Landbrug i områder med naturbetingede ulemper: et særligt sundhedstjek (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Herbert Dorfmann for Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om landbrug i områder med naturbetingede ulemper: et særligt sundhedstjek -.
Herbert Dorfmann
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Den foreliggende betænkning drejer sig om en meddelelse fra Kommissionen om landbrug i områder med naturbetingede ulemper.
Specifikt handler den om at afgrænse ugunstigt stillede områder og især om at finde nye måder, hvorpå man kan afgrænse dem. De defineres på nuværende tidspunkt primært eller udelukkende på grundlag af nationale kriterier. Der er over 100 sådanne kriterier, og de er helt forskellige i de forskellige medlemsstater i EU.
Dette gør, at der ikke er ensartede forhold, hvilket har fået Revisionsretten til ved flere lejligheder at kritisere forholdene. I Kommissionens meddelelse foreslår man nu, at der findes nye måder, hvorpå man kan afgrænse disse områder ved at benytte sig af otte forskellige kriterier, der sigter på at føre til en fuldstændig omdefinering af disse områder.
Parlamentet ved ikke, hvilken indvirkning disse kriterier vil få, fordi de områdesimuleringer, som Kommissionen har bedt medlemsstaterne om, ikke var til rådighed, da vi udarbejdede den foreliggende betænkning, og det lykkedes os heller ikke at få disse simuleringer at se.
Jeg vil gerne sammenfatte det, vi nu foreslår i den foreliggende betænkning. Vi mener i princippet, at en ensartet afgrænsningsmetode er fornuftig og muligvis også nødvendig for at sikre ensartethed internt i EU. Vi mener også, at udligningsbetalingerne - som man kan sige, er det vigtigste resultat af afgrænsningsprocessen, da denne først og fremmest foretages således, at disse områder kan modtage udligningsbetalinger - er et særdeles vigtigt element i landbrugspolitikken og frem for alt gør det muligt at drive landbrug, hvor det ellers ville være yderst vanskeligt, dvs. i ugunstigt stillede områder, især i bjergområder.
Vi er imidlertid ikke i stand til at foretage en vurdering af kvaliteten af disse kriterier, dvs. hvorvidt disse kriterier nu fungerer, fordi vi i øjeblikket ikke har adgang til nogen områdesimuleringer. Der hersker ikke desto mindre meget konkret tvivl om, hvorvidt de foreslåede kriterier vil være tilstrækkelig præcise.
Det mangler også stadig at blive afklaret, om de kriterier, Kommissionen nu foreslår, faktisk skal håndteres på denne måde, dvs. separat kriterium for kriterium, eller om man under visse omstændigheder skal overveje at sammenstille disse kriterier. De naturgivne ulemper vedrører ofte flere forskellige faktorer samtidig, og det virker ganske fornuftigt at overveje, om det ikke ville være helt nødvendigt at sammenstille disse kriterier.
Vi bliver også nødt til at overveje, om der i den forbindelse skal tages højde for nærhedsprincippet, dvs. om det også i dette tilfælde er nødvendigt, at vi udarbejder nogle grove rammer ved hjælp af de nye kriterier og derefter giver medlemsstaterne og regionerne mulighed for at foretage finjusteringer.
Afslutningsvis mener jeg, det er uhyre vigtigt, at vi også overvejer at indføre nogle overgangsperioder. Afgrænsningsprocessen vil munde ud i, at visse områder ikke længere bliver betragtet som afgrænsede områder, og disse områder har brug for en tilstrækkelig lang overgangsperiode.
Sammenfattende vil jeg gerne sige - og jeg mener også, der er givet udtryk for denne holdning i betænkningen - at den nuværende meddelelse fra Kommissionen kræver yderligere viderebearbejdning, og at bestemmelserne, inden de bliver gennemført, skal gennemtænkes meget grundigt, fordi de vil få vidtrækkende konsekvenser for de berørte landbrugere.
Endelig vil jeg gerne sige hjertelig tak til mine kolleger her i Parlamentet og også til Kommissionens medarbejdere, der i de sidste par måneder har været med til at sammenstille den foreliggende betænkning.
Peter Jahr
(DE) Hr. formand! Mange tak til ordføreren for hans fremragende betænkning. Støtte til ugunstigt stillede områder er en central bestanddel i den fælles landbrugspolitik med det formål at opretholde den generelle udbredelse af landbrug i hele i Europa. Kommissionens udspil til udvikling af et system, der kan anvendes i hele EU til afgrænsning af disse områder, skal derfor hilses velkomment. Det afgørende punkt er dog, om de otte kriterier, som er blevet udviklet til dette formål, nu også er tilstrækkelige. Jeg er ikke overbevist om, at det virkelig er de rigtige kriterier at anvende. Jeg kan ikke forstå - og jeg tror det samme gør sig gældende for ordføreren og alle i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter - hvorfor Kommissionen ikke har stillet simuleringsresultaterne for virkningerne af disse otte kriterier til rådighed for os. Jeg appellerer derfor til Kommissionen om, at dette virkelig ikke bør ske, lige så ofte som det gør.
Når vi gerne vil og skal vurdere noget, er vi naturligvis også nødt til at kende resultaterne. Jeg opfatter i et vist omfang dette som manglende tillid til Parlamentet. Det betyder, at der for det konkrete forordningsforslag, fortsat er meget at gøre. Jeg håber, at Kommissionen vil nærlæse Dorfmann-betænkningen, som vi har gjort til vores egen betænkning. Jeg håber personlig, at hr. Dorfmann får lov til fortsat at give sit politiske bidrag på dette område.
Martin Häusling
(DE) Hr. formand! Jeg vil også gerne takke hr. Dorfmann for hans betænkning. Det, han har fremlagt, viser tydeligt, at der stadig er en række ting, som skal afklares vedrørende denne sag. Ligesom talerne før mig mener jeg også, at de nuværende rammer for afgrænsning af disse områder mangler noget finpudsning. Der er mange elementer, som ikke opfylder de ugunstigt stillede områders behov. Jeg stiller spørgsmålstegn ved, om vi kan nøjes med disse naturbetingede kriterier alene.
Vi er også nødt til nøje at se på det sociale miljø, der spiller en væsentlig rolle i ugunstigt stillede områder. Da betalingerne til ugunstigt stillede områder er af afgørende betydning for mange landbrugeres overlevelse, skal Kommissionen genoverveje at videreudvikle de nuværende rammer med henblik på at give mange områder en chance for at overleve.
Jeg er bange for, at en gennemførelse af det nuværende system vil give meget store forskydninger, som ikke altid er forståelige, og føre til stor uro og usikkerhed i landbruget. Man bør kigge på denne sag igen.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Hr. formand! Det er på baggrund af Dorfmann-betænkningen meget vigtigt, at man i budgettet for den fælles landbrugspolitik fortsat prioriterer det højt at støtte landbrugsområder med naturbetingede ulemper, eftersom det uden en sådan støtte vil føre til alvorlig miljøødelæggelse og sociale problemer i disse områder. Det er opmuntrende, at Kommissionen - og her fortjener Kommissionen ros - lader det være op til medlemsstaterne at udpege de støtteberettigede områder med udgangspunkt i de otte kriterier. Jeg vil samtidig gerne gøre opmærksom på, at der indtil nu har været forskelle og forskelsbehandling mellem medlemsstaterne, ikke alene med hensyn til direkte betalinger, som pålægges nye medlemsstater, især kommissærens hjemland, Letland, og også andre nye medlemsstater. I mit hjemland er vandforsyningssituationen i det højtliggende sandområde Homokhátság et problem, da grundvandsstanden i løbet fire årtier er faldet med 4-5 meter, og området er blevet til en halvørken. Det samme problem opstår også i Sydeuropa, og det er derfor særlig vigtigt at finde en løsning på spørgsmålet om vandforvaltning inden for rammerne af den fremtidige fælles landbrugspolitik.
Michel Dantin
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne takke vores kollega, hr. Dorfmann, for hans glimrende stykke arbejde med den foreliggende betænkning. Jeg synes, at han på perfekt vis opsummerer situationen her og nu, for så vidt angår Kommissionens forslag.
Det er især kommissæren, jeg gerne vil henvende mig til. Dette arbejde har nu stået på i adskillige måneder. Det skaber stort røre i en række af EU-landenes erhvervssektorer, som trues med at blive omklassificeret, og denne omklassificering sker eller kommer måske til at ske i en tid, hvor - og dette vil være emnet i morgen aften ved den mundtlige forespørgsel - mange produktionsgrene har specifikke problemer. Vi er derfor er nødt til at komme videre - og det skal gå stærkt. Jeg mener ikke, vi kan vente tre år med at give et klart svar til de landbrugere, der er berørt af denne afgrænsningsproblematik.
Sari Essayah
(FI) Hr. formand! Det er rigtig godt, at der i den foreliggende betænkning er fokus på de ugunstigt stillede områder. Den helt centrale idé, som alle her formentlig går ind for, er, at forudsætningerne for at drive lønsomt landbrug skal være sikret overalt i EU, både nu og fremover.
Der hersker tilsyneladende en del forvirring med hensyn til kriterierne for fastlæggelsen af de ugunstigt stillede områder. Vi skal særlig være opmærksomme på landbruget i de ugunstigt stillede områder, fordi tidligere reformer af den fælles landbrugspolitik meget ofte er blevet gennemført til fordel for de gunstigt stillede områder.
For at vi kan sikre fortsat vækst i de ugunstigt stillede områder, er det særdeles vigtigt at anvende proportionale reguleringsmekanismer. EU's ophævelse af nogle af de tidligere reguleringsmekanismer inden for landbruget har ikke været nogen succes. F.eks. har beslutningerne om ophævelse af mælkekvoterne og afskaffelse af braklægningsordningen været forfejlet, for så vidt angår de ugunstigt stillede områder.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Der kan ikke sættes spørgsmålstegn ved, at europæisk landbrug skal have støtte. Begrundelsen for støtten er bl.a. en række produktionsbetingelser som f.eks. klimaet, jordbundskvaliteten, problemer med adgang til vand, landområdets beliggenhed og de sociale og historiske betingelser. De fleste af disse faktorer har væsentlig indflydelse på produktionsresultaterne og det økonomiske udbytte og har haft indflydelse på de nuværende bestanddele i den fælles landbrugspolitik.
Jeg er enig i hr. Dorfmanns holdninger og bange anelser med hensyn til den manglende viden om de forventede virkninger af den nye indfaldsvinkel. Har de indtil nu anvendte kriterier virkelig været så uhensigtsmæssige? Vi afventer nogle beregninger og en mere dybtgående analyse af virkningerne. Det er et vigtigt spørgsmål, hvordan man bevarer landbrugsproduktionen i de ugunstigt stillede områder. Der skal efter min mening stadig i passende omfang ydes støtte til disse områder som led i den fælles landbrugspolitik i den fremtidige finansieringsramme.
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke hr. Dorfmann for en fremragende betænkning om Kommissionens meddelelse "En stærkere målretning af støtten til landbrugere i områder med naturbetingede ulemper".
Jeg vil gerne tage fat på et par punkter. Det overordnede formål med betalingerne i forbindelse med naturbetingede ulemper er at sikre fortsat anvendelse af jordarealer og ved hjælp af landbrugsarealforvaltning at bevare landskabet samt fremme bæredygtige landbrugssystemer. Betalingerne til landbrugerne i disse områder er en godtgørelse for landbrugernes ekstraomkostninger og indtægtstab, der opstår på grund af de eksisterende naturgivne ulemper.
Rådet har truffet afgørelse om, at de socioøkonomiske kriterier ikke længere skal udløse betaling som følge af naturgivne ulemper. Afskaffelsen af de socioøkonomiske kriterier skal ses i sammenhæng med hele den vifte af foranstaltninger, som medlemsstaterne har til rådighed via forordningen om udvikling af landdistrikterne - diversificering i ikkelandbrugsaktiviteter, udvikling af mikrovirksomheder samt små og mellemstore virksomheder og turismeaktiviteter såvel som tilvejebringelse af grundlæggende tjenester.
Så betalingerne som følge af naturgivne ulemper er ikke noget interventionsredskab, hvor formålet er at løse problemstillingen med affolkning. Godtgørelse til landbrugere i områder, hvor produktionen ikke vanskeliggøres af naturgivne ulemper, og hvor der ikke er nogen ekstraomkostninger eller noget indkomsttab, ville forvride konkurrencen med landbrugere i de øvrige områder. Desuden ændrer de socioøkonomiske indikatorer sig i tidens løb, og det ville derfor kræve, at man foretog en vedvarende opfølgning på og omklassificering af hvert enkelt berørt område.
Forslaget om at tage afsondrethed i betragtning er ikke praktisk i forhold til de i Rådet aftalte rammer vedrørende naturbetingede ulemper. Med hensyn til periferisk beliggenhed er der andre mulige afgrænsningsprocedurer, f.eks. den specifikke artikel i forordningen om naturbetingede ulemper.
På forskellige tidspunkter i forløbet opfordrede Kommissionen medlemsstaterne til at fremsende alternative forslag til biofysiske kriterier og tærskelværdierne derfor. Disse forslag bliver af fageksperter analyseret for validitet og frem for alt for gennemsigtighed og eventuel anvendelighed i hele EU. De alternative tærskelværdier må imidlertid føre til den konklusion, at der er væsentlige naturgivne ulemper i et givet område - som ønsket af Rådet.
Når man er færdig med at teste afgrænsningsproceduren ud fra de biofysiske kriterier, vil vi i Kommissionens forslag til den fælles landbrugspolitik efter 2013 tage resultaterne af dette forløb i betragtning. Ethvert lovforslag vil også sigte på at opnå en gnidningsløs overgang for de områder, som måske mister deres status som områder med naturbetingede ulemper.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted om to ugers tid under den næste mødeperiode i Bruxelles.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Anneli Jäätteenmäki  
Jeg vil gerne takke ordføreren for hans glimrende arbejde. Det er af flere grunde vigtigt at opretholde forskelligartede og aktive landdistrikter - ikke mindst på grund af den stigende globale efterspørgsel efter fødevarer og miljømæssigt bæredygtig turisme. Det vil desuden være et alvorligt tilbageslag i mange områder, hvis man holdt op med at dyrke jorden, både med hensyn til en absolut nødvendig indtægtskilde på landet og forfald af landskabet, der måske er blevet formet gennem flere århundreder.
Petru Constantin Luhan  
Støtteordningen for områder med naturbetingede ulemper har rent faktisk været med til, at dyrkningen af landbrugsjord har kunnet fortsætte i disse områder. Det står hævet over enhver diskussion, at det er vigtigt at bevilge nogle passende udligningsbeløb til ugunstigt stillede områder.
Medlemsstaterne har stået bag processen med at afgrænse og klassificere disse områder på baggrund af en række kriterier og ifølge deres egne indikatorer. Det er imidlertid overordentlig vanskeligt blot at sammenligne denne række af indikatorer, idet man anvender forskellige metoder til klassificering og afvejning af områderne. Fastsættelse af en række fælles klassificeringskriterier vil øge ordningens gennemsigtighed, pålidelighed og effektivitet i hele EU. Jeg bakker i den henseende op om behovet for at revidere støtteordningen for landbrugere på områder med naturbetingede ulemper og udarbejde en global strategi for de ugunstigt stillede områder, hvorved man kan reducere de forskelligheder, der har vist sig at være mellem medlemsstaterne med hensyn til tildeling af økonomisk støtte.
James Nicholson  
Vi skal huske på, at 54 % af det dyrkede areal i EU på nuværende tidspunkt er omfattet af ordningen for ugunstigt stillede områder. En videreførelse af ordningen for ugunstigt stillede områder er af afgørende betydning, hvis vi skal godtgøre landbrugere for at tilvejebringe offentlige goder, undgå ophør med landbrugsvirksomhed, hjælpe med at fremme biologisk mangfoldighed og bidrage til at støtte landsamfund. Markedet hverken belønner eller godtgør landbrugerne for disse ydelser i områder, hvor landbrugsdrift er underlagt naturbetingede ulemper. Vi skal derfor påse, at en yderligere reform af ordningen for ugunstigt stillede områder er tilstrækkelig finansieret inden for det samlede budget for den fælles landbrugspolitik, og at det system, der benyttes til klassificering, er fair og ikkediskriminerende. I Kommissionens oprindelige meddelelse om de otte biofysiske kriterier, man foreslog til vurdering af klassificeringen af områder med betydelige naturbetingede ulemper, var man helt klart forudindtaget til fordel for de forholdsvis varme og tørre klimaforhold på det europæiske fastland. Jeg var derfor glad for at se, at ændringsforslag, hvor man omtaler "jord/vand-balance" og "markkapacitetsdage" blev vedtaget på udvalgsplan. Dette er det første skridt, der sikrer, at landene i Nordeuropa såsom Det Forenede Kongerige og Irland ikke bliver diskrimineret i forbindelse med et nyt klassificeringssystem.
