Honduras (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozatai a hondurasi helyzetről.
Carl Bildt
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, a világ óriási nagy. Hálás vagyok a lehetőségért, hogy valamelyest a hondurasi helyzetre és az ott tapasztalható, nem csupán Honduras, hanem az egész régió számára súlyos fejleményekre összpontosíthatunk. Arra törekszem, hogy a lehető legrövidebben mutassam be a témát.
Az elnökség a válság múlt havi kezdete óta elítéli a Zelaya elnök elleni katonai beavatkozást, akit minden elmondható körülmény ellenére demokratikusan választottak meg. A beavatkozás megsértette Honduras alkotmányos rendjét.
Követeltük az alkotmányos rend teljes helyreállítását, és minden felet és intézményt arra kértünk, hogy tartózkodjon az erőszaktól, illetve az erőszakról való beszédtől, és próbáljon gyors és békés megoldást találni.
Úgy vélem, az olyan esetekhez hasonlóan, amikor Európa különböző részein merülnek fel problémák, és az Európai Uniótól várjuk, hogy képviselje a vezető szerepet, azt remélve, hogy a világ többi része támogatja törekvéseinket, politikánkat eddig az irányította, hogy támogatást nyújtsunk az Amerikai Államok Szervezetének abban a törekvésében, hogy párbeszéd és kompromisszum megteremtése révén találjon megoldást a felmerülő problémákra.
Olyan helyzet alakult ki, hogy jelenleg nincsen nagykövetünk Hondurasban. És pillanatnyilag nem is tartunk fenn semmilyen diplomáciai kapcsolatot.
Nagy örömmel üdvözöljük a Nobel-békedíjas Costa Rica-i elnök, Óscar Arias közelmúltbeli törekvéseit, amelyekkel a fennálló különbségeket igyekezett elsimítani. Ez mindeddig - mondhatni nem meglepő módon - meglehetősen nehéz vállalkozásnak bizonyult. A hír azonban, hogy szombaton új találkozó jön létre Arias elnök elnöklete alatt biztatónak tűnik számomra. Csak bátoríthatjuk őt abban, hogy folytassa munkáját, és továbbra is csak sürgethetjük mindkét felet, hogy a hondurasi alkotmány minden részének tiszteletben tartása mellett legyenek készek a kompromisszumra.
Hadd zárjam szavaimat azzal, hogy kiemelten fontosnak tartom, hogy az éppen folyó válságtól eltekintve ragaszkodjunk ahhoz, hogy a később ez év során tartandó hondurasi elnökválasztás tisztességesen, megfelelő időben és átlátható módon folyjék le. A jogállamiságnak és az emberi jogok tiszteletének továbbra is a demokratikus kormányzás sarokkövének kell lennie az egész világon; ez alól természetesen Közép-Amerika, Latin-Amerika és Amerika egésze sem kivétel.
Catherine Ashton
a Bizottság tagja. - Elnök úr, ismét örömömre szolgál, hogy kollégám, Benita Ferrero-Waldner nevében röviden hozzászólhatok ehhez a vitához, amely során a hondurasi politikai válsággal foglalkozunk.
Sok év után Latin-Amerika újra intézményi szakadást él át. A hondurasi válság arra mutat rá, hogy néhány latin-amerikai országban mennyire törékeny a jogállamiság és a konfliktusok megoldásával foglalkozó intézményi keret, illetve hogy valójában hogyan sodródnak ezek az országok válságba, különösen most, az erős politikai polarizáció időszakában.
A Bizottság haladéktalanul reagált az eseményekre. Mély aggodalmunkat fejeztük ki a hondurasi események miatt, és hangsúlyoztuk, hogy a jogállamiság, a demokrácia és a demokratikusan megválasztott intézmények tiszteletének nagy fontosságot tulajdonítunk. Arra buzdítottunk minden érintett felet, hogy az ország jogi kereteinek tiszteletben tartása mellett békés úton oldják meg nézeteltéréseiket, az ország békéjének és stabilitásának megteremtése érdekében pedig haladéktalanul kezdjenek párbeszédbe.
Elítéltük az erőszakos összecsapásokat, annál is inkább, mivel ezek máris emberéleteket követeltek, és minden érintett felet arra szólítottunk fel, hogy tanúsítsa a lehető legnagyobb mérsékletet és visszafogottságot. A Bizottság úgy nyilatkozott, hogy kész minden olyan kezdeményezést támogatni, amely a válság békés rendezésére és az alkotmányos rend visszaállítására irányul.
Amint azt az elnökség elmondta, támogattuk az Amerikai Államok Szervezete és a szövetség főtitkára, José Miguel Insulza kezdeményezését, amely sajnos nem vezetett eredményre. Nagy örömmel üdvözöltük a Costa Rica-i elnök közvetítői tevékenységét, és reméljük, hogy mindez a válság békés rendeződéséhez fog vezetni.
A hondurasi eseményeket követően, valamint a közép-amerikai országok kormányaival és az EU-tagállamokkal való konzultáció nyomán az a döntés született, hogy a Közép-Amerikával aláírandó társulási megállapodásra irányuló tárgyalások következő szakaszát - amelyre július 6. és 10. között került volna sor - elhalasztjuk. Reméljük azonban, hogy a tárgyalások minél előbb folytatódhatnak.
Amint azt már az elnökség szintén említette, a helyzet súlyosságára reagálva az EU elnökségének helyi nagykövetét visszarendelték konzultációra, az összes többi európai uniós nagykövet pedig szintén távozott az országból.
Az elnökséggel és a tagállamokkal szoros együttműködésben továbbra is vizsgáljuk, milyen módon tudnánk a válság rendezéséhez a legjobban hozzájárulni. Egyelőre az együttműködés felfüggesztéséről még nem született döntés, a költségvetési támogatással kapcsolatos pénzügyi kötelezettségeink folyósítását azonban leállítottuk.
Tisztában vagyunk vele, hogy a hondurasi események veszélyes példát, visszalépést jelenthetnek a demokrácia terén, és destabilizálhatják a régiót. Ezért továbbra is figyelemmel kísérjük az eseményeket, és minden békés megoldásra irányuló törekvést támogatunk. A Parlamentet továbbra is tájékoztatjuk minden további fejleményről.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
a PPE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, a tényt, hogy egy megválasztott elnököt fegyveres erőszakkal eltávolítottak az otthonából, repülőgépre ültettek, és kitettek egy idegen országban, demokratikus szemszögből kategorikusan és fenntartás nélkül el kell ítélni.
Elnök úr, mindezek figyelembevételével el kell mondanom, hogy igen nagy jelentőséggel bír a több tekintélyes elemző, például Mario Vargas Llosa által tett megállapítás: a hatalmon kívül helyezett Zelaya elnök - aki mellesleg a Köztársaság Nemzeti Kongresszusával szemben a legkülönbözőbb politikai pártok támogatását nyerte el, köztük saját pártja és a Legfelsőbb Bíróság támogatását is - legnyíltabb védelmezői valójában az emberi jogokat sorozatos megsértő és a személyi szabadságjogokat egyre erőteljesebb visszaszorító rezsimek képviselői voltak, amint azt e Parlament az emberi jogok világbeli helyzetéről szóló legutóbbi jelentésben megállapította.
Most meg kell találnunk a kiutat ebből a helyzetből. A Tanács soros elnöke így nyilatkozott: az Európai Uniónak úgy kell elősegítenie a demokratikus rend visszaállítását, hogy támogatja azt az embert, aki a régió helyzetének stabilizálásán munkálkodik, ez pedig Costa Rica elnöke, Óscar Arias.
Másodsorban a közelgő elnökválasztás tekintetében az Európai Uniónak minden választási megfigyelési tapasztalatát Honduras rendelkezésére kell bocsátania, valamint fel kell készülnie egy európai uniós választási megfigyelő küldöttség kiküldésére.
Végül pedig, soros elnök úr, fontos az, hogy az Európai Unió következetesen, kettős értékrend nélkül cselekedjen. Elfogadhatatlan, hogy az Európai Unió egyrészt elősegíti és erősíti politikai párbeszédét a régióban található egyetlen nem demokratikus országgal, másrészt pedig hagyja, hogy a vezetőik hibáiért Latin-Amerika egyik legszegényebb országának polgárai fizessenek, amely Manuel Zelaya figyelmét sem kerüli el.
Soros elnök úr, biztos úr, emellett úgy vélem, az Európai Uniónak aktívan jelen kell lennie a régióban, amint arra Bildt úr is rámutatott. Ez az aktív jelenlét pedig jelenleg a társulási megállapodásról szóló tárgyalásokban testesül meg, amelyek hamarosan legfontosabb szakaszukba érnek. Elnök úr, nem büntethetjük az ártatlant a bűnös helyett, ezért úgy vélem, át kellene gondolnunk a konfliktus megoldása utáni sürgős visszatérést a tárgyalóasztalokhoz.
Luis Yañez-Barnuevo García
az S&D képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, csatlakozunk a nemzetközi közösség egyhangú elítélő nyilatkozatához, nemcsak maga a helyzet komolysága és az alkotmányos rend összeomlása miatt - amint azt a Tanács soros elnöke, és a biztos úr is kiemelte -, hanem amiatt a rendkívül komoly precedens miatt, amelyet ez az eset abban a régióban teremt, ahol jelentős munka és erőfeszítés árán kevés kivétellel az egész kontinensen sikerült helyreállítani a demokráciát.
Nem fogadhatjuk el tehát ezt a helyzetet. Az Európai Unió és a tagállamok helyesen cselekedtek, amikor visszahívták nagyköveteiket, valamint megszűntették az együttműködés minden formáját és felfüggesztették a régióval folyó összes tárgyalást. Egyetértek a Tanács soros elnökével, és a Bizottság elnökével abban, hogy most a Costa Rica-i szociáldemokrata elnök, a Nobel-békedíjas Óscar Arias vezette tárgyalásos megegyezést kell támogatnunk, és nem szabad semmiféle elnyomó vagy lázadó erőszakot provokálnunk.
Most nincs itt az ideje, hogy a hivataláról hat hónap múlva leköszönő Zelaya elnök által elkövetett valós vagy vélt hibákat elemezzük, ugyanis jelen pillanatban nem erről van szó. Most annak van itt az ideje, hogy megvizsgáljuk a hondurasi alkotmányos rend igen súlyos szintű összeomlását, amelyet a fegyveres erők okoztak (természetesen a Kongresszus és a bírói testület támogatásával, de teljesen jogtalan és törvényellenes módon).
Lesz elég idő, hogy Zelaya elnök jövőjével foglalkozzunk, most azonban a legkisebb habozás nélkül követelnünk kell hivatalába való visszahelyezését; hiszen 2010 januárjáig ő az ország alkotmányos elnöke.
Izaskun Bilbao Barandica
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (ES) (Röviden baszkul beszél.) Elnök úr, most baszkul beszélek, egy olyan kisebbségi nyelven, amely még nem hivatalos ebben a Házban. Reményeim szerint a jövőben az lesz, ahogy más nyelvek is, és akkor az anyanyelvemen és Baszkföld nyelvén beszélhetünk.
Ennek megemlítése után egyetértek, és a képviselőcsoportom is egyetért a Hondurasban bekövetkezett puccs - hogy valódi nevén nevezzük - nyílt elutasításával. Egyesek hibának tarthatják, hogy valaki - talán minden mást kizárva - a nép akaratát próbálta megtudni, de nem azért vagyunk itt, hogy ezt elemezzük. Abban is egyetértek, hogy mind a Bizottságnak, mind a Tanácsnak azon kell munkálkodnia, hogy elősegítse a felborított alkotmányos és intézményi rend helyreállítását, és biztosítsa a nép egésze által törvényesen megválasztott hondurasi elnök visszatérését.
Engem is aggodalommal töltenek el a kormány néhány képviselője ellen, akár hivatalos hondurasi diplomáciai képviseleteken is elkövetett támadások; ezeket a képviseleteket, amint hallottuk, visszahívták. Természetesen a Bizottság képviselőjéhez hasonlóan képviselőcsoportom is támogatja az Amerikai Államok Szervezetének a konfliktus kezelésére és megoldására irányuló tevékenységét.
Képviselőcsoportom úgy véli, hogy nekünk itt Európában segítenünk kell a hondurasi demokrácia megerősítését, hogy biztosítsuk az alapvető jogok fejlődését, és így azt is, hogy a politikai párbeszéd legyen az egyetlen módja annak, hogy közelebb jussunk a jelenleg fennálló probléma megoldásához.
Nem szükséges kifejeznünk, hogy szintén támogatjuk a Nobel-békedíjas Óscar Arias munkáját, és ennek megfelelően azt is reméljük, hogy amint az előbb említett intézkedéseket foganatosították, 2009 novemberében teljes átláthatóság biztosításával, valamint a demokratikus berendezkedés és az emberi jogok teljes körű tiszteletben tartásával sor kerülhet a választásra. Szintén remélem, hogy a jelenlegi helyzet azt is lehetővé teszi számunkra, hogy folytassuk az Európai Unióval való társulási megállapodás létrehozására irányuló tárgyalásokat.
Raül Romeva i Rueda
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, én is meg szeretném ragadni az alkalmat arra, hogy határozottan elítéljem a közelmúltbéli hondurasi eseményeket, valamint hogy mély aggodalmamat fejezzem ki ezek miatt.
A Közép-Amerikával fenntartott kapcsolatokért felelős küldöttség alelnökeként az elmúlt néhány évben folyamatosan követtem az ország és a régió helyzetét; különösen fontos számomra, és kiemelt jelentőséget tulajdonítok annak, hogy ezt az ügyet a Ház első politikai vitanapján tárgyaljuk. Ez azt mutatja, hogy alapvető fontosságú témáról van szó: az esemény szomorú és sajnálatos módon a 21. században az első Közép-Amerikai országban történt, államcsínynek minősített eset, erről pedig nem szabad megfeledkeznünk.
Ezért tehát nemcsak határozottan elítélem a Zelaya elnök ellen elkövetett államcsínyt, hanem arra biztatom az Európai Uniót, hogy ne ismerje el a puccs vezetője, Roberto Micheletti hatalmát. Továbbá lényegesnek tartom, hogy az Európai Unió ragaszkodjon az alkotmányos rend helyreállításához, amint ez már meg is történt. Elengedhetetlenül fontos, hogy a 2009. novemberi választás előkészítése komolyan, felelősségteljesen és hitelesen folyjék, és ennek tudatában annak is örülök, hogy a régióval való társulási megállapodásra irányuló tárgyalásokat, legalább is egyelőre, felfüggesztették.
Javaslom a kereskedelmi támogatás formájában nyújtott segélyek felfüggesztését is, amint azt - a humanitárius segélyek kivételével - mások, például a Világbank és az Egyesült Államok is tette.
Ezen intézkedéseken felül fontosnak tartom, hogy ne feledkezzünk meg arról, hogy egy teljes, rövid vizsgálat lefolytatására van szükség annak megállapítására, hogy az államcsínnyel kapcsolatban kik vonhatóak felelősségre. Nyilvánvaló, hogy sok felelős van, számos más érdek is áll a puccs mögött, és sok esetben név szerint nem is ismerjük ezeket.
Úgy vélem, az Európai Uniónak nyomást kellene gyakorolnia egy ilyen vizsgálat elvégzése érdekében, és ennek elvégzésére állandó helyszíni nemzetközi delegációkat kell kiküldenünk, akik támogathatják az országban megélénkülő mozgalmakat, amelyek a tőlük elvett demokráciát kérik, követelik vissza.
Willy Meyer
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, négy nappal a puccs után parlamenti képviselőcsoportom úgy határozott, hogy Tegucigalpába küld, abból a célból, hogy eredeti helyzetében vizsgáljam meg a katonai puccs, az államcsíny következményeit. Tegucigalpában tanúja voltam annak, ami bármely katonai puccs következménye, azaz az elnyomásnak, a szabadság hiányának, a puccsot nem támogató képviselők ellen kiadott elfogatóparancsoknak; társadalmi csoportok vezetőinek bebörtönzésének; és a kijárási tilalmat kihasználó sebesültekkel teli kórházaknak. Ezt az átfogó képet kaptam ott.
Örömmel üdvözlöm a Tanács és az Európai Bizottság válaszát, ugyanis ez az egyetlen lehetséges válasz. Először is az Amerikai Államok Szervezetének minden követelését teljesíteni kell. El kell mondanom, hogy az Amerikai Államok Szervezetének főtitkárával folytatott találkozómon úgy találtam, hogy ebben az ügyben egészen határozottan járnak el: a puccs vezetője, Roberto Micheletti vezette törvénytelen kormány által végrehajtott összes intézkedést érvénytelennek tekintik, tehát az Amerikai Államok Szervezete úgy döntött, hogy semmilyen, az említett kormány által kiírt választást nem fog elismerni.
Remélem, hogy az Európai Unió is ugyanezt a magatartási szabályt - ezt az irányvonalat- fogja követni, azaz az említett kormány által végrehajtott egyetlen lépést sem fogja jogszerűnek tekinteni. Következésképpen ilyen körülmények között nem ismerhetnénk el egy olyan kormány által meghamisított választás eredményét, amely puccs útján jutott hatalomra.
Ez a hét döntő fontosságúnak tűnik számomra. Zelaya elnök, Honduras egyetlen elnöke egyértelműen nyilatkozott: egyértelműen kijelentette, hogy még egy hetet ad ennek a helyzetnek, és amennyiben egy héten belül nem döntenek úgy a Costa Rica-i tárgyalások során, hogy visszatérhet, akkor mindenképpen vissza fog térni.
Tehát az egyetlen törvényes elnök döntése nyomán remélem, hogy a Parlament, az intézmények, a Tanács és a Bizottság ugyanúgy támogatja ezt a döntést, ahogyan az Amerikai Államok Szervezete, és egyébként az Egyesült Államok is teszi. Következésképpen nagyon fontosnak tartom, hogy a Parlament ezt a hangnemet, az alkotmányos hatalom visszaállítását és Zelaya elnök hivatalába való visszahelyezését követelő hangnemet képviselje.
Tisztelt képviselőtársak, remélem, hogy azt a határozott döntést hozzuk, hogy ez a Ház fenntartás nélkül elítéli az államcsínyt, és támogatja Zelaya elnök hivatalába való visszatérését. Szintén remélem, hogy ennek következtében támogatni fogjuk a nemzetközi szervezetek minden kezdeményezését.
Kader Arif
(FR) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, azzal szeretném kezdeni, hogy csatlakozom az előttem felszólalókhoz a Zelaya elnök kormánya ellen megrendezett hondurasi államcsíny lehető legélesebb elítélése tekintetében. Önkényes őrizetbe vétele és az országból való eltávolítása sérti az alkotmányos rendet, amelyet a lehető legsürgősebben vissza kell állítani. A katonai hatalomátvétel, amely ahhoz vezetett, hogy Roberto Micheletti önmagát új elnöknek nyilvánította, Közép-Amerika történelmének általunk ismert legsötétebb korszakait juttatja eszünkbe, a demokrácia elleni ilyesfajta támadás nézetünk szerint elfogadhatatlan.
Ezért örömmel üdvözlöm az Amerikai Államok Szervezetének arra vonatkozó döntését, hogy felfüggeszti Honduras szervezeti tagságát, valamint hogy Oscar Arias elnököt elfogadja közvetítőként, hogy segítsen megtalálni a megoldást.
Mély aggodalommal tekintek azonban, biztos úr, az Európai Uniónak az országgal fennálló kereskedelmi kapcsolataira. Az Európai Bizottság és Közép-Amerika között több hónapja folytak a tárgyalások egy újgenerációs társulási megállapodásról. Az államcsínyt követően a múlt héten eltervezett találkozókat töröltük. Ennek örülnünk kellene. Azt hittem, sikerült megértenem Önt, de többet szeretnék megtudni erről. Vajon a Bizottság kitart amellett, hogy a hondurasi intézményi politikai helyzet rendeződéséig felfüggeszti a tárgyalásokat? Ez lenne az általam és képviselőcsoportom által feltett kérdés, de e téma tekintetében a Bizottság álláspontjáról többet szeretnék megtudni.
A másik kérdés, amellyel foglalkozni szeretnék, biztos úr, az Általános Preferenciális Rendszer Plusz (GSP+), amelynek Honduras a kedvezményezettje. Az államcsíny megtörténte óta számos civil szervezet tett bejelentést önkényes határozatokról és az emberi jogok megsértéséről, különösen ami a mozgás, a gyülekezés és a véleménynyilvánítás szabadságát illeti. Az Európai Uniónak nagyon határozott álláspontot kell képviselnie ebben a kérdésben. A GSP+ olyan ösztönző, amely világos kötelezettségekhez kötött. A beszámolók bőven elég információval szolgáltak ahhoz, hogy felmerüljön a gyanú, vajon önjelölt elnöke irányítása alatt a hondurasi állam teljesíti-e kötelezettségeit. Arra kérem tehát a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a GSP+ keretén belül Honduras számára biztosított kedvezmények ideiglenes visszatartásának lehetőségét.
Jean-Luc Mélenchon
(FR) Elnök úr, nem hagyhatjuk, hogy békeszerető elveink nyomán az a benyomás alakuljon ki, hogy mivel a jelenlegi konfliktus mindkét résztvevőjét mérsékletre kérjük, ezért úgy véljük, hogy a hondurasi államcsíny végrehajtói és az alkotmányos kormány egyformán vétkesek. Ilyen esetben a Zelaya elnök visszatéréséért küzdő felkelők részéről gyakorolt erőszak jogszerű, a puccsisták ilyen tevékenysége viszont büntetendő.
A Közép- és Dél-Amerika államfőinek és kormányainak személyes részvétele az alkotmány szerinti elnök, Manuel Zelaya hatalmának feltétel nélküli visszaállításában arra utal, hogy az egész kontinens szeretne egyszer s mindenkorra véget vetni az államcsínyek és önkényuralmak időszakának.
Az ENSZ és valamennyi regionális együttműködési szervezet egyhangú határozatait követően Európának is szerepet kell vállalni ebben a harcban, ez ugyanis harc, nem pedig egyezkedés. Történelmi jelentőségű harc. Európának mindenfajta kapcsolatot, legyen az politikai vagy kereskedelmi, illetve minden tárgyalást meg kell szakítania a viszálykodó rezsimmel Zelaya elnök hivatalába való feltétel nélküli és vitán felül álló visszatéréséig, ugyanis, ha a demokráciáról van szó, nincs miről tárgyalni. Európának felhívást kell intéznie az Obama-kormányzathoz és az Egyesült Államokhoz, hogy ők is szakítsák meg kereskedelmi és katonai kapcsolataikat a viszálykodó rezsimmel. Ezen az áron felelhetünk meg azoknak az elveknek, amelyeknek a betartását - mások elveit kritizálva - oly gyakorta követeljük.
Bogusław Sonik
(PL) Elnök úr, a hondurasi helyzet megkívánja, hogy az Európai Unió továbbra is olyan célzott és határozott lépéseket tegyen, amelyek stabilizációhoz, az alkotmányos rend visszaállításához és a hivatalától megfosztott Zelaya elnök támogatói és ellenfelei közötti konfliktus fokozódásának megakadályozásához vezetnek. Támogatom tehát a José Ignacio Salafranca kezdeményezését, hogy minél hamarabb elmondhassuk, hogy egy Európai Parlament által támogatott küldöttséget tudunk Hondurasba küldeni.
A vitázó feleket a lehető leghamarabb rá kell venni, hogy kezdjenek tárgyalásokat, amelyek eredményeképpen olyan megállapodás jöhet létre, amely lehetővé teszi, hogy Zelaya elnök visszakerüljön hivatalába, és a jelenlegi ciklus végéig betölthesse elnöki funkcióját, arra viszont ne legyen lehetősége, hogy az alkotmány megváltoztatásával elérje, hogy újra megválasszák. Egy ilyen megoldás reményt nyújtana a helyzet stabilizálására, bár talán nem lenne elfogadható mindkét...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Nikolaos Chountis
(EL) Elnök úr, úgy vélem, hogy nekünk, az Európai Parlamentnek és az Európai Uniónak, meg kell tennünk a szükséges változtatásokat annak érdekében, hogy a hondurasi puccs minél rövidebb legyen, Zelaya elnök visszatérhessen országába, és hogy a latin- és közép-amerikai katonai puccsok ciklusa végre lezáruljon.
Nem szabad elfeledkeznünk az elmúlt években számos országban tapasztalt hatalmas előrehaladásról és demokratikus változásokról, olyan változásokról, amelyek az alkotmányos és demokratikus szabadságjogokat erősítik, amelyek megvédik a politika eszméjét és alapgondolatát az azt kiszorítani próbáló piac korlátlan helyzetével szemben, és amelyek leoldják a neokolonializmus régi béklyóit. Ezért úgy vélem, át kell gondolnunk, milyen hatalmas felelőssége is van Európának a békés nemzetközi lépések megvalósításában, és vissza kell állítanunk a demokratikus és szolidáris kapcsolatokat az Atlanti-óceán túlpartján élő népekkel és az ottani országokkal.
Carl Bildt
a Tanács soros elnöke. - Elnök úr, véleményem szerint minden felszólaló igen sokat és erőteljesen beszélt az egész Latin-Amerikára kiterjedő demokrácia és alkotmányos rend védelmében. Eközben természetesen elítélték a történteket. Bármilyenek is legyenek a körülmények, nem lehet kiküldeni a katonaságot, hogy tartóztassa le egy ország megválasztott elnökét, és nem lehet kiküldeni őt külföldre. A körülményektől függetlenül ezt nagyon határozottan kell képviselnünk, és így is teszünk.
A helyzet rendezése érdekében azonban valamilyen egyeztetésre, valamilyen kompromisszumra van szükség. A José Ignacio Salafrancától és másoktól hallottak alapján abban mindenki egyetért, hogy ezt a bizonyos kompromisszumot valószínűleg Arias elnök érhetné el a leginkább. Minden bizonnyal meglehetősen sok időt kellene eltöltenie a mindkét fél képviselői közötti tárgyalásokkal, de véleményem szerint fontos, hogy mellette álljunk, és hogy ebben a törekvésében más amerikai államok is támogassák.
Arias elnök feladata eldönteni, hogy az adott helyzetben milyen megoldás szülessen, a feleké pedig az, hogy a döntést elfogadják. De természetesen, amint már az elején is említettem, a cél az alkotmányos rend helyreállítása. Zelaya elnök visszatérése elengedhetetlen az alkotmányos rend visszaállításához. Valószínűleg ez nem elegendő, az alkotmányos rend teljes visszaállításához, pedig minden bizonnyal más lépésekre is szükség lesz.
Zelaya elnök hivatalába való visszahelyezésének és visszatérésének követelése szükségszerű, de minden bizonnyal nem elégséges feltétele az alkotmányos rend visszaállításának, amely a Hondurasszal fennálló kapcsolatunk, Honduras fejlődése, valamint a világ azon részén az alkotmányos rend és a demokrácia hitelessége szempontjából kulcsfontossággal bír.
Elnök
A vitát lezárom.
