Komission puheenjohtajan kyselytunti
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana komission puheenjohtajan kyselytunti.
Vapaat kysymykset
Corien Wortmann-Kool
Arvoisa puhemies, odotukset EU 2020:n suhteen ovat suuret, eivät vain meidän ryhmässämme, vaan myös Euroopan unionin kansalaisilla. He odottavat vuoteen 2020 mennessä hyvinvointia ja työpaikkoja sekä kestävää ja innovatiivista sosiaalista markkinataloutta. He odottavat konkreettisia ehdotuksia, joilla pk-yrityksiä vahvistetaan, ja avoimia Euroopan sisämarkkinoita, myös pääoman ja osaamisen kehittämisen alalla. He odottavat 2020-strategiaa, johon kuuluu luja, avoin eurooppalainen ohjausjärjestelmä, jossa jäsenvaltiot eivät voi toimia miten tahansa.
Arvoisa puhemies, parlamentti ei halua, että sille ainoastaan tiedotetaan jo valmiista komission ja neuvoston ehdotuksista, se haluaa todella osallistua 2020-strategian kehittämiseen ja täytäntöönpanoon. Miten aiotte varmistaa tämän, ja mihin aikatauluun pyritte? Neuvoston puheenjohtaja on ilmoittanut, että aikomuksena on saada päätöksiä jo maaliskuussa. Aiotteko tehdä aloitteen? Voimmeko odottaa lähitulevaisuudessa konkreettista kehystä, joka sisältää lähtökohdat ja tavoitteet, joiden pohjalta parlamentti voi osallistua tähän keskusteluun? Voitteko kertoa meille, mihin aikatauluun pyritte, ja kuka asiasta vastaa? Oletteko te Mr. 2020?
José Manuel Barroso
Koska tästä tulee seuraavan komission keskeinen tehtävä, kuten olen poliittisissa suuntaviivoissani esittänyt, komission puheenjohtajana vastaan tästä yhteistyössä komission kollegoitteni kanssa. Ajoituksesta voin kertoa, että toivomme saavamme virallisen tiedonannon valmiiksi kevään Eurooppa-neuvostoa varten, mutta mielestäni olisi parempi saada viralliset päätelmät vasta kesäkuun Eurooppa-neuvostoon. Tämä on ehdotukseni Eurooppa-neuvostolle, jotta parlamentti voi täysin osallistua ja sitoutua tähän strategiaan, mitä myös suuresti toivon.
Eurooppa-neuvostossa on myös ollut hyvin kiinnostava ennakkokeskustelu taloudesta, ja itse asiassa olen kannustanut Eurooppa-neuvostoa kantamaan myös neuvoston puolelta täyden vastuun sekä vahvistamaan ohjausmekanismeja. Kuten tiedätte, kun viisi vuotta sitten käynnistimme uudelleen Lissabonin strategian, joidenkin jäsenvaltioiden taholta vastustettiin Kokin raportin tiettyjen suositusten noudattamista. Tällä kertaa on edellytykset sille, että tämän strategian ohjausjärjestelmästä tulee tehokkaampi.
Hannes Swoboda
Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, vuosi 2009 on käymässä kohti loppuaan vaikeassa tilanteessa, jota leimaavat suuri työttömyys ja talous- ja budjettiongelmat. Samaan aikaan Barroson komission viisivuotinen kausi on päättymässä. Mitä päätelmiä voitte tehdä ensimmäisestä viisivuotiskaudesta toista viittä vuotta ajatellen - edellyttäen, että komissio vahvistetaan - erityisesti näitä taloudellisia ja sosiaalisia kysymyksiä silmällä pitäen? Mitkä ovat asiat, joiden pitäisi olla toisin tällä uudella kaudella? Mitä aiotte kertoa tästä kansalaisillemme ja muille komission jäsenille?
Meidänhän pitäisi tehdä yhdessä työtä niin, että asetamme taloudellisissa ja sosiaalipoliittisissa tavoitteissamme uusia painopistealueita ja vältämme luomasta uudelleen tilannetta, jollainen meillä on nyt. Siksi kysyn: mitä päätelmiä teette ensimmäisestä viidestä vuodesta, ja mitä haluatte toisena viisivuotiskautena tehdä toisin, paremmin tai selvemmin, jotta EU:n kansalaisten toiveet toteutuvat?
José Manuel Barroso
Haluan aluksi todeta, että mielestäni se seikka, että parlamentti äänesti uuden toimikauteni puolesta, on viesti siitä, että tähänastisilla toimillamme on parlamentin tuki. Toiseksi on joitakin asioita, joihin meidän on saatava muutoksia ja parannuksia.
Tilanne tänään on erilainen. Nyt asia koetaan aikaisempaa paljon enemmän yhteiskunnallisesti tärkeäksi. Kuten olen hyvin usein sanonut, kaikkein suurin ongelma, joka meillä on Euroopassa nyt - ja jonka joudumme mitä todennäköisimmin kohtaamaan vielä jonkin aikaa - on työttömyys. Meidän ei ole ainoastaan löydettävä uusia kasvun lähteitä, vaan myös tarkasteltava, mitä väärää edellisessä kasvumallissa oli.
Oli ilmeistä, että edellinen kasvumalli oli aikansa elänyt. Vaikka se loi joitakin keinotekoisia kuplia - ei vain rahoitusalalla vaan myös muilla aloilla - se ei ollut myöskään energia- ja ilmastonäkökulmasta kestävä. Tämä on strategiani polttopiste. Tämän strategian olen esittänyt parlamentille ja toivon voivani kehittää sitä seuraavassa komissiossa, tietenkin tiiviissä yhteistyössä parlamentin kanssa.
Hannes Swoboda
Lyhyt lisäkysymys, arvoisa komission puheenjohtaja. Jos parlamentin kuulemisissa päädymme siihen, ettei salkkujako tee täysin tee oikeutta näille tavoitteille, ja jos ehdotamme muutoksia salkkujakoon, oletteko periaatteessa valmis ottamaan vastalauseemme huomioon ja tekemään muutoksia? Torjuisitteko periaatteessa kaikki vastalauseet, vai oletteko valmis hyväksymään ne?
José Manuel Barroso
Lissabonin sopimuksessa todetaan selvästi, että vastuu kollegion ja komission yksiköiden sisäisestä organisaatiosta on komissiolla.
Olen aina valmis kuuntelemaan ehdotuksianne ja kommenttejanne. Itse asiassa jotkut uudistukset olivat tulosta keskusteluista teidän ryhmänne ja muiden ryhmien kanssa. Luotan teidän tukeenne siinä, että otatte täysin huomioon komission toimivallan, niin kuin minä aina otan huomioon parlamentin toimivallan.
Olen aina valmis kuuntelemaan ehdotuksianne mutta katson, että meidän olisi keskityttävä enemmän itse politiikkaan, sisältökysymyksiin. Komission organisaatiosta voin sanoa, että kun nyt tunnen komission jokapäiväistä työtä viiden vuoden ajalta, uskon, että olen melko hyvin selvillä parhaista tavoista jakaa resurssit komission sisällä.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, minun kysymykseni koskee Kreikan tilannetta. Tilanne on tietenkin hyvin hälyttävä, kun julkistalouden alijäämä on 12,7 prosenttia ja julkinen velka ylittää pian 130 prosenttia. Juuri tällaisessa tilanteessa oltiin Belgiassa, kun minusta nuorena vuonna 1985 tuli valtiovarainministeri. Luvut olivat täsmälleen samat - en koskaan unohda niitä - julkinen alijäämä oli 12,7 prosenttia. Kreikan on siis epäilemättä tehtävä lujasti töitä ja toteutettava uudistukset, joita se ei ole tähän mennessä toteuttanut. Silti, puheenjohtaja Barroso, mekin voimme tehdä jotain. Voimme mahdollistaa eri jäsenvaltioiden julkiseen velkaan liittyvien kustannusten alentamisen perustamalla vihdoinkin eurooppalaiset arvopaperimarkkinat, jotka kattaisivat suuren osan tästä julkisesta velasta. Maksamme tätä nykyä useita satoja miljardeja euroja liikaa julkisen velkamme korkoina johtuen siitä, ettei ole eurooppalaisia arvopaperimarkkinoita ja että kaikki arvopaperimarkkinat ovat edelleen segmentoituneita, jolloin likviditeetti on suunnattoman heikko. Kysyn teiltä, aiotteko olla aloitteellinen tässä asiassa ja perustaa vihdoin tällaiset eurooppalaiset arvopaperimarkkinat. Tämä ei poistaisi Kreikan tarvetta ponnistella itse, mutta se voisi tuoda apua.
José Manuel Barroso
Olin hyvin vakuuttunut pääministeri Papandreoun eilisestä sitoutumisesta leikkaamaan julkisen talouden vajetta ja vähentämään julkista velkaa pysyvillä menoleikkauksilla ja tulonlisäyksillä. Uskomme, että nykyinen vuoden 2010 talousarvio, joka on parhaillaan käsiteltävänä Kreikan parlamentissa, sekä pääministeri Papandreoun lausunnot ovat askelia oikeaan suuntaan. Olen seurannut tilannetta, nimittäin julkisen talouden ongelmaa, hyvin tarkkaan sekä tämän hallituksen kanssa että edellisen hallituksen kanssa.
Olimme myös hyvin vaikuttuneita Kreikan pääministerin viime Eurooppa-neuvostossa pitämästä vilpittömästä esityksestä. Hän on täysin tietoinen ongelmasta ja on osoittanut meille päättäväisyytensä puuttua siihen. Kreikka toimittaa komissiolle tammikuun kuluessa vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisen päivitetyn vakausohjelman. Luotan siihen, että tämä ohjelma sisältää konkreettisia toimia julkisen talouden sopeutuksen tehostamiseksi vuonna 2010 sekä julkisen talouden pitkäaikaisen vakauttamisen varmistamiseksi. Komissio luonnollisesti seuraa edelleen tiiviisti Kreikan makroekonomista ja finanssipoliittista tilannetta ja toimien täytäntöönpanoa.
Näin ollen en pidä tarkoituksenmukaisena tässä vaiheessa kommentoida tarkemmin mahdollisia skenaarioita. Me uskomme, että Kreikka ryhtyy nyt asianmukaisiin toimiin ja että meidän olisi tuettava Kreikkaa noiden toimien täytäntöönpanossa.
Guy Verhofstadt
Arvoisa puhemies, palaan vielä siihen, mitä jo sanoin: eurooppalaiset arvopaperimarkkinat voisivat auttaa Kreikkaa. Ne eivät suinkaan poistaisi tuon maan tarvetta toteuttaa uudistuksia, mutta ne auttaisivat myös kaikkia muita EU:n jäsenvaltioita, koska ne merkitsisivät, että jäsenvaltioiden maksettavaksi tuleva velkakorko olisi paljon alempi. Verrataanpa Saksassa ja Yhdysvalloissa maksettavia korkoja. Amerikkalaiset maksavat 0,4 prosenttia vähemmän korkoa valtionobligaatioistaan kuin saksalaiset, vaikka Saksan julkinen talous on paljon paremmassa kunnossa. Tämä on todiste siitä, että meidän on kiireesti otettava tuo linja. Odotan komission tekevän niin.
José Manuel Barroso
Emme tässä vaiheessa harkitse ehdotetunlaisia toimia. Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, ettei ole kovin tarkoituksenmukaista yhdistää tämänkaltaista ehdotusta Kreikan nykyiseen tilanteeseen, sillä se voisi antaa väärän signaalin.
Olkaamme tässä rehellisiä. Kreikalla ja euroalueen mailla on erityinen velvoite vakaus- ja kasvusopimuksen ehtojen täytäntöönpanoon. Se on hyvin tärkeä niille ja ennen muuta niiden omalle taloudelle, mutta se on tärkeä myös muille. Mielestäni tämän asian nostaminen esiin tällä hetkellä ja ehdottaminen, että olisi löydettävissä Kreikan omien ponnistelujen ulkopuolella oleva ratkaisu, ei ole paras tapa auttaa ystäväämme Kreikkaa panemaan päättäväisesti toimeen ne toimet, joista pääministeri Papandreou on ilmoittanut.
Rebecca Harms
Haluaisin kysyä teiltä tänään uuden komission rakenteesta. Esittelemänne salkkujako vaikuttaa hyvin puheenjohtajavetoiselta. Nähdäksemme te olette rakentamassa sitä tavalla, joka antaa teille komission puheenjohtajana hyvin paljon valtaa. Olemme hämmästyneitä, että te haluatte poistaa komission jäsenten työryhmät. Meidän mielestämme nämä ryhmät ovat saaneet aikaan hyviä tuloksia viime vaalikauden aikana. Meitä hämmästyttää myös se, että vastuualueet joillakin aloilla on hajotettu käsittämättömällä tavalla. Meille on arvoitus, miten te aiotte hoitaa komission jäsenten Redingin ja Malmströmin välisen vastuunjaon. Meistä näyttää, että komission jäsen Malmström luo jonkinlaisen kotimaan turvallisuusviraston. Minulla ei ehdottomasti ole mitään vastaan sitä, että ilmastosta tehdään erillinen vastuualue. Jos ilmastoasioista vastaava komission jäsen kuitenkin nimitetään, on osoitettava, että hänellä on todellista valtaa ja että hän voi vaikuttaa sellaisilla aloilla kuin energia, teollisuus, liikenne, ympäristö ja maatalous. Mielestämme näin ei nyt ole.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. - (EN) Tässä on nyt kaksi eri kysymystä, yksi koskee oikeutta ja turvallisuutta koskevaa salkkua ja toinen ilmastosalkkua. Mitä tulee oikeuteen ja turvallisuuteen, olen toimittanut eteenpäin monien parlamentin jäsenten ehdotuksen siitä, että meillä tulisi olla vahvemmin perusoikeusasioihin keskitetty erityinen salkku. Siten jos komission jäsen Reding saa hyväksyntänne, hänestä tulee oikeus-, perusoikeus- ja kansalaisasioista vastaava komission jäsen.
Uudessa komissiossa on myös sisäasioista vastaava komission jäsen, jollainen on useimmissa, joskaan ei kaikissa EU:n jäsenvaltioissa - niissä on sisäministeri ja oikeusministeri. Uskon, että tämä on paljon tehokkaampaa, niin että he voivat työskennellä kunkin neuvoston kollegoittensa kanssa. Tämä tulee olemaan paljon parempi työn määrää ajatellen, koska, kuten tiedätte, olemme juuri hyväksyneet Tukholman ohjelman. Se on hyvin kunnianhimoinen ohjelma, jossa parlamentilla on nyt paljon tärkeää toimivaltaa. Näin ollen on täysin perusteltua, että meillä on kaksi eri komission jäsentä. Näin kyse ei ole puheenjohtajan roolista. Tällä ei ole mitään tekemistä komission puheenjohtajan roolin kanssa. On kyse tarpeesta saada jonkinlainen työnjako tällaisella tärkeällä alalla. Haluaisin, että perusoikeusasioista vastaava komission jäsen hallitsee turvallisuuskysymykset, ja haluaisin, että turvallisuusasioista vastaava komission jäsen työskentelee Euroopan unionin perusoikeuksia ja vapauksien henkeä kunnioittaen.
Rebecca Harms
Haluaisin toistaa aikaisemman kysymykseni. Miten ilmastokysymyksistä vastaava komission jäsen voi olla voimatekijä, ja miten hän voi pitää puoliaan, jos tämä ei - toisen mahdollisuuden jälkeen - näy rakenteissa? On myös eräs toinen asia, joka vaikuttaa meistä täysin järjettömältä, ja se on se, että vihreä geenitekniikka, jota te, puheenjohtaja Barroso, kannatatte, on nyt osa terveyspolitiikan salkkua, eikä sitä ole enää sisällytetty ympäristö- tai maataloussalkkuun. Pyydämme teiltä selitystä tähän.
José Manuel Barroso
Olen iloinen nähdessäni, että te olette tyytyväinen siihen, että ilmastonmuutokseen liittyviä asioita varten on nyt perustettu oma komission jäsenen virka. Hänellä on jatkossa todella paljon tehtävää, koska kuten nyt näemme, Kööpenhamina ei ole tien päätepiste. Kööpenhaminan jälkeen on paljon tehtävää.
Hänen päätehtäviään on valtavirtaistaa ilmastonmuutos komission kaikilla sektoreilla - ei vain teidän mainitsemillanne vaan myös monilla muilla. Euroopan unionissa ei ole oikeastaan mitään politiikanalaa, jolla ei olisi jotain vaikutusta ilmastotoimiin. Tämä pätee niin maatalouteen kuin tutkimukseen, niin yritystoimintaan ja teollisuuteen kuin meriasioihinkin. Siinä on tehtävää.
Hän saa erityisen ilmastonmuutosta käsittelevän pääosaston. Haluan, että ilmastonmuutokseen liittyvistä asioista vastaavalla komission jäsenellä on joitakin välineitä politiikkansa harjoittamiseen, mutta hänen on luonnollisesti toimittava yhteistyössä muiden komission jäsenten kanssa - nimittäin ympäristöön liittyvistä asioista vastaavan komission jäsenen, energia-asioista vastaavan komission jäsenen ja muiden kanssa. Näin siksi, että tämä on hyvin tärkeä politiikanala, jolla on myös hyvin tärkeä ulkoinen ulottuvuus.
Michał Tomasz Kamiński
Arvoisa puhemies, haluaisin kysyä arviotanne lähes kaksi viikkoa sitten pidetystä EU:n ja Ukrainan huippukokouksesta. Samalla haluaisin nostaa esiin kaksi asiaa. Ollessani Kiovassa sain kuulla, että EU kieltäytyi hyväksymästä loppujulkilausumaan mainintaa Ukrainan eurooppalaisesta identiteetistä. En halua kätkeä sitä tosiasiaa, että tämä hämmästyttää minua suuresti, koska minusta Ukrainan eurooppalaista identiteettiä ei saisi kyseenalaistaa. Toinen asiani on se, että sain kuulla Kiovassa, että EU:n valtuuskunta kieltäytyi laskemasta seppeleitä Ukrainan nälänhädän uhrien muistomerkille. Seppeltenlasku on tapana kaikilla Ukrainassa käyvillä diplomaateilla. Minun on sanottava, että nämä kaksi asiaa hämmästyttävät minua suuresti.
José Manuel Barroso
Mielestäni Ukrainan kanssa pitämämme kokous oli onnistunut. Haluan sanoa aivan suoraan, että ukrainalaisten ystäviemme on tehtävä enemmän, jos he haluavat meidän auttavan heitä enemmän.
Olen käyttänyt enemmän aikaa Ukrainaa koskeviin kysymyksiin kuin useimpia Euroopan unionin jäsenvaltioita koskeviin kysymyksiin, mikä on osoitus huomiosta, jota kiinnitämme Ukrainan huolenaiheisiin. Tämä maa on hyvin lähellä meitä, ja haluamme sen lähentyvän meihin vieläkin enemmän. Siksi olemme tarjonneet Ukrainalle kattavaa ja innovatiivista EU-Ukraina-assosiaatiosopimusta. Se on edistynein asema, jonka voimme jollekin maalle antaa, kun kysymykseen ei tule jäsenyys, joka ei nykytilanteessa ole mahdollista.
Joitakin keskusteluja käytiin, mutta jos katsotte loppupäätelmiä, niissä vahvistetaan selvästi, että Ukraina on eurooppalainen maa, että Ukrainaa sitovat samat eurooppalaiset arvot ja että haluamme olla lähempänä Ukrainaa. Haluamme auttaa Ukrainaa lähenetymään meihin. Mielestäni se oli hedelmällinen kokous, mutta emme todella voi odottaa, että Ukrainalle luodaan uusi asema jokaisessa huippukokouksessa.
Tätä edeltävä huippukokous oli Pariisissa. Myönsimme Ukrainalle tämän assosiaatiomahdollisuuden, mutta emme voi siirtyä uuteen asemaan joka huippukokouksessa. Lisäksi meillä oli hyvin vilpitön, avoin ja ystävällismielinen keskustelu tästä presidentti Juštšenkon ja muiden neuvottelukumppaneiden kanssa.
Lothar Bisky
Arvoisa puhemies, minulla on teille kysymys Tobinin verosta. Tätä veroa kannattaa harkita, mutta sitä ei ole vielä missään otettu käyttöön. Kaikki sanovat, että sitä ei oteta koskaan käyttöön, elleivät kaikki jäsenvaltiot siirry siihen samanaikaisesti. Pelkäänpä, että nyt Eurooppa-neuvoston päätöksen jälkeen - johon olen tyytyväinen - että tätä jälleen kerran lykätään, koska emme ole kaikki aloittamassa samaan aikaan.
Haluaisin kuulla kantanne tähän sekä sen, mitä mieltä olette mahdollisuuksista ottaa Tobinin vero käyttöön.
José Manuel Barroso
Jos yleinen kansainvälisten rahasiirtojen vero on olemassa, meidän olisi kannatettava sitä. Itse asiassa olen henkilökohtaisesti tukenut tätä keskusteluissa Eurooppa-neuvostossa. Eurooppa-neuvosto on pyytänyt komissiota esittämään joitakin ajatuksia tästä, ja olemme valmistelemassa asiaa.
Tällä on myös yhteys kysymykseen innovatiivisesta rahoituksesta, ja uskon, että jos haluamme täyttää ilmastonmuutoksen torjumista koskevat velvoitteemme, sitä ei voida tehdä vain talousarviovaroillamme. On ilmeistä, että talousarvioihimme kohdistuu sellainen paine, että muutamana seuraavana vuonna ilmastonmuutoksen torjunnan vaatimia varoja ei voida saada pelkästään kansallisista talousarvioista. Meidän on harkittava innovoivia rahoituksen järjestämistapoja. Kansainvälisten rahasiirtojen vero vaikuttaa minusta hyvältä ajatukselta, ja työskentelemme sen parissa, jotta voimme aikanaan esittää ehdotuksia. Toivon, että uusi komissio voi tehdä tällä alalla joitakin ehdotuksia.
Paul Nuttall
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, olemme hiljattain saaneet tietää, että Pohjois-Englannin Teessidessa oleva Coruksen terästehdas aiotaan sulkea. Tämä johtuu EU:n tavoitteesta vähentää 20 prosenttia hiilipäästöjään. Päästövähennyshyvitysten vuoksi Coruksella ei ole enää varaa työllistää työntekijöitään, joita on yli 5 000, eikä alihankkijoitaan. Lisäksi meillä on Britannian hallituksen spektaakkeli hallituksen myöntäessä, että sen kädet tässä ongelmassa ovat sidotut rankaisevan EU:n kilpailulainsäädännön takia.
Coruksen Teessiden tuotannon lopettamisesta saama todellinen hyöty on se säästö, jonka se saa EU:n päästökauppajärjestelmän nojalla sille myöntämistä päästöoikeuksista. Niiden arvo seuraavien kolmen vuoden aikana voi olla jopa 600 miljoonaa Englannin puntaa. Mutta yllätys, yllätys - arvatkaa mitä: IPPC:n johtaja Rajendra Pachauri on myös Tata Foundationin johtaja. On siis pakko kysyä cui bono, kenen hyväksi? Hyötyjä on Tata, joka omistaa Coruksen.
(Vastalauseita salista)
Haluaisin kysyä seuraavaa: onko EU:n virallisena politiikkana nyt kannustaa yrityksiä Teesssiden kaltaisten tehtaiden sulkemiseen, jotta yritykset voivat ulkoistaa liiketoimintansa Intian kaltaisiin maihin, vai onko tässä kyseessä pikemminkin henkilökohtainen etu?
José Manuel Barroso
Esittämäänne vihjailua en todellakaan voi kommentoida. Jos minä olisin sen kohde, veisin asian oikeuteen.
Mitä tulee itse ongelmaan, sanoitte, että Britannian hallitus olisi ilmaissut tämän olevan Euroopan unionin kanta. Minä en tiedä mitään tuosta lausunnosta, mutta haluan kertoa teille, että jos joku hallitus on vaatinut Euroopan unionilta kunnianhimoisia tavoitteita ilmastonmuutoksen torjumiseksi, niin täsmälleen teidän maanne hallitus - pidättepä siitä tai ette.
Euroopan unionin yhteisenä toimintasuunnitelmana on tätä nykyä vähentää kasvihuonekaasupäästöjen kokonaismäärää maailmassa. Tällä on todella joitakin vaikutuksia teollisuutemme kilpailukykyyn. Haluamme pitää teollisuuden Euroopassa, mutta haluamme toisenlaista teollisuutta, vähemmän energiaa kuluttavaa ja ympäristöystävällisempää teollisuutta.
Paul Nuttall
(EN) Te ette vastannut kysymykseeni, sillä kysymykseni kuului: Onko EU:n virallisena politiikkana kannustaa yrityksiä Teessiden kaltaisten tehtaiden sulkemiseen ja ulkoistamaan liiketoimintansa Intian kaltaisiin maihin? Ette vastannut kysymykseen. Voisitteko vastata siihen?
José Manuel Barroso
Vastaukseni on "ei".
Puhemies
(EN) Hyvät kollegat, sinisen kortin menettelyä ei voida soveltaa, koska tässä on kyse keskustelusta kahden henkilön kesken. On hyvin vaikeaa käyttää nyt sinisen kortin menettelyä lisäkysymykseen, koska en tiedä, kummalle näistä kahdesta henkilöstä se on tarkoitettu. Pahoittelen asiaa. Sitä voidaan luonnollisesti käyttää muiden keskustelujen aikana.
Marine Le Pen
(FR) Arvoisa puhemies, Euroopan komissio meni reagoinnissaan Sveitsin minareettikansanäänestykseen niin pitkälle, että antoi lausunnon, jota voi pitää vähintäänkin huolestuttavana ja sekavana. Se piti välttämättömänä vakuuttaa - niiden jäsenvaltioiden vuoksi, joilla saattaisi olla kiusaus tehdä samanlaisia päätöksiä - tarvetta "kunnioittaa ihmisoikeuksia, muun muassa uskonnonvapautta". Tämä heikosti peitelty uhkaus vaatii jonkin selityksen teidän puoleltanne, kun mielipidekyselyt osoittavat, että valtaenemmistö eurooppalaisista olisi ollut samaa mieltä vastaavassa kansanäänestyksessä, jos siihen olisi ollut Euroopan eri maissa mahdollisuus.
Arvoisa puheenjohtaja Barroso, onko EU:n jäsenvaltioilla oikeus vai ei järjestää kansalaisilleen kansanäänestys, joka on kaikin tavoin identtinen kuin 29. marraskuuta Sveitsissä pidetty kansanäänestys? Torjuisiko komissio vai ei näiden kansojen suvereenin päätöksen, jos ne äänestäisivät samoin kuin sveitsiläiset? Jos, kuten meistä näyttää, Euroopan unioni on nykyisin pikemminkin totalitaarinen kuin demokraattinen, on korkea aika tunnustaa se.
José Manuel Barroso
On jäsenvaltioiden suvereeni oikeus päättää perustuslakinsa säännösten mukaisesti, millä tavoin ne haluavat kuulla suoraan kansalaisiaan. En aio antaa hypoteettisia lausuntoja hypoteettisista kansanäänestyksistä. Sen voin kertoa teille, että jäsenvaltiot tekevät omat päätöksensä tässä asiassa. Siksi en halua tuomita ennakolta minkään maan kansanäänestystä tai reaktiota mihinkään komission järjestämään kansanäänestykseen.
Komissiolla on toimivalta tarkistaa EU:n lainsäädännön soveltamiseen liittyvät jäsenvaltioiden toimet ja tekemät päätökset. Tässä tapauksessa komissiolla ei ole vain oikeus vaan myös velvollisuus ilmaista näkemyksensä.
Marine Le Pen
(FR) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, kysymys oli kuitenkin selvä. En tehnyt teille hypoteettista kysymystä hypoteettisesta kansanäänestyksestä, vaan kansanäänestyksestä, joka on kaikin tavoin identtinen Sveitsin kansalaisille pidetyn kansanäänestyksen kanssa.
Mikä komission reaktio olisi, jos jokin EU:n jäsenvaltio täysin identtisessä kansanäänestyksessä esittäisi kysymyksen, joka esitettiin sveitsiläisille? Onko jäsenvaltioilla oikeus tehdä niin? Entä torjuisiko komissio suvereenin kansan päätöksen, jos kansa päättäsi äänestää siten kuin Sveitsi? Kysymys on selvä.
José Manuel Barroso
Arvoisa jäsen Le Pen, kysymyksenne on hypoteettinen. Minun ranskani ei ole yhtä hyvä kuin teidän, mutta kun sanotte "jos", kysymys on hypoteettinen. "Jos järjestettäisiin kansanäänestys" on hypoteettinen kysymys.
(Suosionosoituksia)
Minulla ei ole tapana vastata hypoteettisiin kysymyksiin. Todellisuus jo on kyllin monitahoinen. Voin siis vain kertoa teille, että komissio vastustaa syrjinnän kaikkia muotoja, myös kaikkia uskonnollisen syrjinnän muotoja. Tämä on kantamme, ja se on selvä kanta. Se ei ole vain komission kanta, se on kaikkien Euroopan unionin demokraattisten jäsenvaltioiden kanta.
Näin ollen en aio ilmaista kantaani hypoteettiseen kansanäänestykseen.
David Casa
(MT) Olin aikonut esittää komission puheenjohtajalle kysymyksen komissiosta. Sosialistiryhmä kuitenkin käytti tänään puheenvuoron, joka koski komission jäsenten kuulemista. Toivon, että sosialistiryhmä ei ryhdy pelaamaan ehdotetuille komission jäsenille sovituilla salkuilla. Meillä ei ole valtaa muuttaa komission jäsenten salkkuja, koska asia kuuluu komission puheenjohtajan yksinomaiseen toimivaltaan. Valitut henkilöt, jotka ovat meidän ryhmästämme, liberaaleista ja sosialistiryhmästä, ovat kaikki hyvin päteviä ihmisiä, eikä meidän pitäisi alkaa nyt, ennen kuulemista, keskustella siitä, voimmeko muuttaa komission jäsenten salkkuja. Olen tietoinen siitä, ettei tämä ollut itse asia, mutta sosialistiryhmän puheenvuoron jälkeen tunsin, että minun oli käytettävä tämä puheenvuoro.
José Manuel Barroso
Se ei ollut kysymys, joten minun ei tarvitse vastata, mutta koska minulla on nyt tilaisuus, haluan vain sanoa seuraavan asian.
Eri toimielinten välisen lojaaliuden periaate on hyvin tärkeä. Myös nyt, kun meillä on uusi perussopimus, meidän on kunnioitettava kunkin toimielimen toimivaltaa. Kerroin teille, kuinka tärkeää on, että komission ja parlamentin välillä on erityissuhde, ja aion tehdä työtä sen hyväksi. Tämä tietenkin tarkoittaa, että kunkin toimielimen toimivaltaa sen omalla alalla kunnioitetaan perussopimusten mukaisesti.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Arvoisa puhemies, komission puheenjohtaja viittasi alussa puheenvuorossaan siihen, mitä aikaisemmissa malleissa on ollut väärin. Väärin on varmasti se, että komissiolla on ollut hyviä ohjelmia, mutta jäsenvaltiot tekevät juuri siten kuin haluavat, eli ettei ole tarpeeksi keppiä ja porkkanaa ohjata jäsenvaltioita.
Huomasin, että 2020-paperissa ei ole myöskään innovatiivisia ajatuksia siitä, millä tavalla jäsenvaltioita voidaan ohjata. Kysyisinkin, aikooko komissio käyttää Lissabonin sopimuksen 121 artiklan mukaisia varoituksia, jos joku jäsenvaltio ei noudata eikä edes halua noudattaa tämän 2020-ohjelman ajatuksia?
José Manuel Barroso
Kiitos kysymyksestänne ja sen takana olevasta pyrkimyksestä.
Aikomuksenani on ehdottaa jäsenvaltioille talouden ohjausjärjestelmän vahvistamista Euroopassa. Mielestäni meillä on nyt mahdollisuus toteuttaa se. Suoraan sanottuna se on torjuttu useita kertoja aikaisemmin. Olette luultavasti lukeneet yhden edeltäjäni, Jacques Delorsin, hiljattain antaman haastattelun. Hän sanoi, että hänen ehdotuksensa yhteistyön vahvistamisesta sosiaalipolitiikan alalla epäonnistui vuonna 1993. Jäsenvaltiot torjuivat sen.
Se oli mielenkiintoista, ja katsoin tarkkaan, mitä sanoin sitten maani ulkoministerinä. Olin yksi niistä, jotka kannattivat jäsenvaltioiden yhteistoiminnan lisäämistä tuolla alalla. Valitettavasti se ei ollut mahdollista.
Kun Lissabonin strategiaa uudistettiin, me teimme Wim Kokin raporttiin perustuvan ehdotuksen. Jäsenvaltiot torjuivat sen. Mielestäni nyt tämän kriisin jälkeen ollaan paljon paremmin tietoisia siitä, että kriisiin vastaamiseksi yhteistyö on todella tarpeen. Aion ajaa tätä asiaa, mutta siihen päästäksemme tarvitsemme luonnollisesti jäsenvaltioiden tuen. Se tarvitaan, koska jotkut noista politiikanaloista hoidetaan kansallisella tasolla ja jotkut yhteisön tasolla.
Mielestäni ensimmäinen näkemystenvaihto Eurooppa-neuvoston kanssa oli rohkaiseva. Itse asiassa uusi neuvoston puheenjohtaja, puheenjohtaja Van Rompuy, on jo ilmoittanut, että hän haluaa epävirallisen kokouksen pidettäväksi helmikuun alussa. Toivon, että tämä yksi keino sitouttaa Eurooppa-neuvosto paremmin Euroopan unionin 2020-strategian ohjausmekanismin tehostamiseen.
Frédérique Ries
(FR) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, Lissabonin strategia on aikansa elänyt. Euroopan unioni ei siis ole 1. tammikuuta alkaen kilpailukykyisin talous. Suokaa anteeksi tylyt sanani, mutta melkein voisi puhua kangastuksesta. Nyt meidän on varmistettava, että tulevina vuosina, vuonna 2010, EU on Euroopan yrittäjien ja kansalaisten kannalta pikemminkin vakauden keidas.
Tässä yhteydessä voin mainita, että olen lukenut meille esittämästänne muistiosta, että puhutte pk-yritysten kansainvälistämisestä, yritysten, jotka luovat valtaosan EU:n alueen työpaikoista. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, ettekö ole sitä mieltä, että nyt on kiireesti saatava tilanteeseen vakautta, rauhoitettava ihmisiä? Lisäksi kysyn: voitteko taata tänään, että komissio torjuu kaiken sääntelyhysterian ja soveltaa päivittäin ja kaikessa politiikassaan "pienet ensin" -periaatetta, -strategiaa?
José Manuel Barroso
Kiitos, jäsen Ries. Tämä oli yksi komissioni painopistealueista, mutta se on myös nykyisen komission painopistealue, ja sama pätee epäilemättä myös seuraavaan komissioon. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat niitä yrityksiä, jotka luovat työpaikkoja. Loimme pienyrityksiä tukevan aloitteen perustana nimenomaan mainitsemanne "pienet ensin" -periaate, ja olemme aloittamassa ohjelmaa, jolla vähennetään hallinnollista taakkaa, erityisesti pk-yritysten taakkaa. Tämän vuoksi olemme asettaneet sisämarkkinoiden toteuttamisen ensisijaisten tavoitteittemme keskiöön, sillä sisämarkkinoilla on potentiaalia ja myös kansainvälinen ulottuvuus. Totuushan nimittäin on, että pk-yrityksemme kohtaavat yhä lukuisia esteitä yrittäessään toimia muilla markkinoilla. Siksi uskon, että tämä on yksi uuden strategian, 2020-strategian painopistealueista. Se on juuri sellainen strategia, jolla on aikaisempaa tiiviimpi kansainvälinen yhteys. Näin siksi, että globalisaation vaikutukset tuntuvat nyt, ja vain omaksumalla määrätietoisen ja tehokkaan asenteen voimme voittaa tämän kamppailun kilpailukyvystä.
Puhemies
(EN) Hyvät kuulijat, haluaisin antaa selityksen jäsen Riesin esittämän tärkeän kysymyksen tähden. Me aloimme valmistella puhujaluetteloa klo 15.00, jolloin käynnistimme tämän asiakohdan. Minulla on luettelossa noin 30 henkeä, siinä järjestyksessä, jossa te otitte siniset korttinne. Voimme tietenkin lisätä muita puhujia luetteloon, mutta heidän on mahdotonta puhua tämän asiakohdan aikana.
Jos haluatte, voitte pitää korttinne nyt, ja seuraava puhuja on jäsen Durant, aikaa on yksi minuutti. Voimme yrittää lisätä luetteloon loput puheenvuoroa toivovat jäsenet, mutta voin kertoa teille aivan rehellisesti, että on mahdotonta, että puhujia on niin paljon, nimiä on noin 30.
Me aloimme käsitellä luetteloa klo 15.00. Jos muut jäsenet haluavat lisätä nimensä, pitäytykää yhdessä minuutissa.
Isabelle Durant
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, kysyisin teiltä tähän 2020-strategiaan ja erityisesti ohjausjärjestelmän tehostamiseen liittyen, miten aiotte suhtautua lobbauskysymykseen. Tiedätte niin kuin minäkin, että jos 2020-strategia suunnitellaan, siihen liittyy väistämättä kaikenlaista lobbausta. Lobbausta on melkein kaikkialla, sitä kohdistetaan komissioon, parlamenttiin, neuvostoon.
Kuten tekin tiedätte, lobbauskysymyksestä käydään parhaillaan toimielinten välistä keskustelua. Edellisessä komissiossa tästä asiasta vastasi komission jäsen Siim Kallas. Halusisin kuulla teiltä, kuka komissiossa vastaa lobbauskysymyksestä, ja mitkä tämän henkilön valtuudet ovat. Haluatteko edetä - kuten minä ja muut tämän toimielinten välisen ryhmän jäsenet toivovat - kohti lobbaajien pakollista rekisteröintijärjestelmää?
Se on avoimuuden ehto, ja mielestäni se on myös kansalaisten tuen ehto. Kansalaisten tulee voida ymmärtää, miten komissio, neuvosto ja parlamentti tekevät Euroopan tason päätöksiä.
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, tämä on yleisesti tiedetty ongelma ja hyvin tärkeä ongelma, ja olen itse asiassa ylpeä siitä, että tämän komission toimikauden aikana olemme edistyneet asiassa. Kuten mainitsitte, komission jäsen ja varapuheenjohtaja Kallas on tehnyt paljon työtä tällä alalla, ja me olemme edistyneet lobbausrekisteröinnin suhteen.
Minusta kuitenkin olisi tunnustettava, että paras tapa käsitellä tätä ongelmaa on avoimuus, ei tiedon kätkeminen. Se on aivan normaalia! Avoimessa yhteiskunnassa ja avoimessa taloudessa on normaalia, että erilaiset, joskus keskenään vastakkaiset edut tuodaan esille.
Komissio tekee työtään näiden linjojen mukaisesti: sen suhteista eri eturyhmien edustajien kanssa - yritysten, ammattijärjestöjen ja joskus erityisasioita ajavien edustajien kanssa - tulee avoimempia.
Komissiossa tästä asiasta vastaava henkilö, jos annatte hänelle tukenne, on komission jäsen ja varapuheenjohtaja Maroš Šefčovič. Hän on henkilö, jonka hallinto nimittää hoitamaan tätä tehtävää uudessa komissiossa.
Vicky Ford
(EN) Puheenjohtaja Barroso, olen tyytyväinen vuoden 2020 visioonne. Osoitatte, että jopa synkkinä taantuman aikoina voidaan unelmoida utopiasta. Olen iloinen kommenteistanne, jotka koskevat eurooppalaisia tutkimusalueita. Edustan Cambridgea, minne on sijoittunut johtava tutkimusklusteri, joka on jo saanut paljon menestystä huipputeknologian, vihreän teknologian ja bioteknologian alalla. Jos haluamme kääntää unelmianne vähänkin todellisuudeksi, silloin riittäisi, että kuuntelisimme Cambridgen kokemuksia ja oppisimme niistä. Tutkimus tarvitsee rahoitusta, innovatiiviset yritykset tarvitsevat rahoitusta, ja kansainvälinen innovointi tarvitsee kansainvälistä rahoitusta.
Tapasin viime viikolla Wellcome Trustin edustajia. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan suurin yleishyödyllinen järjestö, joka antoi viime vuonna lääketieteelliseen tutkimukseen 750 miljoonaa euroa. Järjestön edustajat tulivat Brysseliin kertomaan parlamentille, että mikäli me hyväksymme vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja koskevan lainsäädännön sellaisena kuin se on suunniteltu, leikkaamme heidän järjestönsä rahoitusta kahdella kolmanneksella. Pyydän, ettette sano yhtä ja tee toista.
José Manuel Barroso
Onnittelut Cambridgelle. Cambridgehan on yksi Euroopan ja maailman tunnetuimmista yliopistoista. Meillä Euroopassa ei ole niin monia Cambridgejä, ja juuri siksi olemme työskennelleet aidon eurooppalaisen tutkimusalueen luomiseksi, koska Cambridge ja Euroopan muut tärkeät yliopistot ovat hyvin kansainvälisiä. Ne pystyvät vetämään puoleensa tärkeää rahoitusta, mutta muissa maissa, erityisesti pienissä ja eräissä köyhimmistä maista yliopistoilla ei ole tuollaisia resursseja. Siksi emme tarvitse ainoastaan mainitsemanne kaltaista yksityistä rahoitusta - ja olen todellakin erittäin iloinen kaikesta työstä, jota mainitsemanne kaltaiset säätiöt tekevät - mutta me tarvitsemme myös julkista rahoitusta valtioilta ja Euroopan unionin talousarviosta. Tämä on yksi niistä näkökohdista, jotka aion sisällyttää seuraavaan Euroopan unionin talousarvioon.
Yhteydestä vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajiin minun on sanottava, etten todellakaan näe tätä yhteyttä. Minusta meidän ei pitäisi käyttää vain yhtä tai toista asiaa. Mielestämme on tärkeää, että rahoitusmarkkinatuotteille on järkevää sääntelyä, kun otetaan huomioon mitä on tapahtunut, myös teidän maassanne. Juuri teidän maanne on saanut Euroopan unionin historian kaikkien aikojen suurimman valtionavun, ja näin on ollut nimenomaan rahoitusmarkkinoiden ongelmien takia.
Nikolaos Chountis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, saanko sanoa, että samaan aikaan kuin keskusteltavana ovat 2020-strategian kunnianhimoiset tavoitteet, on joitakin maita, kuten Kreikka, jotka osallistuvat tähän strategiaan epäsuotuisin ehdoin, sillä maassa on valtavia talousongelmia ja työttömyys on suurta.
Eilen pääministeri ilmoitti toimista, joiden hän toivoo pienentävän alijäämää. Ateenassa odotetaan henkeään pidätellen markkinoiden reaktiota ja eri yritysten arvioita. Kuuntelin vastaustanne yhteen aikaisempaan kysymykseen, ja olen lukenut komission jäsenen Joaquin Almunian tämänpäiväiset lausunnot. Haluaisin kysyä teiltä, puheenjohtaja Barroso, seuraavaa: Komissio valvoo Kreikan julkisen talouden alijäämää. Millä muulla tavoin se voi auttaa ratkaisemaan tätä ongelmaa?
Toiseksi, miten 2020-strategian puitteissa puututaan tällaisiin kansallisiin ominaispiirteisiin, niin ettei tällaisia ongelmia synny?
José Manuel Barroso
Aivan aluksi haluan mainita, että 2020-strategiassa suunnitelmanamme on nimenomaan se, että meillä on kansallisia ohjelmia mutta myös horisontaalisia eurooppalaisia yhteisön ohjelmia.
Aiomme pyytää jokaista jäsenvaltiota esittämään konkreettiset, pelkistetyt tavoitteet, jokainen maansa omat olosuhteet huomioon ottaen. Kuten mainitsitte, Kreikka on tätä nykyä erityistilanteessa, ja seuraamme maata tarkkaan. Kreikka luonnollisesti hyötyy edelleen koheesiorahastoista, koska se on yksi koheesiorahastojen edunsaajamaista, ja tämä on Euroopan unionin 2020-strategiasta erillään oleva seikka.
On kuitenkin tärkeää ymmärtää, miksi Kreikan kaltaisten maiden on korjattava alijäämänsä ja liiallinen velkaantumisensa. Korko, jonka maat maksavat velastaan, on rahaa, jota ne eivät voi käyttää tulevaisuuden sairaaloihinsa tai kouluihinsa. Syy, jonka vuoksi suosittelemme jäsenvaltioille suuren velkaantumisen ja suurten alijäämien välttämistä, ei ole se, että pitäisimme tärkeänä tiukkaa makrotaloudellista kuria, vaan se, että ajattelemme sosiaalimenoja ja vastaamista ihmisten huolenaiheisiin.
Ivo Belet
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa puheenjohtaja Barroso, kysyisin teiltä autoalan tulevaisuudesta. Autoala on todella yksi tärkeimmistä teollisuudenaloista vielä vuoden 2010 jälkeenkin. Joitain kruununjalokivistämme ollaan myymässä pois Kiinaan, mikä on huono kehityssuunta. Mielestäni ei ole mitenkään liian myöhäistä estää sitä, mutta jotta niin voi tapahtua, meidän - teidän, arvoisa puheenjohtaja ja uuden Euroopan komission - on vaihdettava kiireesti isommalle vaihteelle. On saatava enemmän resursseja tutkimukseen ja kehitykseen ja keskitettävä niitä entistä vahvemmin autoalaan, ja lisäksi on tietenkin tärkeää saada käyttöön enemmän rahoitusvaroja Euroopan investointipankilta. Nähdäkseni tämä on ainoa tie varmistaa, ettei meidän nykyinen riippuvuutemme öljystä vaihdu tulevaisuudessa esimerkiksi riippuvuuteen kiinalaisista akuista. Näin ollen kysymykseni on: Oletteko te ja Euroopan komissio valmiit ottamaan tilapäisesti vastaan koordinointitehtävän, myös Opel-tapauksessa, niin että voimme yhdessä ja määrätietoisesti panostaa uuteen, ympäristöystävälliseen autoalan teknologiaan?
José Manuel Barroso
Opelin tapauksessa, kuten tiedätte, komissiolla on ollut tärkeä asema osallisina olevien eri maiden ja yhtiöiden välisten tarpeellisten kokousten järjestäjänä.
Autoteollisuudesta voidaan todeta, että Euroopassa ja maailmassa alalla on ylikapasiteettia. Siten tulevaisuudessa on kyse juuri siitä, mihin kysymyksenne viittaa. On toisin sanoen löydettävä uusia keinoja ja uusia teknologioita, siis kehitettävä puhtaampia autoja. Olemme tukeneet tätä ajatusta, emme vain ajatuksien tasolla vaan myös rahoituksella.
Itse asiassa Euroopan investointipankki on luonut erityisjärjestelyn tätä varten - asia, jota täysin tuemme, kuten tiedätte. Yksi seuraavan toimikauden päätavoitteista on kehittää Eurooppaan vihreämpää ja teknisesti edistyksellisempää autoteollisuutta. Tämä on se keino, jolla voimme ylläpitää johtavan aseman maailman autoteollisuudessa.
Stephen Hughes
(EN) Arvoisa puheenjohtaja Barroso, Euroopan köyhyyden ja syrjäytymisen vastainen verkosto on kuvannut 2020-strategiaa koskevaa kuulemisasiakirjaanne askeleena takaisinpäin niistä sitoumuksista, jotka on tehty useissa perättäisissä Eurooppa-neuvostoissa sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamisesta.
Teidän asiakirjassanne mainitaan vain joustoturva ja koulutus. Teidän pitäisi tietää, että me tällä puolella salia emme hyväksy strategiaa, joka on vailla sosiaalista sisältöä. Vuosi 2010 on Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi. Eikö teidän pitäisi tehdä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vitsauksen torjunnasta 2020-strategian ydin?
Lopuksi kysyn: kun tunnustetaan, että kolmannes kaikista vuoden 2000 jälkeen luoduista EU:n alueen työpaikoista on terveys-, sosiaali- ja työvoimapalveluissa, mikä tarkoittaa kaksinkertaista panostusta työllisyyden vähentämiseen, palvelujen tuottamiseen ja työllisyyden luomiseen, eikö 2020-strategiassa pitäisi asettaa tavoitteiksi korkealuokkaisten sosiaalipalvelujen tuottaminen?
Puhemies
(EN) Kiitos, hyvä kollega, mutta älkää tehkö yhden minuuttinne aikana kahta kysymystä, koska puheenjohtaja Barroson on vaikea vastata yhdessä minuutissa.
Kumpaa kysymystä pidätte etusijalla, ensimmäistä vai toista?
Hyvät kollegat, tämä on hyvin tärkeää.
Stephen Hughes
(EN) Arvoisa puhemies, itse asiassa minulla oli kolme pointtia, ja kolme kertaa "kyllä" riittäisi!
(Naurua)
José Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, kiitos ymmärtävästä suhtautumisestanne. Yritän valita parhaan kysymyksen!
Vilpitön vastaus on seuraava: tämä on tausta-asiakirja, ei vielä strategia, ja olen hyvin iloinen panoksestanne.
Kerron teille henkilökohtaisen käsitykseni. Kyllä, meidän on tehtävä enemmän köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi, mutta siinä tarvitsemme jäsenvaltioiden tuen. Voin kertoa teille, että olen useita kertoja ehdottanut konkreettisia toimia ja saanut hyvin voimakkaan "ei"vastauksen. Peruste on ollut, että jotkut jäsenvaltiot pitävät sosiaalisia kysymyksiä niille itselleen, ei Euroopalle kuuluvina asioina.
Tämä on mielenkiintoinen keskustelu. Saapa nähdä, pääsemmekö tässä asiassa sopuun. Odotan kovasti saavani teiltä tukea tässä, koska kuten tiedätte, sosiaalisen syrjäytymisen ja köyhyyden torjumiseksi tarvitsemme myös joitakin Euroopan tason välineitä, jotka täydentävät kansallisen tason välineitä. Kerron näin teille kannan, jota puolustan. Toivon, että kaikki jäsenvaltiot ovat valmiit tukemaan tätä näkemystä.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Arvoisa komission jäsen, Lissabonin strategian täytäntöönpano ei suju kovin hyvin. Miten aiotte muuttaa Eurooppa 2020 -strategiaa koskevaa asiakirjaa sen tavoitteiden saavuttamiseksi? Onko suunnitelmissanne valmistella jonkinlaista ohjelmaa strategian täytäntöönpanemiseksi, eli laatia komission viiden vuoden toimikaudelle erillistä asiakirjaa, jossa esitettäisiin toteutettavat toimet? Mielestäni se olisi hyvä ajatus. Voisimme valvoa strategian toteuttamista ja samalla tehdä arvion komission täytäntöönpanosta.
Lopuksi haluaisin tehdä erään huomautuksen. Mielestäni työmarkkinaosapuolten kuulemiselle annettu aika, tarkoitan määräaikaa 15. tammikuuta, on liian lyhyt. Meidän tulisi kohdella työmarkkinaosapuoliamme hieman vakavammin. Ne aikanaan toteuttavat strategiaa, ja niillä olisi oltava enemmän aikaa osallistua näihin kuulemisiin.
José Manuel Barroso
Määräaika on tähän asiakirjaan perustuvan kuulemisen määräaika. Kuulemiseen järjestetään vielä muitakin tilaisuuksia. Itse asiassa Lissabonin strategian tulevaisuudesta on ollut kuulemisia aikakin vuodesta 2008 alkaen. Alueiden komitea on laatinut hyvin kiintoisan selvityksen, samoin talous- ja sosiaalikomitea, ja haluaisin tässä yhteydessä sanoa, että olen Euroopan parlamentin niin toivoessa milloin tahansa valmis pitämään keskustelun tästä asiasta - en vain tätä kyselytuntia vaan erityisen keskustelun pelkästään tästä asiasta, koska mielestäni se on äärimmäisen tärkeä.
(Suosionosoituksia)
On erittäin tärkeää, että parlamentti sitoutuu tähän prosessiin ja että myös kansalliset parlamentit ovat siinä osallisina, sillä tämä on tulevaisuuden strategian ydin. Haluaisin korostaa tätä näkökohtaa.
Ohjausmekanismeista totean, että se on juuri asia, jota me nyt valmistelemme. Esillä on useita ideoita. Yksi esillä oleva ajatus on juuri se, että olisi oltava keinot indikaattoreiden perusteella mitata edistystä ja seurata kehitystä tietyillä aloilla. Tätä me valmistelemme ja tähän me tarvitsemme parlamentin tukea ja toivomme, että se saa myös jäsenvaltioittemme suostumuksen.
Werner Langen
(DE) Haluaisin palata vielä aiheeseen, josta jo on kysyttykin, ilmastostrategiaan vuoteen 2020 saakka. Arvoisa puheenjohtaja, onko oikein, että tilapäinen päästökauppajärjestelmä myöntää Euroopan suurimmalle teräsyhtiölle 90 miljoonan tonnin hiilidioksidipäästöoikeudet, vaikka sillä oli viime vuonna 68 miljoonaa ja se saa tänä vuonna 43 miljoonaa? Onko mahdollista, että Euroopan suurin teräsyhtiö ansaitsee vuoteen 2012 mennessä miljardi puntaa päästöoikeuksilla, joita sille on myönnetty liikaa sen muun muassa komissioon suuntaaman lobbaustoiminnan tuloksena?
José Manuel Barroso
Hyvä jäsen Langen, en tiedä tarkkaan, mihin te viittaatte, mutta jos puhutte EU:n päästöistä, olkaamme asiassa rehellisiä: päästömme ovat suurin piirtein 14 prosenttia maailman päästöistä, ja tuo kehityssuunta on laskeva, koska on suuria talouksia, joiden päästöt ovat nousussa.
Päästöissä henkeä kohti olemme kuitenkin yhä kaukana noiden talouksien yläpuolella. Olkaamme tässä siis rehellisiä: meillä on myös melkoinen historiallinen vastuu. Amerikkalaiset tuottavat enemmän kasvihuonekaasuja per henkilö kuin me, mutta me tuotamme paljon enemmän kuin Kiina tai esimerkiksi Intia - mikäli viittaatte Intian tapaukseen. Tämä on todella ongelma, johon meidän on tartuttava globaalin oikeudenmukaisuuden hengessä. Jos haluamme ratkaista ongelman, ja jos uskomme, että planeettamme on uhattuna ja että uhkan aiheuttaa ilmastonmuutos, tarvitsemme kaikkien osapuolten yhteistoimintaa. Niin, kyllä vain, meillä todella on tiukemmat ehdot kuin jossain muualla päin maailmaa. Me pidämme tätä kuitenkin myös mahdollisuutena kehittää uutta teknologiaa, jotta voimme päästä tavoitteisiimme vaarantamatta yrityksiämme, koska emme halua viedä pois yrityksiämme emmekä työpaikkojamme.
Puhemies
(EN) Hyvät kollegat, älkää tehkö lisäkysymyksiä puheenjohtaja Barroson kyselytunnin aikana, koska moni kysyjä odottaa ensimmäistä kysymystään. Pahoittelen kovin, mutta haluaisin siirtyä uuteen kysymykseen.
Stavros Lambrinidis
(EN) Puheenjohtaja Barroso, kuten mainitsitte, talouden tila vaikuttaa todella korkoihin. Ne ilmentävät luottamusta tiettyyn talouteen, ja ne vaikuttavat kansainväliseen yhteisöön. Korkoihin vaikuttaa luottamus, joka yhteisöllä on tiettyyn talouteen, ja tuohon luottamukseen puolestaan vaikuttavat monesti lausunnot luottamuksesta, jota Euroopan komissio osoittaa jäsenvaltioiden toteuttamiin toimiin. Tässä mielessä voi sanoa, että keinottelijatkin yrittävät spekuloida huonolla taloustilanteella ja toisinaan pahentavat sitä.
Puheenjohtaja Barroso, oletteko te valmis tänään täällä parlamentissa ilmaisemaan tukenne Kreikan hallituksen eilen ilmoittamille toimille, joilla se pyrkii kääntämään Kreikan talouden suunnan? Uskooko komissio, että ne vievät oikeaan suuntaan, jos ne toteutetaan, ja että talouden tilanne, jonka olette ilmaisseet olleen menneisyydessä ongelmallinen, voitaisiin niillä muuttaa?
José Manuel Barroso
Olen jo sanonut, että olin tyytyväinen kuullessani eilen pääministeri Papandreoun sitoutumisen supistamaan julkisen talouden vajetta ja vähentämään julkista velkaa pysyvillä menoleikkauksilla ja tulonlisäyksillä. Mainitsin myös, että Kreikan parlamentissa parhaillaan käsiteltävänä oleva vuoden 2010 talousarvio ja pääministerin lausunto ovat askeleita oikeaan suuntaan. Komissio luonnollisesti seuraa edelleen tiiviisti Kreikan makroekonomista ja finanssipoliittista tilannetta ja toimien täytäntöönpanoa. Tämä on sanottu selvästi lausunnossani tuesta ilmoitetuille toimille. Uskon, että tämä on paras tapaa auttaa Kreikkaa tässä hyvin vaikeassa tilanteessa, jossa se on nyt talousarvionsa ja velkansa suhteen. Uskon, että kyseisillä toimilla saadaan aikaan joitakin merkittäviä tuloksia.
Malcolm Harbour
(EN) Arvoisa puhemies, olen hyvin tyytyväinen tilaisuuteen saada esittää kysymys puheenjohtaja Barrosolle. Valiokuntien puheenjohtajakokousta on ensimmäistä kertaa siirretty tuntia myöhemmäksi, joten me valiokuntien puheenjohtajat voimme nyt kerrankin olla täällä.
Haluan kysyä häneltä politiikasta, jolla parannettaisiin tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan toimintaedellytyksiä - tätä ei melko suureksi pettymyksekseni sisältynyt vuoden 2020 ensimmäiseen luonnokseen mutta toivon sen olevan siellä tulevaisuudessa - ja jolla valjastettaisiin julkisten hankintojen valtava potentiaali koko Euroopan unionissa edistämään innovatiivisia tuotteita ja palveluja. Haluan kysyä häneltä tänään, ottaako hän vaarin mietintööni sisältyvistä suosituksista, jotka tämä parlamentti hyväksyi miltei yksimielisesti viime marraskuussa ja joissa osoitettiin, miten tämä voitaisiin tehdä. Jotta voin antaa hänelle jonkin käsityksen ja jakaa sen kollegoitteni kanssa, totean, että jos taattaisiin, että yksi prosentti EU:n alueen julkisista hankinnoista suunnataan innovatiivisiin tuotteisiin ja palveluihin, se kasvattaisi investoimista innovaatiotoimintaan EU:ssa jopa 15 miljoonalla eurolla.
José Manuel Barroso
Kiitos esittämistänne kommenteista, mutta ei ole mitään uuden strategian ensimmäistä luonnosta. On olemassa komission valmisteluasiakirja kuulemista varten, mutta emme ole vielä vaiheessa, jolloin voisimme luovuttaa luonnoksen. Siksi on erittäin hyvä, että esitätte kommentteja.
Älkää odottako, että voisin antaa minuutin vastauksessa lopullisen vastauksen niin tärkeään asiaan kuin esittämänne asia on. Olen tietoinen mietinnöstänne. Olen tietoinen monista kiinnostavista julkisia hankintoja koskevista ehdotuksistanne, ja kyllä vain, se on myös minun aikomukseni, se on laajoissa suuntaviivoissa. Esitin tämän parlamentille, kuten muistanette, kun huomautin tarpeesta syventää sitoumuksia saada Eurooppaan markkinaystävällisemmät, innovatiivisemmat julkisten hankintojen säännöt. Tästä tulee epäilemättä osa tulevaa strategiaamme, mutta en voi tässä vaiheessa sitoutua täsmällisesti tapaan, jolla se sisällytetään siihen.
Carl Haglund
(SV) Arvoisa puhemies, yksi Lissabonin strategian - muuten hyvän asiakirjan - suurimmista heikkouksista on se, että on joiltain osin epäonnistuttu siinä, että jäsenvaltiot olisivat todella saavuttaneet strategian tavoitteet.
Jäsenkollegani Suomesta kysyi puheenjohtaja Barrosolta aikaisemmin, kuinka hänen mielestään voisimme saada jäsenvaltiot noudattamaan strategiaa paremmin. Yksi siihen sisältyvistä tavoitteista oli se, kuinka paljon suhteessa bruttokansantuotteeseen jäsenvaltioiden olisi investoitava tutkimukseen ja kehitykseen. Haluaisin tietää, aikooko komissio asettaa jäsenvaltioille vastaavia tavoitteita, toisin sanoen tavoitteen, kuinka paljon bruttokansantuotteestaan kunkin jäsenvaltion pitäisi käyttää tutkimukseen ja kehitykseen.
José Manuel Barroso
Olemme nyt arvioimassa syitä, joiden vuoksi kaikkia päämääriä ja tavoitteita ei saavutettu. Uuden ehdotuksen yhteydessä teemme arvion - uskoakseni hyvin rehellisen ja objektiivisen arvion - siitä, mikä Lissabonin strategian suhteen meni oikein ja mikä väärin.
En voi tässä vaiheessa sitoutua tuleviin ehdotuksiimme. Juuri tällä hetkellä ajattelemme tietä eteenpäin. Siksi haluan sanoa, että kun mainitsen keskusteluista, joita haluaisin käydä kanssanne, puhun todellisista keskusteluista, sillä teidän panoksenne on erittäin tärkeä.
Henkilökohtaisesti olen sitä mieltä, että kaikkia jäsenvaltioita koskevan yleisen tavoitteen asettaminen ei ole kovin realistista. Olen sitä mieltä, että Euroopan unionin 2020-strategian seuraavan vaiheen on oltava hiotumpi ja kehittyneempi, ja siinä on oltava konkreettiset tavoitteet - joista tietenkin on sovittu jäsenvaltioiden kanssa - mutta erilaisia tilanteita varten.
Näin ajattelen henkilökohtaisesti. Emme vielä ole päässeet vaiheeseen, jossa voisimme esittää teille ehdotuksen. Haluaisin myös, että uusi komissio on täysin vastuussa ehdotuksesta, ja me tulemme esittämään Lissabonin strategian taseen.
William
(EN) Arvoisa puhemies, ensi vuoteen mennessä Yhdistyneen kuningaskunnan nettomaksut ovat kaksinkertaistuneet siitä, mitä ne olivat vuonna 2008. Vuonna 2020 unionissa on ainakin neljästä seitsemään uutta jäsenvaltiota. Jokainen uusi jäsenvaltio saa siitä päivästä lähtien, jolloin siitä tulee jäsen, suoraan vuoteen 2020 saakka senhetkisen taloudellisen suorituskykynsä perusteella koheesiovaroja, toiselta nimeltään tukia.
Voiko brittiläinen veronmaksaja siis olettaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan nettomaksut Euroopan unionille kaksinkertaistuvat edelleen vuoteen 2020 mennessä, ja ellei, miksi ei?
José Manuel Barroso
En voi vielä tässä vaiheessa keskustella rahoitusnäkymistä, enkä voi ennakoida Yhdistyneen kuningaskunnan maksuosuutta. Ymmärrän ilmaisemanne huolen, koska tällä hetkellä brittiläiset veronmaksajat maksavat suurimmat maksut seurauksena siitä, mitä Yhdistyneen kuningaskunnan rahoitusalalla tapahtui. Missään muualla ei ole tavattu yhtä laajamittaista valtiontukea kuin teidän maassanne.
Tilanteemme on nyt seuraavanlainen: uskomme, että on tärkeää asettaa tulevaisuuden painopisteitä, katsoa, minkä verran meidän on käytettävä varoja kansallisella tasolla ja minkä verran Euroopan tasolla, ja sen jälkeen käydä keskustelu oikeudenmukaisesta tavasta jakaa tuo sijoitus. Uskomme, että joissakin tapauksissa on kuitenkin järkevämpää käyttää euro Euroopan tasolla kuin kansallisella tasolla - näin niiden mahdollisten etujen vuoksi, joita perehtyminen eurooppalaiseen ulottuvuuteen ja EU:n sisämarkkinoihin antaa. Me tulemme tuohon keskusteluun, ja toivon, että lopuksi pääsemme sopimukseen.
Puhemies
(EN) Tämä oli kolmas Euroopan komission puheenjohtajan kyselytunti. Hyvät kollegat, paljon kiitoksia kysymyksistä, jotka toitte keskusteluun.
Läsnäolosta voin todeta, että salissa oli hiukan enemmän ihmisiä kyselytunnin lopussa kuin sen alussa eli kello 15.00. Mielestäni se on ikävää, olisimme mielellämme nähneet teitä täällä enemmän.
Kiitokset teille vielä kerran, puheenjohtaja Barroso.
John Bufton
(EN) Arvoisa puhemies, näkökohta, johon haluaisin kiinnittää huomiota, on se, että täällä on tänään monia henkilöitä, joilla ei ole ollut tilaisuutta esittää puheenjohtaja Barrosolle kysymyksiä. Kun tiedetään puheenjohtaja Barroson nauttima huima palkka, eikö hän voisi käyttää säännöllisesti kanssamme toista 30-minuuttista, niin että tästä saataisiin puolitoista tuntia?
Ensimmäiset 30 minuuttia saivat muut ryhmänjohtajat. Parlamentissa on 750 jäsentä. Mielestäni 30 minuuttia on naurettavaa. Emmekö voi saada puolitoista tuntia? Arvoisa puheenjohtaja Barroso, teidän palkkanne on kyllä riittävän hyvä. Tulkaa tänne 60 minuutin sijasta 90 minuutiksi.
Puhemies
(EN) Puheenjohtaja Barroso hymyilee hyvin kohteliaasti. Nähtäväksi jää, miten käy. Meidän pitää päättää siitä. Kiitokset ehdotuksestanne.
