Prümin sopimus: Rajatylittävän yhteistyön tehostaminen terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi - Viisumitietojärjestelmä (VIS) - Pääsy tekemään hakuja viisumitietojärjestelmään (VIS) - Henkilötietojen suojaaminen (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Fausto Correian laatimasta kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnöstä Belgian kuningaskunnan, Bulgarian tasavallan, Saksan liittotasavallan, Espanjan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Luxemburgin suurherttuakunnan, Alankomaiden kuningaskunnan, Itävallan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Italian tasavallan, Suomen tasavallan, Portugalin tasavallan, Romanian ja Ruotsin kuningaskunnan aloitteesta neuvoston päätöksen tekemiseksi rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi (Prümin sopimus) [6566/2007 - C6-0079/2007 -
kahdesta Sarah Ludfordin laatimasta kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnöstä, ensimmäinen ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta - C6-0004/2005 - ja toinen ehdotuksesta neuvoston päätökseksi sisäisestä turvallisuudesta vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten ja Europolin pääsystä tekemään hakuja viisumitietojärjestelmästä (VIS) terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi - C6-0053/2006 -
Martine Rouren laatimasta kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnöstä ehdotuksesta neuvoston puitepäätökseksi rikosasioissa tehtävässä poliisi- ja oikeudellisessa yhteistyössä käsiteltävien henkilötietojen suojaamisesta (uudelleen kuuleminen) [7315/2007 - C6-0115/2007 -.
Peter Altmaier
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, käsittelemme tänään kolmea kysymystä, jotka ovat osoitus merkittävästä edistymisestä rajatylittävässä poliisiyhteistyössä Euroopan sisäpolitiikan alalla. Kysymyksistä ensimmäinen on Prümin sopimus. Se on kansainvälinen sopimus, jonka teki aluksi vain muutama jäsenvaltio - ensin seitsemän, mutta kymmenen jäsenvaltiota on liittynyt siihen myöhemmin. Sopimuksella raivattiin tietä Euroopan ensimmäiselle kansallisten DNA- ja sormenjälkitietokantojen ja ajoneuvorekistereiden verkostolle.
Näin loimme perustan Euroopan poliisivoimien nykyaikaiselle tiedonvaihdolle ja paransimme samalla tietoturvan tasoa. Tästä muutaman jäsenvaltion allekirjoittamasta sopimuksesta on nyt tulossa EU:n laajuinen väline. Se aiotaan liittää Euroopan unionin lainsäädäntökehykseen, ja sen tärkeimmät määräykset tulevat voimaan kaikissa 27 jäsenvaltiossa.
Edistämme siis Euroopan unionin kansalaisten turvallisuutta, koska muutaman jäsenvaltion tekemistä DNA-analyyseistä on jo ollut apua rikollisten tunnistamisessa ja vakavista rikoksista annetuissa tuomioissa. Parannamme myös Euroopan unionin toimintakykyä, koska tätä sopimusta ei - ihan syystä - pidetä enää kansainvälisen oikeuden välineenä, vaan osana EU:n yhteistä lainsäädäntökehystä.
Kiitän kaikkia jäsenvaltioita sekä Euroopan komissiota ja Euroopan parlamentin jäseniä siitä, että he ovat auttaneet sopimuksen korvaamisessa tiukasta aikataulusta huolimatta. Kun muutamme sopimuksen neuvoston päätökseksi ja panemme päätöksen täytäntöön, otamme samalla huomioon Euroopan parlamentin mielipiteet.
Päätämme ensi viikolla viisumitietojärjestelmästä, josta teimme poliittisen sopimuksen Euroopan parlamentin kanssa toukokuussa. Nyt kun Coreperissä on päästy asiassa sopimukseen, neuvosto vahvistaa mitä luultavimmin liittymistä koskevan päätöksen ensi viikolla. Muodollinen päätös tehdään, kun juristi-lingvistit ovat tarkastaneet sanamuodon.
Viisumitietojärjestelmä on erityisen tärkeä väline vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen vahvistamisessa. Järjestelmän myötä aakkosnumeerisia ja biometrisiä tietoja voidaan varastoida ja hakea viisumimenettelyjen aikana. Näin varmistetaan, että voimme aiempaa tehokkaammin torjua saman viisuminhakijan päällekkäisiä viisumihakemuksia, väärän henkilöllisyyden käyttämistä ja muita petoksia.
Kun viisumitietojärjestelmään päätetään liittyä, turvallisuusviranomaiset pystyvät myös hakemaan tietoja viisumitietojärjestelmästä torjuakseen, havaitakseen ja tutkiakseen terrorismirikoksia ja muita vakavia rikkomuksia. Turvallisuusviranomaisten saamat uudet tutkintakeinot ovat myös tärkeä edistysaskel kansalaisten suojelussa etenkin terrorismilta ja järjestäytyneeltä rikollisuudelta. Korostan, että Euroopan parlamentin kanssa tekemämme sopimus on todella tasapainoinen ja hyvä. Siinä on saatu sovitettua yhteen monet erilaiset perustelut, joita esitettiin.
Näillä kahdella toimella on tarkoitus parantaa poliisiyhteistyötä Euroopassa. Jos onnistumme siinä, meidän on myös varmistettava, että tietoturva saa näkyvyyttä Euroopan unionissa ja että jäsenvaltioiden välillä vaihdettujen tietojen väärinkäyttöä ehkäistään ja torjutaan tehokkaasti.
Olenkin iloinen, että kolmanteen pilariin kuuluvan, tietosuojaa koskevan puitepäätöksen antamisessa on edistytty huomattavasti viime viikkoina, että voimme yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin esittelijän kanssa käsitellä uutta ehdotusta kahdessa käsittelyssä neuvoston työryhmän kanssa ja että olemme vähentäneet huomattavasti niitä varauksia, jotka olivat aiemmin nopean kehityksen tiellä. Uudella tarkistetulla ehdotuksella varmistetaan hyvä suoja. Saavutamme täysin suojatason, josta säädetään Euroopan neuvoston yleissopimuksessa N:o 108 vuodelta 1981 ja vuonna 2001 tehdyssä lisäpöytäkirjassa.
Löydämme varmasti myös järkevät ratkaisut kysymyksiin päätöksen soveltamisalasta ja EU:n ulkopuolisiin maihin liittyvistä säännöistä. Euroopan parlamentti on auttanut tässä erittäin merkittävällä tavalla. Kiitänkin teitä vilpittömästi puheenjohtajavaltion puolesta siitä, että olette käsitelleet tarkistetun ehdotuksen todella nopeasti. Etsimme parhaillaan tehokkaita ratkaisuja etenkin kysymykseen EU:n ulkopuolisten maiden tarjoaman suojan riittävyydestä ja tiedon välittämistä yksityisille tahoille koskevan määräyksen mukaan ottamisesta.
Olen myös sitä mieltä, että Euroopan parlamentin ehdottama päätöksen soveltamisalaa koskeva arviointilauseke on kaikin puolin rakentava ratkaisu. Aiommekin edetä asiassa ennen Saksan puheenjohtajakauden päättymistä. Komission jäsen Frattini varmisti viidellätoista tietosuojaa koskevalla periaatteellaan, että saatoimme laatia tämän alan keskeiset määräykset. Aiomme ehdottaa neuvoston kokouksessa neuvoston julkilausumaa ja painottaa seuraavissa kokouksissa näiden periaatteiden noudattamista.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla ei ole paljon lisättävää niihin ajatuksiin, joita neuvoston puheenjohtaja Altmaier esitti neuvoston puolesta. Keskustelunaiheista ensimmäiseen totean, että olemme alusta lähtien tukeneet puheenjohtajavaltio Saksan aloitetta siirtää suurin osa kolmanteen pilariin kuuluvista Prümin sopimuksen määräyksistä osaksi Euroopan unionin lainsäädäntöä.
Näin helpotetaan ja vahvistetaan poliisiviranomaisten rajatylittävää yhteistyötä ja edistetään EU:n alueen turvallisuuden parantamisen kannalta yhtä täysin välttämätöntä tekijää, nimittäin rikosten ehkäisyssä ja torjunnassa tarvittavaa tiedonvaihtoa. Toimintamme perustuu tietysti myös siihen, että sopimuksen määräykset ovat osoittautuneet hyödyllisiksi siellä, missä niitä on jo sovellettu. Olemme saaneet lukea puheenjohtajavaltion meille toimittaman raportin siitä, miten Prümin sopimuksen soveltamisella Saksan ja Itävallan välillä on ollut myönteisiä ja yllättäviä tuloksia. Sen avulla on voitu havaita vakavia rikoksia juuri siksi, että on sovellettu sopimuksen tiettyjä määräyksiä.
Tähän liittyy tärkeä näkökohta: saatavuuden periaatteen soveltamiseen - eli tiedonvaihtoon, jolla edistetään tiedonkulkua - on yhdistettävä henkilötietojen riittävä suoja. Väärinkäyttötapauksissa on oltava selvät ennaltaehkäisysäännöt, joilla se voidaan lopettaa kerta kaikkiaan. Mielestäni on äärimmäisen tärkeää, että puheenjohtajavaltion jo antama neuvoston päätös vahvistetaan. Toivon todella, että näin tapahtuu. Uskon, että se voidaan hyväksyä ensi viikolla Luxemburgissa. Siinä viitataan selvästi henkilötietojen suojaan, koska meillä ei valitettavasti vielä ole tämän alan tietosuojaa koskevaa puitepäätöstä. Tässä neuvoston päätöksessä, jolla Prümin sopimuksen artiklat siirretään osaksi Euroopan unionin lainsäädäntöä, on siis selvästi käsiteltävä tietosuojaa. Se on edellytys tiedonvaihdon yhteensopivuudelle.
Päätöksen viimeinen huomio koskee säännöllistä arviointia. On tärkeää arvioida niin toiminnan tehokkuutta - eli sitä, miten toimenpiteet toimivat - kuin turvalausekkeidenkin toimintaa. Arviointi on hyödyllinen myös parlamentille, joka tietenkin saa siitä kappaleen itselleen.
Viisumitietojärjestelmään liittyen haluan onnitella esittelijä Ludfordia ja puheenjohtajavaltiota sekä kiittää heitä yhteistyöstä hyvän sopimuksen saavuttamiseksi. Hyvästä sopimuksesta voi joka tapauksessa olla hyötyä sen varmistamisessa, että monien hallitusten edellyttämät turvallisuusvaatimukset ja henkilötietojen suojelua koskevat vaatimukset saavutetaan. Näistä oikeuksista Euroopan unioni ei voi tinkiä. Saamme konsulaatteihimme ja raja-asemillemme paremmat välineet, jotka toimivat tehokkaammin ja ovat rehellisten matkustajien käytössä. Niiden avulla poliisi voi myös havaita vakavia lainrikkomuksia. Tietosuojaa koskevat säännöt on otettu vankasti mukaan viisumitietojärjestelmään. Kyseiset säännöt, myös sormenjälkiä koskevat, olivat täysin välttämättömiä. Tämän sopimuksen ansiosta komissio voi nyt kehittää tarvittavaa teknistä sovellusta - kuten tiedätte, tavoitteenamme on saada tietojärjestelmä käyntiin suunnitelmien mukaisesti kevääseen 2009 mennessä.
Järjestelmän operatiiviseen hallintoon liittyy nimenomainen vaatimus, jonka mukaan operatiivisesta hallinnosta vastaa vaikutustenarvioinnin jälkeen tekninen viranomainen. Viranomaista voidaan ehdottaa käytännössä viisumitietojärjestelmän kahden ensimmäisen toimintavuoden aikana joko vielä arvioimattomien taloudellisten vaikutusten perusteella tai myöhemmin suoritettavan teknisten vaikutusten arvioinnin perusteella. Oma arvioni asiasta on tämä: jos operatiivinen hallinnointiviranomainen perustetaan, sitä ei pitäisi rajata pelkkään viisumitietojärjestelmään, vaan saman operatiivisen hallinnointiviranomaisen olisi hallinnoitava sekä SIS II -tietojärjestelmää että viisumitietojärjestelmää. Näin sen varat ja toimintamahdollisuudet saataisiin parhaiten hyödynnettyä.
Kolmas kysymys on tietosuojaa koskeva puitepäätös. Minun on kiitettävä myös esittelijä Rourea mietinnöstä, joka on neuvoston kannalta rohkaiseva. Tein ehdotuksen vuonna 2005. Siitä lähtien olen vedonnut neuvoston ministereihin monta kertaa, ja nyt lähestymme yhteistä ratkaisua. Toistan hyvin tuntemanne näkemykseni eräästä asiasta: olisin toivonut, että kolmanteen pilariin kuuluvia tietosuojaa koskevia sääntöjä olisi sovellettu jäsenvaltioiden sisäisiin oikeusjärjestelmiin, ei pelkästään rajatylittävään tiedonvaihtoon ja yhteistyöhön. Yhdynkin siksi esittelijä Rouren ehdotukseen, jonka mukaan meidän olisi tarkasteltava uudelleen sääntöjen tarkoitusta ja soveltamisalaa ja siis myös ehkä mahdollisuutta laajentaa ne koskemaan valtioiden sisäisiä oikeusjärjestelmiä viimeistään kolmen vuoden kuluttua puitepäätöksen voimaantulosta. Kolme vuotta on riittävän pitkä aika.
Esittelijä Roure mainitsee juuri saman arvioinnin, josta nyt puhumme, tietojen suojelua koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä edelleen. Yksi asia ei sulje pois toista: molemmat voidaan tehdä, jos käytämme kertomusta, josta pitäisi kolmen vuoden kuluessa järjestelmän voimaantulosta käydä ilmi, toimiiko mekanismi, miten sitä voidaan parantaa ja missä asioissa yhdenmukaistamisen lisääminen on mahdollista. Meidän kaikkien pitäisi sopia yhdestä asiasta eli siitä, että meidän on suljettava pois tiedon käyttö sellaisiin tarkoituksiin, joita ei ole ennalta määritelty. Henkilötietoja voidaan toisin sanoen käyttää poliisi- ja turvallisuustarkoituksiin vain, jos ennalta on sovittu niistä tarkoituksista, joihin turvallisuusviranomaiset voivat tietoja käyttää. Tämä on perusperiaate, josta emme saa lipsua.
Tietosuojaa valvovista viranomaisista on vielä keskusteltava. Asiaa on varmastikin harkittava tarkkaan, koska nykyiset viranomaiset ja tulevaisuudessa perustettava Euroopan viranomainen poikkeavat paljon toisistaan. Kysymyksestä on siis varmaankin keskusteltava perusteellisemmin. Olen ehdottanut ajatusta viidestätoista perusperiaatteesta, joiden avulla sopimukseen on helpompi päästä. Olen hyvin iloinen siitä, että neuvoston puheenjohtaja piti ehdottamieni viidentoista periaatteen tarkastelua hyödyllisenä. Lopuksi totean, että voimme saada kiinni menettämämme ajan, mutta tässä asiassa olemme pahasti jäljessä.
Fausto Correia 
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen Frattini, hyvät kollegat, haluaisin esittää lyhyesti muutaman oman huomion Prümin aloitteesta, josta Euroopan parlamentti keskustelee ja jota se tarkastelee tänään ja huomenna ja jonka esittelijänä toimin kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa.
Parlamentti esitteli kolme kuukautta sitten lähes oikeusopillisen yksityiskohtaisesti neuvoston ehdotuksen, ja siitä keskusteltiin ja sitä analysoitiin hämmästyttävän nopeasti valiokunnassa. Siksi ehdotettiin julkista kuulemistilaisuutta - valiokunnan sihteeristön jatkuvan ja täydellisen sitoutumisen, taidon ja omistautumisen ansiosta - jossa ovat mukana kaikki julkiset ja yksityiset toimijat, jotta saisimme paremman käsityksen heidän huolenaiheistaan. Tässä prosessissa pyritään pääsemään sopivaan tasapainoon tehokkaan poliisiyhteistyön ja perusoikeuksien puolustamisen ja edistämisen välillä.
Tämä ajatustyö on äärimmäisen tärkeää, kun ajatellaan ehdotuksen luonnetta. Ehdotuksella otetaan käyttöön mekanismeja, joilla edistetään toimintaa rikosasioissa ja rikostutkinnassa. Niillä saatetaan kuitenkin myös murentaa kansalaisten oikeuksia ja vapauksia. Tätä näkökohtaa emme voi emmekä saa sivuuttaa.
Toimin tämän hyvin tärkeän ja näkyvän aloitteen esittelijänä. Tavoitteeni olikin löytää tasapaino toisaalta EU:n perustuksiin kohdistuvien uhkien, nimittäin terrorismin ja rikollisuuden, torjumisen edellyttämän tehokkaan poliisitoiminnan vaatimusten ja toisaalta kansalaisten perusoikeuksien turvaamisen välillä.
Ei ollut tietenkään mikään helppo tehtävä saavuttaa tällainen tasapaino ja siirtää se tekstiin, jonka valtaosa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaan kuuluvista, poliittiselta taustaltaan hyvin erilaisista Euroopan parlamentin jäsenistä voisi hyväksyä. Työ oli kuitenkin palkitsevaa. Uskon todellakin, että parlamentille esittämillämme ehdotuksilla parannetaan merkittävästi neuvoston ehdotusta. Olenkin tyytyväinen siihen, että sopimamme tarkistukset, jotka olivat parlamentin eri poliittisten ryhmien laajan yksimielisyyden ja esittelijän ja varjoesittelijöiden tiiviin yhteistyön tulos, hyväksyttiin valiokunnassa lähes yksimielisesti - vain yksi äänesti tyhjää. Toivon nyt, että tarkistukset saavat yhtä myönteisen vastaanoton täysistunnossa.
Ehdotetuista tarkistuksista haluan korostaa seuraavia niiden taloudellisen merkityksen takia erotuksena niistä, joiden pitäisi mielestäni kuulua muodollisesti puitepäätökseen. Biometrisiin tietokantoihin pääsyä koskevia ehtoja on yhtenäistettävä edelleen niin, että varmistetaan, että pääsy rajataan vain tutkintaan ja sormenjälkirekistereiden kohdalla vakavien rikosten torjuntaan. Yhteisiin operaatioihin sovellettavat säännöt on määriteltävä tarkkaan. Tarpeellisuuskriteerit on laadittava niin, että henkilötietojen luovuttaminen on perusteltavissa etenkin, kun kyseessä ovat kaikkein arkaluonteisimmat tilanteet, suuret tapahtumat ja terrori-iskujen torjunta. Tietosuojaa koskeva luku on laajennettava koskemaan kaikkea tietojen käsittelyä, jotta varmistetaan yhteensopivuus kaikkien Euroopan tietosuojavaltuutetun suositusten kanssa. Henkilötietojen säilytykselle on asetettava enimmäisaika. On laadittava erityiset suojatoimet, joilla estetään sellaisen arkaluonteisen tiedon käsittely, jota voitaisiin käyttää etniseen erotteluun. Parlamentin roolia on vahvistettava päätösehdotuksen loppuunviemisessä ja etenkin silloin, kun toimeenpano- ja arviointitoimet hyväksytään. Lisäksi tämän päätösehdotuksen suhde kolmannen pilarin tietosuojaa koskevaan puitepäätökseen on selvennettävä. Tässä asiassa puitepäätös muodostaa aina kaikissa tapauksissa yleiset sääntelypuitteet.
Lopuksi haluaisin korostaa, miten tärkeää on saada Prümin sopimuksessa esitellyt interventiomekanismit osaksi EU:n lainsäädäntöä. Ne ovat kiistämättä tärkeitä terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Minun on kuitenkin sanottava, että olen huolissani siitä, miten neuvosto äänestää parlamentin lausunnosta.
Viimeiseksi totean, että rajatylittävän yhteistyön parantamiseen etenkin terrorismin ja rikollisuuden torjunnassa tähtäävän puitepäätöksen hyväksymiseltä puuttuu selvästi demokraattinen oikeutus, jos parlamentin rooli osittain tai kokonaan unohdetaan. Näin ei ainakaan parannettaisi kansalaisten luottamusta EU:hun yhteisön rakennusprosessia ajatellen. Vaikutus voisikin olla täysin päinvastainen.
