Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0138/2007).
A következő kérdések érkeztek a Bizottsághoz:
Első rész
Tárgy: Kényszermunka Európában
Az elmúlt években a kizsákmányoló kényszermunka célját szolgáló embercsempészet folyamatosan növekedett az EU-ban. Az áldozatok, legyenek azok európaiak vagy bevándorlók, a rabszolgaság új formáinak alávetve szenvednek. A Bizottság milyen intézkedésekkel szándékozik véget vetni ennek a jelenségnek? Mivel az ilyen emberkereskedelmet a tagállamok is elősegítik azzal, hogy nem követelik meg a munkaadóktól a munkavállalók jogaira vonatkozó jogszabályok betartását, a Bizottság milyen intézkedéseket akar hozni a probléma megoldása érdekében?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, a kényszermunka és a kizsákmányolás céljából való emberkereskedelem az alapjogok súlyos megsértését jelentik, és teljes mértékben elkötelezettek vagyunk az ilyen bűncselekmények megelőzése és az ellenük való küzdelem mellett.
Nemzetközi munkajogi szervezetek becslései szerint 2005-ben világszerte legalább 12,3 millió ember végzett kényszermunkát. Körülbelül ötödük egyben az emberkereskedelem áldozata.
A kizsákmányolás célját szolgáló emberkereskedelem elsősorban a szervezett bűnözéshez kapcsolható tevékenység, amely 12 milliárd dollárt hoz évente. Azt is tudjuk, hogy az emberkereskedelem alacsony kockázatú bűncselekmény.
Az európai stratégia célja, hogy ezt az alacsony kockázat, magas jutalom felől a magas kockázat, alacsony jutalom felé mozdítsa el. A kizsákmányolás célját szolgáló emberkereskedelemmel szemben integrált stratégiára van szükség, amely összefogja a megelőzést, bűnüldözést, védelmet és az áldozatok megsegítését.
A Bizottság segíteni fog egy, érdekelteket és a megelőzési stratégiában résztvevő intézményeket összefogó hálózat kiépítésében. Ezek elsősorban a munkaügyi ellenőrző szolgálatok, a munkaadók szervezetei, szakszervezetek.
A megelőzéssel kapcsolatban fő cél a munkavédelmi törvények betartásának biztosítása minden munkahelyen, és ezáltal az illegális munkával szembeni küzdelem, különösen azokban a szektorokban, ahol nagy a kockázat, többet között a mezőgazdaságban, az építőiparban, az élelmiszeriparban és a háztartási munkákban.
Ugyancsak elkötelezett vagyok új jogszabály létrehozatala iránt az emberkereskedelemmel és a vendégmunkások kizsákmányolásával szembeni küzdelem terén. Példa erre a közelmúltban tett javaslat, amely az illegálisan harmadik országból származó személyeket foglalkoztatók elleni szankciókat megállapító irányelvre vonatkozott. A jelentés célja, hogy adminisztratív, és súlyosabb esetekben - többek között emberkereskedelem, vagy súlyosan kizsákmányoló munkafeltételek esetében - büntetőjogi szankciók segítségével szálljon szembe a migráns munkások kizsákmányolásával.
A nyomozásnak és a büntetőeljárásnak hatékonyabbá kell válnia. A jogalkalmazó hivatalnokoknak teljes körűen alkalmazniuk kell az emberkereskedelemre vonatkozó jogszabályokat a munkaerő kizsákmányolása terén, ideértve az emberkereskedelem elleni kerethatározattal összefüggő jogszabályokat, és az emberkereskedelem áldozatainak tartózkodási engedélyével kapcsolatos irányelvet.
Ahogyan a nemzeti jó gyakorlatok mutatják, az emberkereskedelem áldozatainak nyújtott segítséget előíró intézkedések kulcsfontosságúak az emberek alapvető jogainak védelme szempontjából, ugyanakkor elősegítik a sikeres bűnüldözést is. Az emberkereskedelem áldozatainak nyújtott segítség, a tartózkodásra jogosító státus és az alternatív munkalehetőség elősegíti a velük való együttműködést a bűnügyekben, és megkönnyíti az elkövetők megbüntetését.
Befejezésként, az első emberkereskedelem elleni nap alkalmával, a következő október 18-án a Bizottság javaslatokat fog tenni a tagállamokkal együtt és a tagállamok számára az emberkereskedelem áldozatainak - elsősorban a legsebezhetőbb csoportok, mint a gyerekek - azonosítása és támogatása érdekében, a jogalkalmazók, a vádhatóságok, az NGO-k és más szolgáltatókkal való szoros együttműködés alapján.
Silvia Ciornei
(RO) Elnök asszony, hadd köszönjem meg Frattini biztos válaszát. Mióta benyújtottam kérdésemet, találkoztam a biztossal, és megtárgyaltuk az emberkereskedelem különféle vonatkozásait. Nagyra értékelem az Európai Bizottságnak és magának a biztosnak a részvételét a jelenség elleni küzdelemben, és örülök, hogy október 18-án az Európai Bizottság tényleges akciókat indít útjára e jelenség leállítása érdekében, beleértve azokat is, amelyeket a biztos említett, azaz a büntetőjogi szankció bevezetését az éjszakai másodállások súlyos eseteire.
Szeretném megkérdezni, hogy a biztosnak szándékában áll-e az Európai Bizottság nevében felhatalmazást kérni a Tanácstól, hogy az Európai Közösség nevében aláírja az Európa Tanács emberkereskedelem elleni küzdelemről szóló egyezményét, amely az emberkereskedelem elleni fellépés igen hatékony jogi instrumentuma.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a válasz bizonyosan igen. Mi, és én személyesen is elkötelezettek vagyunk, hogy biztosítsuk: valamennyi nemzetközi instrumentum Európát szereplőként és szószólóként lássa.
Ami azt az instrumentumot, amelyre ön utal, és más konkrét kezdeményezéseket illeti, kétségtelen, hogy a Bizottság, hölgyeim és uraim, mindent egyedül nem tud megtenni. Szeretnék javaslatot tenni egy irányelvre a nyerészkedők, vagyis inkább rabszolga-kereskedők büntetőjogi felelősségre vonásáról, akik felhasználják és kihasználják az emberkereskedelem áldozatait, de akkor, ha a tagállamok nem adják beleegyezésüket, ha Európában a kicsi, nagy és közepes méretű vállalkozások hálózata nem támogat bennünket, az ilyen instrumentumok nagyon kevéssé lesznek hatékonyak. Én ezért önökhöz fordulok, hogy dolgozzunk együtt.
Reinhard Rack
(DE) Jövőre Ausztriában és Svájcban tartják meg az EURO 2008-at. Az emberkereskedők és a nőkereskedők már felkészültek rá. A Bizottság is?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Ez egy nagyon fontos kérdés. Egészen jó tapasztalataink voltak a Labdarugó Világkupa 2006. évi németországi rendezvényei idején. Nagyon szoros együttműködésben dolgoztunk az összes tagállammal, a rendőrhatóságokkal és a német hatóságokkal. Ezen időszak alatt legalább 3000-4000 fiatal áldozatot mentettünk meg attól, hogy Németországba csempésszék őket. Készek vagyunk arra, hogy ugyanezt megtegyük.
Most készítünk az európai együttműködés fontosabb eredményeiről egy jelentést, amelyet igen rövid időn belül kiadunk. Önök talán tudják, hogy legalább 12 tagállam vesz részt abban az együttműködésben, amelynek célja intézkedések elfogadása, hogy a határokon leállítsák és ellenőrizzék azokat a gyanús embereket, akik illegálisan próbálnak meg fiatal áldozatokat becsempészni. Készek vagyunk ugyanezt megtenni jövőre Németországgal, Ausztriával és Svájccal együttműködésben, amelyek szintén vendégül látnak bajnokságokat. Németország ezzel kapcsolatban nagyon jó munkát végzett.
DanutBudreikait
(LT) Az a jelenség, hogy embereket elrabolnak és erőszakkal munkára kényszerítenek, hogy megfosztják őket a mozgás és bármilyen tevékenység szabadságától, hogy lehetetlen elhagyniuk a munkahelyüket, mint ha börtönben lennének, nagyon régi. Tudunk erről a sajtóból és a különféle vizsgálatokból. Van-e a Bizottságnak bármilyen általános érvényű statisztikai információja azokról az országokról, ahol ez előfordul, és úgy tartják, hogy ez nem büntetőjogi kérdés? A tagállamoknak nincs joguk nem megbüntetni azokat az elkövetőket, akik másokat a szabadságuktól megfosztanak.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, minden bizonnyal tudunk a legaggasztóbb fejleményekről. Tudunk arról is, hogy néhány tagállam fokozza a megelőzéssel és a bűnüldözéssel kapcsolatos együttműködését. E bűncselekmények tényállásának meghatározása azonban nézetem szerint probléma Európa-szerte.
Amikor, amint ön mondja, embereket borzalmas feltételek mellett munkára kényszerítenek, túszul tartanak, akkor nem büntethetjük a felelősöket pusztán az illegális munkára irányadó szabályok szerint, mivel az ilyen bűncselekményeket más emberi lények rabszolgasorba kényszerítéseként kell értékelnünk. Csak így lehet a helyzeten javítani. Hogy egy példát hozzak fel, csak akkor tudjuk majd az európai elfogatóparancsot alkalmazni, ha az ilyen bűncselekményeket olyan súlyosnak tekintjük, mint amit szerintem kiérdemelnek.
Ez csak egy példa, de amint tudják, az európai elfogatóparancs a bűncselekmények egy kategóriájára, csak a súlyos bűncselekményekre vonatkozik, de úgy látszik, hogy a tagállamok, amelyekhez most fordulok, hajlandóak szigorítani nemzeti büntetőjogukat, hogy az ilyen bűncselekmények tényállását alapvetően úgy határozzák meg, hogy azok minősüljenek valóban súlyos bűncselekménynek - ami néhány tagállamban már megtörtént -, és tegyék lehetővé az európai együttműködés instrumentumainak alkalmazását, amelyeket most már működőképessé tettünk. Ez azonban alapvető előfeltétel.
Tárgy: Intézkedés a nemzetközi bűnözés ellen és az Európai Bíróság
Az Európai Unió fejlődése a jogalkalmazás alapján ment végbe, de az utóbbi időben a nemzetközi bűnözés elleni fellépés érdekében érzett aggodalom a harmadik pillér, azaz a kormányközi együttműködés alapján elfogadott határozatokhoz vezetett, a nélkül azonban, hogy ezek vizsgálatra az Európai Bíróság elé kerültek volna, ahogyan kellett volna. Mit gondol a Bizottság, lehetséges a harmadik pillérhez tartozó intézkedések bírósági vizsgálatának megerősítése, az unió nagyobb jogbiztonsága érdekében?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - Elnök asszony, az Európai Bíróság fontos szerepet játszik a harmadik pillér eszközei legalitásának és végrehajtásának biztosításában.
A Szerződés 35. cikke szerint a Bíróságnak joghatósága van a kerethatározatok és határozatok érvényessége és értelmezése feletti előzetes döntésben, a Szerződés VI. fejezete alatti egyezmények értelmezésében, és az ezekkel kapcsolatos intézkedések érvényességében és értelmezésében, amennyiben a tagállamok bíróságai erre igényt tartanak.
Ám ez a joghatóság csak azon tagállamok számára áll fenn, amelyek kinyilvánították, hogy elfogadják a Bíróság joghatóságát. Továbbá, azok a tagállamok, amelyek elfogadták a joghatóságot, korlátozhatják azt a legfelsőbb nemzeti bíróságokra vagy törvényszékekre. Jelenleg sajnos csak 16 tagállam fogadta el az Európai Bíróság joghatóságát a harmadik pillérbeli előzetes döntésekben, és ezek közül kettő korlátozó nyilatkozatot tett. Véleményem szerint ez nem elég, és nem teszi lehetővé a Bíróság és nemzeti bíróságok közötti, az európai jog gyakorlásával kapcsolatos napi párbeszédet.
Az Európai Bíróságnak emellett joghatósága van kerethatározatok és határozatok jogszerűségének mérlegelésében is. A tagállamok és a Bizottság egyaránt a Bíróság elé vihetik ezen intézkedéseket, hogy meggyőződjenek jogszerűségükről. A gyakorlatban a Bizottság kétszer élt ezzel a lehetőséggel. Azokra az esetekre utalok, amikor környezet védelmére, illetve hajó okozta szennyezésre vonatkozóan a büntetőjog alkalmazása kapcsán kérték a kerethatározat megsemmisítését. Ám véleményem szerint ezekben az intézkedésekben is javulásra van szükség. A Szerződés jelenleg nem kínál olyan, a jogsértési eljárásokhoz hasonló mechanizmusokat a közösségi jogszabályok vonatkozásában, amelyek révén ellenőrizhetnék az instrumentumok végrehajtását a tagállamok joganyagában.
Két, a Bizottságnak 2006-ban és 2007 júliusában megküldött, a hágai program végrehajtásával kapcsolatos közleményben fejtettem ki véleményemet a Bíróság szabadsággal, biztonsággal és igazságszolgáltatással kapcsolatos joghatóságában található joghézagokkal kapcsolatban. A Bizottság ezért üdvözli a tagállamok által a reformszerződés véglegesítését elősegítő kormányközi konferenciának adott mandátumot. Azt várom a reformszerződéstől, hogy a Bíróság teljes mértékben felelős legyen az igazságszolgáltatás, a szabadság és a biztonság kérdéseiben. Ez fontos, hogy javítsunk a korábban kölcsönösen megállapított feladatok gyenge nemzeti végrehajtásán.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök asszony, a biztos úgy válaszolt, ahogyan én vártam, mivel tudatában vagyok annak, hogy milyen nagyra értékeli a jogállamiság intézményeit.
A probléma az, hogy az Alkotmányos Szerződés még mindig eldöntetlen: még nem tudjuk, hogy sikerül-e megkötnünk azt, és közben működtetnünk kell ezt a Közösséget, meg kell birkóznunk a terrorcselekményekkel egyrészről, és biztosítanunk kell a jogbiztonságot másrészről.
A kérdés, amit felvetnék a biztos úrnak, az, hogy néhány állam részéről a Bíróság előtti kötelezettségvállalásra irányuló akarat hiányának fényében helyénvalónak tartja-e, hogy folytassuk a terrorizmus ellenes intézkedések elfogadását, ha ugyanakkor az ilyen intézkedéseket a bíróságok nem erősítik meg. Más szavakkal, minden alkalommal, amikor egy ilyen jellegű intézkedést elfogadunk, a tagállamoknak kötelezettséget kellene vállalniuk, hogy elismerjék a Bíróság joghatóságát. Egyébként az autoriter vagy kényszerítő módszerek elfogadásának lehetőségével fogunk szembesülni a Bírósághoz való fordulás lehetősége nélkül.
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ez egy nagyon kényes kérdés. Egyrészről hiszem, hogy a tagállamoknak vállalniuk kell a felelősséget, és nézetem szerint elsődleges felelősségük abban áll, hogy októberben a portugál elnökség alatt hagyják jóvá azt a javaslatot, amit a kormányközi konferencia az Európai Tanácstól kapott, ami egy nagyon egyértelmű mandátum, beleértve a Bíróság új hatásköreit is.
Kétségtelen, hogy akkor leszünk képesek nagy lépést tenni előre, különösen a legkényesebb kérdések, a legkényesebb ágazatok, azaz a jelenlegi harmadik pillér alá tartozó kérdések tekintetében, ha a Bíróságnak végre lesz joghatósága. Végül is mi lehetőséget akarunk adni a Bíróságnak teljes körű felülvizsgálatra.
Rámutatnék azonban arra, hogy bizonyos esetekben a tagállamok még a Bíróság iránymutatásainak követésétől is vonakodnak; a Bíróság közölte velünk, hogy néhány területen a büntetőjogi instrumentum lehet egyben európai instrumentum is; a Bíróság például ezt mondta a szennyezésről, ami egy kényes kérdés. Néhány tagállam folyamatosan ellenez bármely ilyen megállapodást, amelynek sajnos egyhangúnak kell lennie, és amely a Bíróság határozatából világosan következik. Ám ők ennek ellenére is ellenzik azt.
Nyilvánvaló, hogy ez a probléma csak akkor oldható meg, ha a portugál elnökség októberben sikeresen eljut a megállapodásig, ami nagy siker, és hatalmas lépés lenne előre, amit ön is említett, és amit én teljes mértékben támogatok.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök asszony, biztos úr, nyílt titok, hogy néhány új EU-tagállamban a szervezett bűnözés mögötti erők a lehető legjobb viszonyban vannak a legmagasabb politikai körökkel. Milyen mértékig és milyen eszközökkel nyújt segítséget az Unió azoknak a kelet- és délkelet-európai országoknak, amelyeknek maguknak is hatalmas monetáris és pénzügyi problémáik vannak, hogy megküzdjenek a politika és a szervezett bűnözés közötti összefonódással?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, ez, mint általános cél nézetem szerint nem csak a keleti országokra vonatkozik, mert az általános cél, hogy bátorítsuk az erős, határozott és folyamatos korrupcióellenes küzdelmet.
A korrupció elleni küzdelem nem érhet véget például akkor, amikor egy ország az Európai Unió tagjává válik. Sok tagjelölt országgal dolgoztunk együtt, amely az Európai Unió tagállamává vált. Ezek az országok nagyon jó eredményeket értek el, és az érdekünk most példának okáért az, hogy együtt dolgozzunk azokkal, amelyek nem tagjelölt országok, hanem egyszerűen a szomszédaink: a Nyugat-Balkán országaival, olyan fontos partnerekkel, mint Ukrajna, olyan országokkal, amelyekkel fontos partneri kapcsolataink vannak. Azt gondolom, mindig érdekünkben áll segítséget nyújtani ezen országoknak a korrupció gyökereinek kiirtásához, de az üzlet és a politika mindig összefonódik a korrupcióban.
A kérdésre a válaszom: bizonyára igen. Az Európai Unió érdekelt, és azt hiszem, hogy ez az érdekünk, sőt azt mondanám, hogy az ilyen országok népeinek az érdeke is, mert a politikához kapcsolódó korrupciót megszenvedő nép jogait naponta tagadják meg. Ezzel tartozunk Európának, és az ilyen országok népeinek.
Hubert Pirker
(DE) Elnök asszony, biztos úr, az illegális bevándorlás és az embercsempészet a szervezett bűnözés fontos üzletágai. Mi, mint Európai Unió az önök kezdeményezésére hoztuk létre a Frontexet - ami egy kiváló ötlet, telve súlyos végrehajtási problémákkal: azt a tagállamok nem teljesítik, a cselekvést júliusban félbeszakítják, és csak szeptemberben folytatják. Mit tesznek önök, hogy a Frontex instrumentumát hatékonyan működtessék, és biztosítsák a tagállamok számára a szükséges támogatást egész évben, hogy hatékony eszköz legyen a kezünkben a szervezett illegális bevándorlás elleni fellépéshez, amit önök is akarnak?
Franco Frattini
a Bizottság alelnöke. - (IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, nézetem szerint máris nagyon komoly eredményeket értünk el. Ha szeretnék összehasonlítani a 2006. évi statisztikákat a 2007. első nyolc hónapjára vonatkozókkal, tehát január és augusztus vége között, látni fogják a hivatalos statisztikákból, hogy a Földközi-tenger középső vidékeire érkező illegális bevándorlók száma 40%-kal kevesebb, mint 2006-ban, és a Kanári-szigetek esetében több min 60%-kal kevesebb 2007-ben, mint 2006-ban. Ez azt mutatja, hogy a Frontex kezd nagyon jó eredményeket hozni.
E hét második felében, a második Frontex-misszió, amit Nautilus II-nek nevezünk, elindul a Földközi-tenger középső térségébe; én javaslatot tettem egy harmadik Frontex-misszióra is, a Földközi-tenger nyugati térségébe, a Baleari-szigetek, Spanyolország, Marokkó és Szardínia között. Ezek olyan műveletek, amelyek nagyobb együttműködést igényelnek a legénység, a hajók, a helikopterek és a légi járművek között.
A tagállamok közötti együttműködés minden nappal javul, mert látják az eredményeket. A Frontex állományának létszámát azonban növelni kell, mert - amint önök valószínűleg tudják - a Frontex jelenleg kevesebb mint 90 fővel dolgozik azon, hogy a műveleteket a külső határok teljes területén koordinálja. A kezdeti eredményekre tekintettel kétségtelen, hogy ez hatékonysági csúcsot mutat.
Támaszkodunk a Parlament támogatására, hogy a Frontexet pénzügyi szempontból és a szakmai készségek tekintetében is segíthessük, ez utóbbival már rendelkezik, de nyilvánvalóan még nem a szükséges mértékig.
Tárgy: Az EU-ban folytatott kutatás szerepe az európai élelmiszerpolitikával összefüggésben
Tekintettel a géntechnikailag módosított (GM) élelmiszerekkel kapcsolatos ellentmondó nézetekre, felvázolná a Bizottság véleményét a kutatásnak e területen betöltött szerepéről?
Közölné a Bizottság, hogy tudományos szempontból lehetséges-e, hogy bármely EU-tagállam magát "GM-mentes zónaként” határozza meg? Ha igen, az ilyen megjelölés összhangban állna-e a területre vonatkozó EU-jogszabályokkal, és hogyan lehetne az ilyen megjelölést igazolni állati termékekkel kapcsolatban?
A Bizottság kutatása azt ajánlja-e, hogy az EU számára előnyös lenne a "GM-mentes” státus elfogadása, és ha igen, melyek lennének a lehetséges következmények?
Janez Potočnik
A Bizottság tagja. - Köszönöm a tiszteletet érdemlő McGuinnes képviselő asszony kérdését. Először is válaszolnék a GMO-kutatással kapcsolatos általános kérdésére. A Bizottság a múltban az ötödik és a hatodik keretprogram keretében finanszírozott génmódosított élelmiszerekkel kapcsolatos kutatásokat, és különböző projektek is hozzájárultak ahhoz, hogy többet tudjunk meg a génmódosított élelmiszerek biztonságértékeléséről.
Támogattunk kutatási projekteket a GMO-k és a hagyományos termények együtt-termesztésének témájában is, amelyek a nyomon követhetőségi intézkedésekhez is hozzájárultak. Ezek a kutatások végül hozzá fognak járulni a költségek csökkentéséhez, és az információn alapuló fogyasztói választáshoz, összhangban a közösségi jogszabályokkal. Idén, a hetedik keretprogramhoz kapcsolódó első javaslatokra való felhívások között, a Bizottság a GMO-k emberi és állati egészségre gyakorolt rövid- és hosszú távú hatását vizsgáló kutatások elfogadását kérte; ennek célja a piac utáni nyomon követés technikáinak javítása, fejlesztése, és ezek lehetséges korlátainak vizsgálata. Az értékelésnek már vége, de a pénzügyileg támogatandó javaslatok kiválasztása még folyamatban van.
Továbbá, a Bizottság kiegészítő kutatást is indított a Környezetvédelmi Főigazgatóság által, amely a génmódosított termények egészségre, biodiverzitásra és a környezetre gyakorolt hatásával foglalkozik. E kutatás célja a világszerte termesztett fő terménykereskedelmi kombinációk potenciális kockázata fontossági sorrendjének megállapítása lesz, a társak által ellenőrzött szakirodalom alapján, és az EU-n kívüli és EU-n belüli releváns szervezetektől szerzett információk gyűjtésének és elemzésének útján. Az eredményeket, a GM-termények kutatásához és műveléséhez szükséges szakvéleményekkel együtt a jövő tavaszra várjuk.
A jövőben a Bizottság által finanszírozott kutatások közé kerül a biztonságértékelésre szolgáló eszközök, a kockázat-haszonértékelés, többek között a kockázatokról való tájékoztatás és észlelés, az érzékelési módszerek, a nyomon követhetőségi módszerek és a génmódosított és hagyományos organizmusok együtt-termesztésének témája is.
Kérdésének második felével, tehát az együtt-termesztés ügyével kapcsolatban a következőt szeretném hozzátenni. Le kell szögeznem, hogy a hivatalosan elismert GMO-kkal szabadon lehet kereskedni, és szabadon lehet őket felhasználni az EU-ban, az engedélyben foglalt feltételek szerint. A GMO-k piaci forgalmazása és az EU-n belüli szándékos kibocsátása hivatalos elismertetésének törvényi kerete nem teszi lehetővé olyan termesztési zónák létrehozatalát, ahol a termesztés vagy a piacra hozatal általánosan tiltott. Az általános tiltás ellentmondana a GMO-k környezetbe történő szándékos kibocsátásáról szóló 2001/18/EK irányelvnek.
Tényleg csak olyan GMO-k kapják meg a hivatalos engedélyeket piaci forgalmazásra, amelyekről tudományosan bizonyították, hogy környezet, az állati és az emberi egészség szempontjából egyaránt biztonságosak. Egy konkrét termék betiltását ezen irányelv 23. cikkének - az úgynevezett védzáradékról szóló cikkének megfelelően - tudományosan igazolni kell.
Az együtt-termesztéssel kapcsolatos közösségi kutatás a hivatalosan engedélyezett génmódosított termények hagyományos és organikus terményektől való elválasztását segítő, megvalósítható és gyakorlati intézkedéseket vizsgálja. A kutatás eredményei azt jelzik, hogy az eddig tanulmányozott fő termények szempontjából - kukorica és cukorrépa - megvalósítható az elégséges elválasztás. A növekvő kereskedelmi célú termesztéssel és az EU-ban génmódosított terményekkel, a génmódosított élelmiszerek és takarmányok importjával a véletlen előfordulás a génáramlás és a keveredés révén elkerülhetetlenné válik.
Az állati termékek génmódosítás-mentes hitelesítésének lehetőségére vonatkozó kérdésével kapcsolatban felhívnám a figyelmét az Európai Élelmiszerbiztonsági Hivatal nemrég, 2007 július 20-án kiadott tanulmányának állásfoglalására, amelyben az EÉH megállapította, hogy jelenleg nem áll rendelkezésre olyan technika, amely lehetővé tenné a húshoz, tejhez vagy tojáshoz hasonló állati termékekkel kapcsolatban, hogy megalapozottan nyomon kövessék, vajon az állatokat etették-e génmódosított növényeket tartalmazó takarmánnyal, vagy, másképpen fogalmazva, a jelenleg rendelkezésre álló technológiával egyelőre nem mutatták ki génmódosított növények részeit vagy proteinjeit állati eredetű élelmiszerekben.
Hogy kollegáim területeiről is hozzátegyek valamit, a Bizottság továbbra is értékeli a tagállamok által bejelentett együtt-termesztéssel kapcsolatos intézkedéseket, azok közösségi jogszabályoknak való megfelelésére tekintettel. A Tanács felkérte a Bizottságot, hogy a tagállamokkal közösen fejlesszenek ki technikai jellegű terményspecifikus együtt-termesztési intézkedésekre vonatkozó útmutatást.
A Bizottság jelenleg alapítja meg az európai együtt-termesztési irodát, amely ezt a technikai munkát fogja nemzeti szakértőkkel és érdekeltekkel együtt elvégezni. Ez a munka a tervek szerint 2007 végén kezdődne. Az első termény, amellyel foglalkoznak, a kukorica lesz.
A harmonizáció felé vezető további lépésekkel kapcsolatban a Bizottság szándéka, hogy egy 2008-ben kiadni tervezett jelentésben összefoglalja a tagországok számára a szabályozási rezsimek terén történt változásokat, és a génmódosított terményekkel kapcsolatos gyakorlati tapasztalatokat. Ez lesz a jövőbeli lépesekkel kapcsolatos döntések alapja.
Végül, a kérdés utolsó részével kapcsolatban, amely génmódosítás-mentes státus lehetőséges következményeire kérdez rá, a következőket tenném hozzá. A termelők szabadon dönthetnek abban a kérdésben, hogy termelnek-e génmódosított terményeket, vagy önkéntesen létrehoznak olyan zónákat, amelyekben nem termelnek génmódosított terményeket. Ezeket a zónákat csak akkor lehet létrehozni, ha az azon a területen élő termelők egyhangúan megállapodnak, miközben biztosítják a lehetőséget bármelyik farmernek, hogy kilépjen, és hatóságilag engedélyezett GMO-kat termeljen, ha úgy kívánja.
Azok a régiók, ahol a termelők nem kívánnak GMO-kat termelni, vagy génmódosítás-mentes státust szeretnének, minden bizonnyal hasznot húzhatnak a kutatási keretprogramok eredményeiből. Eddig a kutatási programjaink eredményei még nem jelzik, hogy a génmódosítás-mentesség hasznos lenne közegészségügyi vagy környezeti szempontból.
A kérdésével kapcsolatos más témákkal kapcsolatban, génmódosított termények termesztésétől való önkéntes tartózkodás gazdasági következményei több különböző tényezőtől függnek, például a génmódosított és a nem génmódosított termények árától, az agronómiai különbségeiktől, a hozam és a vetőmagárak különbségeitől stb., helyi tényezőktől, a kártevőktől, klímafeltételektől, a mezőgazdasági termelés szerkezetétől és más tényezőktől, valamint a génmódosított termények és a hagyományos és ökológiai termelés együtt-termesztését biztosító szabályozási feltételektől.
A gazdasági következmények várhatóan eltérőek lesznek a különböző régiókban és tagállamokban. Ezek a különbségek meglátszanak a különböző európai régiók génmódosított terménytermesztésének felvételi mutatóinak eltéréseiben is.
Az EU állatállomány termelése erősen függ a szójababból, kukoricából és más terményekből származó állati takarmány importjától. Az importált kukorica- és szójabab-származék élelmiszerek nagy része génmódosított. A hitelesen nem génmódosított szójaliszt csak egy kis méretű piaci szegmens számára elérhető. A génmódosított termékek növekvő részaránya mellett ez növelhető lenne, de természetesen magasabb árak mellett.
Elnök
Köszönöm, biztos úr. Hálás vagyok a válaszáért, bár igen hosszú volt, és azt hiszem, ezt jeleznem kell - majdnem kilenc perc.
Mairead McGuinness
Elnök asszony, rövid leszek. Miközben fenyíti a biztos urat, hadd köszönjem meg, mert gyakran nem kapunk kellő tájékoztatást, és nagyon tetszett a válaszának egyértelműsége. Meg kell majd vizsgálnom a részleteket. Van két megjegyzésem és egy kérdésem, és figyelni fogom az időt.
Döntsön-e egy ország önkéntesen úgy, hogy génmódosítás-mentes lesz? Éppen ezt javasolják Írországban; ez része a kormányprogramnak, és jelenleg ezt vitatják. Dönthetünk-e úgy, mint ország, hogy nem szeretnénk olyan élelmiszert behozni, amely például génmódosított terményeket fogyasztott állatokból készült, vagy bármilyen olyan élelmiszert, azért, mert génmódosítás-mentes ország szeretnénk maradni? Aggódik-e azért, hogy miként érinti egy ilyen lépés a takarmányárakat?
Janez Potočnik
a Bizottság tagja. - Bevallom őszintén, hogy kissé nehezemre esik megválaszolni ezt. Természetesen követniük kell a meglevő közösségi jogszabályokat. Ez lenne az egyértelmű válasz. Ha kérdés kapcsolódna a kutatáshoz és fejlesztéshez, akkor könnyebben válaszolnék rá, ám - azt hiszem - a válasz egyértelmű: meg kell felelnie a közösségi jogszabályoknak.
Jim Allister
Nem lehet, hogy a Bizottság időhúzása elősegíti a génmódosított származékok jóváhagyásával kapcsolatban az állati takarmányok árának növekedését az EU-n belül? Például a Hercules elnevezésű kukorica-melléktermék engedélyezése kapcsán való hosszadalmas késlekedés jelentősen ártott a gabonakereskedelmi versenyképességünknek, míg a GA 21 nevű Argentínából importált génmódosított termék engedélyezve van az EU-ban emberi fogyasztásra, ám állati takarmányként nem. Nem jött el az ideje, hogy ésszerűsítsük ezt a helyzetet, és megszabaduljunk az ezt mozgató kiagyalt politikai korrektség egy részétől?
Janez Potočnik
a Bizottság tagja. - Szeretnék csupán annyit kiemelni, hogy az én nézőpontomból egyértelműen nagy gondossággal mindent megteszünk, hogy amennyire csak lehet, megértsük a génmódosítás vagy nem génmodosítás kérdését.
A Bizottságban hozott döntések mindig meglévő tudáson alapulnak. Sosem hagyjuk ezt figyelmen kívül, és megpróbálunk e megközelítésnek megfelelően cselekedni. Az ön által említett politikai következmények soha nem képezték a mi figyelmünk tárgyát.
John Purvis
Szeretném McGuinnes asszonyhoz csatlakozva megköszönni a biztos úr kiváló és érdekes válaszát. Úgy vélem, ez egy hasznos és precedensértékű dokumentum lesz számunkra, mert úgy tűnik nekem, ő erőteljesen támogatja a génmódosított termények európai használatának tudományos indokolását, amennyiben azok tudományosan elfogadottak és engedélyezettek.
Említette a védzáradékot. Mikor fogja a Bizottság minden döntését az ön hivatala által folytatott tudományos kutatásokra alapozni, hogy ellensúlyozza a GMO-k használata ellen lázadó közvéleményt, mivel az hátrányos a termelőinknek, és az élelmiszeráraknak is, tehát rossz hatással van Európa gazdaságára?
Janez Potočnik
a Bizottság tagja. - Mint tudja, ez egy bonyolult kérdés, és fontos, hogy megértsük, sokaknak - elővigyázatosságból - félelmei vannak. Ezért fontos, hogy kialakítsuk a tudatosságot, és olyan sokat tudjunk, amennyit csak lehet, mert kulcsfontosságú, hogy arra a tudásra alapozzuk a döntéseinket, amivel rendelkezünk. Mindent meg fogok tenni, hogy biztosítsam tudásunk gyarapodását a jövőben.
Elnök
Köszönöm, biztos úr. Nem akartam ilyen nyers lenni, de meg kell találnunk a részletek és az idő közötti egyensúlyt, ami nem mindig könnyű.
Második rész
Tárgy: Az EU költségvetésének működése
Nyilatkozna a Bizottság arról, hogy miként lehetne a jövőben az EU-költségvetés éves elköltése egyeztetési eljárásait egyszerűsíteni és korszerűsíteni?
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Szeretném válaszomban megismételni a Crowley úrnak már elküldött, az éves költségvetési eljárásról és általánosságban a költségvetési eljárásokról, és azok javításáról szóló válaszomat. Szeretném válaszomat két részre osztani. Az első részben a jelenlegi olvasathoz arról lesz szó, hogy mit lehet még tenni, miként használhatjuk fel a forrásokat hatékonyabban, és természetesen az újragondolt szerződésünkben szereplő javaslatokról, amelyek a Tanács júniusi ülésén merültek fel.
A jelenlegi Szerződés szerinti eljárásról elmondhatjuk, hogy általánosságban elégedettek vagyunk az eredményekkel, mert a jelenlegi Szerződés biztosítja a javítás és sürgős helyzetekben a gyors megoldások megtalálásnak lehetőségét. Közelmúltbeli példa erre a tavalyi cunami, és az idei palesztinai, illetve részben a koszovói események. Képesek voltunk gyors megoldásokat találni egyetlen olvasattal - de szükség van némi időre, és sok minden függ a két költségvetési hatóság és a Bizottság közötti háromoldalú konszolidált tárgyalásoktól.
De természetesen a tisztelt képviselő úrnak igaza van, hogy a jelenlegi Szerződésben sok tere lenne a javításnak, és az egyik példa az 1975 óta követett éves költségvetési eljárás pragmatikus ütemtervével kapcsolatos. Mi mind - értem ez alatt a költségvetési hatóságokat és a Bizottságot -, a szerződéssel kapcsolatos igények mellett, megállapodtunk abban, hogy két és fél hónapot hozzáadunk az eljáráshoz, elsősorban azért, mert abban az időben még nem volt elektronikus levelezés. Most már nincs szükség erre az időbeosztásra, ám még mindig, lusta módon, meghagytuk ezt az időszakot, és senki nem akarja a kérdést megoldani. Természetesen sokat lehetne javítani a hatékonyságon e példa alapján is.
Egy másik, nagyon érdekes elem, és ezt magunkévá tettük a Parlamenttel és a Tanáccsal való tárgyalásainkban, majd a Tanács is alkalmazta, az új pénzügyi rendelet és annak végrehajtási szabályai, amelyek ez év, 2007 májusa óta vannak érvényben. Itt már rendelkezünk némi egyszerűsítéssel és áramvonalassággal az európai költségvetés éves végrehajtásában.
De talán a legjobb üzenet, amit ma közvetíthetek, a felülvizsgált szerződés javaslatai. És itt rámutatnék négy elemre, amelyek javíthatják a demokratikus ellenőrzést, elszámoltathatóságot, és a transzparenciát a költségvetési eljárásban.
Az első innovatív javaslat a felülvizsgált szerződésben a kötelező és a nem kötelező költségek közötti különbségtétel megszüntetése; ez egy eljárásban egyesíti az éves költségvetés elfogadását a költségvetési hatóságok számára.
Másodszor, az úgynevezett "maximális növekedési mutató” az EK-Szerződés 27. cikkében - amúgy általában konfliktusforrás az éves tárgyalási folyamatban - kikerül onnan, mert annak gyakorlati helyettesítője, a többéves pénzügyi keretrendszer, megmarad az új szerződésben, ellentétben a jelenlegi helyzettel.
Végül, a jövőben a pénzügyi rendeletek más módon kerülnek elfogadásra. A Parlamenttel együtt kell majd elfogadni, együttdöntési eljárásban. 2007-ig csak a Tanács, tehát a tagállamok döntöttek ez ügyben, egyhangúlag. Ettől hatalmas változást várunk.
Tehát ezek a javaslatok, továbbá azok éves és mindennapi javításának lehetősége, több hatalmat juttat a demokratikusan választott Európai Parlamentnek, és tovább demokratizálja a döntési folyamatokat.
Brian Crowley
Köszönöm a biztos asszony válaszát, és hogy lehetővé tette egy további kérdés feltételét.
Ez azzal kapcsolatos, hogy az új reformszerződés mivel szolgál nekünk a többéves finanszírozási lehetőség tekintetében, és a költségvetés működésével kapcsolatban. Mint tudja, minden évben megvannak a szokásos vitáink bizonyos saját források rendelkezésre bocsátásáról és arról, hogy milyen más forrásokat bocsátottak rendelkezésre, és ezeket a pénzeket hogyan osztották el a különböző fejezetek között, legyen szó mezőgazdaságról, szociális szerkezetről, strukturális finanszírozásról, regionális finanszírozásról, és a többi.
Az egyik legjelentősebb panasz, amit itt a Parlamentben mindig megkapunk, az az, hogy az emberek nem tudják, hogy költik el az európai pénzeket. Nem tudják, hogy a pénz, amivel hozzájárulnak, hogyan oszlik el a különböző országok között. Tudom, ennek kimondása a tagállamok felelőssége, de van olyan mechanizmus, amelynek segítségével a Bizottság egyértelműbben mutatna rá a kiadások területeit?
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Bejelenteném, hogy megegyeztünk a Tanáccsal az új pénzügyi rendeletről a transzparencia kezdeményezés keretében; eszerint a tagállamok megállapodtak abban, hogy nyilvánossá teszik a támogatások kedvezményezettjeiről meglévő összes információt - nem csak a mezőgazdasági, hanem az összes támogatás esetében. A mezőgazdasági megállapodás 2009-ben lép életbe, a többi pedig 2008-tól, 2009-től és 2010-től.
Ez egy hatalmas lépés az átláthatóság, a felelősség, a nyitottság és az állampolgárokkal való kommunikáció tekintetében. A polgárok tudni fogják, hogy ki hány fillért kap, és miért, tehát a tagállamoknak is könnyebb lesz a válaszokat megadni.
Paul Rübig
(DE) Biztos asszony, a kérdésem a késedelmes fizetésekről szóló irányelvre vonatkozik. Sok kis- és közepes vállalat és nagyon sok kutató is folyamatosan panaszkodik arra, hogy milyen hosszú idő telik el egy-egy projekt engedélyezésétől a tényleges kifizetésig. Nagyon sok kis- és közepes vállalkozás számára az előfinanszírozás messze túl nehéz. Nem gondolja, hogy az Európai Bizottság is összhangba hozhatná fizetési feltételeit a késedelmes fizetésekről szóló irányelvvel, ami egész Európában alkalmazandó, és amivel mindannyian egyetértettünk?
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Ismerjük ezt a problémát, és új rendeleteket és végrehajtási szabályokat alkalmazunk e kérdés kezelésére. Reméljük, hogy az újak, amelyek ez év májusától érvényben és hatályban vannak, egyszerűsítik a folyamatot, és természetesen felelősségteljesebb választ tesznek lehetővé a Bizottság részéről. Értjük, hogy mindenkire ugyanazoknak a szabályoknak kell vonatkozniuk, nemcsak a tagállamokra és a kedvezményezettekre, hanem a Bizottságra is.
Reinhard Rack
(DE) Biztos asszony, ön politikai válságokat említett. Ebben az évben számtalan természeti katasztrófát láttunk Görögországban, az Egyesült Királyságban és máshol. Nagyon fontos, hogy ilyen esetekben a költségvetési pénzeszközöket a lehető legsürgősebben rendelkezésre bocsássák. Megfelelőek-e a most kezünkben lévő instrumentumok, vagy esetleg javításra szorulnak? Van-e mód a teljes pénzvolumen növelésére, tekintettel arra, hogy az e nyári adatok azt mutatják, hogy a jelenleg rendelkezésre álló pénzeszközök bizonyosan nem lesznek elegendőek?
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Konkrétan Görögországgal kapcsolatban a források felhalmozásának legalább három módját keressük. A regionális politikai alapokból egy olyan alapunk van, amelyben több, mint évi 1 milliárd euró van, amit felhasználhatunk. Felmérjük továbbá az újraprogramozás lehetőségeit - a korábban tervezett programok új irányba terelését, és a görög kormány a jövő héten a mi szakértőinkkel tárgyal majd arról, hogy milyen programokat kívánnak megvalósítani, másokkal kiváltani, és melyek kapják a prioritásokat.
Továbbá a mezőgazdasági alapok is felhasználhatóak a föld helyreállítására, különösen a félsziget mezőgazdasági művelésbe volt területein. Így három vagy négy lehetséges forrásból szerezhetünk pénzt.
Ám az eljárás szempontjából, hogy visszautaljak a kérdező fő szempontjára, néha sok időre van szüksége az eljárásnak, ha őszinték akarunk lenni, és nem félünk attól, hogy ezt kimondjuk. Természetesen a számítások elkészítése után körülbelül tíz nappal megkapjuk a végső, konkrét igényt a görög kormánytól, ám a válasznak és az eljárásnak sok időre van szüksége. Általában az esemény bekövetkezte után hat és nyolc hónap között fizetünk, és ez természetesen nem a legjobb megoldás a tagállamok és a kérdés megoldása szempontjából. Miközben a Szerződés lehetővé tenné, hogy gyorsabbak legyünk az eljárással, ám ehhez a költségvetési hatóságok politikai akaratára is szükség van. Ezen felül, természetesen, a javasolt új szerződés is felgyorsítaná ezt. De általánosságban, ami az összegeket illeti - ez egy teljesen más kérdés. Mindig azt kérik tőlünk, hogy rugalmasabban használjuk a költségvetést. Például vannak új kiadási soraink, és tartalékaink, amelyeket az év végén visszafizetnek. Ezt a rugalmasságot a Tanács vagy a Parlament még nem adta meg. Örülnék ennek a rugalmasságnak, és biztos vagyok benne, hogy a biztos kollegáim is örülnének neki, mert igen, néha a költségvetés merevsége megköti a kezünket.
Tehát van néhány forrás: rugalmasság, általános összegek és gyorsaság, gyors válasz a költségvetési hatóságoktól. Ez az a három forrás, ahonnan több hatékonyságot remélhetünk a végeredménynél.
Tárgy: Tudományágak és tanulási területek tervezése az "Oktatás és képzés 2010” programban
Tekintettel az oktatási ágazatban az együttműködés és a támogatás szilárd alapjai megteremtésének céljára különösen az "Oktatás és képzés 2010” programon keresztül, az egész életen át tartó tanulás stratégiájának előmozdítása érdekében, elmondaná a Bizottság, hogy a munkaerőpiachoz közvetlenül nem kötődő tudományágaknak és tanulási területeknek, például az ógörögnek, a latinnak, a történelemnek, a régészetnek és nyelvészetnek milyen helyük van a teljes programban? Hogyan fogják Európa polgárait meggyőzni a szigorúan gyakorlati alkalmazást nélkülöző tárgyak, különösen a klasszikus nyelvek, az irodalom és a történelem tanításának és tanulásának értékéről?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Amint azzal mind tisztában vagyunk, az EK szerződés 149. cikkében az áll, hogy az oktatási programok tartalma a tagállamok felelőssége, és ez azt jelenti, hogy a tananyag terveivel kapcsolatos döntéseket oktatási intézmények hozzák meg, így az oktatott tárgyakkal kapcsolatos döntések is csak a tagállamok kezében vannak.
A Bizottság szerepe ebben a tagállamokban folyó minőségi oktatás fejlesztésének a támogatása. Az oktatás és képzés 2010 munkaprogramunk szerint a Bizottság központi szerepet játszik a tagállamok legjobb gyakorlatainak cseréjében, hogy segítse, hogy az oktatási és szakképzési rendszerek válaszolni tudjanak a 21. század kihívásaira.
Mivel a munkaerőpiaci kérdések fontos részét képezik a Liszaboni Stratégiának, egyértelmű, hogy az oktatáspolitika munkaerőpiachoz, és általánosabban a versenyképességhez kötődő elemei fontosak ebben a tekintetben.
Ebből azonban még nem következik, hogy az olyan tárgyak, mint az ógörög, latin, történelem, régészet és nyelvészet ne kapcsolódnának a munkaerőpiachoz. Eltekintve az e területeken való közvetlen munkavállalástól, az ilyen tárgyak tanulása több általános képesség, például az elemzés és érvelés fejlesztését teszi lehetővé.
A munkaprogramunk egyik fő referencia szövege a Parlament és a Tanács 2006 december 18-i, fő kompetenciákkal kapcsolatos ajánlása; ezen kompetenciák közé tartozik "az idegen nyelven való kommunikáció, a kulturális tudás és kifejezés”. Ez utóbbiak közé tartozik a helyi, nemzeti és európai kulturális örökség, és annak a világban betöltött helyének ismerete. Az állásfoglalásban meghatározott polgári kompetenciák közé tartozik a kortárs események ismerete, és a transznacionális, európai- és világtörténelem fő eseményeinek ismerete. Ezért úgy gondolom, ez egy közvetlen és explicit hozzájárulás ahhoz, amihez Panayotopoulos-Cassitou asszony kérte támogatásunkat, és amelyet, úgy vélem, e Parlament sok más tagja is támogat.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Biztos úr, köszönöm a válaszát. Ön biztosított engem tartós érdeklődéséről. Akárhogyan is, a finanszírozásból mennyit allokáltak az ”Oktatás és képzés 2010” program elősegítésre?
Ön a kultúráért felelős biztos. A 7. programból a kutatásra vonatkozó mely részt alkalmazzák az ön által említett területeken - azaz a tudás előmozdítását a nyelvek, a kultúra, a történelem és a nyelvtudomány területén?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Jelenleg nincs semmilyen különleges felosztás, ám ahogyan tudja a jogi alapokból, az egész életen át tartó tanulás programját négy fő pillérre osztottuk: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci és Grundtvig, ide tartoznak még a horizontális akciók és a transzfer kiválasztások. Ugyanez mondható el a kutatás-fejlesztésről és együttműködéséről, de nagyon fontos, hogy a partnerek - intézmények - foglalkozzanak a humán tudományokhoz közel álló területekkel, a kulturális ismeretekkel, értékekkel. Így például konkrétan támogatjuk az egész életen át tartó tanulás programjában a Történelemtanárok Egyesületének Állandó Európai Konferenciáját, és az nagyon fontos, hogy egy ilyen egyesület létezik, hogy teljesíti a szabályokat és alkalmas, és akkor mi segíteni tudjuk.
Nem támogatom a puha és a kemény tudományok túlzott elválasztását. Az állampolgári nevelés magába foglalja az alapvető képességeket, és a képességek, tudás és viselkedések horizontális skáláját, amelyekre nem csak a munkaerőpiacon, de az egyre változatosabb Közösségben, helyi, regionális és európai szinten való életben is szükség van.
Tárgy: Oktatási kimaradási arány
Az Eurostat által közölt hivatalos, a 2006. évre vonatkozó statisztika szerint a 18-24 éves korosztályban a fiatal európaiak oktatásból való kimaradásának aránya 15,3%.
Azonban 14 tagállamban ez a mutató meghaladja az európai átlagot. A legmagasabb kimaradási rátát Máltán (41%), Portugáliában (39,2%), Spanyolországban (29,9%), Izlandon (26,3%), Olaszországban (20,8%), Lettországban (19%) és Romániában (19%) mérték.
Az Európai Unió azt javasolja, hogy a Lisszaboni Stratégia révén 2020-ig 70%-ra emeli a foglalkoztatási rátát. A munkaerő termelékenységének növekedése miatt azonban a munkaerő mindig több és több képzésre szorul.
Az Európai Bizottság ilyen intézkedésekkel kívánja az oktatásból való kimaradás mértékét leszorítani?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, 2000-ben, a millennium évében a lakosság 18 és 24 év közötti részének 17.6 %-a nem lépett tovább az alsó középfokú oktatás szintjén. Tavaly, 2006-ban ez a szám 15.3%-ra mérséklődött. Az új tagállamok közül hatan már elérték a 2010-es célunkat, amely 10%. A 149. cikk szerint, amint azt korábban említettem, ez teljes mértékben a tagállamok felelőssége. Az oktatás tartalma és szervezése tagállami kompetencia. A mi szerepünk a tagállamok intézkedéseinek támogatása és kiegészítése. Eddig ezt többféle módon tettük. Néhányat említek ezek közül. A Bizottság támogatott több tanulmányt e probléma kapcsán, hogy kifinomultabb bizonyítékokra alapozhassuk a politikai intézkedéseket.
Továbbá tavaly, a 2006-os oktatási és szakképzési hatékonyságról és méltányosságról szóló közleményünkben a Bizottság hangsúlyozta az iskolát megelőző oktatás fontos szerepét, mint az iskolából való kimaradási mutatókat hatékonyan csökkentő eszközt, és rámutatott a tanulók túl korai értékelésének veszélyeire.
A Bizottság nemrég kezdeményezett egy nyilvános konzultációs folyamatot az iskolai oktatás modernizációjáról. Ebbe beletartozik az érintettek véleményének kikérése a iskolából való korai kimaradást elkerülő legjobb módszerekről. A lisszaboni nemzeti reformprogram elemzési keretében a Bizottság konkrét javaslatokat tett a tagállamok számára az iskolából való korai kimaradással kapcsolatban, ahol ezt szükségesnek tartotta.
Az oktatás és képzés 2010 munkaprogram végig a koordináció nyitott módszerét használta a jó gyakorlatok és a peer-tanulás fejlesztésében az iskolából való korai kimaradással kapcsolatban.
A strukturális alapok felhasználása elősegítette, hogy a tagállamok célzott beavatkozások segítségével kíséreljék meg mérsékelni a különösen magas iskolából való korai kimaradási mutatókat, és részt vegyenek az egész életen át tartó tanulási program alapján finanszírozott projektekben, amely ugyancsak foglalkozik ezzel a kérdéssel.
Összegzésként, látható és mérhető volt a haladás, de nem eléggé, és tovább kell dolgoznunk a dinamikák javításán.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök asszony, biztos úr, köszönöm a válaszát. Még akkor is, ha az oktatás a tagállamok felelősségi körébe tartozik, a Bizottságnak részt kellene vennie az Európai Unió jövőjének biztosításában. Az ajánlások a ”soft law”, a nem kötelező érvényű instrumentumok részei. Az Európai Bizottságnak kifejezetten kérnie kell a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki cselekvési terveket az iskolából való kimaradás elleni fellépéshez.
Az Európai Uniónak szakképzett emberi erőforrásokra van szüksége. Elfogadhatatlan, hogy a szegény családból vagy a vidéki környezetből származó fiatalok anyagi okokból az iskola elhagyására kényszerülnek. Az EU lakossága elöregszik, és a szociális jóléti rendszerek fenntarthatóságának biztosítása érdekében szükség van a munkatermelékenység fokozására.
Íme a kérdésem: biztos úr, milyen intézkedéseket hoznak önök annak érdekében, hogy támogassák a tagállamokat az olyan gyermekek pénzügyi megsegítésében, akik megérdemlik, hogy folytathassák tanulmányaikat, különösen azok, akik szegény családokból vagy vidéki környezetből származnak. Ez valódi probléma, és mi itt Európa jövőjéről beszélünk.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Erre adhatnék hosszú választ, de röviden, próbálunk együttműködni, forrásokat keresni és politikákat megalkotni, hogy javítsuk a fiatalok körülményeit.
Holnap például a Bizottság elfogad egy írásbeli eljárást - egy a fiatalok foglalkoztatásával kapcsolatos előkészítő anyagot. Úgy gondoljuk, hogy a fiatalok jelentik a jövőnket, és a jövő most kezdődik. Különösen bátorítjuk az új tagállamokat, hogy több forrást használjanak fel a strukturális alapokból, hogy a mobilitást előmozdító oktatási politikákat támogassák. Természetesen, amikor azt mondjuk, hogy alapvetően a tagállamok felelnek a rendszerért és a tartalomért, úgy véljük, a minőség, a hatékonyság és a méltányosság előtérbe helyezésével a tagállamok konkrétabb és jobb válaszokat adhatnak a polgároknak, így a fiataloknak is.
Biztos vagyok benne, hogy az emberi erőforrásokba való befektetés, elsősorban az oktatáson és a szakképzésen keresztül, a lehető legértékesebb befektetés a társadalom kohéziójába, és jövőbeli versenyképességébe. Nem csak az e területekért felelős biztosként mondom ezt, de politikusként és apaként is. Tehát nincs kétségünk afelől, hogy együtt többet kell tennünk ezért.
Kathy Sinnott
Többször hivatkozott a strukturális alapokra. Biztosként ön mit tud tenni azért, hogy ezeket a pénzeket az emberek számára, szociális programokra költsék az országok? Tudomásom szerint Írországban e pénzek nagy részét utakra és nagy infrastrukturális projektekre költötték. Szinte semmit nem költöttek az emberekre.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Szabad emberek vagyunk, szabad társadalmak, és ez arra ösztönöz, hogy bölcsek legyünk ebben a szabadságban. Azt állítottam, hogy az emberi potenciálba való befektetés a legjobb.
Nem vagyok az ellen, hogy a modern infrastruktúrába fektessünk, a közlekedésbe és a környezetbe, ezek is fontosak. Abban a közleményben is, amit bevezető válaszomban említettem, azt mondtuk, és ez tudományos bizonyítékokon alapul, hogy szegény szocio-gazdasági hátterű gyerekek iskola előtti támogatása a legjobb módja annak, hogy javítsunk a kohézió romló feltételein. Például az iskola előtti oktatásba való befektetés megtérülési mutatója hosszú távon jobb, mint a pénzügyi intézményekbe való ugyanakkora befektetésé.
Ezzel együtt a minisztereknek és képviselőknek bölcs apaként és anyaként kell viselkedniük, és a jövő generációkra gondolniuk, nem csak a holnapra, a közvetlen jövőre, vagy a következő választásokra. Úgy gondolom, hogy nagy szükség van a generációs, hosszú távot előtérbe állító stratégiára, és pénzügyileg is megtérül, ám néha a rövid távú, szűklátókörű hozzáállásunknak megfelelően cselekszünk.
Európa tele van példákkal; egy mozaik, és néhány tagállam olyan példákkal szolgál, amelyek ma már világszerte hivatkozási alapnak számítanak. Nézzük csak a PISA-kutatást, vagy ajánlom figyelmükbe a szeptemberben megjelenő OECD-kutatást. Látni fogjuk, hogy hol tartunk három év múlva, és néhány európai ország a világ legjobbjai között van. Ilyen teljesítményekre van szükségünk, és ezekből még többre.
Tárgy: ETI
Amint a közösségi intézmények elmozdulnak az Európai Technológiai Intézet létrehozása felé, tárgyalásokat folytatnak a projekt finanszírozásáról. A szándék az, hogy a magánszektortól is szerezzenek pénzeszközöket. A Bizottság miként tudja biztosítani, hogy az ETI sorsa ne legyen olyan, mint a Galileo-programé, amelyhez a magánszektor semmilyen pénzügyi hozzájárulást nem adott?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, ez a kérdés az ETI magánszektor általi finanszírozásával kapcsolatos. Úgy gondoljuk, hogy az állami és a magánszektor partnerségének szerepe létfontosságú a tudásalapú gazdaságban. Ha ezek nincsenek, akkor nem lehetünk sikeresek.
A magánszektor nem csak továbbá pénzügyi erőforrásokat bocsát rendelkezésünkre, de ennél fontosabb, hogy az innováció stratégiai irányában is fontos változásokat hozhat. Ezért azt mondom, hogy nem csak a pénzről van szó, hanem az együttműködés módjáról is, és arról, hogy hogyan hozzuk össze a partnereket és az érdekeket.
Több EU-ország tett kísérletet arra, hogy elősegítse a magán- és az állami szektor közötti strukturális kapcsolatokat, az egyetemek és az ipar közötti tudás közvetítésének érdekében. Ebben a kontextusban az ETI, és főleg a tudás- és innovációs közösségek innovatív állami-magán partnerségi struktúrák segítségével lesznek létrehozva, és többféle köz- és magánforrás fogja fedezni ezt. A finanszírozás pontos részleteit nem határozhatjuk meg előre, ezek az idő során fognak kiderülni, de a cél az, hogy a maximalizáljuk a magánszektorból érkező források mennyiségét.
A közösség hozzájárulása, amely a következő pénzügyi tervre vonatkozó megállapodásnak megfelelően 308 millió euró lesz, szándékaink szerint katalizálni fogja a források magánszektorból történő beáramlását. A Bizottság különösen odafigyelt arra, hogy lehetővé és vonzóvá tegye a magánszektor részvételét az ETI-ben és a tudás és innovációs közösségekben (TIK-kban).
Például a TIK-k kiválasztása során a fő kritériumunk azok hosszú távú finanszírozás fenntartása iránti kapacitása lesz, ebbe beleértve a magánszektorból érkező jelentős hozzájárulást. Fontos lesz az irányító tanács számára a lehetséges TIK-ek felderítése is, amelyek sok résztvevő érdeklődését válthatják ki, többek között a magánszektorét is.
Továbbá az ETI-t bátorítani fogjuk, hogy hozzon létre egy ETI-alapítványt, amely konkrét célja az egyéni és vállalati donoroktól érkező erőforrások mobilizálása és felhasználása lesz..
Esko Seppänen
(FI) Elnök asszony, biztos úr, azt mondták, hogy magánfinanszírozás jönne az Amerikai Egyesült Államokból is, és a Microsoftot említették, mint ETI-támogatót. Nem tartja nyugtalanítónak, hogy az Egyesült Államok ilyen nagy vállalatai megpróbálnak az Európai Technológiai Intézetnél megvalósult kutatási eredményekből előnyre szert tenni? Ugyanakkor szeretném ezt is megkérdezni: ezek a magánszponzorok nem fognak az általuk biztosított finanszírozás mellé feltételeket is szabni?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Úgy mondanám, hogy unalmas lenne, ha csak egyesült államokbeli vállalatok érdeklődnének a lehetséges befektetések, a párbeszéd és az együttműködés iránt. Sokan vannak mások, és még többen Európából. E vállalatok nagy része, akár európaiak, amerikaiak vagy nemzetköziek, már most sokat fektet be Európában.
Az ETI-nek további ösztönzőket és kedvezőbb körülményeket kell biztosítania az európai innováció számára. Nem zárnám ki a külső érdeklődést, de bátorítom a Parlament, a Tanács és a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy találjanak határozott válaszokat nemzetközi együttműködésben az európai befektetések mobilizálása érdekében. Ám minden pozitív, konstruktív jelzést, belülről és kívülről, szívesen fogadunk.
John Purvis
Biztos úr, helyesen érzem ki Seppänen úrnak adott válaszából, hogy ön tud olyan jelentős vállalatokról, amelyek befektetnének az ETI-be? Mert, ha nem, és ha nem sikerül jelentős vagy elégséges mennyiségű pénzt szerezni a magánszektorból, akkor vissza fogja-e tartani magát attól, hogy megtámadja az EU költségvetését, és felfogja-e majd ezt a jelzést úgy, hogy nincs túl nagy érdeklődés az ETI finanszírozásával kapcsolatban?
Ám remélem biztosítani fog, hogy az érdeklődés őszinte jeleivel találkozott.
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Növekvő az érdeklődés, különösen most, hogy elértük a javaslat jelenlegi fázisát, mert a kezdetek idején ez inkább csak egy ötlet volt, ma már viszont egy konkrét szöveg.
Formálisan még nincs befejezve - reméljük befejezzük az év végéig -, de az egyes vállalkozások és a vállalkozások szervezetei egyre konkrétabbak és pozitívabbak, a jövőbeli mélyebb részvétel értelmében.
Voltak tárgyalásaink az európai ipari kerekasztallal (European Round Table of Industrialists), az európai munkáltatók szövetségével (Business Europe), az európai kereskedelmi- és ipari kamarák szövetségével (Eurochambers) és más szervezetekkel, mint például az európai kutatási és technológiai szervezettel (EARTO). Azt állítom, hogy ezek a jelzések egyre konkrétabbak. Természetesen senki nem ad biankó csekket, és előre nem vállal kötelezettséget, és amit teszünk nem léphet annak helyébe, ami pozitív értelemben már most megtörténik néhány központban vagy partnerségben, de az ETI további lendületet és ösztönzőket és teret adhat az innovációbarátabb Európai Uniónak. Ez a cél, és ez a megosztott felelősség.
DanutBudreikait
(LT) Az Európai Technológiai Intézet gondolata az, hogy hozzon létre olyan innovációkat, amelyek hozzájárulnak az Európai Unió versenyképességének javításához. Ha az intézet tevékenységében nagy magántársaságok vesznek részt, az innováció vajon a piac többi résztvevője számára is elérhető lesz? Mi van a tagállamokkal? Nem a tagállamoknak és az Európai Közösségnek kell lenniük az európai intézmények fő finanszírozó szerveinek?
Ján Figeľ
a Bizottság tagja. - Meg kell határoznunk magának az ETI-nek a célját, mivel ez az intézmény végzi a versenyszelekciót, az értékelést és a monitorozást, valamint a tudás és innovációs közösségek szervezeti keretét is megszervezi. Ám az innovációval kapcsolatban az alapvető partnerség a TIK-ek szintjén jelenik meg. Elképzelhető jelentős együttműködés a kis és közepes vállalkozásokkal, és ennek megoldása nem csak a joguk, de az érdekük is, hiszen bizalmat kell építeniük az ETI ernyője alatti együttműködés bővítéséhez vagy indításához; ami a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos alapvető viszonyokat illeti, a javaslat a hetedik keretprogram elveire hivatkozik.
Biztos vagyok benne, hogy elég szabadságnak és rugalmasságnak kell lennie ahhoz, hogy a szellemi tulajdonjogokat a partnerek együttműködésük, és a TIK-ek közötti együttműködés javára elrendezzék, az ETI-vel együtt vagy vele szemben, és emellett az innováció további alkalmazásának érdekében is.
Többféle modellünk van Európában. Ezek közül sok szolgálhat inspirációként, és valójában az ETI lehet, amely áttöri a jeget a tudásbarát EU jobb feltételei érdekében, ideértve a szellemi tulajdonjog-barátságot vagy a közösségi szabadalmakat, vagy a partnerek közötti valódi tudáscseréhez szükséges politikákat.
Elnök
A 38. és 39. kérdés írásbeli választ kap.
Tárgy: A határozott idejű szerződések határozatlan idejűre történő átalakításának teljes tilalma a görög állami szektorban
Hat éve már, hogy az 1999/70/EK irányelv 2001-ben hatályba lépett, és Görögország még mindig nem hajtotta azt végre. A határozott idejű szerződésekkel rendelkező munkavállalók javára szóló jogerős ítéletek ellenére a görög legfelsőbb bíróság a görög alkotmányra hivatkozva és a korábbi esetjogot félresöpörve úgy határozott, hogy a görög állami szektorban a határozott idejű munkaszerződések átalakítása határozatlan idejű szerződésekké teljes tilalom alá esik. Ez a határozat teljes egészében ellentétes az 1999/70/EK irányelv betűjével és szellemével, valamint a Bíróság ítéletével (a C-212/04 ügyben), amely aláhúzza, hogy az 1999/70/EK irányelvvel "ellentétes az olyan nemzeti szabályozás alkalmazása, amely a közszférában általános jelleggel tiltja a munkáltatók "állandó és tartós” szükségleteinek kielégítésére vonatkozóan kötött - és jogellenesnek tekintendő -, egymást követő, határozott idejű munkaszerződések határozatlan idejűvé alakítását.”
Mi a Bizottság véleménye arról, hogy Görögország láthatóan elutasítja az 1999/70/EK irányelv végrehajtását? Kezdeményez-e a Bizottság eljárást Görögország ellen az Európai Bíróság előtt?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a határozott időtartamú munkavégzésről szóló keretmegállapodásra vonatkozó 1999/70/EK tanácsi irányelv előírja a tagállamok számára, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek megakadályozzák az egymást követő meghatározott időtartamú munkaszerződések megkötéséből adódó visszaélést. A tagállamok azonban nem kötelesek a határozott idejű szerződéseket nyílt végű szerződésekre változtatni, amennyiben más, hatékony intézkedésekkel az ilyen visszaélést megakadályozzák vagy szankcionálják.
Az Európai Bíróság ezt az értelmezést erősítette meg 2006. július 4-i, a C-212/04 (Adeneler) ügyben hozott, a görög szabályozásra vonatkozó határozatában.
Az Európai Bíróság azt is kimondta, hogy a vonatkozó nemzeti jogszabályok értelmezése nem tartozik az illetékességi körébe. Teljes mértékben a görög bíróságok feladata, hogy értelmezzék a vonatkozó görög jogszabályokat, és megállapítsák, hogy ez a jogszabály összhangban áll-e az irányelvnek az egymást követő határozott idejű munkaszerződések alkalmazásából adódó visszaélések megakadályozására, illetve a szankcionálására vonatkozó előírásaival.
Görögország a fent említett irányelvet az állami szektor tekintetében a 164/2004. elnöki dekrétummal ültette át a görög jogba. A Bizottság alaposan elemezte ezt a dekrétumot, és arra a következtetésre jutott, hogy az megfelelt az irányelv előírásainak.
Mivel az irányelvet egy későbbi fázisban, 2004. július 19-én hajtották végre, az elnöki dekrétum egy kivételes, ideiglenes rendelkezést tartalmazott, ami lehetővé tette, hogy bizonyos feltételek mellett az egymást követő határozott idejű, a dekrétum hatályba lépése előtti időpontban kötött munkaszerződéseket változtassák határozatlan idejű munkaszerződéssé.
Tudom, hogy a görög állami szektorban a határozott idejű munkaszerződésekkel való visszaélésre vonatkozó jogi helyzet az elmúlt néhány évben viták tárgya volt. Ezt erősítette meg a görög legfelsőbb bíróság 2007. június 11-i ítélete, amelyben a bíróság a korábbi esetjogát megsemmisítette.
Mint már említettem, az Európai Bíróság ítélete szerint a nemzeti bíróság felel a vonatkozó görög jogszabályok - ideértve az alkotmányt is - értelmezéséért és alkalmazásáért, az eléjük kerülő konkrét esetek körülményeivel összefüggésben. Ennek során azonban a bíróságoknak kellően figyelembe kell venniük az alkalmazandó EU-jogszabályt, különösen az 1999/70/EK irányelvet.
A Bizottság szorosan figyelemmel kíséri a helyzet alakulását Görögországban. Gondosan meg fogja vizsgálni a legfelsőbb bíróság legutóbbi határozatát, és figyelemmel kíséri a görög hatóságok által az ezt követően elfogadandó intézkedéseket.
Befejezésképpen szeretném megemlíteni, hogy a Bizottság rendelkezésére álló információ szerint több görög bíróság már előzetes kérdést nyújtott be ebben az ügyben az Európai Bírósághoz. Az Európai Bíróságnak így alkalma lesz véleményt alkotni a vonatkozó közösségi jogszabály értelmezéséről.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Biztos úr, ön nagyon jól tudja, hogy Görögország az egyetlen olyan ország, amely mostanáig elmulasztotta átültetni ezt a már hat éve hatályos irányelvet saját jogába. Szerződéskötők tízezrei verte meg az isten egy olyan kormánnyal, amelynek - amint ön mondja - tiszteletben kellene tartania a bíróságok határozatait, ám mégis olyan jogszabályokat fogad el, amelyekkel elutasítja a bíróságok jogerős határozatainak tiszteletét és az Európai Bíróság esetjogát.
Sokan azok közül, akik az idei görögországi tűzvészekben haltak meg, szerződéses erdei tűzoltók voltak, több mint tíz éves szolgálati idővel, akiket azonban átmenetileg alkalmaztak, hiányos képzéssel. Ön azt állítja, hogy hónapok óta tanulmányozzák ezt a kérdést. Mint az európai jog védnökei, kívánnak bármit is tenni?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Természetesen az Európai Bizottság az európai szerződések és az európai jog oltalmazója, és természetesen ezen okból készen állunk az összes szükséges lépés megtételére.
A Bizottság számos problémát azonosított az elnöki dekrétum tekintetében, beleértve azokat is, amelyeket az Adeneler-ügyben figyelembe vettek. E problémák miatt a Bizottság 2004-ben kapcsolatba lépett a görög hatóságokkal. Így megerősíthetem, hogy figyelünk erre a kérdésre. Nagyon gondosan vizsgáljuk a görög legfelsőbb bíróság legutóbbi ítéleteit, és ha azt találjuk, hogy a Bizottságnak intézkednie kell, akkor nem fogunk habozni.
Természetesen számos kérdés merül fel azon határozott idejű munkaszerződésekkel való visszaéléssel kapcsolatban, amelyeket az irányelv elfogadása előtt kötöttek meg, beleértve azokat is, amelyek 2002. július 10-én, azaz az irányelv átültetése határidejekor már hatályban voltak, kivéve ha ezekre a szerződésekre átmeneti rendelkezés vonatkozott.
Lényegében azt akarom mondani, hogy elegendő figyelmet fordítunk erre a kérdésre, és a szerződések védelmében meg fogjuk tenni a szükséges lépéseket.
Tárgy: Egyenlő esélyek
Elégedett-e a Bizottság az egyenlő esélyek európai évében, hogy valós előrehaladás történik az "új” és a "régi” tagállamokban a különféle etnikumokhoz tartozó és szexuális orientációjú emberek egyenlősége felé?
A Bizottság milyen konkrét kezdeményezéseket hoz bizonyos EU és nem EU európai államokban a folytatódó homofób intézkedések fényében, ilyen volt például a meleg büszkeség felvonulásának betiltása Vilniusban, és egy egyenlőségért folytatott tüntetés feloszlatásának kísérlete Romániában?
Milyen lépéseket tesz a Bizottság annak biztosítására, hogy az EU intézményei és államai megfeleljenek a faji diszkrimináció mentesség és a kisebbségek védelmére irányuló kötelezettségvállalásaiknak, különös tekintettel a roma népre, szélsőséges és intoleráns pártok aggasztó választási sikereivel szembesülve?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, 10 évvel a 13. cikknek az EK-Szerződésbe történő beemelése után, fontos előrehaladást értünk el annak biztosításában, hogy az Európai Unió valamennyi polgára védelemben részesüljön többek között a faji vagy etnikai hovatartozás vagy szexuális orientáció miatti megkülönböztetéstől. Ez a védelem azonban még nem teljes, és még nem sikerült elérnünk a tisztelt képviselő által említett valós "egyenlőséget”.
Valamennyi tagállamnak be kell tartania az úgynevezett faji egyenlőségről szóló irányelvet és a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelvet, és az Európai Unió feladata, hogy figyelemmel kísérje e két irányelvnek a nemzeti jogba helyes átültetését, és hatékony alkalmazását. Következésképpen, 2007. június 7-én a Bizottság 14 olyan tagállamnak bocsátott ki indoklással ellátott véleményét, amely még nem ültette át megfelelően a 2000/43/EK irányelvet.
Ki kell jelentenem, hogy a tényállások, amelyek miatt ezek az indokolással ellátott vélemények megszülettek, országról-országra változnak, mint ahogyan változik súlyosságuk is. Mindenesetre 14 állam kapta meg ezeket az indokolással ellátott véleményeket.
2007 az Egyenlő esélyek mindenkinek európai éve, és ez ösztönző az állami hatóságnak és a civil társadalomnak arra, hogy akciókat és kampányokat szervezzenek, amelyek a sokszínűség és a diszkriminációmentesség előnyeire összpontosítanak.
A diszkrimináció elleni küzdelemre folyamatosan figyelnünk kell. 2008-ban a Bizottság javaslatokat terjeszt elő az Egyenlő esélyek mindenkinek európai évét nyomon követő programokra: ezek intézkedéseket tartalmazhatnak a diszkriminációellenes jogszabályi keretek véglegesítésére. A hatások értékelése előkészületeinek része egy online konzultáció, amit júliusban indítottunk, és október közepéig tart.
Szeretném azt is leszögezni, hogy a Bizottság elutasítja a homofóbia minden formáját, és a tolerancián és a tiszteleten alapuló társadalmat segíti elő. Üdvözölte az Európai Parlament 2007. április 27-i, az európai homofóbiáról szóló állásfoglalását. Ebben az összefüggésben a Bizottság sajnálatát fejezi ki, hogy a helyi hatóságok nem adták ki a szükséges engedélyeket az európai sokszínűséget népszerűsítő kamionnak, hogy meglátogathassa Vilniust május 25-én, mint ahogyan tervezték, és betiltották az azt kísérő melegfelvonulást. A Bizottság ugyancsak sajnálkozását fejezi ki, hogy a romániai GayFest 2007 fesztiválon június 11-én a sokszínűséget hirdető felvonulás résztvevőit (amely egyébként erkölcsi támogatást kapott, és használta az európai év logoját) szélsőséges csoportok megfélemlítették, és rendőri védelemre szorultak.
Amint korábban már említettem, a faji egyenlőségről szóló irányelv megakadályozza a faji vagy etnikai alapú diszkriminációt. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez teljes mértékben alkalmazandó a roma népre is.
Továbbá, a Bizottság azon a véleményen van, hogy az EU-jogszabályok megfelelő alkalmazásának érdekében azokat információs kampányoknak kell kiegészíteniük, amelyek tájékoztatást adnának a romáknak a jogaikról, és olyan eseményeknek is, amelyek a közvéleményt tájékoztatják az antidiszkriminációs rendelkezésekből adódó jogokról és kötelezettségekről. 2007-ben az Egyenlő esélyek mindenkinek európai évében a romákra összpontosító események lesznek Bulgáriában, a Cseh Köztársaságban, Görögországban, Spanyolországban, Franciaországban, Írországban, Olaszországban, Litvániában, Lengyelországban, Romániában, Finnországban és Szlovákiában.
A romák elleni diszkriminációval szembeni fellépést célzó intézkedéseket az Európai Szociális Alap és a PROGRESS 2007-2013 finanszírozza, ami egy olyan foglalkoztatási és társadalmi szolidaritási program, amely támogatja a képességépítést a romák között.
Sarah Ludford
Bár sajnálatos, hogy 14 tagállamnak kellett indokolással ellátott véleményt kézbesíteni, én örülök neki, hogy a Bizottság határozottan jogsértési eljárást indít, mert jelenleg nagy távolság van a jogszabályok betűje és valóság között. Spidla biztos úr említett néhány problémát a Equality-kamionnal kapcsolatban, amelynek megtiltották az áthaladást Vilniusban. Úgy tűnik, a litván képviselők fele úgy gondolja, hogy a homoszexualitás perverzió. Önöknek komoly problémáik vannak a köz- és kormányzati szektorukkal.
A múlt héten az Alapjogi Ügynökség azt mondta, hogy több tagállam nem hajtja végre a faji diszkriminációt tiltó törvényeket, így remélem, hogy a kemény fellépés folytatódik, mert igencsak szükségünk van rá. Meg fogja említeni a jogsértési eljárásban a miniszterek és köztisztviselők különböző kijelentéseit, és hogy tolerálják a szélsőségességet?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Nem hiszem, hogy a tiszteletre méltó képviselő beszéde tartalmazott bármilyen kérdést, de mindenképpen szeretnék csatlakozni az általa kifejtett véleményhez.
Mindkét diszkriminációellenes irányelv sarkalatos európai jogszabály. Biztosítanunk kell, hogy azokat teljes mértékben átültessék, és azt is, hogy a diszkriminációmentesség, az esélyegyenlőség és a tolerancia változatlanul olyan alapértékek legyenek, amelyeket aktívan megvalósítanak. Ez az oka annak, hogy az Európai Bizottság jogsértési eljárást indított 14 tagállam ellen.
Én azonban azt is el akarom mondani, hogy általánosságban az egyes tagállamok elfogadják ezeket a magasztos értékeket, és a vitatott problémák többsége jogalkotási, és ezért technikai-adminisztratív jellegű probléma, bár a jogsértési eljárás kezdeményezését szükségessé teszi,. Ezek nem mutatnak olyan trendet, hogy bármely tagállam elutasítaná a Szerződéseket.
Elnök
Most öt kérdésünk van, amelyek a fogyatékkal élő személyekhez kapcsolódnak. Megértem, hogy a kérdezők feltehetőleg egy blokkban érkező választ vártak. Nem szeretném megvonni senkitől az egyéni válasz lehetőségét, ám ha együtt szeretne foglalkozni az üggyel, biztos úr, akkor boldogan lehetőséget teremtek erre. Először azonban szeretném megkérdezni az egyik kérdezőt, mielőtt továbblépünk.
Proinsias De Rossa
Én is örülnék neki, ha a biztos úr együtt válaszolna a kérdésekre, ha ez lehetséges. De, ha nem, talán megengedi neki, hogy olvassa fel a válaszait mind az öt kérdésre, ha különböző válaszai vannak, és aztán az öt válasz után térünk vissza rájuk.
Elnök
Szívesen megteszem ezt. Megteszem, amit a biztos úr megfelelőnek talál, biztosítva, hogy a képviselők megkapják válaszaikat kérdéseikre, de azt is látom, hogy a kérdések összekapcsolódnak, és különben fenn állna a veszélye, hogy ugyanarról beszélnénk. De nekem megfelel, mint a biztos úr jónak talál.
Elnök

Tárgy: A független élet támogatása cselekvéssel
Csatlakozik-e az Európai Bizottság hozzám e héten Strasbourgban azon súlyos és többféle fogyatékkal élő személyek üdvözlésében, akik az Európai Hálózat a Független Életért (ENIL) résztvevői?
A Parlamentnek a Bizottság kétéves, a fogyatékosságról szóló jelenéséről szóló állásfoglalására (P6_TA(2006)0527) reagálva, milyen előrehaladást ért el a Bizottság a fogyatékkal élők számára a "független élet” koncepciójának előmozdításában, ideértve a tagállamok közötti, munkavállalásai, oktatási vagy tartózkodási célú költözés esetén a "személyes segítés” finanszírozásának megtartásához fűződő jogot? Előterjeszt-e a Bizottság egész Európára kiterjesztett politikát a személyes segítségre vonatkozóan?
Tárgy: A független élet előmozdítása a fogyatékkal élő személyek számára
Az intézményen kívüli ellátás és a nagyobb autonómia az Európai Unió fogyatékossági stratégiájának prioritásai között szerepelnek. A Bizottság milyen haladást ért el a fogyatékkal élő személyek intézményen kívüli ellátásáról szóló tanulmány ajánlásait illetően? Egyetért a Bizottság azzal, hogy a fogyatékkal élők közül egyre többet helyeznek el intézményekben? Milyen további intézkedésekkel kíván a Bizottság ezzel a kihívással megbirkózni?
Tárgy: A fogyatékkal élő személyek jogai
Üdvözölve a Bizottságnak az 1996. évi közleménye óta a fogyatékosság "emberi jogi” megközelítése melletti elkötelezettségét, és elismerve az Európai Hálózat a Független Életért jelenlétét Strasbourgban, elfogadja-e a Bizottság, hogy az Európai Unióban, de a világ többi részén is, visszaélnek a fogyatékkal élők jogaival? Milyen további lépéseket tervez a Bizottság az ilyen visszaélések leküzdésére az EU-ban?
Tárgy: Az esélyegyenlőség általános érvényesítése a fogyatékkal élők számára
Üdvözölve a Bizottság támogatását a fogyatékkal élők számára az esélyegyenlőség általános érvényesítése elve mellett, hányszor ült össze a Foglalkoztatási és Szociális Ügyek Főigazgatósága által szervezett szolgálatközi csoport 2007-ben, és a Bizottság mely főigazgatóságai nem vettek részt ezeken az értekezleteken? Az Európai Hálózat a Független Életért e heti strasbourgi látogatásával összefüggésben, és üdvözölve a Bizottság kötelezettségvállalását, hogy "körkörös védelemben” részesíti külföldi fejlesztési támogatásainak rögzített százalékát az egészségügyi, oktatási és szociális szolgáltatások céljaira, milyen lépéseket tesz a Bizottság, hogy biztosítsa, hogy a fogyatékkal élők számára megvalósuló közösségfejlesztő projektek is részesüljenek ezekből a pénzeszközökből?
Tárgy: A fogyatékkal élő személyek képviselete
Leírná az Európai Bizottság, hogy milyen megállapodások vannak a fogyatékkal élő személyek és szervezeteik képviseletének garantálására az EU társadalmi befogadást célzó stratégiáiban? Összhangban a Bizottság által is megerősített elvvel: "semmit rólunk nélkülünk”, milyen további lépéseket tervez a Bizottság erre vonatkozóan?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Mivel megpróbálok nagyon röviden válaszolni az összes kérdésre együtt, csak a legfontosabbakra összpontosítok.
A fogyatékkal élő emberek számára létrehozott európai cselekvési terv részeként, 2006 óta folytatjuk a fogyatékos emberek aktív integrációjára összpontosító programot. E program középpontjában a fogyatékkal élő emberek független élethez fűződő joga áll.
Mivel a Bizottság a nem intézményesített támogatja elhelyezést, és mivel az általános vélemény ezen a területen hasonló, a Bizottság a védett intézményekben biztosított ellátás alternatíváit is vizsgálja. A Bizottság támogatja az úgynevezett nem intézményesített ellátás alkalmas módszereire irányuló kutatást is. A fogyatékkal élők független életét az ezen embereknek nyújtott minőségi közösségi szolgáltatásokkal kell támogatni, amelyeknek nemcsak fizikai jellegűnek kell lenniük, hanem az emberi méltóságot is tiszteletben kell tartaniuk.
Személyes tapasztalataim alapján elmondhatom, hogy az olyan emberek oktatása, akik kiszolgáltatott személyeknek nyújtanak szociális szolgáltatásokat, e szolgáltatások minősége szempontjából nagyon fontos. Annak módja, ahogyan a fogyatékkal élő emberek alapvető jogait tiszteletben tartják, és életük minősége nagymértékben függ az oktatástól.
Mint már említettem, a Bizottság gyakorolja azt a jogát, hogy aktívan támogassa a közösségi szolgáltatások fejlesztését, és el kívánom mondani, hogy ebben a folyamatban a Bizottság mindig az egyes személyek életminőségére összpontosít. Az intézményen kívüli ellátás még önmagában nem garantálja automatikusan a jobb életminőséget és az autonómiát: ezeket csak az garantálja, ha az intézményes ellátás helyébe megfelelő minőségű és színvonalú közösségi szolgáltatások lépnek. Ebben az összefüggésben a Bizottság kért egy, a társadalmi integrációra vonatkozó vizsgálatot, amelynek célja, hogy értékelje a nagy védett intézményekben élő fogyatékos emberek helyzetét, ahol - amint önök is tudják - sok esetben a normák és az életmód nem felelnek meg azoknak a normáknak és minőségnek, amelyeket az emberek kétségtelenül megérdemelnek. Ezért figyelemmel kell kísérnünk a helyzetüket, hogy biztosítsuk annak javítását.
A Bizottság azonban nem tudja megerősíteni azt a véleményt, hogy a védett intézményekben élő emberek száma növekvőben van. Az adatok nem állnak rendelkezésünkre, de amint már mondtam, az intézményen kívüli ellátás az elv, amit követünk, és a jövőben is ezt az utat követjük majd.
Azt is szeretném hangsúlyozni, hogy üdvözöljük azokat a kezdeményezéseket, amelyek európai szinten összpontosítanak a szociális ellátás biztosítása minőségének alapelveire. Hangsúlyoznám azt is, hogy véleményem szerint az a tény, hogy a fogyatékkal élő emberek jogainak kérdése - az ENSZ fogyatékkal élő személyek jogairól szóló egyezményének köszönhetően - nemzetközi szintre emelkedett, hatalmas lépés előre. A Bizottság arra bátorítja a tagállamokat, hogy ratifikálják ezt az egyezményt, és a lehető legsürgősebben adjanak konkrét választ arra.
A Bizottság ígéretet tett rá, hogy figyelembe veszi a fogyatékkal élő személyek szükségleteit és jogait, és azokat valamennyi vonatkozó EU-stratégiába beépíti. EU-szinten a fogyatékos emberek szükségleteiről való gondoskodás kérdéseit a Bizottság fogyatékossággal foglalkozó szolgálatközi csoportja kezeli, a tagállamokkal és az érintettekkel - beleértve fogyatékossággal élőket is - való együttműködés révén, az Európai Unió fogyatékosokkal foglalkozó magas szintű csoportjában.
2000 óta az Európai Közösség a fejlődő országokban mintegy 160, fogyatékos személyek számára indított projekt társfinanszírozásában vett részt, összesen 100 millió euró értékben. Ezek a projektek támogatást nyújtanak Kelet-Európának, a Közel-Keletnek és az AKCS-országoknak, és a szellemi és fizikai fogyatékkal élők képességfejlesztésére, a közösségi rehabilitációra, a fogyatékosok jogaira, a társadalmi befogadásra, a szegénység csökkentésére, az intézményen kívüli ellátásra stb. összpontosítanak.
Hölgyeim és uraim, nincs kétség a felől, hogy a Bizottság aktív politikákat hajt végre a fogyatékkal élők érdekében, és az Európai Unióban már lényeges előrehaladást értünk el. Amint azonban az előző kérdésre adott válaszomban elmondtam, még mindig hosszú utat kell megtennünk. Dolgozunk a létező európai jogszabályok esetleges módosításainak alapfolyamatain. Erről beszéltem, amikor a diszkriminációmentességről szóló irányelvekre vonatkozó kérdésre válaszoltam.
Hölgyeim és uraim, röviden megpróbáltam érinteni a legfontosabb kérdéseket, és a vita meglehetősen rögtönzött jellegének betudhatóan elképzelhető, hogy néhány kérdést figyelmen kívül hagytam, míg lehetnek más olyan kérdések, amelyeket nem magyaráztam el kellően világosan. Ezért azt javasolnám - ha ez elfogadható - hogy most meghallgatom az önök kiegészítő kérdéseit, és válaszolok rájuk. Ismételten választ adok azonban írásban is a most szóban megválaszolt kérdésekre, hogy azok megkapják azt a figyelmet, amelyet megérdemelnek.
Richard Howitt
Elnök asszony, szeretnék köszönetet mondani a biztos úrnak a rugalmasságért. Többen közülünk, akik aktívak vagyunk a Parlament fogyatékossággal foglalkozó frakcióközi csoportjában, úgy döntöttünk, együtt tesszük fel ezeket a kérdéseket, hogy jelezzük annak a 200 embernek a jelenlétét, akik súlyos fogyatékkal élnek szerte Európában, és az Európai Hálózat a Független Életért részesei. Tudom, hogy nagyon büszkék lesznek arra, hogy a Parlament napirendjére tűzi az ügyüket a kérdések idejében.
Kíváncsi vagyok, a biztos úr és az elnök asszony beleegyezne-e abba, hogy fogadjuk a képviselőiket a teremben. Érdekel, hogy a biztos úr egyetért-e azzal, hogy az Európai Hálózat a Független Életért, ez a felhasználók által vezetett szervezet, fontos érdekképviseleti csoport Európában, és hogy együtt reméli-e velem, hogy részesülhetnek majd a jövőben az olyan európai fogyatékos szervezetek támogatásából, mint amilyen az EBU és az EUD.
Másodszor és végezetül, biztos úr, ön mondott néhány igen jó szót a független életről és a fogyatékkal élők közösségi gondozásáról, és ezt köszönöm önnek. Az egyéni gondozást illető európai stratégiával kapcsolatos kérdésem lényege, amely lehetővé teszi, hogy szakképzett gondozók fogyatékkal élők irányítása alatt és alkalmazásában kielégítsék gondozási szükségleteiket az Európai Hálózat a Független Életért egyik nagyon fontos célja, és reméljem, hogy önök is elkötelezik magukat az ügyük mellett.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, a fogyatékkal élők csoportjainak képviselői: a párbeszéd azokkal, akiknek az asztal körül kellene ülniük, azokkal, akiknek közvetlen érdekei fűződnek az ügyhöz, olyasmi, ami gyakorlatilag valamennyi európai stratégia középpontjában van. El sem tudom képzelni bármilyen stratégia vagy terv kidolgozását ilyen párbeszéd nélkül. Ez a párbeszéd átfogó és értékes, de azt hiszem, még hatékonyabb módszereket és megoldásokat kell keresnünk.
A Bizottság szándékában áll, hogy hozzájáruljon ezen ügy előrehaladásához, a kölcsönös véleménycserék és más, az információcserét támogató intézkedések koordinálásával. Ez nyomatékos figyelmeztetés az új stratégiák előkészítéséhez vezető fontos utak kialakítására, amit 2008 őszén kell beterjeszteni, és a tagállamoknak együttesen jóváhagyni. Más szavakkal, sokat kell még tennünk együtt.
Evangelia Tzampazi
(EL) Biztos úr, a valamennyi európai polgárt megillető joggal szemben, a fogyatékkal élő emberek lényeges számban kényszerülnek arra, hogy intézményekben éljenek, függetlenül attól, hogy mit választanának. Mivel a fogyatékosok a gazdasági és társadalmi életbe történő aktív integrációja az önálló életre való képességüktől függ, szeretném megkérdezni, hogy az Európai Bizottság szándékozik-e jogalkotási intézkedéseket elfogadni e jog garantálására.
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, véleményem szerint a jelenlegi európai jogszabályok a világ többi részével összehasonlítva magas színvonalúak. Ugyancsak rendkívül fontos az ENSZ fogyatékkal élő személyek jogairól szóló egyezményének elfogadása.
Az is nyilvánvaló, hogy az intézményen kívüli ellátás része az e téren megvalósuló valamennyi európai stratégiának, beleértve azokat is, amelyeket a mi pénzügyi instrumentumainkkal finanszíroznak.
Az átmenet lehetséges. Vannak országok, amelyek teljesen megszüntették a fogyatékkal élő személyek intézményi ellátását - lehetséges, hogy csak kevesen vannak, de vannak -, és ezek bizonyítják, hogy ez a cél elérhető. Másrészről azonban ez egy olyan cél, amelyet fokozatosan kell elérni, nagyon is organikus módon, mert, amint már mondtam, az a fajta intézményen kívüli ellátás, amelynek esetében hiányoznak a megfelelő védő intézkedések, még ronthatják is a fogyatékkal élő személyek helyzetét, amint ezt számos országban szerte a világon bizonyították is. Én most kifejezetten az Egyesült Államokban levő, az intézményen kívüli ellátás eseteire gondolok, ahol ez az út a megfelelő védő intézkedések hiányában nagyon ellentmondásosnak bizonyult.
Proinsias De Rossa
Elnök asszony, tény, hogy történt előrehaladás, de el kell elismerni, hogy a haladás fájdalmasan lassú volt. Valóban, a haladás nagy része nem történt volna meg, ha maguk a fogyatékkal élők nem harcolnak meg érte.
Amiről konkrétan beszélni szeretnék, biztos úr, az az említett, társadalomba való integrálásról szóló tanulmány volt: foglalkozik-e ez a tanulmány a független élettel? Természetesen nagyon fontos, hogy legyenek minőségi közösségi szolgáltatások, amelyek biztosítják, hogy az emberek eltávozhassanak az intézményekből. Ám ezeket a közösségi szolgáltatásokat abba az irányba kell fordítani, hogy segítsenek a fogyatékkal élőknek független életet élni; ez egy nagyon fontos igénye a fogyatékkal élőknek.
Ehhez kapcsolódik, hogy az Európai Unióban meg kell vizsgálnunk, hogy például hogyan tudjuk biztosítani az egyéni segítségre való jogot azoknak, akik az Európai Unióban máshová költöznek. Megkérdezhetem, hogy a független élet kérdésével foglalkozik-e a tanulmány, és, amennyiben nem, elérné, hogy az egyéni gondozás témája, és annak általánosíthatósága, valamint hordozhatósága az Európai Unión belül bekerüljön abba a tanulmányba??
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Hölgyeim és uraim, azt hiszem, hogy ön nagyon komoly kérdésekre tapintott rá, amelyek általánosan kapcsolódnak a fogyatékosügy kérdéséhez.
Először is, azt szeretném mondani, hogy sajnálatos módon jelenleg nincsenek összehasonlítható adataink, amelyek jó alapul szolgálnának egy megbízható európai stratégiához. Az ilyenként értelmezhető adatok megszerzése egyike a Bizottság céljainak. Azt is tudnunk kell, hogy az ön által kezdeményezett vita és az ön által említett kérdés nagyon szorosan kapcsolódik a szolgáltatásokról, a közhasznú szociális szolgáltatásokról szóló vitához. Ez megint egy kapcsolódó téma. Szeretném hangsúlyozni, hogy a légi közlekedésről, a munkavállalók mobilitásáról vagy az Európai Unión belül az emberek mobilitásáról szóló irányelvet végrehajtották, és persze vannak tervek e jogszabályoknak a más típusú közlekedésre történő kiterjesztésére, ami logikus.
Fennáll ugyanakkor a szociális szolgáltatások vagy a fogyatékosoknak nyújtott különféle szociális intézkedések áthelyezhetőségének és hozzáférhetőségének a kérdése. Ezzel a kérdéssel a társadalombiztosítási programok koordinálásáról szóló 1408/71/EGK rendelet végrehajtásának keretében, valamint a kiegészítő nyugdíjjogosultságok hordozhatóságáról szóló irányelvben foglalkozunk.
Mindezen eszközök célja alapvetően az, hogy megerősítse az önálló élet értékeit és lehetőségeit, párosulva a megfelelő fokú védelemmel bárhol az Európai Unión belül.
Kathy Sinnott
Rövid lehetek, hiszen a kérdéseim nagy részét már feltették.
Néhány EU tagállam elismeri a fogyatékkal élő polgáraik jogait. Mások azonban, sajnálatosan, ellenállnak a szabványok javításának, sőt akadályokat hoznak létre, vagy eltűrik azokat. Vannak stratégiáink és cselekvési terveink, és ez nagyon jó, de csak egy kikényszeríthető fogyatékos irányelvnek van esélye arra, hogy az eltévelyedett államokat - például azt, amelyikben én élek - engedelmességre kényszerítse. Várhatunk ilyen irányelvet, biztos úr?
Biztosítana afelől, hogy megkapjuk az írásbeli válaszokat mind az öt kérdésre?
Vladimír Špidla
a Bizottság tagja. - (CS) Hölgyeim és uraim, előző, a diszkriminációmentességről szóló irányelvekkel foglalkozó válaszomban említettem a végrehajtás és hatékonyság értékelése folyamatának keretén belül készülő tanulmányt, amely megvizsgálja, hogy célszerű-e a vonatkozó európai jogszabályokat módosítani, illetve ezt hogyan kellene megtenni. E tanulmány egyik kérdése minden bizonnyal az, hogy megvizsgálja a fogyatékkal élő emberekre vonatkozó külön irányelv megalkotásának lehetőségét.
Erről a kérdésről tárgyalunk, és a megfelelő európai eszközöket használjuk fel annak megállapításához, hogy melyik módszer a leghatásosabb a kérdéses cél eléréséhez.
Amint az előző megjegyzéseimben már említettem, természetesen valamennyi kérdésre írásban is válaszolok, figyelemmel arra, hogy egyes kérdéseket esetleg nem válaszoltam meg kellően ennek ülés az ülésnek a meglehetősen improvizált jellege miatt. Ez világos. E vita során felvetett valamennyi kérdésre kiegészítő írásbeli válaszokat adok majd.
Elnök
Köszönöm, biztos úr, és köszönöm a módot, ahogy ezeket az utolsó kérdéseket rendezhettük. Szerintem ez hasznos volt, és remélem kielégítő.
Azokra a kérdésekre amelyekre most nem jutott idő, írásbeli választ fognak kapni, a visszavont 58. kérdéstől, és feltételre nem alkalmas 73. kérdéstől (lásd melléklet) eltekintve.
Ezzel befejeződött a kérdések órája.
