Zmena klímy a rozvojové krajiny v kontexte kodanskej konferencie OSN o zmene klímy (rozprava) 
Predseda
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o zmene klímy a rozvojových krajinách v kontexte kodanskej konferencie OSN o zmene klímy.
Andreas Carlgren
Vážený pán predseda, toto je rozhodujúci okamih. O necelé dva mesiace svet podpíše v Kodani dohodu o boji proti zmenám klímy, ktorým čelíme. Táto dohoda musí spĺňať tri podmienky: globálne otepľovanie nesmie presiahnuť dva stupne Celzia, musia sa do nej zapojiť všetky národy a svoje úsilie musí v budúcnosti prispôsobiť vyšším ambíciám so zohľadnením nových poznatkov.
Už len 48 dní zostáva do začatia najväčšej konferencie OSN o zmene klímy, a preto je najvyšší čas, aby sa politická vôľa premenila na konkrétne činy. Rokovania však prebiehajú príliš pomaly. Ešte stále sa nám nepodarilo vyriešiť množstvo kľúčových problémov. Mnohí ľudia sa teraz uchyľujú k jednoduchému východisku - k pesimizmu.
Dovoľte mi však povedať jedno: na to tu EÚ nie je.
Chceme, aby EÚ ukázala svoje vodcovské schopnosti tým, že prejaví jasnú, jednoznačnú politickú vôľu. Komplexná a ambiciózna dohoda o zmene klímy je pre švédske predsedníctvo najvyššou prioritou.
EÚ by na ťažkosti pri rokovaniach mala reagovať tým, že vystupňuje tempo týchto rokovaní. Musíme napredovať, aby sme zabezpečili, že svet dosiahne želanú dohodu. Prijmeme výzvu, ktorou je primať ostatné národy sveta, aby sa spolu s nami pripojili k tejto dohode, ktorá v dostatočnej miere umožňuje riešiť problémy, ktoré predstavuje zmena klímy. Preto zaujímame intenzívny dvojaký prístup: po prvé, vyslaním dôrazného odkazu našim rokovacím partnerom; a po druhé, spojením EÚ prostredníctvom silného rokovacieho mandátu na nadchádzajúcu konferenciu v Kodani. EÚ už položila základy prostredníctvom klimatického a energetického balíka, ktorý schválil Európsky parlament spolu s Radou v decembri 2008.
Rád by som vyjadril osobitné poďakovanie za angažovanosť, ktorú mnohí poslanci v tomto Parlamente preukázali pri práci na klimatickom a energetickom balíku. EÚ má na základe rozhodnutia, ktoré v tom čase prijal Európsky parlament, silnú rokovaciu pozíciu. Tento týždeň prebehnú posledné prípravy na poskytnutie uceleného obrazu o tejto silnej pozícii. Nasledujúci týždeň sa ukončia rokovania v Európskej rade a ja viem, že mnohí z vás ich budú podrobne sledovať. Som rád, že niektorí z vás budú môcť byť prítomní aj v Kodani. Takisto vítam uznesenie, ktoré Európsky parlament pripravuje.
Je potrebné obmedziť emisie do rozsahu, ktorý je potrebný na to, aby globálne otepľovanie nepresiahlo dva stupne Celzia. To znamená, že návrhy, ktoré v súčasnosti ležia pred nami, nie sú dostatočné. EÚ zníži do roku 2020 emisie o 30 % za predpokladu, že aj ostatné strany prijmú primerané záväzky. Cieľ zníženia emisií o 30 % považujeme za spôsob, akým ostatných podnietime k tomu, aby sa k nám pridali pri zvyšovaní svojho úsilia. Do roku 2050 by sa emisie mali znížiť minimálne o 80 %. Opatrenia samotnej EÚ však nestačia na zabezpečenie toho, aby globálne otepľovanie nepresiahlo dva stupne Celzia. Musíme zapojiť všetkých. Sľubné signály vyslala napríklad nová vláda v Japonsku. Teraz vyzývame ostatné rozvinuté krajiny, a v neposlednom rade USA, aby zvýšili svoje úsilie.
Rozvojové krajiny majú možnosť dosiahnuť trvalo udržateľný rozvoj a zároveň znižovať emisie. Znamená to naplánovať nízkouhlíkový rast, začleniť opatrenia na boj proti zmene klímy a prispôsobiť národné rozvojové stratégie. Je to spôsob, ako zaistiť, aby sa klimatické a rozvojové opatrenia zahrnuli do všetkých politických rozhodnutí, a zabezpečiť, aby z rastu profitovali všetci; je to spôsob, ako budovať a vytvoriť demokratickú vládu, ktorá prispeje k rovnosti a boju za odstránenie chudoby.
Osobitne sa obraciame na najrýchlejšie rastúce rozvojové krajiny, v neposlednom rade na Čínu ako na krajinu s najvyšším množstvom emisií. Do roku 2020 je potrebné znížiť emisie približne o 30 % v porovnaní so situáciou, keď sa neprijmú žiadne opatrenia.
V dohode dosiahnutej v Kodani musia byť otázky rozvoja absolútnou prioritou. Európska rada dospela k záveru, že zmena klímy oslabuje úsilie zamerané na boj proti chudobe a dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja. Zmena klímy predstavuje hrozbu pre rozvojové ciele tisícročia. Na rokovaniach sa zúčastnia aj odborníci na rozvoj. V súvislosti s prebiehajúcimi rokovaniami osobitne upozorníme na otázky rozvoja.
Všetky národy, s výnimkou tých najmenej rozvinutých, by mali spoločne niesť zodpovednosť za náklady na opatrenia zamerané na boj proti zmene klímy, a my ako občania rozvinutých krajín musíme ísť sami príkladom v znižovaní emisií a financovaní dôležitých opatrení. Potrebujeme udržateľnú medzinárodnú štruktúru pre spoluprácu a podporu pre rozvojové krajiny. Takáto štruktúra nám zároveň umožní pomáhať najchudobnejším a najzraniteľnejším krajinám, ktoré sú často najviac postihnuté zmenou klímy. V tejto súvislosti sú potrebné adaptačné opatrenia.
Nakoniec by som rád uviedol, že EÚ je pripravená vážne prijať svoju zodpovednosť. Rada si je vedomá rozsahu potrebných finančných prostriedkov. Komisia odhaduje, že tieto náklady budú v rozvojových krajinách do roku 2020 dosahovať približne 100 miliárd EUR ročne. V EÚ sme zároveň pripravení poskytnúť rýchle financovanie na okamžité opatrenia v období do roku 2012 ako spôsob zvýšenia dôvery medzi Severom a Juhom v rokovaniach týkajúcich sa klímy. V týchto posledných týždňoch stojíme pred veľkou výzvou, ktorá sa zavŕši rokovaniami v Kodani. Preto vás vyzývam, aby ste udávali tempo. Potrebujeme, aby vlády členských štátov prevzali vedenie, potrebujeme úsilie národných parlamentov a podporu obyvateľstva členských štátov EÚ. Ak chceme dosiahnuť naše ciele v Kodani, Európsky parlament musí v tejto činnosti zohrávať veľmi dôležitú úlohu.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Vážený pán predseda, v prvom rade mi dovoľte poďakovať vám za to, že ste mi dali príležitosť vysvetliť názory Komisie na túto citlivú otázku.
Ako už viete, v Kodani nedospejeme k žiadnej ambicióznej dohode, ak nezohľadníme obavy rozvojových krajín, a to nielen krajín s rozvíjajúcim sa hospodárstvom, ale aj obavy najzraniteľnejších a najchudobnejších rozvojových krajín.
Naším spoločným záujmom je dosiahnuť v Kodani dobrú dohodu. Rozvojové krajiny sú krajiny, ktoré sú voči zmenám klímy najviac zraniteľné. EÚ je najväčším darcom na svete a vedúcim predstaviteľom v boji proti zmenám klímy. Musíme spojiť naše úsilie. Keď ide o zmenu klímy, nie je miesto pre konfrontáciu medzi Severom a Juhom.
Zájdem ešte ďalej a poviem, že žiadna iná aliancia nie je taká určujúca a efektívna ako tá, ktorá sa zaujíma o najviac zraniteľné krajiny a ktorá na rokovanie predložila najambicióznejšie návrhy zamerané na boj proti tomuto problému - a to je Európa.
Náš všeobecný prístup k najzraniteľnejším krajinám, v ktorom teraz pokračujeme v globálnej aliancii proti zmene klímy, sa skladá z troch paralelných častí, ktoré sú medzi sebou prepojené a vzájomne sa podporujú.
Po prvé, je to budovanie politických aliancií prostredníctvom posilneného dialógu o zmene klímy. S Afrikou, Karibikom a Tichomorím sme podpísali tri spoločné politické deklarácie a ďalšiu so skupinou AKT ako celkom.
Po druhé, je to propagovanie zdravých politík a stratégií spájajúce zmenu klímy a rozvoj. Domnievam sa, že odolnosť voči klíme a politiky, ktorých cieľom je zníženie emisií uhlíka, sa musia začleniť do širšieho rozvoja a stratégií našich partnerov zameraných na zníženie chudoby. Môže existovať len jedna rozvojová stratégia, ktorá bude zahŕňať problematiku zmeny klímy a zameriavať sa na ciele, akými sú trvalo udržateľný rozvoj a zníženie chudoby. Nie je to záležitosť voľby medzi dvoma možnosťami: obe sú dôležité.
V tejto súvislosti podporujeme realizáciu existujúcich národných adaptačných akčných programov pre najmenej rozvinuté krajiny v 15 oprávnených krajinách.
Po tretie, je to podpora poskytovania primeraných prostriedkov EÚ na financovanie činností súvisiacich so zmenou klímy, najmä na adaptáciu, ktorá predstavuje hlavný problém pre krajiny najviac zraniteľné vplyvom zmeny klímy, ktoré však len v malom množstve prispievajú k emisii skleníkových plynov.
Od konferencie v Kodani nás delí len 50 dní. Očakávania sú veľmi veľké. To v nás vyvoláva obavy, pretože rokovania sa v súčasnosti nebezpečne blížia k mŕtvemu bodu. Je čas, aby sme na stôl vyložili návrhy. Práve to Európa urobila a to isté očakávame aj od našich partnerov.
Po prvé, predložili sme návrh týkajúci sa podmienok prevzatia zodpovednosti. EÚ už predložila ambiciózne ciele a záväzky, ktoré doteraz patria k druhým najambicióznejším v rámci rokovaní. Zaručili sme sa za jednostranné zníženie emisií o 20 % do roku 2020 a zaviazali sa zvýšiť ho na 30 %, ak aj ostatné krajiny vynaložia porovnateľné úsilie v súlade so svojimi povinnosťami a schopnosťami.
Po druhé, predložili sme návrh týkajúci sa podmienok financovania. Všetci sme si vedomí toho, že dohoda v otázkach financovania bude kľúčová na dosiahnutie celkovej dohody v Kodani. S cieľom pokročiť v rokovaniach ES predložilo v polovici septembra svoje vlastné návrhy týkajúce sa financovania.
Jedným z nich je potreba zvýšenia krátkodobého medzinárodného financovania z verejných zdrojov na boj proti zmene klímy počas obdobia 2010 - 2012 s cieľom prioritne reagovať na naliehavé potreby najzraniteľnejších rozvojových krajín a najmä najmenej rozvinutých krajín, ostrovných rozvojových štátov a afrických krajín, ako je stanovené v akčnom pláne z Bali.
Ďalším je ochota EÚ prevziať svoj podiel odhadovaných finančných požiadaviek, pričom prostriedky pochádzajúce z verejných zdrojov by mali byť založené na preferenčných kritériách, akými sú platobná schopnosť a zodpovednosť za emisie. Do roku 2020 by tak EÚ mohla prispieť sumou od 2 miliárd EUR do 15 miliárd EUR ročne. Tieto návrhy budú prerokované v Európskej rade na konci októbra a dúfajme, že budú základom pre plnohodnotnú rokovaciu pozíciu EÚ v otázkach financovania.
Samotné úsilie EÚ však nestačí. Dúfame, že ostatné rozvinuté krajiny nás budú nasledovať, pretože tlak pred konferenciou v Kodani sa stupňuje. Takisto sa spoliehame aj na rozvojové krajiny. Musia využiť príležitosť, ktorú predstavuje financovanie boja proti zmene klímy, v plnej miere začleniť adaptáciu do svojich rozvojových stratégií a postupne sa vydať na cestu nízkouhlíkového rozvoja v dlhodobom horizonte.
Hoci až doteraz bola cieľom adaptácia pre najchudobnejšie a najzraniteľnejšie rozvojové krajiny, existuje aj dôvod na podporu navrhnutia spôsobov nízkouhlíkového rozvoja (t. j. zníženia emisií), ktoré by boli porovnateľné s cieľmi odstránenia chudoby v týchto krajinách.
Dôležité je zamerať sa najmä na mechanizmy, ktoré zabránia odlesňovaniu a podporia udržateľnú správu lesov. Pre najmenej rozvinuté krajiny je najväčšou okamžitou úlohou boj proti odlesňovaniu pralesa, pričom sa môžu stať príjemcami tohto medzinárodného financovania, a to prostredníctvom mechanizmov, ako je systém znižovania emisií z odlesňovania a zhoršovania kvality lesov.
Zabezpečenie vyváženejšej distribúcie investícií mechanizmov čistého rozvoja (CDM) do budúcnosti v prospech najmenej rozvinutých krajín by takisto malo byť súčasťou súčasných úvah o reforme tohto mechanizmu.
Nakoniec by som chcel spomenúť spôsoby doručovania finančných prostriedkov určených na boj proti zmene klímy. My ako Komisia nie sme zástancami vytvárania nových prostriedkov. Nové financovanie na boj proti zmene klímy by malo využívať existujúce a prípadne zlepšené kanály doručovania a propagovať decentralizovanú vládnu štruktúru zdola nahor na podporu vlastných činností krajiny.
Karl-Heinz Florenz
Vážený pán predseda, som veľmi rád, že vás dnes vidím na tejto rozprave, najmä keďže ste bývalým členom Výboru pre klimatické zmeny. Pán úradujúci predseda Rady, pán komisár, je absolútne správne, aby Európska únia vyslala do Kodane jasný signál. Počas nasledujúcich 50 dní však skutočná činnosť nebude prebiehať v Kodani, ale za zatvorenými dverami konferencie. Som pri tom už od konferencie o klíme, ktorá sa konala v Riu v roku 1992. Nálada pred týmito konferenciami je vždy rovnaká, sú tu však aj príležitosti.
Pán komisár, bol by som rád, keby ste preukázali väčší entuziazmus a vyvinuli pri rokovaniach na našich amerických kolegov pozitívny tlak, keďže naďalej pôsobíte dosť flegmaticky, na čom je nutné popracovať. Považujem za správne, aby sme teraz nezačali s finančnou súťažou. Jedna strana hovorí 15 miliárd, druhá 30 miliárd. Potom sú tu ďalší, ktorí jednoducho poskytnú peniaze, ktorí chcú odteraz každý rok položiť na stôl 150 miliárd. Najprv však stanovme kritériá na využitie týchto prostriedkov. Až potom budeme schopní poskytnúť rozsiahly príspevok z Európy, no tento mešec nemôže byť bezodný.
O kríze sa už toho povedalo dosť. Rád by som však ešte raz spomenul príležitosť, ktorú má industrializovaný svet v Spojených štátoch a v Európe. Ak stanovíme správne štandardy, budeme schopní účinného rozvoja. Európe to umožní predávať účinné stroje do celého sveta, napríklad do Číny, kde sa napríklad energia vyrába veľmi neúčinným spôsobom. Nevidím teda len hrozbu zmeny klímy, ale aj príležitosť, ako naštartovať obchod a hospodárstvo prostredníctvom rozvoja ultramodernej technológie. Musíme sa chopiť tejto príležitosti, musíme byť odvážnejší a musíme konať ako podnikatelia, ako politickí podnikatelia, pretože ak tak neurobíme, túto príležitosť premeškáme a vydáme sa nesprávnou cestou.
Pán komisár, želám vám veľa šťastia a veľa sily! Napredujte pozitívne! Pritiahnite na svoju stranu Američanov a Indov a budeme mať spolovice vyhraté.
Véronique De Keyser
Vážený pán predseda, zmena klímy spôsobuje každý rok viac ako 300 000 úmrtí. Postihuje 325 miliónov ľudí a viac ako 90 % z týchto ľudí, viac ako 90 % úmrtí, pripadá na rozvojové krajiny.
Hospodárske straty z dôvodu zmeny klímy sa odhadujú na viac ako 125 miliárd USD ročne a znovu 90 % z nich postihuje rozvojové krajiny.
Tieto krajiny sú zároveň postihnuté aj finančnou krízou, zmenou klímy a extrémne nerovnými mechanizmami formy bezuzdného kapitalizmu, ktorý ich vykorisťuje na celom svete.
Čo teda žiadame? Po prvé - pričom, ako ste povedali, je pravda, že sa obraciam na Radu - rozsiahle a dlhodobé činnosti na boj proti zmene klímy, čo znamená vypracovať nový, ambicióznejší Kjótsky protokol, a práve z tohto dôvodu je samit v Kodani, ktorý sa bude konať v decembri, taký dôležitý; po druhé, zvýšiť finančnú pomoc pre stanovené záväzky s cieľom dosiahnuť 0,7 % HDP do roku 2015; a nakoniec, po tretie, právnu ochranu pre nových environmentálnych utečencov, ktorí začínajú prichádzať.
Čo budeme s nimi robiť? Kam ich vrátime, ak náhodou budú chcieť vstúpiť do Európy? Do Líbye, ako sa navrhuje v tejto obchodnej dohode, ktorú by ste si, pán De Gucht, mali naštudovať, v tejto budúcej dohode, ktorú uzavrieme s Líbyou? Rozhodne musíme stanoviť riadny plán a riadne prostriedky na riadenie toku environmentálnych migrantov a musíme odstrániť právne nedostatky týkajúce sa ochrany týchto migrantov.
Domnievam sa, že pred nami leží obrovská zodpovednosť, pretože je zrejmé, že v stávke je oveľa viac ako solidarita; v skutočnosti ide o budúcnosť tejto planéty.
Corinne Lepage
Vážený pán predseda, my ako poslanci Európskeho parlamentu máme pred sebou dvojitú zodpovednosť: po prvé, našich občanov, ktorí očakávajú, že v Kodani vynaložíme skutočné úsilie, a po druhé, južné krajiny, ktoré Európa vždy podporovala, a to aj na medzinárodnej úrovni. Južným krajinám musíme vyslať skutočný signál prostredníctvom jasného finančného záväzku, ktorý umožní okrem rozvojovej pomoci schváliť aj balík pomoci, ktorý musí rozhodne dosiahnuť schválenú výšku, t. j. 0,7 %. Príspevok Únie by nemal byť nižší ako 35 miliárd EUR ročne do roku 2020 a od roku 2010 by sa južným krajinám malo poskytnúť 5 až 7 miliárd EUR na pokrytie najnaliehavejších potrieb.
Môj druhý bod sa týka spôsobu financovania. Neobmedzíme sa však - nebudeme schopní obmedziť sa - len na existujúce prostriedky. Bude potrebné vytvoriť iné spôsoby financovania, pretože ak v Kodani nebudeme mať k dispozícii dostatočné množstvo prostriedkov, neuzavrieme tam ani ambicióznu dohodu. Veľmi pravdepodobne to bude znamenať - aj keď je táto téma veľmi kontroverzná - že budeme musieť predniesť otázku dane, akejsi "ekologickej Tobinovej dane", na financovanie boja proti zmene klímy.
Po tretie, odlesňovanie, na ktoré by som rada upozornila, predstavuje 20 % súčasných emisií skleníkových plynov, a preto je absolútne nevyhnutné, aby sme podporili cieľ nulového hrubého odlesňovania do roku 2020. Chcela by som vás upozorniť na rozdiel medzi hrubým a čistým odlesňovaním, ktoré umožní nahradiť prvotné lesy topoľmi s tým cieľom, že prinesú rovnaký výsledok. Všetci vieme, že to tak nie je.
Je pravda, že pokiaľ ide o náš priemysel, musíme byť realistickí, musíme však byť realistickí aj pokiaľ ide o naše prežitie a prežitie našich detí.
Eva Joly
Vážený pán predseda, pán Carlgren, pán komisár, dámy a páni, niet pochýb, že v Kodani bude v stávke budúcnosť sveta, no ešte predtým koncom októbra v Bruseli dôveryhodnosť Európskej únie ako celosvetového predstaviteľa v boji proti globálnemu otepľovaniu. Členské štáty musia predložiť finančné návrhy súvisiace s bojom proti zmene klímy, ktoré budú zodpovedať tejto tragickej situácii.
Spolu so záväzkom - ktorý, ako dúfam, bude ambiciózny - na zníženie emisií skleníkových plynov bude hlavnou témou v nadchádzajúcich rokovaniach aj otázka financovania zmeny klímy, jej zmiernenia a adaptácie na túto zmenu v rozvojových krajinách.
Čísla hovoria samy za seba: na 100 krajín, z ktorých väčšina je chudobná, pripadajú len 3 % globálnych emisií. Hoci rozvojové krajiny k emisiám skleníkových plynov prispeli v najmenšej miere, sú najviac postihnuté.
Podľa poslednej správy organizácie Oxfam bolo v dôsledku vplyvu zmeny klímy alebo iných foriem poškodenia životného prostredia už 26 miliónov ľudí prinútených opustiť svoje domovy. Do roku 2050 by počet týchto klimatických utečencov mohol byť vyšší ako 200 miliónov. Vplyv zmeny klímy by mohol zničiť pokrok dosiahnutý v niektorých rozvojových krajinách a jednoducho zabrániť dosiahnutiu rozvojových cieľov tisícročia.
Preto to nie je otázka charity. Je to otázka toho, ako prijmeme svoju plnú zodpovednosť a položíme základy spravodlivého sveta žijúceho v mieri. Súčasná stratégia Európskej únie nie je hodná ambícií, ktoré vyhlásili predstavitelia environmentálnej diplomacie. Teraz musíme vyložiť karty na stôl a znovu otvoriť rokovania.
Únia sa nemôže rozumne zaviazať poskytnúť menej ako 35 miliárd EUR verejných financií. Je nepochybné, že tieto prostriedky môžu len doplniť tie, ktoré už boli sľúbené na oficiálnu rozvojovú pomoc, o to viac, že členské štáty nie vždy dodržiavajú záväzky stanovené v tejto oblasti.
Pán minister, pán komisár, dámy a páni, budúcnosť našej planéty je v našich rukách. Ak nezabránime škodám páchaným na životnom prostredí a nerovnostiam, musíme sa obávať najhoršieho.
Môžeme si vybrať medzi ambicióznou a aktívnou Európou a vystrašenou Európou idúcou v stopách Spojených štátov, ktorú nezaujíma osud rozvojových krajín. Žiadam vás, aby ste sa rozhodli správne.
Miloslav Ouzký
Vážený pán predseda, pán Carlgren, pán komisár, začnem reakciou na predchádzajúce vystúpenie. Nemyslím si, že by Európsky parlament alebo Európska únia boli v tejto oblasti málo ambiciózne. Pred rokom sme dokončovali prípravu klimatického balíka, ktorý je v tomto smere najďalej a je najambicióznejším svojho druhu na svete. Takisto si priznajme, že má asi najväčší hospodársky vplyv zo všetkých právnych predpisov, ktoré tu boli prijaté za posledné desaťročie. Keď si prečítam vyhlásenie Európskeho parlamentu pripravené pre Kodaň, vidím tam veci, ktoré sa mi páčia. V tomto vyhlásení sa spomína potreba posilnenia úlohy Európskeho parlamentu, nutnosť pripraviť sa na adaptáciu na zmenu klímy, a rozhodne musíme súhlasiť s článkom, ktorý hovorí o odlesňovaní, pričom by som rád zdôraznil, že odlesňovanie nie je a nebolo len problémom rozvojového sveta, ale zároveň aj problémom Európy, takže na to by sme sa mali zamerať.
Ale to, čo tam nie je, a o tom hovorili zástupcovia Rady, ako aj tu prítomný zástupca Komisie, je nutnosť globálnej dohody. Bez tejto globálnej dohody sa nikam nedostaneme. Hovoríme tu o pomoci najchudobnejším krajinám a tá je určite v poriadku, ale keď sa dnes pozriete na čísla, keď sa pozriete na produkciu skleníkových plynov, tak vám jasne vychádza, že nech už budeme v Európe akokoľvek ambiciózni a aj keď skutočne vypneme všetky naše zdroje, tak na zmene klímy nezmeníme vôbec nič, pretože je jednoducho nemožné tento fenomén spomaliť. Vieme, že dnes je nutné hovoriť nielen o Číne, ktorá sa opakovane skloňuje, ale aj o ďalších rýchlo sa rozvíjajúcich hospodárstvach, ako je Mexiko, Brazília, Južná Afrika a najmä India. Neviem si predstaviť ďalší krok Indie a musím priznať, že to, čo som doteraz počul, nebolo príliš potešiteľné. Rád by som v tomto Parlamente zdôraznil, že ak nedôjde ku globálnej dohode, všetko naše úsilie bude len bremenom európskeho hospodárstva a masochistickou likvidáciou európskej konkurencieschopnosti.
Bairbre de Brún
Vážený pán predseda, musíme poskytnúť podporu rozvojovým krajinám, aby sme im pomohli adaptovať sa na zmenu klímy, čo je fenomén, za ktorý nenesú žiadnu zodpovednosť, no ktorého neprimerané dôsledky musia znášať.
Rozvojové krajiny nemajú prostriedky na boj proti zmene klímy, aké máme v Európe. Keď upriamime svoju pozornosť na rokovania OSN v Kodani, budeme potrebovať solidaritu, ktorá je skutočná a praktická.
Túto solidaritu musíme preukázať prostredníctvom finančnej a technickej podpory. Táto podpora musí dopĺňať našu zahraničnú rozvojovú pomoc. Nemôžeme jednou rukou dávať a druhou brať.
Krajiny sa takisto musia v plnej miere zapojiť, bez ohľadu na to, aké finančné mechanizmy sú vhodné na distribúciu tejto finančnej podpory.
Jedným z najdôležitejších spôsobov, akým by sme mali posudzovať všetky dohody dosiahnuté v Kodani, je zamerať sa na spôsob, ktorý rozvojovému svetu pomáha čeliť problémom, ktoré predstavuje zmena klímy. Na dosiahnutie komplexnej dohody bude napríklad veľmi dôležitá značná pomoc na boj proti odlesňovaniu.
Bez finančnej solidarity a prenosu technológií nedosiahneme pokrok, ktorý všetci potrebujeme.
Niet pochýb, že zmena klímy naberá rýchlosť. Nemôžeme už strácať viac času. Ak nezačneme problematiku zmeny klímy riešiť, bude to mať za následok katastrofy na celom svete. Hospodárska recesia by nás mala podnietiť k tomu, aby sme sa rýchlejšie zamerali na ekologické hospodárstvo. Náš vedecký prístup by sa nemal zmeniť. Nemali by sme strácať odvahu a politickú vôľu, ktorú sme doteraz preukazovali.
Činnosti, ktoré sa budú vykonávať na medzinárodnej úrovni, musia byť ambiciózne a musia nadväzovať na vedecké fakty o našej vlastnej klíme. Musíme napredovať s vedomím, že tento problém nezapríčinili rozvojové krajiny. Zapríčinili sme si ho sami.
Anna Rosbach
Vážený pán predseda, minulú noc Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín za veľkého potlesku prijal vianočný zoznam pre konferenciu o zmene klímy, ktorá sa v decembri bude konať v Kodani. Tento zoznam obsahuje množstvo dobre mienených, veľkých a ťažkých darčekov. Lenže, drahý Santa Claus, teda Komisia: existuje vôbec možnosť, že sa všetky tieto dobre mienené priania zrealizujú, keď 500 miliónov amerických občanov musí riešiť otázky zdravotníctva, dôchodkov, pracovných miest a sociálnej starostlivosti, a 2,5 miliárd Číňanov a Indov si želá rovnakú životnú úroveň, akú majú niektorí z nás v západnej Európe?
Na činnosť slnka nemáme žiadny vplyv. Ako všetci vieme, do veľkej miery podmieňuje klímu na našej planéte. Opýtam sa to aj inak: čo môže Komisia skutočne urobiť, aby všetkých 6 miliárd ľudí na tejto Zemi využívalo menej zdrojov, nie však v budúcnosti, ale tu a teraz?
Nick Griffin
Vážený pán predseda, ide tu o dve prvoradé témy: po prvé, sú tu obavy z rastúcej priepasti medzi politickou elitou a bežnými daňovými poplatníkmi. Po druhé, hysterická posadnutosť globálnym otepľovaním spôsobeným človekom. Tieto dve témy sú úzko prepojené.
Zameranie na globálne otepľovanie je typickým príkladom toho, ako je politická trieda vzdialená od reality bežných ľudí, ktorí musia platiť účty. Kým EÚ podporuje návrhy z Kodane týkajúce sa ďalšej deindustrializácie Západu a spoločenskej nadvlády tretieho sveta, rastúca väčšina bežných ľudí považuje zmenu klímy za elitný podvod, akúsi výhovorku na naše zdaňovanie a kontrolu a zavedenie internacionalistickej dogmy a globálnej vlády na úkor národného štátu. Neuvedomujete si hrozbu tejto rastúcej priepasti? Je čas zamerať sa na fakty.
Globálne otepľovanie spôsobené človekom je nepodložená teória založená na manipulatívnych štatistikách. Takzvaný konsenzus v tejto otázke nie je výsledkom diskusie, ale potlačenia opozície odborníkov. Predtým, ako sa politická trieda a ekologický priemyselný komplex odvážia bežným daňovým poplatníkom vnútiť novú jednotnú daň, jedovaté žiarovky alebo zbytočné veterné elektrárne, musia sa pokúsiť presvedčiť verejnosť, že globálne otepľovanie spôsobil človek, že návrat k teplejšej klíme stredoveku by nebol vhodný a že Európa - na rozdiel od Spojených štátov, Číny a Indie - s tým skutočne dokáže niečo urobiť. Buď rokujte a odstráňte priepasť medzi vami a ľudom, alebo sa nesťažujte, keď my nacionalisti, tí, ktorí ľudí počúvajú, to urobíme za vás.
Andreas Carlgren
Vážený pán predseda, chcel by som poďakovať viac-menej všetkým, ktorí sa zúčastnili na tejto rozprave, za podporu, ktorú poskytujete EÚ v jej veľmi dôležitej práci v rámci rokovaní o zmene klímy. EÚ má veľkú zodpovednosť. Ak chceme úspešne konať, skutočne budeme potrebovať podporu Parlamentu. Úsilie a názory Parlamentu zohrávajú pri tejto práci kľúčovú úlohu.
Dovoľte mi otvorene povedať, ako veľmi si cením skutočnosť, že otázky rozvoja boli takou dôležitou súčasťou tejto diskusie. Súhlasím s pripomienkou pána Florenza, že je mimoriadne dôležité, aby sa to nezvrhlo na akúsi súťaž krásy. Toto nie je londýnska aukcia, na ktorej musíme jeden druhého tromfnúť. Ide skôr o budovanie pevnej štruktúry, ktorá bude v dlhodobom horizonte vytvárať pre rozvojové krajiny predvídateľné a rozsiahle iniciatívy. V tejto súvislosti má veľký význam dôrazné nasadenie EÚ.
Ďalej takisto súhlasím s výzvou pani de Keyserovej adresovanou rozvinutým krajinám, aby konečne dosiahli cieľ rozvojovej pomoci vo výške 0,7 %. Koniec koncov, je to vec solidarity. Ako jeden z bohatších regiónov na svete má EÚ dobrý dôvod na to, aby dokázala svoju silu a solidaritu. Pani Lepageovej by som rád povedal, že úplne súhlasím s tým, že potrebujeme nové, vylepšené a predvídateľné iniciatívy a zdroje. Oficiálna rozvojová pomoc však bude takisto zohrávať dôležitú úlohu pri zabezpečovaní toho, aby sa otázky rozvoja začlenili do klimatickej politiky. Následne budú potrebné zdroje z oficiálnej rozvojovej pomoci, ako aj nové financovanie.
Jedna kľúčová otázka rozvoja sa týka odlesňovania dažďových pralesov. Bol by som rád, keby iniciatívy zamerané na boj proti odlesňovaniu dažďových pralesov a na podporu zalesňovania a trvalo udržateľného lesného hospodárstva získali v Kodani silnú podporu. Systém, ktorý sa v súčasnosti buduje pod názvom REDD (znižovanie emisií z odlesňovania a zhoršovania kvality lesov), bude v tejto súvislosti veľmi dôležitý.
Domnievam sa, že tí, ktorí popierajú problém zmeny klímy, tak robia na účet bežných ľudí. Okrem toho je to aj akýsi spôsob, ako ukryť problém a dôvody, prečo bežní ľudia musia platiť za zhoršovanie klímy. To sa deje v rozvinutých krajinách, a vo väčšej miere aj v rozvojových krajinách, v ktorých bude zhoršovaním klímy zasiahnuté najchudobnejšie obyvateľstvo. Z tohto dôvodu sa obraciame na skupinu rozvinutých krajín ako celok. Ako hovorí pán Florenz, musíme spolupracovať s najväčšími národmi, ako je USA. Je však potrebný aj tlak s cieľom zvýšiť úsilie a objasniť skutočnosť, že musíme v dostatočnej miere znížiť emisie. Preto je pre EÚ také dôležité dostať sa k jadru problému vyvolaného emisiami, t. j. súčasného zvyšovania emisií. Máme najambicióznejšie a najrozsiahlejšie ciele na svete. Teraz musíme zabezpečiť, aby sa k nám pridali aj ostatní a prijali opatrenia na takej úrovni, ktorá je potrebná na záchranu klímy.
Hospodárska kríza poskytuje vynikajúcu príležitosť na zvýšenie investícií do ekologických iniciatív; inými slovami, do nových ekologických produktov, do nových spoločností s ekologickou výrobou, do rastúcich spoločností s ekologickou výrobou a do nových pracovných miest vytvorených prostredníctvom ekologických iniciatív. Je to zároveň spôsob, ako oživiť naše hospodárstva. Musíme sa postaviť na čelo kampane za nízkouhlíkovú spoločnosť, ktorá v rozvojových krajinách vytvorí podmienky pre skutočné príležitosti na rozvoj. Musíme rozvojovým krajinám umožniť, aby sa mohli odpútať od rozvoja hospodárstva založeného na závislosti od fosílnych palív, ako je to v prípade rozvinutých krajín, a namiesto toho vytvárať nízkouhlíkový rast do budúcnosti.
Je to zároveň spôsob, ako upriamiť pozornosť na rýchlo rastúce rozvíjajúce sa hospodárstva a povedať im, že rozvinuté krajiny nesú zodpovednosť za tých najchudobnejších a najzraniteľnejších; ale aj najrýchlejšie rastúce hospodárstva spomedzi rozvojových krajín - pričom medzi krajiny s najväčším množstvom emisií patrí už aj Čína - musia prevziať svoju zodpovednosť a prispieť k vyriešeniu klimatického problému. Na základe takéhoto prístupu bude môcť Európa zohrávať veľmi dôležitú úlohu pri presadzovaní ambicióznej dohody v Kodani.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Vážený pán predseda, po prvé, ako som si v tejto diskusii všimol, všetky politické skupiny súhlasia so zásadami, ktoré by sme mali presadiť v Kodani. Myslím si, že je to veľmi dôležitá vec. V Parlamente, ktorý sa skladá z toľkých politických strán a politických skupín, takáto jednomyseľná podpora návrhov nebýva bežná.
Po druhé, pán Florenz a ostatní uviedli, že v predkladaní návrhov by nemala existovať súťaž, pretože je to vec záväzkov. To môže byť síce pravda, ale na druhej strane si myslím, že je dôležité, aby sme predložili návrh so slovami, že sme pripravení ho uskutočniť, samozrejme za predpokladu, že ho tento mesiac schváli Európska rada. Nie je to len súťaž. Ide o angažovanosť Európskej únie. S napätím očakávame, že aj ostatné politické a hospodárske veľmoci predložia svoje návrhy, čo niektoré z nich ešte stále neurobili. Chápeme, že situácia Spojených štátov nie je v súčasnosti jednoduchá, je však dôležité, aby aj ony predložili svoj návrh, aby sme mohli rokovať. V opačnom prípade sa ďalej nepohneme z mŕtveho bodu, na ktorom sme momentálne uviazli.
(FR) Domnievam sa, že je pravda, že najviac postihnuté sú rozvojové krajiny, a to hospodárskou krízou, za ktorú, mierne povedané, nenesú žiadnu zodpovednosť, ako aj zmenou klímy. V tejto súvislosti musíme rozvojovým krajinám ponúknuť veľkú mieru podpory.
V tomto duchu však nebudeme musieť podporiť len rozvojové krajiny, ale budeme musieť nabrať odvahu a podporiť náš vlastný priemysel a našich vlastných hospodárskych činiteľov. Keď sa hovorí o odlesňovaní v rozvojových krajinách, je to aj zodpovednosť našich krajín, krajín Európskej únie. Domnievam sa, že po konferencii v Kodani budeme musieť uznať potrebu prijatia právnych predpisov s extrateritoriálnymi aspektmi, aby sme nemuseli čeliť situácii, v ktorej budeme na jednej strane financovať adaptáciu na zmenu klímy a zmiernenie tohto fenoménu a na strane druhej budú mať hospodárski činitelia na rozvojové krajiny opačný vplyv.
Nakoniec chcem povedať pár slov o oficiálnej rozvojovej pomoci. Myslím si, že je to veľmi dôležitá téma, ktorou sa budeme musieť takisto zaoberať, pretože jednou z najväčších obáv je, že 0,7 % HDP sa dosiahne pomocou adaptačného úsilia.
Oficiálna rozvojová pomoc už teraz zahŕňa mnohé témy, ktoré predstavujú adaptáciu, čo je celkom bežné. Tak to bude aj naďalej, mali by sme však nájsť meracie mechanizmy, pomocou ktorých budeme môcť jasne rozlišovať naše súčasné úsilie od ďalšieho úsilia, ktoré je potrebné vynaložiť v rámci boja proti zmene klímy. K uvedenej problematike sa po skončení konferencie v Kodani budeme musieť určite vrátiť.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Vážený pán predseda, po 10 rokoch rokovaní sa dostávame ku konferencii v Kodani o zmene klímy. Na dosiahnutie ambicióznej dohody so záväznými cieľmi nám zostáva 50 dní, a to platí nielen pre Európu, ale aj pre Spojené štáty a krajiny ako Čína a India. Ambiciózna dohoda si vyžaduje primerané finančné zdroje - ako to bolo v tejto diskusii pred chvíľou povedané - a to nielen z Európskej únie. Všetky krajiny budú musieť poskytnúť finančné zdroje, aby sa aj rozvojové krajiny mohli zúčastniť na dohode o klíme. V každej dohode o klíme musí byť pevne zakotvená aj solidarita s najchudobnejšími krajinami.
Komisia sa správne ujala vedenia v otázke financovania, pán Florenz však v prvom rade narážal na to, že v tomto Parlamente sa veľmi snažíme predbehnúť jeden druhého v tom, kto dá viac, pričom otázkou je, či to skutočne pomôže. Oprávnene ste vyzvali členské štáty, aby sa zúčastnili, a takisto chválim švédske predsedníctvo za jeho úsilie. Ale aj Spojené štáty a rozvíjajúce sa hospodárstva musia siahnuť do vrecka. Môžete počítať s našou podporou.
Aj v Európe je však ešte potrebné urobiť veľa práce. Hoci patríme medzi svetových lídrov, pokiaľ ide o normy emisií, v oblasti investícií súkromného sektora do technologických inovácií a trvalej udržateľnosti stále ďaleko zaostávame za Spojenými štátmi. Pozitívne stimuly týkajúce sa ekologických investícií a inovácií podnikov považujem za oveľa sľubnejšie ako novú európsku daň. Najmä v čase, keď nutne potrebujeme viac aktivity a pracovných miest, musíme európskych investorov a podniky v čoraz väčšej miere nabádať k tomu, aby predkladali svoje návrhy v súvislosti s týmto potrebným prechodom v Európe a vo svete.
Marita Ulvskog
(SV) Vážený pán predseda, pán Carlgren - ktorý tu dnes zastupuje Radu - začal slovami, že mnohí ľudia majú v súvislosti s konferenciou v Kodani sklon k pesimizmu. Môžem len súhlasiť a skutočne dúfam, že väčšina Európskeho parlamentu zaistí, aby pesimistom, ktorým musí pán Carlgren čeliť vo vlastnom predsedníctve a v Rade, nebolo umožnené získať rozhodujúci hlas.
Ak chceme pesimistom dokázať, že sa mýlia, musíme vyriešiť dva konkrétne problémy. Prvým, ktorý už bol spomenutý, je, samozrejme, financovanie úsilia v boji proti zmene klímy v rozvojových krajinách. Návrh Komisie jednoducho nestačí. Príspevky EÚ pre rozvojové krajiny musia do roku 2020 dosahovať minimálne 30 miliárd EUR ročne a už v roku 2012 musíme zabezpečiť značnú podporu pre reštrukturalizačné opatrenia. Prirodzene, musí ísť o dodatočnú podporu k pravidelnej pomoci. Prideľovanie už sľúbených prostriedkov by len ohrozilo našu schopnosť dosiahnuť globálnu dohodu o klíme. Rada by som sa pána Carlgrena opýtala, či má pre svoje vysoké ambície podporu Rady.
Po druhé, cieľ dvoch stupňov musíme brať vážne. Ak chceme byť úspešní, nestačí len to, aby rozvinuté krajiny znížili svoje emisie skleníkových plynov o 20 %. Preto by som bola rada, keby pán Carlgren ako zástupca Rady ešte raz uviedol svoje stanovisko k tejto záležitosti. Mnohí z nás sa domnievajú, že je potrebné znížiť emisie do roku 2020 o 30 % až 40 %. Akú úroveň ambícií má Rada - a stojí vôbec za pánom Carlgrenom?
Charles Goerens
(FR) Vážený pán predseda, podľa môjho názoru ide v tejto diskusii o tri dôležité body.
Po prvé, konferencia v Kodani je stávka do budúcnosti. Táto stávka ešte nebola vyplatená, ako to práve zdôraznilo predsedníctvo. Nezájdem tak ďaleko, že poviem, že všetko závisí od Európskej únie, ale bez odhodlanosti a dôveryhodnosti, ako to práve povedala pani Jolyová, v tejto oblasti nič nedosiahneme.
Mojím druhým bodom je, že musíme byť opatrní a nevyvolávať v rámci tejto neistoty ďalšie zmätky. Európska únia si musí zachovať dôveryhodnosť, pokiaľ ide o vplyv zmeny klímy na rozvojové krajiny. V roku 2005 sa zaviazala dosiahnuť do roku 2015 úroveň oficiálnej rozvojovej pomoci vo výške 0,7 %. Nedodržanie tohto cieľa je vylúčené.
Zrušenie tohto sľubu je vylúčené, či už znížením záväzku, ako som to práve uviedol, alebo prostredníctvom prideľovania prostriedkov z oficiálnej rozvojovej pomoci na účely boja proti zmene klímy.
Treba zdôrazniť, že sumy určené pre rozvojové krajiny, ktorých výška sa oznámi na konferencii v Kodani, musia predstavovať dodatočné finančné prostriedky. Práve tu bola spomenutá suma 35 miliárd EUR; hovoríme o dodatočných 35 miliardách EUR.
Európska únia urobí dobre, keď nepripustí ani najmenšie pochybnosti o tomto záväzku v boji za dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia na jednej strane a v boji proti zmene klímy na strane druhej. Keby Európska únia zišla z tejto cesty, rovnalo by sa to politickému zlyhaniu, ktoré by nepochybne zničilo dôveru rozvojových krajín v Európsku úniu. Ak vôbec dosiahneme dohodu v tomto bode, potom táto diskusia nebola zbytočná.
Po tretie, potrebujeme Spojené štáty, Čínu, Indiu a všetky priemyselné krajiny, ale potrebujeme aj krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom a, samozrejme, aj rozvojové krajiny. Preto by bolo dobré zamyslieť sa nad novým partnerstvom medzi Severom a Juhom, najmä v oblasti alternatívnej výroby energie. Využívanie solárnej energie na výrobu elektriny na juhu Stredozemia sa môže stať, ak to budeme chcieť, jedným z najväčších projektov medzi Severom a Juhom, a to na jednej strane ako reakcia na hospodársku krízu, a na krízu vyvolanú zmenou klímy na strane druhej. Za žiadnych okolností by to nemalo ovplyvniť úsilie, ktoré je potrebné vykonať napríklad v kontexte boja proti odlesňovaniu, pričom by som rád zdôraznil, že v tomto prípade leží takmer všetka zodpovednosť na krajinách s rozvíjajúcim sa hospodárstvom, z ktorých mnohé sú členmi skupiny G20.
Satu Hassi
(FI) Vážený pán predseda, dámy a páni, fínsky básnik porovnal ľudskosť k cestujúcim vo vlaku, ktorí sú na ceste do pekla, ale ktorí sa hádajú o miesta v prvej triede. Znovu zopakujem, že toto je čas, aby EÚ prevzala vedúcu úlohu. Najlepší spôsob, ako sa pri rokovaniach o klíme môžeme pohnúť z mŕtveho bodu, je pre EÚ samit, ktorý sa bude konať budúci týždeň, na ktorom môže predložiť návrh na financovanie opatrení zameraných na boj proti zmene klímy v rozvojových krajinách.
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín včera podporil podiel EÚ na financovaní vo výške 30 miliárd EUR. Je zrejmé, že suma vo výške 2 - 15 miliárd EUR, ktorú navrhla Komisia, nie je postačujúca. Ak máme byť úprimní, musíme uznať svoju historickú zodpovednosť za zmenu klímy a za to, že naše emisie na obyvateľa sú oveľa vyššie ako napríklad v Číne alebo Indii.
Peter van Dalen
(NL) Vážený pán predseda, samit o zmene klímy musí byť úspešný, Európa musí hovoriť jedným hlasom a v rokovaniach si musí stanoviť vysoké ciele. Konferencia v Kodani je dôležitá, pretože Božie dielo je veľmi zraniteľné a hlboko ovplyvnené činnosťou človeka.
Osobitnú pozornosť je potrebné venovať rozvojovým krajinám. Ľudia v týchto krajinách sotva prispeli ku zmene klímy, pričom musia znášať všetky jej dôsledky. Plodiny vysychajú alebo sú odplavené v dôsledku záplav, dediny ničia cyklóny, rozvoj celých regiónov sa za jednu noc vracia o mnoho rokov dozadu. Naše priemyselné krajiny vo veľkej miere prispeli k zmene klímy, a preto musia niesť zodpovednosť za poskytnutie primeranej a trvalo udržateľnej finančnej a technickej podpory rozvojovým krajinám. Dobre to vyjadruje akčný plán z Bali.
Preto je takisto dôležité sprístupniť dostatočné množstvo európskych prostriedkov; o to tu nakoniec ide. Z tohto dôvodu tvrdíme, že do klimatického fondu je potrebné vložiť ročné minimum prostriedkov vo výške 15 miliárd EUR, ako aj príspevky od ostatných veľkých svetových hospodárstiev. Aj ony musia prijať svoju zodpovednosť.
Som rád, že úradujúci predseda Rady venoval pozornosť aj otázke odlesňovania. Považujeme ju za veľmi dôležitú oblasť. Boj proti odlesňovaniu je najlepším spôsobom, ako znížiť úroveň emisií CO2.
Kartika Tamara Liotard
(NL) Vážený pán predseda, pri rokovaniach o otázkach klímy v súvislosti s rozvojovou pomocou ide problematika odlesňovania často trochu stranou. Našťastie to tak nie je v prípade dnešnej diskusie v tomto Parlamente. Lesy vrátane tropických dažďových pralesov minimalizujú veľkú časť emisií CO2. Zmena vo využívaní pôdy, ako je odlesňovanie a ničenie dažďových pralesov, predstavuje minimálne 18 % súčasných emisií CO2. Rovnako nepriaznivým dôsledkom odlesňovania je, že mnohí domorodí obyvatelia v rozvojových krajinách sú vyháňaní zo svojich území a nie sú schopní uspokojiť svoje základné potreby. Nefunguje ani mechanizmus čistého rozvoja, teda financovanie projektov v rozvojových krajinách, aby sme sami mohli vypúšťať viac CO2.
Ešte stále je, žiaľ, vo svete zvykom, že záujmy bohatých krajín a veľkých priemyselných podnikov sa považujú za oveľa dôležitejšie ako sociálna a hospodárska spravodlivosť. Odlesňovanie musí prestať, priemyselné krajiny sú však týmto morálne zaviazané poskytnúť rozvojovým krajinám finančnú a technickú podporu.
Oreste Rossi
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, včera večer bola delegácia strany Lega Nord jedinou politickou stranou, ktorá vo výbore hlasovala proti tomuto uzneseniu. Hlasovali sme proti, pretože sa domnievame, že ide o vyhodené peniaze.
V čase priemyselnej krízy, ako je tá, ktorou práve prechádzame, ktorá priniesla stratu konkurencieschopnosti a pracovných miest, sa myšlienka financovania technologickej inovácie tretích krajín, akými sú rozvojové krajiny, rovná zvuku umieračika pre európske podniky. Tento text stanovuje vyhradiť sumu 30 miliárd EUR ročne do roku 2020 pre krajiny ako je Čína, India a Brazília, ktoré sú našimi najnebezpečnejšími a nečestnými konkurentmi, a zároveň žiada naše priemyselné podniky, aby ďalej znižovali svoje emisie, a to s vážnymi hospodárskymi následkami.
Nemôžeme zmeniť legitímny boj za ochranu životného prostredia na vojnu medzi chudobným ľudom. Kým budú existovať krajiny, ako je Čína, ktorých priemyselnou politikou je nečestná hospodárska súťaž, nemôže existovať ani globálny trh, ktorý by bol z ekologického hľadiska trvalo udržateľný.
My ako stúpenci strany Lega Nord podporujeme pracovníkov, podnikateľov a podnikateľky, ktorí každodenne musia bojovať proti veľkým priemyselným skupinám krajín, ktoré nemajú žiadny pojem o pravidlách. Sme za životné prostredie, ale proti financovaniu našich konkurentov na úkor našich pracujúcich.
Zoltán Balczó
(HU) Vážený pán predseda, existujú odlišné názory na to, do akej miery môže človek ovplyvniť zmenu klímy. Domnievam sa, že to môžeme ovplyvniť, a účelom konferencie v Kodani o zmene klímy je túto zmenu zmierniť. Pevne verím, že o výsledku rokovania sa rozhodne v rámci politiky.
Aké prostriedky môžeme použiť na to, aby sme úspešne primali tých najväčších znečisťovateľov znížiť svoje emisie? Nebude to prostredníctvom propagovania jasného signálu z Európy, na základe ktorého dôjde k zníženiu vo výške nie 20 %, ale 30 a 40 %. Musíme prinútiť najväčších znečisťovateľov na svete, Spojené štáty, aby do veľkej miery znížili svoje znečisťovanie. V príslušnom výbore sa plánovalo prijať rozhodnutie na implementáciu takéhoto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu. Mnoho ľudí s optimizmom očakávalo, že Barack Obama prinesie veľké zmeny a pricestuje do Kodane. Namiesto toho sa však zúčastnil na zasadnutí Medzinárodného olympijského výboru, aby sa zasadzoval za Chicago. Bezúspešne.
Predstavitelia Európskej únie konajú v mene 500 miliónov ľudí, a veľakrát zbytočne. Otázkou zostáva, prečo teraz nekonajú rozhodnejším spôsobom, pretože len s ich zásahom budeme môcť dosiahnuť úspech v globálnych otázkach, čo je niečo, čo nemôže prebiehať na miestnej úrovni.
Filip Kaczmarek
(PL) Vážený pán predseda, s veľkým znepokojením som prijal správy o zasadnutí ministrov financií a životného prostredia, a najmä návrh konečného dokumentu, ktorý neobsahuje riešenie kľúčovej otázky: akým spôsobom chce Európska únia podporiť najchudobnejšie krajiny sveta v ich úsilí o zníženie emisií oxidu uhličitého a adaptáciu na zmenu klímy?
Toto je skutočne kľúčová záležitosť. V návrhu dokumentu sa dokonca ani neopakujú sumy, ktoré Európska komisia navrhuje - a to, že potreby rozvojových krajín sa v tejto oblasti odhadujú na 100 miliárd EUR ročne do roku 2020, a aký príspevok by EÚ mohla k tejto sume poskytnúť. Ba čo viac, neobsahuje ani rozhodnutie o tom, aké mechanizmy spolufinancovania zo strany členských štátov by sa mohli zaviesť, pričom vieme, že návrhy na túto tému sa veľmi líšia.
Samozrejme, že chápeme argumenty, ktoré hovoria, že by sme mali byť pri konkrétnych vyhláseniach opatrní a že by sme mali počkať na návrhy ostatných krajín, najmä tých, ktoré majú silné hospodárstva. Ak však EÚ chce byť čelným predstaviteľom v boji proti zmene klímy, musí predložiť konkrétne návrhy a konkrétne riešenia najmä preto, lebo časť tohto problému, mechanizmus spolufinancovania, je našou vnútornou záležitosťou.
Je našou povinnosťou dosiahnuť v rokovaniach s rozvojovými krajinami spravodlivú dohodu. Najchudobnejšie krajiny sveta prispeli k zmene klímy v najmenšej miere a zároveň musia čeliť najväčším dôsledkom týchto zmien. Značná závislosť mnohých chudobných krajín od poľnohospodárstva a rybolovu, ako aj ich nedostatočná infraštruktúra spôsobujú, že sa v súvislosti so zmenou klímy nachádzajú vo veľmi zložitej situácii. Za posledné štyri roky získala Afrika, ktorá je najchudobnejším kontinentom a jedným z tých, ktoré sú najviac vystavené následkom zmeny klímy, menej ako 12 % prostriedkov, ktoré sú dostupné na boj proti zmene klímy. Toto nie je spôsob, ako presvedčiť tieto krajiny, aby sa zapojili do tohto procesu.
Thijs Berman
(NL) Vážený pán predseda, v oblasti Tichomoria sú tisíce ľudí nútené presťahovať sa, pretože ich ostrovy sú zaplavené; v Sudáne dobytok umiera od smädu. Každý videl takéto obrázky a najdôležitejšia zásada v súvislosti s týmto, ako aj ostatnými vplyvmi zmeny klímy je, že znečisťovateľ musí platiť. Na konferencii v Kodani, ktorá sa bude konať v decembri tohto roku, bude svet stáť pred historickou úlohou, a to dať svojim slovám váhu.
Z odhadov organizácie Oxfam však vyplýva, že tri štvrtiny zmien, ktoré sa dodnes udiali v chudobných krajinách, spôsobili tieto krajiny. Zatiaľ z týchto rozvojových krajín bez problémov mizne ropa, a to často bez spravodlivej platby do štátnej pokladnice. V budúcnosti bude rozvojové krajiny stáť zmena klímy viac ako 100 miliárd EUR ročne. Tieto prostriedky však nie sú určené na rozvoj, ale len na vytváranie predpokladov rozvoja, keďže ostrov v Tichomorí môže uniknúť potopeniu len vďaka klimatickej politike, prípadne bude možné zabrániť rozširovaniu púští, takže ľudia budú môcť ďalej žiť a pracovať tam, kde chcú.
Samozrejme, že existujú klimatické opatrenia, ktoré môžu zároveň stimulovať rozvoj chudobných krajín. Výsadba stromov pomáha bojovať proti rozširovaniu púští. V súčasnosti však prostriedky na klimatickú politiku pochádzajú najmä z prostriedkov určených na rozvojovú politiku, čo je neprijateľné. "Žiadne nové prostriedky", hovorí komisár De Gucht. Nemám námietky, ale potom by bolo potrebné zabezpečiť, aby sa doplnili existujúce prostriedky.
Rozvojové krajiny teraz trpia trojnásobne. Väčšina krajín EÚ nedodržiava svoje vlastné sľuby v oblasti rozvojovej politiky; hospodárska kríza znamená, že sa menej investuje do chudobných krajín a že rozpočet určený na rozvoj sa stenčuje. Mohol by som pridať aj štvrtý bod: samotné chudobné krajiny musia platiť za škody spôsobené zmenou klímy, ktorú nespôsobili. Na konferencii v Kodani musíme zmeniť toto myslenie tým, že zavedieme nové mechanizmy financovania. Rozvojová politika musí byť odteraz skoordinovaná aj s klimatickou politikou. Obe sa budú musieť zosúladiť ako nikdy predtým. Najdôležitejšie je, aby slovo dostali aj samotné rozvojové krajiny, keď pôjde o transparentné využívanie klimatického fondu. Tento fond je preto potrebné vytvoriť pre EÚ, ako aj pre svet.
Marielle De Sarnez
(FR) Vážený pán predseda, za zmenu klímy sme v prvom rade zodpovední my sami, pričom rozvojové krajiny sú jej hlavnými obeťami. Z tohto dôvodu rozvinuté krajiny, ktoré zároveň patria medzi najväčších znečisťovateľov, budú musieť v Kodani prijať seriózne záväzky. Je to potrebné pre nás, ale oveľa viac pre južné krajiny.
Za dlhé obdobie sa nám nahromadili dlhy, najmä v Afrike. Preto budeme musieť nájsť primeranú úroveň finančnej a technologickej kompenzácie. Európa bude musieť prikročiť k činom, dokonca aj keď to bude pre našich občanov nepríjemné. Musíme týmto krajinám pomôcť adaptovať svoje hospodárstva a bojovať proti zmene klímy, a zároveň sa budeme musieť zamyslieť nad radikálnou zmenou rozvojovej politiky. Afrika potrebuje chránený trh, ak má skutočne rozvinúť trvalo udržateľné poľnohospodárstvo. Afrika musí chrániť svoje lesy, svoju pôdu a svoje zdroje pred drancovaním zo strany rozvinutých krajín. Konferencia v Kodani bude úspešná len vtedy, ak sa nám podarí sprostredkovať toto posolstvo o spoločnej zodpovednosti a solidarite.
Yannick Jadot
(FR) Vážený pán predseda, dámy a páni, zmena klímy už mala za následok 300 000 úmrtí a v budúcnosti spôsobí milióny ďalších.
Nečinnosť je zločin proti ľudskosti. Ide o núdzový stav, ale rokovania prakticky uviazli na mŕtvom bode. Krajiny ako Japonsko, Austrália, Nórsko, Čína, Brazília a Južná Afrika však vyvíjajú úsilie, ktoré je primerané ich zodpovednosti. Nie je to však tak v prípade Spojených štátov, a nanešťastie, ani v prípade Európy. Výsledkom rozšírenia európskych ambícií na celú planétu by bolo globálne oteplenie o 4 stupne. To je absolútne neprijateľné. Je to však Európa, ktorá má kľúč k úspechu konferencie v Kodani.
Pán úradujúci predseda Rady, ak európsky samit, konajúci v súlade s odporúčaniami Európskeho parlamentu, prijme na konci mesiaca správne rozhodnutia, potom môže Európa podporiť rokovania zamerané na dosiahnutie cieľa 30 % zníženia emisií a balík pomoci vo výške 35 miliárd EUR pre južné krajiny.
Pán predseda, spôsob, akým v súčasnosti niektoré členské štáty využívajú pomoc pre južné krajiny ako rokovací nástroj, je podľa nášho názoru absolútne šokujúci. Utrpenie južných krajín nie je predmetom rokovania.
Sajjad Karim
Vážený pán predseda, je dôležité, aby sa dosiahla medzinárodná dohoda zameraná na riešenie zmeny klímy a globálneho otepľovania. Samit v Kodani nám na to poskytne príležitosť. Zamyslime sa však na chvíľu nad problémami, ktorým tento samit musí čeliť. Spojené štáty, najväčšia hospodárska veľmoc na svete, neschválili konkrétne zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2020 a mnohé ďalšie rozvinuté priemyselné národy si nie sú isté, či je možné uskutočniť nevyhnutné ambiciózne činnosti.
Povedzme si to na rovinu: v skutočnosti nemáme inú možnosť. EÚ pri vytyčovaní ambicióznych cieľov na roky 2020 a 2050 konala odvážne a teraz musí vyzvať ostatných, aby urobili to isté. Bez spolupráce s ostatnými štátmi nemôžeme naše ciele splniť. Ak chceme obmedziť riziko protekcionistických opatrení týkajúcich sa emisií CO2 v rámci EÚ, vytvorenie účinného globálneho trhu s uhlíkom je kľúčovým prvkom, rovnako ako aj medzinárodná dohoda. V Kodani musíme podporiť odvážne vedenie národných vlád veľkých priemyselných krajín. Hoci sa jednotlivé štáty v USA začali zaoberať zmenou klímy, federálna vláda preukázala žalostný nedostatok vodcovstva. Potrebujeme, aby Spojené štáty a rozvíjajúce sa hospodárstva, ako sú India a Čína, vytvorili s nami partnerstvo pre budúcnosť našej planéty.
Môžeme povzbudiť rozvojové krajiny, aby sa vybrali inou, menej ekologicky škodlivou cestou industrializácie. Ešte stále majú čas na to, aby prijali nový prístup, ktorý bude z ekologického hľadiska menej škodlivý, pričom im musíme pomôcť v plánovaní a budovaní infraštruktúry, pomocou ktorej to dosiahnu.
João Ferreira
(PT) Vážený pán predseda, prístup k problematike zmeny klímy bol zbavený niektorých dôležitých aspektov, a najmä narušený tzv. trhovými riešeniami. V súčasnosti fosílne palivá pokrývajú takmer 85 % svetovej spotreby energie. Jednotný prístup k zmene klímy by sa mal zamerať na zníženie tejto závislosti. Namiesto toho hlavný nástroj, ktorý navrhuje Európska únia na riešenie zmeny klímy, a to obchodovanie s emisiami oxidu uhličitého, nielenže nepomôže znížiť túto závislosť, ale bude prekážkou pre potrebnú zmenu v prístupe k energiám.
Zo skúseností vyplýva, že obchodovanie s emisnými kvótami neviedlo k zníženiu emisií skleníkových plynov; práve naopak. Rôzne príklady popierajú schopnosť trhu kontrolovať emisie, zatiaľ čo iné dokazujú efektívnosť normatívnej regulácie a cieleného investovania, najmä pokiaľ ide o vplyv na životné prostredie a jeho zachovanie.
Environmentálne problémy, ktorým ľudstvo v súčasnosti čelí, sú mnohé a rozmanité, a sú dostatočne vážne na to, aby ohrozili existenciu života na Zemi tak, ako ho poznáme, no v rámci iracionálneho systému, ktorý ich v prvom rade spôsobil, na ne pravdepodobne nenájdeme riešenie.
Godfrey Bloom
Vážený pán predseda, využívam túto príležitosť na to, aby som v nadchádzajúcej veľmi skorej lyžiarskej sezóne zaželal východoeurópskym mestám všetko dobré pri tom množstve snehu a ľadu, ktoré sa tam vyskytuje. Samozrejme, poukazuje to na skutočnosť, ako to potvrdila aj nezávislá veda, že Zem sa ochladzuje a deje sa tak už od roku 2002, pričom teploty vo všeobecnosti od roku 1998 klesajú. Hovoríme tu teda o niečom, čo sa nedeje.
Opakovane som počúval, ako poslanci hovoria o znečisťujúcej látke CO2. Vraj znečisťujúca látka! Ide o prírodný životodarný plyn. Mám dojem, že niektorým z našich poslancov sa nedostalo základného vzdelania.
Nejde v skutočnosti len o to, aby štát ešte hlbšie siahol do vreciek bežných občanov a uvalil na nich ešte väčšie dane? Nie je to celé o politickej kontrole? Nie je to celé o politike a veľkom biznise? Celá vec je podvod - klamlivá domnienka, absurdný nezmysel, že CO2 vyrobený človekom spôsobuje globálne otepľovanie. Už dosť prosím, skôr ako nezvratne poškodíme globálne hospodárstvo.
George Becali
(RO) Radím sa medzi tých poslancov Európskeho parlamentu, ktorí si myslia, že poľnohospodárstvo je riešením a nielen príčinou zmeny klímy. Domnievam sa, že je dokonca jednou z obetí tohto fenoménu, pretože suchá a záplavy postihujú náš všetkých v Európe s čoraz väčšou pravidelnosťou, ale ich vplyv pociťujú v prvom rade poľnohospodári.
Radím sa aj medzi tých poslancov Európskeho parlamentu, ktorí si myslia, že v budúcnosti potrebujeme spoločnú poľnohospodársku politiku. Potrebujeme ju na to, aby sme mohli vyvíjať nové modely a nové spôsoby výroby na obnovenie poľnohospodárskej a domácej biodiverzity, z ktorej sme na začiatku tohto tisícročia stratili už 70 %. Keď hovoríme o poľnohospodárstve, hovoríme o živých organizmoch, počnúc pôdou, potom rastlinami a osobitne stromami, lesmi a pastvinami. Rád by som si myslel, že ide o akýsi druh posolstva a prístupu, ktoré sa o dva mesiace prejavia v Kodani, a že politika EÚ v tejto oblasti sa bude zvažovať konkrétnym a strategickým spôsobom, a to aj z rozpočtového hľadiska, s cieľom vnímať poľnohospodárstvo ako riešenie, ako som už uviedol na začiatku tohto prejavu.
Richard Seeber
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, hovoríme tu o politike, nie o náboženstve. Z tohto dôvodu by sme mali rozlišovať medzi faktami a empirickými istotami na jednej strane, a medzi hypotézami na strane druhej. Faktom je, že globálna teplota stúpla približne o 0,7 °C v porovnaní s obdobím pred priemyselnou revolúciou. Faktom však takisto je, že teplota za posledných desať rokov takmer nestúpla.
Ďalším faktom je, že v Kodani sa bude konať medzinárodná konferencia a že emisie CO2 v Spoločenstve tvoria približne 17 % z celkového objemu. Spoločenstvo už zaviedlo právny predpis, na základe ktorého musí znížiť svoje emisie CO2 do roku 2020 o 20 %.
Teraz sa pozrime na hypotézy. Jednou hypotézou je, že globálna teplota sa bude naďalej zvyšovať. Druhou hypotézou je, že existuje priame prepojenie medzi emisiami CO2 a obsahom CO2 vo vzduchu a zvyšovaním teploty, zatiaľ čo podľa tretej hypotézy môže mať ľudstvo skutočný vplyv na obsah tohto CO2 vo vzduchu. Na túto tému existujú rôzne vedecké názory. Je to dilema, ktorej ako politici čelíme a o ktorej musíme prijať rozhodnutie.
Bolo by však užitočné vziať do úvahy aj druhé hľadisko s cieľom poskytnúť orientáciu v našom politickom rozhodovaní, pričom toto hľadisko je také, že všetky spoločnosti, ktoré so svojou energiou a zdrojmi nakladajú veľmi účinným spôsobom, sú veľmi úspešné. Vzhľadom na túto skutočnosť by bolo zmysluplné robiť politiku, ktorá umožní účinne využívať energiu aj zdroje, a to na úrovni Spoločenstva tak, aby sme v medzinárodnom meradle z hospodárskeho hľadiska mohli naďalej zohrávať vedúcu úlohu a zároveň ponúknuť pomoc iným štátom, najmä tým menej rozvinutým, aby sa mohli vydať rovnakou cestou.
Ak sa teraz zameriame na prenosy prostriedkov, o ktorých sa diskutuje v tejto súvislosti, dôležitým bodom je, že by mali byť veľmi dôkladne monitorované a viazané na podmienky, pretože v opačnom prípade všetko, čo robíme, je to, že otvárame novú cestu pre rozvojovú pomoc.
Linda McAvan
Vážený pán predseda, nemyslím si, že pán Godfrey Bloom počúval rečníka Britskej národnej strany, ale keby ho bol počúval, tak by videl, že majú veľa spoločného, čo som si vždy myslela. Bol to takmer zhodný prejav.
Počuli sme čosi o hlasovaní. V skutočnosti v nedávnom prieskume viac ako dve tretiny Európanov uviedli, že zmena klímy je veľmi vážna záležitosť, a 20 % uviedlo, že ide o dosť vážnu záležitosť. Pokiaľ ide o Spojené kráľovstvo, 51 % uviedlo, že ide o veľmi vážnu záležitosť, a 30 %, že ide o dosť vážnu záležitosť. To je 81 %. V skutočnosti len 10 % Európanov uviedlo, že vôbec nejde o vážnu záležitosť. Z tohto prieskumu verejnej mienky vyplýva, že európski obyvatelia sa zaujímajú o zmenu klímy a že jej porozumeli. Preto všetky hlavné strany v tomto Parlamente podporujú Radu a Komisiu v Kodani, a preto sme v minulom roku podporili legislatívny balík.
Minulú noc vo Výbore pre životné prostredie hlasovali členovia v pomere 55 k 1 za podporu ambicióznej rokovacej pozície Európskej únie v Kodani. Pokiaľ ide o otázku financovania, ktorá je tento týždeň mimoriadne dôležitá - pričom, ako vieme, dnes sa stretnú ministri financií -, žiadame viac prostriedkov, doplnkovosť, žiadne dvojité započítavanie a dobré riadiace štruktúry.
Niekedy zažijete veci, na ktoré nikdy nezabudnete. Približne pred tromi rokmi sme spolu s Fionou Hallovou cestovali do severnej Kene. Išli sme do jednej z najchudobnejších komunít, kde sme sa stretli s vidieckymi poľnohospodármi. V severnej Keni sme videli mladé ženy - dievčatá - ktoré sa vydali vo veľmi mladom veku. Prečo? Pretože keď sa v Keni mladá žena vydá, jej otcovi za ňu zaplatia kravami, pretože kravy predstavujú menu. Kravy sa v severnej Keni z dôvodu zmeny klímy stávajú zriedkavou komoditou. Nikdy neodstránime chudobu, kým nevyriešime problematiku zmeny klímy, a povinnosťou tohto Parlamentu je reagovať na túto výzvu.
Marit Paulsen
(SV) Vážený pán predseda, ak zarátame komplexný výrobný reťazec, približne 40 % všetkých emisií skleníkových plynov pochádza z výroby potravín. Dalo by sa povedať, že poľnohospodárstvo je v tejto súvislosti veľkým vinníkom. Musíme pochopiť, že poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo sú pravdepodobne jedny z najkľúčovejších oblastí, na ktoré sa musíme zamerať, ak chceme vyriešiť problém s emisiami. Aby sme tak mohli urobiť, musíme byť my, ako bohaté krajiny, dostatočne odvážni na to, aby sme prijali nové technológie a zanechali predchádzajúce skúsenosti. Musíme zmeniť našu poľnohospodársku politiku tak, aby sme nemuseli predávať naše výrobky na trhoch rozvojových krajín za dumpingové ceny. Možno práve to by mohlo byť jedno z najužitočnejších opatrení, ktoré by sme mali prijať, aby sa poľnohospodárstvo Afriky mohlo postaviť na vlastné nohy a aby sa oslobodili ženy v Afrike.
Carl Schlyter
(SV) Vážený pán predseda, pán Carlgren, stále znovu prichádzate s peknými prejavmi, ale aký je ich skutočný obsah? V rozvojových krajinách vysychá pôda a šíria sa choroby. Rastie počet klimatických utečencov. Budete od nich žiadať, aby sa usmievali, keď stoja tvárou v tvár smrti?
Môžete zvrátiť pesimizmus, ktorý vy sami v Rade vytvárate, a to prostredníctvom konkrétnych sľubov. A tak premýšľam: ponúknete 35 - 40 miliárd EUR ročne na novú pomoc pre klimatických utečencov? Vylúčite jadrovú energiu a zachytávanie a skladovanie uhlíka z projektov určených na pomoc? Schválite povinné udeľovanie licencií pre dôležité ekologické technológie pre najchudobnejšie krajiny? Zachránite lesy odmietnutím trhových mechanizmov systému REDD? Ak môžete toto všetko sľúbiť, potom dosiahnete aj zníženie emisií o 40 % a všetci odtiaľto odídeme s úsmevom na tvári.
Konrad Szymański
(PL) Vážený pán predseda, nanešťastie, pozícii Parlamentu o globálnom rozdelení povinností v súvislosti so znížením CO2 chýba vyváženosť spôsobu rozdelenia nákladov na toto zníženie. Prijatím uznesenia podrývame klimatický balík, o ktorom sme tak namáhavo rokovali, náklady na ktorý musia v súčasnosti znášať členské štáty strednej Európy nerovnakým dielom. Prijatím riešení, ktoré boli dnes navrhnuté, sa táto nerovnosť ešte viac zvýši. Snažíme sa vnútiť členským štátom normy, ktoré majú hrozivé následky pre ich hospodárstva, a zároveň nežiadame nič konkrétne od krajín, ktoré nesú najväčšiu zodpovednosť za emisie CO2 v celosvetovom meradle. Je to nespravodlivé a neefektívne. Bez primeraného celosvetového rozdelenia len zvyšujeme konkurencieschopnosť Číny, Indie a Brazílie.
Toto uznesenie zachádza ešte ďalej - navrhuje dotácie pre najchudobnejšie krajiny. Suma vo výške 330 miliárd EUR do roku 2020 znamená príspevok od 16,5 miliardy EUR až do výšky 40 miliárd EUR od krajiny, ako je Poľsko. Je to politické šialenstvo, ktoré znižuje hospodársky zmysel členstva v Európskej únii. Okrem toho je to neefektívny spôsob, ako to dokazujú aj prípravy na začatie vývozu elektrickej energie z regiónu Kaliningradu hraničiaceho s Poľskom. Nebude mať zmysel podpisovať v Kodani dohodu, v ktorej sa záťaž spojená so znížením emisií CO2 rovnomerne nerozdelí na celosvetovej úrovni.

Marisa Matias
(PT) Vážená pani predsedajúca, uvažovanie o akčnom pláne podpory rozvojových krajín v oblasti zmeny klímy je jednoduchou otázkou spravodlivosti a rovnosti. Ide o najpostihnutejšie krajiny, no zároveň práve tieto krajiny v najmenšej miere prispeli k situácii, v ktorej sa nachádzame. Práve preto musíme urobiť viac, než len urobiť vyhlásenie o zámere. To by ukázalo našu rozhodnosť a vážnosť v základných otázkach, ako napríklad financovanie.
Naša stratégia môže byť veľmi ambiciózna, ale pokiaľ nebudú jasne definované otázky financovania, nemôžeme mať žiadnu konkrétnu politiku. Rada hovorí o sume 100 miliárd EUR do roku 2020. Odhadov je viacero, dokonca sú aj také, ktoré hovoria o sume 120 miliárd EUR potrebnej každý rok na podporu rozvojových krajín. Potrebujeme vlastné zdroje, nielen opatrenia na upokojenie situácie. Z tohto dôvodu je rozhodujúce určiť spôsob realizácie tohto financovania a subjekt, ktorý ho bude poskytovať. Musíme pozbierať odvahu na riešenie tohto problému, na zapojenie všetkých zainteresovaných subjektov, pričom je potrebné zapojiť aj súkromný sektor a priemysel. Alebo azda dúfame, že sami od seba poskytnú pomoc v rámci tohto záväzku?
Timo Soini
(FI) Vážená pani predsedajúca, klimatická mafia využíva dôverčivých ekologických politikov na to, aby previedla stovky miliónov eur daňových prostriedkov rozvinutých krajín získaných v podobe určitého klimatického poplatku, ktorý sa teraz podporuje, do nadnárodných spoločností, ktoré v rozvojových krajinách dosahujú obrovské zisky, a do štátnych spoločností v rozvojových krajinách. Čína by sa napríklad veľmi jednoducho sama postarala o tento záväzok. Pokiaľ ide o rezervy v cudzích menách, ide totiž o najbohatšiu krajinu sveta.
Fínsko a Európska únia musia zachrániť svoj vlastný oceliarsky, strojársky a lesný priemysel, a preto vyzývajú, aby sa v Kodani prijalo také rozhodnutie, ktoré by namiesto súčasných cieľov založených na percentách a obchodovaní s emisnými kvótami zaviedlo osobitný systém emisií s cieľom dosiahnuť ciele v oblasti klímy pre klimatické produkty. To je spravodlivejšia voľba.
(potlesk)
Pilar del Castillo Vera
(ES) Vážená pani predsedajúca, chcela by som poďakovať Rade a Komisii. Pokiaľ ide o prerokovávaný predmet, niektoré veci sú isté a máme tu aj skupinu neistôt.
Prvým istým bodom alebo prvým spoločným prvkom je to, že došlo k veľkému zblíženiu názorov na to, že emisie je potrebné znížiť a že je potrebné rozvíjať čisté zdroje energie.
Druhým istým bodom je to, že je potrebný globálny prístup alebo spôsob riešenia problému. Preto sa musia krajiny, ktorých emisie CO2 do atmosféry sú najväčšie, zúčastniť na všetkých medzinárodných dohodách. Medzi najväčších producentov CO2 pritom patria Spojené štáty, Čína, India a Brazília.
Treťou istotou je to, že Európska únia predkladá návrh spočívajúci v povinnom systéme cieľových hodnôt: 20 % alebo 30 %.
Štvrtou istotou je, že z rôznych dôvodov neexistujú žiadne rozumné náznaky, že by sa krajiny s najväčšími emisiami CO2 chystali prijať dohodu tohto druhu, a to je realita.
Ak uznáme realitu, nebude chýbať optimizmus. Pesimizmus by to vyhral len vtedy, ak by sme realitu nepoznali. Len na základe uznania reality môžeme vytvoriť účinnú politiku a bude to optimistickejšia politika.
Myslím si, že je povinnosťou Európskej únie predložiť ďalšie opatrenia a ďalšie návrhy, keďže prevzala vodcovstvo v tejto problematike. Spomínalo sa tu Japonsko a treba spomenúť úspech projektov zameraných na odvetvia, ktoré majú vplyv na priemysel s najväčšou mierou znečistenia a ktoré na základe procesu referenčných kritérií umožnili napríklad Japonsku dosiahnuť výnimočné ciele. Práve toto sú reálne spôsoby boja proti zmene klímy.
Kodaň je príležitosťou, ale len ak bude vychádzať z reality, bude príležitosťou na dosiahnutie účinnosti, nielen na prázdne reči.
Jo Leinen
v mene skupiny S&D. - (DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár Olli Rehn pochválil tento Parlament za aktivitu pri predkladaní balíka na ochranu klímy a my chceme byť ambiciózni aj naďalej.
Minulú noc Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín hlasoval v pomere 55 k 1 za prijatie uznesenia, ktoré stanovuje vysoké ciele pre rokovania v Kodani. Tento výsledok dokazuje, že odmietanie zmeny klímy a ignorovanie týchto vecí je len prejavom mizivej menšiny jednotlivcov tu v Parlamente, ktorých názory by sme si naozaj nemali všímať a ktorí nám svoje názory predstavili pri mnohých príležitostiach, avšak ktorí v skutočnosti plávajú proti prúdu názorov občanov všetkých štátov Európskej únie.
Z pohľadu atmosféry Zeme je úplne jedno, odkiaľ CO2 pochádza. Znamená to, že potrebujeme globálnu dohodu pre všetky krajiny a nie viacero dohôd - ako sa o tom diskutuje v Bangkoku - jednu pre USA, jednu pre Európu a jednu pre rozvojové krajiny. To by bola katastrofa. Potrebujeme globálny pakt o zmene klímy, čo znamená, že potrebujeme aj globálny pakt o solidarite bohatých krajín s tými chudobnými. Táto myšlienka tu už mnohokrát odznela.
Zmena klímy pre nás aj pre rozvojové krajiny predstavuje príležitosť spustiť rozvoj s nízkou produkciou CO2 pomocou nových technológií a modernizácie infraštruktúry. Európa musí pomôcť, aby k tomu došlo. Pokiaľ ide o financovanie, podporili sme požiadavku, že EÚ potrebuje 30 miliárd EUR do roku 2020 a že je potrebné vymyslieť nástroje financovania, ktoré budú trvalé a predvídateľné. Nemôžu byť závislé len od rozpočtových prostriedkov, ale musia mať aj iné zdroje financovania.
Chcem znovu zdôrazniť, že je potrebné zahrnúť aj námornú dopravu a letectvo a že aj lesy a poľnohospodárstvo majú, samozrejme, svoj významný podiel. Rozvoj a ochrana klímy nie sú v protiklade. Práve naopak, v Kodani je potrebné zlúčiť ich.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Vážená pani predsedajúca, po všetkom, čo sa povedalo a urobilo, existuje len jediné riešenie problému zmeny klímy, a to technológia. Len nová technológia nám môže umožniť zachovať si náš spôsob života. Napriek tomu sa však technológie vyvíjajú príliš pomaly a ich prienik najmä v rozvojových krajinách je mimoriadne pomalý. Klíma je globálnym problémom, no nepristúpilo sa k nemu výmenou najlepších dostupných technológií. Ide o úplné zlyhanie Kjótskeho protokolu, a preto by sme sa z toho mali poučiť.
Musíme, samozrejme, vziať do úvahy duševné vlastníctvo. Musíme podporiť a primerane odmeniť najmä podniky v čele takéhoto vývoja. A tieto znalosti sa musia rýchlejšie šíriť ďalej. S týmto cieľom bol vytvorený fond týkajúci sa problému s ozónovou vrstvou v rámci Montrealského protokolu, pričom bola otvorená myšlienka multilaterálneho fondu klimatickej technológie. Môže Komisia alebo Rada vysvetliť svoje stanovisko k tejto téme?
Pokiaľ ide o rozvojové krajiny, mimoriadne dôležité je určite zastavenie odlesňovania, no napriek tomu zisťujem, že Európska únia je teraz vo vzťahu k úlohe lesov rozdelená, najmä vďaka Švédsku, Fínsku a Rakúsku. Ako môžeme nabádať rozvojové krajiny, aby zastavili odlesňovanie, ak samotná EÚ má dvojznačný prístup k svojim vlastným lesom? Uvítal by som pripomienky pána Carlgrena na túto tému.
Bas Eickhout
(NL) Vážená pani predsedajúca, hovoríme o zmene klímy, no mali by sme hovoriť o ľuďoch, ktorí sú ňou postihnutí najviac, o ľuďoch v najmenej rozvinutých krajinách. Na Maldivách ľudia bojujú proti zvyšujúcej sa hladine mora, v Sudáne bojujú za úrodnú pôdu.
Komisia naďalej očakáva, že trhové subjekty výrazne prispejú k prispôsobovaniu sa zmene klímy. Pri rozhovoroch však investori stále hovoria to isté: "Áno, dávame peniaze, ale najmä do rozvíjajúcich sa hospodárstiev. Nebudeme investovať do zraniteľných krajín." Veď napokon ide o nestabilné trhy a projekty v oblasti investícií do adaptácie na zmenu klímy sú malé. Do takýchto oblastí investori nedávajú svoje peniaze.
Je potrebné objasniť, že verejné financovanie sa musí nasmerovať do najmenej rozvinutých krajín. Svetová banka jasne uvádza, že ide o sumu minimálne vo výške 80 miliárd EUR. Je čas, aby EÚ ukázala vážne vodcovstvo a namiesto ponúkania nejasnej sumy od 2 do 15 miliárd EUR predstavila serióznu ponuku. EÚ musí jednoducho nasledovať príklad Parlamentu a ponúknuť aspoň 30 miliárd EUR.
James Nicholson
Vážená pani predsedajúca, konferencia o zmene klímy, ktorá sa bude konať v decembri v Kodani, nám poskytuje jedinečnú príležitosť riešiť tento vážny a obrovský problém. Keď zvážime následky globálneho otepľovania, je zrejmé, že rozvojové krajiny platia cenu za škody na životnom prostredí spôsobené bohatšími národmi.
Zmena klímy nie je jediným problémom životného prostredia, pred ktorým stojíme, ale je našou povinnosťou pokúsiť sa o jeho riešenie v Kodani. Je to príležitosť pre EÚ jednohlasne prehovoriť a nájsť riešenia problému, ktorý sa dotýka nás všetkých. V záujme dosahovania cieľov a udržateľného rozvoja je potrebné, aby sa zapojili všetky štáty. Rozvojové krajiny musíme podporiť a povzbudiť, ale ciele stanovené pre tieto národy musia byť realistické.
Viem, že sú ľudia, ktorých názor je odlišný od môjho, ale nemyslím si, že si môžeme dovoliť čakať 50, 60 alebo 70 rokov len preto, aby sme zistili, kto mal pravdu a kto nie. Dnes je našou povinnosťou konať, urobiť, čo sa dá, kým sme tu.
John Stuart Agnew
Vážená pani predsedajúca, ešteže sme prestali upaľovať kacírov, inak by som teraz asi blčal v plameňoch. Som ale zapálený pre niečo iné, pre svoj odpor k myšlienke zmeny klímy vyvolanej človekom.
Oxid uhličitý tvorí len 0,038 % našej atmosféry, pričom len 4 % z nej sú ovplyvnené činnosťou človeka. Je nevyhnutnou a nenahraditeľnou potravou pre život rastlín. Čím viac ho rastliny dostanú, tým rýchlejšie rastú. Nedostatok tohto plynu by bol oveľa závažnejší ako jeho prebytok. Panikárske a nesprávne tvrdenia o tom, že každé zvýšenie množstva oxidu uhličitého spôsobí výrazné zvýšenie hladiny mora, používajú miestne úrady ako ospravedlnenie toho, že neudržiavajú nízkonákladové drevené morské obranné mechanizmy. Keď po 40 rokoch fungovania nevyhnutne zhnijú, nerobí sa nič na ich opravu a domovy sa stratia. V pobrežných komunitách to vytvára atmosféru zúfalstva. Ak počítačové predpovede nedokážu správne predpovedať počasie z krátkodobého hľadiska, niet pre ne miesta pri predvídaní dlhodobých zmien.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Dámy a páni, chcela by som poďakovať pánovi ministrovi Carlgrenovi a pánovi komisárovi De Guchtovi za ich vyhlásenia. Stále je tu však niečo, čo vo mne vyvoláva obavy. Trápi ma to, že hovoríme o kvantitatívnych cieľoch, ktoré nebude potrebné splniť do rokov 2020 a 2050. Experti nás však varujú, že globálne emisie musíme začať znižovať už v roku 2015. Rada by som vedela, či Komisia prehliadla alebo vynechala tento cieľ.
Po druhé, bude potrebné, aby sme v Kodani dospeli k súhrnnej dohode, takej, ktorá obsiahne všetky krajiny. Nestačí, aby sme tieto ambiciózne normy v oblasti životného prostredia zaviedli len v Európe. To by znamenalo len to, že technológia, ktorá spôsobuje veľké emisie, sa presunie do iných častí sveta. Naozaj by ma zaujímalo, ako Komisia plánuje zaviesť do rokovaní otázku rovnomerného rozdelenia záťaže vo všetkých rozvinutých priemyselných krajinách a aké argumenty použije na to, aby podnietila rozvojové krajiny prevziať zodpovednosť. Ako zabránime úniku uhlíka? Potešilo by ma, ak by sme mali v rukách eso, dobrú kartu v rukáve.
Po tretie, chcela by som zdôrazniť, že nemôžeme zatvárať oči pred realitou. Fosílne palivá sú hlavným zdrojom emisií a my ich nebudeme môcť v blízkej budúcnosti zakázať. Očakávať od štátov, že sa zrieknu uhlia, je rovnako nereálne. Rozvinuté krajiny to neurobia a u rozvojových krajín je to ešte menej pravdepodobné. Práve preto musíme v rámci medzinárodných rokovaní venovať veľkú pozornosť pokračujúcemu vývoju a používaniu technológií, ktoré umožňujú efektívne využívanie fosílnych palív bez emisií skleníkových plynov. Je tu ešte jedna vec, ktorú môže Európa urobiť hneď teraz: môžeme zvýšiť financovanie siedmeho rámcového programu, ktorý bol navrhnutý na účely medzinárodnej spolupráce v oblasti zmeny klímy.
Matthias Groote
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, pán Carlgren, dámy a páni, téma zmeny klímy nás zamestná na oveľa dlhší čas ako finančná a hospodárska kríza. Existujú medzi nimi spojitosti: obe stoja veľa peňazí a v Kodani sa bude rokovať o dosiahnutí dohody o finančných nástrojoch pre tretí svet a rozvojové krajiny.
Konferencia v Kodani musí byť úspešná a na dosiahnutí tohto úspechu sa môžeme podieľať. Včera sme urobili dobrú prácu, vo Výbore pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín sme prijali uznesenie veľkou väčšinou. Myslím si, že uznesenie získa podporu veľkej väčšiny aj tu v Parlamente, čím zmeníme politickú klímu v čase blížiacej sa konferencie v Kodani. Často tu vstupuje do hry aj psychologický aspekt a každý z nás by sa mal chopiť svojej úlohy.
Stále mám však jednu konkrétnu obavu. V Európskom parlamente sme pracovali na tom, aby sa do obchodovania s emisnými kvótami zahrnulo aj letectvo, a napokon sme uspeli. Vyzývam preto Komisiu a Radu, aby zaistili, že sa v tejto téme bude jednotne pokračovať aj v Kodani. Musíme dosiahnuť medzinárodnú dohodu tak, aby sa do následníckej zmluvy Kjótskeho protokolu dostali aj námorná doprava a letectvo. Je to preto, že tieto dva sektory dopravy neprimerane rastú, a preto neprimerane prispievajú ku globálnemu otepľovaniu.
Nemali by sme prekročiť hodnotu 2 stupňov Celzia. V tomto bode vlastne končí podobnosť medzi finančnou krízou a zmenou klímy. Ak prekročíme túto hranicu, spôsobíme našej planéte nenapraviteľné škody, čo znamená, že pôjde o škody, ktoré nebudeme môcť zvrátiť.
Pat the Cope Gallagher
Vážená pani predsedajúca, musíme sa pozrieť na príležitosti, ktoré vyplývajú z dosiahnutia komplexnej medzinárodnej dohody v Kodani, aby sme mohli účinne zastaviť zmenu klímy. Únia sa zaväzuje, že zaistí, aby 20 % našich energetických potrieb do roku 2020 pokrýval sektor obnoviteľnej energie. Európa - a aj naša vlastná krajina Írsko - sa môžu stať svetovými vodcami vo vývoji nových a inovačných technológií využívania morských vĺn a prílivu a odlivu.
Vývoj takýchto technológií je zásadným prvkom našich stratégií na dosahovanie cieľov v oblasti zmeny klímy. Musíme zabezpečiť maximálne financovanie v rámci siedmeho a ôsmeho rámcového programu EÚ pre výskum a rozvoj počnúc súčasnosťou až do roku 2020.
(GA) Investície do ekologických technológií pomôžu vytvárať pracovné miesta v Európe v čase hospodárskej krízy. Vieme o veľkých ťažkostiach, ktoré nastanú, ak neprijmeme svoju medzinárodnú zodpovednosť. Vieme o úlohách, ktoré máme pred sebou. Preto sa postavíme k týmto úlohám dôrazne a zodpovedne.
Claude Turmes
Pani predsedajúca, poznáte ruskú ruletu? Hrali ste niekedy ruskú ruletu? Samozrejme, že nie, pretože jedna k piatim by vás to zabilo alebo zranilo. Ak konferencia v Kodani nebude úspešná, nebudeme mať ani 50 % šancu zachrániť túto planétu pred nebezpečnou zmenou klímy.
Prečo sa nachádzame v tejto nemožnej situácii? V podstate sme stratili dvadsať rokov - dvadsať rokov od konferencie v Riu, dvadsať rokov lobovania znečisťujúcich priemyslov, od ropy cez uhlie po automobily. Dvadsať rokov stredopravicového riadenia v USA a v Európe, vďaka čomu mali zelení aj ostatní problém presadiť ambiciózny program.
Budúcotýždňový európsky samit v Kodani je preto poslednou príležitosťou pre stredopravicové sily v Európe - so švédskym predsedníctvom Rady a s Dánskom, Francúzskom a Nemeckom s vládou stredopravých politikov - konať zodpovedne.
Bogusław Sonik
(PL) Vážená pani predsedajúca, Európska únia sa považuje za vodcu v medzinárodnej aréne, pokiaľ ide o propagovanie dialógu o krokoch proti zmene klímy a určovanie politických priorít na zníženie emisií CO2. V rámci prebiehajúcich príprav na konferenciu v Kodani sa Európska únia zaviazala viac než akýkoľvek iný región sveta. Až do dnešného dňa neposlala žiadna z priemyselných mocností - Spojené štáty, Japonsko, Austrália - žiaden konkrétny návrh s konkrétnymi číslami, s podrobnosťami pomoci pre rozvojové krajiny pri ich úsilí o obmedzenie emisií CO2 a podpory rozvoja energeticky účinných technológií na základe obnoviteľných zdrojov energie.
Európa bude dôveryhodným partnerom počas rokovaní len vtedy, ak predstaví realistické, dosiahnuteľné a rozumné návrhy, ktoré budú začiatkom pre dosiahnutie medzinárodného konsenzu a porozumenia. Európa teraz potrebuje spojencov a podporu svojich existujúcich návrhov. Preto by sme mali byť opatrní pri zvyšovaní záväzkov v oblasti zníženia emisií z 20 % na 30 %, pretože ostatné priemyselné krajiny neukazujú žiadnu vôľu stanoviť si takéto ambiciózne ciele, pričom aj finančná podpora pre rozvojové krajiny by mala byť realistickým záväzkom. Nesmie sa to zmeniť len na zoznam želaní. Mal by to byť systém poskytovania pomoci, ktorý bude v súlade so zásadou udržateľného rozvoja a ktorý umožní príjemcom plánovať ich činnosť.
Je tu ešte jedna vec, ktorá je dôležitá z pohľadu občanov Európy. Nemali by sme zabudnúť, že samit v Kodani, naše uznesenia a prípravy Parlamentu na samit by mali byť doplnené jasne definovaným systémom komunikácie s občanmi, so spoločnosťou. Nechceme, aby sa v systéme oboznamovania s informáciami o globálnom otepľovaní vytvorila bariéra alebo priepasť medzi spoločnosťou a inštitúciami EÚ.
Michael Cashman
Vážená pani predsedajúca, obmedzím svoje emisie CO2 a budem stručný. Pán komisár, rád vás vidím vo funkcii. Predsedníctvo, rád vás tu vidím.
Hovoriť o roku 2020 alebo 2050 nestačí. Už teraz potrebujeme dohodu a potrebujeme dosahovať výsledky, pretože zmena klímy predstavuje riziko pre zmierňovanie chudoby. Vidíme, že rozpočty pre oficiálnu rozvojovú pomoc nezodpovedajú vývoju. To je neprijateľné a vystavuje to riziku rozvojové ciele tisícročia, ktoré sa musia dosiahnuť. V Kodani uvidíme 27 štátov jednotne konať s cieľom dosiahnuť ambiciózne ciele.
Tu v Parlamente sme si vypočuli odporcov zmeny klímy. Dovoľte mi povedať len toto: hovorí sa o rastlinách a emisiách CO2; dochádza k odlesňovaniu a rozširovaniu púští. Znamená to, že na niektorých miestach nie je voda. Nie sú tam žiadne stromy. Zmena klímy zabíja. Je to také jednoduché. Povedzme si to jasne - členské štáty by mali udržať 0,7 % HND venovaných na rozvoj, obmedziť použitie tohto HND na maximálne 10 % a potom získať ďalšie prostriedky potrebné na boj a odstránenie zmeny klímy.
Fiona Hall
Vážená pani predsedajúca, obávam sa, že výpočty Komisie týkajúce sa medzinárodného financovania klímy slúžia len na odpútanie pozornosti.
Najprv vyhlásila, že rozvojové krajiny dokážu samy financovať 90 % opatrení v oblasti energetickej účinnosti. Predstavuje to sumu 30 miliárd EUR ročne. V EÚ je pritom najväčšou prekážkou zavádzania opatrení v oblasti energetickej účinnosti pre vlády aj občanov nedostatok priameho financovania. Prečo sa Komisia domnieva, že rozvojové krajiny dokážu financovať opatrenia zamerané na energetickú účinnosť bez priameho financovania, keď samotné členské štáty EÚ s tým majú ťažkosti?
Nereálna je aj myšlienka, že medzinárodný trh s uhlíkom môže financovať 38 miliárd ročne. Vidíme, ako pomaly sa rozbieha trh s uhlíkom v rámci systému EÚ ETS a ako zle sa vyvíja cena uhlíka v dôsledku hospodárskej krízy. Potrvá to pravdepodobne celé desaťročia, kým budeme mať správne fungujúci medzinárodný trh s uhlíkom, preto teraz potrebujeme nové a ďalšie opatrenia na financovanie.
Françoise Grossetête
(FR) Vážená pani predsedajúca, celé dopoludnie dnes hovoríme o tom, že zmena klímy je jednoducho povedané rozširovanie púští a sucha, je to odlesňovanie, sú to prírodné pohromy, je to šírenie hladomoru a chudoby, a to najmä v krajinách na juhu, a sú to migračné toky.
Na samite v Kodani musia dať národy sveta prísľub, že sa bude hľadať rovnováha medzi štyrmi základnými cieľmi, a to v prvom rade, samozrejme, znižovaním emisií skleníkových plynov, ale je to aj otázka nepotláčania nášho hospodárstva, zabránenia environmentálnemu dampingu a podpory nových technológií v Európe.
Keďže musíme brať ohľad na najchudobnejšie krajiny, chcela by som v tomto smere upozorniť na rozvojové krajiny, najmä na najpokrokovejšie rozvojové krajiny. Tento pojem sa neobjavuje v medzinárodných textoch a tieto krajiny patria do kategórie rozvojových krajín. Preto sa nepovažujú za krajiny, ktoré majú povinnosť prispievať k úsiliu o znižovanie skleníkových plynov, aj keď patria medzi najväčších spotrebiteľov uhlíka. Mám, samozrejme, na mysli Čínu, Indiu a Brazíliu, ktoré sa musia v Kodani jednoznačne zaviazať k dosahovaniu podobných cieľov ako priemyselné krajiny, pretože ich vlastne nič nespája s inými rozvojovými krajinami.
Úsilie o zníženie CO2 musí byť spoločné a musí vychádzať z najspravodlivejších podmienok. Musíme zabrániť akejkoľvek deformácii hospodárskej súťaže. Rokovania sa musia zároveň stať príležitosťou na podporu nasadzovania našich nových technológií a na umožnenie významných investícií do výskumu a vývoja.
V Kodani budeme musieť - a to je nevyhnutnosť - vytvoriť podmienky pre udržateľný obchod medzi krajinami na základe vzájomného záujmu. Úspech bude spočívať v podpore šírenia technológií v najmenej rozvinutých krajinách výmenou za uznanie práv duševného vlastníctva a otváranie trhov pre tieto technológie.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Vážená pani predsedajúca, dvomi najvážnejšími krízami na svete sú chudoba a účinky zmeny klímy. Sú to dve krízy, ktoré sa v budúcnosti ešte viac prepoja, dve krízy, ktoré sa každým dňom stávajú ničivejšími.
Na svete je teraz oveľa viac chudobných ľudí ako pred rokom, o desiatky miliónov viac. Účinky zmeny klímy sú vážnejšie a intenzívnejšie než kedykoľvek predtým.
Zostáva len mesiac a pol do konferencie v Kodani, už len niekoľko týždňov. V Kodani musíme vyvinúť obrovské úsilie. Musíme sa viac sústrediť na boj proti zmene klímy, ale nepoužívať prostriedky, ktoré v súčasnosti používame na rozvojovú pomoc, prostriedky, ktoré v súčasnosti používame na vzdelávanie alebo zdravie.
Rozvojové krajiny potrebujú oba typy prostriedkov. Musíme preto ísť nad rámec 0,7 % HNP. Taký bol odkaz viacerých vedúcich predstaviteľov na poslednom zhromaždení Organizácie Spojených národov. To bol odkaz španielskeho premiéra.
Peter Liese
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, dámy a páni, na stretnutí s účasťou komisárky pre zdravie pani Vassiliouovej a expertov na zdravie z celej Európy sa pred niekoľkými dňami v Bruseli hovorilo o téme zdravia a zmeny klímy. Bolo to veľmi poučné podujatie s názvom Recept na zdravú planétu. Predseda Stálej komisie európskych lekárov (CPME) použil veľmi dobrý príklad - pacient planéta Zem je ako osoba trpiaca na vážne ochorenie. Čím neskôr zasiahnete, tým bolestnejšia je liečba, a dokonca môže nastať aj moment, keď bude na liečbu príliš neskoro. V tej chvíli bude už pacient poškodený natoľko, že náprava nebude možná. Preto musíme v prípade pacienta planéta Zem konať rýchlo a rozhodne. Dúfam, že v tom sa všetci zhodneme.
Rovnako je pravda aj to, že zmena klímy ovplyvňuje každého, každú krajinu na Zemi a každé odvetvie európskeho hospodárstva. Vidím nerovnováhu: kladieme veľkú záťaž na tradičných účastníkov európskeho obchodovania s emisiami, pričom ale títo zastupujú menej než 50 % emisií Európskej únie. Potrebujeme preto viac pliec, ktoré ponesú záťaž. O tom sme rozhodli včera večer. Zároveň sme prijali pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 198 až 202 o zahrnutí leteckej dopravy a námornej dopravy, ako už spomínal pán Groote. Možno je potrebné lepšie to prepracovať a rozlíšiť, ale je to krok správnym smerom. Komisia a Rada sa musia v tomto smere konečne viac zapojiť. Na samite EÚ pred Pittsburghom a v samotnom Pittsburghu sa nedosiahol vôbec žiaden pokrok. Rada a Komisia musia urobiť viac v tejto súvislosti.
Doplním ešte posledné slovo. Aj ostatné regióny sveta musia urobiť viac. Teší ma, že Barack Obama vyhral Nobelovu cenu za mier, ale ak nepríde do Kodane a nepredloží poriadny návrh, premárni svoju dôveryhodnosť. Preto v Kodani musí niečo predložiť.
Kriton Arsenis
(EL) Vážená pani predsedajúca, rozvojové krajiny majú najmenší podiel na zmene klímy. Zároveň však zažívajú jej najhoršie následky. V Afrike musia milióny ľudí každý rok cestovať stále ďalej, aby našli vodu, drevo na varenie a potravu. Títo ľudia sú závislí od služieb, ktoré im poskytujú prirodzené ekosystémy, pričom sa ničím nepodieľajú na vzniku zmeny klímy.
Tieto prirodzené ekosystémy, ako napríklad africké lesy, ukladajú trikrát viac uhlíka, ako vypustia do atmosféry, trikrát viac uhlíka, než existuje v atmosfére v súčasnosti, pričom absorbujú 50 % uhlíka, ktorý vypustíme každý rok do atmosféry. Práve preto by sa mala ochrana a rozširovanie lesov na základe prirodzených procesov a bez komerčných zámerov stať hlavnou prioritou našej politiky, a to v záujme boja proti zmene klímy a prispôsobenia rozvojových a rozvinutých krajín tejto zmene.
Theodoros Skylakakis
(EL) Vážená pani predsedajúca, rád by som zaujal stanovisko k osobitnej, ale veľmi dôležitej otázke námornej dopravy v súvislosti s konferenciou v Kodani a rozvojovými krajinami. Mám dve pripomienky. Bolo by obrovskou chybou riešiť námornú dopravu a letectvo tak, akoby šlo o rovnakú vec. Námorná doprava je najúčinnejším a najekologickejším spôsobom dopravy, zatiaľ čo letecká doprava je viac-menej najhorším. Je preto potrebné stanoviť ciele v námornej doprave, ale musia byť spravodlivé najmä vo vzťahu k cestnej doprave, ktorá je konkurentom námornej dopravy, ale predstavuje oveľa väčšie znečistenie. Nepomernými požiadavkami na námornú dopravu v porovnaní s cestnou dopravou neprimerane postihujeme jadro hospodárstiev rozvojových krajín, pretože tieto krajiny sa v prevažnej miere opierajú o suroviny, poľnohospodárske produkty a priemysel, ktoré v zásade využívajú námornú dopravu, zatiaľ čo naše hospodárstva sú prevažne hospodárstvami služieb.
Zaujíma ma, či dokážeme presvedčiť rozvojové krajiny o našich dobrých úmysloch, ak navrhneme financovanie našich zámerov v oblasti zmeny klímy z peňazí, ktoré vezmeme v neprimeranej miere z námornej dopravy a ktoré ako percento HDP zaťažia rozvojové krajiny viac než vyspelé krajiny.
Keďže som sa dozvedel, že Skupina zelených/Európska slobodná aliancia včera odmietla podporiť rozpravu o vzťahu medzi cieľmi pre námornú dopravu a cieľmi pre pozemnú dopravu, chcel by som tiež vedieť, či jazda po európskej diaľnici v luxusnom aute rýchlosťou 180 kilometrov za hodinu je ekologickejšia než preprava potravín a surovín pre hospodárstvo planéty.
Gilles Pargneaux
(FR) Vážená pani predsedajúca, pán Carlgren, pán predseda Komisie, stojíme pred problémom ľudstva, problémom budúcich generácií. Ak chceme zdvihnúť hodenú rukavicu, konferencia v Kodani musí zaistiť podmienky pre globálnu dohodu, jedinú dohodu, pretože ako už skôr povedal pán Leinen, predseda Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín, potrebná je univerzálna aliancia so zapojením priemyselných krajín aj rozvíjajúcich sa krajín.
V našej dnešnej rozprave, ale aj predložením návrhu uznesenia Parlamentu, znovu vyzývame Európsku úniu, aby si udržala svoju vedúcu úlohu v rámci tejto potrebnej politiky boja proti zmene klímy. Nezabúdajme, že ak si chceme zachovať dôveryhodnosť, musíme vystupovať jednotne.
Áno, v Kodani musíme dosiahnuť dohodu, aby sme obmedzili nárast globálnej priemernej teploty tak, aby neprekročila úrovne z obdobia pred industrializáciou o viac než 2 stupne. Áno, v Kodani musíme podpísať dohodu, aby sme mohli spoločne zaistiť, že do roku 2020 poklesnú emisie skleníkových plynov o 30 % v porovnaní s rokom 1990. Ani to však nebude stačiť. Nestačí len to, že rozvinuté krajiny podstatne znížia svoje emisie, ale aj rozvojové krajiny musia pomáhať pri dosahovaní cieľov.
V nadväznosti na to musia priemyselné krajiny poskytnúť rozvojovým krajinám primeranú, dlhodobú a predvídateľnú finančnú a technickú podporu, aby ich podnietili prijať záväzok obmedziť emisie skleníkových plynov. Kodaň musí zároveň umožniť rozvojovým krajinám, aby prešli na modely s nízkou produkciou CO2.
Dovoľte mi teda venovať sa dvom oblastiam, ktoré považujem za potrebné pre našu budúcnosť. Po prvé je to zavedenie financovania na boj proti globálnemu otepľovaniu na medzinárodnej úrovni na základe zdaňovania finančných transakcií. Po druhé považujem za potrebné zaviesť daňové úpravy na hraniciach Európy, ktoré by postihli dovoz tovarov vyrobených bez najmenšieho ohľadu na ochranu životného prostredia, daňové úpravy prepojené so zmluvne vymedzenou spätnou platbou uhlíkovej dane vyzbieranej týmto spôsobom na hraniciach Európy krajinám na juhu, ktorá by sa použila na financovanie investícií do zariadení potrebných na boj proti globálnemu otepľovaniu.
Rachida Dati
(FR) Vážená pani predsedajúca, po príklade z nedávneho samitu G20, ktorý bol pre Európu príležitosťou zhostiť sa vedúcej úlohy pri definovaní nového poriadku svetového hospodárstva, bude mať Európa znovu zodpovednosť, ale predovšetkým povinnosť ukázať správnu cestu svojim medzinárodným partnerom na decembrovej konferencii v Kodani.
Napriek tomu, čo pred chvíľou odznelo, najmä z úst mojich kolegov poslancov zo Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie, Európa už začala preberať svoju zodpovednosť za ochranu životného prostredia, pretože v decembri 2008 bol prijatý balík opatrení v oblasti energetiky a zmeny klímy. S týmto balíkom bude mať Európa potrebné oprávnenie na vedenie rokovaní smerom k definovaniu ambicióznej, praktickej a globálnej reakcie na problémy zmeny klímy.
Dohoda, ktorú musíme dosiahnuť v Kodani, sa musí zakladať na zásade spoločnej zodpovednosti, ale aj diferencovanej zodpovednosti. Ako práve povedala pani Grossetêtová, pokiaľ ide o konkrétne kroky, je na nás, priemyselných krajinách, zaistiť, aby naši partneri, rozvojové krajiny, mali prostriedky a mohli nás nasledovať v ambicióznom boji proti zmene klímy.
Zároveň sa musíme stať príkladom, najmä tým, že sa zaviažeme plniť ambiciózny program zameraný na 80 % zníženie emisií skleníkových plynov do roku 2050. Práve som počula, že to nestačí, ale aj to je dobrý začiatok. Zároveň musíme vytvoriť podmienky, aby sme zaistili popri našej účasti aj účasť rozvojových krajín na tomto globálnom úsilí.
Máme zodpovednosť, ale aj povinnosť voči týmto krajinám. Skutočnosťou totiž je, že musíme prekonať spoločný problém, ktorý si vyžaduje účasť všetkých. Ako však vieme, nie všetci máme rovnaké možnosti a rovnakú históriu. Konferencia v Kodani preto musí skončiť úspechom, avšak úspechom, ktorý sa dosiahne na základe skutočných príspevkov, ktoré idú nad rámec záväzkov. Európska únia sa bude posudzovať podľa tohto príspevku a tohto záväzku.
Ak konferencia v Kodani nepovedie k pevným a spoločným záväzkom medzinárodných partnerov podniknúť konkrétne kroky, budeme musieť v Európe na našich hraniciach vyrubiť uhlíkovú daň, ako to práve povedal posledný rečník. Bude to jediný spôsob, aby nás vypočuli a aby sme zaistili, že náš čestný záväzok má význam. Je na Európe, aby zabezpečila, že tento odkaz bude jasný.
Anni Podimata
(EL) Vážená pani predsedajúca, hlavná úloha, ktorá je pred nami sedem týždňov pred samitom v Kodani, spočíva v tom, či sa nám podarí dosiahnuť dohodu o prevzatí zodpovednosti za globálne financovanie politík na zmiernenie zmeny klímy zo strany rozvojových krajín. Európa urobila dôležité kroky pri definovaní zdrojov financovania a spôsobov jeho organizácie, no teraz nadišiel čas presvedčiť aj ostatné rozvinuté krajiny, aby prijali svoju časť zodpovednosti, pričom musíme mať na pamäti, že podpora úsilia o boj proti zmene klímy zo strany rozvojových krajín nám poskytuje príležitosť bojovať aj proti globálnym nerovnostiam a zmenšiť rozdiely medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami.
Je tu však aj niečo ďalšie, na čo nesmieme zabúdať, najmä tu v Európskej únii. Sme na pokraji vytvárania nového radu utečencov, klimatických utečencov, ktorých dnes nechráni žiaden medzinárodný dohovor, v dôsledku čoho nemajú žiadne práva. Hlavnou povinnosťou medzinárodného spoločenstva, v ktorom musí Európska únia prevziať vedúcu úlohu, je odstrániť túto právnu medzeru a výrazne podporiť týchto klimatických utečencov.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Vážená pani predsedajúca, pán Carlgren, pán De Gucht, Európska únia by mala naďalej zohrávať vedúcu úlohu v medzinárodných rokovaniach s cieľom dosiahnuť ambicióznu dohodu v Kodani. Táto dohoda by mala vychádzať zo zásady spoločnej, ale predsa diferencovanej zodpovednosti. Táto zásada by sa mala rovnako vzťahovať aj na rozvojové krajiny, ale každá z nich si vyžaduje opatrenia upravené vzhľadom na jej konkrétnu situáciu, pretože každá z nich sa nachádza v inej fáze a panujú v nej iné pomery. Všetky rozvojové krajiny, s výnimkou tých najmenej rozvinutých, by mali prijať národné stratégie rozvoja s nízkou produkciou uhlíka.
Rozvojové krajiny musia zvládnuť náklady vo výške približne 100 miliárd EUR na zníženie svojich emisií a prispôsobenie sa účinkom zmeny klímy. Určitá časť financovania bude pochádzať zo súkromného sektora, ale okrem oficiálnej rozvojovej pomoci bude potrebné aj medzinárodné verejné financovanie. V záujme zaistenia dohody v Kodani je prvoradé definovať, aká bude štruktúra tohto systému financovania, jeho zdroje a výška financovania.
Na druhej strane je potrebné zlepšiť mechanizmus čistého rozvoja podľa Kjótskeho protokolu, aby sa podpora poskytovala len na projekty, ktoré umožňujú dosahovať ďalšie znižovanie. Z tohto mechanizmu by sa postupne mali vyčleňovať ekonomicky pokročilejšie rozvojové krajiny a ekonomicky konkurenčnejšie sektory, aby sa mohol sústrediť len na najchudobnejšie krajiny, najmä krajiny v Afrike.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Európska únia sa riešením hrozieb vznášajúcich sa nad našou planétou stáva príkladom pre ostatné kontinenty. Posilňuje sa tým aj boj proti zmene klímy. Európska únia je pripravená byť vodcom aj v budúcnosti, ale do tohto boja sa musia zapojiť všetky krajiny zúčastňujúce sa na konferencii v Kodani.
Rozvojové krajiny vyžadujú ďalšiu pomoc. Ich hospodársky rozvoj, podobne ako rozvoj tzv. krajín BRIC (Brazília, Rusko, India, Čína), musí byť založený na ekologických technológiách. Viac pozornosti treba venovať vymieňaniu najpokrokovejších technológií a znalostí. EÚ by sa mala stať príťažlivým príkladom nielen prijatím záväzkov v oblasti znižovania emisií, ale aj podporou obnoviteľnej energie a zvyšovania energetickej účinnosti.
Nezabúdajme, že aj v Európskej únii existuje značný rozdiel medzi krajinami, ktoré úspešne zavádzajú nové technológie a dosahujú energetické úspory, a tými, ktoré v tomto smere zaostávajú. Potrebujeme spoločnú snahu o odstránenie tohto rozdielu. To by znovu bolo dobrým príkladom pre všetkých.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Vážená pani predsedajúca, treba priznať určité skutočnosti. Po prvé, naše úsilie v oblasti klímy nám zatiaľ neprinieslo žiadne výhody. Stratégia sa ukázala byť neefektívna, pretože emisie sa v absolútnych aj relatívnych číslach zvýšili. V rozpore s očakávaniami sa globálna intenzita uhlíka len zvýšila presne v tom istom čase, keď došlo k skutočným medzinárodným investíciám v danej oblasti. Emisie na tonu produkcie v krajinách, ktoré ratifikovali dohodu, neklesali nijako rýchlejšie než v krajinách, ktoré zostali mimo Kjótskeho protokolu. Máme slabú dohodu a je potrebné nahradiť ju lepšou, komplexnejšou, účinnejšou a ambicióznejšou.
Po druhé treba povedať, že vieme menej, než sme si pred časom mysleli, že vieme. Aj keď sa emisie zvýšili viac, než sa predpovedalo, teplota teraz logicky nenasleduje tento rast emisií. Prestala sa zvyšovať a v najbližších rokoch sa očakáva pokračovanie globálneho ochladzovania. Časový rad je však príliš krátky na to, aby sa dali vyvodiť závery alebo aby sme mohli celkom zabudnúť na skorší vzorec otepľovania. Tieto informácie, ktoré vo verejnosti spôsobujú zmätok, preto neznamenajú, že sa už nemusíme obávať zmeny klímy. Znamenajú len to, že potrebujeme ďalší výskum. Emisie sa teda musia udržiavať na primeranej úrovni za všetkých okolností, bez ohľadu na to, či dochádza k prudkému otepľovaniu alebo nie. Východiskovým bodom by v tomto smere mali byť úvahy o udržateľnom rozvoji v správe OSN o rozvojových cieľoch tisícročia. Táto správa nielen podrobne skúma problematiku uhlíka, ale aj komplexnú politiku v oblasti klímy.
Po tretie, žijeme v hospodárskej kríze a v dôsledku toho máme zodpovednosť voči našim občanom. To, čo urobíme, musí byť múdre a účinné. Svet si už nemôže dovoliť slabú dohodu o klíme. Chyby Kjótskeho protokolu už nemôžu pokračovať a my nepotrebujeme takú dohodu, ktorá dá súhlas na jednoduché presunutie emisií z jedného miesta na druhé bez toho, aby došlo k ich skutočnému zníženiu. Keďže kritériá, ktoré sú základom politiky v oblasti klímy, sa v súčasnosti týkajú emisií z výroby, nie spotreby, príčinu problému je možné presunúť inam. Vzhľadom na únik uhlíka, ktorý z toho vyplýva, je dokonca možné aj to, že miestne emisie poklesnú, ale globálne emisie stúpnu. Namiesto toho potrebujeme obrovské investície do dekarbonizácie a technológie, ktorá znižuje emisie. Nemôžeme dovoliť, aby sa kdekoľvek produkovalo znečistenie. Nemôžeme vytvárať medzery, aj keď obchodovanie s emisiami v EÚ je vzorovým príkladom, ako práve takéto medzery vytvárať!
Ivari Padar
(ET) Vážená pani predsedajúca, ambiciózne opatrenia v oblasti zmeny klímy by pomohli vyriešiť súčasnú hospodársku krízu prostredníctvom vytvárania pracovných miest a zvyšovania hospodárskej činnosti. Medzinárodná energetická agentúra (IEA) považuje za potrebné dospieť v Kodani k dohode, aby sa investície, ktoré meškali v dôsledku hospodárskej krízy, mohli nasmerovať do energetického sektora udržateľného z pohľadu životného prostredia.
Vidím tu aj príležitosti pre našu vlastnú krajinu, Estónsko. Potrebujeme program zameraný na rozsiahle úspory energie, ako aj ambiciózny a dlhodobý prístup v oblasti obnoviteľnej energie. Nemôžeme sa však obmedziť len na to. Mali by sme revidovať naše vlastné predpisy v oblasti dopravy a logistiky, využívať ekologické stavebné materiály a technológie, obmedziť používanie materiálov a chemických látok v priemysle, zlepšiť spôsoby balenia používané v maloobchode a rozvíjať organické poľnohospodárstvo.
Tieto riešenia, ako aj mnoho ďalších, budú predstavovať základné odvetvia rastu v budúcnosti. Mnohé z týchto nových riešení budú vyžadovať úsilie našich vedcov, niektoré z nich možno vytvoriť len naším vlastným úsilím.
Elisabetta Gardini
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, všimla som si, že sa niekoľkokrát spomínalo hlasovanie, ktoré sa konalo včera vo Výbore pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín.
Chcela by som však jasne povedať, že nie všetko sa dá zhrnúť do jednej extrémistickej ideologickej pozície. Vypočuli sme si mnoho stanovísk našich kolegov poslancov, ktoré sú veľmi rozmanité, sú v nich malé odchýlky, opierajú sa výraznejšie o zdravý rozum, a keďže viac odrážajú realitu, myslím si, že skôr poskytnú reálne riešenia.
Veda nie je totemom. Keď došlo k chybe a vybral sa veľmi ideologickým spôsobom jeden problém, nenašli sa riešenia, ale viedlo to ku katastrofe. Európa by v tom mala byť expertom a nemala by opakovať tie isté chyby, aj keď majú inú podobu a označenia, ktoré sa navonok zdajú oveľa priateľskejšie. Musím poukázať na to, že samotná smernica o obchodovaní s emisiami presne špecifikuje, že čestný spôsob, ktorým postupuje Európska únia, musí vyhodnotiť Komisia podľa výsledku konferencie.
Musíme ísť na konferenciu s dôraznými stanoviskami, jasnými nápadmi, ale zároveň s presvedčivým zámerom spravodlivo rozdeliť naše úsilie predovšetkým medzi všetky priemyselné krajiny, ktoré musia prijať rovnocenné ciele v oblasti zníženia emisií. Zároveň musíme myslieť na to, čo veľmi dobre vyjadrila pani Grossetêtová, konkrétne na to, že nesmieme zabúdať na rozlišovanie medzi rozvojovými krajinami. Niektoré krajiny sú naozaj rozvojové a niektoré patria medzi novovznikajúce hospodárstva, ako sú India, Čína a Brazília. Aj tieto krajiny musia na seba zobrať záväzky.
Ak by sa v Kodani nedosiahol vyrovnaný výsledok, naliehavo vyzývam Európsku úniu, aby naďalej zabezpečovala, že sa kvóty budú prideľovať bezplatne do odvetví, ktoré sú vystavené riziku, v súlade so smernicou 2003/87/ES. Toto sú kľúčové body. Chceme, aby si aj samotný Kjótsky protokol zachoval svoj význam pre životné prostredie, no predovšetkým chceme zabrániť vytváraniu finančnej bubliny na úkor európskych podnikov.
Vincent Peillon
(FR) Vážená pani predsedajúca, ako naši kolegovia poslanci dnes ráno opakovane hovorili, problém financovania boja rozvojových krajín proti globálnemu otepľovaniu môže viesť k neúspechu samitu v Kodani, aj keď všetci dúfame v jeho úspech.
Ako vieme, tieto krajiny sú často hlavnými obeťami globálneho otepľovania, pričom však zaň nenesú zodpovednosť. Priemyselné krajiny poskytli významný balík finančnej pomoci. Dnes to však nestačí a dokonca ani uvádzané sumy sa nedodržiavajú. To nás zaväzuje a bude zaväzovať k nájdeniu nových zdrojov financovania.
Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín po Výbore pre rozvoj uznal, že je potrebné pouvažovať o zavedení dane z finančných transakcií podobnej Tobinovej dani. Táto daň vo výške 0,01 % na špekulatívne transakcie by priniesla ročne 100 miliárd USD, inými slovami sumu, ktorá sa odhaduje ako potrebná do roku 2020 na boj proti globálnemu otepľovaniu v rozvojových krajinách.
Preto tento Parlament po vzore niektorých národných politických vedúcich predstaviteľov preberá svoje zodpovednosti. Chcel by som poznať stanovisko Rady a Komisie a to, či nás v tejto veci podporia.
Lena Ek
(SV) Vážená pani predsedajúca, svet teraz čelí trom hlavným krízam: finančnej kríze, kríze zamestnanosti a kríze týkajúcej sa zmeny klímy. Riešenia, ktoré spoločne navrhneme, nám musia pomôcť vyriešiť všetky tri krízy. Naše podniky sa stretávajú s veľkými problémami, ale zároveň existujú dobré príležitosti na vytvorenie nových pracovných miest a riešenie mnohých sociálnych kríz. Ak použijeme správny spôsob, prijmeme správne rozhodnutia a ak vedúci predstavitelia týchto rokovaní budú dostatočne dôrazní vo svojich rozhodnutiach, svet sa môže obnoviť a vytvoriť nové hospodárstvo s udržateľným životným prostredím.
Ľudia na celom svete očakávajú, že konferencia v Kodani prinesie rázne opatrenia. Musíme si byť vedomí toho, že USA budú chcieť riešenia založené na trhu, Európa bude chcieť riešenia založené na právnych predpisoch a Čína si bude chcieť vyriešiť vlastné domáce sociálne problémy. Aj v rámci Európy sú rozdiely v prístupe. V Európskom parlamente máme poslancov, ktorí by chceli cieľové hodnoty nastaviť tak vysoko, že by to znemožnilo nájsť v Kodani riešenie, pričom iní trvajú len na dobrovoľných riešeniach.
Budúcnosť spočíva v ekologickom hospodárstve s liberálnym trhom. Musíme zaistiť, aby spotrebitelia dostali príležitosť využívať svoje právomoci na trhu pomocou svojich znalostí a transparentnosti.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Odlesňovanie, fenomén často spomínaný počas tejto rozpravy, ovplyvňuje najmä rozvojové krajiny. Pred obvinením týchto krajín si však musíme uvedomiť, že odlesňovanie pokrýva určité potreby na prežitie.
Chcel by som v dnešnej rozprave spomenúť závery z nedávno uskutočnenej štúdie, ktorá zdôrazňuje, že takmer polovica poľnohospodárskej plochy na svete je aspoň z 10 % pokrytá lesom. Poľnohospodárska plocha pokrytá lesnou vegetáciou tvorí dvojnásobok plochy amazonského dažďového pralesa. Domnievam sa, že nás to núti uvedomiť si hodnotu tejto vegetácie. Netreba ani hovoriť, že poľnohospodári by sa viac snažili chrániť túto vegetáciu, ak by na to dostali dostatočné financie.
Ďalším aspektom, ktorý treba zvážiť, je podpora stratifikovaných poľnohospodársko-lesných systémov, ktoré kombinujú pestovanie plodín aj stromov. Na plodiny tohto typu, ktoré sú menej životaschopné než monokultúry, sa často zabúda. Domnievam sa, že všetky riešenia zamerané na zabránenie odlesňovania musia brať do úvahy systémy na kompenzáciu pre poľnohospodárov vrátane tých poľnohospodárov v Európe, ktorí pestujú tieto typy stratifikovaných plodín.
Judith A. Merkies
Vážená pani predsedajúca, "úspech alebo neúspech, to je otázka". Spomínali sa tu už všetky typy kríz, no popri globálnom otepľovaní sa zabudlo na krízu dôvery verejnosti v politikov.
Súhlasím s pánom Carlgrenom. Nerobme z toho súťaž krásy o tom, kto je viac alebo menej ambiciózny, viac alebo menej realistický alebo viac či menej ochotný platiť. Potrebujeme objasniť štyri veci, pretože v stávke je veľa. Potrebujeme jasný a ambiciózny politický postoj, potrebujeme jasný záväzok, potrebujeme jasnú cestu a jasné termíny a v neposlednom rade potrebujeme transparentnosť vo finančnej podpore. Ak by sa konferencia v Kodani neskončila úspechom, nerobme planý poplach a nezačnime menovať a obviňovať, ale stanovme jasný proces a časovú líniu, aby sme dospeli k výsledku. Ukážme, že sme spoľahliví a zodpovední, a to tak pri stanovovaní cieľov, ako aj v spravodlivých finančných výhľadoch.
Graham Watson
Vážená pani predsedajúca, veľa hovoríme o roztápaní ľadovcov, ale okrem Arktídy a Antarktídy existuje aj "tretí pól": himalájsky vrchol a jeho ľadovce, ktoré poskytujú vodu približne dvom miliardám ľudí - takmer tretine svetovej populácie - v Číne, Indii a inde na kontinente.
Tieto ľadovce rýchlo ustupujú v dôsledku čierneho uhlíka, ktorý vo veľkej miere pochádza z industrializácie, ale aj z generátorov na fosílne palivo používaných v poľnohospodárstve, a ktorý pripraví miliardy ľudí o vodu na pitie aj zavlažovanie. Európska únia musí uznať, že bude potrebná pomoc na zlepšenie kvality používaných strojov a na obmedzenie ich znečisťujúcich vplyvov.
Domnievam sa, že by sa to malo dostať do programu konferencie v Kodani, ale aj do programu blížiaceho sa samitu Európskej únie a Indie a ostatných samitov s účasťou postihnutých krajín. Ak im nepomôžeme, nepodarí sa nám zabrániť roztápaniu himalájskych ľadovcov ani vážnym problémom so zabezpečením vody pre tretinu ľudstva.
Iosif Matula
(RO) Žijeme na planéte s rozmanitou klímou. Je tu však jeden faktor, ktorý ovplyvňuje nás všetkých, a to zmena klímy. Realita nám ukazuje, že účinky tejto zmeny neberú ohľad na hranice ani geografické oblasti. Každý jeden z nás je postihnutý iným spôsobom, či už v podobe záplav, sucha, požiarov alebo silných búrok.
Hlavnou príčinou týchto katastrof je zrejme nespútaný rozvoj určitých skupín činností vedúcich k zvýšeniu emisií oxidu uhličitého a globálnemu otepľovaniu. Podľa súčasných štatistík je podiel emisií oxidu uhličitého na občana možno niekoľko stokrát vyšší v rozvinutých krajinách ako v rozvojových krajinách.
Vzhľadom na súčasnú situáciu cítim povinnosť položiť túto rečnícku otázku: je alebo nie je našou povinnosťou podporiť rozvojové krajiny pomocou iniciatív a technológií tak, aby sme zachovali čistotu našej planéty? Myslím si, že odpoveď na túto otázku je zrejmá. V žiadnom prípade preto nemôžeme váhať s prijatím konkrétnych opatrení v našom vlastnom záujme a v záujme budúcich generácií.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Vážená pani predsedajúca, je veľmi dôležité zmeniť svet na nízkouhlíkový spravodlivým spôsobom a zaviesť realizovateľný systém politík, pretože trh nikdy nemal čas na spravodlivosť. Práve preto je stretnutie v Kodani dôležité.
Privítala by som, keby pán minister Carlgren lepšie definoval priority. Všetko ste totiž určili ako prioritné, čo znamená, že v skutočnosti nie je prioritné nič.
Domnievam sa, že politika v oblasti klímy musí zohrávať dôležitú úlohu aj pokiaľ ide o rozdeľovanie príjmov. Ako môžeme uľahčiť adaptáciu domácnostiam v Európe s nízkym príjmom? Nemyslel na to zatiaľ žiaden štát v Európe? Štrukturálne fondy by sa napríklad mohli používať flexibilnejšie tak, aby podporovali ekologické štrukturálne zmeny. Nestačí iba zachrániť svet, musíme zachrániť aj ľudí na tomto svete.
András Gyürk
(HU) Vážená pani predsedajúca, jednou z kľúčových tém blížiaceho sa samitu o klíme v Kodani by sa mohlo stať lesné hospodárstvo. Nie je náhodou, že v dôsledku odlesňovania sa v ovzduší kumulujú škodlivejšie plyny, než ktoré možno pripísať napríklad doprave. Neschopnosť vyriešiť situáciu ešte zdôrazňuje skutočnosť, že podľa odhadov sa takmer 40 % ťažby dreva na svete vykonáva nelegálne.
Keď hovoríme o ťažbe dreva, spomenieme si najprv na tropické pralesy. Netreba sa však pozerať až tak ďaleko od domova. Podľa nedávno zverejnenej štúdie je jedna tretina dreva používaného v Maďarsku vyrúbaná nezákonne. V dôsledku nedostatočných sankcií v tejto oblasti priestor pre obnoviteľné zdroje energie v skutočnosti zakrýva čiastočne nezákonné pálenie a rúbanie stromov. Na základe toho, čo som povedal, musíme sprísniť predpisy riadiace udržateľné lesné hospodárstvo. Samit o klíme v Kodani by mohol poskytnúť príležitosť, aby sa lesné hospodárstvo stalo neoddeliteľnou súčasťou systémov na ochranu klímy.
Mairead McGuinness
Vážená pani predsedajúca, v tejto rozprave o zmene klímy treba spomenúť aj otázku bezpečnosti potravín, a to najmä pre rozvojové krajiny. Je veľmi ťažké žiadať ľudí, aby sa zaoberali zmierňovaním zmien klímy, ak nie sú splnené ich základné potreby potravy. Musíme im umožniť, aby využívali najlepšie dostupné technológie na udržateľnú produkciu potravín, ktoré neškodia životnému prostrediu, a aby tak riešili otázku zmeny klímy.
Mám obavy v súvislosti so Svetovou obchodnou organizáciou a poľnohospodárskymi dohodami, ktoré neberú do úvahy napríklad vplyv odlesňovania v Brazílii, ktorá dodáva hovädzie mäso do Európskej únie. Ide o veľmi komplexné otázky. Možno vyriešime problém na jednom mieste, ale vytvoríme ďalší problém inde. Je zrejmé, že potrebujeme globálnu dohodu, ktorá rieši zmenu klímy, ale zároveň musíme uznať aj veľmi závažný problém potravinovej bezpečnosti.
Andrew Henry William Brons
Vážená pani predsedajúca, dôkazy nehovoria o tom, že zvyšujúce sa úrovne CO2 smerujú k zvyšovaniu teploty, ale že príčinné súvislosti sú úplne obrátené. Nesmieme však, samozrejme, dopustiť, aby fakty pokazili dobrý príbeh.
Pripusťme však na chvíľu, že emisie zapríčinené človekom sú z rôznych dôvodov zlom. Prečo ale potom britská labouristická strana podporuje agresívne a nezákonné vojny, ktoré nielenže zabíjajú britských vojakov, Iračanov, Afgancov a v blízkej budúcnosti aj Iráncov, ale zároveň majú za následok obrovské zvýšenie globálnych emisií?
Edite Estrela
(PT) Kodaň je veľkou príležitosťou na dosiahnutie globálnej dohody pred tým, než bude príliš neskoro. Po prvýkrát majú Spojené štáty vládu odhodlanú k tvorbe riešení a pozitívne signály prichádzajú aj z iných krajín, napríklad z Japonska. Potrebujeme však nový prístup k zmene klímy, ktorý bude zohľadňovať vplyv na bezpečnosť, obnovu hospodárstva, imigráciu a dokonca aj boj proti terorizmu. Nesmieme zabúdať ani na to, že zmena klímy si bude vyžadovať zapojenie vedy, technológie a ekonómie.
Veľkou prekážkou dohody v Kodani je otázka financovania. K dohode však nemôže dôjsť, kým financovanie nebude upravené podľa možností rozvojových krajín. Okrem toho je potrebné zdôrazniť, pán komisár, že aktuálne zavedené financovanie nepostačuje. Rozvinuté krajiny sa musia stať príkladom tak, že stanovia ambiciózne ciele zníženia emisií o minimálne 30 % a že budú pomáhať rozvojovým krajinám pomocou financovania a technológií.
Milan Zver
(SL) Dobré popoludnie, pani predsedajúca, pán komisár, pán Carlgren, dámy a páni a návštevníci vrátane tých z vás, ktorí ste prišli zo Slovinska. Dovoľte mi stručne vám pripomenúť jednu vec. Konferencia v Kodani sa bude konať v čase, ktorý by sa dal označiť za zlý. Žijeme v čase krízy, vďaka čomu je ťažké prijať rozhodnutia o takých závažných a dôležitých otázkach, aké máme prijať v decembri v Kodani.
Dovoľte mi aj napriek tomu zdôrazniť, že konferencia v Kodani skončí úspechom len vtedy, ak sa bude držať environmentálnych aj sociálnych rozmerov, to znamená, ak uspejeme v znížení alebo dospejeme k dohode o znížení emisií. Z tohto hľadiska musia Rada a Komisia ešte len dosiahnuť dohodu o cieľoch do roku 2020. Konferencia v Kodani bude navyše úspechom len v prípade, že zaistí udržateľný rozvoj, že zahrnie aj sociálny rozmer a najmä ak my, vyspelá časť sveta, budeme úspešne financovať rozvojové krajiny. Ak sa to nestane, myslím si, že táto generácia premešká výnimočnú historickú príležitosť.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Vážená pani predsedajúca, v súvislosti s našou rozpravou by som chcela upozorniť na dva problémy. Po prvé, pri predkladaní návrhu týkajúceho sa obmedzovania emisií CO2 a prostriedkov určených pre rozvojové krajiny nesmieme zabúdať na súčasnú hospodársku a finančnú situáciu vyvolanú svetovou krízou. Stanovenie ambicióznych cieľov je veľmi dôležité, ale myslím si, že ich dosahovanie je ešte dôležitejšie.
Po druhé, mali by sme venovať pozornosť otázke informovanosti občanov a potrebe zmeny v oblasti ekologických problémov. Prieskum, ktorý sa uskutočnil v čase minuloročnej konferencie o zmene klímy v Poznani, ukázal, že spoločnosť považuje zmenu klímy za vážny problém, ale myslí si, že riešenie tohto problému je výlučne úlohou pre úrady. Potrebujeme preto výzvu, informačnú kampaň, ktorá zmení postoje a podporí modely správania zamerané na zvyšovanie účinnosti alebo znižovanie spotreby energie v domácnostiach. Potrebujeme kampaň, aby si ľudia uvedomili, že spôsob nášho života a spôsob našej práce má svoju hospodársku a ekologickú cenu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mechanizmy rozvoja a spolupráce a prideľovanie značných prostriedkov pre rozvojové krajiny na boj proti zmene klímy sú z pohľadu uzatvorenia medzinárodnej dohody nasledujúcej po Kjótskom protokole dôležitými opatreniami.
Najlepším argumentom, ktorý by presvedčil ostatné štáty dodržiavať dohodu nasledujúcu po Kjótskom protokole, sú však opatrenia, ktoré Európska únia prijíma s cieľom splniť záväzky, ktoré už prevzala.
V prípade odvetví, na ktoré sa nevzťahuje systém na obchodovanie s emisnými kvótami (ETS), môžu medzi opatrenia patriť rekonštrukcie budov so slabou energetickou účinnosťou, vytvorenie fondu energetickej účinnosti v každom členskom štáte a podstatné zvýšenie sadzby z celkového objemu finančných prostriedkov z Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), ktoré možno použiť na energetickú účinnosť v budovách a rozvoj verejnej dopravy. Tieto opatrenia nám umožnia do roku 2020 vytvoriť približne 7 miliónov pracovných miest v celej Európe.
V prípade odvetví, na ktoré sa vzťahuje ETS, sa vyžadujú mechanizmy financovania hospodárstiev s nízkou produkciou uhlíka. Modernizácia technológie používanej európskymi spoločnosťami podnikajúcimi v odvetviach výroby energie alebo metalurgie im umožní používať ekologické spôsoby produkcie.
Seán Kelly
Vážená pani predsedajúca, mnohí rečníci už spomínali odlesňovanie a absolútne správne hovorili o priemyselnom aj individuálnom odlesňovaní.
Keď som dobrovoľne pracoval v Afrike, sám som deň za dňom videl ľudí stúpať do hôr, kde strávili celý deň rúbaním dreva svojimi malými sekerkami, a vracali sa poobede nesúc si svoj malý balík dreva na hlave alebo na bicykli.
Je celkom zrejmé, že tento problém nemožno riešiť bez toho, aby sa riešila celková otázka globálnej chudoby. Jednotlivci totiž neprestanú stínať stromy pre väčšie blaho spoločnosti, ak to znamená, že oni sami budú hladovať. Preto treba zmenu klímy a globálnu chudobu riešiť spoločne.
Diane Dodds
Vážená pani predsedajúca, dnes ráno sa v tejto rokovacej sále veľa hovorilo o rozvojových krajinách a o tom, že by sa mali zúčastňovať na boji proti zmene klímy. A to je naozaj pravda. Ako mnoho iných, aj ja by som rada upozornila na to, že ak chceme nájsť riešenie v oblastiach s veľkou chudobou, tento Parlament, Rada a Komisia budú musieť zobrať na vedomie náklady, ktoré sa s tým spájajú, a na riešenie tejto situácie bude potrebná stratégia.
Nechcem však opustiť tento Parlament bez toho, aby som povedala, že pri úvahách o nákladoch na boj proti zmene klímy v oblastiach, ako je napríklad aj naše Severné Írsko, kde sú vysoké náklady na energie, sa musia zohľadniť aj znevýhodnené osoby. Medzi takýmito osobami existujú vysoké úrovne palivovej chudoby a ekonomika sa tu opiera o malé podniky.
Zoran Thaler
(SL) Chcel by som vyjadriť svoj súhlas so základnými cieľmi našej stratégie, t. j. so zabránením tomu, aby sa teplota zvýšila priemerne o viac než dva stupne. Táto stratégia sa opiera predovšetkým o obmedzenie: čím menšie budú emisie skleníkových plynov, tým menšie bude zvyšovanie teploty.
Chcel by som však poukázať na iný aspekt, a to technologický pokrok, ktorý je potrebný. Pokiaľ ide o mňa, verím v technológiu. Samotné obmedzenia nám nepomôžu dosiahnuť naše ciele. Potrebujeme väčšie investície do technologického pokroku a predovšetkým investície do umelého znižovania množstva skleníkových plynov v atmosfére a do vývoja termonukleárneho reaktora. Preto vyzývam Komisiu, aby začala konať maximálne efektívne a rýchlo a zaradila takéto investície do svojho programu.
Andreas Carlgren
úradujúci predseda Rady. - (SV) Vážená pani predsedajúca, chcel by som sa poďakovať poslancom Parlamentu za ich zodpovednosť v tejto rozprave a za ich prezieravé príspevky. Široká politická podpora Európskeho parlamentu, prirodzene, zohráva veľmi dôležitú úlohu pri rozhodovaní o stanovisku Európy počas rokovaní. Úprimne vítam aj uznesenie o zmene klímy, ktoré pripravil Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín. Záväzok Parlamentu je veľmi dôležitý v čase, keď do konferencie v Kodani zostáva 48 dní. Tieto dni musíme využiť najlepším možným spôsobom. To znamená, že musíme predstúpiť pred zvyšok sveta a vyvinúť tlak na ostatné krajiny. Globálna hrozba volá po globálnej odpovedi. V rozprave sa spomínalo globálne partnerstvo a s tým súhlasím. Spomínala sa potreba globálne dosiahnuť rozvoj s nízkou produkciu uhlíka a s tým súhlasím. Spomínala sa potreba nových ekologických technológií a aj s tým súhlasím. Doplnil by som, že potrebujeme aj globálny pakt solidarity.
Teraz sa chystám na stretnutie Rady v Luxemburgu na tému životného prostredia, na ktorom zároveň určíme mandát EÚ pre konferenciu v Kodani. Hovoríme tu o dlhodobých cieľoch EÚ, ktorými musí byť zníženie emisií o viac než 80 % do roku 2050. Hovoríme o tom, ako podnietiť ostatné krajiny, aby vo väčšej miere znižovali emisie, aby sme mohli dosiahnuť naše 30 % zníženie emisií. V neposlednom rade ide aj o otázky, ktoré boli otvorené počas tejto rozpravy, a to opatrenia na boj proti odlesňovaniu a smerom k udržateľnému lesnému hospodárstvu a financovanie, o ktorom bude rozhodovať Rada Ecofin. Ide aj o mandát, ktorý prijala Európska rada. Chcem poďakovať Parlamentu za podporu.
Karel De Gucht
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, veľmi stručne spomeniem niekoľko bodov. Po tejto rozprave, po tom, čo povedala Rada, si myslím, že môžeme povedať, že sme pripravení na túto konferenciu v Kodani. Zaregistroval som veľmi širokú podporu našich návrhov, cieľov, ktoré sme predložili, finančných záväzkov, ktoré sme prijali.
Veľmi dôležité je aj spoločné pochopenie rozvojových krajín, záväzky, ktoré sme vo vzťahu k nim prevzali, a možno najdôležitejšie je to, že sme sa dohodli na vnútornom prerozdeľovaní úsilia, ktoré musí vynaložiť Európska únia. Pretože ak preberáte záväzky a dávate prísľuby, ale nedosiahnete dohodu vo vnútri, nebudete veľmi efektívni v riešení. Môžeme sa pohnúť vpred za predpokladu, že Európska rada koncom tohto mesiaca podporí tieto návrhy. A o tom vôbec nepochybujem.
Očakávame, že dopredu vykročia aj ostatní. Potom budeme hovoriť o Spojených štátoch, budeme hovoriť aj o krajinách BRIC. Aj tieto štáty sa musia pohnúť vpred. Domnievam sa, že v Kodani potrebujeme úprimnú a otvorenú diskusiu. Isté je, že to nebude jednoduché, no myslím si, že budeme naozaj hovoriť o našej spoločnej budúcnosti.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Elena Oana Antonescu  
Na náklady spojené s prechodom na čisté zdroje energie nemôžeme hľadieť ako na ekonomickú záťaž, ktorá zvýši výrobné náklady spoločností a verejné výdavky v rámci národných rozpočtov, ale ako na investície, ktoré prinesú hmatateľné prínosy v podobe vytvárania nových pracovných miest, technickej inovácie a čistej infraštruktúry podporujúcej udržateľný rozvoj našich jednotlivých štátov.
Zmena klímy predstavuje hrozbu pre rovnováhu životného prostredia a naše domovy. Európa musí ukázať odvahu, prijať jednotný postoj a viesť úsilie o boj proti globálnemu otepľovaniu. Na základe spravodlivosti a historickej zodpovednosti treba pomôcť chudobným krajinám nielen v záujme upevnenia a prispôsobenia ich hospodárstiev novým problémom, ale aj v záujme ich ochrany pred účinkami globálneho otepľovania, ktorému sú najviac vystavené.
Dúfam, že predstavitelia prítomní na decembrovej konferencii si uvedomia, že neexistuje žiadna alternatíva k obmedzovaniu znečisťujúcich emisií a že odkladanie rozhodnutí v Kodani o povinných cieľoch bude znamenať nielen neúspech konferencie, ale aj multilaterálneho dialógu o globálnych témach, ktoré majú vplyv na budúcnosť každého z nás.
Nessa Childers  
písomne. - Rokovania smerujúce k novej globálnej dohode o klíme sú teraz na ostrí noža. Zdá sa, že v USA nemajú šancu prejsť právne predpisy obmedzujúce ich nadmerné emisie CO2. Zdá sa, že Čína nie je ochotná prijať zaväzujúce ciele. Rozvojové krajiny správne tvrdia, že krízu nespôsobili.
Európania majú historickú zodpovednosť upratať klimatický neporiadok, ktorý sme pomohli vytvoriť. Práve naše ľahkomyseľné zabúdanie na životné prostredie totiž viedlo k tejto nebezpečnej zmene klímy. Nie je to pritom len problém životného prostredia a nie je to len hospodársky problém, ale aj problém medzinárodnej sociálnej spravodlivosti. Pripájam sa k svojim kolegom a podporujem výzvy, aby Európa ponúkla skutočné financovanie rozvojovým krajinám, ktoré im pomôže bojovať proti zmene klímy, aby sa prelomil ten mŕtvy bod v súčasných rokovaniach.
Toto financovanie musí byť nové, musí byť doplnkom (existujúce prísľuby vo výške 0,7 % by sa nemali meniť) a musí byť dostatočné, aby umožnilo rozvojovým krajinám bojovať proti zmene klímy s potrebnými opatreniami na zmierňovanie a adaptáciu. Niektorí hovoria, že si takéto nové financovanie nemôžeme dovoliť. Keď však prišli s prosbami o pomoc banky, väčšina vlád vrátane tej írskej im veľmi rýchlo poskytla miliardy z peňazí daňových poplatníkov. Naše hospodárstva sa obnovia, ale naše životné prostredie nie...
Vasilica Viorica Dãncilã  
Zmena klímy predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb nielen pre životné prostredie, ale aj pre hospodárstvo a spoločnosť. Zisky z úrody sa každoročne menia, pretože ich intenzívne postihujú odchýlky v extrémnych klimatických podmienkach. Tento vplyv pritom cítiť vo všetkých odvetviach hospodárstva, aj keď poľnohospodárstvo je mu vystavené najviac.
Som presvedčená, že tento problém musíme riešiť dvomi spôsobmi:
potrebujeme akčný plán pre najpostihnutejšie oblasti, ktorý bude obsahovať používanie určitých odrôd rastlín, ktoré sú odolné voči novým klimatickým podmienkam, prispôsobenie kalendára poľnohospodárskych činností novým podmienkam, zalesňovanie, budovanie skleníkov, hospodárenie s vodnými zdrojmi z poľnohospodárstva a zmenu znečistenej zeme na ekologickejšiu,
druhým opatrením musí byť plán budúcnosti zameraný na obmedzovanie príčin zmeny klímy prostredníctvom podpory globálneho hospodárstva založeného na znížených emisiách uhlíka v kombinácii s podporou energetickej bezpečnosti.
Myslím si, že rovnako dôležité je vymyslieť stratégie na predchádzanie prírodným katastrofám a ich riadenie. Ide napríklad o suchá a povodne, ktoré sa v posledných 10 rokoch často vyskytujú a majú nepriaznivý vplyv na poľnohospodársku produkciu aj faunu a flóru.
Dôrazne podporujem Európsku úniu v jej snahe udržať si vedúcu pozíciu v boji proti zmene klímy. Nesmie skĺznuť na druhé miesto v dôsledku súčasných hospodárskych problémov.
Adam Gierek  
Celých päť rokov som svedkom toho, ako tu v Európskom parlamente určitá skupina ľudí naverbovaných zo všetkých politických skupín, no najmä zo Skupiny zelených a Skupiny socialistov, rozdúchava neslýchanú hystériu z klímy. Túto hystériu dômyselne udržiavajú prejavy predsedu Komisie aj bývalého predsedu Parlamentu, v ktorých nám prezentujú nepredstaviteľnú kataklizmu, ktorá, ako tvrdia, bude výsledkom zmeny klímy.
Ľudia, ktorí rozumne rozmýšľajú o tejto veci, sú obviňovaní z nedostatku morálnych zásad a jednoducho nedostanú priestor prehovoriť "demokratickým" spôsobom, čo bol aj môj dnešný prípad. Ekonomické rozhodnutia obsiahnuté v balíku opatrení v oblasti klímy a energetiky prijaté na základe nie veľmi dôveryhodnej hypotézy o príčine zmeny klímy sú nielen cynickým posmeškom zo zdravého rozumu, ale aj predzvesťou budúcej hospodárskej katastrofy a prevratu civilizácie. Mali by sme žiadať o čestnú diskusiu na základe názorov celého objektívneho vedeckého sveta na tému súčasnej zmeny klímy a jej príčin, ale predovšetkým spôsobov riešenia jej následkov.
Zita Gurmai  
Ak chceme zaistiť úspech boja proti zmene klímy, v Kodani sa musí dosiahnuť ambiciózna a komplexná globálna dohoda. Podstatou tejto dohody sa stala otázka financovania. Každá krajina musí prispieť k financovaniu boja proti zmene klímy v závislosti od svojich prostriedkov a hospodárskeho potenciálu. Európska únia hrá dôležitú úlohu vo financovaní klimatického programu a preberá v rámci neho záväzky. Podľa odhadov poskytovania pomoci rozvojovým krajinám a na základe výpočtov na obdobie rokov 2010 - 2012 bude potrebná suma vo výške 5 až 7 miliárd EUR ročne predstavovať výraznú záťaž pre rozpočet EÚ aj národné rozpočty.
Považujem však za dôležité, že Európska únia pri zvažovaní spôsobu rozdeľovania finančnej záťaže vyplývajúcej z budúcich medzinárodných záväzkov v oblasti financovania klímy bude zohľadňovať hospodársky potenciál jednotlivých členských štátov a obmedzenia ich výrobných kapacít. Zároveň sa domnievam, že každý európsky občan sa musí zúčastňovať na boji proti zmene klímy a na dosiahnutie toho potrebujeme komplexné kampane zamerané na úsporu energie.
Edit Herczog  
Dnes je nám už jasné, že spomedzi nebezpečenstiev ohrozujúcich našu Zem zatiaľ najväčšie ťažkosti spôsobujú skleníkové plyny, predovšetkým emisie oxidu uhličitého. Aj keď to vo vládnucich politických kruhoch zatiaľ vyzerá skôr na ideologickú debatu, tento problém definuje hranice hospodárskych príležitostí a rozvoja a určuje budúce investície do týchto oblastí. Keď v Európskom parlamente hovoríme o zmene klímy a prípravách na konferenciu v Kodani, nesmieme zabúdať na to, že naše schválenie energetického a klimatického balíka postavilo základy európskej energetickej politiky, ktorá podporuje nielen zvyšovanie konkurencieschopnosti a posilňovanie bezpečnosti dodávok, ale aj energetickú účinnosť, ekologickú výrobu energie a presadzovanie záujmov spotrebiteľov. Tretí energetický balík vytvoril príležitosť pre nových investorov a prevádzkovateľov, aby vstúpili na európsky trh s energiou, z pohľadu trhu a klimatický balík z pohľadu regulácie. To je kľúčom politiky Európy v oblasti zmeny klímy a jej cieľov na konferencii v Kodani. Potrebujeme nové investície do energie, nové inovačné technológie a nových prevádzkovateľov. Len ak vyvinieme a zavedieme nové technológie, podarí sa nám dosiahnuť výrazné zníženie emisií oxidu uhličitého na európskej aj globálnej úrovni. Nedávno prijaté európske rozhodnutia to umožňujú. Po tejto ceste musíme ďalej napredovať.
Marian-Jean Marinescu  
Dosiahnutie dohody v Kodani bude potrebným stimulom pre koordináciu akcií, ktoré treba vykonať v boji proti zmene klímy na globálnej úrovni. Klimatická kríza sa musí neoddeliteľne prepojiť s hospodárskou krízou. Poskytne nám to príležitosť presunúť sa z neudržateľného hospodárstva založeného na obmedzených prírodných zdrojoch k udržateľnému hospodárstvu. Európa musí okrem podpory stratégie bezpečnosti dodávok energie a energetickej účinnosti vymyslieť aj plán investovania do nových energetických technológií. Podpora ekologických technológií na úrovni Spoločenstva neznamená len hľadanie alternatívneho riešenia energetickej krízy, ale aj naštartovanie hospodárskeho rastu a vytváranie nových pracovných miest. Dosiahnutie dohody v Kodani na druhej strane ponúka aj príležitosť podporiť budúce prepojenia medzi systémom EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami a regionálnymi alebo federálnymi systémami obchodovania v USA a iných krajinách, ktoré prevádzkujú takýto alebo podobné systémy. V neposlednom rade musí EÚ prijať jednotné stanovisko v záujme udržania svojej vedúcej pozície počas rokovaní. Musí sa aktívne zapájať do posilňovania existujúcich partnerstiev s rozvojovými krajinami v oblasti klímy, ako aj do vytvárania nových partnerstiev tam, kde zatiaľ neexistujú.
Wojciech Michał Olejniczak  
Zostáva mesiac a pol do samitu v Kodani, stojíme pred nevyhnutnou zmenou klímy a svet od nás očakáva konkrétne kroky. Kroky, ktoré by dokázali zodpovednosť a myslenie v duchu spoločnej práce v prospech občanov a ich bezpečnosti. Všetci dobre poznáme správy Medzivládneho panelu pre klimatické zmeny, v ktorých sa jasne uvádza, že väčšina otepľovania za posledných 50 rokov je výsledkom ľudskej činnosti. Klimatické problémy sa stali geopolitickou a hospodárskou prioritou 21. storočia, prioritou vyžadujúcou rozhodnutia, ktoré budú smelé a budú založené na dlhodobých opatreniach.
V rámci svetového konsenzu je potrebné definovať klimatické zmluvy, ktoré by po roku 2012 vytvorili nové modely znižovania skleníkových plynov. Kjótsky protokol bol prvým krokom k zmene spôsobu myslenia svetových vlád v otázke ochrany životného prostredia. V tomto spôsobe myslenia by sme mali pokračovať. Problém však spočíva v tom, že sa nemôžeme obmedziť len na zníženie emisií skleníkových plynov rozvinutých krajín ako USA a Čína.
Podstatné je podporiť menšie, chudobnejšie krajiny, ktoré majú ťažkosti so zavádzaním alternatívnych, ekologických zdrojov energie. Nie je to pritom len otázka finančnej podpory, ale aj vzdelávania a výmeny skúseností pri vytváraní ekologických hospodárstiev. Pri prijímaní rozhodnutí by sme mali myslieť aj na občanov. Mali by sme ich informovať a vzdelávať a presvedčiť ich, aby investovali do ochrany životného prostredia. Tak ako pri každom politickom opatrení v oblasti bezpečnosti, je nevyhnutná podpora a spolupráca občanov.
Sirpa Pietikäinen  
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, každý deň dostávame nové výsledky prieskumov vývoja zmeny klímy, ktoré hovoria, že zmena stále postupuje, a to rýchlejšie, než sa predpokladalo. Ak chceme zachovať Zem v stave, akému sa prispôsobil život na nej, do roku 2050 budeme musieť vybudovať hospodárstvo bez vplyvu uhlíka. Vzhľadom na tieto štúdie nemožno klimatické ciele EÚ označiť za príliš ambiciózne. Všetci poznáme závažnosť problému. Napriek tomu stále strácame čas rozpravami o tom, či je stopercentne isté, že zmenu klímy spôsobujú ľudia. Táto nevôľa podniknúť správne kroky je nepochopiteľná, najmä ak už dlho vieme, ako realizovať zmenu, a poznáme technológie, ktoré sú na to potrebné, pričom vďaka novým technológiám by sa súčasne zlepšila kvalita života. Táto nevšímavosť má psychologické vysvetlenie. Niektoré z našich modelov správania tvrdošijne oponujú zmene a iné sa zasa menia len pomaly. Jediným problémom je to, že nám už nezostáva čas. Medzi najťažšie otázky na konci tohto roka patrí pripravenosť EÚ pracovať s odhodlaním v záujme toho, aby dohoda dosiahnutá v Kodani stačila na riešenie klimatických problémov. Únia sa musí jasne zaviazať k 30 % zníženiu emisií do roku 2020 a 80 % zníženiu do roku 2050. Súčasťou dohody bude dôveryhodný prísľub EÚ pomáhať rozvojovým krajinám v podobe odovzdávania informácií a šírenia technológií a primeraných súm peňažnej pomoci.
Rovana Plumb  
V najbližších 50 rokoch bude mať zmena klímy výrazný dosah na dôležité odvetvia hospodárstva, ako napríklad na poľnohospodárstvo, energetiku, dopravu, ekosystémy, turistický ruch a zdravotníctvo.
Zmena klímy ovplyvní aj domácnosti, firmy a určité časti spoločnosti, najmä starších ľudí, ľudí s hendikepom a rodiny s nízkymi príjmami. EÚ je odhodlaná podniknúť okamžité kroky na obmedzenie emisií skleníkových plynov. Na zmiernenie dosahu zmeny klímy však nestačí obmedziť emisie skleníkových plynov. Na zmiernenie tohto problému z krátkodobého hľadiska sú potrebné ďalšie kroky.
Očakáva sa, že vplyvy zmeny klímy budú výraznejšie, než sa predpokladalo, a že k nim dôjde bez ohľadu na opatrenia prijaté na ich zmiernenie. Z toho vyplýva, že sú potrebné opatrenia na posilnenie odolnosti prírodných a ľudských systémov voči pôsobeniu zmeny klímy, inými slovami adaptačné opatrenia.
Takéto politiky sa uplatňujú v EÚ, vyžadujú sa však aj na globálnej úrovni. Práve preto musí konferencia v Kodani skončiť úspechom. Potrebujeme mať globálny pakt solidarity na vytvorenie ekologických hospodárstiev prostredníctvom podpory určitých čistých technológií, ktoré zaistia pracovné miesta, ako aj ochránia životné prostredie a zdravie obyvateľstva.
Pavel Poc  
EÚ je svetovým vodcom v boji proti zmene klímy. Z tejto pozície nepochybne vyplýva aj povinnosť pomáhať rozvojovým krajinám. Pomoc sa musí poskytovať s vysokou zodpovednosťou za jej dôsledky. Ak sa majú do roku 2020 vyčleniť pre rozvojové krajiny na ich úsilie o zmiernenie účinkov zmeny klímy prostriedky vo výške 30 miliárd EUR ročne, potom cieľom tohto opatrenia musí byť klimatická spravodlivosť a solidarita. Cieľom ani výsledkom nesmie byť vytvorenie nových ohnísk napätia v dôsledku nových deformácií spoločensko-politického vývoja. Väzby rozvojových krajín na vyspelý svet sú komplexné. Pri uvoľňovaní prostriedkov treba prihliadať na všetky potenciálne účinky rozvojovej pomoci vrátane dôsledkov politických a populačných. Najväčšia časť prostriedkov by mala smerovať do podpory vzdelávania a informačnej spoločnosti. Ani v Európskom parlamente ešte nie sme všetci presvedčení, že zmena klímy je skutočnou hrozbou. Bez pochopenia reálnosti zmien klímy a jej dôsledkov v cieľových krajinách sa naša pomoc stane len obyčajným úplatkom za náš blahobyt vládam tých krajín, ktorých obyvatelia na tento blahobyt nemajú. Pokiaľ ambiciózne ciele EÚ nenájdu primeraný ohlas v cieľoch ostatných významných strán - v USA, Číne, Indii a v krajinách Južnej a Strednej Ameriky - bude potrebné, aby sa EÚ sústredila na posilnenie vnútorných adaptačných opatrení a mechanizmov, najmä v oblasti zdravotnej a občianskej bezpečnosti obyvateľov EÚ.
Daciana Octavia Sârbu  
písomne. - Rokovania v Kodani o financovaní pre rozvojové krajiny budú rozhodujúce, ak má byť tento samit úspešný. Niektoré africké krajiny sa už vyjadrili, že sa nedokážu zaviazať k takej dohode, akú potrebujeme v Kodani, ak nebude obsahovať udržateľné opatrenia na financovanie zmierňovania a adaptáciu v rozvojových krajinách. Sú tu dva kľúčové body. Prvý spočíva v tom, že verejné prostriedky určené pre tieto rozvojové krajiny musia byť nové, dodatočné prostriedky a nemali by pochádzať z existujúcich rozpočtov na pomoc. Druhým bodom je to, že v tejto súvislosti by sa nemali používať len verejné prostriedky, ale okrem priameho poskytovania pomoci je možné podniknúť aj kroky smerujúce k podpore investícií súkromného sektora do hospodárstiev s nízkou produkciou uhlíka. Rozsah, v akom bude súkromný sektor pripravený investovať v rozvojových krajinách, bude závisieť od medzinárodných dohôd o systémoch obchodovania s emisnými kvótami. Dohody v tejto oblasti zabezpečia jednotnosť a stabilitu politiky, čo dodá súkromnému sektoru dôveru v správne investície do rozvojových krajín. Rokovania sa preto musia zameriavať na komplexné záväzky v oblasti verejného financovania aj na konkrétne opatrenia na zaistenie investícií súkromného sektora.
(Rokovanie bolo prerušené o 11.55 hod. a pokračovalo o 12.00 hod.)
