Infotund komisjoni presidendiga
President -
Järgmine päevakorrapunkt on infotund komisjoni presidendiga.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud president! Näen, et meie kaasparlamendiliikmed Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist on veel lõunal. Austatud president! Mul on hea meel näha, et naeratate mulle - kaldusite enne oma märkustes minu kohta pisut äärmustesse, kuid ilmselgelt rahunesite pisut lõunapausil.
Volinik Günther Oettinger, keda te arvatavasti hästi tunnete, on öelnud, et varsti tehakse stressitestid - oh, seal ta ongi, ma ei märganud teda varem. Meeldiv teid näha, Günther Oettinger! Günther Oettinger, Angela Merkeli hästikoolitatud jünger, on nüüd samuti tuumaenergia vastu. Ta oli aatomienergia toetaja, kuid Fukushima oli tema jaoks kui Damaskuse tee, ning just nagu nüüdisaegne Saul, nägi ka tema koos mitme teisega taevast paistvat eredat valgust. On ta ju avaldanud, et tema hinnangul on paar tuumajaama, mis stressitestil läbi ei saaks. Leian, et see on väga huvitav.
Kui teie, Günther Oettinger, kahtlustate, et on stressiteste, mis soovitud tulemusi ei anna, kuna testitavad süsteemid ei pruugi testi üle elada, siis miks komisjon ei sekku viivitamatult ega neid jaamu sulge? Kui need stressitestid sarnanevad mingilgi määral pankadega juhtunuga, nimelt kui mõistame pärast sündmust esiteks seda, et stressitestid ei olnud piisavalt selged, ja teiseks, et tulemused ei peegeldanud tegelikku olukorda, siis oleksid selle tagajärjed tuumaenergia puhul tunduvalt ohtlikumad kui pankade puhul.
Seetõttu on mul konkreetne küsimus: kuidas on võimalik, et teate, et mõned süsteemid ei ela stressiteste üle, kuid ei võta sellest hoolimata midagi ette?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, selleks et testi tulemust teada, peame kõigepealt selle testi tegema. Kui mõni käitis peaks testil läbi kukkuma, jääb heastavate meetmete küsimus endiselt lahtiseks. Kui uuendamine ei ole tehniliselt või majanduslikult teostatav, tuleb reaktorid sulgeda ja dekomisjoneerida. Siiski on võimalik kavandada olukordi, kus ohutusuuendused on majanduslikult mõttekad ja tehniliselt teostatavad, ja just sellele on meil võimalik praegusel hetkel pühenduda.
Martin Schulz, leian, et on oluline, et Euroopa Ülemkogu jõudis pärast pingelisi arutelusid komisjoni rolli üle üksmeelele. Võin teile öelda, et arutluste algus seisnes vaid riiklike reguleerivate asutuste koordineerimises ning minu pealekäimisel paluti komisjonil tulla välja reguleerimisalade ja üksikasjadega ning esitada enne aasta lõppu oma järelduste kohta täielik aruanne.
Teeme seda kõikide Euroopa tuumaobjektidega. Tagame protsessi täieliku läbipaistvuse. On oluline seda tõsiasja mõista. Usun, et see on tuumaohutuse tagamisel edasiminek.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Manuel Barroso, olete väga terane mees, kuid te siiski ei vastanud mu küsimusele. Seetõttu küsin uuesti: kui Günther Oettinger ütleb, et kahtlustab, et mõned hetkel võrgustikku ühendatud tuumajaamad ei ela stressitesti üle, tõlgendan seda nii, et teate, et nende tuumajaamade ohutuse tase on sedavõrd madal, et need ei vasta kriteeriumidele. Miks siis mitte viivitamatult sekkuda? Leian, et see on reaalne ja praegugi varitsev oht.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Volinik Günther Oettinger tegi väga hoiatava ja ettenägeliku mõtteavalduse. On võimalik, et midagi sellist juhtub, kuid selleks et kontrollida, kas see võib tõepoolest juhtuda või mitte, peame tegema põhjalikke usaldusväärseid teste. Just seda me teemegi, tagades täieliku läbipaistvuse ja põhinedes parimatel olemasolevatel teadmistel.
Nagu te teate, ei ole komisjoni pädevuses teste seisata. See on riiklik pädevus. Küll aga kavatseme - ja erinevalt varasemast ajast enne viimast Euroopa Ülemkogu on meil selleks ka selge mandaat - teha koostööd riiklike sõltumatute reguleerivate asutustega, et teha kaalukaid ja usaldusväärseid riiklikke stressiteste. Praegu määratleme nende stressitestide üksikasju ja reguleerimisalasid.
Sooviksin Martin Schulzile öelda, et peame nendes erinevates tundlikes küsimustes olema äärmiselt vastutustundlikud ning mitte paanikat külvama. Peame tegutsema tehniliselt ja tuginema parimatele teaduslikele eksperthinnangutele.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Oleme kõik ühel nõul, et Euroopa Liit on midagi enamat kui vaid ühisturg ning see on ka poliitiline projekt, et tagada meie maailmajaos demokraatia ning õigusriigi põhimõtete ja inimõiguste järgimine, edendamine ja tugevdamine.
Kui see ei oleks nii, ei erineks me minu arvates kuigivõrd Hiinast. Nii on kõikides liikmesriikides, kaasa arvatud Ungaris. Sealne valitsus on välja andnud uue põhiseaduse eelnõu, mis võetakse vastu aprilli keskpaigas. Selles leidub minu arvates murettekitavaid viiteid vähemuste valimisõigustele, abordi keelustamisele, samasooliste abielude keelustamisele, maa põlisasukatele tagastamise poliitikale ja asutuste piiramisele, et need viiksid ellu valitsuse tahet.
President José Manuel Barroso, mida kavatseb komisjon teha, et kaitsta Euroopa ühiseid põhiseaduslikke demokraatlikke põhimõtteid, õigusriigi põhimõtet ja põhiõigusi, mis on sätestatud meie aluslepingu artiklis 2, kui need on liikmesriikides ohus, nagu praegusel juhul Ungaris?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kahtlemata nõustume, et Euroopa Liit ei ole vaid ühisturg: see põhineb väärtushinnangutel ning igal Euroopa Liidu liikmesriigi kandidaadil on liikmeks saades kohustus nendest väärtushinnangutest kinni pidada. Üks nendest väärtustest on õigusriigi põhimõte ning peame oma põhimõtteid austama. Nagu teate, on riikliku põhiseaduse vastuvõtmine iga liikmesriigi jaoks põhitähtsusega samm, ülioluline protsess, mis kuulub täielikult vaid selle liikmesriigi rahvale ja institutsioonidele.
Uue põhiseaduse sisu ja vastuvõtmismenetlus on Ungari institutsioonide otsustada, järgides riigisiseseid eeskirju ning vajaduse korral ka rahvusvahelist ja Euroopa Liidu õigust. Jälgime selle küsimuse arengut ELi õiguse vaatevinklist, kuid loomulikult loodame, et Ungari asutused tagavad, et viimaks vastu võetav uus põhiseadus peegeldaks väärtusi, millele tuginedes Euroopa Liit asutati.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE nimel. - Komisjoni president, mõistan teie vastust, kuid teate, et kõik 27 liikmesriiki peavad oma põhiseadusi vastavalt Euroopa väärtustele muutma. Ungari tegi seda enne Euroopa Liiduga ühinemist. Mõned riigid on seda teinud isegi pärast ühinemist. Hetkel tegeleb sellega Poola ja ka Prantsusmaa, kuna Lissaboni lepingu ja mõne Prantsuse põhiseaduse artikli vahel valitseb vastuolu.
On oluline, et kohustaksite ka Ungarit neid põhimõtteid rakendama, isegi pärast uue põhiseaduse vastuvõtmist. On tähtis, et komisjon seda küsimust lähemalt vaatleks.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Mis tahes liikmesriigi põhiseadus peab peegeldama Euroopa väärtusi ja olema nendega kooskõlas. Euroopa põhiväärtused on demokraatia, õigusriigi põhimõte, inimväärikus ja põhiõiguste kaitse. See on küsimus, mida ei peaks isegi arutama. Ma ei ole veel näinud Euroopa Liidu liikmesriigi põhiseadust, mis oleks nimetatud väärtustega vastuolus, kuid kui see peaks teoreetiliselt juhtuma, peaksime tegutsema.
Nagu teate, Guy Verhofstadt, on meil selles küsimuses väga hea maine. Hiljuti astusime samme mitme väga tundliku küsimuse puhul, mis muu hulgas puudutasid ka Ungari meediaseadust. Ungari valitsus ütles alguses, et kui komisjon tuvastab mis tahes mittevastavuse, muudab Ungari seadust, ning on seda ka teinud.
Komisjon on võtnud väga jõulise seisukoha ka teistes liikmesriikides, kus on diskrimineerimiskeeluga probleeme olnud. Sellest vaatevinklist võite kindel olla, et komisjon jälgib neid küsimusi väga hoolikalt.
Marian-Jean Marinescu
fraktsiooni PPE nimel. - Selle aasta alguses alanud Euroopa poolaasta rakendamine aitab tugevdada eelarvedistsipliini, makromajanduslikku stabiilsust ja kasvu ning kohustab liikmesriike oma majandus- ja eelarvepoliitikat muutma. Lühiajaliselt võib uuel poliitikal olla märkimisväärne roll Euroopa kodanike eludele enamikus liikmesriikides.
Kas komisjon on välja selgitanud tagajärjed või kavatseb anda hinnangu tagajärgedele, mis nendel vajalikel riiklikel protseduuridel on tulevikus Euroopa majanduslikule, sotsiaalsele ja poliitilisele maastikule?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Võtame sellega tegelemist väga tõsiselt. Nn Euroopa poolaasta üle kokkuleppele jõudmine oli väga oluline, kuna liikmesriigid on nüüdseks üksmeelselt nõustunud, et ühe riigi majanduspoliitilistel küsimustel võib olla mõju teiste riikide majanduspoliitikale ning nende teiste riikide majanduspoliitika mõjutab nende oma. Kavatseme selle kohta soovitusi anda, võttes aluseks muu hulgas ka programmid, mida liikmesriigid meile esitavad. Teeme seda aga oma kodanike elude paremaks muutmiseks.
Rõhutame, et kõik jõupingutused eelarve konsolideerimiseks ja struktuurireformideks on tegelikult majanduskasvu nimel - jätkusuutliku, kaasava majanduskasvu nimel, mis on Euroopa Liidu eesmärk. See oli üldine kokkulepe, mille nimetasime ELi 2020. aasta strateegiaks. Nende prioriteetide valguses anname hinnangu peagi esitatavatele riiklikele programmidele ning teeme liikmesriikidega koostööd.
Marian-Jean Marinescu
fraktsiooni PPE nimel. - Selle poliitika kõige olulisem aspekt on distsipliin. Kui kõik liikmesriigid neid nõudeid täidavad, on tulemused head. Kui liikmesriigiti esineb erinevusi, siis oodatud tulemusi ei saavutata.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Olen teiega igati nõus Marian-Jean Marinescu. Just seetõttu peavad institutsioonid olema iseseisvad ning tegema oma tööd täiesti sõltumatult ja tõelises ühenduse vaimus, kuna oleme varem näinud, et mõnikord on kiusatus otsuseid mitte vastu võtta või neid mitte ühtselt, sidusalt ja usaldusväärselt rakendada.
Seetõttu annab komisjon endast parima, et tagada võrdne mänguruum ja õigluse põhimõtte järgimine. Distsipliin saavutatud kokkulepete järgimises on tõepoolest Euroopa Liidu edu põhialus.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) José Manuel Barroso, eelmisel nädalal sätestas komisjon piirangud, tuginedes määrusele, mida kasutatakse alati, kui esile kerkivad probleemid radioaktiivsusega, mis mõjutavad toidukaupade importi, sedapuhku siis Jaapanist. Üllatuslikult on piirangud, mille Jaapanist imporditavatele toodetele kehtestasite, praegusel juhul tunduvalt kõrgemad kui isegi Jaapani-siseselt nendele kaupadele rakendatavad piirangud. Samuti on need kõrgemad kui piirangud, mis on taolistel juhtudel kehtestatud toidukaupadele näiteks Ameerika Ühendriikidest - riigist, kus tuumaenergiat laialdaselt kasutatakse. Samuti on need piirangud kõrgemad nendest, mida rakendati Euroopa Liidule ja riikidele, kust pärast Tšornobõli katastroofi kaupasid importisime ja mis mõnel juhul siiani tseesiumisisalduse puhul kehtivad. Miks see nii on? Miks me kehtestasime sedavõrd kõrged piirangud?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Loomulikult vastan hea meelega Rebecca Harmsi küsimusele, kuigi arvasin, et leppisime täna kokku, et jagame arutelu kaheks - üldiseks osaks ja Jaapani-teemaliseks osaks.
Olete püstitanud väga olulise probleemi, Rebecca Harms. Esiteks tagavad 25. märtsil vastuvõetud kiireloomulised meetmed Jaapanist imporditavate toidukaupade ja sööda puhul ELi tarbija ohutuse ning ühtlustatud jõustamislähenemise kõikjal Euroopa Liidus. Leiame, et need meetmed vastavad valitsevale riskile ning neil on laialdasem rakendamisala kui meetmetel, mis võeti kasutusele teistes olulistes maailmaosades, näiteks Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Minu teadmiste kohaselt leiame saadud teadusliku eksperthinnangu alusel, et need asjaolud ja rakendatav lähenemisviis on ohutud.
Toll tagab, et toit ja sööt pääsevad Euroopa Liidu turule vaid siis, kui valitseb kindlus, et nende tarbimine on ohutu. Praeguse korralduse kohaselt rakendavad ka Jaapani võimud ise - ning Rebecca Harmsi öeldu on tõsi - üha rangemaid nõudeid riigisiseselt tarbitavatele ja eksporditavatele toidukaupadele.
Võttes arvesse Jaapanis kehtestatavaid rangemaid piiranguid, on komisjon otsustanud, et õige oleks enne edasisi teaduslikke analüüse täiendava turvameetmena muuta hetkel kehtivaid 25. märtsil jõustunud tasemeid, mis kehtestati vastavalt Euratomi määrusele nr 3954/87. Selle analüüsi teeb komisjon koostöös vastavate teadusekspertidega enne 30. juunit, et jõuda otsusele standardites, mida ühtselt imporditavatele kaupadele rakendada.
Sooviksin siinkohal rõhutada, et kõik liikmesriikide praeguseks tehtud kontrollid Jaapanist imporditud toidukaupadele näitavad kaduvväikseid radioaktiivsustasemeid, mis jäävad oluliselt alla praegu kehtivatele Euroopa ja Jaapani piirstandarditele. Soovin teid teavitada sellest, et komisjon esitab järgmisel reedel toiduahela ja loomatervishoiu komiteele ettepaneku vaadata läbi meie normid ning viia need vastavusse Jaapani normidega. Seejärel jõustuvad need järgmisel nädalal. Peaksin veel kord rõhutama, et tegemist on ettevaatusabinõuga, mis võimaldab kõikjal maailmas algatada hetkel lubatud tasemete kohta vajalikke teaduslikke hindamisi, et Euroopa Liit saaks näidata, et rakendab taas kõrgeimaid standardeid.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) José Manuel Barroso, kui teist õigesti aru sain, tähendaks see, et Tšornobõli radioaktiivsest tseesiumi sadenemisest mõjutatud kalad, mida Norrast imporditakse, peaksid vastama rangematele piirangutele kui imporditavad radioaktiivsed kalad, mis on püütud Jaapani vetest? Leian, et see on väär ja vastutustundetu ning soovin teada, kas olete valmis korrigeerima limiite, mis on rahvusvaheliste standardite kohaselt äärmiselt kõrged, või mitte.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Rebecca Harms, peame nendes küsimustes otsuse langetama teaduslike tõendite põhjal. Ma ei saa otsuste langetamisel lähtuda vaid isiklikest arvamustest. Meil on pärast Tšornobõli loodud määrus. See põhines parimatel teaduslikel tõenditel. Jaapan on toiduga kindlustatuse teemal väga tundlikul positsioonil ning sellel on mitu põhjust. Jaapanil on Euroopast erinev piirmäär. Just nende erinevate standardite tõttu Euroopas ja Jaapanis oleme otsustanud, et rakendame üleminekul Jaapani standardeid.
Lubatud tasemed on madalamad, mis tähendab, et nende standardid on kõrgemad. Jaapani puhul võtame kasutusele selle. Samal ajal kavatseme riiklikul ja Euroopa tasemel konsulteerida ekspertkomiteega, et saaksime otstarbekuse korral kohaldada kõikidele imporditavatele kaupadele ühised ühtsed reeglid. Leian, et see on parim, proportsionaalseim ja teaduspõhiseim lähenemine. Ma ei leia, et praegusel hetkel oleks soovitatav mõni muu lähenemine.
Jan Zahradil
fraktsiooni ECR nimel. - Vastupidi mõnele oma kolleegile usun endiselt, et Euroopa Liit on peamiselt majanduslik projekt ning selle kõige keskmeks on ühtne turg. Oleme viimastel päevadel ja nädalatel kuulnud palju majandusjuhtimisest - minu isikliku maitse jaoks ehk liigagi palju -, kuid väga vähe majanduskasvust ja konkurentsivõimest.
Nagu teate, José Manuel Barroso, moodustab Briti Konservatiivne Partei minu fraktsiooni kõige olulisema osa, ning Ühendkuningriigi peaminister David Cameron ning veel kaheksa ELi riigi- ja valitsusjuhti saatsid teile ja eesistujale Herman Van Rompuyle kirja, milles tõid välja väga selged moodused kriisijärgse Euroopa tagasi majanduskasvule suunamiseks. Eelmisel nädalal avaldas David Cameron ka brošüüri "Valime majanduskasvu”, mida soovitan kõikidel täiskogu liikmetel lugeda.
Mis on siis teie lähituleviku konkreetsed kavatsused majanduskasvu ja konkurentsivõime tagamiseks ning Euroopa Liidu ühtse turu täiendamiseks? Missuguseid praktilisi meetmeid kavatsete nende eesmärkide saavutamiseks rakendada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ühe minuti jooksul on keeruline siseturu tähtsusele väärilist tähelepanu pöörata. Siiski soovin Jan Zahradilile kinnitada, et sel kuul esitame ühtse turu akti - väga põhjaliku ettepanekute kogu ühtse turu rakendamiseks, selle süvendamiseks ja mis tahes takistuste eemaldamiseks seoses teenuste ja paljude peamiselt VKEsid puudutavate halduskoormustega.
Konkreetsed punktid, mille saan täna avaldada, on konkreetsed VKEde rahastamise kättesaadavust puudutavad meetmed ja meie ettevõtteid, eriti VKEsid mõjutava halduskoormuse vähendamine.
Lubage veel öelda, et kiri, mille mulle kirjutasid üheksa Euroopa peaministrit või riigipead, on väga oluline dokument. Praegusel hetkel, kui meie eelarvetel on nii rängad piirangud, on oluline valla päästa ühtse turu kogu potentsiaal. See on kahtlemata Euroopa Liidu jaoks majanduskasvu allikas.
Jan Zahradil
fraktsiooni ECR nimel. - José Manuel Barroso, ma ei soovi algatada mingit vaidlusi tekitavat arutelu ning usun teie headesse kavatsustesse. Tunnen aga asutust, mida juhatate. Euroopa Komisjon on mõnikord raskesti ohjatav loom. Nii et palun öelge meile, kuidas tagate, et Euroopa Komisjon väldib teie juhtimise all mõnikord liigagi ilmset kalduvust ülereguleerida, selle asemel et reguleerimist vähendada või paremini reguleerida?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Palun ärgem võtkem komisjoni suhtes eelarvamuslikku positsiooni! Komisjonil on sel teemal hea minevik. Oleme juba parandusi teinud: 31% komisjoni halduskoormuse vähendamine, millest 22%-le on nõukogu ja parlament juba nõusoleku andnud. Õigupoolest on nõukogu mõnele koormuse vähendamise meetmele vastu.
Usun, et nõustute minuga, Jan Zahradil, et 27 erinevat bürokraatiat on hullem kui üks bürokraatia. Seega teeb komisjon palju selle nimel, et muuta siseturu rakendamisega elu kogu meie mandri ettevõtetele lihtsamaks. Tegelikult tuleb vastupanu mõnikord riigi valitsustasutustelt, näiteks direktiivide liigpüüdliku rakendamise ja muu taolise kujul. Võtame selle tegevuskava rakendamist tõsiselt, et töötada välja parem määrus, milles usutavasti ka kokkuleppele jõuame.
Lothar Bisky
Minu küsimus sarnaneb Martin Schulzi küsimusele. Seetõttu kavatsen keskenduda ühele kindlale aspektile. Loomulikult mõistate, et meie kogemuste valguses pankade stressitestidega oleme nende suhtes tundlikumaks muutunud, kaasa arvatud testide suhtes, mis puudutavad tuumaenergiat. Minu küsimus on seotud Euratomiga.
Ma ei soovi mängida kohtumõistjat tohutute rahasummade üle, mille Euratomi uurimustegevus neelab. Minu isikliku arvamuse kohaselt kulutatakse selle teadustöö rahastus tehnoloogiale, mis on täis riske. Ma ei leia, et neid riske kontrollitakse piisavalt, samuti ei leia ma, et selles küsimuses oleks ühiseks otsuselangetamiseks piisav reguleerimisala. Lõppude lõpuks ei tunnista tuumaenergia riigipiire. Just selles seisnebki probleem. Kas ei ole mitte nii, et tuumaenergiat puudutavad otsused tuleks langetada ühiselt, kuna radiatsioon riigipiire ei tunnista?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lothar Bisky, Lissaboni leping sätestab selgelt, et energiaallikate jaotus on liikmesriikide riigisisene pädevus. Euroopa institutsioonidel ei ole õigust otsustada, missuguseid energiaallikaid iga liikmesriik kasutama peaks.
Siiski olid viimase Euroopa Ülekogu järeldused samm edasi, kuna jõuti kokkuleppele testida kõiki Euroopa Liidus asuvaid tuumajaamasid. See tehakse tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühma ja komisjoni juhtimisel. Komisjon esitab ka aruande, mis tehakse avalikuks.
Oleme jõudnud olukorda, kus tuumaenergia pooldajad ja vastased - Euroopas on erinevate seisukohtadega liikmesriigid - on vähemalt selles ühel nõul, et peame uuendama kõiki tuumaohutuse tingimusi. See toimub tõenäolisemalt üleeuroopalise lähenemise teel kui riigiti.
Lothar Bisky
José Manuel Barroso, mida arvate mõttest luua Euroopa institutsioon, mis edendab taastuvenergiat, tegeleb keskkonnasäästliku energiavarustuse ja energia säästmisega Euroopa Liidu lepingu raames? Kas toetaksite seda ettepanekut, kuna see võiks meid tuumaenergia riskidest kiiremini vabastada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Oleme selles küsimuses juba mõned ettepanekud teinud, nimelt nn 20-20-20 algatus, millega näiteks liikmesriigid üksmeelselt nõustusid - vajame selles küsimuses üksmeelt -, ehk taastuvenergiaallikate osatähtsuse suurendamine 2020. aastaks 20%ni. Lubage lisada, et oleme selle eesmärgi saavutamise teel. Seega on liikmesriike selle kohustusega siduv õigusakt juba olemas.
Kas liikmesriigid on valmis edasi liikuma? Sellel teemal võime arutleda, kuid võin enda seisukohalt öelda, et konsultatsioonide põhjal on nad nüüd seisukohal, et esmalt tuleks pühenduda nimetatud eesmärgi saavutamisele. Seega ei pea me ilmselt looma uut ühenduse raamistikku, uut institutsioonilist raamistikku, küll aga peame otsustavalt pühenduma eesmärkidele, milles oleme kokku leppinud, ning ühise kokkuleppe alusel võib-olla seadma ka kaugeleulatuvamaid eesmärke.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - José Manuel Barroso, olen segaduses! Aidake mind! Milline on ELi poliitika Liibüa suhtes? Sain 1. aprillil kirja kõrgeauliselt paruness Catherine Ashtonilt, milles teatati, et EL on andnud üle 75 miljoni euro ulatuses humanitaarabi ning kuigi olukord on jätkuvalt ebakindel, on EL pakkunud oma abi dialoogi edendamisel. Ometi kirjutas ta selle palju päevi pärast pommitamise algust. See on see, mida ta öelnud on.
Teisest küljest on meil kange mees Herman Van Rompuy, kes on teinud selgeks, et Liibüa ettevõtmise eesmärk on režiimivahetus. Samuti ütles ta, et tegevus Liibüas ei oleks saanud toimuda ilma Euroopa Liiduta ning Prantsusmaa ja Saksamaa ei oleks saanud astuda sõjalisi samme, saamata esmalt Euroopa Ülemkogu toetust. Seega on meil Euroopa Liidus kaks olulist isikut, kes on omavahel otseses vastuolus. Palun valgustage seda küsimust pisut ja öelge, milline on Euroopa Liidu poliitika Gaddafi ja Liibüa suhtes!
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Liikmesriigid on üksmeelsel seisukohal, et Gaddafi peab ametist lahkuma. Dialoogi alustamises isikutega, kellega peaksime enda arvates kõnelema, puudub vastuolu. Sellele ilmselt ka leedi Catherine Ashton viitas. Näiteks oleme siin vastu võtnud kolonel Gaddafi opositsiooni esindajaid.
Sellegipoolest ei olnud sõjaline tegevus Euroopa Liidu kui sellise otsus. Mõned Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogusse kuuluvad liikmesriigid otsustasid Euroopa Ülemkogus saavutatud üksmeelele tuginedes lennukeelutsooni kehtestada. See ei olnud aga Euroopa Liidu kui sellise otsus, kuna olukorraga tegelemises olid mõned erisused. Peame seda mõistma. Tõde on, et viisi puhul, kuidas peaksime Liibüa küsimusega tegelema, oli erimeelsusi.
Siiski nõustun ka eesistuja Herman Van Rompuy sõnadega: kui Euroopa Ülemkogu ei oleks nimetatud seisukohale asunud, ei oleks Julgeolekunõukogu saanud neid otsuseid vastu võtta. Tegemist oli ajalooliste otsustega, kuna need rakendavad kaitsmiskohustust.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD nimel. - Kahtlemata on siin laialdaselt erinevaid arvamusi. Soovin teada, kas José Manuel Barroso nõustub minuga, kui ütlen, et määrates uue väliskomisjoni juhiks ja välisjulgeoleku eest vastutajaks naise, kes on olnud vasakäärmuslasest eluaegne passivist, tuumarelvastusvastase organisatsiooni CND (Campaign for Nuclear Disarmament) laekur, isik, kes on näidanud selles ametis ebapädevust, ei teinud Euroopa Liit oma parimat otsust. Saan paruness Catherine Ashtoni eest vaid jumalat tänada, kuna ilma temata oleksime kõik arvatavasti palju kaugemal Liibüas.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Minu toetuse saanud liikmesriikide otsus määrata Catherine Ashton komisjoni asepresidendiks / liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgeks esindajaks, oli minu arvates hea otsus.
Ta on väga pühendunud eurooplane. Kahtlemata ei jaga ta teie vaateid, kuid ma ei leia, et see oleks probleem. Minu hinnangul aitab ta väga ausalt ja otsusekindlalt kaasa meie eesmärkide saavutamisele, kuid olgem selles suhtes ausad. Tal on väga raske ja palju ülesandeid pakkuv amet. Ta teeb midagi, millega varem tegeles vähemalt kolm või neli inimest. Peale selle pidi ta juurutama uue Euroopa välisteenistuse.
Leian, et need, kellele tema ideed ei sümpatiseeri, peaksid tema suhtes möönduse tegema. Usun, et tõsiasi, et meil on nüüd liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, kes on samal ajal ka komisjoni asepresident, on edasiminek. Võin kinnitada tema entusiasmi, otsusekindlust ja läbinisti euroopalikku lähenemist, millega ta tegeleb kõikide nimetatud probleemidega.
Andrew Henry William Brons
Austatud president! Kas komisjoni president näeb ette mingeid asjaolusid, mille korral sunnitakse liikmesriike, kaasa arvatud Ühendkuningriik, võtma kasutusele euro hoolimata rahva soovist - mida tõenäoliselt avaldataks referendumina - ja isegi vastavate riikide valitsuste avaldatud soovist? Lissaboni lepingu preambul kohustab liikmesriike looma majanduslikku ja rahalist liitu: ühtset stabiilset valuutat. Sõna "ühtne” viitab sellele, et see ei eksisteeri koos teiste valuutadega.
Loomulikult on sellel lepingul ka protokoll, mis sätestab, et kui Ühendkuningriik ei ole nõukogu teavitanud oma soovist eurot kasutusele võtta, ei ole sellel kohustust seda teha. Ent küsimus on selles, kas see protokoll kaitseb Ühendkuningriiki Lissaboni lepingu sätete eest. Muud eurotsoonist välja jäävad riigid paistavad olevat vähemsoodsas olukorras. Lepingu artikkel 140 sätestab, et mööndustega liikmesriikide edusamme majandusliku ja rahalise liidu saavutamisel kontrollitakse iga kahe aasta järel.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma ei saanud küsimusest aru, aga kui küsimus oli, kas Ühendkuningriiki sunnitakse eurotsooniga liituma, on vastus eitav.
Andrew Henry William Brons
Austatud president! Teame, et Ühendkuningriiki kaitseb protokoll, kuid protokollide kehtivus on küsimus, mis hõlmab enamat kui ühtse valuuta küsimust.
On olemas protokoll, mis annab Ühendkuningriigile ja kahele muule riigile loobumisõiguse Euroopa Liidu põhiõiguste hartast, kuid komisjoni enda õigusteenistus on andnud mõista, et loobumisklausel on parimal juhul piiratud rakendusalaga. Kas võib olla, et protokoll, mis annab Ühendkuningriigile ühisrahast loobumise klausli, on samuti piiratud väärtusega?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kui soovite täielikku juriidilist analüüsi, saadan teile hea meelega komisjoni õigusteenistuse analüüsi. Võin teile aga kinnitada - kahju, kui see teile pettumust valmistab -, et Ühendkuningriiki ei sunnita eurotsooniga liituma.
President
Järgmine päevakorrapunkt on Euroopa vastus Jaapani tragöödiale. Meil on nimekirjas palju kolleege. Palun teil sinist kaarti mitte tõsta, kui soovite olla eelneva registreerimiseta sõnavõtjate nimekirjas, kuna see on täiesti teine asi. Tõstke palun valge kaart - või mõni muu. Sinine kaart on teistsuguseks menetluseks.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Austatud president, komisjoni president, pärast rasket õnnetust Fukushima tuumajaamas on Euroopa Komisjoni senist reaktsiooni kirjeldanud - kui välja jätta üks kummaline kahetsusväärne libastumine - kui asjakohaselt ränka, ettevaatlikku ja põhjalikku.
Siiski on see valus sündmus loonud selle energiaallika vastu vaenuliku kõrgendatud emotsioonide õhkkonna. Võimalike negatiivsete tagajärgede vähendamiseks valimiskasti ääres on teatud valitsused järsku oma seisukohta muutnud ning otsustanud tühistada uute tuumajaamade ehitamise või olemasolevate jaamade kasutusea pikendamise plaanid.
José Manuel Barroso, arvestades, et tuumaenergia esindab 14% meie energiatarbimisest, arvestades pidevat ja ennustatavat elektrinõudluse suurenemist ning meie eesmärki 2050. aastaks süsihappegaasi heitkoguseid 85% vähendada, küsivad paljud meist, mina kaasa arvatud, selles potentsiaalselt lühiajalises olukorras, et kas komisjon kavandab mingit seadusandlikku või poliitilist tegevust, et takistada sellel õhkkonnal meie energiastrateegiat pikaajaliselt ohustamast.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ma juba ütlesin vastuses teisele kolleegile, on energiaallikate jaotuse üle otsustamine küsimus, mis kuulub riiklikusse vastutusalasse. Nagu te teate, on Euroopa Liidul liikmesriike, mis kasutavad tuumaenergiat, näiteks teie enda riik Hispaania, ning ka liikmesriike, mis tuumaenergiat ei kasuta, nagu minu kodumaa Portugal. Seega ei ole komisjoni asi öelda, kas liikmesriigid peaksid tuumaenergiat kasutama või mitte. Peame tegutsema oma vastutusalade piires.
Õigupoolest oleme nüüd saanud tuumaohutuse küsimustes uued volitused. Leian, et suudame saavutada ja peame täitma juba võetud eesmärgid kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks. Olen arvamusel, et üksmeelselt kokku lepitud 20% eesmärk on saavutatav, kui liikmesriigid tegutsevad kõikide võimalike meetmete rakendamisel otsusekindlalt, et saavutada see Euroopa Liidule ja tegelikult tervele maailmale äärmiselt oluline eesmärk.
Sandra Kalniete
(LV) Austatud president! Nüüdseks on maailm juba mitu nädalat kaastunde ja murega Jaapanis toimuvat jälginud. Soovin veel kord väljendada oma lugupidamist Jaapani rahva vastu! Oma mõtetes oleme inimestega, kes töötavad tuumakatastroofi ennetamise nimel Fukushima tuumareaktorites ööd ja päevad. Nad on kangelased, kes ohverdavad oma tervise ja elud Jaapani ja inimkonna nimel. Jaapan seisab silmitsi pingelise ülesandega oma laastatud territooriumid taas üles ehitada. See nõuab märkimisväärseid vahendeid, muu hulgas ka välisinvesteeringute sissevoolu. Just seetõttu peab Euroopa Liit alustama kõnelusi vabakaubanduslepingu sõlmimiseks Jaapaniga. Teades, et Jaapani põhimõte on avada läbirääkimised vaid siis, kui olemas on tugev otsus need edukalt lõpetada ja tulemus saavutada, olen veendunud, et nende käigus leitakse olemasolevatele hallidele aladele lahendused ning suudame sõlmida vabakaubanduslepingu, mis on vastuvõetav mõlemale osapoolele.
Sooviksin kuulda José Manuel Barroso seisukohta selle kohta, kas komisjon toetab vabakaubanduslepingu sõlmimise kõneluste avamist eelseisval Jaapani - Euroopa Liidu tippkohtumisel 25. mail, ning kui mitte, siis mis põhjustel, ja millal võidakse vastavad kõnelused avada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lubage alustada, tehes komisjoni nimel Jaapani inimestele meie siiraima kummarduse ning avaldades lugupidamist ja solidaarsust. Saatsin kohe pärast seda katastroofilist sündmust peaminister Kanile isikliku sõnumi. Rääkisin temaga telefoni teel ka eile, et saada uusimat teavet olukorra kohta, ning ta avaldas suurimat tänu Euroopa Liidu solidaarsuse eest.
Mis puudutab kaubandusküsimust, siis eelmise aasta Euroopa Liidu - Jaapani tippkohtumisel leppisime kokku, et hakkame uurima võimalusi, kuidas oleks kõige parem meie suhteid parandada. Üks majandusvaldkonna võimalus on luua Euroopa Liidu - Jaapani toidu- ja ravimiamet. See valik eeldab mõlemalt poolelt märkimisväärset ambitsioonikust ja valmisolekut tegeleda inter alia mittetariifsete meetmetega ning takistuste eemaldamisega, mis ei võimalda Euroopa Liidu ettevõtetel siseneda riigihangeteks Jaapani turule. Euroopa Liidu poolt on olnud pidev nõudlus Jaapaniga kõneluste alustamiseks. Mul on hea meel, et Euroopa Ülemkogu on nüüd oma seisukohta selgitanud. Eile kinnitasin Jaapani peaministrile veel kord, et oleme valmis tema riigiga koostööd tegema, kui viimane nende küsimustega tõhusalt tegeleb. Ta lubas mulle, et teeb seda, ning edastab Euroopa poolele ka enda mureküsimused.
Edit Herczog
Austatud president! Kui vaatame uudiseid Fukushima õnnetuse kohta ja arutelusid selle tagajärgede üle, ei ole kuskil näha aktsionäre. Me ei näe ei finantsinvestoreid ega poliitilise klassi esindajaid, küll aga näeme töötajaid: selle õnnetusega võitlevad töölised. Toetan täielikult tuumaohutusstandardite tugevdamist, kuid kas olete valmis kutsuma töötajate esindajad, täpsemalt öeldes ametiühingud, erinevate sidusrühmade dialoogi, et standardeid tugevdada ja saavutada, ning kas olete valmis saavutatud tuumaohutusstandardeid ülemaailmselt edendama? Kui jah, siis kuidas kavatsete seda teha?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Euroopa Ülemkogu on tõepoolest vastu võtnud otsuse edendada kõrgeimaid võimalikke standardeid, seda mitte ainult Euroopas, vaid ka meie partnerite seas. Näiteks on volinik Günther Oettinger juba olnud kontaktis Venemaa partneritega. Venemaa ja Ukraina teatasid, et on väga huvitatud meiega selles koostöö tegemisest. Samuti püüame saavutada sama koostöö taseme Šveitsi ning ka Türgi ja Armeeniaga, kuigi nende puhul ei ole koostöö nii arenenud.
Eile ütles Jaapani peaminister mulle telefonivestluse käigus, et soovib samuti meiega koostööd teha, seda ka rahvusvahelistes püüdlustes G8 ja G20 riikide seas, et saavutada maailmas kõrgem tuumaohutuse tase. Meil on nüüd tingimused tõelise pingutuse tegemiseks mitte ainult Euroopa tasandil - see on nüüdseks garanteeritud -, vaid ka ülemaailmselt koostöös Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ja muude asjakohaste rahvusvaheliste organitega.
Sarah Ludford
Austatud president, aasta tagasi Haitil tundus, et EL reageeris katastroofi- ja humanitaarabi andmisel aeglaselt. Kas olete rahul ELi ja liikmesriikide vahelise tegevuse koordineerituse tasemega hiljutiste hädajuhtumite korral, eriti Jaapanis?
Mis on juhtunud pärast komisjoni kolme aasta tagust teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse kohta, milles öeldi, et vajame suuremat sidusust ja tõhusust, et saavutada ühtsem ELi katastroofidele reageerimise suutlikkus?
Täpsemalt öeldes: kas hiljutine Jaapani kogemus ja üsna erinev olukord Põhja-Aafrikas on aidanud komisjonil mõelda, kas vajame ELi kiirreageerimise korda humanitaarkatastroofide ja ülesehitusabi andmiseks?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Olen uhke, et komisjon, mida esindas Kristalina Georgieva, kes on ka praegu siin, oli esimene, kes saatis pärast Jaapanis toimunud kohutavaid sündmusi sinna kõrgetasemelise delegatsiooni.
Võin teile kinnitada, et Jaapan hindas seda žesti kõrgelt. Oleme Jaapanile andnud nii poliitilist kui ka moraalset tuge: meie süsteem on olnud tõhus. Õigupoolest palusid Jaapani võimud esimesena meil liikmesriikide tegevust koordineerida, kuna nad eelistasid liikmesriikidelt koordineeritud, mitte kahepoolset toetust.
Kuigi Jaapan on väga rikas riik ja suudab suurepäraselt taoliste kriisidega toime tulla, anname solidaarsusest neile siiski 15 miljonit eurot humanitaarabi. Sellest kümme miljonit tuleb komisjoni korraldusel ELi eelarvest ja umbes viis miljonit liikmesriikidelt.
Üldjoontes oleme humanitaarabi koordineerimisega rahul, kuid kindlasti suudame seda alati parandada, kui liikmesriigid on valmis omaks võtma koordineeritud ning sidusa lähenemise kodanikukaitsele ja kriisiohjamisele.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Austatud president! Märtsi Euroopa Ülemkogu kinnitas Euroopa rolli kõrgeimate tuumaohutusstandardite edendajana kõikjal maailmas ja ELi naabruses.
Vähemalt kaks tuumaprojekti ELi välispiiril tekitavad suurt muret, kuna puudub läbipaistvus ja arupidamine riikidega, mida need mõjutavad. Uued Kaliningradi ehitatavad katsetuumareaktoritega tuumaelektrijaamad asuvad kahe liikmesriigi vahel ja vaid 23 kilomeetri kaugusel Valgevene piirist, mis on ühtlasi ELi idapiir. EL peaks koostöös asjakohaste rahvusvaheliste organitega tagama, et arendajad järgiksid juba arenguetapi algusest peale kõrgeimaid tuuma- ja keskkonnaohutusnõudeid ning lubaksid rahvusvahelistel tuumaekspertidel hinnata mõlemat projekti, eriti asukoha valiku kriteeriume.
EL suudaks ohtlikke tuumaarendusi tõhusalt ennetada, keeldudes lepingutest energiaostuks, mis toodetakse nõuetele mittevastavates tuumaelektrijaamades. Mis rolli näeb komisjon endal ohtlike tuumaarenduste takistamisel ELi välispiiri läheduses? Mis meetmeid saab see võtta?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Üks hea näide, mille saan tuua, on meie töösuhted Ukrainaga. Osalen 2011. aasta 19. aprillil Kiievis tuumaohutusega seotud tippkohtumisel, mille korraldab Ukraina valitsus, ning koos minuga on seal ka ÜRO peasekretär Ban Ki-moon. Õigupoolest oleme olnud üks olulisim annetaja - kui mitte kõige olulisem - Tšornobõli täielikuks ülesehitamiseks.
Nagu Euroopa Ülemkogu oma järeldustes märkis, ei saa tuumajaamade ohutuse tagamise prioriteet loomulikult väljaspool meie piire olemast lakata. Euroopa Liit nõuab sarnaste stressitestide tegemist ka meie naaberriikide ning kogu maailma olemasolevates ja tulevastes tuumajaamades ning siinkohal tuleks asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide jõudu maksimaalselt ära kasutada.
Nii et kahtlemata omistame oma suhetes kolmandate riikidega, kaasa arvatud nendega, mida mainisite, väga suurt tähtsust tuumaohutusele.
Elisa Ferreira
(PT) Austatud president! Jaapani kriis on omistanud suurema tähenduse meie ühisele kohustusele luua strateegia 202020. Siiski ootame jätkuvalt nii 202020 kui ka 2020. aasta strateegiaga, et meie käsutuses oleksid tulemuslikud ja jõulised vahendid, mis tooksid Euroopa praegusest olukorrast välja; välja piiravatest meetmetest, töötusest ja ebapiisavast majanduskasvust ning välja kontrollimatutest probleemidest välisvõlgadega. Kas ei ole mitte aeg, et Euroopa liiguks uute finantseerimisallikatega edasi ja rakendaks tõhusaid majanduskasvu ja ühtekuuluvust soodustavaid meetmeid, mis põhinevad teistsugusel lähenemisel energiaprobleemile ja jätkusuutliku arengu küsimusele? See on minu küsimus.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (PT) Vastan teile suurima heameelega, Elisa Ferreira, kuigi see ei ole otseselt seotud Jaapani katastroofi teemaga. Mis puutub rahastusallikate leidmise küsimust, ütlesin alles täna hommikul arutelu käigus, et meie, Euroopa Komisjon, esitame peagi vastavad ettepanekud järgmises finantsperspektiivis, mis kannab nimetust "ELi projektivõlakirjad”: need on võlakirjad teatud projektidesse, struktuurprojektidesse, investeerimiseks - näiteks Euroopa võrkude arendamisse, mis hõlmavad kindlasti ka energiat. Loodan, Elisa Ferreira, et te neid ettepanekuid toetate, ning sooviksin ka eri valitsuste tuge. Peame kõik selle teemaga ühiselt tegelema. Investeerimiseelarvete kärpimisest tulenev vahendite nappus paljudes liikmesriikides tähendab, et Euroopa Liit ei tohi Euroopa majanduskasvu investeerimist sellises ulatuses peatada. On palju valdkondi, kus minu hinnangu kohaselt annab üks Euroopa tasandil investeeritud euro rohkem kui ühe euro suuruse kasu riiklikul tasandil, näiteks energiavaldkonnas.
Michèle Rivasi
(FR) Austatud president! Kõigepealt alustan millegi positiivsega, José Manuel Barroso. Mul on hea meel tõsiasja üle, et kavatsete viia Euroopa maksimumtasemed vastavusse Jaapani tasemetega, kuna komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 297/2011 ajal mõistsime, et komisjoni soovitatud määrad olid kaugelt liiga kõrged. Seetõttu toetan seda ning näeksin hea meelega selle lisamist nimetatud määrusesse.
Minu teine märkus puudutab toiduainete importi Jaapanist. Siin on põhimõtteline probleem. Kas oleme sunnitud Jaapani majanduse toetamiseks leppima saastatud toiduga, kuigi saastatus jääb alla maksimummäära? Olen kindel, et teil on lapsed. Ise mõtlen nii, et kas annaksin oma lapsele piima, mis sisaldab 500 Bq joodi, kui saadaval on ka piim, mis sisaldab 0 Bq joodi? Kas äkki ei oleks parem kaaluda Jaapanist imporditavate toiduainete ja sööda sisseveo tõkestamist, kuna see võib olla saastatud, ning selle asemel hoopis ise Jaapani inimesi aidata ja toetada, näiteks majanduslikult või saastamata toiduainetega.
Kõige lõpuks on mul palve teile, José Manuel Barroso. Minuga võttis ühendust Areva, mille esindajad on sõitnud Jaapanisse, kus nende seadmed on tõkestatud ja lennujaamas hoiul. On väga oluline, et paluksite võimaluse korral Jaapani valitsusel need seadmed vabastada: kogu süsteemi koos maskide, robotite ja kõige muuga, mida lennujaamas kinni peetakse.
President
Kolleeg, kõnelete teiste parlamendiliikmete ajast. Paljud kolleegi ootavad võimalust sõna saada.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Mis puudutab viimast punkti, siis ei olnud ma sellest olukorrast teadlik. Kui saan rohkem teavet, sekkun hea meelega.
Piima küsimuses on teil õigus, Michèle Rivasi. Peale kolme lapse on mul ka lapselaps, kes hetkel toitub vaid piimast. See on ainuke toit, mida ta saab süüa, seega olen ka mina väga huvitatud Euroopasse imporditava toidu ja piima ohutuse tagamisest.
Meie eksperdihinnangutel põhineva teabe kohaselt on rakendatud meetmed piisavad, et tulla toime hetkel valitsevate ohtudega. Praeguse seisuga ei ole meil ühtegi teadet saastatud toidu kohta, mis sisaldab tasemeid, mis võivad meie tarbijatele terviseriske põhjustada, ning rakendame selles vallas jätkuvalt kõrgeimaid standardeid.
Niki Tzavela
(EL) Austatud president! Soovin paluda komisjoni presidendilt ja nõukogu eesistujalt mingisugust austusavaldust üle 50 anonüümsele Jaapani töölisele, kes töötavad teadmisega, et surevad. Avaldame siin parlamendis austust aktivistidele, kes tegutsevad näiteks pruunkaru päästmise nimel Himaalajas. Kogu lugupidamise juures - kas tõesti mitte keegi siinviibijatest ei leia, et peaksime ütlema midagi ka nende inimeste kohta, kes - kuigi teades, et nad hukkuvad - on töötanud kriisikoldes lakkamatult päevade kaupa?
Soovin ette lugeda ühe Jaapani töölise sõnad, kui tal avanes võimalus anda lühiintervjuu. Ta ütles, et tema kindel veendumus on, et peale nende ei ole selle töö jaoks kedagi ning nad ei saa koju minna enne, kui töö on tehtud. TEPCO kiirguskaitseülikonnad said väga kiiresti otsa. Ta oli koos kolleegidega sunnitud valmistama varuosasid käepärastest materjalidest.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
President
Niki Tzavela, olete juba ligi kaks minutit rääkinud, kuigi teil oli aega vaid minut, hoolimata sellest, et kõik, millest rääkisite, on meile väga oluline.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tahan toetada teie tehtud märkusi, proua. Ma arvan, et see, millest rääkisite, on väga tähtis. Pean neid mehi kangelasteks. Nad on oma vapruse ja suuremeelsusega ära teeninud meie suurima lugupidamise ning imetluse. Lubage mul pisut ka Jaapani inimestest rääkida! Volinik Kristalina Georgieva viibis hiljuti õnnetuspaigale üsna lähedal ning üks asju, mis Kristalinale väga muljet avaldas, oli Jaapani inimeste optimism, väärikas suhtumine ja vaimsus. Seega leian, et on väga sobilik, et meie siit Strasbourgist, Euroopa Parlamendist, saadaksime lugupidamist ja imetlust väljendava sõnumi Jaapani inimestele ning eriti nendele kangelastele, kes oma elud kõikide Jaapani elanike heaolu nimel ohvriks toovad.
President
Proua, ka mina nõustun Euroopa Komisjoni presidendiga.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud president! Kirde-Jaapani piirkond jääb saastatuks järgmiseks 300-400 aastaks ning elu ei saavuta enam kunagi oma loomulikku rütmi. Seda ütlevad meile teadlased.
Samal ajal jätkuvad tavapärases rütmis kavad ehitada väga aktiivsesse maavärinaalasse tuumaelektrijaam. Seda on öelnud meile Türgi ning kui sarnane katastroof peaks juhtuma seal, seaks see ohtu kogu Euroopa ellujäämise. Seda ütleb meile terve mõistus.
Mida on komisjonil selle kõige kohta öelda? Kui kõrged on koostöökavas kandidaatriikidega (mainisite ennist kolme riiki, mina viitan kandidaatriikidele) määratud keskkonnastandardid tuumaenergia kasutamisele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Mu vastus on jaatav, kuid sama kehtib ka kandidaatriikide kohta. Mõned nüüdseks Euroopa Liidu liikmeks saanud riigid, mis olid mõnda aega tagasi kandidaatriigid, kohustusid läbirääkimistel oma ohutusstandardeid läbi vaatama ja mõnel juhul teatud tuumaenergiakäitisi sulgema. Suhtume sellesse tõsiselt.
Tõstatame Türgi partneritega kindlasti selle küsimuse - mainisin seda ka juba eelmises sõnavõtus - ning mitte ainult nende, vaid ka kõikide teiste meie piiride lähedal asuvate partneritega. Arvan, et sellele tuleks pöörata erilist tähelepanu. Samal ajal jagame nendega teavet, mis meil on olemas enda tuumakäitiste kohta. See on õige lähenemine selle probleemi tõhusaks lahendamiseks.
Franz Obermayr
(DE) Nagu me kõik teame, tähendab demokraatia rahva võimu, põhimõtet, mida võtsime 1978. aastal Austrias väga tõsiselt. Korraldasime tuumaenergia-teemalise rahvaküsitluse ning tulemus näitas selgelt, et riik peab jääma tuumaenergiavabaks. See viis tuumaenergiavaba Austria seaduse vastuvõtmiseni, mis on nüüdseks talletatud ka meie põhiseadusesse.
Mis toimub aga ELi tasemel? Tuumaelektrijaamades kavatsetakse teha stressitestid ja nende tulemused avaldada. Need kavatsused ei ole aga kohustuslikud ega hõlma konkreetset puudustega tegelemise kohustust. Sel põhjusel toetan kindlalt Austria seiskamiskampaaniat. Soovin ka, et see kampaania leviks ülejäänud Euroopasse. Teame väga hästi, et tegemist ei ole lihtsa teemaga, kuna tuumaenergia on olemuselt liikmesriikide kohustus.
Seetõttu, president José Manuel Barroso, soovin küsida järgmist: kas nõuate ühtseid kohustuslikke Euroopa standardeid ja kavatsete lõpuks tagada ELi keskkonnastandardite, eriti keskkonnamõju hindamiste nõuetekohase elluviimise ja sanktsioonide rakendamise reeglite rikkujate suhtes?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Teeme kehtivate aluslepingute alusel kõik, mis meie võimuses. Nagu teate, annavad aluslepingud liikmesriikidele energiavaldkonnas teatava riikliku pädevuse, kuid kasutame ka enda pädevust. Euroopa Ülemkogu otsused, mis annavad Euroopa Komisjonile koos riiklike iseseisvate seadusandjatega tuumaohutusküsimustes väga olulise rolli, esindavad progressi. Teeme seda avalikult ja täiesti läbipaistvalt. Aga loomulikult te kindlasti teate seda juba teistest küsimustest, kus meil on mõnikord olnud raskusi siduvate õigusaktide ja reeglite rakendamisega Euroopa tasandil. Sellegipoolest arvan, et liikmesriigid ja Euroopa partnerid lepivad kokku suurtes sammudes.
Linda McAvan
José Manuel Barroso! Olete juba osaliselt vastanud minu küsimusele toiduohutuse probleemide kohta, mis on seotud Jaapanist tuleva importkaubaga. Kas oskaksite meile öelda, kui palju toitu me täpsemalt Jaapanist impordime, et saaksime avalikkuse hirme pisut vaigistada.
Samuti olen hakanud saama kirju selle kohta, et teie teenistused on soovituslike kiirguspiirmäärade leidmisel juhindunud kahest määrusest: üks neist puudutab Tšornobõli ja teine on üldine säte. See põhjustab segadust. Olen asjakohast küsimust ja vastust komisjoni veebilehelt lugenud, kuid pean ütlema, et see on väga keeruline. Ehk heidaksite sellele pisut valgust. Miks on kasutusel kaks määrust?
Kui te ei saa seda küsimust täna täpsustada, siis kas võiksite seda vähemalt komisjoni veebilehel teha, et mu valijad täpselt mõistaksid, missugused on tasemed, miks on need kehtestatud ja miks tehakse vahet Tšornobõli tasemete ja mitte-Tšornobõli tasemete vahel?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Püüan, aga need asjad on väga tehnilised; pidin ka ise kiirkursuse läbima, et kasutatud erialaspetsiifilisest keelest aru saada. Ent esmalt, kui kõnelda imporditava toidu ja sööda kogusest, siis see on tõesti marginaalne. Euroopa Liit impordib Jaapanist sööta ja toitu koguväärtusega 216 miljonit eurot, mis on väärtuselt umbes 0,4% ja mahult alla 0,1% kogu sööda- ja toiduimpordist Euroopa Liitu. Ka Jaapani majanduse jaoks esindab see väga väikest osa. Võiksin anda teile loendi imporditavatest toodetest, kuid mul on vaid üks minut, seega ei saa ma seda seekord teha.
Mis puudutab teist teemat erinevate väärtuste koht, siis need on määratud pärast Tšornobõli. Need põhinesid tollastel teaduslikel tõenditel, mistõttu usume, et need on usaldusväärsed. Siiski on meil nüüd olnud ka teine tragöödia, kaugel Jaapanis. Nagu juba mainisin, on Jaapanil väga kõrged toiduohutusstandardid. Vastuolude vältimiseks nende ja meie standardite vahel oleme otsustanud - nagu ma täna teatasin - need teatud määral vastavusse viia, vähemalt Jaapaniga, samal ajal kui vaatame teaduslikult üle ülemaailmseid standardeid, mida võime kehtestada mis tahes impordile Euroopa Liitu. See selgitab erinevuste olemasolu, kuid minu hinnangul on tegemist üleminekuliste erinevustega.
President
President José Manuel Barroso, tänan, et osalesite sellel istungil! Aitäh vastuste, väga elava arutelu ja peamiselt sõnade eest ELi väga olulise vastuse kohta Jaapanis toimunud tragöödiale!
Sellega on teema käsitlemine lõppenud.
