Smernice za proračun 2012 - drugi oddelki (razprava) 
Predsednica
Seja se bo zdaj nadaljevala. Prva točka je poročilo gospoda Joséja Manuela Fernandesa v imenu Odbora za proračun o smernicah za proračunski postopek 2012, oddelek I - Evropski parlament, oddelek II - Svet, oddelek IV - Sodišče, oddelek V - Računsko sodišče, oddelek VI - Evropski ekonomsko-socialni odbor, oddelek VII - Odbor regij, oddelek VIII - Evropski varuh človekovih pravic, oddelek IX - Evropski nadzornik za varstvo podatkov, oddelek X - Evropska služba za zunanje delovanje (Α7-0049/2011).
José Manuel Fernandes
Gospa predsednica, dovolite mi, da najprej pozdravim vas, komisarja in vse kolege poslance, ki so tukaj. Naj se najprej zahvalim vsem tistim, ki so sodelovali pri tem poročilu, in zlasti poročevalcem v senci iz različnih političnih skupin.
Delo je pripeljalo do širokega soglasja, kar je prejšnji teden pokazalo glasovanje v Odboru za proračun, kjer je bilo to poročilo sprejeto s 34 glasovi proti enemu in z enim vzdržanim glasom. Poročilo naj bi bilo usklajeno in skladno s sedanjostjo: z gospodarskimi, finančnimi in socialnimi razmerami, skozi katere se prebijamo, s krizo, ki jo preživljamo, in obenem s tem, kar evropska javnost želi od Evropske unije in njenih institucij.
Imeli bomo proračun z omejitvami, proračun z varčevalnimi ukrepi in obenem proračun, ki bo moral institucijam in Parlamentu zagotoviti sredstva, da sledi evropskemu projektu in izpolnjuje pričakovanja evropske javnosti.
Naš cilj je zakonodajna odličnost in zelo slabo bi bilo, če ne bi imeli dovolj sredstev, da to dosežemo: to bi bil za naš čas grozen znak s stroški, ki bi jih še vedno morala plačati evropska javnost.
Da bi to dosegli, bomo potrebovali potrebna sredstva. Lizbonska pogodba nam je dala nova pooblastila. Toda glede na obstoječe razmere zagovarjamo nevtralno povečanje, kar pomeni, da zagovarjamo povečanje, enako inflaciji.
Ravnamo skladno s pismom komisarja, priporočilom, ki ga je poslal Parlamentu in drugim institucijam. Ko oziroma če bo treba, bomo sestavili pisni predlog sprememb ali spremembo proračuna za obveznosti, kot jih ima na primer Evropska unija do Hrvaške ali ki izhajajo iz osmih novih podpisnic Lizbonske pogodbe.
Če želimo doseči varčevalni proračun, je jasno, da se moramo bolj kot kdaj koli ravnati po načelih dobrega upravljanja in gospodarnosti, načelih učinkovitosti in uspešnosti. Ta načela se bodo morala prenesti v strog, preprost in pregleden proračun. S temi načeli bomo že lahko uspešno opredelili zmanjšanja, ne samo v načrtu prihodkov in odhodkov, ki ga bomo pripravili zdaj, temveč želimo tudi prihraniti pri izvrševanju proračuna za leto 2012.
To nam bo omogočilo, da izpolnjujemo naše odgovornosti. Želimo tudi - in to zamisel smo uvedli - ničelni proračun, v katerem je vsak izdatek utemeljen, različni izdatki pa dobro znani; če je upravičeno, se lahko opravi analiza stroškov in koristi za te izdatke.
Seveda ne bomo ogrožali projektov, ki so v teku, saj to ne bi bil samo korak nazaj, temveč izguba. V mislih imam projekte, kot so širitev stavbe Konrada Adenauerja, Hiša evropske zgodovine; ti projekti se bodo nadaljevali v sklopu tega proračuna z omejitvami. Na tej podlagi tudi trdimo, da bi morali biti naslednji proračuni večletni, kar bi omogočalo celotno načrtovanje od samega začetka; celotno načrtovanje glede na večletni finančni okvir in skladno z njim.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, vse najlepše vam želim ob mednarodnem dnevu žena. Pozdravljam načela, ki jih je poročevalec gospod Fernandes opredelil o zdravem proračunu, zlasti glede administrativnih proračunov Evropske unije. Sam sem prepričan, da je to pot, ki jo je treba ubrati v sedanjih gospodarskih razmerah v Evropski uniji.
S tem v mislih sem prosil kolege iz Komisije, da so posebno pozorni na povečanja v upravi, in lahko obljubimo, da naše povečanje ne bo višje od 1 %. To pomeni, da so glede na nekatere pogodbene obveznosti nižji stroški za leto 2012 na področjih informacijske tehnologije, sej, konferenc in misij kot tudi raziskav in publikacij.
Poslal sem pismo vodjem drugih institucij in to je njihov odgovor. Mislim, da je to res tista smer, ki bi ji morali slediti za leto 2011, kar zadeva upravne izdatke. Tudi Svet je omenil, da bodo zelo omejevalni.
Enako načelo bi morali uporabiti tudi za prihodnjo širitev. Mislim, da bi morali načrt prihodkov in odhodkov vključiti v proračun, ko se sprejme uradna odločitev o datumu pristopa, s pisnim predlogom spremembe ali spremembo proračuna. Toda ob tej priložnosti vas moram opomniti, da uprava predstavlja manj kot 6 % proračuna Evropske unije, torej je to kar dober delež.
Kar zadeva odhodke iz poslovanja, ima evropski proračun svojo notranjo logiko. Programi sčasoma dozorevajo in zdaj imamo zrele glavne programe, ki so se začeli leta 2007. Pri evropskem proračunu gre predvsem za naložbe in ne porabo in socialne transferje. Po eni strani moramo biti zelo omejevalni, kar zadeva upravne izdatke, po drugi strani pa moramo razumeti logiko notranje dinamike evropskih proračunov, sicer bomo pridelali veliko neporavnanih obveznosti (reste à liquider - RAL), ki predstavljajo goro neporabljenega denarja, neporabljenih postavk, to pa ni v skladu s primernim proračunskim postopkom.
Zato ponovno pozdravljam načela, ki so opazna v poročilu gospoda Fernandesa. Na podlagi smernic bomo imeli razprave 30. marca in veselim se našega srečanja za tristranske pogovore 30. marca.
Monika Hohlmeier
Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej bi rada povedala, da obžalujem in sem neprijetno presenečena, da niso prisotni generalni sekretar niti podpredsednika, odgovorna za Evropski parlament. Od Komisije ponavadi pričakujemo, da so njeni pristojni člani prisotni; enako bi morali pričakovati od našega najvišjega predstavnika.
Drugič, rada bi se lotila teme upravljanja stavb Parlamenta. Pozdravljam dejstvo, da projekt KAD v Luksemburgu napreduje, da so stroški, kot kaže, pod nadzorom in da zadeve potekajo skladno z načrtom. Ko bo projekt širitve KAD zaključen, bo osebje zbrano pod eno streho, kar bo izboljšalo učinkovitost in sinergijo ter zmanjšalo letne stroške, saj se bo osem uradov zaprlo. Ključno je, da se ta cilj doseže, saj bomo potrebovali nekaj teh sredstev za druge namene, kot je poudaril gospod Fernandes.
Mislim, da je Hiša evropske zgodovine pomemben projekt, saj bo pritegnila mnogo obiskovalcev, ki bodo imeli zelo učinkovit vpogled v pomembnost, cilje in namen Evropske unije v okviru evropske zgodovine.
Tretjič, prosim, da se osebje, imenovano v Luksemburgu, premesti v Bruselj. Ker morajo pogosto delati v Bruslju, nenehno potujejo tja in nazaj, kar povzroča težave tudi poslancem. To velja samo za nekaj podpodročij in o premestitvi bi zares morali razmisliti zaradi učinkovitosti.
Četrtič, mislim, da je zelo dobro, da Evropski parlament načrtuje samo zmerno širitev. Zmerne širitve na drugih področjih ESZD ne sme vzeti kot razlog za obsežno širitev. Vse institucije pozivam, da v teh težkih gospodarskih in finančnih časih ne zapravljajo prek svojih zmožnosti.
Derek Vaughan
v imenu skupine S&D. - Gospa predsednica, tudi jaz bi se rad zahvalil komisarju. Zahvalil bi se rad tudi poročevalcu za njegovo poročilo in pristop k sestavljanju proračuna drugih oddelkov. Upravičeno vzpostavlja ravnovesje med potrebo, da se Evropskemu parlamentu in drugim oddelkom zagotovi možnost ustreznega delovanja, in čim večjo omejitvijo povečanja proračuna.
Zlasti pozdravljam njegov predlog, da povečanja ne presežejo stopnje inflacije. Mislim, da je prvotno predlaganih 5,2 % znatno preveč. Seveda moramo opredeliti tudi prihranke v proračunu, če želimo doseči zmerne prihranke, za katere si prizadevajo poročevalec in drugi v Parlamentu. Zato sem se ponudil, da bom poročevalcu pomagal zagotoviti, da se ti prihranki najdejo. Menim, da so možni prihranki, na primer pri politiki stavb in širitvi - kar je omenil tudi komisar -, pa tudi pri predlaganih stroških neevropskega urada, ki je po mojem mnenju v tem času razkošje, ki si ga ne moremo privoščiti.
Dovolite mi, da na koncu povem, da moramo tesno sodelovati tudi z drugimi institucijami, predvsem Odborom regij in Evropskim ekonomsko-socialnim odborom, za katera vem, da ju je zelo skrbel njun proračun za leto 2012. Zagotoviti moramo, da bosta kot mi lahko ustrezno delovala, obenem pa moramo omejiti povečanje njune porabe v prihodnosti. Torej lahko rečem, da se Skupina socialdemokratov zelo zavzema za sodelovanje s poročevalcem; podpiramo predloge teh smernic in se veselimo naslednjega tedna, ko bomo razpravljali o načrtu prihodkov in odhodkov.
Predsednica
Rada bi odgovorila na komentar gospe Hohlmeier. Gospod Pittella, podpredsednik, ki je odgovoren za proračun, tu v Parlamentu posluša razpravo.
Alexander Alvaro
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Fernandesu za to odlično poročilo. Ključna načela dobrega proračunskega upravljanja so učinkovitost, varčnost in odgovorna razporeditev finančnih sredstev, ki so nam zaupana. Toda kar se znova in znova pojavlja v vseh proračunskih pogajanjih in čemur se moramo tu ponovno izogniti, je pohlep in želja, da bi ravnali po starem. Razlikovati moramo med pohlepom in potrebo.
Skoraj ni dvoma, da je povečanje števila delovnih mest, ki je predvideno v Lizbonski pogodbi in predpisano zaradi nje, nekaj nujnega. Paziti moramo, da je vzpostavljeno ravnovesje med delovnimi mesti v političnih skupinah ter delovnimi mesti v odborih in upravi. Kot so že dejali kolegi, bi bilo dobro, da bi se generalni sekretar udeležil tega zasedanja in nam prisluhnil. Novi oddelki, ki jih omenja gospod Vaughan, niso potrebni v tej obliki, če bomo razumno uporabili sinergijske učinke znotraj Parlamenta. Imamo veliko sposobnih ljudi v različnih generalnih direktoratih in prepričan sem, da jih bomo lahko učinkovito združili.
Kar zadeva Hišo zgodovine, se strinjam z gospo Hohlmeier, da je pomembno, da ima tak projekt poslovni načrt od samega začetka. To ni nekaj kot glasbene želje, kjer vsak dobi, kar želi; sredstva moramo upravljati modro na podlagi razumnega proračuna.
Na koncu bi rad dodal, da ne smemo storiti napake in ne vlagati v prihodnost zaradi zgrešene želje po varčevanju. Naložbe, ki jih bomo izvedli danes, na primer v sredstva IT, nam lahko v naslednjih letih prihranijo veliko denarja, zato ne smemo varčevati zaradi varčevanja samega. Biti mora smiselno in razumno glede na prihodnost.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, komisar Lewandowski, gospe in gospodje, vprašanje, o katerem trenutno razpravljamo, je proračun Parlamenta za leto 2012, in rada bi poudarila, da Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze meni, da je treba vzpostaviti pravo ravnovesje med omejenimi in utemeljenimi povečanji, ki so večinoma posledica novih pooblastil in odgovornosti skladno z Lizbonsko pogodbo, ter samodisciplino in samoobvladovanjem v časih, ko javnih sredstev primanjkuje. Za zunanji svet je proračun Parlamenta še vedno nekakšna vizitka Evropskega parlamenta in ima še vedno simboličen pomen: kako se lotimo varčevalne politike - nujnosti te politike -, ko zadeva neposredno nas?
Gospod Fernandes uporablja besede, kot so konsolidacija, omejevanje in samodisciplina. Toda do zdaj smo slišali malo realnih predlogov o tem, kaj namerava zmanjšati in katera sredstva se bodo oklestila. Seveda je prav, da se poziva k večji učinkovitosti uprave Parlamenta in s svojega stališča lahko vidim prostor za izboljšanje.
Zdaj bi se rada lotila vprašanja Hiše evropske zgodovine: načeloma sem povsem za to zamisel. Vendar mislim, da mora imeti projekt jasne poslovne načrte. Če obstaja želja, da se takšnemu projektu da prednost - te besede ponovno naslavljam ravno na gospoda Fernandesa -, če z izrazi, kot sta samodisciplina in konsolidacija, mislimo resno, moramo biti pripravljeni predlagati zmanjšanja tudi na drugih področjih.
Če obstajajo prednostne naloge zaradi politične volje, to pomeni, da je treba druga področja obravnavati kot sekundarna, da se lahko pripravi konsolidiran proračun. Govoriti o konsolidaciji in ne predstaviti ustreznih priporočil pomeni izogibati se vprašanju. Zadeva bo delovala le, če bodo ljudje pripravljeni povedati, kje naj se sredstva zmanjšajo - zlasti kar zadeva nove prednostne naloge. To sem mislila, ko sem omenila vizitko Evropskega parlamenta: omejena povečanja in očitna samodisciplina.
James Elles
imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, rad bi čestital poročevalcu za dobro uravnoteženo poročilo, ki si zlasti prizadeva za konsolidirana sredstva in varčevalni proračun.
Načela, ki jih določa - zakonodajna odličnost, načela dobrega upravljanja, zagotavljanje natančnosti in preprostosti ter predložitev načrtov za zmanjšanje stroškov - bi morala veljati ne le za vse institucije razen Komisije, temveč tudi za proračun Komisije.
Toda glede na tehnološke točke, ki jih navaja poročevalec, moramo prihranke poiskati ne le dolgoročno, temveč tudi kratkoročno, ko bi morali pripraviti ukrepe za zmanjšanje stroškov.
Zelo pomembna točka za mojo skupino je varnost. Zdi se, da preveč poudarka namenimo preprečevanju vstopa ljudi v institucije. Ne omogočimo jim dovolj svobodnega dostopa ali možnosti kroženja. Dovolite mi, da podpredsednikoma predlagam, da se, ko prideta do te točke, zgledujeta po ameriškem kongresu, ki zagotavlja varnost ljudi, ko vstopijo v stavbo, potem pa se smejo po njej prosto gibati. To omogoča strokovna varnostna služba.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, sramota je, da se je v sedanji gospodarski krizi že predlaga 5-odstotno povečanje proračuna tega parlamenta za leto 2012. Dodatek za parlamentarno pomoč poslancem se je še prejšnji teden ponovno povečal za 1500 EUR. Ne trudimo se obravnavati neverjetne potrate, ki je posledica treh sedežev tega parlamenta. Še več, Evropski parlament se je podal v 60 milijonov EUR vredno prenavljanje stavbe za Hišo evropske zgodovine - kot da ne bi imeli muzejev v Evropi. Ali želi EU na novo napisati zgodovino? Kaj pa Evropska služba za zunanje delovanje, ki bo med drugim zaposlovala 50 uradnikov, ki bodo zaslužili 20 % več kot britanski predsednik vlade, in bo potrebovala novo stavbo, ki bo letno stala 10,5 milijona EUR.
Gospa predsednica, v imenu britanskih davkoplačevalcev vas rotim, da ustavite to ropanje.
Angelika Werthmann
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, predlog, ki ga je izdelal gospod Fernandes za finančno leto 2012, omenja stroškovno učinkovitost in konsolidacijo. Kot predstavniki državljanov Evrope moramo mi v Parlamentu o tem podati mnenje. Stroškovna učinkovitost je nujna.
Toda dodatni izdatki, ki bodo nastali s pristopom Hrvaške, vzpostavitvijo ESZD in tremi novimi finančnimi organi, so vplivali na proračun EU. Dejstvo je, da novi stroški ne bodo nujno - in nikakor ne smejo - povzročiti povečanja proračuna. Prihranki so možni v vseh institucijah Unije, na primer pri kadrovski politiki in politiki stavb ter upravi. Še enkrat bi predlagala, da se izvede revizija različnih agencij in da si je treba prizadevati za sinergije z različnimi državami članicami.
Giovanni La Via
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, najprej bi rad čestital gospodu Fernandesu za odlično opravljeno delo.
Ni preprosto govoriti o proračunih institucij in upravljanju sredstev, zlasti če poskušate razpravljati o izboljšanju njihovega delovanja istočasno s potrebo po gospodarski konsolidaciji, s katero se morajo spopasti države članice in Evropska unija v tako občutljivih okoliščinah, kot so prisotne danes. Prav iz tega razloga v celoti podpiram njegov poziv k vrednotam zakonodajne odličnosti in dobrega finančnega poslovodenja, ki sta vodilni načeli, na katerih bi morale temeljiti dejavnosti vseh institucij.
V času krize, ko mora biti naš glavni cilj ponovna vzpostavitev evropskega gospodarstva, morajo poglavitni zgled kreposti zagotoviti prav same institucije. Krepost ne pomeni samo varčnosti, temveč večjo upravno učinkovitost, da se zagotovi poštena in boljša poraba sredstev, ki bo vsem institucijam omogočila učinkovito in uspešno delo ter doseganje glavnih ciljev, ki si jih je Evropa zadala v zadnjih letih.
Če se posvetimo prav proračunu Parlamenta, se strinjam z gospodom Fernandesom, da bi moral biti proračun za leto 2012 proračun konsolidacije, upoštevajoč, da bi lahko postal referenca in ne tekoča razprava o prihodnjem večletnem finančnem okviru.
Vendar mislim, da bi bilo treba delež sredstev uporabiti za uvedbo potrebnih izboljšav, ki bi poslancem omogočile, da opravijo svoje naloge s pomočjo kakovostnih služb.
Zato mislim, da bi morali privarčevati pri skupnih službah, pa tudi, da so potrebna dodatna prizadevanja glede nepremičninske politike v obliki racionalizacije razpoložljivega prostora ter sprejetja srednje- in dolgoročnega načrta, ki omogoča načrtovanje izdatkov za stavbe vnaprej kot tudi preglednejše in racionalnejše odločitve na tem področju.
Jens Geier
(DE) Gospa predsednica, gospod Lewandowski, gospe in gospodje, seveda moramo razpravljati o stroških, ki se jim je treba izogniti ali jih prihraniti v tem proračunu. Vendar vas vse pozivam, da ste malce bolj objektivni pri svojih refleksnih odzivih na razpravo o agencijah. Zakaj? Prvič zato, ker Odbor za nadzor proračuna neprekinjeno sodeluje v tej razpravi in se tudi posveča temu, kako izboljšati sodelovanje med agencijami in opravljanje njihovih nalog, ter tudi zato, ker letos pričakujemo posebno poročilo Evropskega računskega sodišča o agencijah in bomo zatem imeli bolj objektivno podlago za to, kar je trenutno nekoliko nespametna razprava, zlasti glede vprašanja, kako se upravljajo agencije in kako lahko dosežemo te prihranke.
Ko govorimo o prihrankih, bi rad prešel na drugo temo, našo politiko stavb. Dejstvo je, da lahko nedvomno prihranimo sredstva, kar zadeva stavbe Evropske unije. Osebno bi se vprašal, ali je pametno graditi nove stavbe za Evropski parlament v Bruslju, saj je ta strategija zares smiselna le, če cene nepremičnin v Bruslju nenehno naraščajo. Trenutno ne kaže, da bi trg to podpiral. Če cene nepremičnin na trgu ne rastejo, potem je najem dejansko bolj smiseln kot nakup, zlasti če se sprehodite po evropski četrti z odprtimi očmi in vidite, koliko pisarniških prostorov je dejansko na voljo za najem v tem območju.
To me pripelje do vprašanja Hiše evropske zgodovine. Mislim, da je tu potrebna večja legitimnost, kajti ni dovolj, da so bile do danes vse pobude za vzpostavitev Hiše evropske zgodovine temelječe samo na resolucijah predsedstva tega parlamenta in nimajo nobene demokratične legitimnosti. To se mora spremeniti. Predvsem moramo vedeti, kako je mogoče pokriti stroške poslovanja in naknadne stroške te institucije.
Anne E. Jensen
(DA) Gospa predsednica, tudi jaz bi se rada zahvalila gospodu Fernandesu za odlično poročilo in zlasti komisarju Lewandowskemu za njegovo pismo institucijam o nadzoru nad našimi upravnimi izdatki letošnje leto. Mislim, da je bilo to pismo zelo primerno in bo pomagalo vzpostaviti pristop, ki nam bo po našem mnenju olajšal, da vztrajamo pri prihrankih, in mislim, da mora veljati za vse institucije. Veljati mora za Odbor regij, Ekonomsko-socialni odbor in Sodišče Evropskih skupnosti, katerih izdatki seveda strmo naraščajo. Veljati mora tudi za Računsko sodišče. Nekoliko težje je za institucije, kot sta evropski varuh človekovih pravic in evropski nadzornik za varstvo podatkov, in to je nekaj, kar seveda moramo upoštevati.
Vendar mislim, da imamo mi v Parlamentu posebno odgovornost, da se dokažemo kot sposobni samodiscipline. Lizbonska pogodba nam je dodelila nove naloge, ki prinašajo dodatne izdatke, toda leto 2012 mora biti leto konsolidacije. Govorili smo o širitvi. Pristop Hrvaške bomo vključili v spremembo proračuna. Mnogi so omenili tudi vprašanje Hiše evropske zgodovine. Mislim, da je odlična zamisel, da bo Hiša evropske zgodovine del naših služb za obiskovalce. Mnogi mladi ne poznajo preveč dobro zgodovine, ki je pripeljala do vzpostavitve EU, in pravijo, da če ne poznamo zgodovine, jo bomo gotovo ponovili. Mislim, da je res zelo pomembno, da se predstavi novejša zgodovina Evrope, zato bomo podprli to Hišo evropske zgodovine.
Nenazadnje bi rada povedala, da so naši izdatki seveda zelo povezani z dejstvom, da imamo več sedežev, to pa stane. To moramo podrobno preučiti. Žal glede največjega stroška ne moremo nič ukreniti. Povezano je z dejstvom, da moramo potovati med Strasbourgom in Brusljem. Če Evropski svet res verjame, da so potrebni prihranki, bi se morali voditelji držav Evrope tej zadevi posvetiti. Hvala, gospa predsednica.
Hynek Fajmon
(CS) Gospa predsednica, jasno je, da celotna Evropska unija in njene države članice še vedno čutijo učinke gospodarske in finančne krize, ki vztrajajo v letu 2012. Zato mora Evropski parlament prilagoditi svojo proračunsko strategijo temu dejstvu. Prizadevati si moramo za čim večjo proračunsko disciplino in varčevanje. Vesel sem, da poročilo vsebuje to dejstvo in ga poudarja. Toda varčevanje ne sme pomeniti, da se izdatki povečujejo skladno z inflacijo. Naš cilj mora biti ohraniti izdatke Parlamenta na enaki ravni kot letos. Z vsemi močmi si je treba prizadevati za prihranke in boljšo uporabo obstoječih parlamentarnih sredstev. To mora veljati za vsa področja dejavnosti Evropskega parlamenta, od racionalizacije upravljanja stavb do boljše uporabe politike informacijske tehnologije in človeških virov. Tu so možni prihranki in moramo si jih upati doseči.
Claudio Morganti
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v vsesplošnih gospodarskih težavah je temeljna naloga evropskih institucij voditi z zgledom.
To poročilo se upravičeno osredotoča na izpolnitev meril učinkovitosti ter obvladovanje stroškov in služb. Zato se sprašujem, ali ni morda potreben dejanski in takojšen pregled učinkovitosti določenih dejavnosti, zaupanih zunanjim izvajalcem. S tem mislim predvsem informacijsko tehnologijo in notranjo varnost Parlamenta, delno zaradi nedavnih dogodkov, za katere vsi dobro vemo: kraja v poštnem uradu prejšnji mesec.
Dodatne kritike je treba nasloviti na Evropsko službo za zunanje delovanje. Ustanovljena je bila teoretično brez stroškov, da bi zmanjšala tratenje in izboljšala učinkovitost zunanjih odnosov Evropske unije, a se je izkazala za neuspešno na obeh področjih, politično in gospodarsko. Ne želim, da je Evropski parlament kaj manj kot strog na tem področju.
Philip Claeys
(NL) Gospa predsednica, prejšnji teden me je več volivcev v Flandriji vprašalo, kako je mogoče, da kot poslanci Evropskega parlamenta še vedno prejemamo 1500 EUR na mesec za zaposlitev dodatnih delavcev v času gospodarskih težav in negotovosti in v času, ko si morajo običajni ljudje zategniti pasove. Mi zdaj dejansko zapravljamo še več.
Vprašanja in pripombe volivcev so povsem upravičeni. Kot Evropska unija bi morali biti vzor. Ne bi smeli zapravljati preko naših zmožnosti in ravno zdaj nimamo druge izbire, kot da pridemo do nesrečnega zaključka, da je poročilo gospoda Fernandesa nekoliko zgrešena priložnost. Poziva se nas - in to upravičeno, po mojem mnenju -, da ravnamo odgovorno in s samodisciplino, kar zadeva proračun. Uvodna izjava A celo omenja, citiram, "da uporabljajo stroge postopke upravljanja, da bi lahko ustvarili prihranke".
Žal to poročilo ne navaja, kje točno bi lahko uvedli zmanjšanja. Seveda bi to lahko storili kar na nekaj področjih - v mislih imam Ekonomsko-socialni odbor in Odbor regij ter potovanja med Brusljem in Strasbourgom, ki stanejo 200 milijonov EUR vsako leto. Pozivam Komisijo in Svet, pa tudi Parlament, da opravijo nalogo in vse te zadeve uredijo, da preučijo, kje lahko prihranimo, in o tem pripravijo dejanski načrt, da bomo lahko razpravljali o več stvareh in ustvarili prihranke.
Ville Itälä
(FI) Gospa predsednica, tudi jaz se želim zahvaliti poročevalcu za zelo uravnoteženo, odlično poročilo. Zdaj vsi tukaj govorijo o varčevanju, in to je odlično. Potrebujemo proračunsko disciplino in učinkovitost in moramo se strogo držati naše glavne naloge ter ostati v okviru te naloge, ki je zakonodajno delo.
Večina pravi, da moramo biti varčni, a kljub temu govorijo, kje ne smemo varčevati. Govoriti bi morali o konkretnih ukrepih, ki bi nam omogočili prihranke. Lahko ustvarimo prihranke, če prenehamo potovati med tremi delovnimi mesti. Mi seveda vemo, kako težko bi bilo to izvesti s političnega vidika.
Rad bi omenil eno zadevo, namreč vprašanje varnosti, ki ga je omenil gospod Elles. V enem letu je prišlo do ropa banke, oropani sta bili menza in pošta. Nikogar niso ujeli. Varnost je bolj kot ne šala.
Neuspešni smo na enem očitnem področju: poslanci vstopajo v stavbo tam, kjer ni ustrezno nadzorovanega vhoda. Pridobiti bi morali elektronski podpis. Zdaj imamo sezname in pisarno, kjer dela veliko ljudi, ki zapisujejo imena in jih vnašajo v računalnik. To je potrata denarja: morali bi varčevati ter uvesti boljši, zaupanja vreden varnostni sistem. To preprosto moramo storiti, toda poslanci ves čas pravijo ne in se ne strinjajo z elektronskimi podpisi, čeprav bi nedvomno prihranili in imeli boljši varnostni sistem.
Ne vem, kako to deluje v ameriškem kongresu; tam se vsi strinjajo s tem sistemom, tu pa se te zadeve nekako ne opravijo. Upam, da se bomo zdaj osredotočili na področja, kjer so res možni prihranki.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, s političnega vidika se mi zdi zelo pomembno, da smernice za proračun za leto 2012 odražajo gospodarske in politične okoliščine, v katerih je bil sestavljen.
V času, ko morajo naše države članice varčevati, naši državljani pa nosijo posledice finančne in politične krize, ne moremo pričakovati velikega povečanja proračuna glede na prejšnje leto. Nasprotno, ugotoviti moramo, na katerih področjih našega delovanja lahko prihranimo davčna sredstva naših državljanov, ne da bi to vplivalo na kakovost našega dela.
Mislim, da obstaja neposredna možnost pri načinu organizacije našega dela. Javnost dobro ve za tri sedeže Evropskega parlamenta ter redno prevažanje tisočih delavcev in poslancev Evropskega parlamenta iz Bruslja v Strasbourg 12-krat na leto. Gospe in gospodje, takšno zapravljanje javnih sredstev kaže, da se dejanske razmere ne upoštevajo.
Vse govorjenje o zmanjšanju stroškov bo videti zgrešeno, dokler se ne naredi konec temu prevažanju sem in tja za razprave Evropskega parlamenta.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Gospa predsednica, najprej bi se rada zahvalila gospodu Fernandesu, ker je pripravil smernice za Evropski parlament in druge institucije. Po mojem mnenju smernice, ki jih je pripravil, združujejo potrebo po prihrankih ali, bolje rečeno, nujnost prihrankov, ki se je vsi zavedamo zaradi sedanjih gospodarskih razmer v Evropski uniji, z zajamčenimi ustreznimi pogoji za pripravo dobre zakonodaje.
Na tej točki bi rada poudarila, da ne smemo pozabiti, da bosta Lizbonska pogodba in prihodnja širitev prinesli nove naloge za Evropski parlament. Zato je za dobro državljanov nujno, da se uvedejo rešitve, ki bodo pripomogle k ustreznemu in primernemu delovanju Evropskega parlamenta.
Rada bi poudarila, da bom še naprej upala na sodelovanje poročevalca, ki zagotavlja, da bo proračun za leto 2012, ki ga pripravlja Evropski parlament, takšen proračun, za katerega je značilna finančna disciplina, pa tudi takšen, ki ne upošteva samo naslednjega leta ali dveh ali treh let, temveč bo lahko uvedel posodobitev instrumentov, ki pripomorejo k delu Evropskega parlamenta, in naložbe, ki bodo, upam, ustvarile prihranke v prihodnosti.
Jan Kozłowski
(PL) Gospa predsednica, rad bi čestital gospodu Fernandesu za odlično poročilo. Tudi jaz menim, da bi moral biti proračun za leto 2012 realen in prilagojen sedanjim gospodarskim razmeram. Na podlagi dolgoletnih izkušenj z upravljanjem regionalnega proračuna in mojega članstva v Odboru za proračun pripisujem poseben pomen disciplini pri načrtovanju izdatkov. Vendar menim, da se moramo izogibati zgrešeni gospodarnosti, ki lahko privede do gospodarske upočasnitve in manjše gospodarske konkurenčnosti. Višja stopnja zaposlenosti in ustvarjanje trajnostnih delovnih mest visoke kakovosti sta osnovna pogoja za gospodarsko rast in premagovanje učinkov krize. Proračun Evropske unije mora spodbujati večjo zaposlenost. Za rast niso ključni manjši izdatki, temveč večja učinkovitost in povezovanje evropskih sredstev z doseganjem strateških in merljivih rezultatov. Hvala.
Giovanni Collino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, hvaležen sem gospodu Fernandesu za njegovo delo in ker se je osredotočil na možne prihranke, ki jih lahko ustvarimo pri naših upravnih izdatkih. Kadrovska politika in politika stavb sta dve področji, ki predstavljata večino naših upravnih izdatkov, kar jasno prikazuje poročilo.
Glede na prihodnji pristop Hrvaške k Evropski uniji in prihodnje kadrovske potrebe bo upravljanje kadrovskih postopkov nujno in primerno, zlasti prek mobilnosti. Če po eni strani izbrana politika človeških virov nudi večjo prožnost, pa bo po drugi strani terjala intenzivnejše usposabljanje osebja Evropske unije.
Kar zadeva politiko stavb, besedilo izrecno omenja načelo centralizacije. Zaradi stroge politike, ki jo uporabljamo za proračune - začenši s proračuni držav članic -, bi morali srednjeročno razmisliti o tem, ali je zaželeno, da se ohranijo trije sedeži Parlamenta, kar je nedvomno zapleteno vprašanje, vendar ga moramo obravnavati.
Gianni Pittella
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, zelo pozorno sem spremljal razpravo in lahko vam zagotovim, da je predlog predsedstva primer strogega, preglednega in zdravega upravljanja, rad pa bi izpostavil zlasti tri točke.
Prva je, da povečanje, ki se predlaga v predlogu, ne presega povprečne stopnje inflacije v Evropski uniji. Drugič, strinjam se s pomisleki in prizadevamo si za preudarno in daljnosežno politiko stavb za varnost in osebje. Tretja točka je, da je bilo povečanje za 1500 EUR dogovorjeno in Odbor za proračun je ta sredstva dal v rezerve.
Odbor za proračun je sprostil rezerve; ta denar ne gre v žepe poslancev Parlamenta - ta nesporazum in neresnico je treba razjasniti -, temveč ga dobijo pomočniki, ki bodo poslancem pomagali bolje opravljati dolžnosti, ki jim jih dodeljuje Lizbonska pogodba.
Indrek Tarand
Gospa predsednica, rad bi opozoril na eno manjše področje, kjer bi lahko prihranili, namreč programsko opremo. Billu Gatesu vsako leto plačamo velik znesek, ker uporabljamo njegovo programsko opremo Windows. Resda je prijeten možak, ki veliko tega denarja podari za dobro stvar, toda če bi v Parlamentu uporabljali prosto programsko opremo, bi bili korak bližje čistejšemu, cenejšemu in sodobnemu upravljanju.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, rad bi vprašal komisarja Lewandowskega, kakšen je v letu 2012 točen postopek za dostop do evro-varnostne mreže, z drugimi besedami, do denarja, ki ga prispevajo evropske institucije. Ali bo Komisija pripravila predlog, če bo neka država izrazila željo, da bi uporabila varnostno mrežo? Ali je Evropski parlament v celoti vključen v to soodločanje in ali bo to obravnavano tudi v okviru širitve varnostne mreže ta teden?
Drugič, imam pripombo o povečanju dodatka za strokovno pomoč poslancem za 1500 EUR. Vse poslance, ki ne porabijo dodatka za strokovno pomoč v celoti, bi prosil, da javno povedo, koliko denarja prihranijo sami - konec koncev lahko na tem področju prihaja do zlorab. Morda nekateri poslanci sploh ne potrebujejo dodatka za strokovno pomoč, ker se zelo poredko udeležujejo zasedanj. V teh primerih se ta sredstva ne bi smela porabiti v celoti. Samo tisti, ki zelo trdo delajo, bi lahko porabili celoten dodatek. Vsi ostali bi morali ta denar vrniti davkoplačevalcem.
Milan Zver
(SL) Spoštovana gospa predsedujoča, spoštovani gospod komisar, tudi jaz čestitam najprej gospodu Fernandesu za odlično poročilo. Pa vendarle bi se rad strinjal s kolegi, ki govorijo, da je potrebno varčevati, zlasti proračunsko varčevati.
To, da evropski proračun že desetletja nazaduje, je dejstvo. Njegov obseg se glede na bruto domači proizvod, ki ga ustvarimo v okviru Evropske unije, nenehno niža. Gospod komisar je nedavno tega govoril, da še smo na začetku finančne perspektive imeli približno 1,3 % bruto domačega proizvoda v Evropi. Danes komaj 1,12. Istočasno pa so se evropski proračuni v tem času kar močno povečevali.
V zadnjih desetih letih se je recimo prislovično skromni britanski proračun povečal za 100 %, torej dvainpolkrat več kot evropski proračun. In zanima me, zlasti sprašujem gospoda komisarja, ali bo zaradi tega realnega manjšanja evropskega proračuna v primerjavi z drugimi evropskimi članicami imel kakšne težave pri realizaciji naslednjega proračuna v letu 2012.
José Manuel Fernandes
Gospa predsednica, želel bi se zahvaliti vsem kolegom poslancem za njihove govore. Rad bi povedal, da so bile v tem času naš cilj smernice. Vendar smo šli že dlje od smernic in določili poseben cilj: želimo nevtralno povečanje, kar pomeni, da se proračun za leto 2012 ne bo povečal za več, kot je inflacija.
Dobro se zavedam, da imamo nova pooblastila. Dobro se zavedam, da potrebujemo sredstva za ta pooblastila, vendar moramo sprejeti načela dobrega upravljanja in ustvariti prihranke z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti.
Ta načela se ne bodo uporabila za prihranke na slepo: takšne, ki bodo v prihodnosti postali stroški. Ustvarili bomo prihranke, ki ne ogrožajo cilja, ki smo ga določili: zakonodajna odličnost.
Prepričan sem, da bi temu poročilu lahko rekli tudi proračun uskladitev: uskladitev sedanjih potreb, sedanje krize in zahtev, ki jih ti časi nalagajo institucijam za učinkovit odziv v skladu z željami ljudi, evropske javnosti.
Samo en odstavek o pomoti, ki je še nerešena: v proračunu ni bilo povečanja za poslance in ga ne bo naslednje leto. Znesek, ki ga vsi omenjajo - ki ni za poslance in se nanaša na možnost zaposlitve dodatnega pomočnika -, je bil določen že leta 2010 in v proračunskem smislu ni bilo povečanja, v letu 2011 ni povečanja proračuna.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 9. marca 2011 ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149)
Nessa Childers
v pisni obliki. - Kot izvoljeni predstavniki se vsi v tem parlamentu zavedamo, da so se morali v zadnjih treh letih naši volivci in nacionalne vlade marsičemu odreči. Sredstva za izobraževanje, zdravje, promet in druge poglavitne službe so se zmanjšala v celotni EU. Pomembno je, da ima Evropski parlament proračun, ki ga potrebuje za ustrezno izvajanje pooblastil, ki so mu jih dodelili Evropejci. Prav tako pa je nujno, da poslanci zastopamo te Evropejce tako, da preprečimo lahkomiselno zapravljanje in nepotrebne podražitve, ter da poiščemo vrednost na trgu, kjer se dobavitelji in poslovneži bojujejo za vsak evro. Verjamem, da bodo moji kolegi v tem parlamentu in tisti, ki delajo v evropskih institucijah, v prihodnjih letih ta načela upoštevali.
