Pasirengimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui, įskaitant pasaulinės finansų sistemos padėtį (diskusijos)
Pirmininkė
(EL) Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl pasirengimo Europos Vadovų Tarybos susitikimui, įskaitant pasaulinės finansų sistemos padėtį.
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Ponia pirmininke, Komisijos Pirmininke, ponios ir ponai, tikiuosi, suprantate, kaip sunku kalbėti iš karto po tokių akimirkų, pilnų emocijų, žmogiškumo ir solidarumo, kurias ką tik patyrėme klausydamiesi Ingrid Betancourt kalbos ir kvietimo veikti.
Tačiau turime grįžti į tikrovę. Europos Vadovų Taryba susirenka spalio 15-16 d. Ši nauja sesija ypač svarbi šiuo krizės ir nestabilumo laikotarpiu, reikalaujančiu Europos Sąjungos parodyti politinę valią, imtis iniciatyvų ir priimti sprendimus. Daugiausia dėmesio Europos Vadovų Tarybos susitikime bus skiriama ekonominei ir finansinei padėčiai.
Kaip jau sakiau Parlamentui rugsėjo 23 d., ši kriz- ne tik Amerikos krizė. Dabar ji - ir Europos krizė. Taip pat ir tarptautinkrizė. Per kelias pastarąsias dienas pasitikėjimo rinkomis ir mūsų finansų sektoriumi krizdar labiau pagilėjo. ES privalo prisiimti atsakomybę.
Tarybai pirmininkaujanti valstybnaryra pasiryžusi dėti visas pastangas, kad pagerėtų nacionalinių iniciatyvų koordinavimas ir vykdymas. Tą ji daršeštadienį, susitikime su G7 priklausančiomis Europos valstybėmis narėmis, dalyvaujant Komisijos Pirmininkui, Eurogrupės pirmininkui ir Europos centrinio banko pirmininkui. Tą ji darvakar, ekonomikos ir finansų ministrų tarybos susitikime. Tą ji darys ir Europos Vadovų Tarybos susitikime spalio 15-16 d.
Mes susitarėme, kad Europos Sąjungos valstybės narės turi aktyviai dalytis informacija, kaip kiekviena jų sprendžia krizės padarinius savo finansų sistemai. Dialogas Europoje jau vyksta. Nuolat palaikomas ryšys tarp vyriausybių, valdymo institucijų, centrinių bankų, bankų priežiūros institucijų ir Europos Komisijos. Kaip Jean-Claude Trichet jau sakė, su krize kovojame panaudodami savo pačių išteklius ir struktūras. Mes nesame federalinvalstybė, kokia yra Jungtinės Amerikos Valstijos. Nėra ko dėl to gailėtis; turime dirbti savo pačių institucinėje sistemoje. Atėjo laikas veikti. Svarbiausia, kad Europos šalys dirbtų kartu ir prisiimtų atsakomybę kartu su Europos centriniu banku. Savo pareiškime, padarytame pirmadienį, spalio 6 d., Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas Nicolas Sarkozy priminė, kad ES vadovai vieningai pritarė, jog reikia imtis visų būtinų priemonių finansų sistemos stabilumui užtikrinti.
Turėtume pasveikinti Europos centrinio banko ir kitų centrinių bankų - Amerikos, Britanijos, Švedijos ir Kanados - susitarimą puse procentinio punkto sumažinti palūkanų normas. Turime veikti nedelsdami. Kaip vakar pažymėjo finansų ministrai, reikia skubiai didinti indėlininkų pasitikėjimą ir aprūpinti tarpbankinę rinką. Taip galėsime atkurti pasitikėjimą. Taip pat turime iš esmės persvarstyti finansų valdymą ir sukurti ilgalaikiam ekonomikos finansavimui, europiečių skatinimui taupyti ir svyravimų bei finansinių spekuliacijų mažinimui palankesnę sistemą.
Visa tai netrukdo išlaikyti konkurencingą ir novatorišką finansų pramonę. Dėl valdymo gerinimo daug vilčių dedame į Europos Komisiją, iš kurios laukiame pasiūlymų. Ji turi veikti greitai ir ryžtingai.
Vakar valstybės narės pasieksusitarimą dėl neatidėliotinų priemonių, visų pirma skirtų finansinių institucijų stabilumui užtikrinti skiriant joms lėšų arba kitais būdais pagal aplinkybes. Šiuo klausimu labiausiai sveikintinos Britanijos ministro pirmininko šįryt paskelbtos priemonės. Jos visiškai atitinka valstybių ir vyriausybių vadovų spalio 6 d. prisiimtus įsipareigojimus. Prancūzija persvarsto savo teisinę bazę, kad prireikus vyriausybgalėtų prisiimti dalį finansinės naštos, kada ir kur jos reikia. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas toliau naudos šias įvairias iniciatyvas ir pasiūlymus kaip priemonę koordinavimui Europoje stiprinti.
Turime ginti ir garantuoti ir indėlininkų interesus. Kaip žinote, mažiausią indėlių draudimo sumą Europoje ketinama padidinti iki 50 000 EUR. Kai kurios valstybės narės - tiksliau sakant, daug valstybių narių - paskelbsprendimą indėlių draudimą padidinti iki 100 000 EUR. Dabartinėmis išskirtinėmis sąlygomis Bendrijos taisykles dėl valstybės pagalbos bei Stabilumo ir augimo pakto nuostatas būtina taikyti lanksčiai. Primygtinai savo Pirmininko raginama Europos Komisija padeda mums šiuo labai specifiniu klausimu.
Pasitikėjimui atkurti būtinas ir veiksmų derinimas tarptautiniu mastu, o tai bus galima padaryti savaitės pabaigoje vyksiančiame G7 susitikime. Kaip sakJaponijos finansų ministras, einantis G7 pirmininko pareigas, G7 finansų ministrai ir centrinių bankų valdytojai turi duoti stiprų vieningą signalą. Būtent tai centriniai bankai ir padar- pasiuntryžtingą ir labai teigiamą signalą, žiūrint iš šios pozicijos. Atsižvelgdami į tai, kad kriztarptautinė, mes, ko gero, turime į rinkų stabilizavimo darbą įtraukti ir didžiąsias besikuriančias šalis. Būtent to Europos Vadovų Tarybos pirmininkas nori iš padidėjusio G8 iki metų pabaigos.
Galiausiai Tarptautinis valiutos fondas turėtų būti ta vieta, kur vyksta svarbiausios pagrindinių pasaulio veikėjų diskusijos. Užuot vien tik kontroliavęs padėtį besikuriančiose ir besivystančiose šalyse, jis turėtų vėl prisiimti anksčiau vykdytą "finansinio policininko" funkciją ir prižiūrėti pinigų stabilumą, finansinį stabilumą, kaip buvo planuota iškart po Antrojo pasaulinio karo.
Tarybai pirmininkaujanti valstybnarnori, kad Taryba, be šių ypač svarbių ekonomikos ir finansų krizės klausimų, aptartų ir energetikos bei klimato priemonių paketą. Vokietijos pirmininkavimo Tarybai metu pastūmėta, 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba priėmkeletą didelių įsipareigojimų dėl aplinkos apsaugos. Mes norime, kad šie Komisijos pateiktame priemonių pakete numatyti aplinkosaugos tikslai išliktų ir tikimės, kad Parlamentas šiam paketui pritars - noriu pabrėžti - per pirmąjį svarstymą. Turime būti pasirengę dviem susitikimams - 2008 m. gruodžio mėn. Poznanėje ir 2009 m. pabaigoje Kopenhagoje, ir laikytis juose tvirtos pozicijos.
Tačiau dabartinis ekonomikos nuosmukis didina kai kurių mūsų partnerių ir mūsų pramonės šakų susirūpinimą. Šiuos nuogąstavimus turime įveikti kartu. Turime pasvarstyti, kiek lankstumo galime suteikti nesumažindami siekiamų rodiklių, pagrindinių principų ir pagrindinių balansų Komisijos siūlomame priemonių pakete. Pakete siūlomas naujas vystymosi modelis, kurį turėsime taikyti ateityje, nes įvykus šiai ekonomikos ir finansų krizei dabartiniu modeliu suabejota.
Pirmininkaujanti valstybnartaip pat nori, kad būtų iškeltas energetinio saugumo klausimas, kaip numatyta rugsėjo 1 d. vykusio neeilinio Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose. Šiuo klausimu noriu pasakyti be užuolankų: dar daug ką reikia nuveikti, ypač dėl energijos vartojimo efektyvumo, energijos šaltinių diversifikavimo, jungčių tiesimo, infrastruktūros plėtros, bendradarbiavimo su didžiosiomis energiją tiekiančiomis šalimis, tranzito šalimis ir didžiausiais vartotojais. Atsižvelgdami į teisėtus daugelio valstybių narių, ypač tų, kurios neturi energetinės nepriklausomybės - Vidurio ir Rytų Europos valstybių narių, nuogąstavimus, norėtume nubrėžti kai kurias kryptis ir gaires. Turime nubrėžti gaires, kad lapkričio mėn. Komisija galėtų pateikti pasiūlymų dėl energinio saugumo didinimo mūsų žemyne.
Airijos siūlymu, kurį ji padarbirželio mėn. ir kuriam pritarvisos valstybės narės, Europos Vadovų Taryba turėtų grįžti prie Lisabonos sutarties klausimo. Šis institucinis klausimas, kaip matome, šiandien mūsų nuogąstavimams yra svarbus kaip niekada anksčiau. Kaip žinote, pirmininkaujanti valstybnarnorėtų, kad iki gruodžio mėn. būtų parengtas bendras veikimo planas. Airijos ministras pirmininkas Brian Cowen Europos Vadovų Tarybos pirmininkui patvirtino, kad jis savo kolegoms - kitų valstybių ir vyriausybių vadovams - pateiks Airijos vyriausybės užsakytą studiją apie tai, kodėl referendume buvo nepritarta sutarčiai ir kokias išvadas iš to galima daryti. Lankydamasis Paryžiuje jis taip pat paskelbė, kad kuriamas parlamentinis ad hoc komitetas, kurio posėdžių rezultatais nuo dabar iki lapkričio mėn. bus remiamasi Airijos vyriausybės posėdžiuose. Spalio 6 d. Užsienio reikalų ministras Michael Martin Konstitucinių reikalų komitete patvirtino, kad Airijos vyriausybyra pasiryžusi pateikti konkrečių pasiūlymų. Tuo pat metu pirmininkaujanti valstybnarragina to dar nepadariusias valstybes baigti sutarties ratifikavimo procedūrą. Nestabilumas, su kuriuo esame šiuo metu susidūrę - tai dar vienas paaiškinimas, kodėl Europos Sąjungai reikia naujos teisinės ir institucinės sistemos. Mums jos reikia labiau nei kada nors anksčiau ir jos reikia tuoj pat.
Europos Vadovų Taryba taip pat bus prašoma priimti Europos prieglobsčio ir imigracijos paktą, kurio tekstui rugsėjo 25 d. Teisingumo ir vidaus reikalų taryboje buvo duotas politinis pritarimas. Nekartosiu to, ką jau sakI. Betancourt, bet tai yra be galo svarbu. Imigracija vis dar yra Europai naudingas dalykas. Europos prieglobsčio ir imigracijos paktu siekiama suteikti naują impulsą migracijos politikai; be to, jis atitinka subalansuotą išsamaus požiūrio koncepciją, įgyvendinamą nuo 2005 m., ir Europos Komisijos pateiktų pasiūlymų paketą. Jame nustatomos ambicingos kryptys ateičiai, einant link tikros bendros migracijos politikos. Paktas apima visus migracijos srautų valdymo aspektus: ne tik sienų kontrolę ir kovą su neteisėta imigracija, bet ir tokias naujas sritis kaip ekonominimigracija, tinkamas prieglobsčio sistemos suderinimas ir kilmės šalių vystymasis. Mums tai atrodo svarbiausia, turint omenyje, kad šiais metais buvo išplėsta Šengeno erdvė.
Kalbant apie išorės santykius, Europos Vadovų Taryba įvertins, ar Rusija įvykdsavo įsipareigojimus pagal rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. susitarimus išvesti Rusijos karius, nes nuo to priklauso, ar bus atnaujintos derybos dėl būsimos Rusijos ir Europos Sąjungos partnerystės sutarties. Komisija ir Taryba nuodugniai ir išsamiai vertins ES santykius su Rusija, rengiantis artėjančiam valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimui, kuris planuojamas lapkričio 14 d. Nicoje.
Kartu Europos Sąjunga yra pasiryžusi toliau remti rytinių kaimyninių šalių pastangas vykdyti ekonomines ir demokratines reformas. Čia norėčiau priminti ES ir Ukrainos vadovų susitikimo, vykusio rugsėjo mėn. Paryžiuje, kuris buvo precedento neturintis postūmis Europos Sąjungos ir Ukrainos santykiuose, rezultatų svarbą.
Ta pačia dvasia Europos Sąjunga ragins stiprinti ES santykius su Moldova, kurioje lankiausi praėjusį pirmadienį; su šia šalimi bus sudarytas naujas, tik šiai šaliai skirtas susitarimas, keliantis didesnius tikslus negu prieš tai buvęs ir numatantis sąsajas su įvairiomis ES politikos sritimis - jei tik šioje šalyje artėjantys rinkimai praeis gerai. Be to, Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybai bus pavesta atlikti preliminarų pasiūlymų dėl būsimos Rytų partnerystės, kuriuos Komisija ketina pateikti lapkričio mėn., nagrinėjimą.
Ponia pirmininke, Komisijos Pirmininke, ponios ir ponai, kaip matote, Tarybai pirmininkaujančiai Prancūzijai teks atlikti nemažai skubių darbų. Nors pirmininkaujančiai valstybei narei visų pirma teko krizės valdymo uždavinys, ji neturi tam paaukoti savo prioritetų. "Su šiandienos iššūkiais kovojanti Europa" - toks buvo mūsų prieš kelis mėnesius duotas Prancūzijos pirmininkavimo darbų programos pavadinimas. Į šį siekį orientuosime savo darbą labiau nei bet kada. Į jį labiau nei bet kada turi orientuotis ir Europos Vadovų Taryba spalio 15-16 d.
