Revízia viacročného finančného rámca (rozprava)
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o nasledujúcich otázkach na ústne zodpovedanie:
- otázka na ústne zodpovedanie o revízii viacročného finančného rámca na roky 2007 - 2013, ktorú Rade položil pán Reimer Böge v mene Výboru pre rozpočet - B7-0310/2010), a
otázka na ústne zodpovedanie o revízii viacročného finančného rámca na roky 2007 - 2013, ktorú Komisii položil pán Reimer Böge v mene Výboru pre rozpočet - B7-0311/2010).
Reimer Böge
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, otázky na ústne zodpovedanie o revízii viacročného finančného rámca predkladáme v mene Výboru pre rozpočet Komisii a Rade v čase, keď nás čakajú veľké úlohy v oblasti hospodárstva a politiky EÚ a tiež v čase, keď vznikajú otázky aj v súvislosti s udržateľnosťou projektu Európskej únie. Tieto otázky na ústne zodpovedanie predkladáme preto, lebo súvisia so spoločnými vyhláseniami a sľubmi, ktoré boli súčasťou medziinštitucionálnej dohody o rozpočte z mája 2006, no ktoré už, zdá sa, neplatia. To je, prinajmenšom, náš dojem.
Okrem toho je tu vykonávanie Lisabonskej zmluvy s novými prioritami v oblasti zahraničného obchodu, športu, výskumu vesmíru, zmeny klímy a energetiky, pričom ich uvádzam len pár. To znamená, že pre tieto nové priority musíme nájsť miesto aj v našom rozpočte. V článku 311 sa výslovne uvádza, že Únia si musí zabezpečiť prostriedky nevyhnutné na dosiahnutie svojich cieľov a vykonávať svoje politiky bez zadlženia sa.
Mohli by sme povedať, že vyhlásenie o revízii rozpočtu zo 17. mája 2006 obsahuje všetko, čo potrebujeme na dôkladné preskúmanie predošlých rozhodnutí a v prípade potreby aj na ich revíziu, ako aj výslovné uistenie o zapojení sa a účasti Parlamentu na procese tvorby stanoviska, ktorý sa s tým spája.
Ako spravodajca, ktorý v súčasnosti zodpovedá za túto otázku, sa dnes musím so sklamaním pýtať, či boli tieto dohody a záväzky skutočné alebo išlo od samého začiatku o predstieranie jednoducho potrebné na uzavretie dohody s Radou. Pán komisár Lewandowski, odkladá Komisia analýzu a plánované návrhy len preto, že Rada nechce v tejto veci ustúpiť? Musíte sa rozhodnúť, či sa postavíte na stranu Rady alebo Parlamentu.
K tomuto chcem dodať, že v článku 4 medziinštitucionálnej dohody sa výslovne uvádza, že v prípade akejkoľvek revízie zmluvy, ktorá by priniesla rozpočtové dôsledky, bude nutné náležite revidovať aj viacročný finančný rámec a medziinštitucionálnu dohodu. Práve pre tieto záväzky, počnúc Európskou službou pre vonkajšiu činnosť, a pre spomínané priority je revízia nevyhnutná, a to nielen revízia technického charakteru, ale jednoznačne aj politická revízia medziinštitucionálnej dohody o rozpočte a viacročného finančného rámca. Hoci sa to všetko nemusí uskutočniť v priebehu prvého roka, niet pochýb o tom, že to ovplyvní viacročné plánovanie.
V tejto chvíli chcem dodať, že nás uráža rozhodnutie unáhlene prijaté v rámci záchranného balíka na stabilizáciu, hoci bolo, samozrejme, potrebné a neexistovala žiadna iná alternatíva, no zároveň do istej miery bezohľadne pošliapalo práva Parlamentu v rozpočtových otázkach. Komisia by mala v záujme posunu v týchto citlivých otázkach zvážiť použitie článku 124, a teda možnosť usporadúvať pravidelné stretnutia na najvyššej úrovni, na úrovni predsedov inštitúcií, ktoré by boli súčasťou rozpočtového postupu. Je to preto, lebo by sme mali, dúfajme, že ešte pred zmierovacím konaním alebo počas neho, hovoriť o revízii viacročného finančného rámca - o článku 312, ktorý sa týka postupu schvaľovania - a o politickej revízii medziinštitucionálnej dohody o rozpočte a to aj z pohľadu politickej nevyhnutnosti, mali by sme hovoriť o úpravách v súlade s Lisabonskou zmluvou, o rozpätiach, revíziách, flexibilných prvkoch, budúcich politických projektoch, ako sú Galileo a ITER, a o Európskej službe pre vonkajšiu činnosť, a to s cieľom určiť, ktoré projekty majú európsku pridanú hodnotu, a tam, kde je to možné, obmedziť ich priebeh.
V rámci svojho dnešného vystúpenia sa musím Komisie aj Rady veľmi vážne opýtať, či si myslia, že máme všetky tieto dohody teraz považovať len za dohody na papieri alebo ste skutočne pripravení konzultovať to s Parlamentom. Je v záujme Lisabonskej zmluvy, aby sme v rámci postupu prijímania finančného rámca uskutočnili všetky opatrenia potrebné na prijatie tohto aktu. Zatiaľ som nevidel žiadne známky takýchto krokov a preto vám musím položiť nasledovnú otázku: ste pripravení a podľa vás schopní revidovať viacročný finančný rámec a zároveň s nami spolupracovať na jeho zosúladení s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy? Vaše odpovede, odpovede Komisie aj Rady, rozhodnú o našej budúcej spolupráci v rozpočtových otázkach v priebehu niekoľkých nasledujúcich rokov.
Luis Espadas Moncalvillo
Dobré popoludnie. Ďakujem poslancom Európskeho parlamentu za možnosť odpovedať na vaše otázky v tejto veľmi dôležitej veci.
Na začiatok musím zdôrazniť, že v decembri 2005 Európska rada neuzavrela žiadnu dohodu o potrebe revidovať viacročný finančný rámec. To Komisia bola požiadaná, aby vypracovala celkovú a dôkladnú analýzu všetkých prvkov výdavkov a zdrojov Európskej únie a potom o tom predložila správu. Európska rada zároveň rozhodla, že rozhodnutia o všetkých aspektoch správy bude možné prijať na základe samotnej správy a že správa sa zohľadní na účely prípravných štúdií pre ďalší finančný rámec.
Komisia doteraz túto analýzu nepredložila. Rada si nemyslí, že v súčasnosti existuje mimoriadna či veľká potreba revidovať súčasný viacročný finančný rámec. Je to predovšetkým preto, že je potrebné zohľadniť rozpočtovú a makroekonomickú situáciu, s ktorou členské štáty momentálne zápasia. Rada preto prijala pozíciu, podľa ktorej sa každá nová potreba musí financovať prostredníctvom určovania priorít alebo prerozdeľovania už pridelených úverov. Akékoľvek rozhodnutie revidovať viacročný finančný rámec si v každom prípade vyžaduje návrh Komisie a tento návrh sme zatiaľ nedostali.
Je však zrejmé, že ak by bolo nutné prijať rozhodnutie o revízii finančného rámca, muselo by sa jednoznačne prijať v súlade so zmluvou vrátane článku 312 Zmluvy o fungovaní Európskej únie.
Chcel by som túto príležitosť využiť na to, aby som zdôraznil pozíciu Rady obsiahnutú v rozpočtových usmerneniach na rok 2011, ktoré boli prijaté 16. marca a predložené Parlamentu počas trojstranného dialógu, ktorý sa konal 25. marca tohto roku. Rada výslovne súhlasí s Komisiou v tom, že lisabonský legislatívny balík musí zahŕňať technické úkony a nesmie predstavovať úpravu obsahu medziinštitucionálnej dohody o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení zo 17. mája 2006.
Musím zdôrazniť, aké dôležité je čo najskôr prijať lisabonský legislatívny balík, aby sa nové požiadavky, ktoré ustanovuje nová zmluva, mohli transponovať do právnych predpisov bez prílišného oneskorenia. V rámci tohto procesu je Rada pripravená začať s Európskym parlamentom diskusiu o lisabonskom legislatívnom balíku.
Dámy a páni, som rád, že vďaka tejto otázke som mal možnosť vyjadriť pozíciu Rady v tejto veci, a rád odpoviem na všetky ďalšie otázky, ktoré sa mi poslanci rozhodnú položiť.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, začnem hneď tým, že vážne odpoviem na otázky, keďže to, že ich kladie pán Reimer Böge, je dostatočným dôvodom na to, aby sme ich brali vážne.
Pokiaľ ide o otázku revízie finančného rámca, správa o fungovaní medziinštitucionálnej dohody je teraz vo vašich rukách. Podáva analýzu pružnosti a rozpätí, čo však nie je jej samotným cieľom - analyzuje ich v súvislosti s možným ďalším vývojom.
Zo záveru veľmi jasne vyplýva, že rozpätia sú veľmi úzke takmer vo všetkých okruhoch. Nemôžeme napríklad očakávať, že okruh 2 (poľnohospodárstvo) pokryje dodatočné potreby všade tam, kde vznikne nová potreba financovania. Komisia dokáže predložiť návrhy na revíziu finančného rámca až vtedy, keď budú známe presné potreby, ktoré nebude možné financovať iným spôsobom, čo sa doteraz nedialo. Dokonca aj v prípade rozsiahleho projektu ITER potrebujeme záväzok dlhodobého financovania.
Čo sa týka riadkov, ktoré majú prispievať k stratégii EÚ 2020 pre ekologický, inteligentný a inkluzívny rast, v návrhu rozpočtu na rok 2011 sme identifikovali približne 58 miliárd EUR, čo znamená, že 40 % rozpočtu prispieva k týmto cieľom uvedeným v stratégii EÚ 2020.
Pokiaľ ide o druhú otázku týkajúcu sa postupu, základným zámerom Komisie bolo zosúladiť ustanovenia súčasného medziinštitucionálneho rámca s novým rámcom Lisabonskej zmluvy. Cieľom bolo zachovať čo najväčšiu nadväznosť a v súlade s novou zmluvou vykonať len najmenšie nevyhnutné zmeny za základného predpokladu zachovania rovnakej miery pružnosti a rovnakej vyváženosti právomocí medzi inštitúciami.
Pokiaľ ide o naše predpoklady, vieme čo zostáva nevyriešené. Nevyriešenou otázkou zostáva takzvaná voľná pružnosť nula - nula, ktorá od roku 2007 prispieva k zmierovaciemu konaniu. Každý, kto sa do zmierovacieho konania zapojil, vie, že bolo nevyhnutné, a preto by sme ho mali brániť. Išlo o opatrenie, podľa ktorého mohla Rada konať na základe kvalifikovanej väčšiny a to formou kompenzácií a revízií, čo sa od roku 2007 niekoľkokrát aj uskutočnilo. Myslím si, že v znení a duchu novej zmluvy nie je nič, čo by protirečilo takejto miere pružnosti. Čo sa týka nového inovačného návrhu tohto článku o pružnosti vo viacročnom finančnom rámci, budeme veľmi pružní.
Ako jasne uviedol pán Reimer Böge, nová odkladaná revízia rozpočtu by mala slúžiť ako príležitosť na dosiahnutie politického vnímania budúcnosti. Toto je to poslanie a nie je ním správa o medziinštitucionálnej dohode, preto dúfame, že splníme očakávania Parlamentu a ako zvyčajne sme pripravení spolupracovať.
Franz Obermayr
(DE) Vážená pani predsedajúca, uvedomujem si, že to môže byť z mojej strany neprimerané, obávam sa však, že musím vzniesť procedurálnu námietku. Pre mňa je fotografovanie v podstate príjemná záľuba na voľný čas. Pýtam sa však, či je vhodný tento nový zvyk poslancov fotografovať v sieni Parlamentu iných, a to predovšetkým potajomky a zozadu.
Viem, že v prípade kandidačnej listiny Hansa-Petra Martina je používanie skrytých kamier bežnou praxou. Vážená pani predsedajúca, môžete prosím túto situáciu vysvetliť? Každému, kto chce moju fotografiu, ju rád zabezpečím. Rád mu fotografiu pošlem vo formáte PDF alebo elektronickou poštou. Považujem však za nezrelé, keď sa skutočnosť, že sedím vedľa kandidáta z kandidačnej listiny pána Martina, dokumentuje tajnými zábermi zozadu. Vážená pani predsedajúca, prosím vás, aby ste to v budúcnosti uviedli na pravú mieru, lebo sa to v tomto Parlamente nepatrí, a prosím vás, aby ste toto moje znepokojenie odovzdali ďalej.
Predsedajúca
Ďakujem, pán Obermayr. Vašu žiadosť sme zaznamenali a odovzdáme túto vec na preskúmanie.
Marian-Jean Marinescu
Ako povedal pán Böge, Lisabonská zmluva zaväzuje Európsku úniu k novým prioritám. Preto je v tejto súvislosti nevyhnutné zabezpečiť finančné prostriedky potrebné na dosiahnutie týchto cieľov a uskutočňovanie politík EÚ. Táto situácia si zjavne vyžaduje rozsiahlu revíziu, ktorá bude zahŕňať každý aspekt súvisiaci s výdavkami a financovaním Európskej únie vrátane technických a politických úprav viacročného finančného rámca a medziinštitucionálnej dohody, ako aj revíziu určitých rozpočtových balíkov dohodnutých do roku 2013.
Nesmieme však prehliadnuť skutočnosť, že sa nachádzame uprostred hospodárskej krízy a že na prekonanie tejto krízy musíme využiť všetky dostupné prostriedky. Okrem rozsiahlej revízie, ktorú je potrebné vykonať obozretne a podrobne, podľa mňa potrebujeme aj pragmatický prístup, ktorý nám uľahčí plniť stanovené úlohy a pomôže nám rýchlejšie prekonať toto obdobie. Ako uviedlo predsedníctvo Rady, myslím si, že všetky prostriedky, ktoré doteraz využité neboli, je potrebné prerozdeliť medzi oblasti podporujúce vytváranie pracovných miest a napomáhajúce prekonať krízu. Ďalšie finančné prostriedky potrebné nie sú. To jediné, čo potrebujeme, je prerozdeliť nevyužité finančné prostriedky.
Členské štáty musia mať v rámci európskych programov možnosť presunúť finančné prostriedky z oblastí, v ktorých je nedostatočný dopyt, do oblastí, kde žiadosti prekračujú pridelené prostriedky. Okrem toho existujú rôzne iniciatívy, ktoré boli schválené po roku 2007, ako sú Východné partnerstvo či budúca stratégia pre podunajskú oblasť. Prerozdelenie finančných prostriedkov do týchto nástrojov by spolu s príspevkom jednotlivých zúčastnených členských štátov predstavovalo značný prínos pre uvedenie a uskutočnenie projektov, ktoré majú pre štáty v tomto regióne, no nielen pre ne, obrovský význam.
Eider Gardiazábal Rubial
Vážená pani predsedajúca, rozpravy, ktorých sa v Európskom parlamente zúčastňujeme počas uplynulých mesiacov, sú veľmi dôležité.
Nevytyčujeme nič viac a nič menej než budúcnosť Európskej únie. Diskutujeme napríklad o stratégii EÚ do roku 2020, ktorá nás má ochrániť pred zaostávaním v oblasti výskumu, vývoja a inovácie, vytvárania pracovných miest, konkurencieschopnosti vo svetovom meradle a v oblasti životného prostredia. Chcela by som vedieť, či si Komisia a Rada myslia, že tieto ciele je možné dosiahnuť bez podstatného zvýšenia rozpočtu EÚ, alebo či sa zase raz nedostaneme ďalej než po dobre vyznievajúce vyhlásenia.
Nesmieme zabúdať ani na to - a to sme tu už spomínali -, že pred niekoľkými mesiacmi nadobudla platnosť Lisabonská zmluva a že vďaka tomu svoju činnosť začala Európska služba pre vonkajšiu činnosť, ktorá tiež predstavuje finančné náklady. Chcela by som vedieť, z čoho ju budeme financovať.
Uvediem príklad toho, čo by sme podľa mňa robiť nemali, no čo som tu, žiaľ, začula. Komisia napríklad nedávno predložila opravný rozpočet, ktorý má v priebehu štyroch rokov odškodniť africké, karibské a tichomorské štáty dodávajúce banány vo výške 190 miliónov EUR. Naozaj si myslíte, že plnenie tohto záväzku by malo byť na úkor iných typov pomoci tretím krajinám? Skutočne budeme nové záväzky financovať prostredníctvom krátenia predošlých záväzkov?
Domnievam sa, že potreby sú jasné a také by mali byť aj odpovede. Napriek tomu pre každý prípad pripomeniem, čo hovorila Rada, keď prijímala súčasný finančný rámec. Citujem samotný text: "Zvyšujúca sa miera globalizácie a rýchle zmeny v oblasti technológie ponúkajú nové príležitosti a prinášajú nové výzvy. Na tomto základe Európska rada súhlasí s tým, že EÚ by mala vykonať komplexné preskúmanie finančného rámca, ktoré by zahŕňalo výnosy aj výdavky, a tým priebežne podporovať a posilňovať modernizáciu. Európska rada preto Komisiu vyzýva, aby vypracovala celkovú rozsiahlu revíziu rozpočtu zahŕňajúcu všetky oblasti výdavkov EÚ (vrátane spoločnej poľnohospodárskej politiky) a zdrojov (vrátane úľavy Spojeného kráľovstva) a predložila ju v rokoch 2008 - 2009."
Je polovica roku 2010 a Parlament musí ostatným dvom inštitúciám položiť otázku na ústne zodpovedanie, aby zistil, či splnia svoj záväzok, ktorý mali splniť minulý rok.
Už tu zaznelo a môže to byť v istom zmysle pravda, že sme v ťažkej hospodárskej situácii. Prežívame hospodársku krízu, počas ktorej väčšina krajín kráti svoje rozpočty, a vyznievalo by absurdne, keby Európska únia žiadala viac prostriedkov. V tejto súvislosti by som vám však chcela povedať dve veci.
Po prvé, že krátenie, ktoré prebieha v členských štátoch EÚ, sa robí s cieľom znížiť deficit a rozpočet Európskeho parlamentu a EÚ nevykazuje deficit. V skutočnosti deficit nevykazuje preto, že to požadujú zmluvy.
Po druhé - a toto je oveľa dôležitejšie -, ak skutočne veríme v európsky projekt a ak si chceme zachovať svoj význam, musíme reagovať teraz. Budú tu víťazi aj porazení a ak nechceme patriť medzi porazených, musíme si stanoviť jasnú a ambicióznu stratégiu.
Dúfam, že to neskončí ako deklarácia úmyslov, lebo to si nesmieme dovoliť.
Anne E. Jensen
Vážená pani predsedajúca, na úvod by som chcela Rade pripomenúť, že to ona navrhla, aby sme vykonali túto revíziu v polovici obdobia. To Rada žiadala, aby sme v polovici obdobia zisťovali, či by sa finančné prostriedky mohli prípadne využívať inde, či by sme mohli preskúmať, ako sa finančné prostriedky využívajú. Teraz Rada tvrdí, že by o tom radšej nehovorila. Lopta je na strane Komisie. Komisia, samozrejme, tvrdí, že sa pozrela na finančné prostriedky a na to, do akej miery tam vládne pružnosť. Pánovi Lewandowskému by som chcela poďakovať za vynikajúcu správu, ktorá dokazuje, že z celkového hľadiska tam žiadna pružnosť nie je.
Musíme preto spojiť sily a zvážiť, aké máme možnosti. Musíme zvážiť nielen to, akú máme pružnosť, ale aj to, či máme nejaké programy, ktoré nefungujú. Máme možnosť niekde usporiť? To bol podľa všetkého tiež jeden z úmyslov Rady. Je možné prehodnotiť priority niektorých vecí? Samozrejme, že nepremýšľame len o tom, ako usporiť viac finančných prostriedkov, ale tiež o tom, ako prostriedky využívať lepšie. Aj toto by mohla byť jedna možnosť. Nemali by sme to prediskutovať? Ak o problémoch nebudeme hovoriť, samy sa vyriešiť nemusia. Možno by bolo dobré začať o tom diskutovať.
Prekvapila ma nedávna ochota členských štátov prispievať nad rámec rozpočtu EÚ. Navštívila som Agentúru pre kontrolu rybného hospodárstva Spoločenstva v meste Vigo. Prenajali si tam loď, ktorá bude vykonávať kontrolu rybného hospodárstva, čo je veľmi potrebné. Členské štáty to rady uhradia nad rámec rozpočtu. Dovoľte mi povedať, že aby mohla takáto malá agentúra vyzbierať peniaze od 27 členských štátov, bude si to vyžadovať značnú byrokraciu. Toto preto nie je správna cesta. Musíme vytiahnuť hlavy z piesku. Musíme túto otázku úprimne prediskutovať a zistiť, ako tieto problémy riešiť.
Helga Trüpel
Vážená pani predsedajúca, pán komisár Lewandowski, pán Espadas Moncalvillo, dnešné odpovede úradujúceho španielskeho predsedu Rady a komisára Lewandowského ma sklamali.
To, čo tu dnes robíte, je prehadzovanie si zodpovednosti. Pán Espadas Moncalvillo hovorí: "Áno, potrebujeme, aby Komisia vypracovala nejaký návrh." Potom pán komisár Lewandowski celkom správne hovorí: "Potrebujeme politickú víziu budúcnosti Európskej únie," no nepovie nám, ako by mala vyzerať. Dnes jednoducho znovu povedal: "Áno, musíme o tom hovoriť a dokument predložíme." Komisia a Rada, mali ste veľa rokov na to, aby ste v tejto politickej iniciatíve pokročili. Dovoľte mi pripomenúť vám, že v roku 2006, keď väčšina Európskeho parlamentu hlasovala za súčasné finančné výhľady, bolo to pod podmienkou, že sa uskutoční revízia v polovici obdobia a že sa preskúmajú všetky príjmy a výdavky. Rakúsky kancelár Schüssel pri tej príležitosti povedal: "Ak nevypracujeme nový systém, pôjdeme pri ďalších finančných výhľadoch jeden druhému po krku." Musíme zastaviť úľavu Spojeného kráľovstva a skutočne potrebujeme vedieť, kde stojíme z hľadiska našich politických cieľov, no jednoznačne tiež potrebujeme odsúhlasiť rozpočet. Doteraz sa tento krok nepodarilo uskutočniť a to veľmi ľutujem. To, čo naozaj potrebujeme, je diskusia o zdrojoch finančných prostriedkov pre európsky rozpočet. Nepotrebujeme napríklad uhlíkovú daň a daň z finančných transakcií presne na to, aby sme zabránili ukladaniu ďalšej daňovej záťaže na našich občanov a zároveň položili transparentný základ pre európsky rozpočet?
Čo sa týka príjmov, všetci hovoria, že v našej poľnohospodárskej politike už jednoducho nesmieme robiť ďalšie chyby, a to najmä po štúdii o kontrole stavu, a že musí byť šetrnejšia k životnému prostrediu a udržateľnejšia. Doteraz neboli v tejto veci spomenuté žiadne návrhy. Pokiaľ ide o štrukturálne fondy, ak hovoríme o klimatickej politike, potom je očividne zrejmé, že musíme zmeniť aj svoju štrukturálnu politiku a že ak máme brať spoločné ciele v oblasti zmeny klímy vážne, musí sa táto politika stať udržateľnejšou.
To platí aj o všetkých našich cieľoch v oblasti politiky vzdelávania, ktoré predstavujú stratégiu EÚ do roku 2020. Alebo sa pozrime na našu politiku v oblasti výskumu. Ak chceme iným spôsobom podnietiť talenty v Európe a viac investovať do inteligencie a vzdelania, potom to musia odrážať budúce finančné výhľady. Podobne, ak chceme zohrávať zodpovednú úlohu v zahraničnej politike a v oblasti predchádzania krízam, aj to musí odrážať európsky rozpočet. Hoci si teraz všetci uvedomujeme, že členské štáty sú zodpovedné za znižovanie svojho dlhu, na európskej úrovni sa musíme dohodnúť na našich spoločných globálnych záujmoch vo svete a musia to odrážať naše ďalšie finančné výhľady. Už by sme nemali márniť čas, lebo na starých štruktúrach sme už premárnili roky. Z tohto dôvodu naliehavo potrebujeme uskutočniť túto revíziu, aby sme skutočne dokázali určiť nové priority.
Jacek Włosowicz
Rozpočtové výhľady na roky 2007 - 2013, ktoré Európsky parlament prijal v roku 2006, sú nepochybne úspechom celej Únie. Hovorím úspechom, lebo finančný rámec stanovený na šesť rokov je ďalším krokom smerom k ešte väčšej integrácii jednotlivých členských štátov. Nemusím všetkým pripomínať význam politiky súdržnosti - najmä pokiaľ ide o vnútorné záležitosti Európskej únie -, ktorá do značnej miery pomáha zvyšovať životnú úroveň, a to najmä v 12 nedávno prijatých členských štátoch. Nesmieme, samozrejme, zabúdať ani na fondy určené na rozvoj konkurencieschopnosti európskeho hospodárstva či na finančné prostriedky poskytované poľnohospodárom.
V uplynulom čase sa čoraz viac hovorí o prideľovaní väčšieho množstva prostriedkov okrem iného na podporu inovácie a rozvoja ekologických technológií. Toto sú pre hospodárstvo Únie nepochybne dôležité otázky najmä počas krízy. Takéto vyhlásenia však v krajinách, ako je Poľsko, vyvolávajú veľké znepokojenie, pretože existuje skutočné nebezpečenstvo, že sa bude znižovať objem prostriedkov, ktoré má k dispozícii politika súdržnosti, pričom politika súdržnosti je v zásade jedným zo základov Európskej únie. Preto by sme mali urobiť všetko preto, aby sme zabezpečili, že politika Únie nestratí svoj najdôležitejší prvok.
Hoci uznávame a chápeme rozdiely medzi regiónmi, musíme sa všemožne snažiť o zmiernenie negatívnych rozdielov a hrubého sociálneho nepomeru. Na medzinárodnej scéne bude uznávaná len Európa rovnakých príležitostí a len tá sa stane významným partnerom najdôležitejších politických a hospodárskych veľmocí dnešného sveta.
Mám preto otázku, či je možné, aby revízia viacročného finančného rámca ovplyvnená súčasnými finančnými a hospodárskymi problémami mohla porušiť jednu zo základných zásad európskej solidarity a zasiahnuť členské štáty, ktoré do štruktúr Únie patria najkratší čas.
Marta Andreasen
v mene skupiny EFD. - Vážená pani predsedajúca, revízia viacročného finančného rámca prichádza v čase vážnej hospodárskej a finančnej krízy v Európe. Nie sme preto v pozícii, aby sme splnili požiadavky Lisabonskej zmluvy a stratégie EÚ do roku 2020.
Predseda Európskej komisie urobil dramatické vyhlásenie, že ak sa v Grécku, Španielsku a Portugalsku nepodniknú nutné kroky na riešenie dlhovej krízy, môže tam zaniknúť demokracia. Myslí si niekto, že tieto krajiny sú v situácii, keď sú schopné financovať zvýšený rozpočet EÚ? Myslí si niekto, že ostatné členské štáty sú v situácii, keď dokážu vykúpiť tieto krajiny a okrem toho financovať zvýšenie rozpočtu EÚ? Odpoveď na obidve otázky znie "nie". V tomto bode budeme musieť urobiť niektoré ťažké rozhodnutia, ktoré umožnia zníženie rozpočtu EÚ. Je načase, aby sme sa zbavili programov, ktoré sa neukázali ako účinné a z ktorých mnohé sú zahrnuté v súčasnom rozpočte EÚ.
Daniël van der Stoep
(NL) Vážená pani predsedajúca, pred nejakým časom som Rade a Komisii položil otázky na ústne zodpovedanie o tomto nariadení a o viacročnom finančnom rámci. Týkali sa najmä navrhovaného článku 8 ods. 3 tohto nariadenia a rozsudku Európskeho súdneho dvora zo 6. mája 2008 vo veci C-133/06. Rada sa vyjadrila, že na nariadení stále pracuje, a preto by som chcel vedieť, či už zaujala pozíciu k článku 8 ods. 3.
Komisia na druhej strane hovorí, že toto nariadenie a teda aj článok 8 ods. 3 nemá druhý právny základ a v tejto súvislosti odkazuje na článok 312 Lisabonskej zmluvy. Mohla by sa k tomuto bodu Komisia vyjadriť podrobnejšie? Doteraz sa jej ešte nepodarilo presvedčiť ma. Podľa mňa evidentne existuje druhý právny základ, keďže sa vôbec nespomína jednomyseľnosť Rady, ktorú požaduje článok 312 ods. 2. Podľa mňa teda vzniká nezákonný rozhodovací proces, ktorý zakazuje spomínaný rozsudok Európskeho súdu. Okrem toho by som chcel zdôrazniť, že tzv. premosťovaciu klauzulu z článku 312 ods. 2 v každom prípade zablokoval v novembri 2009 holandský parlament a nemôže predstavovať alternatívu.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážená pani predsedajúca, vítam tu Radu aj pána komisára.
Chystáme sa zmeniť ťažisko. V návrhu rozpočtu na rok 2011 sa v stratégii do roku 2020 uvádza 58 miliárd EUR alebo približne 40 % určených na financovanie siedmych vlajkových lodí, ako ich nazýva Komisia. V návrhu rozpočtu na rok 2011 sa však hovorí o 85 % určených na súdržnosť a prírodné zdroje.
V stratégii do roku 2020 vyjadrenej formou návrhu rozpočtu na rok 2011 Komisia navyše nikde nepoužíva slovo "súdržnosť" či slovo "poľnohospodárstvo". Znamená to, že v rozpočte budú sivé oblasti a prekrývanie, lebo podľa mňa si každý myslí, že súdržnosť a poľnohospodárska politika by mali byť zahrnuté do stratégie do roku 2020. Prinesie to napätie medzi členskými štátmi a tak, ako to bolo doteraz, prinesie to aj neoficiálne návrhy, ktoré sa zrazu objavia, sú skritizované a následné sa skryjú a už sa nespomenú.
Pán komisár, aj Rada prijala nové záväzky mimo súčasného viacročného finančného rámca, ako sú potravinový nástroj, Galileo, program hospodárskej obnovy, medzinárodný termonukleárny experimentálny reaktor, finančný dohľad a plán finančnej stabilizácie, ktoré nás odvádzajú ďaleko od viacročného finančného rámca, ktorý sme prijali v decembri 2005.
Potrebujeme, aby ste nám objasnili, či bude po prvé možné financovať všetky tieto vlajkové lode bez poškodzovania poľnohospodárskej politiky a politiky súdržnosti a či budeme musieť čeliť kráteniu tradičných politík v záujme financovania nových priorít, ktoré nám Rada predkladá. Osobitný výbor pre ďalší viacročný finančný rámec začne pracovať v júli tohto roka.
Pán komisár, potrebujeme revíziu, ktorá - ako som spomínal kolegovi poslancovi, ktorý teraz opustil sálu - nemusí znamenať zvyšovanie potrebných prostriedkov, ale ich možnú reorganizáciu. Pán komisár, túto revíziu potrebujeme presne na to, aby sme mohli zriadiť tento osobitný výbor v čase prípravy finančnej revízie.
Andrea Cozzolino
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, hospodárska, sociálna a finančná kríza, ktorú zažívame uplynulých pár mesiacov a rokov, nová Lisabonská zmluva s novými právomocami a úloha, ktorú sme si uložili vo forme stratégie EÚ do roku 2020, si vyžadujú mobilizáciu veľkého množstva nových finančných prostriedkov.
Paradox, ktorého sme svedkami aj počas tejto rozpravy, spočíva v tom, že Komisia aj Rada, zdá sa, práve teraz mlčia a nie sú schopné rozhodnúť sa a voliť možnosti. Vieme však, že ak sa chceme vymaniť z tejto ťažkej hospodárskej a sociálnej fázy, ak chceme v nasledujúcich rokoch riešiť najdôležitejšie otázky, ako sú životné prostredie, rozvoj politiky súdržnosti a poľnohospodárstva, musíme výraznejšie investovať do Európy a jej funkcie - jej základnej funkcie, ktorou je jej rozpočet.
Preto sa nesmieme báť diskutovať, a to dokonca ani v čase rozpočtových obmedzení, o myšlienke výraznejších investícií do zdrojov a nájsť silu a schopnosť rozvinúť diskusiu o otázke zvyšovania prostriedkov a účinnejšieho a pružnejšieho využívania prostriedkov. Toto je naša úloha.
Martin Ehrenhauser
(DE) Vážená pani predsedajúca, túto revíziu naliehavo potrebujeme. Už pár rokov mešká a pre toto meškanie sa Európska komisia, samozrejme, zamotáva do jednej politickej skutočnosti za druhou. Zmeny, ktoré so sebou priniesla Lisabonská zmluva, je teraz jednoznačne potrebné vnímať aj z hľadiska finančnej a hospodárskej krízy.
Keďže pán komisár opakovane hovorí, že by sme si teraz mali stanoviť politické ciele a priority, môžem mu povedať, čo by podľa mňa malo byť našou prioritou: sú ňou úspory, konkrétne úspory administratívnych výdavkov z okruhu 5.
Sme v situácii, keď nepoznáme presný rozsah administratívnych výdavkov Európskej únie. Administratívne výdavky agentúr EÚ, decentralizovaných agentúr, nepatria do okruhu 5. To ma privádza k mojej otázke. Ako zabezpečíte, aby sme v našich administratívnych výdavkoch konečne dosiahli transparentnosť? Čo konkrétne sa chystáte spraviť, aby ste zabezpečili výrazné zníženie týchto výdavkov?
José Manuel Fernandes
(PT) V uznesení o rozpočte na tento rok Parlament odsúhlasil možnosť predĺžiť viacročný finančný rámec na roky 2007 - 2013 až do rokov 2015 - 2016. Všetci si uvedomujeme, že v snahe mať pod kontrolou deficit a znižovať verejný dlh obmedzujú členské štáty investície. To znamená, že uplatňovanie fondov EÚ sa ešte viac oneskorí. Tieto prostriedky sú však nevyhnutné pre sociálnu, hospodársku a územnú súdržnosť.
Sú preto Komisia a Rada ochotné tak ako Parlament predĺžiť viacročný finančný rámec na roky 2015 - 2016? Musíme prekonať problémy, ktoré prinášajú globalizácia, starnúce obyvateľstvo a zmena klímy. Som si istý, že o zavedení stratégie EÚ do roku 2020 sa rozhodujeme správne a že budeme hájiť zamestnanosť, kvalitu života a náš sociálny model. Ako sa nám však podarí zvýšiť rozpočet Európskej únie, aby sme si mohli poradiť s týmito investíciami? V roku 2009 bol prebytok viac ako 2,2 miliardy EUR. Sú Komisia a Rada ochotné použiť tieto prebytočné finančné prostriedky z rozpočtu EÚ na posilnenie rozpočtu na budúci rok alebo na vytvorenie fondu na financovanie priorít EÚ?
Ako by postupovali vo vzťahu k Parlamentu, pokiaľ ide o stanovenie priorít EÚ? Radia jasne stupňovať priority EÚ, aby sme sa mohli rozhodnúť, transparentne a súhlasne, čo chceme podporiť konkrétnou formou a finančnou podporou a čo podporujeme výslovne len z politického hľadiska. Bude to však mať nejaký vplyv na rozpočet?
Estelle Grelier
(FR) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, je škoda, že európsky rozpočet, ktorý by mal byť symbolom solidarity a vôle konať spoločne, sa stal nepružným nástrojom, ktorému občania nerozumejú, ktorý zaostáva za očakávaniami európskej spoločnosti a ktorý nie je možné použiť na boj proti sociálnym následkom krízy.
Z tohto hľadiska neprejde jediný deň bez toho, aby médiá či vysoko postavený politik nehovorili o potrebe silnejšieho európskeho rozpočtu. Napätie medzi príjmami, ktoré sú príliš skromné a príliš závislé od príspevkov členských štátov, a prostriedkami, ktoré Únia potrebuje vynaložiť na naštartovanie rastu, narastá. V návrhu rozpočtu na rok 2011 Komisia napríklad jednoducho predstavuje manévrovacie rozpätie vo výške 50 miliónov EUR na podporu nových projektov spojených so zamestnanosťou a konkurencieschopnosťou podnikov, ktoré predstavujú najvyššie priority. Revízia finančného rámca preto pre budúcnosť Únie predstavuje vážnu výzvu, ak chceme, aby sa Únia stala skutočným politickým a hospodárskym vodcom a predovšetkým aj aktérom, ktorý v čase, keď takmer 25 miliónov občanov trápi nezamestnanosť, stojí bližšie k svojim občanom.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Vážená pani predsedajúca, rozprava, ktorá nasledovala po otázke pána Bögeho, v skutočnosti nepriniesla veľa ovocia. Plánovaná revízia v polovici obdobia sa neuskutočnila a navyše to, čo sa sľubuje teraz, je veľmi biedne. Vzhľadom na túto situáciu sa musí do riadenia vecí zapojiť aj Parlament. Chcel by som vysloviť tri návrhy.
Po prvé, ak nie sú k dispozícii ďalšie prostriedky, musíme jednoducho zmeniť priority v rámci rozpočtov. Musíme sa dôkladne pozrieť na to, kde v oblasti poľnohospodárstva a Kohézneho fondu sa nachádzajú veľké sumy finančných prostriedkov a oveľa viac ich smerovať do nevyhnutných aspektov, ako sú dohody o stratégii EÚ do roku 2020.
Po druhé, ako už naznačil pán komisár, musíme zaviesť väčšiu pružnosť. Bez pružnosti by sa nám nikdy nepodarilo získať finančné prostriedky na plán obnovy v súvislosti s krízou. Musíme zintenzívniť hľadanie oblastí, v ktorých zostávajú rezervy, príležitostí na odlišné použitie finančných prostriedkov.
Po tretie musíme inovovať. Príkladom je presun finančných prostriedkov zo siedmeho rámcového programu pre výskum do Európskej investičnej banky (EIB). Tieto finančné prostriedky sa potom použili na poskytovanie podriadených pôžičiek podnikateľskej komunite a univerzitám, čím v tomto čase krízy výrazne podnietili investície v nachádzajúcich rokoch.
Chcela by som vedieť, ako sa k tejto veci staviate vy, aké má byť prepojenie medzi obsahom a finančnými prostriedkami. Ešte posledná myšlienka. Hádam by ste mohli podporiť myšlienky, ktoré tak často zaznievajú v tomto Parlamente.
Mairead McGuinness
Vážená pani predsedajúca, chcela by som poďakovať svojmu kolegovi, pánovi Reimerovi Bögemu, za tieto otázky a túto rozpravu o rozpočte.
Dnes sme hlasovali o rozpočte na rok 2011 a všetci vieme, aké ťažké bolo manévrovať v rámci veľmi úzkych rozpätí v rozpočte. Vieme tiež, že sa mala uskutočniť revízia rozpočtu v polovici obdobia. Čo sa týka pracovného dokumentu Komisie, ktorý som čítala, chcela by som sa opýtať, v akom štádiu je teraz. Viem, že trochu odbočím od témy, ale má Komisia v úmysle ďalej diskutovať o niektorých myšlienkach, ktoré obsahuje? Znepokojujú ma najmä postoje k výdavkom v poľnohospodárstve a pokusy o prenesenie tejto politiky na vnútroštátnu úroveň.
Iní, samozrejme, spomínali situáciu v rozpočtoch členských štátov a vo vládach členských štátov, ako aj obavy v súvislosti s hľadaním ďalších finančných prostriedkov v čase, keď všetky naše členské štáty majú finančné a hospodárske problémy. Ak však chceme mať z Európy viac, vyžaduje si to viac prostriedkov. Myslím si, že jeden z veľkých problémov, ktoré máme v tomto Parlamente, spočíva v tom, že sme dostatočne nehovorili o význame rozpočtu Európskej únie a o tom, aká je jeho úloha.
Ak si spomínate, počas dnešného hlasovania sme hlasovali o fonde na prispôsobenie sa globalizácii. Keď majú občania ťažkosti, či už v dôsledku povodní alebo krízy na pracovnom trhu, obracajú sa na Európsku úniu s prosbou o podporu a so žiadosťou o rozpočtovú podporu. To zabezpečuje solidaritu Európskej únie, teda niečo, čo nie je možné doceniť. Myslím si, že na to musíme myslieť.
Ak budeme naďalej merať a počítať eurá a nepozerať sa na to, čo sa v Európskej únii snažíme vytvoriť, myslím, že oklieštime svoju víziu o budúcnosti toho, čo si všetci na Európskej únii ceníme. Po týchto slovách je azda vhodné použiť obraz koláča, to, že ľudia rozpočet Európskej únie vidia v podobe koláča. Ak naň budeme klásť viac požiadaviek, no nezvýšime množstvo prostriedkov, budeme musieť krájať čoraz tenšie kúsky.
Giovanni La Via
(IT) Vážená pani predsedajúca, pán úradujúci predseda Rady, pán komisár, dámy a páni, revízia viacročného finančného rámca je proces nevyhnutný pre budúcnosť Únie.
V súlade s Lisabonskou zmluvou sa na úroveň EÚ presúva súbor nových úloh a tieto úlohy si vyžadujú zdroje. Pokiaľ však ide o súčasný viacročný finančný rámec a o znížené rozpätia v rámci rôznych okruhov, nemyslím si, že budeme schopní financovať nové úlohy, ktoré nám ukladá zmluva.
Počas hospodárskej krízy, akú teraz prežívame, je nepravdepodobné, že členské štáty zvýšia svoje príspevky. Môžeme však preskúmať súčasný hospodársky rámec. To znamená, že sa môžeme zaoberať tým, ako čo najlepšie využiť zdroje, ktoré máme k dispozícii. V tejto súvislosti potom musíme znovu preskúmať nový viacročný finančný rámec, lebo alternatíva, ktorou je skryť hlavu do piesku a tváriť sa, že nevidíme problém, sa mi nevidí ako najlepšia stratégia riešenia tejto situácie.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pán komisár, máte pravdu v tom, že viacročný finančný rámec na roky 2007 - 2013 a jeho revízia musia odrážať politickú víziu a my musíme nájsť odvahu chopiť sa tejto novej politickej vízie. Stratégia EÚ do roku 2020 musí tvoriť základ revízie viacročného finančného rámca a budúcich finančných výhľadov.
Hospodárska a finančná kríza, žiaľ, vplýva na rozpočet EÚ aj na vnútroštátne rozpočty. Musíme riešiť aj sociálnu krízu, ktorá vznikla v dôsledku hospodárskej a finančnej krízy. Revízia viacročného finančného rámca v polovici obdobia vytvára vhodný priestor na hospodársku obnovu Európskej únie.
Chcem spomenúť predovšetkým rozvoj dopravnej infraštruktúry a energetickej účinnosti budov. Len v apríli 2009 sme pozmenili a doplnili nariadenie tak, aby mohli všetky členské štáty získať 4 % z vyčlenených prostriedkov fondu EFRR určených na energetickú účinnosť v obytných domoch a na výstavbu sociálneho bývania. Začala už Komisia spolu s členskými štátmi upravovať operačné programy tak, aby ich prispôsobila situácii a zvýšila mieru čerpania európskych fondov?
Edit Herczog
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, myslíte si, že Lisabonská zmluva je pre náš Parlament najväčším politickým úspechom? Ja áno. Súhlasíte s tým, že nové právomoci Lisabonskej zmluvy sú naším najlepším nástrojom na modernizáciu nášho hospodárstva? Ja áno. Myslíte si, že to je spôsob, ako získať pracovné miesta a dosiahnuť rast? Ja áno. Ak sú vaše odpovede kladné tak ako moje, potom sa musíme zhodnúť na tom, že riadiť širší finančný rámec a zabezpečovať finančné prostriedky na dosiahnutie cieľov stanovených v Lisabonskej zmluve musí byť pre tento Parlament a tiež pre Radu a Komisiu prioritou číslo jeden.
Seán Kelly
Vážená pani predsedajúca, myslím si, že pán komisár na začiatku povedal, a mal pravdu, že sa musíme poučiť z finančnej krízy a urobiť opatrenia, ktoré zaistia, že sa už nezopakuje.
Má v tom úplnú pravdu a Lisabonská zmluva nám zjavne poskytuje väčšiu kontrolu nad týmito situáciami, lebo to, z čoho sa v nedávnej minulosti môžeme skutočne poučiť, je, že politiky a politici nemali situáciu pod kontrolou, že sme dovolili bankárom, regulátorom a ratingovým agentúram, aby si robili, čo chcú, a teraz vidíme, kde sme sa následkom tohto dostali.
Musíme sa postarať o to, aby sa to už nestalo, a ako politici, a to predovšetkým tu v Európskej únii, musíme prevziať kontrolu, lebo to máme mať pod kontrolou, a všetci ostatní by mali nasledovať až za nami, dodržiavať zákon a zabezpečovať, aby sa dennodenne uplatňovali správne postupy.
Luis Espadas Moncalvillo
Vážená pani predsedajúca, chcel by som reagovať na niektoré z prejavov - nie na všetky, lebo ich bolo veľmi veľa, no na niektoré z nich by som chcel stručne reagovať.
Konkrétne pánovi Lewandowskému by som chcel povedať, že súhlasím s tým, že v tomto čase hospodárskej neistoty a ťažkostí by členské štáty a samotná Európska únia mali použiť všetky dostupné prostriedky na boj proti nezamestnanosti a na to, aby sme sa v čo najkratšom čase vymanili z krízy.
Pánovi Marinescuovi chcem povedať, že usmernenia Rady skutočne uvádzajú, že posilnenie služby pre vonkajšiu činnosť nepovedie k zvýšeným nákladom. Inak povedané, za žiadnych okolností by to nemalo znamenať väčšie výdavky a vynakladanie väčšieho množstva prostriedkov na tento účel, ale mala by sa zachovať rozpočtová neutralita.
Pani Gardiazábalovej Rubialovej by som chcel povedať, že súčasný rozpočtový rámec poskytuje dostatočné nástroje flexibility na pokrytie niektorých iniciatív, ktoré spomínala, a že rozpočet Európskej únie nevykazuje deficit, no, samozrejme, dostáva príspevky z členských štátov a najmä z hrubého národného dôchodku. Ľahko si vieme predstaviť, že intenzívnejšie využívanie týchto zdrojov by zhoršilo situáciu, ktorej čelia jednotlivé členské štáty a ktorá je, ako všetci vieme, v súčasnosti veľmi chúlostivá. Využívanie tohto nástroja na zvýšenie rozpočtu EÚ by preto bolo v rozpore s krízovou situáciu, v ktorej sa nachádzame.
Táto východisková pozícia však neznamená, že ak počas tohto plánovacieho obdobia vzniknú alebo sa vyskytnú mimoriadne okolnosti, ako sa to niekoľkokrát stalo v minulosti, nebude možné uvažovať nad revíziou. Tá sa však môže uskutočniť až po zvážení ostatných možností financovania.
Pani Trüpelovej by som rád povedal, že navonok sa naozaj môže zdať, že Komisia poukazuje na to, že Rada presne neuvádza potreby či to, akou cestou je potrebné sa vydať, aby mohlo dôjsť k zmene finančného rámca a že Rada zase od nej žiada dokument, ktorý by jej slúžil ako podklad na začatie tejto revízie. Skutočnosť je však taká, že sa všetci nachádzame vo veľmi zložitej makroekonomickej situácii, ako som už hovoril, ktorá si vyžaduje dve veci: po prvé klásť riešenie problémov na vnútroštátnej úrovni na prvé miesto a po druhé udržiavať snahy EÚ zahrnuté v súčasnom finančnom rámci bez zmien, až kým nebudeme mať dostatočne zdokumentovanú a odsúhlasenú štúdiu.
Pokiaľ ide o pána Włosowicza, chcel by som zdôrazniť, že ho podporujem v obhajobe politiky súdržnosti. Rada túto politiku vždy obhajovala ako emblém Európskej únie a priestor na dosahovanie cieľov súdržnosti, ktoré si EÚ stanovila. Mali by ste preto vedieť, že Rada bude túto politiku vždy plne podporovať.
Pani Andreasenovej by som chcel povedať, že s ňou súhlasím v tom, že v súčasnej situácii nie je možné zvyšovať prostriedky EÚ. Preto, ako som spomínal vo svojom prvom príhovore, musíme prostriedky využívať tak, že zmeníme priority a prerozdelíme vyčlenené prostriedky spôsobom, ktorý bude zabezpečovať čoraz väčšiu účinnosť výdavkov a dosahovanie našich cieľov čo najrozumnejším spôsobom.
To v nijakom prípade neznamená, že tu vzniká riziko straty demokracie v niektorých krajinách, ktoré ste spomenuli, a preto si myslím, že by sme mali vylúčiť čo i len možnosť, že takéto riziko vznikne, aj keby bola veľmi malá.
Pokiaľ ide o pána van der Stoepa, chcel by som povedať, že sa chystáme navrhnúť, aby sa preskúmala možnosť pružnosti v nariadení o finančnom rámci.
Pánovi Cozzolinovi chcem povedať, že môj postoj je rovnaký, aký som vyjadril predtým, t. j. že v súčasnej situácii bude pre členské štáty, ktoré vynakladajú značné úsilie na zníženie deficitu, ťažké vložiť do rozpočtu Európskej únie viac prostriedkov.
Pánovi Ehrenhauserovi chcem povedať, že sa chystáme určiť priority okruhu 5 a prerozdeliť ho, nakoľko to len bude možné, a tiež ho zmenšiť alebo obmedziť prídel finančných prostriedkov, ak to negatívne neovplyvní kontrolu či rozumné a účinné prideľovanie finančných prostriedkov na výdavky. Toto opatrenie je teda súčasťou všeobecného posunu k pružnosti a určovaniu priorít, o ktorom som už hovoril.
Pánovi Fernandesovi musím povedať, že za žiadnych okolností neuvažujeme o odklade viacročného finančného rámca na neskôr. Práve naopak. Veci napredujú normálne a nový finančný rámec bude prijatý v primeranom čase.
To isté poviem aj pani McGuinessovej. Momentálne nie je vzhľadom na nedostatok, zhoršujúcu sa hospodársku situáciu a ťažkosti, ktoré prežívajú mnohé krajiny, možné vyčleniť viac prostriedkov, a preto sa musíme snažiť nájsť spôsob, ako tieto prostriedky využívať lepšie.
Tiež by som rád povedal, a tým reagoval na ďalšieho rečníka, že rozpočet EÚ už podstúpil úpravy, ktoré mu umožnili reagovať na krízu, a tvárou v tvár tejto novej situácii, ktorá vznikla počas uplynulých dvoch rokov, nezostal stagnovať a že reagoval aj na potreby, ktoré sa vyskytli v sociálnej oblasti. Toto sa napríklad stalo v prípade Plánu hospodárskej obnovy Európy.
Na záver chcem dodať, že zvyšné pripomienky poslancov posuniem Rade, a chcel by som im za ich prejavy poďakovať osobne aj v mene Rady.
Janusz Lewandowski
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, rád by som poďakoval poslancom a poslankyniam za ich príspevky. Keď tak počúvam vaše pripomienky, jasne počujem, že sa prikláňajú k revízii, ktorá vo vašom chápaní znamená nové prostriedky na financovanie nových úloh. Na druhej strane počujem aj obavy týkajúce sa dosahov súčasnej finančnej krízy, ktorá si vyžaduje výrazné znižovanie verejných výdavkov v členských štátoch.
Revízia, ktorá už nie je revíziou v polovici obdobia, keďže sa po dohode s dvomi nástrojmi rozpočtovej moci odložila na neskôr, vyvolala množstvo otázok. Uskutoční sa v septembri a bude zahŕňať vyčíslenie nových vlastných prostriedkov možných kandidátov, ktoré by mali nahradiť vnútroštátne príspevky, ktoré doteraz dominovali. Nepôjde až tak o odbornú ako o politickú správu týkajúcu sa aj dôsledkov Lisabonskej zmluvy, ktorú silne podporuje pani Herczogová. Myslím si, že Lisabonská zmluva by sa nemala spájať len s ďalšími administratívnymi výdavkami, ako sa to deje dnes, ale mala by dokázať, že ponúka pridanú hodnotu, a to nielen v súvislosti s novými funkciami a novým typom administratívnych výdavkov, ktoré majú daňoví poplatníci Európskej únie obyčajne v najmenšej obľube.
Čo sa týka článku 8 ods. 3, ktorý Rada odstránila, pružnosť máme obhajovať tak či onak. Tento záver jasne vyplýva z nášho zmierovacieho konania, ktoré prebieha od roku 2007. Pán Garriga Polledo vymenoval niekoľko hlavných úloh. Nejde tu o agentúry pre dohľad, ale najmä o projekty ITER, Galileo a iné rozsiahle projekty, ktoré je ťažké vložiť do súčasného viacročného rámca. Máme však číselné výpočty. V prípade projektu ITER je veľmi jasné, čo nastane v rokoch 2012 - 2013. Skôr, ako však budeme túto potrebu rozpočtovať, potrebujeme dlhodobý záväzok na hľadanie riešenia.
Pokiaľ ide o administratívu, pánovi Ehrenhauserovi nemôžem v súvislosti s transparentnosťou sľúbiť úplné odpovede, môžem však sľúbiť, že Komisia berie nulový nárast veľmi vážne. Do roku 2013 nevzniknú žiadne ďalšie funkcie. Takto chápem sebadisciplínu, ktorá je v čase krízy potrebná. Nemôžem plne zodpovedať ani otázky o tom, ako sa má v súčasnom režime narábať s prebytočnými prostriedkami, no môže to byť predmetom diskusie o pravidlách pre ďalšie finančné výhľady.
Pani McGuinnessová sa pýtala na pracovný dokument. Ten je už zabudnutý, pasé, neexistuje! V októbri a novembri by sa mali objaviť nové dokumenty týkajúce sa dvoch rozsiahlych oblastí výdavkov - súdržnosti a spoločnej poľnohospodárskej politiky - a mali by mať iný charakter než dokument, ktorý prenikol na verejnosť, tzv. pracovný dokument.
Teším na spoluprácu na ďalších krokoch. Kalendár veľmi jasne hovorí o lisabonskom balíku, o ktorom sa bude v Parlamente hlasovať v novembri, a o možnom vyvrcholení zmierovacieho konania. Hlasovanie bude vlastne v októbri a zmierovacie konanie v novembri.
Reimer Böge
Vážená pani predsedajúca, prepáčte, no keďže máme do ďalšieho bodu niekoľko minút, chcel by som len vysloviť dve záverečné pripomienky.
Na základe niektorých argumentov, ktoré predložilo úradujúce predsedníctvo, si uvedomujem ťažkú situáciu členských štátov. Odpovede Rady však ešte stále plne neodrážajú nevyhnutné potreby a rozpočtové úlohy, ktoré čakajú Európsku úniu ako celok, ani jej budúce smerovanie. Preto musíme spolupracovať.
Z odpovedí pána komisára vyplýva, že na pár centimetrov pootvoril dvere pre ďalšie rozhovory a my sa teraz budeme snažiť vložiť do týchto dverí nohu. Výbor pre rozpočet preto predloží predbežnú správu o postupe schvaľovania revízie viacročného finančného rámca na základe článku 81 rokovacieho poriadku, aby plénum mohlo dostať mandát na rokovania pre ďalšie rozhovory v septembri.
Rozprava sa skončila (článok 149).
Georgios Stavrakakis
písomne. - (EL) Lisabonská zmluva stanovuje pre EÚ nové priority, kým stratégia EÚ do roku 2020 obsahuje ambiciózne ciele pre odvetvia nevyhnutné pre budúcnosť EÚ, ktoré menia údaje, na ktorých je založený súčasný viacročný finančný rámec. Dôležitejšie však je to, že dôsledky súčasnej hospodárskej krízy, ktoré ešte stále úplne nechápeme a ktoré ďalej rastú, poukazujú na to, že problémy, na ktoré musíme reagovať, sa z roka na rok prudko menia a ak majú byť naše politiky účinné, vyžaduje si to zmeny na niekoľkých úrovniach. Všetci však vieme, že žiadna nová politika, iniciatíva či program, ktoré vypracuje EÚ, sa nemôže uskutočniť bez potrebných prostriedkov. Rozpätia súčasného viacročného finančného rámca sú veľmi úzke, povedal by som dokonca dusivé, a do nasledujúcich rokov nenechávajú žiadny priestor na manévrovanie. Napríklad podľa rozpätí z hláv 1a a 4 sa nemôžu plniť nepredvídané požiadavky. Naliehavo preto potrebujeme revidovať súčasný viacročný finančný rámec tak, aby zabezpečoval prostriedky nevyhnutné na to, aby mohla EÚ plniť svoje záväzky a reagovať na zvýšené požiadavky európskych občanov. Mrhaním času mrháme príležitosťami.
