Klausimų Komisijos pirmininkui valanda
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų Komisijos pirmininkui valanda.
Martin Schulz
Pone pirmininke, kaip matau mūsų kolegos iš Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos tebepietauja. Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad į mane žiūrėdamas šypsotės - prieš tai kalbėdami apie mane nesusivaldydavote, tačiau akivaizdu, kad per pietus truputį nusiraminote.
Komisijos narys G. Oettinger, manau, kad gerai jį pažįstate, pasakė, kad bus rengiami atsparumo bandymai - o štai ir jis - nepastebėjau jį čia esant. Pone G. Oettingeri, malonu jus matyti. G. Oettinger, puikiai mokytas A. Merkel mokinys, dabar taip pat priešinasi branduolinei energijai. Iš pradžių jis buvo branduolinės energijos šalininkas, tačiau Fukušima jam tapo kelione į Damaską ir, kaip šių dienų Saulius, kartu su keletu kitų žmonių pamatryškią šviesą danguje. Bent jau atskleidė, kad jo nuomone, kelios branduolinės elektrinės neišlaikys atsparumo bandymų. Mane tai labai sudomino.
Jeigu įtariate, pone G. Oettingeri, kad esama atsparumo bandymų, kuriais nebus pasiekta norimų rezultatų, nes bandomos sistemos gali jų neišlaikyti, tuomet kodėl Komisija iš karto neįsikiša ir neuždaro šių elektrinių? Jeigu atsparumo bandymai panašūs į bandymus su bankais, kai vėliau suvokėme, jog pirma, atsparumo bandymai nebuvo pakankamai aiškūs, o antra, kad rezultatai neatspindėjo realios padėties, tuomet branduolinės energijos klausimas būtų kur kas pavojingesnis už bankų klausimą.
Taigi klausiu konkrečiai: kaip yra, kad jūs suvokiate, jog tam tikros sistemos neišlaikys atsparumo bandymų, tačiau nieko dėl to nedarote?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Visų pirma norint žinoti bandymo rezultatą, turime iš pradžių jį atlikti. Tuo atveju, jeigu įrenginiai neišlaiko bandymo, kyla klausimas dėl taisomųjų veiksmų. Tais atvejais, kai techniškai ar ekonomiškai įrenginių negalima modernizuoti, reaktoriai turės bus uždaryti ir jų eksploatacija nutraukta. Vis dėlto galima numatyti situacijas, kai ekonomiškai reikšminga ir techniškai įmanoma padidinti šių įrenginių saugą, taigi šiuo etapu galime įsipareigoti siekti šių dalykų.
Pone M. Schulzai, manau, kad po šių įtemptų diskusijų svarbu, jog Europos Vadovų Taryba apsispręstų dėl Europos Komisijos vaidmens. Pasakysiu, kad iš pradžių buvo diskutuojama tik apie nacionalinių reguliuotojų koordinavimą, o paskui, kai primygtinai pareikalavau, Komisijos buvo paprašyta nustatyti mastą ir ypatumus, taip pat pavesta užduotis iki metų pabaigos parengti išsamų pranešimą apie gautus rezultatus.
Dabar atliekame šią užduotį tirdami visas vietas, kuriose yra Europos branduolinių elektrinių. Šią užduotį atliksime visiškai skaidriai. Svarbu pripažinti šį faktą. Manau, kad tai pažanga branduolinės saugos srityje.
Martin Schulz
Pone J. M. Barroso, esate labai protingas žmogus, tačiau į mano klausimą neatsakėte. Todėl užduosiu jį dar kartą: kai G. Oettinger sako, jog "įtariame, kad šiuo metu prie tinklo pajungtos elektrinės neišlaikys atsparumo bandymų", tai suprantu, kad jūs žinote, jog šių elektrinių sauga tokia prasta, kad jos neatitiks kriterijų. Kodėl iš karto nesiimate veiksmų? Manau, kad tai realus šiuo metu gresiantis pavojus.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Komisijos narys G. Oettinger padarlabai atsargų ir labai apdairų pareiškimą. Taip gali atsitikti, tačiau norėdami įsitikinti, turime atlikti rimtus, patikimus bandymus. Tai planuojame padaryti, visiškai skaidriai ir pasitelkdami kuo geriausią praktinę patirtį.
Kaip žinote, Komisijos kompetencija neapima bandymų nutraukimo. Tai nacionalinės kompetencijos klausimas. Mūsų planai - skirtingai nei anksčiau, prieš paskutinę Europos Vadovų Tarybą, nes dabar turime aiškių įgaliojimų veikti - dirbti drauge su nacionaliniais nepriklausomais reguliuotojais, kad atliktume labai rimtus, patikimus valstybės atsparumo bandymus. Šiuo metu apibrėžiame šių atsparumo bandymų ypatumus ir mastą.
Norėčiau M. Schulzui pasakyti, kad spręsdami tokius delikačius klausimus turime būti labai atsakingi ir nesėti panikos. Turime veikti techniškai, pasiremdami geriausia moksline praktika.
Guy Verhofstadt
ALDE frakcijos vardu. - Visi sutinkame, kad Europos Sąjunga - ne tik bendra rinka, bet ir politikos projektas, kuriuo siekiama užtikrinti demokratiją žemyne, taip pat teisinės valstybės bei žmogaus teisių apsauga principų laikymąsi, jų skatinamą ir stiprinimą.
Jeigu to nebūtų, manau, kad mažai kuo skirtumėmės nuo Kinijos. Taip yra visose valstybėse narėse, įskaitant Vengriją. Jos vyriausybpateiknaują konstitucijos projektą, kuris turi būti priimtas balandžio mėn. viduryje. Ji apima - mano nuomone - nerimą keliančias nuostatas dėl mažumų balsavimo teisių, aborto draudimo, draudimo tuoktis tos pačios lyties žmonėms, iredentizmo ir kontrolės institucijų, kurios stebės vyriausybės valios vykdymą.
Pirmininke J. M. Barroso, ką darys Komisija, kad apgintų bendrus Europos konstitucinius demokratinės, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių principus, numatytus mūsų sutarties 2 straipsnyje, kai jiems kyla grėsmvalstybėse narėse, šiuo atveju šiandien Vengrijoje?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Žinoma, pritariame, kad Europos Sąjunga - ne tik bendra rinka: ją sieja vertybės ir bet kuri valstybė, norinti tapti Europos Sąjungos nare, privalo jas gerbti. Viena iš vertybių - teisinvalstybir turime gerbti savo teisę. Kaip žinote, nacionalinės konstitucijos priėmimas - tai vienas iš svarbiausių žingsnių bet kurioje valstybėje narėje, labai svarbus procesas, kuris visiškai priklauso nuo valstybių narių žmonių ir institucijų.
Pačioms Vengrijos institucijoms, vadovaujantis nacionalinėmis taisyklėmis, o prireikus - tarptautinės bei Europos Sąjungos teise nuostatomis, tenka spręsti dėl naujos konstitucijos turinio ir priėmimo procedūros. Stebėsime šio klausimo raidą iš ES teisės pozicijos, tačiau, be abejo, tikimės, kad Vengrijos valdžios institucijos užtikrins, kad galiausiai priimtoje naujoje konstitucijoje atsispindės vertybės, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga.
Guy Verhofstadt
ALDE frakcijos vardu. - Komisijos pirmininke, suprantu jūsų atsakymą, tačiau žinote, kad visos 27 valstybės narės turi pakeisti savo konstituciją atsižvelgdamos į Europos vertybes. Vengrija tai padarprieš stodama į Europos Sąjungą. Buvo šalių, kurios tai padarjau įstojusios į ES. Lenkija tai daro šiuo metu; Prancūzija taip pat ėmėsi šio darbo, nes keli Prancūzijos konstitucijos straipsniai prieštarauja Lisabonos sutarčiai.
Svarbu, kad jūs taip pat įpareigotumėte Vengriją, net po naujos konstitucijos priėmimo, kad ji taip pat taikytų šiuos principus. Svarbu, kad Komisija išnagrinėtų šį klausimą.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Bet kurios šalies konstitucija turi atsispindėti ir atitikti Europos vertybes: pagrindines Europos demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus orumo ir pagrindinių teisių pagarbos vertybes. Šių dalykų net nereikia aptarinėti. Dar nesu matęs nei vienos Europos Sąjungos valstybės narės konstitucijos, kuri prieštarautų šioms vertybėms, tačiau jeigu teoriškai tai įvyktų, turėtume veikti.
Kaip žinote, pone G. Verhofstadtai, šiuo klausimu turime gerą reputaciją. Neseniai reagavome į labai delikatų klausimą dėl, pvz., Vengrijos žiniasklaidos įstatymo. Iš pradžių Vengrijos vyriausybatsakė, kad jeigu Komisija rastų kokį nors neatitikimą, ji pakeistų įstatymą, ir taip padarė.
Kitose valstybėse narėse iškilo klausimų dėl nediskriminavimo ir Komisija taip pat laikėsi labai griežtos pozicijos. Šiuo atžvilgiu galite būti tikras, kad Komisija labai akylai stebės šiuos procesus.
Marian-Jean Marinescu
PPE frakcijos vardu. - Europos semestro taikymas nuo šių metų padės padidinti biudžetinę drausmę, makroekonomikos stabilumą ir augimą, taip pat įpareigos valstybes nares pakeisti savo ekonomikos ir biudžeto politiką. Per trumpą laikotarpį šios naujos politikos priemonės galėtų turėti didelės įtakos Europos piliečių gyvenimui daugelyje valstybių narių.
Ar Komisija nustatpasekmes, kurias turės būtinos nacionalinės procedūros Europos ekonominiam, socialiniam ir politiniam klimatui ateityje, arba planuoja atlikti jų vertinimą?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Labai rimtai vykdome šį uždavinį. Buvo labai svarbu sutarti dėl mūsų vadinamo Europos semestro, nes valstybės narės dabar vienbalsiai pritarė, kad vienos valstybės ekonomikos politikos klausimai gali turėti įtakos kitai valstybei ir kad kitų valstybių klausimai gali turėti įtakos jos pačios politikai. Dėl šio klausimo planuojame pateikti rekomendaciją, taip pat priklausomai nuo mums teikiamų valstybių narių programų. Taip elgiamės, kad mūsų piliečių gyvenimas būtų geresnis.
Aiškiai nurodome, kad visomis fiskalinio konsolidavimo pastangomis, taip pat struktūrinės reformos pastangomis iš tikrųjų siekiame augimo - tvaraus augimo, integracinio augimo, o tai - Europos Sąjungos tikslas. Dėl to bendrai sutarėme savo vadinamojoje strategijoje "Europa 2020". Pagal šiuos prioritetus spręsime dėl nacionalinių programų, kurios dabar bus teikiamos ir su kuriomis dirbsime drauge su valstybėmis narėmis.
Marian-Jean Marinescu
PPE frakcijos vardu. - Pagrindinis šios politikos aspektas - drausmė. Jeigu visos valstybės narės taikys šiuos reikalavimus, rezultatai bus teigiami. Jeigu valstybės narės jų laikysis nevienodai, negausime rezultatų, kurių tikimės.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Visiškai jums pritariu, pone M.-J. Marinescu. Būtent todėl reikia, kad institucijos būtų nepriklausomos ir visiškai nepriklausomai ir tikrąja Komisijos dvasia atliktų savo darbą, nes anksčiau kartais matėme pagundų nepriimti sprendimų arba neįgyvendinti jų vienodai, nuosekliai ir patikimai.
Todėl Komisija mėgins daryti viską, kad užtikrintų vienodas žaidimo taisykles ir sąžiningumo principus. Siekiant Europos Sąjungos sėkmės labai svarbu, kad būtų laikomasi drausmės įgyvendinant pasiektus susitarimus.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Pone J. M. Barroso, praeitą savaitę Komisija nustatleistinas ribas pagal vieną reglamentą, kuris visuomet naudojamas, iškilus radioaktyvumo problemai, turinčios įtakos maisto importui, šiuo atveju importui iš Japonijos. Keista, kad šiuo atveju jūsų nustatytos leistinos ribos produktams iš Japonijos gerokai didesnės už tiems patiems produktams taikomas ribas pačioje Japonijoje. Jos taip pat didesnės už Jungtinių Amerikos Valstijų, kuri naudoja labai daug branduolinės energetikos, maisto produktams nustatytas leistinas ribas. Šios leistinos ribos taip pat didesnės už taikomas Europos Sąjungai ir šalims, iš kurių importavome prekes po Černobylio katastrofos ir kurios kai kuriais atvejais tebenaudoja cezį. Kodėl taip turėtų būti? Kodėl nustatėme tokias dideles leistinas ribas?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Pone pirmininke, be abejo, mielai atsakysiu į R. Harms klausimą, nors susitarėme diskusijas padalyti į dvi dalis - bendrąją ir skirtą Japonijai.
Ponia R. Harms, iškėlėte labai svarbų klausimą. Visų pirma kovo 25 d. priimtos nepaprastosios padėties priemonės dėl pašarų ir maisto užtikrina ES vartotojo saugą ir suderintą taikymo metodą visoje Europos Sąjungoje. Manome, kad šios priemonės proporcingos rizikai ir jų taikymo metodas platesnio masto nei daugelyje kitų pasaulio vietų, kaip antai Jungtinėse Amerikos Valstijose ir Kanadoje, taikomos priemonės. Kiek žinau ir remdamasis gaunamais moksliniais duomenimis manome, kad šie dalykai ir šis metodas saugūs.
Muitinužtikrina, kad maistas ir pašarai patektų į Europos Sąjungos rinką tik tuo atveju, jeigu patikinama, kad jie saugūs vartoti. Pagal dabartinę tvarką Japonijos valdžios institucijos pačios - R. Harms saktiesą - taiko griežtesnius reikalavimus maisto produktams, skirtus vietos vartojimui ir eksportui.
Atsižvelgdami į Japonijoje taikomas griežtesnes leistinas ribas, mes, Komisija, nusprendėme, kad būtų teisinga pakeisti nuo kovo 25 d. taikomas leistinas ribas kaip papildomą saugos priemonę kol bus atlikta tolesnmokslinpagal Euratomo reglamentą 3954/87 nustatytų leistinų ribų analizė. Šią analizę kartu su atitinkamais moksliniais ekspertais atliks Komisija iki birželio 30 d., siekdama nustatyti standartus, kuriuos galima būtų vienodai taikyti importui.
Norėčiau pabrėžti, kad pagal valstybių narių atliekamus patikrinimus visuose importuojamų maisto produktuose iš Japonijos nustatytas nedidelis radiacinės taršos lygis ir jis gerokai mažesnis už dabartinius Europos ar Japonijos standartus. Norėčiau jums pranešti, kad Komisija pasiūlys nuolatiniam maisto grandinės komitetui kitą penktadienį peržiūrėti ir pakeisti mūsų leistinas ribas, kad jos atitiktų Japonijos nustatytas leistinas ribas. Jos įsigalios nuo kitos savaitės. Turėčiau dar kartą pabrėžti, kad tai tik atsargumo priemonė, dėl kurios galima bus pradėti reikiamus mokslinius šiuo metu visame pasaulyje leidžiamų ribų vertinimus, kad Europos Sąjunga parodytų, jog ir vėl taiko aukščiausius standartus.
Rebecca Harms
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Pone J. M. Barroso, jeigu teisingai jus supratau, tai reikštų, kad žuviai, paveiktai Černobylio radioaktyviųjų dulkių ir importuojamai iš Norvegijos, taikomos griežtesnės ribos už importuojamai radioaktyviai žuviai, pagautai Japoniją supančiuose vandenyse? Manau, kad tai neteisinga ir neatsakinga, tad norėčiau žinoti, ar esate pasirengę pakeisti šias leistinas ribas, kurios pagal tarptautinius standartus yra labai didelės?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Ponia R. Harms, šiuos klausimus sprendėme vadovaudamiesi moksliniais įrodymais. Negaliu priimti sprendimų remdamasis asmeninėmis nuomonėmis. Turime po Černobylio priimtą reglamentą. Jis buvo paremtas geriausiais moksliniais įrodymais. Japonija laikosi labai delikačios pozicijos dėl maisto saugos ir tam yra daugybpriežasčių. Ji nustato kitokias ribas nei mes Europoje. Būtent dėl šių skirtingų Europos ir Japonijos standartų nusprendėme, kad pereinamuoju laikotarpiu įgyvendinsime Japonijos standartus.
Leistini lygiai mažesni, o tai reiškia, kad standartai aukštesni. Tai įgyvendinsime dėl Japonijos. Per tą laiką pasitarsime su ekspertų komitetu nacionaliniu lygmeniu ir Europos lygmeniu, kad galėtume, jei tinkama, nustatyti bendras vienodas taisykles visam importui. Manau, kad tai geriausias, proporcingas ir moksliškai pagrįstas metodas. Nemanau, kad šiuo metu būtų tikslinga taikyti bet kokį kitą metodą.
Jan Zahradil
ECR frakcijos vardu. - Skirtingai nei kai kurie mano kolegos tebegalvoju, kad Europos Sąjunga - visų pirma ekonomikos projektas, o bendra rinka - jo šerdis. Pastarąsias dienas ir savaites daug, mano nuomone, galbūt per daug, girdėjome apie ekonomikos valdyseną, tačiau labai mažai apie augimą ir konkurencingumą.
Kaip žinote, pone J. M. Barroso, didžiąją mano frakcijos dalį sudaro Jungtinės Karalystės Konservatorių partijos nariai, o JK ministras pirmininkas D. Cameron ir aštuoni kitų valstybių ir vyriausybių vadovai nusiuntjums ir Prezidentui H. Van Rompuy raštą, kuriame nurodyti labai aiškūs būdai, kaip po finansų krizės vėl pasiekti augimą Europoje. Praeitą savaitę D. Cameron taip pat išleido lankstinuką "Pasirinkime augimą", kuri paraginčiau visus Parlamento narius perskaityti.
Taigi kokie jūsų ypatingi artimiausios ateities ketinimai dėl augimo bei konkurencingumo skatinimo, taip pat dėl galutinio Europos Sąjungos bendros rinkos įgyvendinimo? Kokių praktinių priemonių ketinate imtis, kad pasiektumėte šiuos tikslus?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Per vieną minutę sunku deramai įvertinti vidaus rinkos svarbą. Vis dėl norėčiau patikinti J. Zahradilą, kad šį mėnesį pateiksime Bendrosios rinkos aktą, labai plačių užmojų pasiūlymų rinkinį bendrai rinkai įgyvendinti, ją sustiprinti ir panaikinti daugelį jos kliūčių paslaugų srityje, taip pat dėl daugelio administracinę naštos aspektų, su kuriais daugiausia susiduria MVĮ.
Šiandien galiu pranešti apie šiuos konkrečius dalykus: konkrečias priemones dėl galimybės gauti finansavimą MVĮ ir administracinės naštos sumažinimą mūsų įmonėms, visų pirma MVĮ.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad devynių Europos ministrų pirmininkų ar valstybės vadovų man atsiųstas raštas - labai svarbus dokumentas. Jis svarbus šiuo konkrečiu metu, kai taikomi tokie dideli mūsų biudžeto apribojimai, kad parodytume visą bendros rinkos potencialą. Be abejo, ji - Europos Sąjungos augimo šaltinis.
Jan Zahradil
ECR frakcijos vardu. - Pone J. M. Barroso, nenoriu pradėti prieštaringų diskusijų ir tikiu gerais jūsų ketinimais. Vis dėlto pažįstate instituciją, kuriai vadovaujate. Kartais Europos Komisija - tai žvėris, kurį nelengva sutramdyti. Todėl gal galėtumėte mums pasakyti, kaip užtikrinsite, kad jūsų vadovaujama Europos Komisija išvengtų tos tendencijos - kuri kartais pernelyg akivaizdi - viską pernelyg sureguliuoti, o ne panaikinti reguliavimą arba geriau reguliuoti?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Nesivadovaukime išankstine nuomone apie Komisiją. Šiuo klausimu ji turi gerą reputaciją. Jau patobulinome keletą dalykų: 31 proc. sumažinome administracinę Komisijos naštą, dėl 22 proc. jau pritarTaryba ir Parlamentas. Iš tikrųjų Taryba prieštarauja dėl kai kurių naštos mažinimo priemonių.
Manau, kad pritarsite, pone J. Zahradil, kad 27 skirtingos biurokratijos - blogiau nei viena biurokratija. Taigi įgyvendindama bendrą rinką Komisija daro gerokai lengvesnį gyvenimą viso žemyno įmonėms. Iš tiesų kartais nacionalinės administracijos prieštarauja, pvz., direktyvų paauksavimui ir pan. Planuojame rimtai įgyvendinti šią geresnio reguliavimo planą dėl kurio manau, kad sutariame.
Lothar Bisky
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Mano klausimas panašus į M. Schulzo. Dėl šios priežasties ketinu sutelkti dėmesį į vieną konkretų aspektą. Be abejo, suprantate, kad susidūrę su bankų atsparumo bandymais tapome dėl jų jautresni, įskaitant bandymus, susijusius su branduoline energija. Mano klausimas susijęs su Euratomu.
Nenoriu būti nei teisėju, nei prisiekusiuoju, kuris spręstų dėl didžiulių Euratomo moksliniams tyrimams skiriamų lėšų. Mano nuomone, šis mokslinių tyrimų finansavimas skirtas rizikingoms technologijoms. Nemanau, kad ši rizika yra tinkamai ir bendrai tikrinama, taip pat nemanau, kad bendras šių klausimų sprendimų mastas pakankamas. Pagaliau branduolinenergija nepaiso nacionalinių sienų. Būtent tai problema. Ar ne todėl sprendimai dėl branduolinės energijos turėtų būtų bendrai priimami, nes radiacija nepripažįsta sienų?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Kaip aiškiai numatyta Lisabonos sutartyje, pone L. Bisky, energijos rūšių derinys tenka nacionalinei valstybių narių kompetencijai. Ne Europos institucijoms spręsti dėl kiekvienos šalies energijos šaltinio.
Vis dėlto paskutinės Europos Vadovų Tarybos išvados - tai žingsnis į priekį, nes sutarta išbandyti visas branduolines elektrines Europos Sąjungoje. Šie veiksmai bus vykdomi, atsakomybę prisiimant Europos branduolinės saugos reguliavimo institucijų grupei ir Komisijai. Komisija taip pat pateiks ataskaitą, kuri bus skelbiama viešai.
Dabar patekome į tokią padėtį, kai už branduolinę energiją pasisakantys ir jos priešininkai - nes Europos valstybės narės laikosi skirtingų pozicijų - bent sutaria, kad turime padidinti visas branduolinės saugos sąlygas. Didesntikimybtai įgyvendinti pasitelkiant Europos metodą, o ne nacionaliniu pagrindu.
Lothar Bisky
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Pone J. M. Barroso, ką galvotumėte apie sumanymą įkurti Europos instituciją, skatinančią atsinaujinančiuosius energijos išteklius, aplinką tausojančios energijos tiekimą ir energijos taupymą pagal ES sutarties nuostatas? Ar paremtumėte tokį sprendimą, nes taip galėtumėme greičiau atsikratyti branduolinės energijos rizikos?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Dėl šio dalyko jau pateikėme keletą pasiūlymų, visų pirma vadinamąją darbotvarkę "20-20-20", kurioje, pvz., valstybės narės vienbalsiai nusprend- nes šiuo atveju reikėjo vienbalsio sprendimo - siekti 20 proc. tikslų dėl atsinaujinančiųjų energijos išteklių 2020 m. Norėčiau pasakyti, kad nusitaikėme pasiekti šį tikslą. Taigi jau yra Europos Sąjungos teisės aktai, kuriuose valstybėms narėms nustatoma prievolė.
Ar valstybės narės pasirengusios eiti į priekį? Šį klausimą galime aptarti, tačiau mano nuomone, kiek konsultavausi, jos įtikinusios, kad turi įsipareigoti pasiekti visų pirma šį tikslą. Todėl mums turbūt nereikia kurti Bendrijos - naujos institucijos - programos, o įsipareigoti siekti tikslų, dėl kurių sutarėme ir net šiuo atveju turime nusistatyti dar platesnio užmojo tikslus.
Nigel Farage
EFD frakcijos vardu. - Pone J. M. Barroso, susipainiojau. Padėkite man. Kokia ES politika dėl Libijos? Balandžio 1 d. iš kilmingos baronienės C. Ashton gavau raštą, kuriame nurodyta, kad ES suteikdaugiau kaip 75 mlrd. EUR paramos, skirtos humanitarinei pagalbai, ir nors padėtis išlieka neaiški, ES pasiūlpadėti skatinant dialogą. Vis dėlto tai buvo parašyta praėjus daug dienų po sprogdinimo. Taip ji teigia.
Kita vertus, kitas mūsų griežtas vyras Herman Van Rompuy labai aiškiai nurodė, kad Libijos nuotykių tikslas - pakeisti režimą. Jis taip pat nurodė, kad veiksmų Libijoje nebūtų įvykę be Europos Sąjungos ir kad Prancūzija bei Vokietija nebūtų galėjusi imtis karinių veiksmų prieš tai negavusi Europos Vadovų Tarybos paramos. Taigi du didieji Europos Sąjungos vadovai vienas kitam prieštarauja. Ar negalėtume plačiau informuoti apie šį klausimą ir pasakyti, kokia Europos Sąjungos politika dėl M. Gaddafi ir Libijos?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Valstybės narės vieningai nusprendė, kad M. Gaddafi turi trauktis. Nėra prieštaravimo, jei pradedame dialogą su žmonėmis, su kuriais manome, kad turime pasikalbėti. Būtent tai turbūt turėjo omenyje C. Ashton. Pavyzdžiui, čia priėmėme pulkininko M. Gaddafi opozicijos atstovus.
Kita vertus, kariniai veiksmai iš esmės nebuvo Europos Sąjunga sprendimas. Keletas valstybių narių, vadovaudamosi Europos Vadovų Taryboje pasiektu konsensusu, Jungtinių Tautų saugumo taryboje nusprendįgyvendinti neskraidymo zonos nuostatą. Tačiau tai nebuvo Europos Sąjunga sprendimas, nes sprendžiant padėtį nuomonės šiek tiek išsiskyrė. Tai turime pripažinti. Iš tikrųjų mes nevienodai vertinome Libijos klausimo sprendimo būdus.
Vis dėlto taip pat pritariu Prezidento H. Van Rompuy žodžiams: be Europos Vadovų Tarybos nebūtų priimti ir Saugumo tarybos sprendimai. Tai buvo istoriniai sprendimai, nes jais įgyvendinama atsakomybginti.
Nigel Farage
EFD frakcijos vardu. - Iš tikrųjų čia esama labai daug nuomonių. Įdomu, ar J. M. Barroso pritartų man, kad moters, kuri yra kraštutinės kairiosios pakraipos, pacifistvisam gyvenimui, buvusi Branduolinio nusiginklavimo kampanijos iždininkė, taip pat kuri pasirodnekompetentinga savo darbe, paskyrimas naujos užsienio tarnybos vadove - ne pats geriausias Europos Sąjungos sprendimas. Tegaliu padėkoti Dievui už baronienę C. Ashton, nes įtariu, jog be jos visi būtume labiau įsitraukę į padėtį Libijoje.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Manau, kad valstybių narių sprendimas, kurį parėmiau, paskirti Catherine Ashton Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausiąja įgaliotine užsienio reikalams ir saugumo politikai buvo geras.
Ji tikra europietė. Ji iš tiesų negalvoja taip kaip jūs, tačiau nemanau, kad tai iš tikrųjų problema. Manau, kad ji labai sąžiningai ir ryžtingai prisideda prie mūsų tikslų, tačiau kalbėkime apie tai atvirai. Jos darbas labai sunkus, reikalaujantis visų pastangų. Dabar ji daro tai, ką anksčiau darbent trys ar keturi žmonės. Be to, ji turėjo įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybą.
Manau, kad tie, kurie nepritariate jos idėjoms, turėtumėte ja patikėti. Manau, kad pagerinome padėtį, nes vyriausiasis įgaliotinis tuo pačiu yra ir Komisijos pirmininko pavaduotojas. Galiu paliudyti, kad ji yra entuziastinga, ryžtinga ir spręsdama visus šiuos klausimus veikia labai europietiškai.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, ar Komisijos pirmininkas gali numatyti aplinkybes, kurioms esant visos valstybės narės, įskaitant Jungtinę Karalystę, būtų priverstos įvesti eurą prieš savo tautos valią - galimai išreikštą referendume - ir net prieš tariamą savo vyriausybės norą? Lisabonos sutarties preambulėje valstybės narės įpareigojamos kurti ekonomikos ir pinigų sąjungą: bendros, stabilios valiutos. Žodis "bendra" reiškia, kad ji necirkuliuos kartu kitomis valiutomis.
Be abejo, Sutarties protokole nurodyta, kad jeigu JungtinKaralystnepraneš Tarybai, kad ji ketina įsivesti eurą, ji neprivalo to daryti. Tačiau kyla klausimas, ar protokolas apsaugos Jungtinę Karalystę nuo Sutarties nuostatų. Kitos euro zonai nepriklausančios šalys pateko į ne tokią palankią padėtį. Sutarties 140 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės, kurioms taikoma išimtis, bus tikrinamos kas dvejus metus dėl pasiektos pažangos siekiant ekonomikos ir pinigų sąjungos.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Nesupratau klausimo, tačiau jeigu klausiama, ar JungtinKaralystbus priversta įsivesti eurą, atsakymas neigiamas.
Andrew Henry William Brons
Pone pirmininke, žinome, kad Jungtinę Karalystę saugo protokolas, tačiau protokolų galiojimas - tai platesnio pobūdžio klausimas nei bendros valiutos tema.
Viename protokole numatyta tam tikrų Pagrindinių teisių chartijos nuostatų netaikyti JK ir dar dviem valstybėms, nors pačios Komisijos Teisės tarnyba nurodė, kad tokia alternatyva gali būti tik geriausiu atveju riboto taikymo. Ar atsisakymo nuostata dėl bendros valiutos JK neįsivedimo taip pat ribotos vertės?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Jeigu jums reikia išsamios teisinės analizės, mielai pateiksiu Komisijos Teisės tarnybos analizę. Tačiau galiu pasakyti - apgailestauju, jeigu dėl to nusiminsite - JK nebus priversta įsivesti euro.
Pirmininkas
Kita tema - Europos atsakas į tragediją Japonijoje. Sąraše daug EP narių. Norėčiau jūsų paprašyti nekelti mėlynosios kortelės, jeigu norite patekti į "prašau žodžio" sąrašą, nes tai gana skirtingas dalykas. Pakelkite baltąją ar kokią kitą kortelę. Mėlynoji kortele skirta visai kitai procedūrai.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Pone pirmininke, Komisijos pirmininke, po rimtos avarijos Fukušimos elektrinėje Europos Komisijos reakcija kol kas buvo apibūdinta, išskyrus keistą nelemtą klaidą, kaip deramai rimta, išmintinga ir visapusiška.
Vis dėlto po šio skausmingo įvykio susidarsustiprintų emocijų, priešiškų šiam energijos šaltiniui klimatas. Siekdamos sumažinti neigiamas pasekmes prie balsavimo dėžės, kai kurios vyriausybės netikėtai pakeitsavo poziciją ir nusprendatsisakyti savo planų statyti naują elektrinę arba pratęsti esančių eksploatacijos laiką.
Pone J. M. Barroso, atsižvelgiant į tai, kad branduolinenergija sudaro 14 proc. mūsų suvartojamos energijos, atsižvelgiant į nuolatinę ir numatomą elektros paklausą, taip pat atsižvelgiant į mūsų tikslą iki 2050 m. 85 proc. sumažinti anglies dioksido išmetimą, daugelis mūsų, įskaitant mane, norėtų paklausti jūsų ar, esant tokiai trumpalaikei padėčiai, Komisija planuoja priimti kokius nors teisės aktus ar imtis politinių veiksmų, kad užkirstų kelią šiai padėčiai ilgainiui kelti pavojų mūsų energetikos strategijai?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Kaip jau minėjau atsakydamas į kito kolegos klausimą, energijos išteklių derinys - tai nacionalinės atsakomybės klausimas. Kaip žinote, Europos Sąjungoje yra valstybių narių, turinčių branduolinės energijos, pvz., jūsų šalis, Ispanija, taip pat yra šalių, kurios jos neturi - pvz., mano šalis, Portugalija. Ne Komisijos reikalas spręsti, turėti valstybėms narėms branduolinę energiją ar ne. Turime veikti pagal savo kompetencijos ribas.
Iš tikrųjų gavome naujų įgaliojimų dėl branduolinės saugos klausimų. Manau, kad galime ir turime siekti tikslų, kuriems pritarta, dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo. Manau, kad 20 proc. tikslas, kuriam vienbalsiai pritarta, pasiekiamas, jeigu valstybės narės veiks ryžtingai, siekdamos įgyvendinti visas priemones, kurių gali imtis, kad įgyvendintų šį labai svarbų Europos Sąjungos ir iš tiesų viso pasaulio tikslą.
Sandra Kalniete
(LV) Pone pirmininke, pasaulis su užuojauta keletą savaičių stebėjo įvykius Japonijoje. Norėčiau dar kartą išreikšti savo pagarbą Japonijos žmonėms. Savo mintyse tebeesame su žmonėmis, kurie dieną naktį dirba Fukušimos branduoliniuose reaktoriuose, kad užkirstų kelią branduolinei katastrofai. Tie žmonės, kurie aukoja savo sveikatą ir gyvybę dėl Japonijos ir žmonijos, - didvyriai. Japonijai tenka didelis uždavinys atstatyti sugriautas teritorijas, o joms reikia didžiulių išteklių, įskaitant investicijų į šalį. Būtent todėl Europos Sąjunga privalo pradėti derybas su Japonija dėl laisvosios prekybos sutarties. Žinodami Japonijos principą pradėti derybas tik tada, kai yra rimtas pasiryžimas jas baigti ir pasiekti rezultatą, esu įsitikinusi, kad esamų pilkųjų dėmių klausimas bus išspręstas per derybas ir galėsime pasiekti abiem šalims priimtiną laisvosios prekybos susitarimą.
Norėčiau išgirsti J. M. Barroso nuomonę dėl to, ar Komisija pasisako už tai, kad per būsimąjį Japonijos ir ES aukštojo lygio susitikimą gegužės 25 d. būtų pradėtos derybos dėl laisvosios prekybos sutarties, jeigu ne, kodėl ir kada galima būtų pradėti derybas?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Norėčiau pradėti taip pat išreikšdamas Komisijos vardu didžiausią susižavėjimą Japonijos žmonėmis, pagarbą jiems ir solidarumą su jais. Iš karto po šio tragiško įvykio ministrui pirmininkui N. Kanui nusiunčiau asmeninę žinutę. Vakar vėl kalbėjausi su juo telefonu, norėdamas sužinoti naujausią informaciją apie esamą padėtį ir jis man labai padėkojo už Europos Sąjungos solidarumą.
Dėl prekybos per praėjusį Europos Sąjungos ir Japonijos viršūnių susitarimą buvo nuspręsta išnagrinėti galimybes, kaip geriausia patobulinti mūsų santykius. Viena iš alternatyvų ekonomikos srityje - galimybsudaryti Europos Sąjungos ir Japonijos laisvosios prekybos sutartį. Įgyvendinant šią alternatyvą reikės, kad abi šalys turėtų pakankamai plačių užmojų ir noro be kitų dalykų spręsti netarifinio reguliavimo priemones, taip pat pašalinti kliūtis, trukdančias Europos Sąjungos įmonėms patekti į Japonijos rinką dėl viešojo pirkimo priežasčių. Europos Sąjunga nuolat teiksavo reikalavimus diskutuodama su Japonija. Džiaugiuosi, kad dabar Europos Vadovų Taryba išaiškino savo poziciją. Vakar dar kartą patvirtinau Japonijos ministrui pirmininkui, kad esate pasirengę dirbti su Japonija su sąlyga, kad ji šiuos klausimus spręs dalykiškai. Jis man pažadėjo, kad jie veiks dalykiškai, atsižvelgdami taip pat į Europai rūpimus klausimus.
Edit Herczog
Pone pirmininke, stebėdami naujienas apie katastrofą Fukušimoje ir diskusijas apie jos pasekmes, nematome akcininkų. Taip pat nematome finansinių investuotojų arba politinės klasės narių, tematome darbuotojus: darbuotojai kovoja su šiuo nelaimingu atsitikimu. Visiškai pasisakau už branduolinės saugos standartų stiprinimą, tačiau ar esate pasirengę pakviesti darbuotojų atstovus, tai yra profesines sąjungas, į kelių suinteresuotųjų šalių diskusiją, kad sustiprintumėte ir pasiektumėte standartus, taip pat ar esate pasirengę pasauliniu mastu skatinti pasiektus branduolinės saugos standartus? Jeigu taip, kaip siūlote tai padaryti?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Iš tiesu Europos Vadovų Taryba priėmsprendimą pamėginti paskatinti įgyvendinti kuo aukščiausius standartus ne tik Europoje, bet ir mūsų partnerėse. Pvz., Komisijos narys G. Oettinger jau susisieksu mūsų rusų partneriais. Rusija ir Ukraina pasakė, kad jas domina bendradarbiavimas su mumis šiuo klausimu. Mes taip pat mėginame išsiaiškinti, ar galėsime taip pat bendradarbiauti su Šveicarija, taip pat, nors pažanga nėra tokia didelė, su Turkija ir Armėnija.
Vakar per pokalbį telefonu Japonijos ministras pirmininkas man pasakė, kad taip pat nori su mumis bendradarbiauti, taip pat siekti tarptautinių G8 ir G20 pastangų užtikrinti didesnį branduolinės saugos pasaulyje lygmenį. Dabar mums sudarytos sąlygos iš tikrųjų pasistengti ir ne tik Europos lygmeniu - kuris dabar užtikrinamas - bet taip pat pasauliniu, bendradarbiaujant su Tarptautine atominės energijos agentūra ir kitomis atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis.
Sarah Ludford
Pone pirmininke, prieš metus Haityje kilo jausmas, kad ES vėlavo reaguoti į katastrofą ir suteikti humanitarinę pagalbą.. Ar esate patenkintas ES ir valstybių narių veiklos koordinavimu reaguojant į vėliausias ekstremalias situacijas, visų pirma Japonijoje?
Kas atsitiko po to, kai prieš trejus metus Komisija pateikkomunikatą dėl Europos Sąjungos reagavimo į katastrofas pajėgumų stiprinimo, kuriame buvo numatyta, kad siekiant integruotų ES reagavimo į katastrofą pajėgumų, turime veikti nuosekliau ir veiksmingiau?
Visų pirma ar neseni įvykiai Japonijoje ir gana kitokie įvykiai Šiaurės Afrikoje padėjo Komisijai susimąstyti, ar mums reikia ES greito reagavimo mechanizmo, teikiant humanitarinę pagalbą katastrofos ir atstatymo atveju?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Didžiuojuosi, kad reaguodama į šią krizę Komisija, kuriai atstovavo čia esanti Kristalina Georgieva, pirmoji nusiuntaukšto lygio delegaciją į Japoniją po baisių įvykių šioje šalyje.
Galiu jus patikinti, kad Japonija labai įvertino šį gestą. Suteikėme ir politinę, ir moralinę paramą Japonijai: mūsų sistema veikia veiksmingai. Iš tiesų Japonijos valdžios institucijos pirma mūsų paprašsuderinti valstybių narių veiksmus, nes jai buvo parankesnsuderinta, o ne dvišalįvairių valstybių narių parama.
Net jeigu Japonija - labai turtinga šalis, kuri ir pati gali įveikti tokio pobūdžio krizes, solidarumo sumetimais teikiame 15 mln. EUR siekiančią humanitarinę pagalbą. Iš šios sumos 10 mln. EUR skiriama iš Europos Sąjungos biudžeto, kurį tvarko Komisija, o likusius 5 mln. EUR skiria valstybės narės.
Iš esmės esame patenkinti koordinavimo pastangomis teikiant humanitarinės pagalbą, tačiau akivaizdu, kad visada galima pagerinti savo veiksmus, jeigu valstybės narės pasirengusios laikytis koordinuoto ir nuoseklaus požiūrio, užtikrinant civilinę saugą ir reaguojant į krizes.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Pone pirmininke, per kovo mėn. įvykusį susitikimą Europos Vadovų Tarybos patvirtino ES vaidmenį skatinti aukščiausius branduolinės saugos standartus pasaulyje ir ES kaimynystėje.
Rimtų nuogąstavimų kyla dėl bent dviejų naujų branduolinių projektų ES išorės pasienyje, nes trūksta skaidrumo ir konsultavimosi su susijusiomis šalimis. Nauji branduolinių elektrinių eksperimentiniai reaktoriai bus statomi Kaliningrado anklave tarp dviejų valstybių narių ir tik 23 km nuo rytinės ES sienos su Baltarusija. Bendradarbiaudama su atitinkamomis tarptautinėmis institucijomis, ES turėtų užtikrinti, kad vystytojai laikytųsi aukščiausių branduolinės saugos ir aplinkosaugos standartų nuo pat vystymo pradžios, taip pat turėtų leisti tarptautiniams branduolinės srities ekspertams įvertinti abu projektus, visų pirma vietos atrankos kriterijus.
ES galėtų veiksmingai užkirsti kelią nesaugiam branduoliniam vystymuisi, atsisakydama sudaryti sutartį dėl energijos, kuri būtų gamina nešvariose branduolinėse elektrinėse. Kokį vaidmenį mato Komisija, kad užkirstų kelią nesaugios branduolinės energijos vystymui prie išorinių ES sienų? Kokių priemonių galėtų ji imtis?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Galiu pateikti jums gerą mūsų darbinių santykių su Ukraina pavyzdį. 2011 m. balandžio 19 d. dalyvausiu Ukrainos vyriausybės rengiamame Branduolinės saugos aukščiausiojo lygio susitikime Kijeve ir jame dalyvausiu kartu su JT generaliniu sekretoriumi Ban Ki-moonu. Iš tiesų buvome vieni iš svarbiausių Černobylio donorų - jeigu ne patys svarbiausi - kad būtų atliktas visas jo remontas.
Kaip savo išvadose nurodEuropos Vadovų Taryba, branduolinių elektrinių saugos užtikrinimo prioritetas, be abejo, negali būti taikomas, tik iki mūsų sienų. Europos Sąjunga prašys, kad panašaus pobūdžio atsparumo bandymai būtų atlikti kaimynėse šalyse ir pasaulyje šiuo metu esamose ir planuojamose statyti branduolinėse elektrinėse ir šiuo tikslu turėtų būti visiškai naudojamos atitinkamos tarptautinės organizacijos.
Taigi, be abejo, palaikydami santykius su trečiosiomis šalimis, įskaitant jūsų minėtąsias, branduolinei saugai planuojame skirti kuo didžiausią prioritetą.
Elisa Ferreira
(PT) Pone pirmininke, Japonijos krizsuteiknaujos reikšmės mūsų bendram įsipareigojimui kurti strategiją "20-20-20". Vis dėlto tebelaukiame vertingų ir tvirtų priemonių pagal strategiją "20-20-20" ar strategiją "20-20", kad jos padėtų "ištraukti" Europą iš dabartinės mūsų padėties, susijusios su neveiksmingomis priemonėmis, nedarbu ir nepakankamu augimu, taip pat nesuvaldoma valstybės garantuotos skolos problema. Ar neatėjo laikas Europai judėti į priekį su naujais europietiškais finansavimo šaltiniais, taip pat įgyvendinti veiksmingas augimo ir sanglaudos priemones, pagrįstas kitokiu požiūriu į energetikos problemą ir į tvaraus augimo programą? Toks mano klausimas.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - (PT) Ponia E. Ferreira, man itin malonu jums atsakyti, nors tai ne visai susiję su tema "Katastrofa Japonijoje". Atsakydamas į klausimą dėl lėšų finansams suradimo, šį rytą per diskusijas pasakiau, kad mes, Europos Komisija, planuojame dėl šio klausimo pateikti pasiūlymus dėl perspektyvinio finansinio plano, kurį vadiname "ES projektų obligacijos": tai yra obligacijos investuoti į tam tikrus projektus, struktūrinius projektus, kaip antai Europos tinklų projektus, kurie, be abejo, apims energetiką. Tikiuosi, ponia E. Ferreira, kad paremsite šiuos pasiūlymus, taip pat norėčiau, kad paramą suteiktų kitos vyriausybės. Tai klausimas, kurį visi turime spręsti. Vien išteklių trūkumas daugelyje mūsų valstybių narių dėl investicijų biudžeto apkarpymo reiškia, kad Europos Sąjunga neturi liautis investuoti į augimą Europoje tokiu mastu. Manau, kad esama daug sričių, pvz., energetika, į kurią vienas Europos lygmeniu investuotas euras duoda didesnių rezultatų nei nacionaliniu lygmeniu investuotas euras.
Michèle Rivasi
(FR) Pone pirmininke, pone J. M. Barroso, pradėsiu nuo teigiamų dalykų. Palankiai vertinu tai, kad planuojate pakeisti didžiausius Europos leistinus lygius atsižvelgdami į Japonijos lygius, nes tuo metu, kai Komisija įgyvendino Reglamentą (ES) Nr. 297/2011 suvokėme, kad Komisijos pasiūlyti leistini lygiai buvo per dideli. Palankiai tai vertinu ir norėčiau pamatyti šiuos pakeitimus įtrauktus į reglamentą.
Antra mano pastaba susijusi su iš Japonijos importuojamais maisto produktais. Šiuo atveju, tai esminis klausimas. Ar siekdami paremti Japonijos ekonomiką būsime įpareigoti gauti užterštą maistą, kai tarša yra mažesnuž maksimalų leistiną lygį? Esu tikra, kad turite vaikų. Mintyse galvoju, ar duosiu savo vaikams pieno, kuriame yra 500 Bq jodo, kai yra galimybgauti pieno su 0 Bq jodo? Įdomu, ar Komisija neturėtų galbūt apsvarstyti galimybę blokuoti iš Japonijos importuojamą maistą ir pašarus, nes jis gali būti užterštas, o vietoj to paremti Japonijos žmonės ir padėti jiems finansiškai ar neužterštais maisto produktais?
Galiausiai turiu jums prašymą, J. M. Barroso. Į mane kreipėsi įmon"Areva", kuri nuvyko į Japoniją ir kurios įranga buvo sustabdyta ir yra saugoma oro uoste. Labai svarbu, kad, jei galima, jūs paprašytumėte Japonijos Vyriausybės paleisti įrangą: visą oro uoste sustabdytą sistemą, įskaitant kaukes, robotus ir panašiai.
Pirmininkas
Kolege, kalbate užimdama kitų kolegų vietą. Daug narių laukia savo eilės, kada galės tarti žodį.
José Manuel Barroso
Dėl paskutinės pastabos - nežinojau apie šią padėtį. Jeigu suteiktumėte man informacijos, esu tikras, kad mielai įsikiščiau.
Dėl klausimo apie pieną, ponia M. Rivasi, esate teisi. Turiu ne tik tris vaikus, bet ir anūką, kuris šiuo metu geria tik pieną. Tai vienintelis maistas, kuriuo gali maitintis, todėl ne mažiau nei jūs nerimauju dėl į Europą importuojamo maisto ir pieno saugos užtikrinimo.
Iš mūsų informacijos, pagrįstos turimų ekspertų ataskaitomis, matyti, kad mūsų taikomų priemonių pakanka įveikti šiuo metu esamą riziką. Kol kas nebuvo pateikta jokių pranešimų apie užterštą maistą, kuriam nustatytas leistinas lygis keltų sveikatos pavojų mūsų vartotojams, o mes ir toliau taikysime aukščiausius standartus, spręsdami šį klausimą.
Niki Tzavela
(EL) Pone pirmininke, norėčiau paprašyti Komisijos pirmininko ir Tarybos pirmininko kaip nors pagerbti 50 ir daugiau nežinomų Japonijos darbuotojų, kurie dirba žinodami, kad mirs. Šiame Parlamente pagerbiame, pvz., kovotus Himalajuose už rudųjų meškų gyvybę. Nepaisant pagarbos čia esantiems nariams, ar nei vienas iš jūsų nepagalvojo, kad taip pat turėtume kažką pasakyti apie tuos žmones, kurie žinodami, kad mirs, dirbo ten ištisas paras?
Norėčiau tiksliai perskaityti vieno Japonijos darbininko, kuris galėjo duoti trumpą interviu, žodžius. Jis pasakė: "Labai stipriai jaučiu, kad niekas be mūsų negali padaryti šio darbo ir kad negalime eiti namo kol jo neužbaigsime". "TEPCO" nuo spinduliuotės apsaugančių drabužių atsargos labai greitai pasibaigė. Jis kartu su kolegomis buvo priverstas išrasti atsargines dalis.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Ponia N. Tzavela, kalbate jau beveik dvi minutes, tačiau jums skirta tik viena, nors visa tai, ką pasakėte, mums labai svarbu.
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Ponia, norėčiau paremti jūsų išakytas pastabas. Manau, kad tai, ką pasakėte, yra labai svarbu. Manau, kad tie vyrai - didvyriai; reiškiame jiems didžiausią pagarbą ir susižavėjimą jų drąsa ir kilnumu. Taip pat norėčiau pasakyti jums apie Japonijos žmones. Neseniai ten, netoli nuo avarijos vietos, lankėsi Komisijos narK. Georgieva ir vienas iš dalykų, kuris Kristalinai paliko didelį įspūdį, buvo Japonijos žmonių atkaklumas, orus požiūris ir narsa. Taigi galvoju, kad tikrai būtų labai tinkama, jei mes iš Strasbūro, iš Europos Parlamento, nusiųstume pagarbos ir susižavėjimo žinutę Japonijos žmonėms ir ypač tiems didvyriams, kurie aukoja savo gyvybes visų Japonijos žmonių gerovei.
Pirmininkas
Ponia, taip pat pritariu Europos Komisijos pirmininkui.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, Japonijos šiaurės rytų teritorija išliks labai užteršta dar 300-400 metų ir ten gyvybniekada nesugrįš į savo įprastą ritmą. Taip sako mums mokslininkai.
Tuo tarpu planai statyti branduolinę elektrinę labai aktyvioje žemės drebėjimo zonoje vyksta įprasta vaga. Taip mums pasakTurkija, ir jeigu panaši katastrofa įvyktų šioje šalyje, o planai bus įgyvendinami, visai Europai kils išlikimo grėsmė. Tai mums sako sveikas protas.
Ką apie tai galėtų pasakyti Komisija? Kokie aplinkosaugos standartai numatyti bendradarbiavimo su šalimis kandidatėmis darbotvarkėje (prieš tai jau minėjote tris šalis, o aš kalbu apie šalis kandidates) dėl branduolinės energijos panaudojimo?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Pone pirmininke, mano atsakymas teigiamas ir jis taip pat taikomas šalims kandidatėms. Kai kurios šalys, kurios dabar yra Europos Sąjungos narės ir kurios prieš tai buvo šalys kandidatės, per derybas įsipareigojo patikslinti savo saugos standartus ir tam tikrais atvejais uždaryti tam tikrus branduolinės energijos įrenginius. Į tai žiūrime rimtai.
Be abejo, užduosime klausimą mūsų partneriams iš Turkijos - jau minėjau tai ankstesniame pranešime - tačiau ne tik Turkijos, bet ir visiems kitiems partneriams, esantiems arti mūsų sienų. Manau, kad tam turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys. Savo ruožtu pasidalysime su jais mūsų turima informacija apie savo įrenginius. Tai - teisingas požiūris, norint dalykiškai išspręsti šį klausimą.
Franz Obermayr
(DE) Kaip visi žinome, demokratija reiškia, kad valdo žmonės, ir šį principą labai rimtai vertinome Austrijoje 1978 m. Organizavome plebiscitą dėl branduolinės energijos ir gavome aiškų rezultatą, kad šalis turėtų likti zona be branduolinės energijos. Taip priėmėme įstatymą dėl nebranduolinės Austrijos ir tai dabar įrašyta mūsų konstitucijoje.
Tačiau kas vyksta ES lygmeniu? Planuojama atlikti branduolinių elektrinių atsparumo bandymus ir paviešinti rezultatus. Vis dėlto šie planai neprivalomi ir neapima konkretaus įsipareigojimo pašalinti trūkumus. Dėl šios priežasties aiškiai pasisakau už Austrijos kampaniją dėl branduolinių elektrinių uždarymo. Taip pat norėčiau, kad ši kampanija paplistų ir kitose Europos dalyse. Puikiai suprantame, kad tai nelengvas klausimas, nes branduolinenergija iš esmės tenka valstybių narių kompetencijai.
Dėl šios priežasties, pirmininke J. M. Barroso, norėčiau užduoti jums šį klausimą: Ar reikalausite, kad būtų priimti vienodi, privalomi Europos standartai ir ar jūs galiausiai užtikrinsite, kad ES aplinkosaugos standartai, visų pirma aplinkosaugos poveikio vertinimai, būtų tinkamai įgyvendinti, taip pat, kad būtų imtasi sankcijų prieš tuos, kurie pažeidžia taisykles?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Darysime viską, ką galime pagal dabartines sutartis. Kaip žinote, sutartyse numatyta valstybėms narėms spręsti tam tikrus nacionalinės kompetencijos klausimus dėl energetikos, tačiau mes taip pat panaudojame turimą kompetenciją. Europos Vadovų Tarybos priimtos išvados, pagal kurias Europos Komisijai - kartu su nepriklausomomis nacionalinėmis reguliavimo institucijomis - suteikiamas svarbus vaidmuo sprendžiant branduolinės saugos klausimą, reiškia pažangą. Vykdysime jį viešai ir visiškai skaidriai. Tačiau, be abejo, esu tikras, kad žinote, jog sprendžiant kitus klausimus mums kartais kyla sunkumų užtikrinti privalomų teisės aktų ir taisyklių įgyvendinimą Europos lygmeniu. Kita vertus, manau, kad šios pratybos, kurioms pritarvalstybės narės ir Europos partneriai, bus rimtos.
Linda McAvan
Pone J. M. Barroso, jau iš dalies atsakėte į šį klausimą dėl iš Japonijos importuojamo maisto saugos. Įdomu, ar negalėtumėte mums pasakyti, kiek maisto importuojame iš Japonijos, kad kažkiek sumažintume visuomenės nuogąstavimus šiuo klausimu.
Be to, vienas iš klausimų, dėl kurio pradedu gauti laiškus, - tai, kad jūsų tarnybos nustatleistinos spinduliuotės ribas vadovaudamosi dviem skirtingais reglamentais: dėl Černobylio ir kitomis bendrosiomis nuostatomis. Dėl to kyla nesusipratimas. Perskaičiau atitinkamą klausimą ir atsakymą Komisijos interneto svetainėje, tačiau turiu pasakyti, kad jis labai sudėtingas. Gal galėtumėte tai paaiškinti? Kodėl taikomi du skirtingi reglamentai?
Jeigu šiandien negalite paaiškinti, gal bent jau galėtumėte tai atskleisti Komisijos interneto svetainėje, kad mano rinkėjai tiksliai suprastų, kokie yra lygiai, kodėl jie buvo nustatyti, kodėl skiriasi Černobyliui ir ne Černobyliui nustatyti lygiai?
José Manuel Barroso
Komisijos pirmininkas. - Pamėginsiu, tačiau šie klausimai pernelyg techninio pobūdžio; pats turėjau pasimokyti, kad suprasčiau kai kuriuos terminus. Visų pirma dėl importuojamo maisto ir pašarų kiekio - jo tikrai nedaug. Europos Sąjunga iš Japonijos importuoja pašarus ir maistą, kurio vertiš viso siekia 216 mln. EUR, tai yra apie 0,4 proc. nuo visos į Europos Sąjungą importuojamo maisto ir pašarų vertės ir mažiau nei 0,1 proc. viso kiekio. Japonijos ekonomikai tai irgi reiškia labai nedaug. Galėčiau pateikti jums visų importuojamų produktų sąrašą, tačiau teturiu minutę ir dabar negaliu to padaryti.
Atsakydamas į antrą klausimą dėl to, kodėl taikomos skirtingos vertės, tos vertės buvo nustatytos po Černobylio. Jos buvo paremtos moksliniais įrodymais ir todėl manome, kad jie patikimi. Vis dėlto dabar įvyko kita tragedija tolimojoje Japonijoje. Kaip minėjau, Japonija taiko labai aukštus maisto saugos standartus. Siekdami išvengti prieštaravimų tarp jų ir mūsų standartų, apsisprendėme - ir apie tai šiandien pranešiau - dėl tam tikro suderinimo, bent jau su Japonija, kol moksliškai tiksliname pasaulio standartus, kuriuos galime taikyti bet kokiam importui į Europos Sąjungą. Iš to galima suprasti, kodėl yra skirtumų, tačiau manau, kad šie skirtumai - pereinamojo laikotarpio.
Pirmininkas
Pirmininke J. M. Barroso, ačiū už dalyvavimą šiame plenariniame posėdyje, už visus jūsų atsakymus, už labai gyvą diskusijų, o labiausiai už jūsų žodžius apie labai svarbų ES atsaką į tragediją Japonijoje.
Taip baigiame nagrinėti šį klausimą.
