Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0462/2008).
Komisijai pateikti šie klausimai.
Pirma dalis

Tema: Eurozonos biudžeto deficito ribos
Pagal Europos Sąjungos Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, euro zonos valstybių biudžetų deficitas neturėtų viršyti 3 proc. BVP.
Ar gali Komisija pateikti naujausią atitikties šioms nuostatoms įvertinimą?
Ar, Komisijos nuomone, galiojančios fiskalinės taisyklės yra pakankamai lanksčios, kad vyriausybėms būtų sudarytos sąlygos reaguoti į ekonominius sunkumus, ir kartu pakankamai griežtos, kad būtų užtikrintas viešųjų finansų tvarumas?
Kokiomis aplinkybėmis euro zonos valstybėms gali būti leista viršyti 3 proc. biudžeto deficitą, jei iš viso tai gali būti padaryta?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Pirmo klausimo tema yra išsamiai nušviesta 2008 m. Komisijos ataskaitoje dėl viešųjų EPS finansų. Vienintelreikšminga nepaminėta su biudžetu susijusi aplinkybyra neseniai pradėta perviršinio deficito procedūra, pradėta taikyti Jungtinei Karalystei.
Atsižvelgiant į tai, kad biudžeto deficitas JK, kaip numato Komisija, ir 2008-2009, ir 2009-2010 fiskaliniais metais viršys 3 proc. orientacinę vertę, Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 6 dalimi, šiais metais nusprendė, jog Jungtinėje Karalystėje tikrai yra perviršinis deficitas. Kartu pagal Sutarties 104 straipsnio 7 dalį Taryba nustatgalutinį vienų metų terminą šiam perviršiniam deficitui ištaisyti.
Be to, Komisija, remdamasi Sutartimi ir Stabilumo ir augimo paktu jai suteiktais įgaliojimais, nuolat kontroliuoja ekonomikos ir biudžeto pokyčius valstybėse narėse ir, kai būtina, yra tvirtai pasirengusi panaudoti biudžeto priežiūros priemones.
Atsakymas į antrąjį klausimą yra teigiamas, ypač atsižvelgiant į korekcinę funkciją. Nuo 2005 m. reformos perviršiniai deficitai buvo ištaisyti, ir šiuo metu perviršinio deficito procedūra taikoma tik Jungtinei Karalystei ir Vengrijai. Apskritai 2007 m. euro zonoje buvo užregistruotas žemiausias struktūrinis fiskalinis deficitas nuo 1973 m. Vis dėlto prevencinės funkcijos taikymas kartais buvo netolygus. 2007 m. balandžio mėn. Berlyno deklaracijoje euro zonos finansų ministrai įsipareigojo vėliausiai iki 2010 m. pasiekti vidutinės trukmės biudžeto tikslus. Šis įsipareigojimas iš esmės buvo pakartotas šiais metais. Kartu 2005 m. atliekant pakto reformą buvo numatytas pakankamas ekonominis pagrindas, sudarantis sąlygas lanksčiai reaguoti į rimtus trikdžius, ypač taikant persvarstytą lankstumo sąlygą ir į vidutinės trukmės tikslus įtraukiant numanomus įsipareigojimus.
Persvarstyto pakto veikimas tinkamai patvirtintas Komisijos 2006 m., 2007 m. ir 2008 m. pranešimuose dėl viešųjų EPS finansų ir atitinkamame komunikate. Šių metų pranešime taip pat pateikiama metodika, kuria remiantis į prevencinės funkcijos vidutinės trukmės tikslus įtraukiami numanomi įsipareigojimai.
Kalbant apie trečią klausimą, pagal persvarstytą Stabilumo ir augimo paktą tik griežtai apibrėžtomis aplinkybėmis leidžiama, kad ES valstybių narių biudžetų deficitas viršytų 3 proc. standartinę ribą ir nevirstų perviršiniu deficitu. Be tokiu atveju šie deficitai visada turės išlikti artimi pamatinei vertei ir būti laikini. Be to, pamatinės vertės perviršis turi būti išskirtinis atvejis ir (arba) būti susijęs su deficitu, susidariusiu smarkaus ekonomikos nuosmukio, kuris apibūdinamas kaip neigiamas augimas arba gamybos mastų mažėjimas, aplinkybėmis.
Jei deficitas yra artimas pamatinei vertei ir laikinas, visada turi būti atsižvelgiama į įvairius kitus veiksnius, tačiau tai turi būti daroma gerai apgalvojant. Kiti svarbūs veiksniai yra, pvz., augimą skatinančios mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidos. Vis dėlto negalima tiesiogiai panaikinti jokių deficitinio biudžeto išlaidų eilučių. Pagaliau bet kokiu atveju turi būti užsibrėžta, kad metinis struktūrinis fiskalinis balansas padidėtų 0,5 proc. BVP dalimi.
Mairead McGuinness
Man reikės laiko apgalvoti jūsų atsakymą. Jūs atskirai paminėjote JK. Mane, aišku, domina Airijos padėtis, ir mes po kelių savaičių tikimės griežto Airijos biudžeto. Norėčiau, kad jūs, jei norėsite, pakomentuotumėte savo pokalbius su Airijos ministru apie mūsų deficitą ir ar mes tikrai jį viršysime, taip pat kokį tai turėtų poveikį žiūrint iš ES perspektyvos.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Mes nuolat stebime įvykius. Bet koks pokalbis tarp mano kolegos Joaquíno Almunios ir kolegų iš Airijos būtų informacinio pobūdžio, bet mes analizuojame faktus ir skaičius metų pabaigoje. Todėl, deja, aš negaliu atsakyti į šį klausimą, bet jis labai suprantamas. Kaip jau šiandien sakiau, mes JK ir Vengrijos atžvilgiu taikome perviršinio biudžeto deficito procedūras.
Richard Corbett
Ar Komisija sutinka, kad pagal Sutartį - kitaip, negu pagal Stabilumo paktą - 3 proc. yra ne didžiausia leistina riba, o orientacinvertė? Komisijos rengiamame pranešime apie bet kokią valstybę narę, kuri viršija tą pamatinę vertę, turi būti įvertinami - cituoju Sutarties 104 straipsnio 3 dalį - "visi kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę".
Ar Komisija nemano, kad per keletą pastarųjų dienų ir savaičių valstybių narių ekonomikos būklneišvengiamai pasikeitė, ir galbūt yra pagrindo reikalauti didesnio lankstumo laipsnio?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Manau, kad mes, pradėdami procedūras, remiamės pakankamai gera patirtimi. Trys procentai yra ribinvertė, į kurią mes iš tiesų žvelgėme. Ją viršijus tik tikrai išskirtinėmis aplinkybėmis mes nepradėsime procedūrų. Taigi iš esmės 3 proc. yra ribinvertė, į kurią mes žiūrime, ir manau, kad mes ir toliau taikysime procedūras, kurias taikydavome anksčiau. Mes nekeisime taisyklių net dabartinėje padėtyje.
Tema: Hipotekų krizir finansinis reguliavimas
Pavasarį pasaulio finansų rinkoje atsirado papildomų ekonominių problemų ir įtampų, kurias sukėlvisų pirma plintanti hipotekų krizė. Svyruoja "Fannie Mae" ir "Freddy Mac" bankų, dabar gaunančių kapitalo injekcijas iš JAV vyriausybės, ir visos hipotekinių paskolų rinkos pagrindai. Liepos mėnesį buvau Vašingtone ir susitikau su nemažai senatorių, kurie manė, kad hipotekinių paskolų krizės dugnas dar pasiektas ir tai neįvyks anksčiau nei 2010 m.
Kiek laiko, Komisijos nuomone, truks finansų krizė? Ką galvoja Komisija apie signalą, kurią rinkai pasiuntJAV, gelbėdamos bendroves iš sunkios finansinės padėties, net kai jos apskritai nėra globojamos valstybės (pirmiausia - "Bear Stearns", o dabar - "Fannie Mae" ir "Freddy Mac").
Galiausiai ką Komisija galvoja apie dabartinius ir būsimus galiojančių teisės aktų, pvz., Lamfalussy proceso ir Kapitalo reikalavimų direktyvos, persvarstymus, atsižvelgiant į didžiausią šiuo metu iškilusį pavojų, kad pokyčiai plinta ir kenkia Europos finansų rinkos konkurencingumui?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Tarptautinėse finansų rinkose jau maždaug vienus metus vyksta sumaištis, ir dėl išaugusių nuostolių finansų sistemoje ir blogėjančios pasaulinės ekonomikos perspektyvos tarpusavio sąveikos krizės pabaigą numatyti labai sudėtinga. Dabartinfinansų rinkų padėtis parodo, kaip greitai problema, kuri pradžioje, atrodė, apsiriboja konkrečiu rinkos segmentu, Jungtinėmis Valstijomis ir antrinėmis paskolomis, gali paveikti visą tarptautinę finansų sistemą.
Kadangi nuostoliai, susiję su JAV antrinėmis paskolomis, per susijusias rinkas ir sudėtingus finansinius produktus išplito, buvo sužlugdytos kelios pagrindinės kreditų rinkos. Sunkiausiai šių rinkų veikimo problemos buvo juntamos bankininkystės sektoriuje, kuris patyrdidelių nuostolių ir kuriam dėl rinkos likvidumo skurdo prireikcentrinių bankų paramos.
Vis dėlto nemažai Jungtinių Valstijų ir Europos finansų įstaigų, susidūrusių su rimtomis likvidumo problemomis, buvo išgelbėtos nuo bankroto. Šis viešojo sektoriaus įsikišimas parodsusirūpinimą dėl finansiniam stabilumui iškilusio pavojaus ir apskritai buvo palankiai sutiktas finansų rinkose.
Manoma, kad Jungtinėse Valstijose dėl netinkamo prekiavimo hipotekinėmis paskolomis su šiomis paskolomis susijusių sutarčių rinkos nuosmukis bus juntamas iki 2009 m. vidurio. Problemos tarptautinėje finansų rinkoje išlieka aštrios - šiuos klausimus šiandien jau aptarėte - ir iš dalies jas lemia patys pokyčiai finansų sektoriuje, o iš dalies - blogėjančios ekonominės aplinkos poveikis.
Netikrumas dėl galutinio kredito nuostolių masto ir pasiskirstymo ir toliau daro neigiamą įtaką investuotojų pasitikėjimui, ir bendri nuostoliai, apie kuriuos iki šiol paskelbbankai, tebėra gerokai mažesni, nei nurodyti pagal apytikrius visa apimančius finansinės sistemos nuostolių apskaičiavimus, pagrįsti įvairiomis būsimų hipotekinių paskolų nuostolių prognozėmis.
Bankai vis labiau verčiami iš naujo versti vertybes kapitalu, dažnai už aukštą kainą ir sudėtingomis rinkos sąlygomis. Be to, dėl problemų bankininkystės sektoriuje vis labiau griežtinami skolinimo reikalavimai ir mažinama bankų skolinimo veikla.
Tikėtina, kad numanomos aukštesnės finansavimo sąnaudos ir mažesngalimybgauti kreditus ir kiti "priešiniai vėjai", pvz., aukštos naftos kainos ir auganti infliacija, su kuriais susiduria pasaulio ekonomika, darys vieni kitiems įtaką.
Dėl to ES ir euro zonos ekonominės perspektyvos nuo Komisijos 2008 m. pavasario prognozių toliau blogėjo. Valstybių narių ekonominės perspektyvos skiriasi. Kadangi ekonominės sąlygos blogėja, toliau daromas spaudimas dėl banko balanso lakštų.
Jautrios rinkos sąlygos reikalauja nuolatinio valstybinės valdžios institucijų, ypač centrinių bankų, priežiūros institucijų ir finansų ministrų budrumo, kad būtų stebima rinkos raida. Negalima atmesti galimybės, kad sisteminės krizės atveju gali prireikti tolesnio įsikišimo.
Platesniame kontekste imamasi konkrečių priemonių, skirtų spręsti finansų rinkų struktūros silpnųjų vietų problemas. Po 2007 m. spalio mėn. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos diskusijos buvo priimtos finansinio reglamentavimo gairės.
Norsi šios gairės taikomos tik ES, jos yra suderintos su atitinkamomis iniciatyvomis pasauliniu lygiu. Gairių tikslai - skaidrumo didinimas, vertinimo klausimų sprendimas, riziką ribojančios bankų veiklos priežiūros stiprinimas ir struktūrinių rinkos problemų nagrinėjimas analizuojant susijusius reguliavimo sistemos trūkumus ir rengiant tinkamus politinius atsakus. Komisija šiuo metu dirba siekdama užtikrinti, kad šios gairės būtų pateiktos laiku ir apimtų konkrečias iniciatyvas dėl skaidrumo didinimo investuotojams, rinkoms ir reguliuojančioms institucijoms, persvarstytus kapitalo reikalavimus bankams ir kredito reitingų agentūrų veiklos taisykles.
Taigi Komisija baigsavo išorės konsultacijas dėl pasiūlytų Kapitalo reikalavimų direktyvos pakeitimų ir ketina artimiausiais mėnesiais pateikti pasiūlymą.
Ji taip pat svarsto teisės aktus dėl kredito reitingų agentūrų. Šiuo klausimu 2008 m. liepos mėn. pabaigoje buvo pradėta vieša konsultacija.
Be to, 2008 m. liepos mėn. pradžioje įsigaliojus naujam susitarimo memorandumui buvo pasiekta pažanga ES priežiūros institucijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje.
Apskritai vienas Lamfalussy proceso persvarstymo tikslų yra tobulinti sutartą veiksmų planą dėl finansinės priežiūros, pvz., Komisija planuoja persvarstyti sprendimus dėl ES priežiūros institucijų komitetų.
Vykdydama visą savo veiklą, Komisija gerai supranta, kad reaguojama turi būti pasaulio mastu, ir dėl to mes deriname savo atsakus su mūsų partneriais.
Olle Schmidt
Kartais iškeltas klausimas, turiu pripažinti, galbūt yra kiek pasenęs, bet dėkoju Komisijai už tokį nešališką atsakymą. Mano prašymas ir mano nerimas susiję su tuo, kad mes pernelyg jautriai reaguojame, ir tikiuosi, kad Komisija galėtų į tai atsižvelgti. Sutinku, kad mes turime veikti ir reaguoti, bet neturėtume persistengti, nes mums reikalingas subalansuotas požiūris. Priešingu atveju - ir manau, jog tai mes turėtume apsvarstyti ateityje - mes galėtume pakenkti Europos augimui. Taigi, aš galvoju apie subalansuotą požiūrį; ir tikiu, kad Komisija užtikrins, jog šios priemonės būtų tinkamai įgyvendintos.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Aš manau, kad Komisija iš tikrųjų išlaiko pusiausvyrą. Mes vieną valandą dalyvavome diskusijoje, kurios metu nemaža dalis Parlamento narių reikalavo labai skubotų veiksmų, bet Komisija iš tikrųjų laikosi subalansuoto požiūrio.
DanutBudreikait
(LT) Šiandien mes diskutavome apie pasaulio finansų krizę ir jos įtaką mūsų ekonomikai. Diskusijose viena Parlamento narpaminėjo, kad jos šalyje jau bankrutavo bankas. Ar turite kokios nors informacijos, kad mūsų šalių, ES šalių, bankams iš tikrųjų grėstų bankrotai? Kokių prevencinių priemonių būtų galima imtis?
Paul Rübig
(DE) Mane domintų dabartinfaktinių pirkimų ir finansinių operacijų padėtis energetikos sektoriuje. Ar Komisija ketina pateikdama statistinius duomenis aiškiai parodyti, kiek faktiškai perkama energijos ir kiek ja paprasčiausiai prekiaujama finansų rinkose, ir ar ji planuoja priimti taisykles dėl terminuotų pardavimų?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Mano šalyje, Latvijoje, yra daug bankų, ir bankrotai, žinoma, galimi. Aš manau, kad mes turime gana pažangią rinką. Bet rinka veikia prižiūrint centriniam bankui, ir bent jau Latvijos finansų rinkose jokio sąmyšio apskritai nebuvo. Todėl galiu jus patikinti, kad Latvijos finansų rinka yra labai stabili ir jokių sutrikimų nebuvo. Bet labai svarbu pabrėžti vaidmenį, kurį turėtų atlikti bankų priežiūra, ir kad komerciniai bankai turi vykdyti visas šios priežiūros sąlygas.
Kalbant apie energijos pirkimus, jei gerbiamas narys sutiks, aš atsakysiu raštu, nes manau, kad tai - labai konkretus klausimas, ir aš nesiryžčiau pateikti konkrečių skaičių.
Tema: Oro transporto saugumas
Po neseniai įvykusios "Spanair" katastrofos Madride, kurios metu žuvo daug žmonių, ir priverstinio "Ryanair Boeing 737" nusileidimo Limože, Prancūzijoje, kurio metu 26 žmonės buvo sužeisti, vėl iškyla klausimas, ar tinkamai ir veiksmingai įgyvendinami Bendrijos teisės aktai ir oro transporto saugos kontrolė. Reglamente (EB) Nr. 1899/2006/tiksliai nustatyta oro linijų prievolvykdyti avarijų prevenciją bei skrydžių saugumo programas ir reikalavimus, taikytinus bet kokio civilinio lėktuvo eksploatacijai (sertifikavimui, techninei priežiūrai, remontui, prietaisams ir įrangai, saugumui ir t. t.).
Ar, Komisijos nuomone, šios nuostatos yra pakankamos ir tinkamos, ar ji mano, kad turėtų būti nustatyta griežtesnoro linijų kontrolės sistema? Kaip Komisija vertina Direktyvos 2003/42/EB dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų (kurioje patvirtinta pranešimų apie avarijas ir pavojingus incidentus sistema) ligšiolinį įgyvendinimą? Ar Komisija mano, kad pagalba, iki šiol teikta kontrolės mechanizmams ir išankstinio įspėjimo sistemoms, taikomoms oro linijų, apie kurias turima duomenų dėl jų nepakankamo saugos lygio, atžvilgiu, ir atitikties patikrinimai, kuriuos vykdo Europos aviacijos saugos agentūra valstybių narių oro linijų administracijų ir duomenų, paskelbtų siekiant sudaryti juodąjį sąrašą, atžvilgiu, yra pakankama?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Kalbant apie Bendrijos orlaivių eksploatavimo taisyklių taikymą, Komisija nemato jokių atitinkamo oro transporto saugumo teisės akto, kuris tik neseniai, 2008 m. liepos 16 d., buvo pradėtas taikyti Bendrijoje, trūkumų ar saugumą liečiančių spragų. Techniniai lėktuvų eksploatavimo reikalavimai, atsižvelgiant į mokslo ir technikos pažangą, nuolat iš dalies keičiami. Šito pasiekta vykdant nuolatinę operatorių veiklos kontrolę; taigi šiame etape Komisijai neatrodo, kad būtų reikalinga griežtesnkontrolės sistema.
Kalbant apie Bendrijos taisyklių dėl civilinės aviacijos įvykių pranešimų taikymą, Komisija yra patenkinta, kad visos valstybės narės įdiegprivalomas atskaitomybės sistemas ir renka informaciją nacionalinėse duomenų bazėse. Šiomis taisyklėmis nustatoma keitimosi informacija sistema ir užtikrinamas informacijos skleidimas. Keitimosi informacija sistema dar nėra visiškai pasirengta naudotis, nes tam reikalingas kiekvienos valstybės narės ir Komisijos susitarimas dėl protokolų siekiant pagal Komisijos reglamentą atnaujinti centrinę duomenų bazę. Valstybės narės ir Komisija aktyviai dirba šiuo klausimu, o šiame etape informacija jau prieinama nacionaliniu lygmeniu.
Informacijos skleidimas pagal 2007 m. rugsėjo 24 d. Komisijos reglamentą įgyvendinamas tinkamai. Informacijos apsaugos nuostatos buvo perkeltos į nacionalinius įstatymus, bet dar reikia laiko, kad galėtume įvertinti šių nuostatų, kurios, užtikrindamos būtiną pasitikėjimą pranešimais, yra geros pranešimų kultūros kertinis akmuo, veiksmingumą.
Kalbant apie oro linijų, apie kurias turima duomenų dėl jų nepakankamo saugos lygio, kontrolę, Komisija gali dar kartą gerbiamą narį patikinti, kad ji tiksliai taiko Bendrijos taisykles dėl draudimo eksploatuoti orlaivius, neatitinkančius saugos reikalavimų. Šiuo metu Europoje 54 proc. visų lėktuvų rampų patikrinimų susiję su Europos operatoriais. Tai reiškia, kad Komisija lygiai taip pat rūpinasi, kad saugos reikalavimų laikytųsi ne tik Europos, bet ir ne Europos oro linijos. Nuolatinis ir glaudus valstybių narių civilinės aviacijos institucijų bendradarbiavimas padeda joms stiprinti vežėjų priežiūrą. Rampų patikrinimų rezultatai buvo ypač vykusi prevencinpriemonsiekiant išvengti oro vežėjų veiklos apribojimų Bendrijoje.
Kalbant apie EASA vykdomus nacionalinių civilinės aviacijos institucijų standartizacijos patikrinimus, Komisija norėtų gerbiamą narį dar kartą patikinti, kad užsimezgęs glaudus valstybių narių civilinės aviacijos institucijų bei EASA bendradarbiavimas ir tarpusavio pasitikėjimas sudarsąlygas susitarti ir parengti Agentūros ir kontroliuojamų institucijų nuoseklius sprendimus. Gero bendradarbiavimo įrodymas yra ir tai, kad Agentūra nuo tada, kai 2006 m. buvo priimtos atitinkamos taisykles, sugebėjo padvigubinti patikrinimų skaičių, ir valstybei narei tų metų pabaigoje skirtos apsaugos priemonės šią savaitę buvo panaikintos.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Labai dėkoju Komisijai už atsakymą, bet norėčiau užduoti klausimą, pone Komisijos nary. Lėktuvų katastrofos, lyginant su skrydžių skaičiumi, įvyksta gana retai, bet šios katastrofos vis dar yra daugelio mirties atvejų priežastis, sukelia visuomenės netikrumą ir daro žalą pasitikėjimui mūsų politika ir kontrole.
Nepastebėjau, kad jūs siūlytumėte kokias nors priemones arba skirtumėte kokias nors naujas pareigas ar misijas saugos organizacijoje. Tai liečia ne tik oro linijas, bet ir civilines agentūras, atsakingas už kontrolę valstybėse narėse. Tai taip pat liečia "juodąjį sąrašą": pagal kokius kriterijus jis sudaromas? Ar jūs jam pritariate? Jūs nedavėte man atsakymo, kuris būtų deramas atsižvelgiant į šių avarijų pasekmes ir problemas, kurios kilo papildomai katu su tragiškais padariniais žmonių gyvenimams.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Galiu jums užtikrinti, kad Europos saugos sistema yra aukščiausiojo lygio. Ji neabejotinai įdiegta, ir mes taikome visas tinkamas priemones.
Deja, tai neužkerta kelio visoms avarijoms. Aš labai apgailestauju, kad žuvo žmonės, bet tai įvyko ne todėl, kad saugos lygis ES būtų nepakankamas.
Kai tik sužinosime priežastis, dėl kurių kilo avarija, jas ištirsime, ir jei reikės sugriežtinti kai kurias priemones, tai padarysime.
O šiandien galiu jus užtikrinti, kad Europos aviacijos saugumas atitinka aukščiausius standartus, kokie yra taikomi pasaulyje.
Jörg Leichtfried
(DE) Padėtis tokia: Europos aviacijos saugos agentūrai (EASA) šiuo metu suteikiama vis daugiau kompetencijų, kad Europoje būtų užtikrinti vienodi saugos standartai, ir tai - labai sveikintina. Jos kompetencijos šiuo metu plečiamos antrą kartą. Tačiau nei didinamas EASA biudžetas, nei numatomi kiti finansavimo šaltiniai. Yra dvi alternatyvos. Pirmoji - netaikyti visoms agentūroms vienodų sąlygų. Nenorėčiau teigti, kaip kai kurie kolegos, kad kelioms agentūroms nutraukus veiklą niekas to nepastebėtų. EASA yra kitokia: jei EASA neturi pinigų, kyla pavojus žmonių gyvybėms.
Antroji alternatyva finansavimas iš trečiųjų šaltinių, t. y. EASA būtų papildomai finansuojama įvedus tam tikrą rinkliavą platinant bilietus. Mano klausimas būtų toks: kuriai iš šių dviejų alternatyvų pritartumėte?
Gerb. pirmininke, jei galima, taip pat norėčiau pateikti trumpą pastabą, nesusijusią su darbotvarke: aš visiškai pritariu tam, ką pasakkolega Parlamento narys iš Lenkijos dėl vadovavimo posėdžiui.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Mano nuomone, bet kokios agentūros tiesioginis finansavimas mokesčių mokėtojų pinigais yra geriausias būdas, nes nuosavomis pajamomis jūs negalite užtikrinti, kad viešoji paslauga bus tikrai tiekiamos. Taigi manau, kad geriausias būdas yra finansuoti visas agentūras iš biudžeto, bet, iškilus papildomo finansavimo galimybei, ji turėtų būti apgalvota. Bet kokiu atveju kiekvienas biudžetas yra aptariamas pagal Europos teisės aktuose nustatytą procedūrą ir griežtas taisykles.
Antra dalis
Tema: Energiją gaminančių branduolinių jėgainių saugumas
Šiuo metu Europos Sąjungai yra iškilusi neatidėliotina problema, susijusi su vis didėjančios energijos paklausos patenkinimu. Atsižvelgiant į tai, kad naftos ir gamtinių dujų tiekimas ir atnaujinantys energijos šaltiniai gali tik iš dalies patenkinti šią paklausą, neabejotinai svarbus vaidmuo sprendžiant problemą tenka branduolinei energijai. Kartu Europos gyventojai ypač nerimauja dėl branduolinių jėgainių saugumo ir tinkamo branduolinių atliekų tvarkymo, ypač po neseniai įvykusių radioaktyvių medžiagų nutekėjimo Prancūzijos ir Slovėnijos branduolinėse jėgainėse.
Todėl visiškai suprantama, kad turėtų iškilti daug klausimų dėl branduolinių jėgainių visose ES šalyse ir branduolinių jėgainių, kurios bus statomos Turkijoje ir Balkanų šalyse, saugumo ir dėl jų saugaus eksploatavimo garantijų. Ar Komisija atliko branduolinių jėgainių statybos poreikio tyrimą? Kokios jo išvados? Galiausiai ar ji apskaičiavo branduolinės energijos gamybos ES artimoje ateityje mastą?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Šiuo metu branduolinenergija sudaro 30 proc. visos ES pagaminamos elektros energijos, o tai yra du trečdaliai ES elektros energijos, pagamintos išmetant mažai anglies dvideginio. Manoma, kad iki 2030 m. energijos poreikis ES išaugs 20 proc., o elektros energijos poreikis - 38 proc.
Taigi elektros poreikis, palyginti su galutiniu visos energijos poreikiu, padidėtų nuo 20 proc. iki 23 proc. Elektros gamybos pajėgumai pagal prognozes padidės 31 proc., bet, remiantis Komisijos ištirtomis PRIMES naujosios energetikos politikos prielaidomis, branduolinės energijos dalis elektros gamyboje sumažės nuo 30 proc. iki 20 proc.
Be to, Tarptautinenergetikos agentūra neseniai paskelbtoje ES energetikos politikos apžvalgoje padarišvadą, kad "ES branduolinės energijos gamybos pajėgumai nuo šiol mažės, jei artimiausioje ateityje nebus daromos ženklios investicijos jėgainių eksploatavimui pratęsti ir įrenginiams, kurių eksploatavimo trukmpasibaigė, pakeisti".
Kiekviena valstybnarpati sprendžia, ar naudoti branduolinę energiją elektros energijos gamybai ir pradėti naujus projektus, ar vykdyti palaipsnio branduolinės energijos gamybos nutraukimo politiką. Valstybėms narėms nusprendus investuoti į naują branduolinės energijos gamybą, Komisija vykdys turimus įgaliojimus, siekdama užtikrinti, kad nauji šios srities projektai atitiktų aukščiausius saugos, saugumo ir branduolinių ginklų neplatinimo standartus, kaip reikalauja Euratomo sutartis.
Į prioritetą dėl aukšto lygio saugos, saugumo ir apsaugos priemonių užtikrinimo per visą branduolinio įrenginio eksploatavimo trukmę taip pat atsižvelgiama svarstant ES plėtrą ir santykiuose su trečiosiomis šalimis, kai taikoma Bedarbiavimo branduolinės saugos srityje priemonė.
Komisija stebi bendrą padėtį, susijusią su investicijomis į branduolinės energetikos sektorių ES. 2007 m. Komisija priėmBranduolinę informacinę programą, kurioje pateikiama ES branduolinės energetikos sektoriaus padėties apžvalga. Šiuo metu Komisija atnaujina šį komunikatą, kuris yra Komisijos bendros Strateginės energetikos apžvalgos dalis. Tai turėtų būti padaryta iki 2008 m. pabaigos.
Be to, Komisija ėmėsi dviejų iniciatyvų, kad toliau būtų svarstoma branduolinės energetikos ateitis ir nustatyti jos plėtros reikalavimai. Pirmoji iniciatyva yra Europos branduolinės saugos ir atliekų tvarkymo aukšto lygio grupės, kurios pagrindinužduotis - nustatyti prioritetinius saugos klausimus ir pateikti rekomendacijas dėl veiksmų, kurių reikia imtis ES lygmeniu, sudarymas.
Antroji - Europos branduolinės energetikos forumo, kuris yra platforma plačioms suinteresuotųjų šalių diskusijoms apie branduolinės energetikos galimybes ir riziką, sukūrimas.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gerb. pirmininke, pone Komisijos nary, aš suprantu, jog turime laukti iki metų pabaigos, kad sužinotume šių tyrimų rezultatus ir galėtume daryti geresnes išvadas.
Aš norėjau išgirsti Komisijos nario komentarą dėl informacijos, kuri buvo žinoma nuo praeitų metų: Rusija stato plūduriuojančią atominę jėgainę, kuri bus užbaigta 2010 m. ir įrengta atokioje Rusijos dalyje. Esama planų sukonstruoti dar šešias tokias jėgaines ir pastatyti šalyse, kurios gali jų pageidauti ir jau parodsusidomėjimą.
Ką jūs galėtumėte pasakyti dėl jų saugumo?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Rusija taip pat yra Tarptautinės atominės energijos agentūros narė, ir Rusijos branduolinės technologijos atitinka tarptautinius standartus. Taigi, jei kokia nors šalis norėtų įsigyti Rusijos branduolinę technologiją, galioja tam tikros tarptautinės taisyklės, kurių Rusija laikosi.
ES Rusijos energijos tiekimo technologija galėtų būti panaudota su sąlyga, jei Komisijos nuomonapie ją būtų teigiama ir, kalbant apie standartinį lygį, Rusijos technologija galėtų konkuruoti su kitais technologijų tiekėjais.
Taigi vien dėl to, kad tai - Rusijos technologija, nereiškia, kad ji mažiau saugi.
Justas Vincas Paleckis
Gerb. Komisijos nary, norėčiau dar kartą paklausti apie mūsų garsiąją Ignalinos atominę elektrinę.
Neseniai mūsų ministras pirmininkas susitiko su Europos Komisijos pirmininku J. M. Barroso, ir mūsų laikraščiuose buvo aiškinama, kad matyti pragiedrulių; t. y., kad yra galimybpratęsti šios jėgainės darbą.
Kokia jūsų nuomonir ką rekomenduotumėte šioje padėtyje Lietuvos vyriausybei?
Zita Pleštinská
Atominės jėgainės ir branduoliniai įrenginiai - tai įrenginiai, kurių saugumas labiausiai kontroliuojamas.
Branduolinės technikos naudojimo Slovakijoje planai, 3-iojo ir 4-ojo reaktoriaus Mochove statybos ir Slovakijos Respublikos įsipareigojimas 2006 m. ir 2008 m. uždaryti reaktorius Jaslovské Bohunice - sudėtingi uždaviniai Slovakijai.
Kodėl, pone Komisijos nary, Komisija dėl atominės jėgainės statybos Mochove rodo tokį politinį atsargumą? Ar Komisija turi rimtų abejonių dėl jos saugumo?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Aš pradėsiu nuo Ignalinos, nes jau daug kartų kalbėjau šiuo klausimu.
Derybų dėl narystės metu Lietuva ir kitos derybų šalys - kitos valstybės narės - sutarė, kad dėl saugumo problemų ji iki 2009 m. pabaigos turi būti uždaryta. Ši Sutartis yra pirminės teisės aktas ir yra ratifikuota visų valstybių narių. Komisija nėra šio proceso šalis. Komisija yra Sutarties saugotoja, ir jos tikrasis vaidmuo yra prižiūrėti, kad teisės akto būtų laikomasi.
Taigi aš negaliu pranešti jums jokių gerų naujienų dėl kokio nors padėties pasikeitimo, nes Komisijos statusą lemia Sutartis. Ką galima būtų padaryti? Manau, kad į Sutartį taip pat įtrauktos bendrosios priemonės, skirtos Lietuvos energetikos sektoriaus pertvarkai paremti, t. y. numatytas bendras, jei neklystu, 1,3 mlrd. EUR dydžio paketas, kurio lėšos turėtų būti nukreiptos pagerinti energijos išteklių tiekimą į Lietuvą skirtoms sritims stiprinant tarpusavio ryšius, finansuojant energijos naudojimo efektyvumo priemones ir alternatyvios energijos tiekimą. Taip reikia veikti ir, bent jau mano nuomone, nėra jokio kelio, kuriuo būtų galima pakeisti Sutartį, nes tik tarpvyriausybinkonferencija ir ratifikavimas gali pakeisti pirminę Europos Sąjungos teisę.
Kalbant apie Mochovą, Komisijos nuomone, tai iš esmės tas pats klausimas, kaip ir dėl Ignalinos - tai nėra kitas požiūris. Tačiau Mochovo atveju mes ištyrėme padėtį, ir šiandienos pasaulyje yra reikalavimų dėl naujų iššūkių, su kuriais susiduriame. Mes taip pat pagalvojome ne tik apie saugos, bet ir saugumo problemas, kai lėktuvo taikiniu galėtų būti pasirinkti branduoliniai įrenginiai. Naujiems reaktoriams pasiūlytoje technologijoje neatkreiptas pakankamas dėmesys į šį klausimą. Todėl mes paprašėme operatoriaus ir Slovakijos branduolinės energijos kontrolės institucijų, kad būtų imtasi tam tikrų papildomų priemonių, kurios užtikrintų, jog, net jei į atominę jėgainę būtų nusitaikyta tokiu būdu, ji nepatirtų neatitaisomos žalos.
Tema: Investicijos į pirmos kartos technologijas. Pirmenybantros kartos technologijoms.
C. Turmes pranešime (2008/0016/COD) dėl pasiūlymo dėl Direktyvos dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių, kuris šiuo metu svarstomas Parlamento komitetuose, persvarstomas Tarybos ir Komisijos biokuro ir atsinaujinančios energijos naudojimo transporto srityje privalomas planinis rodiklis, nes antros kartos moksliniai tyrimai ir plėtra nesuteikpersilaužimo.
Vis dėlto ar neturėtumėme parengti aiškios reguliavimo politikos investuotojams į pirmos kartos biokurą? Kodėl? Juk jie - tie patys investuotojai į antros ir trečios kartos biokuro mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, siekiantys sukurti įrenginius, kurie gali būti lengvai pritaikyti antros ir trečios kartos technologijų reikmėms. Jie negali leisti sau neinvestuoti į kitos kartos įrenginių mokslinius tyrimus ir plėtrą, nes jų įrenginiai taps atgyvenę.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Komisija pritaria gerbiamo nario nuomonei, kad, siekiant pasirengti perėjimui prie antros kartos biokuro, investuotojams į pirmos kartos biokurą būtina reguliavimo politika.
Komisija pirmos kartos biokurą laiko tiltu į antros kartos biokurą, kuriam gaminti kaip žaliava naudojama lignoceliuliozė.
Nesant geros nacionalinės pirmos kartos biokuro gamybos bazės naujoviškiems ir efektyviems produktams bus sunku patekti į rinką. Šiuo atžvilgiu aiški reguliavimo politika yra svarbi ne tik siekiant skatinti biokuro pramonės augimą, bet ir išvengti neigiamo poveikio aplinkai. Be to, biokuro gamybos plėtra neturėtų turėti neigiamo poveikio maisto saugumui ir daryti įtaką maisto kainoms.
Kartu neturėtų būti abejonių, kad Komisija siekia paspartinti didesnį antros kartos biokuro naudojimą.
Pasiūlytoje direktyvoje dėl skatinimo naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių aiškiai nurodoma, kad pagal nacionalinius atsinaujinančios energijos įpareigojimus iš atliekų, likučių, nemaistinės celiuliozės medžiagos ir lignoceliuliozės pagaminto biokuro dalis turi būti du kartus didesnnei kito biokuro dalis.
Be to, valstybės narės turės pateikti ataskaitą apie parengtas paramos schemas, skirtas antros kartos biokurui.
ES taip pat teikia reikšmingą paramą vykdomiems moksliniams tyrimams, skirtiems kurti antros kartos biokuro gamybos būdus. Vykdant ES septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą, didelis dėmesys skiriamas antros kartos biokuro ir ypač skystųjų bioproduktų gamybos iš biomasės būdams.
Moksliniai tyrimai turėtų apimti techniškai ir ekonomiškai pagrįstus bandomuosius tyrimus, kad ne tik būtų užtikrintas ekonomiškai patrauklus naudos ir išlaidų santykis, bet ir bendra nauda siekiant Bendrijos klimato kaitos mažinimo tikslų ir prieinamų maisto kainų visiems pasaulio gyventojams.
Taigi Komisijos politika ir Komisijos pasiūlymas buvo tikrai pritaikyti poreikiui skatinti antros kartos biokurą, taip pat poreikiui, kai reikia, tvariu būdu naudoti pirmos kartos biokurą.
Liam Aylward
Gerb. Komisijos nary, ar galiu paklausti, kodėl jūs manote, kad Europos Sąjunga pralaimi informacinį mūšį dėl griežtų ir nuoseklių biokuro naudojimo tikslų propagavimo, visų pirma todėl, kad pasaulyje, jo tiekimas vis dar ribotas? Noriu to paklausti turėdamas omeny biodyzeliną, kurio naudojimas gali gerokai prisidėti prie Europos Sąjungos energijos tiekimo saugumo didinimo. Biodyzelinas gali būti gaminamas laikantis tvarumo principų ir nekeliant grėsmės aprūpinimui maisto produktais, kurį jūs paminėjote, be to, biodyzelinas yra vienintelis iš atsinaujinančių energijos šaltinių gaminamas biokuras, kurio gamybos srityje Europa išlaiko stiprią ir plačią lyderystę.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Komisijos pasiūlymu nesiekiama suvaržyti biokuro pramonės plėtros ir jo naudojimo transporto sektoriuje, visų pirma dėl to, kad besivystantis sektorius ypač kenčia dėl nepakankamos dyzelino gamybos Europos Sąjungoje. Taigi mes nenorime paskatinti jo atsisakyti, tačiau manau, kad nesant aiškių tvarumo reikalavimų žala, kurią padarytų vienas nesėkmingas projektas, pakenktų visai pramonei, nes šiuo metu į biokurą sutelktas toks stiprus dėmesys, kad mes negalime sau leisti jokių nesėkmingų projektų, nes tai reikštų visos pramonės baigtį.
Noriu paaiškinti, kodėl man taip pat rūpi biokuro politika, kurią taikome transporto sektoriuje: pirma, efektyvesni automobiliai; ir šiuose Rūmuose vyko kelios labai įtemptos diskusijos dėl automobilių; antra, vyksta perėjimas prie kitų transporto rūšių, tačiau daugeliu atvejų žmonės vis dar teikia pirmenybę automobilio naudojimui; ir trečia, įprastos kuro rūšys keičiamos alternatyviu kuru - ir viena alternatyvaus kuro rūšių yra biokuras, bet mes turėtume atsižvelgti į tai, kad jis gaminamas naudojant žemę, kuri taip pat galėtų būti naudojama maisto produktams gaminti, ir būtent todėl aš manau, kad nors ši priemonyra teigiama - o ji neabejotinai teigiama - turi būti imtasi visų reikalingų atsargumo priemonių.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gerb. Komisijos nary, kalbant apie biokurą, tiesa ir prasimanymai dažnai supainiojami taip, kad lengvai suklaidinami gyventojai ir daroma žala moksliniams tyrimams, naujovių diegimui bei pramonės investicijoms į šią sritį.
Ar Komisija svarstgalimybę pradėti tikslią ir objektyvią visos Europos informacinę kampaniją, kad būtų išaiškinta padėtis?
Avril Doyle
Iš tikrųjų du klausimai galbūt galėjo būti svarstomi kartu, bet manau, jog mano kolegos iš Airijos klausimo užslėpta mintis, ir aš ją vertinu, yra ta, kad jis norėtų arba kad teisės aktas būtų palankus investicijoms į pirmos kartos biokurą, arba bent jau kad mes neatsiprašinėtume už teisės aktus, kuriuose palaikomos investicijos į pirmos kartos biokurą, nes jo naudojimas paskatino pereiti prie antros ir trečios kartos biokuro.
Aš pažvelgčiau į tai truputį kitaip, ir norėčiau jūsų, pone Komisijos nary, per pirmininkę paklausti: ar visi šios srities teisės aktai neturėtų iš principo būti neutralūs technologijų atžvilgiu?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Aš gal pradėsiu nuo antrojo punkto. Manau, kad iš diskusijų apie naftą turime suprasti, jog su panašia sunkiai prognozuojamo poreikio augimo padėtimi galime susidurti ir kituose sektoriuose, ir maisto poreikis yra tikrai pagrindinis žmonių poreikis. Taigi mums reikalinga technologija, kuri suteiktų platesnių galimybių. Platesnės galimybės, žinoma, atsiranda, kai naudojami dalykai, kurie paprastai eikvojami veltui. Taigi manau, kad siekdami šio tikslo mes turime ryžtingai skatinti naudoti antros kartos biokurą. Sakyčiau, kad galbūt net to nepakanka, nes šiuo atveju mums neiškyla pavojų. Mums reikalingos naujos technologijos. Ir ne tik dėl to, kad mes norėtume pakeisti naftą biokuru, bet ir tam, kad turėtume technologiją, kuri iš tikrųjų užtikrintų, jog neturėsime tokios konkurencijos, arba ji bus mažesnė. Todėl - net jei teoriškai visos technologijos turėtų būti lygios - aš vis dar tikiu, kad antros kartos biokurui verta skirti ypatingą dėmesį.
Kalbant apie švietimą, manau, kad tai yra platesnšvietimo dalis. Yra parengtos švietimo programos, nes apskritai mokoma ne apie biokurą, o apie tvarumą, energijos naudojimo efektyvumą ir visiškai kitokį požiūrį į aplinką bei suvokimą, kad tai, ką jūs naudotumėte, yra iš kažkur paimta ir tai visada daro žalą. Kartais diskutuodami apie biokurą pamirštame, kad nafta taip pat yra gaminama, ir kartais gaminama iš bituminio smėlio. Neseniai buvo išspausdintos kelios nuotraukos apie tai, kur nafta tokiu būdu gaminama. Tai nėra žemės apdirbimas, bet taip pat iššūkis. Taigi manau, kad kiekvienas iš mūsų, naudodamas energiją, turėtų stengtis naudoti ją kuo efektyviu ir naudoti žalesnę energiją net ir tuo atveju, jei ji kainuoja šiek tiek daugiau.
Tema: Biodegalai
Kodėl nustatant privalomus biokuro rodiklius, prioritetas teikiamas bioetanoliui, o ne biodyzelinui?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Komisija pripažįsta, kad Europos Sąjungoje yra didesnis biodyzelino, kaip dyzelinio kuro pakaitalo, o ne bioetanolio, kuris galėtų sumažinti benzino vartojimą, poreikis.
Turint tai omenyje, galima tikėtis, kad artimiausiais metais biodyzelino vartojimas ES išliks didesnis, nei bioetanolio. Vis dėlto Komisija mano, kad nebūtina nustatyti su konkrečia technologija susietų privalomų rodiklių, nes ir biodyzelinas, ir bioetanolis gali atlikti svarbų vaidmenį mažinant Europos transporto sektoriaus priklausomybę nuo naftos.
Taigi skatinamas antros kartos biokuras, nepaisant to, ar tai biodyzelis, ar bioetanolis, bet ES rinkoje neabejotinai vis dar didesnbiodyzelio paklausa. Nemanau, kad turėtume daryti skirtumą etanolio ir dyzelio, tačiau turėtume skatinti naudoti antros kartos biokurą vietoje pirmosios.
Avril Doyle
Ar, kalbant apie C. Turmes pranešimą, galėtumėte pakomentuoti ir pasakyti savo nuomonę dėl viso biokuro būvio ciklo tvarumo, arba dėl apskritai transporto sektoriuje naudojamo kuro tvarumo? Kitaip tariant, dėl bendro išmetamo CO2 kiekio sumažinimo nuo pradžios iki pabaigos, įskaitant kultūrų auginimą, gamybos metodą, transportą, valymą ir naudojimą. Kurį pasiūlymą dėl išmetamo CO2 kiekio sumažinimo procentinės dalies palaikote: 40-45 proc. ar 35 proc.?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Aš pritarčiau pasiūlymui sumažinti taršą 35 proc., nes mums nustačius reikalavimus, pagal kuriuos bus visiškai uždrausta pateikti biokurą į rinką ir iškilus pernelyg dideliam kainų žirklių pavojui, mes pereitume prie naftos ir galbūt prie anglies ir skystojo kuro technologijų.
Mano nuomone, tai mažiau naudinga, nei griežtai įgyvendinti uždavinį dėl 35 proc. ribinės vertės, dėl kurios neabejotinai sumažėtų išmetamo CO2 kiekis.
Taigi aš palaikau pasiūlymą dėl 35 proc.
Šiuo klausimu bus nuspręsta Parlamento ir Tarybos derybose. Jei bus nustatytas kitas rodiklis, ką gi, aš su tuo sutiksiu, bet manau, kad 35 proc. yra gana griežtas rodiklis, nes diskutuojant dėl jo kolegijoje mes taip pat buvome susiskirstę į skirtingas stovyklas, o dabar dėl šio rodiklio jau pasiektas kompromisas tarp šių dviejų stovyklų: tos, kuri tiki biokuru, ir tos, kuriai biokuras kelia baimę. Taigi 35 proc. faktiškai yra kompromisas.
Zita Pleštinská
Gerb. pirmininke, šiandien mes ieškome pažangių būdų alternatyvių energijos šaltinių srityje. Liepos mėn. kartu su savo kolega R. Rack lankiausi Naujojoje Zelandijoje: mane sužavėjo geoterminės energijos naudojimas. Mano regione, Stará Ľubovňa Slovakijoje, yra panašių geoterminių šaltinių, bet jų panaudojimui būtų reikalingi dideli finansiniai ištekliai.
Koks Komisijos požiūris į geoterminių išteklių naudojimą energijos gamybai?
Reinhard Rack
(DE) Aš norėčiau iškelti klausimą, kuris diskusijoje nebuvo plačiau aptariamas. Biodegalų, biodyzelio ir bioetanolio efektyvumo vertės yra skirtingos ir jie nevienodai klasifikuojami, taip pat ir išmetamo CO2 kiekio požiūriu. Nebuvo paliestas faktinių energijos sąnaudų gaminant įvairius degalus klausimas. Ar galėtų Komisijos narys ką nors apie tai pasakyti?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Mes labai palankiai žiūrime į geoterminių išteklių naudojimą, ir manau, kad dabar svarstomas direktyvos projektas ir klimato kaitos -energetikos paketas palengvins atsinaujinančios energijos, įskaitant ir geoterminės, naudojimą.
Kodėl ji nenaudojama dabar? Iš dalies todėl, kad nepakankamai susitelkta į atsinaujinančius energijos šaltinius. Daug paprasčiau perkelti iškastinio kuro kainas ant vartotojų pečių, nes atnaujinančios energijos, pvz., geoterminės, panaudojimui reikalingi kapitalo įdėjimai, be to, tam reikalinga ypatingas aplinka ir susitelkimas į atsinaujinančius energijos šaltinius. Manau, kad atsinaujinantys energijos šaltiniai, pvz., geoterminiai, bus ES geriau panaudojami, ir ne tik energijos gamybai; pvz., Kopenhagoje jie naudojami centriniam šildymui. Taigi yra įvairių šios technologijos taikymo būdų, ir ji Europos Sąjungoje populiarės.
Kalbant apie energetinę vertę: tiesa, kad biokuro energetinvertyra žema ir reikės didesniojo kiekio, ir manau, jog neturėtume būti klaidingai suprasti, kad pakeisime naftą biokuru. Tačiau bent jau čia aš vairuoju automobilį, varomą biokuro, ir vienintelis nepatogumas yra tas, kad turiu daug dažniau lankytis degalinėje; bet aš tam neprieštarauju. Todėl sakyčiau, kad skirtumas yra, bet ne toks didelis, kad priverstų mane elgtis kitaip.
Yra problema ir dėl elektrinio automobilio. Šiuo metu jis gerokai lėtesnis, bent jau šioje stadijoje - tai miesto automobilis. Galbūt reikalingas tam tikras hibridas, nes kelionėms didesniais atstumais elektrinės transporto priemonės gali būti ne visai tinkamos - bet biokuru varomų transporto priemonių atveju tokios problemos nekyla.
Pirmininkė
41 klausimas nebuvo pristatytas; į klausimus nuo 42 iki 45 bus atsakyta raštu. Kadangi 46, 47, 48 ir 49 klausimai liečia tą pačią temą, jie bus aptarti kartu:

Tema: Kainų nustatymo politika telekomunikacijų sektoriuje
Po reguliavimo priemonių, kurių ėmėsi Komisija, siekdama racionalizuoti tarptinklinio ryšio kainas, už informacinę visuomenę atsakingas Komisijos narys paskelbplanus nuo 2009 m. vasaros sumažinti duomenų perdavimo judriuoju tarptinkliniu ryšiu paslaugų kainą, daugiausia atkreipiant dėmesį į trumpųjų pranešimų paslaugų (SMS) kainų skirtumus.
Ką telekomunikacijų sektoriui atsakytų Komisijos narė, populistiškai sulyginanti kainas ir mėginusi manipuliuoti rinka per fiksuoto dydžio mokesčius, vietoje to, kad imtųsi priemonių sveikai ir konkurencingai aplinkai telekomunikacijų sektoriuje sukurti? Kaip ji reaguos į atvirą telekomunikacijų sektoriaus priešiškumą minėtų planų atžvilgiu? Ar ji mano, kad fiksuoto dydžio mokesčių politika turėtų būti vykdoma ir kituose ES vidaus rinkos sektoriuose?
Tema: SMS siuntimo ir gavimo kainų mažinimas skirtingose valstybėse narėse (tarptinklinis ryšys)
Europos reguliuotojų grup(ERG), kurią sudaro 27 ES valstybių narių nacionalinės reguliavimo institucijos, ragino Komisiją vieniems metams nustatyti didžiausias leistinas SMS, siunčiamų arba gaunamų kitoje valstybėje narėje, nei vartotojo kilmės šalis, kainas. Komisija paprašoperatorių iki 2008 m. liepos mėn. savanoriškai sumažinti SMS siuntimo arba gavimo ir duomenų perdavimo internetu naudojantis tarptinkliniu ryšiu Europos Sąjungoje kainas. Operatoriai į tai neatsižvelgė, ir dėl to vartotojai atsidūrlabai nepalankioje padėtyje.
Ar Komisija gali pasakyti, kokių priemonių ji ketina imtis, kad priverstų operatorius sumažinti nepagrįstai dideles kainas, nustatytas vartotojams už SMS ir interneto paslaugas naudojantis tarptinkliniu ryšiu ES, ir ar ji planuoja po 2010 m. toliau taikyti didžiausias judriojo ryšio kainų ribas, įvestas 2007 m.?
Tema: ES tarptinklinio ryšio reglamentas
Kokia pažanga buvo padaryta įgyvendinant ES tarptinklinio ryšio reglamentą, ir ar pavyko pasiekti, kad būtų savanoriškai sumažinti SMS pranešimų ir mobiliojo duomenų perdavimo paslaugų mokesčiai judriojo ryšio pramonėje?
Tema: Tarptinklinio ryšio mokesčiai
Atsižvelgiant į Komisijos įsipareigojimą nustatyti reguliuojamas didžiausias tarptautinį žinučių siuntimo ir duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu mokesčių ribas, kokių veiksmų ėmėsi Komisija, siekdama užtikrinti, kad nesusidarytų atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu mokesčių asmenims, gyvenantiems tam tikros šalies pasienio regionuose ar į juos keliaujantiems?
Viviane Reding
Komisijos narė. - Jūs žinote, kad Komisija vakar priėmsprendimą dėl pasiūlymo dėl antrojo tarptinklinio ryšio paketo, šį kartą liečiantį SMS ir duomenų perdavimą tarptinkliniu ryšiu. Parlamentas tikriausiai labai gerai prisimena, kad šis rinkos tyrimas buvo atliktas reikalaujant Parlamentui, kuris, praeitų metų birželio mėn. balsuodamas už tarptinklinio ryšio paketą, į Reglamento 11 straipsnį įtrauknuostatą, kad Komisija 2008 m. turėtų grįžti prie SMS ir duomenų perdavimo naudojantis tarptinkliniu ryšiu klausimo. Tai Komisija ir padarė, ir jūs žinote, kad mes pasiūlėme didžiausias kainų ribas.
Dėl to norėčiau atsakyti į klausimą dėl fiksuotų kainų nustatymo. Ne, mes nenustatome fiksuotų kainų. Mes nustatome viršutines ribas, kurių neviršydami operatoriai gali lanksčiai konkuruoti ir teikti naujus naudojimosi tarptinkliniu ryšiu pasiūlymus už mažesnius tarifus, nei nustatytos viršutinės tarifų ribos, arba kitus paslaugų paketus, kuriuos klientai galėtų rinktis. Taigi lankstumas yra užtikrintas.
Kalbant apie SMS, sprendžiant iš įrodymų, kainos praėjusiais metais daugmaž nekito ir išliko tokio lygio, kuris negali būti pagrįstas esamomis sąnaudomis, taigi SMS rinka kelia panašių problemų, kaip ir tarptinklinio ryšio balso paslaugų rinka.
Šių metų vasario mėn. aš dalyvavau Barselonoje vykusiame Pasauliniame GSM kongrese ir įspėjau sektoriaus atstovus. Aš asmeniškai kalbėjausi su šio sektoriaus lyderiais ir pasakiau jiems, kad jie turi laiko patys sumažinti kainas ir kad galutinis terminas yra 2008 m. liepos 1 d. Tačiau matome, kad praėjusių metų ir šių metų tarptinklinio ryšio SMS paslaugų kainos apskritai nekito. Todėl mes siūlome nustatyti 11 centų ribą mažmeniniu lygmeniu ir 4 centų ribą didmeniniu lygmeniu.
Kalbant apie tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslaugas, mes numatėme priemones, skirtas spręsti problemą dėl pagarsėjusių nelauktai didelių sąskaitų atvejų, kai klientai, grįžę po vienos ar dviejų savaičių iš užsienio, turi sumokėti kelis tūkstančius eurų, nes pasinaudojo savo mobiliojo ryšio telefonu duomenims perduoti tokiu pat būdu, kaip namie, kur 1 MB duomenų perdavimo kaina galėtų būti 5-15 centų. Užsienyje kaina gali siekti 16 EUR už 1 MB, taigi, kai dabar žinote, kas vyksta, galite įsivaizduoti, kokias sąskaitas galite gauti.
Todėl mes pasiūlėme kelias priemones. Pirmoji yra skaidrumo priemonė, kurią taikant gyventojai, kertantys sieną, būtų informuojami, kiek kainuos tarptinklinio ryšio duomenų perdavimo paslauga. Pagal antrąją priemonę vartotojas kartu su savo operatoriumi gali susitarti, kokios viršutinės ribos jis nenori viršyti ir kad ją viršijus paslaugų teikimas būtų nutrauktas; trečioji priemonyra susijusi su tuo, kad mes išsiaiškinome, jog visa problema kyla dėl nepadrįstai didelių didmeninių kainų, kurias vienas operatorius nustato kitam. Todėl mes siūlome už 1 MB taikyti 1 EUR viršutinę ribą didmeniniu lygmeniu, ir tikimės, kad tada galės būti tobulinama ir pasiūlyta vartotojams normali kainos struktūra.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, prieš pateikdamas papildomą klausimą norėčiau pasveikinti Komisijos narę V. Reding su šiandieniu balsavimu Europos Parlamente už elektroninių ryšių paketą. Tai dar viena iniciatyva, prie kurios jūs, ponia Komisijos nare, prisidėjote, kaip ir jūsų ryžtingai formuojama politika dėl tarptinklinio ryšio mokesčių.
Tačiau galbūt ši tarptinklinio ryšio politika kelia pavojų, kad Europos judriojo telefono ryšio bendrovės bus paskatintos įgyvendinti praktiką, kurios laikomasi ne Europos, trečiosiose šalyse, kuriose vartotojai moka ne tik skambindami, bet ir priimdami skambučius?
Marian Harkin
Pirmiausia norėčiau pasveikinti Komisijos narę su tarptinklinio ryšio paketu. Manau, kad tai bus gera žinia daugeliui ES telefono ryšio tinklų vartotojų. Mano pačios klausimas lietmokesčius, susidariusius dėl atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu, kai žmonės keliauja netoli sienos - ir iš pati tikrai turiu nemažai tokios patirties. Aš girdėjau, ką jūs sakėte apie skaidrumo iniciatyvą, būtent, kad kirsdami sienas vartotojai bus informuojami apie ryšio kainą. Apie telefono skambučius užsiminta nebuvo, bet aš noriu paklausti, ar turite parengę kokias nors tos srities iniciatyvas, ir, jei neturite, ar svarstytumėte skaidrumo iniciatyvą, kurią prieš kelias minutes paminėjote savo atsakyme?
Viviane Reding
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, pirmiausia noriu padėkoti gerbiamam Parlamento nariui už jo sveikinimus, tačiau adresuočiau juos Parlamentui, nes Parlamentas, esant labai sudėtingai padėčiai, kai buvo pateiktos penkios direktyvos tikrai kebliais klausimais, atliko puikų darbą. Negalėčiau šimtu procentų pritarti viskam, už ką balsavo Parlamentas, tačiau Parlamentas pasiekė, kad šiandien į darbotvarkę būtų įtrauktas vienos bendros telekomunikacijų rinkos klausimas. Dabar Taryba turi išnagrinėti tai, ką pasiūlParlamentas, ir pasistengti surasti bendrą būdą paversti šį telekomunikacijų paketą tikrove pramonei ir vartotojams.
Kalbant apie klausimą dėl tarptinklinio ryšio ir ar nekyla pavojus, kad, mums sumažinus tarptinklinio ryšio kainas, operatoriai bandys pakelti kainas kitu būdu. Mes jau pernai priimdami tarptinklinio ryšio balso paslaugų paketą girdėjome, kad operatoriai bus priversti kelti nacionalines judriosios balso telefonijos paslaugų kainas, bet matome, jog nutiko priešingai. Taigi, kas įvyko? Pirma, dabar gyventojai, būdami užsienyje, užuot išjungę savo telefonus jais naudojasi. Taigi balso telefonijos paslaugų mastas nepaprastai išaugo, tik per vienus metus net 34 proc.
Antra, dėl konkurencijos nacionaliniu lygmeniu nacionalinės kainos ne kilo, o krito 10-12 proc. Gerbiamas narys prisimena ginčus, vykusius tam tikru metu dėl "Bill&Keep" modelio taikymo. Operatoriai sprendžia, kokią sąskaitų pateikimo sistemą jie nori pasirinkti. Mes Europoje pasirinkome kelią netaikyti "Bill&Keep" modelio. Tai - amerikiečių pasirinktas būdas. Aš mačiau, kad kainos Jungtinėse Valstijose yra žemesnės, nei kainos čia, ir labai aiškiai operatoriams pasakiau, kad jie turėtų pasirinkti savo verslo modelį. Ne Komisijos narys turi tai padaryti, bet jie patys turi gerai sutarti su savo klientais. Vienintelis dalykas, kuris man rūpi, yra aiškumas, kad kainos neturi viršyti kainų ribų, kurios būtų nepriimtinos, ir kad visi Europos vartotojai, keliaudami po Europą ir susisiekdami Europoje, gali jaustis kaip namie.
Kalbant apie klausimą dėl atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu: taip, mes apie tai žinome. Aš pati esu iš Liuksemburgo, ir galite įsivaizduoti, kiek skundų gaunu iš vartotojų šiuo klausimu, nes kai kurie liuksemburgiečiai, gyvenantys pasienio zonoje, svetainėje naudojasi vieno operatoriaus paslaugomis, virtuvėje - kito, o miegamajame - trečio; taigi aš gerai informuota apie šią problemą. Todėl mes su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis iškėlėme šį klausimą, taip pat nagrinėjame šią problemą kartu su Europos reguliuotojų grupe. Mes taip pat toliau dirbsime su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis. Be to, mes sustiprinome skaidrumo iniciatyvas, skirtas duomenų ir SMS perdavimo paketui, kuris šiuo metu svarstomas Europos Parlamente. Jau yra tam tikrų teigiamų poslinkių sprendžiant atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu klausimą, pvz., Airijoje, kur abiejose sienų pusėse buvo pasiekta pažanga. Manau, kad tai - teigiamas sprendimo būdas, ir galvoju, kad operatoriai taip pat turėtų būti labai sąmoningi paaiškėjus atsitiktinio naudojimosi tarptinkliniu ryšiu faktui. Net jei tik labai nedidelgyventojų dalis nukenčia dėl šios problemos, operatoriai privalo bandyti ją išspręsti.
Paul Rübig
(DE) Aš taip pat norėčiau pasveikinti su šiandienos balsavimo rezultatais. Aš norėčiau sužinoti, ar jūs ketinate parengti BERT darbo programą, į kurį būtų įtraukti sutarti tikslai ir suderintas tvarkaraštis, kad galėtume padaryti ženklią pažangą tarpvalstybinio bendradarbiavimo srityje. Juk neseniai "New Europe", Europos leidinyje, skaitėme, kad Europos vartotojai dėl tarptinklinio ryšio esą patyr30 mlrd. EUR nuostolių.
Norėčiau padėkoti, kad jūs taip aktyviai ėmėtės tarptinklinio ryšio klausimo. Ar, jūsų nuomone, reikės taip pat parengti veiksmų programą valstybėms narėms, kad jos spręstų tam tikrus uždavinius, nepriklausančius Europos Parlamento kompetencijai? Ar tokiu atveju bus reikalinga nauja institucija?
Reinhard Rack
(DE) Gerb. Komisijos nare, jūs nusipelnėte tų pagyrimų, kuriuos išgirdote, ir piliečiai jums reiškia padėką už tai, kad telekomunikacijų paslaugos Europoje nupigo ir tikriausiai ateityje dar pigs.
Atsižvelgdamas į tai, norėčiau, jei galima, pateikti klausimą, kuris man taip pat dažnai užduodamas. Nesu tikras, ar jis priklauso jūsų kompetencijai; jei ne, prašyčiau jį perduoti toliau. Telekomunikacijų srityje Komisija ir Komisijos nargali užtikrinti, kad konkurencija būtų veiksminga ir kad taikant viršutines kainų ribas bei kitas priemones pigtų paslaugos. Kodėl tai neįmanoma naftos ir susijusių produktų atveju? Kodėl padėtis yra tokia, kad kainos apskritai juda tik viena kryptimi - į viršų?
Viviane Reding
Komisijos narė. - (DE) Gerb. pirmininke, tiesą sakant, į klausimą turėtų atsakyti Komisijos narys A. Piebalgs; aš jam jį perduosiu. Taikyti tarptinklinio ryšio sistemą naftos produktams būtų tikrai kažkas naujo!
Kalbant apie tvarkaraštį, dėl kurio klausP. Rübig: manau, mes dabar svarstome antrąjį tarptinklinio ryšio paketą. Galvoju, kad Parlamentas imsis labai greitai veikti siekdamas parengti savo nuomonę dėl šio tarptinklinio ryšio paketo, kad šis klausimas galėtų būti greitai išspręstas iki Prancūzijos pirmininkavimo pabaigos.
Šiandien popiet taip pat kalbėjausi su Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos atstovais; Tarybai pirmininkaujanti valstybimsis šio reikalo ir užtikrins, kad Taryba kuo skubiau atliktų Komisijos pasiūlymų analizę, kad naujosios nuostatos galėtų įsigalioti 2009 m. liepos 1 d., kaip numatyta tvarkaraštyje. Būtent to iš Parlamento ir Tarybos tikisi gyventojai ir vartotojai.
Brian Crowley
Gerb. pirmininke, aš tik noriu atsiprašyti už tai, kad nedalyvavau, kai Komisijos narys atsakį mano klausimą. Aš užtrukau kitame posėdyje. Labai atsiprašau.
Pirmininkė
Ačiū, pone B. Crowley, taip pat dėkoju už tai, kad nereikalaujate atsakyti į papildomą klausimą.

Tema: Kinijos TV kanalo NTDTV transliavimo nutraukimas
Birželio 16 d. bendrov"Eutelsat" netikėtai sustabdNew Tang Dynasty Television (NTDTV) transliavimą į didžiąją Kinijos teritorijos dalį. Nurodyta priežastis - "energijos tiekimo palydovui trikdžiai". Nuo to laiko "Eutelsat" nepateikjokio patenkinamo priežasčių paaiškinimo. NTDTV nebuvo informuotas, ar dedamos pastangos siekiant ištaisyti techninius gedimus. NTDTV yra didžiausias nepriklausomas televizijos transliuotojas kinų kalba ir iki birželio 16 d. vienintelis, kurio programos galėjo būti priimamos Kinijoje necenzūruota forma. NTDTV transliuoja programas kinų ir anglų kalbomis. 2005 m. "Eutelsat" nenorėjo atnaujinti sutarties su NTDTV dėl transliavimo į Aziją, bet sutarties nutraukimui tada sutrukdtarptautinis įsikišimas.
Kokių priemonių ketina imtis Komisija, kad būtų užtikrintas nenutrūkstamas nepriklausomų televizijos kanalų transliavimas Kinijoje?
Viviane Reding
Komisijos narė. - Jeigu gerbiamas B. Crowley norėtų su manim vėliau pasikalbėti ir jei jis turi papildomą klausimą, esu jo paslaugoms.
Kalbant apie klausimą dėl Kinijos TV kanalo NTDTV transliavimo nutraukimo, Komisijai ši problema labai gerai žinoma, todėl ji papraš"Eutelsat" paaiškinti padėtį.
Mes gavome laišką iš "Eutelsat", kuriame sakoma, kad ir "Eutelsat", ir palydovo gamintojas "Thales pace" patvirtino, jog viena iš dviejų V5 saulės baterijų yra visiškai sugadinta.
Bendrov"Eutelsat", siekdama užtikrinti palydovo veikimą, išjungketuris skaitmeninius analoginius keitiklius, skirtus televizijos paslaugoms tiesiai į namus teikti, ir paliko veikti likusius 20 skaitmeninių analoginių keitiklių, naudojamus telekomunikacijų paslaugoms teikti.
Kadangi bendrov"Eutelsat" neturi kito palydovo, per kurį būtų galima transliuoti į Aziją, ji pateiksavo klientams, įskaitant paslaugų teikėją NTDTV, kitų bendrovių tinkamos veikimo zonos ir pajėgumų palydovų sąrašą.
"Eutelsat" taip pat atkreipdėmesį į tai, kad per jos palydovus transliuojami kanalai atstovauja visoms kultūroms ir politinėms pažiūroms. Bendrovsusilaiko nuo bet kokių kanalų ideologinių ir politinių požiūrių vertinimų. "Eutelsat" dar kartą patvirtino Komisijai, kad ji nesiėmjokių veiksmų prieš NTDTV Kinijos vyriausybės prašymu ar pan. Iš tikrųjų NTDTV vis dar transliuoja vienas iš bendrovės Europos palydovų.
Be to, "Eutelsat" pateiktechninę informaciją, įrodančią, kad, norint priimti NTDTV, buvo reikalingos gana didelės palydovinės antenos, todėl vargu ar šį kanalą galėjo žiūrėti didelKinijos Liaudies Respublikos gyventojų dalis.
Paul Rübig
(DE) Ar galite pasakyti, maždaug kada bus galima vėl teikti paslaugą ir transliuoti kanalą? Antrasis mano klausimas yra toks: ar manote, kad mes galime sukurti vieną Europos televizijos erdvę, kad visoje Europoje galėtų būti priimamos nacionalinės programos?
Viviane Reding
Komisijos narė. - Kalbant apie pirmą klausimą, "Eutelsat" mums pasakė, kad gedimas nepataisomas ir kad TV paslaugų perdavimas negali būti atnaujintas. Tai - grynai techninis klausimas. Deja, pajėgumas yra tik 50 proc., taigi ir pagaminama tik 50 proc. energijos. Šis techninis klausimas, deja, negali būti išspręstas.
Dabar apie esmingesnį gerbiamo nario klausimą dėl to, ar mes turėtume kada nors sukurti "Europą be sienų" televizijos programų transliacijai. Mes dar nesame taip toli pažengę. Mes esame priėmę Televizijos be sienų direktyvą, kuri šiuo metu įgyvendinama kartu su Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, ir aš tikiuosi, kad vaizdo transliacijos pagal pareikalavimą paslaugos galės tapti visos Europos paslaugomis. Žinoma, svajojama apie tai, kad vieną dieną nebus jokių sienų ir kad gyventojai, kad ir kur jie būtų, galės žiūrėti bet kokius norimus TV kanalus. Mes nesame taip toli pažengę todėl, kad transliacijų teisių pardavimas vis dar vykdomas taikant nacionalinę sistemą. Kada nors Europoje padėtis pasikeis, ir teisės taip pat galės būti parduodamos Europos lygmeniu. Aš tam pritariu. Aš negaliu įvesti tokios nuostatos, bet jai pritariu ir manau, kad nors ir lėtai, bet patikimai pajudėsime nuo teisių pardavimo nacionaliniu lygmeniu prie teisių pardavimo Europos lygmeniu.
Pirmininkė
Atsiprašau dviejų likusių narių, uždavusių klausimus Komisijos narei V. Reding, bet į 51 ir 52 klausimus bus atsakyta raštu.

Tema: Airių kalba - oficiali ES darbo kalba.
Kaip Komisija ketina įgyvendinti savo naująją daugiakalbystės strategiją, ypač siekiant plačiau vartoti airių kalbą kaip oficialią Europos Sąjungos darbo kalbą?
Leonard Orban
Komisijos narys. - (RO) 2008 m. rugsėjo 18 d. buvo priimta nauja Europos Komisijos daugiakalbystės strategija, pavadinta "Daugiakalbyst- Europos turtas ir bendras rūpestis". Svarbiausia strategijos tema yra kalbų įvairovir geriausi jos taikymo ir vystymo būdai siekiant puoselėti kultūrų dialogą, skatinti Europos bendrovių konkurencingumą ir gerinti Europos gyventojų įgūdžius bei įsidarbinimo galimybes.
Strategijoje daugiausia dėmesio skiriama užsienio kalbų valstybėse narėse mokymosi ir vartojimo skatinimui, o ne kalbų statusui Europos institucijose. Mes dar kartą patvirtiname savo įsipareigojimą stiprinti piliečių gebėjimus, be gimtosios kalbos, bendrauti dar dviem kalbomis; kartu mes pabrėžiame, kad gyventojams turi būti užtikrinta didesnmokomų kalbų pasiūla, kad jie galėtų pasirinkti norimą kalbą pagal savo interesus. Komisija, siekdama paremti valstybes nares skatinant užsienio kalbų mokymąsi pagal šią strategiją, remiasi esamomis Bendrijos programomis, ypač mokymosi visą gyvenimą programa.
Pagal 2005 m. birželio 13 d. Tarybos reglamento (EB) 920/2005, iš dalies keičiančio 1958 m. balandžio 15 d. Tarybos reglamentą Nr. 1, 1 straipsnį 2007 m. sausio 1 d. airių kalbai suteiktas oficialios Europos Sąjungos institucijų darbo kalbos statusas. Vis dėlto Reglamento 2 ir 3 straipsniuose numatomas leidžianti nukrypti nuostata dėl airių kalbos Europos Sąjungos institucijose vartojimo, kuri turi būti persvarstoma kas 5 metus. Iš esmės šia leidžiančia nukrypti nuostata norima pasakyti, kad šiuo metu iš airių ar į airių kalbą verčiami tik Europos Parlamento bei Tarybos bendrai priimami reglamentai ir susiję dokumentai bei susirašinėjimas su piliečiais.
Taigi pagal minėtas nuostatas Komisija atliko visus airių kalbos vertimus, būtinus teisėkūros procesui, ir padarpažangą pateikdama juos laiku. Be to, airių kalba buvo pateikiami atsakymai į Komisijai adresuotus gyventojų ir juridinių asmenų klausimus. Komisija taip pat ėmėsi veiksmų, kad jos svarbiausi tinklalapiai būtų prieinami ir airių kalba, teikdama prioritetą labiausiai airiškai kalbančiuosius dominančioms problemoms.
Kalbant apie vertimą žodžiu, Vertimo žodžiu GD gali tenkinti visus Tarybos, Komisijos ar komitetų poreikius, susijusius su vertimu žodžiu iš ir į airių kalbą, ir stengsis tai daryti ir ateityje, užtikrindamas, kad turėtų būtinus išteklius.
Seán Ó Neachtain   -
(GA) Gerb. pirmininke, esu labai dėkingas Komisijai už palaikymą ir pažangą, kurią padarKomisija airių kalbos atžvilgiu. Yra airiškas posakis, kad "nepakankamas jos vartojimas yra jai žalingas". Liko tik trisdešimt sekundžių, taigi negaliu švaistyti laiko. Viena minutyra maksimalus laikas, per kurį man paprastai leidžiama Parlamente pasisakyti savo kalba.
Aš norėčiau pasiteirauti Komisijos nario, ar Komisija pritartų tolesniam airių kalbos puoselėjimui ir ar būtų galima ją plačiau vartoti Parlamente ir kitose institucijose, ypač komitetuose, kur ja būtų galima kalbėti ilgesniu laikotarpiu. Nevartojama kalba neišgyvens nkelių sekundžių.
Leonard Orban
Komisijos narys. - (RO) Kalbant apie reikalavimus, su kuriais susidūrEuropos Komisija, džiaugiamės galėdami pasakyti, kad jie buvo ne tik įvykdyti, bet ir viršyti. Europos Komisijai pavyko nuveikti daugiau. Antra, siekiant skatinti platesnį airių kalbos vartojimą reikalingos tolesnės bendros pastangos. Šias pastangas turėtų dėti ir Bendrijos institucijos, ir Airijos valdžios institucijos, ir visa Airijos visuomenė. Pvz., mums reikia daugiau airių kalbos vertėjų žodžiu ir raštu, ir šį tikslą pasiekti sudėtinga, jei neskiriamos ženklios lėšos šalies lygmeniu Airijoje.
Todėl aš glaudžiai bendradarbiauju su Airijos valdžios institucijomis, kad būtų padrąsinti ir paskatinti asmenys, norintys mokytis ir įgyti būtinus įgūdžius, kurie suteiktų jiems galimybę užsiimti lingvistine veikla Bendrijos institucijose.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad glaudžiai bendradarbiaujame su Airijos valdžios institucijomis dėl įvairių airių kalbos raidos procesų, ne tik dėl institucinių aspektų. Mes norime dėti visas pastangas, kad būtų plėtojama airių kalbos terminija, ir, kaip sakiau, glaudžiai bendradarbiaujame su visomis suinteresuotomis šalimis.
Pirmininkė
J. Higgins pateiktas klausimas Nr. 54 buvo atšauktas.

Tema: ES institucijų daugiakalbyst
Komisija organizuoja stažuočių programas, apie kurias skelbia tik anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. Taip pat ir EIDHR pranešimus ji skelbia tik anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis, nurodydama, kad tik šiomis kalbomis bus priimami projektai iš Europos organizacijų, nepaisant jų nacionalinės kilmės. Pačios Komisijos antidiskriminacinės kampanijossvetainė, kaip ir daugelis kitų svetainių, yra įregistruota tik anglų kalba, ir jos pagrindinis puslapis rodo logotipus tik ta kalba.
Kokias politikos priemones ketina diegti Komisija, kad būtų užtikrinta, jog daugiakalbystė, kuri viešai visada yra ginama ir oficialiai skatinama visuose jos parengtuose dokumentuose, būtų tikrai įgyvendinta jos kasdienėje veikloje?
Leonard Orban
Komisijos narys. - (RO) Europos Komisijos stažuočių programa yra skirta bet kuriam universiteto absolventui, kuris anksčiau nėra buvęs tokioje Europos stažuotėje ir moka bent vieną Europos Komisijos darbo kalbų: vokiečių, anglų arba prancūzų. Tai - praktinbūtinybė, suteikianti stažuotojui galimybę dalyvauti veikloje, kurią vykdo mūsų tarnybos, ir visiškai pasinaudoti stažuotės pranašumais. Visa praktininformacija ir paaiškinimai pretendentams pateikiami tik šiomis trimis kalbomis. Antra, taisyklės, reglamentuojančios stažuočių programą, yra prieinamos visomis oficialiomis Sąjungos kalbomis nuo Komisijos sprendimo priėmimo dienos.
Siekiant atlikti užduotį, apibrėžtą Sutarties 177 straipsnyje, Europos priemonės demokratijai ir žmogaus teisėms remti (EIDHR) leistinų kalbų pasiūlymams teikti skaičius turi būti apribotas tomis kalbomis, kurios šiuo metu yra vartojamos ir suprantamos atitinkamose trečiosiose šalyse. Vis dėlto dokumentai per PADOR, internetinę NVO sistemą, kuriuos nevyriausybinės organizacijos siunčia kartu su paraiškomis dėl išorės pagalbos, šiuo metu priimami visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis.
Kalbant apie informavimo arba koordinavimo veiklą, vykdomą tik pačioje ES ir skirtą tik Europos gyventojams, mes vertinsime paraiškas, pateiktas atitinkamos valstybės narės kalba. Iš tikrųjų pirmame internetinės kampanijos prieš diskriminaciją puslapyje naudojamas logotipas anglų kalba, bet jame taip pat pateikiamos nuorodos į svetaines beveik visomis oficialiomis ES kalbomis.
Pagal veiksmų planą dėl geresnių ryšių su piliečiais, 2006 m. Komisija Vertimų GD įsteiginterneto vertimo tarnybą, taip padidindama jo pajėgumą teikti informaciją daugeliu kalbų. Vis dėlto, atsižvelgiant į sparčią interneto plėtrą ir būtinybę visų pirma užtikrinti teisės aktų vertimus pagal Reglamentą Nr. 1, Komisija privalo nuolat siekti tinkamos pusiausvyros tarp svarbios ir naujausios informacijos teikimo suinteresuotosioms šalims ES ir visų Komisijos svetainių visiškai daugiakalbio pobūdžio užtikrinimo.
Pagal bendrą kalbų vartojimo svetainėse principą kiekvienos svetainės kalba parenkama atsižvelgiant į jos tikslinę auditoriją. Todėl Komisija užtikrina, kad svetainės ar svetainių skyriai, kurie domina visus piliečius, būtų verčiami į kuo daugiau kalbų, o svetainės daugiau techninėmis temomis, kurios domina specialistus, yra prieinamos tik tam tikromis kalbomis arba tik originalia jų kalba. Panašiai ir informacija, kuri, tikėtina, galios ilgesnį laiką, yra prieinama daugiau kalbų, nei trumpalaikinformacija.
Pagal Reglamentą Nr. 1 Komisija užtikrina visų reglamentų, direktyvų, teisėkūros pasiūlymų ir oficialiai patvirtintų komunikatų, kuriuos Komisija perduoda institucijoms, vertimus į visas oficialias kalbas; antra, atsakymai į piliečių laiškus pateikiami adresato kalba. Be šių pareigų, pagal daugiakalbystės ir kultūrinės įvairovės puoselėjimo principą Komisija įsipareigoja dėti visas pastangas, kad būtų užtikrintas vienodas požiūris į piliečius, kultūras ir kalbas.
Marco Cappato
(IT) Gerb. pirmininke, ponai ir ponios, visų pirma norėčiau pasakyti, kad skirtumas, kurį jūs siūlote daryti tarp techninio pobūdžio dokumentų ir - jei teisingai supratau paaiškinimą - visuotinio intereso dokumentų, man atrodo ypač pavojingas ir slidus, nes techninio pobūdžio dokumentai iš tikrųjų gali būti didelio visuotinio intereso.
Problema yra visiškai nesudėtinga: tekstams, kurie yra grynai darbo dokumentai, turi būti taikomi kalbų apribojimai, tačiau visi dokumentai, kurie, galimas dalykas, galėtų dominti visuomenę, net jei jie yra techninio pobūdžio, turi būti tvarkomi visiškos daugiakalbystės principu: jie turi būti verčiami į visas kalbas. Ypač man visiškai nesuvokiama, kodėl kvietimai dalyvauti konkursuose dėl projektų, skirtų skatinti demokratiją ir žmogaus teises, turėtų būti prieinami tik anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis. Svetainės turi būti ne tik daugiakalbės, bet ir registruotos visomis kalbomis. Pagaliau, negaliu suprasti, kodėl net vidaus informacinis biuletenis "Commission en direct" turėtų būti leidžiamas beveik vien tik anglų kalba.
Leonard Orban
Komisijos narys. - (RO) Kaip sakiau, Europos Komisija, viena vertus, privalo vykdyti teisines prievoles pagal 1958 m. Reglamentą Nr. 1, ir šios pareigos vykdomos visiškai nesvyruojant; kita vertus, yra tam tikrų sunkumų, tokių, kaip jūs minėjote, susijusių su vertimais, prieinamais Europos Komisijos interneto svetainėse, kai Komisija ir kitos Bendrijos institucijos susiduria su didele dilema.
Iš vienos pusės, visiška šiose interneto svetainėse pateikiamos informacijos daugiakalbystnegali būti užtikrinta; paprasčiausiai visiškos visų dokumentų, pateiktų Komisijos interneto svetainėse, daugiakalbystės garantuoti neįmanoma, nes Komisijos finansiniai ir žmogiškieji ištekliai yra riboti.
Iš kitos pusės, šiuo metu mes, nepažeisdami savo teisinių įsipareigojimų ir naudodami išteklius, kuriuos minėjau, didiname dokumentų, kurie gali būti išversti į kiek galima daugiau oficialių ES kalbų, skaičių. Mes įrodėme, kad esame lankstūs tais atvejais, kai Komisijai teikiami įvairūs prašymai, ir, kai galime fiziškai patenkinti šiuos poreikius, esame pasirengę parodyti tokį patį lankstumą.
Pirmininkė
Apgailestauju, kad turiu nuvilti tolesnius klausėjus, bet dėl laiko stokos toliau į klausimus atsakinėjama nebus.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Robert Evans
Tai darbo tvarkos klausimas, pateiktas aplinkiniu keliu. L. Orban ir aš grįžtame ilgas laikas, taigi tikiuosi, kad jis supras tai taip, kaip buvo norėta pasakyti, nes vienas iš jo atsakymų tikrai truko šešias minutes, ir, kadangi nagrinėsime daug klausimų ateityje, manau, kad jis galbūt galėtų pasistengti ir ateityje visų narių labui atsakyti truputį trumpiau ir glausčiau.
Pirmininkė
Pone R. Evansai, mes aptarėme klausimą su Komisijos pirmininko pavaduotoja M. Wallström. Viena vertus, žinome, kad Komisija stengiasi mums pateikti atsakymus, kurie būtų tokie išsamūs, kokius mes pageidautume gauti, bet dėl to, aišku, sumažėja narių, galinčių užduoti klausimus, skaičius. Dėkoju visiems ir esu įsitikinusi, kad gausite išsamius atsakymus raštu.
(Posėdis sustabdytas 19.15 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
