1. Armenija
Predsednik
Naslednja točka je razprava o petih predlogih resolucije o Armeniji.
Marie Anne Isler Béguin
avtorica. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, ali bodo tragični dogodki, ki so se pojavili v Armeniji po predsedniških volitvah 19. februarja 2008 posredovali napačno sporočilo, tj. da je Evropa nesposobna podpreti majhne, ranljive demokratične države Južnega Kavkaza v njihovem boju za potrditev?
Po krizi v Gruziji zdaj Armenija doživlja velike politične preobrate. Kljub veliki pozornosti, ki je državi bila namenjena med volilno kampanjo, mednarodni skupnosti ni uspelo spodbuditi dialoga, ki bi 1. marca lahko preprečil spopade. Po enajstdnevnem protestu zaradi rezultatov volitev, ki ga je v okviru opozicijskega gibanja vodil nekdanji voditelj države Levon Ter-Petrosian, je policija protestnike poskušala razgnati. Razmere so se sprevrgle, kar je povzročilo smrt osmih ljudi, mnogi so bili poškodovani in razglašene so bile izredne razmere, kar je omejilo prosti pretok informacij, svobodo skupščine in politične stranke. Od takrat je bilo aretiranih 400 ljudi. Prebivalci so očitno zaskrbljeni in se bojijo, da bo vsiljena represivna politika. Naša dolžnost danes je, da z armenskimi strankami, ki so vpletene v konflikte, opozorimo na ta strah.
Vendar obstaja vprašanje, kakšno metodo moramo predlagati, da se vse strani spametujejo in se pričnejo pogajati glede trenutne naraščajoče napetosti? To je izziv. Obnoviti moramo zaupanje navadnih armenskih moških in žensk v njihovo novonastalo demokracijo. Bistvena predpogoja za obnovitev zaupanja sta preiskava zadnjih dogodkov in izpustitev aretiranih. Naslednji korak mora biti ta, da se z mednarodno skupnostjo, našim posebnim predstavnikom za Južni Kavkaz ter našimi partnerji v Svetu Evrope in OVSE pripravi časovni okvir, v katerem naj se naši armenski prijatelji vrnejo k pogajanjem, k čemer moramo pripraviti vse nasprotujoče si stranke, tako na uradni kot na opozicijski strani. Pravila demokracije so odvisna od dialoga in nenasilja ter od nas je odvisno, da omogočimo tak pristop.
Z vašim dovoljenjem, gospod predsednik, imam ustni predlog spremembe. Ne vem, kako naj nadaljujem, vendar je dejstvo, da smo v resoluciji naredili napako. V uvodni izjavi H smo se sklicevali na ozemlje Gorskega Karabaha, vendar bi se morali sklicevati na pravni položaj Gorskega Karabaha. Zdi se, da se kolegi strinjajo z ustnim predlogom spremembe.
Alexandra Dobolyi
avtorica. - Gospod predsednik, bila sem ena od štirih poslancev Evropskega parlamenta v misiji za spremljanje volitev v Armeniji ter se v celoti strinjam in odobravam ugotovitve v zvezi s predsedniškimi volitvami, namreč da so volitve po večini potekale v skladu z zavezami OVSE in standardi Sveta Evrope. Državne oblasti so se še posebej potrudile za naslovitev pomanjkljivosti prejšnjih volitev. Dovolite mi, da se ob tej priložnosti zahvalim delegaciji Komisije v Erevanu za vso pomoč, ki nam jo je zagotovila.
Kot sem že povedala, so volitve po večini bile v skladu z našimi standardi, vendar so potrebne še nadaljnje izboljšave in politična volja za naslovitev preostalih izzivov. Globoko obžalujem in sem zaskrbljena zaradi trenutnega razvoja dogodkov v Armeniji ter nasilnih spopadov med policijo in opozicijskimi protestniki, zaradi česar je osem ljudi umrlo, več kot 100 pa je bilo poškodovanih. Nedvomno pričakujemo pregledno in neodvisno preiskavo preteklih dogodkov ter delni preklic izrednih razmer, ki so bile razglašene po dogodkih.
Čeprav gre za korak v pravo smer, to še zmeraj ni dovolj. Armenske oblasti pozivam k popolnemu preklicu izrednih razmer. V imenu svoje skupine pozivam vse vpleten stranke, da pokažejo odprtost in mirnost, da ublažijo izjave ter se nemudoma vključijo v konstruktiven dialog.
Obžalujemo in zaskrbljeni smo nad nedavno edinstveno kršitvijo premirja v zvezi s stiki glede Gorskega Karabaha ter stranke močno pozivamo, da ne izvajajo nobenih aktivnosti, ki bi lahko oslabile proces pogajanja. Pozivamo jih, da ne uporabljajo glasne in katastrofalne moči orožja ampak da izkoristijo tiho in mirno moč dialoga.
Urszula Gacek
avtorica. - Gospod predsednik, pretekli dogodki v Armeniji kažejo, kako težko je novonastalim demokracijam bivše Sovjetske zveze zaupati v volilni postopek Tisti, ki imajo moč, so v skušnjavi, da bi zlasti v predvolilnem času dogodke obrnili sebi v prid, medtem ko tisti, ki izgubijo, rezultate težko sprejmejo.
Težave, ki so se pojavile po volitvah v Armeniji, so sestavljene iz nasilnih spopadov, v katerih je bilo osem smrtnih žrtev, in razglasitve nenavadnega ukrepa, tj. izrednih razmer. Prepovedi vseh političnih aktivnosti in stroga cenzura medijev so za obdobje 20 dni bili naloženi 1. marca 2008. Prepoved političnih aktivnosti je nato bila preklicana. Sledila bo svoboda medijev, vključno z neomejenim dostopom do interneta. Vse običajne ustavne svoboščine naj bi bile obnovljene prihodnji teden.
Žal ni mogoče izključiti, da izredne razmere ne bodo preklicane. Za zdaj so se razmere umirile. Skrbi me za to, kaj je bilo storjenega, da tako tudi ostane.
Vzpostavljanje demokracije je zapleten proces. Varovati jo morajo institucije, v katere zaupajo vse stranke. Zato je obžalovanja vredno, da je nekdanji predsednik v svoji državi napadel varuha človekovih pravic, ki je kritiziral ukrepe vlade. Demokracijo se lahko varuje le s krepitvijo vloge varuha in tudi z zagotavljanjem nepristranskosti ustavnega sodišča, ki preiskuje domnevne volilne prevare.
Dokler obstaja upanje v varovanje armenske demokracije vse sprte stranke močno pozivam, naj takoj izkoristijo posredovanje, ki ga je ponudila EU in odposlanci OVSE.
Erik Meijer
avtor. - (NL) Gospod predsednik, med predsedniškimi volitvami vedno bolj opažamo stalno negotovost, ali je izvoljen kandidat vladajoče vlade dejansko dosegel večino glasov tako kot tudi veliko število glasov. Tudi če kandidat dobi večino še zmeraj obstajajo dvomi glede velikosti te večine, zlasti tam kjer so se pojavili manifestni poskusi, da se to še bolj izpostavi.
Razlogi za resen dvom o tem, ali je bila podprta volja volivcev obstajajo takrat, kadar je nekaterim kandidatom preprečeno kandidiranje, kadar imajo dostop do radia in televizije le tisti kandidati, ki jih podpira vlada, kadar opozicija ali zunanji opazovalci ne morejo ustrezno nadzorovati štetja glasov, kadar vojska in policija posredujeta v mirnih protestih proti uradnim rezultatom ter so aretirani vodje opozicije.
Take kontroverzne predsedniške volitve so se izven Evrope pojavile v Mehiki in Keniji ter v Evropi v Belorusiji, Rusiji, Gruziji in Armeniji. Tudi brez teh volitev je bila Armenija v zelo težkem položaju. Tradicionalno je tesno povezana z Rusijo, vendar jo od nje ločuje Gruzija, ki je z Rusijo v zelo resnem sporu, in sosednji Azerbajdžan, ki je z Armenijo že leta v sporu zaradi meje.
Ko je v letih 1920 Južni Kavkaz bil etnično razdeljen, je enklava Gorski Karabah, ki je bila poseljena z Armenci, kompromisno bila dodeljena Azerbajdžanu vendar se je morala zagotoviti regionalna armenska samostojnost. Ta rešitev v post-sovjetskem obdobju ne deluje več, saj sta Azerbajdžan in Armenija zdaj sovražnika. Pravzaprav je ozemlje trenutno armensko in to je privedlo do dolgotrajnega konflikta z njeno vzhodno sosedo, čeprav velja premirje. Take razmere, v katerih stalno grozijo vojne in blokade, omogočajo uspešnost avtoritarne vlade in v državi zelo otežujejo delovanje demokracije.
Dogodki po 19. februarju niso presenetljivi. Kljub temu moramo narediti vse, da obnovimo pogoje za demokracijo in ponovno vključimo pravice opozicije. Želje Evropske unije ali njenih držav članic za dobre odnose z de facto vladarji držav kot so Rusija, Belorusija, Gruzija ali Armenija, morajo slediti tej osnovni potrebi.
Marios Matsakis
avtor. - Gospod predsednik, Armenija je pred kratkim prenovljena država, ki se bori za krepitev svojih demokratičnih institucij in varovanje dobrobiti svojih državljanov, medtem ko leži med dvema ne tako demokratičnima ampak nasilnima sosedoma, namreč Rusijo in Turčijo, ter je nepravično vpletena v teritorialni spor s totalitarnim režimom Azerbajdžana.
V tem okviru nedavne predsedniške volitve niso bile popolne ampak "so [...] v glavnem potekale v skladu z zavezami OVSE in standardi Sveta Evrope", kot je bilo rečeno v mednarodni misiji za spremljanje volitev.
Žal je v protestih po volitvah policija uporabila več sile kot je bilo potrebno, kar je posledično privedlo do osmih smrtnih žrtev, vključno z enim policistom.
Poziva se k temeljiti in pravični preiskavi dogodkov, ki so povzročili te smrti. Prav tako je naročena preiskava domnev, da naj bi zunanje sile v Armeniji izvajale nasilje za destabilizacijo države.
Pozivam k popolni podpori te resolucije.
Marcin Libicki
avtor. - (PL) Gospod predsednik, nedvomno želimo, da v Armeniji vlada mir, da ima varne meje ter da uspešno vodi zunanje zadeve. Naj vas opomnim, da so volitve v Armeniji povzročile resne proteste. Današnje dogodke na tem območju je treba obravnavati glede na Kavkaz, ki je zel občutljiva regija.
Gospod predsednik, dovolite mi, da ob tej priložnosti izrazim svoje ogorčenje nad novico, ki sem jih pravkar prejel, in sicer umorom Faraja Rahhe, kaldejskega nadškofa Munsula. Ugrabili so ga 29. februarja, trije njegovi telesni stražarji pa so bili ustreljeni.
To je nadaljnji napad, nadaljnji zločin ljudi, ki nimajo poguma, da bi svetu pokazali svoj obraz, ki ugrabljajo nedolžne žrtve, navadne ljudi, ki izvajajo verske dejavnosti, večinoma kristjane, katoliške kristjane. Danes smo spet priča takemu zločinu in menim, da bi ta zadeva morala biti kot posebna točka na dnevnem redu našega naslednjega srečanja v Bruslju. Naj junaški mučenik, ki je danes umrl v Mosulu, počiva v miru.
Marian-Jean Marinescu
v imenu skupine PPE-DE. - (RO) Dogodke v Armeniji je treba strogo obsoditi vendar ti niso presenetljivi. V drugi državi na tem območju obstajajo dokaj podobni dogodki in predstavljajo nadaljevanje stanja po letu 1990.
Soočeni smo s posledicami več dejavnikov, ki obstajajo vse od takrat pa do danes: nezadosten gospodarski razvoj, latentni spori in vpliv Ruske federacije. Ob vsem tem obstajajo še razmere v Kosovu, ki bodo kljub vsem možnim vendar nekoristnim prizadevanjem avtorjev oblikovali precedens za vse zainteresirane strani. Med prebivalci te regije to lahko povzroči negotovost, nezaupanje v organe oblasti in občutljivost v zvezi z manipulacijo.
Za obnovitev normalnega stanja obstaja le ena rešitev: gospodarski razvoj, ki bo zagotovil višji življenjski standard. Obstajajo viri energije. Razvoj takih virov in njihovo prevažanje bosta rešila problem glede gospodarskega razvoja in glede neodvisnosti od Ruske federacije ter tako tudi evropski problem na splošno.
Evropska unija ni zavzela stališča in če želimo v Južnem Kavkazu najti rešitve teh problemov, mora Unija ukrepati v zvezi z razvojem poti za oskrbo z energijo na območju Črnega morja.
Justas Vincas Paleckis
v imenu skupine PSE. - (LT) Kadar država, ki sodeluje v evropski sosedski politiki in je naklonjena EU, izvede uspešne demokratične volitve, je to uspeh tudi za nas. Če se volitve ne izidejo, gre za vzajemen poraz.
Glede na mednarodno misijo za spremljanje volitev so bile predsedniške volitve v Armeniji izvedene v skladu z mednarodnimi standardi. Vendar je poznejši razvoj dogodkov ta napredek zasenčil. Prelivanje krvi in razglasitev izrednih razmer ovirata Armenijo na poti do demokracije in njene odnose z Evropsko unijo. V Armeniji ni spoštovanja človekovih pravic in svobode govora.
Erevan mora v celoti preklicati izredne razmere, predstavnik OVSE pa mora pomagati pri iskanju rešitve krize. Upam, da bosta obe pogajalski strani zmerni in da bo njuno delo temeljilo na evropskih vrednotah.
Janusz Onyszkiewicz
v imenu skupine ALDE. - (PL) Gospod predsednik, ni prvič, da je Armenija v politični krizi.
Med predsedovanjem Levona Terpetrosjana se je država začela naglo odmikati od liberalnih in demokratičnih standardov. Glavne opozicijske stranke so bile prepovedane, svoboda tiska omejena, o parlamentarnih volitvah pa je na splošno veljalo mnenje, da niso ustrezale vsem demokratičnim merilom. Gospod Terpetrosjan je pod pritiskom demonstracij odstopil s položaja predsednika. To je prispevalo k določeni meri stabilnosti v državi, kar pa se je končalo s krutim umorom devetih vodilnih armenskih poslancev v parlamentu, vključno s predsednikom vlade.
Zdaj se dogodki izpred približno 10 let ponavljajo. Vendar je za trenutno krizo kriva morda naveličanost armenske družbe nad vladami tako imenovanega karabaškega klana, kateremu pripadata prejšnji in zdajšnji predsednik. Na splošno armenska družba vladi očita ponovno vzpostavitev avtoritativnega vladanja pod pretvezo demokracije, mafijski nadzor poslovnih dejavnosti in gospodarsko krizo.
Poleg tega obstaja vedno večja zaskrbljenost zaradi čedalje večje izolacije Armenije in postopnega poslabšanja njenega položaja v nerešenem sporu glede Gorskega Karabaha. Ko se je gospod Terpetrosjan odločil, da se vrne v politiko in kandidira za predsednika, si je z obljubo po večji prilagodljivosti zunanje politike pridobil veliko podporo.
Vendar je trenutna kriza zelo huda. Upajmo, da se bo ta kriza rešila na politični način, čeprav to sploh ni gotovo. V nasprotnem primeru bi se lahko zaradi poskusa združitve družbe pod vlado spor glede Gorskega Karabaha zaostril. Nedavni incident v Karabahu, v katerem je umrlo 11 ljudi, ta strah potrjuje. Ena od posledic je lahko tudi še večja odvisnost Armenije od Rusije. Nedavno odprtje armensko-iranskega plinovoda te odvisnosti ne bo zmanjšalo, ker bosta plin in plinovod pod nadzorom Gazproma.
Do resnih razmer v Armeniji moramo imeti prijateljski odnos, vendar moramo po potrebi nujno izraziti kritiko ali zaskrbljenost. Menim, da stališče, ki je predlagano v tej resoluciji, ustreza tem merilom.
Ewa Tomaszewska
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, rezultat predsedniških volitev z dne 19. februarja 2008 je bil eden od dejavnikov destabilizacije Armenije, vendar je treba poudariti, da je izvedbo volitev OVSE označil kot skladno z demokratičnimi standardi.
V demonstracijah zaradi hišnega pripora Levona Terpetrosjana in njihovem brutalnem zatrtju 1. marca je umrlo osem ljudi, veliko jih je bilo ranjenih, nakar so bile razglašene izredne razmere. Omejitve medijev in vedno pogostejše aretacije članov opozicije so razlogi za resno zaskrbljenost.
Armenske organe pozivamo, da ponovno vzpostavijo državljanske pravice, prekličejo izredne razmere in najdejo krivce za tragične dogodke z dne 1. marca 2008. Preiskava v zvezi s tem ne sme biti pretveza za nadaljnji pregon opozicije. Razmere v Armeniji so res zelo hude, zato jim morajo naši predstavniki nameniti veliko pozornosti.
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, dodajam, da demokratični standardi v Armeniji niso takšni, kot bi si jih želeli. Socialno-ekonomske razmere stanje še poslabšajo, kar seveda povzroča, da vedno več ljudi pristane na cesti.
Armenske in azerbajdžanske organe pozivam, da si prizadevajo za rešitev tega dolgotrajnega spora. Armenija zaseda nekatera ozemlja, ki bi morala biti osvobojena, saj na teh ozemljih ni Armencev. Največji razlog za zaskrbljenost je ta, da sta obe državi v procesu ponovne oborožitve, kar je izraz resničnih socialnih težav, s katerimi se državi soočata, zlasti Armenija.
Zato podpiram ta predlog skupne resolucije, vendar menim, da moramo te zaskrbljujoče razmere natančno spremljati še naprej.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, Armenija je ena od držav, ki prejemajo podporo Evropske unije pri uvajanju političnih in gospodarskih reform, ustanavljanju institucij v okviru pravne države ter boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Zato imamo pravico spremljati politični proces in spoštovanje demokratičnih načel v tej državi. To je zlasti pomembno zaradi sprememb v Armeniji, ki so posledica razpada Sovjetske zveze.
Vlade pogosto poskušajo vplivati na medije, če pa se pri tem zatekajo k nasilju in uporabi sile, je temu treba odločno nasprotovati. Kadar pri tem pride do smrtnih žrtev, pomeni, da so razmere zelo hude. Odločno zahtevamo ponovno vzpostavitev svobode, spoštovanje drugačnih stališč ter ohranjanje demokracije in državljanskih pravic. Obsojamo uporabo sile in nasilno razganjanje demokratičnih srečanj, protestov in demonstracij.
Louis Michel
komisar. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Komisija natančno spremlja razmere v zvezi z demokracijo in človekovimi pravicami v Armeniji, ki je, kot veste, ena od naših partneric v evropski sosedski politiki.
Razvoj tamkajšnjih dogodkov spremljamo s pomočjo posrednikov naše delegacije v Erevanu, držav članic ter v tesnem sodelovanju s posebnim predstavnikom Evropske unije Petrom Semnebyjem. V skladu s tem procesom smo tudi v rednem stiku z lokalnimi in mednarodnimi nevladnimi organizacijami, ki delujejo na področju demokracije in človekovih pravic.
V zvezi s tragičnimi dogodki v Erevanu z dne 1. marca, do katerih je prišlo po volitvah, je tudi Komisija zaskrbljena nad nasilnimi spopadi med policijo in opozicijskimi demonstranti, v katerih je umrlo veliko ljudi. Zato je Komisija pozvala k takojšnji in temeljiti preiskavi ter pregonu kršiteljev zakona. Poleg tega smo armensko vlado pozvali k takojšnjem preklicu izrednih razmer. Komisija meni, da je pomembno, da nobena stran ne uporablja sile. Pričakujemo, da se bodo vse armenske strani zavezale k političnemu dialogu kot sredstvu za reševanje medsebojnih sporov.
Komisija obenem obžaluje, da so nedavni dogodki zasenčili pozitivni napredek Armenije v zvezi z izvajanjem svojega akcijskega načrta evropske sosedske politike, zlasti na področju človekovih pravic in demokracije. Poziv k izvajanju političnih reform in spoštovanju človekovih pravic je eden od glavnih elementov partnerstva med Evropsko unijo in Armenijo, zato bo Komisija uporabila vsa razpoložljiva sredstva, da spodbudi armenske organe k napredku na teh področjih.
Ko smo leta 2006 sprejeli skupni akcijski načrt evropske sosedske politike med EU in Armenijo, smo dobili politično orodje za spodbujanje spremljanja načel na podlagi naših skupnih vrednot. Trdno smo prepričani, da je izvajanje stalnega dialoga z Armenijo v skladu z določbami sporazuma o partnerstvu in sodelovanju ter akcijskim načrtom evropske sosedske politike res najučinkovitejši način posredovanja sporočil Evropske unije v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic in mednarodnim pravom. V zvezi s tem so zlasti pomembna letna zasedanja odbora in sveta za sodelovanje ter odbora za parlamentarno sodelovanje.
Komisija je še naprej odločena, da Armeniji zagotovi finančno in tehnično pomoč ter tako prispeva k reformnemu procesu. Spodbujanje političnih reform na področju človekovih pravic in demokracije je še naprej prednostna naloga nacionalnega okvirnega programa za obdobje 2007-2010. Približno tretjina naše dvostranske pomoči, ki bo za navedeno obdobje znašala 98,4 milijona EUR, bo uporabljena za pomoč zadevnim projektom. Natančneje povedano, program dvostranske pomoči Armeniji za leto 2007 je usmerjen v finančno pomoč na področju sodne reforme, in sicer v višini 18 milijonov EUR. Prepričan sem, da nas bo pri tem prizadevanju Evropski parlament podprl in postal naš najmočnejši zaveznik.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo na koncu razprave.
