitoutumista työttömyyden ja köyhyyden torjuntaan G20-yhteyksissä.
On tärkeä edistysaskel, että työvoimaministerit kokoontuvat G20-ryhmän puitteissa. Se, onko meillä vapaus kutsua mukaan myös valtiovarainministerit, on vielä avoinna, mutta on hyvin tärkeää, että tämä askel on otettu ja että nyt saadaan tilaisuus vaihtaa kokemuksia ja näkemyksiä.
On totta, että rahoituskriisiin ovat ensimmäisenä puuttuneet hallitukset ja että valtioiden verotusvalta on suunnattu pankkialan vakauttamiseen. Pankkien pääomapohjaa on vahvistettu, ja rahoitusalan vakaus on ollut etusijalla.
Nyt meidän on asetettava etusijalle työpaikkojen luominen. Meidän on asetettava etusijalle irtautumisstrategia, joka ei vaaranna nykyisiä työpaikkoja eikä heikennä investointikykyä. Näin ollen meidän on ensin päätettävä luoda uusi rahoitusalan järjestys, palauttaa vakaus ja poistaa jäsenvaltioiden hallituksiin kohdistuva paine tehdä sosiaalialaan ja työllisyyteen vaikuttavia kohtuuttomia leikkauksia.
Olen täysin samaa mieltä siitä, että ILOn tuottamat normit ovat prosessin kulmakivi, ja niihin viittaaminen kansainvälisessä keskustelussa on keskeisen tärkeää. Ne tarjoavat meille vakaat normit, joiden perusteella edetä työllisyyden ja yhteiskunnallisten suhteiden alalla.
G20-ryhmä tarjoaa mainion tilaisuuden liittyä muualla maailmassa käytäviin keskusteluihin. Sen avulla voimme liittyä keskusteluihin työmarkkinasuhteista, rahoitusalan sääntelystä sekä transaktioveron kaltaisista kysymyksistä, joista keskustellaan avoimemmin maailman muissa osissa ja jotka joskus ansaitsisivat suurempaa huomiota Euroopan unionissa.
Olen kiitollinen kuulemistani kommenteista ja viesteistä, jotka voin välittää G20-ryhmään kuuluville muille kumppaneille.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ádám Kósa  
kirjallinen. - (HU) Minun mielestäni on oleellista ymmärtää, että tämän päivän päättäjät eivät pysy maailmassa, taloudessa ja teknologiassa tapahtuvan kehityksen vauhdissa: pian jopa energiayhtiöt kykenevät tekemään pidemmän aikavälin suunnitelmia kuin kansainväliset poliittiset toimijat. Valitettavasti on ilmeistä, että EU 2020 -strategiassa ei ole ymmärretty tätä todellisuutta. Euroopan unionin olisi katsottava kauemmas eteenpäin, ja sen olisi myös oltava valmis tekemään uhrauksia kestävämmän yhteiskunnan hyväksi. Meidän on keskityttävä yhä enemmän infrastruktuuriin ja työpaikkojen luomiseen pikemmin kuin tuonnin varassa olevan kulutuksen kasvuun. Ehdoton vapaakauppa vie kunniattomalla tavalla työpaikkoja, tuhoaa ympäristöä, vaarantaa kuluttajien terveyden ja lisää saavutettavuuden esteitä ainoastaan taatakseen tuotteen tai palvelun hinnan. Emme voi palata hillitsemättömän kapitalismin päivien äärimmäisyyksiin - Oliver Twistin maailmaan! Muussa tapauksessa EU 2020 -strategia, kuten myös Lissabonin strategia, epäonnistuu.
