Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistaminen - Parlamentin työjärjestyksen mukauttaminen Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevaan tarkistettuun puitesopimukseen (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu:
Paulo Rangelin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta, ja
Paulo Rangelin perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö parlamentin työjärjestyksen mukauttamisesta Euroopan parlamentin ja komission välisiä suhteita koskevaan tarkistettuun puitesopimukseen.
Paulo Rangel
Haluaisin näiden kahden mietinnön osalta ensimmäiseksi esittää onnittelut ja mainita julkisesti, kuten tein perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnassa, merkittävän työn, jonka tekivät kollegani Klaus-Heiner Lehne, Hannes Swoboda, Dagmar Roth-Behrendt, Diana Wallis ja Rebecca Harms, jotka muodostivat parlamentin jäsenten ryhmän, joka neuvotteli tästä puitesopimuksesta komission kanssa.
Haluaisin myös mainita suuren avoimuuden ja erittäin rakentavan yhteistyön hengen, jota komission puheenjohtaja ja, uuden komission virkaanastumisen jälkeen, komission jäsen Šefčovič ja hänen ryhmänsä osoittivat. Minun mielestäni on saatu aikaan merkittävä työ, ja se on johtanut historialliseen sopimukseen, joka on ensimmäinen puitesopimus Lissabonin sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen ja ensimmäinen puitesopimus, jonka perusta on suoraan ja yksiselitteisesti perussopimuksissa ja nimenomaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 295 artiklassa.
Haluaisin itse asiassa sanoa, että tällä sopimuksella luodaan erittäin avoimet, hyvin dynaamiset ja äärimmäisen tiiviit yhteydet parlamentin ja komission välille ja että se on pääasiassa kompromissi: tasapaino näiden kahden toimielimen näkemyksistä, jotka koskevat uutta asemaa, joka niille molemmille tulee Lissabonin sopimuksen perusteella.
Mielestäni ryhmämme tekemä työ oli itse asiassa erittäin myönteistä, koska se on tässä puitesopimuksessa onnistunut esittämään Lissabonin sopimuksesta johtuvan uuden toimivallan ja$ toimivaltuuksien vahvistamisen. Se koskee lainsäädäntömenettelyä ja ohjelmia tai suunnittelua erityisesti, antaakseni vain kaksi esimerkkiä, parlamentin osallistumisessa komission työn suunnitteluun tai esimerkiksi asioihin, jotka liittyvät komission ei-velvoittavien oikeudellisten välineiden käyttöön parlamentin lainsäädäntövaltuuksien osalta.
Toiseksi, yksi erittäin tärkeä näkökohta on parlamentin lisääntyneet seuranta- ja valvontavaltuudet, olivatpa kyseessä komission puheenjohtajan ja kollegion valitsemista koskevien sääntöjen määrittämisen yksityiskohdat tai esimerkiksi parlamentin osallistuminen komission uudelleenjärjestelyä tai mahdollista komission jäsenen poistamista koskeviin asioihin tai, toisena esimerkkinä, sääntelyvirastojen johtajien kuuleminen tai jopa kansainvälisten neuvottelujen seuraaminen. Kaikilla näillä aloilla Lissabonin sopimuksesta johtuvat valtuudet on vahvistettu.
Tiedon saatavuus on myös erittäin tärkeää, erityisesti silloin, kun se liittyy salaiseksi luokiteltuun tai luottamukselliseen tietoon, ja niin on myös itse tietojen vaihto ja keskustelu parlamentin ja komission johtajien välillä. Tiedämme esimerkiksi, että nykyään perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioista vastaava komission jäsen ja komission puheenjohtaja voivat jo osallistua puheenjohtajakokouksen asiaankuuluviin osiin tai että puheenjohtajakokouksen, valiokuntien puheenjohtajakokouksen, parlamentin puhemiehen, komission puheenjohtajan ja komission jäsenten kollegion väliselle suoralle vuoropuhelulle on eri foorumeja. Jopa komission läsnäoloa parlamentissa on myös vahvistettu, erityisesti ottamalla käyttöön komission puheenjohtajan lisäksi myös komission jäsenten kyselytunti.
Tämän perusteella haluaisin sanoa Lissabonin sopimusta ja sen uutta voimatasapainoa syvästi kunnioittaen ja kunnioittaen syvästi myös vallanjaon ajatusta, että meillä on tässä selkeyttävä sopimus, jolla Lissabonin sopimuksesta tehdään ajankohtainen, aktiivinen ja sovellettava.
Maroš Šefčovič
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, minulle on suuri ilo osallistua keskusteluunne toimielintemme suhteita koskevasta tarkistetusta puitesopimuksesta. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että päätöslauselmassa, josta aiotte äänestää keskiviikkona, suositellaan, että parlamentin pitäisi hyväksyä puitesopimus. Sillä saatetaan menestyksekkäästi loppuun prosessi, joka alkoi miltei vuosi sitten Lissabonin sopimuksen tullessa voimaan.
Haluaisin tässä yhteydessä ilmaista vilpittömät kiitokseni ja kiitollisuuteni Klaus-Heiner Lehnelle ja koko työryhmälle: Diana Wallisille, Dagmar Roth-Behrendtille, Rebecca Harmsille, Hannes Swobodalle ja, tietysti, esittelijällemme, Paulo Rangelille. Olemme tehneet työtä loistavassa hengessä, erittäin tiiviisti, ja keskustelumme ovat olleet erittäin rakentavia ja samalla erittäin suorasukaisia.
On selvää, että uuden perussopimuksen nojalla lisääntyneet parlamentin oikeudet ja toimivaltuudet vaikuttavat monin tavoin toimielintemme välisiin työsuhteisiin. Se näkyy parlamentin 9. helmikuuta 2010 antamassa päätöslauselmassa ja puheenjohtaja Barroson samana päivänä asiasta antamassa lausunnossa. Siksi on erittäin tärkeää, että toimielimemme saavat nyt tarkistetun puitesopimuksen nojalla vakaan ja virallisesti sovitun perustan keskinäisille suhteilleen ja että ne pystyvät aloittamaan sopimuksen kaikkien osien täytäntöönpanon päivittäisissä toimissa. Tämä tarkistettu puitesopimus perustuu nykyiseen vuodelta 2005 peräisin olevaan puitesopimukseen, joka on, kuten olemme nähneet, ollut hyvin onnistunut väline toimielintemme välisten suhteiden hallinnassa.
Tässä menestyksekkään yhteistyön hengessä aloitimme maaliskuussa neuvottelumme puitesopimuksen tarkistamisesta. Minun mielestäni meidän kaikkien pitäisi olla erittäin tyytyväisiä tulokseen. Katson esittelijänne Paulo Rangelin tavoin, että tämä tarkistus on merkittävä saavutus, jolla syvennetään toimielintemme välisiä suhteita ja tarjotaan käytännön ratkaisuja Lissabonin sopimuksen voimaantulosta johtuvan parlamentin toimivaltuuksien lisääntymisen mukaisesti. Näin toteutamme komission ja Euroopan parlamentin erityistä kumppanuutta käytännössä.
Haluaisin ottaa esiin muutamia kohtia, jotka ovat todellista edistystä. Sopimuksella säädetään määräyksistä ja aikataulusta toimielintemme väliselle tiiviille ja jäsennellylle vuoropuhelulle, jonka ansiosta parlamentti voi antaa merkittävän panoksen, kun komissio laatii toimintaohjelmiaan, ja edistää siten unionin ohjelmasuunnittelua.
Siinä annetaan yksityiskohtaiset määräykset siitä, miten komissio tiedottaa parlamentille kansainvälisiä sopimuksia koskevista neuvotteluista ja sopimusten tekemisestä. Siinä esitetään määräykset luottamuksellisten tietojen antamisesta parlamentille kansainvälisten normien mukaan ja helpotetaan siten tiedottamista parlamentille esimerkiksi kansainvälisistä neuvotteluista.
Siinä esitetään myös määräykset, joilla edistetään tietojen toimittamista parlamentille komissiolle neuvoa antavien asiantuntijoiden työstä.
Odotan sen parantavan vuoropuheluamme ja koordinointia parlamentin täysistuntojen osalta ja komission jäsenten osallistumisen varmistamiseksi.
Vaikka sopimus ei vielä ole voimassa, olemme jo panneet siitä merkittäviä osia täytäntöön. Haluaisin vain mainita muutaman esimerkin, jotka liittyvät komission vuoden 2011 toimintaohjelmaan. Puheenjohtaja Barroso piti 7. syyskuuta unionin tilaa käsittelevän puheensa parlamentissa, ja minä osallistuin puheenjohtajakokoukseen ja tiedotin siellä komission toimintaohjelman valmistelun etenemisestä.
Kollegio ja puheenjohtajakokous tapasivat 7. lokakuuta Berlaymont-rakennuksessa. Puheenjohtaja Barroso tapaa lisäksi parlamentin puheenjohtajakokouksen jälleen keskiviikkona.
Kaikella tällä pyritään tehostamaan toimielintemme välistä poliittista vuoropuhelua, ja minusta näyttää siltä, että olemme suunnitelleet tätä varten oikeat välineet puitesopimuksessamme.
Kuten te kaikki tiedätte, tarkistettua puitesopimusta koskevat neuvottelut olivat pitkiä ja vaativat suuria ponnistuksia molemmilta toimielimiltä, jotta saatiin aikaan teksti, jolla katetaan molempien toimielintemme edut ja huolenaiheet.
Tiesimme myös, että joihinkin suhteidemme osiin - esimerkiksi unionin ohjelmasuunnittelu, joka otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella - meidän piti ottaa myös neuvosto mukaan.
Koska neuvosto oli päättänyt olla osallistumatta tarkistettua puitesopimusta koskeviin neuvotteluihin, me huolehdimme siitä, ettemme tehneet etukäteen tyhjiksi asioita, joista piti sopia neuvoston kanssa.
Molempien osapuolten neuvottelijat pyrkivät siten vilpittömästi ja täysimääräisesti noudattamaan perussopimuksilla määritettyä toimielinten tasapainoa ja sitoumusta niiden väliseen lojaaliin yhteistyöhön.
Se näkyy toistuvasti sopimuksessa, ja komissio on lisäksi hyvin vakuuttunut siitä, että tekstissä, jonka saimme aikaan, joskus vaikeiden neuvottelujen jälkeen, todella kunnioitetaan täysimääräisesti kunkin EU:n toimielimen oikeuksia ja toimivaltuuksia ja että se kestää oikeudellista tarkastelua koskevan testin.
Jotkut kuitenkin katsovat, että puitesopimuksessa mennään jo liian pitkälle, eikä mahdollisuutta siihen, että sopimus tai sen täytäntöönpanon tietyt osat kyseenalaistetaan oikeudellisesti, voida sulkea pois.
Tässä yhteydessä komissio panee merkille, että tarkistetun puitesopimuksen hyväksymistä koskevassa päätöslauselmaesityksessä esitetään virallisesti parlamentin oma tulkinta sovitusta tekstistä.
Joissakin merkittävissä kohdissa tämä tulkinta on laveampi kuin luottamuksellisten keskustelujen jälkeen sovittu teksti. Se koskee erityisesti säännöksiä, jotka liittyvät parlamentin tiedottamiseen kansainvälisiä sopimuksia koskevista neuvotteluista ja Euroopan parlamentin jäsenten osallistumiseen tarkkailijoina unionin valtuuskuntiin kansainvälisissä konferensseissa sekä ei-velvoittavien oikeudellisten säännösten soveltamista koskeviin määritelmiin ja ehtoihin.
Kun komissio kyseenalaisti tämän lähestymistavan perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnassa, sille sanottiin, että näillä tulkinnoilla itse asiassa pyrittiin kirjaamaan parlamentin alkuperäiset tavoitteet ja että vain puitesopimuksen tekstillä sellaisenaan on oikeudellista arvoa.
Kaiken epäselvyyden välttämiseksi, komissio lukee parlamentin tulkintaa tekstistä juuri tässä mielessä.
Komissio pitää lujasti kiinni kaikista sitoumuksista, jotka se on sopimuksessa tehnyt, ja se aikoo soveltaa sopimusta sovitun tekstin perusteella. Haluaisin tehdä selväksi, että mikään tämän puitesopimuksen yksipuolinen tulkinta ei velvoita komissiota. Neuvoteltu puitesopimus antaa meille käytännössä kaikki tarvittavat mahdollisuudet löytää sekä parlamentin että komission etujen mukaiset ratkaisut ja ottaa samalla huomioon muiden toimielinten oikeudet ja edut.
Jatkamme tässä hengessä toimielintemme erityiskumppanuuden toteuttamista käytännössä ja samalla lojaalia yhteistyötä kaikkien toimielinten kanssa.
Odotan innokkaasti sopimuksen allekirjoittamista ja sitä seuraavaa menestyksekästä täytäntöönpanoa.
Íñigo Méndez de Vigo
PPE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, liityin parlamenttiin 18 vuotta sitten. Silloin Euroopan parlamentti oli neuvoa-antava parlamentti. Se oli parlamentti, jolla ei ollut toimivaltuuksia.
Tässä 18:n viime vuoden prosessissa olemme nähneet parlamentin muuttuvan neuvoa-antavasta parlamentista parlamentiksi, joka toimii täysimääräisesti yhteispäätösmenettelyssä. Hyvä ystävämme Francisco Lucas Pires, joka todisti tätä prosessia, sanoi, että sillä muutettiin keskusteleva parlamentti lakeja säätäväksi parlamentiksi.
Siten teksti, jonka aiomme hyväksyä keskiviikkona, on komission ja parlamentin välistä puitesopimusta koskevien neuvottelujen huipentuma.
Tunnustan, että kun kerron perheelleni, että olen menossa Strasbourgiin osallistumaan keskusteluun parlamentin ja komission välisestä puitesopimuksesta, minun on annettava heille sangen pitkä selitys. Se johtuu tietysti siitä, että näitä asioita ei ole kansallisissa parlamenteissa tai kansallisella tasolla, joten ihmiset eivät ymmärrä, miksi komission ja parlamentin välillä on saatava aikaan sopimus perussopimusten säännösten panemiseksi täytäntöön.
Se on kuitenkin tehtävä. Se on tehtävä siitä erittäin perustavanalaatuisesta syystä, jonka Paulo Rangel ja komission jäsen Šefčovič ovat jo maininneet: koska haluamme olla tehokkaita.
Puitesopimuksella pyritään pääasiassa ratkaisemaan kaikki käytännön esteet, joita lainsäädännön, parlamentin valvonnan ja menettelysääntöjen osalta voi ilmetä.
Siksi katson, että se on hyvä yhdistelmä eurooppalaista demokratiaa. Maissamme harjoitetaan pikemmin "sovittelevaa" kuin "kiistelevää" demokratiaa.
Sovittelevassa demokratiassa on älykästä löytää ratkaisu kaikkiin mahdollisesti ilmeneviin ongelmiin. Puitesopimus on siten väline, jolla estetään tulevat ongelmat ja tehdään perussopimusten säännöksistä todellisuutta. Koska meillä on uusi perussopimus, Lissabonin sopimus, sen täytäntöönpano on järkevää.
Haluaisin onnitella Paulo Rangelia ja hänen johtamaansa ryhmää ja Euroopan komissiota, koska mielestäni he ovat saaneet aikaan erittäin järkevän sopimuksen. Sopimuksen sisältöä lukiessa ei voi olla hämmästymättä näkemyksistä, joita esitetään joissakin kansallisissa parlamenteissa ja joissa kysellään, onko se uhka neuvoston toimivallalle.
Voi hyvänen aika! Neuvosto on todellakin toinen lainsäätäjä. Me todella haluamme antaa lainsäädäntöä ja annamme lainsäädäntöä paljon ja onnistuneesti ministerineuvoston kanssa. Me olemme tasavertaisia lainsäätäjiä. Meidän ei tarvitse saada minkäänlaista pientä etulyöntiasemaa. Haluamme, että tämä on tehokasta, ja mielestäni sopimus auttaa meitä saamaan sen aikaan.
Haluaisin sanoa, arvoisa komission jäsen Šefčovič, että te tartuitte härkää sarvista - erittäin kiinteästi härkätaisteluun liittyvä ilmaus kotimaassani - kun sanoitte, että 6 ja 7 kohdan tulkinta päätöslauselmassa on parlamentin tulkinta kansainvälisten sopimusten ja kansainvälisten konferenssien osalta. Minusta siinä ei ole mitään kummallista. Puhumme tässä siitä, että parlamentille tiedotetaan ja että se osallistuu komission avulla ja neuvottelun avulla, ei mistään muusta. Mikä on tarkoitus? Tarkoitus on se, että tiedämme, mitä komissio on tehnyt, kun meidän on hyväksyttävä se täällä.
Siksi - ja päätän puheenvuoroni pian, arvoisa puhemies - onnittelut teille molemmille. Mielestäni tämä on hyvä enne: kuten Casablancassa sanottaisiin, "kauniin ystävyyden alku".
Ramón Jáuregui Atondo
Arvoisa puhemies, haluaisin toistaa sen, mitä tähän mennessä kaikki puhujat tässä keskustelussa ovat sanoneet.
Minun mielestäni puhumme tähän sopimukseen mahdollisesti liittyviä teknisiä ongelmia tärkeämmästä asiasta, jostakin, jota meidän on käsiteltävä muutama kuukausi sitten Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen tekemämme työjärjestysuudistuksen ohella. Tämä puitesopimus ja uusi työjärjestys ovat EU:n uuden demokraattisen järjestelmän kaksi olennaista osaa.
Olen vakuuttunut siitä, että työjärjestyksen uudistuksen ja puitesopimuksen myötä tälle uudelle lakeja säätävän parlamentin asemalle, jota parlamentti on omaksumassa Lissabonin sopimuksen nojalla, on muodostumassa pohja, perusta, jonka nojalla on mahdollista toimia järkevästi. Se johtuu siitä - kuten on jo sanottu - että tärkeää on se, että tällä parlamentilla on nyt merkittävä asema, kun Euroopan unionin uusista laeista keskustellaan ja niistä sovitaan komission kanssa.
Sen takia meillä on uusi työjärjestys ja puitesopimus, jossa myös säädetään kaikista tekijöistä, joille suhteemme perustuu. Haluaisin tässä yhteydessä esimerkiksi korostaa, miten merkittävä on valvontatehtävä, joka parlamentilla on komission osalta.
Arvoisa komission jäsen Šefčovič, mielestäni meidän pitäisi viimein miettiä mekanismia, jonka nojalla komissio on läsnä tässä parlamentissa tämän sopimuksen mukaisesti. Se voisi esimerkiksi sisältää sen, että kaikki komission jäsenet ovat yhdessä läsnä vastaamassa suoriin kysymyksiin. Se meidän pitäisi tehdä vastataksemme välittömästi ja suoraan poliittisen suhteemme vaatimuksiin.
Haluaisin sanoa 7 ja 8 kohtaa koskevan tulkintanne osalta, että ymmärrän sitä. Ymmärrän sitä, koska on totta, että parlamentin ei ehdottomasti tarvitse olla neuvottelujen osapuoli, mutta myös teidän on ymmärrettävä, että me parlamenttina olemme ilmaisseet toiveen, alkuperäisen kannan ja tulevan kannan, sen osalta, miten parlamentin pitäisi liittyä kansainvälisiin neuvotteluihin.
Andrew Duff
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kuuntelimme erittäin kiinnostuneina komission jäsentä Šefčovičia, joka vaikutti kiinnostuneemmalta neuvoston tyynnyttelystä kuin todellisesta hyökkäyksestä parlamentin kantaa vastaan. Mielestäni se on sangen asianmukaista, koska jos neuvosto - jonka voin huomata olevan vielä poissa tänä iltana - olisi todella kiinnostunut tekemään osansa ja olemaan tämän puitesopimuksen osapuoli, se olisi voinut tehdä niin.
Parlamenttina me tiedämme, että kun panemme Lissabonin sopimuksen täytäntöön, meidän on käytettävä uusia toimivaltuuksiamme harkitsevasti ja vastuullisesti. Olemme myös sitoutuneita vahvistamaan unionin toimivaltaa kansainvälisissä neuvotteluissa komission tehokkaan toiminnan avulla. Haluaisin erityisesti korostaa, että puheenjohtaja Barroson on tarkistettava komission jäsenten menettelysääntöjä, erityisesti ilmoituksia taloudellisista eduista. Olimme tietoisia tietyistä moraalisista heikkouksista, jotka paljastuivat parlamentin hyväksyessä Barroson toista komissiota.
Ryszard Czarnecki
ECR-ryhmän puolesta. - (PL) Espanjalainen kollegamme Íñigo Méndez de Vigo sanoi, että hänellä oli suuria vaikeuksia, kun hän yritti selittää perheelleen Euroopan unionin elinten välisiä erittäin erityisiä oikeudellisia ja menettelyllisiä suhteita. Hänellä on enemmän kärsivällisyyttä kuin minulla. Minä en edes yritä keskustella tästä vaimoni kanssa, koska se on liian monimutkaista. Minun mielestäni Lissabonin sopimus on osoittautunut eräänlaisiksi sokkotreffeiksi, mikä tarkoittaa, että ei ole oikein eikä asianmukaista, että alamme vasta nyt määritellä unionin yksittäisten elinten toimivaltuuksia. On myöhäistä, mutta kuten amerikkalaisessa elokuvassa sanotaan, "parempi myöhään kuin ei milloinkaan". Ei puhuta Íñigo Méndez de Vigon kuvailemasta ystävyydestä. Puhutaan mieluummin aiempaa käytännöllisemmistä suhteista ja selkeämmistä yhteyksistä komission, neuvoston ja Euroopan parlamentin välillä. Se on parempi kuin ystävyydestä puhuminen. Paljon kiitoksia.
Morten Messerschmidt
Arvoisa puhemies, myös minä haluaisin käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni antaakseni tunnustusta hyvästä työstä, jonka Paulo Rangel on mietinnön monien kohtien osalta tehnyt. Se, että saamme komissiolta enemmän tietoa, on ehdottomasti edistystä. Se, että korostetaan tarvetta parlamentin valvontaan sekä aiempaa paremman keskinäisen yhteistyön tarvetta, on myös selkeästi edistystä.
Yhdellä alalla - joka on ollut tärkein sekä tänään että edellisessä keskustelussa - on kuitenkin syytä ilmaista tyytymättömyyttä. Se on tietenkin yhteinen ulkopolitiikka, jonka osalta ei ole mitään syytä soimata Paulo Rangelia, mutta on syytä arvostella koko sitä suuntaa, johon tällä alalla on lähdetty Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Olin Tanskan kansankäräjien jäsen, kun Tanska houkuteltiin sanomaan kyllä Lissabonin sopimukselle sillä ehdolla, että se ei johda itsemääräämisoikeudesta luopumiseen. Kaikki viralliset EU:n viranomaiset antoivat sanansa, että valtaa ei luovutettaisi, ja nyt voimme nähdä, että Euroopan parlamentti on sangen selkeästi saamassa toimivaltuuksia, joita tällä ulkopolitiikan alalla ei alun perin aiottu antaa. Se on erittäin valitettavaa, koska hyvin monet eurooppalaiset, mukaan luettuna varmasti ranskalaiset, alankomaalaiset ja irlantilaiset, joilla oli tilaisuus sanoa ei, tulivat tähän yhteistyöhön mukaan odottaen, että ulkopolitiikka olisi ala, jolla he säilyttäisivät itsemääräämisoikeutensa. Nyt voimme nähdä, että kaikki käsitellään komission ja Euroopan parlamentin välisessä vuorovaikutuksessa, ja neuvosto on täysin ulkona. Se on erittäin valitettavaa.
Andrew Henry William Brons
(EN) Arvoisa puhemies, aion vastustaa kiusausta torjua automaattisesti petollisina tai arvottomina kaikki "hankkeen", kuten sitä kutsutaan, kahden kannattajajoukon väliset sopimukset. Yritän arvioida sitä sen ansioiden ja puutteiden perusteella.
Parlamentin ryhmällä on tehtävänä lisätä parlamentin toimi- ja vaikutusvaltaa, ja he ovat onnistuneet siinä jonkin verran. Olisi väärin kieltää se. He ovat onnistuneet saamaan aikaan parlamentin ja neuvoston yhdenvertaisen kohtelun, komission velvollisuuden ottaa paremmin huomioon parlamentin lainsäädäntöaloitteet, kyselytunnin korkean edustajan kanssa, osallistumisen kansainvälisiin neuvotteluihin ja paljon muuta.
Tässä on kuitenkin toinenkin puoli. Parlamentin yhdenvertaisuus neuvoston kanssa tarkoittaa välttämättä, että kyseisen elimen, joka edustaa - riippumatta siitä, miten huonosti tahansa kotimaani osalta - kansallisvaltioiden etuja, toimivaltuudet vähenevät. Lisäksi parlamentin toimivaltuuksia käyttävät suhteettomasti suurten poliittisten ryhmien johtajat ja valiokuntien puheenjohtajat. Näiden ryhmien tavallisilla jäsenillä ei ole enempää riippumatonta valtaa kuin meillä sitoutumattomilla jäsenillä.
Lupaus kansainvälisiin neuvotteluihin osallistumisesta oli myös vuoden 2005 sopimuksessa, ja parlamenttia on kohdeltu halveksuen.. Meille ei ole kerrottu, kuka valvoo rahoitustietojen siirrosta Yhdysvaltojen kanssa tehtyä sopimusta, ja kun kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenet kysyivät, miksi salailu katsottiin tarpeelliseksi, komission jäsen kieltäytyi vastaamasta ja joko käsitti kysymyksen väärin tai teeskenteli käsittäneensä sen väärin.
Salvatore Iacolino
(IT) Arvoisa puhemies, myös minä haluaisin onnitella neuvottelijoita myönteisestä tuloksesta, joka on saatu aikaan, ja vielä sangen lyhyessä ajassa. Tämä sopimus, joka toivottavasti hyväksytään keskiviikkona ja ratifioidaan välittömästi sen jälkeen, tarjoaa todisteet ja konkreettisen vahvistuksen rakentavasta toimielinten välisestä vuoropuhelusta.
Tällä sopimuksella edistetään ehdottomasti Euroopan parlamentin keskeistä asemaa, mihin Lissabonin sopimuksella selvästi pyrittiin, ja saadaan aikaan tiivistä yhteistyötä toimielinten välillä; neuvottelijoiden tiivis työ on ehdottomasti johtamassa tähän suuntaan. Ei ole epäilystäkään, että parlamentti luottaa komissioon, ja sen on ehdottomasti jatkuvan valvonnan avulla arvioitava toimia, jotka otetaan käyttöön hyväksyttyjä ohjelmia varten, sekä saavutettuja konkreettisia tuloksia. Komission jäsenten menettelysäännöt sekä tietojen, myös luottamuksellisten tietojen, antamista koskeva vaatimus ovat tervetulleita.
En ole samaa mieltä joistakin tarkistuksista, joissa mielestäni mennään päinvastaiseen suuntaan, vaikka yleisesti ne ovat jossakin määrin yhtenäisiä sovitun tekstin suunnitellun tarkoituksen kanssa. Olen myös vakuuttunut siitä, että tämän mietinnön avulla on mahdollista antaa parempaa lainsäädäntöä ja tehdä parempia vaikutustenarviointeja yksittäisistä lainsäädäntöehdotuksista. Samalla olisi vahvistettava suhteita kansallisiin parlamentteihin, sillä niissä näiden toimien vaikutus näkyy.
Virastojen osalta tehty työ on myönteistä, ja olen vakuuttunut siitä, että politiikan ensisijaisuus riippuu myös komission pääosastojen aiempaa suuremmasta halukkuudesta tehdä yhteistyötä parlamentin kanssa.
Lopuksi toivon, että kun sopimus on viimeistelty, komissio panee sen täytäntöön ilman byrokratiaa.
Zita Gurmai
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen nähdessäni, että uusi puitesopimus on huomattava parannus suhteissa komissioon ja niiden syventämisessä ja että erityiskumppanuudessa näkyvät Euroopan parlamentin uudet Lissabonin sopimuksen mukaiset toimivaltuudet. Komission ja työryhmän erinomaisen työn perusteella ehdotettuun tarkistettuun sopimukseen sisällytetyt käytännön ratkaisut parantavat huomattavasti lainsäädäntömenettelyä ja suunnittelua, parlamentin valvontaa, tiedottamisvelvoitteita ja komission läsnäoloa parlamentissa. Tervetuloa, arvoisa komission jäsen Šefčovič!
Haluaisin kiinnittää huomionne erityisesti kahteen asiaan. Minun mielestäni parlamentin osallistuminen kansainvälisiin neuvotteluihin on merkittävä edistysaskel, jolla helpotetaan parlamentin hyväksyntää ja tehdään menettelystä aiempaa ennakoitavampaa. Mielestäni yksi tärkeimmistä osista on parlamentin lainsäädäntöehdotuspyyntöjen jatkotoimet. Pidän myönteisenä kehitystä, jonka mukaan komissio sitoutuu tiedottamaan kaikkien lainsäädäntöehdotuspyyntöjen konkreettisista jatkotoimista kolmen kuukauden kuluessa niiden hyväksymisestä; komissio esittää lainsäädäntöehdotusta viimeistään vuoden kuluttua tai sisällyttää ehdotuksen seuraavan vuoden toimintaohjelmaan. Jos komissio ei toimita ehdotusta, se antaa parlamentille yksityiskohtaisen selvityksen syistä.
EU:n kansalaisaloitetta koskevan mietinnön esittelijänä toivon, että kansalaisten pyyntöjen jatkotoimia käsitellään vastaavalla asianmukaisella kunnioituksella. Olin iloinen nähdessäni, että mietintö sai valiokunnassa suuren tuen. Luotan siihen, että täysistunnossa noudatetaan komission ja Euroopan parlamentin työryhmän välillä sovittua linjaa. Hyvin tehty ja paljon kiitoksia.
Trevor Colman
(EN) Arvoisa puhemies, väitetään, että tämä puitesopimus Lissabonin sopimuksen - todellisuudessa EU:n perustuslain - mukaisista komission ja parlamentin välisistä suhteista saa aikaan aiempaa demokraattisemman hallintoprosessin. Todellisuudessa se on vain demokratian kuvitelma, kun demokratiaa ei ole.
Seuraavat asiat ovat merkittäviä. Lissabonin sopimuksella ei ole demokraattisia tai moraalisia valtuuksia Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa hallitseva poliittinen luokka on huijannut Yhdistyneen kuningaskunnan kansaa niin, ettei se voi antaa tuomiotaan sopimuksesta. Tämän sopimuksen niin sanotuilla muutoksilla ei mitenkään heikennetä tämän taipuisan parlamentin tukeman komission, jota ei ole valittu vaaleilla ja joka ei ole vastuuvelvollinen, toimivaltuuksia ja toimia. Käytännössä EU:n toiminta jatkuu ennallaan, takahuoneissa ja suljettujen ovien takana.
Aikanaan suositellaan, että näitä ehdotuksia vastaan äänestetään päättäväisesti, koska me emme tunnusta nyt, emmekä tunnusta jatkossakaan, Lissabonin sopimusta, ellei sitä anneta Yhdistyneen kuningaskunnan kansan päätettäväksi. Se on todellista demokratiaa.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Olen hyvin tyytyväinen, että voimme keskustella Euroopan parlamentin ja komission välisistä suhteista tehdyn puitesopimuksen tarkistamisesta tämän päivän kokouksessa. Tarkistuksella vahvistetaan Euroopan parlamentin asemaa ja annetaan sille konkreettinen muoto Lissabonin sopimuksen hyväksymisen nojalla. Haluaisin itse tänään korostaa komission ja Euroopan parlamentin puitesopimusta käsittelevän työryhmän välillä tehtyä sopimusta ja kiittää teitä, arvoisa varapuheenjohtaja, henkilökohtaisesta panoksestanne.
Haluaisin esittää muutaman huomion puitesopimuksesta. Euroopan parlamentin aiempaa vahvemman aseman ansiosta Euroopan unioni on aiempaa demokraattisempi. Jäsenvaltioiden kansalaisten vaaleilla valittuina edustajina osallistumme Euroopan unionin lainsäädännön antamiseen ja voimme valvoa komissiota aiempaa paremmin. Komission on esimerkiksi toimitettava meille kertomukset lainsäädäntöehdotuspyyntöjen konkreettisista jatkotoimista. Komission on myös pyydettävä meiltä hyväksyntää, mikäli se aikoo muuttaa komission jäsenten menettelysääntöjä. Pidämme myös ehdottomasti myönteisenä sitä, että perussopimuksen perusteella Euroopan parlamentille tiedotetaan aiempaa paremmin ja avoimemmin kansainvälisten sopimusten tekemisestä. Edellä mainitut säännökset eivät ole ainoita; tarkistetussa puitesopimuksessa on paljon enemmän vastaavia säännöksiä, ja uskon lujasti, että ne kaikki johtavat entistä tehokkaampaan ja tiiviimpään yhteistyöhön kahden toimielimen välillä ja että niiden avulla Lissabonin sopimus voidaan panna johdonmukaisesti täytäntöön.
Lopuksi haluaisin korostaa yhtä keskeistä alaa: parlamentin ripeä yhteistyö EU:n kansalaisaloitteesta johtuvien pyyntöjen osalta on merkittävä säännös, jolla taataan sopimuksen mukaisesti tiivis yhteys Euroopan parlamentin ja kansalaisten välillä.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää Paulo Rangelia mietinnöstä ja tietysti myös komission jäsentä Šefčovičia käymistämme neuvotteluista. Hän ei ollut helppo neuvottelukumppani, mutta hän oli oikeudenmukainen. Mielestäni olemme saaneet aikaan hyvän tuloksen. Konkreettinen tulos on luonnollisesti yhteistyömme perusta, ja vaikka Paulo Rangelin tulkinta on ehkä sangen lavea, me voimme sen avulla keskittyä tavoitteisiimme.
Nyt jäljellä on toimielintemme välisen avoimuuden ja läpinäkyvyyden lisäksi myös tarve vakuuttaa neuvosto - joka ei ole täällä - siitä, että jos teemme hyvää yhteistyötä, se ei välttämättä tapahdu neuvoston kustannuksella. Valitettavasti neuvosto käyttäytyy välillä kuin lapsi, jolta on riistetty lelu ja joka on nyt pahoillaan ja loukkaantunut. Sen sijaan, että neuvosto tuntee itsensä loukkaantuneeksi ja uhkailee valituksilla, sen pitäisi tehdä meidän kanssamme työtä saadakseen aikaan sen, mikä on parasta maanosamme kansalaisille. Jos haluamme näyttäytyä ulkomaailmalle voimakkaina - ja yhteinen ulkopolitiikka, yhteiset kauppasopimukset ja niin edelleen ovat merkittävä osa tätä kaikkea - meidän olisi sitten parasta tehdä yhteistyötä.
Kader Arif
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kuten me kaikki tiedämme ja kuten juuri on pantu merkille, Lissabonin sopimuksella lisätään parlamentin toimivaltuuksia. Vain harvat meistä ovat kuitenkin tietoisia sen aikaansaamasta jyrkästä muutoksesta, erityisesti kauppapolitiikassa, jota minä seuraan tiiviisti.
Lissabonin sopimuksen nojalla parlamentti ratifioi kaikki kansainväliset kauppasopimukset. Se aiheuttaa jo aikamoista hämmennystä ja keskustelut väärentämisenvastaisesta kauppasopimuksesta ja vapaakauppasopimuksesta Korean kanssa ovat siitä vain ensimmäinen merkki. Kansainvälisen kaupan valiokunnan sosialistit ja demokraatit halusivat kuitenkin mennä pidemmälle kuin perussopimus sallii. Olen heidän edustajansa, ja huolimatta joidenkin ihmisten osoittamasta epäilystä ja tiettyjen muiden osoittamasta vastustuksesta, välitin selkeän viestin: jos parlamentin on ratifioitava mikä tahansa kauppasopimus, sen on oltava mukana prosessin alusta asti. Se, mikä näytti olevan idealistista, on nyt ydinosa suhteissamme komissioon, koska meitä kuullaan täysimääräisesti neuvotteluvaltuuksista. Pidän sitä myönteisenä.
Kehotan siksi komissiota ja neuvostoa kunnioittamaan edelleen sopimuksen ytimessä olevia yhteisön henkeä ja demokraattista tahtoa. Kehotan myös kollegoitani - koska kärsimme eräänlaisesta Tukholman syndroomasta komission ja neuvoston osalta - käyttämään kaikkia oikeuksiamme, koska ne ovat kansalaistemme oikeuksia.
Guido Milana
(IT) Arvoisa puhemies, parlamentin ja komission välisen sopimuksen tarkistus on perusta näiden kahden toimielimen yhteistyön parantamiselle. Edistystä on saatu paljon aikaan menettelyn, lainsäädännön suunnittelun, parlamentin valvonnan ja tiedonantamisvelvoitteiden osalta sekä sen osalta, miten komissio on läsnä parlamentissa. Innokkaimmin korostan kuitenkin kansainvälisiä suhteita koskevan toimielinten välisen näkökulman osalta aikaansaatua edistystä.
Parlamentille annettua asemaa ei pitäisi katso vahvistetuksi: se on vaatimus. Toivomme, että kukaan ei esitä epäilyjä siitä, että Euroopan parlamentin tarkkailijoiden läsnäolo sallitaan monenvälisissä ja kahdenvälisissä kansainvälisissä neuvotteluissa, sillä se on vain osoitus vastuusta. Mikäli Euroopan parlamentin jäseniltä todellakin evättäisiin tarkkailijan asema kahdenvälisissä sopimuksissa, esimerkiksi kalastussopimuksissa, sillä todellisuudessa evättäisiin täysimääräinen tieto neuvottelujen kohteena olevasta alasta, josta parlamentin pitäisi myöhemmin antaa lausuntonsa.
Mielestäni niin ei ole mahdollista toimia ilman näitä ennakkoedellytyksiä, koska muuten päätyisimme parlamenttina hylkäämään kahdenväliset sopimukset, joita niiden määritelmän mukaan ei voida muuttaa ja joita koskevista äänestyksistä tulisi kumppanuuden puuttuessa pelkkä muodollisuus.
Zuzana Roithová
(CS) Olen hyvin tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tunnustaa, että unionin menestyksekkään tulevaisuuden takia on hyvin tärkeää, että päätöksenteko on aiempaa demokraattisempaa. Siksi tässä on kyse Euroopan parlamentin aseman vahvistamisesta. Arvostan sitä, että uudella Euroopan komission kanssa tehtävällä yhteistyösopimuksella vahvistetaan parlamentin merkitystä Lissabonin sopimuksen säännöksiä enemmän. Pidän myönteisenä sitä, että sopimuksella mahdollistetaan aiempaa yksityiskohtaisemmat vaikutustenarvioinnit ja komission parempi vastaus Euroopan parlamentin poliittisiin vaatimuksiin. Komission on erityisen tärkeää todella parantaa asiakirjojen, myös kansainvälisiä sopimuksia koskevien asiakirjojen saatavuutta jäsenten osalta. Se on jo sanottu täällä. Niiden ratifiointi ei voi olla pelkkä muodollisuus, kuten se usein on kansallisissa parlamenteissa. Tarvitsemme etukäteen merkityksellistä tietoa, jotta voimme vaikuttaa niiden sisältöön matkan varrella. Neuvoston, joka tuntee itsensä loukatuksi, on totuttava siihen tulevaisuudessa, sen on tehtävä aiempaa paremmin yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa.
Jaroslav Paška
(SK) Lissabonin sopimuksessa on uusia tehtäviä ja velvoitteita sekä Euroopan parlamentille että Euroopan komissiolle.
On kiitettävää, että alle vuosi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen meillä on pöydillämme Euroopan komission ja Euroopan parlamentin yhteisiä tehtäviä koskevan yhteistyön parantamista koskeva puitesopimus. Yhteisiä menettelyjä koskeva keskinäinen sopimus auttaa varmasti ehkäisemään mahdollisia väärinkäsityksiä yhteisiä päätöksiä tehdessä. Euroopan unioni on kuitenkin perustettu meille - Euroopan parlamentille sekä Euroopan unionille - osan toimivaltuuksistaan antaneiden kansallisvaltioiden sopimuksen perusteella. Lissabonin sopimus on siksi saanut tietyissä asioissa aikaan velvoitteen tehdä yhteistyötä kansallisten parlamenttien kanssa. Tämän yhteistyön oikean muodon aikaansaamisen pitäisi olla seuraava askel määritettäessä yhteistyötä Euroopan unionissa. Sitä minä teiltä pyytäisin, arvoisa komission jäsen.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, EU:ssa parlamentti ja neuvosto toimivat yhdessä lainsäätäjinä ja niillä on demokraattiset valtuudet, Euroopan parlamentin tapauksessa suoraan ja neuvoston tapauksessa ainakin välillisesti. Komissio, jolla ei ole minkäänlaisia demokraattisia toimivaltuuksia, on kuitenkin ainoa elin, joka voi ehdottaa EU:n asetuksia - ja näin on Lissabonin sopimuksesta huolimatta. Siksi tässä on minun mielestäni edelleen valtavia puutteita.
Jos Euroopan parlamentin halutaan käyttävän aloiteoikeuttaan tehokkaasti, myös tietojenantamisvelvoitetta on laajennettava vastaavasti. Parlamentin pitäisi kansalaisia edustavana elimenä olla mukana uudessa kansalaisaloitetta koskevassa välineessä mahdollisimman varhaisessa lainsäädäntöprosessin vaiheessa.
Tiedonkulkua komission ja parlamentin väillä on myös parannettava kansainvälisten suhteiden alalla. EU:n ulkopolitiikka ei saa olla vain kansalaisille suhteellisen kaukaisen ja byrokraattisen EU:n ulkosuhdehallinnon vastuulla.
Elena Băsescu
(RO) Minun mielestäni uudella sopimuksella parannetaan merkittävästi parlamentin ja Euroopan komission välisiä suhteita vuosina 2010-2015.
Tämän yhteistyön oikeusperustan tarkistamisen ajoitus on osuva, heti sen jälkeen, kun Lissabonin sopimus tuli voimaan. Uusilla määräyksillä määritetään selkeästi molempien toimielinten poliittinen vastuu ja vahvistetaan toimivaltuuksia, jotka Euroopan parlamentti on äskettäin päätöksentekoprosessissa saanut.
Yhdenvertaisen kohtelun perusteella parlamentti käyttää lainsäädäntö- tai talousarvioasiakirjojen osalta samoja oikeuksia kuin neuvosto. Lisäksi merkittävällä asemalla, joka parlamentilla on EU:n vuotuisen toimintaohjelman laatimisessa, lisätään kansalaisten osallistumista EU:n politiikkaa koskevien ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseen.
Krisztina Morvai
(HU) Raamatun sanonnan mukaan hyvä puu kantaa hyviä hedelmiä ja huono puu huonoja hedelmiä. Lissabonin sopimus allekirjoitettiin diktatorisissa olosuhteissa, mikä tarkoittaa, että siitä ei voi olla mitään demokraattisia seurauksia. Se on pakotettu kansallisvaltioille, ainakin Unkarille, synnyinmaalleni, selkeästi diktatorisissa ja demokratianvastaisissa olosuhteissa, ja se on sopimus, jossa ihmisiltä riistettiin monia heidän omaa tulevaisuuttaan koskevia päätöksentekovaltuuksia heidän selkänsä takana ja heidän ylitseen ja luovutettiin ne Brysseliin. Myös luonnonoikeuden nojalla Lissabonin sopimus on selkeästi pätemätön, ainakin Unkarin osalta, koska ensinnäkään tästä erittäin merkittävästä sopimuksesta ei ole keskusteltu kansan, suuren yleisön ja erilaisten kansalaisjärjestöjen kanssa tai sovittu siitä niiden kanssa, ja toiseksi, koska se hyväksyttiin ilman, että tekstin sisällöstä oli mitään tietoa. Se tämän diktatorisen sopimuksen demokraattisista seurauksista.
Maroš Šefčovič
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää kaikkia puheenvuoron käyttäneitä, erityisesti niitä, jotka ilmaisivat tukensa puitesopimukselle, koska minusta se on erittäin tärkeä käsikirja siitä, miten voimme tehdä yhteistyötä ja työskennellä yhdessä paremman tulevaisuuden puolesta.
Haluaisin jälleen kerran korostaa olevani kiitollinen työryhmälle ja Euroopan parlamentin ryhmälle, koska vietimme paljon aikaa yhdessä. Meillä oli 11 hyvin tiivistä neuvottelukierrosta, mutta tämä ankara työ kannatti, ja mielestäni voimme tänään todella juhlia erinomaista sopimusta.
Olen tietysti kuunnellut erittäin tarkkaavaisesti arvoisien jäsenten huomioita ja heidän kysymyksiään, ja joistakin niistä kävi ilmi huoli aikaansaadusta sopimuksesta.
Minun pitäisi siksi ensiksi korostaa, että komissiolla on tärkeä periaate, jonka mukaan toimielintemme vakiintuneet ja menestyksekkäät yhteistyökäytännöt olisi säilytettävä. Se tarkoittaa, että tarkistetun puitesopimuksen ei pitäisi johtaa mihinkään menestyksekkäiden käytäntöjen perumiseen. Odotan itse asiassa, että puitesopimuksen soveltaminen johtaa kaikissa tapauksissa selkeisiin parannuksiin.
Molemmat osapuolet kuitenkin tunnustivat neuvottelujen aikana, että tulkinnan kanssa on ongelmia, mutta molemmat myös ilmaisivat valmiutensa panna puitesopimus täytäntöön mahdollisimman rakentavasti, ja voin vakuuttaa teille, että komissio on sitoutunut tekemään niin.
Olen vakuuttunut, että käytäntö osoittaa, että monet tänään ilmaissut huolet eivät käy toteen. Myös jotkin odotukset, jotka ylittävät kullekin toimielimelle perussopimuksilla osoitetut toimivaltuudet, on korjattu. Vastauksena pyyntöön, joka esitettiin yhdessä puheenvuorossa menettelysäännöistä antamastani lausunnosta, haluaisin vahvistaa, että komissio esittää pian ehdotuksen tarkistetuista menettelysäännöistä ja että puitesopimuksen ehtojen mukaan se pyytää parlamentin lausuntoa oikea-aikaisesti, kuten neuvottelujen aikana luvattiin.
Lopuksi haluaisin korostaa, että jos havaitsemme ongelmia, istumme uudelleen yhdessä alas ja etsimme ratkaisuja. Olemme jo itse asiassa suunnitelleet puitesopimuksen arviointia vuoden 2011 loppuun, jolloin meillä on paljon tilaisuuksia korjata kaikki virheet, jotka on mahdollisesti tehty.
Tässä hengessä odotan todella innokkaasti yhteistyötä kanssanne tämän tarkistetun puitesopimuksen nojalla ja toivon ja odotan, että tuette tätä sopimusta keskiviikkona.
Uskon ja toivon, että tämä myönteinen henki vallitsee myös Euroopan unionin kaikkien toimielinten yleisissä suhteissa, koska sitä kansalaiset meiltä odottavat ja se meidän pitäisi saada aikaan.
Paulo Rangel
Haluaisin puhua loppupuheenvuorossani siitä, mitä täällä on tämän keskustelun aikana käsitelty. Haluaisin päättää panemalla merkille seuraavat asiat: Yksi tämän puitesopimuksen pääasiallisista tavoitteista oli se, että tavallisissa lainsäädäntö- ja talousarvioasioissa neuvosto ja parlamentti olisivat tasa-arvoisia, eli niiden asema olisi rinnakkainen. Muiden asioiden osalta tavoitteena oli kunnioittaa Lissabonin sopimuksesta johtuvaa vallan tasapainoa ja kunnioittaa vallanjaon periaatetta, jotta parlamentti voisi käyttää poliittista valvontaa talousarvioasioiden ja tavallisten lainsäädäntöasioiden ulkopuolella.
Mielestäni tällä puitesopimuksella tarjottu selvennys hyödyttää molempia toimielimiä. Sillä niiden suhteesta tehdään aiempaa selkeämpi ja avoimempi.
Se on kuitenkin hyväksi myös muille toimielimille, erityisesti neuvostolle, koska neuvostolla on nyt selkeä perusta, selkeä käsitys ja ymmärrys siitä, miten se käsittelee suhteita parlamenttiin ja komissioon Lissabonin sopimuksella tehtyjen parannusten perusteella. Riippumatta siis siitä, miten tunteellisesti neuvosto reagoi, tai sen puitesopimusta kohtaan osoittamasta suorasta arvostelusta, totuus on, että koittaa aika, jolloin se muistaa, että tämä oli myönteinen askel kaikille toimielimille, ja aika, jolloin puitesopimusta ei ole tehty kahdelle, vaan loppujen lopuksi, kuten EU:n kansa toivoo, kolmelle toimielimelle, joista kaikki edustavat omaa näkemystään Lissabonin sopimuksen kirjaimesta ja hengestä.
Pidän komission koko tämän prosessin ajan osoittamaa avoimuutta myönteisenä.
Puhemies
- (DE) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 20. lokakuuta.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Rafał Trzaskowski
Kun vuosi sitten aloimme keskustella uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta, korostimme, että yhteistyöhömme komission kanssa oli aika saada uutta laatua Lissabonin sopimuksen mukaisen parlamentin vahvistamisen perusteella. Minä itse sanoin silloin, että parlamentti on tietenkin voittanut Lissabonin sopimuksessa komission kustannuksella mutta että pirullisinta olisivat yksityiskohdat ja että näistä yksityiskohdista riippuisi se, miten onnistuneesti neuvottelijamme pystyisivät siirtämään perussopimuksen kirjaimen konkreettisiin puitesopimuksen säännöksiin. Nyt meillä on nämä säännökset, ja olemme onnistuneet sisällyttämään niihin ehdot, jotka esitimme helmikuun täysistunnossa antamassamme päätöslauselmassa, ja siitä on onniteltava neuvottelijoitamme ja esittelijäämme perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnasta, Paulo Rangelia. Toivotaan, että huolimatta alustavasta säröstä meidän ja komission välillä neuvoteltujen säännösten tulkinnasta sopimus edistää aiempaa tehokkaampaa ja toimivampaa yhteistyötä toimielintemme välillä.
