EU-strategi for Belarus (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Rådets og Kommissionens betænkning om EU's strategi for Belarus.
Alexandr Vondra
formand for Rådet. - Hr. formand! Jeg tror, situationen i Belarus og spørgsmålet om, hvad vi kan gøre for at hjælpe, uden tvivl vil stå højt på Rådets dagsorden under det tjekkiske formandskab.
Lad mig begynde her i den positive ende. Vi har med tilfredshed noteret os de foranstaltninger, Belarus har truffet i de seneste par uger, bl.a. registreringen af "For Freedom-bevægelsen", trykningen og distributionen af uafhængige aviser som Narodnaya Volya eller Nasha Niva, rundbordsdiskussionen om regulering af internettet med OSCE's repræsentant for mediefrihed samt meddelelsen om indledning af eksperthøringer med OSCE og ODIHR om forbedring af valglovgivningen.
Disse foranstaltninger skal opfylde de kriterier, EU har opstillet som betingelse for at opretholde suspenderingen af visumforbuddet ud over den første seksmåneders periode. EU har i sin kontakt med de belarussiske myndigheder understreget betydningen af at komme videre med disse spørgsmål
Før gennemgangen af sanktionerne - som vi skal træffe beslutning om i begyndelsen af april - vil vi fortsat udnytte alle politiske kontakter, også bilaterale kontakter, til at tilskynde Belarus til at gå videre med de problematiske punkter, vi formulerede i Rådets konklusioner af 13. oktober med yderligere betydelige skridt. Som en yderligere opmuntring har det tjekkiske formandskab til hensigt at afholde endnu et udenrigsministertrojkamøde med Belarus i tilknytning til Rådets (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) møde i januar.
Vi vil også fortsætte med at overvåge den generelle situation med hensyn til menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder i landet med særlig vægt på de lovgivningsmæssige rammer for ngo'er og medier. Vi opretholder også en tæt dialog og udveksler synspunkter og information med forskellige repræsentanter for oppositionen samt andre personer i Belarus, mennesker som Alexander Milinkievich, hr. Kosolin og andre.
Som bekendt er Belarus medtaget som et af de seks lande i østpartnerskabet med det formål at skabe positive udviklingstendenser i vores østeuropæiske nabolande. Belarus' deltagelse vil afhænge af landets indenlandske udvikling. Vi har planer om at lancere østpartnerskabet på topmødet i Prag i maj, og det tidspunkt blev netop valgt, fordi den seks måneder lange periode slutter her, og vi kan foretage en evaluering. Det er endnu ikke besluttet, om præsident Lukashenko vil blive inviteret,
Vi er overbevist om, at vi nu skal være konstruktive i forholdet til Minsk, lad os sige, at det er en strategisk nødvendighed. Vi er naturligvis fortsat realistiske og forventer ikke nogen dramatiske ændringer, men vi tror, at præsident Lukashenkos ønske om et afbalanceret forhold til Moskva kan skabe en mulighed. Men vi har også et vist værdifællesskab, og vi har brug for at bevare indflydelse. Det er i vores fælles interesse at udnytte denne mulighed til yderligere at fremme den positive dynamik i Belarus.
Benita Ferrero-Waldner
medlem af Kommissionen. - Hr. formand! Det er en stor fornøjelse for mig at tale her om Belarus, for der er gjort positive fremskridt, hvilket glæder mig meget. Belarus står højt på vores dagsorden, men ikke udelukkende fordi det er et af de lande, der er hårdt ramt af den aktuelle finanskrise i regionen. Der er også en enestående mulighed for, at vi for alvor kan påbegynde et nyt kapitel i vores forhold til Belarus.
Vi er nu halvvejs igennem den seks måneder lange midlertidige ophævelse af sanktionerne mod Belarus, der blev besluttet på EU-udenrigsministrenes møde den 13. oktober 2008. Da denne ophævelse udløber den 13. april 2009, er det nu tid til at foretage den første vurdering af, om Belarus bevæger sig i den rigtige retning, og om vi derfor kan forlænge ophævelsen og træffe yderligere positive foranstaltninger for Belarus.
Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) sagde den 13. oktober meget klart, at de positive fremskridt, der begyndte med frigivelsen af de tilbageværende politiske fanger i august, skulle fortsætte, hvis suspenderingen skulle forlænges. De områder, hvor der skal ske yderligere og vedvarende fremskridt, er: ikke flere politiske anholdelser eller fængslinger, samarbejde med OSCE/ODIHR om reformer af valglovgivningen, fremskridt for mediefriheden, bedre arbejdsbetingelser for ngo'er og ingen chikane af civilsamfundet samt seriøse fremskridt for forsamlingsfriheden.
Vi har oplevet visse fremskridt i de seneste tre måneder. F.eks. er forbuddet mod to store uafhængige aviser blevet ophævet, og de har nu genoptaget trykning og distribution. For det andet har hr. Milinkievich' organisation "For Freedom" fået lov til at blive registreret, og for det tredje vil der den 22. januar blive afholdt konsultationer mellem Belarus og ODIHR om valgreformen. Disse fremskridt er sket som direkte svar på Kommissionens forespørgsler i begyndelsen af november, og det vi finder meget opmuntrende.
Vi har dog stadig brug for flere fremskridt, hvis vi skal indlede en ny æra i vores forhold, og hvis vi også skal bekræfte ophævelsen af sanktioner. Vi skal se fremskridt for mediefriheden, bl.a. internetfrihed og akkreditering af udenlandske journalister. Vi må også have lettere registreringsprocedurer og arbejdsbetingelser for ngo'er og have ophævet begrænsningerne i ngo-aktivisters frihed, som f.eks. hr. Barazenka, og vi må have yderligere bevis for, at fredelige demonstrationer kan finde sted frit, uden at deltagerne skal frygte at blive anholdt.
Fremskridt fungerer imidlertid begge veje. Hvis Belarus kan gøre disse seriøse fremskridt, så synes jeg også, det er væsentligt, at vi gør gengæld med en stor pakke foranstaltninger. Kommissionen har arbejdet på forslag til en sådan pakke, der kunne omfatte følgende: en udvidelse af de tekniske dialoger, der blev indledt for et år siden om energi, transport og miljø, til andre områder, en symbolsk forhøjelse af ENPI-bevillingen til Belarus til støtte for disse forhandlinger, hjælp til Belarus med tilpasning til de nye økonomiske udfordringer, landet i øjeblikket står over for, samt udvidelse af berettigelsen til EIB- og EBRD-lån til også at omfatte Belarus, intensiverede kontakter. Den 26. januar skal trojkaen mødes med udenrigsminister Martynov efter mødet i Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser), og der har jeg til hensigt at fortælle hr. Martynov klart og tydeligt, hvad EU præcis forventer af Belarus, og hvad vi kan tilbyde, samt naturligvis intensivering af dialogen med det civile samfund.
På dette afgørende tidspunkt mener jeg, at alle kræfter bør forenes, og de møder, medlemmer af Europa-Parlamentet kan holde i Minsk med f.eks. belarussiske parlamentarikere, vil også være særdeles nyttige.
Endnu et spørgsmål, der bør overvejes, er muligheden for at indlede forhandlinger om lempelse af visumreglerne og om en tilbagetagelsesaftale. I det spørgsmål ligger bolden på Rådets banehalvdel, og det er klart, at Belarus stadig har et stykke vej at gå. Men vi i Kommissionen står klar til at kickstarte arbejdet og bidrage til forhandlingerne, så snart ministrene bekræfter, at der er gjort tilstrækkelige fremskridt.
Endelig er vi klar til at udfolde hele viften af vores ENP- og østpartnerskabstilbud til Belarus. Den vil omfatte en ophævelse af blokeringen af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og en betydelig forhøjelse af vores bistand.
Hvis ministrene efter den 13. april vurderer, at der er gjort tilstrækkelige fremskridt, vil det blive besluttet, om ophævelsen af sanktionerne skal stadfæstes. Hvis Belarus' fremskridt til den tid er tilstrækkeligt store til at berettige det, er vi bestemt klar til at gøre gengæld, og jeg håber, at vi så virkelig kan begynde på et nyt kapitel i forholdet med Belarus.
Jacek Protasiewicz
for PPE-DE-Gruppen. - (PL) Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! Hovedanledningen til dagens forhandling er, at vi netop i denne uge har gennemført første halvdel af den seks måneder lange ophævelse af sanktionerne mod Belarus. Vores midtvejsrevision af relationerne mellem Belarus og EU er blevet modtaget med positiv forsigtighed af Parlamentet, der glæder sig over de ændringer, der er sket i Belarus.
Frem for alt vil vi gerne udtrykke tilfredshed med, at "For Freedom-bevægelsen" under ledelse af Aleksander Milinkievich er blevet lovliggjort, og at de uafhængige aviser Narodnaya Volya og Nasha Niva er blevet gjort lovlige og har fået lov til at indgå i det statslige distributionssystem. Samtidig må vi dog stadig fordømme, at politiske fanger, der er blevet løsladt i løbet af de sidste år, endnu ikke har fået genoprettet deres fulde rettigheder, og en student, der protesterede, blev ulovligt arresteret i procesforberedelsesperioden.
Vi vil gerne understrege, at væsentlige betingelser for permanent at højne og normalisere forholdet mellem EU og Belarus er ændringer i valglovgivningen, ophævelse af de restriktive medielove og ændringer i strafferetten for at forhindre, at den misbruges mod den demokratiske opposition og uafhængige journalister. I den forbindelse vil vi opfordre myndighederne i Belarus til et tæt samarbejde med OSCE og den belarussiske journalistsammenslutning. Vi påskønner de forberedende møder, der har været afholdt om begge disse anliggender, men vi tilskynder til permanent samarbejde med udenlandske eksperter og repræsentanter for civilsamfundet i Belarus.
I den beslutning, der forhandles om i dag, ønsker vi også at opfordre de belarussiske myndigheder til at ophæve restriktionerne i politiske partiers og ikke-statslige organisationers aktiviteter og lovliggøre flere uafhængige medier. Det går dog ikke kun den ene vej. Vi ønsker også at opfordre Kommissionen og Rådet til at være hurtigere til at nedsætte prisen på indrejsevisa til EU og øge Den Europæiske Investeringsbanks investeringer i energiinfrastruktur, især transitinfrastruktur, i Belarus. Jeg vil gerne understrege, at Europa-Parlamentet igen vil opfordre Kommissionen til at sikre økonomisk støtte til Bielsat TV og myndighederne i Belarus til at anerkende sammenslutningen af polakker i Belarus under ledelse af Angelika Borys som den eneste retmæssige repræsentant for landets største etniske minoritet.
Formanden
De ser ud til at være en travl mand, men det lykkedes Dem at tage ordet i sidste øjeblik.
Justas Vincas Paleckis
for PSE-Gruppen. - (LT) Gode hegn skaber gode naboer. Det er et gammelt engelsk ordsprog. Når man i dag tænker på nabolande, ville det være mere passende at sige, at lave hegn eller slet ingen hegn er bedre.
Med de stadigt mere autoritære tendenser ved overgangen fra det 20. til det 21. århundrede blev Belarus Europas syge mand. Landet isolerede sig og blev isoleret, da hegnene omkring det blev højere og højere. På grund af krænkelser af menneskerettighederne var der ikke plads i Det Europæiske Råd til en stat i hjertet af Europa.
Sidste år gav os håb om, at relationerne mellem EU og Belarus kan ændres, og at de hegn, jeg nævnede, kan klippes ned. Her er blevet nævnt de små skridt, Minsk har taget i den rigtige retning med hensyn til politiske fanger, registrering af partier og registrering af aviser. Vi kunne også nævne den kommende åbning af en EU-repræsentation. Jeg deler både kommissærens og ministerens forsigtige optimisme og føler, at det er ved at lysne, men at der stadig er mange skyer. Her har vores kollega hr. Protasiewicz allerede nævnt både mediefrihed og vilkår, der for alvor giver mulighed for at danne politiske partier, og landet står generelt også foran store økonomiske og sociale forandringer. Reformerne bør være fremtidssikrede og gøre almindelige menneskers liv lettere.
Jeg mener, at EU også bør arbejde for gensidig forståelse. For det første ved at fjerne eller i det mindste sænke de økonomiske barrierer i form af visumkrav, som forhindrer mennesker i at kommunikere så meget.
Belarus har besluttet at opføre et nyt kernekraftværk, der sandsynligvis vil komme til at ligge ganske tæt på Litauens hovedstad Vilnius. Der er planer om flere kernekraftværker for regionen i Litauen, Estland og Polen. Der er brug for dialog mellem alle disse lande og andre lande og for løbende høringer, så vi undgår misforståelser, miljøskader og tilsidesættelse af andre landes interesser. Bruxelles bør holde nøje øje med, hvordan Minsk gennemfører IAEA's henstillinger, konventioner om kernekraftsikkerhed og forsvarer EU-landenes interesser.
Jeg tror ikke, Belarus vil gøre reelle fremskridt, medmindre muren mellem officielle institutioner og mennesker bliver revet ned. Regeringen skal være interesseret i at tale og forhandle med oppositionen, ngo'er, fagforeninger og ungdomsorganisationer. Om nogle få måneder vil Europa-Parlamentet fremsætte henstillinger om, hvorvidt vi skal fortsætte med at fjerne det hegn eller opsætte et, der er endnu højere. Hvis vi undlader at udnytte denne mulighed, vil mennesker på begge sider blive skuffede. Bolden er, som man siger, på Minsks banehalvdel.
Janusz Onyszkiewicz
for ALDE-Gruppen. - (PL) Signalerne fra Belarus er ikke altid tydelige. Politiske fanger er blevet løsladt, to uafhængige aviser er blevet tilladt i det officielle distributionsnet, og "For Freedom-bevægelsen" under ledelse af oppositionens præsidentkandidat Alexander Milinkievich er blevet registreret. Kommissæren har allerede nævnt dette. Men på den anden side bliver medlemmer af oppositionen arresteret igen, og mange af de frigivne fanger har fået begrænset deres rettigheder. Der er masser af aviser, som venter på en tilladelse som den, de to ovennævnte har fået bevilget, og talrige ikke-statslige organisationer og politiske partier kæmper til stadighed for at blive registreret eller lever med truslen om at få deres registrering trukket tilbage. Munke og nonner bliver udvist, og der er stadig dødsstraf.
Vi kan ikke vende ryggen til Belarus. Jeg mener imidlertid ikke, at tiden er kommet til at indlede en dialog mellem Europa-Parlamentet og det belarussiske parlament. Det, vi skal gøre, er at mindske og forenkle procedurerne for udstedelse af visa til borgere fra Belarus betydeligt, skønt dette naturligvis ikke skal gælde for personer, som med god grund skal holdes uden for EU.
Vi skal også sikre effektiv støtte, bl.a. økonomisk støtte, til institutioner, der er vigtige for oprettelse og udvikling af civilsamfundet, såsom uafhængige ngo'er, politiske partier og en uafhængig presse. Vi må også rejse spørgsmålet om arbejdstageres rettigheder i Belarus. I dag er der ingen permanent beskæftigelse uden for de statslige strukturer - alle arbejder udelukkende på etårige kontrakter. Det giver arbejdsgiveren, og dermed staten, overvældende indflydelse på praktisk talt hele samfundet.
Østpartnerskabsinitiativet åbner også nye muligheder for de nuværende myndigheder i Belarus. Landets modernisering og tilpasning til europæiske politiske standarder skal imidlertid fortsætte inden for rammerne af dialog mellem myndighederne og den demokratiske opposition i Belarus.
Ryszard Czarnecki
for UEN-Gruppen. - (PL) Fru kommissær, hr. formand! Vi har på det seneste vedtaget beslutninger om Belarus hver tredje måned. Det er ikke udtryk for inflation, men bevis for en korrekt overvågning af, hvad der sker i dette land, der grænser op til Polen og dermed EU.
Er demokratiseringsfremskridtene i Belarus tilfredsstillende? Nej. Er det en grund til at vende Minsk ryggen igen? Nej. Vi må fortsat presse på for demokratiske frihedsrettigheder og -standarder, ytringsfrihed, demokratiske værdier og samtidig tålmodigt give Belarus grønt lys som et land og et samfund, vi gerne vil se nærme sig EU. Belarussere er europæere, og Belarus er en integrerende del af det gamle kontinent, Belarus' kultur er en del af den europæiske kultur.
I dag kæmper de fremmeste belarussere for menneskerettigheder, for demokrati og for religiøs frihed. Men lad os ikke skubbe de andre i armene på Moskva. Det ville være fantasiløst og dumt, det ville være uansvarligt, det ville være værre end en forbrydelse - det ville være selvbedrag. Vi er nødt til at gøre to ting samtidig - holde øje med Lukashenko, så han ikke forfølger katolske præster fra f.eks. Polen, lukker aviser eller forfølger medlemmer af oppositionen, og samtidig støtte den belarussiske stat som stat for at forhindre, at den i stadigt stigende grad bliver trukket ind i Ruslands politiske, økonomiske og militære indflydelsessfære.
Milan Horáček
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Jeg byder det tjekkiske formandskab under ledelse af vicepremierminister Alexandr Vondra velkommen. Ved at registrere den demokratiske oppositionsbevægelse "For Freedom" under ledelse af Alexander Milinkievich og frigive politiske fanger har den belarussiske regering udsendt signaler om, at den er ved at blive mere åben. Nu kommer prøven på, om der ligger en ægte vilje til at ændre og genoptage relationerne til EU bag ønsket om at indgå i dialog.
Vi ønsker at se Belarus finde sin plads i Europa; vi har ventet længe på det og er parate til at genoptage forbindelserne, men kun på klare betingelser, og her er den vigtigste respekt for menneskerettighederne. Dette gælder ikke kun for presse- og ytringsfrihed, men også for hele det politiske, sociale og private liv for hver enkelt borger. Valgsvindlen og angrebene på oppositionen er ikke glemt, og vi følger udviklingen meget nøje.
I oktober besluttede vi at suspendere indrejseforbuddet for præsident Lukashenko. Belarus skal for sin del også tillade europæiske delegationer indrejse for at åbne mulighed for debatter med medlemmer af oppositionen.
Erfaringerne har lært os, at alle diktaturer vil falde!
Věra Flasarová
for GUE/NGL-Gruppen. - (CS) Mine damer og herrer! Belarus er det sidste europæiske land, som EU ikke har en aftale med om gensidige forbindelser. Denne anomali kunne hurtigt afsluttes som anført i Rådets og Kommissionens foreslåede strategi vedrørende Belarus. Endvidere er den flere måneder lange prøveperiode ved at nærme sig sin afslutning. Den belarussiske ledelse kan muliggøre ændringer, der fører til mere demokrati og frihed, og EU vil tilbyde samarbejde og normalisering af forbindelserne. Dette bør være målet. Men diplomatiets kunst er at se tingene i en større sammenhæng og justere kravene i overensstemmelse hermed. Næsten alle ændringer i de seneste år har fundet sted i en global sammenhæng. I dag oplever vi en grundlæggende ændring i situationen. Forsøget med amerikansk dominans i de seneste to tiår er ved at blive afløst af en multipolær situation, der også kan føre til konflikt. Det, der nu sker omkring os, er begivenheder, der ledsager et skifte i magtfordelingen. Nye og fornyede centre definerer sig selv i forhold til deres konkurrenter og former deres indflydelsessfærer. Belarus danner sammen med Ukraine, Moldova og Kaukasus et område, der er genstand for en hård kamp mellem Rusland på den ene side og USA og EU på den anden. Det ville være absurd at benægte dette, selvom krigen føres under et banner af fine slagord som frihed, demokrati og menneskerettigheder. De værdier, det egentlig drejer sig om, er penge og militærstrategi. Hvis de vigtigste globale spillere, herunder EU, er villige til at respektere de nye geopolitiske...
(Formanden afbrød taleren.)
Bastiaan Belder
for IND/DEM-Gruppen. - (NL) Hr. formand! Belarus ville være immun over for den verdensomspændende finanskrise. Denne overdrevent selvsikre prognose koster nu præsident Lukashenko dyrt her i begyndelsen af 2009. Hans regering har kritiske finansielle problemer. Minsk har banket på døren til IMF, Moskva og endda Washington for at få milliarder i kredit. IMF's betingelse var en devaluering af den belarussiske rubel med ikke mindre end 20,5 % den 2. januar. I dag er de belarussiske borgere synligt bange, og det er forståeligt, når man tager i betragtning, at den gennemsnitlige månedsløn lige pludselig er faldet fra 400 til 333 USD, og dollaren er i dag sammen med euroen en stærkt ombejlet valuta både i Minsk og langt udenfor.
Mon denne nedgang i den belarussiske økonomiske position kunne svække muligheden for, at Lukashenkos regering finder en ny national og international retning? Det er bestemt ikke en indbildt risiko, for rent bortset fra de aktuelle finansielle problemer er det lige så sandsynligt, at præsident Lukashenko foretager en kosmetisk kursændring i retning af Vesten. I så fald ville den magtfulde præsident simpelthen erstatte sin strategi for simuleret integration med Rusland med en simuleret tilnærmelse til EU. De kommende gasforhandlinger med Rusland kunne meget vel sætte ekstra skub i en sådan simulering.
EU bør anlægge en afbalanceret strategi til at stå imod et uønsket politisk scenario af denne karakter i Minsk. Med henblik herpå må alle EU-institutioner kontakte alle belarussiske institutioner, herunder statslige myndigheder, kræfter i oppositionen, civilsamfundet samt den ikke-erhvervsaktive befolkning. Det er et inspirerende europæisk mål med håb om at udvikle kontakter og bygge broer med alle dele af det belarussiske samfund.
Roberto Fiore
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg mener ikke, at der længere er nogen grund til at opretholde nogen form for sanktioner mod Belarus. Her ser vi et land, der utvivlsomt gennemgår en krise som alle lande i Europa, og under alle omstændigheder er det et land, der tillader ejendomsretten, et land, der indtil for nogle for måneder siden oplevede en vækstrate på 8 %, og som ikke forhindrede udlændinge, herunder europæere, i at købe jord eller huse, selv om det skete gennem belarussiske virksomheder.
Endvidere med hensyn til religionsfrihed tog kardinal Bertone for kort tid siden til Belarus, og der blev helt klart skabt relationer baseret på gensidig respekt mellem staten Belarus og Vatikanet. Frem for alt er politiske frihedsrettigheder vigtige, og der har været tale om nogle fanger, men der er i realiteten tale om tre politiske fanger, som er blevet løsladt.
Vi taler også om politiske valg, og der er ganske rigtigt ikke den omfattende frihed, som vi har ved vestlige valg, men det er også rigtigt, at staten har givet alle kandidater fjernsynstid og i nogle tilfælde også bidrag. Vi ved også, at nogle aviser - uafhængige aviser - inden for de nærmeste uger vil få mulighed for at starte produktionen og blive distribueret.
Jeg tror, det strategisk set er i Europas interesse at åbne op for Belarus, netop fordi Belarus er et meget vigtigt element mellem Europa og Rusland. Vi må huske på, at der er et stærkt katolsk mindretal, hvilket bringer landet tættere på nabolandet Polen og resten af Europa og gør landet til en strategisk allieret i forhold til resten af Østeuropa. Det er underligt, at man i dag taler om Tyrkiets indtræden i EU, når Belarus har et langt stærkere og mere betydningsfuldt partnerskab med Europa.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Hr. formand! Det er vanskeligt at komme videre fra den fastlåste situation i forholdet mellem EU og Belarus. Det voksende pres udefra for nylig, det svækkede venskab mellem Rusland og Belarus, frygten som følge af konflikten mellem Rusland og Georgien og ikke mindst den verdensomspændende økonomiske krise bidrager delvis til denne situation.
Landet, der ledes af præsident Lukashenko, beder for første gang Europa om noget. Frigivelsen af politiske fanger, registreringen af en bevægelse og indledningen af en dialog med uafhængige journalister viser, at Lukashenko på sin egen måde prøver at åbne dørene til Europa. Ud over disse overfladiske skridt skal Minsk tilbyde endnu mere, hvis der skal være tale om et ægte rapprochement.
Det er hensigtsmæssigt, at EU udnytter de aktuelle, om end små, muligheder. EU kunne for første gang have mulighed for at påvirke den politiske situation i Belarus, og derfor er det langt fra ligegyldigt, hvilken politik Bruxelles fører. Vi må fastholde den kritiske tilgang og det sæt betingelser, der nu gælder. Vi må være meget opmærksomme, for det er vanskeligt at forestille sig, at Lukashenko og hans regering skulle ændre sig radikalt.
De konkrete skridt, EU har taget og planlagt, er vigtige. Vores opgave er at støtte og hjælpe ngo'erne og oppositionen, der kæmper for forandring, med at forenes. Vi må også kræve reformer på lovgivningsområdet, og her tænker jeg på strafferetten og på presse- og valglovgivningen. Af hensyn til kvaliteten i EU's Belarus-politik og med henblik på at beskytte demokratiseringsprocessen skal Europa-Parlamentet fortsat støtte Rådets og Kommissionens overvågning.
Landene i regionen, bl.a. Ukraine, har også demonstreret, at ingen demokratisk udvikling er mulig uden klare betingelser, der bliver opfyldt, for alt andet ville blot være at skabe en illusion om demokrati. Den foreslåede EU-strategi er kritisk og konstruktiv, og jeg giver den derfor min uforbeholdne støtte.
Józef Pinior
(PL) Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil først og fremmest gerne understrege det positive i, at Alexandr Vondra deltager i Parlamentets forhandlinger her i aften. Jeg mener, det viser den betydning, det tjekkiske formandskab tillægger EU's udenrigspolitik.
I dag analyserer vi EU's strategi for Belarus og den strategi for åbenhed, der er fulgt over de sidste par måneder. Jeg mener, at resultaterne af denne strategi er positive, således som det fremgår af Europa-Parlamentets udkast til betænkning.
Som følge heraf har Europa-Kommissionen oprettet en fast repræsentation i Minsk. Vi modtager positive signaler om øget frihed i Belarus såsom registreringen af Alexander Milienkievich' bevægelse "For Freedom" og offentliggørelsen og registreringen af to uafhængige aviser Narodnaya Volya og Nasha Niva. Endvidere er der den belarussiske udenrigsminister Syarhei Martynaus erklæring om landets positive syn på EU's østpartnerskabsinitiativ. Jeg vil også gerne fremhæve, at Belarus' regering ikke anerkendte de ensidige uafhængighedserklæringer fra regeringerne i Sydossetien og Abkhasien. Det er positive signaler, der uden tvivl også er resultatet af EU's holdning over for Belarus.
Det er helt klart det, vores beslutningsudkast handler om. Der er stadig begrænsninger i menneskerettigheder og personlige frihedsrettigheder i Belarus. Det er ikke et liberalt demokrati i europæisk forstand. Jeg er helt enig i det scenario, kommissær Ferrero-Waldner har fremlagt her i dag, nemlig at en permanent ophævelse af sanktionerne kunne blive en mulighed, hvis Belarus udvider viften af frihedsrettigheder og borgerrettigheder og liberaliserer sin økonomi. EU's øgede tilstedeværelse i Belarus sikrer efter min mening større liberalisering og demokratisering i landet.
Formanden
Jeg vil gerne understrege, at der altid er en repræsentant for Rådet til stede ved disse forhandlinger, så det er ikke en særlig begivenhed, selv om vi naturligvis sætter pris på vicepremierminister Vondras tilstedeværelse.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Hr. formand! Forholdet mellem EU og Belarus afhænger af begge parter. En positiv holdning på begge sider vil skabe dialog, en virkelig naboskabspolitik og et østpartnerskab. Et partnerskab kan ikke bygges på forbud og sanktioner, og derfor er jeg glad for Europa-Kommissionens seneste initiativ, der tager sigte mod at forbedre relationerne til Belarus. Det skal objektivt siges, at Belarus også har gjort en del i retning af en tilnærmelse. Beviset herpå er registreringen af "For Freedom"bevægelsen, tilladelsen til trykning og distribution af oppositionsaviser og landets åbenhed over for østpartnerskabsinitiativet.
EU's forventninger går videre endnu, og der er et klart grundlag herfor, ligesom der er grundlag for Belarus' mange forventninger. Hvis myndighederne i Belarus f.eks. bliver bedt om at gøre en ende på sin praksis med at kræve udrejsevisa for sine borgere, navnlig børn og studerende, hvorfor forenkler og liberaliserer EU så ikke sine visumprocedurer i forhold til borgere fra Belarus? Disse spørgsmål er især vigtige for indbyggere i grænseregioner, der har kulturelle og familiemæssige bånd (...)
(Formanden afbrød taleren.)
Esther de Lange
(NL) Hr. formand! I aften drøfter vi EU's politik over for Belarus, en politik, hvor demokrati og respekt for menneskerettighederne er i centrum.
Jeg vil gerne fokusere på et specifikt område, nemlig rejseforbudet for børn, uden naturligvis at underkende nogen af de andre relevante aspekter, der allerede er blevet nævnt i aften. Det er formentlig velkendt, at børn, der er ofre for Tjernobyl-katastrofen, i årevis regelmæssigt har besøgt Nederlandene og andre EU-lande for at komme sig oven på følgerne af denne katastrofe. De involverede børn er naturligvis børn, der blev født længe efter, at katastrofen slog ned - de er nu omtrent lige så gamle, som jeg var på katastrofetidspunktet for 22 år siden - men de lever stadig daglig med følgerne, hvilket tydeligt fremgår af statistikkerne for problemer med skjoldbruskkirtlen, kræft og lignende. Hvert år bliver ca. 30 000 belarussiske børn modtaget i 21 lande af værtsfamilier, frivillige organisationer og kirker.
I oktober 2008 forlød det, at Belarus gennem et dekret ville stoppe disse børns rejser og forbyde børnene at rejse til udlandet, hvilket derfor ville sætte en stopper for juleferierne. Delvis efter pres fra EU, Det Europæiske Råd og en række udenrigsministre, herunder vores nederlandske minister Verhagen blev dette dekret midlertidigt suspenderet mellem den 20. december og 20. januar, hvilket gjorde det muligt for et antal børn at komme på ferie alligevel, men der er ikke truffet nogen bestemmelser for tiden efter den 20. januar. Det er derfor på høje tid, at vi ændrer denne midlertidige suspension til en strukturel løsning, der dækker hele Europa, således at de belarussiske børn og de europæiske værtsfamilier ikke længere holdes hen i det uvisse med hensyn til, om deres rejser kan fortsætte eller ej. Ideelt set ville vi gerne lovgive på vegne af alle medlemsstater på én gang frem for gennem bilaterale forhandlinger 27 gange, som det er tilfældet i øjeblikket.
I vores beslutning vil vi derfor tilskynde det tjekkiske formandskab til at forhandle med de belarussiske myndigheder om en løsning for hele EU.
Marianne Mikko
(ET) Mine damer og herrer! Belarus' vej til Europa skal være en dialogens og kompromisets vej.
Den Belarus-beslutning, der blev vedtaget sidste år, understregede behovet for en fast politik med visse betingelser, der samtidig er positiv. De fremskridt, der er gjort på energi-, miljø- og transportområderne, er resultatet af det arbejde.
Der er imidlertid problemer, som vi ikke må vende ryggen til. Demokrati er afgørende. Som medlemmer af Europa-Parlamentet må vi ikke tolerere forfølgelse af belarussiske oppositionsledere, begrænsning af pressefrihed og ytringsfrihed og krænkelse af borgernes grundlæggende rettigheder. Intet demokratisk land kan fungere uden et stærkt civilsamfund.
Derfor skal vi tilbyde omfattende støtte til organisationer, der har til formål at forsvare menneskerettigheder, fremme demokrati og mobilisere landets borgere.
Jeg vil rose de belarussiske myndigheders beslutning om at registrere hr. Milinkievich' borgersammenslutning For Freedom. Det er dog kun begyndelsen, da Naša Vjasna, der har menneskerettigheder på dagsordenen, og flere andre organisationer, som arbejder for udvikling af demokrati, også venter på at blive registreret.
Til sidst vil jeg gerne nævne visumordningerne. Der må indgås en aftale om lettelse af visumudstedelsen mellem EU og Belarus. Vejen til Europa skal være åben. Et dyrt visum og strenge regler straffer ikke regimet, men befolkningen. Jeg har sagt det gentagne gange, og jeg vil sige det igen i dag. Lad os række en europæisk hånd ud for at byde det belarussiske folk velkommen.
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr. formand! Europa-Parlamentet har gentagne gange behandlet spørgsmålet om Belarus, det sidste diktatur på det europæiske kontinent. Der skabes stadig problemer for katolske præster, der ønsker at gennemføre gudstjenester, og etniske minoriteters rettigheder bliver ikke respekteret. Især anerkendes den demokratisk valgte ledelse af sammenslutningen af polakker i Belarus med Angelika Borys i spidsen ikke. Anholdelser og ransagninger af oppositionsaktivisters og menneskerettighedsaktivisters kontorer fortsætter. Uafhængige journalister bliver stadig forfulgt.
Der er dog forandringer undervejs, om end det sker langsomt. Bevægelsen "For Freedom" er blevet registreret, og to oppositionsaviser har fået tilladelse til at blive trykt og distribueret. Belarus' udenrigsminister reagerede positivt på østpartnerskabsinitiativet og gav udtryk for interesse for at være med i det. Det giver os grund til et forsigtigt håb om forbedring af klimaet i de gensidige forbindelser og opfyldelse af kommissærens forslag.
Colm Burke
(EN) Hr. formand! Da eksterne relationer er et af det tjekkiske formandskabs hovedindsatsområder, vil jeg gerne bede Rådets formandskab om at skitsere, hvilke skridt det har tænkt sig at tage for at tilskynde den belarussiske regering til at ophæve sit internationale rejseforbud for børn, der rejser til EU-medlemslande i forbindelse med hvile- og rekonvalescensprogrammer. Jeg beder indtrængende det tjekkiske formandskab om at forhandle en paneuropæisk aftale på plads, der giver belarussiske børn, som er berørt af Tjernobyl-katastrofen, mulighed for at rejse til et hvilket som helst EU-medlemsland.
Jeg har sammen med mine kolleger tilføjet stk. 10 til Europa-Parlamentets aktuelle beslutning med henblik herpå. I august sidste år meddelte den belarussiske regering, at den ville gøre besøg i udlandet ulovlige, efter at et barn havde nægtet at rejse hjem efter et besøg i udlandet.
Det lykkedes den irske regering at sikre en undtagelse, der gav børn mulighed for at rejse til Irland her til jul, men mange andre børn er stadig nødt til at have et udrejsevisum for at forlade Belarus for at deltage i hvile- og rekonvalescensprogrammer. Ca. 1 000 irske familier modtager belarussiske børn i deres hjem hver sommer og til jul, og der er ofte også tale om helbredskontrol og i nogle tilfælde lægebehandling.
Jeg ser positivt på de belarussiske myndigheders beslutning om midlertidigt at ophæve rejseforbudet for en række ofre for Tjernobyl-katastrofen, men vil tilskynde formandskabet til at opretholde presset, så der i den nærmeste fremtid kan sikres en aftale for hele EU, der giver belarussiske børn frihed til at rejse hvor som helst i EU.
Jeg har også rejst spørgsmålet om det internationale rejseforbud over for kommissæren, som i sit svar på mit brev sagde, at der var blevet fremsat udtalelser både gennem Europa-Kommissionens delegation i Minsk og senest også, da vicegeneraldirektøren for RELEX besøgte Minsk i begyndelsen af november. Jeg vil gerne spørge, om kommissæren kan give en opdatering af EU's bestræbelser på at få ophævet dette undertrykkende forbud.
Sylwester Chruszcz
(PL) Hr. formand, fru kommissær! Den gradvise genoptagelse af forbindelserne med Belarus og vores ønske om dialog med landets regering er et skridt i den rigtige retning. Jeg ser også positivt på det tjekkiske formandskabs meddelelse i dag om et møde mellem Rådet og en repræsentant for Belarus på et diplomatisk topmøde i denne måned.
Det glæder mig også at se forsøgene på at inkludere Belarus i østpartnerskabsinitiativet. De beslutninger, der træffes på EU-niveau, skal primært kunne mærkes af borgerne i Belarus, selv om det er i forbindelse med visumpolitikken. På baggrund af den aktuelle gaskrise i Europa skal det understreges, at Belarus har vist sig som en særdeles stabil partner med hensyn til transit af gasforsyninger til EU. En konstruktiv dialog og forbedrede bilaterale relationer, der er klart baseret på principper om demokrati og respekt for menneskerettigheder, er i begge siders interesse.
Zita Pleštinská
- (SK) Selv om der er sket positive fremskridt i Belarus, må vi opretholde en meget tæt kommunikation med repræsentanter for den belarussiske opposition og med vores ven Alexander Milinkievich.
EU bør støtte økonomiske reformer i Belarus. Denne støtte skal imidlertid gøres betinget af særlige vilkår og krav. Disse bør omfatte et krav om større mediefrihed. Medierne skal frit kunne operere inden for lovens rammer og offentliggøre deres materiale i landet. Større frihed for politiske partier og ikke-statslige organisationer er afgørende for demokratiet.
Forhandlingen i dag viser også, at vi alle ønsker, at et demokratisk Belarus skal vende tilbage til Europa, men uden Lukashenko. Hvis EU engagerer sig i at fremme demokratiske værdier, har det en fantastisk mulighed for at vinde Belarus tilbage og befri landet fra det russiske favntag.
Alessandro Battilocchio
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Efter års komplicerede forbindelser ser vi nu nogle spæde skridt i den rigtige retning med anerkendelsen af bevægelsen under ledelse af hr. Milinkievich, tilladelsen af forskellige aviser, der ikke går ind for regeringen, og de første tegn på vilje til at drøfte henstillingerne fra OSCE/ODIHR. Vi har dog stadig en ikke blot lang, men ekstremt lang, vej tilbage.
Det er vores håb, at der kan ske en ny åbning i forholdet mellem EU og Belarus; beretningen fra MEP'er fra vores delegation, der har fået afslag på visa, er yderst pinlig, og vi håber, at dette nu kun er et dårligt minde. Ligesom hr. Burke opfordrer jeg til, at Kommissionen og Rådet på det næste fællesmøde viser vilje til én ting: at opstille en klar fælles definition af regler for belarussiske børns ophold hos europæiske familier af hensyn til deres helbred. I de seneste år har Belarus ofte, alt for ofte, behandlet dette spørgsmål overfladisk eller ufleksibelt og bogstaveligt talt givet værtsfamilierne og desværre også de børn og unge, der har været omfattet af hjælpe- og solidaritetsprojekterne, et slag i ansigtet.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Jeg hilser erklæringen fra Rådet og Kommissionen velkommen og er enig i, at Lukashenkos autoritære styre skal overvåges nøje. Samtidig føler jeg, at vi har behov for en langsigtet vision for et fremtidigt Belarus - efter Lukashenko - der er demokratisk og velstående.
EU må følge en intelligent strategi med hensyn til det belarussiske folk og samfund og ikke blot med hensyn til den midlertidige regering i Minsk. Historien har vist, at isolering og sanktioner udefra bidrager til at fastholde diktaturer. Vi bør gøre det modsatte: tilbyde belarusserne de bedste muligheder for at studere i EU, rejse og arbejde her i kortere perioder og komme i kontakt med europæiske værdier og vores økonomiske og kulturelle resultater. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan skærpe disse menneskers appetit på vores værdier og lette overgangsprocessen, som landet skal igennem.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at det ikke betyder noget, at kandidaterne kommer i fjernsynet under valgkampagnen, for, som Stalin sagde, er det eneste, der betyder noget, den person, som tæller stemmerne.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand, fru kommissær, hr. minister! Alle på dette plenarmøde ønsker, at Belarus overholder principperne for demokrati, menneskerettigheder, forsamlingsfrihed og ytringsfrihed og indstiller den voldelige forfølgelse af sine egne borgere og etniske mindretal. Desværre er vores liste over krav ganske lang, og det forekommer usandsynligt, at de vil blive fuldstændig opfyldt i den nærmeste fremtid. Vi kan dog ikke holde op med at kæmpe for de værdier, Den Europæiske Union er grundlagt på.
Sanktionspolitikken mod Belarus begyndte som en fiasko. Lad os håbe, at en ændring i EU's politiske strategi over for Minsk vil bringe succes. Det bliver imidlertid ikke let, eftersom Lukashenko begik valgsvindel ved parlamentsvalget i efteråret 2008.
Den vigtigste måde at demokratisere det belarussiske samfund på er gennem uddannelse, frie medier og kontakter mellem borgere i EU og Belarus. Vi bør oprette et særligt stipendieprogram, så unge fra Belarus kan studere i EU, hvilket vil give store fordele i fremtiden.
Flaviu Călin Rus
(RO) Vi har fået forelagt tre beslutningsforslag fra 21. maj, 9. oktober og 7. januar. Der kan konstateres fremskridt med hensyn til de erklæringer, EU's medlemmer har fremsat.
Dog vil jeg bestemt overveje og støtte enhver erklæring, der kan indføre mere demokrati i et hvilket som helst land, og gælder i endnu højere grad, hvis vi taler om et naboland som Belarus. Jeg tror, der er brug for to meget vigtige ting, som mine kolleger også har nævnt før mig, eller vi kunne gøre det blot for at støtte gensidig tillid og gennemsigtighed. For det første må vi udvise modenhed og gøre det lettere for borgere fra Belarus at få adgang til at komme til EU for at få kontakt med EU-værdier, med hvad EU står får, med EU-politik, og med alt, hvad vi repræsenterer. For det andet skal Belarus så snart som muligt blive en stat, der ikke tilbageholder personer af politiske årsager. Det er afgjort en meget enkel gestus, som præsident Lukashenko kunne foretage.
Formanden
Det er tid til at opsummere drøftelserne. Jeg vil anmode vicepremierminister Vondra om en opsummering.
Alexandr Vondra
Hr. formand! Jeg skal prøve at opsummere på vegne af Rådet.
For det første synes jeg, at vi har haft en virkelig spændende forhandling om emnet, der virkelig har givet mange bidrag til vores fælles arbejde. Jeg vil gerne understrege, at vi i Rådet sætter pris på Europa-Parlamentets interesse for og aktive engagement i Belarus. Jeg synes, det er særdeles nyttigt til at fastholde presset på spørgsmålene om menneskerettigheder på den ene side og til ikke at miste denne form for strategisk tilgang på den anden. Jeg vil specielt gerne takke de polske medlemmer af Europa-Parlamentet - Jacek Protasiewicz, Janusz Onyszkiewicz og Józef Pinior - for deres indlæg, som vi lytter nøje til.
Jeg vil nu fremdrage måske tre punkter som konklusion. For det første om visumgebyrer, som mange har nævnt. Det er et problem, vi er specielt opmærksomme på. Selv når vi har talt i vores nationale egenskab i løbet af det sidste år, har det altid ligget os på sinde. Lad mig udtrykke mig helt klart her. Vi ser Belarus som en del af Europa, og vi er klar over de problemer, forhøjelsen af visumgebyrer skaber for borgerne i Belarus. For at undgå negative følger for de mellemfolkelige kontakter vil det tjekkiske formandskab fortsat opfordre medlemsstaterne til at udnytte den fleksibilitet, der er i de relevante bestemmelser i Fællesskabets regelværk. Formandskabet vil også opfordre medlemsstaterne til en mere sammenhængende anvendelse af de eksisterende regler. Hvis den nuværende positive dynamik opretholdes og styrkes af yderligere væsentlige belarussiske foranstaltninger til at respektere menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der kan muliggøre landets deltagelse i ENP og det fremtidige østpartnerskab, bør en visumdialog efterhånden være mulig.
Vedrørende Tjernobyl-børnene, som flere har nævnt, kan jeg forsikre, at vi vil opretholde presset. Vi støttede det franske formandskabs udspil om dette spørgsmål, bl.a. den démarche, der blev foretaget den 3. december sidste år. EU's bestræbelser har endelig resulteret i den midlertidige ophævelse af det præsidentielle dekret nr. 555 om forbud mod disse rejser. Dette og de bilaterale aftaler, som blev indgået i begyndelsen af december mellem Irland og Belarus om fremtidig hvile og rekonvalescens for børn, der er ramt af Tjernobyl-katastrofen, var en positiv udvikling. Vi er klar over, at det generelle problem langt fra er løst. Det tjekkiske formandskab vil følge sagen og træffe alle yderligere foranstaltninger på vegne af EU, hvis det er relevant, og vil fortsætte med at tage spørgsmålet op i vores kontakter med myndighederne i Minsk.
Endelig vil Belarus fortsat stå højt på vores dagsorden i de kommende måneder i forbindelse med revisionen af sanktionerne og med det fremtidige østpartnerskab. Ligesom Parlamentets beslutning om Belarus, der blev vedtaget efter valget den 28. september, hjalp os med at komme videre, håber vi, at vi fortsat kan få Parlamentets støtte i vores embedsperiode.
Benita Ferrero-Waldner
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg har set, at et meget bredt flertal har den samme holdning, som vi har. Det betyder, at vi har tilbudt Belarus muligheden for at komme tættere på EU gennem den europæiske naboskabspolitik. Vi har i princippet tilbudt en skyggehandlingsplan og også en mulighed for at komme med i østpartnerskabet på det rette tidspunkt, selvfølgelig når betingelserne er rigtige.
Når det er sagt, vil jeg gerne besvare nogle få specifikke spørgsmål, der er rejst. Vedrørende finanskrisen: Belarus har klaret følgerne af finanskrisen og de stigende gaspriser i 2007 og 2008 rimeligt godt indtil nu som følge af sin meget begrænsede integration i den globale økonomi og også takket være de betydelige lån fra Rusland, Kina og Venezuela. Men nu har landet, som hr. Belder - tror jeg - ganske rigtigt sagde, været nødt til at bede IMF om et betinget lån på 2,5 mia. EUR og herefter devaluere sin valuta med henblik på at modvirke de negative følger af den globale krise. Eftersom der fortsat i det store og hele ikke er foretaget nogen reform og strukturering af landets økonomi og industri, forventer vi, at den negative tendens vil fortsætte med deraf følgende negative sociale konsekvenser. Så det er rigtigt - det er en vigtig faktor.
Lad mig vedrørende kernekraftværket og spørgsmålene om sikkerhed og sikkerhedskontrol fortælle, at vi i vores tekniske energidialog med Belarus er særligt opmærksomme på også at sikre, at dette land overholder internationale sikkerhedsstandarder. Vi kan sige, at Belarus samarbejder meget aktivt med IAEA i Wien og har været bemærkelsesværdigt åben med hensyn til at give Kommissionen informationer om denne proces.
Men jeg vil også gerne tilbage til spørgsmålet om visumgebyrer. Som jeg sagde i min første bemærkning, er vi parate til at bidrage til forhandlingen, så snart Rådet også har udtrykt ønske om at prøve at styre det og give alle medlemsstater mulighed for at få en fuld visumaftale og en tilbagetagelsesaftale. Efter min vicegeneraldirektør Mingarellis besøg i Minsk kan jeg fortælle, at der i øjeblikket ikke er noget nyt om det specielle spørgsmål. Jeg kan blot sige, at visumgebyrer og visa til børn er specifikke for hvert enkelt land. Vi er endnu ikke nået dertil, at vi har én generel aftale. Også det ville skulle forhandles af Kommissionen.
Formanden
", jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag den 15. januar 2009.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Adam Bielan  
skriftligt. - (PL) Hr. formand! Vi har på det seneste talt om et politisk tøbrud i Belarus. Alexander Milinkievich' oppositionsbevægelse "For Freedom" er endelig blevet registreret. Belarus har givet udtryk for vilje til at deltage i østpartnerskabet. Selv Washington har sagt, at relationerne mellem de to lande er forbedret. Er tiden kommet til at oprette varmere relationer og bryde isen med Belarus? Jeg ville ønske, vi kunne, men vi skal huske, at præsident Lukashenko er en skarp og hårdkogt politisk spiller.
Vi har allerede for ganske nylig behandlet et "politisk tøbrud" i Europa, og jeg vil gerne understrege, at disse ændringer altid har ført til skuffelse.
Det, der virkelig vil være vigtigt, er, hvordan vi fører EU-politik mod øst i de kommende måneder. Lukashenko har klart erklæret, at han ikke vil bøje sig for pres fra Vesten, og under forhandlinger med den russiske præsident Medvedev om nedsættelse af gaspriserne erklærede han, at Belarus ikke vil stå i gæld til Rusland.
Det er indlysende, at Belarus spiller på to fronter. Vi er nødt til at opretholde forsigtige og velovervejede forhandlinger, så vi ikke bliver narret af ændringer, der kan vise sig at være midlertidige. Vi skal være faste i spørgsmål af strategisk betydning for EU og føre en målrettet politik med støtte til udvikling af et civilsamfund og en opposition i Belarus, hvor oppositionsaktivister stadig bliver forfulgt og udenlandske præster udvist. EU kan ikke se bort fra, at myndighederne i Belarus fortsat krænker borgernes rettigheder og menneskerettighederne.
