Europos bendradarbiavimas profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020" (trumpas pristatymas)
Pirmininkas
Kitas klausimas - N. Hirsch pranešimas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje, siekiant paremti strategiją "Europa 2020".
Nadja Hirsch
Pone pirmininke, Komisijos nare, rytoj vyks balsavimas dėl profesinio mokymo vaidmens strategijoje "Europa 2020". Todėl verta trumpai apžvelgti, kokia mūsų pradinpadėtis. Dabar jaunimo nedarbas siekia 21 proc. ir yra dvigubai didesnis už įprastą vidurkį. Visoje ES iš mokyklų išmetamų mokinių skaičius siekia 14 proc. Moterų, dirbančių gerai mokamą darbą, dalis tebėra nedidelė. Daug žmonių su negalia, taip pat migrantų neturi darbo.
Strategijos "Europa 2020" tikslas panaudoti šį darbuotojų potencialą ir rasti jiems darbo vietas, kad ES galėtų kovoti su globalizacija. Taigi, mes taip pat turime užtikrinti, kad pirminis profesinis mokymas būtų ypač aukštos kokybės. Diskusijos pradėtos kaip Kopenhagos proceso dalis, vėliau pateiktas Briugės komunikatas, todėl dabar turime nuspręsti, kiek ši sritis gali būti įtraukta į strategiją "Europa 2020".
Ypač svarbu, kad jaunimas turėtų galimybę ne tik studijuodamas, bet ir dalyvaudamas profesinio mokymo procese dalį šio mokymo įgyti kitoje ES valstybėje narėje. Tai labai svarbu, nes žmogus, jau dirbęs kitoje valstybėje narėje, vėliau Europos darbo rinką vertins kaip savo darbo rinką su visomis jos suteikiamomis galimybėmis. Todėl šį ypač svarbų dalyką turime skatinti.
Antra svarbi sritis yra tolesnis mokymas. Dėl demografinių pokyčių žmonėms tenka vis ilgiau dirbti - arba jie nori dirbti ilgiau, tačiau šį sprendimą turi priimti savarankiškai. Žmonės gyvena ilgiau ir jų karjera tęsis ilgiau, todėl norėdami ilgiau dirbti kvalifikuotą darbą jie turės dalyvauti tolesniame mokymo procese.
Dabartinis dalyvavimo tolesniame mokymo procese lygis yra labai žemas. Šioje srityje svarbu siekti, kad darbdaviai ir darbuotojai norėtų dalyvauti tolesniame mokymo procese ir įgyti išsilavinimą remdamiesi mokymosi visą gyvenimą priemonėmis. Šiuo tikslu, žinoma, svarbu, kad siūlomos galimybės būtų lanksčios. Turime atsižvelgti į visus. Tolesnis mokymas turi atitikti kitus žmonių gyvenimo aspektus ir turi būti suderinamas su darbo ir šeimos gyvenimu. Dėl šios priežasties ateityje turime sukurti lanksčias galimybes.
Universitetų sričiai skirtas didelis dėmesys - pvz., dėl Bolonijos proceso - tas pat pasakytina ir apie profesinį mokymą, įskaitant judumo klausimą. Galėtume net sakyti, kad to niekas nepastebėjo. Vis dėlto, kaip ir universitetai, profesinis mokymas yra ypač svarbus, todėl negalime nekreipti į jį dėmesio. Todėl norėčiau padėkoti kolegoms EP nariams iš kitų frakcijų už jų pasiaukojamą bendradarbiavimą.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Pone pirmininke, kaip šešėlinis pranešėjas, džiaugiuosi N. Hirsch pranešimu, nes jame pabrėžiama, kaip svarbu visada turėti galimybę mokytis ir dirbti, taip pat užtikrinti lankstumą ir judumą naujoviškoje ir daug reikalaujančioje tarptautinėje darbo aplinkoje. Tiesa, kad dėl ekonomikos krizės išaugo nedarbas ir atsirado nesaugumo jausmas, ypač tarp jaunimo, moterų ir žmonių su negalia.
Siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų reikalingas nuolatinis ir tinkamas profesinis mokymas tiek Europos Sąjungoje, tiek ir valstybėse narėse. Reikia tikslinės politikos ir strategijos, galinčios padėti sumažinti anksti mokyklą metančiųjų skaičių, užtikrinti tinkamą žmonių mokymosi poreikių planavimą ir glaudesnį įgyto išsilavinimo ir darbo rinkos poreikių savitarpio ryšį.
Esu įsitikinęs, kad Europos kvalifikacijų sandara, Europos profesinio mokymo akademinių vienetų sistema, skaidrumas, bendradarbiavimas ir įvairių švietimo sistemų palyginamumas atitiks poreikius...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, investicijos į švietimą būtinos siekiant užtikrinti geresnę europiečių ateitį. Dabar ES jaunimo nedarbo lygis siekia 20 proc., vidutinis iš mokyklos išmestų mokinių skaičius ES sudaro 16 proc., nors kai kuriose šalyse, pvz., Portugalijoje, jis siekia jau 40 proc.
Mokymasis visą gyvenimą būtinas siekiant išvengti nedarbo. Turime tinkamą dėmesį skirti įvairioms karjeros galimybėms. Darbuotojai turėtų būti geriau informuoti apie poreikį tęsti tolesnį mokymą.
Manome, kad profesinis mokymas turėtų būti prieinamas visuose gyvenimo etapuose, kad ir koks būtų žmonių statusas darbo rinkoje ir jų pajamos. Profesinis mokymas turėtų sudaryti palankias sąlygas darbo judumui tiek per pradines studijas, tiek ir mokymosi visą gyvenimą procese.
Raginame valstybes narės supaprastinti kvalifikacijų pripažinimo procedūras.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Pone pirmininke, vienas sudėtingiausių uždavinių, su kuriuo susiduria Europa, yra jaunimo nedarbas. Europos lygmeniu didelis dėmesys skiriamas tam, kad iš mokyklos išmetamų mokinių skaičius būtų mažesnis nei 10 proc., taip pat tokioms iniciatyvoms kaip "Nauji įgūdžiai naujoms darbo vietoms", kurių tikslas - priartinti švietimą ir mokymą prie darbo rinkos. Švietimo ir mokymo skirtumai, išskyrus jų vertinimą darbo vietoje, ateityje bus dar mažesni. Siekiant didesnės integracijos būtina pakeisti ne tik individualų požiūrį į švietimą ir mokymą, bet ir tarpinstitucinį požiūrį visais administracijos lygmenimis.
Taigi, manau, kad su sistema ir su požiūriu susijusios kliūtys, trukdančios integracijai, turi būti panaikintos, kad europiečiai galėtų siekti pažangos įgūdžių ir vertybių srityje ir veiksmingai prisidėtų prie strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimo.
Emilie Turunen
(DA) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti pranešėjai, kuri parenglabai gerą pranešimą. Kaip ir visi, manau, kad turėtume atkreipti dėmesį į aplinkybes, kuriomis parengtas pranešimas, t. y. į jaunimo krizę, su kuria susiduriame Europoje. Sutariame dėl bendros krizės - aukšto jaunimo nedarbo ir jaunimo, kuris palieka Europą ieškodamas darbo. Mano nuomone, artimiausiais metais tai bus labai didelgrėsmmūsų ekonomikai ir Europos sanglaudai.
Dar viena svarbi aplinkyb- bendri 2020 m. tikslai, kurių numatoma siekti mokymo, užimtumo srityse ir siekiant sumažinti iš mokyklos išmetamų mokinių skaičių. Kalbame apie Europos konkurencingumą. Kalbame apie kvalifikuotą darbo jėgą, kuri, kaip žinome, mums reikalinga. Taip pat svarbu užtikrinti, kad naujoji karta turėtų galimybę dirbti ir mokytis. Tai labai svarbu. Gali būti, kad ES šioje srityje neturi daug kompetencijos, bet net ir tokiu atveju galima kai ką padaryti. Bet kuriuo atveju, tai yra bendra problema, todėl turime užtikrinti, kad būtų teikiamas kokybiškas mokymas ir kad būtų galima konsultuotis. Turime sumažinti iš mokyklos išmetamų mokinių skaičių ir užtikrinti tvirtą darbo ir mokymo ryšį, pvz., per mainų sistemas, kurios įgyvendinamos Vokietijoje ir Danijoje. Taip pat turime užtikrinti, kad visam jaunimui būtų suteikta teismokytis.
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjai N. Hirsch už konstruktyvų požiūrį. Įdėmiai jos klausiausi, nes prieš 12 metų tai buvo mano klausimas. Aš pradėjau siekti judumo mokymo srityje, kurio tuo metu darbotvarkėje nebuvo, ir labai džiaugiuosi girdėdama, kad Parlamentas tvirtai pasisako už tai, kad jis būtų puoselėjamas strategijoje "Europa 2020". Taip pat norėčiau pasakyti, kad labai džiaugiamės šiuo pranešimu, kuris sustiprina ir papildo Komisijos 2010 m. birželio mėn. komunikatą.
Komunikatas prisidėjo prie paskutinės Kopenhagos proceso peržiūros. Briugės komunikatas tapo Europos darbotvarkės par excellence profesinio mokymo srityje 2011-2020 m. Daugelis Parlamento pasiūlymų atitinka Briugės komunikate siūlomus veiksmus. Komisija pritaria Parlamento pozicijai, nes manome, jog reikia modernizuoti profesinį mokymą Europoje, kad jis būtų patrauklesnis, kad turėtume kvalifikuotų mokytojų, kad būtų taikomi naujoviški mokymo metodai ir naudojamasi aukštos kokybės infrastruktūra bei priemonėmis. Žinoma, taip pat reikalingas ir judumas. Turime paskatinti jaunimą - ir ne tokius jaunus žmones - išvykti iš savo valstybės, kad jie įgytų patirties, kuri svarbi norint sukurti tikrą Europos švietimo ir mokymo erdvę.
Komisija taip pat siekia išlaikyti lyčių pusiausvyrą ir padėti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupėms įgyvendindama mokymosi visą gyvenimą programą, t. y. "Leonardo da Vinci" programą, kuri yra įtraukta į mokymosi visą gyvenimą programą. Taigi, Komisija laukia bet kokios pagalbos, kurią gali pasiūlyti Parlamentas.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks antradienį, 2011 m. birželio 7 d., 12:00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Ioan Enciu
Per ekonomikos krizę, nedarbo lygiui, visų pirma jaunimo, viršijus 20 proc. ribą ES lygmeniu ir net 30 proc. ribą kai kuriose valstybėse narėse, profesinio mokymo gerinimas turi tapti Europos Sąjungos prioritetu. Jaunimo judumas ES, kurį papildytų didesnis darbo rinkos ir siūlomo švietimo ir mokymo lankstumas, yra svarbiausi dalykai, kurie turėtų būti skatinami ES ir nacionaliniu lygmeniu.
Nuolatinis, gerai parengtas universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir verslo įmonių dialogas gali padėti susieti darbdavių reikalavimus ir įgūdžius, įgytus per švietimą ir mokymą. Be to, didėjantis judumas ES lygmeniu išplečiant "Erasmus", "Leonardo da Vinci" ar Judaus jaunimo programas gali padėti pagerinti ES gebėjimą reaguoti į darbo rinkos poreikius ir suteikti didesnes galimybes šioje srityje. Ypatingas dėmesys taip pat turi būti skiriamas palankių socialinių sąlygų neturinčioms grupėms, kurioms turi būti suteiktos vienodos profesinio mokymo galimybės.
Alajos Mészáros
Perėjimas nuo švietimo prie darbo yra visų Europos Sąjungos darbuotojų struktūrinis uždavinys. Deja, ankstyvas nedarbas turi ilgalaikį neigiamą poveikį. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad profesinis mokymas būtų geriau pritaikytas prie darbo rinkos poreikių, ir kad profesinis mokymas suteiktų darbuotojams įgūdžių, reikalingų naujoms, tvarioms darbo vietoms, kurios bus sukurtos būsimoje tvarioje ekonomikoje, užimti. Manau, kad puoselėjant darbo rinkos poreikius svarbus profesinio mokymo vaidmuo tenka vietos valdžios institucijoms, verslo partnerystei ir švietimo institucijoms. Judumas yra svarbi profesinio mokymo dalis, bet daugiau dėmesio turi būti skiriama tam, kad būtų suderintos skirtingos valstybių narių švietimo sistemos - įskaitant abipusį pažymėjimų ir diplomų pripažinimą - kad būtų sustiprintas bendradarbiavimas ir paskatintas judumas. Aukštos kokybės profesinis mokymas labai prisideda prie tvarios plėtros. Mokytojams turėtų būti sudarytos geresnės tobulinimosi sąlygos, ypač regioniniu ir vietos lygmeniu, siekiant užtikrinti profesinio mokymo sistemų veiksmingumą, taip pat veiksmingą ir sėkmingą žinių perdavimą. Galimybmokytis tarptautinėje aplinkoje yra būtina sąlyga siekiant sėkmingo profesinio gyvenimo ir prisideda prie užsienio kalbų įgūdžių lavinimo bei didesnio konkurencingumo.
Olga Sehnalová
Bendradarbiavimas Europos lygmeniu profesinio mokymo srityje būtinas bendros Europos vidaus rinkos veikimui. Aukštos kokybės profesinis mokymas turi atitikti darbo rinkos poreikius ir sudaryti sąlygas darbo jėgos judumui. Aukštos kvalifikacijos ir gerą išsilavinimą turintys žmonės sukuria konkurencinį ES pranašumą, todėl remiant profesinį mokymą reikia į tai atsižvelgti. Turime skirti dėmesį tam, kad būtų sukurtas glaudus ryšys su darbo pasauliu, ir kad būtų galima lengviau įgyti aukštos kvalifikacijos darbo patirtį per profesinį mokymą tiek šalies viduje, tiek ir užsienyje, pasinaudojant Europos judumo programomis. Reikalingas geresnis valstybių narių švietimo sistemų koordinavimas Europos lygmeniu ir, atitinkamai, bendradarbiavimas dėl abipusio profesinių kvalifikacijų pripažinimo. Pranešime išnagrinėti šie klausimai ir aš, kaip Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto šešėlinis pranešėjas, džiaugiuosi galutiniu pranešimo tekstu.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Teigiamai vertinu pranešimą dėl Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje. Jame atkreipiamas dėmesys į labai svarbų dalyką, kuris iki šiol nebuvo dažnai svarstomas, t. y. į būtinybę nacionalinėms valdžios institucijoms, bendradarbiaujant su Europos Komisija, imtis veiksmų, kad būtų išvengta nedarbo ir tuo tikslu susieti profesinį mokymą su darbo rinkos poreikiais. Deja, profesiniam mokymui pastaraisiais metais skirta mažai dėmesio ir jo reikšmsumažėjo. Todėl ypač svarbu šį mokymą skatinti kaip veiksmingą priemonę prieš nedarbą ir ypač prieš Europos Sąjungos jaunimo nedarbą, kurio lygis pasiek21 proc. Prioritetu turėtų būti amatų mokymas, konsultavimo paslaugų sukūrimas, leisiantis darbuotojams lengviau planuoti mokymą vadovaujantis darbo rinkos poreikiais, taip pat mokymosi visą gyvenimą skatinimas. Todėl raginu Komisiją nuolat stebėti ES darbo rinkos pokyčius, kad valstybės narės galėtų pritaikyti savo profesinio mokymo programas prie rinkos poreikių.
Jutta Steinruck
Teigiamai vertinu pranešimą dėl Europos bendradarbiavimo profesinio mokymo srityje ir norėčiau pabrėžti, kaip svarbu skatinti mokymąsi visą gyvenimą pasitelkiant iniciatyvas ir Europos masto programas, kad darbuotojams būtų užtikrinta šviesesnateitis. Dabar darbuotojai priklausomi nuo dažno ir rizikingo darbo keitimo. Esama įvairių darbo keitimo tipų: įsidarbinimas po mokymo kursų, atleidimas, stažuotės ar perėjimas iš neužtikrinto darbo į darbą, kuriame dirbama visą darbo dieną. Pranešime esama gerų dalykų, įskaitant nuostatas dėl didesnės dirbančių moterų dalies, neformalaus mokymo pripažinimo ir kalbų mokymosi siekiant įgyvendinti judumo programas. Ypač džiaugiuosi, kad skirtas dėmesys jaunimo švietimui ir mokymui - šį požiūrį aš aktyviai remsiu vėlesnėse pavyzdinėse iniciatyvose.
Perėjimas iš švietimo institucijos į profesinį gyvenimą turi būti kuo sklandesnis ir visų pirma pritaikytas asmeniniams poreikiams. Taip pat turi būti sudarytos sąlygos jaunimui, neturinčiam tinkamo pasirengimo, įgyti įgūdžių, reikalingų, kad galėtų dirbti kvalifikuotą darbą ir užsidirbti pragyvenimui. Socialinis statusas neturėtų riboti asmens švietimo galimybių. Jaunimui turi būti suteikta pagalba ir parama, užtikrinanti patekimą į darbo pasaulį. Vis dėlto, naujoviškos darbo rinkos politikos išlaidos neturėtų būti užkrautos mūsų darbuotojams.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nauji įgūdžiai ir kvalifikacija, įgyta įvairaus lygio švietimo institucijose, turi strateginę reikšmę ekonomikos augimui ir atveria naujas galimybes žmonėms, sukurdama tvarios plėtros pagrindą. Todėl turime tinkamai įvertinti nedarbo, ypač jaunimo nedarbo, problemą. Jiems dažniausiai nepavyksta gauti nuolatinio darbo ir jie būna priversti priimti laikino darbo pasiūlymus, nors tokiame darbe žemas socialinės apsaugos lygis ir nesama galimybių tobulėti. Vienas strategijos "Europa 2020" tikslų yra sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių iki mažiau nei 10 proc., o 40 proc. Europos jaunimo suteikti galimybę užbaigti trečiosios pakopos studijas. Teisėkūros procese dėmesys turėtų būti skirtas tam, kad jauniems darbuotojams būtų lengviau prieinamos profesinės stažuotės ir galimybįgyti darbo patirtį, visų pirma, labai mažose ir mažose įmonėse, kurioms sunku finansuoti tokią veiklą. Didelis dėmesys taip pat turi būti skirtas tam, kad iki 2020 m. būtų panaikintas vyrų ir moterų atlyginimų skirtumas, kuris dabar siekia 18 proc. Manau, kad dvi svarbiausios tarptautinės darbo rinkos iniciatyvos yra kvalifikacijų sandara, sukurta kaip Kopenhagos proceso dalis, ir Europos profesinio mokymo kreditų sistema. Taip pat svarbu paminėti neformalų mokymą, kuris yra tinkamai neįvertintas papildomas įgūdžių šaltinis, keičiantis asmens charakterį ir atsakomybės suvokimą. Todėl svarbu, kad ES finansuotų šią veiklą. Siekiant įgyvendinti daugelį šių svarbių tikslų, būtinas valstybių narių bendradarbiavimas, taip pat visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant vietos ir regioninį lygmenį, dalyvavimas.
