Estimarea bugetului de venituri și cheltuieli pentru exercițiul financiar 2012 - Secțiunea I - Parlamentul (dezbatere)
Președinta
Următorul punct este raportul al domnului José Manuel Fernandes, în numele Comisiei pentru bugete, privind estimarea bugetului de venituri și cheltuieli al Parlamentului European pentru exercițiul financiar 2012 - Secțiunea I - Parlamentul.
José Manuel Fernandes
Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, aș dori în primul rând să mulțumesc tuturor celor care au participat la elaborarea acestui raport, în special raportorilor alternativi din toate grupurile politice.
Acesta este un raport care va permite ca bugetul 2012 al Parlamentului să fie un buget de austeritate, un buget al limitărilor și un buget riguros. În realitate, am redus efectiv în jur de 49 de milioane de euro din propunerea inițială. În ceea ce privește poziția pe care am adoptat-o, care a fost votată și sprijinită de o majoritate largă aici în Parlament, am mers mai departe decât ne luasem angajamentul să o facem. Am spus că actualizarea se va situa în jurul ratei inflației. Suntem departe de rata inflației, ceea ce înseamnă că bugetul 2012 va reprezenta o reducere în termeni reali: un buget care va fi sub 20 % pentru rubrica 5, unde se află fondurile pentru instituțiile europene. Sunt mulți ani de când nu am atins acest obiectiv și am depășit 20 %.
Amintesc, de asemenea, că Conferința președinților a stabilit obiectivul privind bugetul Parlamentului la 20-22 %, în acest an situându-se sub acea cifră. Cu toate acestea, tot ca parte din punerea în aplicare a bugetului 2012, vom dori economisirea utilizând principiile bunei gestionări, economia, eficiența și eficacitatea. Dorim ca toate cheltuielile să fie susținute prin documente justificative și dorim ca toate costurile variabile să fie supuse unei analize a costurilor și a beneficiilor. Astfel vom face și economii pe durata aplicării.
Toate instituțiile trebuie să depună un efort în direcția economiilor și prevederea făcută pentru marja rubricii 5, care include costurile administrative ale tuturor instituțiilor, trebuie să aibă un surplus de în jur de 380 de milioane de euro în 2012. Propunem atunci ca 100 de milioane de euro destinate costurilor administrative să fie transferați în domeniul tineretului. De ce tineretul? Tineretul, pentru că este generația care întâmpină cele mai multe dificultăți în ceea ce privește accesul la locuri de muncă, generația cu rata șomajului dublă față de cea a altor generații. Cu toate acestea, există și motive suplimentare și obiective ale alegerii "tineretului” ca prioritate pentru 2012. Acesta era deja prioritar în 2011, iar tineretul este prezent și în toate cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020, care oferă orientări următoarelor perspective financiare, dar și bugetului doamnei Balzani pentru 2012. În afară de aceasta, în ceea ce privește ratele de abandon școlar și educația pentru generația de 30-34 de ani, 40 % din acea generație au diplome universitare, ceea ce face ca două dintre obiective să fie exclusive. Sper că toate modificările care se vor opune acestei propuneri vor fi regândite, întrucât consider că tineretul ar trebui să reprezinte în continuare o prioritate pentru acest Parlament.
Monika Hohlmeier
în numele Grupului PPE. - (DE) Doamnă președintă, domnule raportor, doamnelor și domnilor, după cum știm cu toții, bugetul Parlamentului pentru 2012 este discutat în contextul unei situații economice și financiare dificile. De aceea consider că este o evoluție pozitivă faptul că am convenit în orientările de bază că bugetul Parlamentului trebuie stabilit cu atenție numai în cadrul unor creșteri modeste și că ajustările nu ar trebui să depășească rata inflației. Consider că obiectivul menționat de domnul Fernandes cu privire la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor este foarte important deoarece la ultimul nostru buget am fost foarte preocupați de faptul că ar trebui alocați mai mulți bani decât până acum pentru tineret, deoarece tinerii sunt cei care sunt afectați de șomaj sau au nevoie de sprijin special, inclusiv din partea Europei. De aceea cred că cele 100 de milioane de euro suplimentare reprezintă o abordare foarte pozitivă.
În calitate de raportoare pentru clădiri, aș dori să subliniez în special faptul că este foarte important pentru noi să menținem un nivel ridicat de eficiență în ceea ce privește finanțarea clădirilor noastre și să supraveghem cu grijă situația financiară. În acest context, cred că este corect ca resursele financiare care nu pot fi cheltuite în bugetul Parlamentului în cursul anului să fie utilizate cât mai prudent posibil pentru a evita plata de dobânzi. În această privință este, de asemenea, necesar să asigurăm că banii nu sunt cheltuiți în grabă la sfârșitul anului, ci mai degrabă că sunt utilizați pentru a achita clădirile mai repede și în mod mai economic. În ceea ce privește Casa istoriei europene, ne vom asigura că planul de funcționare este examinat încă o dată cu atenție și că costurile de construcție sunt supravegheate îndeaproape astfel încât, foarte important, după finalizarea clădirii, în urma notificării în conformitate cu articolul 179 alineatul (3), să poată fi prezentat și un buget organizat.
Derek Vaughan
în numele Grupului S&D. - Doamnă președintă, în primul rând aș dori să aduc un omagiu raportorului pentru modul în care a abordat acest buget și pentru faptul că acesta a recunoscut că Parlamentul ar trebui să evite creșterile mari ale cheltuielilor sale în 2012. Acest lucru este deosebit de adecvat întrucât știm că Consiliul intenționează să își reducă bugetul cu 4 %, Comisia intenționează să își crească bugetul cu numai 1 %, Comitetul Regiunilor cu în jur de 2,9 % și Comitetul Economic și Social cu și mai puțin.
Consider că propunerea inițială de 5,2 % făcută de Birou era cu mult prea mare. Reducerea creșterii la 2,3 % este, prin urmare, un progres. Este de fapt o reducere de în jur de 0,5 % în termeni reali. Personal, mi-aș fi dorit o creștere și mai mică. Pe viitor, cred că ar trebui să realizăm un plan pentru a identifica economiile în bugetul Parlamentului.
Cu toate acestea, ar trebui să recunoaștem că s-au făcut economii. Salut economiile făcute la unitatea de evaluare a valorii adăugate - care ne va scuti de în jur de 1,3 milioane de euro - economiile de la campaniile de informare, politica privind clădirile și papetăria și de la propunerea de a reduce rezerva de contingență cu în jur de 3 milioane de euro. Toate acestea se traduc prin economii reale de în jur de 13,7 miliarde de euro, pe lângă cheltuielile aprobate pentru Lisabona și pentru extindere. După cum am spus, consider că s-ar fi putut face economii suplimentare, dar cel puțin avem câteva economii.
În sfârșit, îmi permiteți să menționez și două aspecte care trebuie rezolvate? În primul rând, sugestia că cele 100 de milioane de euro din marjele nealocate la rubrica 5 ar trebui să fie direcționate politicii privind tineretul, după cum subliniază raportorul: împreună cu alte grupuri, am spus la amendamentul 7 că acest transfer ar trebui avut în vedere, dar numai în conformitate cu prioritățile din bugetul general 2012. Prin urmare, acest lucru va trebui discutat înainte de a putea lua o decizie dacă acest transfer ar trebui făcut și unde ar trebui să meargă banii - cu alte cuvinte, unde vor fi cheltuiți banii dacă acel transfer va avea loc. Este mult prea devreme să ne angajăm pentru acest lucru.
În al doilea rând este chestiunea privind Casa istoriei europene. Aceasta ar fi o idee bună dacă am avea bani din belșug, dar nu cred că este momentul acum. Avem nevoie de un plan de afaceri corespunzător și acesta trebuie să parcurgă procedura parlamentară corespunzătoare, poate prin procesul bugetar spre sfârșitul anului, astfel încât statele membre să aibă un cuvânt de spus și să își exprime opiniile cu privire la acest proiect. Referitor la această chestiune, ca și în cazul altor chestiuni, cred că este important ca Parlamentul să arate că ia deciziile corecte referitoare la propriul nostru buget. Bugetul nostru este important și trebuie să ne asigurăm că luăm deciziile corecte pentru public.
Alexander Alvaro
în numele Grupului ALDE. - (DE) Doamnă președintă, sunt de acord că activitatea raportorului și a colegilor noștri deputați a produs roade. Este evident că banii nu sunt totul, dar că nimic nu pare să funcționeze fără bani. Același lucru se aplică și atunci când este vorba să se facă economii: toată lumea vrea să se agațe de ceea ce are și nu este dispusă să renunțe la nimic din ce ar avea potențialul de a duce la și mai multe economii. În acest context, discuția referitoare la valoarea ratei inflației, fie că e 2,3 %, 2,5 % sau 2,7 % este, la analiza finală, o simplă luptă cu morile de vânt. Sarcina noastră este să ne uităm și să vedem unde am putea cu adevărat să economisim bani.
Chestiunea decisivă aici - și este important ca acest lucru să afecteze secretariatul Parlamentului European - este că ar trebui să i se asigure Comisiei pentru bugete toate documentele esențiale pentru ca aceasta să vadă unde se pot face economii în bugetul Parlamentului European, mai degrabă decât să primească propunerile de economii ale Secretarului General pe care să le aprobe în mod mecanic. Bugetul Parlamentului European cuprinde mai mult decât doar aceste modificări.
După cum a subliniat domnul Fernandes, am identificat economii de 49 de milioane de euro. Ceea ce nu a dezvăluit totuși este că două treimi din aceste economii au fost pur și simplu transferate anului financiar 2013 sau 2012, astfel încât anul viitor va trebui să hotărâm ce să facem cu acești bani. Referitor la economiile inițiale, sunt încântat să văd că așa-numitele grupuri mai mici, inclusiv Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, au reușit să colaboreze pentru a convinge cele două grupuri mai mari de necesitatea acestor economii în domeniul tehnologiei informației, în chestiuni simple precum curățenia sau plățile către părțile și fundațiile politice, cu alte cuvinte, că cel puțin teoretic am înțeles unde pot fi economisiți bani.
Dezbaterea nou deschisă privind cele 100 de milioane de euro care vor fi cheltuiți pentru tineretul nostru este desigur un lucru căruia nimeni nu i se poate opune. De cealaltă parte, trebuie să fim atenți să nu deviem de la subiect, deoarece această chestiune nu are nimic de-a face cu acest raport. Trebuie tratată în alte rapoarte. Nu ne putem lăsa distrași de la alte subiecte importante. Cu toate acestea, am început bine și este evident că nu avem neapărat nevoie de mai mulți bani, ci mai degrabă de mai multă disciplină în modul în care îi cheltuim. Cred că ne putem aștepta la o colaborarea fructuoasă cu toate grupurile.
Helga Trüpel
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, în aceste vremuri dificile din punct de vedere economic, este destul de corect ca Parlamentul European să își plătească partea și să fie pregătit să dea dovadă de restrângeri și de autodisciplină, chiar dacă încă suntem angajați să ne construim instituțiile proprii și ni s-au acordat noi responsabilități în baza Tratatului de la Lisabona. Sunt de acord cu vorbitorul anterior că ne-am descurcat bine în negocierea unei reduceri de până la 2,3 % a propunerilor bugetare din partea Biroului, care au implicat inițial o rată de creștere excesivă de 5,2 %. Cu toate acestea, o creștere este tot o creștere, chiar dacă este probabil sub rata inflației. Așadar, de fapt nu facem economii, ci mai degrabă reducem creșterea. Chiar ar trebui să fim suficient de sinceri încât să spunem lucrurilor pe nume.
În ceea ce privește chestiunea privind Casa istoriei europene, permiteți-mi să spun un lucru: în principiu, majoritatea grupului meu este în favoarea ideii unui serviciu pentru cetățenii Europei care să îi informeze cu privire la istoria noastră din 1945. Cu toate acestea, acest lucru necesită și punerea în aplicare a unui plan de afaceri și îndeplinirea tuturor condițiilor care sunt formulate în prezent pentru votul de mâine prin decizia majorității. Acesta este singurul mod de a urma politici bugetare care să fie responsabile, sincere și transparente. Asta înseamnă și că dacă această schimbare a priorităților este dorită cu adevărat, fapt ce va implica o investiție de 60 milioane de euro în anii următori, atunci, în opinia Grupului Verzilor/Alianța Liberă Europeană, va trebui să facem economii și în alte domenii, mai degrabă decât să limităm doar creșterile. De exemplu, în cazul zborurilor în Uniunea Europeană cu durata mai mică de o oră, considerăm că nu este necesar să se zboare la clasa business. Acest lucru ar economisi o sumă considerabilă. În schimb, ar putea fi asigurate mai multe biciclete pentru angajați și pentru deputații în Parlament aici în Strasbourg.
Aș dori să închei printr-un comentariu privind prestidigitația politică a realocării de fonduri pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Verzii doresc desigur să crească cheltuielile pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. Cu toate acestea, aceasta face parte din bugetul Comisiei. Dacă acești bani vor fi luați din bugetul Parlamentului European, atunci vom tăia resursele disponibile pentru noul organism de supraveghere sau pentru Agenția pentru siguranța alimentară de exemplu. Dorim cu adevărat să se întâmple acest lucru? Este acesta semnalul pe care acest Parlament dorește să îl transmită cetățenilor noștri? Nu, aceasta este decizia greșită. Trebuie să consolidăm aceste agenții de reglementare, făcându-le să corespundă scopului, iar sistemele de finanțare a ocupării forței de muncă în rândul tinerilor trebuie să vină de la bugetul Comisiei. Din punct de vedere politic, acesta ar fi lucrul corect.
Lajos Bokros
în numele Grupului ECR. - Doamnă președintă, conducătorii UE trăiesc într-o bulă de iluzie și de autoiluzionare. Cel mai bun exemplu este ceea ce s-a întâmplat în această dimineață. Liderii instituțiilor UE spuneau că criza financiară este cu mult în urma noastră. Nimic nu poate fi mai departe de adevăr. După cum a scris Wolfgang Münchau ieri în Financial Times, Europa se confruntă cu o decizie tranșantă între nerespectarea obligațiilor și redresare. Ambele presupun absorbția unei pierderi imense. Singura diferență între cele două este modul în care este distribuită pierderea. În cazul nerespectării obligațiilor, băncile germane, franceze, britanice, italiene și spaniole vor suferi, iar contribuabilii acelor țări vor împărți costurile cu contribuabilii greci, irlandezi și portughezi. În cazul redresării, sarcina totală va fi suportată de cetățenii greci, irlandezi și - în curând - portughezi.
În acest context spun că propunerea de a crește bugetul Parlamentului cu 2,3 % este încă prea ridicată și inacceptabilă. Să ne întoarcem la masa de proiectare și să o reducem la 1 %, după cum a sugerat domnul comisar Janusz Lewandowski. O creștere cu mult sub nivelul inflației ar duce la dobândirea unei legitimități extrem de necesare a Parlamentului în ochii cetățenilor europeni. Nu numai creșterea, ci și structura poate fi modificată.
Există multe metode de a economisi bani pentru contribuabilul european. După cum a spus deja Helga Trüpel, nu trebuie să călătorim la clasa business în Uniunea Europeană. O modificare depusă în comun de Verzi, Stânga Unită și ECR propune reducerea substanțială a costurilor de călătorie utilizând bilete flexibile la clasa economică pentru zborurile cu o durată mai mică de patru ore. Nu avem nevoie de un parc auto strălucitor, sclipitor de Mercedes-Benz aici, în Strasbourg. Folosiți tramvaiul. Nu avem nevoie de Casa istoriei europene, întrucât Europa pierde competitivitate și importanță geopolitică. Oricum va fi tot un muzeu.
Există un obiectiv uriaș de a economisi costuri la energie. Birourile noastre nu au temperatură sau încălzire individuală reglabile sau aparate de aer condiționat. Irosim o cantitate imensă de energie în fiecare an. Există posibilități vaste de a economisi în domeniul securității și al serviciilor IT. În ambele cazuri avem nevoie de servicii mult mai bune pentru mult mai puțini bani. Ar trebui să revedem și revizuim și costurile pentru asigurările de sănătate. Nu este deloc necesar să avem acces la o gamă extraordinară de servicii de securitate socială. Bugetarea înseamnă stabilirea de priorități, atât pozitive, cât și negative. Nu ducem lipsă de cele negative, dar bugetarea responsabilă și prudentă are nevoie de amândouă, mai ales în perioada de criză.
Miguel Portas
Noi, deputații în Parlamentul European, avem puterea de a lua decizii referitoare la propriile salarii. Noi decidem și asupra banilor destinați angajării de persoane. Între 2010 și 2011 ne-am alocat 3000 de euro în plus pe lună. Tot noi votăm limitele de cheltuieli pentru birourile noastre, asistența pentru cheltuieli, indemnizațiile și chiar modul în care călătorim. Avem putere absolută în aceste domenii și așadar mă întreb și vă întreb: am utilizat sau am abuzat de această putere a noastră, am fost înțelepți și chibzuiți, sau nu am putut în schimb să rezistăm dominației acestei puteri asupra noastră? Din păcate, nu am rezistat și de aceea această dezbatere nu se referă la cifre, această dezbatere este despre etică și despre politică, este o dezbatere care ne ridică sau ne descalifică în ochii celor cărora le dăm socoteală.
Nu sunt în niciun fel un populist antipartid, nici nu cred că deputații ar trebui să lucreze la lumina lumânării. Cu toate acestea, tocmai din cauza faptului că există acest gen de demagogie în țările noastre trebuie să fim extrem de stricți atunci când vorbim despre luarea de decizii cu privire la banii și la privilegiile pe care le primim. Îmi pare rău, dar nu este normal ca deputații care au călătorit mereu la clasa economică să se mute la clasa business acum că zborurile au început să fie decontate pe bilet și nu pe kilometru. Același criteriu se aplică salariilor și cheltuielilor noastre. După părerea mea, acestea sunt excesive și în unele cazuri sunt chiar extravagante, dar nu despre asta este vorba aici: este vorba despre a ști dacă avem curajul să votăm ca aceste cheltuieli să fie măcar înghețate.
Nu înțeleg cum este posibil să existe aici deputați în Parlamentul European care nu ezită să susțină politicile de austeritate și reducerea salariilor și a pensiilor în țările lor, dar când este vorba să ia decizii referitoare la proprii bani, austeritatea este dată uitării. Acest lucru nu este grav, prietenii mei, este indecent și foarte trist.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Doamnă președintă, creșterea de 2,3 % a bugetului solicitată de acest Parlament pune la îndoială simțul acestuia al răspunderii. Dacă vă uitați la diferitele linii de cheltuieli, aflați că multe dintre acestea cresc cu 50 % până la 100 % fără nicio justificare rezonabilă.
La începutul acestei sesiuni plenare am solicitat Parlamentului să amâne votul privind raportul Fernandes din cauza lipsei de informații precise referitoare la costurile Casei istoriei europene și a unui conflict de interese, dar solicitarea mea nu a fost aprobată. Deja a fost plătită o sumă de 2,5 milioane de euro fără a avea suficiente informații. Se pare că deputații în Parlament sunt dispuși să opereze pe întuneric și să predea pur și simplu banii contribuabililor fără a pune întrebările care trebuie. Nu pot decât să îi solicit prim-ministrului Marii Britanii să nu accepte decât o reducere considerabilă a bugetului total al UE pentru 2012 și să sper că Parlamentul va fi cel care va suporta cea mai mare reducere.
Lucas Hartong
(NL) Câte aspecte poți acoperi într-un discurs de un minut referitor la bugetul 2012 al Parlamentului European? Răspunsul este nu multe, dar destule totuși.
Raportul nu are nicio viziune. În schimb este o colecție de cuvinte goale care subliniază încă o dată faptul că Uniunea Europeană nu oferă deloc valoare adăugată. Se pot vedea risipe în bugetul 2012, în special cu privire la un proiect atât de ridicol precum Casa istoriei europene. Estimările costurilor scapă de sub control în timp ce președintele Comisiei pentru bugete, care trebuie să ia decizia privind finanțarea, este și deputat propus pentru consiliul de supraveghere. Niciun Parlament nu ar accepta un astfel de conflict de interese, dar desigur că acest Parlament, Parlamentul European, îl acceptă. Situația este prea nebunească pentru a fi exprimată în cuvinte!
Domnul Lamassoure a spus ieri că este dispus să renunțe la post. Partidul pentru Libertate (PVV) olandez va lucra acum din răsputeri pentru a înfăptui acest lucru. Sper că risipa de bani din următorii ani va fi limitată și chiar se va opri. Între timp, voi continua să supraveghez și să raportez în numele cetățenilor.
Barbara Matera
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, în primul rând trebuie să îi mulțumesc raportorului, domnul Fernandez, pentru estimarea de buget al Parlamentului, pentru că a reușit să echilibreze solicitările Secretarului General și sugestiile domnului comisar Lewandowski referitoare la restrângerea cheltuielilor administrative ale instituțiilor europene.
Acest Parlament vrea să transmită un mesaj de responsabilitate, îndeplinind solicitările de creștere a alocărilor sub rata inflației, într-un moment de dificultate pentru finanțele publice ale statelor membre.
Sper că Consiliul, care va trebui să evalueze propunerea raportorului de a reduce plafonul de la rubrica 5 pentru a finanța politicile de sprijinire a tinerilor, îl va susține.
Cred că este esențial să găsim fondurile suplimentare pentru a sprijini ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, care se află în prezent la cel mai scăzut nivel din toate timpurile în Europa, astfel încât să putem călca accelerația pe drumul către realizarea principalelor obiective ale strategiei Europa 2020 și să readucem creșterea economică, care se bazează pe tinerii noștri și pe posibilitatea acestora de a atinge niveluri ridicate de formare.
Göran Färm
(SV) Doamnă președintă, faptul că acei colegi deputați care se împotrivesc întregii idei de Uniune Europeană doresc să reducă bugetul Parlamentului European poate nu este chiar atât de ciudat, dar este destul de clar că în spatele acestuia se află motivații populiste. Este și mai important faptul că și aceia dintre noi care suntem în favoarea Uniunii Europene considerăm că este timpul să ne gândim de două ori atunci când este vorba despre cheltuieli administrative.
Pentru prima oară, în acest raport luăm decizia de a nu accepta o evoluție care implică o creștere a bugetului Parlamentului într-un moment în care bugetele statelor membre se confruntă cu dificultăți și în care mulți cetățeni obișnuiți suferă în urma efectelor măsurilor de austeritate. Trebuie de acum să luăm în serios această problemă. Pentru prima oară de când sunt deputat în Parlament tăiem bugetul Parlamentului. Cred că ar trebui să facem mai mult. Sunt de acord cu raportorul și cu unii vorbitori anteriori că ar trebui să adoptăm o abordare mai strategică față de acest lucru. Prin urmare, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European a depus un amendament referitor la revizuirea strategică, pe termen lung, a cheltuielilor administrative ale Parlamentului. Acum trebuie să arătăm că putem lua această sarcină în serios și că nu numai vorbim. Trebuie să începem să lucrăm la această revizuire.
Al doilea lucru pe care vreau să îl menționez este Casa istoriei europene. Multe persoane s-au întrebat dacă este sarcina unui parlament să administreze un muzeu al istoriei europene. Este îndoielnic, dar cred că proiectul are un sens, mai ales că nimeni nu a mai început un astfel de muzeu. Poate era timpul să o facă cineva. Cu toate acestea, acesta trebuie făcut în conformitate cu principii transparente, cu responsabilitatea deplină a costurilor și asumând o veritabilă răspundere pentru activitate. Prin urmare, sunt foarte încântat că am reușit acum să ajungem la un acord între Grupul Verzilor/Alianța Liberă Europeană, Grupul S&D și raportorul pentru a vota părțile cele mai importante ale amendamentului nostru, ceea ce va însemna că vom avea acum un proces decizional cu adevărat transparent în ceea ce privește această Casă a istoriei europene. Mă bucură acest lucru.
[Vorbitorul a fost de acord să răspundă la o întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)]
Lucas Hartong
Doamnă președintă, am o întrebare pentru stimatul meu coleg. Ce e rău în populism, având în vedere că parlamentarii sunt vocea populus, a poporului?
Göran Färm
(SV) Domnule Hartong, populismul înseamnă de obicei că cineva nu ia un lucru în serios, că reacționează numai instinctiv fără a gândi până la capăt un răspuns strategic corespunzător. Ceea ce este cel mai important cu privire la ce facem acum este desigur faptul că aceia dintre noi care chiar cred în Uniunea Europeană doresc, de asemenea, să se asigure că ne asumăm răspunderea față de contribuabili și că realizăm o revizuire corespunzătoare a administrației în UE. Este cu mult mai ușor pentru cei care nu doresc o Uniune Europeană, precum domnul Hartong, pentru că acesta ar dori să pună capăt la tot. Asta nu înseamnă totuși a-și asuma răspunderea; asta este populism.
[Vorbitorul a răspuns la întrebare și a fost de acord să răspundă la o altă întrebare în temeiul procedurii cartonașului albastru (articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)]
Miguel Portas
(PT) Doamnă președintă, domnule Färm, am o întrebare și aceasta este următoarea. Din propunerea inițială a Biroului Parlamentului s-ar părea că acest raport face niște economii, dar dacă îl comparăm cu bugetul aplicat în 2010, ceea ce este propus pentru 2012 reprezintă o creștere de 11 % sau 175 de milioane de euro. Nu este dificil să vedem esențialul: 43 de milioane de euro pentru mobilă, 33 de milioane de euro pentru asistenți parlamentari, 18 de milioane de euro pentru contracte de muncă temporare și 7 milioane de euro pentru campaniile de informare. Nu cred că este nevoie să continui.
Göran Färm
Doamnă președintă, domnul Portas trebuie să continue. În fond sunt de acord cu dumnealui. Și eu am vrut să merg mai departe. Nu sunt mulțumit de faptul că ne-am ales cu o creștere de 2,3 %. Cred că am fi putut continua, dar aceasta era un compromis între Comisia pentru bugete și Birou. Acesta este și motivul pentru care am depus un amendament dorind o perspectivă strategică pe termen lung referitoare la costurile Parlamentului. Printr-o gestionare mai modernă și un efort real de a face economii pe termen lung, cred că putem ajunge într-o situație cu mult mai bună atunci când vine vorba despre cheltuielile administrative și acolo vom asculta cu siguranță câteva dintre propunerile făcute de domnul Portas.
Carl Haglund
(SV) Doamnă președintă, unele dintre lucrurile pe care le dezbatem acum pe un ton mai degrabă sălbatic sunt chestiunile pe care le-am dezbătut deja anul trecut. Atunci lipsea dorința de a revizui anumite lucruri. Mă bucur să aud ceea ce tocmai a spus colegul meu deputat din Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, de exemplu că există dorința de a analiza ce putem face pe termen lung. Acesta este probabil cel mai rezonabil mod de a aborda această chestiune.
Această discuție arată, de asemenea, că este ușor ca o dezbatere administrativă să se transforme într-o competiție pentru a stabili cine este în fruntea listei de populiști. Din păcate, se pare că sunt destul de multe persoane aici în Parlament care concurează pentru primul loc. Cu toate acestea, nu există nicio îndoială că trebuie să ne revizuim costurile și că singurul mod rezonabil de a face acest lucru este să adoptăm o abordare pe termen lung. Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa a propus o serie de economii atât anul trecut, cât și anul acesta. Ne-am aflat printre cei care au fost încântați să poată reduce creșterile propuse inițial de Birou. În acest sens, doresc să îi mulțumesc domnului Alvaro pentru activitatea sa excelentă.
În ceea ce privește propunerea pentru o Casă a istoriei europene, trebuie să spun că ideea nu mă atrage în mod special, dar în același timp consider că este bine să ne amintim că acesta este un proces îndelungat și că a fost început în timpul legislaturii parlamentare anterioare. Acum trebuie să avem în vedere cum putem lua o decizie în această privință. Cred că ar fi bine ca chestiunea să fie supusă la vot, cu condiția ca cei care categoric nu doresc un muzeu să aibă o oportunitate reală de a spune "nu”. Este foarte posibil să mă aflu atunci printre aceștia.
Cred totuși că nu vom câștiga nimic dacă ne întrecem pentru a ajunge în vârful listei populiștilor în această privință. Este mai bine să ne gândim cu atenție unde putem face reduceri.
Peter van Dalen
(NL) În climatul economic actual, consider că este de la sine înțeles că Parlamentul European trebuie să aplice un buget auster. Raportorul are deplină dreptate să opteze pentru restrângeri, dar din păcate nu merge suficient de departe cu acest lucru.
Propunerile actuale presupun ca noi să avem un buget cu 2,3 % mai mare decât în prezent. Acest lucru nu este în conformitate cu viziunea Comisiei care propune o creștere de 1 % și cu siguranță nu este în conformitate cu dorințele Consiliului, care are în vedere chiar scăderea cu vreo două procente. De fapt, această propunere din urmă este cea cu care trebuie să ne conformăm. Trebuie să facem mai multe economii și acest lucru este posibil. Putem face mai multe economii. Poate s-a decis mai demult să se construiască o Casă a istoriei europene, dar încă este posibil să anulăm acea decizie. Atunci să facem asta ca prioritate. Să oprim acest proiect - Casa istoriei europene - care va irosi milioane.
Mă adresez acum nouă, deputaților în acest Parlament. Încă mai primim multe mii de euro de indemnizații pentru cheltuieli generale în fiecare lună fără nicio obligativitate de a justifica suma în cauză. Dacă am supraveghea și investiga acest aspect, și în acest domeniu s-ar putea economisi sume considerabile de bani. Atunci, haideți să ne concentrăm eforturile asupra acestei idei - haideți să economisim mai mult!
João Ferreira
(PT) Doamnă președintă, s-a dezbătut mult cu privire la acest raport, referitor la salariile și indemnizațiile deputaților. Aș dori să repet faptul că, spre deosebire de majoritatea membrilor, ne-am opus și am votat împotriva statutului financiar actual pentru deputații în Parlamentul European, pentru că, inter alia, acesta implica practic dublarea veniturilor deputaților în cazul unor țări. Asta se datorează în principal devierii de la un principiu care este esențial în opinia noastră: existența unei legături între nivelul salariului mediu al cetățenilor unei țări și nivelul salariului reprezentanților acestora. Ruperea acestei legături este un alt simptom al degradării democrației, al lacunei dintre reprezentanți și cei pe care îi reprezintă, al declinului etic și al unui sistem care impune populației politici antisociale prin reduceri generalizate în timp ce îi protejează de consecințele acestora pe care le aplică. Nu ar fi timpul să revizuim acest statut financiar?
Aș dori să închei, doamnă președintă, prin a spune că este, de asemenea, important să clarificăm faptul că, deși promovează economiile în Parlament, proiectele de amendamente la acest raport nu ar trebui să încerce să creeze excepții care să fie mai favorabile finanțării partidelor europene și a fundațiilor politice europene.
Claudio Morganti
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, raportul privind estimările pentru Parlamentul European pentru exercițiul financiar 2012 subliniază pe bună dreptate necesitatea absolută de a restrânge cheltuielile. Compromisul privind creșterea cheltuielilor cu 2,3 % pare acceptabil, întrucât această cifră este de fapt mai scăzută decât inflația estimată și ar reprezenta o economie teoretică.
Suntem totuși departe de a îndeplini solicitările făcute de comisarul pentru programare financiară și buget, care spera că instituțiile își vor limita nevoile la o creștere de un procent, fapt ce unele instituții precum Consiliul au reușit să îl realizeze. Momentan, voi lăsa deoparte chestiunile referitoare la această creștere, care se justifică probabil prin numărul mai mare de responsabilități de după Lisabona și voi spune câteva cuvinte despre Casa istoriei europene.
La Comisia pentru bugete circulau cifre incredibile cu privire la Casa istoriei europene, atât pentru crearea, cât și pentru administrarea acesteia. Pare cu adevărat absurd faptul că avem chiar în vedere investirea a zeci și zeci de milioane de euro într-un proiect de o utilitate extrem de îndoielnică într-o perioadă ca aceasta, un lucru cu totul neadecvat și la momentul nepotrivit.
Angelika Werthmann
(DE) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, ar trebui să subliniem faptul că, având în vedere continuarea crizei structurale în statele noastre membre, Parlamentul European adoptă o abordare precaută a planurilor sale bugetare pentru 2012. Sarcinile cu care se confruntă toate instituțiile sunt în creștere continuă datorită extinderii UE, Tratatului de la Lisabona și noilor activități, iar cheltuielile cresc în mod proporțional. Cu toate acestea, regula de aur este eficiența costurilor.
Prin urmare, este logic ca Parlamentul să urmeze o strategie de consolidare în domeniul personalului, reducând cheltuielile din administrarea de zi cu zi a Parlamentului, din misiuni și din călătoriile de afaceri. Sprijin în special propunerea Secretarului General ca politica de mediu a Parlamentului să continue. Aș sublinia faptul că, în acest proiect de buget, Parlamentul European recunoaște importanța unei informări constante, substanțiale a cetățenilor europeni.
Ideea Casei istoriei europene este sprijinită în multe sectoare. Din acest motiv trebuie salutat faptul că autoritatea bugetară este acum informată referitor la proiect. Aș dori să amintesc și aici că trebuie reduse semnificativ costurile și că este nevoie de o transparență totală în toate privințele.
Paul Rübig
(DE) Doamnă președintă, cred că bugetul reprezintă o provocare în fiecare an, cerându-ne să fim cumpătați cu resursele pe de o parte, utilizând aceste resurse în mod eficient de cealaltă parte. Cred că noi, din acest Parlament, putem cu siguranță să realizăm multe în ceea ce privește eficiența. Ar fi un pas foarte pozitiv să ne stabilim propriile aspecte la care deputații în Parlament și personalul să aducă sugestii de îmbunătățiri, promovând astfel eficiența în Parlament.
De cealaltă parte, de la Tratatul de la Lisabona există miniștri cu competențe specifice care au resurse suficiente în statele lor membre, au propriul personal specializat, cabinete și resurse financiare, pe care le-ar fi putut utiliza pentru a explica mai clar cetățenilor noștri politica europeană. Noi, în Parlamentul European, suntem responsabili să informăm publicul referitor la deciziile luate zilnic în interesul poporului european.
Parlamentul trebuie să beneficieze și de resurse adecvate pentru noile sale competențe în domeniul energiei, al comerțului mondial și al politicii externe, precum și în domeniile concurenței, mediului și afacerilor sociale, care ne afectează pe toți.
Sunt foarte mult și în favoarea consolidării fiscale, întrucât acest lucru ne va permite în mod normal să facem economiile necesare. Oricine consideră că clasa economică este adecvată nevoilor sale pentru zborurile scurte ar trebui desigur că călătorească astfel. Nu există nicio îndoială. Sau, de exemplu este în regulă și dacă cineva nu își utilizează și ultimul bănuț din indemnizația de secretariat. Depinde de fiecare dintre noi să decidem cât de multă activitate avem și în ce măsură dorim să comunicăm cu cetățenii europeni. Acesta ar trebui să rămână un lucru pe care îl decid singuri deputații în acest Parlament, deoarece este desigur extrem de important și să explicăm în mod eficient avantajele.
Jens Geier
(DE) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, atunci când ascult dezbaterea referitoare la Casa istoriei europene, mi se pare că există numai două tipuri de deputați în acest Parlament: specialiștii în buget, care participă la această dezbatere și sunt foarte critici la adresa proiectului, și toți ceilalți cărora întreaga idee li se pare în regulă. Cel mai rău este că, atunci când vine vorba despre subiectul Casei istoriei europene, există atât de multe persoane preocupate încât s-a pierdut de fapt din vedere sensul întregului exercițiu. Astfel, jurnalul Daily Telegraph a raportat astăzi că a intrat în posesia unor documente care arată că costul acestui proiect s-a ridicat la suma astronomică de 137 de milioane de lire sterline. Nu pot decât să invit Daily Telegraph să înainteze aceste documente Comisiei pentru bugete și să ne permită să vedem în acest fapt o parte din transparența pe care presa o cere deputaților în acest Parlament. Aș saluta ocazia de a examina proba.
Are sens acest proiect? În mod normal, are sens pentru a încuraja sensibilizarea cu privire la ce au însemnat Uniunea Europeană și integrarea europeană pentru viețile oamenilor. Ar trebui ca Parlamentul să administreze un muzeu? Nu, categoric nu. Acesta este motivul pentru care Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European au urmat două orientări referitor la acest proiect. Prima este: solicităm ca proiectul să aibă un plan de afaceri. A doua este: dorim claritate cu privire la costurile de urmărire, adică privind modul în care acest proiect va fi finanțat pe măsură ce evoluează. Am putea adăuga un al treilea principiu: ar trebui să evităm orice dublare sau suprapunere între Infocentru și Casa istoriei europene.
Anne E. Jensen
(DA) Doamnă președintă, aș dori să spun și eu ceva despre Casa istoriei europene. Este evident că Parlamentul nu intenționează să conducă un muzeu, dar cred că este o idee bună să avem facilități mai bune pentru vizitatorii Parlamentului la Bruxelles și cred că o Casă a istoriei europene este un element important în această privință.
Aș dori să spun, de asemenea, că majoritatea grupului meu este în favoarea Casei istoriei europene. Cu toate acestea, sunt de acord cu părerile înaintate de Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European că ar trebui să avem mai multă deschidere și transparență în ceea ce privește aspectele financiare referitoare la această Casă și la modul în care va fi condusă pe viitor. Acest aspect este foarte important, dar cred cu adevărat că ideea este una bună și o sprijin categoric. Acestea fiind spuse, chiar trebuie să știm ce obligații financiare ne asumăm pe termen mai lung.
Seán Kelly
Doamnă președintă, în aceste perioade deosebite, bugetele sunt inevitabil controversate și în special aici în Parlamentul European. În același timp trebuie spus că toată lumea are aici ocazia de a-și exprima opiniile și că este bine să auzim toate părerile exprimate. Aceasta este una dintre marile puteri ale Parlamentului European: oricine poate să vină, să aibă o părere, să sublinieze o idee și să fie ascultat.
În ceea ce privește bugetul în sine, este evident că ne aflăm într-o situație dificilă din punct de vedere economic și orice creștere va fi probabil interpretată greșit și poate este de înțeles acest lucru într-o anumită măsură. Cu toate acestea, ideea de bază aici este că există o creștere de 2,3 %, când inflația se estimează la 2,8 %.
Celălalt aspect care trebuie subliniat este că Uniunea Europeană trebuie să trateze o chestiune în conformitate cu contextul general al celor 27 de țări, în timp ce unele țări, în special țara mea, suferă foarte mult în prezent. Tocmai ne-am întors de la o reuniune, din fericire, cu domnul comisar Rehn, care a fost foarte amabil cu noi. Desigur că în acea situație, oamenii nu pot înțelege niciun fel de creștere, chiar dacă aceasta este mai mică decât inflația. Oricum ar fi, cred că trebuie să luăm decizii globale, să ne luăm angajamentul față de diferitele lucruri pe care trebuie să le facem, că vom vedea creșterea în materie de deputați suplimentari în Parlamentul European ca urmare a Tratatului de la Lisabona și, să sperăm, și atunci când va adera Croația.
Un aspect pe care doresc să îl subliniez înainte de a încheia este că toate acestea amintesc de chestiunea pe care președintele Barroso o menționa destul de frecvent: chiar trebuie să avem o discuție completă și sinceră referitor la resursele proprii și poate în special la obligațiunile pe proiect, deoarece cu cât Uniunea Europeană poate obține mai multă finanțare în mod independent, cu atât bugetele vor fi mai puțin controversate și cu atât vom cere mai puțin de la statele membre. În sfârșit, cred că ar trebui să urmăm calea președintelui Barroso.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Doamnă președintă, în acest Parlament, reprezint partidul cel mai proeuropean din statul meu, Țările de Jos. Tocmai datorită faptului că cred atât de mult în Europa sunt foarte critic față de aceasta și de bugetul instituției noastre, Parlamentul European.
Prin urmare, consider că, în această perioadă dificilă, trebuie să stabilim bugetul într-un mod foarte cumpătat. Prin urmare, nu sunt în favoarea acestei creșteri. Mai mult decât orice, am fost surprins de bugetul original pe care l-a elaborat Secretarul General, care a propus o creștere de peste 5 %, precum și de faptul că acesta nu este prezent astăzi aici. Mi-ar fi plăcut să fie aici, la fel cum mi-ar fi plăcut să îi reamintesc punctul 6 din rezoluție, în care acesta solicită serviciilor să parcurgă bugetul fir cu fir cu scopul de a identifica potențiale economii. Aș dori să îi cer să facă acest lucru înainte de 1 iulie anul acesta, astfel încât să putem veni cu economii tangibile.
În sfârșit, doamnă președintă, aș dori să le solicit colegilor mei deputați proeuropeni să nu le dea celor care doresc să distrugă Europa nicio muniție cu care că poată îndeplini acea sarcină. Mulțimea despre care aceștia vorbesc mereu este cel mai bine deservită de o Europă prosperă și puternică.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Doamnă președintă, aș dori să îl felicit pe raportor, domnul Fernandes, și aș dori să îi mulțumesc domnului Gerbrandy pentru ceea ce tocmai a spus, un lucru pe care îl consider foarte oportun.
Acesta este un buget dintre cele mai austere, în conformitate cu ce a cerut Comisia și Consiliul. Acesta este menținut în limita de 20 %, respectând astfel convenția tacită, chiar dacă aceasta nu există. Vorbim cu toții despre economii, unii dintre noi cu intenții părtinitoare, dar avem cu toții câteva priorități în comun: de exemplu, noi, deputații, dorim îmbunătățirea producției legislative; ni se cere să răspundem noilor priorități ale Tratatului de la Lisabona; ni se cere să lucrăm în mod mai profesionist în codecizii; ni se cer mai multe săli de reuniuni, mai multă securitate internă, eforturi mai mari în politica de comunicare, rețele IT mai bune și așa mai departe. Toate acestea trebuie sau nu plătite?-
Trebuie să respectăm toate acordurile încheiate referitoare la sărăcie. Se spune că am putea înceta finanțarea acestora, dar știm că lucrurile nu funcționează astfel. Dacă suntem responsabili, va trebui să acceptăm acest lucru, nu-i așa?
Tineretul nu este niciodată un domeniu controversat: tineretul este o necesitate. De exemplu, țara mea are 50 % șomaj în rândul tineretului. Aceste probleme nu se rezolvă cu 100 de milioane de euro pentru politica privind tineretul, dar această sumă corespunde priorităților Parlamentului. Știu că mutarea acestor bani de la rubrica 5 la rubrica 1 este controversată și s-ar putea chiar spune - și s-a spus - că aceasta contrazice procedura bugetară, dar suntem o instituție activă și trebuie să ne adaptăm la nevoile momentului.
Nu cred că există ceva mai urgent decât rezolvarea problemei șomajului în rândul tinerilor. Sunt sigur că aceasta este prioritatea voastră a tuturor.
În sfârșit, voi vota în favoarea Casei istoriei europene comune.
Riikka Manner
(FI) Doamnă președintă, în primul rând doresc să felicit raportorul, domnul Fernandes, pentru activitatea sa excelentă. Creșterea de 2,3 % este cu siguranță cu mult mai ușor de acceptat și justificat decât cea de 5,2 % propusă de Birou. Parlamentul trebuie să fie foarte autocritic în această procedură bugetară. În raport se realizează acest lucru, dar această activitate ar trebui continuată foarte intensiv.
Cred că este important că economiile au fost găsite și în lucrurile mici și în diferite domenii. Cu siguranță că economiile în curățenie și întreținere de exemplu sunt o soluție, dar poate avem nevoie și de agende mai ambițioase decât economia la săpun. Anul acesta, Parlamentul a votat modificarea unei perioade de sesiune dublă în toamnă într-o sesiune de o săptămână la Strasbourg. Încheierea acestui raliu lunar de ședințe plenare al Parlamentului ar însemna economii substanțiale, iar acestea se vor reflecta și în bugetul Parlamentului.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Doamnă președintă, la examinarea bugetului Parlamentului reiese că transportul reprezintă o proporție semnificativă a cheltuielilor, iar acest lucru va rămâne valabil pe viitor, întrucât trebuie să călătorim din 27 de state membre la ședințele de la Bruxelles și Strasbourg. Am calculat că totalul costurilor de călătorie pentru deputații și funcționarii Parlamentului depășește 100 de milioane de euro pe an. Cred că am putea căuta mai multe economii acolo. Suntem călători foarte frecvenți. Nu pot înțelege de ce plătim aceeași sumă pentru biletele de avion ca persoanele care călătoresc numai ocazional cu avionul. Prin urmare, doresc să îndemn conducătorii Parlamentului să inițieze discuții cu companiile aeriene. Cred că este posibil să obținem reduceri semnificative. Aceasta este o practică normală în fiecare țară; guvernul și ministerele au dreptul la reduceri de 20-30 %. Vă mulțumesc foarte mult.
Jaroslav Paška
- (SK) Doamnă președintă, punctele 17 și 18 din raportul privind veniturile și cheltuielile estimate ale Parlamentului European în exercițiul financiar 2012 se referă la activitatea continuă privind Casa istoriei europene și propune crearea de rezerve bugetare pentru a acoperi costurile suplimentare cu privire la punerea în aplicare a acestui proiect, inclusiv a unui punct la Capitolul 10.1 - Rezerva de cheltuieli neprevăzute. Nu știu dacă continuarea Casei istoriei europene poate fi considerată o cheltuială neprevăzută, dar am ascultat-o cu atenție pe Marta Andreasen, care ne-a subliniat atunci când programul a fost aprobat că costurile declarate în raport pentru Casa istoriei europene sunt cu mult subestimate.
Nu cunosc motivația persoanelor care se încăpățânează să forțeze punerea în aplicare a Casei istoriei europene într-o perioadă de probleme financiare și economice continue în UE. Dar știu totuși că publicul european larg privește acest lucru ca pe o risipă scandaloasă a banilor contribuabililor. Doamnelor și domnilor, aș dori prin urmare să vă solicit, cu toată seriozitatea, să regândiți continuarea finanțării acestui proiect controversat de 60 de milioane de euro.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Doamnă președintă, aș dori să mă concentrez asupra unui aspect foarte important al raportului. Acesta se referă la ambiția de a supraveghea atent eficiența și moderația instituțiilor europene. Într-o perioadă de criză economică, atunci când mulți cetățeni UE și-au pierdut locurile de muncă, conducerea instituțiilor finanțate din impozitele acestora este o chestiune foarte delicată și trebuie să spunem că acest lucru este perfect justificat. Prin urmare, este important ca bugetul să includă obligativitatea unei gestionări stricte.
Există nevoia de concentrare asupra câtorva aspecte pentru a evita risipa inutilă a fondurilor publice. Este important să se creeze și să se aplice o strategie de administrare electronică. Ar trebui încurajată utilizarea videoconferințelor pentru reuniuni, precum și utilizarea de noi tehnologii ecologice. Pentru a salva resursele naturale și în special hârtia, trebuie să punem în funcțiune rețeaua fără fir la toate locurile noastre de muncă. Cu toate acestea, economia resurselor nu trebuie, de cealaltă parte, să ducă la pierderea calității activității pe care o realizăm în instituțiile europene. Consider că este important de exemplu ca reuniunile comisiilor să aibă interpreți și aș dori să profit de această ocazie pentru a mulțumi tuturor interpreților, bărbați și femei, pentru activitatea lor.
Giovanni La Via
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, aș dori mai întâi să îl felicit pe domnul Fernandes pentru activitatea sa excelentă și pentru climatul de cooperare pozitivă dintre Birou și Comisia pentru bugete, care ne-a permis să ajungem la un acord privind estimările veniturilor și cheltuielilor Parlamentului pentru exercițiul financiar 2012.
După cum a fost clarificat în dezbatere, pornind de la o propunere bazată pe o rată de creștere sugerată de 5,2 % în comparație cu 2011, am ajuns la un nivel global pentru proiectul preliminar de estimare a bugetului care reprezintă o rată de creștere de 2,3 %.
În afară de aceasta, cred că estimarea privind un transfer de 100 de milioane de euro către proiectele destinate tineretului este importantă întrucât Parlamentul a inclus această politică în prioritățile sale pentru 2011, iar aceste fonduri vor fi de ajutor în finanțarea mobilității, a educației și a proiectelor de ocupare a forței de muncă pentru toți tinerii din Europa.
Sper, în sfârșit, că în cadrul procedurii bugetare pentru 2012 va fi posibil, prin determinarea tuturor instituțiilor, să optimizăm gestionarea resurselor.
Vladimír Maňka
. - (SK) Doamnă președintă, aș dori să îi mulțumesc raportorului pentru ceea ce este cu adevărat un raport foarte bun. Atât acesta, cât și toți ceilalți care au vorbit astăzi au evidențiat deficiențele, găsind în același timp și soluții potențiale reale. Cu toate acestea, singura soluție adecvată pentru noi este să examinăm întreaga chestiune într-un mod cu adevărat obiectiv, mai degrabă decât să căutăm fiecare separat ceva ce am putea sau nu să găsim. Singura viziune obiectivă ar fi să analizăm Parlamentul din exterior. Acesta este cu siguranță un lucru pe care l-a făcut Curtea de Conturi odată și am văzut economiile privind costurile administrative care au urmat imediat după auditul extern.
Mă bucur să spun că asta înseamnă că și deputații din comisia noastră au sprijinit propunerea mea de amendament ca Parlamentul să privească în mod serios câteva dintre domeniile sale din perspectiva unui observator din afară, astfel încât să putem descoperi toate cele despre care vorbeați și poate chiar mai multe. După cum a menționat Göran Färm, următorul pas este atunci supravegherea acestor cheltuieli pe viitor. Aceasta este singura soluție.
Zigmantas Balčytis
(LT) Doamnă președintă, având în vedere situația financiară, economică și socială actuală dificilă cu care se confruntă Uniunea Europeană, resursele bugetare ale Parlamentului ar trebui gestionate cu rigurozitate și eficiență. Există o propunere ca bugetul global al Parlamentului European să crească cu 2,3 % în 2012, ceea ce se situează sub rata actuală a inflației. Acest lucru este cu adevărat pozitiv, dar pe viitor Parlamentul trebuie să facă economii mai mari și să consolideze procedurile de gestionare și de supraveghere. Sunt de acord cu propunerea raportorului pentru o revizuire pe termen lung a Parlamentului European cu scopul de a reduce costurile. Serviciile Parlamentului trebuie să își intensifice eforturile de modernizare și raționalizare a administrației, reducând dependența acestora de serviciile externe și aplicând gestionarea strictă a resurselor umane. Cred că aceste măsuri ar permite utilizarea mai eficientă a banilor Uniunii Europene, economisind banii contribuabililor și reducând nivelul actual al cheltuielilor Parlamentului.
José Manuel Fernandes
Doamnă președintă, în primul rând este important să menționez o cifră: cheltuielile administrative ale tuturor instituțiilor europene reprezintă în jur de 6 %. Nu există niciun buget al niciunei instituții în niciun stat membru care să aibă o proporție atât de mică din bugetul global, din bugetul Uniunii Europene.
Parlamentul are competențe noi. Există 27 de state membre, Tratatul de la Lisabona va aduce alți 18 deputați în Parlament atunci când va intra în vigoare, s-a decis o extindere care implică Croația și este clar că toate acestea implică costuri. Adevărul este totuși că a existat o scădere reală a acestui buget cu mult sub inflație.
Încă ceva cu privire la problema tineretului. Suntem foarte conștienți că inițiativa a venit de la Comisie și că Consiliul trebuie să o adopte în unanimitate, dar știm și că era important să transmitem un semnal, iar alocarea la care la care ne referim este rubrica 5 din toate cheltuielile administrative, unde trebuie să existe în jur de 380 de milioane de euro și noi propunem 100 de milioane.
Referitor la problema salariilor deputaților, nu este de competența Parlamentului să actualizeze salariile. Consiliul este cel care, la propunerile din partea Comisiei, stabilește salariile. Propunerea actuală a Comisiei pentru actualizarea salariilor este de 0,9 %. Salariile sunt tratate și într-un document care se numește "Statutul deputaților” și sunt indexate la salariul unui judecător al Curții de Justiție.
Parlamentul singur nu poate modifica Statutul deputaților. Sunt necesare aprobarea Comisiei și a Consiliului. Unii deputați trebuie să citească regulamentele și trebuie să citească și Tratatul de la Lisabona, în special articolul 223.
Miguel Portas
(PT) Doamnă președintă, domnule Fernandes, referitor la salarii, mi se pare clar că Parlamentul este perfect capabil să ia inițiativa de a propune o revizuire a Statutului deputaților. Regulamentele au fost adoptate în acest Parlament și pot fi schimbate în acest Parlament, chiar dacă trebuie realizate etape instituționale. De fapt, numai salariile sunt indexate creșterilor hotărâte de Consiliul European; de guverne. Numai salariile: niciun alt element important al cheltuielilor, care se află sub controlul strict al acestui Parlament și al nimeni altuia.
José Manuel Fernandes
După cum spune chiar domnul Portas, nu este responsabilitatea Parlamentului să actualizeze salariile. Prin urmare, nu are niciun sens să vorbim despre înghețarea unui buget de acest gen. Totuși, ar fi rezonabilă prezentarea unei propuneri de modificare a Statutului deputaților, de exemplu. Și Regulamentul (CE) nr. 31 ar putea fi modificat, anume articolul 64. Ceea ce nu este cu siguranță rezonabil este să se încerce împuternicirea deputaților în acest Parlament să își stabilească singuri creșterile atunci când acest lucru nu poate fi făcut în temeiul legii, întrucât aceasta ar fi o modalitate de a înșela pe cei care ne ascultă și de a cădea în demagogie.
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votul asupra raportului domnului José Manuel Fernandes va avea loc mâine la ora 12.00.
