Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetid (B7-0655/2010).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.
Første del

Om: Beskyttelse af kvinders sundhed
Kommissionen har vedtaget en ny strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd for perioden 2010-2015. Denne strategi berører den sociale ulighed mellem kvinder og mænd og den omstændighed, at kvinder er udsat for en højere grad af fattigdom end mænd. De risikerer hurtigere at miste deres arbejde end mænd. Mange kvinder er stadig beskæftiget i sektorer med lave lønninger, og der er for få kvinder, som opnår lederstillinger. Kvinders beskæftigelsesfrekvens er lav, fordi det er dem, der føder børn. Dette bevirker, at kvinders pension er lavere end mænds. Desuden er det ikke nogen sjældenhed, at kvinder ikke er omfattet af sociale garantier..
Strategien indeholder ingen konkrete foranstaltninger eller midler med henblik på at garantere beskyttelse af kvinders sundhed. Agter Kommissionen at fremlægge retningslinjer eller forslag vedrørende beskyttelse af kvinders sundhed?
John Dalli
Kvinder og mænd er udsat for sundhedsrisici på forskellige måder og derfor med forskellige følger for sundheden. Kvinder lever i gennemsnit seks år længere end mænd, men i de fleste af disse ekstra år er deres helbred dårligt.
Visse sygdomme som osteoporose rammer langt hyppigere kvinder. Derfor peger vi i EU's strategi for lighed mellem kvinder og mænd (2010-2015), som Kommissionen vedtog for nylig, på behovet for, at den medicinske forskning og sundhedspleje skal afspejle disse forskelle. I strategien understreges det, at sundhedstjenesterne skal fortsætte processen med tilpasning, så de afspejler kvinders og mænds specifikke behov korrekt. Strategien for disse foranstaltninger, som specifikt er rettet mod kvinders sundhed, omfatter bevidstgørelsesseminarer om kvinders sundhed og udveksling af bedste praksis om kønsspecifikke sundhedspolitikker.
Vi starter ikke helt forfra her. EU's sundhedsstrategi blev vedtaget for tre år siden og var allerede et signal om behovet for at tage hensyn til kønsrelaterede spørgsmål i den sundhedspolitiske beslutningstagning. I den forbindelse har Fællesskabets sundhedsprogram støttet mange projekter om kvinders sundhed med henblik på at fremme en større forståelse og anerkendelse af kvinders sundhedsmæssige behov.
Et godt eksempel på, hvordan EU kan hjælpe medlemsstaterne med at forbedre kvinders sundhed, er kræftscreening. Det skønnes, at 32 000 dødsfald alene som følge af brystkræft kan forhindres hvert år for EU som helhed, hvis der indføres effektive nationale screeningprogrammer for brystkræft. Derfor udvikler Kommissionen europæiske retningslinjer for screening for brystkræft.
Endelig glæder det mig at kunne sige, at Kommissionen tidligere på året offentliggjorde en rapport om kvinders sundhed, som bidrager til at øge bevidstheden om behovet for politikker, der er mere kønsrelaterede.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Der er noget, jeg gerne vil tjekke. Har vi tilstrækkeligt med oplysninger om beskyttelse af kvinders sundhed i medlemsstaterne? Kender vi virkningen af denne omfattende økonomiske og finansielle krise på især kvinders sundhed? Burde vi ikke også undersøge, hvilken virkning fattigdom har på kvinders sundhed, især hos ældre kvinder? Er der sundhedstjenester af høj kvalitet til rådighed for kvinder, der lever i fattigdom?
John Dalli
Kommissionen forsøger at få så mange oplysninger og tilbagemeldinger som muligt og oprette en statistikbase om alle sundhedsspørgsmål. Det er klart, at nøjagtigheden i høj grad afhænger af de svar og tilbagemeldinger, vi får fra de forskellige medlemsstater.
Jeg er enig i, at vi skal fortsætte med at søge oplysninger og se, hvordan sundhed, navnlig kvinders sundhed, påvirkes af fattigdom. Men sundhed og fattigdom hænger sammen, det er ikke kønsbestemt. Vi ved faktisk, at sundheden især er i fare i fattige områder.
Vi sætter også ind over for de ældre. Som De ved, har Kommissionen nu lanceret et initiativ, nemlig de innovative partnerskaber. Det første pilotprojekt om dette innovative partnerskab drejer sig om en sund og aktiv alderdom. Jeg er sikker på, at dette vil berøre sundheden for vores borgere af begge køn.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) I øjeblikket er 120 mio. borgere i EU udsat for risikoen for fattigdom. Kvinderne er naturligvis blevet ramt meget hårdt af den økonomiske krise og er langt mere udsat for fattigdom, navnlig de enlige mødre.
Sundhedssystemerne har det hårdt i den økonomiske krise. Budgetterne er blevet beskåret, og store institutioner inden for denne sektor er endda blevet lukket. Jeg vil gerne spørge Dem, hvilke foranstaltninger De planlægger for at sikre, at alle kvinder får adgang til programmer for tidlig screening for livmoderhalskræft eller brystkræft, uanset deres sociale situation eller civilstand, og navnlig at sikre, at vi har et retfærdigt sundhedssystem, der tilbyder tjenester af god kvalitet i hele EU.
John Dalli
Vi må gentage, at sundhedspleje og levering af sundhedsydelser hører under medlemsstaternes ansvarsområde. Kommissionen har faktisk udstedt sine retningslinjer for screening for brystkræft, og vi har presset på over for medlemsstaterne for at få dem til at overholde disse retningslinjer og indføre screeningprogrammer for brystkræft i deres lande så hurtigt som muligt. Jeg må sige, at i de fleste lande har vi hensigtsmæssige - og vældig gode - screeningprogrammer for brystkræft, der giver resultater. Andre lande har desværre været lidt langsomme. Jeg kan forsikre Dem for, at dette er et af vores prioriterede områder i alle vores kontakter med medlemsstaterne.
Om: Europa-Parlamentets erklæring af 23. juni 2010 om oprettelse af en europæisk hurtig varslingsordning mod pædofile og personer, der begår seksuelle overgreb
Den 23. juni 2010 vedtog Europa-Parlamentet beslutningen om "oprettelse af en europæisk hurtig varslingsordning mod pædofile og personer, der begår seksuelle overgreb". Allerede den 22. maj 2007 havde Kommissionen offentliggjort en meddelelse med titlen ”Hen imod en generel politik til bekæmpelse af cyberkriminalitet". Parlamentet har opfordret Rådet og Kommissionen til at følge Kommissionens meddelelse af maj 2007 op og tillige gennemføre Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2006/24/EF af 15. marts 2006 om lagring af data genereret eller behandlet i forbindelse med tilvejebringelse af offentligt tilgængelige elektroniske kommunikationstjenester eller elektroniske kommunikationsnet og udvidet det til at omfatte søgemaskiner for hurtigt og effektivt at kunne sætte ind over for børnepornografi og seksuelle overgreb på internettet. Jeg anmoder Kommissionen om at redegøre for opfølgningen af denne beslutning?
László Andor
Jeg er meget engageret i kampen mod misbrug af børn og navnlig seksuelt misbrug af børn. Den 29. marts 2010 vedtog Kommissionen et forslag til direktiv om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi. Denne ambitiøse tekst dækker retsforfølgelse af lovovertræderne, beskyttelse af ofre og forebyggelse af forbrydelser.
For at tage højde for risikoen som følge af den teknologiske udvikling indeholder dette forslag nye lovovertrædelser som grooming, at kigge på børnepornografi uden at downloade filerne, seksuelt misbrug online eller annoncering af muligheden for at misbruge børn, f.eks. gennem internetfora. Der skal stilles særlige undersøgelsesværktøjer til rådighed, såsom hemmelige operationer, hvor politiet infiltrerer seksualforbrydernes kredse, og særlige undersøgelsesenheder, der skal analysere børnepornografisk materiale for at identificere ofrene.
Medlemsstaterne skal også etablere nationale systemer for at blokere adgangen til hjemmesider, der indeholder børnepornografi, og gennemføre aktioner for at fjerne indholdet ved kilden. Vi har kigget nøje på Europa-Parlamentets erklæring af 23. juni 2010, og jeg vil gerne høre mere om forslaget om en hurtig varslingsordning. Jeg har også noteret mig forslaget om at udvide dækningsområdet for direktivet om opbevaring af data for at kunne lagre data om brugernes søgninger efter børnepornografisk materiale og indhold med seksuelt misbrug af børn, der uploades til internettet, eller meddelelser, der bruges til at "groome" børn online.
Direktivet om opbevaring af data forpligter udbydere af kommunikations- og netværkstjenester til at opbevare trafik- og placeringsdata og data om abonnenterne. Det dækker dog ikke information om indholdet. Indholdet kan hentes og lagres i forbindelse med efterforskninger af lovovertrædelser ved hjælp af det instrument, der kaldes for lovligt indgreb. Lovligt indgreb er udelukkende omfattet af national ret og er forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat, men generelt kan det kun anvendes, hvis en retshåndhævende myndighed har indikationer af, at der begås en specifik lovovertrædelse, som kræver yderligere undersøgelse. Dette undersøgelsesværktøj ligger uden for direktivet om opbevaring af datas anvendelsesområde.
Lovlig indgriben finder sted i forbindelse med efterforskning af lovovertrædelser, hvilket forudsætter en mistænkt. I direktivet om opbevaring af data forpligtes operatørerne derimod til at opbevare visse kategorier af data, uanset om de personer, der ligger inde med de pågældende data, er under mistanke eller ej. En udvidelse af direktivet om opbevaring af data til store mængder af personoplysninger og indholdsrelaterede data som internetsøgninger på forskellige nøgleord på forskellige sprog, uploadet indhold, udvekslede meddelelser og elementer til identifikation af alle brugere ville skulle ske ud fra et argument om nødvendighed og proportionalitet, som endnu ikke er fremsat. En sådan udvidelse ville gælde indhold, der uploades af alle på alle platforme på et hvilket som helst tidspunkt og om et hvilket som helst emne.
Forslaget fra det ærede medlem vækker alvorlig bekymring med hensyn til overholdelsen af proportionalitetsprincippet, selv om formålet er legitimt og fortjener vore fulde opmærksomhed. Kommissionen mener, at dens seneste forslag til direktiv vil være et bedre egnet instrument til at nå vores fælles mål om at beskytte børn mod seksuelle overgreb.
Tiziano Motti
(IT) Jeg vil gerne tage ordet i et par sekunder, fordi jeg er tilfreds med svaret og gerne vil takke for det. Jeg er glad for, at man også arbejder på at løse problemet ved kilden.
Med hensyn til erklæringen, som vi vedtog den 23. juni 2010, vil jeg blot understrege, at vi specifikt henviste til uploadede data, ikke til download af materiale fra websteder. Det skyldes, at vi faktisk mener, at der også skal tages behørigt hensyn til privatlivets fred for brugere af søgemaskiner.
Ikke desto mindre mener jeg, at der kan gøres mere - der kan stadig gøres meget mere - for hvis borgerne i forbindelse med proportionalitetsprincippet ikke har noget imod at lade sig undersøge, inden de går om bord i et fly, fordi de er klar over den gode beskyttelse af privatlivets fred for passagererne ved denne undersøgelse, er der også alle muligheder for at nå frem til et tilfredsstillende kompromis for at beskytte mindreårige på dette område.
Janusz Władysław Zemke
(EN) Jeg vil gerne vende tilbage til den udtalelse, som Parlamentet vedtog den 23. juni 2010. De husker sikkert, at vi i udtalelsen især henviser til indførelsen af et hurtigt og effektivt hurtigt varslingssystem imod pædofile. Mit spørgsmål i denne forbindelse drejer sig om noget andet, nemlig om, hvorvidt de enkelte politistyrker skal oprette databaser over dømte pædofile under opsyn af EU, eftersom politistyrkerne i andre medlemsstater vil kunne bruge disse databaser i de enkelte medlemsstater.
Georgios Papanikolaou
(EL) Polen indførte for nylig medicinsk kastration af pædofile og voldtægtsmænd, idet man bruger hormonbehandling til at undertrykke deres seksuelle appetit. Det skete efter anholdelsen af en 45-årig mand, der havde to børn med sin mindreårige datter. Denne foranstaltning har, som De kan forestille Dem, vakt intens debat og kraftige reaktioner i Polen om, hvis rettigheder der er vigtigst. Befolkningen, som forventer at blive beskyttet mod voldtægtsmænd, eller dømte for seksualforbrydelser, som kan blive idømt en straf, som mange anser for umenneskelig. Har Kommissionen taget stilling til disse spørgsmål og til legaliseringen af kemisk kastration af seksualforbrydere?
László Andor
Som jeg sagde indledningsvis, er et af de bedste værktøjer til at bekæmpe børnepornografi og seksuelt misbrug af børn en hurtig vedtagelse af Kommissionens forslag fra marts 2010 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn.
Kommissionen ser frem til Europa-Parlamentets forslag til betænkning og til at komme i gang med trilogen. Jeg regner også med, at medlemsstaterne og Europa-Parlamentet vil have en endelig tekst klar, der bliver vigtig for bekæmpelsen af disse forbrydelser, og jeg vil gerne endnu en gang henlede Deres opmærksomhed på proportionalitetsprincippet, som efter min mening er relevant i forbindelse med det sidste spørgsmål.
Formanden
Det næste er spørgsmål nr. 17 af fru Matera, som sidder på plads 666. Det er ikke passende!

Om: Unge og arbejdsmarkedet
Ifølge Eurostat udgør andelen af personer i den arbejdsdygtige alder, der er uden beskæftigelse i Europa, 9,6 %. Antallet af nye universitetskandidater i Europa ligger på omkring 3 mio. om året. Andelen af befolkningen, der er udsat for fattigdomsrisiko i Europa, steg fra 2004 til 2008 med 1,5 % fra 15 % til 16,5 %.
Vil Kommissionen på baggrund af ovenstående og i betragtning af, at Kommissionen har offentliggjort en meddelelse med titlen "Et nyt afsæt for europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse til støtte for Europa 2020-strategien", og af, at 2010 er europæisk år for bekæmpelse af fattigdom, oplyse, om den vil iværksætte en foranstaltning, som fremmer adgangen til arbejdsmarkedet for unge, mens de endnu er i en alder, hvor de ikke lider under arbejdsløshed i patologisk forstand, sådan som det kan blive tilfældet efter 30-årsalderen, og som tilskynder medlemsstaterne til at ansætte personer i alderen 19 til 35 år på basis af deres kvalifikationer og til en rimelig løn for et mellemlangt eller længere tidsrum.
László Andor
I løbet af de seneste to år er antallet af unge arbejdsløse i EU steget med en million. Der er nu fem mio. unge under 25, der ikke kan finde et job.
Kommissionen er yderst opmærksom på de problemer, som unge mennesker står over for på jobmarkedet i dag. For mange er ansat på kortfristede ansættelseskontrakter, der kun giver få muligheder for forbedring, uanset hvor velkvalificerede de pågældende er. Hvad mere er, har visse grupper særlige problemer med at finde job og blive på arbejdsmarkedet. Det drejer sig bl.a. om unge med indvandrerbaggrund og fra etniske mindretal som romaerne.
Samtidig vil efterspørgslen efter højt kvalificeret arbejdskraft ifølge forudsigelser stige med næsten 16 mio., og efterspørgslen på personer med kvalifikationer på mellemniveau med mere end 3,5 mio. Dette udgør en stor beskæftigelsesmulighed for de unge, og vi skal sørge for, at de unge mennesker kan udnytte dette fuldt ud.
I Europa 2020-strategien, som indeholder EU's detaljerede planer for vækst og arbejdspladser for det næste årti, fokuserer man særligt på de unge, og der fastsættes mål for uddannelsesmæssige resultater. I september fremlagde Kommissionen et sæt politiske initiativer for unge ved navn "Unge på vej ". Heri opstilles en dagsorden for forbedret uddannelse og beskæftigelse for vores unge mennesker i det kommende årti. Kommissionen præsenterede for nylig endnu et flagskibsinitiativ, "En dagsorden for ny kvalifikationer og job". Kommissionen opfordrer til indførelse af en ungdomsgaranti for at sikre, at alle unge har et arbejde, tager en videreuddannelse eller er omfattet af aktiveringsforanstaltninger inden for fire måneder, efter at de har forladt skolen.
Et andet punkt er behovet for at reducere opsplitningen af arbejdsmarkedet i henhold til de fælles flexicuritypolitikker. Vi foreslår, at medlemsstater med opsplittede arbejdsmarkeder skal overveje at indføre tidsubegrænsede kontrakter med en tilstrækkeligt lang prøvetid og en gradvis styrkelse af beskyttelsesrettigheder. Vi skal også fremme større mobilitet på arbejdsmarkedet og tilskynde til innovation. To instrumenter, der kan bidrage til dette, er EU's jobmobilitetsordning - "Dit første job i udlandet" - og overvågningen af markedet for ledige stillinger. "Dit første job i udlandet" vil fremme ungdommens mobilitet på arbejdsmarkedet, og overvågningen af markedet for ledige stillinger vil give unge og erhvervsvejledere mulighed for at se, hvor der findes beskæftigelse i EU, og hvilke kvalifikationer der er behov for. I mellemtiden vil den europæiske mikrofinansieringsfacilitet Progress yde støtte til unge iværksættere, der ikke kan finde alternativ finansiering til start af virksomhed.
Naturligvis er der ikke nogen enkelt løsning på de problemer, vi står over for, men vi kan lære meget af hinanden ved at udveksle erfaringer. De beskæftigelsesrammer for unge, som vi foreslår, indeholder vejledning i, hvordan politiske beslutningstagere, interessenter og institutioner kan fremme tingene. Offentlige arbejdsformidlinger, arbejdsmarkedets parter, arbejdsgivere og støttetjenester for unge på lokalt plan har alle en vigtig rolle at spille. Vi vil arbejde på at tilskynde til mere udveksling af erfaring og god praksis blandt disse på EU-niveau. Jeg mener virkelig, at vi ved at lægge ressourcerne sammen på EU-niveau kan bidrage til at udvikle og fremme vellykkede politikker til støtte for de unge.
Barbara Matera
(IT) Jeg er tilfreds med kommissærens svar. I lyset af den globale økonomiske situation og krisen, som har forværret forholdene på arbejdsmarkedet, hvilket har ramt den mest sårbare gruppe, nemlig de unge, vil jeg bede kommissæren om at komme med sin vurdering af behovet for større fokus på europæiske instrumenter som Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, som vi behøver for at kunne omskole de arbejdstagere, der er blevet afskediget af årsager med tilknytning til den økonomiske krise og dermed også som følge af globaliseringen.
Nikolaos Chountis
(EL) Jeg har lyttet til Deres svar på min kollegas spørgsmål, men jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på følgende, nemlig hvad der sker i praksis.
Arbejdsløshedstallene i Grækenland i 2009 var 20 % for unge arbejdsløse, men 34 % for unge arbejdsløse kvinder. Situationen blev værre, efter at Den Internationale Valutafond blev involveret. Samtidig har to programmer, som finansieres af EU gennem de nationale strategiske referencerammer, gennemførelsesprocenter på 1,9 og 3,2.
Så mit spørgsmål er følgende: Hvorfor er gennemførelsesprocenten så lav i Grækenland? Et det den græske regerings skyld? Og for det andet vil jeg høre, om Kommissionen overvejer yderligere foranstaltninger for at løse beskæftigelsesproblemet?
Seán Kelly
(EN) Dette er et meget vigtigt og trist emne. Jeg ved, at i mit hjemland er 20 % af de unge arbejdsløse, og udvandringen, som ellers var holdt op, er ved at begynde igen med den såkaldte "hjerneflugt", herunder mine egne familiemedlemmer.
Og som supplement til det sidste spørgsmål vil jeg høre, om nogle lande er mere modtagelige end andre for de foranstaltninger, som EU foreslår, og hvilke hindringer der opstilles.
László Andor
Jeg vil gerne takke Dem for bemærkningerne og for at henlede opmærksomheden på andre fonde end dem, jeg allerede havde nævnt: mikrofinansieringsfaciliteten, Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen. De kan også spille en rolle, sidstnævnte især i forbindelse med uventede masseafskedigelser, som navnlig rammer folk inden for fremstillingsindustrien, men dette kan også berøre andre brancher.
Vi mener bestemt, at disse fonde er nyttige, og vi mener, at de har behov for sikker finansiering til den næste finansieringsperiode eller den næste programmeringsperiode, for selv om opsvinget er på vej, må vi desværre imødese betydelige afskedigelser i visse tilfælde som følge af omstrukturering og udflytninger til udlandet. Vi skal være opmærksomme på de specifikke tilfælde.
Der er ved at opstå en stadig større kløft inden for EU - en slags dualisme - med en kerneregion, hvor der allerede er vækst i BNP og beskæftigelsen, og lande som Grækenland og Irland, der fortsat kæmper under presset fra finansmarkedet.
Jeg deltog for nylig i forhandlinger med minister Katseli, hvor vi drøftede, hvordan Den Europæiske Socialfond kan udnyttes mere effektivt i Grækenland. Der har for nylig været adskillige årsager, herunder selve krisen, problemer med medfinansiering og visse administrative problemer, der har gjort det vanskeligt at udnytte Socialfonden ordentligt, men jeg kan forsikre Dem for, at mine tjenestegrene arbejder meget hårdt og i tæt samarbejde med den græske forvaltningsmyndighed på at finde hensigtsmæssige finansieringsmuligheder fra ESF i denne periode. Jeg mener virkelig, at det hjælper, hvis det lykkes os at forvalte fonden på en hensigtsmæssig måde.
Det er korrekt, at det i nødsituationer er endnu mere vanskeligt, og der er behov for og også plads til at omstrukturere den tilgængelige ESF-finansiering. På længere sigt mener jeg, at vi skal skræddersy Socialfonden, så den kan være mere effektiv i specifikke situationer og fungere som modvægt til den ulige økonomiske udvikling i EU, som allerede har manifesteret sig rent demografisk, har udløst migrationsstrømme, som man måske ikke har været tilstrækkeligt opmærksom på i den foregående periode. Vi vil være opmærksomme på dette og på tendenserne på arbejdsmarkedet.
Formanden
Mine damer og herrer, vi har nu 40 minutter, til vi skal slutte kl. 20.30, og derfor foreslår jeg, at vi opdeler tiden mellem fru Reding og hr. Füle. Det første spørgsmål er til fru Reding.
Kære kolleger, De kan selv regne på, om vi når Deres spørgsmål eller ej. Jeg undskylder, at vi har så kort tid i aften, fordi den sidste forhandling gik over tiden, men jeg stopper kl. 20.30, så tolkene kan få deres aftensmad. Selv skal jeg blive her til midnat.
Anden del

Om: Ligestilling mellem kvinder og mænd i beslutningstagningen
Under henvisning til, at kun en fjerdedel af pladserne i de nationale parlamenter og regeringer er besat af kvinder, og at der kun er 10 % kvindelige bestyrelsesmedlemmer og 3 % kvindelige bestyrelsesformænd i de store, børsnoterede virksomheder i EU, erklærer Kommissionen i sin strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd (2010-2015), at den agter at overveje initiativer, følge fremskridtene og støtte indsatsen. For at bryde dette glasloft er der imidlertid behov for målrettede aktioner nu.
Agter Kommissionen at indføre kvoter for at øge kvindernes deltagelse i beslutningstagningen? Agter den på mere håndfast vis at tilskynde medlemsstaterne til at udbygge deres børnepasningsordninger for at give mødrene bedre mulighed for at forene arbejdsliv og privatliv? Hvilke andre foranstaltninger agter den at træffe på området, navnlig for at bekæmpe kønsstereotyper?
Viviane Reding
Dette er et af mine favoritemner, så derfor vil jeg gennemgå alle lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, der skal rette op på de vedvarende uligheder i beslutningstagningen. De seneste tal er ikke særlig positive, og det er grunden til, at vi er nødt til at gøre noget - især fordi tallene konsekvent bliver liggende på det samme negative niveau.
Dette er en af de fem prioriteringer i Kommissionens strategi for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015, som jeg allerede har fremlagt her i Parlamentet, og jeg har også allerede meddelt, at det vil være en god idé med flere kvinder i bestyrelser og direktioner. Derfor skal vi tale med dem, der har ansvaret. Jeg vil opfordre lederne af de store børsnoterede virksomheder til at sætte sig til bordet i marts for at fremme en dialog med interessenter inden for erhvervslivet og dermed sætte skub i tingene. Hvis tingene ikke bevæger sig, vil jeg gå over til målrettede initiativer for at forbedre situationen.
Med hensyn til spørgsmålet om dataindsamling og formidling af sammenlignelige data ved vi udmærket, at der også er mangler her. Nu har vi ligestillingsagenturet i Vilnius, så vi kan begynde at basere os på mere seriøse data, sammenlignelige data og især databaser om kvinder og mænd i beslutningstagningen samt regelmæssig rapportering.
Det er korrekt, at manglen på plejeinfrastruktur af høj kvalitet er en af årsagerne, men det er ikke den eneste grund til, at der er så få kvinder i beslutningstagende stillinger, så vi vil kigge nærmere på medlemsstaternes resultater her. I løbet af perioden 2007-2013 vil der blive stillet en halv mia. EUR til rådighed fra strukturfondene til udvikling af børnepasningsfaciliteter og andre 2,4 mia. EUR til finansiering af foranstaltninger, der kan lette kvinders adgang til beskæftigelse og til at kombinere arbejde og familieliv, herunder adgang til børnepasning.
Når De hører mig sige dette, forstår De, at jeg ikke er særlig imponeret af det, mange medlemsstater gør på børnepasningsområdet, så det står også højt på den politiske dagsorden. Min kollega, hr. Andor, ser på disse tal og foranstaltninger i Europa 2020-strategien, og jeg er virkelig overbevist om, at medlemsstaterne skal intensivere deres indsats på dette område.
Marc Tarabella
(FR) Jeg vil gerne takke Dem for Deres svar og især for Deres engagement. Jeg vidste, at dette er et af Deres favoritemner. Jeg vil især gerne fremhæve behovet for at tilskynde til en balance mellem arbejdsliv og familieliv, både for mænd og kvinder. Kun på den måde kan vi opnå absolut ligestilling. Mere end halvdelen af medlemsstaterne har ikke nået målet om at etablere børnepasningsfaciliteter til mindst 90 % af alle børn mellem tre år og skolealderen og til 33 % af alle børn under tre år. Derfor ville jeg spørge Dem, om De har til hensigt at indføre sanktioner eller endda straffe de medlemsstater, der ikke når dette mål.
Mairead McGuinness
(EN) Ordet "kvote" nævnes i spørgsmålet, og jeg hørte ikke et specifikt svar på spørgsmålet om kvoter. For det andet beklager jeg, hvis børn opfattes som et "problem" i forhold til kvindernes deltagelse i arbejdsstyrken. Børn er børn i meget kort tid, og kvinder kan bidrage i alle aldre. Så lad os ikke bare fokusere på børn som et problem. Problemet er ikke børnene - faktisk er problemet, at vi har brug for flere børn i EU. Problemet er, hvordan kvinderne bryder igennem glasloftet, som spørgeren har erkendt.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Selv om kvinder udgør mere end 55 % af de universitetsuddannede, kan vi stadig ikke finde dem i ledende stillinger i offentlige institutioner og ofte heller ikke i virksomhederne. Desuden har vi denne kønsbestemte lønforskel på 17 %.
Jeg vil gerne bede Dem overveje nogle omfattende programmer og endnu tættere kontrol med medlemsstaterne i forbindelse med børnepasningsfaciliteter. Hvis vi ikke får skabt balance mellem arbejde og familieliv, vil vi ikke kun tilskynde unge mødre til at forfølge en professionel karriere, så de også kan opnå lederstillinger.
Viviane Reding
næstformand for Kommissionen. - (EN) Jeg er helt enig i analysen af, at mange medlemsstater ikke opfylder Barcelona-målsætningerne. Kun otte medlemsstater opfylder Barcelona-målsætningen for børn mellem 0 og 3 år, og kun syv medlemsstater opfylder målsætningen for børn mellem 3 år og den skolepligtige alder.
Som kommissær med ansvar for ligestilling er jeg ikke ansvarlig for social- og arbejdsmarkedsanliggender, og jeg ved, at alle disse spørgsmål er på dagsordenen for Europa 2020-strategien. Vi vil bestemt skulle kigge på alle disse spørgsmål, for problemerne vil blive forværret med den aldrende befolkning. Og hvem skal passe de ældre? Kvinderne får ikke bare børnene, men også de ældre at passe. Så vi skal virkelig se på dette her og analysere, hvorfor medlemsstaterne ikke bruger de penge, der står til rådighed til at skabe bedre børnepasningsmuligheder.
Med hensyn til kvoter brugte jeg vist ikke ordet kvoter i mit svar, men jeg har meget klart sagt, at hvis der ikke sker fremskridt, vil jeg gøre noget, og jeg beskrev helt kart, hvad jeg mener med fremskridt. Fremskridt betyder, at bestyrelserne i børsnoterede selskaber skal bestå af 30 % kvinder i 2015 og 40 % i 2020. Jeg håber, at vi kan nå disse mål, uden at det bliver nødvendigt med et voldsomt indgreb fra EU-niveau. Hvis ikke, står der kvoter på dagsordenen, og selv om der er nogle, som ikke tror, at jeg mener, hvad jeg siger, er jeg kendt for normalt at gennemføre de ting, jeg har annonceret. Det er også grunden til, at virksomhederne nu har en stor chance for at gøre det unødvendigt for mig at gribe ind, for hvis de gør tingene rigtigt, behøver vi ikke gribe ind.
Jeg er helt enig i de tal, der er blevet citeret. Kvinderne udgør 60 % af de nyuddannede fra universiteterne, og det betyder, at vi også skal sidde på 60 % af de ledende stillinger, men vi er langt fra at være oppe på det niveau. Det er grunden til, at vi skal hjælpe kvinderne med at komme ind i ledende stillinger. Der er mange grunde til, at de ikke klarer det. En af dem er kultur, og det er det vanskeligste at ændre. Det er også grunden til, at kvinder i beslutningstagende stillinger er en af prioriteringerne i ligestillingsstrategien, og det samme gælder lønforskellen mellem kønnene - gennemsnitligt 17 % på europæisk plan, i nogle lande meget højere og i andre meget lavere.
Næste år igangsætter vi en kampagne for at øge bevidstheden om disse forhold. F.eks. findes der et udmærket projekt i Tyskland, som vi kan udbrede til andre lande, hvor man i offentlige rum har en måler, der viser, hvor meget længere en kvinde skal arbejde for at nå op på samme gennemsnitsløn som en mand. Vi skal naturligvis også inddrage arbejdsmarkedets parter i denne diskussion, og vi skal gennemføre åbenhedsforanstaltninger.
Alt det står på dagsordenen for strategien for kvinder, og vi vil gennemføre den skridt for skridt - ikke bare for at tale om det, men for at ændre tingene.
Om: Udgifter for medlemsstaterne til tolkning, oversættelse og information i forbindelse med straffesager
Forordningen om rettigheder til tolkning og oversættelse, der for nylig er vedtaget af Rådet, samt anklagedes ret til information, der nu er til behandling, udgør to af de grundlæggende foranstaltninger i forbindelse med den køreplan, som Kommissionen foreslår for styrkelse af anklagedes forsvarsrettigheder.
Kommissionen bedes besvare følgende spørgsmål:
Eftersom medlemsstaterne vil komme til at bære alle omkostninger ved oversættelse, tolkning og information, hvad vil så være de forventede finansielle virkninger for medlemsstaterne, og hvor stor en byrde vil de blive pålagt i forbindelse med ydelsen af disse tjenester? Medlemsstater som Grækenland og Malta modtager en stor tilstrømning af illegale indvandrere og forventes at komme til at stå over for særlig store omkostninger forbundet med ydelse af tolkning og oversættelse og information i forbindelse med anklager samt uddannelse af politifolk og anklagere.
Forventes Kommissionen at bidrage til at understøtte disse lande og give dem økonomisk bistand, så de ikke skal bære alle omkostninger forbundet med illegale indvandrere, der bliver involveret i straffesager? Hvis ja, hvilke kriterier vil blive lagt til grund for fastsættelse af denne bistand samt bestemmelse af, hvilke lande der er berettiget hertil?
Viviane Reding
næstformand i Kommissionen. - (EN) Da jeg blev kommissær, så jeg, at man tidligere havde gjort meget i spørgsmålet om sikkerhed og meget lidt i spørgsmålet om rettigheder. Derfor besluttede vi at handle og handle meget hurtigt med de redskaber, som Lissabontraktaten gav mig i hænderne og ligeledes Stockholmstrategien, der indeholder mange ting om, hvordan vi skal komme videre.
Først og fremmest vil jeg gerne takke Parlamentet for det fremragende arbejde, man har udført med procedurerettigheder. Vi er allerede nået frem til en aftale om retten til tolkning og oversættelse i straffesager. Vi gør gode fremskridt med direktivet om retten til information i straffesager, det berømte rettighedskatalog. Hvis vi ønsker at blive rettighedernes kontinent, skal vi lidt efter lidt indføre nogle procedurerettigheder. Det har haft en pris, men de er uundværlige for at sikre de europæiske borgeres ret til et forsvar og til at få den gensidige anerkendelse til at fungere korrekt.
Før vi fremsætter forslag, foretager vi altid en grundig konsekvensvurdering af EU-lovgivningens økonomiske konsekvenser for medlemsstaterne. Først da fremsætter vi forslag til retsakter. Denne proces er naturligvis baseret på tal fra medlemsstaternes myndigheder. Disse tal afslører, at dette ikke vil medføre større meromkostninger for medlemsstaterne.
Med hensyn til retten til tolkning og oversættelse gentager direktivet simpelthen en eksisterende forpligtelse for medlemsstaterne, der allerede findes i Europarådets menneskerettighedskonvention, så det er ikke noget ekstraordinært krav. Det er blevet et krav om noget meget grundlæggende. Medlemsstaterne - og der er mange, der allerede overholder kravene fra Menneskerettighedsdomstolen - vil sandsynligvis ikke pådrage sig yderligere udgifter i forhold til den nuværende situation.
Med hensyn til retten til information vil den største del af udgifterne ligge i begyndelsen med startudgiften til udformningen af et rettighedskatalog. Her har Kommissionen allerede fremlagt en model som bilag til direktivet på alle EU-sprog. Medlemsstaterne skal bare tage denne model og kopiere den, så deres udgifter bliver ikke særlig store. Kommissionen har ikke et budget med bevillinger, som giver os mulighed for at yde økonomisk bistand til medlemsstaterne til dækning af disse udgifter. Hvis medlemsstaterne foretager en beregning, hvor de medregner risikoen for justitsmord, retsmidlerne og appelsagerne, prestigetabet for retsvæsenet som sådant og undertiden de erstatninger, som idømmes af Menneskerettighedsdomstolen eller de nationale domstole, så er det meget dyrere ikke at få disse grundlæggende rettigheder finansieret af en ansvarlig stat.
Georgios Papanikolaou
(EL) Mange tak for Deres svar. De har fuldstændig ret, og jeg kan ikke andet end at være enig med Dem.
Men jeg vil gerne præcisere og spørge igen: For lande som Grækenland og Malta, hvor De ved, hvor stort pres vi er under på grund af ulovlige indvandrere og personer, der har brug for hjælp i straffesager, men hvis vi ud over standardbrevet og forskellige standarddokumenter, som De har til rådighed, hvis tiltalte skal have oversat nogle dokumenter i sagen, hvilket jo er et job for specialister og varierer fra sag til sag, skal vi da skønne, hvad udgiften bliver, navnlig for visse mindre lande, som er under dette kolossale pres og med så massive problemer?
Brian Crowley
(EN) Jeg vil også gerne takke kommissæren for hendes svar. I lighed med den foregående kollega mener jeg, at et af de største problemer, som man må erkende, er, at - selv om vi alle forstår betydningen af adgang til retsvæsenet i et format, der er forståeligt for den person, der henvender sig til retsvæsenet - kan disse nye regler ikke bruges som en juridisk mekanisme til at udskyde behandlingen af vigtige sager, hvad enten der er tale om udsendelse i henhold til immigrationsbestemmelserne, anfægtelse af straffeattester osv.
Findes der en retsakt eller et forslag, der vil give retten mulighed for at se stort på det nødvendige i at få oversat alle dokumenter til det pågældende sprog?
Viviane Reding
Jeg kan kun gentage, at omkostningerne ved fejlfunktion inden for retsvæsenet eller omkostningerne ved ikke at behandle mennesker, som de skal i et rettighedernes Europa, er langt højere end omkostningerne ved at investere i disse grundlæggende rettigheder.
Naturligvis er det langt vanskeligere for lande, der ligger langt under minimumsgrænsen, at nå op på den grænse, og det vil være meget lettere for lande, der allerede har et vist niveau for rettigheder, at nå derop. Er det en grund til ikke at handle? Tværtimod. Vi har analyseret alle mulige omkostninger for de forskellige medlemsstater, også ud fra det pres, som de er udsat for. Det er ikke kun et spørgsmål om asyl. Det er også et spørgsmål om straffesager, f.eks. en illegal indvandrer, der står tiltalt for en overtrædelse af straffeloven, og som stilles for en domstol. Vi har ikke gjort det obligatorisk at få alle dokumenter oversat, kun dem, der er vigtige, for at tiltalte kan forstå, hvad der sker med vedkommende.
Langt størstedelen af dem, der bliver ramt af dette, vil i øvrigt ikke være illegale indvandrere. Den største gruppe er folk, der rejser til en anden medlemsstat, f.eks. som turister, eller folk, der bor i en anden medlemsstat, men som ikke taler dette lands sprog. Så dette vil betyde en grundlæggende fordel for millioner af europæiske borgere.
Forestil Dem, at De rejser fra Strasbourg til et naboland. De bliver indblandet i et trafikuheld. De har kvæstet en person. De kommer på politistationen, De kommer for retten, og De aner ikke, hvad De står anklaget for. Under disse omstændigheder vil De meget gerne vide, i det mindste hvad De står tiltalt for, så De kan forsøge at forsvare Dem. Jeg mener, at det er en grundlæggende menneskeret, og vi skal overveje omkostningerne for samfundet ved ikke at omsætte denne grundlæggende menneskeret til praksis.
Formanden
Jeg beklager, men spørgsmålene af fru Harkin, hr. Cashman, hr. Mirsky og hr. Crowley når vi ikke i aften. De vil blive besvaret skriftligt. Som jeg sagde tidligere, er vi forsinkede, fordi den foregående forhandling gik over tiden.
Vi går nu videre til spørgsmål til hr. Füle.

Om: Udvidelsen af EU med Tyrkiet
Kan Kommissionen gøre rede for den aktuelle situation vedrørende Tyrkiets ansøgning om medlemskab af EU?
Štefan Füle
Det Europæiske Råd gav på sit møde i Helsinki i december 1999 Tyrkiet status som kandidatland, og tiltrædelsesforhandlingerne med Tyrkiet blev indledt i oktober 2005. Kommissionen har regelmæssigt aflagt rapport i Rådet og Parlamentet om Tyrkiets fremskridt med at opfylde Københavnskriterierne.
Den 9. november offentliggjorde Kommissionen sin statusrapport for 2010 om Tyrkiet. Rapporten dækker perioden fra begyndelsen af oktober 2009 til oktober 2010, og fremskridt måles på grundlag af trufne beslutninger, vedtaget lovgivning og gennemførte foranstaltninger.
Tyrkiet har fortsat sin politiske reformproces, navnlig gennem reformen af landets forfatning, og opfylder stadig i tilstrækkelig grad de politiske kriterier. Med ændringen af forfatningen, som blev vedtaget ved en folkeafstemning den 12. september blev det muligt at gøre fremskridt på en lang række områder såsom retssystemet, grundlæggende rettigheder og offentlig forvaltning.
Gennemførelsen af forfatningsændringen på en gennemsigtig og inkluderende måde er vigtig for Tyrkiets fremskridt. Den demokratiske åbning over for især det kurdiske spørgsmål opfylder endnu ikke forventningerne. Forfatningsdomstolens beslutning om at forbyde Det Demokratiske Samfundsparti og det øgede antal PKK-terrorangreb underminerede også denne politik.
Der skal stadig gennemføres omfattende reformer vedrørende grundlæggende rettigheder, især på ytringsfrihedsområdet. Det høje antal retssager imod journalister og det urimelige pres på medierne underminerer i praksis pressefriheden.
Med hensyn til regionale spørgsmål og internationale forpligtelser haster det nu med, at Tyrkiet opfylder sin pligt til fuldstændig, ikke-diskriminerende gennemførelse af de supplerende protokoller til associeringsaftalen. Kommissionen har henstillet til, at de foranstaltninger, som EU vedtog i 2006, skal opretholdes, hvis der ikke sker fremskridt på dette område. Dette vil påvirke det generelle fremskridt med forhandlingerne.
Tyrkiet har endnu ikke udtrykt offentlig støtte til forhandlingerne under FN mellem lederne af det græsk-cypriotiske og det tyrkisk-cypriotiske samfund om at nå frem til en omfattende løsning på Cypern-problemet. Der er imidlertid ikke gjort fremskridt med normaliseringen af de bilaterale forbindelser med Republikken Cypern.
Med hensyn til de økonomiske kriterier for tiltrædelse af EU er Tyrkiet fortsat en fungerende markedsøkonomi, der kan klare det konkurrencemæssige pres og markedskræfterne i EU. Tyrkiet har oplevet en stærk økonomisk vækst i 2010 og genvundet de tab, der skyldes finanskrisen, men processen med privatiseringer og strukturreformer skal fortsættes.
Tyrkiet skal fortsat forbedre sin evne til at opfylde forpligtelserne ved medlemskab ved at tilpasse sine love til EU's regelværk. Under rapporteringsperioden blev der åbnet to forhandlingskapitler - miljø og fødevaresikkerhed - således er der nu i alt er åbnet 13 kapitler. Der er gjort store fremskridt med energisikkerhed takket være ratificeringen af den mellemstatslige Nabucco-aftale og samarbejdet i luftfartssektoren med initiativet til den horisontale luftfartsaftale mellem EU og Tyrkiet. Der skal stadig foretages tilpasninger, især vedrørende fiskeri, socialpolitik, retsvæsen og indre anliggender samt toldunionen, hvor forskellige handelsspørgsmål stadig ikke er løst.
Det er fortsat afgørende, at Tyrkiet forbedrer sin forvaltningskapacitet til at gennemføre og håndhæve EU-relateret lovgivning.
Bernd Posselt
(DE) Jeg vil gerne sige undskyld. Vi havde et gruppemøde. Spørgetiden med fru Reding startede kl. 20.00. Jeg så det på skærmen og kom, da det andet spørgsmål var blevet stillet. Hun fik jo seks i alt. Jeg troede, at det ville komme i den sidste halve time som planlagt. Derfor gik jeg glip af mit spørgsmål. Jeg vil spørge Dem, om De vil være så venlig at tillade mig at stille det efter hr. Higgins' spørgsmål. Jeg ankom her i salen, lige da jeg skulle have talt.
Formanden
Problemet er, at det hedder i artikel 116, at hvis et medlem ikke er på sin plads på det tidspunkt, hvor et spørgsmål skal besvares, så bortfalder spørgsmålet. Personalet forsøgte at ringe til Deres kontor, selv om det ikke behøver at gøre det, men der var ikke noget svar. Jeg ved godt, at der var problemer, men spørgetiden startede med 20 minutters forsinkelse. Jeg gav hver kommissær 20 minutter. Fru Reding havde 20 minutter, hun besvarede to spørgsmål, og vi havde aftalt at gå videre til hr. Füle kl. 20.10. Jeg beklager, hr. Posselt.
Jeg tager de to tillægsspørgsmål, og så ser vi, hvor langt vi når.
Jim Higgins
(EN) Vi er nødt til at erkende, at Tyrkiet, selv om det er en islamisk stat, er meget nyttig for Vesten, især for så vidt angår Kuwait, Irak og NATO. Selv om der er problemer med hensyn til en meget stor befolkning, 74 mio. indbyggere, og med hensyn til menneskerettigheder, økonomiske anliggender og Cypern, kan kommissæren så ikke samtidig indrømme, at situationen er blevet bedre? Kan han give os en tidsplan, enten på lang eller kort sigt, inden for hvilken vi vil kunne give Tyrkiet ret til at blive et fuldgyldigt medlem af EU?
Seán Kelly
(EN) Ganske kort: Uanset de fremskridt, Tyrkiet har gjort på visse områder, påpegede kommissæren, at der skal gøres store fremskridt vedrørende ytringsfrihed og pressefrihed. Hvis det sker en dag, og landet kommer med i EU, er der så ikke en fare for, at de vender tilbage og ikke holder ord med hensyn til alt det, vi ønsker, og som endnu ikke er opnået?
Štefan Füle
Vedrørende det første spørgsmål er jeg bestemt at finde blandt dem, som ikke er tilfredse med vores tiltrædelsesforhandlingers fart. Jeg synes ikke, det afspejler landets betydning og begge parters engagement, at man kun åbner et enkelt kapitel pr. formandskab, når vi husker på, at vi ikke kunne åbne et nyt kapitel under dette formandskab, selv om der er gjort masser af fremskridt, især med kapitel 8 om konkurrence.
Det er der en række grunde til. En af dem er de uløste spørgsmål vedrørende delingen af Cypern. Det antal kapitler, vi kan åbne inden for rammerne af tiltrædelsesforhandlingerne, er bestemt begrænset. Vi kan kun åbne tre kapitler i den resterende tid - konkurrence, indkøb og socialpolitik - og det er ikke lette kapitler. Otte af dem er blevet fastfrosset efter Kommissionens henstillinger som en reaktion på Tyrkiets manglende gennemførelse af tillægsprotokollen, men der er andre kapitler, som bliver blokeret af enkelte medlemsstater.
Under disse omstændigheder er det svært for Kommissionen at komme med en fornuftig tidsplan. Jeg kan sige, at vi i Bruxelles i dag under det første Rådsmøde (almindelige anliggender) på ministerniveau havde en god drøftelse om forholdet mellem EU og Tyrkiet og tiltrædelsesforhandlingerne i henseende til at få vedtaget teksterne til erklæringerne. Jeg forsøger også på andre måder at intensivere processen. Jeg håber, at begge parter efter det kommende parlamentsvalg i Tyrkiet vil være klar til at gøre netop det.
Vedrørende pressefrihed er det et område, der vækker bekymring, og som Kommissionen følger meget nøje. Målet er at komme gennem alle de 35 kapitler, gennem alle de indledende og afsluttende benchmarks, at sikre, at Tyrkiet ikke blot tilpasser sig EU's gældende fællesskabslovgivning, men også fremlægger dokumentation for gennemførelsen af heraf. Dette vedrører i høj grad den politiske del af Københavnskriterierne, som specifikt handler om mediernes frihed og ytringsfriheden.
Sammen med medlemsstaterne og med Parlamentets støtte ønsker vi i høj grad, at udvidelsesprocessen ikke blot skal være en øvelse, hvor man sætter kryds i forskellige kasser, som så senere kan skabe problemer med gennemførelsen af lovgivningen eller med institutionernes arbejde. Det er en alvorlig proces, hvor resultaterne spiller en stedse større rolle. Det er netop den proces, som Tyrkiet skal gennemgå, før spørgsmålet om, hvorvidt det lykkes for landet at blive medlem af EU, bliver fremsat. Det ville være den bedste forsikring om, at alle friheder, herunder den, som medlemmet nævnede, er sikret.
Om: Samarbejde mellem Vojvodina og Østkroatien
Hvordan vurderer Kommissionen mulighederne for et styrket grænseoverskridende samarbejde mellem den serbiske provins Vojvodina og det østlige Kroatien (Osijek/Østslovenien-regionen), især hvad angår udbygningen af den grænseoverskridende infrastruktur, der også omfatter projektet med en motorvej fra Sombor til Osijek?
Om: Voksende udbredelse af nationalisme i Albanien og landets udsigter til EU-medlemskab
Det, der længe mest har præget det politiske liv i Albanien, har været regeringens meget skrøbelige stabilitet. Denne ustabilitet indvirker negativt på processen med gennemgribende institutionelle reformer, der er nødvendig, hvis Albanien skal have noget håb om EU-medlemskab. I dette klima af politisk usikkerhed ses der med stor bekymring på udbredelsen af en stadig mere intens fanatisk nationalisme i både medierne og samfundet, især blandt unge. Der kan fremføres konkrete eksempler, såsom: Drabet på en albansk statsborger af græsk oprindelse i Himarra i august 2010, hærværk og afbrænding af kranse, der var blevet lagt til ære for afdøde på kirkegården i Bobostitsa, og en del af den albanske ”mainstream”-presses gentagne og ekstreme angreb på overhovedet for den albanske ortodokse kirke. Kommissionen bedes på denne baggrund besvare følgende:
Er Kommissionen underrettet om de konkrete hændelser? Er Kommissionen urolig over den tiltagende fanatiske nationalisme? Agter Kommissionen at tage passende skridt over for den albanske regering for at bekæmpe dette problem? Mener Kommissionen, at alt dette vil få indvirkning på Albaniens fremskridt hen imod tiltrædelse af EU?
Štefan Füle
Jeg vil forsøge at besvare begge spørgsmål kort.
Hovedformålet med de grænseoverskridende samarbejdsprogrammer er at støtte udviklingen af et fælles socioøkonomisk miljø for mennesker, samfund og erhvervsliv, herunder ydelse af teknisk bistand. Dette skal forberede landene til at forvalte fremtidens grænseoverskridende programmer under de europæiske territoriale samarbejdsmålsætninger for EU's strukturfonde.
De grænseoverskridende samarbejdsprogrammer mellem landene i Vestbalkan sigter også mod at komme af med arven fra tidligere konflikter. De grænseoverskridende programmer under instrumentet for førtiltrædelsesbistand blev igangsat i 2007. Resultaterne har hidtil været meget positive. Inden for rammerne af deres grænseoverskridende programmer har både Kroatien og Serbien vist, at de er parate til at samarbejde i de områder, der ligger på hver side af Donau. Den årlige tildeling til det grænseoverskridende samarbejdsprogram for Kroatien og Serbien udgør 1,8 mio. EUR. Disse midler ydes i form af støtte til små fælles projekter, der foreslås af lokale interessenter fra mange forskellige sektorer såsom økonomi, kultur, turisme, miljø og sociale anliggender.
Modtagerne kan være kommuner, ngo'er, handelskamre og kulturelle institutioner. Store grænseoverskridende infrastrukturprojekter som det projekt, der er nævnt i spørgsmålet, er ikke inden for målsætningerne for den grænseoverskridende samarbejdskomponent under instrumentet for førtiltrædelsesbistand. Kommissionen vil måske overveje at finansiere sådanne projekter under komponenten for Serbien, dvs. en institutionsopbygning - og komponent tre for Kroatien - der henhører under regional udvikling - hvis de respektive myndigheder i Kroatien og Serbien anmoder om det.
Og så til det andet spørgsmål. Som nævnt i det skriftlige svar til et foregående spørgsmål fra medlemmet med nummer er Kommissionen bekendt med den beklagelige hændelse i Himarë og følger udviklingen tæt. Den påståede gerningsmand har overgivet sig til politiet og afventer at blive stillet for retten. De albanske myndigheder bærer det fulde ansvar for den ineffektive efterforskning af sagen og en retfærdig rettergang for de ansvarlige.
Kommissionen vil følge behandlingen af sagen i overensstemmelse med menneskerettighedsprincipperne og retsstatsprincippet. Medlemmet anfører også oplysninger om andre hændelser i sit spørgsmål. Albanien og Grækenland har tætte historiske bånd. Det er i høj grad i begge landes interesse at fortsætte deres samarbejde og undgå eventuelle nationalistiske og ekstremistiske ideer, der har været roden til så stor ulykke i hele regionen tidligere.
Kommissionen har gentagne gange understreget behovet for en stringent håndhævelse af retsstatsprincippet og for fuld respekt for menneskerettighederne, navnlig beskyttelse af rettigheder for personer, der tilhører mindretal. Alle ansøgerlande kender vigtigheden af at opfylde disse kriterier for at gøre fremskridt med hensyn til at blive medlem af EU.
Kommissionen beskrev de tværetniske relationer i Albanien i positive vendinger i sin nylige udtalelse. Der skal dog stadig gøres en stor indsats for at håndhæve respekten for og beskyttelsen af mindretal.
Bernd Posselt
(DE) Mange tak til formanden for hans venlighed. Jeg skal fatte mig i yderste korthed, hr. kommissær. Ville De eventuelt være villig til at se på forbindelsen mellem Sombor i Serbien og Osijek i Kroatien? Der er en stor bro over Donau der, og i Kroatien er der en lufthavn, men der er ikke nogen ordentlig vej. Det ville virkelig være utrolig vigtigt for hele regionen.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Jeg har lyttet omhyggeligt til Deres svar og vil gerne takke Dem for det, for så vidt angår de specifikke begivenheder. Men på den anden side var grunden til mit spørgsmål i dag primært det forhold, at der rent objektivt har været et udbrud af nationalisme i Albanien. Det vækker bekymring hos os i Grækenland, fordi den slags ting ikke bør ske i et land, der er på vej til at tiltræde EU. Vi håber, at disse problemer vil blive løst.
Formanden
Hr. Paleckis, har De en bemærkning om Belarus?
Justas Vincas Paleckis
(EN) Hr. formand! Ja, jeg har et spørgsmål om Belarus. Tak for Deres julegaver.
For nylig besøgte præsident Lukashenko Moskva, hvor han underskrev nogle meget vigtige aftaler med præsident Medvedev. Hvordan vurderer De den nye situation før valget og efter underskrivelsen af disse aftaler?
Formanden
Det er tre spørgsmål, hr. kommissær. De har højst tre minutter.
Štefan Füle
Svaret på det første spørgsmål er ja, baseret på anmodningen fra de to lande. Jeg er klar til at se på det og se, hvad Kommissionen kan gøre for at hjælpe.
For det andet er ethvert nationalistisk opsving noget, der vedrører Kommissionen, og det er noget, som skal tages meget alvorligt inden for rammerne af vores forbindelser med landet. I begyndelsen af oktober fremlagde vi en udtalelse om Albanien. Der har været en række såkaldte nøgleprioriteringer - 12 i alt - der er betingelser, som Albanien skal opfylde, før vi kan anbefale, at tiltrædelsesforhandlingerne indledes. Inden for disse 12 nøgleprioriteringer vil mine kolleger og jeg sikre, at det spørgsmål, De har rejst, vil blive behandlet tilfredsstillende, og at Kommissionen ikke anbefaler at igangsætte tiltrædelsesforhandlinger, før spørgsmål som det, De rejste, er behandlet tilfredsstillende.
Med hensyn til det tredje spørgsmål har jeg svært ved at se, hvordan jeg kan besvare det kort. Vi har set et begrænset fremskridt i denne tid før valget. Vi ser meget frem til at modtage rapporten fra OSCE/ODIHR's observatørmission. På det grundlag er vi rede til at tage yderligere kontakt med Belarus, men det bliver et generelt engagement, idet vi i høj grad vil tage udgangspunkt i de skridt, som de belarussiske myndigheder skal tage på områder som demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder.
Jeg stopper her og vil afgive et skriftligt svar om det arbejde, som Kommissionen og medlemsstaterne udfører med den fælles interimsplan, som jeg vil fortælle Dem og Deres kolleger fra Euronest om i morgen, samt arbejdet med mandatet om tilbagetagelsesaftalen, visumlempelsesaftalen og også andre oplysninger, som vil besvare Deres spørgsmål. Jeg vedlægger også min tale.
Formanden
Hr. Paleckis! Jeg synes, det var vigtigt at få Deres bemærkninger om Belarus ført til protokols på grund af valget.
Jeg undskylder over for hr. Madlener, fru Theocharous og hr. Hadjigeorgiou, som også er til stede. Vi har ikke nået Deres spørgsmål. De vil få et skriftligt svar.
Hr. Madlener, der er virkelig ikke tid.
Barry Madlener
(NL) (uden mikrofon) ... at stille det spørgsmål, men nu bliver vi simpelthen bare taget af dagsordenen. Er det almindelig praksis? Kunne De ikke have fortalt det noget før eller grebet ind, så vi alle kunne have fået ordet?
Formanden
Hr. Madlener! Under mit formandskab forsøger vi altid at slutte kl. 20.30. Der er nu gået syv minutter over tiden på grund af svarenes længde og det forhold, at den foregående forhandling varede 20 minutter for længe. Det er ikke min skyld, men jeg synes, det er vigtigt, at medarbejderne får deres mad, før de kommer tilbage kl. 21.00.
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke er blevet besvaret, vil blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl.13.05 og genoptaget kl. 21.00)
