Procedura unică pentru solicitarea permisului de ședere și de muncă (dezbatere) 
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul întocmit de doamna Véronique Mathieu, în numele Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind o procedură unică de solicitare a unui permis unic pentru resortisanții țărilor terțe în vederea șederii și ocupării unui loc de muncă pe teritoriul statelor membre și un set comun de drepturi pentru lucrătorii din țările terțe cu ședere legală pe teritoriul unui stat membru - C6-0470/2007 -.
Véronique Mathieu
Doamnă președintă, doamnă comisar, doamnelor și domnilor, după cum știți, Uniunea Europeană încearcă de zece ani deja să se înarmeze cu instrumente legislative în domeniul imigrării economice.
În locul unei abordări globale, Comisia a preferat o abordare sectorială. Acest proiect de directivă scoate în evidență necesitatea unei politici privind imigrația ilegală și mai ales cea economică.
Până acum, am legiferat în ceea ce privește imigrația ilegală, controalele la graniță, politica privind vizele. Este momentul să înaintăm împreună cu privire la subiectul migrației economice, deoarece Uniunea Europeană trebuie să facă față provocărilor comune tuturor statelor sale membre; provocări care necesită soluții comune la nivel european.
Aceste provocări sunt declinul demografic și îmbătrânirea populației Europei. De fapt, datorită acestor două probleme care afectează întreaga Europă, previziunile globale referitoare la ocuparea forței de muncă indică scăderi perceptibile ale forței de muncă în anii următori. Prin urmare, trebuie să găsim soluții la nivel european pentru a răspunde necesităților de pe piața forței de muncă, iar migrația economică este una dintre soluțiile de care trebuie să profităm.
Să avem grijă totuși și să nu ne înșelăm. Definirea unei abordări europene a imigrației legale presupune organizarea acesteia ținând seama, evident, de nevoile și de capacitățile de găzduire ale fiecărui stat membru. După cum se precizează la articolele 1 și 8 din prezenta propunere de directivă, statele vor deține controlul asupra numărului de imigranți pe care doresc să îi admită pe teritoriul lor național.
Guvernele noastre au lucrat în diferite moduri pentru a reglementa imigrația economică: prin acorduri bilaterale, cote, măsuri de reglementare. Totuși, niciuna dintre aceste măsuri nu s-a dovedit a fi cu adevărat eficientă în gestionarea fluxurilor de migrație legală și în combaterea, în același timp, a imigrației ilegale. Legătura dintre acestea două este evidentă. Organizarea imigrației ilegale este cea mai bună metodă posibilă prin care vom reuși să o oprim. Aceasta este miza adoptării acestui pachet de măsuri prezentat de către Comisie cu mai mult de cinci ani în urmă.
Cu ce va contribui această directivă privind "permisul unic” la peisajul juridic existent în domeniul migrației economice? Spre deosebire de Directiva privind Cartea Albastră, prezenta directivă nu se referă la criteriile de admitere pentru lucrătorii din țările terțe. Aceasta vizează eliminarea variațiilor care există între legislațiile naționale diferite în ceea ce privește procedurile de solicitare a permiselor de lucru și de reședință și drepturile străinilor care lucrează legal în Uniunea Europeană.
Încă nu există un instrument european care să acopere totalitatea drepturilor acordate resortisanților țărilor terțe care lucrează și locuiesc legal în Uniunea Europeană. Prin urmare, prezenta directivă va remedia aceste diferențe privind protecția acestor lucrători prin asigurarea egalității de tratament cu lucrătorii naționali pentru un număr semnificativ de domenii: condiții de muncă, educație și formare profesională, protecție socială, acces la bunuri și servicii, scutire de taxe.
Astfel, această bază comună va oferi acestor oameni protecție împotriva exploatării garantându-le avantajul unui statut juridic sigur și protector. Aceasta constituie, de asemenea, o modalitate de combatere a concurenței neloiale care acționează în detrimentul lucrătorilor europeni. De fapt, această diferență de protecție va duce până la urmă la încurajarea recrutării unei forțe de muncă slab calificată și insuficient protejată în detrimentul lucrătorilor europeni.
Mai mult, prezenta directivă va simplifica procedurile de admitere în scopul ocupării forței de muncă. Toate statele membre vor beneficia de o procedură armonizată care este mai simplă, mai rapidă și mai puțin oneroasă. Adoptarea acestei directive va aduce așadar avantaje majore pentru migranți, pentru angajatori și pentru administrațiile naționale și va permite în sfârșit gestionarea mai bună a fluxurilor migratoare legale.
Parlamentul este astăzi un colegislator, ceea ce înseamnă că trebuie să dea dovadă și de responsabilitate - o părere idealistă și învechită -, iar noi trebuie să arătăm că ne-am ridicat la nivelul noilor îndatoriri pe care ni le-a atribuit Tratatul de la Lisabona. Să ne prezentăm ca interlocutori credibili pregătiți să fie pe măsura provocării considerabile reprezentată de gestionarea presiunii migratoare de la frontierele Europei. Știm că fluxurile migratoare bine gestionate vor fi în avantajul tuturor.
Cecilia Malmström
membră a Comisiei. - Doamnă președintă, în primul rând, aș dori să mulțumesc celor doi raportori, doamna Mathieu și dl Cercas, celor două comisii, precum și Președinției belgiene pentru munca grea depusă pentru această propunere.
După cum știți, și după cum a spus și raportoarea, Comisia a prezentat deja acest raport în 2007. Scopul nostru era și încă este de a simplifica procedurile prin introducerea unui permis de rezidență și muncă, garantând drepturile la ocuparea forței de muncă lucrătorilor țărilor terțe cu ședere legală care nu sunt incluși în propunerile specifice de legislație ale UE sau ale Comisiei. În această propunere, nu ne referim la condițiile necesare pentru acordarea sau retragerea unui permis. Astfel de condiții, precum și decizia privind numărul de migratori care pot fi admiși - dacă există - sunt de competența statelor membre.
Prezenta propunere constituie una dintre pietrele de temelie ale politicii Uniunii Europene privind forța de muncă și migrația. Dacă va fi adoptată de Parlament și de Consiliu, această directivă va confirma faptul că Uniunea Europeană apreciază contribuția importantă pe care lucrătorii țărilor terțe au adus-o economiilor și societăților noastre. Aș dori să demonstrez, de asemenea, că suntem pregătiți și capabili să cădem de acord cu privire la forța de muncă și migrația.
Aceasta este o propunere foarte complexă care privește atât partea de imigrație, cât și cea socială de ocupare a forței de muncă. Majoritatea amendamentelor votate în comisiile corespunzătoare din acest Parlament pot fi susținute de către Comisie în măsura în care acestea consolidează garanțiile privind procedurile atât pentru migratori, cât și pentru angajatori. Acest aspect este legat de amendamentele orientate către simplificarea în continuare a procedurilor de solicitare și consolidarea dispozițiilor privind egalitatea de tratament - de exemplu principiul proporționalității taxelor în ceea ce privește procedurile și dispozițiile privind egalitatea de tratament referitoare la avantajele fiscale.
Pe de altă parte, amendamentul care condiționează exportul drepturilor de pensie acumulate de existența unui acord bilateral este mult mai restrictiv în comparație cu abordarea propusă de Comisie.
Mă bucur că atât Președinția, cât și Parlamentul au depus eforturi importante pentru a-și apropia pozițiile. Președinția belgiană a încercat să determine statele membre să se apropie de poziția PE și știu că Parlamentul a ținut seama de o serie de preocupări și solicitări ale Consiliului.
Compromisul la care încercăm cu toții să ajungem va respecta anumite criterii precum obiectivul de a proteja lucrătorii migratori și de a le acorda o serie de drepturi socioeconomice referitoare la lucru bazate, pe cât posibil, pe egalitatea de tratament pentru lucrătorii UE chiar din prima zi de la locul de muncă. Acesta va ține seama și de importanța creării unor condiții de concurență echitabile pentru acești lucrători în toată Uniunea și, în al treilea rând, de importanța de a arăta țărilor noastre partenere că suntem pregătiți să asigurăm egalitatea de tratament pentru resortisanții țărilor terțe care locuiesc și muncesc legal în statele noastre membre.
Nu putem trece cu vederea preocupările statelor membre referitoare la anumite dispoziții, în special în ceea ce privește concentrarea bugetară. Cred că este important ca acele criterii pe care tocmai le-am subliniat să fie respectate, chiar dacă este posibil ca rezultatul final să nu fie atât de ideal pe cât ne-am dorit și atât de ambițios pe cât am fi sperat. După cum a spus doamna Mathieu, acesta este un compromis. Este un compromis bun și marchează un pas înainte important în domeniul migrației legale și va fi de mare importanță pentru lucrătorii Uniunii Europene.
Prin urmare, permiteți-mi să sper că vom putea ajunge la un acord privind această propunere cât mai curând posibil. Le mulțumesc din nou raportorilor și raportorilor alternativi pentru munca pe care au depus-o.
Alejandro Cercas
Doamnă președintă, doamnă comisar, doamnă Mathieu, doamnelor și domnilor, în Europa, imigrația este fără îndoială o problemă politică, economică și socială de mare importanță și semnificație.
Prezenta propunere este o ocazie nemaipomenită, dar necesită o gestionare inteligentă, echitabilă, altfel va deveni o problemă, nu doar pentru cei care sosesc, deoarece nu vor fi tratați corect, ci și pentru lucrătorii de aici ale căror locuri de muncă vor fi amenințate. Alternativa este ca piața forței de muncă să fie scindată și divizată și atunci vor exista lucrători cu prețuri scăzute care vor amenința victoriile sociale obținute de-a lungul unui secol de construire a modelului social european.
Prin urmare, doamnă comisar, doamnă Mathieu, principiul egalității de tratament este piatra de temelie a unei politici privind imigrația economică în același timp inteligentă și echitabilă. Consiliul a spus acest lucru la Tampere în urmă cu 11 ani, Comisia a spus asta în urmă cu cinci ani în cartea sa verde și mâine Parlamentul trebuie să voteze o propunere de inițiativă legislativă. Acest subiect al egalității de tratament constituie obiectul capitolului III din directivă. Nu este doar o directivă birocratică. Aceasta stabilește drepturi și obligații care ar trebui să se aplice pentru toți imigranții legali și ar trebui să includă toate drepturile la egalitate de tratament și nediscriminare.
Din nefericire totuși, doamnă comisar, directiva nu este cea care ni s-a promis. Nu eu sau Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale spunem asta, ci toate organizațiile umanitare neguvernamentale, toate bisericile din Europa și toate sindicatele, fără excepție. Prezenta directivă este necorespunzătoare și chiar periculoasă, deoarece exclude tocmai grupurile care au cea mai mare nevoie de protecție; exclude lucrătorii temporari, persoanele strămutate, cele transferate de către întreprinderile lor și lucrătorii din țările mai puțin dezvoltate care vor veni aici în baza Acordului General pentru Tarife și Comerț Modulul 4.
Sute de mii de lucrători vor sosi astfel din țările terțe în conformitate cu principiul țării de origine, deoarece nu vor fi tratați egal de prezenta directivă. Acest lucru se va întâmpla și pentru că dvs. dați statelor membre posibilitatea neacordării egalității de tratament cu privire la plata pensiilor la întoarcerea în țările lor, prestațiile familiale și prestațiile de asistență socială pentru șomeri, cu excepția prestației de șomaj în sine. Acest fapt va fi valabil chiar și pentru lucrătorii supuși principiului egalității de tratament și care sunt acoperiți de ceea ce a menționat doamna Mathieu. Aceștia sunt excluși și de la primirea de subvenții și de la orice tip de asistență în vederea efectuării de studii superioare, inclusiv formare profesională.
Pentru toate aceste motive, Comisia declară în expunerea de motive și în evaluarea impactului că intenționează să elimine și să pună capăt acestei lacune privind drepturile, dar în practică nu face acest lucru. Asta nu este suficient, doamnă comisar.
Mai mult, din păcate, mâine grupurile de dreapta și de centru-dreapta din acest Parlament vor depune amendamente care merg mai departe, după cum ați spus, și care chiar adoptă cele mai extreme poziții ale Consiliului pentru a distruge consensul la care am ajuns în cadrul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale.
Prin urmare, doamnă comisar, doamnă Mathieu, doamnelor și domnilor, consider că trebuie să avem o dezbatere mult mai amplă cu privire la această chestiune, și la celelalte directive, care să fie deschisă societății civile, ONG-urilor, bisericilor și sindicatelor. Nu trebuie să abordăm această problemă repede și, în opinia mea, în mod iresponsabil, de parcă am adopta textul Consiliului mâine.
Consider că majoritatea colegilor mei deputați din cadrul diferitelor secțiuni de partid ar fi de acord cu organizarea unei dezbateri ample pentru a ajunge la un consens larg răspândit în Parlament, care să respecte principiile Cartei drepturilor fundamentale și care să urmeze recomandările Organizației Națiunilor Unite, ale Organizației Internaționale Muncii și ale Consiliului Europei.
Discutăm despre demnitatea oamenilor, dar și despre viitorul Europei, și cred că în Europa avem nevoie ca toți lucrătorii, fără excepție, indiferent de originile lor, să beneficieze de toate drepturile, până la ultimul, dacă trăiesc legal în Europa. Acesta este modul prin care se va putea combate xenofobia și rasismul și se va lupta pentru o Europă decentă.
Ria Oomen-Ruijten
Doamnă președintă, permiteți-mi, în primul rând, să o felicit pe doamna Mathieu pentru capacitatea de a prelua conducerea cu privire la un dosar care a fost plimbat dintr-o parte într-alta atâția ani. Dacă v-am înțeles corect, doamnă Malmström, o propunere de directivă referitoare la condițiile care reglementează șederea resortisanților țărilor terțe în Uniunea Europeană în scopuri de lucru a fost făcută încă din 2001. Acea propunere a fost retrasă în 2006, după care s-a depus prezenta propunere în 2007, cu această procedură unică pentru cetățenii țărilor terțe care intră în UE pentru a lucra. Prin urmare, permisele de ședere și de ocupare a unui loc de muncă sunt combinate într-unul singur.
Doamnă președintă, propunerea depusă acum - și nu sunt întru totul de acord cu dl Cercas - indică faptul că resortisanții țărilor terțe care dețin un permis unic au drepturi sociale care sunt, de fapt, aceleași pentru toată lumea. Dezbaterea din cadrul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu - și îi mulțumesc colegului meu deputat dl Cercas, deoarece mă bucur să discut acest aspect cu dumnealui - a devenit destul de intensă cu privire la două puncte. În primul rând, din cauza domeniului de aplicare, conform căruia - și cu asta sunt de acord - lucrătorii detașați nu pot, sau nu au dreptul, să se califice pentru un permis unic. Acest fapt este descris la articolul 3 alineatul (2) litera (b) din Directiva 96/71/CE, cunoscută și ca Directiva privind detașarea lucrătorilor.
În opinia mea, statutul social al resortisanților țărilor terțe detașați este și era descris în mod adecvat în acea directivă. După cum consideram atunci și după cum încă mai consider, este important să creăm condiții de concurență echitabile în care angajaților detașați nu li se va permite să lucreze pentru un salariu mai mic decât cel al personalului obișnuit. Cu toate acestea, mă întreb dacă prin nemenționarea Directivei privind detașarea lucrătorilor nu cumva ne-am crea probleme pe viitor.
Al doilea punct, cu care m-am luptat foarte mult și care a fost modificat acum ca urmare a amendamentului meu, este principiul încălcării egalității de tratament. Am fost și încă sunt de părere că acest principiu, așa cum este stabilit în Regulamentul (CE) nr. 883, trebuie să constituie, de asemenea, punctul nostru de plecare atunci când este vorba despre acest permis unic. Consider că compromisul la care a ajuns Consiliul este unul bun, deoarece garantează atât egalitatea drepturilor, cât și egalitatea de tratament.
Vilija Blinkevičiūtė
Doamnă președintă, directiva privind un permis unic pentru ședere și ocuparea unui loc de muncă este cu adevărat foarte importantă. Au existat multe discuții, multe opinii și multe evaluări, dar încă nu s-a luat o decizie comună care să fie acceptabilă pentru toți lucrătorii țărilor terțe care locuiesc și muncesc legal în statele membre. Prezenta directivă ar trebui să constituie o directivă cadru generală privind drepturile lucrătorilor țărilor terțe și ar trebui să ofere un cadru pentru directive specifice, deoarece numai atunci poate contribui la obiectivul Uniunii Europene referitor la politica comună privind migrația. Cu toate acestea, principala problemă este faptul că cadrul directivei promise a fost deja înlăturat din propunerea Comisiei, întrucât anumite categorii de lucrători, precum lucrătorii temporari, transferurile în interiorul aceleiași întreprinderi și refugiații au fost eliminate din conținutul său. Cu alte cuvinte, prezenta directivă nu consolidează principiul echivalenței juridice pentru lucrătorii țărilor terțe. Pentru ca această directivă să constituie un punct de referință și un cadru, este necesară includerea tuturor lucrătorilor în domeniul de aplicare a directivei, în special a lucrătorilor temporari, deoarece, altfel, migranții care locuiesc și ocupă un loc de muncă legal în Uniunea Europeană nu vor beneficia de condiții de muncă bazate pe principiile justiției, uniformității și egalității. Ar trebui menționat faptul că lucrătorii migranți contribuie la economia UE prin munca lor și prin impozitele și contribuțiile de asigurare socială pe care le plătesc. Prin urmare, trebuie să li se garanteze aceleași drepturi minime și să fie tratați la fel pe piața forței de muncă. Dacă vom vota această directivă mâine, trebuie să fim uniți, deoarece numai atunci vom putea câștiga această luptă pentru includerea tuturor grupurilor de lucrători în prezenta directivă și pentru asigurarea drepturilor egale pentru aceștia. Aș dori să subliniez faptul că este imposibilă instituirea unei piețe a forței de muncă de două feluri, în interiorul sau în afara Uniunii Europene. Nu trebuie să permitem crearea unei subclase de lucrători care să se confrunte cu discriminarea și care să nu beneficieze de niciun drept sau garanție. Dacă vom face acest lucru, vom călca în picioare toate standardele sociale dobândite anterior.
Sophia in 't Veld
în numele Grupului ALDE. - Doamnă președintă, în primul rând, aș dori să încep cu o mică solicitare de respectare a Regulamentului de procedură: Menționez că partenerul nostru la negocieri, Consiliul, este absent la o dezbatere atât de importantă. Consider că acest lucru este inacceptabil. Nu este pentru prima oară când se întâmplă și solicit Președinției acestui Parlament să notifice Consiliul și să reclame acest lucru.
(Aplauze)
Apoi aș dori să continui și, la fel ca ceilalți, să o felicit pe doamna Mathieu pentru munca excelentă depusă cu privire la un dosar foarte dificil, complex și delicat. Grupul meu, Grupul ALDE, va accepta responsabilitatea acestuia și dorim și noi să se ajungă la un acord, deoarece înțelegem că acest lucru este foarte important. Cu toate acestea, nu facem asta cu multă bucurie, deoarece, după cum au spus în diferite moduri toate grupurile din acest Parlament și Comisia, această propunere nu merge deloc pe atât de departe pe cât ar trebui.
Grupul meu își va menține poziția cu privire la documentele suplimentare, pentru că, dacă vom permite statelor membre să solicite documente suplimentare, acest lucru va contrazice întregul obiectiv al permisului unic; fie deții un permis unic, fie nu, dar dacă deții un permis unic, nu este nevoie de documente suplimentare.
În ceea ce privește tabelele de corelare, de dragul ajungerii la un acord, grupul meu nu va vota introducerea acestora. Dar trebuie să spun că - fac o remarcă personală - consider că această birocrație este un lucru rușinos din partea statelor membre, deoarece, dacă statele membre ar intenționa să transpună directiva și să fie transparente în ceea ce o privește, atunci ar trebui să introducă - de bunăvoie - tabelele de corelare.
În sfârșit, în 1999, la Tampere, statele membre au făcut această grandioasă declarație că doresc o politică comună în ceea ce privește dreptul de azil și imigrația. Ei bine, câte progrese am făcut până în prezent? Mai niciunul. Este foarte clar faptul că statele membre nu doresc o politică comună privind imigrația.
Jean Lambert
în numele Grupului Verts/ALE. - Doamnă președintă, și noi suntem preocupați de variațiile de pe piața forței de muncă existente deja între 27 de state membre și în cadrul celor 27 de state membre, dar preocuparea noastră este cum să ne îndepărtăm de acest lucru către ceva care să fie mai cuprinzător și mai puternic.
Vrem să ne asigurăm că avem o bază de drepturi adoptată de comun acord pentru majoritatea resortisanților țărilor terțe, așa a fost stabilită inițial de Comisie și îmbunătățită în general în cadrul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale.
Nu dorim ca aceste drepturi să fie tot mai restrânse și constrânse, așadar, la votarea de mâine, vom sprijini setul de drepturi cel mai vast și mai puternic posibil. Vrem să reamintim Consiliului că aici ne ocupăm de persoanele care ar trebui să își poată dezvolta aptitudinile și educația, să beneficieze de contribuțiile de asigurări sociale pe care le fac și care așteaptă cu nerăbdare să își revendice drepturile la pensie, având în vedere că, după cum se recunoaște în propunere, munca lor sprijină economiile și de fapt, societățile noastre.
Pentru grupul nostru, angajamentul față de imigrația circulară de la articolul 11 litera (a) este, de asemenea, important. Domeniul de aplicare este o chestiune controversată deoarece se discută alte instrumente existente, cu care se află uneori în conflict. De asemenea, ne înșelăm dacă credem că ceea ce s-a prezentat aici va răspunde cu adevărat nevoilor fiecărui lucrător imigrant în parte din Uniunea Europeană. Avem nevoie de o abordare mai nuanțată pentru a ne asigura că migrația este în avantajul lor, așadar nu vom vota, de exemplu, includerea beneficiarilor de protecție umanitară.
Patrick Le Hyaric
Doamnă președintă, doamnă comisar, după cum a subliniat foarte bine dl Cercas, există un dezacord între Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne. Parlamentul trebuie, prin urmare, să voteze împotriva a ceea ce se numește Directiva privind "permisul unic”. În fond, acest text nu are decât un scop, ușor de reperat, acela de a face ca lucrătorii din Uniunea Europeană să concureze cu cei din țările din afara Europei și chiar de a face lucrătorii imigranți să concureze între ei, în funcție de statutul lor.
Dacă această directivă rămâne în forma actuală, vor exista mai multe tipuri de statut: acela de rezident, de lucrător sezonier și de lucrător transferat în cadrul aceleiași întreprinderi. Acest lucru va oficializa existența mai multor categorii de lucrători în Uniunea Europeană. Acceptarea acestui fapt ar încălca principiile Cartei drepturilor fundamentale.
Contrar spuselor dvs., doamnă Mathieu, astfel de diferențe de statut vor duce la exercitarea unei presiuni descendente permanente asupra condițiilor de viață, de muncă și de ocupare a forței de muncă ale tuturor salariaților din Uniunea Europeană. Egalitatea nu se poate rezuma la simpla invocare a condițiilor de muncă.
După cum a spus dl Cercas, egalitatea trebuie să includă salariile, orele de lucru, securitatea locului de muncă, sănătatea, concediile, protecția socială, accesul la serviciile publice și instruirea. Fără acest minim comun, vom avea o junglă a competiției, a stigmatizării, a excluziunii și a exploatării fără limite. Egalitatea trebuie să includă toți lucrătorii, indiferent de originea lor. Să nu acceptăm adăugarea de noi tipuri de concurență între lucrători în plus față de cele introduse de îngrozitoarea directivă Bolkestein. Egalitatea în rândul lucrătorilor trebuie să reprezinte obiectivul unei directive pozitive unice, care să afirme acest principiu. În lipsa acesteia, în numele Europei lucrătorilor, al Europei sociale, al unei Europe umaniste, noi toți din acest Parlament, împreună, indiferent de opiniile noastre, respingem această directivă.
Mara Bizzotto
Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, raportul în cauză conține cu siguranță câteva elemente pozitive, iar scopul general este de a simplifica procesele și de a reduce procedurile birocratice pentru lucrătorii țărilor terțe care dețin un permis valid de ședere într-un stat membru.
Cu toate acestea, aș dori să menționez, ca punct de discutat, faptul că, astăzi în Europa, zeci de milioane de cetățeni - dintre care mulți tineri - nu au un loc de muncă din cauza deficiențelor structurale din sistemul de producție european și a unei crize pentru care nu se întrevede niciun sfârșit.
Responsabilitatea principală a Europei, chiar înainte de asistarea resortisanților țărilor terțe din țările noastre, este de a aplica măsuri economice, politice și sociale care să îi ajute pe cetățenii noștri, în primă instanță, să câștige sau să recâștige un loc de muncă. Dacă Europa va reuși să asigure locuri de muncă pentru cetățenii săi, acest lucru va crea baze sociale astfel încât fluxul de migrație externă să poată fi adaptat corespunzător.
Principalul aspect trebuie să fie, mai presus de toate, asigurarea că Europa crește în mod independent și că se bazează pe propriile puteri. Țările noastre vor avea atunci puterea de a oferi și altora locuri de muncă.
Daniël van der Stoep
(NL) Doamnă președintă, partidul meu a fost mereu clar în privința faptului că ne opunem unei politici europene în materie de azil și imigrație. În Țările de Jos avem acum un cabinet extraordinar care poate să pună în aplicare mai bine decât înainte voința poporului în domeniile azilului și imigrației, dar acum am fost pur și simplu puși în fața unui fait accompli.
Cu toate acestea, partidul meu, delegația Partidului Olandez pentru Libertate (PVV) se va strădui mereu să se asigure că aceste competențe vor fi transferate înapoi statelor membre. Între timp, este important, desigur, să se reducă daunele, dar acest raport nu încearcă să realizeze acest lucru: noua procedură de aplicare face de fapt să fie mai ușor, nu mai greu, ca oamenii să intre în Uniunea Europeană.
Doamnă președintă, doar o clasă politică elitistă care este complet detașată de cetățenii săi ar putea să lase pe dinafară acei cetățeni, care asistă zilnic la efectele dezastruoase ale imigrației în masă a cetățenilor nevestici. Voi vota împotriva prezentului raport deoarece am fost ales de olandezi și nu de vânătorii de averi care vor să guste din plăcerile occidentale fără a îmbrățișa valorile iudeo-creștine.
Simon Busuttil
(MT) Doamnă președintă, aș dori să încep prin a o felicita pe Véronique Mathieu pentru tot efortul pe care l-a depus pentru obținerea acestui rezultat. Aceasta a depus eforturi foarte importante cu privire la un subiect extrem de complex, după cum a spus doamna comisar Malmström. În calitate de Grup al Partidului Popular European (Creștin Democrat), susținem cooperarea în domeniul imigrației ilegale atâta timp cât specificăm în mod clar că ne pregătim simultan atacul împotriva imigrației legale. Cred că acestea nu pot exista una fără cealaltă. În același timp, recunoaștem totuși, de asemenea, că unul dintre instrumentele care pot fi folosite în combaterea imigrației ilegale este asigurarea unor oportunități bune și clare pentru imigrația reglementată, așa cum facem în acest caz. Totuși, aș dori să reamintesc, după cum a spus Véronique Mathieu, faptul că noile competențe care ne-au fost acordate în acest domeniu prin Tratatul de la Lisabona au creat și obligații noi. Prin urmare, întrucât ni se cere să ne asumăm aceste responsabilități noi, acest Parlament trebuie să facă întocmai acest lucru dovedind că este capabil să ajungă la un compromis cu Consiliul de Miniștri. Acest fapt presupune acceptarea unor poziții ale Consiliului, precum garanțiile pe care acesta ar dori să le mențină în ceea ce privește emiterea acestor permise în conformitate cu prezenta directivă. Consider că acest lucru pune problema egalității de tratament. Trebuie să recunoaștem că, pentru a ajunge la un acord cu Consiliul, trebuie apoi să acceptăm în mod inevitabil faptul că condițiile nu vor fi neapărat mereu aceleași. În același timp totuși, și mă opresc aici, cei care susțin că ne precipităm sau că suntem pregătiți să votăm împotrivă ar trebui să realizeze faptul că, fără o astfel de directivă, vom ajunge într-o situație de ilegalitate care cu siguranță nu va onora niciunul dintre lucrătorii afectați.
Claude Moraes
Doamnă președintă, cred că colegii mei din Grupul S&D, dl Cercas și doamna Blinkevičiūtė, au vorbit amândoi despre problema centrală pentru grupul nostru în ceea ce privește prezentul pachet: nu este vorba numai despre egalitatea de tratament sau de principiul țării de origine - după cum a spus doamna Oomen-Ruijten, care a fost dezbătută foarte în detaliu. Este vorba și despre lipsa de logică a poziției noastre de astăzi. Avem o propunere pentru un permis unic care vine după propunerea privind lucrătorii calificați, cartea albastră, și după sancționarea angajatorilor. Asta înseamnă că avem un pachet care cuprinde multe dintre intențiile corecte, precum adoptarea unei abordări universale. Cu toate acestea, nu avem o abordare orizontală deoarece ne aflăm într-o situație în care doamna Mathieu face o treabă bună cu ce are, dar, după cum a spus în discursul său, noi am vrut o abordare globală, dar acum avem o abordare sectorială și acesta este tocmai motivul pentru care doamna Lambert era îngrijorată.
Așadar, unde ne aflăm azi? Grupul nostru este profund preocupat de aspectele referitoare la ocuparea forței de muncă din cadrul principiului țării de origine și, după cum a spus colega mea, doamna Blinkevičiūtė, avem o problemă reală cu categoriile de lucrători incluse în această propunere. Așadar, avem o situație în care lucrătorii detașați, persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi, lucrătorii sezonieri și - da - beneficiarii unei protecții internaționale sunt cu toții excluși. Vom prezenta aceste amendamente din nou mâine în numele grupului nostru.
Dacă dețineți un permis unic care nu îndeplinește funcțiile menționate pe ambalaj - adică nu are o abordare cu o bază rezonabil de largă pentru intrarea resortisanților țărilor terțe în Uniunea Europeană - veți întâmpina probleme cu privire la egalitatea de tratament, forța de muncă pe două niveluri și alte probleme pe care vrem să le rezolvăm prin politici comune.
De cealaltă parte, noi, cei din Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne în special, considerăm că abordarea sectorială este cea cu care trebuie să lucrăm, așadar vor exista directive privind lucrătorii sezonieri și persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi, dar nu puteți da vina pe grupul nostru, care plasează egalitatea de tratament în baza principiului țării de origine în centrul activităților sale în încercarea de a rezolva aceste chestiuni. Noi spunem adevărul, și anume că facem lucrurile greșit și asta se întâmplă din cauza persoanelor care nu sunt prezente astăzi să ne asculte argumentele: reprezentanții Consiliului. Consiliul nu a dorit să abordeze această problemă în mod orizontal și ne-am ales cu această abordare fragmentată.
Așadar, referitor la permisul unic, înțelegem bunele intenții și abordarea globală și munca raportoarei pentru a-l pune în funcțiune, dar mâine ne vom prezenta amendamentele având speranța că vom putea obține un permis unic care să arate ceea ce este: un permis unic care acoperă o gamă largă de persoane care doresc să lucreze în această Uniune Europeană. Vrem să realizăm un permis unic realist care va funcționa cu adevărat pentru toate statele membre și care va rezista în timp.
Gesine Meissner
(DE) Doamnă președintă, sunt în Parlament de un an deja și am avut de-a face cu diferite dosare, dar niciunul nu a fost atât de dificil ca cel pe care îl avem aici. În acest moment, aș dori să le mulțumesc sincer din nou doamnei Mathieu și domnului Cercas, cei doi raportori din partea comisiilor relevante.
Aceasta este într-adevăr o problemă foarte dificilă și asta din cauză că avem idealuri foarte înalte în Europa. Dorim să îi tratăm cu egalitate și corectitudine pe toți cei care locuiesc și lucrează aici. Acesta este, în principiu, un lucru asupra căruia putem fi de acord. Cu toate acestea, rămâne să ne întrebăm cât de mult putem de fapt să implementăm acest lucru în detaliu.
Ni s-a reamintit deja asta prin Tratatul de la Lisabona, acum dorim să elaborăm o politică comună în materie de azil și imigrație. Politica privind azilul este ceva drag nouă, și nu numai datorită Cartei drepturilor fundamentale. Avem nevoie de o politică privind imigrația și din motive economice, deoarece au loc schimbări demografice și avem o nevoie urgentă nu numai de lucrător cu înaltă calificare, ci și de lucrători mai puțin calificați.
În fond, marea dificultate în acest caz este cum să procedăm. După cum s-a spus deja - doamna in 't Veld a menționat acest lucru - statele membre au declarat în 1990 la Tampere că doresc să dezvolte o structură comună. Încă nu s-a prezentat nimic. Cu alte cuvinte, ceea ce avem astăzi este un compromis - nu suntem pe deplin mulțumiți de acesta, dar, în opinia mea, el reprezintă un mijloc de a merge mai departe. Personal, înțeleg de ce unii spun că avem nevoie de mai mult timp pentru discuții. Nici eu nu sunt mulțumită în totalitate de acesta. De exemplu, este deosebit de important pentru mine ca toată lumea să aibă acces la instruire și la învățământ complementar, deoarece acest lucru este absolut esențial - nu numai pentru persoanele vizate, astfel încât să poată lucra pe piața forței de muncă, dar și pentru noi, care avem o nevoie reală de lucrători. În cazul asigurărilor sociale de exemplu, unde oricum există deja atât de multe sisteme diferite care nu au fost armonizate în cadrul UE, acest fapt ridică întrebarea referitoare la modul în care putem crea cu adevărat un set comun de drepturi pentru resortisanții țărilor terțe valabile în toate cazurile, dacă așa vrem.
Este dificil, și din acest motiv văd compromisul depus în prezent ca fiind un lucru bun. Chiar ar trebui să votăm pentru; atunci măcar vom avea ceva.
Hélène Flautre
(FR) Doamnă președintă, trebuie să spun că este extrem de ciudat ca o directivă care intenționează să garanteze un cadru legal pentru accesul corespunzător la drepturi pentru toți muncitorii să înceapă cu o listă lungă a categoriilor de muncitori excluși din acea directivă. Aceasta o face să pară un proiect pentru imigrația legală, dar și pentru o piață europeană a forței de muncă multistratificată, în care fiecărei categorii de lucrători ar trebui să i se acorde, în funcție de valoarea ei, un fel de portofoliu de drepturi. Prin urmare, suntem departe de o abordare orizontală și universală în ceea ce privește drepturile lucrătorilor.
Cred că responsabilii din Europa încă nu au înțeles faptul că mai multe drepturi pentru lucrători înseamnă o eficiență economică sporită și o mai bună coeziune socială, cu mai multe beneficii individuale și colective, desigur, pentru imigranți, pentru societățile gazdă și pentru societățile de origine. De fapt, acest lucru a fost demonstrat într-un studiu realizat de London School of Economics care spune că legalizarea a 600 000 de lucrători ilegali din Marea Britanie, care nu vor avea acces la această procedură unică de solicitare, ar aduce 3 miliarde de lire sterline în conturile Marii Britanii. Cred că nu facem deloc față provocărilor.
Csaba Sógor
(HU) Doamnă președintă, știm cu toții că imigrația economică este un fenomen real în statele membre ale Uniunii Europene. Cu toate acestea, prezența lucrătorilor țărilor terțe trebuie evaluată având în vedere cel puțin două considerente. Problema se manifestă în primul rând ca o necesitate economică, întrucât tendințele demografice și ale pieței forței de muncă indică faptul că societățile europene au nevoie de forță de muncă imigrantă. Astfel, este în interesul nostru să ne asigurăm că imigrația are loc în mod legal, în condiții reglementate, și că statele membre au posibilitatea de a monitoriza procesul, în timp ce imigranții trăiesc experiența siguranței juridice, ceea ce înseamnă că nu ar trebui să existe avantaje de câștigat din urma ocolirii procedurilor juridice.
Cred că partea din directivă referitoare la drepturile comune, adică drepturile egale pentru imigranții și angajații resortisanți ai statelor membre în cauză, este foarte importantă. În acest moment, aș dori să atrag atenția asupra celuilalt aspect, cultural, al problemei. Prezența imigranților cu obiceiuri și tradiții culturale diferite reprezintă o sursă de tensiune în multe state membre. Sunt convins de faptul că asigurarea egalității de drepturi nu se poate opri la interzicerea discriminării pe piața forței de muncă. Cred că problema necesită o abordare mai subtilă. Motivul este că lucrătorii imigranți legali nu numai aduc o sursă suplimentară de forță de muncă în Europa, nu numai că doresc să lucreze aici, ci doresc să și studieze, să întemeieze o familie, să crească copii și să aibă o viață întreagă aici. Dacă Europa decide, prin urmare, că imigrația economică este soluția la dezechilibrele provocate de situația demografică, aceasta nu trebuie să piardă din vedere dimensiunea culturală a problemei. Reușita multiculturalismului presupune toleranță, respect reciproc și solidaritate.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, cred că soluția pe care o discutăm este o soluție eronată, foarte nedreaptă față de multe persoane vulnerabile și care, într-un anumit fel, este și auto-distructivă, deoarece nimeni nu va trece cu vederea faptul că - și acest aspect a fost deja menționat - există o contradicție între discutarea unui permis unic și începerea cu derogări și excepții.
Excluderea lucrătorilor detașați, a lucrătorilor sezonieri și a refugiaților din soluția în cauză subminează de fapt uniformitatea drepturilor, atât a celor în materie de ocupare a forței de muncă, cât și cele ale cetățenilor. Și există o evoluție și mai negativă: nu numai că avem în față o soluție care ar deschide calea către forme de dumping, deoarece costurile vor fi diferite în fiecare caz, ci va face și o distincție între un cetățean și altul.
Acest Parlament va trebui să discute mai târziu despre problema condițiilor de muncă pentru lucrătorii sezonieri. Doamnă comisar, lucrătorii sezonieri nu sunt doar cetățeni străini; sunt și cetățeni europeni, și dacă drepturile cetățenești și condițiile materiale îi diferențiază pe unii de alții, este inevitabil ca întreprinderile să caute soluții de mâna a doua la angajarea acestora.
În ceea ce privește lucrătorii detașați, vă puteți imagina ce situație se va crea pe piața noastră mondială în cazul în care companiilor multinaționale li se va permite să angajeze persoane care să vină să lucreze în țările noastre, dar în termenii și condițiile aplicabile în țările lor de origine? Se va crea o situație nouă, dar extrem de negativă. Dumpingul nu va fi singura întâmplare la ordinea zilei; se vor face distincții și între cetățeni, iar acesta este un lucru prin care Europa nu a trecut niciodată, nici măcar în ultimele perioade.
Unitatea este fundamentală și, din acest motiv, dispoziția ar trebui să fie revizuită radical.
Carlos Coelho
(PT) Doamnă președintă, doamnă comisar, doamnelor și domnilor, să fim clari: acesta este acordul pe care ni l-am dorit? Răspunsul este "nu”. Mulți dintre noi din Parlament ne-am fi dorit să mergem mai departe, dar cred că acesta este un pas în direcția corectă, mai ales din două motive: în primul rând, deoarece creăm în prezent un instrument nou care vizează avantajarea resortisanților țărilor terțe care doresc să imigreze pe teritoriul statelor membre conferindu-le un set de drepturi; în al doilea rând, după cum a spus deja doamna Mathieu, din cauza mesajului politic pe care îl trimitem peste hotare, care contrazice ideea unei Europe-fortăreață care este capabilă numai de adoptarea de măsuri represive și de consolidarea securității, deși răspundem, în același timp, preocupărilor exprimate în Programul Stockholm referitor la crearea de politici flexibile privind imigrația pentru a promova dezvoltarea economică a Uniunii.
Prin urmare, sunt de acord cu doamna Mathieu că trebuie să se ajungă urgent la un acord cu Consiliul și, deși împărtășesc viziunea doamnei in 't Veld că multe state membre nu doresc să discute niciun fel de politică comună privind imigrația, din acest motiv este important să facem primul pas.
Să clarificăm lucrurile: în urma abolirii granițelor interne dintre statele membre, a devenit esențial să se armonizeze legislațiile naționale cu privire la condițiile de admitere și ședere pentru resortisanții țărilor terțe, să li se garanteze egalitatea de tratament și să se asigure garanția de drepturi și obligații comparabile cu cele ale cetățenilor UE. Mai mult, cred că instituirea unei proceduri de solicitare unică pentru un permis de ședere și de ocupare a unui loc de muncă va fi benefică în ceea ce privește eficiența, atât pentru imigranți, cât și pentru angajatori, și va facilita, de asemenea, monitorizarea legalității șederii și a angajării.
Debora Serracchiani
(IT) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, până în prezent, accesul la ocuparea unui loc de muncă a fost reglementată doar pentru câteva categorii specifice de resortisanți ai țărilor terțe. De fapt, nu toată lumea beneficiază de principiul general al egalității de tratament în ceea ce privește accesul la un loc de muncă.
În consecință, Uniunea Europeană trebuie să facă demersuri pentru garantarea egalității de tratament atât pentru resortisanții țărilor terțe care locuiesc legal într-un stat membru, cât și pentru cei care se califică pentru statutul de refugiat sau care necesită protecție internațională, în temeiul Directivei 2004/83 a Consiliului din 29 aprilie 2004.
Trebuie să împiedicăm o creștere a cererii de lucrători sezonieri de exemplu, pentru simplul fapt că aceștia pot fi plătiți mai puțin și că au costuri diferite - mai scăzute - în comparație cu cetățenii europeni angajați să facă același lucru. Trebuie să evităm, de asemenea, riscul ca multe dintre companiile multinaționale să își mute sediul în țări precum Maroc sau Turcia și să își trimită angajații să lucreze în ramurile europene pentru că e mai ieftin.
Din motive de justiție socială, trebuie să ne asigurăm că cetățenii europeni sunt tratați în mod egal în ceea ce privește remunerarea, condițiile de muncă și asigurarea socială. Din acest motiv, cred că este corect ca lucrătorii sezonieri, lucrătorii detașați, refugiații și lucrătorii care desfășoară o activitate independentă să fie incluși în prezenta directivă. Ar fi extrem de periculos să se facă distincții.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Domnule președinte, de-a lungul secolelor, oamenii au părăsit Europa pentru a munci și pentru a scăpa de război și persecuție politică și religioasă, iar acum, Europa, prin stabilitatea sa, atrage oameni din afară și acesta este un lucru bun. Este excelent faptul că normele referitoare la imigrația legală sunt armonizate în cadrul UE astfel încât permisele de ședere și de ocupare a unui loc de muncă să fie combinate într-un singur permis. Acesta este un lucru bun.
În opinia mea totuși, abordarea Comisiei este mai degrabă mai puțin judicioasă, deoarece a ales una care este sectorială. Aceasta garantează drepturi diferite pentru grupuri diferite. A devenit așa o junglă încât până și experților le este greu să afle ce este de fapt politica europeană cu privire la imigrație. Avem angajați care au fost trimiși aici, angajați cu cărți albastre, cercetători, lucrători sezonieri, angajați care au fost transferați în interiorul aceleiași întreprinderi și așa mai departe. De ce nu poate Comisia să aplice aceleași reguli pentru toți angajații?
De multe ori a devenit evident faptul că multe grupuri migratoare nu sunt tratate egal și acest lucru este foarte greu de acceptat. Principiul director în această situație trebuie să fie în mod sigur egalitatea de tratament pentru toți. Nu este corect ca numai anumite persoane să primească un tratament egal și altele nu.
Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European a depus amendamente ținând seama de acest aspect și sper că vor câștiga aprobarea Parlamentului la votul de mâine. Acest lucru este foarte important și, deși le urăm bun venit imigranților, dorim ca normele să fie mai echitabile și mai consecvente.
Evelyn Regner
(DE)Domnule președinte, domnule comisar, ideea unui ghișeu unic este bine venită, dar aceasta reprezintă o schimbare de paradigmă pentru unele țări europene - inclusiv țara mea, Austria, în care permisele de ședere sunt eliberate de către autoritățile care se ocupă de drepturile terților, iar permisele de ocupare a unui loc de muncă de către autoritățile responsabile cu piața forței de muncă, serviciul austriac de ocupare a forței de muncă, cu implicarea partenerilor sociali. Reglementarea accesului pe piața forței de muncă afectează direct partenerii sociali, care ar trebui, prin urmare, să fie implicați în conținutul acesteia. Discuția care a avut loc până în prezent a implicat mult prea puțin sindicatele, iar ONG-urile și bisericile au fost, de asemenea, excluse. Mulți dintre vorbitorii anteriori au spus că politica în domeniul migrației trebuie privită în ansamblu. Prin urmare, sunt împotriva abordării fragmentare a Comisiei, care divizează pachetul și, astfel, introduce pe ușa din spate principiul țării de origine și poate chiar dumpingul social, după cum s-a menționat deja.
Permiteți-mi să fac un comentariu cu privire la natura juridică a documentului suplimentar. Un format de card de credit nu va putea cuprinde toate măsurile și datele oficiale, așadar și documentul suplimentar trebuie să fie de natură normativă. Numai atunci vor fi posibile controalele eficiente. Acest lucru are scopul de a proteja muncitorii și previne denaturarea concurenței într-un mod care să avantajeze acele întreprinderi care doresc să se îmbogățească de pe urma lucrătorilor ilegali.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Domnule președinte, am fluturat cartonașul meu albastru de două sau trei ori deja pentru a putea pune o serie de întrebări. Oricine ar asculta această dezbatere ar putea avea impresia că nu am petrecut mai multe luni aducându-mi contribuția la dimensiunea socială a prezentului dosar pe care îl tratăm acum.
Aici este vorba - și spun acest lucru din nou tuturor deputaților prezenți - despre un amendament propus de mine care vizează asigurarea egalității de tratament pentru toți cei care intră într-un stat membru cu un permis unic de ședere și de ocupare a unui loc de muncă. Acest lucru este garantat. Cum puteți insinua că nu este garantat? Și eu am citit articolele de presă și mi se pare că doar stârnim spiritele. Nu puteți face aceeași afirmație nici despre lucrătorii sezonieri și sunt de părere că urma să faceți o propunere în această privință.
În ceea ce privește detașarea, nu este vorba despre a pune bazele unei întreprinderi într-o țară terță și apoi reloca lucrătorii acolo ca să lucreze în condiții precare. Domnule președinte, acest lucru pur și simplu nu este adevărat.
Marian-Jean Marinescu
Permisul unic va facilita demersurile administrative, va îmbunătăți controlul și gestionarea migrației economice și schimbul de date referitoare la cererea pe piața muncii. Prezenta propunere legislativă rezolvă însă problema doar pe jumătate, pentru că se ocupă de drepturile persoanelor care au fost deja admise pe teritoriul Uniunii și pe piața de muncă a unui stat membru. Nu acoperă alte două aspecte: criteriile de acordare a dreptului de muncă, precum și neincluderea lucrătorilor sezonieri și a persoanelor transferate în cadrul întreprinderii lor.
De asemenea, nu aș vrea să uităm că reglementăm drepturile lucrătorilor din țări terțe, dar nu avem încă în totalitate o piață a muncii liberă pentru toți cetățenii europeni.
Marita Ulvskog
(SV) Domnule președinte, în această dezbatere s-au spus multe despre drepturile egale. Aceasta este și o problemă de echilibru sau conflict, deoarece aceasta este alegerea pe care o vom avea, și este, de asemenea, o chestiune de abordare pe termen lung sau pe termen scurt.
În cel mai rău caz, excluderile vor deschide calea către o nouă formă de sclavie. Știm cât de mult modificarea Directivei privind detașarea lucrătorilor de la o directivă minimă la una maximă a afectat ordinea și echilibrul de pe piața forței de muncă. Aceste excluderi nu vor îmbunătăți situația. Dimpotrivă, o vor înrăutăți. Acest lucru va duce la dezastre sociale. Industrii întregi vor alege să recruteze lucrători sezonieri într-un mod care va afecta întreaga piață a forței de muncă, va scădea salariile și va crea conflicte.
Fac apel la colegii mei deputați din alte grupuri politice, precum Grupul Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa și Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) să susțină amendamentul depus de Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European. Aceasta este singura cale de a ne asigura că excluderile nu vor crea aceste conflicte sociale grave.
Sonia Alfano
(IT) Domnule președinte, doamnelor și domnilor, la data de 18 decembrie 1990, ONU a adoptat Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor muncitorilor migranți și a membrilor familiilor acestora. Această convenție este unul din cele nouă instrumente principale ale ONU referitoare la drepturile omului. Din păcate, 20 de ani mai târziu, niciunul dintre statele membre ale Uniunii Europene nu au semnat sau ratificat această convenție.
Consider că recunoașterea drepturilor resortisanților unei țări terțe care locuiesc și lucrează legal în Uniunea Europeană trebuie să fie o prioritate pentru o Europă care se confruntă cu noi provocări cu privire la integrare, nediscriminare și protecția drepturilor omului.
Din acest motiv, solicit tuturor deputaților să susțină amendamentul 16 și să semneze Declarația scrisă 96 - la care sunt semnatară, împreună cu Cornelia Ernst, Sylvie Guillaume și Franziska Keller - pentru a adresa o petiție statelor membre pentru ratificarea Convenției ONU cu privire la muncitorii migranți.
Ilda Figueiredo
(PT)Domnule președinte, este adevărat că această propunere de directivă aduce în discuție o mare varietate de situații, inclusiv, de exemplu, lucrătorii imigranți din țările terțe, lucrătorii sezonieri și lucrătorii detașați, dar adevărul este că această chestiune reprezintă în practică legalizarea dumpingului social, creșterea precarității muncii și agravarea discriminării, sub pretextul unei reglementări unice. Din acest motiv, credem că această propunere de directivă nu poate fi adoptată.
Ce este necesar este îmbunătățirea drepturilor celor care lucrează în Uniunea Europeană, indiferent dacă sunt lucrători detașați, lucrători sezonieri, lucrători cu normă întreagă sau chiar lucrători imigranți. Trebuie să recunoaștem drepturile acestora, inclusiv Convenția internațională a Organizației Națiunilor Unite privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora. Ar fi un lucru pozitiv dacă Comisia s-ar angaja în adoptarea și ratificarea acestei convenții pentru toate statele membre.
Jaroslav Paška
(SK) Domnule președinte, migrația economică este un fapt mai mult sau mai puțin cunoscut pentru toate țările mai bogate din Uniunea Europeană.
Odată cu imigranții care vin legal în țările UE, în conformitate cu legile și reglementările acestora, există totuși mulți imigranți ilegali care sunt expuși adesea discriminării sau chiar persecuției, întrucât angajatorii profită frecvent de lipsa statutului acestora de rezidenți legali.
Încercarea făcută prin această directivă cu privire la organizarea mai bună și introducerea de norme comune specifice pentru a rezolva această problemă poate ajuta la păstrarea demnității oamenilor care vin în țările UE pentru a găsi un loc de muncă dacă aceștia sunt dispuși să accepte normele UE privind migrația. Nu îmi fac iluzii că directiva va rezolva toate problemele migrării forței de muncă. Aceasta poate îmbunătăți totuși sistemul actual de ocupare a forței de muncă pentru migranți și elimina unele evoluții nedorite pe care le-am observat în acest domeniu. Astfel, avem motive să privim această propunere de directivă ca un pas în direcția corectă. Așa ar trebui văzută.
Seán Kelly
(GA) Domnule președinte, există un proverb în irlandeză care spune: câți oameni, atâtea minți. Dacă ar fi să se aplice la ceva, s-ar aplica în cazul acestui subiect controversat, complex. Prin urmare, raportoarea a făcut o muncă excelentă și merită lăudată.
Întrucât Uniunea Europeană este fondată pe principii de pace și prosperitate, este cât se poate de normal ca aceasta să încerce să transmită acea idee în întreaga Uniune Europeană și, desigur, în lume. Fiind cel mai mare donator din lume către țările terțe, ar trebui să încercăm să ne asigurăm că cei care se află legal pe teritoriul nostru vor fi tratați cu aceeași demnitate și respect pe care ne-am dori să le primească cetățenii noștri dacă s-ar afla în țări terțe. Deși acest proiect nu este perfect, este un pas în direcția corectă. Salut și, prin urmare, aprob propunerea.
Alejandro Cercas
Domnule președinte, nu doresc să redeschid o dezbatere cu colega mea, Doamna Oomen-Ruijten, ci doar să pun punctul pe "i”.
Dezbaterea nu a fost în niciun fel personală și nimeni nu a pus la îndoială munca acesteia. Dacă cineva ar fi pus acest lucru la îndoială, aș fi spus imediat că aceasta a făcut o muncă excelentă în Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale.
Totuși, dacă doamna Oomen-Ruijten spune că a depus amendamente pentru ședința de mâine care îmbunătățesc textul și oferă egalitate, trebuie să spun că nu este cazul. Doamna Oomen-Ruijten a trecut numele său pe amendamentele la textele - pe care le am aici - pe care Consiliul nu a reușit să le introducă în cursul dialogului pe care l-am avut cu acesta. Acestea nu sunt amendamente depuse de doamna Oomen-Ruijten; sunt textul Consiliului cuvânt cu cuvânt. În ceea ce privește detașarea lucrătorilor, Consiliul are o poziție mult mai inechitabilă decât Comisia.
Am fi pregătiți să acceptăm textul original al Comisiei, dar textul de la Consiliu precizează că toți lucrătorii detașați, inclusiv cei care sunt incluși în directiva 1996, sunt, de asemenea, excluși din această directivă. Prin urmare, acest amendament nu asigură sporirea egalității, ci mai degrabă sporirea inegalității.
Aș dori să îmi repet considerația personală pentru doamna Oomen-Ruijten. Dumneaei este fără îndoială un deputat european excelent a cărui muncă este foarte bună, dar, în cele din urmă, a adoptat viziunea Consiliului.
Cecilia Malmström
membră a Comisiei. - Domnule președinte, aceasta a fost într-adevăr o dezbatere foarte bună. În ceea ce privește domeniul de aplicare a directivei, nu este niciun secret faptul că Comisia ar fi dorit o abordare globală. Predecesorii mei au propus acest lucru cu mult timp în urmă. A fost imposibil. Este și acum, așadar avem această abordare sectorială. Nu îmi place, dar este singura cale de a avansa.
Directiva este necesară pentru că avem lucrători din țări terțe. Aceștia se află în țările noastre și aduc contribuții importante la economiile noastre. Trebuie să îi protejăm. Acestea fiind spuse, contrar unor păreri exprimate astăzi aici, permiteți-mi să subliniez că actuala directivă pune bazele principiului egalității de tratament pentru lucrătorii imigranți în toate domeniile legate de ocuparea forței de muncă, inclusiv condițiile de angajare și salarii. Aceasta nu creează discriminare. După adoptare, directiva va constitui un instrument foarte important în lupta pentru protecția lucrătorilor imigranți și împotriva dumpingului social. Nimeni nu dorește dumping social. Dorim să protejăm acești oameni.
Alte categorii de lucrători, precum lucrătorii sezonieri și persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi, nu sunt incluse în prezenta propunere. Împărtășesc viziunea dvs. conform căreia trebuie să îi protejăm. Din acest motiv, înainte de sosirea verii, Comisia a propus două instrumente separate care vizează persoanele transferate în cadrul aceleiași întreprinderi și lucrătorii sezonieri, care vizează întocmai protejarea acestora. Sunt convinsă că, de îndată ce raportorii, raportorii alternativi și comitetele vor începe să lucreze într-adevăr la aceste propuneri, aceștia vor face tot ce le stă în putință pentru a se asigura că și aceste categorii sunt protejate și că putem progresa și în aceste domenii.
Sunt conștientă, de asemenea, de faptul că unele persoane sau grupuri de aici ar fi dorit includerea lucrătorilor detașați - care sunt acum excluși. Directiva pe care o discutăm astăzi ar trebui să evite discriminarea, nu să creeze noi discriminări, prin urmare, haideți să tratăm problema detașării lucrătorilor separat și nu în acest context. Comisia se pregătește să lanseze un studiu de evaluare a impactului cu privire la această chestiune. Aceasta a anunțat o revizuire a directivei privind detașarea lucrătorilor pentru sfârșitul anului viitor. Problema domeniului personal de aplicare a Directivei privind lucrătorii detașați ar putea fi abordată ca parte a revizuirii anunțate pentru Directiva privind detașarea lucrătorilor.
În ceea ce privește problema tabelelor de corespondență, adusă în discuție de doamna Veld, Comisia împărtășește pe deplin opinia dumneaei, nu numai cu privire la această directivă. Ar fi fost, și sperăm că va fi, un instrument important pentru abordarea problemei unei reglementări mai bune și a unei transparențe sporite din partea statelor membre în momentul aplicării diferitelor directive. Va fi bine pentru voi; va fi bine pentru noi, parlamentele naționale și cetățenii. Repetăm mereu acest lucru Consiliului. Dacă asta ar ușura lucrurile, Comisia este pregătită să facă o declarație cu privire la acest subiect. Totuși, nu dorim să punem în pericol directiva dacă este posibil să ajungem la o decizie mâine, când veți vota pentru această chestiune. Cu toate acestea, vom continua să luptăm și vom reveni asupra acestui fapt în multe alte acte legislative.
Vă mulțumesc pentru această dezbatere. Vă mulțumesc pentru munca foarte grea pe care au depus-o mulți oameni, în special doamna Mathieu și dl Cercas. Sper că vom putea ajunge la un consens și că vom avea un vot pozitiv mâine.
Véronique Mathieu
Domnule președinte, domnule comisar, trebuie să fiu de acord din toată inima cu dvs., pentru că ați dat răspunsuri complete celor 23 de colegi deputați care ne-au vorbit, domnului Cercas și mie, cu privire la textul nostru.
Referitor la prezentul text, trebuie să mulțumesc tuturor raportorilor din toate grupurile politice, cu care am avut multe discuții și o foarte bună cooperare în cursul acestui an, întrucât a trecut deja un an de când lucrăm împreună la acest lucru. Am demarat la începutul anului și terminăm cu Președinția belgiană. Vă mulțumesc, doamnă Malmström, pentru că ați acordat o atenție deosebită acestui text, iar serviciile dvs. au făcut la fel. Mulțumesc și Consiliului, deoarece Consiliul ne-a ascultat foarte atent, și mulțumesc, de asemenea, acelor colegi care au vorbit în această seară.
Aș dori să spun că mâine votăm de fapt în primă lectură. Acesta este un compromis. Un compromis nu este niciodată 100 % satisfăcător și, dacă deputații încă mai trebuie asigurați, sper că, oricum, discursul pe care l-ați ținut îi va asigura.
Referitor la doamna Flautre, care tocmai a spus că începem textul unui raport cu excluderi, amintiți-vă că toți acei lucrători vizați de excludere au fost oricum incluși în directivele care îi privesc în special pe aceștia. Nu a fost, prin urmare, o chestiune de excludere a unui număr anumit de lucrători din țările terțe.
Sper că textul acestui raport, pe care l-am elaborat cu toți raportorii și pe care îl vom prezenta mâine celorlalți deputați, va fi un mare pas înainte pentru lucrătorii din țările terțe.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc marți, 14 decembrie 2010.
Declarații scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Proinsias De Rossa
în scris. - Votez împotriva acestei propuneri de directivă formulată în mod periculos a Comisiei și a Consiliului, care au urmărit să creeze o piață a locurilor de muncă plătite puțin pentru lucrătorii imigranți din UE. Migrația trebuie să fie corectă. Toți cei care lucrează în UE ar trebui tratați egal, indiferent de țara de origine. Această propunere pentru un permis unic de ocupare a unui loc de muncă pentru resortisanții țărilor din afara UE a fost o oportunitate ratată de a asigura condiții de muncă decente în care imigranții să fie bineveniți în baza egalității de tratament. În schimb, propunerea ar fi avut drept rezultat un tratament discriminatoriu între lucrătorii UE și lucrătorii țărilor terțe detașați să lucreze în UE. De exemplu, companiile ar putea considera mai profitabilă relocarea oficială a sediilor centrale în țările din afara UE și apoi să-și detașeze lucrătorii în filialele europene pentru a nu le asigura lucrătorilor aceleași drepturi și condiții aplicabile din punct de vedere legal cetățenilor UE care lucrează în UE. Parlamentul European a respins această propunere. Astfel, Comisia și statele membre trebuie să se întoarcă la etapa de proiectare și să prezinte o propunere privind vizele care să nu promoveze o cursă către sfârșit.
