Unija inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Merkies v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o Uniji inovacij: preoblikovanje Evrope za obdobje po krizi
Judith A. Merkies
Gospod predsednik, komisarka, vi ste inovatorka, jaz sem inovatorka, mi smo inovatorji, mi vsi smo lahko inovatorji. Kako je to mogoče? Odgovor se skriva v raziskovalcih, znanstvenikih, oblikovalcih politik, delavcih v proizvodnji, potrošnikih in državljanih. Državljani so tisti, ki predstavljajo ključ do inovacij - oni odločajo o njihovem uspehu. Vendar kaj lahko kot oblikovalci politik, kot politiki, storimo za to, da pospešimo inovacije? Inovacije predstavljajo edino pot iz finančne in gospodarske krize, saj inovacije zagotavljajo rešitve za probleme, ki nas vse zadevajo - kot je staranje prebivalstva, podnebne spremembe in pomanjkanje surovin -, in bodo prav tako nemudoma naredile konec finančni in gospodarski krizi. Upamo, da bomo prek inovacij lahko vse te stvari povezali, dali gospodarstvu močan zagon in se obenem premaknili v bolj trajnostno družbo. To se seveda ne bo zgodilo samo od sebe. Potrebna je sprememba naravnanosti - sprememba koncepta družbe in načina, na katerega se moramo lotiti dela v politiki in v podjetništvu in industriji.
Torej, kateri so posebni ukrepi, ki bi jih lahko sprejeli? Potrebujemo več osredotočenosti in manj razdrobljenosti. Ko gre za inovacije in politiko, moramo opraviti s svojo ozkogledostjo. Kaj želimo doseči? Pri inovacijah ne gre le za vprašanje ene zgradbe, enega ministrstva, enega programa. Inovacije morajo biti nekaj, kar je prisotno na vsakem področju politike. Zato mora biti tudi to politična naravnanost. Če je le mogoče, potrebujemo celosten pristop. Zakaj imamo že zdaj toliko programov? Združimo jih, kjer je to le mogoče in začnimo enkrat stvari dejansko poenostavljati. To je naloga nas, politikov. Zmanjšajmo birokracijo. Če želimo nekaj doseči, smo kot politiki nenehno nagnjeni k nanašanju vedno nove plasti, dodatne uredbe, dodatnega programa, dodatne možnosti financiranja. Morda pa se tokrat rešitev ne skriva v "dodatnem", morda je zgolj "manj" ali "namesto".
Zato moramo biti pri vlogah za financiranje manj obsedeni z nadzorom in - nekaj, kar je zelo pomembno - ponuditi storitve tistim, ki pridejo k nam zaradi financiranja in napredovanja, zagotavljati točke "vse na enem mestu" za prosilce, ustanovitelje novih podjetij, vodje malih in srednje velikih podjetij in, kjer je primerno, za regije in raziskovalne organizacije. To pa ne pomeni le preverjanje vlog za financiranje, temveč, kjer je primerno, tudi iskanje ustreznih partnerjev ali vzpostavljanje omrežij sodelovanja.
Potrebnega je precej več tveganega kapitala in v tem pogledu si moramo v naslednjem obdobju financiranja namesto za 1 milijardo EUR resnično prizadevati za 5 milijard EUR, saj bo to bankam zagotovilo vsaj malo podpore, ki jo potrebujejo, da bi lahko malim in srednje velikim podjetjem odobrila posojila. Potrebujemo poceni in preprost patent in izvedljiva pravila, da bi zaščitili intelektualno lastnino. Potrebujemo pravi evropski notranji trg, na katerem lahko inovacije bolje uspevajo prek dostopa do trga s 500 milijoni državljanov. Zdaj je trg preveč razčlenjen. Do zdaj je prevladovalo mnenje, da so inovacije tehnološko napredni proizvodi. Ni nujno, da gre za to - lahko so povezane s socialnimi inovacijami.
Evropa se na področju inovacij že leta bori proti begu možganov - ustvarjalni ljudje, ki bi se raje odpravili v Združene države, saj mislijo, da je tam lažje. Če smo iskreni, je to včasih tudi res. Neprožna pravila v zvezi z osebno odgovornostjo, pomanjkanje finančne podpore in visoki pragovi za vstop na evropski trg so vse ovire, ki zagotavljajo, da inovacije doslej niso dosegle velikega uspeha v Evropi. EU si mora drzniti nagraditi - ne kaznovati - smelost, podjetništvo, vedoželjnost in ustvarjalnost. Potrebujemo evropske različice Steva Jobsa. Združimo se, kjer smo močni; združimo v Evropi raziskovalnega duha, Einsteina in Steva Jobsa.
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Gospod predsednik, poročevalki, gospe Merkies, čestitam za to sijajno poročilo. Rada bi se zahvalila poročevalcem v senci Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (ITRE), pa tudi članom sedmih odborov, ki so odboru podali svoje mnenje. Njihova podpora vseh različnih vidikov Unije inovacij bo ključnega pomena za njen uspeh.
Inovacije so postavljene v središče strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast. To priložnost bi rada izkoristila, da konkretno ponazorim, kaj bo Unija inovacij pomenila za različne ljudi.
Prek ustvarjanja koalicij znanja bomo spodbujali in podpirali boljše sodelovanje med podjetji in akademskimi krogi, da se razvijejo novi učni načrti, s katerimi se bodo zapolnile vrzeli v inovativnih znanjih. Kar zadeva evropske raziskovalce, bomo sprejeli ukrepe za spodbujanje čezmejnega sodelovanja in odpravo ovir za raziskave in mobilnost, tako da bomo do leta 2014 dokončali evropsko raziskovalno območje. Navsezadnje, kot se je izrazila gospa Merkies, moramo združiti Alberta Einsteina in Steva Jobsa in ga ali jo obdržati v Evropi: videti moramo biti zanimivi in dinamični ter osvobojeni nepotrebne birokracije.
Za mala in srednje velika podjetja (MSP) in podjetnike Unija inovacij ustvarja pogoje za pravice intelektualne lastnine (IPR), opredeljevanje standardov in dostopa do financ, ki bodo za inovacije dosti bolj ugodni. 13. aprila 2011 smo v okviru okrepljenega sodelovanja predstavili dva zakonodajna predloga o pravicah intelektualne lastnine, ki bosta znižala stroške patentov za več kot 80 %. Enotni evropski patent bo veljal v 25 državah članicah in če boste želeli zgraditi novoustanovljeno podjetje ali boste potrebovali dostop do financiranja, bo Komisija do leta 2012 zagotovila, da lahko skladi tveganega kapitala, ustanovljeni v kateri koli državi članici, delujejo in svobodno vlagajo drugod v EU.
Unija inovacij bo prav tako prvakinja med dobrimi zgledi inovacij v javnem sektorju, zasebni in javni sektor pa se bosta lahko poučila o najboljših praksah drug drugega.
Javna naročila predstavljajo 17 % BDP EU, velikanski potencialni trg za inovacije. Torej države članice in regije spodbujamo, da pripravijo proračune za javna naročila inovativnih izdelkov in storitev.
In končno, kaj pa povprečni davkoplačevalec? Torej, Unija inovacij bo najbolje izkoristila javni denar. To pomeni dajanje prednosti pametni fiskalni konsolidaciji kljub strogim proračunskim omejitvam. Naložbe in izobraževanje, raziskave in inovacije imajo potencial, da ustvarijo več bogastva in delovnih mest, kot znaša njihov strošek, in naložbe in inovacije nam bodo pomagale pri spopadanju z veliki izzivi, s katerimi se srečuje družba.
To me pripelje do partnerstev, ki bodo zagotovila okvir za usklajevanje instrumentov in resolucij, tako da bodo združila vse ključne dejavnike. Njihov cilj je zajeti celotno inovacijsko verigo, od podpiranja sijajnih raziskav in razvoja pa do zagotavljanja, da imamo vzpostavljene pogoje, da lahko rezultate teh raziskav in razvoja uspešno prenesemo na trg. Nadvse smo zadovoljni, da je Parlament 10. novembra 2010 tako močno podprl koncept partnerstev za inovacije. Predsednik Parlamenta je bil pozvan, da usmerjevalnemu odboru predlaga štiri člane, in tega se veselimo.
Nenazadnje je gospa Merkies omenila socialne inovacije, o katerih je razpravlja Odbor za industrijo, raziskave in energetiko. Komisija je zavezana, da bi začela izvajati pilotni projekt na področju evropskih socialnih inovacij, ki bo zagotovil strokovno znanje in omreženo virtualno stičišče za socialne podjetnike ion za javne in tretje sektorje.
Naj s tem končam, saj mislim, da gre nocoj predvsem za to, da bomo slišali, kaj imajo povedati člani Parlamenta, tako da se bomo lahko po razpravi, ko bomo odšli s poročilom, na te pripombe odzvali.
Inese Vaidere
Gospod predsednik, gospe in gospodje, finančna kriza je še posebno izpostavila potrebo po inovacijah na področju gospodarstva Evropske unije in zato so predlogi Komisije za "Unijo inovacij" še posebno dobrodošli. Uspešna inovacijska politika mora sloneti na treh stebrih: politični podpori, financah in urejeni zakonodaji. Kot poudarjamo v mnenju Odbora za mednarodno trgovino, mora biti poglavitni cilj "Unije inovacij" dolgoročni razvoj in konkurenčnost, ki temelji na tehnologiji, znanju in razvoju izobraževanja. Pri povečanju naložb v raziskave in razvoj na 3 % bruto domačega proizvoda moramo izvesti strukturne reforme, da bi zagotovili njeno učinkovito izvedbo in dostopnost za mala in srednje velika podjetja. Pomemben vidik predstavlja podjetniško pojmovanje inovacij. Te ne vključujejo le napredne tehnologije in odkritij, temveč tudi inovacije na področju upravljanja, socialne, poslovne, tržne in druge inovacije, ki zahtevajo še učinkovitejšo uporabo znanja in dejavnejšo sodelovanje z univerzami in raziskovalnimi središči. Pomembno je opredeliti močne vidike raziskav, medtem ko se je treba izogibati pretiranega določanja prednosti, kjer vsak raziskuje eno in isto stvar. Evropski patenti zdaj stanejo 15-krat več kot patenti ZDA, od tod tudi razlog, zakaj moramo evropski patent razviti hitreje in znižati njegove stroške. V mnogih novih državah članicah so se pojavili koristni izumi, vendar pa so jih raziskovalci zaradi pomanjkanja financiranja prisiljeni prodati drugim državam in podjetjem za nekaj tisočakov, medtem ko bi se njihova dejanska vrednost lahko merila v milijonih. Kar zadeva patente, pridobljene z javnim denarjem, je pomembno, da si bodo lahko univerze in zasebniki delili intelektualno lastnino, ustvarjeno na ta način. Evropska unija mora okrepiti zaščito intelektualne lastnine, da bi lahko obvarovali svojo tehnologijo in znanje pred piratstvom in goljufijo, zlasti s sklepanjem sporazumov s tretjimi državami. Vlade pa morajo pripraviti programe za razvoj inovacij. Morda nam Kitajske in Indije ne bo uspelo prehiteti v količini raziskav, vendar pa lahko vsekakor ponudimo kakovostne in boljše pogoje za uresničevanje zamisli. Hvala.
Sari Essayah
Gospod predsednik, v Odboru za zaposlovanje in socialne zadeve smo zavzeli stališče, da so inovacije vsekakor ključne za gospodarski razvoj in izboljšano zaposlovanje zdaj, ko Evropa išče pot za izhod iz gospodarske krize.
Naložbe v raziskave in razvoj se običajno zmanjšajo, čeprav je dokazano, da podjetja in države članice, ki v tem času največ vlagajo, primerjalno gledano pridobijo največjo tržno prednost. To so tudi tiste, ki po recesiji najhitreje okrevajo. Zato je za države članice izjemno pomembno, da dosežejo cilj strategije Evropa 2020 in vložijo vsaj 3 % BDP v raziskave in razvoj.
Odbor za zaposlovanje poudarja pomembnost širšega pogleda na inovacijsko politiko, ne zgolj v zvezi s tehničnimi inovacijami, ampak še bolj kot doslej v zvezi s socialnimi in storitvenimi inovacijami, ki bi pripomogle k reševanju izzivov, s katerimi se srečuje družba, kot so denimo staranje, zdravstveno varstvo, spremembe v okolju, podnebne spremembe in energetska učinkovitost. Dober primer tega je pilotni projekt, znan kot evropsko partnerstvo za inovacije za aktivno in zdravo staranje.
Informacijska in komunikacijska tehnologija (IKT) je pomembna v vseh inovativnih dejavnostih. Spretnosti IKT so odvisne od izboljšav na področju kakovosti usposabljanja, od podpore vseživljenjskega učenja, in so priložnost za tiste, ki so že zaposleni, da nenehno posodabljajo svoje lastno znanje in spretnosti.
Večina pobud, ki bodo omogočile inovacije, prihaja iz poslovnega sektorja, zato je zelo pomembno tesnejše sodelovanje z univerzami in raziskovalnimi središči. Po drugi strani se na univerzah ugotovitve raziskav v tržne namene izkoriščajo neustrezno ali prepočasi. Zato potrebujemo podjetniške inkubatorje, ki povezujejo podjetniške kroge z univerzami in katerih naloga bi bila spodbujanje tržnega izkoriščanja ugotovitev raziskav.
Odbor za zaposlovanje meni, da je vsekakor nujno vzpostaviti evropsko raziskovalno območje, ki bo odpravilo ovire za mobilnost raziskovalcev, in napredno evropsko raziskovalno infrastrukturo. Zato bi morali preprečevati beg možganov iz Evrope drugam - če že, bi morala biti Evropa območje, ki bi privabljalo raziskovalce od drugod.
João Ferreira
Gospod predsednik, komisarka, možnost močnejšega spodbujanja gospodarskega in družbenega razvoja, ki je v teh časih tako zelo nujno, je pravzaprav bistveno za inovacije. Lahko gremo celo dlje in rečemo, da inovacije predstavljajo nujno sredstvo, ki nam pomaga, da se odzovemo na mnoge probleme in izzive, s katerimi se danes spopada človeštvo.
Kot poročevalec mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane sem poskušal to zamisel zagovarjati tako, da sem pozornost usmeril v nekatere glavne izzive, s katerimi se spopadamo na naslednjih področjih, če navedem nekaj primerov: pomanjkanje in učinkovita raba virov, predelava in obdelava odpadkov, kakovost hrane in varnost, demografske spremembe, nove epidemije, pa tudi ohranjanje narave in biotske raznovrstnosti.
Poskušal sem zagovarjati dejstvo, da bi inovacije vodila predvsem merila javnega interesa, izboljšanje kakovosti življenja, spodbujanje socialne blaginje in ohranjaje okolja in ravnovesja v naravi. Inovacije bi morale biti ključni element javne politike na takšnih področjih, kot so okolje, voda, energija, promet, telekomunikacije, zdravje in izobraževanje.
Pozornost sem usmeril na dejstvo, ki ga je leta 2009 potrdila evropska delovna skupina za inovacije, da gospodarska in finančna kriza nesorazmerno vpliva na različne države in regije, kar ogroža doseganje konvergenčnih ciljev. Omejitve, ki so zdaj naložene državam članicam, bi lahko privedle do večje omejitve naložb v znanost, tehnologije in inovacije, zlasti v najranljivejših državah. Namesto objavljene "Unije inovacij" bi lahko prišlo do pravega inovacijskega prepada med bolj in manj inovativnimi državami in regijami.
Žal so moj prvi osnutek mnenja, ki sem ga predložil, na koncu razvodenile spremembe, sprejete v odboru. Tam, kjer so bili - in bi morali biti - javni interes, razvoj, kohezija, napredek in socialna blaginja, so na koncu prevladale tako imenovane poslovne priložnosti, konkurenca in izrabljanje inovacij v poslovne namene.
Medtem ko ta vizija prevladuje tudi v sporočilu Komisije, pa to ni naša vizija. To ni vizija prihodnosti, ki jo potrebujemo.
Kyriacos Triantaphyllides
poročevalec mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (EL) Gospod predsednik, ključna točka v mnenju Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov je ustvarjanje Unije inovacij z okrepljenim socialnim profilom, ki temelji na ustvarjanju delovnih mest. Treba je izbrati inovativno blago in storitve, ki bodo usmerjene tako v zasebni kot tudi javni sektor, da bi olajšali izvajanje upravnih postopkov, okrepili javno upravo in okrnili birokracijo in neprožnost javnega sektorja. Poleg tega je sprejetje inovativnih rešitev tesno povezano s predkomercialnimi javnimi naročili, ki so odgovor na vprašanja, na katera trg ne more odgovoriti ali kjer so predlagane rešitve negospodarne.
V zasebnem sektorju moramo spodbujati mala in srednje velika podjetja, pa tudi mikropodjetja, ki se še posebno težko prilagajajo trgu, da bi povečali uporabo inovativnih izdelkov na eni in ustvarili inovativne rešitve na drugi strani. Posebej je treba omeniti mikropodjetja v regijah in na podeželju, ki se zaradi pomanjkanja financiranja borijo za svoj obstoj, tako da bomo lahko našli načine za spodbujanje uporabe inovativnih rešitev in s tem izboljšali njihovo uspešnost. Obenem je treba spodbuditi programe okoljskih inovacij, da bi zapolnili vrzeli v prizadevanjih za spopadanje s podnebnimi spremembami in spodbujali okolju prijazne rešitve.
Poleg krepitve inovacij moramo premisliti o tem, kakšno neposredno korist imajo lahko od njih državljani Evropske unije. Uporaba inovativnih rešitev bi morala privesti do nižjih stroškov za podjetja, potrošnikom pa omogočiti, da bi prišli do cenejših in boljših izdelkov.
Danuta Maria Hübner
poročevalka mnenja Odbora za regionalni razvoj. - Gospod predsednik, komisarki bi rad povedal, da so inovacije v zadnjih letih postale simbol za politični instrument, ki lahko odpravi vse naše težave. To pomeni, da obstajajo ogromna pričakovanja in da jih moramo izpolniti.
Seveda je za uspešno uresničevanje zamisli upravljanje še kako pomembno in okvir upravljanja za inovacije mora danes temeljiti na uporabnosti in treba ga je uresničiti kot nekaj nujnega, prav tako pa mora biti v službi politične vsebine.
Vsi se strinjamo, da mora Evropa uvajati inovacije, sicer ko bodo konkurenti izpodrinili. Okrepiti je treba vsak člen v evropski inovacijski verigi in inovacijska politika mora biti usmerjena v izzive. Razumem, da je to tisto, kar ima Unija inovacij ponuditi.
Danes tvegamo, da bodo morda ne le podjetja, temveč tudi vlade okrnile naložbe v inovacije. To je logika krize in logika krčenja nacionalnih proračunov. Politika EU je odzivna in proračunski instrumenti EU se morajo neomajno obrniti proti tej logiki.
V Evropi inovacije ne predstavljajo le koncepta, ki ga je mogoče omejiti na določena inovacijska središča. Inovacije je treba uveljavljati na celotnem evropskem ozemlju. Evropa je preprosto premajhna, da bi si lahko kjer koli na svojem ozemlju privoščila inovacijski primanjkljaj.
Jasno je, da raziskav in inovacij ne gre enačiti in glede tega se z vami nedvomno strinjamo. Upravljanje inovacij bi zato moralo obsegati več kot le podpiranje raziskovalne in razvojne politike. Pri spodbujanju rasti, ki jo vodijo inovacije, ne gre za povečevanje odličnosti v infrastrukturi raziskav in razvoja. Glede na to, kako pomembne so, gre predvsem za spodbujanje nadarjenosti in spodbujanje porajanja novih zamisli.
Upravljanje inovacij mora predstavljati vzpostavljanje novih partnerstev, ki omogočajo učinkovite inovacijske sisteme, ki spodbujajo intelektualne in podjetniške zmogljivosti, odkrivajo tudi speče inovatorje - ki jih imamo v Evropi veliko - prek poslovnega okolja, ki je ugodno za inovacije, in zlasti v MSP pokrivajo vse sektorje gospodarstva.
Za zaključek naj povem, da še nimamo celovitega evropskega modela za inovacije, a jasno je, da mora vznikniti iz dobro urejenega, konkretnega in skupnega javnega/zasebnega prizadevanja. Verjamem, da nas bo Unija inovacij popeljala naprej vse do takšnega modela.
Amalia Sartori
v imenu skupine PPE. - (IT) Gospod predsednik, poročilo gospe Merkies - ki se ji zahvaljujem za delo, ki ga je opravila - je prvi pomembni prispevek Parlamenta k predlogu Komisije o pobudi Unije inovacij. V preteklih letih so glavne države po svetu vztrajno zasledovale cilj, da osredotočijo svoje politike konkurence na določene ključne sektorje, ki ustvarjajo rast in razvoj, usmerjena v inovacije. Dober primer tega je visokotehnološki sektor.
Tudi Evropa priznava potrebo po stremljenju k projektom, ki imajo za cilj gospodarsko in industrijsko rast, z usmerjanjem sredstev in naložb v inovativne politike, ne da bi pri tem skrenila s poti, po kateri je stopala zadnja desetletja, ko je igrala vodilno in usmerjevalno vlogo na področju gospodarskega in družbenega razvoja. Glavni namen tega poročila kaže potrebo po medsektorskem pristopu, spodbujanju inovacij na vseh poslovnih področjih, v gospodarstvu in družbi nasploh.
Mala in srednje velika podjetja - steber gospodarske uspešnosti Evrope celo v hudih kriznih razmerah - so prepoznana kot prostor, kjer do inovacij prihaja vsak dan. Danes je treba te sposobnosti prepoznati, nagraditi in uporabiti v prid rasti in razvoja celotne celine. Prav tako je postalo jasno, da so inovacije in raziskave dve plati iste medalje. Inovacije lahko izvirajo iz raziskav, lahko pa gre tudi za najrazličnejše sposobnosti spreminjanja stvari na bolje na vseh področjih življenja. Uspeti v tem bo za Evropo predstavljalo izziv. Morda nam ne bo uspelo ustvariti Silicijeve doline takoj, a morda lahko ustanovimo Univerzo Stanford.
Teresa Riera Madurell
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospod predsednik, komisarka, rada bi čestitala poročevalki, gospe Merkies, za njeno odlično delo, saj je razčlenila vsebino poročila in se osredotočila na pomembnejša vidika za našo skupino, kot so socialne inovacije - razumljene kot inovacije ljudi in javnosti -, pobuda, ki jo zagotavljajo javna naročila inovativnih in zelenih proizvodov in storitev, ter potreba po izboljšanju dostopa do finančnih sredstev na strani MSP. To mi omogoča, da se osredotočim in podam pripombo glede posebnega vidika poročila: glede potrebe po razvoju kazalnikov.
Gospe in gospodje, če dojemamo inovacije preprosto v smislu novih proizvodov, procesov in storitev, ki prevedejo do gospodarske dejavnosti, potem je bistveno, da se opremimo z instrumenti za merjenje naše inovacijske zmogljivosti prav v gospodarskem smislu in da tako ravnamo na podlagi parametrov, kot so zasebne naložbe in raziskave in razvoj, zaposlovanje ali število inovativnih podjetij. Vzpostaviti moramo kazalnike, ki odražajo zmogljivost za inovacije, da ustvarimo rast, zaposlenost ter povečanje BDP, in ki nam omogočajo primerjavo naših razmer glede intenzivnosti z gospodarstvi naših držav konkurentk.
Rada bi zaključila z nekaj besedami kot članica delegacije, ki je nasprotovala začetku okrepljenega sodelovanja na področju enotnega patenta Skupnosti, in rada bi povedala, da smo temu nasprotovali zato, ker mislimo, da lahko instrument za okrepljeno sodelovanje neposredno vpliva na notranji trg, teritorialno kohezijo in pravico državljanov vseh držav članic do čim večje pravne varnosti.
Vladko Todorov Panajotov
Gospod predsednik, Evropa se zdaj spopada z dokaj novo, a zelo hudo nevarnostjo zaostajanja ali celo pešanja v smislu svetovne konkurence na področju znanosti in tehnologije. Takšen razvoj bi našo blaginjo, gospodarski napredek in družbeni položaj izpostavil hudemu pritisku. Bolj preprosto povedano, Evropi preti nevarnost, da bo postala povprečna akterka na svetovnem znanstvenem in gospodarskem prizorišču. Evropa zdaj nujno potrebuje inovacije.
Gospe Merkies čestitam za njeno krasno poročilo. Prav tako sem zadovoljen s sijajnimi zamislimi komisarke Geoghegan-Quinn. To zagotavlja uspeh, saj je Unija inovacij predvsem strategija za gospodarski razvoj Evropske unije. Da bi v tem uspeli, potrebujemo naslednje. Prvič, imeti moramo boljši dostop do kreditov in finančne podpore; več moramo vlagati v znanstvene raziskave in razvoj; imeti moramo jasna pravila, ki omogočajo dolgoročne obete v smislu inovacij; imeti moramo preproste postopke za dostop do evropskih in nacionalnih programov podpore; in poceni, preproste evropske patente.
Evžen Tošenovský
v imenu skupine ECR. - (CS) Gospod predsednik, danes razpravljamo o inovacijski strategiji na zasedanju že drugič. V mnogih naših razprav o položaju evropskih držav na svetovnih trgih pogosto omenjamo pomembnost spodbujanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva. Na položaj EU na svetovnih trgih bo v prihodnosti precej vplival uspeh inovacij in hitrost inovacijskih ciklov. Evropske države očitno vodijo raziskovalne projekti na zelo visoki ravni. A dolgoročni problem je počasno izvajanje tega znanja v praksi zaradi zapletene birokracije.
Sklad za znanost in raziskave je eden največjih skladov EU. Zato si moramo zastaviti cilj, da čim bolj poenostavimo birokracijo, vključeno v prenos rezultatov raziskav, da na ta način zagotovimo čim več pomoči inovacijam in tako okrepimo konkurenčnost EU. Razmisliti moramo o tem, kako poskrbeti za tržno izkoriščanje rezultatov raziskovalnih projektov znotraj okvira ukrepov v zvezi z inovacijami. Če bomo zapletali izvajanje evropskih raziskav na trgovinskem področju, bomo težko pospešili inovacijskih cikel.
Philippe Lamberts
Gospod predsednik, gospe in gospodje, raziskovalna in inovacijska politika predstavlja enega od treh glavnih stebrov politik Evropske unije. Prav tako bi rekel, da bo vse bolj postajala strateško orodje, ki je vsekakor ključno za našo prihodnost. Zakaj? Ker imamo srečo, ali pa izziv, da živimo na začetku spremembe civilizacije.
Razmislite o tem. Zagotoviti moramo pogoje dostojnega življenja za vse ne le tukaj in zdaj, temveč tudi drugod in za prihodnje generacije. Že samo to je velik izziv. A poleg tega moramo prvič v zgodovini človeštva to storiti znotraj fizičnih omejitev planeta. To kontekst seveda korenito spreminja.
Prepričani smo, da lahko Evropa v tej preobrazbi igra vodilno vlogo na svetu, ne le pri preoblikovanju naše infrastrukture in organizacij, temveč tudi, še pomembneje, pri preoblikovanju našega načina proizvajanja, potrošnje in življenja. Biti moramo prav med vodilnimi, da bomo najbolje zagotovili konkurenčnost Evropske unije. Zato imam priložnost povedati, da konkurenčnost ni cilj sama po sebi. Naš cilj je biti kos izzivom, ki, ne pozabimo, pretijo obstoju človeštva na tem planetu. Če smo med najboljšimi, bo seveda naša konkurenčnost zagotovljena.
Povedanih je bilo veliko stvari, s katerimi se strinjamo. Načel bi rad samo dve točki.
Prvič, povečati moramo vpliv vsakega porabljenega evra. To zahteva boljše razporejanje med različnimi politikami EU in med tem, kar je storjenega na ravni Evropske unije ter na ravni držav članic. To pomeni, da se moramo premakniti od logike, kjer so splošno pravilo subvencije in olajšave, zagotavljanje posojil in delitev tveganja, k logiki, kjer je glavni cilj pospeševanje zasebnih naložb z uporabo javnih sredstev. Najboljši način, da bi to storili, pa ni vedno prispevanje nepovratnih sredstev.
In za konec, biti moramo pogumni, da si nehamo nalagati številna bremena, kot je denimo projekt ITER, ki pravzaprav požira precejšnjo količino evropskega raziskovalnega denarja - 7 milijard EUR od 60 milijard EUR -, samo predstavljajte si! S tem moramo prenehati.
Niki Tzavela
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, rada bi se zahvalila gospe Merkies za ves njen trud in usklajevanje v obdobju, v katerem so med političnimi skupinami potekala pogajanja o tem poročilu. Mislim, da je delo opravila zelo dobro. Rada bi omenila tri točke.
Vesela sem, da je poročevalka upoštevala vlogo širokopasovnega interneta. Digitalni svet in informacijsko-komunikacijska tehnologija sta motor inovacij, širokopasovni internet pa bi moral biti bistven pogoj za vsa evropska inovacijska partnerstva.
Drugič, v pripravah na osmi okvirni program bi morali še bolj okrepiti spremljanje in naknadno vrednotenje rezultatov raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti, financiranih s sredstvi EU. Torej se lahko prepričamo, da je gospa Merkies v svoje poročilo povsem pravilno vključila odstavek, ki Komisijo poziva k razvoju celovitega kazalnika, ki bi omogočil boljše spremljanje in ocenjevanje napredka in merljivega učinka politik in programov v EU.
Če zaključim, pred nekaj dnevi je predsednik Evropskega sveta, gospod Van Rompuy, podal izjavo, da Evropejci niso inovativni, ker so potrti. To je pravzaprav inovativna domneva, a mislim, da je to stvar lastnosti. Spodbujati moramo kulturo učenja, vedoželjnost in prevzemanje tveganja.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, spopadamo se z dvema glavnima družbenima izzivoma: z gospodarsko krizo, s staranjem prebivalstva, pomanjkanjem virov in potrebo po ohranjanju naše mednarodne konkurenčnosti.
Zaradi tega je za nas še toliko pomembneje, da spodbujamo inovacije, ki lahko z zagotavljanjem ustvarjalnih zamisli in rešitev učinkujejo proti tem težavam. Ne gre le za uvajanje tehničnih inovacij, temveč tudi družbenopolitičnih inovacij. Na primer, da bi se spopadli s problemom staranja prebivalstva, potrebujemo po eni strani tako imenovane klasične inovacije, kot so denimo nova zdravila, po drugi strani pa bi morali razmišljati o inovativnih modelih za družbo, pokojninskih in zdravstvenih sistemih. Danes moramo ustvariti okolje, ki bo spodbujalo inovacije jutrišnjega dne, vključno z naložbami v raziskave in razvoj, varovanjem intelektualne lastnine, zlasti z uporabo patentne zakonodaje, in spodbujanjem ustvarjalnih spretnosti vse od šolskih klopi dalje.
In za konec, rad bi omenil poseben problem, ki zadeva rabo virov. Inovacije bi morale navsezadnje zagotavljati trajnost proizvodov. To bo prineslo koristi potrošnikom in okolju. Žal obstajajo tudi inovacije, ki imajo obratni učinek. Proizvodi se namerno razvijajo s slabostmi, ki skrajšajo njihovo življenjsko dobo in povečajo potrošnjo, kot so denimo prenosni računalniki in pametni telefoni. Unija inovacij mora pomagati to odpraviti.
Herbert Reul
(DE) Gospod predsednik, gospa Geoghegan-Quinn, gospe in gospodje, najprej bi se rad iskreno zahvalil gospe Merkies za trdo delo. Prav tako bi se rad zahvalil mnogim sodelujočim poslancem in Komisiji za njeno podporo.
Glede tega vprašanja se večinoma vsi strinjamo. V zadnjih letih smo tukaj sprejeli številne programe in dokumente, od lizbonske strategije do strategije Evropa 2020 in še mnoge druge. Ves čas smo govorili, da bo prihodnost Evrope odvisna od tega, ali uspemo razrešiti vprašanje inovacij. Vsi se strinjamo, da to vključuje vse vidike izobraževanja, usposabljanja in raziskav, pa tudi podjetništvo je pomembno. Kot je dejal predhodni govornik, pa kljub temu drži, da so druge regije na svetu očitno sposobne učinkoviteje spodbujati nadarjenost in zamisli kot mi.
Zato se moramo vsaj za trenutek ustaviti, da bi razmislili o razlogih, ki temu botrujejo. Ali je to tako, ker zagotavljamo premalo financiranja ali ker ne moremo najti pravega načina za izkoriščanje potenciala, ki je na voljo? To je tisto, kar je gospa Merkies omenila v svojem govoru.
Na kratko bi se rad dotaknil še enega drugega vprašanja. Bil sem član delegacije v Kaliforniji in nekega večera smo se sestali z mladimi podjetniki in ljudmi, ki so želeli ustanoviti nova podjetja. Tistega večera ne bom nikoli pozabil. Oči teh mladih so sijale, bili so polni navdušenja ter oni sami in drugi so bili prepričani, da so sposobni nekaj doseči. Prosili so samo za eno stvar. Želeli so pomoč za vse, ki so nameravali ustanoviti podjetje, tako da jim je bila dana priložnost, svoboda delovanja, vsega svojega časa pa niso tratili za ubadanje z birokracijo.
Nikoli ne bom pozabil tega, saj je to bil zame izjemno pomemben znak. Kako lahko povečamo učinkovitost naših naložb v raziskave? Mislim, da so prispevki Evropskega raziskovalnega sveta (ECR) in Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo (EIT) na področju raziskav zanimivi in vznemirljivi in bi lahko prinesli dobre rezultate. Na vprašanja, ki zadevajo tvegani kapital in ljudi, lahko verjetno najbolje odgovorimo, če kot politiki ne poskušamo ocenjevati vseh vprašanj pri sprejemanju odločitev in sestavljanju smernic. Morda je potrebnih le nekaj predpisov. Kot je dejala gospa Merkies, manj pogosto pomeni več.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Judith A. Merkies
Gospod predsednik, gospod Reul, hvala za vaš govor. Kako mislite, da lahko vključimo te ambicije znotraj okvira Unije inovacij v vso delo, ki ga opravljamo v Odboru za industrijo, raziskave in energetiko, v vse druge dokumente, ki bodo sledili, v skupni strateški okvir, v celotno financiranje raziskav in v prihodnje programe? Kako lahko Komisija zagotovi, da bo navsezadnje vse te politične prvine povezovala rdeča nit, tako da lahko dejansko dosežemo cilje, določene v tej Uniji inovacij?
Herbert Reul
(DE) Gospod predsednik, še vedno verjamem v stvari, ki so dobre in pozitivne. V duhu mladih, s katerimi smo se sestali v Kaliforniji, bi rad dejal, da lahko to dosežemo. A morda nam ni treba uvajati predpisov, ki zajemajo sleherno podrobnost.
Britta Thomsen
(DA) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, rada bi začela s čestitkami poročevalki za to poročilo. To je krasen rezultat. V strategiji 2020 smo potrdili dejstvo, da moramo povečati našo produktivnost, če želimo ohraniti raven naše blaginje v Evropi. Zato se moramo osredotočiti na inovacije. A pomembno je, da inovacij ne omejimo na raziskave in tehnologijo. Če se nameravamo inovacij lotiti resno, moramo predvsem vlagati v človeški vidik. Inovacije vključujejo ustvarjalne procese, ki se jih lahko naučimo in ki bi morali biti vključeni v učne metode držav članic, saj potrebujemo delavce z dobrimi predlogi za izboljšave na delovnih mestih in vzorčne rešitve za spopadanje z novimi nalogami. A to pomeni, da se moramo izobraževati in zagotoviti nadaljnje usposabljanje za naše delavce. Prav tako se srečujemo z ogromno nalogo naučiti podjetja, kako lahko najbolje uporabijo inovacijski potencial svojih delavcev. Inovacije, ki jih predlagajo zaposleni, niso koristne le za podjetja, temveč tudi za zadovoljstvo pri delu in lahko pomagajo pri zmanjševanju stresa. Komisijo bi rada pozvala k začetku pogovorov z obema stranema industrije, da bo razpravljala o načinu, kako najbolje v Evropi najbolje spodbujati inovacije, ki jih predlagajo zaposleni.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospod predsednik, seveda smo vsi za inovacije, zlasti ko je govora o znanosti in industriji - in tega ne pravim le kot politik, temveč tudi kot nekdo, ki je nekoč delal na univerzi, saj sem bil predavatelj, preden sem postal politik. A v resnici - in nekateri govorniki so to že omenili - izgubljamo tekmo za inovacije proti državam, kot so Združene države in bližnjevzhodne države. Zato pozivamo k širitvi našega sodelovanja na področju inovacij, ki bo vključevalo tudi države, ki niso članice EU.
Zelo sem zadovoljen, da smo sprejeli spremembo, ki sem jo predložil, je bila vključena kot odstavek 167 in poziva k sodelovanju z državami, ki sodelujejo v vzhodnem partnerstvu, in upam, da bo tudi odstavek 71 spremenjen na podoben način. Ta odstavek resda omenja sredozemske države, a bi ga bilo treba razširiti tako, da bi vključeval države, ki sodelujejo v evropski sosedski politiki.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Gospod predsednik, gospa Merkies je izdelala sijajno poročilo in ji čestitam. Seveda imamo tudi strategijo EU 2020, napisane imamo številne pobude in številna poročila o inovacijah in zaposlovanju mladih, ki jih moramo uresničiti v praksi. Mladi v Evropi so brezposelni s stopnjo 9,6 % v smislu splošne brezposelnosti, a ta stopnja presega 20,2 % mladih v starosti 19-27 let in seveda so ti ljudje obupani. Delo ne pomeni le preživetja; to moramo razumeti in dati mladim priložnost za delo, saj jim damo s tem njihovo samospoštovanje.
Vsak državljan mora seveda imeti priložnost, da razvije inovativne ukrepe, tako da se vključi v inovacijske programe, in da spremeni Evropo. Komisarka, sporočilo Komisije se nanaša na partnerstva v inovativnem sektorju. Kako namerava Komisija spodbujati tesnejše sodelovanje regij, katera sredstva se bodo uporabila, in kakšno financiranje bo zagotovljeno?
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, glavni izzivi, s katerimi se spopada Unija inovacij, vključujejo staranje prebivalstva in ohranjanje zdravstvenih sistemov. Da bi zagotovili, da so zdravstveni sistemi vzdržni in stabilni, jih je treba obravnavati in o njih razpravljati v njihovem celotnem kontekstu. Uspešne rešitve bo mogoče najti le, če bomo premislili o medsebojni povezanosti sistemov.
Do leta 2050 bo stopnja delovno aktivnih državljanov EU v primerjavi s tistimi, ki bodo stari več kot 65 let, upadla s 4:1 na 2:1. Posledično se bodo zagotovo povečali izdatki na področju pokojnin in zdravstva. A z osredotočanjem le na pokojninsko zakonodajo in zviševanjem prispevkov pacientov nam ne bo uspelo doseči naših ciljev.
Uspešne rešitve bodo morale upoštevati tudi pomanjkljivosti v izobraževalni politiki in politiki trga dela. Nujno bomo morali vlagati v usposabljanje in spremeniti smer naše politike usposabljanja, da bi preprečili pojav razmer, v katerih vse več delovnih mest v visoko specializiranih industrijah ne bi bilo zasedenih, medtem pa bi bilo primerljivo število delovno aktivnih nizko kvalificiranih oseb odvisnih od socialne pomoči.
Kot del naše politike trga dela bomo morali uskladiti družinsko politiko in politiko enakosti, namesto da ustvarjamo nasprotja.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospod predsednik, komisarka, rada bi začela s čestitkami poročevalki za njeno sijajno delo.
Evropa potrebuje trajnosten in konkurenčen gospodarski model, ki se odziva na glavne družbene izzive današnjega časa in ki zagotavlja več in boljša delovna mesta. Pobuda "Unija inovacij" uvaja strateško evropsko inovacijsko politiko, ki je vključena in usmerjena v podjetja in ljudi. Koncept inovacij mora iti naprej od tehnoloških inovacij: treba ga je povezovati s proizvodi, a tudi s procesi, storitvami, gibanji, sistemi in organizacijskimi strukturami.
Zlasti pa so socialne inovacije usmerjene v iskanje novih in učinkovitih rešitev za nujne socialne potrebe. Poleg tega so mladi gonilo inovacij: zato moramo izvajati politike, ki spodbujajo dostop mladih do trga dela. Prav tako je ključnega pomena ustvariti ustrezne mehanizme podpore za mala in srednje velika podjetja.
Uspeh inovacijske politike je odvisen od obstoja preprostega, učinkovitega, nebiroktatskega sistem za znanost in visoko šolstvo. Ustrezno financiranje teh dveh področij je nujen pogoj za razvoj inovacij.
Zato glede na cilj 3-odstotnega bruto domačega proizvoda za tehnološke raziskave in razvoj pozivam Komisijo, da razmisli o možnosti vzpostavitve učinkovitega vseevropskega sistema za upravljanje tega cilja ob upoštevanju tega, kar se dogaja na področju gospodarskega upravljanja.
Catherine Trautmann
(FR) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, ko si zastavimo cilj krepitve naše zmogljivosti za inovacije in naložbe ali konkurenčne prednosti pred Združenimi državami in Kitajsko, zagotovo govorimo o gospodarskem razvoju, a natančneje tudi o ustvarjanju delovnih mest. Zato moramo ustvariti sredstva za krepitev inovacij.
Gospe Merkies bi rada čestitala za sistem vse na enem mestu, financiranje strategije in priznanje, da morajo raziskovalci nujno prevzeti tveganja. Njeno poročilo kaže v pravo smer in predlaga okvir, ki je v prid malim in srednje velikim podjetjem (MSP), ki so bistvena za uspeh Evropske unije.
Inovacije pomenijo zanimivost in konkurenčnost ozemelj, vključevanje regionalnih in lokalnih organov pa je ključnega pomena v smislu razporejanja dodeljenih sredstev, zmanjševanja neskladij in krepitve dejavne vloge, ki jo morajo odigrati državljani. Neposredno na kraju samem bodo ukrepi, predlagani v tem poročilu, učinkovito pripomogli k doseganju strateških ciljev strategije Evropa 2020.
Edvard Kožušník
(CS) Gospod predsednik, Evropa in inovacije. Nekaj bi tukaj rad povedal o tem, o čemer sta pravkar govorila moja kolega, gospod Migalski in gospod Tošenovský. Kje smo pravzaprav? ZDA so pred nami, Japonska je pred nami, Brazilija, Indija in Kitajska so nam tesno za petami. Program Unije inovacij vidim kot program, ki prihaja tik pred zdajci. Po vsej verjetnosti je to zadnja priložnost, ki jo bomo imeli, da vzamemo stvari na področju inovacij v svoje roke in da tem državam preprečimo, da bi nas dohitele. Sleherni spodrsljaj Evrope kot celine na tem področju bo imel usodne posledice - kot so dejali vsi drugi poslanci - za konkurenčnost Evrope, kakovost življenja njenih prebivalcev in navsezadnje tudi za vrednote, ki jih Evropa zastopa v svetu.
Zato sem zadovoljen, da je Evropskemu parlamentu uspelo sprožiti določene zakonodajne ukrepe, kot so večje sodelovanje na področju uvajanja evropskega patenta. Prav tako menim, da je področje standardizacije zelo pomembno v zvezi z vpeljevanjem inovacij v prakso, pa tudi za njihovo uporabo v malih in srednje velikih podjetjih.
Zbigniew Ziobro
(PL) Gospod predsednik, v govoru, ki sem ga imel tukaj v Strasbourgu novembra lani, sem poudaril pomembne razlike, ki obstajajo med starimi in novimi državami članicami Evropske unije, ko je govora o finančni podpori raziskovalnega in razvojnega sektorja. Dolgoročno je bo to privedlo do občutnih neravnovesij v razvoju posameznih držav članic Evropske unije, pojav, ki so ga novinarji grdo poimenovali kot "beg možganov", pa je v poročilu zmotno omenjen kot intelektualna mobilnost. Da bi v Evropi zagotovili trajnostni razvoj - in poudaril bi besedo trajnostni -, mora EU pod postavko trajnostnega razvoja nameniti več sredstev za razvoj inovacijskih in raziskovalnih programov v novih državah članicah EU.
Prav tako je posamezne vlade vredno spodbujati k povečanju sredstev, ki so vsako leto iz proračuna dodeljena raziskavam, pa tudi k določanju minimalnega odstotka proračuna, ki ga je treba uporabiti za tovrstne projekte. Nadaljnje ključno vprašanje je financiranje inovacij v sektorju MSP, ki bi mu morali dati dosti več poudarka.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, komisarka, glavni izziv je, da stvari speljemo drugače - na dosti manj razdrobljen način, da smo priča manj vzporednim dejavnostim držav članic in Evropske unije - in da tudi vlagamo bolj ciljno usmerjeno. Mislim, da nas podjetja in državljani spremljajo. Poročilo in vaš predlog za Unijo inovacij vzbuja pričakovanja. Dejansko bi si morali od tega veliko obetati, a vendarle bi rad posebej poudaril nekaj točk v zvezi z instrumenti, vključno s tistimi na strani Evropske unije.
Prvič, zagotoviti moramo, da bo financiranje potekalo lažje, in treba je zagotoviti več subvencij in pobud za tvegani kapital. Drugič, sklade že imamo, a so rezervirani in se ločeno upravljajo: regionalni skladi, kmetijski skladi in tako dalje. Premakniti se moramo k pristopu več skladov. Ali se boste strinjali s tem v prihodnjih predpisih? S kakšnimi predlogi bo to pokrito?
Moja naslednja točka je to, čemur smo pravkar bili priča, in sicer da naložbe v raziskave in razvoj pretežno končajo v dvanajstih "starih" državah članicah, tako da je potrebna nadaljnja razdelitev. Ponovno uravnoteženje je tisto, kar potrebujemo. Kako lahko v tem oziru podprete podjetja in državljane v "novih" državah članicah?
In za konec, želel sem povedati, da je to proces, o katerem bi vam radi pomagali razmisliti. Kako boste zdaj vodili dialog? V vašem sporočilu je zapisano, da boste konec leta 2011 sklicali konvencijo in ukrepali tudi drugače. Z vami sem v tem parlamentu nekajkrat že imel priložnost govoriti, vključno v obliki dialoga, in sicer na vrhih o seznanjenosti z inovacijami. Kako jih boste od zdaj naprej prirejali? Od vas si želimo več. Pravzaprav v to zelo verjamem. Zdaj v Komisiji takšne stvari usklajujete in to se v preteklosti ni dogajalo. Skupaj z gospo Merkies vas bomo pozorno spremljali.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, gospe Merkies čestitam za njen sijajni osnutek poročila. V zagotovilo, da bo pobuda Unije inovacij prispevala k trajnostnemu razvoju, je treba posodobiti izobraževalni sistem, poenostaviti in združiti pravila o dostopu do obstoječih skladov, treba je predvideti potrebne spretnosti, spodbuditi partnerstva med univerzami in podjetji, skupaj s standardizacijo, in zaščititi intelektualno lastnino. A širokopasovni dostop je vsekakor prvi pogoj za Unijo inovacij, glede na to, da izboljšuje raven vključevanja državljanov.
Pozivamo k večjim sredstvom za inovacije, a mislim, da se moramo zaradi doslednosti, kot smo to storili tudi v drugih primerih, izogniti, da bi s tem poročilom ogrozili prihodnost kohezijske politike, skupne kmetijske politike in večletnega finančnega okvira. Upam, da bo ta sprememba jutri deležna večinske podpore.
In za konec, Komisijo pozivam, da inovacijsko politiko Unije prenese v akcijski načrt s posebnimi cilji in izmerljivimi cilji.
Francesco De Angelis
- (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospe Merkies bi se rad zahvalil za njeno sijajno delo. Mislim, da moramo več vlagati v inovacije, raziskave in znanje, to pa moramo storiti bolj smelo. Raziskave ne smejo prevzeti inovacij. Inovacije in raziskave niso ista stvar, in pozdravljam dejstvo, da poročilo izpostavlja to strateško razlikovanje.
V poročilu je določenih nekaj pomembnih ciljev: prek socialnih inovacij je usmerjeno v navadne ljudi in delavce; uvaja ukrepe za omogočanje dostopa do kreditov in financiranja za mala in srednje velika podjetja; in predvsem vzpostavlja vse tesnejši in neposreden odnos, ki povezuje podjetja, raziskovalna središča in naše univerze.
Spodbujanje in poenostavljanje življenja za mala in srednje velika podjetja prek sistema vse na enem mestu in osredotočanje na nadarjenost, ustvarjalnost in inovativne zamisli so bistveni pogoji za rast in razvoj. Evropa mora do inovacijskih politik zavzeti resen pristop, če želi najti pot iz krize in zgraditi boljšo prihodnost za mlade generacije.
Ioan Enciu
(RO) Gospod predsednik, zdaj so raziskave in inovacije privilegij najbolj razvitih držav članic, kar je za Evropsko unijo neugodno. Evropska unija mora ta dejavnik upoštevati in spodbujati ravnovesje morebitnih inovacijskih zmogljivosti po vsej EU. Kot je nedolgo tega obljubila komisarka Quinn, je treba novim državam članicam z dodeljevanjem dodatnih sredstev nuditi podporo, da razvijejo svojo raziskovalno infrastrukturo. To je edini način, na katerega bomo lahko gotovo preprečili, da bi se povečal prepad med vzhodom in zahodom Evropske unije v smislu raziskav in inovacij, kar nam bo omogočilo doseči naš cilj ustanavljanja prave Unije inovacij.
Predstavljena je bila zamisel, da se strukturni ali kmetijski skladi uporabijo za financiranje inovacij in raziskav. Mislim, da zamisel ni niti uresničljiva niti pravična. Realistična rešitev je ta, da ustvarimo posebne instrumente, ki bodo namenjeni zgolj raziskavam in inovacijam.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Gospod predsednik, komisarka, gospa Merkies, ta strategija je pomembna za vse evropske države, zlasti za tiste, katerih gospodarstva niso dovolj konkurenčna. Nujna je za ustanavljanje malih in srednje velikih podjetij. Delovna mesta se danes ustvarjajo na dejavnejši način. Nujna je za univerze in laboratorije, katerih obstoj je delno odvisen od njihovega odnosa s proizvodnimi sektorji. Nujna je za finančni sistem, ki bo v inovacijah našel nov trg, ko se bo izčrpal klasični proizvodni model.
Inovacije so na vrhu evropske agende in ker so steber strategije Evropa 2020, jim bomo morali postreči z novimi finančnimi instrumenti, tako da v obstoječih razmerah ne bodo podlegle proračunskim omejitvam.
Za konec bi rad čestital poročevalki, gospe Merkies, za njen pomemben prispevek k bolj inovativni Evropi z gospodarstvom, ki temelji bolj na znanju.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, rad bi se pridružil mnogim čestitkam, ki jih je kolegica iz moje skupine že prejela za pripravo osnutka sijajnega poročila. Evropska unija je na zahtevnem razpotju. Po eni strani moramo nujno obravnavati probleme, ki jih povzroča kriza, medtem ko moramo po drugi strani zdaj sprejeti ukrepe, tako da bomo lahko našli ustrezen odgovor in izvedli svoje dolgoročne zaveze, da bi se odzvali na izzive, kot so podnebne spremembe, energetska varnost, zanesljiva preskrba s hrano, naša starajoča se družba in tako dalje.
V današnjem svetovnem okviru ima inovacijska politika velik učinek na vsa področja življenja in v prihodnosti bo postala glavni steber gospodarskega, kulturnega in družbenega razvoja v Evropski uniji. Doslej je bila politika razdrobljena in bolj usmerjena v akademske in znanstvene raziskave, kot pa da bi preoblikovala inovativne zamisli v dejanske ali prenovljene proizvode ali storitve, ki bi spodbujali rast in ustvarjanje delovnih mest.
Podpiram celovit pristop k inovacijski politiki in mislim, da moramo skupaj vzpostaviti strateško in celovito inovacijsko politiko Evropske unije, ki je usmerjena v praktično prenovo.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospod predsednik, inovacije predstavljajo eno od glavnih gonilnih sil evropske konkurenčnosti, brez katere bi bilo nemogoče doseči naše določene strateške cilje. Na primer, gre za nujno potrebo po inovacijah na področjih javnega zdravja in varstva okolja.
Unija in države članice morajo zato zagotoviti finančne in davčne spodbude za podjetja in posameznike, da bi se osredotočile na znanstvene in tehnične raziskave in razvoj na področjih, ki so manj donosna, a toliko koristnejša za javnost. Menim, da še vedno dodeljujemo razmeroma malo proračunskega denarja raziskavam, in bi zato tudi rad poudaril potrebo po finančnih instrumentih na tem področju v prihodnjih proračunih EU.
Področje evropskih raziskav bi bilo tudi podprto v uvedbo enotnega evropskega patenta, ki bi poleg varovanja intelektualne lastnine inovatorjev morda lahko tudi zmanjšal dolgotrajne in drage birokratske postopke in se izognil ponovnim vlogam enega subjekta v vseh državah članicah.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Gospa predsednica, doseganje strateškega cilja Evropa 2020 glede povečanja naložb v raziskave in razvoj za 3 % BDP bi lahko ustvarilo 3,7 milijonov delovnih mest in do leta 2025 povečalo letni BDP na 795 milijard EUR.
Da bi to dosegli, bomo seveda potrebovali 1 milijon dodatnih raziskovalcev v času, ko mnoge med njimi zanimajo države, ki niso članice EU, kjer obstajajo mehanizmi za odpravljanje ozkih grl, ki preprečujejo zamislim, da bi dosegle trg. Razdrobljenost raziskovalnih sistemov in trgov, neizkoriščenost javnih naročil za spodbujanje inovacij, negotovo financiranje in počasen proces standardizacije so problemi, s katerimi se države Evropske unije še vedno spopadajo. A upamo na njihovo resno obravnavo, če želimo, da bo program Unije inovacij eden od uspehov strategije Evropa 2020. To je edini način, da bomo lahko v Evropi dosegli trajnostno rast in se zoperstavili vedno večjemu pritisku globalizacije.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, pobuda Unije inovacij spodbuja strateško evropsko politiko, usmerjeno v poslovanje. Posebno pozornost je treba posvetiti ciljem, določenim v strategiji Evropa 2020. Vodilo inovacij morajo biti javni interes, izboljšana kakovost življenja in spodbujanje socialne blaginje. To pomeni, da so globalizacija in raziskave ključni dejavnik na področju zunanje konkurenčnosti in gospodarske rasti. Dodatni dejavniki vključujejo dejavno zavezo na strani MSP in vključitev evropskih državljanov.
Komisija bi se morala osredotočiti na tehnologije, ki podpirajo pametnejše, trajnostne sisteme. Vse strategije, povezane s prilagajanjem EU na pokrizne razmere, morajo biti usmerjene v ustvarjanje trajnostnih delovnih mest. V tem oziru morajo države članice spodbujati stabilne gospodarske modele, ki temeljijo na ustvarjalnosti.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospa predsednica, v Evropi brez meja in ob nenehnem procesu globalizacije inovacije lahko in morajo igrati pomembno vlogo pri krepitvi socialne kohezije z izboljšanjem kakovosti zagotovljenih storitev, ne glede na to, iz katerega sektorja izvirajo.
Vendar boljše storitve zahtevajo tudi izboljšave na področju poklicnega usposabljanja. Zato mislim, da je koristno uvesti posebne programe poklicnega usposabljanja z novim poudarkom na inovacijah in spodbujanju ustvarjalnosti, vidikov, ki jih je mogoče spodbujati, učiti in krepiti na različnih stopnjah procesa usposabljanja. Evropska komisija mora države članice spodbuditi in podpirati, tako da bodo v večji meri in kot sestavni del strukture nacionalnih izobraževalnih sistemov vključile prvine, kot so inovacije in ustvarjalnost, in spodbudile izboljšave in sodelovanje med izobraževalnimi sistemi in poslovnim svetom z razvijanjem novih učnih načrtov in doktorskih programov, vključno na čezmejni ravni.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gospa predsednica, zahvaljujem se vam, da ste mi dali priložnost spregovoriti o tej temi.
- Gospa predsednica, nujno je, da izobraževalnim ustanovam na tretji stopnji, raziskovalnim organizacijam in seveda tudi podjetjem zasebnega sektorja pošljemo sporočilo v zvezi s priložnostmi, ki so na voljo v okviru Sedmega okvirnega programa za raziskave in razvoj. Vedno moramo poudarjati koristi, do katerih so upravičena mala in srednje velika podjetja v okviru največjega javno financiranega raziskovalnega programa na svetu.
Podpora raziskavam in inovacijam je nujna za obrobne regije znotraj Unije, če želijo ostati konkurenčne v vse bolj globaliziranem svetu. Z vidika Ircev sedmi okvirni program pomaga razvijati raziskave, ki v zameno za to ustvarjajo delovna mesta in uresničujejo nove dobrine in storitve za naše ljudi. Irske organizacije so že odobrile 270 milijonov EUR sektorjem kmetijstva, prehrane, ribištva, zdravja energije, prometa in IKT.
Za zaključek naj povem, da je to izjemno pomembno, zlasti v teh hudih gospodarskih časih, tako na Irskem in povsod v Uniji.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospa predsednica, v času hude gospodarske in socialne krize, kot je ta, ki jo doživljamo v številnih državah članicah Evropske unije, je razprava o inovacijah na vseh področjih znanja in na vseh gospodarskih in socialnih področjih zelo dobrodošla. Vendar je nujno, da inovacije vodijo merila javnega interesa, izboljšanje kakovosti življenja, spodbujanje socialne blaginje in ohranjaje okolja in ravnovesja v naravi.
V tem kontekstu je bistveno, da ne pozabimo na brezposelnost, ki že zdaj pesti četrtino mladih, od katerih so mnogi končali visokošolsko izobraževanje; ne pozabimo na delovna mesta, ki so vse bolj negotova, zlasti za ženske in mlade; in ne pozabimo na porast revščine in socialne izključenosti.
Zato je napočil čas, da preidemo od besed k dejanjem in da zahtevamo potrebna proračunska sredstva in politike, ki resnično cenijo ljudi, njihovo ustvarjalnost in njihovo sposobnost za inovacije in ki spoštujejo dostojanstvo delavcev.
Seán Kelly
Gospa predsednica, dognanja nedavne ankete inovacijskega barometra GE so pokazala, da je 85 % ključnih ljudi prepričanih, da inovacije tlakujejo pot prihodnji blaginji Evropske unije. Eno je to dognati, drugo pa to uresničiti. To je izziv, s katerim se srečujemo.
Imel sem čast sestaviti osnutek mnenja za Odbor za kulturo in izobraževanje o Uniji inovacij in poudaril sem številne zadeve. Ena od teh je bila potreba, da se izognem podvajanju. To je bila iztočnica za odgovor komisarke na njenem zaslišanju, ko je izpostavila, da je določen sev salmonele raziskovalo 40 različnih inštitutov - jasen primer pomanjkanja skupnega razmišljanja in tratenje denarja. Prav tako potrebujemo plodno sodelovanje med različnimi zainteresiranimi stranmi. Na Univerzi Santiago de Compostela sem bil priča dobremu zgledu spremljanja raziskav vse do ustanovitve podjetja. Tretjič, moramo razviti evropski patent.
Máire Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - Gospa predsednica, rada bi se zahvalila vsem poslancem, ki so se udeležili razprave. Mislim, da se vsi tukaj strinjamo, da moramo izboljšati pogoje za inovacije.
Večina govornikov je govorila o delovnih mestih. To je bistvo Unije inovacij. Gre za to, da vzamemo zelo osnovno teoretično raziskavo, ki smo je v Evropski uniji tako zelo vešči, in jo prenesemo vse do trga, tako da bomo delovna mesta zagotovili tukaj, saj niso zagotovljena v tujini.
Številni govorniki so načeli vlogo regij. To je resnično pomembno in razviti moramo sinergije med financiranjem raziskav in inovacij na eni in strukturnimi skladi na drugi strani. Res je, gospa Merkies to točko poudarja v svojem poročilu. Vse regije Evrope bi morale izkoristiti svoje prednosti. Čez nekaj tednov odhajam v Debrecen na Madžarskem, na konferenco "Teden inovativnih evropskih regij (WIRE)", kjer se bodo zbrali predstavniki vseh regij in govorili o konceptu pametne specializacije.
Nekatere manj napredne regije lahko pridobijo jasne koristi od medsebojnega povezovanja in znanja, ki ju spodbujajo programi za raziskovanje in inovacije, medtem ko lahko seveda uporabijo strukturne sklade za razvoj zmogljivosti raziskovalne infrastrukture, ki jih programi zahtevajo.
Gospod van Nistelrooj je načel zadevo v zvezi s Konvencijo o inovacijah in rada bi povedala, da je to zelo napredno. Kot del priprav smo povabili gospoda Reula, predsednika Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, da spregovori o vlogi odbora v središču Konvencije o inovacijah. Seveda smo povabili tudi predstavnike vlad držav članic, vodje podjetij, najrazličnejše zainteresirane strani, oblikovalce politik in tako dalje.
Mislimo, da je to zelo pomembno, saj je ena od stvari, za katero sama menim, da je v povezavi z inovacijami bistvena, ta, da bi morali imeti "živ dokument": z drugimi besedami, da bomo stalno imeli priložnost - v Parlamentu, mednarodno na ravni Konvencije o inovacijah, pa tudi na ravni voditeljev držav ali vlad - spremljati napredek in vztrajati, da se napredek, kjer je prepočasen, pospeši. Če bo ta pobuda uspešna, je zelo pomembno ustvariti takšna delovna mesta, kot jih želimo, in uresničiti to, za kar pričakujemo, da bomo navsezadnje uresničili.
Judith A. Merkies
poročevalka. - Gospa predsednica, rada bi se zahvalila kolegom in inovativnim državljanom za vse njihove zelo koristne prispevke. To je bil zelo vključujoč proces. Glede tega smo soglasni: želimo povečati gospodarsko rast in se premakniti k drugačnemu, trajnostnemu socialnemu modelu. Želimo spodbujati MSP in novoustanovljena podjetja; želimo dopolniti naše spretnosti na področju vseživljenjskega učenja; želimo socialne inovacije. Želimo, da se denar potroši dejansko za raziskave in razvoj, ne pa da ga zadržujemo v žepu.
Strinjamo se, da raziskave niso sopomenka za inovacije; inovacije so same zase, čeprav lahko izvirajo iz raziskav. Vse so izjemno pomembne, a inovacije je treba dodatno spodbuditi. Da razjasnimo vprašanje prihodnjega financiranja iz kmetijskih skladov ali strukturnih skladov: sredstev ne nameravamo premakniti iz SKP ali iz strukturnih skladov v sklade za inovacije, temveč posvečati pozornost horizontalnemu vidiku inovacij. Inovacije potrebujemo tudi na področju kmetijstva in regionalne politike: potrebujemo jih povsod.
Torej kam naprej? Ne zaključimo pri tem enem poročilu. Ne moremo zaključiti pri tem. Popeljimo to naprej, skupaj z državami članicami. Pokusimo resnično spremeniti svojo naravnanost. Trošimo denar, a spremenimo politiko. Spremenimo svoj gospodarski model, pomaknimo se k trajnostnemu modelu in ustvarimo delovna mesta.
Poročilo pravi, da inovacije niso zgolj proizvod, proces ali storitev, temveč tudi gibanje. Bodimo torej danes tukaj inovatorji. Začnimo gibanje: gibanje za inovacije.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Edit Herczog
Inovacije pomenijo uspešno izvajanje zamisli v praksi. Ne smemo dovoliti, da bi Unija inovacij ostala zgolj vznemirljiva zamisel, politični cilj. V Odboru za proračun se že ukvarjamo z odločnim vključevanjem vodilne pobude Evropa 2020 v strategijo Evropske unije prek neodvisnega finančnega okvira. Unija za inovacije lahko igra vlogo pri preoblikovanju s krizo prežetega gospodarstva Evrope, ki ga bo vodilo ustvarjanje trajnostnih delovnih mest. Če lahko do leta 2020 resnično namenimo 3 % BDP EU raziskavam in razvoju, bo ustvarjenih 3,7 milijonov novih delovnih mest, kar bi do leta 2025 povečalo letni BDP za nekaj 800 milijonov EUR.
To moramo obravnavati kot dejstvo, da so raziskave in inovacije ključ in obenem edino učinkovito orodje za okrevanje gospodarstva Evropske unije. Zato moramo soglasno podpreti države članice, ki namenjajo 1 % svojega bruto domačega proizvoda raziskavam in tehnološkemu razvoju. Pripravljenost na tveganja je predpogoj za uspešne inovacije, vendar pa to zdaj ne pomeni tveganih naložb za države članice. Donos je zagotovljen.
Da bi ohranili evropsko konkurenčnost, je treba spremeniti pristop, katerega ključne gonilne sile predstavljajo krepitev inovacijskega potenciala in spodbujanje večjega števila ljudi, da postanejo podjetniki. Zato smo pregledali Akt za mala podjetja, ga uskladili z Aktom za enotni trg, ki lahko pokaže sinergije tudi z Unijo inovacij. Naši ukrepi morajo biti usklajeni, saj se na ta način večkrat poveča tudi učinkovitost.
Jarosław Kalinowski
Inovacije, konkurenčnost, trajnostni razvoj, ustvarjalnost, učinkovitost - vse to so izbrane besede, ki se zelo dobro ujemajo z obstoječimi političnimi, gospodarskimi trendi in trendi trga dela, toda ali se za njimi skrivajo kakršni koli konkretni ukrepi ali resnični projekti? Tisti, ki jih slišijo, se bodo zagotovo pozitivno odzvali na njihovo rabo in pomagali bodo spodbujati ideale, ki jih predstavljajo, in pritegniti podporo zanje. A ne pozabimo, da morajo biti ti slogani podprti s praktičnimi ukrepi in da je treba sprejeti ustrezne zakonodajne odločitve ter izvajati zakonodajo, kar bo pomagalo dosegati omenjene cilje, in sicer cilje strategije Evropa 2020. Evropa in Evropejci imajo ogromen potencial; naša naloga je, da ustvarimo ustrezne pogoje za popoln izkoristek tega potenciala.
Joanna Senyszyn
v pisni obliki. - (PL) Kot članica Odbora za kulturo in izobraževanje podpiram pobudo "Unija inovacij". Poudarila bi vlogo izobraževanja, poklicnega usposabljanja in socialnih raziskav (na področju boja proti revščini in socialni izključenosti) znotraj okvira te pobude. Pomembno je poenostaviti upravne postopke, vključene v oddajanje vlog za programe EU na področju znanstvenih raziskav in inovacij na takšen način, ki bo omogočal sodelovanje podjetnikom in znanstvenim ustanovam. Poenostavljeni postopki prav tako zagotavljajo, da se bodo javna sredstva porabljala uspešneje in učinkoviteje in da se bo zmanjšalo upravno breme.
Inovacijska politika bi morala biti tesno povezana s politiko na področju poklicnega usposabljanja in trga dela. Novi postopki in storitve naj bi pomagali dvigniti stopnje zaposlenosti ter spodbujati napovedovanje prihodnjih trendov in kvalifikacij, potrebnih na trgu dela. Spričo dejstva, da ženske predstavljajo le 30 % vseh evropskih raziskovalcev 13 % vseh direktorjev evropskih raziskovalnih ustanov, bi poudarila nujo, da pobuda "Unija inovacij" upošteva smernice glede bolj uravnotežene zastopanosti žensk in moških v znanstvenih disciplinah. Prav tako bi pozvala k učinkovitemu izvajanju takšnih smernic v državah članicah.
