Egyperces felszólalások fontos politikai kérdésekben
Elnök
A következő napirendi pont a 150. cikk szerinti egyperces felszólalások.
Tiziano Motti
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a mai nap, május 5-e a pedofília és a gyermekpornográfia elleni küzdelem napja Olaszországban.
A fontos gondolatok pillanata ez, amit a 2009. évi 41. törvény vezetett be, egy sajnálatos módon elterjedt és egyre súlyosabb jelenségről, hiszen napjaink pedofiljai nem idős emberek, akik parkokba csalják a gyermekeket, hanem nemzetközi szinten szervezett struktúrákban mozgó személyek, akik a technológia legmodernebb formáit, például az internetet használják fel. Ezért napjainkban a fiatalok, lányok és fiúk, még saját otthonukban sincsenek többé biztonságban.
Ezért remélem, hogy az Európai Unió is helyénvalónak tartja majd, hogy egy külön napot szánjon erre a fontos témára, ezért is nyújtottam be írásbeli nyilatkozatot, amelyben felszólítok egy korai figyelmeztető rendszer bevezetésére, hogy az egyes tagállamok rendőri erői szervezetten tudjanak dolgozni, és gyors információcserét folytassanak. Remélem, e Ház többsége üdvözölni fogja e kezdeményezést.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Elnök úr, a múlt héten Európa egy nagy lehetőséget mulasztott el: azt a lehetőséget, hogy a világ vezetője legyen az asztrofizikai kutatás terén az elkövetkező húsz évben. Az Európai Déli Obszervatórium (ESO) átláthatónak messze nem nevezhető jelentések alapján úgy döntött, hogy az Európai Nagyon Nagy Látcsövet Chilébe telepíti, nem pedig a Kanári-szigetekre.
Most annak van itt az ideje, hogy gratuláljunk Chilének, de annak is, hogy elgondolkodjunk azon, vajon Európa megtett-e minden tőle telhetőt azért, hogy legyen egy európai berendezése, amelynek létrehozásáról európai intézmény döntött több mint 1 milliárd eurós beruházással járó európai finanszírozás mellett, és amely Európában van, nem pedig az amerikai kontinensen.
Az Európai Parlament egyhangúlag azt támogatta, hogy a távcsövet La Palma szigetére telepítsék, és ezért hálás is vagyok. De mit tett a Tanács? Mit tett a spanyol elnökség? Szervezett-e találkozókat az Obszervatóriummal? Ülésezett-e bármelyik olyan tagállammal, amely a távcső helyének eldöntéséért felelt? Tényleg támogatta az európai ajánlatot?
A La Palma szigetén, a Kanári-szigeteken és Európa többi részén élő európaiak válaszra várnak. Jelenleg arra a meggyőződésükre hagyatkozhatnak, hogy nem tettünk meg mindent, amit meg lehetett volna.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Állásfoglalásra tettünk javaslatot, amelynek célja megtiltani a ciántechnológiák alkalmazását a bányászatban, mivel kötelességünk megtenni minden biztonsági intézkedést, hogy megvédjük az embereket és a környezetet az ökológiai katasztrófáktól. Ha képesek voltunk arra, hogy történelmi kötelezettségvállalást tegyünk a kibocsátások csökkentésére, és hangadói legyünk a környezetvédelemnek az egész világ előtt, miért nem tudunk egy alapvető gesztust tenni a tiszta környezet támogatásában, és eltörölni ezt a káros gyakorlatot az Európai Unióban?
A nagybányai balesetre, amely 10 évvel ezelőtt következett be Romániában, úgy tekintenek, mint Csernobilra, hiszen három országot sújtott, és több száz kilométeren át elpusztította a szennyezett folyók ökoszisztémáját. Napjainkban, ismét Romániában, egy új bányaművet terveznek megépíteni, amely szintén ciántechnológiát alkalmaz.
Éppen ezért ma minden eddiginél jobban köszönetet szeretnék mondani önöknek azért, hogy a ciántechnológia bányászati felhasználása ellen szavaznak. Az Európai Uniónak segítséget kell nyújtania az érintett régióknak, hogy fenntartható alapokon teljes mértékben kiaknázzák lehetőségeiket.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Görögország rendkívül súlyos helyzete, nem is említve az Európai Unió tagállamainak súlyos problémáiról érkező nagyon aggasztó híreket, rávilágít arra, hogy a gazdasági válság még nem csengett le, és az Európai Unió régebbi tagállamai által tett némi előrelépés ellenére még mindig fennáll a jelentős egyensúlytalanságok kockázata.
Sajnos egy olyan helyzetben, amikor néhány tagállamban vészesen apadnak a költségvetési bevételek, azonnal ott a csábítás, hogy emeljék az adókat és illetékeket. Pontosan ezt történik most Romániában is. A kormány éppen most vitatja meg azt a javaslatot, hogy növeljék az átalány jövedelemadó és a héa kulcsát. Hibázunk, ha azt hisszük, hogy a hirtelen adó- és illetékemelés több pénzt hoz a költségvetésnek. Az ilyen intézkedések közép- és hosszú távon rendkívül romboló hatást gyakorolnak a gazdaságra.
Sajnos az Európai Unió nehezen talál közös stratégiát a gazdasági válsággal szemben. Mindazonáltal úgy gondolom, hogy jobb információcserére és együttműködésre van szükség azon országok között, amelyek adóemelések helyett megelőző, ösztönző intézkedésekkel emelkedtek felül a válságon, és azok között, amelyek súlyos problémákkal szembesülnek, kétségbeesésükben éppen adókat és illetékeket emelnek, kockáztatva ezzel azt, hogy még mélyebbre süllyednek a válságban.
João Ferreira
(PT) Elnök úr, a pénzügyi spekulánsok egyre súlyosabb támadásokat indítanak az euróövezet legkiszolgáltatottabb és leginkább függő helyzetben lévő gazdaságai ellen. Ugyanaz a pénzügyi tőke, amely eurótrilliókat kapott a tagállamoktól, most az államháztartások törékeny helyzetére spekulál, amit éppen e transzferek és a periférikus gazdaságok gazdasági függősége váltott ki. E függőséget az Európai Központi Bank által folytatott monetáris és árfolyam-politika okozta, amely függetlenséget színlelve a nagytőke és a nagy európai hatalmak érdekeit szolgálja, és e helyzetet csak súlyosbítja a piacok liberalizációja és a nemzetközi kereskedelemben folytatott szabad verseny.
Ezeket az összefüggéseket figyelve a tagállamok és az Európai Unió elég nyilvánvalóvá tették, mit is jelent számukra az európai szolidaritás: szőnyeg alá seperni a pénzügyi tőke fosztogatását, szükség esetén pedig a rablás költségeit a munkavállalókra és a rendes emberekre hárítani olyan intézkedésekkel, amelyek igazi szociális terrorizmust testesítenek meg. A munkavállalókat és a rendes embereket azonban nem fogják ráterelni arra az útra, amelyet elkerülhetetlenként állítanak be előttük, azonban nem az. Láthatjuk harcukat, ami ezt bizonyítja. Tisztelgünk bátorságuk és eltökéltségük előtt, amiről Görögországban, Portugáliában és számos más országban tesznek tanúbizonyságot.
Trevor Colman
Elnök úr, nyilvánvalóvá vált az utóbbi napok tragédiáiból, hogy Görögország drákói megszorító intézkedéseket vezet be az euró fenntartása érdekében. Ez nem lehet a helyes út. Ezzel csupán a rendes, keményen dolgozó görög embereket büntetik politikusaik pazarlásaiért és ugyanezen politikusok azon óhajáért, hogy megtámogassák a kudarcra ítélt valutauniót.
Az Egyesült Királyságban jól emlékszünk arra, amikor 1992 szeptemberében kiléptünk az árfolyam-mechanizmusból, az ERM-ből, illetve ahogy Norman Tebbit brit politikus nevezte, az örökös recesszió mechanizmusából, amelyben a tagság katasztrofálissá vált Nagy-Britannia számára. Ettől megmenekültünk, köszönhetően a Német Szövetségi Banknak, amely elutasította a font megsegítését.
A szerető szigor eléri célját. Noha Görögország bennmarad az euróövezetben, kiútja sincs belőle. Szabadítsuk fel a görögöket az euró béklyóiból. Hagyjuk, hogy az IMF tegye a dolgát, és figyeljük, milyen gyorsan fellendül Görögország, ahogy mi, Angliában is tettük, amint kiléptünk az ERM-ből. Ne a görög néppel fizetessék meg annak az elérhetetlen törekvésnek az árát, hogy egy európai uniós szuperállamot akarnak létrehozni!
Angelika Werthmann
(DE) Elnök úr, ma a repülésbiztonságról kívánok szólni. Az utóbbi hetekben sokat foglalkoztatott minket e téma, és mindannyiunkat érintett.
Az emberi élet sokkal fontosabb, mint a gazdasági nyereség. Pontosan ezért támogatom a repülési tilalmat akkor, amikor külső kockázatok, például egy vulkáni hamufelhő fenyegeti az utasok biztonságát, hiszen felelőtlenség lenne kockára tenni életüket. Emlékeztetném önöket 1982-re és 1989-re, amikor majdnem bekövetkezett a katasztrófa, valamint arra a vadászgépre, amelyben hamufelhő által okozott üvegszilánkokat találtak.
Próbarepüléseket végeztek, azok kiértékelése azonban időt vesz igénybe. Konzultáltak szakértőkkel, válaszaik azonban nem mutattak meggyőzően egy adott irányba. Marad tehát az a tény, hogy az emberi élet érték, amely nem kockáztatható, ehelyett a repülés hatékony és megfizethető alternatíváit kell megvalósítani.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Úgy vélem, hogy az európai élelmiszerellátási lánc működésének javítása és az optimális átláthatóság elérése érdekében egységes jogi keretet kell létrehozni közösségi szinten, amelynek feladata az élelmiszertermékek szállítói és a kiskereskedők közötti kereskedelmi kapcsolatokban alkalmazott határidők, a szállítókat a versenyellenes megállapodásokkal és gyakorlatokkal szemben védő hatékony módszerek, valamint a fizetési módok és határidők meghatározása.
Továbbá hasznosnak tartanám, ha szigorítanánk a versenyjogi szabályozások betartását, és biztosítanánk azok egységes értelmezését valamennyi tagállamban. Figyelembe véve a szállítók és kiskereskedők közötti kereskedelmi kapcsolatok jelenlegi állapotát, úgy vélem, hogy a versenyjogi szabályozások rendelkezéseit értékelni kell, ami egyensúlyt teremt majd az Európai Unió közös agrárpolitikája és versenypolitikája között. A piacfigyelés tényleges átláthatóságot hozhat az élelmiszerlánc árképzésében és különösen az árrésekben.
Jarosław Kalinowski
(PL) Elnök úr, e Házban már többször felvetettük a lengyel kisebbséggel szemben Litvániában alkalmazott megkülönböztetés ügyét, ahol is az ott élő lengyelek nem írhatják le családnevüket az eredeti helyesírással, a lengyelt oktatási nyelvként használó osztályokat bezárják, a szovjet érában elkobzott földtulajdonokat pedig nem szolgáltatják vissza jogos tulajdonosaiknak, csak azért, mert lengyelek.
Nemrégiben a litvániai Legfelsőbb Hivatalos Etikai Bizottság megbüntette Tomaševski urat, a lengyel kisebbség vezetőjét és az Európai Parlament képviselőjét, amiért kérdést tett fel itt, ebben a Házban Barroso úrnak a litvániai kisebbségek jogainak tiszteletben tartásáról. És e botrányos intézkedések egyre fokozódnak. Néhány napja a Litván Nyelvi Felügyelőség még magasabb bírságot vetett ki Salcininkai helyi hatóságának igazgatójára, mert kétnyelvű táblákat használt. A régió lakosságának nyolcvan százaléka lengyel.
Elnök úr, a legfőbb ideje, hogy az Európai Parlament véget vessen a litván kormány e botrányos fellépéseinek. Büszkék vagyunk arra, hogy az emberi jogok az Unió alapkövei. Elég gyenge alapok ezek, ha nem tudjuk érvényesíteni e jogokat a tagállamokban.
Charalampos Angourakis
(EL) Elnök úr, munkavállalók milliói sztrájkolnak és tüntetnek ma a Görög Munkásfronttal együtt a tőke, a görög kormány, az Európai Unió és az IMF által kikényszerített barbár intézkedések ellen.
Ezek az intézkedések sem nem újak, sem nem átmenetiek. A kapitalista fejlődés kirívó alkalmazását láthatjuk bennük, ami válsághoz vezet. A cél a görög és európai plutokrácia profitjának megőrzése és a Maastrichti Szerződés alkalmazásának folytatása. Ezek szerepelnek a lisszaboni stratégiában és az Európa 2020 stratégiában, amelyek éppen ezért vezetnek zsákutcába.
Mi azonban azt mondjuk, hogy ez nem egyirányú utca, hogy van megoldás. A megoldás a munkásmozgalom újjászervezése és az olyan fejlődés támogatása, amely a javakat előállítók szükségletein alapul. A megoldás a monopóliumok államosítása és a hatalom átadása a népnek. Sem a provokátorok, sem pedig a görög kormány zsarolói nem képesek megállítani ezt a mozgalmat, ahogy a ma Athénban elkövetett gyilkosságok sem, amelyek mindannyiunkat megdöbbentettek.
Hiszek abban, hogy a görög nép győzedelmeskedni fog.
Chrysoula Paliadeli
Elnök úr, pár órával ezelőtt azt mondtam volna, hogy a kulturális szimbólumok ízléstelen eltorzítása és az elavult sztereotípiákat emlegető, kétértelműen objektív cikkek ellenére - jóllehet a Tanács nem fontos európai kérdésként kezelte a görög gazdasági válságot, a Bizottság pedig nem használta fel azt az európai kohézió töréspróbájaként - a görög nép készen áll arra, hogy támogassa új szocialista kormányát a gazdasági és szociális fellendülésért folytatott harcban.
Most azonban, az elmúlt néhány óra tragikus athéni eseményei fényében, ahol három ember halt meg a kemény gazdasági intézkedések miatt kirobbant erőszakban, felidézem Rasmussen úr legutóbbi szavait: a köntörfalazás politikájának vádiratát láthatjuk abban, hogy a görög állami hitelfelvételt nagyon kockázatosra minősítették le. Úgy vélem, hogy az Európai Parlament képviselőinek legsürgősebb feladata, hogy fokozzák a kohézióért folytatott küzdelmet.
Remélem, hogy ami Görögországban pár órája történt, nem válik ragályossá, és azt is remélem, hogy ez éppen ellenkezőleg a kezdetét jelentheti egy olyan egységes erőfeszítésnek, amely a szolidaritáson és a partnerségen keresztül formálja az európai identitást.
Ilda Figueiredo
(PT) Pár napja ünnepeltük annak 120. évfordulóját, hogy május 1-je a munka nemzetközi ünnepe.
120 év szüntelen, kemény és hősies küzdelem volt ez, amelyet a munkások vívtak világszerte jogaikért és a munkásság emancipációjáért, egy olyan társadalomért, amelyben az ember kreatív képességeinek teljes kibontakoztatása a - végre kizsákmányolás nélküli - munka. 120 évnyi nagyszerű vívmányok, fájdalmas csalódások és a munkavállalók 120 évnyi szívós ellenállása. Május elseje és annak egyetemes jelszava történelmileg a legerőszakosabb elnyomás mentén alakult ki, amely számtalan csatába, áldozatba és elveszített életbe került. Minden lépéssel megszilárdult, amelyet az emberek a szabadság elnyerésében elértek, és kudarcot szenvedett és szenved ma is minden alkalommal, amikor a történelmi körülmények lehetővé teszik, hogy a nagytőke offenzívát indítson. Ezt tapasztaljuk ma az Európai Unióban, és ezt látjuk Görögországban, Portugáliában és sok más országban.
Gondolnunk kell ezekre a küzdelmekre, és véget kell vetnünk a még súlyosabb kizsákmányolásnak. Ideje, hogy tiszteletben tartsák azok méltóságát, akik dolgoznak és javakat állítanak elő.
Alan Kelly
Elnök úr, fel szeretném hívni a Ház figyelmét egy rendkívül sürgős ügyre. Alig több mint egy éve Bolíviában agyonlőttek egy ír fiatalembert és uniós polgárt, Michael Dwyert. Sok megfigyelő úgy véli, hogy meggyilkolták. Michael családja, akik ma este jelen vannak itt velünk a Házban, máig sem kaptak választ arra, hogy miként és miért halt meg ez a fiatalember.
Az egyedüli hivatalos tájékoztatás az volt, hogy amiatt halt meg, mert részese volt egy feltételezett összeesküvésnek, amelynek során Bolívia elnöke ellen akartak merényletet elkövetni. Ez egyáltalán nem illik olyasvalakinek a jellemébe, aki egy szerető, gondoskodó és apolitikus családban nevelkedett fel. A valódi probléma viszont az, hogy a bolíviai hatóságok tájékoztatásában nem lehet megbízni. Az eseményekről elmondott verzióik teljesen ellentmondanak egymásnak, legyen szó kriminalisztikai bizonyítékokról, ballisztikai eredményekről vagy magukról az előadott érvelésekről.
Ezért sürgetem a Parlamentet és az EU új külügyi főbiztosát, Catherine Ashtont, hogy támogassák az ír kormány erőfeszítéseit, hogy azonnal kezdjenek független nyomozást. Én is ezt teszem az ír európai parlamenti képviselők pártokon átnyúló támogatása mellett, akik a közeljövőben levélben fordulnak majd hozzá.
Kristian Vigenin
(BG) Fel kell hívnom a figyelmüket a hazámban kialakult problémára. Bulgáriát egy alkalmatlan, populista kormány irányítja, amely az 1930-as évekre jellemző módszereket vet be.
Ezt jól szemlélteti, hogy jelenleg a legnépszerűbb politikus a belügyminiszter, akit e minisztérium egykori főtitkára, a jelenlegi miniszterelnök követ. A választások nyomán az ellenzék képviselőinek százait bocsátották el politikai okokból. Nyomást gyakorolnak a média fő orgánumaira is. Politikusokat tartóztattak le brutális és szembeszökő módon, vagy vádolták meg őket nevetséges vádakkal.
Az ügyészek fittyet hánynak az ártatlanság vélelmére, miközben a miniszterek nyomást gyakorolnak a bíróságokra, és a televízióban jelentik be az ítéleteket. Egy új törvény megengedi, hogy telefonlehallgatás és névtelen tanú vallomása alapján hozzanak ítéletet. Intézkedéseket hoznak egy rendkívüli bíróság, hivatalos néven "szakbíróság” létrehozására. A félelem kezd eluralkodni az országban.
Évek óta követelik Bulgáriától, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a bűnözés elleni küzdelem terén. Most tesznek erőfeszítéseket, de bűnözés elleni küzdelem a demokrácia elleni csatába csap át. Az Európai Parlament fogékony arra, ha megsértik a demokráciát, a szabadságot és az emberi jogokat a világban. Arra is fogékonynak kell lennie, ha ez az egyik tagállamban történik.
Csanád Szegedi
(HU) Tisztelt Elnök Úr! Tisztelt Képviselőtársaim! A pénzügyi válság, a munkanélküliség, az államháztartás növekedő hiánya és az államadósság növekedése a legnagyobb kihívások napjainkban Európa nemzetei számára. Fel kell azonban hívnom a figyelmet a közép-európai országokra is jellemző, ám Magyarországon súlyos méreteket öltő korrupcióra, amely tovább mélyítette a válságot és további hitelek felvételével még nagyobb mértékű adósságba taszította országunkat. A leköszönő magyarországi szocialista kormány tarthatatlan helyzetbe hozta a magyar gazdaságot, hiszen nem létezett közpénzes beruházás, állami megbízás korrupció nélkül, legyen szó akár autópályáról, hídfelújításról, parkolásról, egészségügyről, hazai finanszírozású vagy EU-s pályázatról. A Jobbik felszólítja a most megválasztott új magyar kormányt szigorú korrupcióellenes jogszabályok magalkotására és azok betartására, melyekre a válság kapcsán minden európai uniós tagországot is buzdítunk. A Jobbik hisz abban, hogy igenis meg lehet tisztítani a politikai közéletet a korrupciótól.
Alexander Mirsky
(LV) Köszönöm, elnök úr. Május 8-án Európa a nácizmus feletti győzelmet ünnepli. Azonban, hölgyeim és uraim, van néhány kellemetlen hírem. Idén március 16-án Lettországban a hatóságok hallgatólagos jóváhagyásával Waffen SS veteránok zászlós felvonulást tartottak Rigában, megemlékezve arról a napról, amikor megalakult a lett SS-légió. 20 éve mi, ellenzékben semmit sem tudtunk tenni ez ellen. Az európai államok vezetői úgy tesznek, mintha semmi sem történne. Lettországban az SS büntetőosztagai 130 falut romboltak le és több mint 150 000 embert öltek meg Lettországban, Belaruszban, Lengyelországban és Oroszországban. Most azonban hősként emlékeznek meg róluk Lettországban. Az Európai Unió tagállamainak e gyáva hallgatása bűncselekmény a második világháborúban elpusztult több millió ember ellen. Ez rendkívül fontos. Köszönöm.
Iuliu Winkler
Elnök úr, történelmi példákon láthatjuk, hogy a válság fejlődést is teremthet. Nyomás alatt új ötletek jöhetnek, amelyek innovatív mechanizmusokat hoznak létre a fejlődés ösztönzése és az olyan hibák elkerülése érdekében, amelyek a válsághoz vezettek.
Két olyan ötletet szeretnék megvilágítani, amelyek értelmes eszközökhöz vezethetnek. Ha azt akarjuk, hogy az EU mérvadó globális szereplő maradjon, létre kell hozni egy európai monetáris alapot és egy európai hitelminősítő ügynökséget. Az ehhez szükséges nagy intézményi erőfeszítések ellenére, ha hosszú távú érdekeinket tekintjük, még mindig érdemes elvégezni ezt a munkát.
Az európai szociális piacgazdaság és a közös valuta a világgazdaság és a globális pénzügyi rendszer sarokkövei. Az "európai IMF” létrehozása erősíthetné a Stabilitási és Növekedési Paktumot, az európai hitelminősítő ügynökség pedig az európai gazdaságok tényleges megismerése alapján készítené el értékeléseit. Mindkét elképzelést komolyan meg kell vitatni, és véleményem szerint az elképzelést támogató döntés lenne a bölcs döntés.
Corina Creţu
(RO) Az utóbbi időben a szélsőjobb riasztó előretörésének és radikálisabb idegengyűlölő és rasszista attitűdök térnyerésének lehettünk szemtanúi. Az olaszországi és franciaországi regionális választások és a magyarországi általános választások megerősítették, hogy a szélsőséges mozgalmak egyre nagyobb sikerrel terjesztik veszélyes nacionalista, Európa-ellenes és agresszív üzeneteiket, amelyekkel vagy nemzeti kisebbségeket, vagy pedig szomszédos államokat vesznek célba. Nem ez az, amit az egyesült Európában akarunk, és azt sem hinném, hogy ez lenne a megoldás a polgárok problémáira.
Riadalmamnak kívánok hangot adni amiatt, hogy szélsőséges retorikát alkalmazva a külföldi média ellenséges üzeneteket terjeszt a kelet-európaiakról, különösen a románokról. A francia televízió általánosságban sértegeti a románokat, míg a Spanyol Néppárt jelöltje a barcelonai önkormányzati választásokon a következő szlogennel népszerűsítette választási kampányát: "Nem akarunk románokat”.
Meg kívánom ragadni az alkalmat, hogy az Európai Parlament összes felelős képviselőcsoportjához forduljak, hogy egyesítsük erőinket, és fellépjünk e veszélyes jelenséggel szemben az Európai Unióban.
Kriton Arsenis
(EL) Mindenekelőtt szeretném részvétemet nyilvánítani a mai athéni támadásokban elhunyt áldozatok családjainak.
Hogy visszatérjek az éghajlatváltozáshoz, a világ népeinek az a 35 000 képviselője, akik a bolíviai Cochabambában találkoztak, nem kerteltek. Azt akarják, hogy a mexikói konferencián jogilag kötelező kibocsátáscsökkentési célokat fogadjunk el. Igazuk van. Nem halogathatjuk tovább ezt a döntést.
Az Európai Uniónak azonnal és hivatalosan is kötelezettséget kell vállalnia arra, hogy 2020-ig 30%-kal csökkenti kibocsátásait. Ez megváltoztatja majd a tárgyalások dinamikáját, amelyek valóban megakadtak, azt kockáztatva, hogy a kibocsátáscsökkentésre vonatkozó döntést Mexikó utánra halasztják meghatározott határidők és menetrend nélkül.
Mi is többet tehetünk itt a Parlamentben. Már megállapodtunk abban, hogy az Európai Parlament 2020-ig 30%-kal csökkenti szénlábnyomát. Példát kell mutatnunk a tagállamok előtt azzal, hogy 50%-kal csökkentjük szénlábnyomunkat.
Mindannyian tudjuk, hogy mindennapi munkahelyünkön vannak még lehetőségek az energiamegtakarításra és a környezeti lábnyomunk csökkentésére, nekünk pedig lehetőségünk van és kötelességünk is cselekedni e téren.
Elisabeth Köstinger
(DE) Elnök úr, az Európai Parlament a mai napon mentesítette a Bizottságot 2008-ra, ami jó hír. Az uniós források kifizetésével kapcsolatos szabálytalanságok aránya még sosem volt olyan alacsony, mint idén.
Az elmúlt három évben lehetőség nyílt felére csökkenteni azon a területek számát, ahol a szabálytalanságok aránya 5% felett, azaz az elfogadható határérték felett volt. Egyedül a kohéziós politika területe hagy sok kívánnivalót maga után. Több erőfeszítésre van szükség a későbbiekben ezen a téren. A mezőgazdaság és a természeti erőforrások területét külön ki kell emelni. A szabálytalanságok aránya e területen 2% alatt, tehát elég egyértelműen a zöld sávban volt. A nyomon követési és ellenőrzési rendszerek hatékonyak.
Ebben az összefüggésben azonban meg szeretném említeni a Törökországnak nyújtott előcsatlakozási támogatást, amelyet a mentesítésről szóló jelentés is megemlít. A Törökországnak folyósítandó források növelése igencsak megkérdőjelezhető a mérhető kritériumok hiányában. Elfogadhatatlan, hogy meghatározott mutatók nélkül uniós forrásokat adjunk harmadik országoknak. Elengedhetetlen a kifizetések és a források felhasználási módjának közvetlen ellenőrzése. A támogatás csak így érheti el a kívánt hatást.
Krisztina Morvai
(HU) Az emberi jogok európai egyezményének 11. cikke emberi jogként határozza meg a szakszervezeti tevékenység gyakorlásához való jogot. Ezzel a rendelkezéssel szöges ellentétben az elmúlt héten a magyar katonai büntetőbíróság súlyos büntetéssel sújtotta Szima Juditot, egy tízezer rendőrt tömörítő szakszervezet vezetőjét olyan tevékenységéért, amely akár laikus szemmel, akár jogász szakmai szemmel nézve kizárólag a munkavállalói érdekvédelem és a szakszervezeti tevékenység körébe esett. Hangsúlyozom, hogy ez nem valamiféle harmadik világbeli banánköztársaságban történt, hanem az Európai Unió egyik tagállamában. Folyamatosan arról beszélünk itt ebben a teremben és a bizottságokban is, hogy a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével megerősödött az Európai Unió elkötelezettsége az emberi jogok iránt és hatékonyabbá vált a jogvédelem. Azt kérem, hogy Szima Judit esete legyen egy tesztügy, legyen egy esettanulmány, kövessük mindnyájan végig azt, hogy az európai emberi jogi normák érvényesülésével hogy tudja ez a bátor asszony visszanyerni az igazságát, a méltóságát és a megélhetését, amit elveszített.
Adam Gierek
(PL) Elnök úr, az emberkereskedelemnek egy leplezett formája virágzik Lengyelországban. És ez annak tudható be, hogy abszolút elsőbbséget élvez a piac liberális, embertelen törvénye. Az elmúlt években számos lakást és az állami vállalatok tulajdonába tartozó egész lakótömböket adtak el bérlőikkel együtt az egykori Lengyel Népköztársaság vagyonának privatizációja részeként.
A bérlők a leggyakrabban idős emberek, gyakran betegek is, akiknek nem kínálták fel az elővásárlási jogot. Az égbe szökő bérleti díjak nyomása alatt adósságcsapdába kerültek, gyakran kilakoltatják őket. Alapvető emberi jogaikat sértik meg. Megfelelő jogi és végrehajtási eszközökre van szükség, amelyek lehetővé teszik, hogy az uniós tagállamok hatóságai hatékonyan léphessenek fel az egykor állami vállalatok tulajdonába tartozó privatizált lakások bérlői védelmének biztosítása érdekében. Állami forrásokból sürgősen segítséget kell nyújtani az embertelen privatizáció áldozatainak.
Dimitar Stoyanov
(BG) Köszönöm, elnök úr. Azért emelkedek szólásra, hogy feltárjak egy igazságtalanságot.
Képviselőtársaim, ne áltassuk magunkat azzal, hogy a rendes görögök teljesen ártatlanok abban, ami Görögországban történt. Az ok, amire az események visszavezethetők, és ami hozzájárult a pénzügyi válsághoz, az a 14., 15. és 16. havi fizetés, azokkal a nyugdíjakkal és kiváltságokkal együtt, amelyek nemcsak hogy máshol az Európai Unióban nem léteznek, hanem teljességgel ismeretlenek is.
Görögország az elmúlt 10 évben hazudott az Európai Központi Banknak gazdasága állapotáról. Most azonban, ebben a kritikus helyzetben az európai vezetők megszavazták, hogy 110 milliárd euró jutalmat adnak mindezekért a hazugságokért és a megtévesztésért. Ugyanakkor azokat az országokat, amelyek mintaszerűen irányították államháztartásukat, megbüntetik a bekövetkezett válsággal, ami minden valószínűség szerint ahhoz vezet majd, hogy eltolódik a belépésük az euróövezetbe.
Kettős mércéről van itt szó, ami nem méltó sem az euróövezethez, sem pedig az Európai Unióhoz. Az az igazságos, ha a bűnöst megbüntetik, az euróövezet vezetőinek pedig fel kell kérniük Görögországot a távozásra.
Elnök
Ezzel ezt a napirendi pontot lezárom.
