Jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu
Predseda
Ďalším bodom sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu na základe článku 144 rokovacieho poriadku.
Timothy Kirkhope
Vážený pán predseda, vážime si Vaše láskavé slová o Nicholasovi Bethelovi. Jeho smrť pred štrnástimi dňami viedla k početným prejavom úcty naprieč politickým spektrom. Pri diskusii o ľudských právach, ktorá je, a vždy bola veľmi naliehavá, by sme si mali pripomenúť jeho mimoriadne kvality. S hrdosťou spomíname na rok 2003, keď bola Nicolasovi Bethelovi udelená Schumanova medaila, a kedy napriek svojmu podlomenému zdraviu predniesol dojímavý a výrečný prejav k členom našej skupiny. Pre mnoho ľudí zostane vrytý do pamäti ako vytrvalý zástanca spravodlivosti v prípadoch Nelsona Mandelu a Andreja Sacharova.
Vdova po Andrejovi Sacharovovi Jelena Bonnerová napísala pred niekoľkými dňami rodine Nicolasa Bethela list, v ktorom uznáva, že bez jeho pomoci by snaha Andreja Sacharova a mnohých ďalších disidentov v bývalom Sovietskom zväze - ako aj povaha onoho represívneho režimu - neboli v zahraničí náležitým spôsobom uznané.
Som hrdý na to, že v mene delegácie britských konzervatívcov môžem vzdať hold odvážnemu a statočnému človeku. My, ktorí sme sa vo štvrtok v Londýne zúčastnili na jeho pohrebe, sme mali možnosť vidieť a počuť, s akou ohromnou hrdosťou a láskou o ňom hovorilo toľko jeho priateľov a kolegov zo sveta politiky i mimo neho. V tejto ťažkej dobe sme myšlienkami a modlitbami s jeho rodinou.
Pre mňa a mnoho mojich kolegov v tomto Parlamente bolo nesmiernou cťou pracovať po boku muža takého váženého a ľudského.
(potlesk)
Marianne Mikko
(ET) Dámy a páni, Rusko začalo dávať mnohými spôsobmi najavo, kde by podľa jeho názoru mali ležať hranice Európskej únie.
V Estónsku, odkiaľ pochádzam, stojí na hraničnom priechode Narva od augusta nekonečné kolóny áut. Počas najhorších dní, kedy na priechode stojí kolóna viac než 400 kamiónov, čakáte na prekročenie hraníc dlhšie než 100 hodín. Situácia na hranici medzi Ruskom a Lotyšskom je ešte horšia.
Kremeľ súhlasil so začatím diskusie o tejto otázke 16. novembra v Moskve, ale to je až za dva mesiace.
Chcela by som odporučiť Európskej komisii a Európskej rade, aby sa touto otázkou zaoberali podstatne skôr, na ďalšom samite, ktorý sa bude konať 26. októbra v Portugalsku.
Príjemne ma prekvapuje, že všetky strany tu majú vynikajúcu príležitosť zlepšovať vzájomné vzťahy tým, že zamerajú svoju pozornosť na riešenie praktických otázok, ako je bezproblémový prechod štátnych hraníc.
Voľný pohyb tovaru je jednou zo základných európskych slobôd. Rusko, ktoré sa uchádza o členstvo vo WTO, si nemôže dovoliť takéto správanie. Koniec koncov, potrebuje aj podporu našej Únie.
Marco Pannella
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, 30. októbra 1985 Altiero Spinelli poveril tento Parlament úlohou pokračovať v európskej revolúcii v obave, že Európa národov, a nie európsky národ, veľmi rýchlo zničí reformu Európskeho parlamentu z roku 1984. Chcel by som pri tejto príležitosti citovať jeho slová, ktoré vyslovil 31. decembra: "Európsky parlament môže kritizovať Komisiu, môže dosiahnuť jej odstúpenie, môže zamietnuť rozpočet, môže hlasovať o inom rozpočte, než aký navrhne Komisia, ale Európsky parlament musí predovšetkým predkladať svoje stanoviská Rade. Bez týchto stanovísk Rada nemôže rozhodovať!"; Spinelli, ktorý organizoval desiatky rokovaní o tejto otázke v rôznych európskych krajinách, uzavrel svoju reč slovami "Európsky parlament by mal mať odvahu postaviť sa na obranu svojich stanovísk."
Vážený pán predseda, pustili sme sa do vojenskej, nie parlamentnej operácie, aby sme dosiahli novú štruktúru, nové usporiadanie Európy. Prieskumy nám, zdá sa, jasne ukazujú, čo si o tom a o byrokratickej Európe národov, nie o európskom národe, myslia sami Európania.
Predseda
Sme si vedomí Vášho revolučného nadšenia, pán Pannello. Musíme sa však držať nášho rokovacieho poriadku, a ten stanoví na každý prejav jednu minútu. Vy hovoríte už takmer dve minúty.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Vážený pán predseda, jedna z katolíckych vysokých škôl v Poľsku žiada v súčasnosti Európsku úniu o grant. V histórii našej krajiny hralo katolícke náboženstvo významnú úlohu v boji za slobodu v období vlády komunistov, a vo všeobecnosti možno povedať, že sa zasadilo o rozvoj demokracie. Podľa môjho názoru možno túto úlohu prirovnať k úlohe socializmu vo frankistickom Španielsku. Poľský katolicizmus sa nikdy nevymedzoval voči židovskému obyvateľstvu. Ja som však počul, že práve zástupcovia židovského národa sa snažia tento grant zablokovať a že v tejto veci oslovili predsedu Európskej komisie. Toto je zasahovanie do citlivých záležitostí Poľska, ktoré sa týkajú Európy, poľského národa a náboženstva. Európska únia by mala Poliakom dôverovať a neustupovať tlaku lobistických skupín.
Milan Horáček
(DE) Vážený pán predseda, Angela Merkelová včera prijala v budove úradu spolkového kancelára tibetského duchovného vodcu Dalajlámu. V súlade so svojou stratégiou založenou na izolácii Dalajlámu na medzinárodnej scéne Čína požiadala pani Merkelovú, aby sa s Dalajlámom neschádzala. V minulosti Peking niekoľkokrát vyzýval spolkovú vládu, aby tibetskému duchovnému vodcovi odmietla povoliť vstup do krajiny. Toto nehanebné zasahovanie je o to pozoruhodnejšie, že v budúcom roku sa Čína chce stať vľúdnym hostiteľom olympijských hier. Stali sme sa svedkami bezostyšného pokusu o vyvíjanie nátlaku nielen proti tibetskému ľudu, ale proti ľudským právam vôbec. Preto podporujem čínskeho kandidáta na Cenu A. Sacharova za tento rok. Skutočne by ma zaujímalo, čoho sa ešte v nadchádzajúcom roku môžeme dočkať, a čo sa ešte musí stať, než Európa skoncuje s ľahkomyseľným rozpredávaním svojho systému hodnôt výmenou za ekonomické záujmy. Včerajší čin pani Merkelovej sa tak s ohľadom na vyššie uvedené stáva ešte viac povzbudivým!
(potlesk)
Pedro Guerreiro
(PT) - Chcel by som využiť túto príležitosť a vyjadriť našu solidaritu s vojakmi a vedúcimi predstaviteľmi združení zastupujúcich príslušníkov ozbrojených síl, proti ktorým je v súvislosti s ich činnosťou v týchto združeniach vedené disciplinárne konanie za to, že vykonávali a podporovali legitímne práva príslušníkov ozbrojených síl v Portugalsku, najmä v sociálnej a odbornej oblasti, ktoré sa tieto združenia snažia podporovať ako súčasť nevyhnutného zvyšovania dôstojnosti vojenského života.
Na záver by som chcel pripomenúť odporúčanie Parlamentného zhromaždenia Rady Európy z 11. apríla 2006 o ľudských právach príslušníkov ozbrojených síl, v ktorom sa uvádza, že príslušníci ozbrojených síl sú občania v uniformách, na ktorých sa musia vzťahovať rovnaké základné slobody vrátane slobôd stanovených v Európskom dohovore o ľudských právach a Európskej sociálnej charte, a rovnaká ochrana práv a dôstojnosti, ako na každého iného občana.
Bernard Wojciechowski
V auguste sa predseda tohto Parlamentu zúčastnil kongresu nemeckého Landsmannschaftu. Jeho rozhodnutie podporiť uvedenú organizáciu je len ukážkou toho, že pán predseda nie je schopný konať nestranne, ak ide o záujem jeho krajiny na prepísaní dejín.
Kvôli takýmto organizáciám a ich pomýleným stúpencom môžu nemeckí občania uveriť lži, že Poľsko konalo nečestne, keď od veľmocí prijalo západné územia na Odre a Nise, ktoré historicky patrili k Poľsku. Jeden poľský politik napísal, že anglosaské zmluvné strany Postupimskej dohody vytvorili predstavu, že západné územia boli Poľsku priznané ako náhrada za stratu východných území. Poľský národ túto predstavu odmietol, a nepovažuje tieto územia za náhradu poskytnutú Rusmi za východnú polovicu našej vlasti. Poľský národ sa domnieva, že západné územia sú odškodnením za zločiny spáchané Nemcami, odškodnením, ktoré nemá nič spoločné s Ľvovom a Vilniusom.
Od predsedu tohto Parlamentu, orgánu zastupujúceho 27 národov, sa očakáva objektivita a zastupovanie spoločných záujmov. Ak s tým má pán predseda problém, nech radšej zostane ticho. Európa nepotrebuje ďalších falošne sentimentálnych, moralizujúcich pánbožkárov, ktorí hovoria o mieri a spolupráci.
Predseda
Pán Wojciechowski, keďže ste oslovili mňa osobne, dovoľte, aby som vám povedal, že princípy Európskej únie sú založené na tom, že sa veci spoločne diskutujú, že sa vedie dialóg. Vo svojom prejave som hovoril o uzmierení, a nikto v Poľsku by na adresu môjho prejavu nemohol povedať jediné slovo kritiky, pretože to bol prejav o uzmierení, a hájil som aj Vaše názory. Musím Vám povedať, že nerozumiem tomu, ako môžete kritizovať fakt, že niekto s ľuďmi diskutuje a snaží sa presviedčať. Žiadam vás, aby ste bol korektný a sám prispel k dosiahnutiu zmierenia v Európe!
(potlesk)
Martin Schulz
(DE) Vážený pán predseda, dovoľte mi jednu faktickú poznámku, mrzí ma, že ste práve teraz osobne reagovali. Dokážem to pochopiť, ale pokladám za úplne neprípustné, aby sa predseda tohto Parlamentu musel osobne hájiť proti takému neprimeranému a nevhodnému útoku. Preto chcem povedať toto: - a dúfam, že hovorím za všetkých rozumných poslancov tohto Parlamentu - v tomto prejave, ako aj v iných Vašich skorších prejavoch ste mimoriadnym spôsobom pozdvihli dôstojnosť tohto Parlamentu a v každom ohľade ste so cťou hájil základné hodnoty Európskej únie. Za to Vám patrí vďaka, rovnako ako za Váš prejav v Poľsku!
(potlesk)
Predseda
Veľmi pekne Vám ďakujem pán Schulz. Je až dojemné počuť takéto slová od predsedu veľkej politickej skupiny. Skutočná vďaka!
Petre Popeangă
(RO) Vážený pán predseda, vieme, že 25. novembra 2007 sa budú v Rumunsku konať voľby do Európskeho parlamentu, prvé svojho druhu v histórii našej krajiny.
Udalosť takéhoto politického, spoločenského a, ako som uviedol, historického významu, by mala zmobilizovať celú spoločnosť, aby zaistila uskutočnenie tejto udalosti za čo najlepších podmienok. Bohužiaľ, nedeje sa tak, pretože politická scéna v Rumunsku je zmietaná nekonečnými spormi, a táto situácia, podľa môjho názoru, neprispieva k vytvoreniu ovzdušia stability, ktoré je nutné na zaistenie normálneho priebehu volieb.
Ak bude navyše prijatý návrh na vyslovenie nedôvery vláde predložený dnes, dva mesiace pred voľbami, a pravdepodobnosť jeho prijatia je veľmi vysoká, pretože bol iniciovaný najpočetnejšou opozičnou stranou, potom sa politická situácia môže ešte zhoršiť, pričom jej hlavným dôsledkom bude pokles záujmu obyvateľov o voľby do Európskeho parlamentu.
V tejto situácii pokladám za vhodné, a možno aj nevyhnutné, aby sa politické sily v Európskom parlamente spojili s rumunskými a normalizovali podmienky pre konanie volieb.
Joseph Daul
(FR) Vážený pán predseda, chcel by som len dodať, že som sa práve vrátil zo štvordennej návštevy Poľska.
Mal som možnosť oboznámiť sa s tamojšou situáciou, hovoril som s miestnymi obyvateľmi, a musím s potešením konštatovať, že som sa nestretol s nikým, kto by hovoril v rovnakom duchu, ako tu náš kolega. Považujem Poliakov za úplne proeurópsky národ. Položil som tiež veniec v Osvienčime-Birkenau: domnievam sa, že toto miesto už navštívili ľudia zo všetkých krajín Európy a verím, že každý z nás - a Vy, pán predseda, predovšetkým - je rozhodnutý urobiť všetko preto, aby sa podobné veci nikdy neopakovali!
Môžem teda s potešením povedať, že to, čo sme práve počuli, nebol hlas Poľska, ani bežného poľského občana, bol to hlas nebezpečných osôb, ktorých nebezpečné zmýšľanie by nás mohlo vrátiť späť do časov koncentračných táborov.
Poviem to bez obalu. Nikdy viac! A nech už nikdy nezačujeme takýto druh nenávisti na pôde Európskeho parlamentu!
(potlesk)
Vladimír Maňka
(SK) Možno o tomto bude dnes diskusia, čo chcem povedať. Bývalý maďarský premiér Viktor Orbán vystúpil v roku 2002 pred zahraničným výborom Európskeho parlamentu. Vyhlásil, že dekréty prezidenta Beneša nie sú v súlade s právom Európskej únie.
Európska komisia následne vykonala analýzu tohto problému. Záver: Európska komisia považuje otázku dekrétov prezidenta Beneša za vyriešenú a uzavretú. Na základe neustálych snáh o otváranie týchto dekrétov Národná rada Slovenskej republiky minulý týždeň schválila uznesenie o nedotknuteľnosti povojnových dokumentov. Uznesenie, ktoré odsudzuje princíp kolektívnej viny, podporili poslanci koaličných aj opozičných strán.
História sa nedá zvrátiť, ani zmeniť. Skutočnosti, ktoré sa stali za výnimočných okolností, treba vnímať v kontexte doby, v ktorej sa stali. Spochybňovanie a revízia povojnového usporiadania Európy nie je to, čo od nás väčšina pokrokovo a pozitívne zmýšľajúcich Európanov čaká. Našim spoločným cieľom je mier, spolupráca a riešenie problémov ľudí, ktorí tu dnes žijú.
Markus Ferber
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, chcel by som vás upozorniť na uznesenie, ktoré minulý štvrtok schválil slovenský parlament. Toto uznesenie nie je odrazom európskeho ducha, nie je odrazom ducha zmierenia a porozumenia, ale namiesto toho sa v ňom hovorí, že dekréty, ktoré vstúpili do platnosti po druhej svetovej vojne, Benešove dekréty, sú dnes stále v platnosti. V odôvodnení je maďarská a nemecká menšina označovaná za zradcov a nepriateľov. Chcel by som zdôrazniť, že my, členovia Európskeho parlamentu - a už som v tejto súvislosti napísal i pánovi predsedovi - by sme mali vyslať jasný signál, že toto nie je cesta, ktorou by sme sa v Európe mali uberať, ale že by sme sa všetci mali podieľať na budovaní spoločnej Európy a spoločnej budúcnosti.
(potlesk)
Martin Schulz
(DE) Vážený pán predseda, protiví sa mi hovoriť o tejto veci, ale mám prosbu na všetkých zúčastnených poslancov, či už je to pán Ferber alebo pán Maňka, člen mojej skupiny. To, čo sa v posledných týždňoch odohráva v niektorých členských štátoch a ich parlamentoch, je dôvodom k obavám.
Každý z nás v tomto Parlamente vie, že i keď slovenský parlament schváli uznesenie tohto druhu, Benešove dekréty už nemôžu mať žiadnu právnu účinnosť. V rámci pristúpenia k Európskej únii sa všetky štáty, ktoré do Únie vstupovali, zaviazali rešpektovať určité základné hodnoty, vďaka ktorým sa akákoľvek ďalšia diskusia o otázke vznesenej pánom Ferberom stáva bezpredmetnou. To nás stavia pred otázku: čo v Európskom parlamente robíme pre to, aby sa situácia upokojila?
Podľa môjho názoru by sme nemali začínať výkladom textu - a mimochodom vety, ktoré ste použili, som v texte nenašiel - ale zaujať odlišný prístup. Namiesto prilievania oleja do ohňa kontroverznými rozpravami by Európsky parlament mohol rozhodnúť o odlišnom prístupe a uplatniť i v tomto prípade postupy pre riešenie sporov, ktoré používame v každodennej práci. Tým chcem povedať, že poslaním tohto Parlamentu 60 rokov po skončení vojny nie je vyvolávať duchov z roku 1945, ale vnášať medzi svojich členov ducha spolupráce z roku 2007.
Jednou z možností, ako to dosiahnuť, je viesť dialóg, ktorý sa nemusí odohrávať tu, na plenárnych zasadnutiach. Vyzývam preto všetkých kolegov zo svojej skupiny a zo všetkých ostatných skupín, aby sa situáciu pokúsili upokojiť a nie ju zhoršovať vyhláseniami určenými čisto pre mediálny efekt, za ktoré ich považujem.
Predseda
Teraz nevedieme rozpravu. Pán Ferber, neexistuje ustanovenie, ktoré by stanovilo, že poslanci musia jeden druhému odpovedať.
(Skákanie do reči)
Markus Ferber
(DE) Vážený pán predseda, Chcel by som požiadať poslancov, aby si uvedomili, o čom tento bod rokovania vlastne je. Ak si pán Schultz myslí, že musí komentovať každý druhý či tretí príspevok, je to jeho problém. Ale ak má skutočný záujem na tom, aby sa viedla riadna rozprava, potom by som bol rád, keby podporil žiadosť našej skupiny o vedení rozpravy na túto tému v tomto Parlamente, a to v čo najkratšom termíne.
(Výmena názorov pri vypnutých mikrofónoch)
Predseda
Dúfam, že táto záležitosť bude vyriešená zmierlivo.
Alojz Peterle
(SL) Ďakujem veľmi pekne, pán predseda.
Minulý týždeň postihla niekoľko slovinských provincií prírodná katastrofa - najhoršie záplavy, na aké sa pamätáme. Šesť ľudí prišlo o život a hmotné škody sa podľa prvých odhadov pohybujú najmenej okolo 200 miliónov EUR.
Ľudia začali práce na obnove postihnutých oblastí. Pomáha im vláda a veľké množstvo dobrovoľníkov, ale rozsah škôd je taký, že sa oprávnene spoliehame aj na solidaritu z Európskej únie.
Som rád, že Európska únia už oznámila, že bude tejto záležitosti venovať náležitú pozornosť z hľadiska poskytnutia pomoci.
Veľmi vám ďakujem aj za vašu pozornosť.
István Szent-Iványi
(HU) Vážený pán predseda, minulý týždeň Národná rada Slovenskej republiky schválila uznesenie potvrdzujúce nedotknuteľnosť Benešových dekrétov. Na základe zásady kolektívnej viny boli v súlade s týmito dekrétmi etnickí Maďari a Nemci zbavení svojho majetku, možnosti uplatňovať svoje občianske práva, a často aj osobnej slobody.
Dokonca aj v tom čase to bol hanebný akt, ale obzvlášť hanebné je, že by 60 rokov po týchto udalostiach mohol členský štát Európskej únie predložiť takéto uznesenie a potvrdiť jeho platnosť. Samozrejme, že nie je prekvapením, že sa takéto veci dejú na Slovensku, kde v súčasnej dobe prebieha schvaľovanie zákona, podľa ktorého je Hlinka, vodca polofašistického Slovenského štátu, označovaný za otca slovenského národa. Deje sa tak na Slovensku, kde Ján Slota okrem toho vyhlasuje, že chybou je, že neboli schopní zbaviť krajinu Maďarov, a že toto je zdroj všetkých ich problémov.
Myslím, že povinnosťou každého demokrata je - a toto hovorím aj s náležitou úctou k pánovi Schulzovi - odsúdiť všetky takéto snahy o vzkriesenie oných hrozných a hanebných udalostí spred 60 rokov. Ďakujem.
Irena Belohorská
(SK) V auguste tohto roku v Maďarskej republike vznikol extrémny pravicový spolok maďarskej gardy. Garda si dáva za cieľ ochraňovať Maďarsko pred útokmi okolitých krajín, avšak jej funkcionári vyhlasujú, že sa nikdy nevzdajú nároku, aby všetci Maďari žili v jednom štáte.
Maďarské úrady nespochybnili pôsobenie tohto nacionalistického spolku, umožnili jeho registráciu a tým zlegalizovali jeho pôsobenie. Na prvom verejnom vystúpení spolku sa zúčastnila aj poslankyňa Maďarského parlamentu za stranu FIDESZ. Vznik tohto spolku vyvoláva znepokojenia a obavy v okolitých štátoch, predovšetkým na Slovensku, v Rumunsku a v Srbsku. Vzhľadom na radikalizáciu postojov niektorých maďarských politických kruhov prijal Slovenský parlament vyhlásenie o nedotknuteľnosti povojnových dokumentov, ktoré upravujú povojnové usporiadanie v strednej Európe.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážený pán predseda, táto rozprava znovu ukazuje, že my, novopristúpené národy, by sme mali nasledovať príklad starých členských štátov Európskej únie a poučiť sa zo spôsobu, akým nemecký a francúzsky národ dosiahli zmierenie, akým Taliani dosiahli dohody s Rakúšanmi o Južnom Tirolsku a akým Holanďania a Nemci, Nemci a Dáni, Nemci a Belgičania vyriešili konflitky trvajúce celé stáročia.
Môj odkaz adresovaný všetkým v tomto Parlamente znie: na nacionalizmus nemožno reagovať silnejším nacionalizmom, ale odsúdením nacionalizmu, a predovšetkým odsúdením a potláčaním nacionalizmu vlastného.
Päťdesiatročná história Európskej únie je históriou vzájomného uzmierovania európskych národov a etnických skupín, nápravy krívd a sebareflexie národov Európy po druhej svetovej vojne. Historické gesto pokľaknutia Willyho Brandta vo Varšave možno prispelo k tomu, že nemecký národ mohol opäť pozdvihnúť hlavu a stať sa znovu veľkým a uznávaným európskym národom. Žiadosťou o odpustenie, uznaním vlastných chýb a zločinov, ktorých sa ľud či národ v minulosti dopustil na iných národoch alebo etnických menšinách, nikdy nezmenší veľkosť toho či onoho ľudu či národa, práve naopak, len tak sa ľud či národ môže stať znovu veľkým.
Dobre vieme, že teória kolektívnej viny viedla k všeobecnému vzplanutiu vášní, k vyhladzovaniu a pokorovaniu národov. Môj odkaz teda znie: neexistuje žiadna alternatíva k historickému zmiereniu Maďarov a Slovákov, ani pre slovenskú väčšinu, ani pre maďarskú menšinu na Slovensku, ani pre vzťahy medzi Maďarskom a Slovenskom. Ďakujem vám za pozornosť.
Roberta Alma Anastase
(RO) Vážený pán predseda, 14. septembra som predložila osobnej kancelárii predsedu Európskeho parlamentu návrh uznesenia tykajúci sa dodržovania jazykových práv rumunských komunít v Európe a zachovania rumunského jazyka v rámci podpory mnohojazyčnosti a kultúrnej rozmanitosti.
Na konci augusta sa bezprecedentným príkladom stala výmena názorov s členmi Ilaşcuovej skupiny, ktorá sa odohrala na pôde Podvýboru pre ľudské práva. Hovorili o uzatváraní škôl s vyučovacím jazykom rumunským a o tom, že v Podnesterskom regióne Moldavska sa pália knihy písané v rumunskom jazyku. Do svojej kancelárie v Parlamente som tiež dostala množstvo sťažností od rumunskej komunity Valea Timocului v Srbsku, ktoré sa týkali zákazu práva vzdelávať sa a modliť sa v rumunskom jazyku. V rovnakej situácii sa ocitli rumunské komunity v Bulharsku a na Ukrajine.
V súvislosti so začiatkom roku 2008, ktorý bol vyhlásený za Rok medzikultúrneho dialógu, v ktorom sa Európska únia zameria na podporu kultúrnej rozmanitosti, a v súvislosti s vytvorením funkcie komisára pre viacjazyčnosť v roku 2007, sa domnievam, že sa nemôžeme nečinne prizerať na ustavičné porušovanie jazykových práv rumunských komunít. Musíme sa usilovať o ochranu týchto práv, a to v rámci zahraničnej, ako aj vnútornej politiky Európskej únie, aby sme našli riešenie na zlepšenie súčasnej situácie.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Vážený pán predseda, v európskej tlači sa objavilo množstvo prípadov závažného porušovania pracovnoprávnych predpisov zo strany zamestnávateľov voči pracovníkom z nových členských krajín (zamestnaných na dobu určitú aj neurčitú). Uvedené poľutovaniahodné prípady sa môžu stávať preto, lebo pracovníci prichádzajúci z nových členských krajín nepoznajú svoje práva na trhu práce, príslušné právne predpisy a predovšetkým príslušné inštitúcie, ktoré ich majú chrániť.
Preto dôrazne žiadam, aby Európska únia neodkladne zriadila vo všetkých členských štátoch kancelárie, ktoré budú bezplatne poskytovať poradenské služby v oblasti pracovného práva pracovníkom pochádzajúcim z iných členských štátov. Domnievam sa tiež, že z hľadiska právnej úpravy podobných situácií musí Komisia vziať do úvahy aj opatrenia podporujúce a uľahčujúce migráciu pracovných síl medzi členskými štátmi.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Vážený pán predseda, pre nás Poliakov nie sú gdanské lodenice len rodiskom Solidarity, sú tiež symbolom zmien, ktoré sa odohrali na národnej a medzinárodnej úrovni. Sú tiež symbolom slobody a partnerstva.
V súčasnosti trvá konflikt medzi predstavenstvom lodenice a Európskou komisiou, ktorá požaduje drastické zníženie kapacity lodenice a uzatvorenie dvoch lodných sklzov, alebo vrátenie štátnej podpory. Chcel by som na tomto mieste verejne vyhlásiť, že gdanské lodenice ako príjemca dostali najnižšie dotácie, a napriek tomu ako jediné dokázali hospodáriť v prvých šiestich mesiacoch tohto roku so ziskom.
Ak by sa lodenice podriadili a prijali uvedené podmienky, bol by to de facto koniec tohto symbolu, ktorý si vďaka svojmu historickému prínosu zaslúži pomoc. Dozorná rada lodeníc sa rozhodla zvýšiť základný kapitál o 300 miliónov poľských zlotých, ktoré budú pridelené na dodatočné investície. Ešte stále existuje možnosť lodenice zachrániť. Verím, že záchrana tohto podniku by bola činom hodným úcty nielen pre Poliakov, ale i pre Európsku úniu. Dnes tu v mene tohto podniku aj vo svojom mene žiadam poslancov, aby podpísali vyhlásenie č. 81 o budúcnosti gdanských lodeníc.
Keď už mám slovo, mohol by som, pán predseda, predniesť ešte jednu poznámku k formálnemu postupu? Chcel by som sa spýtať, kto pridelil pánovi Schulzovi funkciu cenzora? Vykonáva túto funkciu bez známky zdvorilosti a slušného správania, zasahuje do rozpravy a berie si slovo mimo poradia. K tomu by som dodal, že celkom isto nemá podporu väčšiny, ako tvrdí.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážený pán predseda, minulý týždeň sme sa vrátili z Palestíny, kde sme ako členovia Výboru pre rozvoj mohli oboznámiť so súčasnou situáciou na Západnom brehu a v pásme Gazy.
Pásmo Gazy dosiahlo vrchol krízy. To, čo bývalo otvoreným väzením, sa teraz miestom katastrofy, pretože izraelské orgány sa rozhodli zakázať dovoz. Nemocnice síce majú lieky, ale nemajú náhradné súčiastky k prístrojom a zariadeniam.
Cesty sú zavalené odpadkami hrozí nebezpečenstvo, že sa vylejú nádrže s odpadovými vodami. Stručne povedané, humanitárna situácia je zúfalá. Ľudia v Gaze žijú na hranici existenčného minima; rozdiel medzi oboma palestínskymi územiami začína byť nápadný.
Preto my, ako Parlament, musíme prijať opatrenia na oslobodenie pásma Gazy z izolácie a na dosiahnutie udržateľného riešenia vychádzajúceho z potrieb celého národa a nielen z potrieb obyvateľov jednej strany.
Thomas Mann
(DE) Vážený pán predseda, rovnako ako môj kolega a priateľ Milan Horáček by som sa chcel dotknúť udalosti, ktorá sa odohrala včera. Kancelárka Angela Merkelová je prvým nemeckým predsedom vlády, ktorý v Berlíne prijal Dalajlámu. Hrdo čelila slovným útokom a pohŕdavým osobným poznámkam čínskej strany. Opakovane vyhlasovala, že je pripravená podporovať tibetský ľud v úsilí o dosiahnutie kultúrnej a náboženskej identity a skutočnej autonómie. Náš Európsky parlament, ktorý je hlasom ľudských práv na celom svete, taktiež podporuje nenásilný postoj, ktorý Dalajláma dôsledne zastáva. Nech je včerajšia návšteva príkladom pre celú Európsku úniu. Mala by sa stať povzbudením pre vlády všetkých členských štátov, aby nikdy neustupovali Číne, a to ani pod ekonomickým a politickým tlakom.
(potlesk)
Ioan Mircea Paşcu
Vážený pán predseda, môj príspevok je prostý: keďže energia sa stáva ústrednou témou medzinárodnej politiky, a keďže úsilie EÚ o vytvorenie jednotného európskeho trhu s energiou je čoraz viac blokované existujúcimi národnými monopolmi, mohlo by dôjsť aj k následnému podkopaniu úsilia tej istej Únie o hlbšiu integráciu zahraničných politík jej členských štátov do jednej spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, pretože z hľadiska dovozu sa členské štáty usilujú o zachovanie preferenčných obchodných dohôd s hlavnými dodávateľmi, a z hľadiska vývozu sa snažia vyťažiť maximum z jednostrannej politiky. Účinky sú už dnes viditeľné: napriek neľahkým rokovaniam na úrovni Únie je čoraz zrejmejšie, že namiesto znižovania súčasnej energetickej závislosti Európska únia svoju závislosť od ruských alebo Ruskom kontrolovaných dodávok energie zvyšuje. Nie že by významné vzťahy s Ruskom boli ako také niečím zlým, ale čím sú významnejšie, tým menej sú vyvážené. Ako občan krajiny s nemalou skúsenosťou v tomto smere viem, aké ťažké je udržať politiku mimo snahy o maximálne využitie takejto ekonomickej závislosti.
Ljudmila Novak
(SL) Vážený pán predseda, pri mnohých príležitostiach som upozorňovala na situáciu slovinských menšín v Taliansku a Rakúsku, ale dnes by som pri tejto príležitosti chcela privítať opatrenia talianskej vlády z minulého roku zamerané na realizáciu zákona na ochranu slovinskej menšiny, konkrétne vytvorenie zoznamu 32 obcí v regióne Furlansko-Julské Benátsko, a podporu pre vybudovanie slovinskej školy v obciach San Pietro al Natisone a Slavia Veneta. Tieto opatrenia slovinskej menšine žijúcej v Taliansku uľahčia život a uspokoja aspoň niektoré práva a potreby jej príslušníkov.
Vyzývam však aj rakúsku vládu a našich kolegov rakúskych poslancov, aby sa zasadili o naplnenie článku 7 rakúskej štátnej zmluvy v plnom rozsahu, a to v najkratšom možnom termíne. Mám na mysli predovšetkým odsek 3, v ktorom je v zásade slovinskej menšine zaručené právo na dvojjazyčné označenia. Tým by došlo k podpore nielen vzájomného spolužitia, ale aj k zlepšeniu vzťahov medzi oboma krajinami, a tiež vzťahov v rámci Európskej únie.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predseda, chcel by som vzniesť protest a návrh. Chcem protestovať proti opatreniam poľskej vlády, ktorými blokuje rozhodnutie Rady o celoeurópskej deklarácii o zrušení trestu smrti, ktorá by sa mala vydať 10. októbra 2007. Domnievam sa, že tento prístup vysiela veľmi zlý signál mnohým krajinám na celom svete, ktoré tvrdošijne trvajú na zachovaní trestu smrti a z ktorých niektoré umožňujú popravy detí a osôb s mentálnym postihnutím. Každý rok v týchto krajinách popravia približne 5 000 ľudí a 28 000 ľudí čaká na popravu v celách smrti, preto je neospravedlniteľné, ak plnoprávny členský štát Európskej únie akýmkoľvek spôsobom predloží stanovisko, ktoré oslabuje úsilie o zrušenie trestu smrti.
Chcel by som navrhnúť, aby ste prijali iniciatívu smerujúcu k tomu, aby tento Parlament 10. október osobitným spôsobom označil, a aby ste k podobnému kroku vyzvali členské štáty Európskej únie a všetky parlamenty členských štátov.
Neil Parish
Vážený pán predseda, chcem hovoriť o veterinárnej chorobe zvanej katarálna horúčka oviec, ktorá sa rozšírila po Európe - cez Francúzsko, Nemecko, Luxembursko a Belgicko, a teraz sme zaznamenali jeden prípad v Spojenom kráľovstve. Je to ťažko zistiteľná a ťažko diagnostikovateľná choroba, a dlhodobým riešením je očkovanie.
Odporúčam tomuto Parlamentu, Komisii a Rade, aby sme urobili všetko, čo je v našich silách, na začatie očkovania, pretože za posledných 10 rokov táto choroba v Európe zahubila už viac než 1,8 milióna kusov dobytka a oviec, takže je najvyšší čas, aby sme sa týmto problémom začali vážne zaoberať. Chcel by som Vás vážne požiadať, aby ste vyvinuli potrebný tlak na Komisiu, Radu a tento Parlament s cieľom zaistiť potrebnú očkovaciu látku.
Predseda
Tento bod programu je skončený.
