Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0017/2207).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Styrkelse af Frontex-agenturet
Hvilke foranstaltninger har Rådet truffet for at styrke arbejdet i Agenturet for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex) med henblik på at hindre, at der sker en massiv tilstrømning af indvandrere, som det var tilfældet sidste år?
Günter Gloser
Hr. Ortega! Jeg vil besvare Deres spørgsmål således: Det Europæiske Råd konstaterede i sine konklusioner fra december 2006 følgende: Kapaciteten i Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser - altså det europæiske grænsebeskyttelsesagentur FRONTEX - bliver hastigt udvidet. Til dette formål sikres der passende økonomiske og personalemæssige midler, der fastlægges procedurer for nødsituationer, de operative midler bliver forbedret, forbindelserne til nettet af forbindelsesofficerer for indvandringsspørgsmål styrkes og den planlagte kontrol af agenturet og dets opgaver bliver afsluttet i 2007.
Agenturets budget for 2007 er blevet forøget betydeligt og andrager nu i alt 22,2 millioner euro. Også antallet af medarbejdere bliver til stadighed forøget, i 2007 vil det være i alt 87. Med hensyn til fastlæggelsen af procedurer til nødsituationer afsluttede Rådet for nylig drøftelserne med Europa-Parlamentet om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om hurtige indsatshold ved grænserne og ændring af Rådets forordning vedrørende denne mekanisme. Europa-Parlamentet skal stemme om forordningen i slutningen af april. Rådet (retlige og indre anliggender) vil afslutte sin behandling af denne forordning i juni.
Ud over udstationering af personale er FRONTEX i øjeblikket i færd med at etablere et centralt register over det eksisterende tekniske udstyr i medlemsstaterne til kontrol og overvågning af de ydre grænser, den såkaldte tool box, som medlemsstaterne på frivillig basis og efter anmodning fra en anden medlemsstat er villige til at stille til rådighed. Rådet undersøgte den 15. februar 2007 fremskridtene i forbindelse med etableringen af tool box og opfordrede medlemsstaterne til at yde et aktivt bidrag til dette projekt. En yderligere undersøgelse fandt sted på Rådets møde den 19. og 20. april.
Med Rådets konklusioner af 14. og 15. december 2006 blev FRONTEX pålagt i samarbejde med medlemsstaterne i regionen at etablere et permanent kystpatruljeringsnet ved EU's sydlige ydre grænser til søs. Indførelsen af dette net er et vigtigt skridt til i fællesskab og især koordineret med medlemsstaterne i regionen at kunne skride ind over for den illegale immigration ved de sydlige ydre grænser til søs. Netværket er et effektivt instrument til at håndtere de kommende ugers og måneders forventede voksende migrationspres i denne region. Det er planen, at kystpatruljeringsnettet skal starte den 24. maj 2007.
Endelig vil Kommissionen i overensstemmelse med Haagerprogrammet, som Det Europæiske Råd vedtog den 4. november 2004, inden udgangen af 2007 forelægge Rådet en rapport til vurdering af agenturet, og i forbindelse med denne vurdering kunne man overveje muligheden for at overdrage yderligere opgaver eller beføjelser til FRONTEX.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Hr. formand for Rådet, jeg vil gerne give udtryk for min anerkendelse af Rådets indsats på dette område, og jeg synes, at det har forklaret det meget tydeligt.
Vores eneste bekymring er imidlertid, at det ser ud til, at de foranstaltninger, der er blevet iværksat - nærmere bestemt ERA 1, ERA 2 og ERA 3 - bliver afbrudt på et vist tidspunkt med hensyn til beskyttelsen af den atlantiske søgrænse, og der opstår en følelse i befolkningen af, at beskyttelsen, da foranstaltningerne er af midlertidig karakter, kun er midlertidig og ikke permanent.
Mener formandskabet, at man med disse foranstaltninger kan sikre en permanent kontrol af denne grænse - som på nuværende tidspunkt er en følsom grænse - for EU som helhed?
Günter Gloser
For det første er beskyttelsen af de ydre grænser naturligvis det enkelte medlemslands opgave. I særlige situationer kan FRONTEX dog kaldes til hjælp. Det er jo det, denne institution blev oprettet til. Det betyder, at der kan være tilfælde, hvor FRONTEX ikke behøver træde i aktion, fordi det kan klares af den berørte medlemsstat alene. Men naturligvis skal det formidles, at EU i visse situationer som f.eks. den illegale indvandring optræder solidarisk - det var jo det, dette europæiske initiativ handlede om. Det kan bare ikke være nogen permanent indsats. FRONTEX bør virkelig kun træde i aktion i visse tilfælde.
Alexander Stubb
(EN) Hr. formand for Rådet! Mange tak for Deres svar om, hvordan man kan støtte Frontex-agenturet. De talte meget om at få mere personale eller med andre ord om at få flere penge. Hvis det er Deres tese, hvordan vil De så anbefale, at Frontex' personale skal udvides, og hvor mange penge skal vi komme ind i Frontex-budgettet?
Günter Gloser
Hr. medlem! Jeg kan ikke komme med konkrete tal her. Vi har nu oprettet dette agentur, og nu må vi se, hvilke krav der bliver stillet til denne institution, hvilke opgaver medlemsstaterne kan påtage sig, og hvilke opgaver FRONTEX kan sikre. Men det er stadig åbent i de pågældende drøftelser.
I hvert fald må vi, hvis jeg forstod medlemmet ret, også sende et signal, så vi ikke bare har skabt en pseudoinstitution, men så borgerne også oplever, at her har EU indset, at det er nødvendigt at gribe effektivt ind med et agentur. Så må vi naturligvis også være i stand til at stille de tilsvarende ressourcer til rådighed.
Formanden
Spørgsmål nr. 2 er trukket tilbage.

Om: Efterforskning og strafforfølgning vedrørende folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser
For at gøre de retshåndhævende myndigheders efterforskning og strafforfølgning af personer, som har begået folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, mere effektiv vedtog Rådet afgørelse 2002/494/JHA om oprettelse af et europæisk net af kontaktpunkter vedrørende folkedrab og afgørelse 2003/335/JHA om efterforskning og strafforfølgning af alvorlige internationale forbrydelser.
Hvilke planer har Rådet for at forbedre netværkets institutionelle infrastruktur for at styrke samarbejdet mellem de nationale myndigheder og bidrage til at skabe en konsekvent fremgangsmåde i medlemsstaterne med henblik på at kæmpe mod straffrihed for alvorlige internationale forbrydelser? Hvad er Rådets holdning med hensyn til et forslag om at gøre Eurojust til sekretariat for netværket? Vil Rådet overveje at sætte netværket på dagsordenen for møderne i artikel 36-udvalget (CATS) for at sikre en opfølgning af netværkkonklusionerne? Hvordan vil Rådet på baggrund af artikel 4 i Rådets afgørelse 2003/335/JHA behandle den nuværende mangel på specialiserede krigsforbrydelsesenheder i medlemsstaterne?
Günter Gloser
Der drøftes i øjeblikket ingen forslag om forbedring af den institutionelle infrastruktur for det europæiske net af kontaktpunkter. Hidtil bliver de møder, der afholdes i forbindelse med dette net, forberedt i samarbejde med formandskabet og Rådets Generalsekretariat. Der foreligger heller ingen forslag for Rådet om at etablere et sekretariat for nettet inden for rammerne af Eurojust. Hvis der skulle blive stillet et sådant forslag, vil Rådet drøfte det.
Formandskabet kan meddele Dem, ærede fru medlem, at det næste møde i det europæiske net af kontaktpunkter vedrørende personer, som er ansvarlige for folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser, finder sted den 7. og 8. maj. I overensstemmelse med den hidtidige praksis vil resultaterne af dette møde blive fremsendt til udvalget i henhold til artikel 36 til videre drøftelse.
Efter Rådets beslutning fra 2003 er det op til medlemsstaterne at etablere specialenheder for krigsforbrydelser. Alle medlemsstater har udpeget kontaktpunkter for efterforskning af folkedrab, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! Ja, det er rimeligt opmuntrende. Forhåbentlig vil De konkludere, at Eurojust skal være et sekretariat eller i det mindste et kontaktpunkt. Jeg er glad for, at kontaktgruppen afholder et møde i maj måned. Desværre var der ikke noget under det forrige formandskab. Kan de forsikre mig om, at Europa-Parlamentet bliver informeret om konklusionerne fra det møde?
Når Rådet begynder processen med at udvikle JHA-programmet efter Haag, hvilke foranstaltninger vil der så blive truffet for at sikre, at EU's tilsagn om at bekæmpe straffrihed for internationale forbrydelser, folkedrab, forbrydelser mod menneskeheden og krigsforbrydelser både i og uden for EU medtages som en vigtig del af dagsordenen for retfærdighed, frihed og sikkerhed med henblik på at skabe et fælles område med retfærdighed for ofre for de alvorligste forbrydelser?
Günter Gloser
Med hensyn til det første punkt er det - som jeg også sagde før - vigtigt, at Parlamentet bliver underrettet om dette møde i henhold til artikel 36. Jeg kan ikke i dag sige Dem, hvilke konklusioner der vil blive draget på dette grundlag, og hvordan de vil indgå i hvilke processer. Men det vil man så kunne se, når dette første møde har fundet sted den 7. maj.
Formanden

Om: Type 1 diabetes
Type 1 diabetes, som er en tilstand, som oftest konstateres hos børn, er en sygdom, som hovedsagelig berører befolkningerne i Europa i højere grad end den meget omtalte type 2 diabetes. Finland har det højest registrerede antal diabetikere i verden med Det Forenede Kongerige som nummer fire på listen. Man ved ikke rigtig, hvad der forårsager type 1 diabetes, og man bør lægge vægt på at sikre, at patienterne kan få den bedst mulige livskvalitet. En tidlig og nøjagtig diagnose og effektiv kontrol er vigtig med henblik herpå.
Hvilke foranstaltninger agter Rådet at træffe ikke blot for at sikre, at alle diabetikere har adgang til et minimumsniveau af pleje i medlemsstaterne, men også for at sikre, at insulinpumpen, der menes at være det bedste redskab, der for øjeblikket findes, til at hjælpe velmotiverede diabetikere til at få bedre kontrol over sygdommen og livskvalitet, er til rådighed for alle dem, som har brug for den?
Günter Gloser
Til dette spørgsmål vil jeg gerne sige, at initiativretten inden for folkesundheden udelukkende ligger hos Kommissionen. I øjeblikket foreligger der heller ikke noget lovgivningsforslag om diabetes for Rådet. Jeg henviser til, at et sådant forslag i henhold til EF-traktatens artikel 152, stk. 4, jf. artikel 241 ville høre under den fælles beslutningsprocedure. I øvrigt henviser jeg til Rådets svar på forespørgslen til skriftlig besvarelse fra 2006.
Glenis Willmott
(EN) Fru formand! I betragtning af at type 1 diabetes primært rammer børn, og at dårlig håndtering af diabetes hos børn kan give problemer på lang sigt i form af f.eks. nyresvigt, blindhed og amputationer, hvilke foranstaltninger kan Rådet så træffe for at sikre en hensigtsmæssig uddannelse af patienten og dennes familie og for at fremme uddannelseskampagner for sygdommen med henblik på at forebygge den forskelsbehandling, som mange diabetespatienter udsættes for?
Günter Gloser
De har med rette nævnt rækkevidden af diabetes 1, især hos børn. Jeg vil imidlertid gerne henvise til - misforstå mig nu ikke - at det primært er en opgave for medlemsstaterne.
Men det er vigtigt, at man forsker og opnår viden, og at man så udveksler resultaterne på europæisk niveau, selv om kompetencen for sundhedsområdet ligger hos medlemsstaterne. Det handler om børnenes vel og fremtid, og her er det den rigtige vej at udveksle resultaterne rettidigt og effektivt.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! Formanden for Rådet svarede, at EU ikke har nogen lovgivningsmæssig kompetence, hvilket er sandt, men det har rammeprogrammet for forskning.
Mener Rådet, at EU giver tilstrækkelig økonomisk støtte til forskning i type 1 diabetes? Som jeg forstår det, mener videnskabsfolkene, at der kan findes en kur for type 1 diabetes, selv om det kræver en samordnet indsats. Det er sandsynligvis den globale sygdom, vi har størst chance for at finde en kur for.
Jeg vil tilføje, at jeg har en interesse i dette emne, da min mand er formand for den britiske gren af den internationale diabetesforskningsfond Juvenile Diabetes Research Foundation, der støtter forskning i type 1 diabetes.
Günter Gloser
Jeg er helt enig med Dem i, fru medlem, at man naturligvis skal undersøge årsagerne, og her er det nødvendigt med forskning. Som De nævnte, er det inden for rammerne af det syvende forskningsrammeprogram muligt at undersøge denne sygdom nøje og forske tilsvarende.
Initiativerne ligger naturligvis i første omgang hos medlemsstaterne, men man kan starte tilsvarende initiativer omkring dette instrument, som bestemt er nødvendigt, inden for rammerne af det syvende forskningsrammeprogram.
Formanden

Om: Børnepasning
Kan Rådet - i lyset af konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Barcelona i 2002, hvor medlemsstaterne blev enige om, at der inden udgangen af 2010 skulle tilbydes børnepasning til mindst 90 % af alle børn i aldersgruppen fra 3 til 6 år og til mindst 33 % af alle børn under 3 år, samt af Kommissionens seneste meddelelse om demografiske ændringer i Europa - oplyse, hvor tæt de enkelte medlemsstater er på at opfylde disse mål?
Günter Gloser
Kommissionen konstaterede i sin forårsredegørelse 2007, at adgang til et overkommeligt børnepasningstilbud i nogle medlemsstater er et problem, og at det derfor er vanskeligt at forene arbejds- og familieliv. I den fælles rapport om beskæftigelse 2006-2007 peges der udtrykkeligt på, at nogle medlemsstater har sat nationale mål for børnepasning. Denne anstrengelse skal anerkendes. Samtidig gælder det imidlertid om at holde øje med den fortsatte udvikling i medlemsstaterne, så forpligtelserne på grundlag af Barcelona-processen bliver overholdt.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Mange tak, hr. formand for Rådet, men med al respekt var det et meget overordnet svar. Det er måske det eneste, De på nuværende tidspunkt kan give mig, men jeg vil gerne bede Dem om at sende mig en mail med de detaljer, De måtte have, eller om at indikere, hvor jeg kan finde en detaljeret fordeling efter medlemsstat, for som De ganske rigtigt sagde, er det en prioritering at forbedre livsbalancen mellem arbejde og familie, og det er fortsat i vores interesse at sikre en bred opbakning til denne prioritering. Forhåbentlig vil De opfordre Deres efterfølger som rådsformand til også at have det som en prioritering.
Günter Gloser
Vi havde for få uger siden en debat på baggrund af alliancen for familier og de mål, vi satte os i Barcelona. Under denne debat foreslog jeg på formandskabets vegne, at der næste år skal fremlægges en rapport om gennemførelsen af disse mål i de enkelte medlemsstater. Vi har nu også udarbejdet en liste over de kriterier, som denne rapport skal udarbejdes efter i 2008. Det er et vigtigt punkt.
Det glæder mig også, at netop børnepasning har spillet en væsentlig rolle i de seneste uger på forskellige konferencer, også i forbindelse med debatten om alliancen for familier. Jeg kommer som bekendt fra Tyskland og kender den debat, der i øjeblikket føres i Tyskland. Vi har imidlertid også konstateret, at det ikke kun er et tysk problem.
Hvad kan vi så gøre? I overensstemmelse med bedste praksis gælder det om at præsentere erfaringer og resultater med henblik på at nå disse mål til næste år i den nævnte rapport.
De informationer, De har brug for, vil vi lade tilgå Dem.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Hr. minister! De nævnte Tyskland. Jeg vil gerne vide, hvordan det ser ud med børnepasningen i de nye og de gamle delstater. Efter min mening er det et problem for EU, at situationen omkring børnepasning er særligt slem i de nye lande i EU. Hvordan vurderer De dette problem?
Günter Gloser
Der er naturligvis forskellige udviklinger i EU, og man behøver slet ikke skelne mellem gamle og nye medlemsstater. Vi har konstateret, at der i nogle medlemsstater gennem mange år er blevet opbygget en fornuftig infrastruktur - det har været en politisk målsætning - mens andre lande halter bagefter. I de østtyske delstater fandtes der allerede før genforeningen en anden struktur, og der findes der sådanne institutioner.
Naturligvis har vi et andet problem at kæmpe med i de østtyske delstater, nemlig spørgsmålet om affolkning, at folk flytter væk fra visse områder, fordi den økonomiske situation ikke er sådan, som folk havde forestillet sig. Det er en generel opgave for medlemsstaten Tyskland at finde en vej, så heldagspasning og pasning af småbørn under tre år bliver sikret. I øjeblikket drøftes det i den tyske forbundsdag, hvordan vi kan nå de mål, som vi har sat os i forbindelse med Barcelona.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Jeg vil påpege, at pasningsfaciliteter ikke kan erstatte, men kun supplere, familien. Derfor vil jeg gerne spørge vedrørende kvaliteten af de faciliteter, der tilbydes, dvs. hvordan man sikrer, og hvordan vi kan vide, at personalet i disse institutioner er i stand til at opdage eventuelle indlæringsvanskeligheder og andre svagheder, så man beskytter børnene under deres opvækst og sikrer dem en god uddannelsesmæssig fremtid resten af livet.
Günter Gloser
Det handler ikke om at foreskrive, at forældrene skal sætte deres børn i institution, men vi er ganske enkelt nået frem til den erkendelse, at forældre - og i visse medlemsstater overvejende kvinderne - skal kunne vælge, om de vil være på arbejdsmarkedet, muligvis af økonomisk nødvendighed. Så skal de også have adgang til pasningsordninger til børnene.
Det er ikke op til formandskabet at vurdere ordningernes udstyr eller kvalitet. Hver medlemsstat vil selv sørge for, at personalet er så uddannet, at det kan løse opgaven.
Formanden

Om: Ajourføring af direktivet "Fjernsyn uden grænser" og bekæmpelse af vold og diskrimination
Agter Rådet som led i moderniseringen af fællesskabsdirektivet om de audiovisuelle medier, også kendt under titlen "Fjernsyn uden grænser", at vedtage en fælles politik, der går imod brug af vold og krænkelse af den menneskelige værdighed, især når massemedierne henvender sig til børn og unge, eller indholdet af deres programmer vedrører kvindespørgsmål og forfordelte samfundsgrupper?
Er det muligt, at bevidstgørelsen af Rådets medlemmer om de ovennævnte spørgsmål er af mere afgørende betydning end reglerne vedrørende det frie marked, konkurrence og Unionens internationale forpligtelser?
Günter Gloser
Først vil jeg gerne pege på, at ændringen af direktivet "Fjernsyn uden grænser" bliver vedtaget i fælles beslutningsprocedure. Europa-Parlamentet har derfor som medlovgiver samme ret som Rådet til at påvirke indholdet i lovgivningsakten.
Rådet har i forbindelse med revisionen af direktivet taget højde for de spørgsmål, De nævner. Rådet overvejer især at udvide direktivets anvendelsesområde, så rimelige retsforskrifter om beskyttelse af mindreårige og et forbud mod opildning til had også kommer til at gælde for de nye on demand-tjenester samt tjenester, som tilbydes via nye platforme som mobilnet og internettet. Rådet ønsker, at det i det reviderede direktiv anerkendes, at ko- og selvreguleringsinstrumenter kan yde et vigtigt bidrag til dette. De ved jo også, at det endelige omfang af revisionen skal aftales med Parlamentet.
Jeg understregede i går under formændenes møde endnu en gang, at formandskabet er meget interesseret i nå frem til en hurtig løsning sammen med Europa-Parlamentet.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Jeg vil helt konkret spørge repræsentanten for Rådet vedrørende det frie marked og den frie konkurrence med hensyn til disse produkter og de hindringer, dette direktiv evt. kan skabe med forbuddet mod visse produkter, der er farlige for børn.
Jeg vil også gerne spørge, om man vil indføre regler om handelsforbindelserne med tredjelande, så importerede varer også bliver kontrolleret.
Günter Gloser
Dette spørgsmål bliver stadig diskuteret. Naturligvis spiller de grænseoverskridende udsendelser også en vigtig rolle. Vi fører fortsat en intens dialog med Europa-Parlamentet om det vigtige spørgsmål om, hvordan vi kan beskytte børn og unge mod visse produkter.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. minister! Er der mulighed for, at man i forbindelse med dette direktiv kunne få i det mindste de offentlig-retlige medier i de europæiske medlemsstater til i vidt omfang at afstå fra at sende fremstillinger af vold i fjernsynet og i radioen?
Günter Gloser
I første omgang gælder det om ikke at skelne mellem private og offentlig-retlige fjernsynskanaler; der er tale om et generelt fjernsynsdirektiv på europæisk niveau. I øvrigt går jeg ud fra, at en række fjernsynsstationer har pålagt sig selv en vis forpligtelse, så ingen bliver opildnet til had og lignende af deres udsendelser.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! I vores lokale tv-stationers programmer er der meget materiale fra USA. Det er fra netop USA, at vi ser masser af vold og aggressive programmer og film, som har en meget dårlig indflydelse på børn og unge. Vi ser begivenheder fra USA's hverdag: massakrer på skoler og universiteter. Kan vi få nogen indflydelse på, hvor meget af denne type materiale der bliver importeret og sendt i Europa?
Günter Gloser
Jeg er ikke sikker på, at et direktiv kan forhindre alt, men i samtalerne mellem formandskabet og Europa-Parlamentet drejer det sig om at finde måder til at mindske risikoen til et minimum.
Jeg gentager, at vi bliver nødt til at finde en balance mellem den såkaldte informationsfrihed på den ene side og beskyttelsen af børn og unge på den anden side. Naturligvis skal børn beskyttes. Vi får se, hvad der kan opnås enighed om under samtalerne i de kommende dage.
Formanden

Om: Tilnærmelse af Makedonien til EU
Hvilke muligheder er der efter formandskabets opfattelse for yderligere at fremme Republikken Makedoniens tilnærmelse til EU, og hvilke konkrete fremskridt skulle dette lands status som kandidatland kunne medføre i den nærmeste fremtid?
Günter Gloser
Hr. Posselt! Det Europæiske Råds beslutning af 15. og 16. december 2005 om at give Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien status som ansøgerland er en anerkendelse af reformresultaterne i landet. Det Europæiske Råd understregede, at der alt efter opfyldelsen af de i konklusionerne fastlagte betingelser og krav vil blive overvejet yderligere skridt til en tilnærmelse til EU.
Kommissionen vil i sine fremskridtsberetninger informere om udviklingen på dette område. På sit møde den 11. og 12. december sidste år udtalte Rådet efter at have undersøgt udviklingen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ved hjælp af Kommissionens fremskridtsberetninger sin beklagelse af, at reformtempoet var svækket i 2006.
Det Europæiske Råd bekræftede den 14. og 15. december sidste år, at de enkelte landes fremskridt på vejen mod EU afhænger af deres bestræbelser for at opfylde Københavnskriterierne og betingelserne i stabiliserings- og associeringsprocessen. Hvad Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien angår, så opfordrede Rådet landet til at øge reformtempoet på de centrale områder og gennemføre de prioriteter, der er fastsat i det europæiske partnerskab for at komme videre i tiltrædelsesprocessen.
Landets regering står over for store udfordringer, især hvad reformen af politiet og retsvæsenet og kampen mod korruption angår. Som jeg understregede allerede i marts ved besvarelsen af en forespørgsel fra medlemmet Ryszard Czarnecki, skal der nu snarest tages fat på de åbne spørgsmål. Tempoet i tiltrædelsesprocessen afhænger således først og fremmest af Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens egne anstrengelser og præstationer. Det vil blive behandlet i Kommissionens næste fremskridtsberetning. EU vil fortsat støtte landet aktivt i at gennemføre dette mål.
Bernd Posselt
(DE) Jeg har tre korte bemærkninger til dette udmærkede svar. For det første vil jeg gerne spørge Dem, hvordan det går med at gennemføre Ohrid-aftalen, især med kommunalreformen. Er De tilfreds med den interne udvikling?
For det andet, hvordan vurderer De det kommende slovenske formandskabs meddelelse om at ville arbejde for en dato?
For det tredje, er der tegn på afspænding i det prekære navnespørgsmål?
Günter Gloser
Jeg begynder med det sidste punkt, fordi jeg også ved, at det er meget omstridt. Det bedste ville være, hvis der kunne opnås en ordning mellem de to berørte lande, men der foreligger endnu ikke noget resultat, som man har kunnet blive enige om.
Med hensyn til datoen, så handlede det, hvis jeg forstod Dem rigtigt, om det slovenske formandskab. Det, jeg sagde før, viser jo, at Det Europæiske Råd ganske vist har givet et signal ved at give dette land status som tiltrædelseskandidat, men at vi endnu ikke fører tiltrædelsesforhandlinger, i det håb at kunne opnå yderligere fremskridt efter denne forhandling. Jeg tror ikke, det er gavnligt at fastsætte en dato her.
Når de relevante forudsætninger er opfyldt, når det rigtige reformtempo er nået, når resultaterne foreligger, så er Det Europæiske Råd klar til at fastsætte konkrete datoer, så de næste skridt kan indledes.
Med hensyn til Ohrid-aftalen, hr. Posselt, kan jeg i øjeblikket ikke komme med en nøjagtig vurdering af situationen, men jeg vil gerne lade svaret tilgå Dem senere.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. minister! Hvis Makedonien virkelig skulle tiltræde EU på et eller andet tidspunkt, ville det kunne udløse en babylonisk sprogforvirring, da der alene i denne stat er seks officielle sprog. Er Rådet egentlig klar over denne problematik med en truende sprogeksplosion?
Günter Gloser
På topmødet i Thessaloniki gav EU enstemmigt udtryk for, at det i betragtning af den tidligere udvikling i landene på det vestlige Balkan er nødvendigt at give disse lande udsigt til tiltrædelse. Denne beslutning var styret af ønsket om at skabe stabilitet i regionen.
Alle de ting, som De nu nævner netop i forbindelse med den sproglige mangfoldighed, har man ikke været opmærksom på lige fra starten. Det vigtige er imidlertid, at vi yder et bidrag til stabiliteten i denne region, og derfor er den problematik, De nævner, i første omgang et underordnet punkt. EU har i øvrigt tidligere løst problemer af en helt anden størrelsesorden.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Er De enig i, at forberedelse og godkendelse af en ny grundtraktat eller forfatningstraktat eller bare en ny traktat er en forudsætning for Makedoniens, Kroatiens eller andre lande på Vestbalkans tiltrædelse?
Günter Gloser
Vi har ved flere lejligheder her i Parlamentet drøftet hastigheden i udvidelsen og naturligvis også grænserne for udvidelsen. Samtidig har vi imidlertid på baggrund af allerede trufne afgørelser sagt - f.eks. den tidligere citerede afgørelse fra Thessaloniki - at EU skal bevare sin handlekraft i forbindelse med kommende udvidelser.
Det stod allerede klart, at EU-15 skulle bruge andre strukturer for at bevare sin handlekraft. Dette gælder for alvor med 25 eller 27 medlemsstater. Hvis der skal være udsigt til yderligere tiltrædelser, må EU først opfylde disse forudsætninger, altså være handlekraftig og gennemsigtig.
Derfor siger jeg igen og igen, som også rådsformanden allerede har sagt det her i Strasbourg: De, som kræver en hurtigere udvidelse af EU, er nogle gange de samme, som har det svært med forfatningstraktaten. Men hvis man ønsker en snarlig tiltrædelse eller en tiltrædelse på mellemlang sige for tiltrædelseskandidaterne - og det ønske kan man jo bestemt have af politiske grunde - så må man skabe forudsætningerne for, at EU kan være handlekraftigt. Disse forudsætninger er ikke til stede i dag!
Formanden

Om: Darfur
Den sudanske regering påtager sig fortsat ikke ansvaret for at beskytte sine borgere i Darfur, men fortsætter med at støtte Janjaweed-militserne, der sammen med den sudanske regerings styrker har det største ansvar for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og den internationale humanitære ret i dette område. I lyset af den sudanske regerings afslag på at give visum til delegationen på højt plan udsendt af FN's Menneskerettighedsråd til Darfur, hvilket ligger i forlængelse af en konsekvent modstand mod den nødvendige udsendelse af en fredsbevarende FN-styrke, er Rådet da villigt til at overveje målrettede sanktioner mod Khartoum, og er det i stand til at bekræfte, at det gør alt for at presse Rusland og Kina til at handle, eftersom deres strategiske olieinteresser i Sudan giver dem gode muligheder for at påvirke den sudanske regering?
Günter Gloser
Rådet har reageret energisk på den sudanske regerings afvisning af at give FN's Menneskerettighedsråds delegation visa til Sudan og dybt beklaget den sudanske regerings manglende samarbejdsvilje.
Forud for dette har EU gentagne gange foretaget demarcher hos den sudanske udenrigsminister og appelleret til Sudan om at samarbejde med denne mission. Rådet hilser det velkommen, at FN's Menneskerettighedsråd på sit fjerde møde tog delegationens rapport til efterretning og i enighed vedtog en resolution om menneskerettighedssituationen i Darfur, hvor et udvalg af særlige ordførere får til opgave at kontrollere alle hidtidige anbefalinger til forbedring af menneskerettighedssituationen i Darfur og arbejde for at få dem gennemført.
Rådet bekræftede den 15. marts 2007, at det støtter en presserende undersøgelse af yderligere skridt mod Sudan fra FN's Sikkerhedsråds side, og pegede på, at de, der forhindrer fredsprocessen, i henhold til FN's Sikkerhedsråds resolution 1591 skal drages til ansvar, og at der skal træffes egnede foranstaltninger. Rådet har ligeledes givet udtryk for sin vilje til at overveje yderligere foranstaltninger især inden for FN's rammer mod enhver part i konflikten, som hindrer gennemførelsen af FN's støtte til Den Afrikanske Unions mission i regionen Darfur i Sudan, herunder gennemførelsen af den aftalte hybride AU-FN-operation.
Darfur-konflikten er regelmæssigt blevet drøftet under samtaler med såvel Kina som Rusland, f.eks. også på møder inden for rammerne af den politiske dialog. Herunder har man konsekvent forfægtet det synspunkt, at den sudanske regering må arbejde for en politisk løsning på konflikten og give sin entydige tilslutning til gennemførelsen af hele FN's støttepakke til AMIS-missionen.
Fiona Hall 
Der er et frygteligt dødvande i Darfur med en masse hændervridning, men ingen fremskridt, og denne følelse er forstærket af den seneste tids hændelser.
I fraværet af en aftale om en fredsbevarende FN-styrke overvejer Rådet så blandt de yderligere foranstaltninger, det i øjeblikket undersøger, muligheden for en EU-håndhævet flyveforbudszone, hvor håndhævelsesflyene overflyver grænsen i Tchad? Det har man periodevist diskuteret siden 2004. Mener formanden for Rådet, at tiden nu er inde til at gennemføre det?
Günter Gloser
Udenrigsministerrådet beskæftigede sig endnu en gang med Sudan og Darfur i mandags i Luxembourg. Som De måske ved, deltog FN's særlige udsending Jan Eliasson i mødet.
Situationen, som i forvejen var vanskelig i denne region, er ikke blevet bedre, fordi der foruden de allerede eksisterende konflikter mellem de forskellige parter i Sudan nu er kommet en ny konflikt til, idet stammer pludselig er begyndt at bekrige hinanden.
Rådet har imidlertid efter den særlige udsendings udtrykkelige ønske i første omgang ikke truffet yderligere foranstaltninger. Den særlige udsending talte for, at man endnu en gang skal gå politiske og diplomatiske veje for måske med en ændret holdning hos Kina at opnå tilslutning til en FN-støttet mission.
Udenrigsministrene har imidlertid erklæret, at EU overvejer yderligere effektive foranstaltninger over for Sudan, hvis ikke der kommer positive signaler inden for en overskuelig tid. Og det kan ikke udskydes i det uendelige, man kan ikke udsætte det i uger og måneder og bare afvente.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Da forbundskansler Merkel præsenterede Berlin-erklæringen betegnede hun Darfur som et fælles sår, og hun sagde, at det er på tide, at EU træffer ensidige foranstaltninger.
Jeg vil spørge en gang til: Hvor længe skal vi vente på disse beslutninger? Er der stadig diplomatiske forhandlinger i gang, selv om de ikke har ført til nogen resultater hidtil, og sikkert aldrig kommer til at gøre det?
Günter Gloser
Jeg har forsøgt at gøre det klart - det var holdningen på udenrigsministrenes forrige rådsmøde - at vi endnu en gang vil danne os et indtryk, og nu via FN's særlige udsending, men også via informationer fra Den Afrikanske Unions særlige udsending. Jeg skal gerne indrømme, at det virkelig er et åbent sår. Jeg beder imidlertid om, at man tager den særlige udsendings ønske alvorligt og forsøger at vurdere, om visse bevægelser, der har været i den sidste tid, måske alligevel kan føre til en løsning, så der er mulighed for en blandet mission.
Jeg gentager imidlertid, at det ikke er et projekt, hvor vi kan vente i ugevis, uden at der kommer resultater. Der bør indledes relevante skridt fra EU's side, hvis denne proces, som hr. Eliasson ønsker, og som vi også ønsker, ikke kommer i gang.
Esko Seppänen
(FI) Fru formand, hr. minister! EU har kampstyrker med tyske, finske og nederlandske tropper i reserven for øjeblikket. Kan De forestille Dem en situation, hvor der bliver sat kampstyrker ind for at neddæmpe situationen i Darfur?
Günter Gloser
Soldaterne fra Europa har en meget snævert beskrevet opgave. Primært er der tale om en opgave for Den Afrikanske Union. Derfor gjorde vi det endnu en gang klart sidste mandag, at pengene til at opretholde denne mission så småt er ved at slippe op, og at EU så efter denne dato naturligvis må støtte den afrikanske aktion økonomisk. Rådsformandskabet har også indtrængende opfordret til overvejelser om, hvorvidt medlemsstaterne endnu en gang kunne give penge bilateralt for at støtte Den Afrikanske Unions aktion i Sudan, i Darfur, hvis pengene på det europæiske niveau ikke slår til.
Formanden

Om: Udenretslige henrettelser på Filippinerne
Hvordan vurderer Rådet den politiske situation på Filippinerne, hvor der, siden Gloria Macapagai-Arroyos regering blev indsat i 2001, er blevet foretaget udenretslige henrettelser af mere end 830 politiske aktivister, journalister, sagførere, dommere, menneskerettighedsforkæmpere, præster og fagforeningsmænd, som FN's særlige ordfører Phillip Alston først for nylig kritiserede skarpt? Hvordan vurderer Rådet i denne forbindelse Arroyo-regeringens tydeligvis passive holdning og beretningerne om, at den filippinske hær står bag disse mord?
Günter Gloser
Hr. Pflüger! Som det blev anført allerede i besvarelsen af forespørgsel 619/2007, er Rådet informeret om de udenretslige henrettelser på Filippinerne. EU giver regelmæssigt udtryk for sin dybe bekymring over disse hændelser og opfordrer indtrængende myndighederne til hurtigt at tage fat på problemet og tillade uafhængige undersøgelser, så gerningsmændene kan stilles for retten, og der kan træffes forebyggende foranstaltninger.
Som det blev konstateret allerede i det nævnte svar, er EU villig til at hjælpe Filippinerne med at opbygge retssystemet. EU er fuldt ud klar over, at der ikke kun kræves faglig kompetence for at sætte en stopper for de udenretslige henrettelser på Filippinerne, men at det også kræver den afgørende politiske vilje fra den øverste ledelse. EU vil også fortsat udtrykkeligt presse på for at få et udtryk for denne vilje. Vi håber, at en korrekt undersøgelse og retsforfølgelse af disse forbrydelser også vil have en forebyggende virkning.
EU's medlemsstater og Kommissionen vil i april forberede en undersøgelsesmission, som med kort varsel kan sendes til Manila for at vurdere behovet for faglig støtte. Dette sker efter anmodning fra udenrigsminister Romulo, som har bedt om støtte, så anbefalingerne fra Melo-kommissionen, som har fået til opgave at opklare de uopklarede drab, kan gennemføres.
Tobias Pflüger
(DE) Har Rådet kendskab til følgende udenretslige henrettelser: Cipriano Ligaspo, myrdet den 14. marts; Carlito Getrosa, myrdet den 11. marts; Che Che Gandinao, myrdet den 10. marts; Felisa Timog Ocampo og Renato "Atong" Torrecampo Pacaide, myrdet den 2. marts?
Mit spørgsmål er, om man egentlig overvejer sanktioner. De sagde netop, at den filippinske regering skal have hjælp efter eget ønske. Problemet er jo især, at regeringen er involveret i det. Er det så den rigtige model?
Günter Gloser
Jeg ved, at der er sket mange beklagelige udenretslige henrettelser. Jeg kender ikke de enkelte navne, men det kan man undersøge. Jeg tror, at det i processen mellem EU og Filippinerne er nødvendigt at nå den politiske adresse, som har indflydelse på visse udviklinger. Det er også rigtigt og vigtigt, at EU, når landet selv konstaterer mangler i det retslige system, træffer egnede foranstaltninger for at hjælpe og forhåbentlig også kan bidrage til at opklare sagerne.
Formanden

Om: Angreb på antikrigsaktivister i Sri Lanka
Den 9. januar blev medlemmer af United People's Movement (UPM) i Sri Lanka angrebet og forfulgt af en bevæbnet voldsgruppe ved et offentligt møde. Ifølge beretninger i medierne deltog også en viceminister ved navn Mervyn Silvan i angrebene.
Hvordan stiller Rådet sig til srilankanske regeringsmedlemmers direkte angreb på fredsaktivister i Sri Lanka? Hvilke konsekvenser drager Rådet af disse hændelser for sin politik til støtte for Sri Lankas regering i fremtiden?
Günter Gloser
Der foreligger ingen beviser for Rådet for, at regeringen i Sri Lanka har haft forbindelse med denne hændelse. Så kan der heller ikke drages konklusioner med hensyn til konsekvenserne af denne hændelse for relationerne mellem EU og Sri Lankas regering.
Mere generelt er Rådet imidlertid meget bekymret over udviklingen i Sri Lanka. EU opfordrer indtrængende begge parter til straks at ophøre med volden og øjeblikkeligt vende tilbage til forhandlingsbordet, så der på grundlag af konstruktive forslag kan findes en bæredygtig løsning på konflikten. Uanset de åbenlyse vanskeligheder undersøger EU i forbindelse med sin rolle som medformand for donorlandenes konference i Tokyo fortsat alle muligheder for at støtte fredsprocessen i Sri Lanka.
Sahra Wagenknecht
(DE) De sagde, at Rådet er meget bekymret, men mit spørgsmål er nu meget konkret: Hvad vil Rådet gøre for at påvirke Sri Lanka, så den militære offensiv mod befrielsestigrene fra Tamil Eelam - som allerede har krævet mange civile ofre - bliver indstillet, og de bliver tvunget til at vende tilbage til forhandlingsbordet?
Det andet spørgsmål er, om Rådet er bekendt med, at der også anvendes våben fra EU-medlemsstater i denne konflikt.
Günter Gloser
Det sidste punkt ved jeg ikke noget om. Vi vil imidlertid undersøge, om der foreligger informationer om dette.
Til spørgsmålet om, hvad Rådet agter at gøre, kan jeg sige, at Rådet støtter Monitoring Missions arbejde i Sri Lanka og også den indsatte norske mægler. Vi har gentagne gange opfordret konfliktens parter til at overholde våbenstilstandsaftalen fra 2002 og krævet menneskerettighederne overholdt.
Desuden har EU også i Menneskerettighedsrådet i Genève stillet et særskilt resolutionsforslag om menneskerettighedssituationen i Sri Lanka. Dette forslag giver udtryk for EU's bekymring over den seneste eskalering af volden i Sri Lanka og opfordrer til straks at indstille volden og den medfølgende overtrædelse af menneskerettighederne og de humanitære grundlæggende rettigheder.
Jeg håber, at det vil føre til et næste skridt. Vi vil endnu en gang undersøge Deres spørgsmål og lade informationer tilgå Dem.
Tobias Pflüger
(DE) I begyndelsen af den nuværende eskalation af konflikten i Sri Lanka blev det jo også drøftet her i Parlamentet, om det var fornuftigt af EU at sætte LTTE på EU's terrorliste. Hvordan vurderer De i dag beslutningen om at sætte LTTE på terrorlisten, nu hvor konflikten er eskaleret enormt? Var det hensigtsmæssigt, set i bagklogskabens lys? Var det især hensigtsmæssigt på dette tidspunkt?
Et andet spørgsmål er, at Norge spiller en meget positiv rolle i denne konflikt, især på forhandlingsniveauet, og Norge har ad diplomatiske kanaler kritiseret EU for at spille en for ensidigt regeringsvenlig rolle. Hvad er Deres mening om det?
Günter Gloser
Jeg er ikke enig i den sidste konstatering. Jeg sagde før, at det i betragtning af konflikterne og problemerne også er nødvendigt for civilbefolkningen, at begge parter bliver involveret i at løse konflikten. EU har derfor ikke vist nogen af parterne større tillid end den anden, heller ikke regeringen. Målet for EU's og andre institutioners foranstaltninger, som er aktive i landet, må være at løse konflikten varigt.
Det første spørgsmål kan jeg personligt ikke komme med en vurdering af. Men jeg vil lade det undersøge.
Formanden

Om: Miljømæssige virkninger af den nordeuropæiske gasledning
Som led i den nye politik for den nordlige dimension, som også omfatter strategien for Østersøområdet, rettes opmærksomheden især mod miljøbeskyttelse og klimaændringer. Østersøen er et af verdens mest forurenede have. På havbunden ligger der desuden 282.000 t farlige våben fra 2. verdenskrig. En øget økonomisk aktivitet i Østersøområdet og især det planlagte anlæg af en nordeuropæisk gasledning kan resultere i en miljømæssig katastrofe med uoverskuelige konsekvenser.
Er det land, der varetager formandskabet, og som deltager i projektet, ikke af den opfattelse, at EU inden iværksættelsen af et sådan projekt burde have indhentet en uvildig ekspertrapport om de eventuelle miljømæssige virkninger af anlægget af gasledningen? Projektlederne, som udtaler sig om egne interesser, vil formentlig ikke kunne overbevise EU-borgerne om projektets sikkerhed.
Günter Gloser
Rådet spiller ikke nogen direkte rolle i forbindelse med planlægningen eller opførelsen af rørledningen, for gennemførelsen af Fællesskabets retsforskrifter hører under medlemsstaternes kompetence, og det er Kommissionens opgave at sikre, at medlemsstaterne anvender disse retsforskrifter korrekt.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Jeg er på ingen måde tilfreds med det svar. Det betyder ikke, at EU's medlemsstater kan gøre, hvad de vil på EU's territorium. Russiske eksperter har allerede fastslået, er der ligger en masse våben på havbunden, og nu overvejer de at ændre gasledningens forløb.
Russerne mener, at Gazprom får lov til at opstille væbnede militsenheder, som sammen med baltiske flådeenheder vil kontrollere hele rørledningen og alle, der sejler i området og bruger miljøet.
Østersøen tilhører os alle, og jeg mener ikke, at dette udelukkende er op til to lande.
Günter Gloser
Jeg vil gerne endnu en gang præcisere, at denne rørledning ikke bliver planlagt af en stat, men af private virksomheder. Disse virksomheder skal indsende de relevante ansøgninger. Da der er forskellige medlemsstater involveret, skal de relevante forskrifter overholdes.
Som jeg sagde allerede for nogen tid siden, så er der forskellige aspekter. De nævnte fundene af ammunition, som ganske rigtigt findes. Der skal tages hensyn til det økologiske system og andre spørgsmål. Det kan imidlertid alt sammen kun undersøges med henblik på de europæiske retsforskrifter, hvis der er indsendt en ansøgning og proceduren er indledt. Der findes ingen særrettigheder for den ene eller anden virksomhed, tværtimod skal de nationale forskrifter og EU-forskrifterne overholdes, især med hensyn til miljøbeskyttelse.
Nils Lundgren
(SV) Hvis der opstår en tvist, og der foretages en miljøprøvning i de svenske farvande, er det så EF-Domstolen eller den svenske miljødomstol, som afgør sagen?
Det har været meget forskellige beskeder om, hvorvidt Rådet har godkendt anlægget af en tysk-russisk gasledning under Østersøen. Har Rådet truffet en sådan beslutning?
Günter Gloser
Så vidt jeg ved, ville intet Råd komme med en vurdering i denne forbindelse. For det første er det private virksomheders forretningsmæssige beslutning. Det er jo ikke Forbundsrepublikken Tyskland, der bygger. Det er konsortier fra Tyskland med nederlandske andele, der bygger - eller vil bygge. Hvis der bliver indledt sager, og medlemsstaterne for deres område skal afgøre, om byggeprojektet opfylder disse forskrifter, eller hvis ansøgeren ikke er indforstået med denne afgørelse, så kommer sagen naturligvis i første omgang for de nationale domstole.
Formanden

Om: EU's territoriale dagsorden
En af prioriteterne i det tyske EU-formandskabs arbejdsprogram er indførelsen af en "territorial dagsorden" for EU.
Gennem hvilke praktiske foranstaltninger agter Rådet at fremme en integreret politik for byudvikling og udvikling af landdistrikter? Vil det "Leipzig-charter", der er under udarbejdelse, skabe forbindelse mellem denne politik og en regionalpolitik, der er orienteret mod udvikling, og i bekræftende fald på hvilken gennemførlig måde?
Günter Gloser
Rådet som sådan deltager ikke i de initiativer, som hænger sammen med Leipzig-chartret og EU's territoriale dagsorden. Disse initiativer tages af medlemsstaterne i en uformel ramme.
Leipzig-chartret og EU's territoriale dagsorden er tilbud fra de europæiske ministre for land- og byudvikling om i højere grad at tage højde for de bymæssige og territoriale forhold ved gennemførelsen af EU's politikker, eksempelvis i spørgsmålet om, hvordan en integreret land- og byudviklingspolitik kan bidrage til Lissabon- og Göteborg-målene - mere bæredygtig økonomisk vækst og styrkelse af den europæiske sociale model. Derfor skal resultaterne af det uformelle ministermøde sendes til alle europæiske institutioner. Disse kan så i eget regi undersøge, om det er nyttigt at tage højde for bymæssige og territoriale hensyn for at nå deres politiske mål.
Georgios Papastamkos
(EL) Fru formand! Jeg vil gerne takke ministeren for hans svar. Den territoriale dagsorden er imidlertid en af det tyske formandskabs prioriteter, som indtager en vigtig plads i dets program. Jeg vil derfor bede ministeren forklare os nærmere om målene for denne territoriale dagsorden. Hvordan ser det tyske formandskab på den, og hvordan indgår den i det videre program frem til udgangen af juni?
Günter Gloser
Først må man vurdere visse resultater, og så kan man give dem videre til de relevante institutioner i hvert fald på de områder, hvor man har aftalt emner.
Modellen var, at der netop også på det grænseoverskridende område var muligheder for en integreret byudvikling eller egnsudvikling. Vores formandskab varer kun lidt over to måneder endnu. Jeg går ud fra, at formanden ved afslutningen af sit formandskab vil fremlægge resultater og stille dem til rådighed for de relevante institutioner.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Jeg vil gerne takke formanden for Rådet og medlemmerne af Parlamentet.
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)
