Stemmeforklaringer
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Denne konvention - der har til formål at fastsætte parternes forpligtelser med hensyn til at vurdere indvirkningen på miljøet af visse aktiviteter tidligt i planlægningsfasen og pålægger medlemsstaterne en generel forpligtelse med hensyn til notifikation og samråd om alle store projekter, der må antages at have en mærkbar skadevirkning på miljøet på tværs af landegrænserne - blev underskrevet af Fællesskabet og dets medlemsstater den 26. februar 1991 og vedtaget af EU den 27. juni 1997.
Parlamentet vedtog enkelte ændringer, navnlig én, der udvider definitionen af "offentligheden" i konventionens artikel 1, stk 10, således at offentligheden, der kan deltage i procedurerne under konventionen, herefter omfatter civilsamfundet, og navnlig ikkestatslige organisationer, og den giver mulighed for, at ikke-ECE-medlemslande kan tiltræde konventionen efter godkendelse fra parterne i konventionen, hvilket fortjener vores støtte.
De øvrige ændringer forekommer os mindre vigtige. I princippet tror jeg ikke, at de skaber problemer.
Vi er derfor enige med ordføreren og stemmer for betænkningen.
Diamanto Manolakou  
Den kortfattede betænkning har alvorlige mangler, som forklejner emnets betydning.
Lovbestemmelserne om miljøbeskyttelse er et kompromis mellem nødvendigheden af at beskytte miljøet og storkapitalens krav om for enhver pris at maksimere sin enorme profit. Profithensyn betyder, at EU's multinationale selskabers konkurrenceevne sættes over alt andet. Følgende er symptomatisk for dette:
i. Kyotoprotokollen, hvor handel med forurenende stoffer er fremtrædende,
ii. de lovgivningsmæssige rammer som helhed, som letter anvendelse og udbredelse af gmo'er,
iii. lovgivningen om overvågning af anvendelsen af kemiske stoffer i forbrugervarer på et godkendt niveau. Det tog hele 40 år at udarbejde denne lovgivning, selv om den naturligvis indeholder mange undtagelser, fra 1967 (direktiv 67/458/EØF) til 2007, da Reach-forordningen trådte i kraft,
iv. stadig meget mangelfulde lovgivningsmæssige rammer for integreret håndtering af radioaktivt affald,
v. den forvridende udvikling af biobrændstoffer på bekostning af fødevareafgrøder.
Ikke desto mindre får multinationale selskaber lov til at skade miljøet. De får bare nogle bøder, som repræsenterer en forsvindende lille del af det merudbytte, der opnås ved at ødelægge miljøet. Det bekræfter ordsproget om, at den, der betaler musikken, bestemmer melodien.
Vi mener, at det er alvorlige udeladelser. Der kræves en kort, men meget betydningsfuld og nyttig henvisning til disse forhold.
Carlos Coelho  
skriftlig. - (PT) Konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser og protokollerne hertil er opført på listen over konventioner og protokoller inden for området retlige og indre anliggender i tiltrædelsesaktens bilag I.
Konventionen og protokollerne hertil blev vedtaget i 1996 med det formål at fastlægge et fælles grundlag for den strafferetlige beskyttelse af EF's finansielle interesser, der trådte i kraft i 2002 efter ratificeringen af de dengang 15 medlemsstater.
For at undgå at spilde tid og kræfter på den byrdefulde forhandling, indgåelse og ratificering (27 medlemsstater) af særlige tiltrædelsesprotokoller for hver af konventionerne, indførte akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse et forenklet system til tiltrædelse af konventionerne og protokollerne indgået af medlemsstaterne på grundlag af artikel 34 i traktaten om Den Europæiske Union eller artikel 293 i TEUF.
Jeg støtter derfor forslaget til Rådets beslutning, der forenkler fastsættelsen af datoen for konventionens ikrafttræden i forhold til Rumænien og Bulgarien.
Laima Liucija Andrikien 
Jeg vil tale om pakken med to dokumenter - Kommissionens forslag og Rådets afgørelse om etablering, drift og forvaltning af en kommunikationsinfrastruktur til brug i forbindelse med Schengeninformationssystemet. Jeg stemte for begge beslutninger og mener, at der er tale om meget vigtige lovgivningsmæssige dokumenter.
Det er en skam, at iværksættelsen af SIS II trækker ud. Vi er så langt bagud, at det er vigtigt at finde en udvej, der giver os mulighed for at anvende SIS I+-netværket efter den 13. november 2008, dvs. forlænge den tjeneste, der tilbydes via SISNet-netværket, og etablere en løsning at falde tilbage på ved hjælp af s-TESTA-netværket.
Det står nu klart, at de menneskelige og økonomiske ressourcer, der er afsat til gennemførelsen af SIS II, skal fordeles mellem de tre projekter, der udvikles samtidig, nemlig SIS II, SISone4all og etablering, drift og forvaltning af en kommunikationsinfrastruktur. Det får negativ indvirkning på gennemførelsen af SIS II.
Det er årsagen til, at beslutningen om finansieringen af SIS I+ og dernæst SISone4all får stor betydning: Vil de blive finansieret af alle deltagere, eller vil f.eks. SISNet modtage midler fra EU's budget? Den korrekte fordeling af EU's og medlemsstaternes midler får stor betydning. Men i betragtning af SIS II's betydning for EU's sikkerhed er det indlysende, at det projekt er den vigtigste prioritering. Vi skal tildele midler til EU's sikkerhed og udvikling af kommunikationsinfrastruktur.
Roberta Alma Anastase  
Kun et år efter at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet i 2006, er den allerede efterspurgt. Jeg bifalder afstemningen om beslutningen om at anvende fonden, som repræsenterer et første forsøg på at støtte europæiske borgere, der står over for globaliseringens udfordringer.
Globaliseringen er et fænomen, der giver os utallige chancer og muligheder, men også skaber vanskeligheder med tilpasning til dens følger. Derfor er det meget vigtigt, at EU ikke blot kan tage udfordringerne op, men også kan gøre det effektivt gennem hurtig anvendelse af de fornødne finansielle instrumenter. De europæiske borgeres sikkerhed og tiltro til fremtiden er grundlaget for vores tiltag og initiativer.
Det glæder mig, at denne fond orienteres mod arbejdskraft og arbejdssikkerhed, men jeg vil også understrege betydningen af uddannelse på dette område og nødvendigheden af også at tage dette område i betragtning ved fremtidige anvendelser af fonden. Til syvende og sidst håber jeg, at enhver medlemsstat i fremtiden om nødvendigt kan drage fordel af anvendelsen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, hvis mindre positive virkninger berører os alle sammen, også i de nye medlemsstater. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan skabe ægte bæredygtig udvikling over hele EU.
Proinsias De Rossa  
skriftlig. -(EN) Jeg stemte for Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, der er den første af sin art. Fonden blev oprettet efter en vellykket kampagne fra PSE-Gruppen og skal lette globaliseringens følger for Europas arbejdstagere.
I dette øjeblik bruges fonden til at hjælpe omkring 900 arbejdstagere, som er blevet fyret i automobilsektoren i Frankrig.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Frankrig anmodede i marts 2007 om at anvende globaliseringsfonden i forbindelse med afskedigelsen af 1.345 arbejdstagere hos Renault A/S og 1.057 arbejdstagere hos Peugeot A/S og deres leverandører.
På grund af fondens budgetrestriktioner (500 millioner euro om året), dens snævre udvælgelseskriterier og antallet af berørte arbejdstagere, var den tildelte EU-andel på 3.816.280 euro. Der er således rundt regnet 1.902 euro til hver af arbejdstagerne knyttet til Renault og rundt regnet 1.190 euro til hver af arbejdstagerne knyttet til Peugeot.
Kommissionen vurderede, at mellem 35.000 og 50.000 arbejdstagere ville kunne få udbetalt penge fra fonden, men EU-data angiver, at antallet af arbejdstagere, der er blevet afskediget som følge af "omstruktureringer", langt har overskredet en halv million. Denne situation er så meget desto værre, da størstedelen af arbejdstagerne er blevet afskediget som følge af "omstruktureringer", der anses for værende "inden for" EU, og derfor ikke opfylder fondens udvælgelseskriterier.
Det, der reelt kræves, er en afslutning på liberaliseringspolitikken og kapløbet om maksimal profit, der er årsag til udflytningerne og "omstruktureringerne", og foranstaltninger til opretholdelse af beskæftigelsen.
Janusz Lewandowski  
skriftlig. - (PL) Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen blev oprettet i 2006 under markant påvirkning af nederlaget ved folkeafstemningen i Frankrig. Man har lige fra starten haft indtryk af, at det er en kompensationsformel, der mere er forbundet med det kæmpestore problem med den såkaldte delokalisering af arbejdspladser til de nye medlemsstater end med globaliseringsproblemet. Fonden er som sådan et svar på frygten forbundet med EU's udvidelse, men forstærker i bund og grund frygten og overskygger de fordele, som de nye og gamle medlemsstater har af den forening af Europa, der fandt sted i 2004.
Der er ikke spor mærkeligt, at vi starter med en ansøgning fra Frankrig på 3,8 millioner euro forbundet med de problemer, som Peugeot- og Renaultleverandørerne oplever. Ansøgningen er begrundet korrekt og har opnået fuld opbakning fra Europa-Parlamentets Budgetudvalg.
Jeg håber ikke, at Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen bliver en typisk måde at skabe rent-seeking på, altså en måde, hvorpå virksomheder, der oplever problemer, let kan opnå EU-tilskud tildelt efter ret upræcise kriterier. Der er for mange europæiske firmaer, der har omstruktureringsproblemer som følge af konkurrencedygtigheden i den globale økonomi, til at alle behov kan opfyldes af en fond med et årligt loft på 500 millioner.
David Martin  
skriftlig. -(EN) Jeg stemte for denne betænkning, der indebærer Parlamentets støtte til denne allerførste uddeling af midler fra Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, som er oprettet med solid støtte fra PSE til at lette følgerne af globaliseringen for arbejdstagerne.
Luís Queiró  
skriftlig. - (PT) Beslutningen om at anvende den nye Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og reaktionen på den franske regerings anmodning er en mulighed, vi bør følge nøje for at fastslå, om fonden reelt giver de ønskede resultater.
Som det fremgik af debatten, der blev afholdt på datoen for oprettelse af fonden, skal fonden være en institutionel reform med henblik på solidaritet i forbindelse med uforudsete og negative konsekvenser af globaliseringsprocessen. En utvungen tilpasning af markedet vil naturligvis altid være at foretrække frem for en statslig intervention eller tilsvarende. Under alle omstændigheder eksisterer fonden i EU-sammenhæng og i forbindelse med de løsninger, størstedelen af medlemsstaterne anvender til at løse sociale kriser, så udfordringen ligger for det første i at sikre, at resultaterne af anvendelse af fonden er som forventet, og for det andet i at sikre, at en sådan intervention ikke udsender de forkerte signaler til markedet og derved uoverlagt fremmer løsninger, der på sigt vil være til endnu større skade. Da jeg håber og tror, at dette ikke vil være tilfældet, har jeg stemt for betænkningen.
Christa Klaß
(DE) Hr. formand! Jeg takker mine kolleger for resultatet af afstemningen. Dette er baseret på resultatet af betænkningen om bæredygtig anvendelse af pesticider. Vi har nedstemt de højeste niveauer. Vi har imidlertid sat fokus på uddannelse og oplysninger for både brugerne og dem, der sælger produkterne. Kun faglig korrekt håndtering af pesticider kan sikre bæredygtighed. Det er naturligvis kun den nyeste teknologi og den mest ajourførte viden, der anvendes her.
Vi støtter integreret bekæmpelse af skadegørere. Kommissionen kræver, at integreret bekæmpelse af skadegørere bliver obligatorisk for landbruget som helhed inden 2014. Det kræver generelle standarder. Vi kan ikke presse integreret bekæmpelse af skadegørere ind i fastsatte kriterier og bestemt ikke over hele Europa.
Integreret bekæmpelse af skadegørere skal altid udvikles fleksibelt. Det kræver tilskyndelse til god teknisk praksis, og det kræver fremdrift - og den fremdrift skal fastholdes. Derfor må vi diskutere dette igen inden andenbehandlingen. Vi har stadig mulighed for sammen med Rådet og Kommissionen at bringe dette til en vellykket afslutning, så EU fortsat kan muliggøre bekæmpelse af skadegørere.
Caroline Lucas
(EN) Hr. formand! Jeg er meget skuffet over, at Parlamentet ikke har gjort mere i dag med denne pesticidpakke. Vi kunne have gjort meget mere med så mange af de mere radikale og progressive aspekter. Men det område, jeg vil koncentrere mig om lige nu, er spørgsmålet om indbyggere. De skal betragtes som en særligt sårbar gruppe, en udsat gruppe, og der er i dag taget et skridt i denne retning med den afstemning, vi netop har haft her i Parlamentet.
Folk, der bor i nærheden af skoler, hvor de omkringliggende marker sprøjtes, og folk, der arbejder i nærheden af sprøjtede marker, er i meget høj grad udsat for pesticider. De er på lang sigt udsat for en blanding eller cocktail af pesticider, som sprøjtes ud i deres lokalområde i årets løb og i mange tilfælde i årtier.
Indtil i dag er indbyggere ikke blevet beskyttet som en særligt udsat gruppe. Det er et stort og alvorligt problem for folkesundheden, da landmændene naturligvis ikke kan styre pesticiderne, når de er i luften, og undersøgelser viser, at pesticider kan transporteres mange kilometer gennem luften. Jeg ville ønske, vi var gået mere i retning af et forbud mod brug af fly til sprøjtning.
Der er i årenes løb udarbejdet mange rapporter over akutte og kroniske sygdomme i landdistrikterne. Parlamentet kunne have gjort mere med denne afstemning i dag for at beskytte folk mod kræft, leukæmi, non-Hodgkins lymfom og en lang række andre sygdomme, og jeg er meget skuffet over, at vi ikke valgte at tilslutte os den mulighed, som Miljøudvalget foreslog. Desværre har de andre grupper nedstemt så mange af de mere positive foranstaltninger.
Men jeg håber, at folk ser, hvad vi i Parlamentet har gjort i dag og vil lægge pres på deres repræsentanter, så vi under andenbehandlingen kan forsøge at skabe bedre sundhedsforhold for befolkningerne. De forventer mere af os. Og vi skal gøre mere, og jeg er meget ked af, at de andre grupper ikke støttede os i dag.
Péter Olajos
(HU) Hr. formand! Som et medlem, der repræsenterer Ungarns Demokratiske Forum (Magyar Demokrata Fórum - MDF), vil jeg bruge min stemme til at støtte begge disse forslag til lovgivningsmæssige tekster om strengere bestemmelser for og øget kontrol med brug af plantebeskyttelsesmidler. Jeg mener, at disse bestemmelser er en milepæl på vejen til sikrere og sundere fødevareproduktion.
Stoffer, der udgør en sundhedsrisiko, skal trækkes tilbage, og den samlede mængde pesticider, vi anvender, skal nedsættes. I Ungarn er mængden af anvendte kemikalier f.eks. 15 gange mindre end i Nederlandene, og alligevel bugnede EU's daværende interventionslagre med ungarsk majs. Derfor kan og skal vi stræbe efter at producere frugt, grøntsager og andre fødevarer med bæredygtige niveauer for plantebeskyttelse. Hvis medlemsstaterne ønsker at indføre strengere regler, skal de fortsat have mulighed for at gøre det.
Zuzana Roithová
(CS) Hr. formand! Jeg er også modstander af, at menneskers sundhed bringes i fare, f.eks. i forbindelse med sprøjtning fra luften, og at pesticidforbruget hele tiden stiger som følge af stigende modstand mod plantebeskyttelse.
Der hersker ingen tvivl om, at vi skal modernisere reglerne om sikker pesticidanvendelse i Europa. Jeg beklager imidlertid, at De Grønne og medlemmer på venstrefløjen her i Parlamentet har fremmet populistiske forslag som f.eks. et forbud mod anvendelse af pesticider enten helt eller på lokalt plan. Det er efter min opfattelse uansvarligt. Det drejer sig om plantemediciner, og et forbud mod dem ville svare til et forbud mod brug af lægemidler i human medicin. Begge dele er naturligvis giftige, hvis de anvendes ukorrekt, og derfor skal vi bruge energien på at fremme standarder og udbrede oplysninger i stedet for at træffe videnskabeligt ubegrundede, vilkårlige og overdrevent bureaukratiske foranstaltninger.
Som følge af sund fornuft støttede jeg ikke størstedelen af forslagene i pakken. Jeg mener ikke, at den vedtagne Klaß-betænkning som sådan er særlig vellykket.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne slå fast, at jeg har støttet Christa Klass' betænkning i afstemningen, eftersom der tales om at skærpe de forslag, der er kommet fra Kommissionen. Det handler helt konkret om de nationale handlingsplaner for nedbringelse af hyppigheden for behandling med pesticider på 25 % inden for 5 år og på 50 % inden for 10 år. Det er meget vigtigt, at Europa-Parlamentet er mere streng, mere proøkologisk end Kommissionen.
Jeg vil også gerne kraftigt understrege, at min afstemning er påvirket af, at det slås fast i betænkningen til afstemning, at alle medlemsstater skal skabe randzoner, så pesticider ikke får adgang til vandreservoirer, herunder drikkevand.
Bernadette Bourzai  
Som ordfører for udtalelsen fra vandkvalitet har jeg haft lejlighed til at bemærke, at pesticider betragtes som årsag til miljøødelæggelser, bl.a. i overflade- og kystfarvand, fordi de er langsomt nedbrydelige og kan føres over store afstande, og fordi der er tale om en diffus forurening, som er vanskelig at indkredse, eftersom den opstår ved rislen, direkte udledning i jord og luft, regnens udvaskning af plantejorden osv. I det hele taget kan den aktuelle anvendelse af pesticider i vores landbrug have yderst skadelige virkninger på vores helbred. Der var derfor på tide, Kommissionen kom med lovgivningsforslag om anvendelse af pesticider og om betingelser for tilladelse og markedsføring.
Imidlertid finder jeg de opstillede mål utilstrækkelige, og derfor støttede jeg forgæves Miljøudvalgets holdning på Parlamentets plenarmøde. Udvalget ønskede et mål for nedbringelse af pesticidbehandlingens hyppighed på fællesskabsplan på 25 % over 5 år og 50 % over 10 år samt 10 m brede randzoner mellem marker og vandløb. Det beklager jeg så meget desto mere, som vi kun er ved førstebehandlingen, og teksten risikerer at blive svækket yderligere.
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jeg har stemt for fru Klaß' betænkning om Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en ramme for Fællesskabets indsats med henblik på bæredygtig anvendelse af pesticider, fordi den forfølger målet om en nedbringelse af brugen af plantebeskyttelsesmidler og bidrager med høje sikkerhedsstandarder for mennesker, dyr og miljøet.
Jeg finder det dog uomgængeligt nødvendigt at opretholde muligheden for luftsprøjtning i situationer, hvor der ikke er andre brugbare alternativer, eller i de tilfælde, hvor sprøjtning fra jorden udgør en større risiko, selv om det i Natura 2000-områder - ud over at være muligt at forbyde pesticider - også bør være muligt at begrænse deres anvendelse eller formindske de derved forbundne risici, hvilket forudsætter en specifik risikovurdering.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Da det sjette miljøhandlingsprogram blev vedtaget, blev det fastslået, at plantebeskyttelsesmidlers negative indvirkninger på sundheden og miljøer skulle nedbringes, hvilket understreger nødvendigheden af at opnå en mere bæredygtig anvendelse af pesticider og skitserer en indsats på to fronter med fuldstændig gennemførelse og passende kontrol med de relevante lovmæssige rammer og udarbejdelsen af en temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider.
Ordføreren anser titlen på Kommissionens forslag for at være vildledende. Sagen er den, at forslaget vedrører en bestemt gruppe pesticider, nemlig plantebeskyttelsesmidler. Ordet "pesticider" bør derfor udskiftes med "plantebeskyttelsesmidler" i hele direktivet.
Direktivet har til hensigt at mindske plantebeskyttelsesmidlers negative indvirkning på sundheden og miljøet. De foranstaltninger, der træffes, bør dog være forholdsmæssige, og det må ikke glemmes, at det primært er op til medlemsstaterne gennem nationale handlingsplaner at bidrage til at nedbringe de risici, der er forbundet med anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Det er den eneste måde, hvorpå der kan tages højde for de forskellige lokale forhold og situationer.
Robert Goebbels  
Jeg har systematisk stemt nej til hele plantebeskyttelsesmiddelpakken, fordi jeg er modstander af, at sager, som ikke er modne, behandles på plenarmødet. At stille 700 parlamentsmedlemmer over for 300-400 ændringsforslag, som der skal stemmes om i 3-4 omgange, er simpelthen uværdigt for en lovgivende myndighed. Vi kunne lige så godt trække lod. Det er prisværdigt, at lovgiveren vil forhindre misbrug af pesticider. Men hvis et system indrettes så bureaukratisk, at det kun kan virke ineffektivt, må det betegnes som dårlig lovgivning. Hvorom alting er, vil Jorden ikke kunne undvære plantebeskyttelsesmidler, hvis den skal brødføde en støt voksende befolkning.
Toine Manders  
Europa-Parlamentet har i dag ikke opfyldt miljøfundamentalisternes ønske om at vedtage uigennemførlige regler om en bæredygtig anvendelse af pesticider. Anstødsstenen var især Miljøudvalgets forslag om at forbyde brug af pesticider inden for 10 m fra vandkanten. For et vandrigt land som Nederlandene ville dette få katastrofale konsekvenser for forvaltere af offentlige arealer og rekreative områder såsom golfbaner.
Resultatet af afstemningen er et kompromis mellem beskyttelse af miljøet og gennemførlige regler for myndigheder og selvstændige erhvervsdrivende. Vi har et fælles ansvar for at udelukke risici, og selvfølgelig gælder ved anvendelsen af pesticider "jo færre desto bedre", men regler skal være realistiske og gennemførlige. Hvis der findes alternativer, skal disse bruges, men det er ønsketænkning at tro, at det ikke har konsekvenser for vores økonomi og samfund, hvis vi ved lov forbyder enhver anvendelse af pesticider.
David Martin  
skriftlig. -(EN) Jeg stemte for denne ændrede betænkning, som nu er et fornuftigt kompromis mellem at sikre befolkningernes sundhed gennem en begrænsning af brugen af pesticider og beskytte landbrugsfødevareindustriens mulighed for at forbedre afgrødeproduktionen. Forsigtighedsprincippet i denne strategi har min fulde støtte.
Frédérique Ries  
Ved middagstid fremkom Parlamentet alt i alt med et budskab, som imødekommer borgernes ønsker om et landbrug, som er mindre afhængig af pesticider, som er bæredygtigt og tager hensyn til landmændenes og andre brugeres helbred.
Et fremskridt er sundhedsbeskyttelsen, som helt manglede i bestemmelserne fra 1991, men som nu bekræftes klart med anerkendelsen af princippet om alternative løsninger (der som Reach skal fremme brugen af mindre kemiske eller ikkekemiske alternativer), prioritering af beskyttelse af de mest sårbare befolkningsgrupper og principielt forbud mod sprøjtning fra luften.
Det var vigtigt at udfylde det retlige tomrum i reglerne for professionelle og private brugere. Det rådes der nu bod på med rammedirektivet, som tager højde for de nye vaner og fremgangsmåder inden for havebrug, for pesticiderne er nemlig trængt ind i vores haver og huse!
Alligevel må jeg stærkt beklage, at der i Klaß-betænkningen tages afstand fra Kommissionens nye indfaldsvinkel - den såkaldte integrerede bekæmpelse - som går ud på at tillade anvendelse af alle forhåndenværende landbrugsteknikker med prioritering af miljøvenlige metoder. Jeg fastholder, at integreret produktion er sund fornuft anvendt i praksis i det 21. århundredes landbrug!
Karin Scheele  
Det foreslåede direktiv om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider er vigtigt, eftersom der stadig findes foruroligende mængder af visse pesticider til trods for de gældende rammeforordninger om jord, luft og vand. Beviser ud over de gældende forordninger giver også anledning til bekymring for markafgrøder og kræver et politisk initiativ. Nationale handlingsplaner med sigte på at opstille målsætninger for nedbringelse af risiciene ved og afhængigheden af pesticidanvendelse er afgørende. Det er overordentligt beklageligt, at vi på plenarmødet ikke har fulgt op på det ændringsforslag, der tager sigte på at reducere giftige og meget giftige stoffer med 50 % inden 2013 og reducere anvendelsen af pesticider med 20 % i løbet af de næste 10 år. Det ville have været et vigtigt politisk signal, selv i den aktuelle situation.
Bogusław Sonik  
skriftlig. - (PL) Nøglen til en bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler er en fornuftig begrænsning af risikoen. Dette mål skal vi opnå ved at realisere principperne i direktivet om bæredygtig anvendelse af pesticider.
Hvert land er forpligtet til at udarbejde en plan i overensstemmelse med retningslinjerne fastsat i direktivet. Hvert land skal gøre det under hensyntagen til lokale forhold og respekt for forskelle.
Landbrugets udviklingsniveau er først og fremmest forskelligt hos os. De lande, der medregnes til de nye EU-lande, er ofte meget bagefter, især hvad angår kvaliteten og sundheden af de fremstillede fødevarer. Hvis man reducerer anvendelsen af pesticider i forhold til det øjeblikkelige niveau i disse lande, vil det gå ud over os, forbrugerne.
Vi har også forskellige landskaber. I Polen kan de enorme skovstrækninger kun beskyttes mod skadedyr ved hjælp af indgreb fra luften. Vi har over for det naturlige miljø pligt til at beskytte skovene, og det er Parlamentets opgave at fastlægge regler for sikker anvendelse af midler til beskyttelse af det naturlige miljø.
I direktivet siges der meget om, at uddannelse af landmændene er den vigtigste måde til at indføre bæredygtig anvendelse af pesticider. Det er Parlamentets opgave at støtte uddannelse og skabe vilkår, så man når ud til alle landmænd.
Direktivets retningslinjer skal virke fremmende og ikke demotiverende for såvel medlemsstaterne som landmændene.
Thomas Ulmer  
Jeg stemmer imod betænkningen, fordi der ikke længere er nogen klar sammenhæng mellem de forskellige ændringsforslag, og det er efter min mening vigtigt. Bekæmpelse af skadegørere er til fordel for mennesket og plantesundheden og er ikke noget argument for politik uden videnskabeligt grundlag.
Michl Ebner
(DE) Hr. formand! Jeg mener, at vi skal stræbe efter folkesundhed og forbrugerbeskyttelse, og derfor støtter jeg også disse holdninger fuldt ud. Det er ganske enkelt meningsløst, at vi indfører uigennemførlige løsninger og skaber situationer, hvor fødevareproduktion ikke længere er mulig med godkendte midler. Derfor er jeg overbevist om, at Breyer-betænkningen ikke kan blive stående i denne form, og at vi skal ændre den på dette punkt. Jeg har stemt imod den, og jeg mener og er tilfreds med, at der er fundet en langt mere fornuftig og praktisk løsning i Klaß-betænkningen og dermed i handlingsplanerne, som jeg var ordfører for i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. Jeg håber, at vi også kan forbedre Breyer-betænkningen væsentligt under andenbehandlingen, for det er nødvendigt.
Carl Schlyter
(SV) Hr. formand! Det bliver et blandet budskab i dag. Jeg mener, at det mest bizarre indslag i dag var hr. Heaton Harris' angreb, som gik ud på, at frivillige grupper forsøger at påvirke Parlamentet. Det vigtige, der er sket, er, at Parlamentets holdning er blevet svækket som følge af omfattende lobbyvirksomhed foretaget af lobbyister, der er betalt af industrien, som sætter sin interesse i at sælge flere pesticider højere end beskyttelsen af folkesundheden og forbrugerne. Heldigvis er det ikke lykkedes dem fuldstændig. Vi har stadig pesticidpasset, som giver forbrugerne en rimelig mulighed for at få kendskab til, hvad det er, de indtager, ved at spørge deres forhandlere. Denne beskyttelse er vigtig, og vi skal kæmpe for den, når vi forhandler med Rådet. Parlamentet beskyttede imidlertid ikke lokale beboere på den måde, som Miljøudvalget ønskede. De får ringere beskyttelse og færre oplysninger, end udvalget ønskede. Det skal ændres under andenbehandlingen. Jeg mener ikke, at vi kan vedblive med at tillade de farligste kemikalier på det aktuelle niveau. Parlamentet har undgået generelle reduktionsmål for alle pesticider, og det er uheldigt.
Jeg vil dog sige, at vi i De Grønne nu har fået en betænkning igennem, som primært kan bruges til frugtbare forhandlinger med Rådet, men betegnelsen er lidt fjollet. Ligesom at kalde forfatningen en reformtraktat er det bemærkelsesværdigt, at Parlamentet omdøber pesticider til plantebeskyttelsesmidler. Hvis det drejede sig om alle plantebeskyttelsesmidler, kunne vi lige så godt inddrage hegn i lovgivningen, for de beskytter mod rådyr. Det viser, hvor absurd betegnelsen plantebeskyttelsesmidler er.
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jeg har stemt for fru Breyers betænkning om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om omsætning af plantebeskyttelsesmidler, da det vil være med til at sikre høje sikkerhedsstandarder for mennesker, dyr og miljøet ved at fastlægge strenge, men forenklede, procedurer og rationalisere ressourcer.
Den vedtagne betænkning retter sig efter subsidaritetsprincippet, således at medlemsstaterne kan tage hensyn til specifikke nationale forhold, især de klimatiske og plantesundhedsmæssige forhold, og passende risikobegrænsende foranstaltninger kan træffes.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Dette forslag skal ligge på linje med det sjette miljøhandlingsprogram med henblik på at anvende den nuværende viden om prospektive og retrospektive strategier til vurdering af risici og farer for mennesket og miljøet og skabe sammenhæng med politikken på andre områder.
Ligeledes på linje med temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider skal forordningen sikre et højt beskyttelsesniveau for sundheden og miljøet ved at give forrang til forsigtighedsprincippet, men foranstaltningerne skal være forholdsmæssige og tage hensyn til subsidaritetsprincippet.
Det er vigtigt at sørge for, at sammenhængen med politikken på andre områder understreges mere tydeligt. Forordningen må f.eks. ikke være i strid med målsætningerne og kvalitetsnormerne i det vandpolitiske rammedirektiv 2000/60/EF og dets datterdirektiver. Dette kan sikres gennem regelmæssigt tilsyn.
Hver medlemsstat skal stadig have muligheden for at række ud over EU-normerne for beskyttelsesprincipper eller træffe beslutninger om produktgodkendelse med henblik på at gennemføre de fastlagte mål for nationale handlingsplaner for pesticider, sundhedsprogrammer eller miljøforanstaltninger, på baggrund af specifikke nationale vilkår
David Martin  
skriftlig. -(EN) Jeg stemte for denne betænkning og bifalder denne kombination af bæredygtig brug af pesticider og effektiv sundheds- og miljøbeskyttelse.
Luca Romagnoli  
Hr. formand, mine damer og herrer! Selv om jeg stemte for Breyer-betænkningen som helhed, anså jeg det for hensigtsmæssigt at støtte nogle af de ændringsforslag, der tager sigte på at ændre det oprindelige udkast. Det er vigtigt, at vi bryder det monopol, som de store multinationale selskaber har på området for datadeling og dataadgang, og at vi åbner sektoren for en mere omfattende og loyal konkurrence. Desuden bliver denne sektor berørt af de geografiske og miljømæssige forskelle, hvilket der bør tages behørigt højde for.
Det er således nødvendigt med en større fleksibilitet, når det gælder gensidig anerkendelse og en sammenlignende vurdering af stofferne. Som det er nu, bliver de små og mellemstore virksomheder, der navnlig fremstiller hjælpestoffer, nemlig frataget et stort råderum på grund af de store industrikoncerners overdrevne magt, ikke blot når det gælder dataforvaltning og dataudveksling. EU-lovgivningen bør så afgjort tage højde for og støtte de små og mellemstore virksomheders ønsker, så man undgår, at de langsomt, men sikkert forsvinder fra markedet.
Tokia Saïfi  
Oprindeligt blev pesticider taget i brug for at beskytte planter mod diverse snyltere, og de har i højeste grad forandret landbruget. Imidlertid må vi i dag konstatere, at den massive anvendelse af disse pesticider til landbrugsmæssige og ikkelandbrugsmæssige formål har yderst skadelige virkninger på miljøet (forurening af vand, luft, jordbund m.v.) og på vores helbred (udvikling af visse kræftformer, fertilitetsforstyrrelser).
Denne konstatering har fået EU til at beslutte at ændre lovgivningen og tilskynde til at begrænse brugen af pesticider. I forbindelse med Breyer-betænkningen om markedsføring og bæredygtig anvendelse af pesticider har jeg navnlig stemt for indførelse af strenge kriterier for alle giftige stoffer (neurotoksiske, bioakkumulerende, kræftfremkaldende osv.). Ligeledes har jeg i forlængelse af Frankrigs nationale pesticidplan og Reach støttet 50 % nedbringelse inden 2013 af særlig foruroligende pesticider og erstatning af de farligste stoffer med mere sikre alternativer (derunder ikkekemiske). Endelig har jeg på linje med den franske Grenelle Miljørunde stemt ja til en pesticidafgift for at anspore vores landmænd til at bruge mindre mængder plantebehandlingsmidler.
Karin Scheele  
I går kunne jeg ikke udnytte min taletid. Afstemningen i Udvalget om Klimaændringer om Hassi-betænkningen, som er grundlaget for Europa-Parlamentets holdning til FN's konference om klimaændringer, fandt sted samtidig. EU's nye politik om anvendelse af pesticider er et vigtigt skridt hen imod bedre helbreds- og miljøbeskyttelse. Et særlig vigtigt resultat af afstemningen i dag er Parlamentets klare holdning imod den trezonemodel, som Kommissionen har foreslået. Den foreslåede ordning er vildledende og ville være helt i modstrid med målet om bæredygtig anvendelse af pesticider.
Thomas Ulmer  
Jeg stemmer imod betænkningen, fordi den ikke er udarbejdet med udgangspunkt i rent videnskabelige kriterier, og fordi jeg betragter en hvilken som helst udgave af zonemodellen som meningsløs. Kun en fælles godkendelse giver mening i et fælles økonomisk område. Jeg håber på store forbedringer under andenbehandlingen.
Liam Aylward og Brian Crowley  
skriftlig. -(EN) Der er ingen tvivl om, at der trods den nuværende lovgivning om at mindske mængden af pesticider findes overordentlig store mængder af disse i luften samt i vand- og fødevareforsyningen, og at det påvirker vores sundhed og miljø.
Selv om jeg og min kollega i dag stemte for en reduktion af pesticider i dagligdagen, er det dog vigtigt, at vi anerkender landmændenes og frugtdyrkernes virkelighed i praksis, især i denne situation med stigende fødevarepriser. Al teoretisk lovgivning har følger i praksis! Jeg stemte for en praktisk, harmonisk strategi og stemte mod de ekstreme ændringsforslag, der ville mindske fødevareforsyningen og pålægge landbruget latterligt store og upraktiske byrder. Lad os ikke glemme, at landmændene pr. definition er miljøaktivister! I stedet for et forbud mod pesticider vil medlemsstaterne se på uddannelses- og informationskampagner samt bedste praksis og integreret skadedyrsbekæmpelse, som vil være til fordel for os som borgere, forbrugere og landmænd.
Jeg stemte for realistiske mål for medlemsstaterne og anerkender samtidig forskellene mellem de 27 medlemsstater i henseende til anvendelsen, men risiko skal være en central faktor, og der skal tages hensyn til fare og eksponering.
Astrid Lulling  
Med hensyn til betænkningerne om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og bæredygtig anvendelse af pesticider har jeg fulgt min politiske gruppes yderst ansvarsbevidste linje.
Produkter klassificeret i kategori CMR1, der er videnskabeligt bevist skadelige for menneskers og dyrs helbred, bør ikke længere være tilladt.
Forpligtelsen til at underrette alle naboer inden sprøjtning vil kun fremkalde massehysteri for ikke at tale om det enorme og kontraproduktive bureaukrati, det vil medføre, og som under alle omstændigheder bliver det forældet, når CMR1-produkterne fjernes fra markedet.
Jeg er af den formening, at subsidiaritetsprincippet burde gøres gældende i spørgsmålet om randzoner, som ikke må behandles, for ikke at hæmme landbrugsproduktionen yderligere.
Jeg er modstander af indførelse af en særlig afgift på tilladte produkter, fordi det vil betyde en helt unødige stigning i landbrugets produktionsomkostninger.
Jeg tager naturligvis afstand fra forbuddet mod helikopterspredning af beskyttelsesmidler. Jeg kan ikke acceptere, at denne metode forbydes, da den er den eneste brugbare i visse egne, hvor f.eks. vinmarkerne ligger på skråninger.
Det glæder mig, at der er taget hensyn til mine ændringsforslag om uacceptable virkninger af plantebeskyttelsesmidler, som bl.a. kan have negative følger for visse arter som bier, og som oven i købet kan føre til disse arters udryddelse.
Robert Navarro  
Jeg har stemt for Klaß- og Breyer-betænkningerne om pesticider, fordi de er et skridt mod større erkendelse af, hvilken virkning anvendelse af plantebeskyttelsesmidler har på miljø og helbred. Jeg bifalder især vedtagelsen af det socialdemokratiske forslag om at forbyde anvendelse af pesticider i beboede eller følsomme områder. Det glæder mig også, at vores forslag om systematisk at fremme brugen af ikkekemiske teknikker er vedtaget. Jeg beklager imidlertid, at den europæiske højrefløj har modsat sig indførelsen af kvantificerede mål for nedbringelse af disse produkters anvendelse. Talrige eksempler viser jo, at en reduktion er mulig, og en strategi om gradvis reduktion kunne have været iværksat uden at skade produktionsvirksomhederne eller beskæftigelsen. Endnu en gang har højrefløjen foretrukket profit. Men små skridt tæller, og disse betænkninger er et skridt i den rigtige retning, mod et bæredygtigt landbrug i fremtiden og et sundere miljø for vores børn.
