Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės punktas yra B. Lange pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl globalizacijos erai pritaikytos pramonės politikos (2010/2095 (INI)).
Bernd Lange
Ponia pirmininke, pone A. Tajani, ponios ir ponai, šiame pranešime išdėstyta labai aiški Europos Parlamento pozicija. Norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams, kurie prisidėjo rengiant pranešimą, ir atitinkamų komitetų nuomonių pranešėjams.
Mums, pone A. Tajani, drauge pavyko perduoti aiškią žinią, kad norime, jog pramonės politikai būtų skiriamas didesnis dėmesys politinėje veikloje. Pramonės politika padės mums, pirma, kurti tinkamos kokybės, perspektyvias darbo vietas Europoje ir, antra, užtikrinti investicijas Europoje. Mūsų konkurentai visame pasaulyje, pvz., JAV, Kinija, Brazilija ir Indija, sėkmingai naudojasi pramonės politikos teikiamomis galimybėmis. Trečia, mes susiduriame su iššūkiais, susijusiais su tvarumu, tiek klimato kaitos srityje, tiek ir ekonominių bei socialinių mūsų visuomenės pamatų atžvilgiu. Tokiomis aplinkybėmis didžiausią dėmesį politinėje veikloje turime skirti pramonės politikai.
Viena vertus, tai reiškia, kad mes, pone A. Tajani, tikimės, jog pramonės politika bus integruota taip, kad atsidurs Europos Sąjungos teisėkūros iniciatyvų dėmesio centre. Nenorime, kad pirma būtų parengta aplinkos, prekybos ir konkurencijos politika, o tik tada jos būtų derinamos su Europos pramonės interesais. Priešingai, vadovaudamiesi strateginiais tvarios pramonės politikos interesais turime apibrėžti kitas politikos sritis.
Antra, pone A. Tajani, turime geriau koordinuoti skirtingų valstybių narių pramonės politiką. Todėl norėčiau jūsų paprašyti - esame tai įtraukę ir į šį pranešimą - pasinaudoti Lisabonos sutarties 173 straipsnio 2 dalimi siekiant efektyviau koordinuoti valstybių narių pramonės politiką, kad visi žengtume tikrai ta pačia linkme.
Žinoma, turime sutelkti dėmesį į kelias konkrečias sritis. Horizontaliuoju lygmeniu visų pirma turime apsvarstyti inovacijų politiką visoje pridėtinės vertės grandinėje. Mums turi pavykti skatinti visą ekonominę grandinę, pradedant fundamentaliaisiais moksliniais tyrimais ir baigiant produktų pateikimu į rinką, ir diegti rinkoje geriausius mūsų visuomenei sprendimus.
Turime skirti daugiau dėmesio ištekliams. Nepakanka vien pasakyti, kad tai svarbu. Turime pateikti konkrečius teisės aktus, kurie padėtų gerokai padidinti išteklių produktyvumą. Pramonėje darbo sąnaudos sudaro maždaug 20 proc., o išteklių sąnaudos - 40 proc. Tai turi būti atsparos taškas imantis veiksmų dėl žaliavų. Mobiliuosiuose telefonuose, kuriais visi naudojamės, yra retųjų žemių elementų ir metalų, kurie retai perdirbami. Perdirbama tik 1,5 proc. mobiliųjų telefonų. Tai turi būti išeities taškas kuriant darbo vietas ir didinant Europos pramonės konkurencingumą.
Turėdamas tai mintyje norėčiau pasakyti paskutinį dalyką. Inovacijos ir išteklių produktyvumas neatsiras savaime. Jie priklauso nuo šios srities darbuotojų. Dėl to norint parengti protingą pramonės politiką turi būti atsižvelgta ir į darbuotojų kvalifikaciją bei įsitraukimą. Esu įsitikinęs, kad tuo atveju, jei mums pavyks tai įgyvendinti, turėsime perspektyvių darbo vietų Europos pramonėje.
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui B. Lange už jo atliktą darbą. Žinau, kad tokiame Parlamente kaip šis, kuriame veikia tiek daug parlamentinių frakcijų, nėra lengva pasiekti vienybę, kuri leistų sėkmingai užbaigti diskusiją dėl pramonės. Taigi norėčiau jums padėkoti už darbą, kurį atlikote, nes jeigu tikrai norime, kad mūsų politinės veiklos, remiančios socialinę ir rinkos ekonomiką, dėmesio centre atsidurtų realiosios ekonomikos skatinimo priemonės, mes - Komisija, Parlamentas ir Taryba - turime dirbti drauge.
Sutinku su jūsų reikalavimu užtikrinti didesnę valstybių narių sanglaudą; Taryboje, kuri faktiškai palaiko Komisijos poziciją, matyti vilčių teikiančių ženklų. Be to, šalys, kuriose buvo galima pristatyti dokumentą dėl pramonės politikos, parodtam tikrą norą - nors ir nevienodą skirtingose šalyse - dalyvauti bendruose veiksmuose įgyvendinant pramonės politikos valdymą. Europos Sąjunga nenori primesti sprendimų valstybėms narėms, bet siekia koordinuoti jų politiką.
Man atrodo, kad tai žingsnis jūsų pageidaujama linkme, tačiau juo taip pat patvirtinama, kad Europai reikia savo pramonės, siekiant išspręsti neatidėliotiną užduotį rasti išeitį iš krizės. Negalime tikėtis įveikti dabartinių sunkumų - padėtį dar pablogino besitęsianti krizViduržemio jūros regione - nesiimdami realių veiksmų skatinti mūsų pramonės politiką ir verslo politiką, nes tik jos gali suteikti mums galimybę steigti ir kurti naujas darbo vietas.
Pone B. Lange, jūsų parengtame pranešime teisingai išryškinamos mums iškilusios ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinės, trumpai tariant, mūsų pramonės politikos tvarumo, problemos. Jame tvarumui teikiama tokia pat reikšmkaip ir konkurencingumui, nes šie du aspektai yra glaudžiai susiję. Išties esu įsitikinęs, kad šiandieniniame pasaulyje šie du aspektai negali egzistuoti vienas be kito.
Dėl to privalome siekti sukurti šiuolaikinę, konkurencingą pramonę, kuri sudarytų sąlygas atsisakyti seno pramonės politikos kūrimo metodo. Ką reiškia turėti šiuolaikinę pramonę? Tai reiškia turėti pramonę, kuri tausiai naudoja išteklius, efektyviai vartoja energiją ir veiksmingai mažina išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir ekonomiką, kurią siekiama paversti ekologiška ekonomika, pereiti prie ekologiškesnės ekonomikos. Ši pramontaip pat turi veikti atsakingai ir spręsti problemas remdamasi nuolatiniu ir produktyviu dialogu su socialiniais partneriais.
Manau, turi būti duotas aiškus ženklas, kad 2010 m. pramonės modelis negali būti pagrįstas valstybės pagalba ir kad Europos pramonė, siekdama būti konkurencinga pasaulinių iššūkių eroje, negali sau leisti ignoruoti inovacijų ir mokslinių tyrimų. Dėl šios priežasties Komisija, prieš paskelbdama dokumentą dėl pramonės politikos, pateikdokumentą dėl inovacijų politikos, kuri, mano nuomone, yra nepaprastai svarbi siekiant parengti realią pramonės politiką, taip pat padeda nustatyti, kokia kryptimi reikia žengti žaliavų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje.
Neatsitiktinai viena iš inovacinių partnerysčių, kurias paminėjo Komisija, susijusi būtent su žaliavomis, žaliavų perdirbimo būdų tyrimais ir žaliavų pakeitimo galimybėmis. Todėl aišku - ypač dėl to, kad kitoje diskusijoje kalbėsime apie retųjų žemių elementus - kad inovacijų politika, žaliavų politika ir pramonės politika yra vienos strategijos dalis, ir, mano nuomone, Smulkiojo verslo akto peržiūra irgi yra tos pačios strategijos dalis. Taigi įgyvendindama šiuos įvairius politinius ir teisės aktus Komisija parodo, kad netrūksta ryžto įgyvendinti pramonei ir verslui palankias politines priemones.
Kalbant apie valdymo ir pramonės politiką, manau, kad procesas vyksta sparčiu tempu, kaip jau sakiau anksčiau Komisijoje ir valstybėse narėse. Komisijoje, kaip žinote, Komisijos Pirmininkas J. M Barroso kadencijos pradžioje man pavedpirmininkauti Komisijos narių, atsakingų už pramonės politiką, grupei.
Iki šiol sušaukiau du grupės posėdžius, vieną prieš priimant komunikatą, kad būtų aptarti politiniai prioritetai, ir antrą - praktiniam komunikato įgyvendinimui aptarti, ypač atkreipiant dėmesį į konkurencingumo testą ir standartizavimo strategiją. Manau, kad Komisijos narių grupturi būti ypatinga priemonė, skirta politinėms rekomendacijoms teikti ir užtikrinti, kad iniciatyvos būtų suderintos su pramonės politika.
Valstybių narių reakcija, manau, buvo teigiama. Kaip sakiau, 2010 m. gruodžio 10 d., prieš pat perimant pirmininkavimą Vengrijai, pradėjome pirmuosius bendradarbiavimo veiksmus siekdami pagerinti galimybes mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti kreditus, po kurių, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, bus įgyvendinamos kitos panašios užduotys. Mes ir toliau jums teiksime reikiamą informaciją, kad būt užtikrintas nuolatinis Parlamento ir Komisijos bendradarbiavimas.
Ponia pirmininke, prieš baigdamas norėčiau pakalbėti apie paramos moterų verslumui svarbą. Juk šiandien kovo 8-oji, ir aš visada sakiau, kad mums reikia daugiau moterų verslininkių; jei jos nusprendžia užsiimti verslu, mes turime sugebėti teikti joms bent gerų patarimų.
Tai mes nusprendėme daryti numatydami specialias priemones Smulkiojo verslo akto peržiūros metu. Moterų verslo ambasadorių tinklas, kurį jau sukūrėme, išliks, bet nenorime apsiriboti vien informuotumo didinimu. Mes norime, kad moterys verslininkės galėtų gauti gerų patarimų iš specialistų, ir šiuo tikslu ketiname netrukus pradėti konsultacijas, kad paremtume tam tikras iniciatyvas, kuriomis siekiama numatyti galimybę pradedančioms moterims verslininkėms naudotis patarėjų paslaugomis, jei jos to pageidautų.
Šie žmonės gali duoti joms konkrečių patarimų, kaip pradėti, kurti ir valdyti verslą. Siekiama įgyvendinti šią iniciatyvą bent 10 valstybių narių, o tada išplėtoti ją visose 27 šalyse.
Pirmininkė
Pone Komisijos nary, ačiū už trumpą informaciją apie moterų verslininkių padėtį. Manau, tai nėra visiškas atsitiktinumas, nes šiandien kovo 8-oji, Tarptautinmoters diena, tačiau bet kuriuo atveju mes sveikiname jūsų iniciatyvas šioje srityje.
Francesco De Angelis
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pramonės politika yra svarbiausias veiksnys siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir užimtumą mūsų regionuose ir šalyse. Taigi sunkios ekonomikos krizės metu palankiai vertiname Komisijos iniciatyvą pateikti bendrą Europos vidutinės trukmės ir ilgalaikę koncepciją ir mažiausiai dėl trijų priežasčių visiškai pritariame puikiam B. Lange pranešimui.
Pirma, pranešime pramonės plėtros klausimu laikomasi požiūrio, kuriuo pramonės ir verslo interesai rinkos sektoriuose ne atskiriami, bet, priešingai, suvienijami atsižvelgiant į bendrus tikslus. Antroji priežastis yra ta, kad jame pabrėžiama regioninių struktūrų svarba ir numatoma veiksmingesnparama inovacinėms grupėms, inovaciniams tinklams, žinių perdavimui, moksliniams tyrimams, taip pat įgūdžių bei infrastruktūros gerinimas.
Trečioji priežastis - tuo ir baigiu - yra ta, kad jame pabrėžiamas mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios tikisi, kad Europa ras būdą įveikti šią krizę, galinčią rimtai pakenkti jų ateičiai, vaidmuo ir funkcijos.
Gianluca Susta
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, ištikus ekonomikos ir finansų krizei daugelis žmonių vėl suvokdidelę pramonės reikšmę. Nepaisant visų jūsų pastangų, pone Pirmininko pavaduotojau, Komisija iki šiol ne visada tai suprato.
Daug teisės aktų, tarp jų ir strategijos "Europa 2020" dokumentai arba tam tikri laisvosios prekybos susitarimai, kurie neseniai buvo patvirtinti arba yra svarstomi, tebėra orientuoti į paslaugų ekonomiką ir paslaugų, ypač finansų, bankininkystės ir draudimo sektoriuose, stiprinimą ir plėtojimą. O realioji ekonomika, kaip jūs sakėte, siunčia mums kitokius signalus. Gamyba ir eksportas auga, be to, stebime įmonių perkėlimo tendenciją.
Turime atsižvelgti į šiuos signalus, nes nviena stambi pasaulio ekonomika negali ignoruoti didžiulės pramonės svarbos. Taigi turime užbaigti vidaus rinkos kūrimą ir pagreitinti ryžtingų iniciatyvų, kuriomis remiamos naujovės ir moksliniai tyrimai, technologijų perdavimas, produktų atsekamumas, intelektinės nuosavybės apsauga ir Europos gamybos skatinimas, įgyvendinimą, nekalbant apie veiksmingas taisykles, kuriomis draudžiamas dempingas ir užtikrinamas tikras abipusiškumas dvišalėse derybose. Šis pranešimas yra žingsnis šia linkme, ir esu labai dėkingas B. Lange bei visiems su juo bendradarbiavusiems kolegoms.
Françoise Grossetête
Ponia pirmininke, ar dar puoselėjamos tikros ambicijos susidūrus su Europos Sąjungos deindustrializacija? Mes žinome, kad ekonomika negali klestėti be sunkiosios pramonės ir kad pramonnegali egzistuoti be gamyklų.
Susirinkome šiame Parlamente, kad išsaugotume darbo vietas Europos pramonėje. Pramonės ateitis neįsivaizduojama be pasitikėjimo mokslo ir technikos pažanga. Todėl tokiu metu, kai Europa turėtų pradėti didžiulį darbą siekdama parengti "Ariane" ir "Airbus" koncepciją 2050 m., Komisija turi suvokti, kad dėl krizės reikia pakeisti šiandieninei ekonomikai taikomas taisykles.
Laisvosios prekybos bei laisvos ir neiškreiptos konkurencijos klausimai tapo dogmomis. Negalime būti vieninteliu ekonominiu regionu pasaulyje, vienašališkai taikančiu laisvosios prekybos principus, bet neturinčiu supratimo, ką daro mūsų pagrindiniai konkurentai.
Todėl, pone Komisijos nary, apgailestauju, kad svarstant klausimus, susijusius su Europos Sąjungos antidempingo priemonių stiprinimu ir bendro abipusiškumo principo taikymu prekybos santykiuose su trečiosiomis šalimis, kyla tam tikra įtampa. Blogiausia yra tai, kad Europos rinka yra per daug atvira konkuruojančių rinkų, kurios yra pernelyg uždaros, atžvilgiu.
Be to, kalbant apie kovą su klimato kaita, norėčiau, pone Komisijos nary, kad galėtume taikyti ne tik šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos leidimų sistemą, bet ir įgyvendinti mūsų teritorijoje kitas priemones, kaip antai vadinamąjį anglies dioksido įtraukimo mechanizmą. Taigi galėtume atkurti pusiausvyrą sumažindami mūsų įmonėms veiklos perkėlimo į trečiąsias šalis patrauklumą.
Turėtume pagerinti mūsų MVĮ galimybes gauti pagalbą ir sumažinti jų išlaidas; turėtume stiprinti Europos patentus ir kovą su kilmės ženklinimu "made in" klastojimu. Be to, jei Europa negalės užsitikrinti galimybės gauti žaliavų, nebegalėsime kalbėti apie inovacinę pramonės politiką.
Mums rūpi švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų, taip pat inovacijų ir mokslo kultūros klausimai, į kuriuos Europos Sąjungoje turi būti sutelktas dėmesys.
(Plojimai)
Patrizia Toia
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, prisidedu prie visų kolegų narių, kurie kalbėdami pabrėžė, kad pagaliau vėl kalbame apie bendrą pramonės politiką, ir tikiuosi, kad netrukus bus imtasi veiksmų ir bus priimti konkretūs sprendimai. Dėkoju mūsų kolegai ponui B. Lange už jo puikų darbą rengiant pranešimą ir Komisijos Pirmininko pavaduotojui A. Tajani už komunikatą.
Šis sprendimas reiškia kelis svarbius dalykus, iš jų pirmasis yra tai, kad Europos ekonomikos atgaivinimas ir atkūrimas bei užimtumo stabilumas, kaip jau buvo minėta, iš dalies, o gal net visų pirma priklauso nuo viso gamybos sektoriaus, tiek pažangesnių, tiek ir tradiciškesnių jo dalių, atsigavimo ir nuo jam teikiamos paramos. Taip yra dėl to, kad gamybos srityje vis dar yra nepanaudotų galimybių, nors prieš kurį laiką tai nebuvo taip akivaizdu.
Antra, Europos pramonės atkūrimas taip pat reiškia, kad mūsų konkurencingumas svarbus ne tik finansų ar trečiajame sektoriuje, bet ir šioje srityje, ir dar ne per vėlu priimti iššūkį paversti Europos pramonę konkurencinga likusio pasaulio pramonės atžvilgiu.
Trečia, kaip jau buvo minėta, yra tai, kad naujoji pramonės politika orientuota į veiksnius, o ne į sektorius; joje daugiausia dėmesio skiriama veiksniams ir priemonėms, kurios iš tiesų gali skatinti naujas įmones ir naujus stabilumo užtikrinimo bei atnaujinimo pajėgumus.
Manau, svarbu dar kartą pabrėžti šiuos naujus veiksnius, dėl kurių turi būti imtasi veiksmų: kreditai (raginame parengti naujas iniciatyvas kreditavimo klausimu, be tų, kurias jau paskelbKomisijos narys), žaliavos, energijos kainos, inovacijos, moksliniai tyrimai, būtinybgerinti mokslinių tyrimų rezultatų ir technologijų bei naujovių perdavimo Europos įmonėms ir jų panaudojimo kuriant naujus produktus bei naujus gamybos organizavimo būdus pajėgumus.
Turime tinkamai panaudoti itin unikalią Europos pramonės struktūrą, ypač tam tikrose šalyse, t. y. mažąsias ir vidutines įmones, įmonių ir jų produktų kokybę ir unikalų Europos pramonės pobūdį. Manau, turėtume iš naujo atrasti šias gamybos tradicijas ir gamybos ištakas daugelyje šalių, jas atnaujinti ir pakeisti.
Galiausiai, yra labai svarbus vietos klausimas. Europos politikos priemonės bus sėkmingos, jeigu atsiras regionas, kuriame bus sugebama jas įgyvendinti. Todėl dėkoju ponui B. Lange ir tikiuosi gero bendradarbiavimo su Komisija, kad netrukus būtų pasiekta konkrečių rezultatų.
Jorgo Chatzimarkakis
Ponia pirmininke, pone A. Tajani, labai ačiū už Jūsų tvirtą pasižadėjimą parengti Europos pramonės politiką. Žiūriu į poną B. Lange ir galvoju, kad dėl pranešimo savo iniciatyva būta ir labai didelio sambrūzdžio. Turint tikslą Europos pramonę vėl paversti pirmaujančia pramone pasaulyje iš viso buvo pateikta 500 pakeitimų pasiūlymų ir 50 kompromisinių pasiūlymų. Šį tikslą galime pasiekti tik vykdydami integruotą ir tvarią politiką. Privalome užtikrinti, kad mūsų strategijoje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas moksliniams tyrimams ir inovacijoms. Taigi turime sukurti reguliavimo sistemą, kuri kartu skatintų ir inovacijas, ir tvarumą. Rengiant jūsų pranešimą pagrindinis iššūkis buvo nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp aplinkos apsaugos tikslų ir ekonomikos konkurencingumo, kartu išvengiant protekcionizmo. Sakau tai poniai F. Grossetête, nes prancūzai visada linkę sudaryti sąlygas šiokiai tokiai protekcionistinei veiklai. Kartu turime remti mažąsias ir vidutines įmones, skatinti sukurti Europos patentą ir neleisti nutekėti žinioms, ypač į Kiniją. Be to, norime, kad Europos pramonei būtų mažiau apsunkinta reikalavimais, kylančiais dėl biurokratijos. Tai reiškia, kad turime sutelkti dėmesį į biurokratijos mažinimą. Pone B. Lange, jums pavyko tai neblogai nušviesti savo pranešime, todėl norėčiau padėkoti už jūsų dideles pastangas.
Vis dėlto šis pranešimas yra tik pirmasis žingsnis. Dabar turime pramonės politikos koncepciją, apie kurią žmonėms daugelyje valstybių narių sunku diskutuoti ir apie kurią būtent Vokietijoje visada buvo kalbama nenoriai, susieti su konkurencingumo paktu, kurį siekdami apsaugoti euro zoną po kelių savaičių pateiks valstybių ar vyriausybių vadovai. Jei mums nepavyks to padaryti, susidursime su problemomis. Turime suderinti tokias sritis, kaip sanglauda, pramonė, prekyba, mokslinių tyrimai ir inovacijos, taip pat su socialiniais klausimais, klimato kaita ir aplinkos apsauga susijusius aspektus.
Dabartinis E10 pavyzdys Vokietijoje rodo, kad tai nevyksta. Kalbu apie benziną su bioetanoliu. ES parengsvarbią strategiją, užsibrėž20-20-20 tikslą, taigi nurodėme valstybėms narėms jį įgyvendinti. Valstybės narės, ypač Vokietija, dalyvavo sprendimų priėmimo procese ir pritarvisiems priimtiems sprendimams. Vis dėlto pradėjus juos įgyvendinti namie, staiga buvo sumažintos mokesčių lengvatos ir vartotojai ėmprotestuoti.
Jeigu nesugebėsime įtikinti vartotojų, kaip Vokietijos atveju dėl E10, mums klimato kaitos politikos kartu su pramonės politika įgyvendinti nepavyks. Turime patraukti vartotojus į savo pusę. Tai pagrindinžinia. Taigi linkiu visokeriopos sėkmės įgyvendinant pramonės politikos projektą.
Reinhard Bütikofer
Ponia pirmininke, B. Lange pranešimas yra šiek tiek pervertintas dėl daugelio diskusijoje dalyvavusių narių entuziazmo. Pranešimas apima beveik visus aspektus, kartais net prieštaringus.
Nepaisant to, manau, kad šis pranešimas yra svarbus žingsnis pirmyn. Praeityje neretai tik prancūzai arba kairieji, palaikantys griežtą valstybės kontrolę, pasisakydavo už pramonės politiką. Visiems kitiems ši tema buvo tabu. Dabar mūsų padėtis kitokia, esame pasiekę bazinį sutarimą dėl to, kad turime parengti Europos pramonės politiką ir kad šią bendrą politiką reikia vykdyti Europos lygmeniu. Manau, tai didelpažanga, ir esu dėkingas ponui A. Tajani, kuris taip aiškiai tai pabrėžė.
Negalime šioje srityje veikti kaip anksčiau, ir ponia F. Grossetête yra visiškai teisi šiuo klausimu. Negalime svarstyti pramonės politikos kaip daugiau ar mažiau atsitiktinio klausimo, tolimai susijusio su mūsų laisvosios prekybos politika. Turime pasirinkti tinkamą požiūrį, o ne remtis iliuzijomis dėl valstybės kontrolės ar idėja, kad valstybturi imtis reguliavimo funkcijos ir tiesiogiai kištis į verslą. Valstybturi sukurti išmintingą sistemą, kuri skatintų inovacijas, ypač inovacijas aplinkos apsaugos srityje, ir kuri sudarytų sąlygas daryti pažangą šiose srityse pasinaudojant konkurencija. Tačiau mums nepageidautini nei griežta valstybės kontrolė, nei protekcionizmas.
Ateityje tvirtą Europos pramonės padėtį galėsime užtikrinti tik tuo atveju, jei rimtai žvelgsime į užduotį įgyvendinti inovacijas aplinkos apsaugos srityje centrinės valdžios lygmeniu. Taigi, pone A. Tajani, baigdamas norėčiau pasakyti, kad esu labai dėkingas jums už paaiškinimą, jog tvarumas ir konkurencingumas nėra priešingybės, jiems turi būti teikiama tokia pat reikšmir jie turi būti derinami vienas su kitu.
Evžen Tošenovský
Ponia pirmininke, diskusijos dėl pramonės šiuo metu Europai yra labai svarbios. Europos įmonių konkurencingumas priklauso nuo tolesnio Europos ekonomikos stabilumo. Be abejo, mums visiems šie argumentai žinomi, tačiau, kita vertus, nuolat mėginame prisiimti įsipareigojimus, ar tai būtų itin griežti aplinkos apsaugos reikalavimai, ar privalomi mokestiniai įsipareigojimai siekiant užtikrinti finansinį stabilumą. Žinoma, svarbu atidžiai vertinti pramonės gamybos poveikį aplinkai, bet neturime netiesiogiai apsunkinti pramonės pernelyg dideliais reikalavimais. Dėl to galėtų atsitikti taip, kad globalizuotame pasaulyje Europos pramonės gamyba būtų labiau apsunkinta politiniais sprendimais, nei kur nors kitur.
Manau, svarbiausias dalykas pranešime yra tai, kad pabrėžiama paramos mokslui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms svarba. Europa jau seniai nebėra inovacijų srities lyderė. Remti novatoriškus projektus nepaprastai svarbu. Visiškai sutinku, kad reikia pakeisti finansinės paramos novatoriškiems projektams teikimo procedūras. Turėtume siekti supaprastinti administravimą ir kartu pakeisti visą koncepciją. Būtina atsižvelgti į mokslinių tyrimų rezultatų komercinį panaudojimą ir Europos fondų finansavimą.
Ilda Figueiredo
Ponia pirmininke, atėjo laikas ginti Europos Sąjungos pramonę kiekvienoje jos šalyje. Tam reikia pakeisti visas iki šiol priimtas pozicijas, kuriose Europos Komisija nedėjo jokių pastangų užtikrinti pusiausvyrą tarp būtinybės apsaugoti klestinčią pramonę, ypač gamybos pramonę, ir tarptautinės prekybos.
Pramonės gamyba yra esmintvaraus augimo ir užimtumo Europoje sąlyga, todėl būtina kitokia ES ir išorės prekybos politika, kuri apsaugotų mūsų pramonės šakas, įskaitant užtikrinančias darbo vietas šalyse ir regionuose, kuriuose nedarbo lygis jau yra labai aukštas. Šiuo tikslu svarbu visą dėmesį sutelkti į mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) bei mokslinius tyrimus ir plėtrą, atsižvelgti į regionų vystymąsi ir kiekvienos šalies bei pramonės sektoriaus ypatumus, taip pat kelti darbuotojų kvalifikaciją ir gerinti mokymą.
Vis dėlto pranešime, kurį svarstome, yra nemažai prieštaravimų. Viena vertus, jame teigiama, kad reikia apsaugoti pramonę ir MVĮ, bet, kita vertus, pateikiami pasiūlymai liberalizuoti tarptautinę prekybą, užtikrinti laisvą konkurenciją, gilinti vidaus rinką ir skatinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. Tačiau, kaip jau parodEuropos patirtis, tokios priemonės deramai neapsaugo mūsų pramonės šakų. Todėl pateikėme kelis pasiūlymus, siekdami pašalinti aspektus, kurie darytų neigiamiausią įtaką; tikimės, kad rytoj jie bus patvirtinti.
Mes palaikome pramonės šakas, kuriose tausiai naudojami ištekliai, kurios yra mažiau priklausomos nuo anglių, kurių darbo vietose garantuojamos teisės ir užtikrinamos lygios moterų teisės įsidarbinant, darant karjerą, darbo užmokesčio srityje ir dalyvaujant valdymo bei administracinių organų veikloje.
Siekiant visa tai užtikrinti, svarbu parengti ES sistemą, ir šiuo požiūriu Europos Komisija turi atlikti svarbų vaidmenį formuojant pramonės, išorės prekybos, finansų politiką, vykdant mokslinius tyrimus, mokslinę veiklą ir inovacijas, naudingas MVĮ, taip pat įgyvendinant įsipareigojimus dėl darbuotojų mokymo ir perkvalifikavimo ir darbuotojų orumo užtikrinimo.
Niki Tzavela
Ponia pirmininke, pirmiausia irgi norėčiau pasveikinti poną B. Lange su jo labai išsamiu pranešimu dėl pramonės politikos. Pone Komisijos nary, ekonomikos krizmums parodė, kad šalys, turinčios pramoninę bazę, ne tik išgyveno, bet ir klesti. Pažvelkite į Vokietiją, Kiniją, Ispaniją. Ispanija atsispyrekonomikos krizei, nes turi pramoninę bazę.
Pone Komisijos nary, mano šalis, Graikija, turėjo pramoninę bazę, bet dėl įvairių priežasčių pasistengėme ją sugriauti. Norėčiau atkreipti dėmesį į labai aktualią problemą, kilusią Graikijos pramonei šią savaitę. Ponas J. C. Trichet padarpareiškimą apie galimą Europos centrinio banko bazinės palūkanų normos padidinimą kitą mėnesį. Dėl to staiga šoktelėjo trijų mėnesių trukmės pagrindintarpbankinpalūkanų norma eurais, Euribor, su kuria susiję tūkstančiai verslo paskolų Graikijoje. Per vieną dieną buvo užfiksuotas didžiausias nuo 2008 m. rugsėjo mėn. Euribor augimas, sukėlęs didžiulių problemų Graikijos įmonėms, kurias jau neigiamai paveiknuosmukis.
Vis dėlto tą pačią dieną Tarptautinio valiutos fondo atstovybės Europoje vadovas pareiškė, kad Europos Sąjungos pinigų politika sustabdys krizę ir neturi būti griežtinama. Mes nesakome, kad J. C. Trichet neturėtų kelti palūkanų normų. Vis dėlto galėtų būti numatytas sklandus pereinamasis laikotarpis, kad būtų išvengta tokio paskolų sprogimo, kokį matome. Ar manote, kad galėtumėte įsikišti, pone Komisijos nary?
Béla Kovács
(HU) Ponia pirmininke, man malonu pažymėti, kad pranešime dėl pramonės politikos keletą kartų paminėta mažųjų ir vidutinių įmonių svarba Europos pramonei, Europos darbuotojams, taip pat mūsų visų dabarčiai ir ateičiai. Nuo šiol palankesnių sąlygų MVĮ veiklai sudarymas turėtų būti kaip prioritetas įtraukiamas į visus dokumentus ir visas temines sritis. Mažosiose įmonėse sukuriama daugiausia darbo vietų, jos turi daugiausia galimybių naujai įvertinti savo veiklą, be to, vaidina didžiausią vaidmenį inovacijų srityje bei užkertant kelią tolesniam Europos ekonomikos nuosmukiui. Visų svarbiausia, jos moka didžiausią dalį mokesčių į mūsų biudžetus, o tai reiškia, kad kaip tik jos didžiąja dalimi ir išlaiko biurokratinį valdymo aparatą. Savo ruožtu biurokratai kartu su bankų atstovais sukūrteisinę institucinę ir ekonominę aplinką, kurioje MVĮ veikla bus neįmanoma. Ši trumparegiška praktika, kuria siekiama pasitarnauti daugianacionalinių bendrovių pelno siekiams, negali būti tęsiama toliau.
Pranešime teisingai sakoma, kad turi būti užkirstas kelias spekuliacijoms finansų rinkose, tačiau šiuo metu mums reikia žengti dar toliau. Turėtų būti įvestos specialios sankcijos tiems bankams, kurie vykdydami paskolų politiką netaiko palankesnių sąlygų skiriant lėšų MVĮ. Pranešime taip pat epizodiškai paminėta tai, kad naujosiose valstybėse narėse pramonpraranda pozicijas ir kad ES turi rasti būdų užkirsti kelią nesąžiningai didelių bendrovių veiklai. Privalome atvirai pasakyti, kad per pastaruosius metus daugianacionalinės bendrovės iš senųjų valstybių narių, pasitelkusios ES biurokratiją, supirko ir sugriovgamybos pramonę daugelyje naujųjų valstybių narių, o tada privertbankrutuoti ten veikiančias įmones ir perėmjų rinkas. Dėl to milijonai žmonių liko be darbo ir ateities perspektyvų, tačiau kai kas lengvai gavo didelį pelną rytuose bei daug mokestinių įplaukų vakaruose. Be to, pasitelkus biurokratiją, daug Europoje sukauptų technologijų, deja, buvo perkelta į Kiniją.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, aš taip pat norėčiau pradėti padėka B. Lange už jo pastangas derinant tiek daug skirtingų nuomonių ir vizijų (šis reiškinys gana įprastas Parlamentui). Taip pat norėčiau padėkoti šešėliniais pranešėjams iš įvairių frakcijų.
Faktiškai šiame pranešime bandoma atsakyti į klausimą, kuris jau ilgą laiką buvo svarstomas: ar Europos pramonturi ateitį globalizuotame pasaulyje?
Manau, atsakymas yra "taip". Taip, nes Europos Sąjungos šalys patvirtina, kad jos pajėgios tai užtikrinti. Taip, nes taip pat yra konkrečių Europos pramonės sektorių, kurie patvirtina, kad gali tai užtikrinti.
Visa tai apima daugybę aspektų: kai kurie iš jų susiję su darbo rinka, nes mums reikalinga lanksti, o ne sustingusi darbo rinka; kiti susiję su produktyvumu, finansų politika ir mokesčių lengvatomis. Vis dėlto norėčiau pabrėžti tris dalykus, kurie šiuo metu glaudžiai susiję su pačia Europos Sąjunga.
Pirma, du pagrindiniai dalykai - inovacijų ir verslumo kultūra. Įmonės ir inovacijos - pagrindiniai Europos pramonės ateities elementai. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jauniems verslininkams.
Antra, reikia stiprinti vidaus rinką ir padaryti ją konkurencinga, be to, užtikrinti, kad joje būtų taikomas laisvos konkurencijos principas. Dėl to, siekiant užtikrinti laisvą konkurenciją Europos vidaus rinkoje, turėtų būti sumažintos subsidijos, vis dar skiriamos transporto, energetikos sektoriams ir valstybei priklausančioms įmonėms.
Trečia, reikia paisyti konkurencijos sąlygų taikant tarptautinę reguliavimo sistemą: kai kalbama apie aplinkos apsaugos politiką ir produkto kilmę, svarbu, kad visi galėtų konkuruoti vienodomis sąlygomis.
Mes nenorime protekcionizmo Europos Sąjungoje, taip pat nenorime protekcionizmo mūsų pramonei konkuruojant su trečiųjų šalių ir trečiųjų regionų įmonėmis.
Marita Ulvskog
(SV) Ponia pirmininke, keli iš mūsų, šios diskusijos dalyviai, pradėjo kalbą ištardami "pagaliau". Tai tikriausiai kai ką pasako apie tai, kaip vertinama pramonės politika, dėl kurios gana ilgą laiką vyko viešos ir politinės diskusijos. Taigi bet kokiu atveju dabar vėl rimtai susirūpinta pramonės politika. Manau, tai taip pat aiškiai parodo ir šis pranešimas. Paslaugų sektorius ir toliau išliks svarbus, tačiau taip pat akivaizdu, kad jo plėtra ypač priklausys nuo to, ar turėsime tvirtus pramonės gamybos pagrindus bei tvirtą pramonės sektorių. Šie du dalykai neatsiejami.
Taigi, pramonės politika yra nepaprastai svarbi sprendžiant vieną pagrindinių politinių problemų, t. y. darbo visiems, visiško užimtumo klausimą. Vis dėlto, jei šiuolaikinės pramonės politikos atveju būtų tuo ir apsiribota, per pastaruosius 25 metus nieko nebūtų įvykę. Šiuolaikinpramonės politika - daug platesnis dalykas. Šiuo metu ji svarbi pereinamojo laikotarpio dalis (radikalaus perėjimo, siekiant užtikrinti tvarumą aplinkos ir klimato srityse), t. y. ji nevaržo šio proceso, o iš tikrųjų prisideda prie jo įgyvendinimo. Šiuo metu tai pramonės konkurencingumo sudedamoji dalis. Tai tampa aišku, pažvelgus į investicijas, vykdomas konkuruojančiose šalyse.
Galimybgauti žaliavų yra šios strategijos dalis, t. y. pramonės darbo sąlyga, bet taip pat ir pereinamojo laikotarpio veiksnys. Ji susijusi su įvairiausiomis sritimis, pradedant energijos vartojimo efektyvumu ir baigiant išteklių valdymu ir antrinių žaliavų perdirbimu, pvz., su tuo, ką mes vadiname "miesto kasyba". Kitas svarbus dalykas siekiant modernios ir tvarios pramonės yra periodinio mokymo programos. Mes negalime ir neturime konkuruoti remdamiesi mažais atlyginimais ir prastomis darbo sąlygomis. Turime konkuruoti remdamiesi kvalifikuotais ir patyrusiais žmonėmis, dirbančiais ir norinčiais dirbti pramonėje.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary A. Tajani, ponios ir ponai, šiandien Europa gali ir privalo pasirinkti naują kelią kurdama naują integruotą pramonės politiką. Svarbus vaidmuo šiuo atveju teks visų veiksnių, darančių įtaką Europos Sąjungos pramonei, integracijos priemonėms. Paminėsiu tik keletą iš jų.
Pirma, tvaraus, ilgalaikio pagrindinių žaliavų, reikalingų Europos aukštųjų technologijų sektorių plėtojimui, tiekimo užtikrinimas. Atsižvelgdamas į tai, raginu plėsti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, turinčiomis daug žaliavų.
Antra, inovacijomis ir laisvu žinių judėjimu grindžiamos ekonomikos plėtojimas. Raginu stiprinti švietimo, profesinio mokymo ir profesinio gyvenimo sričių ryšius. Europoje parengiamas didžiausias mokslo daktarų skaičius pasaulyje, tačiau nesugebama sėkmingai paversti jų įgūdžių ir žinių tikrais praktiniais rinkos sprendimais. Turime sukurti Europos inovacijų centrus, kuriuose bus aktyviai skatinama derinti žinias su rinkos poreikiais.
Trečia, svarbus žingsnis - perėjimas prie mažai anglies dioksido išskiriančios ekonomikos. Aukštųjų technologijų Europoje ateityje galėsime naudotis visais ekologiškos ekonomikos privalumais. Norint visa tai įgyvendinti reikalingas naujas valstybių narių ir Europos institucijų bendradarbiavimo lygis.
James Elles
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti ponui B. Lange už puikų visapusišką pranešimą, kuris verčia mus apgalvoti pramonės politikos tendencijas. Po to, kai patyrėme vieną didžiausių nuosmukių per pastaruosius 60 metų, tikrai turime siekti užtikrinti mūsų pramonės konkurencingumą pasaulio rinkose, teikdami paramą mažosioms įmonėms, skatindami įmonių steigimą ir remdami visus tuos, kurie nori kurti darbo vietas. Taigi inovacijų ir tvarumo ryšys yra akivaizdus. Tai nebūtinai susiję su lėšų naudojimu. Tą galime pasiekti ir stiprindami vidaus rinką, skatindami prekybą ir parengdami inovacijoms palankią sistemą.
Vis dėlto, mano nuomone, trūksta vieno dalyko, t. y. skaitmeninės darbotvarkės. Kiekvienas Europos gyventojas, kiekviena įmonturėtų turėti teisę naudotis geriausiomis IT, judriojo ir didelio greičio plačiajuosčiu ryšiu. Ar žinote, pone Komisijos nary, kad Pietų Korėjoje praėjusią savaitę buvo nustatytas tikslas iki kitų metų pabaigos į kiekvienus namus įvesti spartųjį internetą, kurio sparta 200 kartų viršys vidutinę namų ūkiams JAV skirto ryšio spartą? Kaip pasakvienas aukštas IT srities vadovas, reikia suvokti, kad Europos konkurencingumą būtų galima labiau sustiprinti daugiau investuojant į IT sektorių, o ne į fizinę infrastruktūrą.
Miloslav Ransdorf
(CS) Ponia pirmininke, norėčiau pateikti tik tris pastabas. Pirma, Europa turi stengtis plėtoti novatorišką dvasią siekiant tam tikrose srityse daugiausia dėmesio skirti technologijų srities prioritetams, kad taptume ne tik santykinai pranašesni, bet ir visapusiškai pranašesni, nes už vidutinės kokybės produktus tegausime vidutinę kainą. Antra, norėčiau pasakyti, kad svarbu siekti dviejų krypčių tarpininkavimo tarp didelių ir mažų sistemų, nes sutelkiant dėmesį vien į dideles sistemas nebus pasiekta norimų rezultatų. "General Motors" yra nesėkmės, kurios kaina JAV mokesčių mokėtojams siekia 57,6 mlrd. USD, pavyzdys. Trečias dalykas yra tai, kad pramonės politika turėtų būti grindžiama dideliu srautu iš apačios teikiamų mažų inovacijų, o ne priklausyti vien nuo vadinamojo politinio ir ekonominio elito, kitaip tariant, dideli technologiniai laimėjimai priklauso nuo daugelio smulkių inovacijų, kurios parengiamos darbo kolektyvuose.
Claudio Morganti
(IT) Ponia pirmininke, pone Komisijos Pirmininko pavaduotojau A. Tajani, ponios ir ponai, jau šio pranešimo pavadinimas - raktinis žodis, nes jame paminėta pramonės politika. Per pastaruosius kelerius metus, jei ne dešimtmečius, įsitikinome, kad Europoje vis labiau stokojama politinių interesų šioje srityje, nes vadovaujantis perdėto nesikišimo į rinkas požiūriu vyravo įsitikinimas, jog rinkos turėtų reguliuoti pačios save be įsikišimo.
Politinintervencija - tai taisyklių, kuriomis siekiama padėti rinkoje veikiančioms mūsų bendrovėms, nustatymas, todėl man malonu pažymėti, kad šiame pranešime daug dėmesio skiriama mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir gamybos sektoriui, su kuriuo susiję klausimai praeityje buvo pernelyg dažnai apleisti.
Siūlomos administracinių procedūrų supaprastinimo ir galimybių gauti kreditą palengvinimo priemonės yra žingsniai teisinga linkme. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į nuostatas dėl sąžiningos konkurencijos su trečiosiomis šalimis, nes anksčiau pernelyg aplaidžiai vertinome šią sritį, be to, daug pagrindinių sektorių, pvz., Toskanos tekstilės sektorių (žinau apie tai, nes esu iš Prato), parklupdnesąžininga konkurencija, kuriai tikrai turėtų būti užkirstas kelias ir pašalintos jos priežastys.
Herbert Reul
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti B. Lange ir šešėliniams pranešėjams už jų sunkų darbą.
Jie sėkmingai perkėlį pranešimą atradimą, kurį mes visi padarėme krizės metu, t. y. tai, kad pramonyra aiškiai svarbesnsritis, nei daugelis žmonių iki šiol manė; taigi jie užtikrino, kad pramonės politika taptų kuo svarbesniu Europos Parlamento darbotvarkės prioritetu. Galbūt nevertėjo šią diskusiją rengti vakare. Ši tema labai svarbi, todėl turime apie tai kalbėti ir kitu laiku.
Kaip jau sakkai kurie nariai, pramonės politika siekiama ne valstybės įsikišimo, o įvesti tinkamą sistemą. Valstybneturi priimti sprendimų dėl pramonės politikos turinio arba skirstyti pramonę į gerą ir blogą. Vietoj to ji turi sukurti galimybes pramonei vystytis sistemingai. Daugiausia dėmesio turime skirti toms sritims, kuriose tikrai galime teikti paramą diegiant inovacijas ir mokslinių tyrimų rezultatus.
Manau, labai naudinga, kad A. Tajani mums suteikinformaciją, pagrindžiančią teiginius, jog konkurencingumo klausimas yra nepaprastai svarbus daugelyje Europos politikos sričių. Ateityje bus labai naudinga naudotis juo kaip kriterijumi ir įvertinti, ar mūsų politiniai sprendimai visada, dažnai, o gal tiesiog pakankamai dažnai padeda arba kenkia Europos pramonės plėtrai.
Norėčiau, kad neapsiribotume pranešimu ir tema tolesnėms diskusijoms, bet imtumėmės ir kitokių paskesnių priemonių ir spręstume šį klausimą rimtai, nes pramon- svarbi sritis.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau užduoti klausimą ponui H. Reuliui. Šį rytą pažymėjome 100-ąsias Tarptautinės moters dienos metines. Atsižvelgdamas į tai, norėčiau paklausti, kokių galimybių, jūsų manymu, ateities pramonės politikoje bus suteikta moterims? Kokių galimybių moterys turi pramonėje, nes manau, kad mums skubiai reikalingas jų indėlis? Kokių įgūdžių ir kvalifikacijų būtų patartina įsigyti moterims norint dirbti pramonėje?
Herbert Reul
(DE) Ponia pirmininke, manau, kad jos šiuo atžvilgiu turi puikių galimybių ir, jei reikės, aš asmeniškai imsiuos spręsti šį klausimą.
Teresa Riera Madurell
(ES) Ponia pirmininke, kriztikrai atkreipdėmesį į pramonės, kaip varomosios ekonomikos jėgos, svarbą. Pone Komisijos nary, mes džiaugiamės, kad Komisija tai suprato ir vėl ėmėsi spręsti klausimus, susijusius su Europos Sąjungos pramonės politika.
Mūsų pranešėjas, kuriam noriu padėkoti už puikų darbą, jau paaiškino, ką reiškia perėjimas prie protingos pramonės politikos, kurios išskirtiniai bruožai - veiksmingas išteklių naudojimas, taip pat aplinkos ir socialinės sričių tvarumas. Iš to, apie ką jis kalbėjo, norėčiau pabrėžti tik vieną, mano nuomone, labai svarbų žmogiškojo kapitalo aspektą.
Darant prielaidą, kad kiekvienas darbas turėtų būti "ekologiškas", gyvybiškai svarbu siekti, kad Europos darbuotojai turėtų tinkamų įgūdžių ne tik tam, kad būtų pagerintas mūsų pramonės konkurencingumas, bet taip pat ir tam, kad nvienas darbuotojas nebūtų paliktas nuošaly.
Turime tvirtą pagrindą: jaunieji europiečiai niekada nebuvo taip gerai pasirengę, tačiau mums trūksta inžinierių, mums trūksta jaunų verslininkų, be to, mums trūksta naujoviškų politikos priemonių, skirtų žmogiškiesiems ištekliams valdyti. Turėtume skatinti verslo kultūrą ugdančių universitetų ir plačiai žiniomis besiremiančių įmonių sąveiką.
Dėl mokymo. Turime pritaikyti darbo įgūdžius naujos ekonomikos poreikiams tenkinti, be to, tai atlikti tokiu būdu, kuris ekonominiu požiūriu būtų prieinamas darbuotojams ir įmonėms.
Be to, pramonės atstovai turėtų skirti daugiau dėmesio organizacinių naujovių diegimui, t. y. lankstesniam ir dinamiškesniam rizikos ir atsakomybės pasidalijimui įmonės viduje. Tik tada pramongalės integruoti ir panaudoti savo darbuotojų talentą ir žinias.
Galiausiai norėčiau pasakyti kelis žodžius kaip frakcijos, kuri prieštaravo sprendimo, kuriuo leidžiama glaudžiau bendradarbiauti kuriant bendrą patentinę apsaugą, narė; mūsų nuomone, tai daro įtakos vidaus rinkai, teritorinei sanglaudai ir teisiniam tikrumui. Taigi Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino šią mūsų poziciją, t. y. savo nuomonėje Nr. 1/09, paskelbtoje 2011 m. kovo 8 d., padarišvadą, kad susitarimo projektas dėl Europos ir Bendrijos patentų teismo nesuderinamas su Sutarties nuostatomis.
Riikka Manner
(FI) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjui už puikų ir labai svarbų pranešimą. Iš tiesų tai glaudžiai susiję su klausimu, kaip galėtume įtraukti nuostatą dėl konkurencingumo į Europos pramonės politiką ir, kita vertus, su klausimu, kaip galėtume reaguoti į vykstančius struktūrinius pokyčius, pvz., darbo vietų mažinimą pagrindiniuose tam tikrų sričių pramonės sektoriuose.
Manau, kad pramonės politika yra permainų dalis. Turime suvokti šias permainas, be to, turime sugebėti ir prie jų prisitaikyti. Turime galvoti apie pramonės politikos ateitį ir sukurti tvarią politiką, grindžiamą Europos stipriosiomis pusėmis ir mūsų regionų ištekliais. Geras pavyzdys - bioenergetikos sektorius, kuris, manau, turi nemažai potencialo Europos lygmeniu.
Regioninės struktūros suteiks mums galimybę išlaikyti tvarią pramonės politiką Europoje, ir dėl to turime dar labiau pabrėžti inovacijų grupių svarbą, taip pat plataus subjektų, švietimo įstaigų ir bendrovių bendradarbiavimo svarbą.
Dėl Europos pramonės politikos. Be abejo, labai svarbu, kad ji apimtų MVĮ sektorių, t. y. mažąsias ir vidutines įmones. Turime, kaip čia jau ne kartą buvo minėta, turėti galimybių sumažinti MVĮ tenkančią biurokratijos naštą ir padaryti viską, ką tik galime, kad paremtume MVĮ verslumo galimybes tiek dabar, tiek ir ateityje.
Jacky Hénin
(FR) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pranešime pagaliau pabrėžiama ypatinga pramonės svarba Europos Sąjungos ateičiai ir patvirtinamas Europos pramonės politikos poreikis. Jame netiesiogiai pripažįstama Lisabonos strategijos fiasko, nes pagrįstai raginama 3 proc. Europos Sąjungos bendrojo vidaus produkto skirti moksliniams tyrimams ir plėtrai, be to, siūloma pirmiausia plačiai išnaudoti privačiojo sektoriaus galimybes.
Deja, jame pateikta konkurencingumo vizija, pagal kurią siekiama drastiškai sumažinti darbo sąnaudas, o iš tikrųjų reikėtų plėtoti konkurencingumą, grindžiamą mokymu, kapitalo taupymu, energijos ir žaliavų naudojimu. Pranešime taip pat netiesiogiai pripažįstamas finansų rinkų nesugebėjimas nukreipti santaupas į investicijas, kurios sukurtų turtą. Siekiant išspręsti šią problemą, reikia socialinės kredito kontrolės arba kredito rekvizavimo užimtumo, mokslinių tyrimų ir plėtros, taip pat gerovės kūrimo labui. Siekiant užtikrinti pramonės finansavimą, mums reikia Europos ir nacionalinių viešųjų finansų centrų. Mūsų Parlamentas negali paprasčiausiai imtis veiksmų, kurie užtikrintų, kad didelės Europos pramonės grupės pagerintų savo veiklą. Mūsų pagrindinis tikslas turi būti užtikrinti daugiau ir geresnės kokybės darbo vietų Europos Sąjungos pramonės sektoriuje.
Amalia Sartori
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, Europai dar niekada nebuvo kilęs didelis poreikis permąstyti savo pramonės politiką, koks yra dabar, be to, ji turi persvarstyti ir tam tikrus pastarųjų metų sprendimus.
Dėl to ši pavyzdininiciatyva, susijusi su strategija "Europa 2020", buvo naudinga ir parengta laiku, todėl esu dėkinga Komisijai ir ypač Komisijos nariui A. Tajani. Taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui B. Lange už jo atliktą darbą ir kolegei F. Grossetête, kuri Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu reikšmingai prisidėjo sustiprinant Komisijos nario pateiktą poziciją.
Aš savo ruožtu nusprendžiau, kad galėčiau prisidėti pateikdama pakeitimų, apibūdinančių mažųjų ir vidutinių įmonių svarbą, nes visi laiko jas pagrindinės Europos pramonės pamatine dalimi, t. y. dalimi, kurios lygmeniu geriausiai žinoma, kaip nepalūžti krizės laikais ir kaip diegti inovacijas išlaikant konkurencingas kainas.
Manau, kad tūkstančių mažųjų ir vidutinių Europos įmonių verslininkams turi būti pagelbėta priimant sprendimus dėl sunkumų ir apribojimų, kuriuos jie keletą kartų nurodė: kalbu apie geresnes galimybes gauti kreditą, didesnį skaidrumą bei galimybes mažesnėmis išlaidomis dalyvauti viešųjų pirkimų konkursuose ir ypač apie administracinių procedūrų supaprastinimą tarpvalstybiniu lygmeniu; visi tai laiko tikra revoliucija, kurios mūsų žemynui šiuo metu reikia.
Džiaugiuosi, kad Komisija pabrėžveiksmingo ir atsakingo žaliavų naudojimo klausimą, be to, manau, kad svarbu, jog netrukus ketiname aptarti retųjų žemių elementų klausimą. Puiku, kad daug dėmesio skirta intelektinės nuosavybės apsaugai.
Pagaliau man aiškiai matyti nužymėtos gairės, kuriomis remdamiesi, tikiuosi, netrukus įvesime visoje Europos Sąjungoje galiojančius standartus ir garantijas. Tai reiškia, kad suteiksime vilties gyventojams, ypač jaunimui, įgyvendindami sprendimus, kuriuos dažnai siūlo patys europiečiai.
Catherine Trautmann
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Bernd'ui Lange už jo puikų darbą. Rytoj jo taikytas bendradarbiavimo metodas bus vainikuotas sėkme. Be to, pone Komisijos nary, taip bus suteikta galimybKomisijai, kuri mums pateikgana nuviliantį komunikatą.
Kaip žmogus, kilęs iš didelio regiono, smarkiai nukentėjusio dėl krizės, kai ji jau ėmdaryti neigiamą įtaką pramonės restruktūrizavimui, įsiklausiau į profesinių sąjungų, kurios mums nuolat prieštaravo, balsą. Mums reikalinga pramonės politika, kurios visos dalys būtų skirtos siekti to paties tikslo, t. y. sukurti strategiją, kuri būtų grindžiama tvariu, užimtumui užtikrinti skirtu ekonomikos augimu, kuri būtų formuojama įgyvendinant optimalaus įgūdžių naudojimo priemones ir iš kurios būtų aiškiai matyti, jog socialinių ir technologinių inovacijų sritys - tarpusavyje suderinami dalykai.
Būtent taip galima užtikrinti Europos konkurencingumą, o ne naudojant darbo jėgą kaip kintamąjį reguliavimo veiksnį, kaip Europos semestro metu pasiūlKomisija. Būtų geriausiai, jei Komisija greitai integruotų Komandiravimo direktyvą į darbo programą ir imtųsi fiskalinio derinimo, pradėdama pelno mokesčiu.
Be to, ši politika turėtų būti kuriama ne tik nacionaliniu ir Europos lygmenimis, bet ir vietos lygmeniu vykdant veiksmingą sanglaudos politiką. Mūsų siekis - reguliuojama finansų rinka, be to, pritariame siekiui sustiprinti bendrąją rinką, bet ne kuriant nesąžiningą darbo rinką, pagrįstą socialiniu dempingu.
Šiandien, ponia pirmininke, mes svarstome plataus užmojo pramonės politikos klausimą, o šį rytą balsavome dėl finansinių sandorių mokesčio ir dėl euroobligacijų.
Ponios ir ponai, turime pasinaudoti šiomis priemonėmis pramonės politikai finansuoti.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui B. Lange ir šešėliniams pranešėjams, ypač F. Grossetête, už atliktą darbą. Europos konkurencingumas pasaulio rinkose šiuo metu smukęs. Taigi siekiant spręsti naujus iššūkius Europai reikia rasti pramonės bazės stiprinimo būdų. Šio pranešimo pagrindinis tikslas - pasiūlymai, kaip atgaivinti Europos pramonę. Integruota ir tvari pramonės politika turi būti grindžiama mokslinių tyrimų, naujovių, didesnio išteklių naudojimo efektyvumo priemonėmis, taip pat prekių strategija ir priemonėmis, skirtomis MVĮ stiprinti bei regionų tinklams plėtoti. Ypač svarbu, kad energijos vartojimo efektyvumo ir informacijos ir ryšių technologijų diegimo priemonės taptų šios naujos pramoninės revoliucijos, kurios tikslas padidinti konkurencingumą, ekonomikos augimą ir užimtumą, pagrindu.
Ypač džiaugiuosi tuo, kad pranešime daug dėmesio skirta tradicinei Europos pramonei, kuri yra svarbi mūsų ekonomikai. Be to, labai svarbios kitos priemonės, pvz., susijusios su naujų technologijų diegimu bei mokslinių tyrimų ir inovacijų platesniu naudojimu tokiuose sektoriuose, kaip gamybos pramonė. Tai vienintelis būdas, kuris gali padėti mums susigrąžinti Europos pirmaujančias pozicijas pasaulyje, nes tai būtina Europos konkurencingumui ir ekonomikos augimui užtikrinti.
Judith A. Merkies
(NL) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti savo kolegai Bernd'ui Lange už puikų pranešimą bei fantastišką bendradarbiavimą. Pramonės politika sugrįžta, tačiau ne atskirai, nes ji priklausoma ir nuo kitų dalykų. Ši strategija kartu su kitomis dviem pavyzdinėmis iniciatyvomis, kitomis dviem strategijomis, yra Europos darbotvarkės dėl darbo vietų ir klestinčios ekonomikos kūrimo pagrindas. Vis dėlto pirmiausia tai strategija, skirta ne tik dabarčiai, bet ir ateičiai, t. y. perspektyviai ateičiai.
Pramonės politikos klausimai turėtų būti nagrinėjami kartu su visomis kitomis strategijomis: dėl inovacijų sąjungos, dėl žaliavų ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo. Šios trys strategijos ir sudaro pagrindą. Reikalingas visa apimantis požiūris, kurį taikant būtų glaudžiai bendradarbiaujama skirtingose politikos srityse. Tačiau ar šios politikos sritys tikrai skirtingos, turint mintyje, kad pramon- kaip jūs, pone Komisijos nary, pats sakėte - yra tvarumo sąjungininkas, o ne priešas?
Pramonės politika negali būti vykdoma be integruotos rinkos. Vidaus rinka tebėra pernelyg suskaidyta ir nebaigta kurti. Visai pramonei, ypač mažoms novatoriškoms bendrovėms, tai bus naudinga. Gamintojams leidžiama pateikti savo nuomonę, tačiau jie taip pat turi prisiimti atsakomybę, t. y. galutinę atsakomybę už produktą. Siekiama skatinti švarią gamybą ir tvarius produktus, nes, mano nuomone, tai ir yra Europos ateitis. Tai padės mums sukurti grįžtamojo ciklo (angl. cradle-to-cradle - "nuo lopšio iki lopšio") principu pagrįstą pramonę ir skatinti protingą žaliavų naudojimą bei klestinčią ekonomiką. Per ilgai pramonės politika buvo apleista ir palikta rinkos valiai. Atėjo laikas vėl parodyti pavyzdį tiek kitiems, tiek ir saviems.
Jean-Pierre Audy
(FR) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, norėčiau padėkoti jums už dėmesį, skiriamą pramonės sričiai, taip pat padėkoti kolegei F. Grossetête už mūsų frakcijos vardu atliktą milžinišką darbą.
Darbo vietų skaičius pramonėje siekia 60 mln., be to, reikia pridėti ir po dvi papildomas kiekvienai pramonės darbo vietai aptarnauti skirtas darbo vietas; tai reiškia, kad bendras darbo vietų skaičius siekia 180 mln. Pramonei tenka trys ketvirtadaliai mūsų eksporto, t. y. veikia 5,5 mln. eksportuojančių įmonių. Ką turime daryti? Turime veikti ir apsiginti. Savisauga - ne protekcionizmas, mes turime turėti pramonės politiką. Kai kas sako: žemės ūkis Pietų Amerikoje, pramonKinijoje ir paslaugos Europoje. Ponios ir ponai, jei negaminsime daugiau automobilių, daugiau lėktuvų, daugiau laivų, daugiau traukinių, daugiau palydovų, daugiau vaistų, nestatysime daugiau atominių elektrinių, mes žlugsime! Kalbant apie paslaugų sritį, ji gyvuos, nes turėsime pramonės politiką.
Todėl norėčiau pateikti tris pasiūlymus. Pirmas susijęs su pramonės standartais. Įvesdami pramonės standartus, turime remtis poveikio tyrimų išvadomis, kad užtikrintume, jog mūsų produktai gaminami pagal šiuos ES teritorijoje galiojančius standartus.
Antrasis susijęs su mokslo ir mokslinių tyrimų sritimi. Turime geriausias inžinerijos mokyklas pasaulyje, todėl privalome jas remti. Turime suderinti visuomenės ir mokslo interesus. Kalbant apie mokslinius tyrimus, ketiname peržiūrėti Septintąją bendrąją programą. Per 2011, 2012 ir 2013 m. turime išleisti 30 mlrd. eur. Prioriteto tvarka skirkime dalį šių lėšų pramonei.
Trečias dalykas - finansavimas. Galėtume įsteigti Europos pramonės investicijų fondą. Turiu pasiūlymą. Mes skolingi 37 mlrd. EUR ES darbuotojų pensijoms apmokėti; perkelkime šias lėšas į pensijų fondą, kuris būtų ilgalaikio taupymo priemonė. Pritariu idėjoms dėl pinigų politikos. Labai atsargiai vertinkime kalbas apie krizės pabaigą. Užtikrinkime, kad nebūtų įvestos pernelyg didelės palūkanų normos, kurios lemtų stiprų eurą ir stabdytų pramonės produkcijos eksportą.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, gamybos pramonir toliau išlieka svarbi, net ir šiandieninės bei rytojaus žinių ekonomikos sąlygomis. Didelės vertės produktų gamybos Europoje išlaikymas tebėra svarbus uždavinys; kita vertus, taip pat svarbu užtikrinti galimybę žmonėms mūsų šalyse gilinti žinias bei mokytis, be to, reikia toliau didinti mūsų konkurencingumą. Šiame pranešime pramonei pagrįstai skirta svarbi vieta Europos darbotvarkėje; tai svarbu tiek stambiajai pramonei, tiek ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Europoje galime pasigirti kompetencija daugelyje sričių. Turiu mintyje energetikos, kosmoso kelionių ir automobilių pramonės sritis, kurios visos šiuo metu sėkmingai plėtojamos. Be to, kalbu apie automobilių pramonės tiekimo grandinę, svarbią Europai sritį. Tiesiog pažvelkite, kokia protinga ir aiški yra strategija "Europa 2020"!
Vis dėlto viena problema kelia man susirūpinimą - tai globalizacija. Teisingai pasielgėme įsteigdami Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, o netrukus įvesime ir Europos patentą. Vis dėlto Komisijos narys A. Tajani į darbotvarkę įtraukklausimą dėl būtinybės užtikrinti vienodas sąlygas visame pasaulyje. Puiku, kad Kinijos bendrovės investuoja Europoje, bet šiuo atveju turėtų būti užtikrintos vienodos galimybės. Ir jeigu iš tikrųjų investuojamos didelės valstybės lėšos, kažkas yra negerai. Grįžimas prie protekcionizmo nėra vienas iš mūsų tikslų (kaip ką tik pasakponas J. Audy), bet turime užtikrinti reikalingą skaidrumą svarbiuose sektoriuose, pvz., IRT ir daugelyje kitų pagrindinių Europos sektorių. Tai nėra Europos veto išraiška. Mes nesakome: "štai akcininkai, o štai prižiūrėtojai", tačiau tikrai svarbu, kad mes, atstovaujantys Europai, tai tinkamai įvertintume. Būtų neblogai po puikaus B. Lange pranešimo pradėti diskusijos šiuo klausimu. Jos tęsis toliau. Pone Komisijos nary A. Tajani, norėčiau pakviesti jus prisidėti prie šios diskusijos.
Kathleen Van Brempt
(NL) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, rytoj balsuojant dėl B. Lange pranešimo tikriausiai pamatysime, kad Parlamentas laikosi vieningos pozicijos dėl pramonės politikos svarbos. Jus, pone Komisijos nary, tai turi tikrai padrąsinti. Pasiektas platus įvairių frakcijų sutarimas, kad Europos pramonės politika turi ateitį ir kad ją reikėtų paremti.
Vis dėlto tai pasakytina tik apie patį sutarimą, nes mėginant apibrėžti, kokią pramonės politiką turime galvoje ir kurie jos elementai turėtų būti išlaikyti ir ateityje, visų mūsų nuomonės skiriasi. Jūs pats nurodėte, kad mums reikalinga pramonė, kuri naudoja mažiau energijos ir mažiau žaliavų. Pritariu jums dėl trumpalaikių tikslų. Kalbant apie ilgalaikius tikslus, turime žengti kur kas didesnį žingsnį. Kaip žinote, pone Komisijos nary, valdymas reiškia, kad turi būti žvelgiama į priekį. Privalome turėti drąsos pasakyti, kad iki 2050 m. sukursime energijos tiekimo sistemą, kuri bus visiškai pagrįsta atsinaujinančiosios ir ekologiškos energijos gamyba, ir turime pradėti rengti tam pramonę jau dabar.
Antra, žaliavų valdymo klausimas. Turime iš tiesų užtikrinti, kad šie mobilieji telefonai būtų veiksmingiau perdirbami per ateinančius keletą metų, tačiau ateityje turime užtikrinti, kad gaminsime mobiliuosius telefonus visiškai laikydamiesi grįžtamojo ciklo (angl. cradle-to-cradle - "iš lopšio į lopšį") principo, pagal kurį visos pagrindinės mobiliojo telefono sudedamosios dalys būtų sistemingai perdirbamos vėl panaudojant naujų mobiliųjų telefonų gamybai. Turi būti parengta būtent tokio pobūdžio bendra politika laikotarpiui iki 2050 m., ir tikiuosi, kad Komisija dabar priims sprendimus, kurie užtikrins aiškų pagrindą pramonės veiklai ateityje.
Antonio Cancian
(IT) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, manau, kad B. Lange pranešimo tekstas yra nuoseklus, o jo pagrindinis privalumas yra tas, kad jame daugiausia dėmesio skiriama tam tikriems svarbiausiems veiksniams, visų pirma, Europos pramonės politikos atgaivinimui, taip pat siekiui daugiau dėmesio skirti ne finansinei veiklai, o realiajai ekonomikai. Vis dėlto reikėtų pažymėti, kad šios paslaugos, tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su įmonėmis, yra neatskiriama jų veiklos dalis.
Norėčiau pateikti keletą kritinių pastabų ir pasiūlymų. Dėl 89 dalyje pateiktos glaudesnio bendradarbiavimo Europos patentinės apsaugos srityje nuostatos, pone A. Tajani, manau, kad bendras Europos patentas yra būtinas ir nepakeičiamas, ypač mums, italams. Dėl glaudesnio bendradarbiavimo atsiradusi aklavietgali, mano nuomone, būti panaikinta tik numačius, kad Europos patentas bus rengiamas vien anglų kalba, nes naudojant tris kalbas būtų sukurtas negirdėtas precedentas.
Mano antra pastaba susijusi su novatoriško finansavimo pasiūlymų stoka. Dokumente dažnai minima, kad reikia nedelsiant pradėti kurti transeuropines infrastruktūras, kurios yra labai svarbios žemyno vystymuisi, tačiau jame nedaug tepasakoma apie tai, kaip finansuoti šiuos tinklus.
Anksčiau šiandien priėmėme pranešimą savo iniciatyva, kuriame plačiai analizuojama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemai skirta projektų obligacijų sistema, kuri suteiktų garantijų dėl įmonių, kurios įsteigtos tam, kad pastatytų ir prižiūrėtų tokias infrastruktūras, išleistų vertybinių popierių. Ponas J. Audy ką tik pateikkeletą pavyzdžių.
Pranešime nekalbama apie Europos Sąjungos pramonės politikos sąsajas su Europos Sąjungos strateginės politikos kryptimis, pvz., apimančiomis projektus "Galileo", ITER ir kitus. Reikia tampresnio mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių ryšio. Pone A. Tajani, manau, kad iššūkio, su kuriuo susiduriame, sprendimas gyvybiškai svarbus siekiant išlaikyti stabilią socialinę padėtį. Tiesą sakant, dėl nedidelio ekonomikos pagyvėjimo neįmanoma vėl duoti darbo visiems žmonėms, atleistiems iš darbo per pastaruosius trejus metus. Deja, būtina veikti laiku ir greitai.
Henri Weber
(FR) Ponia pirmininke, galima išskirti tris teigiamus puikaus B. Lange pranešimo aspektus.
Pirma, jame siūloma parengti integruotą Europos Sąjungos pramonės strategiją, t. y. visam žemynui skirtą bendradarbiavimo strategiją, kuri visais atžvilgiais skirtųsi nuo siaurais nacionaliniais interesais ir nebendradarbiavimo principu grindžiamų politikos krypčių, kurios buvo įgyvendinamos Europoje pastaruosius 15 metų.
Antra, šiai pramonės strategijai (skirtingai nei 2000 m. Lisabonos strategijai) skiriamas finansavimas. Jei finansavimo nebūtų, iš jos liktų tik tušti žodžiai. Pagrindinis šių lėšų šaltinis - ES projektų obligacijos, euroobligacijos ir euro projektai. Su tuo susidūrėme balsuodami šįryt.
Trečia, ši strategija apsaugo mūsų pramonę. Šiame pranešime siūloma atverti Europą ir prieštaraujama tam, kad jos būtų išsižadėta. Jame ginama mainų, kurie remiasi abipusiškumo ir pusiausvyros principais, idėja. Keliose dalyse daugiausia dėmesio skiriama šiems klausimams. Tai ypač svarbu, nes šioje srityje mes atrodome naivūs ir silpni.
Alajos Mészáros
(HU) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, krizės metu galima buvo įsitikinti, koks svarbus vaidmuo mūsų ekonomikoje tenka pramonei. Deja, mūsų atitinkamos politikos kryptys vis dažnai dar grindžiamos idėja, kad rinkos turi pačios save reguliuoti. Šiuo atžvilgiu strategija "Europa 2020" - novatoriška iniciatyva, kurioje pirmą kartą pripažinta, kad reikalingas naujas požiūris. Europos pramonturi išlaikyti savo pirmaujančias pozicijas svarbiausiose srityse, todėl neturi būti vėluojama reaguojant į atitinkamas tendencijas.
Naujos finansų sektoriaus struktūros sukūrimą ir fiskalinės makroekonomikos koordinavimo priemones turime laikyti prioritetiniais uždaviniais, nes tik atlikę šias reformas galime užtikrinti mūsų pramonės politikos sėkmę. Turime sukurti naują, visapusišką reguliavimo sistemą, kuria remiantis vėl būtų galima užtikrinti produktyvias finansų sistemos investicijas. Mūsų pramonės politikos pagrindas turi būti siekis sukurti pasauliniu mastu konkurencingą pramonės bazę ir žiniomis paremtą pramonę, orientuotą į gamybą. Vis dėlto siekiant šio tikslo mums reikės vieną po kitos įgyvendinti daugybę inovacijų. Šiuo atžvilgiu turėtume kalbėti ne tik apie technologines inovacijas, bet ir apie inovacijas, susijusias su gaminio projektavimu ir kokybe.
Be to, turime skatinti šio sektoriaus sąveiką. Kalbu ir apie energetikos bei pramonės politikų sąsają. Energijos tiekimas yra itin svarbus veiksnys, todėl perspektyviausios naujos augančios rinkos susijusios su atsinaujinančiųjų energijos išteklių sektoriumi, kurį plėtojant gali būti sukurta naujų darbo vietų. Patikima galimybgauti žaliavų - taip pat labai svarbus dalykas, tampantis vis rimtesne problema. Be to, užsitikrindami jau esamų išteklių tiekimo saugumą, taip pat turime plėtoti antrinių žaliavų perdirbimą.
Taip pat turime imtis visų galimų priemonių siekdami stiprinti MVĮ, nes jos sudaro Europos pramonės gamybos pagrindą. Turime skatinti kuo labiau platesnį jų dalyvavimą viešuosiuose pirkimuose ir suteikti joms galimybių gauti banko paskolų palankiomis sąlygomis.
Ioan Enciu
Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti ponui B. Lange už šio svarbaus pranešimo parengimą. Šiais ekonominių taupymo priemonių laikais labai svarbu, kad Europos institucijos pritaria stipriai darniai pramonės politikai, kuria siekiama išlaikyti darbo vietas Europoje ir skatinti didinti konkurencingumą. Komisijos Pirmininko pavaduotojas A. Tajani pažymėjo, kad pramon- viena reikšmingiausių Europai sričių, todėl ji nepakeičiama sprendžiant mūsų visuomenės šiandienos, taip pat ir ateityje jai kilsiančias problemas.
S & D frakcijos nuomone, pramonatlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant darbo vietas Europoje. Todėl turime dėti daugiau pastangų, kad išsaugotume stiprią pramoninę bazę Europoje. Esu ypač susirūpinęs dėl nepakankamos būtinos infrastruktūros plėtros ten, kur infrastruktūros išvis nėra.
Galiausiai, džiaugiuosi matydamas, kad galutiniame pranešime aiškiai pabrėžiama žaliavų svarba pramonės sektoriaus ateičiai.
Lara Comi
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti Komisijos nariui A. Tajani, taip pat pranešėjams už atliktą darbą. Pritariu šiam svarbiam pranešimui, kuriuo Parlamentas prisideda prie diskusijos dėl Europos pramonės politikos.
Pranešime yra daug teigiamų dalykų, kuriuos tvirtai remiu. Pirmiausia, manau, kad turi būti dedamos visos įmanomos pastangos siekiant sugrąžinti Europos pramonei svarbų vaidmenį pasaulio arenoje ir pasiūlyti konkrečią paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios yra svarbiausias vidaus rinkos ramstis.
Be to, visiškai pritariu pranešimo minčiai skubiai parengti Europos nuostatas dėl kilmės vietos žymėjimo, siekiant užtikrinti įmonių konkurencingumą ir sudaryti sąlygas Europos vartotojams pagaliau priimti informuotus sprendimus dėl produktų, kurių kokybpaprastai laikoma gera. Deja, gerai žinoma, kad kai kurios šalys Taryboje šiai konkrečiai idėjai prieštaravo nuo 2005 m. Vis dėlto turime pabandyti rasti išeitį iš šios aklavietės, remdamiesi labai palankia Parlamento keletą kartų priimta pozicija, be to, tai bus svarbu kelių ES teisės aktų teisėkūros proceso metu. Negalima vėl ignoruoti Europos visuomenės nuomonės, ypač kai ji taip tvirtai pagrįsta: tai didesnio mūsų politikos demokratizavimo klausimas.
Kitas tikrai svarbus klausimas yra susijęs su jaunaisiais verslininkais; į jį jūs, pone Komisijos nary, ne vieną kartą atkreipėte dėmesį savo pranešime. Manau, kad jie tikrai yra mūsų pramonės politikos ateitis. Man vis dar kyla abejonių dėl tam tikrų aspektų, pvz., dėl to, kad nėra aiškiai paminėti nauji teisės aktai dėl išteklių naudojimo efektyvumo, restruktūrizavimui valdyti skirtų darbo grupių kūrimas nacionaliniu lygmeniu, o ypač glaudesnis bendradarbiavimas dėl Europos patentų.
Ivari Padar
(ET) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjui. Europai reikia naujo požiūrio į pramonės politiką ir programas, susijusias su jos finansavimu. Be to, be Europos Sąjungos finansinėje perspektyvoje numatytų struktūrinių reformų daugiau dėmesio turėtų būti skirta novatoriškoms finansavimo priemonėms. Kalbu ne tik apie euroobligacijas ar projektų obligacijas, bet ir apie visiškai naujus pramonės politikos, mokslo ir inovacijų finansavimo metodus. Turime puoselėti mažas inovacines bendroves ir padėti joms augti. Turime ieškoti naujų būdų, kaip padėti įmonėms paskirstyti riziką tarpusavyje bei derinti įvairias, taip pat ir Europos lygmens, priemones.
Pvz., Estija turi atnaujinamųjų fondų, kurie suteikia rizikos garantijų, bet neteikia dotacijų ir tiesioginės pagalbos, naudojimo patirties. Inovacijų ciklo metu šie fondai suteikgalimybių gerokai padidinti tokios paramos įmonėms apimtį. Dotacijos yra svarbios, bet dar svarbiau tai, kad pagrindinių mokslinių tyrimų etape būtų rasta naujų būdų efektyviau naudoti viešąsias lėšas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, ES pramonės politika turi sukurti tinkamą pagrindą tam, kad būtų galima padidinti pramonės indėlį į ES BVP. Ji taip pat turi pagerinti Europos Sąjungos konkurencingumą ir kurti darbo vietas visoje Europos Sąjungoje. Pagal pramonės strategiją turi būti numatytos strateginės sritys, į kurias mes investuosime, taip pat reikalingų žaliavų šaltiniai. Raginu Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad šie prioritetai būtų įtraukti į būsimą finansinę perspektyvą, metinius biudžetus ir ES sektorių politikos kryptis.
Energijos suvartojimas yra pramonės gamybos rodiklis. Mums reikia parengti ekologiškai veiksmingą pramonės politiką, užtikrinančią tvarių gamybos pajėgumų naudojimą visoje ES ir mažinančią Europos Sąjungos priklausomybę nuo energijos. Europos Sąjungos konkurencingumas labai priklauso nuo jos gebėjimo diegti naujoves, mokslinių tyrimų rezultatus ir užtikrinti plėtrą bei inovacijų srities ir gamybos proceso tarpusavio ryšį. Turi būti padidintas mokslinių tyrimų ir plėtros srities viešasis finansavimas, siekiant pritraukti privačias investicijas, be to, reikia supaprastinti procedūras ir mažinti biurokratiją, nes tai būtina sąlyga aktyvesnei pramonės veiklai užtikrinti.
Edit Herczog
(HU) Ponia pirmininke, ekonomikos krizparodė, kad paslaugų sektorius yra daug pažeidžiamesnis, jei nėra tinkamos pramonės politikos, taigi Europa turi vėl skirti jai visą dėmesį. Todėl labai palankiai vertinu tiek Komisijos nario A. Tajani požiūrį, tiek ir mūsų kolegos Bernd Lange pranešimą šia tema. Buvo malonu dirbti rengiant šį pranešimą. Kiekvienas dalyvis siekprie jo prisidėti. Mes ginčijomės ne dėl kilusių sunkumų, o dėl to, kaip galėtume pagreitinti šį procesą. Mums būtina suvokti, kad Europos Sąjunga turi atlikti pagrindinį vaidmenį užsibrėždama savo tikslus, taip pat įtraukdama į šią veiklą valstybes nares.
Europos Sąjunga turi koordinuoti, vadovauti veiklai ir reikalauti iš valstybių narių atsiskaityti už tai, ką jos pasiekšioje srityje. Pramonės politika suteikia Europai galimybę įgyti konkurencinį pranašumą gamybos pramonės, biotechnologijų, nanotechnologijų, chemijos pramonės sektoriuose ar net srityse, susijusiose su aviacijos ir kosmoso pramone. Turime suprasti, kad 21 amžiaus pramonės politikoje bus daug plačiau remiamasi mokslo žiniomis ir daugiau dėmesio kreipiama į medžiagų naudojimo efektyvumo principą. Be to, turime stiprinti vertikalius ryšius, pradedant švietimo ir baigiant mokslinių tyrimų bei rinkos galimybių įvertinimo sritimis. Taip pat privalome stiprinti tiekėjų ryšius, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones. Be to, turi būti užtikrinti horizontalūs ryšiai. Mūsų nuomone, negalima užmiršti ir socialinio dialogo.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Ponia pirmininke, pranešime dėl pramonės politikos, dėl kurio rytoj balsuosime, yra punktas, kuriam Parlamento nariai iš Ispanijos nepritars, nes jame palankiai vertinamas glaudesnis bendradarbiavimas, kaip tinkama teisinpriemonė, kuriant bendrą ES patentą.
Nepritarimą pareikš ne tik Parlamento nariai iš Ispanijos, bet ir iš įvairių kitų valstybių narių, kurios, pirma, abejoja dėl glaudesnio bendradarbiavimo, kaip tinkamos šiuo atveju teisinės priemonės, teisėtumo, ir, antra, smerkia nesugebėjimą laikytis vienbalsiškumo principo, kuris turėtų būti taikomas visais klausimais, susijusiais su kalbų vartojimą reglamentuojančiomis taisyklėmis.
Vis dėlto priežastis, dėl kurios paprašiau žodžio, ponia pirmininke, buvo siekis atkreipti Parlamento dėmesį į šiandien paskelbtą Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 09/01, kurioje teigiama, kad susitarimo dėl Europos ir Bendrijos patentų teismo projektas nesuderinamas su Sutarties nuostatomis.
Aiškiai išreikšta Teisingumo Teismo pozicija yra rimta kliūtis vykdyti glaudesnį bendradarbiavimą, todėl tikiuosi, kad šis sprendimas paskatins kitus narius prisijungti prie mūsų, kad būtų apgintas visų valstybių narių lygybės principas ir griežtai taikoma ES pirminteisė.
Giovanni Collino
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, pranešimas dėl pramonės politikos yra išsamus, jame nagrinėjami visi sistemos trūkumai ir mums primenama, kad turime gerbti socialinės rinkos ekonomikos principus. Vis dėlto turime pripažinti, kad iki šiol Europa neturėjo savo pramonės politikos.
Iš tikrųjų Europos gamybos sektorius dėl mažėjančio produktyvumo išgyvena sunkius laikus, o besiformuojančios ekonomikos šalyse jis ne tik auga, jose taip pat daug investuojama į mokslinius tyrimus ir technologijas. Norėdami, kad pramonir užimtumas augtų ir Europoje, kartu su galiojančiomis taisyklėmis turime panaudoti specialiąsias priemones ar net atlikti kompetencijos paskirstymo tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos peržiūrą.
Perskirstymo politikos kryptys ir sistemos taip pat turi būti peržiūrėtos atsižvelgiant į naują požiūrį į darbo santykius, be to, daug dėmesio turėtume skirti bendrovių pelno paskirstymo modeliui. Strategijoje "Europa 2020" apibrėžti tikslai, kurių Europos Sąjunga negali neįvykdyti, todėl, jei Europa nori pasiekti visus užsibrėžtus tikslus, ji turi įveikti pramonės augimo problemą stiprindama mokymo ir mokslinių tyrimų sritis mažųjų ir vidutinių įmonių labui.
Mairead McGuinness
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui už šį labai svarbų pranešimą. Smagu matyti, kad pramonės klausimai vėl įtraukti į Europos darbotvarkę.
Manau, kad mums reikalinga subalansuota Europos ekonomika. Daugiausia kalbu apie žemės ūkio ir maisto politiką, bet nusprendžiau dalyvauti šioje diskusijoje, nes manau, kad diskusijos dėl pramonės, žemės ūkio ir paslaugų yra tikrai svarbios. Europai reikalinga visų trijų sričių pusiausvyra ir to nepripažinti būtų labai kvaila.
Visų pirma noriu atkreipti dėmesį į 112 dalį, kurioje sakoma, kad laisvoji prekyba ir toliau yra Europos ekonomikos augimo pamatas, tačiau taip pat kalbama apie sąžiningą pasaulinę konkurenciją ir ypač raginama ateityje sudaryti tokius daugiašalius ir dvišalius prekybos susitarimus, kuriuose būtų atsižvelgta į tvaraus vystymosi principą, socialinius ir ekologinius klausimus bei atitinkamus standartus. Tie iš mūsų, kurie nagrinėja žemės ūkio problemas, pasakytų tą patį. Taigi manau, kad tai visais atžvilgiais svarbus pranešimas.
Adam Gierek
(PL) Ponia pirmininke, vienas iš lemiamų veiksnių, turinčių įtakos pramonės augimui Europos Sąjungoje, yra ekologiškos ekonomikos vystymo tendencijos. Tai gera naujiena. Vis dėlto galiojančios ES taisyklės taikomos aklai ir savavališkai, todėl daro priešingą poveikį, arba, kitaip tariant, apriboja mūsų pažangą siekiant šio tikslo. Tokio neigiamo poveikio pavyzdys yra Europos vario pramonė. Be abejonės, dėl Klimato kaitos ir energetikos paketo ir dėl Lyginamųjų standartų direktyvos smuks vario gamyba. O juk visi žinome, kad tai metalas, turintis didelę paklausą novatoriškų ir energiją taupančių technologijų sektoriuose, ypač kuriančiuose elektros energijos perdavimo ir šilumos perdavimo šilumokaičiais technologijas.
Norėčiau paklausti Komisijos nario, gal jau laikas (o laiko mes vis dar turime) bent peržiūrėti tam tikrus šių taisyklių aspektus ir atsisakyti šių žalingų priemonių?
Mario Pirillo
(IT) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary A. Tajani, ponios ir ponai, dėl gilios tarptautinės ekonomikos krizės ypač sunkiai nukentėjo pramonė. Idėja, kad rinkos turėtų reguliuoti pačios save, nepasitvirtino. Europoje nesugebėta imtis vieningų priemonių arba atlikti ekonominę analizę. Todėl Europa turi sukurti tvirtą, konkurencingą ir įvairią pramoninę bazę.
Naujoji Europos pramonės politika turi suteikti galimybę pažvelgti į ateitį, t. y. reikia plėtoti bendrą požiūrį į savo politikos kryptis, kuriomis siekiama dar kartą patvirtinti pramonės, ypač gamybos pramonės, kuri ir toliau turi būti mūsų ekonomikos varomoji jėga ir naujų pažangių, tvarių ir integracinių rūšių veiklos plėtros veiksnys, ypatingą svarbą.
Pritariu pranešimui, kuriame nagrinėjami visi šie veiksniai ir suteikiama daug peno apmąstymams, ir dėkoju už jį ponui B. Lange.
Jaroslav Paška
(SK) Ponia pirmininke, pasaulio ekonomikoje jau ilgą laiką vyksta dideli pokyčiai. Be tradicinių pramonės regionų, plečiasi galingi nauji pramonės centrai. Kuriasi stipri konkurencinaplinka, kurios sąlygomis turėsime dėti vis daugiau ir daugiau pastangų, kad užtikrintume tinkamą darbą mūsų piliečiams.
Šios konkurencinės kovos su kitais pramoniniais centrais atžvilgiu mūsų padėtis ypač nepalanki dviem aspektais. Pirmasis susijęs su didžiuliais teisinės aplinkos, kuri reguliuoja verslo veiklą, ginčų sprendimo ar įsipareigojimų vykdymo tvarką, skirtumais. Be to, dėl šių skirtumų nėra galimybių plačiau vykdyti verslą tarpvalstybiniu lygmeniu pagal skirtingų valstybių narių jurisdikciją. Tai susiję su antru neigiamu aspektu - didele biurokratija, kuri, pati nekurdama jokios pridėtinės vertės, ne tik "siurbia" pramonės gaunamus pinigus, bet dar ir priekabiauja prie tų, iš kurių darbo ji gyvena, teikdama įvairiausius pareiškimus, primesdama taisykles ir gaires.
Pone Komisijos nary, nvienoje iš sparčiai besiformuojančios ekonomikos šalių nėra tokio administracinio monstro, kokį turime Europoje.
Antonio Tajani
Ponia pirmininke, gerbiami nariai, manau, kad tai, jog tiek daug EP narių dalyvauja vakariniame posėdyje, rodo, kokia svarbi mums visiems pramonės politika, ir, kadangi jau pasiektas bendras susitarimas, kaip toliaregiška numatyti, kad pramonės politika ir įmonių politika (iš esmės realioji ekonomika, kuri taip pat susijusi su vidaus rinka, naujovių, konkurencijos ir socialinės politikos sritimis) būtų mūsų politinių veiksmų, kurių pagrindinis tikslas išbristi iš krizės ir skatinti plėtrą bei darbo vietų kūrimą, pagrindas. Sakau tai, nes neturime manyti (aš manau, kad tai buvo aišku tiek iš mano kalbos, tiek ir pranešimo dėl pramonės politikos, kurį pateikiau Komisijai), kad įmonės ir pramonsusijusios tik ekonominiu kapitalu, nes jos taip pat susijusios su žmogiškuoju kapitalu, taip pat su regiono, vietos, kurioje jos veikia, bendruomenėmis.
Kaip jau esu sakęs per Parlamento klausymus prieš mano paskyrimą Komisijos nariu pramonės reikalams, tai ir yra mano vizija (platesnvizija), besiremianti koncepcija, kuri yra sudedamoji Lisabonos sutarties dalis, būtent socialinės rinkos ekonomikos koncepcija.
Galutinis visų mūsų veiksmų, susijusių tiek su ekonomine politika, tiek ir realiąja ekonomika, tikslas - socialinpolitika. Mūsų tikslas nėra verslininkų ir investuotojų praturtinimas, nors investuotojų praturtėjimas galėtų būti viena iš priemonių, skirta reaguoti į Europos Sąjungos piliečių pageidavimus.
Šiuo metu turime įgyvendinti ir apginti savo sprendimus, kuriuos jau priėmėme ir dar priimsime ir kurie įtraukti į strategiją "Europa 2020", be to, ypatingą dėmesį turime skirti mūsų priimtų politinių sprendimų įgyvendinimui. Neslėpsiu, kad vis dar esama pavojų. Spekuliantai vis dar aktyviai veikia, todėl neatmetu galimybės, kad jie vis dar gali pabandyti tarti paskutinį žodį.
Turi būti labai aiškiai pasakyta, kad mes remiame realiąją ekonomiką. Spekuliacijos, dėl kurių praturtėja tik tie, kurie atlieka sandorius, labai skiriasi nuo verslo ar pramonės šakų, kurios kuria gerovę daugeliui piliečių, veiklos. Vis dėlto turime išlikti budrūs bei dirbti ir vykdyti mūsų pramonės politiką. Todėl į Komisijos parengtą dokumentą dėl pramonės politikos įtraukta nuostata dėl konkurencingumo tyrimų, kurie bus atliekami siekiant stebėti, kaip įgyvendinama rimta pramonės politika, kuri leis mūsų verslumo sistemai priimti globalizacijos eros iššūkį.
Taip pat nevengsiu atsakyti į G. van Nistelrooij klausimą: manau, kad "žaidimas" visada turi būti žaidžiamas vienodomis sąlygomis, t. y. vykti pagal tas pačias taisykles. Ponia pirmininke, kai žaidžia Anderlecht ir Liège komandos, taisyklės turi būti tos pačios neatsižvelgiant į tai, ar jos žaidžia namuose, ar svetur, todėl tas pats principas turi būti taikomas mūsų pramonės sistemai. Kai mūsų pramonės šakos "žaidžia" Europoje, jos turi tai daryti pagal tas pačias taisykles, kurios taikomos ir joms "žaidžiant" už Europos Sąjungos ribų.
Manau, tai būtų gera taisyklginant ne tik interesus, susijusius su rinka, konkurencija ir ekonomikos augimu, bet ir Europos Sąjungos darbuotojų teises. Vis dėlto, kai kalbama apie Europos pramonės sistemos gynimą, manau, kad teisinga būtų paremti mūsų svarstomame dokumente numatytą principą dėl kilmės vietos žymėjimo. Manau, kad Parlamentas kartu su Europos Komisija dar kartą pasiųs aiškų signalą.
Neabejotinai yra daug kitų dalykų, kuriuos reikia padaryti siekiant sumažinti biurokratinę naštą įmonėms ir pramonei. Kaip teigiama peržiūrėtame Smulkiojo verslo akte, turime trumpinti laiką, būtiną įmonei įsteigti, taip pat turime naikinti biurokratines kliūtis, dėl kurių nepakeliamos naštos gali būti sunku užsiimti verslu. Turime padėti jauniems žmonėms tapti verslininkais, todėl mums reikia nuveikti daug darbų, susijusių su mokymo sritimi. Dėl to, mano nuomone, ypatingas vaidmuo tenka grupėms, kuriose mokyklos, universitetai, MVĮ, didelės įmonės, mokslinių tyrimų ir inovacijų centrai bendradarbiautų, siekdami stiprinti mūsų verslo sistemos konkurencingumą. Jau turime 2 000 grupių visoje Europoje, todėl manau, kad šis bandomasis projektas turi būti plėtojamas toliau.
Dėl galimybių gauti kreditų. Šiuo klausimu nemažai nuveikta, bet galime padaryti dar daugiau. Man labai malonu girdėti, kad Londono vertybinių popierių biržos generalinis direktorius (JungtinKaralyst- viena iš šalių, kuriose daug nuveikta siekiant padėti paslaugų, bankų ir finansų sektoriams) pareišktvirtą norą dalyvauti forume dėl kreditų tvarkos palengvinimo, kurį organizavo Europos Komisija. Tai rodo, kad finansų pasaulis ar dalis finansų pasaulio nori prisidėti prie MVĮ ir mūsų pramonės sistemos plėtros ir vystymo.
Šis signalas iš Londono - ir tai ne vienintelis iš Jungtinės Karalystės gautas signalas - leidžia man tikėtis, kad ši tendencija pasikeis. Tai reikalinga siekiant padėti Europos realiajai ekonomikai.
Kalbant apie žaliavas - šis klausimas buvo keliamas daugelyje diskusijų - esu visiškai įsitikinęs, kad turime toliau žengti pasirinktu keliu. Europos Komisija paskelbdokumentą, ir dėl to, ką mes dabar veikiame žaliavų klausimu, vyks diskusijos. Kaip sakiau savo pirmoje kalboje, visiškai pritariu tam, kad būtų vykdomi žaliavų perdirbimo technologijų moksliniai tyrimai. Taip pat galime užsiimti retų žaliavų pakaitalų paieška.
Taigi ir vykdant veiklą, kuri susijusi su mūsų inovacijų politika, viena iš Europos Komisijos numatytų inovacijų partnerysčių skirta būtent inovacijoms žaliavų sektoriuje. Kartoju, perdirbimas ir žaliavų pakeitimas yra sritys, kurias, mano nuomone, turėtume toliau tirti, kad pateiktume mūsų pramonei konkrečius atsakymus, įskaitant, kaip jau daug kartų sakiau, tarptautinės politikos iniciatyvas.
Birželio mėn. pradžioje, po susitarimo su Afrikos Sąjunga ir po to, kai bus pradėta diskusija su Rusijos Federacija dėl žaliavų, ketinu vykti į Lotynų Ameriką aptarti žaliavų klausimo su Brazilija, Argentina ir Čile.
Europa turi pateikti pramonės ir MVĮ sektoriui tikslų atsakymą šiuo klausimu. Todėl turime tęsti Smulkiojo verslo akto įgyvendinimą. Dar reikia daug nuveikti; mes paprašėme visų valstybių narių paskirti MVĮ ambasadorius, kaip padarEuropos Komisija. Gauti teigiami signalai; kai kurios šalys jau paskyrambasadorius arba pareiškketinimą tai padaryti, taip pat ir atsižvelgdamos į platesnį kontekstą, nes neturime atskirti didelio masto pramonę nuo MVĮ. Realiosios ekonomikos augimas yra susijęs su vidaus rinka, pramonės politika ir MVĮ politika.
Kadangi kelis kartus buvo paminėtas profesinių sąjungų vaidmuo, baigsiu pasakydamas, kad aptarti restruktūrizavimo politikos už pramonę atsakingas Komisijos narys pirmiausia susitiko su pramonės, MVĮ ir profesinių sąjungų atstovais. Prasidėjo naujas diskusijų laikotarpis, per kurį Europos Komisijos organizuojamuose susitikimuose matysime ir darbuotojų bei darbdavių atstovus, susėdusius prie apskrito stalo dėl ekonomikos augimo ir didesnės visų ES piliečių gerovės.
Pirmininkė
Pone Komisijos nary, aš deramai atsižvelgiau į jūsų užuominą, kuria priminėte Belgijos futbolo čempionatą, bet tikiuosi, kad neturiu laikyti jos tam tikra pranašyste.
Bernd Lange
Ponia pirmininke, A. Tajani, ponios ir ponai, labai dėkoju už jūsų labai įkvepiančias kalbas.
Pone A. Tajani, keturios pagrindinės idėjos, kurios mus vienija, yra aiškios. Pirma, norime užtikrinti, kad pramonės politika atsidurtų ES politikos dėmesio centre. Antra, norime susieti tvarumą bei konkurencingumą ir juos toliau plėtoti. Trečia, neturime vadovautis dogmatišku požiūriu, nes šios srities negali reguliuoti vien tik rinka arba vien tik valstybė. Mums reikalingos praktinės, protingos priemonės. Ketvirta, tai tik diskusijos dėl Europos Sąjungos pramonės politikos modernizavimo pradžia, o ne pabaiga.
Mes tiesiame jums ranką, pone A. Tajani, bet taip pat suprantame, kad turime tikėti jūsų žodžiais. Laukiame konkrečių teisės aktų pasiūlymų, taip pat konkrečių priemonių, kurios užtikrintų finansinę paramą, ypač mokslinių tyrimų srityje.
Pone A. Tajani, jeigu mums tai pavyks, jei mes ištiesime jums ranką, o jūs laikysitės savo žodžio, galbūt atsidursime panašioje padėtyje, kaip nuostabaus filmo "Kasablanka" pabaigoje, kai Humphrey Bogartas sako policijos kapitonui: "Manau, kad tai yra gražios draugystės pradžia!"
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį, 2011 m. kovo 9 d., 11.30 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Adam Gierek
Prekybos ir daugianacionalinių korporacijų internalizavimas yra vienas iš daugelio globalizacijos aspektų. Aptardami ES pramonės politiką, turime atsakyti į šį klausimą: kokios pramonės Europai reikia - ar bendros, į atskiras šakas orientuotos pramonės, kuriai būdinga didelio masto masingamyba, ar smulkesnės regionų pramonės, o gal net nacionalinės pramonės?
Didelės daugianacionalinės korporacijos, kurios kartais gali būti turtingesnės nei kai kurios šalys, gauna milžiniškus pelnus, taip pat moka? mokesčius, įskaitant PVM, vienoje, dažniausiai savo kilmės, vietoje. Išskyrus darbo vietas, šalims, kuriose vyksta gamyba, lieka tik išlaidos. Pvz., "Fiat" yra daugianacionalinkorporacija, kurios, remiantis statistiniais duomenimis, gaunamos pajamos sudaro 4 proc. Lenkijos BVP, tačiau didžioji jos pelno ir mokestinių pajamų dalis patenka į kitą biudžetą.
Be to, neseniai ši bendrovsavo automobilių "Panda" gamybą dėl politinių ir nacionalinių, bet tikrai ne dėl ekonominių, priežasčių perkėlį Italiją. Šiuo atveju išryškėjo interesų konfliktas. Socialinpadėtis Lenkijoje blogėja, o Italijoje gerėja. Daugianacionalinės korporacijos jau nusiaubLenkiją, po Lenkijos Liaudies Respublikos žlugimo supirkdamos pramonės įmones už 10 proc. jų vertės. Dėl klaidų, kurias padarliberalizmo doktrinos šalininkai, įskaitant ir L. Balcerowiczių, Lenkijos sienos buvo atvertos pasaulinei turtingų korporacijų konkurencijai. Tai lėmgreitą mūsų pramonės žlugimą, konkurencingų gamyklų uždarymą ir mokslo infrastruktūros sunaikinimą, taip pat didžiulį nedarbą. Praėjus kuriam laikui, dabar su tuo susiduria ir senosios ES valstybės narės. Reikalinga tvirta pramonės politika, bet ne ekonominis nacionalizmas.
