Financiranje EU na področju razgradnje jedrskih elektrarn v novih državah članicah (kratka predstavitev) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Marinescuja v imenu Odbora za proračunski nadzor o poročilu o učinkovitosti in uspešnosti financiranja EU na področju razgradnje jedrskih elektrarn v novih državah članicah.
Marian-Jean Marinescu
poročevalec. - (RO) Gospa predsednica, pristopne pogodbe treh držav članic, Slovaške, Bolgarije in Litve, vključujejo zahtevo o razgradnji številnih jedrskih reaktorjev, ki ne ustrezajo varnostnim pogojem in jih ni mogoče nadgraditi na stroškovno učinkovit način. Finančna pomoč, ki jo je zagotovila Evropska unija, ne pokriva celotnih stroškov razgradnje. Pomoč je bila predvidena za ukrepe na področjih razgradnje, vzdrževanja in nadziranja reaktorjev po zaustavitvi, predelave odpadkov, skladiščenja in dekontaminacije odpadkov ter izrabljenega goriva in demontaže, pa tudi za ukrepe v energetskem sektorju (za nadomestitev proizvodnih zmogljivosti razgrajenih enot, izboljšanje varnosti oskrbe z energijo in energetske učinkovitosti ter druge ukrepe, ki prispevajo k potrebnemu preoblikovanju in nadgradnji energetske infrastrukture) ter na področju odpravljanja družbenih posledic (podpora zaposlenim v elektrarnah pri ohranjanju visoke ravni varnosti po zaprtju in pri preusposabljanju osebja za nove naloge pri razgradnji).
Ker višina finančne pomoči, ki naj bi se nadaljevala tudi po pripravi načrtov razgradnje in strategij, ni bila določena, je mogoče zagotoviti dodatno finančno pomoč. Evropska unija je za financiranje te dejavnosti zagotovila znaten znesek denarja, ki v obdobju od leta 1999 do zdaj znaša približno 2,8 milijarde EUR.
Poročilo poziva k pojasnitvi naslednjih vidikov v prihodnjih ocenah, ki jih bosta izvedla Evropska komisija in Evropsko računsko sodišče: ali so bila sredstva, ki jih je zagotovila Evropska unija, porabljena za izvedbo varne razgradnje; ali razgradnja zagotavlja varno skladiščenje jedrskih odpadkov; ali je bilo usklajevanje med tremi veljavnimi programi dovolj dobro in so bile do zdaj zbrane izkušnje ustrezno uporabljene ter ali je bil pri tem upoštevan model, ki temelji na predhodno pripravljenih in financiranih projektih, da bi bili stroški nižji; ali so sedanji načrti in strategije popolni in ali je mogoče kasneje dodati nove dejavnosti in zagotoviti dodatna sredstva; ali je še vedno treba zagotoviti dodatne zneske za energetske projekte ali pa se je treba osredotočiti na projekte razgradnje; in ali je te dejavnosti še vedno treba financirati iz skladov EU.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospa predsednica, zaradi predčasne razgradnje jedrskih reaktorjev v treh državah kandidatkah EU, v Litvi, na Slovaškem in v Bolgariji, ni bilo mogoče zagotoviti ustreznih nacionalnih skladov za pokrivanje vseh stroškov, povezanih z razgradnjo teh elektrarn, pomoč Skupnosti pa je bila ključnega pomena za premagovanje znatnega finančnega in gospodarskega bremena.
Izvedenske študije pa kažejo, da stroški zaustavitve elektrarn že presegajo višino načrtovane pomoči EU in so verjetno presegli tudi prvotne ocene, čeprav je razgradnja še vedno v začetni fazi. Razgradnja se bo zato morala nadaljevati, gospe in gospodje, tudi po koncu finančne perspektive za obdobje do leta 2013, zato je nujno, da razmislimo o sprostitvi dodatnih sredstev za projekte pri razgradnji teh treh jedrskih elektrarn.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, Evropska unija ima 143 jedrskih elektrarn in po podatkih, ki jih je marca objavil GD za energijo za leto 2010, jedrska energija predstavlja približno 28 % mešanice energetskih virov v Evropski uniji.
Dogodki na Japonskem so sprožili alarm glede tveganj, povezanih z jedrskimi elektrarnami. Predčasna zaustavitev in razgradnja jedrskih elektrarn je ogromno finančno in gospodarsko breme. Ravno zaradi tega lahko Evropska unija zagotovi finančno pomoč prizadetim državam članicam, pri tem pa imam v mislil Litvo, Slovaško in Bolgarijo. Pomanjkanje sredstev za razgradnjo bo odložilo ta proces, kar bi ogrozilo okolje in zdravje ljudi.
Ustrezne nacionalne organe pozivamo, da dokončajo podrobne načrte za razgradnjo, prav tako pa pozivamo Komisijo, da poroča o tem procesu, jasno opiše obseg financiranja EU v teh primerih in pripravi podroben dolgoročni načrt financiranja za projekte razgradnje.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospa predsednica, čestitati želim kolegu poslancu in se mu zahvaliti za sodelovanje pri pripravi tega pomembnega poročila. Ko so se tri države članice pridružile Evropski uniji, so dale celovite gospodarske in socialne zaveze: da bodo zaprle jedrske elektrarne, ne da bi za to imele izkušnje ali finančna sredstva. Evropska unija je resnično pokazala solidarnost s tem, ko se je zavezala, da bo zagotovila potrebno finančno pomoč, ne samo pri financiranju razgradnje, ampak bo prispevala tudi k razvoju alternativnih energetskih projektov in pri zmanjševanju negativnega družbenega vpliva razgradnje. Strinjam se, da so nekatera vprašanja še odprta, kot sta zagotovitev denarja za izvedbo posebnih del pri razgradnji in celovite upravne ureditve držav članic, ki verjetno onemogočajo, da bi bila dodeljena sredstva učinkovito porabljena. Menim, da mora Evropska komisija imeti večjo usklajevalno vlogo in tako zagotoviti pravočasno in varno zaprtje teh jedrskih reaktorjev, zajamčiti preglednost pri porabi sredstev ter spodbujati te države, da razvijejo alternativne vire energije in ustvarijo nova delovna mesta.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, skoraj polovica držav Evropske unije ima na svojem ozemlju jedrske elektrarne. Mnogi delujoči reaktorji so relativno stari, zaradi česar moramo nekatere izmed njih nujno razgraditi iz varnostnih razlogov ter zaradi zaščite in varstva javnega zdravja in okolja. V primeru novih držav članic, ki morajo zaradi zahteve razgraditi mnoge elektrarne, se nam zdi prav, da pričakujejo podporo EU za ustrezno in varno dokončanje postopkov razgradnje. Ti postopki vključujejo potrebno vzdrževanje in nadzor po zaprtju; predelavo, skladiščenje in dekontaminacijo odpadkov; okoljsko nadgradnjo objektov; in podporo pri nadomeščanju energetske zmogljivosti razgrajenih elektrarn, pri čemer pa moramo posebno pozornost nameniti okoljski trajnosti in energetski učinkovitosti.
Kot poročilo upravičeno navaja, je treba v celoti upoštevati socialne posledice tega postopka in zajamčiti varnost delovnih mest zaposlenih, skupaj z vsemi varnostnimi pogoji pred, med in po razgradnji.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, poročilo gospoda Marinescuja govori o učinkovitosti in uspešnosti porabe EU sredstev pri razgradnji jedrskih reaktorjev sovjetskega tipa. Slovaška republika je po nesreči v Černobilu povsem predelala jedrsko elektrarno v kraju Jaslovské Bohunice in jo opremila z najsodobnejšo varnostno opremo iz specializiranih francoskih in nemških podjetij.
Po izvedbi obsežne posodobitve so inšpektorji Mednarodne agencije za jedrsko energijo izjavili, da lahko jedrska elektrarna v kraju Jaslovské Bohunice varno obratuje še več kot 30 let. Kljub temu je Slovaška republika zaradi miru in zaupanja državljanov sosednje Avstrije med pogovori za vstop v EU pristala na predčasno razgradnjo reaktorjev V1 in V2 v kraju Jaslovské Bohunice, ki sta bila opremljena po najvišjih varnostnih standardih.
Na simboličen prispevek EU k stroškom zaustavitve teh reaktorjev gledam le kot na poskus delnega odškodovanja za izgubo, ki jo je utrpela Slovaška republika, ki je ostala brez velikega in učinkovitega vira čiste energije, ne pa kot na resničen prispevek k razgradnji teh elektrarn.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, Komisija pozdravlja samoiniciativno poročilo Parlamenta o učinkovitem in smotrnem financiranju EU pri razgradnji jedrskih elektrarn v novih državah članicah. Jedrska varnost je in bo še naprej absolutna prednost EU in ravno zaradi tega Komisija pripisuje velik pomen prizadevanjem za spodbujanje varne razgradnje jedrskih reaktorjev, ki jih po ocenah ni mogoče več varno nadgraditi na potrebne varnostne standarde.
Naj najprej povem, da s Parlamentom delimo številna stališča, navedena v tem poročilu. Strinjamo se s potrebo, da države članice pripravijo podrobne načrte razgradnje, kot tudi stabilno dolgoročno finančno načrtovanje. Prav tako menimo, da je ključnega pomena, da so sredstva večinoma namenjena dejavnostim za razgradnjo in da ima Komisija pomembno vlogo pri izvajanju strogega nadzora porabe sredstev.
Komisija trdno verjame v strogo izvajanje načela "onesnaževalec plača", zato podpiramo mnenje Parlamenta, da morajo upravitelji jedrske elektrarne zagotoviti, da bodo finančna sredstva za razgradnjo zagotovljena že v času obratovanja elektrarne. Razgradnja mora biti kar se da varna, dobra, pregledna, za to pa je ključnega pomena izvajanje nadzora nad sredstvi za razgradnjo.
Vendar pa moramo omeniti, da je poročilo osredotočeno na učinkovitost in smotrnost financiranja EU pri razgradnji. Komisija je z veseljem ugotovila, da različni deli poročila v celoti priznavajo, da je bil glavni namen financiranja EU predvsem zagotoviti, da bodo reaktorji zaprti in ne bodo več obratovali zaradi razlogov jedrske varnosti. Prepričani smo, da je izpolnitev tega cilja ključni element, ki ga moramo upoštevati, ko bomo ocenjevali učinkovitost in smotrnost financiranja EU.
Komisija meni, da moramo pojasniti, da podpora EU ni bila nikoli namenjena pokrivanju vseh stroškov razgradnje, prav tako pa ne odškodovanju za vse gospodarske posledice. Podpora EU je bila predvidena izključno kot prispevek k odškodovanju v začetnih fazah zapiranja.
Komisija prav tako izpostavlja, da so države članice v celoti odgovorne za razgradnjo svojih jedrskih obratov. Države članice so odgovorne za pripravo podrobnega dolgoročnega načrta, prav tako pa so odgovorne za določitev točnih časovnih razporedov in ocen stroškov za dokončanje razgradnje.
Zahvaljujem se poročevalcu in Parlamentu za to razpravo ob pravem času o vprašanju, ki je glede na dogodke v Fukošimi zdaj pomembnejše. Ključni element jedrske varnosti, pri kateri poskušamo zagotoviti najvišje standarde, sta varna in popolna razgradnja. Poročilo Parlamenta je dragocen prispevek k razpravi, ki jo bo Komisija opravila s tremi vpletenimi državami članicami, da bi tako obravnavala morebitno finančno podporo EU po letu 2013.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 5. aprila 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Georgios Stavrakakis
Zaradi jedrske grožnje, kot je ta, do katere je prišlo zaradi močnega potresa na Japonskem in cunamija, ki mu je sledil, je ta razprava o poročilu Odbora za proračunski nadzor zelo aktualna. Hkrati pa izpostavlja dejstvo, da EU nadzira in zagotavlja praktično podporo v obliki finančne pomoči pri potrebnih prizadevanjih za razgradnjo jedrskih elektrarn. Namen teh prizadevanj je zagotoviti, da bi jedrske elektrarne delovale varno in pravilno, tako da se nikoli ne bo ponovil Černobil ali Fukušima in da bomo hkrati obravnavali posledice zaustavitve in razgradnje za zadovoljevanje potreb po energiji v državah, v katerih obratujejo. Ta prizadevanja, ki vključujejo znatno finančno podporo v Litvi, Bolgariji in na Slovaškem, dokazujejo, kako resno EU obravnava vprašanje jedrske varnosti. Gre za skrbno zasnovan program, ki se je začel leta 1999. Ta finančna podpora je namenjena tudi izboljšanju okolja in posodobitvi proizvodnje, prenosa in distribucije energije in krepitvi zanesljivosti oskrbe z energijo. Ovrednotenje donosnosti razpoložljivih sredstev in upoštevanje strogega in preglednega upravljanja sta dejavnika, s katerima bomo zagotovili, da bo ta cilj uresničen.
Csanád Szegedi
Naravna nesreča na Japonskem in jedrska nesreča, ki ji je sledila, sta opozorili na pomembnost te teme. Tako kot v Černobilu lahko posledice nesreče tudi tu trajajo več desetletij in so žalostna, neželena zapuščina prihodnjim generacijam. Ta primer je prav tako dokazal, da moramo z energijo ravnati manj razsipno in se postopoma osredotočiti na obnovljivo energijo. To poročilo na mnogih mestih kritizira financiranje zapiranja jedrskih elektrarn v novih državah članicah z vidika preglednosti in izvajanja. Poleg zaprtja jedrskih elektrarn, ki je opisano v poročilu, prav tako menim, da je zelo pomembno, da pregledamo vse evropske jedrske elektrarne in po potrebi izboljšamo njihovo varnost, da bi tako v prihodnje preprečili podobne nesreče. Tudi zaradi tega pozivam kolege poslance, naj obravnavajo predlog resolucije, ki sem ga skupaj z avstrijskim poslancem pred kratkim predložil v interesu varnosti jedrske energije v Podonavju kot del in v sklopu skupnega evropskega sodelovanja.
