Financovanie EÚ v oblasti vyraďovania jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky (stručná prezentácia) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pána Marinesca v mene Výboru pre kontrolu rozpočtu o efektívnosti a účinnosti financovania EÚ v oblasti vyraďovania jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky (2010/2054 (INI)).
Marian-Jean Marinescu
spravodajca. - (RO) Prístupové zmluvy troch členských štátov - Slovenska, Bulharska a Litvy - obsahovali požiadavku vyradiť z prevádzky niekoľko jadrových reaktorov, ktoré nespĺňajú bezpečnostné normy a ktoré nebolo možné rentabilným spôsobom modernizovať. Cieľom finančnej pomoci poskytnutej Európskou úniou nebolo pokryť všetky náklady spojené s vyraďovaním z prevádzky. Pomoc mala byť zameraná na opatrenia spojené s vyradením z prevádzky, údržbou a dohľadom po odstavení reaktorov, nakladaním s odpadom, uskladňovaním odpadu a vyhoreného paliva, dekontamináciou a demontážnymi prácami, ako aj na opatrenia v odvetví energetiky (náhradu výrobných kapacít odstavených blokov, zlepšenie zabezpečovania dodávok energie a energetickej efektívnosti a ďalšie opatrenia, ktoré prispievajú k potrebnej reštrukturalizácii a modernizácii energetickej infraštruktúry) a na opatrenia týkajúce sa sociálnych dôsledkov (podpory personálu elektrárne pri udržiavaní vysokej úrovne bezpečnosti v čase pred demontážou po odstavení zariadenia a rekvalifikácie zamestnancov na nové úlohy pri vyraďovaní z prevádzky).
V dôsledku toho, že o finančnej pomoci sa rozhodlo bez možnosti vymedzenia finančného stropu, čo pokračovalo aj po tom, ako boli navrhnuté plány a stratégie vyraďovania z prevádzky, bolo možné poskytnúť novú, ďalšiu finančnú podporu. Európska únia poskytla na financovanie tejto činnosti značné sumy, ktoré v období od roku 1999 doteraz dosiahli približne 2,8 miliardy EUR.
Správa žiada, aby sa v budúcich hodnoteniach vykonaných Európskou komisiou a Dvorom audítorov Európskej únie vyjasnili nasledujúce aspekty: či finančné prostriedky pridelené Európskou úniou boli použité na bezpečné vyraďovanie z prevádzky, či vyraďovanie z prevádzky zaručuje bezpečné uskladňovanie jadrového odpadu, či medzi tromi súčasnými programami existovala správna koordinácia, aby sa mohli efektívne využiť nadobudnuté skúsenosti a aby sa postupovalo podľa modelu na základe projektov pripravených a financovaných v minulosti s cieľom dosiahnuť zníženie nákladov, či sú súčasné plány a stratégie už úplné, alebo je naďalej možné, že budú pridané ďalšie činnosti, a teda aj pridelené ďalšie finančné prostriedky, či je ešte potrebné vyčleniť ďalšie finančné prostriedky na energetické projekty, alebo je potrebné zamerať sa na projekty vyraďovania z prevádzky a či na tieto činnosti treba vyčleniť ďalšie prostriedky z fondov EÚ.
Miroslav Mikolášik
(SK) Predčasné odstavenie jadrových reaktorov v troch kandidátskych krajinách Európskej únie, v Litve, na Slovensku a v Bulharsku, zabránilo vytvoreniu príslušných vnútroštátnych fondov určených na pokrytie všetkých nákladov spojených s vyradením elektrární z prevádzky, a preto bola pomoc Spoločenstva nevyhnutná na vyrovnanie sa s výraznou finančnou a hospodárskou záťažou.
Vykonané expertízy však ukazujú, že náklady na vyradenie elektrární z prevádzky už doteraz prekročili výšku plánovanej pomoci EÚ a pravdepodobne prekročia aj pôvodné odhady, hoci je samotné vyraďovanie z prevádzky naďalej v počiatočnej fáze. Vyraďovanie z prevádzky teda bude musieť pokračovať, dámy a páni, aj po skončení finančného výhľadu na obdobie do roku 2013, a preto považujem za potrebné zvážiť vyčlenenie ďalších finančných prostriedkov na projekty vyraďovania týchto troch nukleárnych tovární z prevádzky.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) V Európskej únii je 143 jadrových reaktorov a podľa údajov, ktoré zverejnilo Generálne riaditeľstvo pre energetiku v marci a ktoré sa týka obdobia roku 2010, tvorí jadrová energia približne 28 % energetického mixu Európskej únie.
Udalosti v Japonsku bijú na poplach z dôvodu rizík spojených s jadrovými elektrárňami. Predčasné odstavenie blokov jadrových elektrární a ich vyradenie z prevádzky znamená veľkú finančnú a hospodársku záťaž. Z toho dôvodu môže Európska únia poskytnúť dotknutým členským štátom, teda Litve, Slovensku a Bulharsku, finančnú pomoc. Nedostatok finančných prostriedkov na opatrenia na vyradenie z prevádzky tento proces oddiali, čo by ohrozilo životné prostredie a ľudské zdravie.
Naliehavo vyzývame príslušné vnútroštátne orgány, aby dokončili podrobné plány vyraďovania z prevádzky a zároveň vyzývame Komisiu, aby o tomto procese informovala, aby jasne uviedla rozsah financovania EÚ v týchto prípadoch a aby poskytla dlhodobý finančný plán pre projekty spojené s vyraďovaním z prevádzky.
Zigmantas Balčytis
(LT) Chcel by som zablahoželať kolegyni poslankyni a poďakovať jej za spoluprácu pri príprave tejto dôležitej správy. Pri vstupe do Európskej únie prijali tri členské štáty záväzky, ktoré boli zložité z ekonomického i sociálneho hľadiska: prvýkrát odstaviť svoje jadrové elektrárne bez potrebných finančných možností alebo skúseností. Európska únia skutočne prejavila solidaritu a zaviazala sa poskytnúť potrebnú finančnú pomoc nielen na financovanie vyraďovania z prevádzky, ale aj tým, že prispeje k rozvoju projektov alternatívnej energie a k zmierneniu negatívnych sociálnych dôsledkov vyraďovania z prevádzky. Súhlasím s tým, že ešte treba vyriešiť niektoré problémy, ako je pridelenie prostriedkov na uskutočnenie konkrétnych prác na vyraďovaní z prevádzky a zložité administratívne štruktúry členských štátov, ktoré môžu brániť účinnému využívaniu pridelených finančných prostriedkov. Myslím si, že Európska komisia by mala zohrávať väčšiu koordinačnú úlohu s cieľom zabezpečiť včasné a bezpečné odstavenie týchto jadrových reaktorov, zaručiť transparentnosť pri využívaní fondov a podporiť tieto krajiny, aby rozvíjali alternatívnu energiu a vytvárali nové pracovné miesta.
João Ferreira
(PT) Takmer polovica členských štátov Európskej únie má na svojom území jadrové elektrárne. Mnohé reaktory, ktoré sú v prevádzke, sú pomerne zastarané, z čoho vyplýva naliehavá potreba niektoré tieto reaktory z bezpečnostných dôvodov demontovať a tým zabezpečiť ochranu verejného zdravia a životného prostredia. V prípade nových členských štátov, ktoré čelia požiadavke vyradiť niekoľko elektrární z prevádzky, sa nám zdá správne, že tieto štáty očakávajú od EÚ podporu na primerané a bezpečné dokončenie procesov vyraďovania z prevádzky. Tieto procesy by mali zahŕňať nevyhnutnú údržbu a dohľad po odstavení, spracovanie, uskladňovanie a dekontamináciu odpadu, ekologickú modernizáciu zariadení a podporu pri náhrade energetických kapacít vyradených elektrární, pričom osobitnú pozornosť treba venovať trvalej udržateľnosti životného prostredia a energetickej účinnosti.
Ako sa v správe správne konštatuje, mali by sme v plnej miere zohľadniť sociálne dôsledky tohto procesu a zabezpečiť ochranu pracovných miest a zároveň všetky podmienky bezpečnosti pred vyradením z prevádzky, počas neho a po jeho ukončení.
Jaroslav Paška
(SK) Správa pána poslanca Marinesca hovorí o efektívnosti a účinnosti vynaloženia finančných prostriedkov Európskej únie, použitých na vyradenie jadrových reaktorov sovietskeho typu z prevádzky. Slovenska republika svoju jadrovú elektráreň v Jaslovských Bohuniciach po havárii v Černobyle dôkladne zrekonštruovala a vybavila najmodernejšími bezpečnostnými technológiami od francúzskych a nemeckých špecializovaných firiem.
Inšpektori Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu po ukončení rozsiahlej modernizácie skonštatovali pripravenosť jadrovej elektrárne v Jaslovských Bohuniciach na viac ako tridsaťročnú bezpečnú prevádzku. Napriek tomu Slovenská republika v záujme pokoja a istoty občanov susedného Rakúska, v čase rokovaní o vstupe do Európskej únie, súhlasila s predčasným odstavením v tom čase už špičkovo vybavených reaktorov V1 a V2 v Jaslovských Bohuniciach.
Symbolický príspevok Európskej únie na náklady vyraďovania týchto reaktorov z prevádzky preto vnímame iba ako snahu aspoň čiastočne kompenzovať stratu Slovenskej republiky, ktorá tak prišla o silný a výkonný zdroj čistej elektrickej energie, nie ako reálny podiel na likvidácii tejto elektrárne.
Viviane Reding
podpredsedníčka Komisie. - Komisia veľmi víta iniciatívnu správu Parlamentu o efektívnosti a účinnosti financovania EÚ v oblasti vyraďovania jadrových elektrární v nových členských štátoch z prevádzky. Jadrová bezpečnosť je a naďalej zostane pre EÚ absolútnou prioritou, a preto Komisia prikladá veľký význam úsiliu zameranému na pomoc pri bezpečnom vyraďovaní jadrových reaktorov, ktoré sa nedajú modernizovať v súlade s požadovanými bezpečnostnými normami.
Dovoľte mi v prvom rade povedať, že s mnohými názormi uvedenými v správe s Parlamentom súhlasíme. Súhlasíme s tým, že je potrebné, aby členské štáty predložili podrobné plány vyraďovania z prevádzky, ako aj primerané dlhodobé finančné plány. Tiež si myslíme, že najviac prostriedkov treba vyčleniť na činnosti spojené s vyraďovaním z prevádzky a že Komisia musí zohrávať významnú úlohu pri zabezpečovaní prísnej kontroly využívania týchto prostriedkov.
Komisia je presvedčená, že zásada "znečisťovateľ platí" sa bude prísne dodržiavať, preto súhlasíme s názorom Parlamentu, že prevádzkovatelia jadrových elektrární by mali zaručiť, aby sa finančné zdroje na vyraďovanie z prevádzky vyčleňovali už počas životnosti jadrových elektrární. Vyraďovanie z prevádzky musí byť čo najbezpečnejšie, preto nutne potrebujeme primerané, transparentné a kontrolované riadenie prostriedkov vyčlenených na vyraďovanie z prevádzky.
Môžeme však konštatovať aj to, že správa sa zameriava na efektívnosť a účinnosť financovania EÚ v oblasti vyraďovania z prevádzky. Komisiu potešilo, že správa vo viacerých častiach plne uznáva, že hlavným cieľom financovania EÚ bolo predovšetkým zabezpečiť trvalé odstavenie reaktorov z dôvodu jadrovej bezpečnosti. Dosiahnutie tohto cieľa považujeme za základný prvok, ktorý treba brať do úvahy pri hodnotení efektívnosti a účinnosti financovania EÚ.
Komisia považuje za dôležité ujasniť, že podpora EÚ nebola nikdy určená na pokrytie všetkých nákladov spojených s vyraďovaním z prevádzky ani na kompenzáciu všetkých hospodárskych dôsledkov. Cieľom podpory EÚ bolo len prispieť ku kompenzácii v počiatočných fázach odstavenia.
Komisia tiež zdôrazňuje, že plnú zodpovednosť za vyradenie svojich jadrových elektrární z prevádzky nesú členské štáty. Je povinnosťou členských štátov predložiť podrobné dlhodobé plány a členské štáty sú zodpovedné aj za stanovenie presných harmonogramov a odhadov nákladov na dokončenie vyraďovania z prevádzky.
Chcela by som sa poďakovať pánovi spravodajcovi a Parlamentu za túto aktuálnu rozpravu o problematike, ktorá sa v súvislosti s Fukušimou stala ešte naliehavejšou. Bezpečné a úplné vyradenie z prevádzky je kľúčovým prvkom jadrovej bezpečnosti, ktorej najvyššiu úroveň sa snažíme dosiahnuť. Správa Parlamentu predstavuje cenný prínos pre diskusiu, ktorú bude Komisia viesť s tromi dotknutými členskými štátmi z hľadiska posúdenia možnej finančnej podpory EÚ po roku 2013.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční v utorok 5. apríla 2011.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Georgios Stavrakakis
písomne. - (EL) Táto rozprava o správe Výboru pre kontrolu rozpočtu je z dôvodu jadrovej hrozby ako jedného z dôsledkov desivého zemetrasenia v Japonsku a následných cunami mimoriadne aktuálna. Zároveň však zdôrazňuje skutočnosť, že EÚ monitoruje a poskytuje praktickú podporu vo forme finančnej pomoci na nevyhnutné úsilie vyradiť jadrové elektrárne z prevádzky. Cieľom tohto úsilia je zabezpečiť riadne a bezpečné fungovanie jadrových elektrární, aby sme už nikdy nezažili ďalší Černobyľ alebo Fukušimu, a zároveň riešiť dôsledky odstavenia a vyradenia týchto elektrární z prevádzky splnením energetických požiadaviek krajín, ktoré tieto elektrárne prevádzkujú. Tieto snahy sprevádzané významnou finančnou podporou pre Litvu, Slovensko a Bulharsko svedčia o tom, že EÚ berie otázku jadrovej bezpečnosti veľmi vážne. Tento dôsledne vypracovaný program vznikol v roku 1999. Cieľom tejto finančnej podpory je tiež pomôcť zlepšiť životné prostredie a modernizovať výrobu, prenos a distribúciu energie a posilniť bezpečnosť dodávok energie. Vyhodnotenie návratnosti poskytnutých zdrojov a rešpektovanie požiadavky na ich rozumné a transparentné riadenie sú faktory, ktoré zaručia dosiahnutie tohto cieľa.
Csanád Szegedi
písomne. - (HU) Prírodná katastrofa v Japonsku a následná jadrová katastrofa upriamili pozornosť na dôležitosť tejto témy. Následky katastrofy môžu podobne ako v Černobyle trvať desaťročia a sú smutným, nechceným dedičstvom pre budúce generácie. Tento prípad tiež potvrdil, že musíme obmedziť plytvanie energiou a postupne klásť dôraz na obnoviteľnú energiu. Dnešná správa v niektorých bodoch kritizuje transparentnosť a spôsob realizácie financovania odstavenia jadrových elektrární v nových členských štátoch. Okrem odstavenia jadrových elektrární, ktoré sa spomína v správe, považujem za mimoriadne dôležité vykonať inšpekciu všetkých európskych jadrových elektrární a v prípade potreby zvýšiť ich bezpečnosť, aby sme v budúcnosti zabránili podobnej katastrofe. Aj z tohto dôvodu žiadam kolegov poslancov, aby diskutovali o návrhu uznesenia, ktoré som nedávno predložil spolu s rakúskym kolegom poslancom v záujme bezpečnosti jadrovej energie v podunajskej oblasti a v rámci spoločnej európskej spolupráce.
