Kloning af dyr til fødevareforsyning (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er mundtlig forespørgsel af Neil Parish for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter til Kommissionen om kloning af dyr til fødevareforsyning -.
Neil Parish
Hr. formand! Jeg vil meget gerne byde kommissær Vassiliou velkommen her i aften til at overvære vores mundtlige forespørgsel, især på dette sene tidspunkt.
Når vi har med kloning at gøre, handler det ikke kun om fødevaresikkerhed, men vi tror i Europa desuden på, at vi i medfør af den fælles landbrugspolitik producerer fødevarer af en meget høj standard og tillige af en meget høj velfærdsstandard. Problemerne med kloning handler ikke kun om dyrevelfærd, men ligeledes om forbrugernes tillid til fødevarer, der kan komme fra klonede dyr.
Man behøver blot kigge tværs over Atlanten til USA for at se, hvordan man forhindrer, at klonede dyr kommer ind i fødevarekæden. Hvis en klonet tyr f.eks. er 1.000 euro værd, når den er klar til at komme ind i fødevarekæden, så vil de, der har opdrættet tyren, blive afkrævet en sikkerhedsstillelse, måske til en værdi af 3.000 euro, og når de afliver dyret og sørger for, at det ikke kommer ind i fødevarekæden, får de sikkerhedsstillelsen tilbage. Sådan holdes klonede dyr på en ganske simpel måde ude af fødevarekæden.
Jeg synes, vi skal tage dette anliggende meget alvorligt, og jeg opfordrer kommissæren til at tage det op igen.
Jeg vil gennemgå nogle af de problemer, der er forbundet med kloning, især set fra et velfærdsmæssigt synspunkt. Kloning indebærer alvorlige sundheds- og velfærdsproblemer for klonerne og deres rugemødre. Dyrenes sundhedsproblemer kommer af de invasive teknikker, der er nødvendige for at producere en klon; der er lidelser hos rugemødrene, som bærer de klonede fostre, og en høj sygelighed og dødelighed hos de unge klonede dyr.
I OIE's videnskabelige og tekniske bedømmelse blev det konstateret, at kun 6 % af de klonede embryoner resulterede i sunde kloner, som overlevede på lang sigt.
EFSA's rapport peger ligeledes på en øget andel af mislykkede og unormale drægtigheder hos rugemødre til klonede embryoner. Disse unormale drægtigheder samt klonernes store størrelse giver en øget hyppighed af kejsersnit hos køer, der er drægtige med kloner, i forhold til traditionelle drægtigheder. Dødeligheden og sygeligheden er højere hos kloner end hos naturligt producerede dyr, og såvel rugemoderens som klonens velfærd kan blive påvirket.
På det etiske område er Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik i tvivl, om kloning af dyr til fødevareforsyning er etisk forsvarligt. Man ser heller ingen overbevisende argumenter, der forsvarer produktionen af fødevarer fra kloner og deres afkom.
Hvis man ser på tallene for, hvad der sker, når dyr bliver klonet, er klonede kalve ofte 25 % tungere end normalt, hvilket giver en smertefuld fødsel, og 25 % af de køer, der er drægtige med kloner, udvikler hydrallantois på 120. gestationsdag. Meldinger i 2003 viser, at kun 13 % af de embryoner, der implanteres i rugemødre, resulterer i kalve født til tiden, og kun 5 % af alle de klonede embryoner, som overføres til modtagerkøer, overlever. I EFSA's udtalelse henvises til en undersøgelse, hvor der ud af 2.170 køer, som fik implanteret embryoner, kun fandt 106 levende fødsler sted - 4,9 % - og kun 82 overlevede i mere end to dage.
Med i vores overvejelser må vi også tage de problemer, der opstår ikke alene med dyrevelfærden, men også i dyrenes genpulje - og dette er også et avlsmæssigt aspekt. Tag f.eks. Holstein Friesian - man antager, at der kun findes omkring 50 stammer af Holstein Friesian-racen. Hvis vi begynder at klone tyre, og kvien fra en klonet tyr derefter parres med afkommet igen, så der bruges den samme far, så skaber vi en endnu snævrere genpulje. Derudover er der problemer med sygdomme og med genetik, der videreføres til afkommet. Derfor er vi nødt til at sikre, at der er krydsningsfrodighed.
Industrien kan ikke selv forklare, hvorfor et klonet dyr har sit ophavs celle - en ældre celle. Derfor er der igen risikoen for at producere et dyr, der ikke er lige så robust og lige så sundt.
Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at indsende forslag, der forbyder kloning af dyr til fødevareforsyning og anbringelse af klonede dyr på markedet for kød- og mejeriprodukter.
Androula Vassiliou
Hr. formand! Jeg vil gerne sige tak til hr. Parish for at tage dette spørgsmål op, for det er et spørgsmål, som Kommissionen har overvejet i høj grad og anser for at være vigtigt, og det er i sandhed noget, der optager os. Som hr. Parish sagde, har Kommissionen anmodet EFSA om at afgive en udtalelse om fødevaresikkerhed, dyresundhed, dyrevelfærd og de miljømæssige konsekvenser af brugen af levende klonede dyr.
Den endelige udtalelse blev vedtaget den 15. juli i år, og Kommissionen evaluerer nu de nødvendige tiltag, der skal iværksættes. I udtalelsen anføres det, at risikovurderingen er forbundet med usikkerhed på grund af det begrænsede antal tilgængelige undersøgelser. Der anføres ligeledes, at det blev konstateret, at sundheden og velfærden hos en væsentlig del af de klonede dyr var belastet, ofte i alvorlig grad, med dødelig udgang.
Kommissionen er klar over, at selv om kloning af dyr er blevet mere effektivt i de senere år, forekommer der i dag stadig skadevirkninger for dyrenes sundhed og velfærd. Det tyder på, at dødeligheden og sygeligheden hos kloner efter fødslen er højere end hos naturligt formerede dyr. De fleste overlevende kloner er imidlertid normale og sunde, har man konstateret ved psykologiske målinger samt ved adfærdsundersøgelser og kliniske undersøgelser.
Kommissionen følger den videnskabelige udvikling tæt på dette område. I 2004 finansierede Kommissionen ligeledes et fælleseuropæisk forskningsprojekt kaldet Cloning in Public, der behandlede de etiske, juridiske og andre samfundsmæssige aspekter ved kloning af husdyr. Projektet blev koordineret af det danske Center for Bioetik og Risikovurdering og havde til formål at fremme den offentlige debat om emnet bioteknologi.
Med hensyn til offentlighedens inddragelse indledte Kommissionen i efteråret 2007 en offentlig høring om de etiske aspekter ved kloning af dyr til fødevareforsyning, og i september 2007 tilrettelagde Kommissionen en åben rundbordskonference om samme emne med repræsentanter fra den akademiske verden, erhvervslivet, ngo'er, civilsamfundet, internationale organisationer, det internationale erhvervsliv osv. For at øge den offentlige deltagelse blev rundbordskonferencen også transmitteret på internettet og forhandlingerne offentliggjort.
Sidst, men ikke mindst har Kommissionen for nylig indledt en Eurobarometerundersøgelse på forbrugernes holdning til kloning til fødevareproduktion. Formålet med undersøgelsen er at spørge offentligheden om dens holdning og kendskab til kloning og fødevarer, som stammer fra klonede dyrs afkom. Resultaterne vil blive offentliggjort meget snart.
Kommissionen tager fuldt hensyn til de etiske overvejelser omkring håndteringen af følsomme emner, såsom kloning. Kommissionen har beskæftiget sig med de etiske aspekter ved kloning af dyr siden 1997, hvor Kommissionens gruppe af rådgivere vedrørende etik inden for bioteknologi udsendte en udtalelse om de etiske aspekter ved kloning. På grund af teknologiens aktuelle stade på det pågældende tidspunkt omhandlede udtalelsen ikke brugen af kloning til fødevareformål. Af denne årsag anmodede Kommissionen Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik inden for Naturvidenskab og Ny Teknologi, Kommissionens uafhængige rådgivningsorgan på området, om at afgive en udtalelse om de etiske aspekter ved kloning af dyr til fødevareforsyning. Gruppens udtalelse blev udgivet i januar i år. I betragtning af den nuværende grad af lidelser og sundhedsproblemer hos rugemødre og klonede dyr udtrykte Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik tvivl om, hvorvidt kloning af dyr til fødevareforsyning er etisk forsvarligt. Gruppen forsvarede, at der ikke i øjeblikket er nogen overbevisende argumenter, der forsvarer produktionen af fødevarer fra klonede dyr og deres afkom. Kommissionen undersøger i øjeblikket de betænkeligheder, som gruppen har givet udtryk for.
I henhold til internationale regler skal restriktioner vedrørende indførsel af varer bygge på legitime bekymringer, være ikkediskriminerende og stå i et rimeligt forhold til det forfulgte mål. I henhold til globale handelsregler kan indførslen af fødevarer fra tredjelande stoppes, hvis de udgør en alvorlig trussel for dyresundheden eller den offentlige sundhed. På baggrund af de udførte undersøgelser og EFSA's udtalelse vil Kommissionen overveje, om der skal indføres restriktioner. Jeg er sikker på, at det kommer til at ske meget snart.
Agnes Schierhuber
Hr. formand, fru kommissær! Diskussionen i dag er absolut nødvendig for, at der kan blive skabt opmærksomhed omkring de farer, der er forbundet med kloning. Jeg er Neil Parish meget taknemmelig for at have fremsat denne mundtlige forespørgsel til Kommissionen. Én ting står helt klart: Dyresundheden hænger sammen med fødevaresikkerheden.
Som bekendt findes der forskellige former for kloning: terapeutisk og reproduktiv kloning samt dna-kloning. Det, vi diskuterer i dag, er reproduktiv kloning. Reproduktiv kloning er, når der skabes en genetisk identisk kopi af noget - en plante, et dyr eller måske også en dag - når vi mener, alle grænser skal overskrides - et menneske.
Når kloning anvendes i dyreavl til fødevareproduktion, er der imidlertid problemer. Det første, jeg vil nævne, er den store fejlhyppighed. Vi ved fra amerikanerne, at der kun er meget få kloner, der overlever. Kloning til fødevareproduktion er derfor økonomisk urentabelt. Lige fra begyndelsen har en klon samme genetiske alder som sit ophav, hvilket vil sige, at hvis ophavet er en seks år gammel ko, så bliver klonen en kalv, hvis gener er seks år gamle. Under kloningsprocessen vil det klonede genom uvægerlig tage skade. Dette gør klonen modtagelig over for sygdomme og parasitter.
Når kloning finder sted over flere generationer, fru kommissær, så sker der en stigende udtømning af den genetiske variation, som er nødvendig for arternes overlevelse, fordi de dermed kan tilpasse sig forandringerne i deres naturlige omgivelser.
Til sidst er det spørgsmålet, om menneskeheden kan tillade sig at gribe ind i de mest naturlige biologiske processer, selv når det gøres i den bedste hensigt. Jeg ser ikke nogen grund til at ændre på noget, som har fungerer i millioner af år. Et menneske lever under alle omstændigheder alt for kort tid til at opleve virkningen af sine handlinger på lang sigt. Jeg håber, at det ikke går os som Goethes troldmandens lærling, der ikke kunne slippe af med de ånder, han havde påkaldt.
Csaba Sándor Tabajdi
Hr. formand! Jeg er fuldstændig enig i hr. Parishs forslag: Der er brug for to former for nultolerance her. For det første skal klonede dyr på ingen måde komme ind i fødevarekæden - det kan vi alle blive enige om. Vi er også fuldstændig enige om, og vi vil bede Kommissionen sørge for, at klonede dyr fra Argentina, Brasilien og andre steder uden for Unionen ikke skal importeres eller føres ind i EU på nogen måde. Dette er den dobbelte nultolerance, som efter min opfattelse er essensen af hr. Parishs forslag. Fru Schierhuber og hr. Parish sagde begge to, at det stadig er forbundet med en enorm risiko, at der ikke eksisterer nogen reel, hensigtsmæssig kontrol eller overvågning, at der ikke findes nok prøveemner og ikke nok forsøg, og at eventuelle forsøg kun vedører svin og kvæg, så det er forbundet med en enorm risiko. Sammenfattet kunne man faktisk sige, at de ikke bør komme ind i fødevarekæden, og det ville naturligvis være tåbeligt og idiotisk at hindre den gen- og bioteknologiske forskning. Forskning er én ting, fødevarekæden er en anden, og en tredje ting er, at der er brug for en omfattende, pålidelig kontrol, som er uafhængig af organisationerne i sektoren, samt for uafhængig overvågning i flere og længere perioder.
Mojca Drčar Murko
Hr. formand! Ud fra vores erfaring med andre anliggender, der vedrører fødevaresikkerhed, samt ved at rejse hensigtsmæssige spørgsmål i tilknytning til relationen mellem mennesket som den dominerende art og dyrene, ved vi, at offentlighedens opfattelse i høj grad afhænger af det specifikke kendskab til emnet. Forbrugerne er mere og mere følsomme, når det gælder husdyr, der lider overlast. Derfor skal de have ordentlig oplysning om de risici, der er forbundet med kloning af dyr. Der er behov for en oplysningskampagne, der forklarer dem, hvilken utrolig unødvendig proces kloning har været indtil videre.
Man forventede, at EFSA ikke ville finde klare sikkerhedsproblemer i relation til fødevarer fra klonede husdyr i forhold til dyr avlet på traditionel vis. EFSA pointerede imidlertid i deres nylige rapport, at det er en praksis, der har store eftervirkninger på dyrenes sundhed og velfærd.
Spørgsmålet fremkalder samfundsmæssige problemer, hvorfor vi stærkt tilrådes at forbyde kloning af dyr til fødevarer samt indførsel af klonede dyr og deres afkom.
Janusz Wojciechowski
Hr. formand! Vores civilisation lever af at udnytte dyr og vil uden tvivl blive ved med det længe endnu. Vi dræber dyr for at tilfredsstille mange behov, men vi sætter os ligeledes visse standarder. Vi europæere sætter i det mindste grænser for, hvor meget dyrene må lide, og støtter deres trivsel. Vores lovgivning foreskriver, at et dyr ikke er et objekt.
Kloning af dyr er en kontroversiel videnskabelig bedrift. Kloning af dyr i erhvervsøjemed er på den anden side et etisk misbrug. Det er ikke husdyravl, men husdyrproduktion. Det bygger ikke engang på samlebåndsprincippet, men på fotokopieringsprincippet. Vi bør afvise det af moralske hensyn, ikke kun af respekt for dyrene, men også på vegne af vores egen menneskelighed. Der er kun ét skridt fra at behandle dyr som objekter til at behandle mennesker som objekter. Der er allerede kun et lille skridt fra kloning af dyr til kloning af mennesker. På vegne af Gruppen Union for Nationernes Europa støtter jeg resolutionen.
David Hammerstein
Hr. formand! Jeg gad vide, hvad det er, vi håber at opnå ved et moratorium for kloning af dyr til fødevareforsyning. Hvad håber vi på at opnå ved at benytte os af forsigtighedsprincippet og forhindre indførsel af klonede dyr? Hvad håber vi på at opnå ved at stoppe med at behandle dyr som rene objekter og udsætte dem for unødvendige lidelser?
Fåret Dolly døde syg og vanskabt. Eksperimentet med fåret Dolly var en fiasko. Men det ser ikke ud til, at vi har lært noget af det.
Kloning kan nedsætte den genetiske variation, den kan frembringe en større sårbarhed over for dyresygdomme, og den kan frembringe en situation, hvor sansende væsener - vores slægtninge i dyreriget, som kan føle og opleve smerte - udsættes for endnu større lidelser.
Kartika Tamara Liotard
Hr. formand! Jeg vil gerne sige hr. Parish hjertelig tak, og jeg kan støtte ham fuldt ud i det, han har sagt. Det er bevist, at kloning påfører dyr lidelser, og det er ligeledes den konklusion, som blev draget af EFSA. Hvis vi tillader kloning af dyr til fødevareproduktion, løber vi ind i følgende problemer, ud over dyrenes lidelser og de etiske indvendinger: Det er yderst tvivlsomt, om forbrugerne overhovedet vil spise kød fra klonede dyr, det er usikkert, om det vil være helt ufarligt, og endelig er den offentlige debat om fødevarer fra klonede dyr ikke engang kommet rigtigt i gang endnu.
Jeg er derfor temmelig fortørnet over, at Kommissionen overhovedet vover at foreslå, at kloner skal falde ind under definitionen i forordningen om nye levnedsmidler. Kommissionen angiver derved indirekte, at den kan støtte kloning af dyr til fødevareproduktion. Jeg anmoder derfor på det kraftigste Kommissionen om også i denne betænkning at genoverveje sin holdning. I betragtning af alle indvendingerne opfordrer jeg også Kommissionen til omgående at fremsætte forslag til et totalt forbud mod kloning af dyr.
Jim Allister
- (EN) Hr. formand! Det er rigtigt og naturligt at ville forbedre besætningens kvalitet ved at avle ud fra vores bedste dyr. Kunstig inseminering og embryonoverførsel gør dette muligt. Kloning er derimod noget ganske andet: Som Food Standards Agency i Det Forenede Kongerige har observeret, er der tale om et kvantespring i forhold til at give Moder Natur en hjælpende hånd.
Ud over de øvrige etiske spørgsmål og faren for kopividenskab på det menneskelige område giver dyrevelfærden anledning til reel bekymring. Den for tidlige aldring og de sundhedsproblemer, der ses hos de højprofilerede tilfælde af kloning, som har været forsidestof, som f.eks. fåret Dolly, er gode påmindelser om disse velfærdsproblemer. Vi ville være bedre tjent med at sætte flere penge af til at gøre noget ved dyresygdomme end med at eksperimentere med naturen.
Set fra forbrugernes side er der også et fødevarekvalitetsproblem, idet klonede besætninger alle ville have den samme sårbarhed over for de samme sygdomsstammer, hvorimod genetisk variation er et af vores bedste værn mod uhæmmede sygdomsudbrud. Faktisk kan jeg ikke - uanset hvordan jeg vender og drejer dette emne - finde noget, der overbeviser mig om, at kloning af dyr er hverken rigtigt, nødvendigt eller i offentlighedens interesse.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Hr. formand! Hvis beskyttelse af den biologiske mangfoldighed er en af Kommissionens prioriteter, så skulle kloning slet ikke komme på tale. Jeg kunne godt tænke mig at høre argumenterne for kloning af dyr til fødevarer. Skal vi lade os styre udelukkende af økonomiske overvejelser? Hvad med de etiske, sociale og sundhedsmæssige problemer?
Inden vi bestemmer os for at tillade, at den slags fødevarer sælges på EU-markedet, må vi have vores borgeres tilladelse til at tage et skridt som dette. For mit eget vedkommende er jeg ikke sikker på, at jeg ville kunne få en svinekotelet fra et klonet svin eller mælk fra en klonet ko ned.
I stedet for genetisk modificerede fødevarer og fødevarer fra klonede dyr burde vi i højere grad overveje tiltag for at vende tilbage til naturlige fødevarer, som er økologiske, sunde og fri for kemikalier. Lad os overlade kloning til forskningsverdenen. Efter min opfattelse er der stadig lang vej fra laboratoriet til den europæiske forbrugers kniv og gaffel, for der er stadig alt for mange spørgsmål. Og fordi der stadig er så mange ubesvarede spørgsmål, er det min overbevisning, at vi ikke bør forhaste os i dette anliggende.
Kommissionen bør heller ikke handle imod holdningen hos Europas borgere. Selv hvis fødevarer, som stammer fra klonede dyr, blev tilladt på EU-markedet, er jeg overbevist om, at hvis de blev tydelig mærket, og folk skulle træffe en bevidst beslutning om at købe dem, så ville de ikke finde mange aftagere blandt EU's forbrugere.
Hvis vi indfører produkter, som stammer fra klonede får, fjerkræ, geder eller kvæg, kommer vi til at ødelægge omdømmet for den europæiske landbrugsmodel, som i høj grad sætter miljøbeskyttelse og dyrenes trivsel højt.
Andrzej Tomasz Zapałowski
- (PL) Hr. formand! Jeg støtter også fuldt ud Neil Parishs forslag om et forbud mod brugen af klonede dyr til fødevareproduktion. Men jeg har nu i et godt stykke tid været tilskuer til Kommissionens bestræbelser på at påtvinge medlemsstaterne retlige rammer, som vil føre til indførelsen af genetisk modificerede fødevarer til massedistribution, og i fremtiden måske også kød fra klonede dyr.
I mange lande, herunder Polen, har de lokale myndigheder vedtaget resolutioner, der foreskriver, at hele regioner, og endda et helt land, holdes gmo-frit. Kommissionen presses af industrielle interessegrupper til at ignorere disse resolutioner og til at presse på for at indføre genetisk modificerede fødevarer på markedet. EU's medlemsstater skylder offentligheden et klart svar: Går de ind for sunde, naturlige fødevarer eller genetisk modificerede og klonede levnedsmidler? Vi må ikke være hykleriske på dette punkt.
Lad mig også spørge kommissæren, hvordan hun har tænkt sig at beskytte offentligheden mod uvidende at købe fødevarer, som i fremtiden kan komme fra klonede dyr. Sådanne fødevarer vil ikke være forsynet med særlig mærkning, da eksportørerne vil forsøge at smugle dem ind på det europæiske marked.
John Purvis
- (EN) Hr. formand! Jeg kommer til at være den afvigende opfattelse i denne diskussion, for mennesket har gennem tiderne manipuleret med dyreavl og forøget dyrenes produktivitet med henblik på at dække sit behov. Der er et tydeligt kontinuum: fra naturlig bedækning til kunstig sædoverføring, til embryonoverførsel, til embryondeling, in vitro-fertilisation, blastomerkerneoverførsel, fosterkerneoverførsel og nu somatisk celle-kerneoverførsel.
Hver ny udvikling har været anset for at være for vidtgående, og hver gang er teknikken blevet forbedret og perfektioneret, fordelene har manifesteret sig, og de forudsete problemer er forsvundet lidt efter lidt.
Nu begynder landbrugssammenslutningerne at kunne se fordele for dyresundheden og dyrevelfærden ved anvendelsen af kloning. Fødevaresikkerhedsautoriteten siger: "Intet tyder på, at der er nogen fødevaresikkerhedsmæssige forskelle mellem fødevarer fra sunde klonede køer og svin og deres afkom i sammenligning med fødevarer fra sunde dyr, som er avlet på traditionel vis”. EFSA ser heller ingen miljørisici - og der er fordele: Dyr med en høj værdi og deres gener sikres, truede racer bevares og kan endda genindføres, farlige patogener bortelimineres og forhindres i at blive overført internationalt, produktiviteten og konkurrenceevnen øges, og forskning og udvikling fremhjælpes i Europa frem for andre steder.
Så hvorfor går vi europæere gentagne gange helt automatisk i den fælde at nære mistillid til enhver ny udvikling og skynde os at forbyde nye ting? Prøv at se, hvad der skete med gmo'er. Så lad os diskutere og have en debat, og lad os basere vores argumenter på videnskab og kendsgerninger. Jeg opfordrer Kommissionen til at følge udviklingen nøje, støtte forskningen, præcisere videnskaben og forsvare kendsgerningerne, men ikke indføre forbud. Lad os droppe denne unøjagtige, ulogiske og misvisende resolution.
Mairead McGuinness
- (EN) Hr. formand! For det tilfælde, at hr. Purvis, tror, han er alene, så lad mig forsøge at følge en middelvej. Dette er en meget værdig debat, og det er en skam, den bliver afholdt på dette sene tidspunkt. Jeg lyttede til den første del fra mit kontor, og den var medrivende - hvilket kan være sjældent for en debat i Europa-Parlamentet - fordi den er praktisk.
Jeg vil gerne nævne en række argumenter. Det, der foruroliger mig i debatten nu, er koblingen mellem genetisk modificerede fødevarer og kloning af dyr. Jeg hører ikke til dem, der taler for et forbud mod gmo'er, for i Irland anvender vi store mængder af genetisk modificerede foderstofingredienser, og det må vi blive ved med. Bekymringerne vedrørende kloning, som formanden for landbrugsudvalget, hr. Parish, har givet fint udtryk for, handler om velfærd, og man frygter tydeligvis, at dyrene lider. Det er et problem, som må undersøges.
At tale for et forbud mod klonede dyr til fødevareproduktion løser ikke nødvendigvis det problem, hvad angår processens forskningsstadie. Derfor, selv om min umiddelbare reaktion som medlem af landbrugsudvalget var at støtte denne resolution - jeg er glad for, at vi tog dette spørgsmål op, og bifalder udvalget og dets formand for at have gjort det - er det nu min instinktive fornemmelse, at hr. Purvis måske er på rette spor, og at et direkte forbud måske er at gå for vidt. Jeg afventer Kommissionens meget velovervejede udtalelse.
James Nicholson
- (EN) Hr. formand! Lad mig først og fremmest hilse lejligheden til at holde denne debat velkommen. Jeg synes, den er kommet meget rettidigt.
Dette er et emne, der giver anledning til store bekymringer. Det, jeg ikke bryder mig om, er, at vi i Europa ikke har tilstrækkeligt med kontrol til at sørge for, at klonede dyr ikke kommer ind i eller når til fødevarekæden. Jeg forstår behovet for at muliggøre dyreavl og udvikling, og jeg kan sætte mig helt ind i det, hr. Purvis siger - og jeg har intet ønske om at standse videnskabens evne til at udvikle sig på nogen måde eller i nogen form, størrelse eller facon - men det er min stærke overbevisning, at vi må fastsætte nogle klare kriterier og kontrolforanstaltninger. Jeg deler hr. Parishs bekymringer for dyrenes velfærd. Ja, jeg har store bekymringer omkring dyrevelfærden, for en meget stor procentdel af de klonede dyr lider i en meget tidlig alder.
Lad mig igen anføre, at jeg ikke er imod eller ønsker at stå i vejen for den fremtidige udvikling. Tidligere har vi begået mange fejl. Lad os ikke gøre det i forbindelse med dette vanskelige emne. Lad os beskytte fødevarekæden mod klonede dyr. Jeg er imod, at de skal indgå i fødevarekæden.
Androula Vassiliou
Hr. formand! Europa-Parlamentets udtalelse om denne nye teknologi og følgerne heraf er naturligvis af stor betydning for mig, og jeg hilser de ærede medlemmers synspunkter velkommen. Navnlig vil jeg sige, at EFSA's udtalelse giver os nyt stof til eftertanke, og der er mange faktorer, der skal tages med i vores overvejelser. Jeg er enig i, at nye levnedsmidler ikke er det rigtige redskab til håndtering af spørgsmålet om fødevarer fra klonede dyr, og det er noget, der kan blive diskuteret under vores rådslagninger om forslaget om nye levnedsmidler.
Jeg vil dog gerne komme med en præcisering her, idet jeg hørte en række talere omtale kloning og genetisk modificering, som om de var én og samme ting. Nej - genetisk modificering og kloning er to særskilte teknikker. Ifølge sagkyndige udtalelser ændrer kloning ikke på det genetiske materiale; kloner er slet og ret genetiske kopier af dyr.
Som afslutning på mine bemærkninger vil jeg gerne give Dem garanti for, at Kommissionen i de fremtidige foranstaltninger nøje vil undersøge samtlige faktorer, der er i spil.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Jeg har modtaget beslutningsforslag fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 3. september 2008 kl. 11.30.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Magor Imre Csibi  
Selv om der følges strenge betingelser, og EFSA konkluderer, at kød fra klonede dyr svarer fuldstændig til traditionelt kød, er kloning af dyr til fødevareforsyning for mange mennesker en risikobetonet og uacceptabel skik. Det aktuelle omfang af lidelser og sundhedsproblemer hos klonede dyr forstærker denne påstand. Hvis de traditionelle metoder fungerer, hvorfor skulle vi så fremhjælpe en teknik, der forvolder så mange dyr lidelser og død? Den forbedrer hverken avlen, fødevaresikkerheden eller forsyningssikkerheden. Den giver tydeligvis ingen oplagte fordele for forbrugeren.
Endvidere har de europæiske forbrugere ved flere lejligheder givet udtryk for, at de ikke ønsker fødevarer fra kloner eller kloners afkom på deres bord. Det er en legitim opfordring, som sender et tydeligt signal, så hvorfor overvejer vi i det hele taget kloning til fødevareforsyning? Folk ønsker selv at bestemme, hvad de spiser, og de frygter, at kloning i sidste ende vil blive tvunget ned over hovedet på dem. Hvis vi ikke ønsker at stemme offentligheden endnu mere ugunstigt over for det europæiske projekt, så tror jeg, vi gør klogest i at lytte til deres vilje og sætte den igennem. Derfor er jeg imod kloning af dyr til fødevareforsyning.
Anna Záborská  
Jeg blev forbløffet, da jeg læste teksten til denne resolution. Jeg vil først og fremmest sige, at jeg vil stemme for den, men jeg har et par bemærkninger:
Afsnit B: "der henviser til, at kloningsprocedurer udviser en lav overlevelsesprocent for overførte embryoner og klonede dyr, idet mange klonede dyr dør i de tidlige stadier af livet ...”
Hvordan ville fremtiden se ud for menneskeheden, hvis mennesket udviste den samme påfaldende grad af forsigtighed, og hvis vi stoppede med at nedfryse humane embryoner?
Afsnit C: "... graden af kloners dødelighed og sygelighed er højere end i naturligt producerede dyr, og ... aborter sent i graviditeten og graviditetsproblemer kan påvirke rugemødrenes sundhed”.
Hvordan ville fremtiden se ud for menneskeheden, hvis samfundet som helhed støttede familiemødre i samme grad, som vi støtter beskyttelsen af dyr, der er rugemødre?
Afsnit D: "... Den Europæiske Gruppe vedrørende Etik ... på baggrund af det nuværende omfang af lidelser og sundhedsproblemer hos rugemødre og dyrekloner, sætter spørgsmålstegn ved, om kloning af dyr ... er etisk begrundet ...”.
Hvordan ville fremtiden se ud for menneskeheden, hvis denne gruppe tog højde for lidelserne hos kvinder, der bliver rugemødre for at forbedre deres økonomiske situation, eller for den stress, der opleves af kvinder efter gentagne mislykkede forsøg på kunstig befrugtning, eller hvis gruppen konsekvent forbød brugen af humane embryoner til forskning, fordi det er moralsk utilladeligt?
Heldige dyr, for denne resolution viser ligeledes, at de i nogle tilfælde er bedre beskyttet end mennesket.
