Parlamento pozicija dėl 2011 m. biudžeto projekto su Tarybos pakeitimais. Visi skirsniai - Taisomasis biudžetas Nr. 3/2010. III skirsnis (Komisija). Papildomos prekybos bananais priemonės (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - bendros diskusijos dėl:
Pranešimo dėl Tarybos pozicijos dėl 2011 finansinių metų Europos Sąjungos biudžeto projekto. Visi skirsniai ir 2011 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projekto Taisomieji raštai Nr. 1/2011, 2/2011 ir 3/2011 [12699/2010 - C7-0202/2010 - - Biudžeto komitetas. Pranešėjai Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Helga Trüpel; ir
Pranešimo dėl Tarybos pozicijos dėl 2010 finansinių metų Europos Sąjungos taisomojo biudžeto Nr. 3/2010 projekto, III skirsnis (Komisija) [13472/2010 - C7 -0263/2010 - - Biudžeto komitetas.Pranešėjas: László Surján.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Šiandien susirinkome pasitarti dėl 2011 m. Europos Sąjungos biudžeto. Dėl kelių priežasčių 2011-ieji yra išskirtiniai biudžetiniai metai. Visų pirma, tai penktieji 2007-2013 m. daugiametės finansinės programos metai, todėl jau nemažai žinome apie tai, kaip įgyvendinama ši daugiametprograma, kurios jos dalys buvo sėkmingos, o kurios - ne, o daugelio programų įgyvendinimas jau toli pažengęs jų gyvavimo ciklo požiūriu.
Per tą laiką Europos Sąjungoje įvyko nemažai dalykų; mes priėmėme Lisabonos sutartį, kuria nustatytos arba Europos Sąjungai priskirtos naujos kompetencijos sritys. Leiskite man čia paminėti kelias iš jų, ypač tas, kurios reikalauja didelių išlaidų, būtent, naujas kompetencijos sritis, susijusias su kovos su klimato kaita ir energetikos politika. Sutartimi Europos Sąjungos kompetencijai taip pat priskiriamos naujos veiklos sritys pasaulinėje arenoje, todėl kalbame apie Europos Sąjungos diplomatijos kūrimą, ir sukuriamos naujos kompetencijos kosmoso mokslinių tyrimų bei sporto ir turizmo srityse. Deja, nvienam iš šių naujų uždavinių nėra kartu numatoma pakankamai finansinių išteklių. Būtų iš dalies teisinga pasakyti, kad Europos Sąjunga turi naujų ambicijų ir naujų planų, bet nebūtinai turi papildomų finansinių išteklių, reikalingų šiems planams ir ambicijoms įgyvendinti. Kaip tik taip bus 2011 m.
Europos Parlamento nuomone, Europos Komisijos projekte veiklos programavimas buvo išmintingas ir 2011 m. numatyti tinkami ištekliai. Taryba - mes jau tai čia aptarėme - apkarpšias lėšas. Norėčiau trumpai informuoti, kas vyko Biudžeto komitete per mūsų svarstymą. Primenu: naujoje Lisabonos sutartyje taip pat numatoma nauja biudžeto sudarymo procedūra. Mes nebeturime dviejų galimybių. Nei Taryba, nei Europos Parlamentas dabar nebegali rengti dviejų svarstymų. Galime rengti tik po vieną svarstymą, todėl būtinos ypatingos abiejų biudžeto valdymo institucijų pastangos ir disciplina, nes iš tiesų kiekviena jų turi tik po vieną galimybę. Kartoju: nebegalime rengti dviejų svarstymų.
Rytoj balsuosime, todėl ketiname skirti dėmesio Biudžeto komiteto parengtai pozicijai. Svarbu pabrėžti, kad Biudžeto komiteto parengtoje pozicijoje atsižvelgiama į daugiametę finansinę programą. Kitaip nei ankstesniais metais, Europos Parlamentas savo svarstyme aptars tik planuojamas sumas, kurios neviršija daugiametėje finansinėje perspektyvoje nustatytų ribų. Ši pozicija yra novatoriška, tačiau į ją kartu įtraukti ir susirūpinimą keliantys klausimai ir atsižvelgiama į padėtį, kurioje atsidūrusi pati Taryba. Ta aplinkybė, kad Taryboje septynios valstybės narės atmetTarybos poziciją, neliko Parlamento nepastebėta. Turime išklausyti kai kurių valstybių narių bei pačios Tarybos būgštavimus ir į juos atsižvelgti. Mes atidžiai susipažinome su Tarybos pozicija ir todėl Parlamento svarstymas yra disciplinuotas ir neperžengia daugiametės finansinės programos ribų. Kita vertus, žinoma, negalime likti abejingi susidurdami su faktais, apie kuriuos kalbėjau anksčiau, būtent su tuo, kad yra naujų sričių, už kurias Europos Sąjunga turi imtis atsakomybės, bet šioms sritims neskiriamas tinkamas finansavimas. Be to, Taryba prisiėmįsipareigojimų dėl daugybės priemonių, pvz., susijusių su prekyba bananais, pagal kurias numatomos kompensacijos bananų gamintojams, taip pat priemonių, susijusių su ITER ir kitoms programomis, kurioms reikalingi papildomi finansiniai ištekliai, bet kurioms tokie ištekliai nebuvo numatyti. Matyt, jos turi būti finansuojamos iš esamų lėšų. Būtent dėl to mes, kaip Europos Parlamentas, turime abejonių.
Taip pat savo svarstyme norėtume visų pirma dar kartą pabrėžti tris prioritetines sritis, susijusias su jaunimu, švietimu ir judumu. Europos Parlamentas nuo kovo mėn. sakė, kad tai bus mūsų 2011 m. prioritetai, ir mes norėtume, kad tos biudžeto eilutės, pagal kurias remiama jaunimui, švietimui ir judumui naudinga veikla, būtų tinkamai finansuojamos siekiant, kad būtų rasta lėšų ir pažangiems judumo, jaunimo ir švietimo sričių projektams. Tas pats pasakytina ir apie programas, susijusias su moksliniais tyrimais ir inovacijomis. Mes žinome, pagal dabartinę finansinę programą nėra pakankamai lėšų, todėl priėmėme sunkų, bet, mūsų nuomone, būtiną sprendimą sumažinti programos ITER finansavimą. Labai norėčiau, kad šis Parlamento svarstymas galėtų būti laikomas ne tik disciplinuotu, bet ir tokiu, kuriuo sudarytos sąlygos vykdyti 2011 m Europos Sąjungos finansavimo įsipareigojimus.
Helga Trüpel
Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, ką tik girdėjome pranešėją Komisijos biudžeto klausimu kalbant apie didelius mums kilusius iššūkius. Dabar kalbu kaip pranešėja dėl Parlamento biudžeto ir kitų, daugiausia mažesnių institucijų biudžeto.
Politinis ginčas, kurį turime išspręsti - ir tai pasakytina ne tik apie Parlamento, bet ir apie Komisijos biudžetą - yra toks: įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Europos Parlamentui suteiktos didesnės teisės energetikos politikos ir užsienio politikos srityse, taip pat jis įgijo bendro sprendimo galias žemės ūkio srityje. Turime didesnių galių sporto politikos ir kosmoso politikos srityse. Aiškiau tariant, mūsų kompetencija padidėjo, ir tai yra geras dalykas. Mes, kaip prisiėmę atsakomybę Europos parlamentarai, visada už tai kovojome. Vis dėlto kartu padėtis valstybėse narėse verčia jas imtis taupymo priemonių ir skolos mažinimo politikos, ir todėl, atsižvelgdami į šiuos du pagrindinius tikslus - viena vertus, turime naujų užduočių, ir, kita vertus, privalome parodyti, kad suprantame, kokių sunkumų turi valstybių biudžetai - turime rasti politinę kryptį. Kaip pranešėja Parlamento biudžeto klausimu, bandžiau padaryti ir tai, būtent, rasti tikrai tinkamą pusiausvyrą tarp naujų kompetencijų, taigi kartu ir naujų poreikių, susijusių su mūsų darbu, bei papildomų darbuotojų poreikio, ir būtinybės pasiųsti signalą Europos Sąjungos piliečiams ir valstybių narių vyriausybėms, kad mes taip pat ketiname laikytis santūrumo ir disciplinos.
Biuras pateikė, kaip ir privalėjo, pasiūlymus dėl to, kokios išlaidos Europos Parlamento biudžete turėtų būti padidintos, kad jis galėtų tinkamai dirbti. Šiuo metu Biudžeto komitete esame priėmę sprendimus dėl asignavimų, kurių suma apytikriai 25 mln. EUR mažesnė, nei iš pradžių pasiūlyta Biuro. Tai reiškia, kad ketiname apriboti mūsų kelionių išlaidas, studijoms skiriamą sumą, lėšas saugumui šiame Parlamente ir informacinėms technologijoms, be to, sumažinsime etatų skaičių bibliotekos paslaugų srityje. Yra nesutariama klausimu, kiek pinigų artimiausioje ateityje turėtų būti skiriama EP narių padėjėjams. Siūloma 2011 m. šias lėšas dar kartą padidinti 1 500 EUR. Norėčiau visiškai aiškiai pasakyti, kad, kaip Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso narė, aš nepritariu šiam pasiūlymui. Manau, kad šiuo metu ši suma būtų pernelyg didelė. Biudžeto komitete balsų dauguma pritarta tam, kad mums reikia daugiau informacijos ir kad šios lėšos iš pradžių bus paliekamos rezerve, kitaip tariant, nenaudojamos, nes turi būti priimti tolesni politiniai sprendimai dėl to, ar mes dabar norime panaudoti šiuos pinigus, ar manome, kad būtų protingiau šių pinigų 2011 m. neskirti.
Be to, man labai svarbu - nes, žinoma, esame labai suinteresuoti, kad mūsų Europos institucijos kuo labiau tausotų aplinką ir, jei įmanoma, keistų savo elgesį - tai, kad pareikalavome laikytis naujo, aplinką labiau tausojančio požiūrio į judumą. Pvz., Briuselyje turi būti įvestas vietos viešojo transporto bilietas, ir dėl to bus deramasi toliau. Būtų labai gerai, jei galėtume gerokai apriboti mūsų vairuotojų paslaugas, tačiau tai taip pat reiškia, kad ir čia, šiuose Parlamento rūmuose Strasbūre, Europos Parlamento nariams ir darbuotojams turėtų būti parūpinta daugiau dviračių, kad ir Strasbūre galėtume judėti aplinką tausojančiu būdu.
Antras klausimas, kuris man labai svarbus, yra tai, kad mes, remdamiesi Biudžeto komiteto narių dauguma, bandėme rasti gerą pusiausvyrą, kad atsižvelgtume ne tik į savo pačių, kaip Parlamento atstovų, interesus ir atsakingai didintume savo biudžetą, bet, žinoma, taip pat atsižvelgtume ir į kitas nedideles institucijas: Regionų komitetą, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Audito Rūmus, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, taip pat Europos ombudsmeno tarnybas. Taigi šiuo klausimu laikėmės atsakingo požiūrio ir todėl ne tik užsitikrinome daugiau darbuotojų ir išteklių sau, bet taip pat labai kryptingai pritarėme tam tikram Regionų komitetui bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui skiriamų lėšų padidinimui, nors ir ne tiek, kiek jie prašė, nes, žinoma, dėl papildomų įgaliojimų pagal Lisabonos sutartį jų darbuotojų poreikis taip pat išaugo. Ir kaip tik ypač nedidelės institucijos, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, kuris yra labai svarbus turint mintyje daugelį šiuo metu mūsų rengiamų diskusijų apie tai, kaip spręsti duomenų apsaugos skaitmeniniame pasaulyje klausimą (ir ši svarbi institucija dar tik kuriama), atveju teisinga pritarti tam, kad jo tarnyba būtų išplėsta dviem naujais etatais. Šiuo atžvilgiu, ponios ir ponai, norėtume patikslinti, kad Biudžeto komitetas stengėsi laikytis labai atsakingo požiūrio siekdamas pusiausvyros tarp dviejų tikrai pagrįstų asignavimų padidinimų, kuriuos remiame ir kuriuos taip pat turime pagrįsti Tarybai, nes norime šiuo atveju gerai atlikti darbą, ir supratimo, kad šiuo metu tikrai reikia save tam tikru mastu riboti.
László Surján
Pone pirmininke, pone M Wathelet, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, mano užduotis yra išspręsti su 2010 m. biudžetu susijusius klausimus (kiek tai įmanoma) ir įvertinti pasiūlymą dėl pakeitimo, t. y. iš dalies pakeistą biudžetą. Šis klausimas susijęs su pažadu, prieš keletą metų duotu Komisijos, numatyti pagrįstą kompensaciją bananus auginančioms šalims, todėl privalome šį pažadą įvykdyti. Vienintelnedidelproblema šiuo atžvilgiu yra tai, kad Komisija, prieš pateikdama šį sprendimą ir šį pareiškimą, nebuvo aptarusi šio dalyko su jokiomis atitinkamų lygmenų biudžeto valdymo institucijomis ir iki šiol nėra pateikusi visoms suinteresuotosioms šalims priimtino pasiūlymo. Kalbame apie 300 mln. EUR sumą, iš jų 75 mln. EUR turės būti išmokėti iš 2010 m. biudžeto. Kyla klausimas, iš kur turėtų būti paimti šie pinigai. Kaip tik šiuo klausimu po dviejų nesėkmingų trišalių susitikimų Taryba ir Parlamentas dar vis nesutaria.
Deja, nebuvo įmanoma pasiekti nieko net panašaus į susitarimą, nors kompromisas yra tikrai reikalingas, nes šios išmokos būtų skiriamos šalims tais atvejais, kai, tiesą sakant, joms tikrai reikės šios kompensacijos. Vis dėlto negalime pasiekti susitarimo su Taryba, nes, mūsų nuomone, tai iš esmės naujas dalykas, kuris nėra įtrauktas į preliminarų biudžeto projektą, todėl mes "išradome" priemonę, vadinamąją lankstumo priemonę, būtent tokios rūšies problemoms spręsti. Ji tik ir skirta tokioms problemoms kaip ši spręsti. Be to, ji turi tinkamą teisinį pagrindą, taip pat lėšų, kurias galima naudoti. Vis dėlto Taryba laikėsi nuomonės, kad, atsižvelgiant į dabartinę padėtį, valstybės narės nepageidauja skirti lėšų pagal šią priemonę, nes tam reikės papildomų įmokų, kurių nacionaliniai biudžetai neturi galimybių mokėti. Mes, Parlamentas, vis dėlto laikėmės nuomonės, kad nėra galimybių "paimti" lėšų iš dabartinių mūsų programų, kurios jau vykdomos, todėl mums nepavyko pasiekti kompromiso. Dėl to, kad ir labai apgailestaudamas, be to, remiamas Biudžeto komiteto narių daugumos, turiu pasiūlyti Parlamentui, kad mes, Parlamentas, taip pat atmestume taisomojo biudžeto Nr. 6 projektą, t. y. mums pateiktą Komisijos pasiūlymą dėl kompromiso, kurį atmetTaryba.
Pone pirmininke, šioje diskusijoje taip pat turėčiau kalbėti ir Regioninės plėtros komiteto vardu. Norėčiau sujungti šias dvi kalbas ir pasakyti, kad norėčiau padėkoti Komisijai, nes ji padarviską, ką galėjo, visapusiškai laikydamasi taisyklių ir viršutinių ribų, numatytų 2011 m. biudžetui. Mes visi žinome, kad Europos Sąjungai trūksta lėšų. Turėtų būti skirta daugiau lėšų užduotims atlikti. Vis dėlto taip pat turime suprasti, kad lėšų turime per mažai ir kad turime geriau valdyti turimus išteklius. Dėl regioninės plėtros: mums buvo labai skaudu matyti, kad Taryba taip pat panaikino arba sumažino regionų plėtrai skirtas lėšas. Tai didžiausias mokėjimų asignavimų sumažinimas per pastaruosius dešimt metų. Mūsų nuomone, tokiomis sąlygomis bus neįmanoma vykdyti veiklos. Dėl to kaip paskesnpriemonbus surengtas taikinimo komiteto posėdis, per kurį, tikėkimės, bus galima labiau suderinti pozicijas ir taip pat galėsime numatyti pakankamai biudžeto lėšų bananus auginančioms šalims. Ačiū už dėmesį.
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. - Pone pirmininke, kaip minėjo pranešėjas, tai pirmasis pagal Lisabonos sutartį priimamas biudžetas, todėl jis kelia suprantamą susidomėjimą ne tiek dėl biudžeto skaičių, kiek dėl institucinio aspekto, susijusio su metine biudžeto sudarymo procedūra.
Mes, be abejo, palankiai vertiname Parlamento sprendimą atkurti bendrojo biudžeto projekto lygį, tiek įsipareigojimų, tiek ir mokėjimų, t. y. skirtumas tarp sumų, už kurias balsavo Parlamentas ir už kurias balsavo Taryba - beveik 8,62 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų atveju ir apie 3,6 mln. EUR mokėjimų asignavimų atveju.
Atsižvelgdami į patikslintą prognozę, esame beveik tikri, kad mūsų programavimas tinkamas, kad šiame finansinės perspektyvos etape specialios sanglaudos lėšos naudojamos optimaliu tempu ir kitų metų sąskaitos turi būti apmokėtos, todėl pakartotinai pateikiame savo 2011 m. prognozę. Be to, taip pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad reikia atkurti biudžeto projekte numatytą žemės ūkio sąskaitų patvirtinimo procedūrą. Jei išlaikytume apkarpymus, faktiškai viena prognozėje numatytų žemės ūkio išlaidų dalis būtų nepadengta.
Taip pat pritariame Parlamento komitetų pakeitimams šioje srityje. Parlamento pasirinkta kryptis, kaip nurodpranešėja S. Jędrzejewska, yra labai aiški. Tai horizontalūs pakeitimai ir politiniai prioritetai, įtraukti į prognozės 3b išlaidų kategoriją: jaunimas ir jaunimo judumas.
Taip pat siūlomi kiti biudžeto projekto pakeitimai ir kai kurie iš jų galėtų būti įgyvendinti, jei būtų tinkamas teisinis pagrindas. Mes pateiksime laišką apie abiejų šių pakeitimų, taip pat apie bandomųjų projektų ir parlamentinių parengiamųjų veiksmų, dėl kurių balsuota parlamentiniame komitete, įgyvendinamumą.
Apgailestaujame, kad daug lėšų Parlamentas įrašį rezervą. Nerimą kelia tiek atlyginimų rezervo dydis (75 mln. EUR, iš jų 41 mln. EUR nėra susiję su 1,85 proc. darbo užmokesčio patikslinimo priemone), tiek ir su juo susietos sąlygos (kartais net nesusijusios su personalo klausimais).
Mes darome viską, kad patenkintume sąlygas ir nuostatas dėl rezervų galima būtų panaikinti (vėliausiai derinimo procedūros metu).
Galiausiai Komisija palankiai vertina Parlamento siekį neviršyti daugiametėje finansinėje programoje numatytų ribų. Tai padaryta apkarpius kai kurias ITER projektui skirtas išlaidas, pvz., srityse, kuriose mums reikia daugiau, o ne mažiau pinigų, taip pat išorės veiksmų srityje, kurioje mums irgi reikia daugiau, o ne mažiau pinigų.
Vertinu tai kaip kvietimą diskusijoms. Manau, kad šis klausimas bus išspręstas per visuotiniam paketui skirtą derinimo procedūrą.
Šia proga taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į taisomojo biudžeto Nr. 3 projektą, kurį jau aptarpranešėjas L. Surján. Jame nagrinėjami bananų sektoriaus papildomųjų priemonių finansavimo klausimai, be to, Parlamento pranešėjas dar kartą patvirtino Parlamento poziciją, kuri labai skiriasi nuo Tarybos pozicijos. Taryba remia perskirstymo idėją, o Parlamentas siūlo plačiau naudoti lankstumo priemones. Vis dėlto norėčiau pabrėžti, kad šiuo atveju kyla pavojus mūsų institucijų patikimumui AKR šalių atžvilgiu. Taigi per derinimo procedūrą turėtume ieškoti kompromiso.
Kaip įprasta, biudžeto projektas, išskyrus šių metų taisomąjį biudžetą ir kitų metų finansinės pagalbos bananus tiekiančioms šalims taisomąjį biudžetą, bus pateikiamas kartu arba jau pateiktas kartu su taisomuoju raštu dėl išorės veiksmų tarnybos, taisomuoju raštu dėl naujos priežiūros institucijų, dėl kurių jau priimtas politinis susitarimas, o rytoj Komisija priims ir perduos Parlamentui taisomąjį raštą, kuriame pateiktas įprastas žemės ūkio ir žuvininkystės susitarimų sąmatos atnaujinimas.
Be to, manau, kad per būsimą derinimo procedūrą svarbų vaidmenį turėtų atlikti institucinis aspektas. Esame įsipareigoję mūsų piliečiams pasiekti kompromisą ir įrodyti, kad Lisabonos sutartis veikia jų naudai panaikindama skirtumus taikant sudėtingus Europos Sąjungos mechanizmus. Taigi esu pasirengęs atlikti sąžiningo tarpininko vaidmenį, tikėdamasis galutinio susitarimo.
Melchior Wathelet
Pone pirmininke, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau atsiprašyti už tai, kad šiek tiek pavėlavau dėl eismo problemų, kurios mums visiems šiais laikais gerai žinomos.
Girdėjau Komisijos nario kalbos pabaigą. Taip pat buvau informuotas apie pranešėjo kalbą. Vis dėlto šiuo atveju turbūt apsiribosiu tik pranešdamas jums apie pagrindines Tarybos pozicijos temas, kurios bus, žinoma, nagrinėjamos per derinimo procedūrą, kuri turėtų vykti, jei jūsų asamblėja balsavimu priimtų visus pakeitimus (niekada negali žinoti, gal taip ir bus), ir galėsime suderinti visas politines pozicijas. Todėl ketinu kalbėti apie Parlamento pateiktus pakeitimus ir apie pakeitimus, dėl kurių Parlamentas rengiasi balsuoti.
Vis dėlto pasinaudodamas šia proga papasakosiu jums apie kai kurias pirmines nuomones, taip pat priminsiu Tarybos abejones, susijusias su šia 2011 m. biudžeto procedūra. Visų pirma turiu pabrėžti, kad šios biudžetinės procedūros vyksta tuo metu, kai mes bandome išbristi iš ekonomikos krizės, ir net jei Europos biudžetas gali ir turi būti panaudotas šiai krizei įveikti, negalime pamiršti svarbių finansinių suvaržymų, kurie turi įtakos mūsų nacionaliniams biudžetams. Be abejo, tai reikalauja griežtai kontroliuoti išlaidas. Kaip tik šiomis aplinkybėmis Tarybai itin svarbu ne tik laikytis daugiametės finansinės programos įvairių kategorijų viršutinių ribų, bet ir visų pirma išlaikyti pakankamą rezervą, kad būtų galima prisitaikyti prie nenumatytų aplinkybių.
Šiuo atžvilgiu Taryba palankiai vertina Komisijos nustatytus apribojimus, susijusius su jos parengtame biudžeto projekte numatytais įsipareigojimų asignavimais. Kita vertus, be abejo, esame labai susirūpinę dėl to, kad remiantis Europos Parlamento pakeitimais rezervai būtų smarkiai sumažinti.
Be to, Taryba, be abejo, apgailestauja dėl siekio didinti mokėjimų asignavimų lygį, dėl kurio Europos Parlamentas ketina balsuoti, tuo labiau, kad šis asignavimų lygis yra didesnis už numatytą Komisijos biudžeto projekte. Mokėjimų asignavimų lygis turi būti pakankamas, bet ne išpūstas, be to, turi būti atsižvelgta į šios dalies biudžeto įgyvendinimą praeityje ir į realius poreikius 2011 m. Visomis išgalėmis turime vengti pasiųsti klaidingą signalą tuo metu, kai valstybių narių valstybės finansų sektorius atsigauna. Taip pat norėčiau jums priminti, kad Tarybai dėl šių sunkumų pavyko pasiekti pusiausvyrą labai nedidele balsų dauguma ir tik dėl mokėjimų asignavimų lygio padidinimo 2,91 proc., palyginti su 2010 m.
Dabar norėčiau atkreipti jūsų dėmesį konkrečiai į tam tikrus klausimus. Taryba atkreipdėmesį į Europos Parlamento ketinimą laikytis įvairioms daugiametės finansinės programos kategorijoms nustatytų viršutinių ribų. Vis dėlto ji negali pritarti požiūriui, kad įsipareigojimų asignavimų lygis turėtų būti išlaikytas apkarpant svarbių programų, ypač priklausančių 1a išlaidų kategorijai dėl konkurencingumo siekiant augimo ir užimtumo, taip pat 4 išlaidų kategorijai dėl Europos Sąjungos vaidmens pasaulyje, išlaidas.
Šiuo atžvilgiu norėčiau pasakyti, kad mane nustebino Europos Parlamento pasiūlymas sumažinti asignavimus bendrajai užsienio ir saugumo politikai tuo metu, kai dedamos pastangos kuo greičiau įsteigti Europos išorės veiksmų tarnybą.
Be to, Taryba stebisi 2011 m. asignavimų mažinimu Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projektui, nors mes vis dar svarstome, iš kur galima būtų skirti išteklių šiam su finansiniais sunkumais 2010 m. susidūrusiam projektui, kad jų pakaktų 2012 ir 2013 m. Vis dėlto Taryba atkreipdėmesį į Europos Parlamento prioritetus jaunimo, švietimo ir judumo srityse ir gali svarstyti šiuos prioritetus kaip dalį visuotinio susitarimo. Pasiūlymai bus pateikti būsimose diskusijose.
Dėl mokėjimų asignavimų. Norėčiau jums pasakyti, kad Tarybai susirūpinimą kelia faktinis lėšų, skirtų sanglaudai siekiant augimo ir konkurencingumo pagal 1b išlaidų kategoriją, įsisavinimo lygis. Europos Parlamento pakeitimais grąžinus biudžeto projektą ir padidinus asignavimus, tai galėtų sukelti problemų dėl šių įvairių asignavimų įsisavinimo. Iš tiesų norėčiau pabrėžti, kad Taryba, kruopščiai įvertinusi Komisijos pasiūlymus, taip pat atsižvelgdama į 2010 m. asignavimų įsisavinimo lygį, kaip geriausią vertinimo pagrindą, pritarė, kad 14 proc. būtų padidinti mokėjimų asignavimai.
Norėčiau iškelti paskutinį klausimą dėl Europos Parlamento ketinimo sukurti aštuonias naujas biudžeto eilutes, neatsižvelgiant į jokius asignavimus, t. y. nei, viena vertus, į išlaidas, susijusias su Lisabonos sutarties įgyvendinimu, nei, kita vertus, į pajamas, susijusias su jo paties ištekliais. Manau, kad šių svarbių diskusijų išvadų nereikėtų paversti biudžetine priemone 2011 m. biudžete, be to, kai bus deramasi dėl kitos daugiametės finansinės programos, turės būti priimti sudėtingi sprendimai, susiję su Europos Sąjungos finansavimu ateityje. Tai bus ilgos ir sudėtingos diskusijos, o sprendimo negalima bus rasti per artimiausias kelias savaites, vykdant palyginti ribotą 2011 m. biudžetinę procedūrą.
Vis dėlto norėčiau pažymėti (tai visiškai suprantama ir pateisinama, atsižvelgiant į naujas Parlamento galias), kad į politines diskusijas dėl 2011 m. biudžeto buvo įtraukta įvairių kitų temų. Kai kurios iš jų tiesiogiai susijusios su šių arba kitų metų (iki 2007-2013 m. daugiametės finansinės programos pabaigos) biudžetais. Pavojus visų pirma kilo ITER projektui, taip pat procesui, susijusiam su siekiu užbaigti rengti taisykles, skirtas daugiametei finansinei programai pagal Lisabonos sutarties nuostatas administruoti. Šiais dviem klausimais turime pasiekti susitarimą. Komisija pateikpasiūlymus, kuriems Taryba iš esmės pritarė. Ji visai netrukus svarstys pirmininkaujančios valstybės narės pasiūlymą subtiliu lankstumo klausimu, t. y. temą, kurią, mano nuomone, reikia apsvarstyti.
Dėl kitų klausimų, pvz., dėl galimybės pasinaudojant šia biudžeto tvirtinimo procedūra smarkiai padidinti daugiametės bendrosios programos biudžetą, siekiant atsižvelgti į naujus asignavimus, numatytus Sutartyje, aš tikrai turiu jums pasakyti, kad to nebus galima įgyvendinti viršijant dabartinį valstybių narių finansavimo lygį. To neįmanoma padaryti dėl siekio išbristi iš krizės ir nacionalinės biudžeto politikos krypčių, kurioms dideliu mastu daro įtaką ir kurias kontroliuoja Europos Sąjunga.
Kaip žinome, per šias derybas bus keliama ir kitų klausimų. Komisija atkreips į juos dėmesį savo komunikate dėl biudžeto persvarstymo. Pagal savo pobūdį Taryba - institucija, kuri klauso, svarsto ir bando pateikti atsakymus. Ji, be abejo, negali elgtis kitaip ir šios diskusijos metu. Ji išklausys pasiūlymus ir parengs nuomonę. Tada, žinoma, ateis laikas atsakyti į šiuos klausimus ir priimti sprendimus. Kadangi tai sudėtingos problemos, kurioms spręsti reikės rimtų priemonių ir išteklių, mes suprantame, kad atsakymai nebus suformuluoti per diskusijas dėl 2011 m. biudžeto, bet bus parengti diskusijose dėl kitos daugiametės programos. Vis dėlto savaime suprantama, kad kai kurių iš šių problemų atveju galima tikėtis, jog Taryba bus pasirengusi pateikti tam tikras iniciatyvas arba pareikšti pastabas.
Norėčiau baigti kalbą nurodydamas, kaip svarbu pasiekti susitarimą dėl 2011 m. biudžeto per kelias ateinančias savaites. Šiuo tikslu pirmininkaujanti valstybnaraktyviai sieks išlaikyti puikų bendradarbiavimo klimatą, kuris vyravo iki šiol, be to, manau, kad Europos Sąjungos įvaizdis labai smuktų Europos piliečių akyse, jei nesugebėtume susitarti dėl šio pirmojo biudžeto, dėl kurio bus balsuojama įžengus į naująją Lisabonos sutarties erą.
Pone pirmininke, gerbiami Parlamento nariai, dėkoju jums už dėmesį.
Jose Ignacio Salafranca Sanchez-Neyra
. Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau pirmiausia padėkoti generaliniam pranešėjui už nuveiktą darbą biudžeto klausimu.
Nors mes Užsienio reikalų komitete rodėme nuosaikumą, žinodami, kad asignavimai pagal 4 išlaidų kategoriją didinami gerokai daugiau negu vidutiniškai, laikome juos nepakankamais, kad būtų užtikrinta nuosekli, matoma ir veiksminga užsienio politika, atitinkanti plataus užmojo Lisabonos sutarties siekius.
Esame nustebę, kad Taryba reiškia nuostabą dėl kai kurių taktiniais sumetimais Parlamento siūlomų mažinimų, turint omenyje tų mažinimų reikšmę tiek asignavimų, dėl kurių pasiektas kompromisas, tiek ir mokėjimų asignavimų, kuriuos įtraukpati Taryba, požiūriu.
Norėčiau padėkoti Biudžeto komitetui, kuriam čia atstovauja jo pirmininkas, už asignavimų naujoms pareigybėms Europos išorės santykių tarnyboje atidėjimą į rezervą.
Žinoma, pone pirmininke, tai nereiškia, kad neturėtume būti pozityviai ir konstruktyviai nusiteikę, bet aišku, kad per derinimo procedūrą Parlamentas turi būti tvirtas, labai tvirtas, kad apgintų savo prioritetus ir būtų pajėgus sudaryti 2011 m. biudžetą, kaip ką tik pasakTarybos Pirmininko pareigas einantis asmuo.
Thijs Berman
Vystymosi komiteto nuomonės referentas. - (NL) Pone pirmininke, lėšos, skirtos bendradarbiavimui plėtoti, turi būti iš tikrųjų naudojamos vystymosi tikslais, kad galėtume padėti sušvelninti smūgius neturtingoms šalims, kenčiančioms nuo finansų bei ekonomikos krizės, dėl kurios jos nekaltos.
Jeigu užtikrinsime jų integravimąsi į pasaulio ekonomiką, jos taps nauja rinka, ir tai bus dalis problemos sprendimo. Lėšos vystymuisi - lėšos, suteiktos Vystomojo bendradarbiavimo priemonei (VBP) - ir skirtos tam tikslui, t. y. kovai su skurdu, o ne ES bendradarbiavimui su pramoninėmis šalimis.
Lėšos bananų auginimo pertvarkymui - bananų sektoriaus papildomoms priemonėms - neturėtų būti skiriamos dabartinių vystymosi programų sąskaita. Be to, sumos demokratijai stiprinti ir žmogaus teisėms ginti pagal Demokratijos ir žmogaus teisių stiprinimo priemonę (angl. EIDHR) turi likti nepakeistos.
Paskutiniai potvyniai Pakistane dar kartą parodė, kad reikia greitai ir veiksmingai reaguoti, bet ne naudojantis biudžetu kaip skubios pagalbos priemone, o naudojant humanitarinei pagalbai skirtas struktūrines lėšas. ES privalo pajėgti veikti greitai ir toliau prisidėti savo indėliu.
Bogusław Liberadzki
Kalbėdamas Biudžeto kontrolės komiteto vardu, norėčiau atkreipti dėmesį į kelis dalykus. Pirmas iš jų - tai klaidų lygis sudarant biudžetą ir jį vykdant. Tuo atžvilgiu ypač svarbios dvi sritys - santykiai su užsieniu ir struktūriniai fondai. Dar vienas mums itin svarbus klausimas yra sumos, skiriamos tradiciniu būdu taikant kriterijus, pagrįstus panaudotų lėšų veiksmingumo įvertinimu. Labai dažnai priimant sprendimus dėl biudžeto į šį aspektą neatsižvelgiama. Trečioji sritis - biudžeto suderinimas, pvz., sanglaudos fondų ir asignavimų transeuropiniams transporto tinklams. Atrodo, kad formuojant biudžetą per mažai remiamasi visos Europos metodika ir pernelyg plačiai atsižvelgiama į nacionalinius interesus. Paskutinis su biudžetu susijęs veiksnys yra prašymas atsižvelgti į tokią informaciją kaip nacionalinės ataskaitos dėl nacionalinių biudžetų tikslų įvykdymas praeitais metais. Šiuo metu mažiau kaip pusvalstybių narių pateikia šias ataskaitas, o pateiktos ataskaitos parengtos taikant labai skirtingas metodikas.
Pervenche Berès
Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, kalbant apie 2011 m. biudžetą, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetą džiugina, kad Biudžeto komitetas atkūrasignavimus Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui. Manome, kad tai tikrai būtina šiuo krizės laikotarpiu, ir raginame Tarybą, turint omenyje dabartines nuotaikas, vadovautis išmintinga Parlamento pozicija.
Taip pat raginame atkreipti ypatingą dėmesį į tai, kokiu tempu naudojamos Europos socialinio fondo lėšos, kad neatsitiktų taip, jog fondas negalės pasiekti savo tikslų.
Be to, raginame skirti daugiau lėšų socialiniam dialogui, nes dabartinio restruktūrizavimo proceso patirtis mums parodė, kad ten, kur vyksta socialinis dialogas, problemos sprendžiamos darniau ir gali būti rasti geresni sprendimai. Tai svarbus dalykas.
Galiausiai, mus džiugina, kad Biudžeto komitetas patvirtino EURES pirmojo darbo iniciatyvą, nes tai yra realus Europos Parlamento indėlis į pavyzdinę iniciatyvą "Judus jaunimas", taip pat priemonparemti socialinį atsinaujinimą, kurį mums reikia plėtoti.
Jutta Haug
Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės dėl biudžeto referentė, nepasakysiu nieko naujo. Vis dėlto norėčiau dar kartą atkreipti dėmesį į tai, kad Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas yra atsakingas už mažiau kaip 1 proc. viso biudžeto, mažiau kaip 1 proc., skiriamą visiems aplinkosaugos veiksmams, biologinės įvairovės veiksmams bei kovos su klimato kaita veiksmams. Jis atsakingas už visą visuomenės sveikatos sritį, maisto bei pašarų saugą ir veterinarijos priemones, taip pat už labai svarbų penkių Europos agentūrų darbą. Ir tam skiriamas 1 proc.! Na, šiuo atveju tai tikrai negalima kalbėti apie pernelyg didelį pinigų kiekį. Ši nedidelpinigų suma būtinai reikalinga mūsų darbui atlikti. Taigi niekam neturi kelti nuostabos tai, kad negalime sutikti su Tarybos siūlomu mažinimu. Mums reikalingos lėšos.
Heide Rühle
Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, norėčiau pritarti ankstesnės kalbėtojos žodžiams. Kaip Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas, esame atsakingi už siaurą muitinių, vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos sritį. Mes tikrai stengėmės kreipti ypatingą dėmesį į skaičius ir pateikti tik tai, kas tikrai būtina. Vis dėl to ir krizės metu, žinoma, reikalingos lėšos vartotojų apsaugai, muitinėms, muitinių pareigūnų mokymui ir t. t. Todėl laikomės nuomonės, kad turi būti grąžinti ankstesni skaičiai.
Norėtume padėkoti Biudžeto komitetui už ligšiolinį puikų bendradarbiavimą ir tikimės, kad jis bus tęsiamas.
Mairead McGuinness
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonės referentas. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui už kruopštų darbą 2011 m. biudžeto klausimu.
Leiskite iš karto pereiti prie vieno, ypač nerimą keliančio su žemės ūkio biudžetu susijusio klausimo, būtent, sąskaitų patvirtinimo eilutės. Komitetas dar kartą pateikpakeitimą ir ragina Parlamentą šį pakeitimą palaikyti. Taryba naudojo kūrybišką apskaitą, kad surastų 420 mln. EUR. Jeigu pakeitimui nebus pritarta, mums vykdant kitų metų biudžetą kils didžiulproblema ir bus sumažintas finansavimas pagal visas žemės ūkio biudžeto eilutes.
Mes, kaip Parlamentas, negalime leisti, kad taip atsitiktų, ir prašome visas jūsų frakcijas palaikyti šį pakeitimą. Noriu padėkoti Biudžeto komitetui už supratimą ir paramą Žemės ūkio komiteto pakeitimams dėl pieno fondo, pieno ir vaisių mokykloms, bitininkystės ir gyvenančių skurde programų finansavimo.
Tikiuosi, kad Komisijos optimizmas dėl pieno produktų rinkos pasiteisins. Man nerimą kelia jos nestabilumas.
Morten Lokkegaard
Kultūros ir švietimo komiteto nuomonės referentas. - (DA) Pone pirmininke, kaip Kultūros ir švietimo komiteto pranešėjas biudžeto klausimais, didžiuodamasis galiu pasakyti, kad mes Parlamente sugebėjome padaryti tai, ko Komisija padaryti nepajėgir ko Taryba daryti nenorėjo, būtent, sutelkti dėmesį į naujos strategijos "Europa 2020" įsipareigojimus ir numatyti finansinę paramą, kad strategijoje nustatyti uždaviniai būtų įgyvendinti.
Itin svarbu investuoti į švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad būtų vystomi naujoms darbo vietoms skirti nauji įgūdžiai; tai - svarbiausia strategijos dalis. Dėl to norėtume, kad Taryba pritartų mūsų pozicijai dėl 2011 m. biudžeto, kurią tikimės patvirtinti rytoj Parlamente. Žinoma, tai apima ir papildomus 18 mln. EUR mokymosi visą gyvenimą programai finansuoti. Taip daugiau nei 3 500 studentų bus suteikta galimybpasinaudoti mainų programa "Erasmus". Mes norime padidinti profesinio ugdymo programose dalyvaujančių studentų skaičių, kurie galėtų gauti stipendijas stažuotėms. Norime, kad daugiau suaugusiųjų pasinaudotų ES lėšomis tolesniam mokymuisi. Be to, dar įtraukti 10 mln. EUR programai "Žmonės", kuri skirta padidinti doktorantų ir doktorantūros studentų judumą, suteikti galimybę glaudesniam bendradarbiavimui su pramone, ES universitetų modernizavimui, taip pat - lėšos ryšiams. Būtume dėkingi Tarybai už paramą šioms sritims.
Juan Fernando López Aguilar
Pone pirmininke, norėčiau trumpai informuoti apie indėlį, kuriuo Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas prisidėjo prie diskusijos dėl biudžeto, apie kurią šiam Parlamentui yra žinoma. Noriu paminėti keturis klausimus:
Pirmasis susijęs su Europolu, nes mūsų komitetas atnaujino jo biudžetą atsižvelgdamas į Tarybos pasiūlytus mažinimus, be to, pasiūlėme skirti papildomus 500 000 EUR, kad jis galėtų vykdyti savo įpareigojimus įsigaliojus antrajai Terorizmo finansavimo sekimo programos versijai.
Antra, mes paprašėme panaudoti į rezervą įrašytus asignavimus ir remiantis pasiūlymu padidinti finansavimą, skirtą Europolui.
Taip pat nusprendėme antrosios kartos Šengeno informacinei sistemai skirtus asignavimus įtraukti į rezervą su sąlyga, kad jie bus panaudoti, kai tik gausime reikiamą informaciją apie veiksmus, kurių turi būti imtasi ateityje.
Be to, pasiūlėme atkurti asignavimus, susijusius su trimis imigracijos politikai įgyvendinti skirtais fondais (Išorės sienų fondu, Europos trečiųjų šalių piliečių integracijos fondu ir Europos grąžinimo fondu), nes jie itin svarbūs laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei.
Galiausiai, taip pat atkūrėme biudžetą, numatytą Eurojustui, kurio funkcijos neseniai išplėstos, nes jis yra svarbiausia teisminio bendradarbiavimo Europoje plėtros priemonė.
Algirdas Saudargas
Konstitucinių reikalų komiteto nuomonės referentas. - Noriu pasveikinti pranešėją suradus subalansuotą poziciją. Manau, kad pasiūlymas dėl 2011 m. biudžeto, dėl kurio balsuosime rytoj, įtvirtina tinkamą pusiausvyrą tarp biudžeto taupymo ir ekonomikos skatinimo ir atitinka ne kartą iškeltus Europos Parlamento prioritetus. Suprantu valstybių narių siekį karpyti išlaidas stengiantis kuo daugiau mažinti savo biudžeto deficitą, tačiau daugelis Tarybos pasiūlytų apkarpymų yra nepagrįsti. Neturime užmiršti, kad Europos Sąjungos biudžeto tikslai yra kiti. Europos Sąjungos biudžeto lėšos yra nukreiptos į mūsų ateities investicijas. Nuo jų tinkamo paskirstymo ir panaudojimo priklausys kaip mes įveiksime krizę. Energetika, inovacijos, moksliniai tyrimai, švietimas, judumas yra pagrindas mūsų ekonomikos augimui, naujų darbo vietų kūrimui. Todėl turi būti užtikrintas ne tik jau esamų veiksmingų programų tęstinumas, bet ir naujų politikos sričių, įtrauktų Lisabonos sutartyje, tinkamas finansavimas. Kviečiu kolegas pritarti biudžeto projektui.
Peter Šťastný
Tarptautinės prekybos komiteto nuomonės referentas. - Pone pirmininke, pagal Lisabonos sutartį Europos Parlamentui suteikiama naujų galių tarptautinės prekybos susitarimų srityje ir Tarptautinės prekybos komitetas ketina tinkamai pasinaudoti šiomis naujomis galiomis.
Bananų sektoriaus papildomų priemonių įgyvendinimas panaudojant lankstumo priemonę padės bananus auginančioms šalims pasitikti naujus iššūkius ir bus naudingas ES vartotojams bei mažiausiai išsivysčiusioms šalims. Su prekyba susijusi parama, pvz., ekonominės partnerystės susitarimai ir pagalbos prekybai iniciatyva, paskatins augimą vykdant prekybą ne tik su ES, bet taip pat pačiuose regionuose.
Baigdamas paminėsiu, kad sutelkiame dėmesį į derybų PPO parlamentinį aspektą ir išorės verslo interesus Indijoje, ASEAN šalyse ir Kinijoje. Santykiai su sparčiai augančios ekonomikos šalimis per tokius centrus bus naudinga visai mūsų ekonomikai, o ypač MVĮ.
Dominique Riquet
Transporto ir turizmo komiteto nuomonės referentas. - Pone pirmininke, Transporto ir turizmo komitetas, kuris parenglabai pagrįstus pasiūlymus šiuo krizės laikotarpiu, atkreipia dėmesį, kad transporto ir turizmo sektoriuose neabejotinai sukuriama daugiau nei 10 proc. Europos Sąjungos BVP ir kad tai itin svarbūs sektoriai Europos pridėtinės vertės didinimo požiūriu.
Visų pirma reikia pabrėžti tris dalykus, ir mes norėtume, kad jiems būtų pritarta. Pirma, agentūrų finansavimas. Iš tiesų, kam priiminėti teisės aktus, neturint nei iš anksto nustatytų kriterijų, nei paskesnių praktinių įgyvendinimo priemonių? Šiais pakeitimais siekiama numatyti agentūroms išteklius, kurie joms reikalingi vykdyti savo įgaliojimus, taigi ir Europos įgaliojimus.
Antra, Europos Sąjunga yra labiausiai lankoma vieta pasaulyje, o turizmas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai faktiškai tapo nauja kompetencijos sritimi, tačiau jam neskirtas nuosavas biudžetas. Vien tik tęsti du jau vykdomus parengiamuosius veiksmus nepakanka. Mes norime, kad mūsų veiksmai būtų sustiprinti, bent simboliškai, remiant naujus bandomuosius projektus, visų pirma susijusius su pramoniniu ir kultūriniu turizmu.
Galiausiai, Islandijos ugnikalnio išsiveržimas mums parodė, kad svarbu parengti bendrą Europos informavimo ir rezervavimo sistemą, apimančią visų rūšių transporto priemones. Apie tai kalbama mūsų paskutiniame prašyme.
László Surján
Pone pirmininke, dėkoju už suteiktą žodį. Taryba nurėžia 4 mlrd. EUR remdamasi ekonomikos krize. Ką ji ketina išspręsti šiomis lėšomis? Tikrai ne krizę. Tuo galima tik pakenkti valstybių narių solidarumui ir sutrukdyti įgyvendinti programas. Pone pirmininke, pone ministre, neverta to daryti. Todėl, mūsų Komiteto nuomone, 2011 m. biudžeto 1B išlaidų kategorijoje turime grįžti prie Komisijos, turiu mintyje Europos Komisiją, pasiūlymų, nes jie pagrįsti valstybių narių prognozėmis. Valstybės narės neturėtų žongliruoti dviem vienas kitam prieštaraujančiais sprendimais. Dėkoju jums už dėmesį.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, norėčiau paklausti, kodėl jokios nuomonės nepateikPramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas? Šiose srityse numatyti didžiausi mažinimai. Kodėl neskirtas kalbėtojas?
Pirmininkas
Tai geras klausimas, pone P. Rübigai. Šiame pranešime nenumatyta Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonė. Aš turiu čia visų komitetų, kurie turėjo pareikšti nuomonę, sąrašą ir nematau šiame sąraše Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto.
Bet kokiu atveju išsiaiškinsime, pone P. Rübigai.
Salvador Garriga Polledo
Pone pirmininke, geriausia biudžeto politika yra ne ta, kai parengiami didesni biudžetai, bet tokia, kai biudžetai parengiami tinkamai, arba išmintingai, kaip pasakyta Komisijos pranešime.
Man patinka tai, kaip Europos Komisija pareng2011 m. biudžetą, bet dar galima jį patobulinti. Man nepatinka ir niekada nepatiko tai, kaip Taryba sprendžia Europos Sąjungos biudžeto klausimus. Vienodai apkarpyti lėšas bet kokiam projektui, kurį pateikia Komisija ar Parlamentas, yra ne biudžeto rengimo būdas, bet tikras biudžeto gadinimo pavyzdys.
Beje, norėtume paklausti Tarybos atstovo, ar jis girdėjo Komisijos narį J. Lewandowskį kalbant apie mokėjimų asignavimų poreikį.
Mano frakcija mano, kad galima rasti pusiausvyrą tarp griežto biudžeto taupymo ir impulso Europai. Akivaizdu, kad Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija nemano, jog galima rasti šią pusiausvyrą, ir todėl ji pateikpakeitimus, kuriais viršijamos biudžeto viršutinės ribos ir dėl kurių neišvengiamai vyks kova su Taryba.
Todėl prašau Parlamento nedalyvauti šioje strategijoje ir visapusiškai remti tą, kurią pateikpranešėja ir kuriai praėjusią savaitę jau pritarBiudžeto komiteto dauguma.
Göran Färm
Norėčiau padėkoti pranešėjai poniai S. Jędrzejewskai. Ji atliko puikų darbą ir iš esmės mes apskritai pritariame Biudžeto komitetui, nors yra tam tikrų sričių (dar grįšiu prie šito), dėl kurių Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos nuomonšiek tiek skiriasi.
Esame puikiai informuoti apie kritišką valstybių narių finansų padėtį. Nepaisant to, iš esmės pritariame ES biudžetui, net jei dabar išlaikome labai žemą jo lygį, ypač turint mintyje naujus politinius įsipareigojimus kitais metais, ir Parlamentas taip pat nepadidina jo daugiau nei 1 proc. Tai tikrai kuklu.
Dėl mokėjimų. Jų padidinimo norma yra aukštesnir tai taip pat pagrįsta. Bandymai šiuo metu sustabdyti struktūrinių fondų mokėjimus turėtų tiesioginį neigiamą poveikį toms šalims, kuriose problemos dėl darbo vietų ir augimo yra didžiausios. Turime prisiminti, kad tokios šalys kaip Graikija, Airija, Portugalija, Ispanija ir Latvija yra ES biudžeto išteklių galutinės gavėjos. Biudžeto sumažinimas bus joms nenaudingas. Turime to nepamiršti.
Taigi, pirma, mes ribojame išlaidas. Per pastaruosius 20 metų ES biudžetas faktiškai augo lėčiau nei valstybių narių. To taip pat neturėtume pamiršti.
Antra, mes, socialdemokratai, nepritariame nuomonei, kad taupymo priemonės yra vienintelis būdas įveikti krizę. Todėl mes kovojame už išlaidų padidinimą, ypač 1a išlaidų kategorijoje, kuri apima investicijų, mokslinių tyrimų ir plėtros bei darbo rinkos iniciatyvas. Lėšos šioms sritims turi būti padidintos. Vis dėlto nevisiškai sutinkame su Taryba ir Komisija dėl ITER projekto. Mes palaikome šį projektą, tačiau jis neturi būti vienintelis mokslinių tyrimų ir plėtros srities prioritetas. Neturi būti leista išstumti visus kitus. Todėl, jei vykdysime ITER, turės būti atliktos peržiūros ir reikės daugiau pinigų.
Trečia, ir kartu svarbiausia, turime šios krizės metu išsaugoti solidarumą. Tokia politika, kai struktūrinių fondų paramos sumažinimas labiausiai smogia tiems, kam parama tikrai reikalinga, yra nepriimtina.
Ketvirta, taip pat manome, kad tam tikras padidinimas, atsižvelgiant į Lisabonos sutartį, būtų pagrįstas. ES turės vykdyti naujas užduotis, susijusias su Išorės veiksmų tarnyba, naujomis finansų institucijomis, energetika ir klimato kaita. Negalime pavesti ES naujų užduočių ir po to už jas nemokėti.
Galiausiai, norėčiau paminėti užsienio politikos biudžetą, kurio finansavimas aiškiai nepakankamas. Jeigu norime galėti teikti pagalbą Palestinai ir rasti lėšų, reikalingų plėtrai, mums reikia daugiau pinigų. Taigi todėl mums, socialdemokratams, taip pat buvo svarbu susieti 2011 m. biudžetą su diskusija apie tolesnę ilgalaikę perspektyvą: apie nuosavus išteklius, biudžeto viršutines ribas 2012 ir 2013 m. ir apie naujo finansinės paramos mechanizmo finansavimą. Palankiai vertinu Komisijos nario mintį, kaip galimybę tai pasiekti, kad išeitis galėtų būti lankstumo priemonė. Esu visiškai tikras, kad šios derybos dėl biudžeto nebus sėkmingos, jeigu negalėsime tam tikru būdu persvarstyti biudžeto viršutinių ribų arba panaudoti lankstumo priemonės. Manau, kad tai tikrai būtina.
Anne E. Jensen
Pone pirmininke, pone M. Wathelet, pone Komisijos nary, drastiškai mažinami daugelio valstybių narių viešieji biudžetai. Taigi ar neturėtume pažaboti ES biudžeto išlaidų? Taip, turėtume, ir tai tam tikru mastu ir darome. Tai yra pagrindinParlamento pasiūlymo dėl ateinančių metų biudžeto mintis. Privalome neviršyti daugiametėje finansinėje programoje nustatytų viršutinių ribų, tačiau tai bus įmanoma tik sumažinus tam tikrus prioritetus ir tarptautinius įsipareigojimus. Priešingu atveju negalėsime suteikti pakankamų asignavimų mokslinių tyrimų bei energetikos sritims ir pagalbos Palestinai. Konkrečiai kalbant, buvome priversti sumažinti asignavimus termobranduolinės sintezės projektui ITER, taip pat asignavimus bendrosios užsienio ir saugumo politikos bei pagalbos bananus auginančioms šalims ir bendradarbiavimo su naujai industrializuotomis šalimis srityse. Manau, kad tai atspindi faktą, jog daugiametfinansinprograma yra pernelyg varžanti, ir norėčiau šiandien dar kartą išreikšti savo apgailestavimą, kad Komisija neužtikrino, kaip buvo žadėta, tikros šios programos laikotarpio vidurio peržiūros. Mums reikia persvarstyti finansinę perspektyvą iki 2013 m. Priešingu atveju susidursime su problemomis. Komisija ką tik mums pateikkomunikatą dėl biudžeto peržiūros, kuriame ji išdėsto gaires keletui ateinančių metų, tačiau nepaaiškina, kaip galėsime sudurti galą su galu 2011, 2012 ir 2013 m.
Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu norėčiau padėkoti poniai S. Jędrzejewskai už jos išmintingą vadovavimą balsavimui dėl biudžeto. Esame patenkinti rezultatais. Mes būtume norėję matyti keletą kitokių skaičių biudžeto dalyse, skirtose žemės ūkiui. Nenorėjome, kad pieno fondui būtų skirta 300 mln. EUR. Be to, turime padėti išspręsti sąskaitų patvirtinimo problemą. Mes netinkamai balsavome šiuo klausimu. Taip pat Parlamento biudžete yra keletas punktų, kurių atžvilgiu irgi būtume pritarę lėšų taupymui, bet apskritai esame patenkinti tuo, kas pateikta mums dabar, ir aš laukiu konstruktyvių derybų su Taryba.
Isabelle Durant
Pone pirmininke, pone ministre, pone Komisijos nary, aš taip pat norėčiau pagirti pranešėjus ir ypač ponią S. Jędrzejewską ir ponią H. Trüpel. Manau, kad ponia H. Trüpel nuveikmilžinišką darbą, tikrai puikų darbą, suteikiantį galimybę net biudžeto veteranams, kurie daugelį metų rengbiudžetus šiame Parlamente, dirbti naujomis sąlygomis - sąlygomis, nustatytomis Lisabonos sutartimi - surengiant vienintelį svarstymą. Bet kokiu atveju atliktas puikus darbas, už kurį dėkoju.
Tai taip pat buvo maratonas, kuriame tam tikru metu dalyvavo visi mūsų frakcijų pirmininkai (dabar salėje likęs tik vienas iš jų). Kartais šiek tiek nuogąstaudavome, kad viskas nepasibaigtų blogai, bet, laimei, dėl mūsų pranešėjų ir mūsų pirmininko pastangų taip neatsitiko. Gal tai ir neįprasta, bet norėčiau pagirti ir jo darbą. Mums buvo naudinga tai, kad frakcijų pirmininkai nori mums pateikti plataus užmojo biudžetą ir, visų pirma, nustatyti ryšį su tolesne veikla, su tuo, kas vyks vėliau Specialiajame politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komitete (SURE) ir atsižvelgiant į būsimo biudžeto perspektyvą, nes, žinoma, 2011 m. biudžetas yra vienas dalykas, bet tai, kas bus toliau, yra gerokai svarbiau. Džiaugiuosi, kad mes visi, frakcijų pirmininkai ir Biudžeto komitetas, pasiekėme susitarimą.
Pamatysime! Faktas lieka faktu, kad šiuo metu esame parengę Parlamento poziciją, ir išklausiusi tai, ką ponas M. Wathelet turėjo pasakyti apie Tarybos požiūrį, aš, aišku, šiek tiek nerimauju dėlto, kas mūsų laukia per derinimo procedūrą. Ji nebus paprasta, nes, turint mintyje Tarybos reikalavimus ir reikalavimus, kuriuos pateikParlamentas, mums bus sunku pasiekti susitarimą. Tikiuosi, kad padėsite mums šiuo klausimu ir kad bus parengtas tikrai plataus užmojo biudžetas.
Tie Tarybos nariai, kurie kritikuoja, pvz., mokėjimų asignavimų padidinimą, neteisingai vertina šį biudžetą. Tai praeities įsipareigojimai; taigi dabar kyla patikimumo klausimas: mokėdami, ką prižadėjome mokėti, tiesiog darome tai, ką privalome daryti, net jei viršijama mokėjimų asignavimų suma. Manau, turėtume būti atsargūs, kad šis dalykas čia neliktų nepastebėtas.
Nors rytoj pritarsime rezoliucijai, manau, kad šiame biudžete yra tam tikrų prieštaravimų, ir norėčiau pabrėžti du iš jų, kuriuos laikau svarbiausiais.
Prieš kelis mėnesius mes visi balsavome dėl svarbios rezoliucijos dėl 2020 m. programos, į kurią nusprendėme įtraukti tokius dalykus, kaip ekologiškesnės ekonomikos skatinimas, parama atsinaujinančiajai energijai, ekologiškoms technologijoms ir t. t. ir visoms priemonėms, skatinančioms užimtumą ir darbo vietų kūrimą. Atsižvelgdami į tai, siekdami įteisinti mūsų ketinimus, pateikėme pakeitimą, skirtą užtikrinti, kad tvaraus vystymosi kriterijus būtų pašalintas iš programos "LIFE", bet įtrauktas į visas kitas sritis. Manau, šis pakeitimas rytoj bus atmestas. Nepaisant to, kviečiu jus palaikyti mūsų pakeitimą, kad tvaraus vystymosi kriterijus būtų taikomas, o ne tik apie jį kalbama.
Dabar pakalbėsiu apie antrąjį prieštaravimą, susijusį su Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projektu. ITER biudžetas sumažintas 45 mln. EUR. Tai jau šis tas. Vis dėlto svarbiausia, kad buvo bandoma "paiimti" šiuos pinigus iš žemės ūkio politikai numatytų lėšų; laimei, tai padaryta nebuvo, jie perkelti iš moksliniams tyrimams numatytų lėšų, nors tai yra ne ką geriau. Vėlgi pasiremsiu tuo, ką šį rytą mums pasakBan Ki-moon. Jis paragino mus, europiečius, būti pionierius atsinaujinančiosios energijos srityje, ryžtingai skatinti naujas, o ne naudotas praeityje energijos rūšis, ne tas, kurios atneša pelną visų pirma akcininkams, bet nepadeda Europos vartotojams ar būsimoms europiečių kartoms, kurie ir toliau turės spręsti atliekų tvarkymo problemą. Mano nuomone, ši strategija "viskas arba nieko" ITER atžvilgiu - kuri galiausiai kainuos 1,5 mlrd. EUR - yra didelklaida, ir aš manau, kad mes nedarome to, ką pažadėjome daryti 2020 m. rezoliucijoje.
Galiausiai baigdama pasakysiu, kad yra keletas su tvarkaraščiu susijusių klausimų: turime spręsti ekonomikos valdymo, Tarybos darbo grupės veiklos nutraukimo ir su Komisijos pasiūlymais susijusius klausimus; daug pastangų prireiks susiejant šį biudžetą su būsimais biudžetais ir finansine perspektyva.
Michał Tomasz Kamiński
Šis diskusija dėl biudžeto ir daugybkitų mūsų pradedamų diskusijų yra didelis išbandymas Europos elitui. Mes davėme Europai Lisabonos sutartį, ir ši Sutartis suteikia piliečiams daugiau Europos. Norėčiau labai aiškiai pasakyti, kad neturime kalbėti, jog norime daugiau Europos, jei neskiriame tam daugiau pinigų. Tai dalykas, nuo kurio norėčiau pradėti. Mes negalime sąžiningai sakyti, kad norime daugiau Europos, bet nenorime mokėti už daugiau Europos. Europai reikia lėšų, todėl, jei pažvelgtume į Europos biudžeto išlaidų struktūrą ir įvertintume šalių didžiausių įmokų mokėtojų struktūrą, pamatytume, kad išlaidos Europai nėra pačios didžiausios išlaidos. Norėčiau iškelti dar vieną klausimą kaip Lenkijos atstovas ir kaip Vidurio ir Rytų Europos atstovas: visos lėšos, kurios skiriamos mūsų regiono, kuris yra didžiulis Vakarų Europoje sukurtų ir pagamintų prekių vartotojas, vystymuisi, ir visi pinigai, investuojami į naujas Europos šalis, yra pinigai, investuojami į Europos ateitį. TurtingesnVidurio ir Rytų Europa bei didesngerovnaujosiose Europos šalyse taip pat duos naudą ir Vakarų Europos šalims, kurias mes labai gerbiame ir kurios yra grynosios mokėtojos į Europos Sąjungos biudžetą. Šioje diskusijoje mums taip pat reikalingas didesnis Europos solidarumas.
Miguel Portas
Pone pirmininke, norėčiau šioje diskusijoje kalbėti visiškai atvirai. Tai ne buhalterių diskusija, tai diskusija dėl ateities planų ir sprendimų.
Vyriausybių požiūris yra labai paprastas: jos visos paklūsta naujajam Briuselio susitarimui. Nacionaliniu lygmeniu biudžetams taikomas vienas šūkis: taupymas. Rezultatas Europos lygmeniu labai paprastas: likutinis biudžetas.
Norėčiau pasakyti Tarybai, kad krizdar nesibaigė, tačiau per tą laiką nacionaliniu lygmeniu tikrai sumažintos visos socialinės priemonės. Kriznepasibaigusi, o mūsų nacionaliniai biudžetai rodo, kad atlyginimai yra įšaldomi arba mažinami, mažinamos pensijos ir didinamas neteisingiausias iš visų mokesčių: PVM.
Tokiomis aplinkybėmis valstybių narių vyriausybės atsisako skirti į Europos biudžetą bent vienu euru daugiau. Jų pasiūlymas buvo 3 mlrd. EUR mažesnis biudžetas nei tas, kokį svarstome šiandien. Vis dėlto turėtume žinoti, kad pasiūlymas, kurį čia aptariame, yra taip pat nedrąsus, nes jam trūksta ryžto.
Iš tikrųjų mums reikalingas Europos biudžetas, kuris galėtų kompensuoti nacionalinio lygmens politiką ir kuriuo būtų numatytos aiškios investicijos, skirtos darbo vietoms kurti. Mums reikalingas Europos biudžetas, kuris neutralizuotų neigiamą biudžeto politikos nacionaliniu lygmeniu poveikį.
Šita galimybe nebuvo pasinaudota. Vyriausybės perdavEuropai naujus įgaliojimus, kurių pačios atsisakė, neskirdamos tam reikiamų išteklių, ir vis dėlto teikia pasiūlymus dėl lėšų padidinimo, kuriuos galima paaiškinti tik tuo, kad jas visiškai kontroliuoja lobistai. Toks yra ir atvejis dėl siūlomų 350 mln. EUR dydžio asignavimų Termobranduolinės sintezės institucijai, nors dabartinėmis aplinkybėmis ši suma kelia didelių abejonių.
Vis dėlto šį kartą realus pagrindas yra šis: nacionaliniu lygmeniu biudžetindrausmgrindžiama kvailomis sankcijomis, tokiomis, kokias šiandien mėginama išdėstyti ir patvirtinti Prancūzijos ir Vokietijos pranešime. Europos lygmeniu tai likutinis ir vidutinis biudžetas, kuris nuolat nepakankamai finansuojamas.
Taigi tokiomis aplinkybėmis labai svarbu aptarti Europos Sąjungos nuosavų išteklių klausimą ir poreikį įvesti Europos lygmeniu finansinių sandorių mokestį, kuris užtikrintų nors minimalų teisingumą ekonomikoje. Šiuo metu Europa apimta nevilties. Tai Europa, kurios šalyse Graikijoje, Ispanijoje ir Prancūzijoje vyksta visuotiniai streikai, ir netgi tą pačią dieną. Portugalijoje ir Italijoje kitą mėnesį irgi bus streikuojama. Šiai kovojančiai ir nusivylusiai Europai privalome duoti atsakymą, kurio pagrindas būtų teisingumas, investicijos ir darbo vietų kūrimas.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, šis Parlamentas prisijungprie Europos Komisijos reikalaudamas padidinti 2011 m. biudžetą beveik 6 proc. tokiu metu, kai nacionalinės vyriausybės siūlo gerokai mažinti savo pačių biudžetus.
Tie, kurie gina didinimą, teigia, kad papildomos lėšos reikalingos išlaidoms, susijusioms su naujomis kompetencijos sritimis, kylančiomis iš Lisabonos sutarties, padengti. Tiesą sakant, neprisimenu, kad būčiau girdėjusi (ar kad kas nors būtų minėjęs ratifikavimo metu), jog bus kokių nors išlaidų, susijusių su Lisabonos sutartimi, arba kiek ji kainuos. Net šiandien negalime aiškiai įsivaizduoti, kiek Lisabonos sutarties įgyvendinimas atsieis mokesčių mokėtojams.
Taip pat buvo tvirtinama, kad taupymas nėra tinkamas atsakas į krizę ir kad būtina skirti daugiau lėšų švietimui, atsinaujinančiosios energijos sričiai ir t. t. Pažvelgus į nepakankamą lėšų panaudojimą per pastaruosius keletą metų, tampa aišku, kad ES nepavyko parengti veiksmingo biudžeto. Šis trūkumas susijęs su pažeidimais, kuriuos kiekvienais metais nustato Europos Audito Rūmai. Ir vėl didžiausias (17 proc.) didinimas siūlomas sanglaudos fondų srityje, kurioje auditoriai nustatdaugiausia pažeidimų.
Mane pribloškė, kad krizės metu ES nori padidinti savo biudžetą, ir manau, kad būtų dar sunkiau paaiškinti, jog Europos Parlamentas nori padvigubinti savo reprezentacijai skirtą biudžetą. Ar tuo norima pasakyti, kad JK mažina išmokas vaikui ir universitetų finansavimą, atideda mokyklinio lavinimo projektus ir vykdo kitus skausmingus karpymus tik tam, kad finansuotų daugiau šampano ir austrių Europos Parlamentui? Ar protinga JK mažinti karines išlaidas, o jos grynąjį įnašą į Europos Sąjungos biudžetą per ateinančius porą metų didinti nuo maždaug 6 iki 8 mlrd. svarų sterlingų? Britanijos žmonėms tai tiesiog nepriimtina.
(EFD frakcijos plojimai)
Lucas Hartong
(NL) Pone pirmininke, kai girdžiu Europos Parlamento Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos ir ypač Socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pastabas dėl 2011 m. biudžeto, man darosi taip nejauku, kad nebenoriu priklausyti šiam Europos Parlamentui. Nors žmonės namuose nėra tikri dėl savo darbo vietų bei pajamų ir laukia, kad politikai skatintų taupyti, jei įmanoma, ir investuoti, kai tai tikrai būtina, Komisija ir Parlamentas įsigudrina faktiškai beveik visur padidinti išlaidas įvairiausiems nenaudingiems ir nereikalingiems mėgstamiems užsiėmimams.
Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso ragina valstybes nares taupyti, bet jo Komisija ir Europos Parlamentas didina 2011 m. biudžetą. Nebegalima vertinti šito rimtai; vis dėlto tai vyksta. Atrodo, šis Parlamentas nesuvokia, kas tikrai jaudina piliečius namuose. Nežiūrint pavienių teigiamų išimčių, tai niūrus, pilkas, brangus gyvenimas.
O kai kas šioje salėje galvoja, tai kalba tik ta keista Olandijos laisvės partija (PVV) - ir tai tiesa, pone pirmininke, mes kalbame tiesą ir sakome: "Ar būtina švaistyti mūsų piliečių pinigus brangiems tarnybiniams automobiliams, naudojamiems taip pat ir asmeninėms reikmėms? Ar būtina skirti pinigus šventėms, nors Europa atsidūrusi gilioje ekonomikos krizėje? Ar būtina kurti brangiai kainuojančią Išorės veiksmų tarnybą, kai visos valstybės narės puikiai gali atlikti šias funkcijas pačios? Ar būtina išlaikyti naudos neduodančius brangius komitetus ir siųsti dar daugiau pinigų į Jemeną ir Palestiną?"
Ir tai sako tik PVV. Tačiau nedarykite klaidos: PVV nebėra vieniša Europoje. Mes kovojame už piliečius ir norime išsakyti nuomonę šiame brangiame cirke. Aš didžiuojuosi savo šalimi bei jos piliečiais ir kalbėsiu toliau, nes tai turi būti pasakyta ir aš noriu tai daryti. Taigi mes balsuosime prieš 2011 m. biudžetą.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateiktą pagal "mėlynosios kortelės" procedūrą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Pone pirmininke, remdamiesi L. Hartongo kalba ir jo partijos pateiktais pakeitimais galime pasakyti, kad Olandijos laisvės partija (PVV) yra antieuropinpartija. PVV taip pat skelbiasi esanti partija, kuri kovoja su nusikalstamumu ir nori išsiųsti žmones į jų tėvynę. Mano klausimas ponui L. Hartongui: kaip jūs galėsite tai daryti, jeigu sumažinsite visą Europolo biudžetą iki nulio, jeigu taupysite Šengeno informacinei sistemai taip, kad ji negalės veikti, ir jeigu visiškai atšauksite Europos grąžinimo fondui numatytus 113 mln. EUR?
Lucas Hartong
(NL) Pone pirmininke, labai ačiū už šį kolegos klausimą. Kaip žino ir ponas G. J. Gerbrandy, kovos su terorizmu ir susijusi politika yra valstybių narių reikalas, ir mes manome, kad ji nepriklauso Europos Sąjungos kompetencijos sričiai. Be to, kaip, esu tikras, žino ir gerbiamas kolega, pastaraisiais metais Europole nustatyta daugybsukčiavimo atvejų, kuriuos neseniai aptarėme šiame Parlamente, ir man atrodo, kad tai pakankama priežastis policijos politiką taip pat grąžinti valstybių narių žiniai.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateiktą pagal "mėlynosios kortelės" procedūrą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, aš irgi turiu klausimą ponui L. Hartongui. Labai norėčiau sužinoti, ar, atsižvelgiant į šią ES finansų kritiką, jo partija, kuri, žinoma, šiuo metu yra itin įtakinga Olandijos parlamente, kai reikia remti vyriausybę, nori, kad Nyderlandai, kurie yra grynoji mokėtoja, sumažintų savo mokamą sumą?
Lucas Hartong
(NL) Tai labai įdomus klausimas, ir šia tema šiame Parlamente vyks gerokai daugiau diskusijų. Naujoji Nyderlandų Vyriausybiš tiesų įnašo į Europos Sąjungos biudžetą sumažinimą laiko prioritetu, ir aš tuo ir džiaugiuosi, ir esu už tai dėkingas. Be to, mes tikrai prisidėsime prie diskusijos dėl šio Parlamento daugiametės finansinės programos. Taigi galite būti tikri, kad mes labai kritiškai vertiname tolesnį 2011 m. ir vėlesnių metų biudžetų didinimą.
José Manuel Fernandes
(PT) Pone pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, Parlamento siūlomas 2011 m. biudžetas yra plataus užmojo ir išmintingas; jame tiksliai bei realistiškai atsižvelgiama į prisiimtus įsipareigojimus. Gerai suprantu, kad šis protingas siekis yra įmanomas, nes ES biudžetą ir toliau sudaro apie 1 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų.
Šis biudžetas taip pat aiškiai rodo, kad būtina persvarstyti daugiametę finansinę programą, atsižvelgiant į griežtas viršutines jos išlaidų kategorijų, ypač 1A, 3B ir 4 ribas. Taip pat aišku, kad reikia skubiai surengti diskusiją dėl naujų išteklių Europos Sąjungos biudžetui poreikio.
Politikos krypčių ir programų, dėl kurių susitarES institucijos, įgyvendinimas yra užtikrintas prieš Tarybos, siūlančios didžiulius ir nepagrįstus mokėjimo ir įsipareigojimų asignavimų sumažinimus, kurie prieštarautų tinkamam finansų ir biudžeto valdymui, valią. Visų blogiausia, dėl to kyla abejonių dėl iniciatyvų ir investicijų, kurios duotų pelną ir kurtų ES pridėtinę vertę, įgyvendinimo.
Taip pat puiku - ir sveikinu su tuo pranešėją - tai, kad bus teikiamas prioritetas politikos sritims, susijusioms su jaunimu, švietimu ir judumu. Numatomas didesnis visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos, programos "Pessoa", mokslininkų judumo programos, programos "Erasmus Mundus" ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos finansavimas. Kalbant apie jaunimo judumą, susijusį su užimtumu, ypač norėčiau paminėti bandomąjį projektą, kuriame dalyvavau aš pats: "Tavo pirmasis EURES darbas".
Be to, negaliu neatkreipti dėmesio į Parlamento tikslą dėl aukšto lygio teisėkūros, derinamos su tikslumu, kuriam, reikia pažymėti, palyginti su pirminiu pasiūlymu, pateiktu prieš posėdį su Biuru, asignavimų suma šiame biudžete sumažinta 25 mln. EUR.
Derek Vaughan
Pone pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjams už jų atliktą darbą biudžeto klausimais. Kiekvieno biudžeto sudarymas sudėtingas, tačiau, atsižvelgiant į lėšų apkarpymus valstybėse narėse, galbūt parengti šį biudžetą yra sunkiau nei paprastai.
Iš tiesų, JK koalicinvyriausybrytoj paskelbs su drastiškais lėšų apkarpymais, kurie sieks maždaug 83 mlrd. GBP ir atsilieps kiekvienam žmogui Jungtinėje Karalystėje, susijusias priemones. Mes manome, kad jos yra pernelyg skubotos, pernelyg ankstyvos ir pernelyg drastiškos.
Vis dėlto visi suprantame, kad privalome atsargiai spręsti ES išlaidų klausimus, todėl turime užtikrinti, kad ES leistų savo pinigus protingai. Taip pat turime užtikrinti, kad ES ir Europos Parlamentas galėtų vykdyti savo pareigas ir kad galėtume finansuoti mūsų prioritetines sritis, pvz., struktūrinius fondus bei mokslo tyrimus ir plėtrą, kurios duoda naudos asmenims, bendruomenėms ir MVĮ visoje ES. Visi šie dalykai taip pat padės mums išbristi iš biudžeto deficito ir skolų liūno. Šie dalykai turėtų būti laikomi ne bereikalingomis išlaidomis, o investicijomis į mūsų ateitį.
Nors valstybės narės siekia lėšų karpymais prasiskinti savo kelią iš krizės, mes manome, kad galime padėti parengti kitokią strategiją, t. y. strategiją, grindžiamą ekonomikos auginimo, kuris padėtų atsikratyti mus slegiančių problemų, pvz., skolų, deficito ir didėjančio nedarbo, skatinimu. Kadangi turime rasti lėšų šiems prioritetams, mums, be abejo, reikalinga nereikalingų išlaidų ir administracinių išlaidų kontrolė. Jei papildomos išlaidos skiriamos pagrįstai, turėtume tam pritarti. Prisiminkime, kad kai kurios šiuo metu ES numatytos papildomos išlaidos, pvz., skirtos Išorės veiksmų tarnybai bei trims naujoms finansų valdymo agentūroms kurti, yra valstybių narių remiamų sprendimų rezultatas.
Jei išlaidos nereikalingos, mes turime prieštarauti jų skyrimui. Tai pasakytina apie bendrąjį biudžetą, taip pat Europos Parlamento biudžetą. Pranešėja jau pateikpavyzdžių apie tam tikras sritis, kuriose mes ėmėmės Parlamento biudžeto taupymo priemonių. Pateiksiu tik vieną pavyzdį, t. y. leidimą panaudoti į rezervą įrašytus asignavimus, kaip antrąją papildomų asignavimų dalį, siekiančią 1 500 EUR kiekvienam nariui per mėnesį. Vis dėlto prieš nuspręsdami, ar leisti naudoti rezervą, mes turime gauti išsamią informaciją apie lėšas, susijusias su papildomų darbuotojų įdarbinimu. Tikiuosi, nariai pritars šiam požiūriui.
Taip pat tikiuosi, kad rytoj balsuodami nariai kruopščiai vertins kiekvieną pakeitimą, kad būtų užtikrinta tinkama investicijų ir mūsų, kaip Parlamento, pareigų vykdymo pusiausvyra ir apdairus viešųjų išlaidų valdymas. Esu tikras, kad kiekviena valstybnorėtų užtikrinti, jog ES sukurtų pridėtinę vertę, kuri būtų naudinga valstybių narių biudžetams, taip pat žmonėms ir bendruomenėms.
Galiausiai, norėčiau tikėtis, kad derinimo posėdžiuose Taryba pripažins, jog reikia svarstyti ne tik klausimus dėl lėšų karpymų, bet ir dėl visai ES skirtų investicijų ir ekonomikos augimo bei darbo vietų kūrimo priemonių, kurių mums labai reikia.
Carl Haglund
(SV) Norėčiau padėkoti pranešėjai, kuri atliko puikų darbą. Taip pat norėčiau padėkoti Biudžeto komiteto pranešėjai, kuri labai gerai vadovavo deryboms.
Tai, kad šiuo metu išgyvename sunkius ekonomikai laikus, gali patvirtinti ir mano kolegos Parlamento nariai. Įgaliotas frakcijos, buvau atsakingas už tai, kas buvo vadinama "kitos biudžeto dalys". Sunkiais ekonomikai laikais paprasta užbaigti simbolines diskusijas dėl Europos Parlamento nuosavų išteklių ir išlaidų padidinimo. Tai, be abejo, lengva pavadinti populizmu, tačiau, kaip nurodkolega narys iš Jungtinės Karalystės, nors išlaidos asistentams ir Pirmininko reprezentacinės išlaidos tikrai nėra ypač didelės vertinant visas išlaidas apskritai ir ES biudžetą, jos turi daugiau simbolinę reikšmę. Mes tikriausiai turėtume apsvarstyti mūsų pačių išlaidas ir susilaikyti nuo jų didinimo sunkiais ekonomikai laikais.
Kalbėdamas apie biudžeto projektą apskritai, norėčiau išsakyti savo kritiką Tarybai. Suprantu, kad Taryba siekapkarpyti tam tikrus šių metų biudžeto straipsnius. Visiškai logiška, kad, pvz., atsisakome jo padidinimo 6 proc., bet kartu mūsų veiksmai būtų ne itin nuoseklūs, jei siektume sumažinti mokslo tyrimų ir plėtros bei inovacijų srities finansavimą, kai visai neseniai, praėjusį pavasarį, mes kartu pritarėme strategijai "Europa 2020", kurioje šioms sritims skiriamas pagrindinis dėmesys. Taigi Tarybos 2011 m. biudžete numatyti veiklos prioritetai atrodo šiek tiek nelogiški.
Galiausiai, dėl diskusijos apie nuosavus išteklius. Daugelis iš mūsų, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos atstovų, labai džiaugiasi šiomis diskusijomis. Jos yra būtinos. Šiuo metu biudžeto projekto tvirtinimas panašus į rankų laužimo rungtynes, o tai nėra itin konstruktyvu. Džiugu, kad šiuo metu galime aptarti kitus būsimo ES biudžeto garantijų modelius.
François Alfonsi
(FR) Pone pirmininke, 2011 m. biudžetas - pirmas Europos Sąjungos biudžetas, parengtas pagal naujas Lisabonos sutarties nuostatas. Mūsų pranešėjai Europos institucijų vardu atliko labai gerą darbą, už kurį norėčiau jiems padėkoti. Mūsų Parlamentas sugebėjo atsispirti spaudimui taikyti griežtas biudžeto taupymo priemones, dėl kurių būtų nukentėję mūsų prioritetai, ypač tvaraus vystymosi sritis. Mes palankiai vertiname kai kuriuos priimtus pakeitimus.
Dėl to, kaip Korsikai atstovaujantis Parlamento narys, džiaugiuosi, kad nuo šiol Europos lėšos yra skiriamos ir priemonėms, susijusioms su Europos kalbomis, kurioms gresia išnykimas, nepaisant jų statuso jų valstybėje narėje. Taip pat manome, kad dėl šio ES biudžeto kylančios diskusijos yra ypač svarbios Europos ateičiai. Palankus balsavimas už 2011 m. biudžetą, mūsų nuomone, yra tik pirmas žingsnis. Parlamento darbas dar tik prasideda.
Pirma, turime pradėti naudotis naujais įgaliojimais. Komisija ir valstybių vadovai gavo įdomių signalų šiuo atžvilgiu, visų pirma dėl projekto ITER eigos.
Antra, turime pradėti diskusijas ir užtikrinti galių pusiausvyrą, nes turės būti padidinti mūsų ištekliai, numatyti būsimoje daugiametėje finansinėje programoje, skirtoje 2014-2020 m. laikotarpiui. Mums reikia, kad Europos Sąjunga turėtų nuosavų išteklių, pvz., kaupiamų iš finansinių sandorių mokesčio arba Europos anglies mokesčio (kuris gali būti įvestas).
Dėl to 2011 m. biudžetas ir kelia daug diskusijų, net jei šie dalykai įrašyti tik simboliškai. Šio biudžeto priėmimas tapo Parlamentui naujų jo įgaliojimų išbandymu, be to, jis rengiasi diskusijoms, kurios nulems Europos Sąjungos ateitį.
Lajos Bokros
Pone pirmininke, 2011 m. ES biudžetas - pirmasis biudžetas, kuris bus parengtas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, tačiau ne pirmasis griežto taupymo sąlygomis. Pasaulinfinansų krizatskleidgilių struktūrinių Europos vystymosi modelio, kuris pagrįstas aukštais mokesčiais, aukštu mokesčių perskirstymo lygiu, nelanksčia darbo rinka ir nepagrįstai išplėstomis gerovės nuostatomis, trūkumų. Dabar atėjo laikas persvarstyti ir pertvarkyti fiskalinę sistemą ne tik nacionaliniu, bet ir visos Europos lygmeniu.
2011 m. ES biudžete matomi kai kurie taupymo ženklai, tačiau jame nenumatoma pakankamų struktūrinių pokyčių priemonių. Tai susiję su faktu, kad daugelis žmonių mano, kad kiekybreiškia kokybę, t. y. kuo daugiau išlaidų, tuo didesnjų nauda Europos ekonomikai ir visuomenei. Be to, jie reikalauja papildomų lėšų, nes Lisabonos sutartyje ir strategijoje "Europa 2020" numatyti nauji įgaliojimai Bendrijai.
Vis dėlto yra vienas pagrindinis su šiuo dalyku susijęs nesusipratimas. ES biudžetas, palyginti su nacionaliniais biudžetais (ir tai yra teisinga), yra nedidelis. Jis nebūtinai turi augti, kad galėtų atitikti savo paskirtį. Svarbiausi dalykai - biudžeto struktūra ir išlaidų panaudojimo veiksmingumas. Užteks ypatingo dėmesio naujovių, mokslo tyrimų ir technologijų plėtros, aukštojo mokslo sritims, taip pat pasirinktoms energijos transportavimo, žemės ūkio ir kaimo plėtros sritims. Mūsų biudžetas yra visiškai nepanašus į nacionalinius biudžetus, kurie turi labai mažai nuosavų išteklių. Mes jų turime daug. ES biudžetas turėtų būti laikomas ilgalaikių investicijų finansavimo planu, o ne einamuoju biudžetu. Jo dėmesys turėtų būti sutelktas tik į investicijas į bendrą Europos ateitį.
Štai kodėl mūsų frakcija yra įsitikinusi, kad nėra reikalo didinti ES biudžetą. Jis niekada nepakeis nacionalinių biudžetų, kurie yra nacionalinio suverenumo pagrindas. Nėra reikalo nustatyti ES lygmens mokesčių. Mokesčiai ES lygmeniu nepakeis nacionalinių mokesčių, o neišvengiamai juos papildys, sudarydami dar nepalankesnes mokestines sąlygas Europos teritorijoje, palyginti su likusiu pasauliu.
ECR taip pat taria "ne" obligacijų emisijai. Skolos vertybiniai popieriai reiškia skolą ir atvers duris biudžeto deficitą didinančioms skoloms. Mes turime pakankamai skolų nacionaliniu lygmeniu ir dar daugiau netiesioginių įsipareigojimų. Mums nereikia papildomų skolos, kuri sunaikins Europos jaunimo ateitį ir dėl kurios galutinis Europos nuosmukis taps negrįžtamas, lygmenų. ECR pritaria 2011 m. biudžeto prioritetams, kuriuos nurodpranešėja - jaunimo, švietimo ir judumo sritims. Vis dėlto, jei vertinsime šiuos tikslus rimtai, padarysime logišką išvadą, kad mūsų jaunimui tikrai nereikia didesnės mokesčių naštos nepalankių demografinių pokyčių amžiuje, o reikia daugiau solidarumo ir investicijų į mūsų bendrą ateitį.
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, šis biudžetas, kaip ir kiti, yra nustatytas atsižvelgiant į labai griežtas daugiametės finansinės programos ribas, kurios faktiškai palaidoja bet kokias ekonominės ir socialinės sanglaudos galimybes. Dėl to, kaip jau sakkiti kalbėjusieji, reikia skubiai atlikti šios finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrą. Vis dėlto siūlomas biudžetas vėl nesiekia sutartos daugiametėje finansinėje programoje numatytos sumos. Susidūrę su vis gilėjančia krize, taip pat milijonams žmonių iškilusiomis nedarbo ir gyvenimo sąlygų blogėjimo problemomis, mes visi dar kartą įsitikiname, ką kai kuriems iš tikrųjų reiškia labai išgirtas Europos solidarumas.
Arba biudžetas yra solidarumo priemonė, mažinanti nelygybę, skatinanti ekonominę ir socialinę sanglaudą, užimtumą ir socialinę pažangą ir taip tenkinanti darbuotojų ir kitų asmenų interesus, arba galbūt jis yra nelygybės įrankis, skatinantis neoliberalius procesus, darbo neužtikrintumą, nedarbą, užsienio kišimosi politiką ir karą ir taip pažeidžiantis darbuotojų ir kitų asmenų interesus.
Tai taip pat rimtas signalas, kad visoje Europoje stiprėja nesutarimai. Pirma, šio biudžeto menkumas neleidžia įgyvendinti jo lėšų perskirstymo funkcijos, be to, jis nepagrįstas teisingumo principu ir dar labiau padidina politikos krypčių, kurių laikosi ES, žalingą poveikį.
Taigi mes norėtume pasakyti, kad šiam biudžetui yra alternatyva, kuri ne tik įmanoma, bet ir vis labiau reikalinga. Šiuo atžvilgiu esame pateikę įvairių pasiūlymų, pvz., pasiūlymą parengti Europos užimtumo ir tvaraus vystymosi programą, susietą su 1 proc. ES bendrojo vidaus produkto, kuriai papildomo kapitalo skirtų valstybės narės. Jos tikslas būtų įgyvendinti tikrą konvergenciją, t. y. skatinti: kiekvienos šalies potencialą, tvarų jos išteklių naudojimą, investicijas į gamybą ir darbo vietų su teisinėmis garantijomis kūrimą.
Bastiaan Belder
(NL) Ponia pirmininke, ekonomikos krizprivertmus taupyti. Tai labai aiškiai rodo valstybių narių biudžetai. Kita vertus, Europos Parlamentas siekia padidinti 2011 m. Europos Sąjungos biudžetą. Negalima pateisinti to, kad aukščiausio politinio lygio pranešėjai vis dar kaltinami, jog siūlo pernelyg mažas pinigų sumas.
Be to, Parlamentas išreišksavo pageidavimą, kad Europos Sąjunga būtų nepriklausomesnė, t. y. turėtų nuosavų išteklių, kurie būtų surenkami. Taigi pradedamas kritikuoti principas, pagal kurį Europos Sąjungą finansuoja valstybės narės. Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija siūlo įvesti finansinių sandorių mokestį (FTT), kuris būtų surenkamas į ES biudžetą. Vis dėlto ES mokestis būtų nepageidaujamas. Jei visgi bankų mokestis būtų įvestas, iš jo gautos pajamos turėtų būti tiesiogiai naudojamos valstybių narių aukšto lygio valstybės skoloms padengti. Juk būtent jos turėjo išleisti dideles pinigų sumas bankams gelbėti.
Angelika Werthmann
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, 2011 m. ES biudžetas - iššūkis visiems: Parlamentui, Tarybai ir Komisijai. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, padidėjo Europos Parlamento įgaliojimai ir teisėkūros veiklos apimtis. Visų pirma, norėčiau pabrėžti, kad šiuo metu ES biudžetas sudaro šiek tiek daugiau nei 1 proc. BNP.
Norėčiau pateikti pastabų trimis konkrečiais klausimais.
Pirma, 2011 m. ES biudžete nustatyti prioritetai, kurie, atsižvelgiant į ekonomines problemas visoje Europoje, kilusias dėl pastarųjų metų struktūrinės krizės, turi būti sustiprinti. Visų pirma, turime visais būdais stengtis sumažinti dabartinį nedarbo lygį Europoje, pvz., investuodami į ekonomikos, pramonės, turizmo, energetikos ir klimato politiką, taip pat išsaugodami esamas darbo vietas ir kurdami naujas. Šiuo atžvilgiu visų pirma turiu omeny jaunimo, švietimo ir judumo prioritetus. Turime daugiausia dėmesio skirti mokymosi visą gyvenimą programai arba "Veiklaus jaunimo" programai. Jos susijusios su ES ekonomikos atkūrimo strategija ir strategija "Europa 2020". Tobulinant švietimą, ypač susijusį su kvalifikacijos įgijimu, jaunimui bus suteiktos gerokai geresnės galimybės patekti į darbo rinką. Programa "Erasmus" ne tik palengvina kalbų mokymąsi, bet ir skatina judumą, kuris būtinas globalizacijos amžiuje. Vis dėlto su judumu susijusi ir atsakomybė, kurią jaunimas privalo prisiimti. Be to, šia programa turėtų būti naudojamasi daug plačiau.
Antra, pagrindinis bendros žemės ūkio politikos tikslas - tolesnis rinkos stabilumo ir maisto saugumo išlaikymas.
Paskutinis, bet ne mažiau svarbus, trečias klausimas yra tai, kad šiais sunkiais ekonominiais laikais trūksta pinigų. Kaip jau ne kartą minėjau, turime supaprastinti biurokratiją visose įmanomose srityse, be to, turime rasti sąveikų su valstybėmis narėmis ir jomis pasinaudoti.
Alain Lamassoure
(FR) Ponia pirmininke, ponai ministrai, pone Komisijos nary, priimdamas šiuos 2011 m. biudžeto projekto pakeitimus Biudžeto komitetas siekveikti atsakingai. Mes, ponai ministrai, suprantame vyriausybių poziciją.
Visose šalyse buvo vykdoma drąsi ir nepopuliari deficito, kuris tapo nepriimtinas, mažinimo politika. Europos Parlamentas išreiškparamą šiai politikai. Esant tokioms aplinkybėms negalime reikalauti, kad valstybės nardidintų savo mokesčius arba skolas, kad galėtų skirti lėšų gerokai padidintam Europos biudžetui.
Taigi pirmą kartą per 20 metų Europos Parlamentas nebalsuos už bet kurį pakeitimą, kuris viršija dabartinėje finansinėje perspektyvoje nustatytas ribas. Be to, nors Taryba pasieksusitarimą dėl simbolinio įsipareigojimų asignavimų padidinimo 0,2 proc., Biudžeto komitetas siūlo mažinti jų apimtį 0,8 proc. Dėl mokėjimų asignavimų, pone ministre, Europos Parlamentas atidžiai įsiklausys į Tarybos, kurios aiškus signalas buvo suprastas, nuomonę.
Savo ruožtu, Europos Parlamentas tikisi panašaus atsakomybės jausmo iš Tarybos pusės. Lisabonos sutartis suteikia Europos Sąjungai naujų arba didesnių galių, susijusių su bendrąja energetikos politika, bendrąja užsienio ir saugumo politika, bendrąja imigracijos politika, bendrąja kosmoso politika ir t. t. Ar būtų atsakinga versti piliečius patikėti, kad šios politikos kryptys turės būti įgyvendinamos neskiriant joms nvieno euro iki šio dešimtmečio antros pusės? Šių metų liepos mėn. Europos Vadovų Taryboje vienbalsiai buvo patvirtinta plataus užmojo strategija "Europa 2020". Ar atsakinga po šešių mėnesių kalbėti apie ją, neturint nmenkiausio supratimo apie tai, kaip ji bus finansuojama? Atkreipiame dėmesį, kad Europos biudžeto finansavimas iš nacionaliniams biudžetams nustatytų mokesčių lėmšiandieninę politinę ir finansinę aklavietę. Ar būtų atsakinga atsisakyti toliau plėtoti šią sistemą?
Mūsų nuomone, į derybas dėl 2011 m. biudžeto, pirmojo biudžeto pagal Lisabonos sutarties nuostatas, taip pat turėtų būti įtraukti klausimai dėl politinio susitarimo, kuriuo siekiama užtikrinti Europos Sąjungos politikos krypčių finansavimą ateityje, dėl susitarimo dėl finansinių perspektyvų peržiūros nuo 2012 m., siekiant papildyti jau vykdomų projektų, pvz., ITER ir "Galileo", finansavimą ir pradėti finansuoti naujus pagal Lisabonos sutartį numatytus Parlamento įgaliojimus bei strategijos "Europa 2020" prioritetus; taip pat dėl susitarimo pradėti nuosavų išteklių reformą. Parlamentas iškėlklausimą dėl šios reformos prieš trejus metus. Mes džiaugiamės, kad Komisija imasi kai kurių nedrąsių pirmųjų žingsnių, pateikdama keletą galimų jos variantų.
Susitarkime, kad visos trys institucijos bendradarbiautų šiuo klausimu, padedant nacionaliniams parlamentams. Mums reikalingas susitarimas dėl procedūros, taip pat darbotvarkė, susijusi su šiuo bendruoju susitarimu, kuriam mes, kaip ir Taryba, karštai pritariame.
Ivailo Kalfin
(BG) Kaip jau minėjo mano kolegos Parlamento nariai, Europos Sąjungos 2011 m. biudžetas priimamas taikant naują procedūrą, pagal kurią Europos Parlamentas ir Taryba turi pasiekti bendrą sutarimą. Europos Parlamentas visiškai pripažįsta šią konkrečią nuostatą.
Per diskusijas Biudžeto komitete mes laikėmės labai atsakingo požiūrio ir nedarėme to, ką dažniausiai daro kiekvienas bet kurio parlamento narys, t. y. neprašėme daugiau lėšų, nes tada būtume įsivėlę į konfliktą su vykdomosios valdžios atstovais.
Priešingai, mes pripažinome, kad ekonominio nuosmukio sąlygomis, kai nacionaliniams biudžetams nuolat daromas spaudimas dėl įvedamų apribojimų, Europos Sąjungos biudžetas turi būti pavyzdys šioje srityje. Valstybių narių raginimas naudojant viešuosius išteklius pasinaudoti visomis galimybėmis, kad būtų remiamasi atsargumo ir didesnio veiksmingumo principais, taip pat atspindi ir Europos piliečių nuomonę šiuo klausimu.
Mes išnaudojome kiekvieną galimybę didinti efektyvumą. Mūsų pasiūlymas - viso to rezultatas. Pirmą kartą Europos Parlamentui suteikti tokie platūs įgaliojimai nuo pat diskusijų dėl biudžeto pradžios. Kartu tikiuosi, kad Taryba taip pat dar kartą įvertins savo poziciją.
Neturime pamiršti, kad efektyvumo didinimo galimybės yra ribotos. Išteklių sumažinimas reiškia politinių ambicijų sumažinimą. Kokį signalą Taryba tikisi pasiųsti, pateikdama pasiūlymą drastiškai sumažinti 1a išlaidų kategorijos išteklius? Šie ištekliai skirti konkrečioms naujovių ir pažangaus augimo priemonėms, sudarančioms visų kovai su ekonomikos nuosmukiu skirtų nacionalinių programų pagrindą, taip pat strategijai "Europa 2020".
Kaip galima pasiekti šių tikslų, jei biudžetas būtų sumažintas? Praktiškai tai reiškia, kad mes atsisakome tam tikro skaičiaus Europos prioritetų. Kada mes iš tiesų sąžiningai elgiamės Europos piliečių atžvilgiu? Kai Taryba oficialiai paskelbia naujas politikos kryptis ir suteikia Europos institucijoms naujų funkcijų, ar kai ji pritaria tam, kad būtų sumažinti ištekliai?
Pastaraisiais metais Europos biudžetas sudarvis mažesnę ES ekonomikos dalį. Kartu Europos Sąjungai buvo skiriama vis daugiau funkcijų. Taigi galima daryti išvadą, kad biudžetas - svarbiausia priemonsiekiant tam tikrų politinių tikslų. Tai nėra savitikslis dalykas. Europos biudžetas teikia pridėtinę vertę mokesčių mokėtojams. Jį naudojant galima pasiekti daug daugiau, nei pasiektų 27 valstybės narės, panaudodamos šiuos išteklius atskirai.
Tiesioginio ryšio tarp Europos ir nacionalinių biudžetų būti negali. Dabartinis nacionalinių biudžetų išlaidų sumažinimas - tiesioginjų padidinimo praeitais metais pasekmė. To nebuvo Europos biudžeto atveju, kuris yra daug stabilesnis.
Alexander Alvaro
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau ypač padėkoti abiem pranešėjoms. Kaip jau sakdaugelis kolegų narių, atrodo, kad mes naudojame formulę: "daugiau pinigų reiškia geresnę politiką". Vis dėlto manau, kad yra priešingai, kitaip tariant, kad geriau parengtos politikos kryptys pateisina tai, kad joms būtų skiriama daugiau pinigų. Turi būti užtikrinta, kad pinigai, kuriuos skiriame, būtų išleidžiami efektyviausiu būdu. Taikydami šį esminį kriterijų kartu su atitinkamomis kontrolės priemonėmis padėsime pagrindą sėkmingai veiklai. Nėra reikalo finansuoti "šventas karves", pvz., žemės ūkio biudžetą bei struktūrinę ir sanglaudos politiką, jei šių sričių tuo pačiu metu nereformuojame ir nemodernizuojame. Daugelis mano kolegų narių sak(ir aš jiems visiškai pritariu), kad mums reikia sutelkti dėmesį į mokslo tyrimų ir plėtros, atsinaujinančiosios energijos, energijos tiekimo saugumo ir švietimo judumo sritis.
Dėl drausmės. Norėčiau dar kartą pakalbėti apie Dovilyje pasiektą susitarimą, nes drausm- dalykas, kurio (turime tikėtis) laikysis ir valstybės narės. Naujienų tarnyba AFP citavo Prancūzijos atstovą, kuris, kalbėdamas apie nepalenkiamą Vokietijos Vyriausybės poziciją, pasakė: "Vokietijoje esama ajatolų, kurie tokiais klausimais laikosi kietos prūsiškos linijos". Asmeniškai aš abejoju, kad Prancūzijos atstovas Europai yra taip savoir vivre įsitikinęs, jog turėtų būti laisvai skiriami pinigai, kurių neturime, o ateities kartos būtų priverstos išmokėti mūsų šiandienos skolas. Negaliu patikėti, kad kaip tik tai valstybės narės ir nori padaryti. Juk kaip tik dabar būtų laikas per atitinkamas biudžeto derybas parodyti drausmę, kurios reikalavome ir kurią parodėme gegužės mėn.
James Elles
Ponia pirmininke, dėkoju pranešėjoms už jų pastangas, kaip girdėjome diskusijose šią popietę, rasti būdų sunkiai finansinei padėčiai įveikti.
Tuo metu, kai Didžiosios Britanijos Vyriausybsiūlo plačiausio per ketvirtį amžiaus masto biudžeto apkarpymų programą, mes, konservatoriai, raginome įšaldyti Europos išlaidas. Manome, kad Europos Sąjungos biudžetas turi būti naudojamas gauti tikrai pridėtinei vertei, siekiant užtikrinti ekonomikos augimą dabar ir jos atsigavimą ateityje, garantuoti stabilumą ES ir visame pasaulyje, mažinti skurdą pasaulyje ir kovoti su bendrais klimato kaitos iššūkiais.
Be to, mes pateikėme pasiūlymų dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto dalinių pakeitimų, kuriais siekiame išaiškinti tris konkrečius klausimus: išlaidų, pvz., Parlamento atstovybėms valstybėse narėse; susirūpinimą keliančių faktų dėl nevyriausybinių organizacijų finansavimo, dėl kurio pageidautume gauti Europos Komisijos ataskaitą; ir paskutinį, bet ne mažiau svarbų klausimą dėl Pareigūnų tarnybos nuostatuose numatytų dosnių pensijų, įskaitant pensijas, skirtas į pensiją išeinantiems Komisijos nariams. Pageidaujame, kad šie klausimai būtų išaiškinti artimiausiais mėnesiais.
Dėl platesnio požiūrio. Šią popietę Europos Komisija pateikapie tai pranešimą spaudai.
Pirma, mes manome, kad dabar, susidūrus su giliausia per pastaruosius 70 metų finansų krize, nėra tinkamas laikas galvoti apie papildomus nuosavus išteklius.
Antra, pone Komisijos nary, nors ir tardamas "taip" tam, kad mums reikia daugiau lankstumo, ir "taip" tam, kad mes norėtume, jog daugiau dėmesio būtų skirta rezultatams ir sąnaudoms, negaliu suvokti, kaip galima raginti toliau įgyvendinti 10 m. finansinę perspektyvą, kai iš laikotarpio vidurio peržiūros rezultatų matome, kad mūsų įgyvendinamos priemonės yra visiškai bevaisės? Negalime užsibrėžti tvirtų rodiklių dešimčiai metų, kai net nežinome, kaip Europos ekonomika atrodys po dvejų metų.
Galiausiai, dėl mano šalies. Mūsų grynasis įnašas per ateinančius dvejus metus augs 60 proc., tačiau nenumatyta jokių kartu vykdomų BŽŪP pokyčių. Kodėl turėtų būti kitaip šiais metais? Mes pageidautume, kad būtų nustatyta grynojo įnašo viršutinriba, kol nebus parengta sąžininga ES biudžeto sistema.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Ponia pirmininke, mes žinome, kad ES biudžetas - pagrindinis įrankis, naudojamas siekiant įgyvendinti politines gaires ir prioritetus. Taip pat žinome, kad faktiškai biudžetą lemia 2007-2013 m. laikotarpio finansinprograma. Taigi, politiniu požiūriu, tai nelankstus įrankis. Vis dėlto tai, ko nesugebame suvokti (jei galiu taip pasakyti), yra ši absurdiška padėtis: didžiausios finansų krizės, kurios aukomis tapo šeimos ir darbuotojai, mažosios ir vidutinės įmonės bei jauni žmonės, metu visi tiek Komisijos, tiek ir Tarybos pasiūlymai yra susiję vien su privačiojo sektoriaus įmonių skatinimu. Bet ar visus šiuos metus ne vadinamosios laisvosios rinkos dogmatizmas ir plataus užmojo Lisabonos strategija sudarsąlygas ūmaus nedarbo šuoliui bei skurdo ir nepakankamo užimtumo plitimui? Ką gi mes pasiekėme per visus šiuos metus, daugiausia dėmesio skirdami programoms ir strateginiam požiūriui į tarptautines taisykles, kuris išlaikytas ir siūlomame biudžete? Jei esamas modelis neveikia, kodėl negalėtume pasiūlyti drąsių socialinių pokyčių?
Galiausiai, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į Kipre po 1963-1967 m Turkijos invazijos, po kurios sala buvo padalyta, dingusių žmonių problemą. Džiaugiamės, kad Europos Parlamentas dar kartą numat3 mln. EUR asignavimų sumą Kipre dingusių asmenų paieškos komitetui. Tai rūpi tiek Kipro turkams, tiek ir graikams. Vis dėlto turiu pabrėžti, kad Turkija sistemingai ir taikydama specialią tvarką privalo leisti išsiaiškinti mūsų dingusių asmenų likimą ir pateikti visą informaciją, kuri šiuo metu priskiriama karinių paslapčių kategorijai.
Frank Vanhecke
(NL) Ponia pirmininke, šiame Parlamente atstovauju gyventojams, kurie moka santykiniu požiūriu didžiausią mokesčių mokėtojų pinigų grynojo įnašo į Europos Sąjungos biudžetą dalį. Kiekvieno flamando grynasis įnašas per metus, skirtas apsaugoti Europos institucijų veikimą, siekia apie 290 EUR. Mes, flamandai, esame Europos mokesčių mokėtojų čempionai.
Todėl, manau, ypač nepriimtina, kad jau pirmose šio pranešimo dalyse grūmojama pirštu žmonėms, kurie išdrįsta užduoti klausimus - pagrįstus klausimus - apie Europos Sąjungai skirto įnašo dydį ir apie didžiosios dalies Europos Sąjungos išlaidų naudą. Jau galima tvirtai teigti, kad mokesčių mokėtojų pinigai Europos lygmeniu nebėra naudojami veiksmingiau, nei "arčiau" mokesčių mokėtojų esančiais lygmenimis. Iš tiesų yra atvirkščiai.
Būdas, kuriuo didžiulis ES administracinis aparatas vis dar plečiamas, taip pat, mano nuomone, yra nepriimtinas, ypač kai net šiuo metu visose šiose Europos Sąjungos institucijose mokami karališki atlyginimai ir išmokos. Jau nekalbant apie Europos subsidijas, pvz., 1 mlrd. EUR per metus NVO skiriamą sumą, kuriai vargu ar galima būtų pritaikyti kokius nors efektyvumo kriterijus.
Visos ES valstybės narės priverstos imtis drastiškų fiskalinių ir ekonominių priemonių. Galima būtų tikėtis, kad gerokai daugiau pastangų dės ir Europos Sąjunga, bet, matyt, laikome save galva aukštesniais už prasčiokus. Tai dar viena Parlamento ir Europos Sąjungos prarasta proga.
Reimer Böge
(DE) Ponia pirmininke, dėl to, ką pasakponas F. Vanhecke, norėčiau pasakyti, kad ir flamandams ES piliečiams tenkančios įmokos yra nedidelės, nes ES užtikrina taiką, laisvę, gerovę ir, tikiuosi, taip pat pagarbą ir toleranciją kiekvienam Europos Sąjungos gyventojui.
Diskutuojame dėl 2011 m. biudžeto tokiu metu, kai konsoliduojami viešieji biudžetai. Nors Europos biudžeto struktūra, žinoma, nelygintina su nacionalinių biudžetų struktūromis, mes irgi turime riboti išlaidas, ir vis dėlto privalome kalbėti apie veiklos kryptis ateityje. Kaip tik šiuo požiūriu turime siekti pusiausvyros. Tarybos ir Komisijos atsisakymas atlikti persvarstymą ir peržiūrą faktiškai reikštų, kad Lisabonos sutarties su biudžeto aspektais susijusios nuostatos įsigaliotų pavėluotai. Globalizacijos laikais, kai kyla Europos Sąjungos ekonominio ir politinio išgyvenimo klausimas, tai nėra pakankamas atsakas į klausimus, susijusius su ateitimi. Tikiuosi, kad per derinimo procedūrą pagaliau turėsime galimybę protingai pasikalbėti tiek apie pridėtinę vertę ir subsidiarumo principą, tiek apie teigiamus ir neigiamus prioritetus, o kartu ir apie skubius politinius poreikius.
Kartu reikės aptarti ir Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo (TIS) pataisymo klausimą. Turime susitarti dėl tvarkos, kurios norėsime laikytis ateityje diskutuodami ir priimdami sprendimus dėl daugiametės finansinės programos. Turime numatyti daugiau lankstumo Tarpinstitucinio susitarimo 21 ir 23 punktuose. Ir atsiprašau Komisijos, bet jeigu jūsų dokumente teigiama, kad ES biudžeto lėšų panaudojimas stabilumo mechanizmui yra naujoviškas ES biudžeto lėšų naudojimas, taip, mano nuomone, iš esmės apeinamas Parlamentas. Šią problemą irgi turėsime spręsti.
Ir paskutinė, labai svarbi pastaba Tarybai. Jūs skundžiatės, kad mes sumažinome lėšas projektui ITER. Mes norime patikimo daugiamečio ITER skirto sprendimo; neturėtumėte skųstis dėl dabartinio sumažinimo, kol ITER valdymo struktūros yra prastos. Pirmiausia turi būti išspręsta ši problema, o tada rasime protingą sprendimą, bet ne tokį, kuriuo lėšos padalijamos nedidelėmis porcijomis ir išskirstomos per trejus metus.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Ponia pirmininke, mes įgyvendiname naują politiką, mes priimame naujus iššūkius, mes prisiimame įsipareigojimų trečiosioms šalims, bet kai ateina laikas pažiūrėti tiesai į akis, jūs nenorite skirti visiems šiems dalykams "šviežių" pinigų.
Atrodo, kad Taryboje ir Komisijoje siekiama ieškoti naujų prioritetų, bet atsikratyti ankstesnių. Mes nesutinkame su šiuo požiūriu. Be to, manau, kad tam gali būti tik du paaiškinimai: arba nepakanka atsakomybės dėl jau priimtų sprendimų, arba galėtume manyti, kad esama daugiau ar mažiau užslėptų antieuropinių nuotaikų.
Tiems, kurie priklauso pirmajai kategorijai, norėčiau pasakyti, kad įsipareigojimai prisiimami tam, kad būtų vykdomi. Todėl negalime pritarti tam, kad patys naujausi reikalai būtų sprendžiami visu 100 proc., pamirštant tuos reikalus, kurie jau ne tokie aktualūs.
Tų, kurių vienintelis tikslas yra sumažinti Europos Sąjungos biudžetą, norėčiau paprašyti gerai pagalvoti. Žinau, kad kai kurie žmonės tai daro, nes netiki Europos integracija. Iš tiesų kai kam, kaip, deja, šiame Parlamente įsitikinome, nepatinka idėja kurti ką nors kartu. Jie nori dirbti sau, nesirūpindami savo kaimynais. Vis dėlto šiuo metu jie yra mažuma.
Bet kuriuo atveju Taikinimo komitetas turės priimti sprendimą; ir mes pritariame išvadoms pagrindiniais klausimais. Taip pat pageidaujame, kad būtų finansuojamas tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projektas. Kyla klausimas, kaip tai padaryti? Ar turėtume skirti lėšų naujiems prioritetams, sumažindami finansavimą ankstesniesiems, t. y. pasielgti, kaip pageidauja Taryba ir Komisija, ar turėtume tai daryti tinkamai?
Mes susitarėme ir numatėme skirti 1,8 mlrd. EUR Europos ekonomikos atkūrimo planui įgyvendinti. Kodėl dabar turime apkarpyti mokslinių tyrimų pagrindų programai skirtas lėšas siekdami jomis finansuoti ITER? Būkime nuoseklūs.
Negalime su dideliu triukšmu paskelbti strategiją "Europa 2020", kurios tikslas - tvari ekonomikos, taip pat socialinės bei aplinkos sričių plėtra ir kuria bandoma pasiekti tai, ko nepavyko pasiekti įgyvendinant Lisabonos strategiją, ir tada nei iš šio, nei iš to imti karpyti, pvz., vienų mokslinių tyrimų išlaidas, siekdami finansuoti kitų mokslinių tyrimų išlaidas. Jie pagrindžia tai sakydami, kad gyvename lėšų karpymų eroje.
Vis dėlto faktiškai jie mažina biudžetą kiekvienais metais, o dabartinfinansinprograma buvo priimta 2005 m., kai gyvenome ekonominio pakilimo laikotarpiu! Todėl mes ginčijamės dėl kelių šimtų milijonų eurų, t. y. dėl to, kad minėtiems asmenims pritrūko ambicijų 2005 m., ir dėl to, kad šiuo metu išgyvename krizę.
Jie neturėtų mums aiškinti, kad valstybių narių iždus ištiks bankrotas dėl lėšų, kurių prašome. Aš tik noriu pabrėžti, kad kalbame apie biudžeto lėšas, kurios atitinka 0,003 proc. Europos Sąjungos bendrojo nacionalinio produkto dalį. Manau, kad tai visiškai priimtina.
Riikka Manner
(FI) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, šio biudžeto parengimo metu girdėjome kelių frakcijų siūlymus, kad Europos Sąjunga, atsižvelgdama į dabartinį ekonomikos nestabilumą, turėtų susiveržti diržą. Vis dėlto negalime tenkintis "recesijos" biudžetu, kurio atveju turėtume atsisakyti mūsų bendrų įsipareigojimų, o galbūt ir mūsų tarptautinių įsipareigojimų.
Tarybos siūlomi karpymai ypatingą nerimą kelia dėl to, kad, kaip minėta anksčiau, jie yra susiję, be kita, su mokslinių tyrimų ir plėtros sritimi. Vien tai, kad valstybės narės siekia ekonomikos augimo ir mažesnės valstybės skolos, nesuteikia mums teisės atsisakyti mūsų prioritetų. Nors "audra" tebesiautėja, turime sugebėti daug ryžtingiau pažvelgti į ateitį. Pvz., tai puikiai pasiteisino mano šalyje, Suomijoje.
Lisabonos tiksluose nurodyta, kad 3 proc. BNP skiriama moksliniams tyrimams ir plėtrai. Šiuo metu visoje ES šis skaičius tesiekia apie 1,9 proc. Apskaičiuota, kad padidinus jį 1 proc. būtų sukurta iki kelių milijonų darbo vietų. Taigi turime rimtų priežasčių bandyti pasiekti šį labai svarbų ir plataus užmojo tikslą.
Mano nuomone, 2011 m. biudžetas, dėl kurio bus balsuojama rytoj, parodo, kad Biudžeto komitetas mano, jog svarbu, kad mes ir ateityje stengtumėmės užtikrinti ekonomikos augimą regionų lygmeniu. Taigi Tarybos pasiūlymas mažinti regionų plėtrai skirtas lėšas yra visiškai nepagrįstas. Tikiuosi, kad Taryba taip pat pripažįsta regioninės politikos svarbą ir jos glaudų ryšį su strategija "Europa 2020".
Hynek Fajmon
(CS) Norėčiau pateikti tris pastabas dėl kitų metų Europos biudžeto rengimo. Mano nuomone, turime pabandyti imtis toliau išvardytų veiksmų. Pirma, Europos Parlamentas turi atsižvelgti į realią ekonominę padėtį valstybėse narėse, kitaip tariant, į tai, kad daugelyje Europos Sąjungos valstybių ekonomikos lygis arba smunka, arba nekinta ir kad tik keliose šalyse jis auga. Privalome šio fakto nepamiršti, todėl negalime reikalauti, kad Europos išlaidos būtų padidintos tuo laiku, kai ištekliai yra menki. Antra, Europos Parlamentas privalo toliau tęsti Europos Sąjungos biudžeto subalansuoto valdymo tradiciją. Gerai, kad turime subalansuotą biudžetą ir kad mums nereikia griebtis gelbėjimosi priemonių dėl mūsų skolų, kaip tai padarbeveik visos valstybės narės. Trečia, Europos Parlamentas turėtų svarstyti biudžetą taip, kad galėtume jį kaip paprastai patvirtinti galutinėje plenarinėje sesijoje prieš Kalėdas. Patvirtinto biudžeto patikimumas - svarbus veiksnys, lemiantis ekonominį stabilumą Europoje, taigi taip galėsime ją paremti.
Giovanni La Via
(IT) Ponia pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti poniai E. Jędrzejewskai ir kitiems nariams už puikų darbą, kurį jie atliko pastaraisiais mėnesiais ir kuris suteikgalimybę parengti poziciją dėl 2011 m. biudžeto (pirmiausia dėl Komisijos biudžeto, o rytoj - dėl Parlamento).
Mano nuomone, Europos veiksmų dėl biudžeto atskaitos taškas turėtų būti Europos pridėtinės vertės koncepcija, kuri, kaip žinote, reiškia, kad Europos lėšos turi duoti aiškią, apčiuopiamą naudą Europos Sąjungai ir jos piliečiams. Šiuo atžvilgiu reikėtų pabrėžti, kad Lisabonos sutarties įsigaliojimu įvestos naujos politikos kryptys ir numatyti platesni įgaliojimai, kurie jau pripažįstami visoje Europos Sąjungoje, labiau nei bet kada akivaizdžiai parodo, kad reikalingas tinkamas biudžetas.
Taigi manau, kad Europos biudžetas turėtų išlikti pakankamai didelis, kad būtų pasiekti rezultatai, kurių negalima pasiekti naudojant kitas išlaidas nacionaliniu arba vietos lygmeniu. Tai dar svarbiau dabar, krizės metu, kai valstybės narės yra įsipareigojusios atlikti sudėtingą užduotį, t. y. tinkamai kontroliuti išlaidas ir subalansuoti savo biudžetus, o Biudžeto komitetas pateikpakankamai savo kruopščios ir atsakingos politikos įrodymų ir pirmą kartą per 20 metų laikosi daugiametėje finansinėje programoje nustatytų ribų.
Daugeliu atžvilgių Parlamentas nusprendlaikytis Komisijos pradinės pozicijos, nors numatir daugiau lėšų tam tikriems savo prioritetams, pasiūlytiems nuo 2010 m. kovo mėn., pvz., jaunimo, judumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sritims. Todėl jis panaikino Tarybos pasiūlymus dėl lėšų karpymo, kurie dažnai buvo taikomi neatsižvelgiant į susidariusią padėtį ir buvo susiję net su pagrindinėmis biudžeto eilutėmis, pvz., su sąskaitų patvirtinimu pagal 2 išlaidų kategoriją, ir kuriems trūksta aiškių ir pagrįstų politinių sprendimų, kuriais būtų grindžiamas pasiūlymas.
Taip pat manau, kad turi būti laikomasi bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) biudžeto dabartinio lygio, ypač atsižvelgiant į kitą BŽŪP peržiūrą po 2013 m., kai reikės užtikrinti tinkamą finansavimo lygį; taigi reikėtų sumos, numatytos dabartiniame biudžete.
Edit Herczog
Ponia pirmininke, nežinau, kas iš tiesų atsitiko, bet norėčiau kalbėti kaip Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto (ITRE) nuomonės referentė. Esu labai laiminga, kad galiu suteikti PSE frakcijai laiko, nes tai yra retas atvejis, kai tam vienbalsiai pritarEuropos socialistai, ITRE komitetas ir Biudžeto komitetas. Taigi aš galiu kalbėti apie ką nors kita. Vienbalsis susitarimas jau pasiektas.
Dėl 1a skyriaus ir 5 skyriaus "MTTP valdymas" mes visi laikomės nuomonės, kad lėšų karpymai, kuriuos Komisijos pasiūlymo projekte numatTaryba, paprasčiausiai nepriimtini. Lėšų, skirtų ekonomikos atsigavimo ir ekonomikos skatinimo sritims, bet kokioms verslininkystės ir MVĮ politikos kryptims, Skaitmeninei darbotvarkei, naujovių diegimo politikos kryptims, MTTP politikos kryptims, kosmoso politikos kryptims, taip pat programoms, kaip antai ITER, karpymai yra tiesiog nepriimtini.
Biudžetas turi būti suderintas su skambiais mūsų Sutarties žodžiais ir mūsų politikos kryptimis, pvz., strategija "Europa 2020", puikia programa "Inovacijų Sąjunga", skaitmeninės prieigos visiems tikslu, Naujos kartos tinklų tikslu ir kt.
Mūsų žodžiai turi atitikti biudžete numatytus skaičius. Taigi biudžetas turi atitikti pasaulinius XXI amžiaus iššūkius.
Mes galime pristabdyti Europos vystymąsi, bet negalime sustabdyti pasaulio vystymosi, todėl ir priimtas bendras susitarimas mūsų komitete: pirma, dėl reikalavimo, kad būtų atkurtas Komisijos pasiūlytas biudžeto projektas, kuris jau buvo kompromisinis, nes mums būtų reikėję daugiau lėšų; antra, dėl pasiūlymo rasti papildomų išteklių naujoms politikos kryptims pagal Lisabonos sutartį, t. y. kosmoso politikai ir ITER projektui.
Turime žengti pirmyn. Esame pasirengę derinimo procedūros metu pasiekti kompromisą, kuris geriausiai atitiktų XXI amžiuje gyvenančių Europos piliečių interesus.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Ponia pirmininke, mano partija nemato jokių priežasčių, dėl kurių 2011 m. biudžetas turėtų būti didesnis už 2010 m. biudžetą. Tai nebūtina. Vis dėlto mes pageidaujame, kad lėšos būtų panaudotos labiau apgalvotai, t. y. taip, kad galėtume sukurti tikrą Europos pridėtinę vertę.
Deja, Taryba to nepadarė. Priešingai, ji paliko lėšas su ateitimi nesusijusioms žemės ūkio ir sanglaudos sritims, tačiau apkarplėšas, skirtas mokslo žinių, naujovių, tvarumo ir energetikos sritims, t. y. investicijas, kurios lems mūsų konkurencingumą ateityje. Todėl nesu nustebęs, kad net septynios valstybės narės balsavo prieš Tarybos bendrąją poziciją.
Kaip visi žinote, biudžetas yra itin nelankstus ir mes, Parlamentas, beveik neturime lankstumo galimybių, kad įterptume ką nors tarp skyrių. Taryba irgi dėl to jau skundėsi. Taip pat labai gaila, kad dabartinės finansinės perspektyvos peržiūra pristatoma tik šiandien, t. y. per daug vėlai, kad ja būtų galima lanksčiai pasinaudoti. Dėl to, mano nuomone, Parlamentas neturi kitos išeities. Turime didinti investicijas, kurių reikia mokslo žinių, naujovių, tvarumo ir energetikos sritims. Dėl to, be abejo, išaugs biudžetas. Vis dėlto Taryba nepalieka mums kito pasirinkimo.
Galiausiai, ponia pirmininke, mums reikia nuosavų išteklių, nes tai vienintelis būdas paskatinti Tarybą pakeisti savo nuomonę.
Konrad Szymański
(PL) Kalbame apie naująjį Europos Sąjungos biudžetą tokiomis aplinkybėmis, kai daugelio valstybių narių viešuosius finansus ištikusi krizir labai smarkiai mažinami nacionaliniai biudžetai, todėl nieko keisto, kad mes taip pat siekiame apkarpyti ir Europos Sąjungos biudžetą. Norėčiau tik atkreipti dėmesį į tai, kad efektyviausia ir stipriausia mūsų turima krizės įveikos priemonyra bendroji rinka. Tvari bendroji rinka gali būti greičiau įgyvendinta naudojant investicijas sanglaudos politikos srityje ir struktūrines investicijas. Todėl prašyčiau nereikalauti mažinimų tose srityse, kurios susijusios ne su socialinės pagalbos politika ar pinigų švaistymu, bet su investicijomis, kurios padeda mums gauti visą bendrosios rinkos, rinkos, kurią išplėtėme 2004 ir 2007 m., teikiamą naudą.
Ir dar vienas dalykas. Kalbame apie naują biudžetą tokiu metu, kai kuriamos diplomatinės institucijos. Prašau nesitikėti, kad EP nariai iš Vidurio Europos besąlygiškai rems lėšų Išorės veiksmų tarnybai didinimą, kai jų interesams ir jų šalims šiose naujose institucijose nėra vienodai atstovaujama.
Ingeborg Gräßle
(DE) Ponia pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, kalbant apie 2011 m. biudžetą svarbiausia yra visuomenės nuomonvalstybėse narėse, ir reikia pasakyti, kad šiuo atžvilgiu Taryba veiktikrai protingai. Jūs pateikėte sumažinimą 2,77 proc., bet tai tikras akių dūmimas, skirtas nacionaliniams parlamentams, kurie nežino padėties. Kitaip tariant, jūs sumažinote išlaidas eilutėse, kuriose ir taip buvo per daug? pinigų, o po to Europos Parlamentas, kuris nuoširdžiai bando atšaukti šiuos mažinimus, tampa lyg ir nedorėliu ir lieka dėl to kaltas. Tai labai išradinga, bet pernelyg lengvai perprantama, kad jums pasisektų. Kaip Biudžeto kontrolės komiteto narė, nematau jokių požymių, kad Taryba būtų tikrai suinteresuota, jog ES biudžetas ilgainiui taptų geresnis. Kurgi mūsų bendra stebėsena ir kurgi mūsų bendra biudžeto kontrolė? Taryba tuo visai nesirūpina.
Norėčiau paprašyti - ir čia kreipiuosi visų pirma į kolegas Parlamento narius, nes rytoj bus kalbama ir apie rezervus - patobulinti mūsų kontrolės mechanizmus. Man svarbus visų pirma administracinis biudžetas, paprasčiausiai todėl, kad ir valstybėse narėse į jį visada sutelktas didelis dėmesys. Nuo 2007 m. vykdėme personalo atranką administravimo ir koordinavimo srityse. Privalome šią atranką vykdyti ir toliau. Tuo tikslu vėl sudarėme rezervą. Komisija turi 100 oficialių generalinio direktoriaus pareigybių - 100 nuo vasaros. Tačiau pagal jos pačios gaires jai leidžiama turėti tik 87. Kito rezervo atveju bus reikalaujama, kad Komisija grįžtų prie nusistatyto skaičiaus - 87. Mes sakėme, kad turime geriau stebėti ES teisės įgyvendinimą valstybėse narėse, nes teisės aktų laikymasis yra Europos Sąjungos pagrindas. Tam irgi numatytas rezervas. Turime savęs paklausti, kas, sukūrus Išorės veiksmų tarnybą, bus su Vystymosi generaliniu direktoratu ir kas atsitiks su bendradarbiavimo biuru "EuropeAid"? Daug žmonių ten neturi ką veikti, todėl jei nebūsime budrūs, delegacijose bus tiek pat naudos neduodančių žmonių iš Komisijos ir iš Išorės veiksmų tarnybos. Iki šiol efektyvumas Išorės veiksmų tarnyboje padidėjo tik 1 proc., nors tikslas yra 10 proc. Šioje srityje mūsų taip pat laukia bendra dėmesio verta užduotis, kurią vykdyti nuoširdžiai kviečiu ir Tarybą.
Jens Geier
(DE) Ponia pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary, manau, kad mes visi, net ponai ir kelios ponios iš euroskeptikų ar Europai priešiškų šio Parlamento frakcijų, pritariame, kad ES atlieka svarbias užduotis ir kad šių užduočių vykdymas sukuria Europos pridėtinę vertę, nes nacionalinės valstybės šių užduočių arba negali atlikti, arba galutiniai naudos gavėjai nacionalinėse valstybėse negautų šių lėšų. Pastaruoju atveju taip būtų visų pirma todėl, kad valstybės narės sutaupytų lėšų neinvestuotų, jos turėtų jas panaudoti skolai sumažinti, o Europos Sąjungos biudžetas didžiąja dalimi investuojamas. Taigi, jei norime pasiekti tikslus, kuriuos čia nustatome kas savaitę, mums reikalingas plataus užmojo biudžetas, ir tai reiškia ne mažiau, o daugiau pinigų ateityje. Atsižvelgiant į tai, manau, svarbu pabrėžti, kad nacionaliniai biudžetai ir Europos Sąjungos biudžetas papildo vienas kitą.
Taryba ir valstybės narės elgiasi taip, lyg pinigai, patenkantys į Europos biudžetą, pradingtų didelėje juodoje skylėje. Taip nėra; jie investuojami į tikslus, dėl kurių prieš tai čia susitariame. Todėl taip pat turime, kaip siūlo ponas R. Böge, kritiškai įvertinti vidutinės trukmės finansinę programą. Šis įvertinimas, žinoma, gali parodyti tik tai, kad Taryba negali sakyti "taip" Lisabonos sutarčiai, kartu pateikdama vieną ar kitą projektą, kuriam reikalingas finansavimas, ir tada pareikšti: bet pinigų įgyvendinimui jūs negausite. Jei tai neįmanoma, imsimės neišvengiamo biudžeto eilučių, kurių Parlamentas nelaiko prioritetinėmis, išbraukymo.
Ponios ir ponai, turėsime rengti šią diskusiją vėl ir vėl, kol ES neturės pakankamai nuosavų išteklių. Svarbu - tiksliau, būtina - yra tai, kad šie nuosavi ištekliai netaptų papildoma našta vidutinius atlyginimus gaunantiems asmenims. Aš, kaip socialdemokratas, esu už finansinių sandorių mokesčio įvedimą, nes jis iš esmės neturėtų įtakos vidutinius atlyginimus gaunantiems asmenims ir padėtų nustatyti finansų rinkų gaivališko vystymosi suvaržymus. Esame tvirtai įsitikinę, kad iš tų, kurie sukėlnematyto masto krizę, kurios išlaidas turime mokėti mes visi iš mūsų valstybių narių viešųjų biudžetų, turėtų būti pareikalauta kompensuoti šiuos nuostolius.
Oldřich Vlasák
(CS) Valdžia visais lygmenimis, pradedant vietos valdžios institucijomis, turi taupyti. Visos Europos valstybių vyriausybės be išimties priverstos mažinti valstybės išlaidas. Tai pasakytina ne tik apie dažnai svarstytą padėtį Graikijoje, kuriai per pirmuosius šešis šių metų mėnesius pavyko sumažinti savo biudžeto deficitą 46 proc., bet ir apie padėtį Čekijoje, Vokietijoje, Airijoje ir visose kitose valstybėse. Beje, pati Europos Komisija dažnai ragina valstybes nares: "Skubiai sutvarkykite savo viešuosius finansus!"
Todėl, mano nuomone, tebesitęsiant ekonomikos krizei Europos Komisijai pasielgvisiškai neišmintingai dar kartą pasiūlydama padidinti 2011 m. Europos biudžetą. Juk Europa taip pat privalo taupyti. Be abejo, dėl akivaizdžių priežasčių nėra susitariama, kuriose srityse reikėtų taupyti. Mano nuomone, neturėtų būti mažinamos regioninės politikos lėšos. Verčiau reikėtų mažinti Europos administravimo, reprezentacines išlaidas, taip pat išlaidas, susijusias su Briuselio biurokratija, kuriai skiriama beveik 7 proc. biudžeto. Kaip tik dėl administracinių išlaidų tradiciškai labiausiai nesutariama, ir šiuo atžvilgiu, deja, mano nuomonskiriasi nuo Parlamento narių daugumos.
Véronique Mathieu
(FR) Ponia pirmininke, praeitą savaitę Parlamentas priėmsprendimą, pagal kurį atsisakpatvirtinti Europos policijos koledžo (CEPOL) 2008 m. biudžeto įvykdymo ataskaitą, o šiuo metu Parlamentas dar sugriežtins savo poziciją, įšaldydamas dalį CEPOL biudžeto.
Sieksime užtikrinti, kad Biudžeto komiteto pasiūlymas dėl lėšų rezervų būtų įgyvendintas. Kitaip tariant, stengsimės užtikrinti, kad dalį rezervui priskirtų lėšų iš CEPOL biudžeto galima būtų vėl naudoti, atsižvelgiant į agentūros pateiktus atsakymus į mūsų užklausas dėl biudžeto įvykdymo. Todėl trečiadienio balsavimas - dar viena priemonė, kuria remdamasis Parlamentas turi įpareigoti Kolegiją pateikti jos patikimumo įrodymų.
Šiuo atžvilgiu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad 2000-2010 m. laikotarpiu decentralizuotoms agentūroms skiriamų papildomų lėšų apimtis padidėjo 610 proc. Įmokos padidintos nuo 95 iki 579 mln. EUR, net jei šių agentūrų darbuotojų skaičius padidėjo maždaug 271 proc. 2000 m. agentūrose buvo įdarbinta 1 219 asmenų, o šiandien ten dirba 4 794 asmenys.
Atsižvelgiant į tai, kad Europa patiria nacionaliniu lygmeniu juntamų biudžeto suvaržymų, taip pat turėtų būti iškeltas klausimas ir dėl agentūrų veiklos racionalizavimo, įskaitant jų įgaliojimus ir veiksmingumą, ir dėl jų kompetencijos įvertinimo, o Parlamentas turi pateikti savo pasiūlymus. Šiandien kyla klausimas, ar dabartinėmis aplinkybėmis CEPOL turėtų toliau egzistuoti.
Mes, kaip politikai, privalome nustatyti Europos taisykles, kad Bendrijos agentūroms skirtas biudžetas būtų naudojamas kuo veiksmingiau.
Roberto Gualtieri
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, labai svarbu, kad šis biudžeto svarstymas būtų sėkmingas. Ne tik todėl, kad tai pirmas biudžetas pagal Lisabonos sutartį, kai taikoma nauja procedūra, o Europos Sąjungai priskirtos naujos funkcijos, bet ypač dėl to, kad jis svarstomas lemtingu Europos, kurią ištikusi sunki krizė, ateičiai metu.
Patyrusios krizę, daugelis vyriausybių svarsto ekonomikos valdymo modelius, grindžiamus vien stabilumo mechanizmais, o tai reiškia, kad jos siekia mažinti savo nacionalinius biudžetus, o galbūt ir Europos Sąjungos biudžetą. Mes, kita vertus, laikomės nuomonės, kad didesnis Europos biudžetas, įskaitant nuosavus išteklius ir finansinių sandorių mokestį, būtų veiksmingo Europos ekonomikos valdymo ir didesnės nacionalinių biudžetų drausmės prielaida. Taigi turime nuspręsti, kuriuo keliu eiti, ir todėl pakeitimai, kuriuos Tarybos pirmininko pareigas einantis asmuo pavadino netinkamais, iš tiesų yra itin svarbūs.
Vis dėlto didžiausi nesutarimai, be abejo, susiję su skaičiais. Šiuo atžvilgiu norėčiau paraginti Tarybą pakeisti savo nuomonę, nes ji negali reikalauti griežtai laikytis ribų ir kartu tikėtis, kad Parlamentas neiškels savo paties prioritetų. Lisabonos sutartyje tai apibrėžta visiškai aiškiai: Tarybos nuomonsvarbiausia kalbant apie išlaidų kiekį, o Europos Parlamentas taria paskutinį žodį dėl išlaidų kokybės. Kalbant apie 4 išlaidų kategoriją, mes neprieštaraujame, kad daugiau lėšų būtų skirta bendrai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) arba pramoninių šalių priemonei (ICI+), bet nenorime, kad nuo to nukentėtų mūsų prioritetai: pirma, pagalba Palestinai, o antra, vystomojo bendradarbiavimo sritis.
Todėl Taryba turi tris galimybes: ji gali pritarti arba Europos Parlamento prioritetams, arba pasiūlymui dėl ribų pakartotinio svarstymo, arba didesniam biudžeto ir jo dalių lankstumui, žinodama, kad Parlamentas bus vieningas ir gins savo prerogatyvas bei prioritetus.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Ponia pirmininke, pone ministre, pone Komisijos nary, ekonominį atsigavimą Europoje gali paskatinti tik plataus užmojo biudžetas, kuriame ypač daug dėmesio skiriama pagrindinėms sritims, pvz., švietimo, jaunimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų.
Džiaugiuosi Parlamento pateiktu 2011 m. biudžeto projektu, dėl kurio šiandien diskutuojama, nes jis ir yra paremtas numatytais prioritetais. Už tai noriu padėkoti pranešėjai. Pirmą kartą Parlamentas diskutuoja dėl šių klausimų lygiomis sąlygomis su Taryba. Tai pirmasis biudžetas po Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Dėl šios priežasties ir dėl krizės, kurią išgyvena Europa, svarbu, kad derinimo procesas būtų sėkmingas.
Labai svarbu, kad ES turėtų biudžetą, kuris užtikrintų prioritetinių sričių ir naujų Sutartimi apibrėžtų įgaliojimų, pvz., energetikos, kosmoso ir užsienio politikos srityse, įgyvendinimą. Svarbu kovoti už savo įsitikinimus; už biudžetą, kuris yra ateities vizija krizės metu. Parlamento pasiūlymas atspindi šį plataus užmojo tikslą. Tik stiprindami šias sritis, pvz., mokslo ir naujovių, ir taip skatindami ekonomikos augimą bei daugiau geresnių darbo vietų kūrimą, galime pasiekti, kad Europa taptų patrauklesne vieta dirbti ir gyventi.
Estelle Grelier
(FR) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, kaip dar kartą rodo mūsų diskusijos, mes visi sutariame dėl vieno dalyko: kuo labiau Europa plečiasi, kuo daugiau įgaliojimų jai suteikiama, tuo didesnius siekius ji užsibrėžia ir, deja, gauna vis mažiau išteklių jiems įgyvendinti. Taigi visi sutinka su diagnoze, bet mums aiškiai nepavyksta susitarti, ką turime daryti, kad ištrūktume iš šios finansinės aklavietės. Dėl trumpalaikių, tačiau vis dar tebevykdomų priemonių Europos Sąjungos biudžetas tapo nacionalinių įnašų, kurie sudaro beveik 75 proc. jo išteklių, įkaitu.
Taigi, jeigu nuspręstume padidinti išlaidų ribą iki didžiausios leistinos pagal Sutartis ribos, tai reikštų, kad kai kurios šalys, pvz., Prancūzija ir Vokietija, turės papildomai sumokėti daugiau kaip 5 mlrd. EUR? Kiekvienas iš čia esančių, be abejo, sutiks, kad tai neįmanoma. Tai ne drausmės stiprinimo klausimas; kalbame apie žmones, ir iš esmės apie skurdžiausius žmones, kuriems tenka didžiausia šių nacionalinių taupymo politikos priemonių našta.
Atsižvelgiant į tai, kad finansų sektoriui tenka pagrindinatsakomybuž krizę ir staigų valstybės skolos padidėjimą, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija siūlo, kad "nuosavų išteklių" eilutbūtų finansuojama iš finansinių sandorių mokesčio. Šį pasiūlymą Biudžeto komitete atmetdešinieji, kurie gali kompensuoti tai rytoj ir suderinti savo veiksmus su daugybe savo pareiškimų žiniasklaidoje šios priemonės naudai.
Praėjo šiek tiek daugiau kaip dveji metai nuo tada, kai žlugo "Lehman Brothers", todėl Parlamentas neturi praleisti istorinės galimybės sukurti naują vystymosi modelį, grindžiamą tvaresniais ištekliais ir, be abejo, ištekliais, kurie labiau atitiktų turto perskirstymo ir solidarumo principus.
Atsižvelgiant į tai, kad tai pirmas biudžetas pagal Lisabonos sutartį, jo priėmimas būtų aiškus politinis mūsų Parlamento signalas, kad jis nesirengia naudoti savo naujų bendro sprendimo įgaliojimų tam, kad valdytų varganus išteklius, t. y. spręstų, iš ko atimti ir kam atiduoti. Apsirūpinimas ištekliais jau nuo rytojaus padidinant Europos Sąjungos biudžetą - tai galimybįgyvendinti platesnio užmojo priemones ekonomikos atsigavimo, mokslinių tyrimų, pramonės ir užimtumo politikos srityse. Norėčiau, kad pasinaudotume šia proga pateisinti Europos piliečių lūkesčius ir, be abejo, finansų sektoriaus subjektų lūkesčius.
Georgios Stavrakakis
(EL) Ponia pirmininke, pone m. Watheletai, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, visi pritariame tam, kad dabartinės ekonomikos krizės sąlygomis ši daugiametfinansinprograma dar kartą pasirodnetinkama, kai kalbama apie daugelio svarbių politinių prioritetų finansavimą. Derybos dėl 2011 m. biudžeto vyksta itin sunkiu metu. Viena vertus, keletas valstybių narių dėl ekonominės krizės reikalauja lėšų karpymo, o kita vertus, jau smarkiai trūksta lėšų svarbiems biudžetiniams sektoriams, pvz., augimo, užimtumo ir ryšių su užsieniu sritims. Ekonominir socialinkrizpaveikvisą Europą, todėl vienintelis įmanomas atsakas - Europos lygmens priemonės naudojant Bendrijos biudžetą, turintį visus tam reikalingus išteklius.
Todėl mes, socialistai, pateikėme pasiūlymų dėl platesnio užmojo programos nei ta, kurią pasiūlTaryba, ypač įsipareigojimų užimtumo, naujovių ir mokslinių tyrimų srityse atžvilgiu. Įsipareigojimai - ES politinių ambicijų lygio išraiška. Jos biudžetas - tai biudžetas, kuriuo remiamos investicijos. Jis negali būti vertinamas kaip našta valstybių narių biudžetams. Priešingai, jis užtikrina valstybių narių biudžetams pridėtinę vertę. Tai valstybių narių solidarumo išraiška, ypač krizės metu, kai ES biudžetas gali atlikti lemiamą vaidmenį įveikiant ekonomikos problemas visoje Europos Sąjungoje, o ypač valstybėse narėse, patiriančiose didžiausių sunkumų.
Vladimír Maňka
(SK) Savo šalyje einu regioninės valdžios institucijos vadovo pareigas. Dėl ekonomikos krizės į regioninį biudžetą surinkta 25 proc. mažiau lėšų nei pernai. Todėl neturėtume stebėtis iš regionų sklindančiais pasiūlymais sumažinti ir Europos Sąjungos biudžetą.
Vis dėlto mes visi, be abejo, žinome, kad daugelio politikos sričių finansavimas yra pigesnis ir veiksmingesnis, jei neleidžiame suskaldyti mūsų jėgas ir jei finansuojame jas iš bendro Europos biudžeto, o ne iš valstybių narių biudžetų. Kaip tik šių išteklių ir ieškome. Ponios ir ponai, Lisabonos sutartis turi įtakos kelių Europos institucijų darbui. Jau derybose dėl 2010 m. biudžeto sudarymo procedūros susitarėme, kad geriausiai būtų naudoti į rezervą įrašytus asignavimus, susijusius su 5 eilutėje numatytu iš Lisabonos sutarties kylančių išlaidų finansavimu.
Aš, kaip pagrindinis kitų institucijų pranešėjas dėl Europos Sąjungos 2010 m. biudžeto, birželio 30 d. trišaliame susitikime paprašiau Tarybos pareikšti poziciją dėl biudžeto pakeitimų, susijusių su Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikiu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Taryba iki šiol nesugebėjo priimti pozicijos dėl šio biudžeto. Dėl tokio požiūrio kyla rimtų problemų, susijusių su funkcijų, už kurias atsakingos institucijos, vykdymu. Išeitimi (deja, sprendimas atidėtas ateičiai) galėtų tapti finansinių priemonių peržiūra, nes tą patį požiūrį, kuris taikomas biudžetui, taip pat reikia taikyti ir taisomiesiems biudžetams.
Andreas Schwab
Ponia pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary J. Lewandowski, šios Parlamento kadencijos metu buvau Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešėjas dėl biudžeto ir galiu jums pasakyti, kad ne visai galiu suprasti kai kurias kalbas, kurias ką tik girdėjome.
Be abejo, mes, kaip Europos Parlamento nariai, laikomės solidarumo su valstybėmis narėmis pozicijos, nes jos turi taikyti reikšmingas jų biudžetų mažinimo priemones ir tai pagrįsti. Mes, žinoma, taip pat pasirengę eiti šiuo sunkiu keliu ir paskelbti šiuos sprendimus. Vis dėlto, jei pažvelgtumėte, pvz., į naujų Europos agentūrų biudžetą, iškart pamatytumėte, kad taupyti negalima, nes, priešingai, turėsime dar ir papildomų išlaidų.
Dėl antro klausimo, susijusio su Europos statistikos duomenimis. Taryba daugelį metų bandtam tikru mastu nustumti juos į šoną ir jų nepaisyti. Šiandien matome, kad didesni pinigai Europos statistikos sričiai būtų buvusi patikima investicija.
Aš nesakau, kad kalti vien jūs. Vis dėlto, manau, per ateinančias keletą savaičių turime surengti diskusijas, kuriose būtų aptarti atskiri dalykiniai klausimai ir nekreipiamas per didelis dėmesys į Europos lygmeniu sutaupytų lėšų procentinius punktus, nes galiausiai pagrindinis mūsų tikslas turi būti tai, kad valstybių narių ir Europos Sąjungos bendroji biudžeto politika būtų naudinga visiems Europos žmonėms. Laukiame jūsų pasiūlymų šioje srityje.
Giovanni Collino
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, šis Parlamentas rengiasi balsuoti dėl pirmojo Lisabonos eros biudžeto. Šios galingos Sutartimi nustatytos priemonės įvedimas sutampa su blogiausia ekonomine padėtimi, kokią Europa yra išgyvenusi nuo 1929 metų. Turime užtikrinti, kad ši baisi ekonominkriznetaptų dar baisesne politine krize.
Jeigu trišalis susitikimas būtų nesėkmingas, o sumos, numatytos 2011 m. biudžete, prilygtų 2010 m. biudžeto sumoms, suskirstytoms dvyliktosiomis dalimis, struktūrinių fondų paskirstymas ir veikimas taptų gana sudėtingas, o Europos išorės veiksmų tarnybai netgi kiltų pavojus likti tik projektu. Visa tai turėtų priversti mus susimąstyti.
Dėkojame pranešėjai, poniai S. Jędrzejewskai, už svarbų darbą. Esame dėkingi jau vien už jos pastangas skirti Europos Sąjungos išteklių jaunimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sritims. Vis dėlto neturime pamiršti, kaip svarbu, kad pirmiausia mes rodytume sveiko, drausmingo mūsų finansų valdymo pavyzdį, kiek įmanoma vengdami pereikvojimų ir galbūt net struktūrinės veiklos dubliavimo, t. y. dalykų, kurie mūsų piliečiams būtų nesuprantami ir kurie, be abejo, neduotų naudos ateities Europai.
Andrew Henry William Brons
Ponia pirmininke, pranešime sakoma, kad "ES biudžeto jokiu būdu nereikėtų suvokti kaip klausimo, kurio sprendimas užkraunamas nacionaliniams biudžetams". Tokioms šalims kaip JK, kurios priverstos kentėti dėl išlaidų mažinimo namuose, bet koks ES biudžeto padidinimas būtų nepriimtinas, nekalbant apie pradinį siūlymą padidinti 5,9 proc. Įmokų sumažinimas arba įšaldymas būtų priimtinesnis.
JungtinKaralystjau buvo priversta nuryti dvigubai kartesnę piliulę. Mums tik pereitais metais trečdaliu sumažintos grąžinamos permokos, taigi esame dar didesngrynoji mokėtoja, negu buvome. Kaip sakyta, nors ES buvo grynoji mokėtoja, o naujosios valstybės narės - grynosios gavėjos, žinoma, jų gyventojai negali būti dėl to kaltinami. Atsižvelgiant į šį nepaneigiamą faktą, ar nebus beprotybir toliau žengti užsibrėžtu plėtros keliu, priimant dar skurdesnes ir, be jokios abejonės, mums dar didesnę naštą užkraunančias šalis, tokias kaip Turkija, kuri, net ir turint lakią vaizduotę, nėra Europos šalis?
Milan Zver
(SL). Mano supratimu, biudžetas turi būti priimtas; pritariu argumentams, kad jis turi būti neišpūstas ir pagrįstas. Deja, nesuprantu, kodėl šiuo metu, po Lisabonos sutarties ratifikavimo, Taryba nedėjo didesnių pastangų suderinti biudžetą, t. y. biudžeto straipsnius, su Parlamentu.
Taip pat galiu suprasti, kad kai kurioms mūsų bendrosios politikos sritims reikia sumažinti asignavimus, bet nesuprantu, kodėl visų pirma švietimas ir judumas turi tapti apkarpymų, susijusių su vadinamąja neprivalomųjų teisės nuostatų sistema, aukomis.
Kaip žinote, programa "Erasmus" pradėta 1987 m.; tada joje dalyvavo 3 000 studentų. Iki 2012 m. šis skaičius padidės iki 3 mln., o 2020 m., planuojama, pasikeitimo galimybe pasinaudos 15 mln. studentų.
Judumas leidžia mums stiprinti Europos dimensiją ir savo ruožtu pagerinti švietimo sistemų ir apskritai žinių kokybę.
Tai kaipgi mums pasiekti pagrindinius strategijos "Europa 2020" tikslus, mažinant finansavimą šiose srityse?
Janusz Lewandowski
Komisijos narys. Ponia pirmininke, trumpai atsakysiu poniai M. Andreasen, ponui L. Hartongui, ponui B. Belderiui, ponui J. Vanheckei, ponui H. Fajmonui, ponui O. Vlasákui ir ponui A. Bronsui; pastarasis pasisako prieš Parlamento poziciją dėl biudžeto ir prieš Komisijos pasiūlymą.
2011 m. biudžete 96 proc. padidinimų tenka toms sritims, kurios prisideda prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Sumokėti šias sąskaitas yra tam tikras teisinis įsipareigojimas. Be to, taip užpildoma investicijų spraga, susidaranti dėl kreditų trūkumo nacionaliniu lygmeniu, kur pirmiausia apkarpomos investicijos. Dėl to manau, kad šis kuklus išlaidų padidinimas sukuria pridėtinę vertę ir yra atsakomybės matas, atsižvelgiant į tai, kad projekte numatoma 4 mlrd. EUR mažiau negu 2005-2006 m. sutarta viršutinriba 2011 metams.
Turėtų būti žinoma, kad 6 proc. bendro biudžeto, sudarančio 1 proc. BVP, skiriama administracinėms išlaidoms. Tai reiškia, kad 94 proc. biudžeto skiriama naudos gavėjams. Tai turėtų būti žinoma aptariant Europos biudžeto ateitį.
Kviečiu abi biudžeto institucijas per ateinančias savaites glaudžiau bendradarbiauti, nes pradedame derinimo procedūrą, ir įrodyti, kad Lisabonos sutartimi numatomas mechanizmas, leidžiantis pasiekti kompromisą.
Melchior Wathelet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Ponia pirmininke, neįmanoma atsakyti į visus Tarybai pateiktus klausimus. Paprasčiausiai pakartosiu tam tikrus principus, kuriuos pateikėme svarstyti pristatydami Tarybos biudžeto projektą. Reikėtų dar kartą pareikšti, kad visi Tarybos priimti asignavimai pagrįsti 2010 m. biudžeto įgyvendinimu ir kad faktiškai buvo numatyti įvairūs visų eilučių pakeitimai teikiant taisomuosius raštus 2011 m. biudžeto vykdymo metu.
Gyvename sunkiu metu, kai biudžetų didėjimas ribotas, nes, kaip žinote, biudžeto padidinimui 2,91 proc. Taryba pritarnedidele, labai nedidele balsų persvara. Papildomų balsų ar kitokios daugumos galimybių iš esmės nėra. Dėl to turėtume pajėgti išsaugoti galimybę visus metus toliau formuoti biudžetą pateikiant taisomuosius raštus jo vykdymo metu.
Čia dažnai buvo minima 1b išlaidų kategorija. Primenu jums, kad Taryba savo pareiškime įsipareigojo užtikrinti, kad būtų įvertinta 1b išlaidų kategorijos biudžeto įgyvendinimo eiga, todėl mes pageidaujame, kad to būtų laikomasi ir norime matyti, kaip tai bus vykdoma ir įgyvendinama.
Vis dėlto, kaip sakiau įžanginėje kalboje, diskusijos dėl 2011 m. biudžeto nebus susijusios vien tik su 2011 m. biudžetu. Taip pat bus aptariami ir kiti su biudžetu susiję dalykai. Mes ketiname surengti diskusiją dėl biudžeto peržiūros. Be abejo, diskusijų, kuriose turime visi dalyvauti, dėmesio centre bus visi biudžeto peržiūros metu iškilę klausimai, ypač dėl mūsų nuosavų išteklių. Kitas dalykas, kurį turėsime aptarti per biudžeto peržiūrą, bus, pvz., klausimas dėl lankstumo.
Tikiuosi, kad, užtikrindami tos visuotinės diskusijos surengimą, galime parodyti, jog 2011 m. biudžetas, parengtas remiantis naująja Lisabonos sutarties procedūra, bus sėkmingas, ir aš jums tik paprasčiausiai primenu, kad jeigu nepasieksime susitarimo dėl 2011 m. biudžeto, papildomų išlaidų galimybės bus dar menkesnės ir jos nesiektų net to, ką Taryba siūlo dabar. Privalome visus šiuos dalykus turėti mintyje, kad užtikrintume pirmojo 2011 m. biudžeto pagal Lisabonos sutarties procedūrą sėkmę, prie kurios būsime prisidėję visi kartu.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
pranešėja. - (PL) Norėčiau pabrėžti tai, kas galėtų apibendrinti visa, kas buvo pasakyta kalbėtojų, išsamiai kalbėjusių atskirų sričių, kuriose jie specializuojasi, klausimais. Visų pirma, 2011 m. biudžeto, kurį Parlamentas patvirtins rytoj, svarstymas vyksta labai drausmingai. Pirmą kartą per daugelį metų Europos Parlamentas nesiūlo daugiau, negu buvo numatyta anksčiau, 2006 m., daugiametėje finansinėje programoje. Reikėtų pabrėžti, kad tai iš dalies išskirtinpadėtis, tai mūsų, kaip Europos Parlamento, drausmingumo ženklas. Mes suprantame ir Tarybos abejones. Norėčiau pabrėžti, kad Europos Sąjungos biudžetas nėra toks pat kaip nacionaliniai biudžetai. Tai į investicijas orientuotas biudžetas ir kovos su krize priemonė. Verta pasinaudoti jo teikiamomis galimybėmis. Be to, kaip pagrindinpranešėja, be abejo, norėčiau pažymėti, kad tikiuosi, jog bendromis pastangomis mums pavyks veiksmingai priimti 2011 m. biudžetą, ir priimsime jį taip, kad galėsime nuo sausio mėn. pradžios įgyvendinti Europos Sąjungos politiką vadovaudamiesi 2006 m. priimtais sprendimais ir atsižvelgdami į tai, dėl ko mes taip stengėmės visus šiuos metus.
Taryba turėtų atkreipti dėmesį į tuos dalykus, kurie buvo papildomai pabrėžti mums svarstant biudžetą. Abejotina, ar mums reikėtų prisiimti naujų funkcijų ar užsibrėžti tikslus, jei nesame pasirengę prisiimti naujų finansinių įsipareigojimų. Kalbant apie Tarybą, kreipiuosi į čia dalyvaujantį jos pirmininką, kad Taryba atsižvelgtų į Europos Parlamento gerą valią, parodytą per biudžeto svarstymą. Tikiuosi, kad pirmininkaujant Belgijai Taryba susilauks didesnės paramos pradinei Europos Komisijos idėjai dėl 2011 m. biudžeto ir jos pasiūlymams. Tai, ką mes čia kalbame, ir tai, ką siūlo Europos Parlamentas, yra ne iš piršto laužta, o ankstesnių mūsų darbų rezultatas. Manau, kad Taryba tokia skeptiška dėl to, jog jos svarstymas vyko taikant rašytinę procedūrą, nes daug lengviau nusiteikti neigiamai skaitant, negu gyvai diskutuojant. Tikiuosi atviro ir tiesaus dialogo, kuris leis mums patvirtinti deramą ir išmintingą 2011 m. biudžetą.
Helga Trüpel
pranešėja. - (DE). Pone pirmininke, pone M. Watheletai, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti visiems, dalyvavusiems šiose diskusijose. Taip pat norėčiau dar kartą padėkoti kolegoms iš Biudžeto komiteto už jų pasiryžimą siekti kompromiso, kuris padėjo Parlamentui ir kitoms institucijoms labai atsakingai nustatyti pusiausvyrą tarp mūsų naujų finansinių poreikių, atsiradusių dėl Lisabonos sutartimi priskirtų naujų kompetencijos sričių, ir tikslingo savęs suvaržymo. Norėčiau dar kartą pabrėžti, kad, mano nuomone, buvo teisinga išreikšti norą nuodugniai patikrinti mūsų išlaidas, bet, žinoma, turėtume visiškai pasitikėdami savimi pasakyti, ko mums reikia naujiems poreikiams patenkinti, ir kovoti už tai, kad būtų skirtas ir reikiamas finansavimas. Prašyčiau leisti man pasiųsti ir politinę žinią. Po balsavimo, kuris vyks rytoj, pradėsime trijų savaičių trukmės konsultacijas su Taryba, per kurias, tikiuosi, susitarsime.
Žinoma, tai pirmas kartas, kai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai taikome šią naują procedūrą, bet manau, kad mes visi, net ir tikrai prieš Europą nusistačiusios frakcijos ir skeptikai, nepaisant visos kritikos, taip pat konkrečios kryptingos kritikos, turime sau dar kartą pasakyti, kad Europos Sąjunga daro mus stipresnius. Kiekvienas iš mūsų ir visos valstybės narės laimi dėl to, kad turime Europos Sąjungą, ypač turint mintyje pokyčius, susijusius su globaliniais iššūkiais. Visiems aišku, kad atsižvelgiant į padėtį pasaulyje kiekviena valstybnarlikusi viena būtų silpnesnė. Tai turi būti mūsų bendras išeities taškas, ir dėl to teisinga ieškoti naujų išteklių Europos Sąjungoje ir kartu labai rūpestingai apgalvoti, kokie mūsų finansiniai poreikiai, kaip galėtume padaryti mūsų biudžetą tvaresnį, socialesnį ir labiau orientuotą į ateitį.
Tikiuosi, kad mes, kaip Parlamentas, vadovaudamiesi tokiu požiūriu, susitarsime su Taryba ir kad dėl to laimės ir Europos piliečiai.
László Surján
pranešėjas. - (HU) Norėčiau visiems, kurie prisiėmšį darbą, įteikti po bananą. Visų pirma mūsų pagrindinėms pranešėjoms, 2011 m. biudžeto projekto autorėms, bet taip pat mielai duočiau bananą ir Tarybai, vildamasis, kad ji ne tik su pasitenkinimu ir džiaugsmu jį valgytų, bet ir atitinkamai nusiteiktų siekti kompromiso, kad pagaliau galėtume įveikti su bananais susijusią problemą. Janusz Lewandowski taip pat nusipelno didelio, gražaus banano už 2011 m. biudžetą, kuris daug artimesnis Parlamento mąstymui. Matyt, neatsitiktinai praleidome penkerius metus kartu. Ačiū jums, pone Komisijos nary! Kalbėtojai, kurie labai aiškiai išdėstParlamento poziciją, taip pat nusipelno mūsų dėkingumo. Tai nebuvo visiškai vieninga pozicija, bet ja laikomasi tos pačios pagrindinės krypties. Norėtume geresnio ir veiksmingesnio biudžeto, todėl neturime gaišti kelių mėnesių ar pusmečių diskutuodami, ar galime sau leisti skirti 75 mln. EUR kompensacijoms bananus auginančioms šalims.
Manau, kad mūsų diskusijų esmta, jog, mūsų nuomone, kaip pasakyta 2010 m. biudžete, Europos biudžetas yra krizės valdymo priemonir jokiu būdu ne krizės priežastis. Šiuo klausimu visi turime sutarti ir aš prašau Tarybos atkreipti dėmesį, kad tai yra ir pasižadėjimas. Tai reiškia, kad Parlamentas ketina bendradarbiauti su Komisija skatinant valstybes nares našiau dirbti. Toks darbas iš tikrųjų turėtų būti nukreiptas į tikslų siekimą, gamybos ir darbo vietų skaičiaus didinimą. Tokiu atveju turės būti išlaikytas atitinkamas Europos Sąjungos biudžeto lygis. Ačiū už dėmesį. Valgykite į sveikatą savo bananus!
Göran Färm
Ponia pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į problemą dėl laiko kalboms paskyrimo šioje diskusijoje. Ponia E. Herczog nurodė, kad Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui laiko išvis nebuvo skirta. Taip įvyko dėl to, kad jie pateiksavo pasiūlymus dėl biudžeto kitokia forma, o ne pateikdami oficialią nuomonę. Nesuprantama, kodėl komitetą reikėtų bausti už tai, kad jis pasirinko veiksmingesnę darbo formą, užuot pateikęs oficialią nuomonę.
Taip pat buvo tam tikros sumaišties dėl dviejų diskusijos dalių - diskusijos dėl šio 2011 m. biudžeto ir būsimos biudžeto peržiūros. Kaip galbūt pastebėjote, iš penkių paskutinių šios diskusijos kalbėtojų keturi priklauso S&D frakcijai. Būsimoje diskusijoje kalbės tik vienas S&D frakcijos narys, bet, manau, daugybPPE frakcijos kalbėtojų. Taigi buvo tam tikros painiavos tarp sekretoriato, pirmininko ir frakcijų. Nežinau, kas padarklaidų - galbūt mes - bet turime tai įsidėmėti ateičiai, kad laikas kalboms būtų skirstomas tinkamiau.
Pirmininkė
Ačiū jums už pastabas. Dėjome visas pastangas siekdami patikrinti Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto poziciją, bet oficialios nuomonės pateikta nebuvo, tačiau į jūsų pastabą, žinoma, bus atsižvelgta. Kalbant apie kalboms skiriamą laiką, jį suderinti ir paskirstyti neabejotinai yra frakcijų reikalas.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas įvyks trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Cătălin Sorin Ivan
raštu. - (RO) 2011 m. biudžeto priėmimo procedūra prasidėjo Komisijos pasiūlymu, kuris nuvylė. Vis dėlto pranešėja, ponia S. Jędrzejewska, mums pažadėjo, kad bus ambicinga ir kovos už biudžetą, kuriuo bus ginami Parlamento politikos, ypač nukreiptos į jaunimą, prioritetai.
Dabar Taryba pristatsavo poziciją, kurioje nematyti jokių ambicijų arba, tiksliau sakant, išdėstytas jos populistinis požiūris, kurioje, viena vertus, pateikiami plataus užmojo strateginiai planai, pvz., strategija "Europa 2020", o, kita vertus, atsisakoma skirti pakankamai lėšų, kad šią strategiją būtų įmanoma įgyvendinti.
Vis dėlto šiandien svarstome Parlamento poziciją. Ir matome, kad joje taip pat nepateikiama plataus užmojo 2011 m. biudžeto vizija. Žinoma, dabar nuosmukis. Tačiau toks vidutiniškas projektas nepadės jo įveikti; kad padėtis iš tikrųjų pasikeistų, reikia vaizduotės, politinės drąsos ir lėšų.
Elisabeth Köstinger
raštu. - (DE). Europos Sąjungos veiklos efektyvumas visiškai priklauso nuo biudžeto. Palaikau pasiūlymus dėl 2011 m. biudžeto, nes juose atsižvelgta į svarbias politikos sritis ir į individualias nuomones. Turi būti aišku, kad skiriant mažesnius finansinius išteklius ES ateityje negalės įvykdyti savo plataus užmojo uždavinių. Kaip ūkininkų atstovė, visiškai nesutinku, kad pinigai būtų paimami iš žemės ūkio srities. Grąžintos lėšos turi būti panaudotos planavimo tikrumo mūsų ūkininkams užtikrinimui, o ne nukreiptos į kitas politikos sritis. Šiuo metu planuojama žemės ūkiui skirtus finansinius išteklius panaudoti ITER branduoliniam mokslinių tyrimų projektui. Šis pavyzdys rodo, kad didelių mokslinių tyrimų projektų finansavimas priklauso nuo grąžinamų lėšų kitose srityse, o tas sumas sunku iš anksto numatyti. Neturėtų būti taip, kad nebūtų parengti ilgalaikiai ir kruopščiai apgalvoti mokslinių tyrimų Europoje finansavimo planai. Žemės ūkio politikos srityje taip pat svarstoma ir planuojama atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, ir tokį apibrėžtumą turime suteikti ir žemės ūkio įmonėms. Ūkiams, kurie yra silpniausia grandis maisto tiekimo grandinėje, toks apibrėžtumas reikalingas, kad jie galėtų kurti planus, kaip išsilaikyti. Siekiant sustiprinti ES žemės ūkio konkurencingumą būtinas tikslinis tam skiriamų finansinių išteklių naudojimas. Investicijos į žemės ūkio mokslinius tyrimus ir ekologiškas technologijas yra investicijos į ateitį ir jos sukurs naujų darbo vietų
Véronique Mathieu
raštu. - (FR) Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, pradėta 2009 m. mokslo metų pradžioje, yra ypatinga Europos iniciatyva, taigi turi būti pabrėžti jos teigiami ir tiesioginiai rezultatai mūsų piliečiams.
Papildomas šios programos finansavimas yra veiksmingas būdas investuoti į jaunųjų europiečių sveikatą. Iš esmės vaikų nutukimas Europoje kelia nerimą. Nepaisant padidėjusių išlaidų pragyvenimui, vaisiai turėtų išlikti nuolat vartojamas vaikų mitybos produktas visoje Europos Sąjungoje. Vaikų vartojamų produktų maistinės vertės gerinimas taip pat apsaugotų nuo širdies ir kraujagyslių ligų, vėžio ir diabeto.
ES vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa yra Europos, kuri artima savo piliečiams ir domisi kasdieniais iššūkiais, su kuriais susiduria jos piliečiai, pavyzdys, ir aš linkiu tai programai ilgo gyvavimo.
