Kyselytunti (kysymykset komissiolle)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0448/2006).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Romanialaiset ja bulgarialaiset työntekijät
Komission kertomus vuoden 2003 liittymissopimuksessa vahvistettujen siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta osoittaa, että vuonna 2004 EU:hun liittyneistä maista peräisin olevien työntekijöiden liikkuvuudella on ollut kaiken kaikkiaan myönteinen vaikutus. Onko komissio näin ollen pettynyt, että tietyt jäsenvaltiot, kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti, ovat päättäneet rajoittaa romanialaisten ja bulgarialaisten oikeuksia työskennellä näissä maissa sen jälkeen, kun Romaniasta ja Bulgariasta on tullut EU:n jäsenvaltioita 1. tammikuuta?
Katsooko komissio, että tällä on kielteisiä taloudellisia vaikutuksia Romaniassa ja Bulgariassa ja kaikkialla EU:ssa vai yllyttääkö se useampia ihmisiä työskentelemään laittomasti? Uskooko komissio, että joidenkin jäsenvaltioiden ilmaisema levottomuus siirtotyöntekijöiden muuttotulvasta on todellista, koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Irlannissa ja Ruotsissa (jotka eivät soveltaneet rajoituksia vuoden 2004 toukokuun jälkeen) työttömyys laski, työllisyys nousi ja talouskasvu oli voimakasta?
Olli Rehn
Periaatteena on, että komissio suosii kaikkien neljän vapauden, mukaan lukien työntekijöiden vapaa liikkuvuus EU:n alueella, täysimääräistä soveltamista. On muistettava, että tämä vapaus on yksi Rooman sopimuksen keskeisiä periaatteita.
Bulgarian ja Romanian kanssa tehdyssä liittymissopimuksessa asetetaan aikaisempien laajentumisten tavoin työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevat siirtymämääräykset. Määräysten mukaan jokainen jäsenvaltio voi itse päättää, myöntääkö se Bulgarian ja Romanian kansalaisille pääsyn kansallisille työmarkkinoilleen siirtymäkauden aikana. Tämä on siis jokaisen jäsenvaltion etuoikeus.
Komissio on aikeissa lähettää kaikille jäsenvaltioille kirjeen, jossa se muistuttaa jäsenvaltioita niille yhteisön oikeuden nojalla johtuvista velvoitteista ja pyytää niitä välittämään tiedot kaikista kansallisista toimista, joita ne mahdollisesti aikovat toteuttaa Bulgarian ja Romanian liittymistä seuraavien kahden vuoden aikana.
Haluan samalla kiinnittää huomionne komission kertomukseen 1. toukokuuta 2004 tapahtunutta laajentumista koskevien siirtymäjärjestelyjen toimivuudesta. Huomionarvoista on erityisesti se, että liittyneistä jäsenvaltioista saapuneilla työntekijöillä on ollut suotuisa vaikutus kansallisiin työmarkkinoihin, ja he ovat jopa auttaneet tasapainottamaan työmarkkinoita. Tulokkaat eivät siis ole laajemmin vieneet paikallisten työnhakijoiden paikkaa. Tämä koskee tietysti sellaisia jäsenvaltioita, jotka ovat helpottaneet työntekijöiden vapaata liikkuvuutta.
Kertomuksessa katsotaan myös, että vaikutukset EU:n 15 jäsenvaltion kansantalouksiin ovat olleet yleisesti myönteisiä. Uusista jäsenvaltioista tulleet työntekijät ovat parantaneet työmarkkinoiden toimivuutta ja valtiontaloutta sekä edistäneet kestävää talouskasvua. Kertomuksessa katsotaan myös, että työmarkkinoille pääsyn rajoittaminen voi lisätä laitonta työntekoa.
Komission mielestä nämä päätelmät ovat edelleen voimassa. Komissio luottaa siihen, että jäsenvaltiot harkitsevat niitä tarkkaan päättäessään siirtymätoimenpiteiden soveltamisesta Bulgariaan ja Romaniaan.
Sharon Bowles
(EN) Olemme tietoisia siitä, että tulevaisuudessa yhä pienenevä työllisten määrä yrittää ylläpitää yhä useampaa eläkeläistä. Tämä tulevaisuudennäkymä ei ole kovinkaan kaukainen, ja itse asiassa paljon riippuu meistä. Uskotteko siis, että valtiot, jotka ovat vahvistaneet työvoimaansa olemalla suvaitsevampia ja sallimalla vapaan liikkuvuuden ja maahanmuuton, ovat päässeet rajoittavampien valtioiden edelle?
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Kiitos kysymyksestänne. Se voi olla hyvinkin mahdollista, mutta vain aika näyttää sen. Tämän vuoksi meidän on tarkkailtava jatkuvasti työmarkkinoiden muutoksia niin EU:n alueella kuin sen jäsenvaltioissakin.
Tulevaisuudennäkymiä on kaksi, jotka vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Voi olla, että jäsenvaltio sen väestötieteellisen rakenteen ja ikääntyvän väestön asettamien haasteiden vuoksi hyötyy mahdollisuudesta saada työntekijöitä uusista jäsenvaltioista. Toisessa jäsenvaltiossa puolestaan voi olla työmarkkinoihin liittyviä ongelmia ja korkeampi työttömyysaste, jolloin kansallinen hallitus päättää, että näissä olosuhteissa valtio hyötyy siirtymäjärjestelyistä. Tämän vuoksi olemme päättäneet jättää asian jäsenvaltioiden arvioitavaksi ja antaa niille mahdollisuuden soveltaa siirtymätoimenpiteitä.
Richard Corbett
(EN) Alkuperäisessä kirjallisessa kysymyksessä keskityttiin suhteellisen pieneen siirtymärajoitukseen, jota Irlanti ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat soveltaneet ainoastaan kahden viimeksi liittyneen jäsenvaltion kohdalla. Arvoisa komission jäsen, oletteko samaa mieltä siitä, että on paljon tärkeämpää keskittyä kaikkia uusia jäsenvaltioita koskeviin jatkuviin rajoituksiin, jotka ovat vielä voimassa suurimmassa osassa 15 vanhasta jäsenvaltiosta?
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Olen huomioinut Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin tekemät päätökset. Tämä on epäilemättä näiden valtioiden etuoikeus, kuten muidenkin jäsenvaltioiden. Ennen kyseisiä päätöksiä käytin Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia esimerkkeinä perustellessani muiden jäsenvaltioiden työmarkkinoiden avaamista ehdokasmaille. Olen ylpeä siitä, että olen aikaisemmassa asemassani auttanut minulle tutuimman jäsenvaltion pääministeriä laatimaan hänen 1. toukokuuta 2004 pitämänsä puheen, jossa hän ilmoitti kyseisen jäsenvaltion - Suomen - todennäköisesti poistavan uusien jäsenvaltioiden työntekijöiltä vapaan liikkuvuuden rajoitukset. Suomi soveltaa samaa vapaamielistä käytäntöä myös Bulgariaan ja Romaniaan.
Luotettavien tutkimusten perusteella vaikutukset ovat yleisesti ottaen myönteisiä. Haluamme kuitenkin jättää päätöksen jäsenvaltioille. Meidän on tehtävä näin siksikin, että se on Euroopan unionin neuvoston päätös. Neuvosto on Euroopan unionin korkein päätöksentekoelin tällaisissa tapauksissa.
Alexander Stubb
(EN) Haluan vastata jäsen Corbettin kysymykseen. Mielenkiintoista on se, että kun menet ravintolaan tai pubiin tämän päivän Yhdistyneessä kuningaskunnassa, et saa palvelua standardienglannilla. Me suomalaiset olisimme hyvin innoissamme, jos 500 000 ihmistä puhuisi edes hieman harvinaista suomen kieltä.
Aluksi haluan kiittää komissiota sen toimista vapaan liikkuvuuden edistämiseksi. Toiseksi haluan kiittää niitä jäsenvaltioita, jotka ovat avanneet rajansa työvoiman vapaalle liikkuvuudelle uusista jäsenvaltioista. Kysymykseni on yksinkertainen ja suora. Miten komissio aikoo jatkaa kaikkien vanhojen jäsenvaltioiden painostamista niin, että ne avaisivat työmarkkinansa vapaalle liikkuvuudelle, kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Ruotsi, Tanska, Suomi, Alankomaat ja muutamat muut ovat jo tehneet?
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Olen iloinen huomatessani, että jäsen Stubb on siirtynyt urallaan nopeasti takarivistä tähän eturiviin. Se on vaikuttavaa ja huomionarvoista.
Jatkamme edelleen Euroopan unionin työmarkkinoiden kehittymisen tarkkailua. Kaikki todisteet osoittavat, että valtiot, jotka ovat suhtautuneet vapaamielisemmin uusista jäsenvaltioista saapuvien työntekijöiden vastaanottamiseen, kuten Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti, ovat hyötyneet, koska niiden talous on kokonaisuudessaan kasvanut ja työmarkkinoiden toiminta on parantunut. Voimme siis edelleen jatkaa asian perustelemista myönteisillä tuloksilla, joita nämä kaksi valtiota sekä muut jäsenvaltiot, kuten myös teidän parhaiten tuntemanne, ovat saavuttaneet. Kun olemme perustelleet oman kantamme, päätös jää jokaisen jäsenvaltion etuoikeudeksi. Tottahan toki meidän on luotettava jokaisen kansallisen hallituksen harkintakykyyn, sillä ne tuntevat parhaiten valtionsa olosuhteet ja tietävät, mikä on parasta valtiolle ja sen kansalaisille.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Tullivapaa myynti lentoliikenteen uusien turvallisuusmääräyksien jälkeen
EU:n lentoliikennettä koskevat turvallisuusmääräykset otettiin käyttöön 6. marraskuuta 2006. Sen jälkeen on huolestuttu siitä, miten uudet määräykset vaikuttavat maailmanlaajuiseen tullivapaaseen myyntiin. Nämä markkinat ovat elintärkeitä monille Euroopan luksusmerkkitavaroiden valmistajille, kuten vaalipiirissäni sijaitseville skotlantilaisille viskitislaamoille. Uusien sääntöjen mukaan matkustajat voivat jatkaa nestemäisten tuotteiden ostamista lentoasemien lähtöterminaalien myymälöistä (muovikassit sinetöidään). Näitä määräyksiä sovelletaan kuitenkin vain yhteisön alueen lentoasemiin ja lentoyhtiöihin. Tämän seurauksena siis Euroopan ulkopuolella sijaitsevien suurten kansainvälisten lentoasemien tullivapaissa myymälöissä ja EU:n ulkopuolisten lentoyhtiöiden koneissa ei voida myydä skotlantilaisen viskin kaltaisia suosittuja tuotteita EU:n alueelle matkustaville henkilöille, jotka vaihtavat konetta EU:n tai ETA:n alueella olevalla lentoasemalla.
Voiko komissio kertoa, mihin toimiin se aikoo ryhtyä helpottaakseen tullivapaata myyntiä EU:n alueelle matkustaville henkilöille ja suojaamaan skotlantilaisen viskin tuottajille, heidän työntekijöilleen ja paikallistaloudelle elintärkeitä markkinoita?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Kiitän jäsen Martinia kysymyksestä. Komission asetuksen (EY) N:o 1546/2006 tavoitteena on käsitellä siviili-ilmailun uusinta uhkaa, jonka aiheuttavat kotitekoiset nestemäiset räjähteet. Asetuksen mukaan yhteisön alueella olevilta lentoasemilta lähtevien lentojen matkustajat saavat ottaa käsimatkatavaraan nesteitä enintään 100 ml:n kokoisissa pakkauksissa. Lentoasemien liikkeissä ja lentokoneissa myytäville nesteille on sallittu erivapaus, kunhan tiettyjä turvatoimia noudatetaan ja nesteet pakataan sinetöityihin muovipusseihin.
Yhteisön lainsäädäntö ei päde kolmansissa maissa. Näin ollen tällä hetkellä ei ole mahdollista varmistaa, että kolmansien maiden lentoasemien tai yhteisön ulkopuolisten lentoyhtiöiden turvallisuusvaatimukset vastaavat Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen turvallisuusvaatimuksia. Tällaiset lentoasemat ja lentoyhtiöt eivät myöskään nauti erivapaudesta. Komissio harkitsee mahdollisuutta tehdä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa turvatoimien vastaavuuden parantamiseksi.
David Martin
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Mahdattekohan ymmärtää monien EU:n kansalaisten ja muualta maailmasta EU:n alueelle tulevien vierailijoiden suuttumusta tänä jouluna, kun he ovat tuoneet korkealuokkaista skotlantilaista viskiä tai muita tuotteita Frankfurtin ja Lontoon kaltaisille lentoasemille, mistä heidän on tarkoitus jatkaa esimerkiksi Edinburghiin tai Glasgowiin, ja kun he huomaavat, että heidän verovapaat tuotteensa takavarikoidaan. Matkustajat ovat takuulla hyvin surullisia ja tyytymättömiä.
Arvoisa komission jäsen, oletteko samaa mieltä siitä, että tarvitaan jonkinlainen tiedotuskampanja kolmansissa maissa, jotta ihmiset olisivat tietoisia tilanteesta? Toiseksi, onko komissio aikeissa ryhtyä kiireesti neuvotteluihin kansainvälisten ilmailujärjestöjen kanssa selvittääkseen, voidaanko saada aikaan yhteinen maailmanlaajuinen standardi niin, ettei tällaisia ongelmia enää ilmaannu?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Kiitos kysymyksestänne.
Haluan aloittaa korostamalla sitä, ettei turvallisuutta saa vaarantaa. Komissio ja yhteisö tekevät voitavansa tiedottaakseen Euroopan unionin järjestelmästä, vaikkakin merkittävien tulosten aikaansaaminen lyhyellä aikavälillä on luultavasti vaikeaa, ainakin ennen joulua, koska se edellyttää neuvotteluja kolmansien maiden kanssa, jotta kannat saadaan lähenemään omiamme.
Mainitsitte tiedotuskampanjan. Komissio on tehnyt yhteistyötä asianomaisten kansainvälisten lentoasemien ja lentoyhtiöiden sidosorganisaatioiden kanssa niin, että ne tiedottavat kolmansissa maissa asuville jäsenilleen Euroopan unionin uusista säännöistä. Komissio on lisäksi avustanut organisaatioita matkustajille tiedottamisessa laatimalla yhdenmukaisia tiedotusjulisteita ja -esitteitä, joita heidän jäsenensä voivat käyttää omissa tiedotuskampanjoissaan.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tiedän, ettei lentoturvallisuus kuulu varsinaiseen vastuualueeseenne, mutta osaatte varmastikin vastata tähän lisäkysymykseen. Saamme päivästä toiseen lukemattomia valituksia lentoyhtiöiden matkustajilta. Meillä kaikilla on myös henkilökohtaista kokemusta näistä asioista. Useat meistä pitävät turvatoimia vain harhauttavina toimina, jotka eivät millään tavalla lisää matkustajien turvallisuutta, vaan tekevät asioista hyvin paljon hankalampia heille. Erityisesti ne lisäävät hammastahnan ja piilolinssinesteiden valmistajien kaupankäyntiä, mutta eivät todellisuudessa vaikuta mitenkään turvallisuuteen.
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Komissio on sitä mieltä, että toimet todellakin lisäävät turvallisuutta, koska matkustajille tehdään fyysisiä tarkastuksia, joilla selvitetään, ettei heillä ole mukanaan nesteitä. Kaikki nesteet on kuljetettava läpinäkyvissä pusseissa.
Toiseksi kyse on myös mielikuvista. Matkustajat kokevat, että jotain tehdään ja että ihmiset miettivät kaksi kertaa ennen kuin yrittävät tuoda koneeseen epäilyttäviä aineita, jotka voitaisiin havaita tarkastuksissa.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, minulla on lisäkysymys, joka johtaa takaisin alkuperäiseen kysymykseen, koska viski valmistetaan vedestä ja kysymykseni koskee vettä. Asun maassa, jossa vettä on kaikkialla saatavilla, eivätkä ihmiset ole tottuneet maksamaan siitä korkeita hintoja. Euroopan lentoasemilla kuitenkin myydään vettä minimaalisia määriä uskomattomaan hintaan. Pieni pullo vettä maksaa kolmesta neljään euroa. Tämä on asia, jota en pidä hyväksyttävänä, mutta joka on seurausta nykyisestä turvajärjestelmästä. Arvoisa komission jäsen, mitä komissio aikoo tehdä tälle asialle Euroopan unionin kuluttajien suojelemiseksi?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Tämä ei kuulu suoranaisesti vastuualueeseeni, joten vastaukseni on, että olen pannut huomautuksenne merkille ja välitän ne varapuheenjohtaja Barrot'lle ja komission jäsenelle Kyprianoulle, jotka vastaavat kuluttajansuojasta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Lentoliikenteen myöhästymisistä maksettavat korvaukset
Euroopan sisäisessä lentoliikenteessä ilmenee yhä useammin myöhästymisiä, joista aiheutuu kosolti haittaa matkustajille. Katsooko komissio, että asetusta (EY) N:o 261/2004 voitaisiin tarkistaa, jotta lentoliikenteessä voitaisiin raideliikenteen tapaan ruveta maksamaan korvauksia, jotka määräytyisivät viivästysten keston mukaan?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Lentomatkustajien oikeuksia koskevan asetuksen (EY) N:o 261/2004 mukaan lentoyhtiöt eivät ole velvollisia maksamaan matkustajille rahallista korvausta pitkien myöhästymisten yhteydessä. Asetuksessa edellytetään kuitenkin, että lentoyhtiö avustaa matkustajia tarvittaessa muun muassa ruokailun ja majoituksen järjestämisessä.
Montrealin yleissopimus on päivitetty versio Varsovan yleissopimuksesta, joka muutettiin asetukseksi (EY) N:o 889/2002 ja joka koskee kansainvälisten lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuuta. Asetuksessa säädetään tietyistä oikeuksista myöhästymistapauksissa. Lentoyhtiön korvausvastuu on enintään 4 150 erityistä nosto-oikeutta, joka tarkoittaa noin 5 000 euroa. Tällaisessa tapauksessa matkustajan on osoitettava syy-seuraus-suhde lentoyhtiön toiminnan ja hänen kärsimiensä vahinkojen välillä.
Asetuksen (EY) N:o 261/2004 17 artiklan mukaan komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta EU:n jäsenvaltioissa. Komissio on julkaissut tarjouspyynnön tehdäkseen sopimuksen ulkoisen konsultin kanssa määrällisen ja laadullisen tiedon saamiseksi. Tutkimuksessa on tarkoitus käsitellä nimenomaan myöhästymisiin ja peruutuksiin liittyviä seikkoja sekä kyseisen asetuksen täytäntöönpanoa.
Komissio ei osaa tällä hetkellä arvioida, esittääkö se vastaisuudessa lisätoimia lentomatkustajien suojelun parantamiseksi. Sen on odotettava ulkoisten konsulttien tekemän arvioinnin lopullisia tuloksia.
Reinhard Rack
(DE) Haluan tuoda esille kaksi asiaa. Kansainvälisen lainsäädännön korvaussäännöt, joihin viittasitte, edustavat juuri sentyyppistä korvausta, jota emme halua kansalaistemme saavan. Heidän ei pitäisi joutua läpikäymään raskaita oikeusmenettelyjä saadakseen sen, mikä heille oikeutetusti kuuluu. Kysynkin siis, voidaanko tällä alalla tehdä muutoksia ja voimmeko määritellä tarkemmin käsitteen force majeure. Lentoyhtiöiden mukaan lentokoneen hajoaminen on force majeure -tapaus. Tosiasia on kuitenkin se, että lentokone hajoaa, koska lentoyhtiöt käyttävät lennoillaan yhä useammin vanhoja koneita.
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Haluan korostaa, että merkittävä ero aikaisemman asetuksen ja tämän nykyisen Montrealin yleissopimukseen perustuvan asetuksen välillä on, että matkustajat ovat oikeutettuja saamaan tietoa ja apua suoraan paikan päällä, ja heillä on oikeus matkan uudelleenjärjestelyyn. Montrealin yleissopimus puolestaan kattaa vain tuomioistuimelle esitetyt tapauskohtaiset kanteet, joihin viittasittekin, mahdollisesta vahingosta, jota myöhästymisestä on aiheutunut. Välitän kuitenkin tekemänne huomiot eteenpäin varapuheenjohtaja Barrot'lle, jotta voidaan selvittää onko jotain tehtävissä. Kuten korostin vastauksessani kysymykseen, komissio ei kuitenkaan aio ryhtyä lisätoimiin ennen kuin se saa lopulliset tulokset arvioinnista - joka teetetään ulkoisilla konsulteilla.
Robert Evans
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos näistä huomioista. Haluan tuoda tietoonne, että eilen illalla Air France peruutti teknisistä syistä iltalennon Gatwickistä Strasbourgiin, mutta kieltäytyi auttamasta matkustajia ja tarjoamasta heille hotellimajoitusta. Arvoisa komission jäsen, käytättekö tilaisuuden hyväksenne ja selvennätte Air Francelle ja muille lentoyhtiöille, että EU:n nykyinen lainsäädäntö - tämä lainsäädäntö - koskee myös niitä, eikä niiden pidä etsiä porsaanreikiä luikerrellakseen vastuusta. Niiden on sen sijaan noudatettava EU:n lainsäädäntöä ja autettava matkustajia, kun lentoja perutaan, kuten eilen tapahtui.
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Yleisenä huomautuksena sanoisin, että asetuksessa (EY) N:o 261/2004 ei säädetä koneeseen pääsyn epäämiseen liittyvistä poikkeuksellisista olosuhteista. Jos lentoyhtiö korvaa teknisen vian vuoksi alkuperäisen lentokoneen pienemmällä koneella ja joiltain matkustajilta evätään pääsy koneeseen, koska kaikki matkustajat eivät mahdu koneeseen, on lentoasemalle jääneitä matkustajia asetuksen mukaan autettava ja heille on maksettava rahallinen korvaus.
Matkustajalta voidaan evätä pääsy koneeseen vain terveyteen tai turvallisuuteen liittyvistä syistä tai asianmukaisten matkustusasiakirjojen puuttuessa. Pyydän varapuheenjohtaja Barrot'ta kiinnittämään huomiota myös Air Francen eilisiltaisia tapahtumia koskeviin huomautuksiinne.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, äärimmäisten myöhästymisten taustalla ovat yhä useammin terrorismin uhkasta johtuvat äärimmäiset turvatoimet, jotka ovat myös hyvin kalliita. Kulut kasaantuvat tällä hetkellä veronmaksajien maksettaviksi. Aikooko komissio harkita kulujen siirtämistä lentoyhtiöiden tai matkustajien harteille vai onko tarkoituksena, että valtio niin sanotusti jatkaa edelleen näiden lisäkustannusten maksamisen?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Olette oikeassa siinä, että turvatoimilla ja ylimääräisillä turvatoimilla - mikä johtaa meidät edelliseen kysymykseen - on hintansa. On kuitenkin korostettava, että jos haluamme todella ratkaista lentokoneiden turvallisuusongelman, kustannusten on oltava toissijaisia.
Välitän edelleen huomionne varapuheenjohtaja Barrot'lle, jotta hän katsoo, onko kustannusten jakaminen tässä tapauksessa mahdollista.
Puhemies
Olemme nyt päässeet kyselytunnin toiseen osaan. Koska meillä on käytettävissämme enää puoli tuntia, voin sallia jokaiselle komission jäsenelle vain kymmenen minuuttia aikaa. Pyydän kysymysten esittäjiä ottamaan tämä huomioon.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: EU:n toimenpiteet sivusaaliiden poisheittämisen lopettamiseksi
Milloin komissio ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla lopetetaan sivusaaliiden poisheittäminen kalastusaluksilta?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Toivottavasti se tapahtuu minun aikanani.
Vastauksena jäsen Daviesin kysymykseen siitä, milloin komissio ottaa käyttöön toimenpiteitä, joilla lopetetaan sivusaaliiden poisheittäminen kalastusaluksilta, haluan korostaa ensinnäkin, että komissio pitää sivusaaliiden poisheittämistä vakavana ongelmana EU:n kalataloudelle ja on sitoutunut toteuttamaan ensisijaisia toimia ongelman ratkaisemiksi.
Poisheittäminen johtuu epätoivotuista sivusaaliista, joka jää pyydyksiin EU:n alueen kalastusvesillä ja joka sittemmin heitetään pois. Poisheittämistä voidaan vähentää, ja se voidaan lopulta lopettaa vähentämällä epätoivottuja sivusaaliita. Tämä voidaan saavuttaa oikeudellisella sääntelyllä tai tarjoamalla kannustimia sellaisten kalastustekniikoiden ja -käytäntöjen kehittämiseksi, jotka tuottavat vähän sivusaaliita ja siten vähentävät poisheittämistä.
Komissio antaa vuoden 2007 alussa tiedonannon poisheittämisen vähentämisestä. Tässä yhteydessä harkittavia keinoja ovat muun muassa valikoivat kalastusalueet, suljetut alueet, vaatimukset vaihtaa pyyntialuetta, kun sivusaalista on kertynyt merkittävä määrä, ja sivusaaliista rankaiseminen taloudellisesti.
Komissio tekee yhteenvedon poisheittämistä koskevan uuden menettelytavan pääkohdista ja käynnistää keskustelun menettelytavan täytäntöönpanosta. Komissio laatii vuoden 2007 alussa käytävän keskustelun perusteella kalastusvesikohtaiset täytäntöönpanoasetukset, joista ensimmäinen esitellään vuonna 2008.
Chris Davies
(EN) Haluan kiittää komission jäsentä vastauksesta. Tapasin äskettäin Fleetwoodin kalantuottajien yhdistyksen jäseniä. Heidän alueensa rannikkokalastuksessa yli 10 metristen alusten keräämästä saaliista noin 70-80 prosenttia heitetään pois. He kertoivat minulle: "Irlanninmeri on täynnä kaloja, mutta tapamme sen pyydystämällä kaloja, jotka eivät ole vielä saavuttaneet lisääntymisikää". Jos he käyttävät suurempia verkkoja, heidän katsotaan kalastavat turskaa. Tuolloin he eivät voi kalastaa niin monena päivänä, ja heidän tulonsa laskevat. Tämä on oikea noidankehä.
Arvoisa komission jäsen, tiedän, että haluatte tehdä jotain asialle. Olen puhunut asiasta teille vuosien varrella. Olette kuitenkin ollut komission jäsen jo kahden vuoden ajan ja sanotte jotain tapahtuvan vasta vuonna 2008! Oletteko tyytyväinen tällaiseen kehitykseen? Tämä on hävytöntä ja tähän on saatava loppu!
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Yleisesti ottaen en ole todellakaan tyytyväinen kalatalousalan kehitykseen. Kehityksen kulku ei johdu komission haluttomuudesta saavuttaa tuloksia tai keinojen tai komission päättäväisyyden puutteesta. Se riippuu useimmiten siitä, että yhteisön alueen kalastusvedet ovat hyvin moninaiset.
Kunnollisen poisheittämistä koskevan järjestelmän toteuttaminen on paljon yksinkertaisempaa pohjoisessa, missä kalaslajit erottuvat paremmin toisistaan. Jos siellä menee kalastamaan makrilleja, pyydykseen tarttuu käytännössä vain makrilleja. Yhteisön kalastusvesillä pyydykseen tarttuu useimmiten eri lajien sekoitus, vaikka pyydystäisitkin vain tiettyä lajia. Tällaisten kalastusvesien hoito on paljon monimutkaisempaa.
Etsimme tapoja ja keinoja ottaa käyttöön toimenpiteitä, jotka vähentävät poisheittämistä merkittävästi. Tänä vuonna olemme yrittäneet käynnistää pyyntiponnistuksen rajoittamisjärjestelmää Kattegat-salmella. Pohjanmeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta on ollut tässä tiiviisti mukana. Toivoin, että olisin voinut joulukuun neuvostossa ilmoittaa, että rajoittamisjärjestelmä otetaan käyttöön vuonna 2007. Tarkasteltuaan lukuisia ehdotuksia kyseisen järjestelmän luomiseksi kalastusalan edustajat pyysivät lisäaikaa, koska he tajusivat, että vaikutus kalastusalaan voi olla merkittävä.
Pohjanmeren alueellinen neuvoa-antava toimikunta on samaa mieltä, enkä siten esitä järjestelmän käyttöönottoa vuonna 2007. Toivon, että järjestelmä toteutuu ensi vuoden aikana ja että saadaan vahvistettua yleinen kalavarojen hoitoa koskeva kanta, jonka avulla poisheittämistä vähennetään mahdollisimman paljon.
Kalastajat, joiden kanssa keskustelitte, saattavat olla osittain oikeassa, mutta he myös liioittelivat huomattavasti.
James Hugh Allister
(EN) Komission asiakirjoissa, jotka on julkaistu tulevaa kalastusneuvostoa varten, viitataan mahdollisuuteen tuoda turskanpyynti turska sivusaaliina -kalastuksen piiriin. Arvoisa komission jäsen, voisitteko kertoa tästä lisää ja määritellä, mitä tarkoitetaan turska sivusaaliina -kalastuksella? Mitä se tarkoittaa käytännössä? Sisältyykö siihen prosentuaalinen raja ja heitämmekö edelleen pois mielettömiä määriä arvokasta kalaa? Arvoisa komission jäsen, voisitteko ystävällisesti selventää, mitä tarkoitetaan turska sivusaaliina -kalastuksella?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) On hieman ennenaikaista kertoa yksityiskohtia, koska jos niistä puhutaan nyt ennen kuin on keskusteltu asianomaisten sidosryhmien kanssa, se voisi aiheuttaa pelkoa, kuten aina tapahtuu kalatalousalalla. Tarkoituksenamme on ottaa alueelliset neuvoa-antavat toimikunnat ja asianomaiset sidosryhmät tiiviisti mukaan sellaiseen kalavarojen hoitoon, jolla turskaa koskeva ongelma saadaan tehokkaasti ratkaistua.
Kuten kaikki tiedämme, turskakannan kestävyys on vakava ongelma. Useimmilla, ellei kaikilla, yhteisön vesillä turska on käytännössä katsoen huvennut kokonaan. Se voidaan pelastaa, mutta se edellyttää kekseliäisyyttä. Turska sivusaaliina -kalastuksen perusajatuksena on, että niin kauan kuin turskakanta ei ole elpynyt, turska ei saa olla kalastuksen kohteena. Vaikkeivät kalastajat pyydystäisikään varsinaisesti turskaa, ne saisivat purkaa sivusaaliina saatua turskaa tietyissä rajoissa. Tämä toimisi kannustimena kalastuksen monipuolistamiseen ja siirtymiseen muille kalastusvesille, jolloin turska ei olisi pyynnin kohteena ja samalla tarpeeton ja kallis turskan poisheittäminen vähenisi.
Nämä ovat alustavia ajatuksia, joita on edelleen pohdittava ja joista on keskusteltava ensisijaisesti asianomaisten sidosryhmien kanssa. Näin näemme, voidaanko ajatuksia kehittää eteenpäin vai päädymmekö, kuten usein käy, siihen päätelmään, että nykyinen järjestelmä tuottaa parempia tuloksia tietyiltä osin. Toivon kuitenkin, että onnistumme saamaan aikaan järjestelmän, jolla saamme aikaan nykyisiä järjestelmiä parempia tuloksia erityisesti turskan ja turskan elvyttämisen kannalta.
Puhemies
Kysymys nro 41 on peruttu.

Aihe: Komission naisia ja kalastusta koskevan mietinnön suositusten perusteella toteuttamat toimet
Täysistunnossa 15. joulukuuta 2005 hyväksytty mietintö naisverkostoista kalastuksessa, maataloudessa ja monipuolistumisessa sisälsi naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan suositukset.
Niissä pyydettiin muun muassa toimenpiteitä alalla työskentelevien naisten ja heidän yhteisöjensä elinolojen parantamiseksi.
Mihin toimiin komissio on ryhtynyt edistääkseen naisten kalatalousalalla tekemän työn tukemista, jotta heidän sosiaaliset ja taloudelliset oikeutensa turvattaisiin ja tunnustettaisiin paremmin sekä oikeudellisesti että yhteiskunnallisesti?
Onko ryhdytty toimiin sen varmistamiseksi, että naisten ja miesten tasavertaisen kohtelun ja yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteita noudatetaan tinkimättä koulutuksessa ja rahoituksen ja lainan saannissa, mukaan luettuna mikrolainat?
Millä tavoin komissio aikoo vahvistaa naisten osallistumista unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden kalatalousalan edustuksellisiin, päätöksiä tekeviin ja neuvoa-antaviin elimiin?
Onko komissio käynnistänyt hankkeen simpukoita keräävien naisten erityistilanteen huomioon ottamiseksi?
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Haluan kiittää arvoisaa jäsentä hänen kysymyksestään siitä, onko komissio noudattanut suositusta, jonka parlamentti antoi 15. joulukuuta 2005 hyväksymässä mietinnössään naisverkostoista kalastuksessa, maataloudessa ja monipuolistumisessa.
Komissio pitää kalatalousalalla työskentelevien naisten tilannetta ja erityisesti heidän oikeudellisten ja yhteiskunnallisten oikeuksiensa tunnustamista hyvin tärkeänä asiana. Komissio pyrkii kaikin käytössään olevin keinoin edistämään naisten ja miesten tasavertaista kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia kyseisellä alalla.
Mitä tulee arvoisan jäsenen esittämään neljään erityiskysymykseen, komissio haluaa korostaa seuraavia seikkoja.
Ensinnäkin Euroopan kalatalousrahasto (EKTR) on uusi kalatalousalan rakenneväline vuosille 2007-2013. Euroopan kalatalousrahastosta annetun asetuksen 4 artiklan g kohdassa esitetään selkeästi, että yksi rahaston tavoitteista on edistää sukupuolten tasa-arvoa kalatalousalan ja kalastusalueiden kehittämisessä. EKTR:n toiminta perustuu kumppanuuteen kaikkien kalatalousalan sidosryhmien kanssa, myös sukupuolten tasa-arvon edistämisestä vastaavien elinten kanssa. EKTR:ää koskevat erityiset määräykset, joilla edistetään sukupuolten tasa-arvoa lisäämällä naisten edustusta sekä päätöksentekoprosesseissa että jäsenvaltioiden toteuttamissa ohjelmissa. Komissio kannustaa naisia osallistumaan Euroopan kalatalousrahaston eri toteutusvaiheisiin, kuten jäsenvaltioiden toimintaohjelmien suunnitteluun, valvontaan ja arviointiin seuraavalla ohjelmakaudella.
Rahasto tukee myös toimia, joiden tavoitteena on edistää miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia verkostoitumalla ja vaihtamalla parhaita käytäntöjä tärkeimpien organisaatioiden kesken. Komissio tekee töitä varmistaakseen, että nämä säännökset ja ensisijaiset tavoitteet heijastuvat jäsenvaltioiden toimintaohjelmiin.
Toiseksi komissio tunnustaa harjoittelun tärkeyden kalatalousalalla, ja koulutus ja ammatillinen harjoittelu ovatkin oikeutettuja Euroopan kalatalousrahastosta saatavaan tukeen. Harjoittelutoimien odotetaan myös edistävän naisten pääsyä työmarkkinoille. Lisäksi rahaston uuden, kalastusalueiden kestävää kehitystä koskevan toimintalinjan 4 nojalla tukea voidaan myöntää toiminnan monipuolistamiseen ja kalastajien vaihtoehtoiseen työllisyyteen monien erilaisten toimenpiteiden avulla. Tämän toimintalinjan nojalla voidaan tukea myös erityisiä toimenpiteitä, joilla parannetaan naisten ammatillisia taitoja, sopeutumiskykyä työpaikalla ja työnsaantia. On painotettava, että komissio edistää naisten osallistumista niiden paikallisten elinten toimintaan, jotka toteuttavat toimintalinjan 4 nojalla tuettuja toimenpiteitä.
Kolmanneksi, kuten edellä mainittiin, EKTR edellyttää jäsenvaltioita takaamaan kaikkien asianomaisten osapuolten laajan ja tehokkaan osallistumisen ohjelmasuunnittelun eri vaiheisiin. Näihin kuuluvat myös sukupuolten tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet. Rahasto edellyttää lisäksi, että toimintaohjelmat sisältävät tietoa siitä, miten kumppanuusperiaatetta on sovellettu, sekä luettelon osapuolista, joita on kuultu, kuulemisten tulokset ja miten ne on otettu huomioon. Uusi kalastusalueiden kestävää kehitystä koskeva toimintalinja 4, joka on rahaston tukema, toteutetaan alhaalta ylöspäin -lähestymistavalla. Paikalliset toimijat, mukaan lukien naisyhdistykset, toimivat moottorina paikallisten kehitysstrategioiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Näin naisjärjestöt voivat osallistua päätöksentekoon paikallisesti ja varmistaa, että niiden erityiset huolenaiheet ja ehdotukset otetaan huomioon paikallisissa kehitysstrategioissa. Naisia ja heidän edustajiaan kannustetaan osallistumaan myös alueellisiin neuvoa-antaviin toimikuntiin, jotka perustettiin parantamaan uudistetun yhteisen kalastuspolitiikan hallintoa. Naisyhdistyksillä on jo paikka esimerkiksi Pohjanmeren alueellisessa neuvoa-antavassa toimikunnassa, joka oli ensimmäinen alueellinen neuvoa-antava toimikunta. Naiset ovat edustettuina myös luoteisten vesialueiden alueellisessa neuvoa-antavassa toimikunnassa.
Nykyisellä ohjelmakaudella jäsenvaltiot voivat kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen alaisuudessa lisäksi osarahoittaa tutkimuksia ja innovatiivisia hankkeita, jotka koskevat äyriäisten pyytäjänaisten erityistilannetta. Tämä mahdollisuus on tarjolla myös Euroopan kalatalousrahastosta, yhteisiä toimia koskevan toimintalinjan 3 nojalla. Komissio on vuodesta 2003 alkaen käynnistänyt ehdotuspyyntöjä innovatiivisista toimista kalatalousalalla. Nämä toimet ovat nyt lähes valmiita. Vuonna 2005 komissio teki näistä toimista jälkiarvioinnin niiden vaikutuksen ja lisäarvon arvioimiseksi. Arvioinnin tulokset osoittivat selvästi, ettei tällaisilla toimilla ole lisäarvoa, kun taas jäsenvaltioiden toimintaohjelmiin sisältyvät ja niiden kautta rahoitettavat innovatiiviset toimet olivat onnistuneempia ja paremmin ohjattuja.
Komissio päätti päätelmien perusteella sisällyttää näiden toimien täytäntöönpanon Euroopan kalatalousrahastosta annettuun asetukseen ja tukea toimien toteutusta jäsenvaltioiden toimintaohjelmien kautta.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa komission jäsen, kiitos selvityksestä. Haluan kuitenkin vielä palata äyriäisten pyytäjänaisiin. Heistä suurin osa on yli 50-vuotiaita, joilla on työstä johtuvia terveysongelmia eikä useinkaan oikeutta työttömyysturvaan, terveyspalveluihin eikä työsuojeluun.
Pyydämmekin siten mietinnössämme komissiota laatimaan pilottihankkeen äyriäisten pyytäjänaisten erityistilanteen käsittelemiseksi.
Onko komissio samaa mieltä tämän pilottihankkeen toteutuksesta parlamentin ehdotuksen mukaisesti? Haluamme tietää, mitä komissio aikoo tehdä tämän asian hyväksi.
Joe Borg
komission jäsen. (EN) Tutkin, onko erityisesti äyriäisten pyytäjiin keskittyvän pilottihankkeen toteuttaminen mahdollista ja miten heidän tilannettaan voitaisiin kaikilta osin parantaa. Tällä hetkellä voin sanoa vain, että suhtaudun asiaan myönteisesti, mutta minun on tutkittava asiaa tarkemmin ennen kuin voin sitoutua mihinkään.
Puhemies
Seuraavaksi käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä, joihin vastaa komission jäsen Špidla. Toivotan hänet tervetulleeksi.
Kysymyksiin Nro 43 - 45 vastataan kirjallisesti.

Aihe: Väestörakenteen muutoksen tuomat taloudelliset ja innovatiiviset mahdollisuudet
Väestön ikääntymistä ja siitä johtuvaa väestörakenteen muutosta pidetään uhkana työmarkkinoille ja EU:n tietoon perustuvalle taloudelle, sen jäsenvaltioille ja alueille. Sitä voitaisiin kuitenkin pitää mahdollisuutena luoda uusia työpaikkoja markkinoille, jotka kasvavat ja joilla tarjotaan uusia tuotteita ja palveluja, jotka parantavat ikääntyneiden ihmisten elämänlaatua. Lisäksi se voisi edistää talouskasvua ja parantaa Euroopan kilpailukykyä. Tätä lähestymistapaa sovelletaan niin sanotussa ”hopeataloudessa”. Äskettäin laaditut Saksaa koskevat laskelmat ovat osoittaneet, että ennakoiva vastaaminen toisinaan entistä rikkaampien vanhusten tarpeisiin ja etuihin voisi synnyttää 900 000 uutta työpaikkaa tulevan kahden vuosikymmenen aikana. Alan kasvumahdollisuudet ovat paremmat kuin millään muulla alalla.
Ikääntyvästä väestöstä aiheutuvia haasteita ei tähän mennessä ole käsitelty laaja-alaisesti komission tiedonannoissa Euroopan väestörakenteen tulevaisuudesta lopul.) ja eurooppalaisista arvoista globaalistuvassa maailmassa lopul.) eikä vihreässä kirjassa ”Kohti väestörakenteen muutoksia”. Niitä ei myöskään ole otettu huomioon tärkeimmissä Lissabonin strategian mukaisissa poliittisissa ohjelmissa, kuten rakennerahastoissa, seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa tai kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa. Poikkeuksena ovat komission innovaatiotoimien ohjelma, Ambient Assisted Living -yhteistyöohjelma, i2010-aloite, jonka puitteissa on annettu eAccessibility-tiedonanto, joka nykyisin on osa i2010-tietoyhteiskuntastrategian kolmanteen pilariin kuuluvaa eInclusion-ohjelmaa.
Miten komissio aikoo kannustaa jäsenvaltioita ja alueita pitämään laaja-alaisen politiikkansa lähtökohtana ”hopeatalouden” käsitettä, kun se vuodesta 2007 eteenpäin toteuttaa innovointilähtöisiä Lissabonin strategian mukaisia uudistusohjelmia?
Aikooko komissio koordinoida päätöksentekoa erilaisten ”hopeataloutta” koskevien kysymysten osalta?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio on täysin samaa mieltä siitä, että hopeatalous on ala, jolla on hyvin lupaavia kehitysmahdollisuuksia, ja sitä olisi vahvistettava paikallisin toimin sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön toimin. Hopeatalous on yksi esimerkki siitä, miten voimme parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntää sitä, että ihmiset elävät yhä pidempään. Komissio käytti hiljattain antamassaan tiedonannossa "Euroopan väestökehitys - haasteista mahdollisuuksiin" (KOM (2006) 571 lopullinen) hopeataloutta esimerkkinä ikääntymisen myönteisistä vaikutuksista, joita ovat uudenlaiset talouskasvuun liittyvät mahdollisuudet.
Komissio suhtautuu myönteisesti Silver Economy Network of the European Regions (SEN@ER) -verkoston kaltaisiin aloitteisiin. Hiljattain järjestetyssä Euroopan ensimmäisessä väestökehitystä käsittelevässä foorumissa eräs Nordrhein-Westfalenista kotoisin oleva poliitikko piti yhdessä keskusteluryhmistä esitelmän niistä toimista, joita Saksa vie eteenpäin hopeatalouden alalla SEN@ER-verkoston puitteissa. Komissio aikoo järjestää 25.-26. tammikuuta 2007 konferenssin, jonka teemana on eri alueiden toimet väestömuutoksen edessä. Konferenssissa esitetään esimerkkejä hopeatalouden onnistuneista alueellisista hankkeista, joille usein osoitetaan tukea rakennerahastoista.
Lisäksi haluan mainita, että 17.-18 huhtikuuta 2007 puheenjohtajavaltio Saksa aikoo komission tuella järjestää Berliinissä ikääntymisen ja talouden välisiin mahdollisiin yhteisvaikutuksiin keskittyvän tärkeän konferenssin, jonka nimi on Demographischer Wandel, Chancen erkennen, potenziale Nutzen, Wachstum fördern (Väestörakenteen muutos: mahdollisuuksien tunnistaminen - mahdollisuuksien hyödyntäminen - kasvun edistäminen). Hopeatalous on uusi aihe, jota käsitellään komissiossa monilla eri toiminnan aloilla. Komissio on perustanut sisäisen työryhmän, joka koordinoi väestörakenteen muutosta koskevia lukuisia Euroopan laajuisia toimia, ja tässä suhteessa komissio aikoo jatkaa työtä yleisesti ottaen väestörakenteeseen ja tarkemmin ottaen hopeatalouteen liittyvien kysymysten parissa. Työ saattaa tuottaa tulosta lukuisina komission tekeminä aloitteina, jotka koskevat esimerkiksi ikääntyvää väestöä ja hopeatalouden tarjoamia mahdollisuuksia.
Komissio on esittänyt ikääntyvän väestön varalle myös merkittävän i2010-aloitteen, jossa ehdotetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja käytännön toimia, jotka liittyvät kehitykseen sekä tieto- ja viestintätekniikoiden innovatiiviseen ja tehokkaaseen käyttöön. Aloitteessa hyödynnetään kaikkia käytettävissä olevia välineitä, joita ovat perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti toteutettavat seitsemännen puiteohjelman aloitteet Ambient Assisted Living -yhteistyöohjelman alalla, uusi kilpailukyvyn ja innovoinnin ohjelma, joka liittyy tieto- ja viestintätekniikoiden hyödyntämiseen ikääntymisen yhteydessä, sekä tietoisuuden lisäämiseen tähtäävät toimet ja poliittiset toimet. Komission on tarkoitus esittää asiasta tiedonanto vuoden 2007 alussa.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsen Špidlaa hänen ennakoivasta asenteestaan tässä asiassa, mutta hopeatalouteen perustuvien palvelu- ja tavaramarkkinoiden mahdollisuudet ovat kuitenkin tällä hetkellä hieman epämääräiset. Tiedonannossa "Euroopan väestökehitys - haasteista mahdollisuuksiin" mainittujen viiden välineen joukkoon on lisättävä kuudentena erillisenä osana hopeatalouden näkökulma. Suhtaudutteko myönteisesti tällaiseen ajatukseen? Lisäksi haluan esittää seuraavanlaisen ehdotuksen. Kuten jo mainitsitte, 25.-26 helmikuuta alueiden edustajat tapaavat keskustellakseen ikäihmisten verkostosta. Onko komissio valmistautunut tältä pohjalta pohtimaan, mitä tämä saattaa merkitä tulevien järjestelyiden kannalta parlamentissa esimerkiksi niin, että parlamentin kanssa järjestetään kuuleminen vuoden 2007 aikana?
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Hyvät kuulijat, väestön ikääntyminen, sen vaikutukset ja hopeatalous, toisin sanoen perusteellinen tieto siitä, minkälaisia muutoksia väestön ikääntyminen aiheuttaa sekä kulutuksen että tuotannon kannalta, ovat niin tärkeitä asioita, että mikäli parlamentti aikoo tehdä asiaa koskevan aloitteen, aion seurata sitä tiiviisti ja antaa sille täyden tukeni.
Organisatoristen rakenteiden kehittämisestä totean, että emme toistaiseksi voi vielä valita yhtä pysyvää rakennetta, mutta tapahtuipa mitä tahansa, tarkoituksemme on seurata Silver Economy Network of European Regions -verkoston kehittymistä, ja aiomme niin ikään tarkastella, miten tehokkaasti kansalliset yhteistyörakenteet toimivat tässä yhteydessä.
Arvoisat parlamentin jäsenet, väestön ikääntymisestä annetussa komission tiedonannossa painotetaan selkeästi, että väestörakenteen muutos on yksi tärkeimmistä muutoksista, joita yhteiskuntamme joutuu kohtaamaan. Se koskettaa yhteiskunnan kaikkia alueita, ja sillä on myös eri alojen välisiä vaikutuksia. Komissio on sen vuoksi valinnut valtavirtaistamisen, mikä tarkoittaa sitä, että se soveltaa ajatusta kaikkiin politiikan aloihin, myös kuluttajapolitiikkaan ja kuluttajansuojapolitiikkaan sekä talouteen kokonaisuutena.
DanutBudreikait
(LT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, jo Lissabonin strategiassa esitettiin suunnitelma, että kilpailukykyä voitaisiin lisätä nostamalla eläkeikä 65 ikävuoteen. Saksassa eläkeikä on nostettu 67 vuoteen. Sen sijaan, että ottaisimme nyt 2000-luvulla käyttöön uusia tekniikoita, nostamme eläkeikää ja pidennämme työaikaa. Mikä teidän mielestänne olisi sopiva ikä, jolloin henkilö voi jäädä eläkkeelle ja nauttia hyvin ansaitusta vapaa-ajasta?
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Eläkeikä on hyvin arkaluonteinen aihe, emmekä voi valita helppoa vaihtoehtoa ja tyytyä määräämään jotakin tiettyä ikää Euroopan unionissa tehdyn päätöksen pohjalta. Tämä asia kuuluu täysin jäsenvaltioiden toimivaltaan. Haluan korostaa, että kysymys on perusteltu ja että komission toimintasuunnitelmaan ei kuulu tietystä eläkeiästä määrääminen. Komission toimintasuunnitelma, jota vankasti puolustan, on pidentää ihmisten aktiivisen elämän ja työelämän kestoa. Eläkeiästä päättäminen lakisääteisenä asiana ei ole erityisen merkityksellistä, vaan huomattavasti tärkeämpää on luoda sellaiset olot, joissa ihmiset voivat jatkaa työntekoa entistä pidempään. Lakisääteiseksi eläkeiäksi asetetaan yleensä 65 vuotta, kun sitä vastoin on tavallista, että työelämä päättyy Euroopassa keskimäärin 59 vuoden iässä.
Lisäksi haluan huomauttaa, että elinajanodote on terveellä ihmisellä entistä pidempi, ja se on Euroopassa tällä hetkellä keskimäärin 62 vuotta, vaikka ikä vaihteleekin suuresti eri jäsenvaltioiden välillä. Tätäkin asiaa on syytä käsitellä keskusteluissa.
Painotan, että osallistavan yhteiskunnan ajatus perustuu siihen, että työhön ei liity pelkästään taloudellisia näkökohtia, vaan se merkitsee myös aktiivista osallistumista yhteiskunnan elämään. Tieteelliset tutkimukset ovat selkeästi osoittaneet, että ihminen, joka jää varhain eläkkeelle hyödyntämättä täysin kaikkia kykyjään, kokee eläkkeelle jäämisen pikemminkin rasitteena kuin etuna.
Haluan palata alkuperäiseen kysymykseen. Komission suunnitelmissa ei ole päättää mistään määrätystä eläkeiästä lakisääteisesti tai suositella sellaista. Sen sijaan se katsoo, että koska väestö ikääntyy ja koska eläkkeestä voi nauttia yhä kauemmin, on oikein, että ihmisten työelämän kestoa pidennetään. Tätä varten on tarkoitus toteuttaa joukko toimenpiteitä, joista ainakaan minun mielestäni eläkeiän lakisääteinen pidentäminen ei lukeudu kaikkein tärkeimpien asioiden joukkoon.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, samaan aikaan, kun yhteiskuntaa kiinnostaa yhä enemmän saada iäkkäämpi sukupolvi kuluttamaan rahaa, eli olemaan kuluttajia, 40-50-vuotiaat ihmiset kokevat, että heidän on yhä vaikeampi löytää töitä. Alhaiset eläkeiät ovat tietenkin seurausta tästä, ja etenkin naisten kohdalla vaarana ovat näkymät köyhyyden leimaamasta vanhuudesta. Miten komissio aikoo käsitellä tätä ristiriitaa?
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Ensinnäkin on hyvin tärkeää lisätä Euroopan unionin työmarkkinoiden kokonaiskapasiteettia sellaisin keinoin, jotka ovat mielestämme työmarkkinoiden kannalta tuottavia ja merkittäviä. Näitä keinoja ovat työllistettävyyden, ammatillisen koulutuksen ja uudelleenkouluttautumisen lisääminen, työnsä menettäneiden ihmisten tukeminen sekä joustoturvan käsite, mikä tarkoittaa sitä, että ihmisiä tuetaan aktiivisesti siirtymäkauden ajan. Viime mainittu ei välttämättä tarkoita tilannetta, jossa ihminen on menettänyt työpaikkansa, vaan sillä voidaan tarkoittaa myös siirtymisestä yhdenlaisesta työstä toiseen. Kaikki nämä ovat hyvin tärkeitä asioita, ja ne on otettava huomioon esittämänne ongelman ratkaisussa, joka on siis Euroopan työmarkkinoiden aktivointi.
Toinen tavoite on arvioida ja poistaa kaikki syrjivät tekijät tai sellaiset tekijät, jotka luovat eriarvoisuutta eläkkeiden ja sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisessa. Komissio pitää kaikkia näitä asioita tärkeinä ja aikoo toimia niiden hyväksi.
Eräs Lissabonin strategiaan niin ikään kuuluvista toimista on tarjota entistä parempia työllistymismahdollisuuksia yli 50-vuotiaille. Yksi tärkeimmistä nykyisistä tavoitteista on sukupuolten välisen palkkakuilun poistaminen, koska se on yksi eri eläkeikien syistä. Tässä tapauksessa komissio omaksuu laajan näkökulman, joka kattaa työmarkkinat, sosiaaliturvajärjestelmät ja eripalkkaisuuden. Mielestäni tämä näkökulma ja lähestymistapa ovat oikea suunta edetä.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Demografia ja kasvattajan palkka
Onko komissio uusimmissa demografiaa koskevissa tutkimuksissaan pohtinut ns. kasvattajan palkan vaikutusta Norjan väestönkehitykseen, ja aikooko se verrata keskenään Euroopan unionin ulkopuolisten valtioiden kuten Norjan ja jäsenvaltioiden kuten Ranskan vastaavanlaisia malleja?
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio ei ole vielä tehnyt tutkimusta erilaisten etuusjärjestelmien vaikutuksista syntyvyyteen. Väestötieteen asiantuntijat ovat yleisesti ottaen samaa mieltä siitä, että on vaikeaa tehdä eroa erilaisten taloudellisten etuuksien vaikutusten välille. Komissio kuitenkin katsoo, ettei kokeiltuja ja testattuja lähestymistapoja koskevien esimerkkien etsintää pitäisi rajoittaa ainoastaan Euroopan unionin jäsenvaltioihin. Voisimme varmasti oppia jotakin siitä, mitä ne Pohjoismaat, jotka eivät ole Euroopan unionin jäsenvaltioita, toisin sanoen Norja ja Islanti, ovat tehneet väestörakenteen muutoksen aiheuttaman ongelman ratkaisemiseksi.
Sen jälkeen, kun komissio antoi 12. lokakuuta 2006 tiedonannon "Euroopan väestökehitys - haasteista mahdollisuuksiin", se päätti koota eri väestö- ja perheasioihin perehtyneistä hallitusten asiantuntijoista ryhmän, joka auttaa komissiota tulevissa tehtävissä ja toimii perustana kokeiltujen ja testattujen lähestymistapojen vaihtamiselle. Haluan myös tähdentää, että väestökehitystä koskevan tiedonantonsa lisäksi komissio päätti kuulla Euroopan työmarkkinaosapuolia työ-, yksityis- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta. Työmarkkinaosapuolia on pyydetty arvioimaan, tarvitaanko lisää parannuksia erityisesti työajan, joustavien työolojen, tietotekniikan tarjoamien uusien mahdollisuuksien, lastenhoidon saatavuuden ja laadun, vanhustenhoidon ja muiden muista riippuvaisten ihmisten hoidon sekä lomien, niin perhelomien kuin sellaisten lomien osalta, joiden tarkoituksena on huolehtia muista riippuvaisista ihmisistä, lapsista tai vammaisista perheenjäsenistä.
Norjan työmarkkinaosapuolet ovat työmarkkinaosapuolia edustavien eurooppalaisten järjestöjen jäseniä, joten niiden kokemus perhe-etuuksista otetaan huomioon.
Komissio tukee puheenjohtajavaltio Saksaa perheitä koskevan eurooppalaisen yhteistyön luomisessa. Komission mielestä tällainen yhteistyö helpottaisi kokeiltujen ja testattujen lähestymistapojen tunnistamista ja mahdollistaisi niiden vaihtamisen jäsenvaltioiden välillä, minkä tavoitteena olisi parantaa perheiden oloja Euroopan unionin alueella ja tarjota eurooppalaisille mahdollisuus hankkia haluamansa määrä lapsia. Arvoisat parlamentin jäsenet, kuten olette varmasti pitkästä puheestani ymmärtäneet, komission on vielä tarkoitus arvioida suoraan näitä etuisuuksia, joita tarkastellaan myöhempänä ajankohtana.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa komission jäsen, kiitän teitä erittäin hyvästä vastauksesta ja siitä, että osoititte rohkeutta käsitellä kysymystä, jota monet edeltäjistänne ovat kaihtaneet. Haluan vielä esittää lisäkysymyksen ja kysyä, onko teillä suunnitelma lisätoimista, joilla voidaan edistää eurooppalaisten yhteiskuntien lapsia ja perheitä kohtaan osoitettavan myönteisen suhtautumisen aineettomia tekijöitä, ja harkitsetteko kansalaisjärjestöjen, yksityisten järjestöjen ja yksittäisten henkilöiden mahdollisuutta osallistua suunnitelman toteuttamiseen, jotta myös kansalaisyhteiskunnalla olisi tehtävänsä tässä työssä?
Vladimír Špidla
komission jäsen. (CS) Aikaa on hyvin niukalti, joten puhun lyhyesti. Kun ottaa huomioon, että aineelliset tekijät ovat toden totta merkittävä osa elämäämme, elämämme laatua sekä ihmisille ja perheille osoitettavaa tukea, on selvää, että etenemme asiassa vain, jos hyödynnämme kansalaisjärjestöjen resurssit. Sen vuoksi odotamme useiden kansalaisjärjestöjen ja järjestöjen laajaa panosta tässä asiassa, kuten jäsen Posselt kysymyksessään esitti.
Puhemies
Kysymyksiin nro 48-53 vastataan kirjallisesti.

Aihe: Kuluttajapolitiikan epäonnistuminen sisämarkkinoilla
Viimeisin Eurobarometri-tutkimus maaliskuulta 2006 osoitti jälleen kerran, että kuluttajat eivät lainkaan luota sisämarkkinoihin eivätkä tiedä oikeuksistaan ja ongelmanratkaisukeinoistaan.
Voiko komissio selittää, miksi nykyinen lainsäädäntöarsenaali on huonosti sopeutettu ja/tai täytäntöönpantu, että kuluttajat lannistuvat ja ovat epäluuloisia rajat ylittävän kaupan osalta? Miten komissio aikoo suojella kuluttajia yhä useammin tapahtuvalta väärinkäytöltä Internet-kaupan lisääntyessä räjähdysmäisesti? Miksi komissio ei ota huomioon kaikkia omista verkostoistaan saamiaan tuhansia valituksia, jotka koskevat muun muassa rajat ylittävää kauppaa, matkoja, terveydenhuoltopalveluja?
Markos Kyprianou
komission jäsen. (EL) Arvoisa puhemies, tutkimus, johon parlamentin jäsen viittaa, vahvistaa komission näkemyksen siitä, että meidän on tehtävä paljon työtä kuluttajien sisämarkkinoihin kohdistuvan luottamuksen parantamiseksi. Jos kuitenkin otamme huomioon, mikä oli lähtötilanne, ja mikä se on nyt, meidän ei pitäisi suhtautua asioihin täysin kielteisesti.
On tapahtunut merkittävää edistystä, ja sen voimme todeta tarkastelemalla viime vuosien aikaansaannoksiamme. Komissio ei kuitenkaan jää toimettomaksi, vaan jatkaa työtään kuluttajien luottamuksen vahvistamiseksi, mutta myös jäsenvaltioilla on asiassa merkittävä asema. Huolimatta niukanlaisesta luottamuksesta, joka johtuu useista seikoista, yksi tärkeimmistä on yhtenäisen kuluttajansuojajärjestelmän puuttuminen. Tämä tarkoittaa, että kuluttajat eivät tiedä, mitä he voivat odottaa käydessään ostoksilla kotimaansa rajojen ulkopuolella. Heidän on kuitenkin tunnustettava, että viime vuosina on saavutettu monia asioita, jotka edistävät näiden ongelmien ratkaisemista. Sitä paitsi on selvää, että meidän on tehtävä enemmän kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi, erityisesti nykyisen lainsäädännön ja sen täytäntöönpanon osalta. Jo toteutettujen toimien samoin kuin suunnitteilla olevien toimien tarkoituksena on käsitellä yhä kasvavaa määrää epäoikeudenmukaisia tai laittomia käytäntöjä.
Voimme kysyä, onko Euroopan unionin laajuisesti tehty mitään. Haluan ensinnäkin vakuuttaa teille, että komissio ei ole koskaan jättänyt huomiotta yhtäkään verkkojensa kautta vastaanottamaansa valitusta tai edelleen saapuvia valituksia. Pikemminkin päinvastoin, tällaiset valitukset ovat tuottaneet tulosta, esimerkkinä voidaan mainita lainsäädäntö sopimattomista kaupallisista menettelyistä. Lisäksi niillä on tärkeä merkitys tietopohjana tulevia toimia, esimerkiksi lomaosakkeita koskevaa kysymystä varten. Lomaosakkeita koskevan lainsäädännön avulla katamme ne matkatuotteet, jotka eivät ole laissa katettuja, eivätkä näin ollen tarjoa riittävää kuluttajansuojaa.
Toisessa lainsäädännössä, josta mainitsin, eli sopimattomista kaupallisista menettelyistä annetussa direktiivissä (EY) N:o 2005/29 kielletään aggressiiviset kaupalliset käytännöt, kuten painostamiseen perustuva myynti, harhaanjohtavat markkinointimenettelyt sekä sopimaton mainonta. Euroopan unionin alueen kuluttajille tarjotaan suojaa yhdenvertaisesti tekivätpä he ostoksia kotimaassaan tai jossakin toisessa jäsenvaltiossa tai Internetin välityksellä. Lisäksi tämän suojan monialaisuuden ansiosta on mahdollista valvoa uusia menettelyjä, joita syntyy markkinoiden kehittyessä.
Tämän ohella sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä (EY) N:o 2000/31 on säädetty tietojen antamista koskevista vaatimuksista, joiden tarkoituksena on varmistaa, että kuluttajat saavat täydelliset tiedot kauppiaan henkilöllisyydestä, kun on kysymys Internetin välityksellä lähetettävästä kaupallisesta viestinnästä, todellisista hinnoista ja käytettävistä teknisistä välineistä.
Kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annettu asetus (EY) N:o 2006/2004 antaa kansallisille toimivaltaisille viranomaisille mahdollisuuden ryhtyä pikaisiin toimiin häikäilemätöntä ja sopimatonta rajat ylittävää kaupankäyntiä harjoittavia kauppiaita vastaan riippumatta siitä, missä päin Euroopan unionin aluetta he toimivat.
Ehdotuksessa asetukseksi sopimuksissa sovellettavasta laista, eli Rooma I -asetuksessa, komission ehdotuksella kuluttajien luottamusta lisätään huomattavasti, ja sen etuna on, että kyseinen lainsäädäntö on jo kuluttajille tuttu. Meillä on myös Euroopan kuluttajakeskus -verkostot tai taloudellisten ristiriitojen ratkaisemiseen keskittyvät verkostot, joiden kautta kuluttajille tiedotetaan heidän oikeuksistaan ja avustetaan heitä heidän oikeuksiensa takaamisessa tuomioistuimissa tapahtuvien muutoksenhakumenettelyjen kautta tai tuomioistuimen ulkopuolisissa ratkaisuissa, kun on kyse rajatylittävistä tapauksista.
Kuten parlamentti tietää, komissio aikoo tulevaisuudessa tarkistaa kuluttajansuojaa koskevaa lainsäädäntöä. Hyvin pian hyväksytään vihreä kirja laajasta kansalaisten kuulemisesta. Sen tavoitteena on löytää keino nykyisen lainsäädännön nykyaikaistamiseksi ja parantamiseksi, ja tarkoituksena on lisätä kuluttajien ja yritysten luottamusta, jotta ne voivat ostaa ja myydä tavaraa ja palveluja sisämarkkinoiden rajojen sisäpuolella. Kysymystä kuluttajansuojasta on tarkoitus tutkia myös tulevan kuluttajapolitiikkaa koskevan strategian pohjalta.
Kuten huomaatte, yhtäältä tutkimuksemme todellakin osoittavat, että edelleen on olemassa vakavia ongelmia, mutta toisaalta uskon teidän ymmärtävän, että komissio ei ole toimeton eikä passiivinen. Päinvastoin se on ryhtynyt toimiin, jotka ovat osa kokonaisvaltaista ohjelmaa niiden epäkohtien käsittelemiseksi, joita olemme tutkimustemme aikana havainneet.
Marc Tarabella
. - (FR) Arvoisa puhemies, kiitän teitä vastauksestanne. Se ei yllätä minua sikäli kuin se vahvistaa täsmälleen komission kannan, joka esitettiin juuri hyväksytyssä toimintaohjelmassa vuosiksi 2007-2012 ja jonka ainoa tavoite on toimintaohjelman sanojen mukaan taata se, että kuluttajansuoja on korkeatasoinen ja että kuluttajansuojasääntöjä sovelletaan tehokkaasti.
Miten komissio aikoo käytännössä ryhtyä toimiin sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät esimerkiksi takuiden tai etämyynnin osalta sovella oikein nykyisiä direktiivejä ja jotka altistavat hyvin suurille riskeille ne kuluttajat, jotka yrittävät hyötyä sisämarkkinoista? Lopuksi haluan kysyä, oletteko sitä mieltä, että päinvastoin kuin perustamissopimuksessa on määrätty, nykyisen komission menettelytavat ovat tehneet kansalaisesta kuluttajana vähempiarvoisen ja sisämarkkinoiden hylkäämän?
Markos Kyprianou
komission jäsen. (EN) Aiomme ottaa selvää, miten koko lainsäädäntö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja aiomme tarkistaa sen tarkastelemalla asiaa yhteisön säännöstön pohjalta. Haluamme ensinnäkin varmistaa, että jäsenvaltiot ovat saattaneet kyseisen lainsäädännön asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Mikäli käy ilmi, että vaikka näin on toimittu, sisämarkkinoilla esiintyy edelleen ongelmia ja eri jäsenvaltioiden välillä on vieläkin kuluttajansuojaan liittyviä kaupan esteitä ja ristiriitaisuuksia, aiomme varmistaa, että nämä asiat korjataan lisäaloitteiden kautta. Aiomme siis seurata tilannetta hyvin tarkasti ja varmistaa, että jäsenvaltiot soveltavat oikein koko Euroopan unionin lainsäädäntöä kuluttajansuoja-asioissa.
Kuten tiedätte, 1. tammikuuta lähtien kollegani komission jäsen Kuneva vastaa kuluttajansuoja-asioista, ja hän on kanssani hyvin pitkälti samaa mieltä tästä asiasta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Muuntogeeninen riisi
Vaikka komission 23. lokakuuta tekemä päätös, jossa vaaditaan tuontiriisin muuntogeenisten organismien pakollista testausta, on tervetullut, monet asiaan liittyvät seikat herättävät syvää huolta.
Yhdysvaltojen viranomaiset ovat vakuuttaneet, että yhdysvaltalaisessa riisissä ei ole luvatonta muuntogeenistä organismia LLRICE601, jota kuitenkin on löydetty toimituksista. Kuinka EU:n kuluttajat voivat luottaa tällaisten sertifiointijärjestelmien luotettavuuteen?
Yhdistyneen kuningaskunnan supermarketeissa on kertoman mukaan myyty yhdysvaltalaista muuntogeenisten organismien saastuttamaa riisiä Ison-Britannian virallisen elintarviketurvallisuuden valvojan elintarvikestandardiviraston (Food Standards Agency - FSA) luvalla. Herättääkö tämä luottamusta FSA:han? Miten FSA:n asenne sopii yhteen EU:n lainsäädännön kanssa?
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ehdottaa muuntogeenisten viljelykasvien viljelyn sallimista tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnalla. Miten komissio aikoo lopettaa muuntogeenisten organismien aiheuttamaa saastumista koskevan EU:n lainsäädännön rikkomisen?
Markos Kyprianou
komission jäsen. (EN) On totta, että tämä on meidän kannaltamme hyvin tärkeä kysymys, ja on selvää, ettei mikään luvaton tuote saa päästä Euroopan unionin markkinoille. Meillä on käytössä hyvin tiukka järjestelmä sen varmistamiseksi, ettei yksikään tuote pääse hyvin tiukan arviointimenettelyn läpi.
Kysymys yhdysvaltalaisen pitkäjyväisen riisin saastumisesta sen sisältämän luvattoman muuntogeenisen organismin GM LLRICE 601 vuoksi osoittaa, että kyse ei ole pelkästä väittämästä vaan tosiasiasta. Reaktiomme on osoittanut, että aiomme soveltaa omaa lainsäädäntöämme kaikissa mahdollisissa tapauksissa.
Heti, kun komissio sai tiedon saastuneesta yhdysvaltalaisesta riisistä, ryhdyimme kaikkiin mahdollisiin toimiin estääksemme luvattomien tuotteiden pääsyn markkinoille. Ensimmäiseksi otettiin käyttöön vaatimus esittää todistus jokaisesta Euroopan unionin alueelle saapuvasta lähetyksestä. Mutta kun saimme tietää, että Yhdysvalloista saapuneiden GMO:ista vapaaksi todistettujen riisilähetysten kohdalla saatiin positiivinen testitulos Euroopan unionin päätesatamassa, todistusvaatimusta tiukennettiin määräämällä järjestelmällinen varmistustestaus jokaiselle Yhdysvalloista tulevalle lähetykselle.
Lisäksi on tärkeää, että tällainen varmistustestaus suoritetaan yhdenmukaisen ja hyvin tiukan näytteenoton ja testausmenettelyn pohjalta, mikä takaa tulosten luotettavuuden ja vertailukelpoisuuden, jolloin kuluttajille voidaan vakuuttaa, että jokainen Yhdysvalloista peräisin oleva pitkäjyväistä riisiä sisältävä lähetys testataan kahdesti, sekä Yhdysvalloissa että sen saapuessa Euroopan unionin alueelle.
Haluan muistuttaa teille, että jäsenvaltioilla on ensisijainen vastuu tällaisten vaatimusten toimeenpanemisesta ja sen varmistamisesta, että taloudelliset toimijat noudattavat niitä. Komissio on järjestelmällisesti muistuttanut kansallisia viranomaisia tästä velvoitteesta suorittaa asianmukaisia tarkistuksia ja poistaa markkinoilta saastuneet tuotteet.
Yhdistyneen kuningaskunnan elintarvikestandardivirasto FSA on selventänyt kantaansa hyväksymällä pysyvän komitean päätelmät 11. syyskuuta 2006. Niiden perusteella jäsenvaltiot sitoutuvat tarkastamaan kaikki Yhdysvalloista peräisin olevat varastoidut riisin irtotavaratoimitukset, jotka ovat jo Euroopan markkinoilla.
Kaupan hyllyillä olevien tuotteiden varalta lainsäädännössämme säädetään, että jäsenvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että kyseiset tuotteet testataan ja että ne tarvittaessa poistetaan markkinoilta. Jäsenvaltioiden tehtävä on varmistaa, että toimet suoritetaan mahdollisimman tehokkaasti.
Muuntogeenisten organismien aiheuttamasta saastumisesta totean, että on tärkeää muistaa, että Euroopan unionissa ei saa viljellä muuntogeenisiä organismeja, mikäli ei ole arvioitu, ovatko ne ympäristölle sekä ihmisten ja eläinten terveydelle turvallisia ja mikäli niiden viljelemiselle ei ole annettu lupaa. Jäsenvaltiot kehittävät parhaillaan rinnakkaisstrategioita sen varmistamiseksi, että ne voivat mahdollisimman hyvin rajoittaa muuntogeenisten viljelykasvien viljelmien ja muiden viljelmien sekoittamista ja käsitellä taloudellisia seurauksia. Toimivalta tässä asiassa kuuluu jäsenvaltioille Euroopan unionin suositusten ja suuntaviivojen mukaisesti. Kunkin jäsenvaltion erityisominaisuuksien vuoksi, joista mainittakoon maisema, ympäristö, ilmasto-olot, on tärkeää, että ne voivat soveltaa niiden kannalta sopivimpia menettelyjä.
Tiedämme, että monet jäsenvaltiot, myös Yhdistynyt kuningaskunta, ovat määritelleet tai parhaillaan määrittelevät menettelytapoja varmistaakseen, että muuntogeenisiä viljelykasveja voidaan viljellä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelmien rinnalla. Jäsenvaltiot ovat velvoitettuja ilmoittamaan kansallisista rinnakkaistoimista komissiolle, ja komissio seuraa tilannetta hyvin tarkasti.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa komission jäsen, totesitte olevan selvää, ettei luvattomia tuotteita päästetä Euroopan unionin markkinoille, mutta näin ei yksinkertaisesti ole. Yhdysvallat todisti, ettei kyseinen riisi sisällä GMO:ita, mutta kuten totesitte, tämä ei pitänyt paikkansa, ja nyt vaaditte testauksia.
Kerroitte, että Yhdistyneen kuningaskunnan elintarvikestandardivirasto on selventänyt kantaansa, mutta voitteko sanoa, minkälaisen vastauksen saitte kyseiseltä virastolta? Oliko oikea ratkaisu ilmoittaa liikkeille, ettei niiden tarvitse poistaa riisiä myynnistä?
Kun ottaa huomioon, että muuntogeenistä organismia sisältävän riisin myyminen on laitonta, miten FSA:n neuvoma menettelytapa voi olla laillinen? Oletteko moittineet sitä?
Eikö koko tämä tapaus osoita, että yritykset uskotella luonnonmukaisen ja tavanomaisen ruoan olevan suojassa muuntogeenisten organismien aiheuttamalta saastumiselta, ovat täysin epäuskottavia?
Markos Kyprianou
komission jäsen. (EN) Niin kauan kuin maailmassa on muuntogeenisiä organismeja sisältäviä tuotteita, jotka eivät ole sallittuja Euroopan unionissa, meidän on aina oltava valppaita ja käytettävä kaikkia mahdollisia varokeinoja. Mielestäni se, että saimme aikaisessa vaiheessa selville, ettemme voi luottaa Yhdysvaltojen esittämään todistukseen, ja se, että otimme käyttöön oman testausjärjestelmän, osoittaa, että suhtaudumme asiaan vakavasti.
Yhdistyneen kuningaskunnan tapauksesta totean, että kaikki tuotteet, jotka sisältävät muuntogeenisiä organismeja, on vedettävä pois myynnistä, koska ne ovat markkinoilla laittomasti. Tämä velvollisuus koskee kaikkia jäsenvaltioita, myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Teimme sen sille selväksi, ja se on ymmärtänyt asian.
On totta, että Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen on todennut, ettei tästä koidu ihmisten terveydelle mitään välitöntä vaaraa, ja samaa toisti myös Yhdistynyt kuningaskunta, mutta komission kanta on, että mikä tahansa tämän tyyppinen tuote, jolle ei ole annettu hyväksyntää menettelymme perusteella, on markkinoilla laittomasti ja poistettava sieltä. Tehtyämme Yhdistyneelle kuningaskunnalle selväksi, että tämä on laillinen kanta, se muutti omaa kantaansa. Tältä osin varmistamme, että jäsenvaltiot myös noudattavat lainsäädäntöä, joka on hyvin tiukka, eikä ainutkaan luvaton tuote päädy kuluttajien käsiin. Keskustelujen jälkeen Yhdistynyt kuningaskunta on korjannut kantaansa.
Puhemies
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. Liite).
Keskustelutunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.50, ja sitä jatkettiin klo 21.00).
