Sosiaalipaketti (Ensimmäinen osa) (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat sosiaalipaketista (ensimmäinen osa).
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa varapuhemies, hyvät naiset ja herrat, komissio hyväksyi kaksi kuukautta sitten uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelman. Ohjelman tarkoituksena on auttaa unionia ratkaisemaan sosiaalipolitiikan ongelmat, joita Eurooppa kohtaa 2000-luvulla. Ohjelmassa esitellään sosiaalipolitiikan alalle kunnianhimoisia ja yhtenäisiä toimenpiteitä, joiden avulla eurooppalaiset voivat hyödyntää mahdollisuuksia, joita heille on tarjolla.
Kuten aiemmin on jo sanottu, työ- ja sosiaaliasioista vastaavat ministerit keskustelivat uudistetusta sosiaaliohjelmasta sosiaaliasioiden neuvoston epävirallisessa tapaamisessa, joka järjestettiin heinäkuun alussa Chantillyssa.
Ilahduin saadessani raportin, jossa kerrottiin jäsenvaltioiden erittäin myönteisestä suhtautumisesta uudistettuun sosiaaliohjelmaan. Odotan kiinnostuksella päätelmiä, jotka neuvoston on määrä saada vuoden loppuun mennessä. Olen saanut esitellä paketin jo puheenjohtajakokoukselle ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnalle. Nyt aika on kypsä myös perusteelliselle keskustelulle täällä parlamentissa. Olen vakuuttunut siitä, että tämänpäiväinen ajatustenvaihto auttaa meitä pääsemään yhteisymmärrykseen siitä, millaisen sosiaalisen Euroopan haluamme rakentaa Euroopan kansalaisille.
Haluaisin muistuttaa teitä tähänastisesta kehityksestä. Käsittelemämme monitahoinen paketti on kaksi vuotta kestäneiden yhteisten ponnistelujen tulos. Komissio on työskennellyt kaikkien asianosaisten osapuolten kanssa, mukaan lukien työntekijöiden ja työnantajien edustajien, kansalaisyhteiskunnan, jäsenvaltioiden ja alueellisten ja paikallisten elinten kanssa. Paketti muodostaa yhtenäisen kokonaisuuden, ja siinä korostetaan yhteyksiä muihin aloihin, esimerkiksi koulutukseen, terveyteen, ympäristöön, tietoyhteiskuntaan ja talouteen. Paketissa osoitetaan selvästi, että taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet ovat saman kolikon kaksi eri puolta ja että kansalaisten eduksi on tehtävä tiivistä yhteistyötä. Paketti on kunnianhimoinen. Sillä pyritään vastaamaan käytännöllisesti ihmisten huoliin ja parantamaan kansalaisten elinoloja. Paketti on myös varsin kattava. Se on laajin paketti, minkä komissio on koskaan hyväksynyt yhdellä kertaa, ja siinä esitellään 18 aloitetta yhdessä kertomuksen kanssa. Lisäksi yli 20 muusta, usean eri alan aloitteesta käydään keskustelua.
Tällä hetkellä keskitymme kahteen toimenpiteeseen: syrjinnän torjumista koskevaan direktiiviehdotukseen ja eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamista koskevan direktiivin tarkistukseen. Ensin haluaisin sanoa kuitenkin muutaman sanan tämän paketin perusperiaatteista.
Uudistettu sosiaalinen toimintaohjelma perustuu kolmeen pääperiaatteeseen: mahdollisuuksiin, väyliin ja yhteisvastuuseen. Me eurooppalaiset pidämme yksilöitä arvossa ja haluamme, että kaikki voivat toteuttaa mahdollisuuksiaan yhdenveroisesti. Tämä tarkoittaa ihmisten eteen osuneiden esteiden poistamista ja sellaisten olojen luomista, joissa kaikki voivat hyötyä tarjolla olevista tilaisuuksista kunnioittaen samalla Euroopan monimuotoisuutta ja välttäen epäsopua.
Eurooppalaisten luottamus tasa-arvoon luo yhteistä uskoa sosiaaliseen yhteisvastuuseen: yhteisvastuuseen sukupolvien, alueiden, yhteiskunnan ylimpien ja alimpien, varakkaiden ja vähemmän varakkaiden jäsenvaltioiden ja myös naapurimaidemme ja kumppaneidemme muualla maailmassa välillä. Yhteisvastuuhan on olennainen osa Euroopan yhteisön toimintaa ja suhteitamme muiden maiden kanssa kaikkialla maailmassa.
Hyvät naiset ja herrat, kuten tiedätte, syrjinnän vastaisen oikeussuojan laajuus riippuu EU:ssa tällä hetkellä syrjinnän perusteista. Syrjintä ei kuitenkaan rajoitu yhdelle alalle. Tämän takia olemme ehdottaneet paketin osaksi horisontaalista direktiiviä, jolla kiellettäisiin ikään, seksuaaliseen suuntautumiseen, uskonnolliseen vakaumukseen ja vammaisuuteen perustuva, työelämän ulkopuolinen syrjintä. Horisontaalisella direktiivillä jäsenvaltiot, taloudelliset yksiköt ja kansalaiset saavat asiasta täyden selvyyden ja oikeusvarmuuden.
Luonnos on vastaus parlamentin toistuviin pyyntöihin ja lupauksiin, jotka komissio teki tullessaan virkaan. Se on joustava väline, joka perustuu periaatteille, jotka jäsenvaltiot ovat jo hyväksyneet ja sisällyttäneet nykyisiin säännöksiin.
Haluaisin korostaa, että syrjinnän kaikkien syiden selvittäminen samalla tavalla ei tarkoita, että kaikilla aloilla olisi käytettävä samoja sääntöjä. Esimerkiksi vakuutus- ja pankkialalla on mahdollista ottaa käyttöön toisenlaiset lähestymistavat iän tai vammaisuuden perusteella. Tällaisten eriävät menettelytavat on kuitenkin perusteltava vakuuttavasti ja luotettavien tilastotietojen mukaan. Vanhukset voivat edelleen nauttia edullisemmista hinnoista julkisessa liikenteessä tai kulttuuritapahtumissa, ja edelleen on mahdollista rajoittaa joidenkin tuotteiden saatavuutta ihmisten terveyden suojelemiseksi, esimerkiksi alkoholin myyntiä alaikäisille nuorille.
Direktiivi kattaa kaikkien tavaroiden ja palveluiden toimittamisen ja koskee niin liiketoimintaa kuin yksityishenkilöitäkin, mutta vain kun kyse on tavaroiden ja palveluiden kaupallisesta toimittamisesta.
Direktiivi on myös oikeasuhteinen sillä asetetun vastuun osalta suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. Periaate sisältyy sekä nykyisiin syrjinnänvastaisiin direktiiveihin että vammaisten oikeuksia koskevaan YK:n yleissopimukseen, jonka jäsenvaltiot ja Euroopan yhteisö ovat allekirjoittaneet.
Direktiiviluonnoksella kielletään syrjintä, mutta samalla kunnioitetaan muita perusoikeuksia ja -vapauksia, joihin kuuluvat muun muassa yksityis- ja perhe-elämän suojelu ja tämän alan toimet sekä myös uskonnonvapaus ja yhdistymisvapaus.
Haluaisin kiinnittää huomionne myös toiseen ongelmaan, nimittäin romanien syrjintään, jonka komissio on tuominnut toistuvasti EU:n periaatteiden vastaiseksi. Pakettiin kuuluu julistus uudistetusta lupauksestamme tasapuolisten mahdollisuuksien takaamisesta ja syrjinnän torjumisesta. Paketissa on myös komission valmisteluasiakirja yhteisön välineistä ja toimista romanien integroimiseksi.
Se on vastaus pyyntöön, jonka Eurooppa-neuvosto esitti joulukuussa 2007. Se pyysi, että komissio tarkistaisi nykypolitiikkaa ja -välineitä ja antaisi neuvostolle kertomuksen edistyksestä.
Komission valmisteluasiakirjan mukaan tarvittavat lainsäädäntö-, rahoitus- ja koordinointivälineet ovat olemassa ja käytössä, mutta eivät riittävän laajasti. Uudistettuun sosiaaliohjelmaan kuuluu useita aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa unionin kykyä toimia muutoksissa tehokkaammin. Olemme vakuuttuneita, että eurooppalaisella sosiaalisella vuoropuhelulla ja eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on tässä erityinen asemansa. Eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi on vaatinut päivitystä jo jonkin aikaa.
Tällä hetkellä unionissa on 820 eurooppalaista yritysneuvostoa, jotka edustavat 15 miljoonaa työntekijää. Viimeaikaisista tapauksista käy kuitenkin ilmi, että neuvostot eivät tee työtään kunnolla ja että työntekijät eivät useinkaan saa tietoa tai heitä ei kuulla yritysten rakenneuudistusten yhteydessä. Aloitteella pyritäänkin vahvistamaan sosiaalisen vuoropuhelun asemaa ylikansallisissa yrityksissä.
Luonnos on tasapainoinen, ja sillä pitäisi voida taata, että työntekijöiden edustajat saavat asianmukaisesti tietoa ja heitä kuullaan ennen työntekijöiden oloihin vaikuttavien päätösten tekemistä. Luonnoksen avulla yritysten olisi myös helpompi mukautua globalisaatioon.
Komissio pitäisi tietenkin parempana, että ratkaisusta keskustelisivat ensin työntekijät ja työnantajat. Emme kuitenkaan saaneet suostuteltua näitä tahoja keskustelupöydän äärelle viime kesäkuussa, minkä takia komission oli annettava luonnos omasta aloitteestaan.
Arvostamme kuitenkin yhteistä kirjettä, jonka työntekijöiden ja työnantajien edustajat lähettivät neuvostolle ja parlamentille elokuussa. Arvostamme molempien tahojen työtä, jota tässä monimutkaisessa asiassa on tehty sopimukseen pääsemiseksi. Olen myös ilahtunut, että osapuolet päättivät hyväksyä komission luonnoksen jatkotoimien perustaksi. Toivon todellakin, että parlamentti muistaa työntekijöiden ja työnantajien edustajien tekemät käytännön ehdotukset, kun asia siirtyy parlamentissa ensimmäiseen käsittelyyn. Mielestäni meidän olisi päästävä nopeaan ratkaisuun. Komissio pyrkii tasoittamaan tietä parhaansa mukaan.
Seuraavaksi sanon muutaman sanan globalisaation vaikutuksista. Yritysten rakenneuudistukset ovat joskus välttämättömiä, mutta niiden vaikutukset työntekijöihin ja heidän perheisiinsä voivat olla erittäin tuskalliset. Euroopan globalisaatiorahaston tarkoituksena on auttaa tällaisissa tilanteissa. Tähän mennessä rahastolla on autettu 7 250 työntekijää löytämään uusi työpaikka. Voimme olla tähän tyytyväisiä, mutta on varmistettava, että rahaston tuki on kaikkien niiden saatavilla, jotka hyötyisivät siitä.
Sosiaalipakettiin kuuluvassa kertomuksessa todetaan, että vuosittain käytettävissä olevista 500 miljoonasta eurosta vain neljä prosenttia käytettiin vuonna 2007. Onkin pohdittava sitä, miten rahaston toiminnan tuloksia voitaisiin parantaa.
Työvoiman liikkuvuuden osalta haluaisin todeta, että työntekijöiden lähettämistä koskevassa, vuonna 1996 annetussa direktiivissä tuetaan palveluiden vapaata liikkuvuutta ja tarjotaan myös suoja työntekijöiden hyväksikäyttöä vastaan ja taataan heille, että heidän perusoikeuksiaan noudatetaan jäsenvaltiossa, johon heidät lähetetään. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaiset, tätä asiaa koskevat päätökset ovat nostaneet esiin useita kysymyksiä. Kysymykset ovat aivan oikeutettuja, ja meidän on yhdessä vastattava niihin. Olen kutsunut foorumin koolle keskustelemaan tästä 9. lokakuuta. Tällöin tästä monitahoisesta kysymyksestä keskustellaan poliittisten elinten, työntekijöiden ja työnantajien edustajien, Euroopan unionin toimielinten ja laki- ja talousasiantuntijoiden kanssa.
Komissio ottaa tietenkin jatkossakin huomioon kaikki näkökannat, mutta emme toistaiseksi pidä direktiivin tarkistamista tarpeellisena. Varmistamme kuitenkin joka tapauksessa, että perussopimukseen sisältyvien perusoikeuksien ja kansalaisten perusoikeuksien välille ei muodostu ristiriitaa.
Hyvät naiset ja herrat, uudella sosiaaliohjelmalla toistetaan Euroopan unionin lupaus edistää vahvaa ja todellista sosiaalista ulottuvuutta Euroopassa, sosiaalista Eurooppaa, joka vastaa kansalaistemme odotuksiin. Tämä on tietenkin mahdotonta ilman erittäin tärkeää koulutuksen ulottuvuutta. Haluaisin mainita tässä yhteydessä kolme asiakirjaa:
1. Neuvoston suositus nuorten vapaaehtoisesta liikkuvuudesta Euroopassa;
2. Tiedonanto: ”Paremmat taidot uudelle vuosisadalle - koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma”;
3. Vihreä kirja: Maahanmuutto ja liikkuvuus - EU:n koulutusjärjestelmien haasteet ja mahdollisuudet.
Yhteisenä toiveenamme on vahvistaa ja syventää Euroopan sosiaalista ulottuvuutta. Paketin 18 toimenpidettä edustavat työmme ensimmäistä askelta tähän suuntaan. Tiedän, että voin luottaa teihin, joiden työnä on tuoda kansan ääni kuuluville, siinä, että tarkastelette näitä ehdotuksia ja poliittisia asiakirjoja perinpohjaisesti ja huolella. Tämä on perustavanlaatuisen tärkeää kansalaisten tulevaisuudelle.
Xavier Bertrand
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olemme täällä puhuaksemme sosiaalisesta Euroopasta. Aiomme puhua sosiaalisesta Euroopasta, ja olen tyytyväinen, että toimimme näin täällä Euroopan parlamentissa, joka on keskeinen tekijä Euroopan toimielinrakenteessa, olennainen kumppani, jonka kanssa puheenjohtajavaltio Ranska haluaa tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä.
Olen sanonut seuraavan ennenkin ja sanon sen taas: vuosi 2008 on vuosi, jolloin sosiaalinen Eurooppa saa uutta puhtia. Uskon, että kaikki Euroopan tason toimijamme haluavat tätä. Luxemburgissa kesäkuussa järjestetty huippukokous ja Chantillyn heinäkuinen tapaaminen ovat merkkipaaluja tällä tiellä. Halusimme puheenjohtajavaltio Ranskan käsittelevän Euroopan sosiaaliohjelman tarkistusta, josta komission jäsen Špidla juuri puhui. Tämä on keskeinen kysymys, jossa meidän on pystyttävä määrittämään Euroopalle sosiaalinen visio ja muutettava tämä visio todellisiksi teoiksi. Chantillyssa käydyt keskustelut, joihin valiokuntanne puheenjohtaja Jan Andersson osallistui parlamentin edustajana, antoivat meille mahdollisuuden vahvistaa useita meille kaikille yhteisiä arvoja. Ja juuri nämä arvot määrittelevät Euroopan sosiaalipolitiikan tavoitteet. Näihin arvoihin kuuluvat sosiaalinen vuoropuhelu, sukupolvien välinen yhteisvastuu, köyhyyden ja syrjinnän vastaiset toimet, sosiaalinen suojelu, ammatillinen liikkuvuus ja yleishyödyllisten palveluiden tärkeys sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen vastuun takaamisessa taloudessa ja teollisuudessa. Tarkastellaanpa näitä arvoja sitten Pekingistä, Washingtonista, Kapkaupungista, New Delhistä tai jopa Brisbanesta käsin antavat ne eurooppalaiselle sosiaalimallille sen omaleimaisuutensa.
Chantillyn tapaaminen tarjosi meille tilaisuuden muistuttaa maailmaa siitä, että nämä arvot ovat keskeisiä Euroopan kehitysstrategiassa, Lissabonin strategiassa. Chantilly toisin sanoen toimi muistuttajana siitä, että sosiaalimallimme ja yhteiset arvomme antavat Euroopalle sen vahvuuden globalisoituneessa maailmassamme.
Miksi? Siksi, että tietoon perustuva talous, innovatiivinen talous, voidaan luoda vain keskittymällä vakaasti inhimillisen pääoman kehittämiseen ja elinikäiseen oppimiseen. Siksi, että talous kokonaisuudessaan jää häviölle, kun kokonaisia väestöryhmiä suljetaan työelämän ulkopuolelle pitkiksi ajoiksi ja kun nämä ihmiset eivät voi osallistua varallisuuden tuottamiseen ja tavaroiden ja palveluiden hankkimiseen. Siksi, että työntekijät ovat myös tuotteliaampia, kun heillä on hyvät työehdot ja hyvä sosiaalinen suojelu, jotka lieventävät elämän kovia iskuja.
Taloudellinen edistys ei tarkoita sosiaalisen edistyksen uhraamista, kaukana siitä. En ole ainoa, joka pitää näitä kahta asiaa toisistaan erottamattomina. Ilman sosiaalista edistystä taloudelliselta edistykseltä loppuu virta ennemmin tai myöhemmin. Euroopan on siis edettävä molemmilla rintamilla: sekä talouskehityksessä että myös sosiaalisessa kehityksessä.
Vahvistimme tämän vakaumuksen yhteisesti. Sen lisäksi otimme esille toisen seikan: eurooppalaista sosiaalimallia on muutettava, mukautettava globalisaatioon, ilmastonmuutokseen, väestörakenteen muutokseen ja eurooppalaisten yhteiskuntien lisääntyvään moninaisuuteen. Meidän on mukautettava työmarkkinoitamme ja otettava käyttöön joustoturva, meidän on toisin sanoen tarjottava uutta turvaa ja joustavuutta sekä työntekijöille että työnantajille.
Tilanne kehittyy jatkuvasti. Ensin joustoturvan käsite pelotti ihmisiä ja sai heidät varuilleen. Nyt se on kuitenkin eurooppalainen ihanne, jota kaikki toimijat, myös työmarkkinaosapuolet, toivovat. Sanasta on tullut tavallinen, arkipäiväinen termi, mikä osoittaa, että tilanne ja asenteet ovat tosiaan muuttumassa.
Jos haluamme edistää sosiaalimalliamme, meidän on käsiteltävä myös sosiaalisen yhteenkuuluvuuden takaamista ja otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla torjutaan köyhyyden uusia muotoja, erityisesti lapsiin vaikuttavaa köyhyyttä. Meidän on aika yhdistää voimamme ja valmistella yhteiskuntiamme paremmin väestörakenteen muutosta varten, vahvistaa sukupolvien välistä yhteisvastuuta ja varmistaa, että ihmiset saavat korkealaatuisia yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita.
Tätä sopeuttamista on toteutettu jo muutaman vuoden ajan. Komission, ministerineuvoston, Euroopan parlamentin ja työmarkkinaosapuolten aloitteiden ansiosta etenemme erityisaloitteissa, joilla vastataan Euroopassa usein ilmaistuihin huoliin. Miten voimme sallia liikkumisen vapauden työntekijöille Euroopassa ja samalla turvata heidän työoikeutensa? Kuinka voimme parantaa rakenneuudistusten hallintaa ottamalla työvoima mukaan Euroopan laajuisesti? Miten voimme varmistaa, että ihmiset voivat tehdä työtä ja olla näin osa yhteiskuntaa? Entä miten voimme vastustaa syrjintää tehokkaammin?
Näitä pyrkimyksiä jatketaan koko Ranskan puheenjohtajuuskauden ajan. Varsinkin siksi - sanon tämän aivan avoimesti - että tulevat vaalit tarkoittavat, että vuoden 2008 jälkimmäinen puolisko on viimeinen mahdollisuutemme päästä tällä parlamenttikaudella tuloksiin useissa kysymyksissä. Me kaikki olemme pian vastuussa eurooppalaisille vaaliuurnilla.
Euroopan kansalaiset odottavat asiassa tuloksia. Reaktiot Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisiin päätöksiin osoittavat sen. Tällä alalla Euroopan parlamentti voi auttaa meitä, samoin monilla muilla aloilla, joita käsittelen nopeasti.
Ensinnäkin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistaminen, jonka Vladimir Špidla mainitsi juuri. Kyse on merkittävästä hankkeesta, jolla vahvistetaan sosiaalista vuoropuhelua Euroopassa. Nykyisellä direktiivillä katetaan yli 14 miljoonaa työntekijää ja 820 työnantajaa. Tarkistamalla direktiiviä sen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden määrä kasvaisi entisestään.
Chantillyssa toimme yhteen Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön ja Business Europe -järjestön edustajat kuullaksemme heidän näkemyksiään komission esittämästä tarkistetusta tekstistä. Edustajat olivat tyytyväisiä ehdotukseen työn perustaksi ja totesivat voivansa neuvotella kohdista, joista he olivat erimielisiä. Nyt kyseiset tahot viimeistelevät useita yhteisiä ehdotuksia, joista he ilmoittavat myöhemmin.
Jos tämä toteutuu eli jos työmarkkinaosapuolet esittävät yhteisiä ehdotuksia direktiivin tarkistukseen, on siitä hyötyä työllemme parlamentissa ja neuvostossa. Miksi emme siis pyrkisi sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä mahdollisimman nopeasti? Jos mitenkään mahdollista, vuoden loppuun mennessä?
Työmme toisena keskeisenä asiana minun on mainittava syrjintäsuojaa työpaikan ulkopuolella koskeva ehdotus direktiiviksi. Komissio hyväksyi sen 2. heinäkuuta. Asiasta keskusteltiin paljon Chantillyssa, ja puheenjohtajavaltio aloitti keskustelut tekstistä heinäkuun alussa. Parlamenttia kuullaan asiassa, mutta haluaisin korostaa, että komission ehdotuksessa, jossa katetaan neljä syrjinnän syytä, otetaan huomioon päätöslauselma, jonka parlamentti antoi viime keväänä Elizabeth Lynnen mietinnön perusteella.
Kolmas, myös paljon huomiota herättänyt kysymys koski yleishyödyllisiä sosiaalipalveluita. Tästä puhutaan kaikissa jäsenvaltioissa. Kaikissa niissä puhutaan samasta asiasta, joskaan siitä ei sanota täsmälleen samaa. Lissabonin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan hyväksyminen ja Altmark-paketin arviointi antavat meille mahdollisuuden pohtia, miten kyseiset palvelut vaikuttavat sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopassa, miten voimme varmistaa, että palvelut ovat korkealaatuisia ja miten tärkeää on, että niille annetaan sopiva oikeudellinen kehys. Toivomme laativamme komission ja kaikkien osallistumaan kiinnostuneiden kanssa suunnitelman, jolla määritetään useita välitavoitteita, jotta kehitystä tässä tärkeässä asiassa voidaan pitää yllä.
Lisäksi ovat tietenkin tilapäistä työtä ja työaikaa koskevat direktiivit. Molemmissa niistä pallo on heitetty Euroopan parlamentille toiseen käsittelyyn. Meidän on pyrittävä välttämään sovittelua. Miljoonat tilapäistyöntekijät Euroopassa odottavat malttamattomina, että tilapäistä työtä koskeva direktiivi tulee voimaan. Joissakin jäsenvaltioissa on myös paineita käsitellä päivystysaikakysymystä. Voin vain kannustaa parlamenttia pitämään meidät ajan tasalla tapahtumista ottaen tässäkin huomioon tasapainottavat tekijät, jotka tunnen hyvin. Tässäkin tapauksessa ihmiset odottavat meiltä toimintaa ja seuraavat meitä.
Liikkuvuuden osalta olen myös tietoinen, että meidän on päästävä sopimukseen sosiaaliturvamallien koordinointia koskevasta täytäntöönpanoasetuksesta.
Puheenjohtajavaltio Ranska tarvitsee Euroopan parlamentin tukea näissä monissa kysymyksissä päästäkseen todellisiin tuloksiin. Näitä tuloksia - tiedätte tämän, mutta sanon sen silti taas - odottavat innokkaasti Euroopan kansalaiset, jotka odottavat meidän noudattavan Euroopan sosiaalista visiota, josta on etua heidän jokapäiväisessä elämässään ja joka tekee Euroopasta tärkeämmän osan arkipäivää. Tiedämme nyt, että tarvitsemme entistä enemmän - emme vähempää - Eurooppaa. Tiedämme nyt aivan mainiosti, että tarvitsemme entistä sosiaalisempaa - emme vähemmän sosiaalista - Eurooppaa. Tiedämme nyt aivan mainiosti, hyvät naiset ja herrat, millaisiin haasteisiin meidän on vastattava.
Joseph Daul
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja, komission puheenjohtaja ja komission jäsen Špidla, hyvät naiset ja herrat, Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan demokraattien ryhmä arvostaa sosiaalista oikeutta. Eurooppalaisten sosiaalimallien ylläpitäminen on yksi painopistealoistamme jatkuvasti globaalimmassa maailmassa. Tämän takia olen PPE-ryhmän puheenjohtajana tyytyväinen komission ehdotukseen uudesta sosiaalipaketista. Tekstissä esitetään vastauksia kysymyksiin, jotka ovat perustavanlaatuisen tärkeitä yhteiskunnillemme, esimerkiksi väestörakenteen muutos, globalisaatio ja köyhyyden vähentäminen.
Ryhmäni mielestä komission olisi jatkettava vielä pidemmälle ja ryhdyttävä erityisiin toimenpiteisiin. Köyhyyden lieventäminen, työmarkkinoiden ulkopuolella olevien väestöryhmien työllistyminen, työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen ja työntekijöiden opintojen ja koulutuksen parantaminen - näissä kaikissa vaaditaan erityistä ohjelmaa, konkreettisia toimia ja vahvaa sitoutumista Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolelta.
Väestörakenteen muutos on suuri haaste talouksillemme. Eläkeikäisille työntekijöille, naisille, nuorille ja erityisesti vammaisille henkilöille - yleisesti ottaen kaikille, jotka ovat olleet pitkään poissa työmarkkinoilta - on annettava uusi mahdollisuus. Meidän on autettava näitä ihmisiä löytämään työtä tai palaamaan töihin. Tähän tarvitsemme konkreettisia toimenpiteitä, joilla edistetään elinikäistä oppimista.
Työssä käyvät kohtaavat edelleen epätasa-arvoa. Olemme erittäin huolestuneita naisten ja miesten välisestä, edelleen esiintyvästä palkkaerosta. Tällaista ei pitäisi enää tapahtua vuoden 2008 Euroopassa. Vastaavasti on tarjottava myös sopivia hoitopalveluita, jotta ihmiset voivat yhdistää työ- ja perhe-elämän. Vetoammekin komissioon ja neuvostoon, että ne ryhtyvät erityistoimiin asiassa. Ryhmäni vastustaa syrjinnän kaikkia muotoja. Hyväksymme siis komission ilmoittaman pyrkimyksen tukkia porsaanreiät, joita nykylainsäädännössä edelleen on. Erityisesti vammaisiin ihmisiin kohdistuvan syrjinnän vastaista toimintaa on tehostettava.
Hyvät naiset ja herrat, mielestämme tehokkain välineemme sosiaalimallien ylläpitämiseksi globalisaation aikakaudella on talouskasvu. Olemme kuitenkin vakuuttuneita, että päästäksemme Lissabonin strategian tavoitteisiin meidän on tuettava talouden ja teollisuuden tarkoitusperiä, koska käytännössä yritykset ovat työpaikkojen luojia. Meidän on parannettava mielikuvaa yrittäjyydestä Euroopassa ja rohkaistava nuoria perustamaan omia yrityksiä. Meidän on myös kannustettava kilpailukykyiseen liiketoimintaympäristöön, jossa erityistukea tarjotaan pienille ja keskisuurille yrityksillemme, jotka ovat johtavia työpaikkojen luojia.
Meidän on kehotettava kaikkia alan toimijoita työskentelemään paremman joustoturvan puolesta Euroopassa. Joustoturva on osoittanut arvonsa valtioissa, joissa se on otettu käyttöön. Sen avulla yritykset saavat joustavuutta, jota ne tarvitsevat ollakseen kansainvälisesti kilpailukykyisiä, ja samalla työntekijöiden oikeudet turvataan. Olen tyytyväinen komission aikomukseen edistää sosiaalista vuoropuhelua. Meille luottamukseen perustuva yritysten välinen kumppanuus on ydinasia yritysten menestymiseksi markkinoilla.
Hyvät naiset ja herrat, nykyisissä sopimuksissa sosiaaliasiat ovat edelleen jäsenvaltioiden vastuulla. Tämä voidaan - ja pitää - muuttaa, mutta ennen sitä meidän on toimittava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Meillä ei ole valinnanvaraa. Tämä ei estä komissiota tekemästä vaikutustutkimuksia, tuomitsemasta epätasa-arvoisuutta ja pyrkimästä arvioimaan uusien lainsäädäntöehdotusten sosiaalisia seurauksia, Suorastaan vaadin komissiota toimimaan näin. Edessämme olevat sosiaaliset ja yhteiskunnalliset haasteet ovat mittavia: meidän on uudistettava talouksiamme ja muokattava niistä kilpailukykyisempiä, jotta yhä harvemmat kärsivät syrjäytymisestä. Sosiaalista edistystä ei voi olla ilman talouskasvua, mutta talous ei voi olla kilpailukykyinen ilman sosiaalista edistystä. PPE-DE-ryhmä pyrkii nyt entistä määrätietoisemmin pääsemään tuloksiin tässä asiassa.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kuunnellessamme edellisten puhujien - komission jäsenen Vladimir Špidlan, neuvoston puheenjohtajan Xavier Bertrandin ja teidän, hyvä Joseph Daul - puheita saamme käsityksen, että kaikki on hyvin. Edistys sujuu mukavasti, ja vuosi 2008 muistetaan vuotena, jolloin eurooppalainen sosiaalimalli sai uuden alun.
Kaikki tuo kuulostaa varsin hienolta, mutta totuus on julmempi. Todellinen kuva on tosiaankin melko toisenlainen. Todellisessa kuvassa näkyy Euroopan unionin järkyttävä sosiaalinen epätasa-arvo. Voitot nousevat uusiin huipputuloksiin, ja samalla palkat polkevat paikoillaan. Tuloerojen kuilu laajenee jatkuvasti. Ostovoiman väheneminen on vaikuttanut Euroopan unionin tavallisiin ihmisiin yhtä aikaa energian hintojen noustessa äärimmäisen nopeasti. Tämä on todellinen köyhtymisohjelma. Tämä on ongelma, johon meidän on puututtava eurooppalaisessa sosiaalimallissa muutenkin kuin vain kaunopuheisin sanoin. Aloitteenne, hyvä Vladimir Špidla, on hyvä, ja olen siihen tyytyväinen.
Hyvät naiset ja herrat, meidän on tarkasteltava kantojamme eri ehdotuksiin yksityiskohtaisesti. Tämän takia esitän muutaman perushuomion siitä, mitä odotamme eurooppalaiselta sosiaalimallilta. Jos ihmiset missä tahansa maassa Euroopan unionissa viisitoista vuotta sitten huomasivat, että jokin oli menossa pieleen tai että jokin pitkään voimassa ollut kansallinen normi oli vaarassa, he kääntyivät Euroopan puoleen, jotta se korjaisi asian. He tunsivat, että asiat oli korjattava Euroopan laajuisissa puitteissa, koska ihmiset uskoivat tuolloin, että eurooppalaiset säännöt Euroopan puitteissa antaisivat suojaa kansallisten rajojen yli.
Nyt, viisitoista vuotta myöhemmin, ei kannata yrittää kertoa kenellekään, että me korjaamme asiat Euroopassa. Se herättäisi pelkoa työntekijöissä, koska he uskovat, että nykyisen kaltainen Eurooppa ei voi taata enää heidän sosiaaliturvaansa.
Jos paneudutaan tutkimaan Irlannin kansanäänestystä ja nuorten äänestyskäyttäytymistä, huomataan, että he sanovat Euroopan olevan hieno ajatus. Mutta kun nuoret tarkastelevat eurooppalaista järjestelmää ja rakennetta, ne eivät tee heihin vaikutusta. Koska olemme aloittamassa vaalikampanjaa, on aivan oikeutettua kysyä, miksi viisitoista vuotta sitten Euroopan sosiaalipolitiikan tulevaisuuteen suhtauduttiin optimistisesti ja miksi taas nykyään pessimistisesti. Vastauksemme sosiaalidemokraatteina on, että Eurooppaa hallitsee oikeisto. Puheenne oli hienon sosialistinen, arvoisa ministeri, ja se, mitä sanoitte oli erinomaista. Mutta mikä oli hallituksenne kanta neuvostossa työaikaa koskevan direktiivin osalta?
(Suosionosoituksia)
Hallitseva puolueenne on jäsenenä Euroopan kansanpuolueessa, jonka jäsenpuolueet ovat suurena enemmistönä Euroopan unionin hallitusten johdossa. Komissiossa ne ovat ehdottomana enemmistönä komission jäsenten ja komission puheenjohtajan osalta. Euroopan kansanpuolue on tämän parlamentin suurin puolue, mutta puhettanne kuunnellessa kuvittelisi, että teillä ei olisi ollut mitään tekemistä Euroopan kitukasvuisen sosiaalisen kehityksen kanssa. Eurooppaa hallitsee oikeisto, joka ohjaa Eurooppaa väärään suuntaan. Tämä on korjattava Euroopan parlamentin vaaleissa.
(Suosionosoituksia)
Teillä on hyvä mahdollisuus ohjata meidät takaisin raiteille, kun koittaa aika panna esittelemänne toimet täytäntöön. Sanoitte, että eurooppalainen sosiaalimalli on yksi painopistealoistanne. Meidän ryhmällemme se tosiaankin on! Minkä ihmiset oikeasti kokevat uhkaksi Euroopan unionissa? Hallitsemattomat rahoitusmarkkinat. Hallitsemattomat hedge-rahastot ja pääomarahastoja tarjoavat yritykset, jotka ostavat yrityksen tai toisen, poimivat siitä parhaat edut päältä ja hylkäävät sen työntekijät kaduille - vain parantaakseen sijoittajien voittoja mahdollisimman paljon.
Arvostettu kollegani Poul Nyrup Rasmussen esitteli meille erittäin hyvän mietinnön. Tarvitsemme tässä kysymyksessä määräenemmistöäänestystä, jotta komissio voi käynnistää aloitteen hedge-rahastojen ja yksityisiä sijoituspääomia tarjoavien yritysten sääntelystä. Kuka vastustaa tämän toiminnan tukemista? Te, Euroopan kansanpuolue, jonka edustajat talous- ja raha-asioiden valiokunnassa ovat sitä vastaan.
Tämän takia meidän on tuotava erittäin selvästi julki, että eurooppalaisen sosiaalimallin puolesta kamppaileminen on myös perusperiaatteiden puolesta kamppailemista. Xavier Bertrand kuvasi aivan oikein, että Euroopan unionin menestys perustuu taloudellisen ja sosiaalisen edistyksen yhdistämiseen. Tämä oli aina Euroopan perusperiaatteena, myös kristillisdemokraateille. Vuosikymmenien ajan nämä asiat olivat saman kolikon kaksi puolta, kunnes uusliberaali valtavirta ryhtyi kertomaan meille 1990-luvun alussa, että matalammat palkat, pidemmät työajat ja pienempi sanavalta yrityksen hallinnossa ovat perusresepti nopeampaan taloudelliseen kasvuun. Vuosikymmenten ajan on tietenkin ollut ihmisiä - heitä on täälläkin tänään useita, myös komissiossa - jotka ovat kiinnostuneempia hevoskilpailuista kuin eurooppalaisesta sosiaalimallista mutta jotka ovat täällä vastuussa sisämarkkinoista ja jotka ovat ennen ja nyt kertoneet meille - ensimmäisenä esimerkkinä Jean-Claude Trichet, joka tekee näin jokaisessa lehdistötilaisuudessa - että palkat ovat Euroopassa liian korkeat. Ehkä asia onkin näin Euroopan keskuspankin johtokunnan jäsenten osalta, mutta se ei ole niin tavallisten työntekijöiden osalta Euroopassa.
Meidän onkin varmistettava, että politiikassa toteutetaan yleinen muutos ja että muutos johtaa siihen, että eurooppalainen sosiaalimalli otetaan takaisin käyttöön siellä, missä haluatte, hyvä Xavier Bertrand. Näin kaikki Euroopan unionin taloudellinen edistys hyödyttäisi myös kaikkien Euroopan kansalaisten elämää.
Olette tietenkin oikeassa sanoessanne, että EU voi kilpailla maailmalla, Pekingissä tai Brisbanessa, vain, jos kehitämme sisämarkkinoitamme. Haluamme tätä, haluamme toimivat sisämarkkinat. Haluamme tehokkaan ja kilpailukykyisen Euroopan maanosan. Mutta tämän syynä on, että haluamme luoda vaurautta, joka hyödyttää kaikkia, ei pelkästään sijoittajia merkittävissä yritysryhmissä, suurissa osakeyhtiöissä ja isoissa pankeissa.
Niin pitkään kuin asennoidumme Euroopassa niin, että eurooppalaisia voittoja myönnetään ihmisille, jotka esittelevät lukuja yritystensä toiminnasta lehdistötilaisuuksissa ja kerskailevat ympäri Eurooppaa ansaituista miljardeista, joista he eivät maksa veroja Eurooppaan, koska heidän voittonsa ovat eurooppalaisia eikä kansallisia ja näin siis kansallisesta verotuksesta vapautettuja; niin pitkään kuin jatkamme kymmenien tuhansien ihmisten erottamista työpaikoilta tämän tilanteen jatkamiseksi edelleen ja osakkeenomistajien voittojen ylläpitämiseksi - niin pitkään kuin tämä on eurooppalaisen sosiaalimallin todellisuutta, voimme puhua täällä niin paljon kuin haluamme, mutta ihmiset eivät tunnista tätä Euroopaksi.
Toivomme kuitenkin, että eurooppalainen ihanne vahvistuu ja edistää yhdentymistä. Tämän takia haluan muistuttaa parlamenttia, että eurooppalaista sosiaalimallia arvostellaan sen tuloksien perusteella. Sama koskee teitä, hyvä Xavier Bertrand, neuvostossa ja teitä, hyvä Joseph Daul, täällä parlamentissa.
Graham Watson
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, tämä sosiaalipaketti on odotettu askel kohti sellaisen Euroopan yhteisön rakentamista, jossa eurooppalaisista välitetään.
Euroopan perustuslakia ja Lissabonin sopimusta vastaan äänestäneet ihmiset lähettivät selkeän viestin. Viestinä on, että he eivät anna Euroopan unionille uutta toimivaltaa yksinkertaisesti siksi, että haluamme sitä. Kansalaisemme haluavat tietää, minkälaista Euroopan unionia rakennamme.
Paketti on laaja ja kiistelty, ja meidän on varmistettava, että ihmiset tietävät, mitä etuja paketti tuo heidän elämäänsä.
Meidän on kiiteltävä, kuten komission jäsen Vladimir Špidla sanoo, eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevaa direktiiviä ja tietenkin potilaiden oikeutta rajatylittävään terveydenhuoltoon koskevaa ehdotusta, jota ryhmäni on puolustanut kiivaasti.
Tänään haluan kuitenkin keskittyä kahteen erityiseen paketissa esiteltyyn toimeen. Ensimmäiseksi globalisaatiorahaston tarkistaminen. Rahaston tehtävänä on auttaa työnsä menettäneitä ihmisiä löytämään uusi työpaikka. Tällä hetkellä yrityksessä on oltava tuhat työpaikkaa uhattuina, ennen kuin yritys voi kääntyä rahaston puoleen. Liberaalidemokraatit ovat tyytyväisiä ehdotukseen kynnysarvon laskemisesta ja hakemusmenettelyjen yksinkertaistamisesta. Syynä ei ole se, että Euroopan unionin pitäisi suunnitella työasiat Euroopassa - tämän osan hoitavat parhaiten sisämarkkinat - tai se, että uskoisimme, että EU:n pitäisi tarjota työttömyysetuuksia - tämä on jäsenvaltioiden tehtävä. Pikemminkin olemme tyytyväisiä tähän ehdotukseen, koska se perustuu vankkaan liberaaliin periaatteeseen siitä, että työllisyys on paras vaurauden lähde.
Kun kasvu pysähtyy vähitellen ja jotkut jäsenvaltiot joutuvat jo taantumaan, tällä politiikalla estetään yhtäkkinen työpaikkojen menetysten kierre, joka vaikuttaa hyvinvointiin.
Toiseksi syrjinnänvastainen direktiivi: ryhmäni on puolustanut sitä nykyisen komission toimikauden alusta alkaen.
Syrjinnän määritelmä kattaa nyt tärkeimmät vähemmistöt - vanhukset, homoseksuaalit, vammaiset, kaikkien uskontojen ja uskonnottomuuden edustajat - ja sitä sovelletaan asiakkaisiin ja kuluttajiin sekä työntekijöihin.
Tämäkin on liberaali toimenpide, josta saadaan käytännön hyötyä, sellaista, jota saadaan, kun tietää osaavansa työnsä ja elävänsä elämäänsä vapaana ennakkoluulojen tyrannialta.
Direktiiviluonnoksessa pitäisi mennä vielä pidemmälle. Siinä on edelleen porsaanreikiä, edelleen aukkoja, joista syrjintä voi nostaa päätään. Arvoisa komission jäsen, miksi on esimerkiksi oikein kieltää syrjintä työpaikoilla, mutta sallia syrjivien koulukirjojen käyttäminen opetuksessa jäsenvaltioissa?
Eurooppa on joka tapauksessa murtamassa syrjinnän muuria pala palalta.
Ryhmäni on tyytyväinen, että komissio ja neuvosto ovat sitoutuneet tämän prosessin edistämiseen. Samoin vaadimme myös parlamentilta täyttä osallistumista niiden toimenpiteiden määrittämiseen, joilla prosessi saadaan valmiiksi.
Helmikuussa José Manuel Barroso esitteli meille tärkeän toimenpidepaketin ilmastonmuutoksen torjumisesta. Nyt komission sosiaalipolitiikkaa koskevat ehdotukset osoittavat arvostelijoille, että Eurooppa välittää yhteisön yhteenkuuluvuudesta ja että liberaali talouspolitiikka ei välttämättä ole uhka edistykselliselle politiikalle terveen ympäristön ja yhteisvastuullisen yhteiskunnan aloilla.
Martin Schulz valittaa keskustaoikeistolaisten hallitusten ylivallasta Euroopan unionissa, mutta me elämme demokratiassa, jossa ihmiset valitsevat hallituksensa. He eivät selvästikään ole vakuuttuneita siitä, mitä sosiaalidemokraatit tarjoavat.
Jan Tadeusz Masiel
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Eurooppa kansakuntien puolesta -ryhmä on erittäin tyytyväinen Euroopan unionin uuteen sosiaalipakettiin. Sosiaalinen ulottuvuus on asia, joka erottaa Euroopan selvimmin maailman muista suurvalloista, esimerkiksi Yhdysvalloista tai Kiinasta. 1900-luvun läntinen Eurooppa rakennettiin pitkälti sosiaalisille arvoille. Tämä oli arvokas sosiaalimalli uusille jäsenvaltioille, jotka liittyivät Euroopan unioniin vuosina 2004 ja 2007. Monissa niistä poliittinen ja taloudellinen itsenäisyys oli saatu takaisin 1980-luvun lopulla, ja kapitalismi pyrki esiin pahimmassa muodossaan rikkoen työntekijöiden oikeuksia ja piittaamatta ihmisarvosta vähääkään.
2000-luvulla kamppailemme globalisaation kanssa. Se voi olla joko mahdollisuus tai uhka ihmiskunnalle. Brysselin onkin lähetettävä selvä viesti jäsenvaltioille ja kannustettava niitä suojaamaan ja kehittämään edelleen sosiaalisia etuja, jotka ovat hyödyksi kaikille Euroopan unionin kansalaisille.
Jean Lambert
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin tyytyväinen siihen, mitä ministeri sanoi tänään aamulla, ja toivon, että hänen sanomansa toistetaan myös neuvostossa, vaikka toistaiseksi saamamme näyttö ei annakaan meille juuri toivoa tästä.
Useat meistä näkevät vielä monta avointa kysymystä sosiaalisten asioiden suojelussamme markkinoiden johtoaseman edessä. Tässä paketissa meitä kehotetaan pohtimaan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäisten päätösten vaikutusta. Monet meistä ovat tosiaankin pohtineet asiaa ja pitävät sitä erittäin huolestuttavana. Meitä pyydetään jatkuvasti etsimään toimillemme oikeutusta sen perusteella, että ne eivät häiritse markkinoita, sen sijaan, että perusteluna olisivat korkealaatuisten palveluiden tuottaminen ja työntekijöiden oikeudet ja niin edelleen. Tämä näytetään toteen sosiaalipaketissa, jossa nyt tarkastelemme sen tunnustamista, että myös työtätekevissä väestöryhmissä on köyhyyttä ja että rikkaiden ja köyhien välinen kuilu on jatkuvasti kasvamassa. Olemme tyytyväisiä komission paketissa esitettyihin kantoihin köyhyyden torjumisen käsittelystä, mutta haluamme todellista toimintaa.
Olemme tietenkin tyytyväisiä tasa-arvoa koskevaan horisontaaliseen direktiiviin. Olemme puolustaneet sitä aina tässä parlamentissa. Se on tärkeä monestakin syystä, eikä vähiten siksi, että nyt direktiivin ansiosta on mahdollista osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan täysimääräisesti.
Olemme tyytyväisiä myös moniin romaneja koskeviin ehdotuksiin. Olemme tyytyväisiä komission sitoumukseen ja haluamme, että kaikki jäsenvaltiot toimivat asiassa myönteisesti eivätkä ennakkoluuloja ja kiihkoa kylväen. Yhdenvertaisten mahdollisuuksien korostaminen on tärkeä osa koulutuslinjausta erityisesti niille, jotka toteuttava kyseisten alojen politiikkaa.
Olemme tyytyväisiä ainakin eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeviin ehdotuksiin, vaikka haluaisimme esittää arvostelua monesta kohdasta. Paketissa esitellyn liikkuvuuden osalta meidän on pohdittava liikkuvuuden sosiaalista vaikutusta: mitä tapahtuu ihmisille, erityisesti työelämän ulkopuolella oleville, jotka siirtyvät valtiosta toiseen ja joutuvat jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmien ulkopuolelle; mitä tapahtuu toiseen jäsenvaltioon muuttaneille ihmisille heidän ikääntyessään, ja millainen on heidän tulevaisuutensa?
Olemme tyytyväisiä myös ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten” -ehdotukseen ja uskomme, että ehdotus liitetään ilmastonmuutosasialistalle, jossa on pohdittava myös uusia taitoja vanhoja työpaikkoja varten, koska suurin osa työvoimasta on saanut jo muodollisen koulutuksensa ja elinikäisestä oppimisesta tulee nyt keskeistä. Meidän on pohdittava, miten saamme tarvitsemamme taidot päästäksemme ilmastonmuutostavoitteisiimme.
Gabriele Zimmer
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, tästä keskustelusta mieleeni on jäänyt kolme kohtaa. Ensimmäinen niistä on sisäasiainministeri Xavier Bertrandin esittämä toive siitä, että vuodesta 2008 tulee vuosi, jolloin eurooppalainen sosiaalimalli saa uuden alun. Lisäksi kuulimme komission jäsenen Vladimir Špidlan sanat, joiden mukaan sosiaalipaketti vastasi yleisiin odotuksiin Euroopan unionissa, ja lopuksi myös teidän lausuntonne, hyvä Martin Schulz, siitä, että oikeisto hallitsee Eurooppaa.
Mielestäni kaikki kolme näkökantaa vaativat kriittistä analyysia. Kuinka ensinnäkin puheenjohtajavaltio Ranskan edustaja voi ilmoittaa vuoden 2008 tavoitteeksi sosiaalimallin paluun, kun Ranskan hallitus kieltäytyi edes viittaamasta sosiaalipolitiikkaan puheenjohtajakautensa päätavoitteissa? Mielestäni sosiaalipaketti ei vastaa lähellekään ihmisten odotuksia, koska siinä ei tasoiteta mitenkään Euroopassa esiintyviä sosiaalisia eroja eikä siinä esitetä minkäänlaisia toimia, joilla pysäytettäisiin näiden erojen suureneminen, jäädytettäisiin tilanne nykyiselleen. Kyseinen prosessi jatkuu sosiaalipaketista huolimatta.
Lopuksi, arvoisa Martin Schulz, annan teidän mielellään maistaa omaa lääkettänne. 1990-luvulla sosialistiset hallitukset olivat vallassa, ja tuolloin tämä kehitys sai alkunsa. Olisimme odottaneet teidän sanovan, että Lissabonin seurauksena saamme uuden rakennelman vuonna 2010, uuden strategian, jossa keskitytään täsmällisesti eurooppalaisen sosiaalimallin suojeluun ja jossa painopistealamme järjestetään uudelleen jälleen kerran.
Sosiaalipaketti itsessään ei vastaa odotuksia. On korkea aika murtaa tilanne, jossa kunnolliset työpaikat vähenevät ja niiden tilalle tulee yhä suurempi määrä työpaikkoja, joissa ihmiset eivät voi ansaita toimeentuloaan. Meidän on vihdoin lakattava käyttämästä pelkkää työpaikkojen määrää kriteerinämme Euroopan unionissa ja keskityttävä sen sijaan työpaikkoihin, joissa maksetaan riittävää palkkaa.
Sosiaalipaketissa ei mainita mitään sosiaalisen edistyksen lausekkeen lisäämisestä, tarpeen mukaan, kaikkiin eurooppalaisiin sopimuksiin. Siinä ei myöskään vastata kysymykseen siitä, saavatko tärkeässä osassa olevat sosiaalisten oikeuksien puolustajat Euroopan unionissa lisää välineitä ja valtaa eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevassa direktiivissä. Ehdotuksessa vedotaan vain vallitsevaan tilanteeseen ja pidetään yllä nykyistä linjaa ilman lisäyksiä.
Hylkäämme tämän paketin, koska sen lähestymistapa on äärimmäisen abstrakti ja virheellinen. Ryhmäni jäsenet esittävät tämän keskustelun tulevissa puheenvuoroissaan huomioita ehdotuksen yksittäisistä osista.
Derek Roland Clark
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus hylättiin laillisessa Irlannin kansanäänestyksessä, joten tarvitsette tietenkin näyttävän ohjelman vetämään huomion pois äänestystuloksesta. Tämän takia meillä on tämä uusi paketti. Pakettihan ei kuitenkaan ole varsinaisesti uusi. Se on aiempien ehdotusten toistoa. Paketti on kuitenkin suuri. Siinä käsitellään EU:n lainsäädäntöä, sosiaalista vuoropuhelua, yhteistyötä, rahoitusta, kumppanuutta, vuoropuhelua, viestintää - ja kaikkea tätä vain yhdellä sivulla.
Haluaisin keskittyä rahoitukseen. Tuottavalla taloudella saadaan varat, mutta olette antaneet itsellenne taakaksi euron, ja Euroopan keskuspankin korkotasolla yritetään kattaa hyvin erilaisia talouksia. Jotkut sanovat, että yksi koko sopii kaikille. Itse asiassa kyse on yhdestä koosta, joka ei sovi kenellekään.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa Englannin pankki ei pysty järjestämään tilannetta sopivaksi kaikille alueillemme. Viikonlopun sanomalehdissä tosiaankin huomautettiin, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa pohjoisen ja etelän välinen taloudellinen jako on nyt suurempi kuin koskaan.
EU on protektionisti. Pelkäätte globalisaatiota. Älkää torjuko sitä. Älkää taistelko sitä vastaan. Liittykää siihen. Liittykää jatkuvasti kasvavan väestön maailmanmarkkinoihin. Kannustakaa yrityksiä vähentämällä byrokratiaa. Pysäyttäkää loputon direktiivien ja asetusten virta, josta on vain haittaa liike-elämälle. Hyväksykää muu maailma tasaväkisin ehdoin, niin Euroopan talous kasvaa ja tuo mukanaan kaikkein merkittävimmän sosiaalipaketin: enemmän ja parempia työpaikkoja.
Yhteenvetona totean, että on pantava merkille, että puheenjohtajavaltio Ranskan tehtävänä on polkaista tämä hanke käyntiin. Mutta tekeekö se näin? 3. heinäkuuta EurActiv-sivuston mukaan komissio ja puheenjohtajavaltio Ranska julistivat molemmat sosiaalipolitiikan painopistealaksi vuonna 2008. Sen sijaan 2. heinäkuuta Deutsche Wellen mukaan Ranskan presidentti Nicolas Sarkozy tekee selväksi, että sosiaalipolitiikka ei kuulu tärkeimpiin tavoitteisiin. Huomion keskipisteeseen pääsevät maahanmuuton, ilmastonmuutoksen ja energian kaltaiset kysymykset.
Mitä lausuntoa siis uskotte? Omalta osaltani uskon, että ranskalaiset toimivat totuttuun tapaansa ja huolehtivat itsestään. Onnittelen heitä tästä. Toivon, että oma hallitukseni tekisi samoin.
Carl Lang
(FR) Arvoisat puhemies ja ministeri, hyvät naiset ja herrat, täällä parlamentissa on tavallista pyöritellä sanoja sosiaalipolitiikasta. Valitettavasti eurooppalainen sosiaalimalli on enää pelkkä myytti, koska sosiaaliseen todellisuuteen omassa maassani Ranskassa, ja erityisesti omalla alueellani Nord-Pas-de-Calais'ssa, kuuluvat sosiaalinen rappeutuminen, epätoivo, sosiaalinen epävakaus, joukkotyöttömyys ja laskeva syntyvyys, joka on toisenlainen ilmiö, mutta silti hälyttävä ja merkittävä.
Ajatusmallimme perustuu edelleen 1960-luvun sosiaalimalliin, toisin sanoen malliin, jonka olettamuksena on täystyöllisyys ja paljon työvoimaa.
Viimeisten kolmenkymmenen vuoden ajan olemme kärsineet joukkotyöttömyydestä ja jyrkästi laskevasta syntyvyydestä, mikä on johtanut meidät vauvabuumista vanhusbuumiin ja aiheuttanut eläkkeisiimme rahoituskriisin.
Meidän ei pidä enää ajatella, että eurooppalaista sosiaalimallia on puolustettava hinnalla millä hyvänsä. Sen sijaan meidän olisi oltava valmiita uudistamaan mallia. Taloudellisen ja historiallisen analyysin perusteella voimme hoitaa asian kahdella tavalla. Ensinnäkin tarvitsemme perhepolitiikkaa, jolla syntyvyys saadaan taas nousuun. Muuten emme pysty rahoittamaan eläkejärjestelmiämme tulevina vuosikymmeninä. Toiseksi tarvitsemme politiikkaa, jolla piristetään sisämarkkinoita ja saadaan ihmiset takaisin töihin.
EU:n sisämarkkinoiden piristämiseksi meidän on katsottava taas teollisuuden suuntaan, ja, valitettavasti, jos pidämme kiinni lähes uskonnollisesta luottamuksestamme vapaaseen kauppaan ja sääntelemättömään liberalismiin, emme pysty tekemään sitä, mitä meidän pitäisi muuttaaksemme oman liiketoimintamme kilpailukykyiseksi omilla kotimarkkinoillamme.
Tämän takia tulevaisuuden ponnistelumme ja tavoitteemme sosiaalisten olojen parantamiseksi on juurrutettava tähän ajatukseen, jossa kansat ja yhteisö saavat etusijan ja turvan.
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, kasvua ja työllisyyttä koskeva Lissabonin strategia on edistänyt useampien ja parempien työpaikkojen perustamista. Tämän menestyksen kiistävät ne, joiden on vaikeaa hyväksyä Euroopassa tapahtuvia muutoksia, ulkoistamista, järkeistämistä ja yritysvaltauksia. Jos tuntee itsensä jatkuvasti turhaksi henkilökohtaisella tasolla, ei pysty samaistumaan eurooppalaisen talouden viennin nousuun. Vastatoimena tälle epävarmuuden tunteelle tarvitsemme yhtenäistä uutta sosiaalistrategiaa. Käsittelemämme paketti on kuitenkin niin kattava, että sitä tuskin pystytään panemaan täytäntöön vuoteen 2009 mennessä. Tämä vähentää uskottavuutta siltä, mitä voitaisiin pitää suositeltavana lähestymistapana.
Hyvä komission jäsen Vladimir Špidla, päämääränämme ei voi olla toiminta sen itsensä takia. Kyse on pelkästään vakaudesta. Tavoitteenamme ei myöskään voi olla silkka vaalikampanjointi, jota Martin Schulz juuri ylisti, mutta huomaan hänen jo lähteneen täältä pois. Olemme yhdessä vastuussa sen varmistamisesta, että ihmiset eivät syrjäydy ja että he eivät vetäydy rinnakkaisiin yhteiskuntiin tai haavemaailmaan. Työ on aloitettava kouluissa, joissa koulun keskeyttäneiden hälyttävän suurta määrää on vähennettävä merkittävästi. Näin voisimme estää koulutusta saaneiden ja kouluttamattomien ihmisten välisen kuilun syvenemistä. Tässä tarvitsemme kannustavaa opetusta. Lahjakkuutta ja kyvykkyyttä on rohkaistava jo varhaisesta iästä lähtien - tällainen sijoitus on tuottoisa joka tapauksessa. Elinikäisen oppimisen strategiamme antaa Euroopalle lisäarvoa, laaja-alaista vaurautta, jota Martin Schulz halusi. Samoin koulutusohjelmamme - Sokrates, Leonardo ja Erasmus - jotka on sopeutettava työelämän mukaisiksi kiireellisesti. Meidän olisikin työskenneltävä tässä yhdessä pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Pienissä ja keskisuurissa yrityksissä on suurin osa työpaikoista, ja ne voivat tarjota harjoittelupaikkoja. Niiden on kuitenkin myös tehtävä paljon työtä varmistaakseen sijoituksensa jatkuvaan opetukseen ja koulutukseen, sillä muuten innovointimme kuihtuu kokoon.
Yksi mahdollisuus saa edelleen lähes rikollisen vähän huomiota. Kyse on iäkkäistä työntekijöistä. On korkea aika saada heidän kokemuksensa, luovuutensa ja sinnikkyytensä taloutemme avuksi. Nämä työntekijät ovat tällä hetkellä vielä kaukana väestöllisten työtilastojen perukoilla.
Yhteiskuntamme yhtenäisyyttä on vahvistettava. Esimerkiksi eurooppalaisia työneuvostoja koskevaan direktiiviin tarvitsemme kestävän kompromissin työnantajien ja työntekijöiden välille. Meidän on tehtävä voitavamme työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa osallistuaksemme tähän päämäärään pääsemiseen. Tarvitsemme myös alueiden välistä tasapainoa, minkä takia meillä on Euroopan sosiaalirahasto, aluekehitysrahasto ja globalisaatiorahasto. Lisäksi on kuitenkin eräs asia, jota pidämme edelleen erittäin tärkeänä, nimittäin syrjimättömyys. Me PPE-ryhmässä hylkäämme horisontaalisen direktiivin. Se pahentaisi oikeudellista epävarmuutta, joka on jo olemassa ja pienentää edelleen kansallisten, luovien toimien vaikutusalaa. Jos sosiaalisen ohjelman on määrä onnistua kokonaisuudessaan, on ensisijaisen vastuun oltava jäsenvaltioilla. Koordinointi ja viestintä on tehokkaampaa kansallisesti, alueellisesti ja paikallisesti, ja nyt on aika ottaa käyttöön parhaat käytännöt pelkän käytäntöjen tarkastelun tai analysoinnin sijasta. Näin meillä on hyvät mahdollisuudet saada aikaan haluamamme ja tarvitsemamme sosiaalinen ja taloudellinen muutos ja ottaa eurooppalainen sosiaalimalli todelliseen käyttöön.
Harlem Désir
(FR) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, tämä uusi sosiaaliohjelma esitellään liian myöhään, ja se on surkea vastaus epävakaaseen tilanteeseen, epätasa-arvoon ja taantuman vaikutuksiin, jotka kiusaavat tällä hetkellä työvoimaa ja monia kansalaisiamme Euroopassa.
Yli 70 miljoonaa ihmistä elää köyhyydessä, vaikka työttömyys on laskussa joillakin alueilla. Elin- ja työolot ovat epävarmat, ja epätyypillisten työsuhteiden määrä kasvaa. Tämän kaiken takia tarvitsemme vakaata sosiaalista perustaa; Eurooppaa, joka suojelee meitä. Tämä on yksi Ranskan EU:n puheenjohtajuuskauden keskipisteistä. Kuten sanoitte, hyvä ministeri, vuodesta 2008 piti tulla vuosi, jolloin sosiaalinen Eurooppa palaa ja saa uutta pontta. Valitettavasti hallituksenne ei ottanut sosiaalista ulottuvuutta yhdeksi neljästä puheenjohtajuuskautensa painopistealasta. Lähestyessämme Euroopan komission kauden loppua meillä on ehdotuksia, joista joissakin - tämä on sanottava - kuvastuvat vihdoin Euroopan parlamentin ja ryhmämme erityisesti vaatimat asiat: aito direktiivi syrjintää vastaan kaikilla aloilla, ei pelkästään vammaisuuden osalta; viimeinkin toimet eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin vahvistamiseksi ja tarkistamiseksi; ja toimenpiteet, joilla varmistetaan, että nykyisiä periaatteitamme ja lakejamme naisten ja miesten välisestä samapalkkaisuudesta noudatetaan oikein jäsenvaltioissa.
On kuitenkin huomattava tämän uuden sosiaaliohjelman puutteet ja aukot. Mainitsen niistä kaksi. Ensimmäinen on vastaus Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen äskettäin antamiin tuomioihin asioissa Laval, Rüffert ja Viking Line. Tämä heikentää vastarintaamme sosiaalisen polkumyynnin osalta Euroopan unionissa. Meille ei riitä komission tiedonannossa annettu vakuutus siitä, että komissio huolehtii oikeudellisesta selkeydestä ja tulkinnan suuntaviivoista tässä direktiivissä. On pantava merkille - työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta on järjestänyt parlamentissa kuulemistilaisuuksia - että direktiivi on ollut alusta alkaen viallinen ja että unionin oikeuden on tehtävä työntekijöiden lähettämistä koskevaa direktiiviä tarkistamalla selväksi, että unionin taloudelliset vapaudet, sijoittautumisen vapaus eivät voi olla esteenä työntekijöiden perusoikeuksille, neuvotteluoikeuksille, palkkaoikeuksille tai lakko-oikeudelle työntekijöiden oikeuksien puolustamiseksi tarpeen niin vaatiessa.
Haluamme, että tämän direktiivin tarkistus otetaan mukaan asialistalle, ja haluamme sosiaalisen suojalausekkeen takaamaan, että tulevaisuudessa yhtäkään direktiiviä, unionin politiikkaa tai sopimusperiaatetta ei voida käyttää työntekijöiden oikeuksien vahingoittamiseksi. Jos siis yhdessä maassa työntekijöiden oikeudet ovat paremmat kuin toisessa, ei parempia oikeuksia voida koskaan heikentää hyötymällä alkuperämaan periaatteesta, kuten palveludirektiivin - Bolkesteinin direktiivin - ensimmäisessä versiossa tehtiin.
Toiseksi Xavier Bertrand kertoi meille, että yleishyödyllisiä sosiaalisia palveluita, yleishyödyllistä toimintaa olisi kannustettava sosiaalimallimme edistämiseksi. Emme ole kuitenkaan saaneet direktiiviehdotusta taloudellisesti yleishyödyllisistä palveluista. Emme voi suojata yleishyödyllisiä sosiaalisia palveluita ja panna täytäntöön Lissabonin sopimuksen 14 artiklaa, jossa annetaan oikeusperusta tällaisten palveluiden muodostamiselle ja rahoittamiselle, jos neuvosto ei pyydä tätä komissiolta ja jos komissio ei käytä aloiteoikeuttaan niin, että voisimme vihdoin keskustella oikeudellisesta kehyksestä, jolla suojataan julkisia palveluja, taataan paikallisviranomaisten riippumattomuus näiden tarjoamissa paikallisissa palveluissa ja luvataan meille, että tulevissa yhteisöjen tuomioistuimen päätöksissä ei uhata tätä eurooppalaisen sosiaalimallin perusominaisuutta, jotta ihmiset eivät ajattelisi, kuten Martin Schulz sanoi, että Eurooppa toimii heitä vastaan, vaan päinvastoin: että komissio ja muut Euroopan toimielimet toimivat sosiaalimallin suojaamiseksi.
Bernard Lehideux
(FR) Arvoisa puhemies, komissio on kenties toiminut tiedottamisessa näppärästi kootessaan ”paketin” tekstejä, jotka ovat luonteeltaan ja laadultaan kovin erilaisia, mutta loppujen lopuksihan se on käyttänyt aloiteoikeuttaan tärkeissä kysymyksissä. Komissio on siirtymässä oikeaan suuntaan, ja meidän olisi kehuttava sitä tästä.
Pallo on siis takaisin meillä ja kenties ennen kaikkea neuvostolla. Yleisesti tiedetään, että parlamentti on melko ankara ja pyrkii laatimaan innovatiivisia tekstejä eurooppalaisten tarpeiden mukaan. Päteekö sama neuvoston kohdalla? Tästä meillä on epäilyksemme. Toivon, että teitä kuunnellaan, hyvä ministeri.
Mahtipontiset puheet, jotka tuottavat vain epäselviä ja ei-sitovia tekstejä, horjuttavat vakavasti tekemämme työn uskottavuutta. Esittelen tästä kolme esimerkkiä.
Olen jo pitkään kuulunut niihin, jotka ovat pyytäneet kaikenlaisen syrjinnän vastaista yleisdirektiiviä. Meidän olisi otettava perustaksi Elizabeth Lynnen laatima mietintö toukokuulta 2008. Se on paljon kunnianhimoisempi kuin komission ehdotus.
Toinen esimerkki: yritysneuvostot. Meidän on huolehdittava, että tekstissä selvennetään niiden kansainvälistä valtaa ja vastuuta. Työmarkkinaosapuolten kuuleminen on entistä olennaisempaa, kun useammassa kuin yhdessä EU:n valtiossa toimivat yritykset toteuttavat rakenneuudistuksia. Meidän on varmistettava, että työvoimaa kuullaan rakenneuudistuksia ennen ja että yritysneuvostot voivat esittää kantansa asioihin, jotka ovat usein erittäin teknisiä.
Kolmas esimerkki: yleishyödylliset sosiaalipalvelut. Olemme hukanneet jo tarpeeksi aikaa. Alan toimijat ovat hämillään. Valtava oikeudellinen epävarmuus haittaa yhteiskuntiemme yhtenäisyyden kannalta olennaisten palveluiden laatua. Ja me vain tuhlaamme asiassa jälleen yhden vuoden. Tämä on vastuutonta.
Mielestäni tämä osoittaa, että komission työ, joka vaikuttaa kattavan useita toiminta-aloja, ei ole tarpeeksi hyvää, koska siinä jätetään tietoisesti huomiotta joitakin kohtia.
Lopuksi vaadin, että sosiaalipaketin on oltava vain yksi etappi matkan varrella. Olen vakuuttunut siitä, että avoimet koordinointimenetelmät ovat joillakin aloilla käytössä niin laajalti kuin mahdollista. Meidän on päätettävä, että edistämme paitsi yhteistyötä myös yhdenmukaistamista mahdollisuuksien mukaan.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, neuvoston edustaja pyysi sosiaalisempaa Eurooppaa. Vastaisin ministerille pyytämällä terveempää järkeä. Se olisi parempi. Euroopan unioni voi tietenkin ehdottaa monenlaista, mutta on korostettava, että sosiaalipolitiikka on ala, jossa jäsenvaltioilla on itsenäinen päätösvalta. Lyhyesti sanottuna tarvitsemme siis vähemmän puhetta ja enemmän todellisia toimia.
Euroopan unioni esittää peräti 19 kiinnostavaa aloitetta, joista vain kolme on lainsäädäntöesityksiä. Mahdollisesti tärkeimmästä, rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevasta ehdotuksesta ei keskustella tänään. Tämä on erittäin valitettavaa, ja on harmi, että keskustelua joudutaan odottamaan siihen saakka, että Ranskan terveysministeri saapuu istuntoomme. Yhteenvetona olisi siis painotettava, että EU:n jäsenvaltiot osoittavat jopa 27 prosenttia BKT:staan sosiaalipolitiikkaan, kun taas Yhdysvalloissa määrä on 15 prosenttia. Kysymyksenä onkin, käytetäänkö varat oikein.
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja ministeri, hyvät naiset ja herrat, tarvittiin ilmeisesti Irlannin kielteinen äänestystulos, yhteisen Euroopan vastustajien voitto ravistelemaan komissio hereille horroksesta. On totta, että komissio on ottanut jo pitkään yhä enemmän etäisyyttä unionin kansalaisten eduista seuraamalla uusliberaalia politiikkaansa. Pyyntö sosiaalisesti vastuullisesta Euroopasta on ollut jo kauan asialistalla.
On suorastaan kiusallista nähdä viime vuosien laiminlyönnit, jotka on vihdoin kasattu pöydälle tämän toimikauden lopuksi. On myös melkoisen julkeaa, että koko juttua myydään meille hienostelevalla nimellä, uutena sosiaaliohjelmana. Heinäkuussa käytyjen keskustelujen aiheita olisi pitänyt käsitellä jo aikoja sitten. Kun tarkastelemme niiden sisältöä, vaikuttaa kuitenkin siltä, kuin komissio ei loppujen lopuksikaan olisi oppinut. Kahta poikkeusta lukuun ottamatta tämänpäiväisissä ehdotuksissa ei sanota mitään yhteisvastuusta, yhtäläisistä mahdollisuuksista, sosiaalisesta tasapainosta tai kansalaisten osallistumisesta. Päinvastoin ehdotukset ovat jälleen pitkälti uusliberaalin perusasennoitumisen tuote.
Komissio vaatii parempaa työvoiman liikkuvuutta. Samanaikaisesti se pyrkii tuomioistuimen tuomioihin, joilla vähennettäisiin lähetettyjen työntekijöiden suojelua. Jälkiviisaasti se sanoo, että meidän olisi ratkaistava ongelma jollakin foorumilla. Työntekijät tarvitsevat kuitenkin suojelua, ei foorumia. Uskotteko todella, että ihmisiä, joilta viedään päivittäin heidän palkkansa, auttaa, jos pyydätte heitä odottamaan, kunnes olette käsitelleet heidän ongelmaansa jollakin foorumilla? Lisäksi, arvoisa komission jäsen, yritysneuvostoja koskeva tarkistettu direktiivi, joka on myöhässä yhdeksän vuotta, ei täytä lupauksianne. Parlamentin on tehtävä luonnokseen useita parannuksia. Luonnoksessa ei esimerkiksi esitetä minkäänlaisia seuraamusmekanismeja.
Jatketaanpa kuitenkin eteenpäin yhteisvastuun kysymykseen. Terveysdirektiivissä ei oteta huomioon arvosteluja, vaan siinä avataan ovia entistä markkinavetoisemmille terveyspalveluille, ja heikennetään näin yhteisvastuun periaatetta jäsenvaltioiden hyvinvointijärjestelmissä. Siinä vaarannetaan yhteisvastuu tukemisen sijaan. Paketissa on vain harvoja osia, joissa näkyy kansalaisten toive edistyksellisestä eurooppalaisesta sosiaalipolitiikasta. Yksi näistä osista, jota haluaisin korostaa, on uusi direktiivi työpaikan ulkopuolisen syrjinnän vastustamisesta. Tämä väline julkistettiin kuitenkin jo vuonna 2004, ja parlamentin painostus on ainoa syy siihen, miksi komissio esitteli sen vihdoin. On selvää, että parlamentin enemmistö tukee tätä direktiiviä. Siinäkin tarvitaan monissa kohdin parannuksia, varsinkin vammaisten ihmisten oikeuksien osalta.
Kaiken kaikkiaan ”sosiaalipaketti” on nimenä yksinkertaisesti vääristelyä. Mielestäni komission saavutukset sosiaalipolitiikan alalla kertovat surullista tarinaa.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa puhemies, hyvä neuvoston puheenjohtaja, viime vuosina politiikkanne, markkinafundamentalisminne on kasvattanut eriarvoisuutta vaarallisesti ja heikentänyt hyvinvointivaltiota.
Meille esittelemänne paketti hienoine sanoineen on pelkkä tyhjä kuori. 19 ehdotuksesta vain kolme on lainsäädännöllisiä, ja yhdessä näistä, ehdotuksessa rajatylittävästä terveydenhuollosta, esitellään Bolkensteinin direktiivi kuin salaa, sillä ehdotuksen asenne on uusliberalistinen.
Lausuessanne näitä hienoja sanoja esitellen tätä tyhjää kuorta Sarkozyn hallitus on keskeisessä asemassa neuvostossa hyväksymässä paheksuttavaa direktiiviä työajoista. Tämä saa aikaan merkittävän sosiaalisen taantuman.
Sen sijaan, että yritätte antaa hyvän vaikutelman hienoine sanoinenne ja pidätte silmällä eurovaaleja, jotka näyttävät kiusallisilta Irlannin kielteisen äänestystuloksen takia, teidän olisi ehdotettava täsmällisiä toimenpiteitä ja osoitettava varoja yhteisön talousarviosta.
Sananen myös Martin Schulzille, jos hän kuuntelee minua. On totta, että oikeistohallituksilla on merkittävä osansa eurooppalaisen sosiaalimallin hajottamisessa. Useissa valtioissa, hyvä Martin Schulz, esimerkiksi omassa maassanne Saksassa tai Alankomaissa tai Itävallassa, oikeistopuolueet ovat kuitenkin lyöttäytyneet yhteen sosiaalidemokraattien kanssa tuhotakseen eurooppalaisen sosiaalimallin.
Hanne Dahl
(DA) Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää tämänpäiväisen puheaikani terveyspolitiikan ohjelmaan. Nykyistä, potilaiden oikeuksia rajatylittävässä terveydenhuollossa koskevaa direktiiviehdotusta on parannettu merkittävästi alkuperäisestä ehdotuksesta. Valitettavasti siinä ei kuitenkaan ole muutettu mitenkään tärkeimpiä perusteita kaikille tapauksille, jotka kuuluvat sisämarkkinoihin. Vapaat markkinat ovat aina kansalaisia tärkeämmät.
On itsestään selvää, että me kaikki haluamme saada parasta mahdollista hoitoa mahdollisimman nopeasti, jos sairastumme vakavasti. Valitettavasti direktiivillä ei kuitenkaan mitenkään varmisteta, että näin tapahtuisi. Sillä varmistetaan, että varakkaimmat potilaat EU:n varakkaimmista valtioista saavat parasta mahdollista hoitoa. Tällöin suurena vaarana on, että potilaat jaetaan A- ja B-ryhmiin. Varakkaimmat potilaat voivat etsiä parasta mahdollista hoitoa toisista valtioista, kun taas varattomilla tai voimattomilla ei ole tätä mahdollisuutta.
Direktiivillä varmistetaan hoitoon pääsy toisessa maassa samaan hintaan, kuin sama hoito maksaisi potilaan kotimaassa. Jälleen vaarana on A- ja B-valtioiden muodostuminen. Saman hoidon hinta vaihtelee tietenkin valtiosta toiseen. Nykyisen direktiivin mukaan markkinaolosuhteet voivat määrätä seuraukset, mutta tällainen lähestymistapa on erittäin vaarallinen. Kun markkinat reagoivat, häviäjiä ovat aina ne, jotka eivät tule toimeen kulloinkin vallitsevissa markkinaoloissa.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, mielestäni Euroopan vastaus jatkuviin hinnannousuihin ja kasvavaan köyhyyteen on pahasti myöhässä, ja on tosiaankin ilahduttavaa, että uusi luonnos EU:n laajuisesta sosiaalipaketista on ensiaskel oikeaan suuntaan. Esimerkiksi pyrkimys helpottaa terveydenhuoltoon pääsyä toisissa Euroopan valtioissa on myönteinen. Käytännössähän esimerkiksi lomailijoita käytetään tällä hetkellä aivan liian usein julkeasti hyväksi, kun heille esitetään lääkärinlaskuja, joista vain osa - jos sitäkään - korvataan kotimaassa. Käänteisesti katsottuna yksittäiset jäsenvaltiot ovat toisilleen velkaa miljoonia euroja - pelkät tahdonilmaukset eivät riitä tällaisissa tapauksissa.
Ylistyspuheet esimerkiksi paremman perhe- ja työelämän välisen tasapainon puolesta eivät myöskään riitä. Jotta useammilla ihmisillä olisi varaa hankkia lapsia, on tärkeää toimia palkkojen polkemista ja sosiaalista polkumyyntiä vastaan. Tätä tehtävää valitettavasti laiminlyödään laajalti. On varsinaista pilkantekoa, että EU määrää toisaalta, että julkiset hankinnat on kilpailutettava julkisesti ja että lauseke, jolla menestyksekkäitä tarjouksentekijöitä vaaditaan maksamaan vähintään lakisääteistä vähimmäispalkkaa, kumotaan sitten Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa sillä perusteella, että se on sisämarkkinoiden palveluja koskevan direktiivin ja työntekijöiden lähettämisestä annetun direktiivin vastainen. EU on näin paljastanut oikean karvansa pelkästään taloudellisena yhteisönä, joka tyrkyttää sosiaalisesti vähäosaisille vain pikkurahaa ja tyhjiä sanoja.
Tyhjät iskulauseet eivät enää rauhoita EU:n kansalaisia, eikä niillä voida vaimentaa laskevan syntyvyyden ja kasvavan köyhyyden vaikutuksia. Voitte ehkä sanoa mitä tahansa papereissa, mutta ihmiset ovat epäilemättä väsyneitä tyhjiin lupauksiin.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Arvoisa puhemies, haluan ensimmäiseksi kiittää Martin Schulzia siitä, että hän muistutti meitä kaikkia, että tämän parlamentin suurin ryhmittymä on keskustaoikeisto, että komission jäseniä on eniten keskustaoikeistossa ja että EU:n jäsenvaltioissa on tosiaankin eniten keskustaoikeistolaisia hallituksia. Haluaisin vuorostani muistuttaa häntä tämän ilmiön syystä: syynä on, että ihmiset ovat päättäneet näin. Ihmiset ovat päättäneet näin, koska he ovat huomanneet kasvavan kuilun vasemmiston puheiden ja todellisuuden välillä, ja he ovat hylänneet sen. Haluaisin myös muistuttaa häntä - hyvänä demokraattina - muistamaan, että ihmiset ovat tietenkin aina oikeassa.
Sitten yleisemmin sosiaalipaketista. Omalta osaltamme olemme tyytyväisiä komission jäsenen esittämiin perusteltuihin huomioihin ja hänen aloitteeseensa sosiaalisen ohjelman uudistamisesta ja erityisesti aiheesta, joka muistuttaa meitä kaikkia siitä, että EU:ssa on kyse ihmisistä; siitä, että heille annetaan enemmän ja parempia mahdollisuuksia ja että heille annetaan välineet ja valta käsitellä muutoksen aiheuttamaa haastetta.
Haluaisin ottaa nopeasti esiin kolme kohtaa kollegani Joseph Daulin erinomaisesta puheenvuorosta. Ensimmäinen niistä on jäsenvaltioiden merkittävä asema, toissijaisuus. Monilla jäsenvaltioilla on erilaiset lähestymistavat, mutta niiden kaikkien olisi otettava vakavasti Joseph Daulin esittämät aiheet ja osoittama suunta.
Toinen kohta koskee työpaikkojen tärkeyttä. Harlem Désir mainitsi aivan oikein työntekijöiden oikeudet. Kunnioitamme työntekijöiden oikeuksien tärkeyttä, mutta poliittinen ryhmäni haluaisi korostaa myös työttömien oikeuksia - niiden ihmisten oikeuksia, joilla ei tällä hetkellä ole työtä; jotka on savustettu työmarkkinoilta ulos jostakin syystä ja jotka haluaisivat työpaikan. He ovat jatkuvasti tärkeämpiä, erityisesti näinä maailmanlaajuisen luottokriisin vaikeina aikoina, kun työttömyys todennäköisesti vain kasvaa ennen tilanteen paranemista uudelleen. Meidän on siis varmistettava, että toimemme tukevat työpaikkojen perustamista ja entistä useampien ihmisten pääsemistä kyseisiin työpaikkoihin.
Kolmas kohta koskee pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jotka Joseph Daul myös mainitsi. Huomasin, että eilisessä Financial Times -sanomalehdessä mainittiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehty sopimus tilapäisistä työntekijöistä, ja pk-yritykset kertoivat, ettei niitä oltu kuultu koko asiasta. En halua korostaa kysymystä Yhdistyneen kuningaskunnan kannalta, vaan tuon vain esille - sanon tämän komission jäsenelle - todellisen ongelman pk-yritysten ottamisesta mukaan kuulemisprosessiin, koska pk-yrityksethän ovat suurimpia työnantajia ja lisäksi niissä on myös eniten työntekijöitä. Tiedämme kansanäänestyksien - esimerkiksi Lissabonin sopimuksesta järjestetyn kansanäänestyksen - ongelmista, että jos määräyksiä yritetään antaa ylhäältä käsin, epäonnistutaan. Ihmisiin on saatava yhteys, ja pk-yrityksissä työskentelee paljon ihmisiä.
Lopuksi eurooppalaisista yritysneuvostoista, joihin sekä komission jäsen että neuvoston puheenjohtaja viittasivat ja joiden esittelijä olen itse. Poliittinen ryhmäni tiedostaa todellisuuden siitä, että työmarkkinaosapuolet ovat päässeet toivottuun sopimukseen. Itse en henkilökohtaisesti pidä sopimuksesta kovinkaan paljon, mutta olen täysin tyytyväinen siihen, että sopimukseen päästiin. Uskoakseni meidän parlamentissa olisi yritettävä rakentaa tämän työaikaa ja tilapäisiä työntekijöitä koskevan sopimuksen perustalle. Haluamme edetä nopeasti, koska haluamme todellista sosiaalista edistystä kauniiden poliittisten puheiden sijaan, joita pidetään vain seuraavien vaalien takia.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Kun komission ilmoitti etukäteen sosiaalipaketista, sosiaalidemokraattiset puolueet ja ihmiset, jotka tuntevat vastuuta sosiaalisten ongelmien ratkaisemisesta, saivat toivoa. Kertyneet velat ja juuri esitetyt monet kysymykset antavat melko yllättävän kuvan siitä, kuinka vähän olemme edistyneet ponnisteluistamme huolimatta ja kuinka paljon ongelmia on ratkaisematta. On totta, että viimeisten viidentoista vuoden aikainen talouskasvu ei ole kuronut umpeen rikkaiden ja köyhien välistä kuilua, vaan itse asiassa syventänyt sitä. Kuitenkin köyhyyskilpailu on siirtynyt uudelle tasolle. Jokaisessa maassa on köyhiä, ja köyhyyden määrä ja laatu vaihtelee eri jäsenvaltioissa, mutta tiedämme, että köyhyys koskee kaikkialla samalla tavalla. Sosiaalisessa suunnitelmassa esitettyjä noin kahdeksaatoista asiakirjaa voidaan kyllä luonnostella, mutta eurooppalaisten samastumista Euroopan unioniin voidaan vahvistaa vain sillä, mikä on erityistä ja itsestään selvää ja mikä tarjoaa mahdollisuuden yhteiseen edistykseen kilpailevien köyhyyksien välisen, vastavuoroisen jännitteen sijasta.
Olen tyytyväinen siihen, että komissio on nyt valmistellut arvion romanien tilanteesta ja heihin liittyvistä käytännöistä neuvoston ja Euroopan parlamentin pyydettyä tätä useasti. On kuitenkin valitettavaa, että komissio ei määritä puitteita pitkäaikaiselle romaneja koskevalle politiikalle. On myös pohdittava, riittääkö tämä asiakirja patistamaan ihmisiä konkreettisiin toimiin, tarjotaanko siinä täsmällistä arviota ja pystyvätkö jäsenvaltiot ryhtymään toimiin ja pysymään toivotuissa käytännöissä. Mielestäni todellinen ratkaisu puuttuu.
Olemme tyytyväisiä myös syrjinnänvastaiseen direktiiviin. Parlamentti ja komissio olivat eri mieltä siitä, onko syrjinnän kieltämistä säänneltävä kattavalla direktiivillä, ja sosialistis-liberalistisen näkemyksen mukaisesti emme loppujen lopuksi pystyneet määrittelemään ryhmiä, joita syrjitään. Odotamme, että direktiivillä voidaan suojella kattavasti ihmisiä ja ihmisryhmiä, joita uhataan monin tavoin. Tätä tarvitaan kipeästi, sillä vihanlietsojat, rasistit ja ne, jotka antaisivat vain varakkaille, saattavat löytää tukijoita kilpailevista köyhistä. Äänestäjät ovat aina oikeassa, mutta populismi saattaa johtaa heitä harhaan. Kiitos.
Gérard Deprez
(FR) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kansalaisvapauksien valiokunnan jäsenenä ja puheenjohtajana aion keskittyä ehdotukseen syrjinnänvastaisesta direktiivistä.
Ensinnäkin, arvoisa komission jäsen, haluamme onnitella teitä siitä, että komissio vihdoin hyväksyi direktiiviehdotuksen, jossa pyritään vastustamaan uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. Aivan viime hetkiin asti pelkäsimme - kuten tiedätte, olimme huolissamme ja toimme sen julki - että esittäisitte vain minidirektiiviä, jossa käsiteltäisiin pelkästään ikään ja vammaisuuteen perustuvaa syrjintää.
Ette varmaankaan ylläty, kun kerron olevani pahoillani siitä, että näin perustavanlaatuisessa kysymyksessä Euroopan parlamenttia tuskin kuultiin. Huomaan kuitenkin selvästi, että puheenjohtajavaltio on suostuvainen ehdotuksiin ja aloitteisiin, joita Euroopan parlamentti saattaa esittää. Meidän onkin ryhdyttävä toimeen oikopäätä, arvoisa komission jäsen, ja itse havaitsen tekstissä kolme asiaa, joita meidän olisi parannettava.
Ensinnäkin meidän on täsmennettävä useita käsitteitä tai niiden välisiä rajauksia. Tarkoitan ”puolueettomasti perusteltavissa olevien” käsittelyerojen alaa. En ole tästä tietenkään eri mieltä, mutta näiden puolueettomasti perusteltavissa olevien käsittelyerojen ei saa antaa muuttua suoraan tai epäsuoraan syrjinnäksi. Tällainen voi käydä hyvin nopeasti.
Toiseksi direktiiviltä ei saa riistää sen sisältöä ottamalla siihen ennenaikaisesti mukaan yleisen turvallisuuden tai järjestyksen kaltaisia käsitteitä. Näin mielestäni tapahtuu juuri tällä hetkellä eräässä Euroopan unionin eteläisessä valtiossa, joka jääköön kuitenkin nimeämättä.
Kolmanneksi meidän on tehtävä enemmän seuraamuksia koskevan kysymyksen osalta. 14 artiklassa määrätään seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista.” Arvoisa komission jäsen, emme pääse tällä kovinkaan pitkälle.
Lyhyesti sanottuna toivon, että tästä direktiivistä, jolle on asetettu niin monia odotuksia, ei todellisuudessa tule suurta minidirektiiviä, suurta periaatteiltaan, mutta erittäin pientä yksityiskohdiltaan.
Wojciech Roszkowski
(PL) Arvoisa puhemies, talouskasvun olisi parannettava yhteiskuntiemme aineellista hyvinvointia. Kun nostamme mukavuuden ja turvallisuuden etusijalle, unohdamme kuitenkin helposti, että talouden sosiaalimalli tarkoittaa käytännössä suurempaa byrokraattisuutta. Jos unohdamme myös, että sosiaalipolitiikan varmin perusta on talouskasvu, saatamme eksyä hienolta kuulostaviin iskulauseisiin, joilla ei ole mitään yhteyttä todellisuuteen ja jotka saattavat olla myös syrjinnänvastaisten säännösten tavoin toissijaisuusperiaatteen ja terveen järjen vastaisia.
Kuinka pääsemme tästä noidankehästä? Uusi sosiaaliohjelma on vain osittainen vastaus haasteeseen. Siinä puhutaan liikaa oikeuksista ja etuoikeuksista ja liian vähän siitä tosiasiasta, että tällaisia oikeuksia ei voida taata ilman järjestäytynyttä työtä ja vastuuta taloudellisista vaikutuksista kaikissa vaiheissa. Jokaiselta kykyjensä mukaan, jokaiselle tarpeidensa mukaan. Tällainen on utopiaa, joka johtaa laadukkaiden tavaroiden ja palveluiden pulaan.
Tatjana Ždanoka
(EN) Arvoisa puhemies, kollegoideni puheenvuorojen jatkona haluaisin puhua syrjinnän torjumisesta. Ensinnäkin haluaisin kiittää komissiota sen rohkeudesta esittää horisontaalista lähestymistapaa direktiiviluonnoksessa työpaikan ulkopuolisesta tasa-arvoisesta kohtelusta. Meidän on otettava huomioon, että jotkut jäsenvaltiot estävät edelleen tämän tärkeän asiakirjan hyväksymisen.
Euroopan parlamentilla on kuitenkin mahdollisuus parantaa luonnosta. En ymmärrä, miksi yksityishenkilöt jätetään pois tavaroiden ja palveluiden saatavuuden osalta. Nykyisessä rotudirektiivissä ei esitetä tällaista rajausta. Valitettavasti luonnoksessa ei käsitellä kunnolla myöskään moniperusteista syrjintää, joten toivon, että me kaikki työskentelemme tämän direktiivin puolesta.
Jacky Hénin
(FR) Arvoisa puhemies, EU:n toimielimet ovat olleet olemassa 51 vuotta, ja vasta nyt ne alkavat käsitellä sosiaalista ulottuvuutta. Käsittely on suhteellista, koska sosiaalikysymykset loistavat poissaolollaan puheenjohtajavaltio Ranskan painopistealoista. Tämä on järkyttävää, koska toimielimet ovat hyvin lähellä liike-elämää, ja tämä sekoittaa unionin kansalaisten yleisen edun rahamarkkinoiden yksityiseen etuun. Tämä on käynyt eittämättä selväksi Irlannin, Alankomaiden ja Ranskan kielteisissä äänestystuloksissa ja monissa yhteiskunnallisissa liikkeissä, jotka tukevat palkkavaatimuksia unionissa.
Kyllä, komission ja suurimman osan parlamentista on pakko tunnustaa, että unionia eivät kansoita vain osakkeenomistajat ja kuluttajat, vaan myös työvoima, jonka tekemä työ luo Euroopan vaurauden.
Tämän seurauksena komission on kaivettava eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiivi esiin ja pyyhittävä se pölystä. Aloite oli arvokas, mutta sen sisältö on vähäinen. Eurooppalaisista yritysneuvostoista on muokattava aito sosiaalidemokraattinen foorumi, jossa työntekijät saavat tarvitsemansa vallan toimia vaikuttaakseen työnantajiensa strategisiin valintoihin.
Euroopassa tarvitaan tosiaan kiireellisesti aitoa sosiaalidemokratiaa, jolla voidaan estää väärät ratkaisut, esimerkiksi työajan pidentäminen lähes 70 tuntiin viikossa.
Työntekijöiden tähden meidän on siis edettävä nopeammin, paljon nopeammin.
Nils Lundgren
(SV) Arvoisa puhemies, tässä istunnossa keskustelemme uudistetusta sosiaaliohjelmasta, vuosituhattavoitteista ja monesta muusta asiasta. Muutaman tunnin kuluttua äänestämme kulttuuriohjelmista, luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä ja verotuksen yhtenäistämisen ehdoista, jotka ovat kaikki aloja, joihin unionin ei pitäisi puuttua lainkaan.
Poliittisen vallan keskittäminen tarkoittaa sitä, että hallitsevien ja hallittavien välinen etäisyys kasvaa. Kansalaisten tuohtumus kasvaa. Järjestelmän on ryhdyttävä jatkuvasti rajumpiin toimenpiteisiin jyrätäkseen kansalaisten tahdon yli. Olisi paljon parempi laatia mietintö siitä, mitä tarkoitamme toissijaisuudella ja keskustella asiasta perusteellisesti. Meidän olisi tehtävä tämä ennen kuin yritämme säännellä keskitetysti 27 valtion työmarkkinaosapuolten toimintaa.
Kotimaassani ollaan vihaisia siitä, että EU tuomareineen voi ottaa vapauden määrätä työmarkkinajärjestelmälle toisenlaisen järjestyksen kuin sen, joka on kehittynyt viimeisten 70 vuoden aikana merkittävän kansallisen yhtenäisyyden perusteella.
Jana Bobošíková
(CS) Hyvät naiset ja herrat, yhtäläisen kohtelun periaatteen toteuttamista koskeva direktiiviehdotus, jolla kielletään kaikenlainen työpaikan ulkopuolinen syrjintä, on turha säännös, josta meidän ei pitäisi keskustella lainkaan. Haluaisin korostaa, että syrjintä on kielletty jo kolmella EU:n direktiivillä, perusoikeuksia ja -vapauksia koskevalla YK:n peruskirjalla, EU:n perusoikeuskirjalla ja vammaisten oikeuksia koskevalla YK:n yleissopimuksella. Yhdenvertaisesta kohtelusta määrätään myös Amsterdamin sopimuksessa ja Lissabonin strategiassa.
Haluaisin myös korostaa, että direktiivissä vaaditaan kahta erittäin vaarallista asiaa. Siinä vaaditaan myönteistä syrjintää ja siinä vaaditaan todistustaakan siirtoa syyttäjältä vastaajalle. Tämä on vastoin eurooppalaista oikeusperinnettä ja voi aiheuttaa epäoikeudenmukaisuutta ja uusia vääryyksiä.
Hyvät naiset ja herrat, olen vakuuttunut siitä, että Euroopan unioni on edelleen demokraattinen ja sivistynyt alue, missä lahjakkaat ihmiset saavat tunnustusta ja missä heikoille ojennetaan auttava käsi. Kuitenkin inhimilliset taidot, joko luontaiset tai koulutuksen avulla hankitut, ovat yksilöllisiä ja vaihtelevat eri henkilöillä, joten ne ovat loogisesti erilaisia. Jos pyrimme poistamaan tällaiset erilaisuudet sääntelyllä, jätämme kulttuuriset eroavaisuudet ylimielisesti huomiotta ja puutumme yhteiskunnan luonnolliseen kehitykseen ja, pahinta kaikesta, asetamme samanarvoisuuden valinnanvapauden yläpuolelle. Yhdenvertaista kohtelua koskevan direktiivin ei siis pitäisi tulla ollenkaan voimaan.
Juan Andrés Naranjo Escobar
(ES) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, tällä sosiaalipaketilla saadaan aikaan tuloksia ja toimia vain, jos pääsemme sopimukseen keskeisimmistä aloitteista. On selvää, että työttömyys on pahin sosiaalinen ongelma, jota meidän on torjuttava. Se aiheuttaa yhteiskunnassa eniten epätasapainoa ja on toisten, vähemmän pahojen ongelmien taustana. Tämän takia parasta sosiaalipolitiikkaa onkin sellainen, joka auttaa työpaikkojen luomisessa.
Meidän on unohdettava saman tien väärä vastakkainasettelu yhteisvastuun ja kilpailukyvyn välillä, koska ne eivät ole ristiriidassa keskenään. Rakentaaksemme järkevää ja tehokasta sosiaalipolitiikkaa ja poistaaksemme köyhyyttä tarvitsemme kuitenkin kasvua ja vakautta. Tämän takia oman sosiaalimallimme on sovittava yhteen uuden todellisuuden kanssa. Globalisaatio tuo mukanaan myös mahdollisuuksia: tilanteeseen sopeutuvat selviävät voittajina, muut häviävät.
Euroopan edessä ei ole klassinen kasvukriisi tai kausittaisia ongelmia, vaan syvällisiä muutoksia. Tulevien sukupolvien hyvinvointi riippuu nyt tekemiemme hyvien päätösten järkevyydestä. Väestön ikääntyminen ja väheneminen ovat saavuttaneet jo Euroopan; ne eivät ole uhka vaan todellisuutta, eikä meidän auta sulkea kehitykseltä silmiämme.
Mitä vastauksia voimme antaa tämän kehityksen moniin seurauksiin? Vain harvoja. Meillä ei esimerkiksi ole välineitä tai kannustimia, joilla mahdollistaisimme joustavan, suunnitellun eläkkeelle siirtymisen, jolloin ihmiset voisivat pysyä töissä keskimääräisen eläkeiän jälkeenkin. Syrjinnän ja syrjäytymisen vastaisen suojelun yhtenäisen tason saavuttaminen on keskeistä, mutta edes kaikki eurooppalainen lainsäädäntö ei takaa, että syrjintä poistuisi. Huonojen sosiaalisten käytäntöjen poistaminen olisikin aloitettava jo kouluissa.
Heikko koulumenestys ja koulunsa keskeyttäneiden määrä ovat oman aikamme ja mahdollisesti myös tulevaisuuden murhenäytelmiä. Meillä on tällä alalla paljon pelissä, meidän on keskityttävä ja kohdistettava huomiomme lisäarvoon, jota Euroopan unioni tuo, jotta voimme pysäyttää ja lopettaa tilanteen.
Lyhyesti sanottuna, hyvät naiset ja herrat, meidän ei tarvitse hylätä sosiaalimalliamme, vaan meidän on uudistettava sitä, annettava lisää joustavuutta, parempaa liikkuvuutta ja parempaa turvaa, jotta haavoittuvimmassa asemassa olevat eivät jää tien poskeen.
Stephen Hughes
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää komission jäsentä Vladimir Špidlaa siitä, että meillä ollenkaan onkaan sosiaalipaketti, koska, kuten olen sanonut usein aiemminkin, hänen tehtävänsä Barroson komissiossa ei varmasti ole helppo.
Paketissa itsessään kuvastuu Barroson komission sisäiset jännitteet niiden kahden ääripään välillä, jotka toisaalta haluavat pitää uusliberalistisesta ohjelmasta kiinni kynsin ja hampain, ja toisaalta pitävät kiireellisenä sitä, että Euroopasta tulee tärkeä eurooppalaisille.
Kansalaisemme on vakuutettava siitä, että Eurooppa on osa ratkaisua, ei ongelmaa, kun kyse on globalisaation, väestörakenteen muutoksen, ilmastonmuutoksen ja muiden maailmanlaajuisten haasteiden esille nostamiin kysymyksiin puuttumisesta.
Jos tämä on se, mitä meidän on tehtävä, joudun valitettavasti toteamaan, että tämä paketti ei riitä tähän tehtävään. Se on vastentahtoinen, pieni, liian myöhään annettu paketti. Hyvätkin osat ovat menneet pilalle, koska ne on otettu mukaan niin vastentahtoisesti. Hyvä esimerkki tästä on syrjinnänvastainen horisontaalinen direktiivi. Se kuuluu pakettiin, mutta me kaikki tiedämme, kuinka kovasti puheenjohtaja Barroso vastusti sen mukaan ottamista aina viime hetkeen asti.
Toinen esimerkki on eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeva direktiiviehdotus. Sen sisältö on äärimmäisen heikko verrattuna aiempaan komission tiedonantoon työmarkkinaosapuolille. Mielestäni komission uusliberalististen voimien ja niiden liittolaisten olisi nyt herättävä ja tunnustettava edessämme oleva todellisuus. Miljoonat kansalaisemme elävät pelossa, köyhyydessä ja syrjäytyneinä, ja yhä useammat ovat siirtyneet tähän ryhmään Barroson komission vuosina.
Kaiken kaikkiaan pidän tätä puheenjohtaja Barroson myöhästyneenä yrityksenä vakuuttaa vasemmistolle täällä, että hänellä on sosiaalinen omatunto ja että häntä kannattaa tukea toiseksi kaudeksi komission puheenjohtajaksi.
Minua ei ole kuitenkaan huiputettu, kuten ei monia kollegoitanikaan. Kuten sanoin, tämä on aivan liian vähän ja aivan liian myöhään - tosiaankin aivan liian myöhään, jotta voisimme taata harvojen arvokkaiden osien turvallisen voimaantulon ennen ensi vuoden vaaleja.
Puheenjohtaja Barroso pilkkaa paitsi Euroopan parlamentin vasemmiston järkeä, myös miljoonien kansalaisten järkeä, koska he ansaitsevat parempaa.
Ona Juknevičien
(EN) Arvoisa puhemies, komission ensimmäisenä vuotenaan antamassa Euroopan globalisaatiorahastoa koskevassa kertomuksessa todetaan, että kahdeksassa jäsenvaltiossa autetaan yli 13 000 irtisanottua työntekijää. Saatavilla olevista varoista 3,7 prosenttia on otettu käyttöön. Työ etenee selvästikin erittäin hitaasti.
Komission ehdotuksia ovat menettelyjen yksinkertaistaminen, ohjelman mainostaminen laajalti, parhaiden käytäntöjen levittäminen ja avun keston pidentäminen, ja olen tyytyväinen näihin toimenpiteisiin. Rahasto perustettiin, jotta voitaisiin osoittaa solidaarisuutta työntekijöille, jotka on irtisanottu globalisaation takia epäonnistuneista yrityksistä. Onkin tärkeää, että rahaston varat tavoittavat ihmiset, jotka tarvitsevat apua. Varoja ei saa jakaa välittäjien, kouluttajien tai esitteiden julkaisijoiden kesken. Vuoden päästä tiedämme todelliset tulokset. Kyse ei ole siitä, kuinka paljon rahaa on jaettu, vaan siitä, kuinka moni irtisanotuista työntekijöistä on löytänyt uuden työpaikan.
Vetoan komissioon ja jäsenvaltioihin, jotta ne laatisivat kunnolliset ehdot ja kriteerit saavutettujen tulosten arvioimiseen. Meidän on varmistettava, että Euroopan unionin talousarviota käytetään tehokkaasti.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, olen ilahtunut havaitessani, että uuteen sosiaaliohjelmaan kuuluu eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistus osana tulevien toimien pakettia.
Keskustelimme äskettäin ongelmista, joita aiheutuu direktiivin säännösten epätarkkuudesta. Direktiivin tarkoituksenahan on varmistaa työntekijöiden oikeus saada tietoa ja tulla kuulluiksi. Erittäin tärkeitä ovat myös tilapäistä työtä koskeva direktiivi ja kokoaikaisessa työssä olevien työntekijöiden mahdollisen köyhyyden torjuminen. Suhtaudun toiveikkaasti painotukseen nuorten tilanteesta, heidän koulutus- ja terveydenhuoltomahdollisuuksistaan ja nuorten syrjäytymisen ehkäisemisestä. Tulevaisuuden työntekijöiden ammatillinen liikkuvuus on heidän elämänsä mahdollisuus, mutta myös mahdollisuus taloudelle. Tärkeää on painottaa potilaiden oikeuksien turvaamista julkisen terveydenhuollon järjestämisen suojelemisessa. Kuitenkin odottamamme, terveydenhuoltoalan työtekijöitä koskeva vihreä kirja on tärkeä näiden toimenpiteiden täytäntöönpanossa.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, tässä niin kutsutussa sosiaalipaketissa esitellään vain harhakuvitelmia vakavasta sosiaalisesta epätasa-arvoisuudesta, joka vaikuttaa noin 80 miljoonaan ihmiseen, jotka elävät köyhyydessä. Näihin ihmisiin kuuluvat yhä useammat miljoonat huonopalkkaiset työntekijät epävarmoissa työsuhteissaan ja miljoonat työttömät. Samaan aikaan talous- ja rahoitusalan ryhmien ja monikansallisten uudelleensijoittuneiden yritysten pöyristyttävät voitot jatkavat kasvuaan.
Tilanteen todelliset syyt on jätetty huomiotta - uusliberaalin politiikan voimistuminen, joka vahvistuisi ehdotetun terveyspalveludirektiivin myötä; työn joustavuus, jota työaikaehdotukset hankaloittaisivat; ja hyökkäykset julkisiin palveluihin ja kehityksen kannalta olennaisiin tuotantoaloihin.
Vaadimmekin aitoa sosiaalipakettia, jolla hylätään uusi työaikadirektiiviehdotus, edistetään lyhyempiä työpäiviä samalla palkalla, kumotaan vakaussopimus ja liberaali Lissabonin strategia, muutetaan Euroopan keskuspankin ehtoja ja vääränlaista riippumattomuutta, laaditaan työllisyyttä ja sosiaalista edistystä koskeva sopimus vaihtoehdoksi, edistetään sijoituksia ja tuetaan mikroyrityksiä ja pieniä yrityksiä ja julkisia palveluita ja kunnioitetaan työtätekevien arvoa.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja neuvoston puheenjohtaja, muinaiset kreikkalaiset sanoivat, että ihmiset ovat niitä, jotka määrittävät asioiden arvon. Jos ihmiset ottavat siis vastuun meille tänään esitellyn paketin täytäntöönpanosta, jos he voivat yhdenmukaistaa vanhat toimenpiteet ja ehdotukset uusien kanssa, tällöin näitä ihmisiä ei itse asiassa käytetä välineenä, vaan he ovat aktiivisia toimijoita työnantajina, työntekijöinä, työttöminä, pienten ja keskisuurten yritysten työllistäminä, naisina ja miehinä, nuorina ja vanhoina. Kaikenlainen syrjintä poistuu EU:ssa demokratian ja toissijaisuuden alalla, samoin kaikenlainen kansalliskiihkoinen sanahelinä siitä, kuka on vallassa tai mitkä ovat oikeiston ja vasemmiston kytkökset, mistä olemme täällä kuulleet. Vieressäni on kollegani Csaba Őry, joka kertoi minulle, että hänen maassaan sosialistihallitus toimii sosiaalietuuksia vastaan.
Emme voi siis syyttää maailmanlaajuista kriisiä, vaan meidän on katsottava asioita myönteisesti. Meidän on kohdattava oma väestörakennekriisimme parhaalla mahdollisella tavalla. Muistelkaamme vanhoja sitoumuksia, työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta tehtyjä Barcelonan päätöksiä, Eurooppalaista perheallianssia, Eurooppalaista nuorisosopimusta, yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa ja liikkuvuuden parantamista opetuksessa ja koulutuksessa työn alan liikkuvuuden edistämiseksi. Siirtotyöläisten erilaisuutta, perinteitä ja kieltä on kunnioitettava. Sosiaalista syrjintää on vastustettava, ja heikommassa asemassa olevien, vähäosaisten ja lasten oikeuksia on pidettävä yllä, sillä me puolustamme niitä Euroopan unionissa. Köyhyyttä on torjuttava, ja aiomme omistaa vuoden 2010 tähän. Meidän on vahvistettava alueidemme sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta vuoropuhelulla, hyväntahtoisuudella ja avoimuudella rahoitusmekanismien käytössä.
Alejandro Cercas
(ES) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja ministeri, liityn niiden kollegoideni kuoroon, jotka pitävät tätä ohjelmaa edistysaskeleena, joskin hyvin vaatimattomana askeleena, joka on kaukana siitä, mitä nyky-Euroopassa tarvittaisiin. Hyvä komission jäsen, olen pahoillani sanoessani, että olitte väärässä todetessanne hetki sitten, että tällä ohjelmalla karkotetaan ihmisten huolet. Ihmiset ovat huolestuneita - ja siihen on hyvä syy - kun he kohtaavat Euroopan unionin, joka ei ratkaise heidän tavallisia arkihuoliaan.
Ohjelman otsikko on mahtava, ohjelma on sopiva 2000-luvulle. Valitettavasti siinä on ominaisuus, joka on jo tuomittu: sopimus on sisäinen sovitteluratkaisu Euroopan ristiriitoihin Eurooppaa enemmän haluavien ja Eurooppaa vähemmän haluavien välillä. Tämän takia sopimus on tyhjien sanojen metsä ja todellisen sisällön autiomaa. Eurooppalainen vasemmisto esittää yhteenvedon vain kolmesta direktiivistä ja arvostelee niitä melkoisesti.
Nämäkö ovat Euroopan tavoitteet 2000-luvulla? Ei, arvoisa komission jäsen. Sosiaalisista ongelmista puhuminen ei ole vain meidän tavoitteemme. Euroopan unioni, ei vain Eurooppa, tarvitsee ratkaisuja, ja näihin ratkaisuihin on erittäin vaikeaa päästä, jos toimitaan ohjelman mukaisesti ja etsitään ratkaisuja kansallisella tasolla. Jotkut ratkaisut ovat kansallisella tasolla, ja toisten pitäisi olla Euroopan unionin tasolla. Sisämarkkinoiden kehittämisen pitäisi kulkea yhdessä niiden sääntöjen kanssa, jotka antavat markkinoille inhimillisen luonteen, joilla estetään sosiaalista polkumyyntiä ja joilla pannaan täytäntöön kaikki perussopimusten turvaamat toimivallat.
Ongelmista on hyvä keskustella, mutta olisi parempi ratkaista ne, eikä kehittää uusia ongelmia, kuten esimerkiksi työaikadirektiivi.
Arvoisa komission jäsen, Euroopassa tarvitaan vahvempia aloitteita, Euroopassa tarvitaan paljon kunnianhimoisempaa ohjelmaa, jotta Eurooppa tulisi lähemmäs kansalaisiaan. Toivon, että seuraavissa vaaleissa - eikä tämä ole pelkkä retorinen seikka - eurooppalaiset, jotka haluavat toisenlaista politiikkaa, antavat eurooppalaisille poliitikoille uuden, sosiaalisemman ulottuvuuden.
Sophia in 't Veld
(EN) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen kauan odotettuun ehdotukseen syrjinnänvastaisen paketin viimeistelystä. Voimme siis viimein lopettaa oikeuksien arvojärjestykseen asettamisen. Euroopan unioni, jossa jotkut eurooppalaiset ovat toisia tasa-arvoisempia, on epäonnistunut tehtävässään.
Kannatan täysin Gérard Deprez'n viisaita sanoja: direktiiviä on parannettava olennaisesti. Direktiivissä on aivan liikaa pakolausekkeita, jolloin vaarana on, että nykyiset syrjivät käytännöt kodifioidaan niiden lakkauttamisen sijasta. Perheoikeus ja yleinen järjestys kuuluvat nyt ja tulevaisuudessa kansalliseen toimivaltaan, mutta käytännössä niitä käytetään - tai väärinkäytetään - tekosyinä syrjinnälle, erityisesti homoseksuaaleja vastaan. On häpeällistä, että komissio vaikuttaa suvaitsevan tämän.
Uskonnonvapaus on perusoikeus, ja puolustan sitä raivokkaasti, mutta se on yksilön oikeus. Se ei ole tiettyjen ryhmien yhteisöllinen oikeus, joka antaisi niille mahdollisuuden syrjintään ja lain noudattamatta jättämiseen.
Lopuksi haluaisin lisätä, että ironista kyllä, tällä paketilla taidetaan suojata paremmin kaikelta muulta syrjinnältä kuin sukupuolisyrjinnältä. Sukupuolisyrjintää koskevan direktiivin ja tämän direktiivinen välinen aukko on täytettävä.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Arvoisa puhemies, meidän on oltava kriittisiä sosiaalipaketista käydyssä keskustelussa, sillä paitsi että paketin antamisajankohta herättää epäilyksiä siihen piilotetusta ohjelmasta, olemme myös aivan eri mieltä paketin sisällöstä.
Paketti saapui hetkellä, jolloin Euroopan sosiaalista ulottuvuutta käsitellään entistä enemmän ja siihen ollaan yleisesti tyytymättömiä. Emme ole yksin kannassamme. EU:n omat tilastotiedot piirtävät synkkää tulevaisuudenkuvaa: tällainen on eurooppalaisten yleinen mieliala, erityisesti nuorten, ja tilanne on vain pahenemassa.
Paketin tarkoituksena on kenties palauttaa kansalaisten usko ennen Euroopan parlamentin vaaleja.
Me vasemmistossa emme hyväksy paketin sisältöä, sillä siinä esitetyllä lainsäädännöllä vahvistetaan markkinoiden vapautumista. Näin tapahtuu esimerkiksi rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevalla direktiiviehdotuksella, joka perustuu aiempiin Bolkesteinin ehdotuksiin.
Komission ehdotus rajatylittävästä terveydenhuollosta johtaa luokkaperustaiseen terveydenhuoltojaotteluun: rikkaat ja hyvin koulutetut saavat mahdollisuuden ostaa terveydenhuoltoa sieltä, missä se parhaiten vastaa heidän tarpeitaan.
Sosiaalisemmassa Euroopassa tarvitaan laajempaa ajattelutapaa, eikä sellaisia toimenpiteitä, joilla raapaistaan vain ongelmien pintaa ja jotka pysyvät EU:n nykyisen mallin mukaisissa tiukoissa rajoissa.
Anja Weisgerber
(DE) Arvoisa puhemies, Eurooppa on enemmän kuin yhteismarkkinat. Sen lisäksi, että Eurooppa on taloudellinen kokonaisuus, se on myös yhteisille arvoille perustuva yhteisö. Pidän Euroopan unionia vastauksena globalisaatioon. Globalisoituneessa maailmassa Euroopan-tasoinen sosiaalinen kehys antaa tärkeää suojaa. Tämä on eurooppalaisen sosiaalimallin ajatus, ja tuen sitä.
Toisaalta meidän on kuitenkin menestyttävä myös kansainvälisessä kilpailussa. Lissabonin strategiassa painotamme tavoitettamme kehittää unionista maailman kilpailukykyisin tietoon perustuva talouskehys. Tähän päästäksemme meidän on keskitettävä huomiomme pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, koska ne ovat talouskehityksen tukipilareita.
Meidän on myös hyväksyttävä, että on oikeutettua kysyä, miten sääntömme vaikuttavat näihin yrityksiin. Syrjinnänvastainen politiikka on hyvä esimerkki. On sanomattakin selvää, että vastustan syrjintää, mutta minun ja 261 muun Euroopan parlamentin jäsenen mielestä kattava puitedirektiivi ei ole oikea ratkaisu, eikä varsinkaan oikea ratkaisu uhrien suojelemiseksi. Direktiivillä joutuisimme aivan päinvastaiseen tilanteeseen ja sysäisimme nämä ihmiset todennäköisesti syrjään. Jäsenvaltiot ja Euroopan kansalaiset joutuvat kohtaamaan paljon oikeudellista epävarmuutta. Tällä hetkellä 14:ää jäsenvaltiota vastaan on käynnissä useita perussopimuksen rikkomista koskevia menettelyjä, koska valtiot eivät ole panneet täytäntöön neljää voimassa olevaa direktiiviä. Meidän olisi pantava nykyinen lainsäädäntöä täytäntöön ennen uusien sääntöjen laatimista. Uudella syrjinnänvastaisella direktiivillä emme saa selkeyttä, jota komission jäsen Špidla meille lupasi.
Uudet säännöt herättävät monia kysymyksiä. Kuka esimerkiksi voi vedota oikeuteen syrjimättömyydestä uskonnon tai aatteellisten vakaumusten perusteella? Ulottuuko oikeus myös skientologeihin tai äärioikeistolaisten ryhmien jäseniin? Onko jokaisen pienimmänkin ravintolan asennettava nyt pyörätuoliluiska taatakseen esteettömän pääsyn? Direktiiviluonnoksessa myönnetään mahdollisesti vapautuksia suhteettomista toimenpiteistä, mutta kuinka tällaiset toimenpiteet määritellään - kansallisessa oikeudessa vai tuomioistuimen päätöksissä? Epätarkat ja epämääräiset välineet - kuten puitedirektiivi - ovat epätarkoituksenmukaisia, eivätkä ne auta varsinkaan uhreja. Tämä ei ole eurooppalaisen sosiaalimallin ajatuksena. Se ei voi toimia näin.
Anne Van Lancker
(NL) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja ministeri, olin aikanani sosiaalisen toimintasuunnitelman esittelijä. Suunnitelman esitteli meille Anna Diamantopoulou, ja se saatiin valmiiksi Ranskan edellisen puheenjohtajakauden aikana Martine Aubryn johdolla. Hyvät naiset ja herrat, minua huolestuttaa se, miten Euroopan sosiaaliset tavoitteet on murennettu järjestelmällisesti. Mielestäni tähän on selvät poliittiset syynsä. On selvää, kuinka komissio painottaa aina, että sosiaalipolitiikan on pysyttävä kansallisena asiana. Arvoisa komission jäsen, sosiaalipakettiin sisältyy erittäin kiinnostavia työasiakirjoja ja lausuntoja, mutta vain neljä lainsäädäntöaloitetta. Ne ovat toki toivottuja, mutta tulos on varsin laiha. Kuten sosiaalisten oikeuksien suojelu, ei sosiaalisten tasapuolisten toimintaedellytysten luominenkaan ole enää Euroopan vastuulla 27 jäsenvaltion Euroopassa.
Yhdessä PPE-ryhmän ja yhteiskunnallisten järjestöjen kanssa odotamme tämän sosiaalipaketin ohelle vähintään vahvempaa työntekijöiden lähettämistä koskevaa lainsäädäntöä, jolla suojeltaisiin sosiaalisia oikeuksia, parempaa lainsäädäntöä miesten ja naisten välisten palkkaerojen poistamiseksi, puitelakia suojaamaan sosiaalipalveluita ja velvoittavia sitoumuksia köyhyyden torjumiseen. Tarvitsemme todellista sosiaalista sopimusta, jossa esitellään yhtenäinen näkemys ja vahva sitoumus sosiaaliseen Eurooppaan, jotta edes me voisimme osoittaa kansalaisille, että Eurooppa on enemmän kuin vain markkina-alue. Toivottavasti, hyvä Xavier Bertrand, voimme nyt luottaa puheenjohtajavaltio Ranskan tukeen näissä toimissa.
Elizabeth Lynne
(EN) Arvoisa puhemies, olen kampanjoinut muiden kanssa vuosien ajan kattavan syrjinnänvastaisen lainsäädännön puolesta, jotta vammaisten ja iäkkäiden henkilöiden syrjintä kiellettäisiin tavaroiden ja palveluiden saatavuuden osalta. Tiedän, että työllisyyden osalta kaikki perusteet on jo käsitelty, mutta vuosien ajan olemme luvanneet ryhtyä toimiin, eikä mitään ole kuitenkaan tapahtunut.
Nyt voimme sanoa, että olemme saavuttamaisillamme lainsäädännön, jolla ei kateta ainoastaan ikää ja vammaisuutta, vaan myös seksuaalinen suuntautuminen ja uskonto, kuten vaadin mietinnössäni. Haluaisin kiittää komissiota siitä, että se esitti tätä asiaa, ja erityisesti komission jäsentä Špidlaa hänen sinnikkyydestään. Tiedämme, että lainsäädäntöehdotus ei ole täydellinen, ja haluamme siihen muutoksia. Olisi myös ollut parempi, jos asiasta olisi päätetty yhteispäätösmenettelyllä. Tämän todettuani olen kuitenkin ilahtunut siitä, että olen täällä ja voin sanoa, että olemme viimein siirtymässä kohti vaihetta, jossa kaikkia EU:n kansalaisia kohdellaan tasavertaisesti.
Georgios Toussas
(EL) Arvoisa puhemies, niin kutsuttu ”sosiaalipaketti”, jonka Euroopan komission esitteli, on epäonnistunut yritys lieventää tuohtumusta, jota komission epäsuosittu politiikka on herättänyt työntekijöissä. Paketilla ei pystytä estämään EU:sta itsestään ja sen rakenteesta herääviä epäilyksiä, mikä nähtiin myös Irlannin selvästi kielteisessä äänestystuloksessa.
Työväenluokan ihmiset ja köyhät huomaavat joutuneensa tulilinjalle EU:n pitkän, julman ja kansanvastaisen hyökkäyksen takia, jolla pyritään parantamaan EU:n omien yhteenliittymien tuottavuutta.
Työväenluokan ihmisten ja köyhien on siedettävä julkisten elinten ja strategisesti tärkeiden palveluiden sääntelyn vapauttamista ja yksityistämistä, työneuvottelujen täydellistä kariutumista, työehtosopimusten heikentämistä, joustoturvan laajalti levinnyttä käyttöönottoa, tilapäisiä ja joustavia työmuotoja ja Bolkesteinin direktiivin laajentamista kattamaan terveysviranomaisten alan.
Neuvosto on päättänyt erotella työajan aktiivisiin ja ei-aktiivisiin jaksoihin. Tämän perusteella työntekijöiden olisi työskenneltävä 65-77 tuntia viikossa. Raskaan ja epäterveellisen työn tekeminen tekee sadoista tuhansista kreikkalaisista työläisistä turhia.
Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston virallisten tilastotietojen mukaan - arvoisa puhemies, antakaa minun jatkaa vielä hetki, sillä olen aikeissa kertoa erittäin tärkeitä tietoja. Haluan korostaa seuraavaa: virallisten tietojen mukaan 4,5 sekunnin välein yksi työntekijä joutuu onnettomuuteen, ja 3,5 minuutin välein yksi työntekijä menettää henkensä. Vuosittain tapahtuu seitsemän miljoonaa onnettomuutta...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Manfred Weber
(DE) Arvoisat puhemies, komission jäsen ja ministeri, hyvät naiset ja herrat, haluan käsitellä ensin kahta keskustelussa esitettyä asiaa. Eurooppaa ei ensinnäkään hallitse oikeisto, vaan liberaali keskustaoikeisto. Haluan huomauttaa, että omassa maassani oli sosiaalidemokraattinen hallitus, ja kun sen kausi päättyi, työttömiä oli viisi miljoonaa. Nyt meillä on kolme miljoonaa työtöntä, toisin sanoen kaksi miljoonaa ihmistä on palannut töihin. Tämä on todellista sosiaalipolitiikkaa, tämä on sosiaalista edistystä.
Toiseksi olen parlamentin jäsenenä henkilökohtaisesti vihainen, kun puhumme näin rumasti eurooppalaisesta ihanteesta. Eurooppa on nykyään sosiaalinen hanke. Kun ajattelen, että yhtenäismarkkinoilla luodaan miljoonia työpaikkoja ja annetaan ihmisille vaurautta ja hyvät tulevaisuudennäkymät ja että koheesiopolitiikkamme, Euroopan sosiaalirahastomme antaa meille miljardeja euroja toteuttaaksemme yhteisvastuuta Euroopan tasolla ollaksemme mallina eurooppalaisesta yhteisvastuusta, on minun vaadittava kaikkia, ongelmistamme huolimatta, välttämään hankkeemme haukkumista.
Haluaisin kiinnittää erityistä huomiota syrjintäkysymykseen, koska käsittelemme sitä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa. Kaikki kieltävät syrjinnän. Se myrkyttää yhteiskuntaamme, ja Euroopan on oltava esimerkkinä syrjinnän torjumisessa. Kaikki täällä parlamentissa toivottavasti tukevat tätä näkemystä.
Kysymyksiä voidaan kuitenkin esittää. Esitetäänkö direktiivissä ensinnäkin oikeasuhtaisia toimenpiteitä? Pieniin yrityksiin kohdistuvaan taakkaan on jo puututtu.
Toiseksi nykyisten säännösten täytäntöönpano. Asiasta on esitetty arvio kirjallisesti, mutta mikä on nykyisten direktiivien soveltamisen todellinen tilanne. Tätä on pohdittava ennen uusien direktiivien laatimista.
Kolmanneksi, onko eurooppalaisessa lainsäädännössä tosiaan aukkoja? Onko Eurooppa yksinään vastuussa sosiaalipolitiikasta? Kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat demokratioita, ja niissä kaikissa käytetään oikeusvaltioperiaatteen mukaisia rakenteita. Meidän onkin pohdittava, onko Euroopalla mitään pakottavaa tarvetta olla mukavampi, ystävällisempi ja vakuuttavampi sosiaalipolitiikan alalla. Emmekö voisi kerrankin luottaa toissijaisuusperiaatteeseen ja siihen, että jäsenvaltiot ovat kykeneväisiä hoitamaan omat tehtävänsä näillä keskeisillä toiminta-aloilla?
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa puhemies, sosiaalinen Eurooppa on loistava tavoite, jonka saavuttamiseksi on tehty jo paljon. Kuitenkin nykyiset eriarvoisuudet ja maailmassa esiintyvät uudet haasteet muodostavat vaaran siitä, että yhteiskuntiimme kehittyy pysyviä sosiaalisia jakaumia monille tasoille: rikkaiden ja köyhien perheiden lasten välille, paljon ja vähemmän koulutusta saaneiden välille, naisten ja miesten välille, maahanmuuttajien ja Euroopassa sukupolvien ajan olleiden välille, sukupuoliselta suuntaukseltaan erilaisten ihmisten, eri ikäryhmien tai terveydentilaltaan erilaisten ihmisten välille. Voisin antaa monia muitakin esimerkkejä. Työpaikalla ja sen ulkopuolella on torjuttava epätasa-arvoa, ja tämä on keskeinen tehtävämme. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on vastattava todellisiin tarpeisiin, luotava todellisia mahdollisuuksia ja annettava uutta toivoa kaikkien eurooppalaisten eduksi.
Komission uusi aloitepaketti eurooppalaisesta sosiaalimallista annetaan aivan liian myöhään, eikä sillä täydennetä riittävästi kansallisen tason toimintaa, jolla pyritään parantamaan eurooppalaisten elinoloja, vahvistamaan heidän oikeuksiaan ja torjumaan syrjintää. Olen toiveikas, että uuden tasavertaista kohtelua koskevan direktiivin myötä - jota me sosiaalidemokraattisessa ryhmässä olemme pyytäneet jo pitkään - voimme sanoa, että torjumme tosiaankin kaikkia syrjinnän muotoja. Eurooppalaisia yritysneuvostoja koskevan direktiivin tarkistus on myönteinen osa sosiaalipakettia. Tällä hetkellä yritysneuvostot toimivat asemassaan sosiaalisen vuoropuhelun välineenä. Meidän on kamppailtava edelleen työntekijöiden vaillinaista suojaa vastaan globalisaation aiheuttamissa valtavissa rakenneuudistuksissa. Sosiaalipolitiikan alan lainsäädäntö on myös erittäin tärkeää, jotta Eurooppa ja eurooppalaiset heräävät taas poliittisesti ja jotta heidän luottamuksensa yhteiseen hankkeeseen palautuu, varsinkin toimielinkriisin ja Euroopan parlamentin lähestyvien vaalien yhteydessä.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Arvoisat puhemies, ministeri ja komission jäsen, Euroopan globalisaatiorahastosta käymämme pitkät ja eläväiset keskustelut kaikuvat edelleen korvissani. Kollegani Roselyne Bachelot - kehittelimme hänen ja Jean Louis Cottignyn kanssa tätä rahastoa - suostutteli meitä tekemään joitakin erittäin tärkeitä päätöksiä. Ja mitä näemmekään nyt? Vuonna 2007 käytettiin vain neljä prosenttia tälle eurooppalaiselle rahastolle talousarviossa osoitetuista varoista.
Olette jo osoittanut, arvoisa komission jäsen, sekä suullisesti että kirjallisesti, että aiotte tarkistaa ehtoja. Onko ehtojen tarkistaminen oikea menettely asian käsittelemiseksi? Ei, se ei ole! Kun tuesta jää käyttämättä 96 prosenttia, meidän on tosiaankin esitettävä peruskysymys: oliko tavoitteemme oikea hyväksyessämme Euroopan globalisaatiorahastoa koskevan päätöksen? Edessämme on väestörakenteen muutoksen haasteet, kuten totesitte, ja monia taloudellisia haasteita globalisaation ja teknisen kehityksen takia.
Vaadin teitä, arvoisa komission jäsen, että tarkistatte globalisaatiorahaston ehtoja, mutta lisäksi teidän on pohdittava toimintamme todellisia syitä.
Peter Liese
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, en voi peitellä pettymystäni neuvoston ja komission julkilausumiin. Euroopan sosiaalimallista lausuttiin monia sanoja, ja jotkut komission ehdotukset eivät mielestäni osuneet lainkaan maaliinsa - ryhmäni kollegat esittivät useita huomioita syrjinnänvastaisesta direktiivistä. Neuvosto ja komissio kuitenkin jänistivät työntekijöiden suojelemiseen suunnitellun lainsäädännön käytännön toteutuksessa.
Neuvoston puheenjohtaja viittasi kuitenkin kesäkuussa tehtyyn tilapäistä työtä ja vuokratyötä koskevaan kompromissiin, mutta tavalla tai toisella - uskoakseni häpeästä - neuvosto ja komissio onnistuivat antamaan työaikadirektiivin. Minun on sanottava, että se, mitä neuvosto hyväksyi kesäkuussa, ei ole mitenkään loistokas luku eurooppalaisen sosiaalimallin historiassa. Ennen parlamenttiin tuloani olin sairaalan henkilökuntaan kuuluva lääkäri ja tiedän, että monet palkatut lääkärit ja muut työntekijät olivat aluksi tyytyväisiä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen määräykseen siitä, että päivystysaika kuuluu työaikaan. Tiedän kuitenkin myös, että tätä määräystä on ollut vaikea panna täytäntöön ja että päivystysaikaa on mahdollisesti painotettava paikalle kutsumisten kulujen ja määrän mukaisesti. Neuvosto on kuitenkin käytännössä kääntänyt tuomioistuimen määräyksen ylösalaisin ja jättänyt jopa huomiotta parannukset, joita komission ehdotuksella tehtiin joihinkin aiempiin oikeudellisiin kantoihin. Tätä on mahdotonta hyväksyä.
Tarvitsemme kompromissin, ja tämä parlamentti osoitti oikean suunnan ensimmäisessä käsittelyssä ehdotuksilla esimerkiksi osamäärän käytöstä. Jos lääkäri päivystää kuitenkin esimerkiksi sairaalassa, johon hengenvaarallisessa tilassa oleva potilas saatetaan tuoda milloin tahansa, ei päivystysaikaa voida pitää lepoaikana, mikä olisi mahdollista neuvoston kompromissin nojalla. Tämä on jälleen ala, jossa tarvitaan lisäparannuksia, sillä muuten koko keskustelussa eurooppalaisesta sosiaalimallista ei ole mitään järkeä.
Evangelia Tzampazi
(EL) Arvoisat puhemies, neuvoston puheenjohtaja ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, nykyisten talous- ja sosiaaliolojen takia tarvitaan vahvempaa sosiaalista Eurooppaa. Euroopan väestöstä 16 prosenttia seisoo nykyään leipäjonoissa, ja syrjintä on edelleen selvää ja laajalle levinnyttä.
Työttömyyttä ja turvattomuutta lisäävä talouspolitiikka syventää kansalaisten luottamuspulaa Euroopan ja sen suunnitelmien kustannuksella. Tässä yhteydessä uudistettu sosiaalinen ohjelma on askel eteenpäin sosiaalialan lainsäädännön alalla pitkän pysähtyneisyyden kauden jälkeen.
Useista ehdotuksista kuitenkin vain kolme on oikeudellisesti sitovia, kun taas loput ovat suosituksia ja muita kuin lainsäädännöllisiä tiedonantoja. Päätelmämme onkin, että uusi sosiaalipaketti vaikuttaa vain rajallisesti eurooppalaisten elämään.
Tarkoitus on hyvä, minkä voi havaita uudesta syrjinnänvastaisesta direktiiviluonnoksesta. Tämä on merkittävä menestys Euroopan parlamentin sosialidemokraattiselle ryhmälle, sillä se tuki ehdotusta horisontaaliseksi direktiiviksi, jotta voitaisiin lopettaa yhteisön hierarkkinen järjestelmä syrjinnältä suojelemisessa. Kuitenkin uudesta sosiaaliohjelmasta tuntuu puuttuvan kunnianhimoisia tavoitteita ja selkeyttä, ja siinä on selviä puutteita.
Tämän takia tarvitaan selkeitä poliittisia toimenpiteitä, nopeasti lisääntyvän eriarvoisuuden pysäyttämistä ja elin- ja työolojen parantamista.
Viktória Mohácsi
(HU) Arvoisa puhemies, komission jäsen teki puheessaan yhteenvedon odotuksistaan kauniisti, mutta saatavilla olevissa asiakirjoissa tämä ei näy. Ongelma on pieni ja semanttinen: syrjintää ei saa kutsua mahdollisuuksien avaamiseksi. Olen puhunut pelkästään romanilasten erottelusta neljän vuoden ajan. Tämän lisäksi puolet lapsistamme, useat miljoonat romanilapset, on luokiteltu vammaisiksi. Mitä tämä on, jos ei syrjintää? Erottelukysymyksen laiminlyöminen horisontaalisen direktiivin laadinnassa on anteeksiantamaton virhe. Komission jäsenen Barrot'n olisi myös osallistuttava työhön, eikä parlamentinkaan pyyntöjä saisi jättää huomiotta. Haluamme ainakin neljään päätöslauselmaan romanien osallistumista koskevan paketin lainsäädäntöineen ja talousarvioineen ja ryhmän, joka koordinoi valiokuntia tulevien ohjelmien tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Komission jäsen Špidla ei pysty ratkaisemaan asiaa yksinään. Kiitos.
Iva Zanicchi
(IT) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, juuri esitellyssä sosiaalipakettia käsittelevässä asiakirja käsitellään merkittävää haastetta Euroopan kehitykselle Lissabonin strategian puitteissa. Euroopan päätöksentekijät hyväksyivät strategian ohjeistukseksi hyödylliseen ja vääjäämättömään kehitykseen, jonka tavoitteena on yhteisen kotimme yhdentäminen, uudistaminen ja kehittäminen.
Paketissa esitellään toimenpiteitä työllisyyden, sosiaaliasioiden, koulutuksen, nuorison, terveyden, tietoyhteiskunnan ja talousasioiden aloille. Ne ovat kaikki keskeisiä seikkoja, jotka vaikuttavat suoraan kaikkien eurooppalaisten jokapäiväiseen elämään ja joita on tämän takia tutkittava perusteellisesti, koordinoidusti ja ennen kaikkea avoimesti.
Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenenä haluaisin painottaa, että tämä ehdotus on tärkeä ja tarpeellinen, koska siinä puututaan juuri mainittuihin aloihin ja pyritään tarttumaan kattavasti väestörakenteen muutoksen, globalisaation ja tärkeiden inhimillisten tekijöiden kaltaisiin aiheisiin ja tarkastelemaan ja ratkaisemaan niitä.
Olen tyytyväinen, että komissio aikoo tarkistaa direktiivejä 92/85 ja 96/39 äitiysvapaan osalta, sillä näin voidaan parantaa niiden naisten perhe-elämän laatua, jotka perheestä huolehtiessaan käyvät samanaikaisesti päivittäisessä työssä.
Pyytäisin komissiota vastaamaan muutamaan kysymykseen köyhyyden torjumisesta - enkä puhu nyt kolmannen maailman köyhyydestä vaan yhteisön rajojen sisäpuolella esiintyvästä köyhyydestä - ongelmasta, joka laajenee vuosittain ja vaikuttaa Euroopan yhteisön jokaiseen jäseneen. Haluaisinkin kysyä, mitä erityismenettelyjä komissio aikoo käyttää ratkaistakseen ongelman, joka, kuten sanoin, vaivaa vuodesta toiseen Euroopan talouksia ja jonka seuraukset vaikuttavat suoraan miljoonien eurooppalaisten elämänlaatuun.
Toiseksi haluaisin tietää - naisena tämä asia koskettaa minua suoraan - millaisiin toimiin komissio aikoo ryhtyä naisiin kohdistuvan syrjinnän estämiseksi. Tällaista syrjintää esiintyy yhteiskunnissa edelleen, jopa vuonna 2008, erityisesti työllisyyden alalla ja palkkakysymyksissä. Mitä erityistoimia voidaan ottaa käyttöön tämän epätasapainon lopettamiseksi?
Lopuksi haluaisin kiittää komission jäsentä Vladimir Špidlaa hänen työstään tämän asiakirjan laatimisessa. Haluaisin kiittää neuvoston edustajia ja painottaa jälleen kerran tämän sosiaalipaketin tärkeyttä uudistetussa sosiaaliohjelmassa.
Jan Cremers
(NL) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, arvoisat ministeri ja komission jäsen, komission sosiaaliohjelmaan kuuluvat toivotut ehdotukset syrjinnänvastaisuudesta ja rajatylittävästä terveydenhuollosta sekä kauan odotettu ehdotus eurooppalaisista yritysneuvostoista. Komissio vastustaa myös työntekijöiden lähettämistä koskevan direktiivin tarkistusta. Direktiivi on joutunut arvostelun kohteeksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen muutamien varsin ristiriitaisten tuomioiden jälkeen. Haluan käsitellä molempia aiheita lyhyesti.
Ensinnäkin eurooppalaisten työntekijöiden oikeudet saada tietoa ja tulla kuulluksi. Tiedämme kaikki, mikä on ongelman nimi. Sääntöjä noudatetaan huonosti - vain joka kolmannessa asianosaisessa yrityksessä on eurooppalainen yritysneuvosto - tietoa ja ohjeistusta ei ole säännelty riittävästi, eikä välineitä ole tarpeeksi. Olen erittäin pahoillani, että komissio ei ole esittänyt rangaistustoimia sääntöjen noudattamatta jättämisen tapauksiin. Minunkaan mielestäni toissijaisuussäännöt eivät vastaa sitä, mikä on toivottavaa ja hyvien mallien mukaista eli että vuosittain järjestettäisiin useita säännöllisiä tapaamisia, mikä olisi helppoa toteuttaa tarvittavan koulutuksen ja tuen avulla. Yksi vuosittainen tapaaminen ei ole juuri muuta kuin symbolinen ele, ja sosiaalinen kuuleminen yrityksessä on aivan olennaisen tärkeää.
Toiseksi siirtodirektiivistä. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen rajoittaessa ensimmäisen kerran jäsenvaltiossa vallitsevia työoloja vaikutti vielä siltä, että kyse oli eurooppalaisen oikeuden menettelymuutoksesta, johon tuomioistuin ryhtyi ilman Euroopan lainsäätäjän tukea. Luxemburgin tapauksen jälkeen on selvää, että komissiokin on tarkoituksellisesti direktiivissä esitettyjen periaatteiden lakkauttamisen puolella. Direktiivin tarkoituksena oli aikanaan suojella työntekijöitä hyväksikäytöltä ja epäoikeudenmukaiselta kilpailulta rajatylittävässä palveluiden tarjonnassa. Nyt samasta direktiivistä on kuitenkin tullut Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja komission ansiosta uhka velvoitteille, joita jäsenvaltioissa olisi määrä soveltaa työoloihin. Komission on tunnettava jälleen vastuunsa tämän alan lainsäädännössä ja varmistettava, että tulevaisuudessa jäsenvaltiot voivat noudattaa yleisesti sovellettavia sääntöjä työlainsäädännössä ja työehtosopimuksissa.
Evelyne Gebhardt
(DE) Arvoisa puhemies, minulla on vain luettelo kysymyksiä. Miksi näin vähän näin myöhään? Miksi julistimme viime syyskuussa, että vuodesta 2008 tulee sosiaalisen Euroopan vuosi, mutta emme pidä sosiaalista hyvinvointia yhtenä neuvoston puheenjohtajakauden painopistealoista? Miksi oikeisto ryhtyi pitkälliseen kamppailuun sosiaalisia oikeuksia vastaan palveludirektiivissä, jos he pitävät itseään nyt todellisina sosiaalisen oikeudenmukaisuuden puolestapuhujina? Miksi valiokuntani äänesti heinäkuussa Benoît Hamonin mietintöä vastaan ja Malgorzata Handzlikin mietinnön puolesta, siis aivan päinvastoin kuin tänään on väitetty? Miksi näin tapahtui?
Olkaa rehellisiä ja sanokaa, mitä todella teette, sen sijaan, että kerrotte kansalaisille vastakkaista viestiä. Tämä on ainoa asia, jota teiltä pyydän, se on todella tärkeää. Miksi toimitte edelleen tällä tavalla? Vain ja ainoastaan siksi, että te oikeistossa kannatatte väärää ajattelutapaa. Oletuksenanne on, että ihmiset ovat täällä hyödyttääkseen taloutta. Me sosialistit olemme toista mieltä. Meistä talous on täällä hyödyttääkseen ihmisiä, ja tämän mukaan laadimme politiikkaamme.
Gabriela Creţu
(RO) Toivoin, että näillä ehdotuksilla voitaisiin pienentää eurooppalaisten välisiä sosiaalisia aukkoja. Valitettavasti paketilla tuodaan eteemme vain uusi aukko, joka on hyvien aikomusten ja niihin pääsemiseksi tarvittavien välineiden välillä.
Näin tapahtuu myös silloin, kun jäsenvaltiolta vaaditaan toimintaa eurooppalaisen säännöksen perusteella.
Esimerkkinä on naisiin kohdistuva palkkasyrjintä työmarkkinoilla. Tällä alalla on lainsäädäntöä, toistettuja lupauksia, muttei mitään parannuksia viimeisten kahdeksan vuoden aikana. Vaikka oletettaisiin, että työnantajat olisivat ymmärtäneet oikeudenmukaisten palkkojen taloudelliset edut ja oikeudelliset velvoitteensa, ovat vaikeudet ylivoimaisia. Syrjimättömän työn arviointijärjestelmä, jolla annettaisiin yhteiset kriteerit erilaisten toimintojen vertailemiseksi, puuttuu vielä. Ilman sitä samanarvoisesta työstä maksettavan samansuuruisen palkan periaate on vain haavekuva teollisuuskuilun pienentämisen tavoin.
Työnluokittelujärjestelmissä on puutteita, jos tällaisia järjestelmiä on edes olemassa. Olemme saaneet tuomioistuimelta jo päätöksiä, joissa myönnetään, että jos perustana käytetään ruumiillista työtä jätetään monet työssä tarvittavat taidot huomiotta ja aiheutetaan näin syrjintää.
Avoimen koordinoinnin menetelmässä on arvostettavia sosiaalisia tavoitteita, mutta jopa joidenkin näiden tavoitteiden mittarit puuttuvat yleisestä mittariluettelosta.
Yhteenveto on surullinen. Kiinnostus sukupuolikysymyksiin on yhtä suurta kuin poliittinen tahto tehokkaisiin yhteisiin säännöksiin työmarkkinoilla, eli molemmat puuttuvat.
Donata Gottardi
(IT) Arvoisat puhemies, ministeri ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kaikista analyyseista ja tutkimuksista huolimatta, niistäkin, joissa käsitellään syrjinnänvastaisten direktiivien oikeaa täytäntöönpanoa, tärkeimmät asiat ovat edelleen tehokkuus ja innovointi.
Miten on mahdollista laatia uusi, suunniteltu, niin kutsuttu horisontaalinen direktiivi, joka ei tällä hetkellä ole mitään muuta kuin useiden alojen suojelun laajennus työpaikan ulkopuolelle, kun myönteiseen toimintaan suhtaudutaan edelleen sallittujen toimenpiteiden suojaamisena pikemminkin kuin uusien toimenpiteiden etsimisenä?
Joitakin edistyksen merkkejä - joskin vähäisiä - on havaittavissa pyynnössä uudistaa alan yleinen sitoumus. Lopuksi siinä pyydetään romanien tilanteessa käytettävien välineiden parempaa hyödyntämistä vedoten johonkin, missä emme ole onnistuneet. Kirjoitammeko vain retorisia kysymyksiä? Pelkään vastauksen olevan ”kyllä” tässä yhteydessä. Tässä vaiheessa tuntuu esimerkiksi turhalta esittää komissiolle kysymyksiä ja tuoda esiin syrjintätapauksia tai epäonnistumisia kansallisessa tai paikallisessa lainsäädännössä.
Liian usein, itse asiassa lähes aina, vastauksessa viitataan vain suojelevaan eurooppalaiseen lainsäädäntöön: puhdasta vettä, ei edistystä, hiljaisuus. Kuitenkin keskustelemme tasapuolisen kohtelun perusperiaatteesta, ja viittaan nyt toisiin maihin lähetettyihin työntekijöihin.
Uusi sosiaaliohjelma on ehkä hyvää harjoitusta, mutta esitettyjen aiheiden paketti muistuttaa pikemminkin palapeliä, joka koostuu paloista, joita ei ole vielä koottu lainsäädännöksi, ja jossa viimeistellään useita toimenpiteitä, joilla tähdätään aidosti uudenlaiseen hankkeeseen. Syrjinnästä ja stereotypioista puheen ollen pyydän teitä, arvoisa ministeri, lähettämään presidentillenne kiitokset solmiosta.
Richard Falbr
(CS) Arvoisa puhemies, sosiaalipakettia arvioitaessa on täällä lausuttu jo useaan otteeseen sanat ”liian vähän liian myöhään”. Oma arvioni olisi, että vuori on synnyttänyt hiiren. Kysymykseni on seuraava: mitä olette tehneet neljän vuoden ajan? Olette esittäneet ehdotuksia, joita on sosiaalisesti mahdotonta hyväksyä, ja kaiken huippuna on työaikadirektiivi, jota neuvosto ja komissio ylistävät kovasti. Tämän seurauksena ainoana vaihtoehto on pitää esitettyä sosiaalipakettia sen joistakin myönteisistä puolista huolimatta propagandana, jolla pyritään liittämään Euroopan komission tunnusarvoihin sana ”sosiaalinen”. Monista ehdotuksista ei tarvitse keskustella ollenkaan, joten kyse on pelkästä tähdenlennosta. On melko helppoa julistaa, että yhteismarkkinat ovat ihmisiä varten eikä ihmiset yhteismarkkinoita varten ja että jos yritysten markkinakäyttäytymistä koskevia sitovia sääntöjä laaditaan, on tarpeen antaa vähimmäissäännöt EU:n työntekijöiden asemasta, vähimmäispalkasta eli prosenttiosuudesta kaikkien jäsenvaltioiden keskipalkasta, yhtäläisestä kohtelusta ja samapalkkaisuudesta niille työntekijöille, jotka työskentelevät muussa kuin omassa maassaan. Riittää, että julistetaan, että unioni noudattaa Kansainvälisen työjärjestön yleissopimuksia enimmäistyöajasta, ammattiyhdistysten vapaudesta ja työmarkkinaneuvotteluista.
Jäsenvaltioiden välinen kilpailu siitä, kenellä on matalimmat verot ja palkat ja vähiten avoimuutta ammattiyhdistysten asemassa, jatkuu iloisesti edelleen, ja avoin koordinointimenettely on vain uusi, tehoton tapa käsitellä asiaa, jota kukaan ei halua käsitellä. Niille, jotka arvostelevat puheenjohtajavaltiota Ranskaa, sanoisin seuraavasti: ”Odottakaa Tšekin tasavallan puheenjohtajuuskautta. Ette ole nähneet vielä mitään.” Joitakin viikkoja sitten presidentti käytti veto-oikeuttaan syrjinnän kieltävään asetukseen sanoen, että asetus oli turha.
Karin Jöns
(DE) Arvoisa puhemies, minun on pakko sanoa, että tämä sosiaalinen ohjelma jättää minut kylmäksi kuin kivi. Siinä ei ole tartuttu yhtäkään härkää sarvista. Se ei todellakaan voi olla vakava yritys uudistaa eurooppalaisia työneuvostoja, sillä siinä ei esitetä lisätapaamisia tai seuraamusmekanismeja rikkomistapauksiin. Ei ole myöskään mitenkään mahdollista hyväksyä täydellistä haluttomuutta uudistaa työntekijöiden lähettämistä koskevaa direktiiviä.
Arvoisa komission jäsen, sosiaalisen ohjelman työaikakysymykselle ei esitetä selkeää kantaa, mikä osoittaa, että komissio ei kieltäydy myöskään 65 tunnin työviikon ajatuksesta. Tällä ei ole enää mitään tekemistä sen eurooppalaisen sosiaalimallin kanssa, jota oma ryhmäni toivoo ja jonka me sosialistit pyrimme luomaan.
Haluaisin myös sanoa neuvostolle, että on sietämätöntä, minkälaisen paineen alle asetatte - kohteliaasti sanottuna - hallinto- ja työjärjestöt eurooppalaisten yritysneuvostojen osalta.
Ryhmäni ei aio osallistua tähän teeskentelyyn. Jos Euroopan työvoima ei käännä selkäänsä täysin Euroopan unionille, meidän on taattava sille parempaa suojaa globalisaation vaikutuksilta, emmekä saa hukata aikaa tasoittaessamme tietä kohti rajatylittäviä työ- ja palkkasopimuksia.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Haluaisin nostaa keskusteluun esille joitakin ajatuksia lainsäädäntöpaketista Euroopan sosiaaliohjelmassa.
Arvostan kovasti aloitteita, joita Euroopan komissio on tehnyt tällä alalla ja esitellyt tiedonannossaan ”Paremmat taidot uudelle vuosisadalle - koulualan eurooppalainen yhteistyöohjelma”.
Näiden aloitteiden lisäksi haluaisin ehdottaa, että Euroopan komissio käynnistäisi pilottiohjelman eurooppalaisista stipendeistä lapsille taloudellisesti ja maantieteellisesti epäsuotuisilla alueilla.
Euroopan tasolla 19 miljoonaa lasta ja nuorta kärsii köyhyydestä, ja kuusi miljoonaa jättää lukion kesken vuosittain. Esimerkiksi Romaniassa Eurobarometri-tutkimuksen mukaan maaseutu- ja vuoristoalueiden ja syrjäisten seutujen nuorista vain viidellä prosentilla on mahdollisuus osallistua korkeakoulutukseen. Tämä prosenttiluku on varsin kaukana Euroopan unionin tavoitteesta, jossa 85 prosentilla nuorista on mahdollisuus päästä korkeakoulutukseen.
Jäsenvaltioilla ei ole tarvittavia rahavaroja korjata tätä huolestuttavaa tilannetta itse. Tästä seuraa, että Euroopan unionin olisi puututtava tilanteeseen kaikin mahdollisin tavoin - lainsäädännöllä, rahoituksella, eurooppalaisella politiikalla - jotta edistettäisiin nuorten mahdollisuuksia saada koulutusta.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, ALDE-ryhmän puheenjohtaja Graham Watson sanoo, että työ on parasta sosiaaliturvaa. Valitettavasti Euroopassa on liian monta miljoonaa ihmistä, jotka ansaitsevat työstään vähemmän kuin mitä he saisivat nostamalla sosiaaliturvaa. Köyhät ja vähäpalkkaiset kuolevat nuorempina, kärsivät useammista fyysisistä ja henkisistä sairauksista, joutuvat useammin sairaalaan, joutuvat useammin vankilaan, ovat erityksissä mahdollisuuksista osallistua täysimääräisesti yhteiskuntaan, eivät pääse täysin osallisiksi kulttuuriseen, yhteiskunnalliseen, sosiaaliseen ja tosiaankaan turvattuun elämään, ja heidän lapsensa ovat pitkälti tuomittuja samaan puutteen noidankehään - paitsi jos me poliitikot noudatamme sosiaali- ja talouspolitiikkaa, joka on yhdennettyä ja itsenäistä. Ihmisiä on kohdeltava kansalaisina, ei talousyksikköinä.
Päästäänkö tällä ohjelmalla tähän? Valitettavasti ei. En tarkoita, että myönteisiä osia, esimerkiksi horisontaalista syrjinnänvastaista direktiiviä, olisi kiellettävä. En myöskään kiellä sitä, että komission jäsen Vladimir Špidla on työskennellyt kovasti vaikeissa olosuhteissa tämän paketin hyväksymisen puolesta. Teemme yhteistyötä hänen kanssaan parantaaksemme pakettia. Komissiolla ja neuvostolla on yhdeksän kuukautta aikaa todistaa vilpittömyytensä sosiaalisen Euroopan osalta. Sitten kansalaiset antavat tuomionsa.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, keskustelemme tänään tärkeistä kysymyksistä, työllisyydestä, sosiaalisista oikeuksista ja terveyden suojelemisesta. Kaikki tämä liittyy myös perheeseen, yhteiskunnan perusyksikköön. Se liittyy myös vammaisiin, eläkeläisiin ja eläkkeensaajiin sekä työttömyyden varsin tuskalliseen ongelmaan. Palkan ja työn välille on luotava asianmukainen yhteys yhdessä kunnollisen sosiaaliturvan kanssa, eikä tätä saa pitää jonkinlaisena palveluksena. Se on meidän velvollisuutemme, koska olemme huolestuneita Euroopan tulevaisuudesta. Jäsenvaltioiden sosiaalipolitiikkaan osoittamat varat on ohjattava paremmin, samoin kuin Euroopan sosiaalirahaston varat.
Maanosamme ikääntyy tällä hetkellä nopeasti. Huomaammeko kuitenkaan eurooppalaisen perhepolitiikan puutteita? Mitä meidän olisi sanottava perheiden tuloista? Missä on köyhille osoittamamme solidaarisuus? Käytän tarkoituksella sanaa solidaarisuus, koska juhlimme juuri Solidaarisuus-liikkeen ja -ammattiliiton 28. vuosipäivää. Liike vaikutti merkittävästi Euroopassa tapahtuneisiin suuriin muutoksiin.
Maria Petre
(RO) Olen iloinen, että keskustelemme tänään sosiaalipaketin käynnistämisestä uudelleen.
Eurooppa yleisesti, vanhoine ja uusine jäsenineen, tarvitsee sosiaalista edistystä. Yhdentyneellä Euroopalla on yhteiset haasteet: väestön ikääntyminen, työpaikkojen vähentyminen globalisaation näkökulmasta, lasten köyhyys.
Arvoisa komission jäsen Špidla, olen tyytyväinen lähestymistapaanne sukupolvien välisessä solidaarisuudessa. Tarvitsemme uusia tässä kysymyksessä kannustimia, mutta olen yhtä lailla tyytyväinen myös alueiden välisen solidaarisuuden ajatuksen uudelleen esittämisestä, koska juuri alueiden tasolla voimme mitata täsmällisimmin sosiaalista yhteenkuuluvuutta tai sen puuttumista.
Jan Andersson
(SV) Arvoisa puhemies, pahoittelen myöhästymistäni. Olin myöhään eilisiltana kokouksessa Ruotsissa ja saavuin juuri. En tiedä, mistä täällä on jo keskusteltu, mutta haluaisin aloittaa sanomalla, että olemme tietenkin tyytyväisiä sosiaalipakettiin. Mielestämme paketti saadaan hieman myöhään, ja se olisi voitu esittää jo aiemmin tällä kaudella, mutta ainakin olemme saaneet sen nyt. On selvää, että Euroopan parlamentin tavoitteet ovat korkeammalla kuin paketissa esitetyt tavoitteet, mutta haluaisin kuitenkin korostaa kolmea myönteistä seikkaa, joita voimme parantaa.
Teen itse paljon työtä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioiden ja niiden seurausten parissa. Olen tyytyväinen avoimempaan toimintatapaan, joka on havaittavissa komissiossa, esimerkiksi foorumiin, jota suunnitellaan nyt järjestettäväksi. Toivon sille menestystä.
Toinen myönteinen asia on ILO:n yleissopimus, joka liittyy myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomioihin. Jäsenvaltioiden olisi allekirjoitettava ILO:n yleissopimus.
Kolmanneksi sosiaalisen osallisuuden ohjelma, joka esitellään lokakuussa, ja köyhyyden, syrjäytymisen ja niin edelleen torjuminen. Toivon, että pystymme tekemään näissä asioissa menestyksekästä yhteistyötä. Ne ovat uskomattoman tärkeitä.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa puhemies, jos on olemassa Euroopan laajuinen markkina-alue - meillähän on Euroopan yhtenäismarkkinat - tarvitaan tietenkin yhteiset säännöt näille yhteismarkkinoille, jotta ne toimivat oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti, myös sosiaalisella kentällä. Tämän takia annamme työllisyysnormeja ja työlainsäädäntöä ja sääntöjä suojelemaan työntekijöiden oikeuksia - työaikadirektiivi, terveyttä ja turvallisuutta koskeva lainsäädäntö, vanhempainvapaata koskeva direktiivi, työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuuleminen.
Kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivipuolue - huomaan, ettei kyseisestä puolueesta ole ketään täällä paikalla tällä hetkellä keskustelemassa aiheesta - haluaa, että Yhdistynyt kuningaskunta jättäytyy kokonaan perussopimuksen sosiaalialan luvun ulkopuolelle, jos puolue pääsee koskaan takaisin valtaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Uskovatko he hetkeäkään, että muu Euroopan unioni hyväksyisi, että yksi jäsenvaltioista jättäytyisi niiden velvoitteiden ulkopuolelle, jotka on kehitetty yhdessä Euroopan tasolla markkinoidemme hallitsemiseksi? Kuvittelevatko he todella, että tällainen epäoikeudenmukainen kilpailu terveys- ja turvallisuusnormeja madaltamalla ja työntekijöiden oikeuksia heikentämällä voitaisiin hyväksyä? Sitä ei tietenkään hyväksyttäisi! Yhdistyneen kuningaskunnan konservatiivit ovat varma tie tuhoon Yhdistyneelle kuningaskunnalle ja Euroopalle.
Xavier Bertrand
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, kiihkeä keskustelu, keskustelu sosiaalisesta Euroopasta ja se tosiasia, että käymme tätä keskustelua, todistaa ajatusten kohtaamisesta. Keskustelumme osoittaa myös, miten vaikeaa nykyään on erottaa yhteisön tason sosiaalikysymysten käsittely kansallisen tason poliittisesta keskustelusta. Tämäkin todistaa tavallaan, että edistymme Euroopan yhdentymisessä.
Jotkut ovat esittäneet syytöksiä puheenjohtajavaltiota vastaan. En aio käsitellä näitä syytöksiä yksityiskohtaisesti. En ole täällä kiistelläkseni - olen täällä teidän tavoin edistääkseni sosiaalista Eurooppaa.
Onko sosiaalinen Eurooppa puheenjohtajavaltio Ranskan painopisteala? Tämä oli yksi esitetyistä kysymyksistä. Selkeä vastaus on ”kyllä”, ja kuten hyvin tiedätte, meitä ei pitäisi arvostella tässä asiassa alkupyrkimystemme tai lähtötavoitteidemme perusteella vaan pelkästään saavutustemme perusteella. Tiedämme nyt, että on todennäköistä päästä tavoitteisiin, jotka ovat myönteisiä myös sosiaaliselle Euroopalle. Uskon vakaasti käytännöllisyyteen.
Sitten muihin aiheisiin. Kuten presidentti Nicolas Sarkozy sanoi parlamentille puheessaan, olemme sitoutuneet saamaan yritysneuvostokysymyksen valmiiksi, kun taas kysymys tilapäistyöstä kuuluu parlamentille, kuten sanoin. Ja jälleen toistan, että meidän kaikkien olisi tunnettava vastuumme ja toimittava sen mukaan. En aio käsitellä enempää kysymyksiä esimerkiksi siitä, toimiiko jokin konservatiivihallitus toista sosiaalisemmin. Sanon vain, että olen itse Ranskan työ- ja solidaarisuusministeri. Jos vaurautta halutaan jakaa, sitä on ensin luotava. Entä miten sitä luodaan? Työllä, niin luodaan vaurautta. En haluaisi myöskään mainita, että kun kuuluisa työaikadirektiivi esiteltiin vuonna 1993, Ranskassa oli sosialistihallitus ja sosialistiministeri, Martine Aubry, joka puolusti tätä direktiiviä ja sen poikkeuslauseketta. Entä mitä teemme nyt tällä nimenomaisella direktiivillä? Tarkastellaanpa sitä realistisesti: edustaako se edistystä nykytilanteessa, jossa olemme todellisella ei-kenenkään-maalla 48 tunnin jälkeen? Jokainen tietää vastauksen. On kuitenkin tärkeää sanoa, että vaikka direktiivi ei välttämättä vastaakaan vuoden 1993 ajatusta, eli poikkeuslausekkeen poistamista, tarjotaan sillä nyt puitteet ja lisätakeita nykyiseen, ei menneeseen, tilanteeseen. Voimmeko sanoa näin? Voimme varmasti, koska uskon, että julkisen keskustelun ja poliittisen keskustelun olisi oltava opettavaista. Joko poikkeuslausekkeita jatketaan ja säännellään asianmukaisesti, koska tiedämme nyt nykyisestä oikeuskäytännöstä, että päivystysaika on tärkeä kysymys. Tai voimme olla käytännöllisiä, pitää direktiiviä edistyksellisenä ja hyväksyä tarkistuksen, jolla ratkaistaan joitakin kysymyksiä ja parannetaan tilannetta, vaikka nykytulokset eivät tietenkään miellytä kaikkia, minkä voin hyvin myöntää.
Myös tuomioistuimen tuomioita on käsiteltävä. Kyse ei ole laisinkaan tuomion tuomitsemisesta. Meidän on tarkasteltava nykytilannetta tuomioistuimen tuomioiden valossa. Mikä on uusi oikeudellinen asema? Meidän on kuultava niiden valtioiden näkemyksiä, joihin tilanne vaikuttaa ensisijaisesti. Olen keskustellut tästä kollegoideni kanssa. Myös työmarkkinaosapuolten on esitettävä kantansa, eikä välttämättä erikseen. Yhteinen kanta olisi paljon parempi, jotta voisimme tehdä siitä vastaavasti omat päätelmämme. Puheenjohtajavaltio ei aio tuoda keskusteluun ennakkokäsityksiä. Olisiko direktiiviä tarkistettava? Olen kuullut tämän kysymyksen toistuvasti enkä pelkästään täällä parlamentissa. Mielestäni vastaus olisi annettava vasta keskustelun jälkeen eikä heti sen alussa. Tällöinhän meillä olisi ennakkokäsityksiä, eikä minulla ole sellaisia.
Yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen osalta minusta näyttää, että kaikki jäsenvaltiot haluavat säilyttää yleispalvelualan järjestelmän, joka on jokaisen maan omalla vastuulla. Meidän on kuitenkin hyväksyttävä se tosiasia, että yhteisön tason toimista ei ole päästy sopimukseen. Jotkut ovat sitä mieltä, että toissijaisuus on ainoa vastaus, kun taas toisten mielestä tarvittaisiin yhteisön oikeudellista kehystä. Asiasta ei selvästikään voida päättää kiireessä. Komission ja meidän ehdotuksemme suunnitelmaksi on, että yritämme varmistaa, että näitä kysymyksiä käsitellään asianmukaisesti unionin aikataulussa.
Monia muitakin kiinnostavia kysymyksiä on esitetty. Syrjinnänvastaisten toimien osalta puheenjohtajavaltio on luvannut esittää uutta direktiiviä. Sen saavuttamiseksi tarvitaan, kuten tiedätte, jäsenvaltioiden yksimielisyyttä.
Olen kuullut useissa yhteyksissä puhuttavan saatavuudesta. Tämä onkin asianmukaista, koska tehokkuuden edellytyksenä on saatavuus. Meidän on tehtävä asiat selviksi. Voiko sosiaalinen Eurooppa edistyä? Mielestäni vastaus on aivan selkeä ”kyllä”, ja meidän on edistettävä sosiaalista Eurooppaa. Olemmeko jo pitkällä vuodessa 2008? Kyllä, tunnustan sen. Onko jo liian myöhäistä? Varmastikaan ei! Koskaan ei ole liian myöhäistä. Haluammeko jatkaa eteenpäin? Haluamme varmasti. Mutta kysymys kuuluukin: haluamme edistää yhdessä sosiaalista Eurooppaa? Hyvät naiset ja herrat, tämä on kysymys, jossa meidän on tunnettava vastuumme!
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Hyvät naiset ja herrat, uskoakseni keskustelun syvyys ja kiihkeys osoittivat selvästi, että sosiaalinen Eurooppa on jälleen etenemässä. Keskustelussa käsiteltiin useita yksityiskohtaisia ongelmia, enkä usko, että niihin olisi kaikkiin vastattava erikseen, sillä tulevissa keskusteluissa voimme käsitellä näitä asioita ja etsiä sopivaa tasapainoa. Haluaisin kuitenkin vastata tiettyihin seikkoihin yleisellä tasolla.
Ensinnäkin tämä ohjelma koko laajuudessaan käsittää sosiaaliohjelman ja sosiaalipolitiikan, jotka edustavat monitahoista poliittista lähestymistapaa ja jotka ovat seurausta monitahoisesta, usean eri politiikanalan lähestymistavasta. Kyse on selvästikin valtavirtakäsitteestä, eikä missään tapauksessa syrjään työnnetystä sosiaalipolitiikasta, jossa on epäilemättä useita kiinnostavia ja muodollisia mutta selkeästi syrjään joutuneita seikkoja.
Tällä ohjelmalla sosiaalipolitiikka nousee eurooppalaisen politiikan ytimeen. Kysymykseksi nousee kuitenkin, onko tämä ohjelma vain muodollisen poliittinen kiinnostuksenkohde, mutta mielestäni tämä kysymys olisi todellakin sivuutettava, sillä sitä se ei ole, koska lähestymistapa muotoiltiin jo vuosia sitten. Se sisältyy myös useisiin Euroopan komission asiakirjoihin, joista parlamenttikin on keskustellut. Se ei liity mihinkään tiettyyn tapaukseen, kuten esimerkiksi Irlannin kansanäänestys liittyi.
Ohjelmassa osoitetaan muun muassa, että komissio on toiminut päättäväisesti laatiessaan ohjelman menettelytavaksi, jossa yritetään käyttää kaikkia komission käytettävissä olevia Euroopan tason välineitä, lainsäädäntöä, avointa koordinointimenettelyä ja kaikkia muita tapoja. Ohjelmassa ei tämän takia ole pelkkiä lainsäädäntöehdotuksia, vaan tietenkin myös esitettyjä tiedonantoja ja ehdotuksia muiksi asiakirjoiksi.
Haluaisin korostaa, että tämä ohjelma on realistinen niiden mahdollisuuksien puitteissa, joihin Euroopan komissio voi vaikuttaa. Epäilemättä parlamentissa keskustellaan muista ehdotuksista, ja niitä tietenkin tarkistetaan useissa yhteyksissä, mutta kuitenkin nämä ovat todellisia ehdotuksia keskusteltaviksi. Haluan käsitellä myös keskustelussa osittain esiin noussutta ajatusta siitä, että terveydenhuollon alan ehdotukset olisivat jonkinlainen salakähmäinen keino ottaa käyttöön Bolkesteinin direktiivi terveydenhuollon alalla. Tästä ei ole kyse. Näitä ehdotuksia ei ole laadittu palvelujen vapaaseen tarjoamiseen, vaan siksi, että eurooppalaisten olisi helpompi saada terveydenhuoltoa. Näihin ehdotuksiin sisältyy epäilemättä useita erittäin arkaluonteisia seikkoja, ja on selvää, että niistä on keskusteltava vakavasti ja syvällisesti, mutta perussuuntana ja -seurauksena on kuitenkin Euroopan kansalaisten terveydenhuollon parantaminen.
Toinen ajatus, jota haluaisin korostaa, on köyhyyden torjuminen. Ajatus köyhyyden torjumisesta on muotoiltu selkeästi, ja keskustelussa nousi esiin kysymys siitä, millä keinoin köyhyyttä olisi torjuttava. Ohjelmassa ei oleteta, että köyhyyden torjumiseen olisi olemassa vain yksi toimiva tapa, vaan ohjelmalla pyritään toimimaan eri näkökulmista. Köyhyyttä torjutaan pyrkimällä rajoittamaan aikaista koulun keskeyttämistä. Köyhyyttä torjutaan pyrkimällä avaamaan elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia. Köyhyyttä torjutaan myös selvästi muotoillulla pyrkimyksellä siihen, että eläkejärjestelmissä olisi korostettava oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista vaikuttavuutta. Köyhyyttä torjutaan myös käsittelemällä syrjintää ja syrjinnän vastaisia direktiivejä, koska esimerkiksi parantamalla vammaisten ihmisten esteettömiä mahdollisuuksia ja estämällä vanhojen, työtätekevien ihmisten syrjintää torjutaan myös köyhyyttä.
Esiin nousi myös kysymys naisten ja miesten välisistä yhtäläisistä mahdollisuuksista. Sanoisin, että naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsitellään muissa direktiiveissä, minkä takia naisten ja miesten välistä tasa-arvoa ei ollut tarpeen sisällyttää nimenomaisesti tähän direktiiviehdotukseen.
Keskustelussa mainittiin myös ILO:n yleissopimukset. Haluan tehdä aivan selväksi, että ohjelmassa esitetään kiistatta, miten vahvasti komissio ja Eurooppa ovat sitoutuneet kunnollisten työolojen käsitteeseen maailmanlaajuisesti. Aivan kuten direktiivi, jolla pannaan täytäntöön merenkulkualan työntekijöiden ja työnantajien välinen sopimus, myös tämä ohjelma on selvä merkki siitä, mikä Euroopan kanta on ILO:n eri yleissopimuksiin. Euroopan valtioita pyydetään kaikissa asiakirjoissa ratifioimaan koko sopimuskokoelma mahdollisimman pian.
Hyvät naiset ja herrat, keskustelu oli syvällinen ja ajoittain vaikea. Mielestäni tämä keskustelu osoittaa eurooppalaisen sosiaalipolitiikan tärkeyden.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan seuraavan istuntojakson aikana jossakin päin Eurooppaa.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Petru Filip  
kirjallinen. - (RO) Arvoisa puhemies, niiden muodollisten lausuntojen seurauksena, joissa vuotta 2008 kutsuttiin sosiaalisen Euroopan uudelleen käynnistämisen vuodeksi, tässä niin kutsutussa sosiaalipaketissa esitetään lainsäädäntöaloitteita, joiden toteuttaminen on tällä hetkellä jäänyt aikomuksen tasolle. Meidän on kenties aika lähestyä vakaammin ja huolellisemmin kysymyksiä, joiden suora vaikutus kansalaisiin on aikaisempaa suurempi.
Näissä olosuhteissa meidän on varmistettava syrjimättömät elin- ja työolot kaikille yhteisön kansalaisille. Ensinnäkin meidän on aloitettava uudelleen yhteisön vähimmäispalkkaa koskevat keskustelut, sillä aihe ei ole pelkästään sopiva vaan myös tarpeellinen. Toiseksi sama koskee myös yhtenäisten olojen luomista kaikkiin EU:n valtioihin yhteisön työmarkkinoiden osalta. Ei ole oikein, että vielä nykyäänkin useiden EU:n valtioiden hallitusten asenne Euroopan kansalaisia kohtaan riippuu siitä, mistä valtiosta he ovat kotoisin.
Samassa yhteydessä merkittäviltä vaikuttavat komission aloitteet näkyvyyden ja työskentelytapojen parantamisesta EU:n sosiaalista yhdistymistä ja suojelua koskevan strategian nojalla ja toimintansa vakauttamisesta muiden politiikanalojen kanssa. Panin tyytyväisenä merkille komission ehdotuksen horisontaalisesta direktiivistä työpaikan ulkopuolisen syrjinnän torjumisesta.
Lívia Járóka  
kirjallinen. - (HU) Yksi Euroopan komission uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelman tärkeimpiä tuloksia on Euroopan romanien asianmukaisten oikeuksien palauttaminen Euroopan kansalaisina ja heidän sosiaalisen poissulkemisen lopettaminen. Olen tyytyväinen, että asiakirjassa tuetaan tätä.
Ohjelmassa mainituilla aloilla romanit ovat merkittävästi huonommassa asemassa kuin suurin osa yhteiskunnasta. Näihin aloihin kuuluvat koulutus, työllisyys, elinolot, syrjintä ja terveys.
Elinikäisen oppimisen ohjelmat, joilla romanit saavat tarpeellisia taitoja työllistymiseen ja itsensä työllistämiseen, voisivat olla hyödyllinen väline työttömyyden torjunnassa.
Syrjinnänvastaisia välineitä on siirrettävä kansallisoikeuksiin niin, että syrjinnästä kärsivät voivat kääntyä tuomioistuinten puoleen ja että kansalliset viranomaiset ja yhtäläisiä mahdollisuuksia valvovat elimet voivat havaita rikkomukset ja määrätä niiden seuraamukset.
Rakennerahastot voisivat toimia paljon tehokkaammin romanien sosiaalisen syrjäytymisen torjumisessa, mutta tähän päästäksemme on romanien kansalaisjärjestöille annettava vähintään oikeus osallistua keskusteluun valittaessa, suunniteltaessa, toteutettaessa ja arvioitaessa hankkeita, joita rahastoilla tuetaan, ja aloitettaessa ohjelmia, joilla romanien kansalaisjärjestöt saavat välineet valmistella menestyksekkäitä ja tarpeellisia yrityksiä.
Toivomme, että sosiaalipoliittisella ohjelmalla näihin kysymyksiin saadaan sopivat vastaukset. Mielestäni on tärkeää, että pystymme keskustelemaan näistä aiheista laaja-alaisessa romanikonferenssissa, joka järjestetään 16. syyskuuta. Toivon, että romanien sosiaalisen syrjäytymisen kysymys otetaan Eurooppa-neuvoston asialistalle sekä erikseen että sosiaaliohjelman osana.
Sirpa Pietikäinen  
kirjallinen. - (FI) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat,
komission sosiaalipaketti on kauan odotettu uudistus unionin sosiaalisen ulottuvuuden rakentamiseen. Monien kollegoideni tapaan olisin kuitenkin halunnut nähdä komission ottavan astetta rohkeamman ja kunnianhimoisemman otteen ehdotuksiinsa ja uudistuksiinsa. Erityisesti julkisten palvelujen perusturvan osalta paketti jäi mielestäni vaillinaiseksi.
Paketti sisältää kuitenkin monta hyvää ehdotusta. Haluaisin kiittää komissiota erityisesti siitä, että se päätyi keskustelujen jälkeen laatimaan horisontaalisen, kaikki syrjinnän perusteet kattavan syrjinnänvastaisen direktiivin. Eri tavoin ja eri syistä syrjintää kohtaavia kansalaisia ei tule asettaa eriarvoiseen asemaan. Horisontaalinen lähestymistapa on ainoa oikea takaamaan yhdenvertaisen kohtelun kaikille. Myös ehdotus Euroopan yritysneuvostojen roolin vahvistamisesta on erittäin tervetullut.
Suhteessa vähemmän julkisuutta saanut direktiiviehdotus potilaiden oikeuksista rajat ylittävässä terveydenhuollossa koskettaa konkreettisesti monen eurooppalaisen arkipäivää. Euroopan rajojen auetessa ja mahdollisuuksien lisääntyessä myös terveydenhuollon alalla on erityisen tärkeää tehdä selväksi, kenen ja millainen on vastuu potilaan terveydestä. Komission direktiiviehdotus on tervetullut selkiytys Euroopan-laajuisiin sääntöihin.
Puutteistaan huolimatta paketti on ehdottomasti askel oikeaan suuntaan ja toivon komission jo lähitulevaisuudessa jatkavan ponnistelujaan Euroopan kansalaisten sosiaalisen turvallisuudentunteen parantamiseksi. Tähän liittyen haluaisin kiirehtää komissiota suunnitelmista laatia direktiivi äitiysloman pidentämiseksi 14:stä 18 viikkoon. Direktiivin suo tulevan käytäntöön mahdollisimman nopeasti. Soisin kuitenkin komission ehdotuksessaan keskittyvän erityisesti vanhempainvapaan pidentämiseen ja tuovan näin ollen parannuksen molempien vanhempien oikeuksiin ja mahdollisuuksiin jäädä kotiin lapsen syntymän jälkeen.
Katrin Saks  
kirjallinen. - (ET) Martin Schulz on epäilemättä oikeassa sanoessaan, että sosiaalipaketti olisi voinut olla vahvempi. Komission olisi ollut annettava paketti nopeammin, jotta olisimme voineet käsitellä tätä tärkeää asiaa jo ennen vaalien lähestymistä, silloin, kun oli aika punnita tämän tärkeän paketin kaikkia vivahteita huolellisesti, mikä on eittämättä tärkeää.
Monen asian joukosta haluaisin poimia esiin komission tiedonannon Euroopan globalisaatiorahastosta. Vaikka rahastolla onkin tuettu useita tuhansia ihmisiä esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, Portugalissa ja Suomessa, tutkimus vuodesta 2007 osoittaa, että varsin suuri osa rahaston määrärahoista jäi käyttämättä.
Tekstiilialan työntekijät saivat Liettuassa korvauksia Euroopan globalisaatiorahastosta elokuussa. Tämä on hyvä merkki siitä, että myös uudet jäsenvaltiot voivat menestyä hakiessaan tukea globalisaation aiheuttamiin muutoksiin.
Komissio aikoo tutkia pian ehtoja, joihin avustusten myöntämispäätökset perustuvat. Haluaisin korostaa, että Viron kaltaisissa pienissä valtioissa monet yritykset ovat joutuneet lomauttamaan satoja ihmisiä globalisaation takia. Euroopan globalisaatiorahastosta saatavan tuen hakumenettelyn yksinkertaistaminen yksinkertaistaisi myös näiden ihmisten tuen saamista.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjallinen. - (RO) Lissabonin sopimuksessa tunnustetaan se tosiasia, että unionin olisi perustuttava sosiaaliselle markkinataloudelle, jossa unionin kansalaiset voivat saada kunnolliset työ- ja elinolot, koulutuksen, terveyspalvelut ja sosiaaliturvapalvelut.
Unionin väestö on ikääntymässä. Jos vuonna 2007 unionin kansalaisista 17 prosenttia oli yli 65-vuotiaita, on prosenttiosuus vuonna 2030 jo 24,6 prosenttia.
Uusimmat Eurostat-tilastot osoittavat, että vuodesta 2015 lähtien kuolleiden määrä ylittää syntyvien määrän, mikä tarkoittaa, että Euroopan kansalaisten määrä lähtee laskuun 521 miljoonasta hengestä vuonna 2015 506 miljoonaan vuonna 2060.
Näissä olosuhteissa maahanmuutto vaikuttaa olevan merkittävin tekijä unionin väestön kasvussa. Kuitenkin muuttovirrat vaikuttavat jäsenvaltioihin eri tavoin. Vuosina 1985-2007 Irlannin väkiluku kasvoi 21,8 prosentilla, kun taas Bulgarian väkiluku pieneni 14,4 prosenttia samana aikana.
Mitä ratkaisuja sosiaalipaketti antaa näihin haasteisiin? Unionin kansalaiset odottavat päättäväistä toimintaa hyväpalkkaisten työpaikkojen luomiseksi, laadukkaan koulutuksen takaamiseksi ja terveys- ja sosiaaliturvapalveluihin.
Sosiaalipaketti on unionin tulevaisuuden vakuutuspolitiikkaa, ja se on olennaisen tärkeä unionin pitkän aikavälin kehitykselle.
Bernard Wojciechowski  
kirjallinen. - (EN) On aivan selvää, että Euroopan sosiaalimallia on uudistettava. Varsinkin vanhentunut sosiaalihuoltojärjestelmä on edelleen käytössä monissa suurissa jäsenvaltioissa. Kaikki puhe eurooppalaisesta sosiaalimallista näyttää askeleelta väärään suuntaan.
Millään komission julkaisemalla sosiaaliohjelmalla tai sosiaalipoliittisella asiakirjalla ei todennäköisesti voida edistää talouskasvua tai työpaikkojen luomista. Yhdysvaltain talouskriisin saapuessa nopeasti myös omaan maanosaamme hallitustemme pitäisi varmistaa, että kansalaisemme joutuvat kokemaan mahdollisimman vähän taantuman kielteisiä vaikutuksia. EU:n byrokratia ei pysäytä talouskriisiä tai taantumaa. Jäsenvaltioiden olisi keskityttävä talouksiensa vapauttamiseen, verojen ja korkoasteiden madaltamiseen ja byrokratian vähentämiseen varsinkin pienten yritysten osalta.
Keskitetty puuttuminen talouteen ei ole koskaan toiminut. Komission esittämät ylhäältä alaspäin toteutettavat toimenpiteet eivät auttaisi kansalaisiamme torjumaan työttömyyttä, vaan saattaisivat myös estää työllisyyden ja talouden kasvua.
(Istunto keskeytettiin klo 11.45 ja sitä jatkettiin klo 12.05.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Arvoisa puhemies, haluaisin tiedottaa parlamentille, että Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan vastaisesti 30. heinäkuuta poliisi pidätti ja hakkasi minut, ja lisäksi uhattiin, että kurkkuni viillettäisiin auki.
On häpeällistä, ettei parlamentti ole vielä ilmaissut kantaansa tästä minuun kohdistuneesta rikoksesta. Haluankin kysyä tänne istuntosaliin kokoontuneilta kollegoilta seuraavaa: Mitä oikein odotatte, hyvät kollegat, sitäkö, että kurkkuni tosiaan viilletään auki? Että uhkaukset tosiaan toteutetaan ja minut tapetaan? Yksi Euroopan parlamentin jäsen joutui kokemaan julmaa vääryyttä, ja te ette sano mitään. Kiitos.
Puhemies
(EN) Kiitos antamistanne tiedoista, hyvä Dimitar Stoyanov. Välitämme ne eteenpäin toimielimen asianosaiselle elimelle.
