Socialinės politikos, pagal kurią skatinami darbo ir socialiniai standartai bei Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspektas (trumpas pristatymas)
Pirmininkas
Kitas klausimas - R. Falbro pranešimas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto vardu dėl socialinės politikos, pagal kurią skatinami darbo ir socialiniai standartai bei Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspekto (.
Richard Falbr
Pone pirmininke, neseniai savo kalboje minėjau, kad socialinės politikos išorės aspektas apima ES priemones ir iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti užimtumo ir socialinius standartus trečiosiose šalyse. Nors Lisabonos strategijoje ir strategijoje "Europa 2020" daug didesnis dėmesys skiriamas socialinei politikai, pagrindinis dėmesio centras tebėra konkurencingumas ir ekonominiai veiksniai. Todėl rengdamas pranešimą laikiausi labai kritiško požiūrio. Norėdami, kad trečiosiose šalyse, su kuriomis vyksta derybos dėl susitarimų, būtų gerbiami Europos socialinio modelio principai ir jo pagrindas, turime gerbti šį modelį Europos Sąjungoje. Norėdami, kad trečiosiose šalyse, su kuriomis vyksta derybos dėl tarptautinių susitarimų, būtų gerbiamos pagrindinės Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos, turime laikytis šių konvencijų patys. Akivaizdu, kad kai kuriose valstybėse narėse TDO konvencijos pažeidžiamos.
Dėl įmonių socialinės atsakomybės reikia pasakyti, kad tai yra puiki idėja, svarstoma nuo 1970-ųjų pradžios. Vis dėlto, susiduriama su problema, kad jos neįmanoma įgyvendinti. Svarstant šio pranešimo pastabas ir pakeitimus buvo išdėstytas požiūris, kad reikėtų parengti direktyvos projektą, nes kai kurios įmonės nėra atsakingos socialiniu požiūriu. Pateikta daugiau kaip 150 pranešimo pakeitimų, bet, manau, kad direktyvoje tebesilaikoma kritiško požiūrio. Europos Sąjunga turi imtis aktyvesnių veiksmų Tarptautinei darbo organizacijai paremti, nes absurdiška, kad tuo metu, kai mes atvirai reiškiame paramą, vis mažiau šalių pasirašo konvencijas ir jų laikosi. Per paskutinę Parlamento kadenciją Komisija net pateikpasiūlymų, pvz., dėl Darbo laiko direktyvos, visiškai prieštaravusių TDO konvencijai Nr. 1 dėl darbo valandų, kuri priimta 1919 m. ir kurioje nustatyta 48 valandų darbo savaitė. Džiaugiuosi, kad Parlamente ši direktyva buvo atmesta.
Tuo aiškinamąją dalį baigiu. Kalbėti ilgiau nebūtina, nes šią problemą supranta visi. Labiausiai noriu pagarbos socialinėms teisėms ir tam, ką vadiname didžiausiu Europos Sąjungos laimėjimu.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Pone pirmininke, remiantis Europos duomenimis, daugiau kaip pusei Europos Sąjungos darbuotojų, visų pirma, imigrantų, nėra taikoma socialinapsauga. Todėl Europos Sąjungos darbuotojų socialinės apsaugos srityje reikia skatinti bendrus standartus, taip pat taikyti bausmes už esamų teisės aktų pažeidimus. Peržiūrėtos Europos socialinės chartijos ratifikavimas paskatintų vidaus socialines reformas ES valstybėse narėse, taip pat būtų lengviau suderinti nacionalinės ir ES teisės aktus. Svarbus politinis įsipareigojimas skatinti ir užtikrinti socialinius standartus bei pritaikyti teisines ir institucines priemones prie konkrečių standartų ir Europos demokratijos vertybių. Šiame susitarime įtvirtintos socialinės teisės atitinka Bendrijos socialinę teisę ir atitinkamus Europos Sąjungos valstybių narių standartus.
Tatjana Ždanoka
Pone pirmininke, kaip Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso šešėlinpranešėja norėčiau paaiškinti mūsų poziciją dėl šio pranešimo. Pirma, nors sutinkame, kad per rytojaus balsavimą galutinis dokumento tekstas gali būti pagerintas, manome, kad jis pakankamai griežtas, todėl norėtume tik pabrėžti, kad reikėtų sustiprinti Tarptautinės darbo organizacijos vaidmenį. Šiuo klausimu sutinkame su pranešėju.
Savanoriška įmonių socialinatsakomybyra palankiai vertintinas dalykas, bet pagrindinis vaidmuo skatinant ir ginant žmogaus teises priklauso šalims ir tarptautinėms organizacijoms. Nemanome, kad turėtų būti vengiama teisiškai įpareigojančių standartų įmonių atsakomybės srityje.
Pagrindinių principų ir teisių pažeidimais darbe negali būti remiamasi kaip teisėtais palyginamaisiais pranašumais, taigi ir per dvišales, ir per daugiašales derybas su savo partneriais turime reikalauti, kad būtų laikomasi tinkamų darbo standartų.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, atsižvelgiant į tai, kad Tarptautinės darbo organizacijos 2010 m. Pasaulio socialinės apsaugos ataskaitoje pažymėta, jog daugiau kaip 50 proc. darbuotojų neturi jokios socialinės apsaugos, paprasta daryti išvadą, kad daugeliu atvejų nesama įmonių socialinės atsakomybės.
Vis dėlto Komisija toliau veda derybas dėl laisvosios prekybos susitarimų, kurie naudingi tik didelių įmonių ir finansinių institucijų interesams, kuriuose nėra skiriamas reikiamas dėmesys darbo teisėms ir kuriuose neskatinama asociacijų laisvir teisį derybas dėl kolektyvinės sutarties. Šiuose susitarimuose nenumatytos priemonės, reikalingos, kad veiksmingai būtų panaikinta diskriminacija darbo vietoje ar profesindiskriminacija, priverčiamasis darbas arba nesaugus ar menkai atlyginamas darbas, įskaitant vaikų darbą.
Todėl šiame pranešime turėtų būti pasmerkta tokia praktika, bet jame nėra to, kas būtina, ir mes tikimės, kad rytoj Komisija žengs toliau įtvirtindama savo požiūrį į šias problemas...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Jaroslav Paška
(SK) Pone pirmininke, tiesa tai, kad socialindarbuotojų apsauga dažnai yra silpnesnė, nei turėtų būti net Europos Sąjungos viduje.
Tai visų pirma pasakytina apie migruojančių gyventojų dalį, gyventojus, išvykstančius dirbti į kitas šalis, kurių kalbos dažnai nemoka, o vietos teisės aktų dažnai neišmano - tokie darbuotojai profesinėje srityje, be abejo, negali prilygti vietos darbuotojams.
Nepaisant to, mano nuomone, svarbu, kad Europos Sąjunga siektų įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos taisykles ir susitarimus tarptautinėse sutartyse su trečiosiomis šalimis, nes geriau susipažinę su darbo rinka ir darbo sąlygomis Azijoje, Afrikoje ir kitose pasaulio šalyse turime užtikrinti, kad šiuose regionuose ir teritorijose taip pat būtų pagerintas darbuotojų statusas.
Todėl remiu R. Falbrą ir jo pranešimą. Esu įsitikinęs, kad tai prisidės prie geresnio taisyklių užtikrinimo ir pačioje Europoje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau pasveikinti pranešėją ir paraginti Europos Komisiją imtis reikalingų priemonių, kad Europos įmonės laikytųsi Europos principų ir vertybių net vykdydamos veiklą kitose šalyse.
Europos Sąjunga turi skatinti Europos socialinį modelį. Todėl ypač svarbu laikytis Europos Sąjungos principų ir vertybių. Apgailestaujame, kad Europos Sąjungoje nesama bendros socialinės apsaugos sąlygų, kurios turėtų būti įtrauktos į dvišalius prekybos susitarimus, sampratos. Komisijos nary, norėčiau pabrėžti, kad neseniai įvyko balsavimas dėl horizontalaus Europos Sąjungos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos. Tai išsamiausias iki šiol Europos Sąjungos pasirašytas tokio pobūdžio susitarimas, nors jame nesama jokių socialinės apsaugos sąlygų. Abi šalys įsipareigojo dirbti ir plėtoti veiksmus šioje srityje. Deja, turiu pabrėžti mūsų apgailestavimą, kad Europos Sąjungoje nesama bendros socialinės apsaugos sąlygų, kurios turėtų būti įtrauktos į dvišalius prekybos susitarimus, sampratos
Richard Howitt
Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad R. Falbr savo pranešime laikėsi visapusiško požiūrio į tarptautinius darbo standartus. Taip pat džiaugiuosi galėjęs prisidėti nagrinėjant įmonių socialinės atsakomybės klausimą.
Šiandien turime galimybę daryti poveikį Komisijai prieš jai pateikiant komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės, visų pirma prašydami jos palikti atvirą įmonių socialinės atsakomybės apibrėžtį, kurią jos neseniai patvirtino suinteresuotųjų šalių forume; grąžinti ankstesnį privačių ir savanoriškų įmonių socialinės atsakomybės iniciatyvų suderinamumo principą; pateikti konkrečius pasiūlymus dėl pasaulinių įmonių socialinės atsakomybės standartų įgyvendinimo, visų pirma, atnaujintas EBPO gaires dėl daugiašalių įmonių ir naują J. Ruggie verslo ir žmogaus teisių programą; įpareigoti įmones vadovautis principu, pagal kurį jos prisiimtų atsakomybę teikti integruotas ataskaitas aplinkos, socialinėje ir žmogaus teisių srityse - tai sudarytų sąlygas ateityje priimti teisės aktus šioje srityje; išplėsti Europos įmonių atsakomybę jų pasaulinėje tiekimo grandinėje, reaguojant į valdysenos trūkumus, nustatytus neseniai Komisijos parengtame Edinburgo tyrime.
Parlamentas visada džiaugiasi galėdamas padėti Komisijai, V. Reding. Tikiuosi, šie pasiūlymai šiandien padės.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, kolegos L. Andoro vardu norėčiau pasidžiaugti, kad šiandien svarstomame pasiūlyme dėl rezoliucijos pateikta daug svarbių socialinės politikos išorės dimensijos aspektų.
Komisija tvirtai remia glaudesnį pasaulinio masto bendradarbiavimą, susiejant užimtumo ir socialinius tikslus su ekonominiais tikslais. Visų pirma pasisakome už tolesnes diskusijas ir klausimų koordinavimą Didžiajame dvidešimtuke. Todėl pasirengimas Didžiojo dvidešimtuko darbo ir užimtumo reikalų ministrų susitikimui yra geras pavyzdys, rodantis didėjančią sanglaudą pasaulyje.
Komisija taip pat remia glaudų bendradarbiavimą su tarptautinėmis organizacijomis, kurios - cituoju EBPO ir Tarptautinę darbo organizaciją - yra būtinos siekiant sukurti vienodas sąlygas tarptautiniu mastu ir ypač nustatant tarptautinius darbo standartus.
100-oji Tarptautinės darbo organizacijos sesija pradėta praėjusią savaitę. Joje dėmesys bus skirtas naujai TDO konvencijai dėl vietinių darbuotojų. Šis klausimas neseniai svarstytas Europos Parlamente. TDO konferencijoje dėmesį taip pat numatoma skirti socialinei apsaugai, įskaitant Minimalios socialinės apsaugos iniciatyvos skatinimą. Mes atidžiai stebėsime diskusijas dėl TDO konvencijoje įtvirtintų darbo standartų įgyvendinimo. Norėčiau pažymėti, kad Komisija džiaugiasi, jog šios dienos pasiūlyme dėl rezoliucijos pabrėžiama būtinybEuropos Sąjungai skatinti pagrindinius TDO darbo standartus ir padoraus darbo darbotvarkę pasaulyje, įskaitant lyčių lygybę ir nediskriminavimo politiką kaip susijusius klausimus.
Komisija taip pat toliau skatins tvarų vystymąsi, deramą darbą, darbo standartus ir įmonių socialinę atsakomybę kitose politikos srityse, pvz., prekybos ir plėtros politikos srityse. 2011 m. Komisija ketina parengti komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės, kuriame bus pateikti pasiūlymai dėl tolesnių veiksmų tarptautiniu lygmeniu, įskaitant įmonių socialinės atsakomybės klausimo įtraukimą į santykius su šalimis partnerėmis.
Mūsų nuomone, būtinas įmonių dalyvavimas siekiant išspręsti tokius klausimus kaip jaunimo užimtumas, mokymas, darbo jėgos įgūdžiai, sveikata ir įvairovė, atsakingas restruktūrizavimas ir vietos plėtra, visų pirma atsižvelgiant į ekonomines ir socialines problemas Europoje.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks antradienį, birželio 7 d. 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Siiri Oviir
Didelį dėmesį skiriu veiklai ir iniciatyvoms, susijusioms su Europos Sąjungos socialinės politikos išorės aspektu, nes tokios politikos tikslas - skatinti socialinius standartus trečiosiose šalyse, kad būtų išvengta šiuolaikinės vergovės, kurioje į žmonės žiūrima tik kaip į "gamybos mašinas", o ne kaip į asmenybes.
Plečiantis ir didėjant ekonomikos konkurencijai pasaulyje darbuotojų darbo sąlygos toliau blogėja, nes dėl išlaidų mažinimo labiausiai nukenčia darbuotojų atlyginimai, be to, siekiant pelno ilginamas darbingas amžius. Todėl norėdami pakeisti vyraujančias tendencijas turime pereiti nuo žodžių prie darbų ir įgyvendinti tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Deramo darbo darbotvarkę ir susijusias konvencijas. Prireikus turime taikyti kraštutines priemones - įvairias ekonomines sankcijas ir apribojimus - šalims ir įmonėms, kurios nuolat jų nesilaiko. Žinoma, reikalingos sankcijos neturėtų būti įgyvendinamos neapgalvotai ar siekiant sugriauti ekonominę konkurenciją.
Trečiųjų šalių darbo normų pažeidimai taip pat prisideda prie labai didelių muitų besivystančiose šalyse ir Europos Sąjungos bendrojoje rinkoje, todėl norėdami būti konkurencingi turime stengtis laikytis TDO sąlygų. Europos Sąjunga turėtų ne rodyti pirštu, bet pateikti savo sprendimus ir imtis kompromisų padėčiai pagerinti.
Džiaugiuosi, kad padidėjo įmonių socialinatsakomybir pagarbus požiūris į savus darbuotojus. Deja, negalime taikstytis su padėtimi, kai šalių ir vietos valdžios pareigos yra perduodamos įmonėms. Tokia politika sietina su buvusia Sovietų Sąjunga ir dabartinėmis NVS šalimis, kuriose valdžios institucijos yra verslo įmonių pinigų perdavimo kanalai.
Sirpa Pietikäinen
Norėčiau padėkoti R. Falbrui už puikų pranešimą dėl socialinės politikos, pagal kurią skatinami darbo ir socialiniai standartai ir Europos įmonių socialinatsakomybė, išorės aspekto. Politiškai ir ekonomiškai integruotoje ES taip pat labiau nei bet kada reikalingas socialinis aspektas. Svarbu užtikrinti pagrindinių paslaugų teikimą, apsaugą ir deramas darbo sąlygas visiems ES piliečiams, ypač per dabartinę ekonomikos krizę. Kaip nurodpranešėjas, Europos pasirinktas požiūris socialinės politikos srityje taip pat turėtų būti taikomas santykiuose su trečiosiomis šalimis. ES turėtų griežčiau reikalauti, kad sudarant būsimus prekybos ir investicijų susitarimus būtų taikoma sąlyga, pagal kurią turi būti ratifikuoti, įgyvendinti ir prižiūrimi tarptautiniai susitarimai. Be to, taip pat turėtų būti prašoma didesnio Europos įmonių atvirumo sąskaitų ir subrangovų grandinės atžvilgiu, kad tvirtos Europos Sąjungos politinės ir socialinės vertybės nebūtų tik iliuzija.
