Initiativ vedrørende tuberkulosevaccine (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling om mundtlig forespørgsel af Louis Michel, Charles Goerens, Antonyia Parvanova, Frédérique Ries, Olle Schmidt, Maria Da Graça Carvalho, Nessa Childers, Marc Tarabella, Bart Staes og Marina Yannakoudakis for ALDE-Gruppen til Kommissionen om Initiativet vedrørende Tuberkulosevaccine - B7-0006/2011).
Charles Goerens
Fru formand! Det glæder mig at kunne give min støtte til et paneuropæisk projekt, som er meget ambitiøst, både for EU og for udviklingslandene, og som har til formål at udrydde tuberkulose ved hjælp af et vaccinationsprogram.
Vi skal huske på, at over 1,7 mio. mennesker døde af tuberkulose i 2009. Tabet af menneskeliv er ca. 4 700 om dagen. Hertil skal lægges de årlige økonomiske tab, som estimeres til over 50 mia. USD for Afrika alene. Hvis vi på den baggrund reducerer tuberkulose til et problem, der er typisk for udviklingslandene, så fører vi i høj grad os selv bag lyset.
Faktisk minder de tilfælde, der blev registreret i Det Forenede Kongerige og Irland i sommeren 2010, os om, at sygdommen befinder sig her i vores lande, for ikke at nævne den ravage, som den samme sygdom har skabt i den østlige del af vores kontinent, især i Rusland og Moldova. Initiativet vedrørende Tuberkulosevaccine (TBVI) er et initiativ, der har til formål at skabe effektive vacciner med henblik på at beskytte udviklingslandene til en overkommelig pris. Med dette in mente vil jeg gerne fremsætte følgende kommentarer, hvis jeg må.
For det første har sundhed ikke en pris, men den har nogle omkostninger. Om end der skal være universel adgang til sundhedspleje, så er evnen til at betale i sig selv fortsat begrænset til de industrialiserede nationer. Derfor er det vigtigt, at omkostningerne spredes bredt. Patienterne i nord, dvs. i de industrialiserede lande, skal betale en høj pris, ellers tørrer finansieringskilderne for forskning hurtigt ud. Eftersom det økonomiske bidrag fra landene i syd imidlertid er om ikke ikkeeksisterende så ikke andet end rent symbolsk, så er vores solidaritet uundværlig, hvis denne mangel skal overvindes.
For det andet har TBVI-initiativet også en plads i EU's 2020-strategi. Det illustrerer perfekt, hvad vi kan opnå, hvis vi kan fastlægge vores prioriteringer i god tid.
Min tredje og afsluttende kommentar er, at det på ingen måde udelukker yderligere eller supplerende støtte fra de store udlånsinstitutioner, herunder især Verdensbanken. Andre lande såsom USA, Canada eller en række vækstlande, som er berørt af problemet med tuberkulose, enten direkte, fordi den har en indvirkning på deres befolkninger, eller indirekte i forbindelse med international solidaritet, bør logisk set komme med deres eget bidrag til dette initiativ. Jeg taler her specifikt om den offentlig-private partnerskabsmodel.
Denne nye tilgang kan være gavnlig, under forudsætning af at solidaritet er begrænset til dem, der både har medicinske og økonomiske behov. Alternativet ville være kun at beskytte velstillede befolkninger.
Dacian Cioloş
Fru formand! I 2008 blev Initiativet vedrørende Tuberkulosevaccine (TBVI) iværksat i form af et offentlig-privat partnerskab med støtte fra samarbejdsprogrammet om sundhed som led i det syvende rammeprogram for forskning med henblik på at iværksætte yderligere foranstaltninger i forbindelse med dette vigtige område.
Lige nu befinder størstedelen af de nyudviklede vaccinekandidater sig stadig i den prækliniske udviklingsfase eller i starten af den kliniske udvikling. Det er afgørende at understrege, at der ikke foreligger kliniske data, som støtter tanken om, at en af de vaccinekandidater, der er under udvikling, kan vise sig at være mere effektiv end den vaccine, som anvendes for øjeblikket, nemlig Bacillus Calmette-Guérin (BCG)-vaccinen.
For at blive markedsført skal nye vaccinekandidater være mere effektive end BCG eller kunne erstatte den som en bedre vaccine. Sagen er den, at der stadig ikke foreligger sådanne vigtige data. TBVI skal ikke ses isoleret i forhold til andre initiativer til støtte for kliniske forsøg.
For at løse flaskehalsproblemet på det kliniske udviklingsområde er partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP) blevet etableret som det første initiativ i henhold til artikel 185. I den sammenhæng har 14 medlemsstater, to associerede lande og Kommissionen i fællesskab afsat 400 mio. EUR, hvoraf 200 mio. EUR kommer fra EU, med det formål at fremme forskning i kliniske forsøg i fase to eller tre med f.eks. aids, malaria og tuberkulose i Afrika syd for Sahara. Programmet ventes at afslutte alle de igangværende forsøg, herunder otte forsøg med antituberkulosevaccine, inden 2015. Dette alternativ findes derfor allerede, og det fungerer. Kommissionen er også meget interesseret i det, der kaldes "forretningsmodellen", som er blevet udviklet af de offentlig-private partnerskaber, herunder det, der præsenteres af TBVI.
TBVI har endvidere foreslået en model, som potentielt kan blive et nyttigt værktøj i fremtiden. Det kræver dog en tilbundsgående analyse af det kommercielle projekt samt en risikovurdering. Dermed er TBVI's succes ikke garanteret, selv hvis det modtager finansiel bistand, netop fordi der ikke er nok oplysninger om, hvorvidt det, der for øjeblikket undersøges, efterfølgende kan give resultater.
Kommissionen vil imidlertid fortsætte disse interne drøftelser og vil også analysere modellen med de finansielle institutioner og derved bidrage til udviklingen af et koncept, så det kan udgøre en del af den praktiske gennemførelse af EU 2020. På den baggrund kan denne mulighed dermed undersøges.
Maria Da Graça Carvalho
Fru formand, hr. kommissær! Forekomsten af tuberkulose på verdensplan giver fortsat anledning til stor bekymring, på trods af fremskridtene. Sygdommens stigende modstandsdygtighed og utilstrækkelig videnskabelig forskning betyder, at der hvert år dør næsten 2 mio. mennesker af sygdommen.
Vi hilser EU-initiativer til bekæmpelse af tuberkulose velkommen gennem denne beslutning, men vi opfordrer til, at der gennemføres mere videnskabelig forskning for at udvikle nye former for vaccine mod denne sygdom. Vacciner er det folkesundhedsmæssige tiltag, der bedst kan beskytte Europas befolkning mod smitsomme sygdomme, men det er også vigtigt, at sundhedsplejen når ud til udviklingslandene for derigennem at bidrage til at øge den forventede levetid og bekæmpe fattigdom.
Som jeg sagde før, er der sket et vist fremskridt, og vi er på rette spor, men EU er nødt til at intensivere sin indsats og opfordre til en mere koordineret indsats og integration af europæisk forskning i bekæmpelse af fattigdomsrelaterede sygdomme. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan afhjælpe den tragiske situation, der ses i flere udviklingslande.
Jeg vil gerne spørge Kommissionen om, hvordan den agter at følge op på de videnskabelige forskningstiltag inden for dette område, intensivere sin indsats og omsætte resultaterne af denne forskning til gavn for mennesker i lyset af Europa 2020-strategien.
Michael Cashman
Fru formand! Det er altid en fornøjelse at se Dem i formandsstolen, når vi drøfter emner, der omhandler andres lidelser. Jeg ved, at De deler vores bekymringer.
Jeg vil gerne tilslutte mig hr. Goerens' ord og endda gå lidt videre. Det er korrekt, at tuberkulose er et betydeligt globalt sundhedsmæssigt problem, og den er som bekendt den næsthyppigste dødsårsag blandt smitsomme sygdomme på verdensplan. Som vi har hørt, dør 1,6 til 2 mio. mennesker hvert år af sygdommen. EU-finansiering har bidraget til at skabe en solid beholdning af innovative og potentielle tuberkulosevacciner, der, som Kommissionen sagde, muliggør tidlig udvikling gennem kliniske forsøg i fase 1 og fase 2A.
Desværre - og heri ligger problemet - yder finansieringsmekanismerne, herunder partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg, meget begrænset finansiering til det meget dyre og sidste trin i de kliniske forsøg - fase 2B og fase 3 - som er afgørende for at fastslå vaccinens sikkerhed. Vi har vaccinerne, men det er afgørende at fastslå den sikkerhed og effektivitet, der er nødvendig for at få vaccinerne godkendt.
Jeg glæder mig nu over den kendsgerning, at Kommissionen har sagt, at den vil bidrage med yderligere finansiering, men vil reglerne for eventuelle nye EDCTP-budgetbestemmelser tillade, at der ydes finansiering til udvikling og opførelse af kliniske forsøgssteder, herunder epidemiologiske undersøgelser? Overvejer Kommissionen at indføre konkurrencedygtige finansieringsmekanismer for de sene faser af klinisk udvikling af innovative nye vacciner mod oversete sygdomme som f.eks. tuberkulose?
Angelika Werthmann
(DE) Fru formand! Tuberkulose er stadig meget udbredt, navnlig i fattige lande. En tredjedel af verdens befolkning er smittet, og 2,5 mio. mennesker dør hvert år af tuberkulose. Verdenssundhedsorganisationen anslår, at der hver time konstateres 49 nye tilfælde og syv dødsfald alene i Europa. I de industrialiserede lande er der sket en genopblussen af tuberkulose, navnlig som følgesygdom hos patienter med hiv og aids, men også som følge af migration og turisme.
Forebyggelse, diagnosticering og behandling kan helt klart få spredningen af sygdommen under kontrol. Mennesker er de eneste værter for tuberkulosemykobakterier, og det er absolut muligt at udrydde sygdommen. Der er dog bekymring over det stigende antal resistente bakterier. Der findes få vaccinationer, og en undersøgelse har vist, at D-vitamin nedsætter behandlingstiden for tuberkulose. I hvor høj grad har Kommissionen allerede intensiveret sin aktivitet på dette område?
Filip Kaczmarek
(PL) Fru formand! Fire år før fristen for opfyldelse af årtusindudviklingsmålene udløber, er antallet af nye tilfælde af tuberkulose over hele verden stadig alarmerende højt. Tuberkulose er en sygdom, der kan behandles. I udviklingslandene, navnlig i Asien og Afrika syd for Sahara, er det desværre et meget alvorligt problem. Ifølge nylige skøn er ca. 2 mia. mennesker smittet med tuberkelbaciller, eller med andre ord en tredjedel af verdens befolkning. Statistisk set vil en ud af 10 af disse personer udvikle tuberkulose. I de fattigste regioner i verden er der en særlig risiko for en stigning i antallet af nye tilfælde af tuberkulose, eftersom dårlig ernæring og dårlige levevilkår samt stress skaber gunstige betingelser for at udvikle sygdommen. Adgang til effektiv behandling af sygdommen er begrænset i mange lande, og der er ingen koordinering af behandlingen af aids og tuberkulose. Dette skyldes, at regeringerne i udviklingslandene ikke bruger nok penge på sundhed. Dertil kommer, at sundhedssystemerne i landområderne lider under personalemangel og mangler midler til at behandle disse sygdomme. I lande med begrænsede økonomiske muligheder rammer konsekvenserne derfor særlig hårdt i landområderne. Udviklede lande bruger ca. 5 % af BNP på offentlig sundhedspleje, hvorimod udviklingslande bruger halvt så meget. Det er derfor umuligt for fattige lande at øge udgifterne til sundhed uden hjælp udefra, som hr. Goerens også bemærkede. Derudover er tuberkulose ikke kun et medicinsk problem, men også et socialt og økonomisk problem, da det medfører faldende produktivitet og har økonomiske konsekvenser. Alt dette betyder, at vi bør reagere med beslutsomhed, og at vi virkelig bør gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at vacciner bliver mere bredt tilgængelige.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Sundhed er en af de problemstillinger, vi endnu mangler at løse i kampen mod fattigdom. I årtusinderklæringen forpligtede vi os for det første til at mindske børnedødeligheden, for det andet til at forbedre mødres sundhed og for det tredje til at bekæmpe aids, malaria og mange andre sygdomme, bl.a. tuberkulose.
Ikke desto mindre ved vi alle, at disse mål i øjeblikket er længst væk fra at blive opfyldt. Vi skal iværksætte foranstaltninger. Vi skal øge finansieringen til sundhedsprogrammer i udviklingslandene. Det skal være EU's ultimative mål på dette område at sikre adgang til gratis sundhedssystemer.
Jeg mener, at der skal ydes støtte til globale initiativer som f.eks. vertikale fonde, der kan bidrage til bekæmpelsen af aids, malaria og tuberkulose. Det er dog også nødvendigt, hr. kommissionær, at støtte lande politisk og økonomisk, så de kan udvikle effektive sundhedssystemer. Jeg er overbevist om, at dette vil være den bedste måde at sikre ejerskabsprincippet og give de mest sårbare dele af befolkningen adgang til sundhedspleje.
Anna Záborská
(SK) Fru formand! Tuberkulose er i lighed med malaria og aids en af de store pandemier, som reducerer befolkningen i udviklingslandene, navnlig Afrika og Asien. Den direkte konsekvens heraf er en forringelse af den økonomiske og sociale situation i disse lande.
De europæiske lande har dog heller ikke formået at gøre noget ved den høje frekvens af tuberkulose. Denne sygdom kan ikke blot betragtes som et medicinsk-farmaceutisk problem eller blot et problem med menneskelig adfærd. Den indebærer også spørgsmål om menneskelig udvikling og integritet samt retfærdighed, hvilket kræver en global indsats. Mennesker i udviklingslande, der er syge af tuberkulose, er også ofre for uretfærdighed, fordi den behandling, de modtager, er utilstrækkelig og ikke er af samme kvalitet som i de udviklede lande.
Vi har brug for mere forskning og en løbende strøm af ny medicin og vacciner, der kan håndtere nye komplikationer og resistente stammer af forskellige patogener. Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på de simple helte, der bekæmper tuberkulose, og dermed gør det muligt for os fortsat at behandle de syge, afhjælpe de problemer, der skyldes kombinerede infektioner med tuberkulose og aids, og hjælpe alle lande til at opfylde årtusindudfordringerne. Vi skal støtte sundhedsarbejdere i udviklingslandene. Sundhedsarbejdere rejser til mere velhavende lande, fordi der skæres ned på sundhedsbudgetterne i deres egne lande.
Jeg støtter Initiativet vedrørende Tuberkulosevaccine, men der er behov for en global indsats for at bekæmpe denne sygdom. Det er ikke nok blot at støtte forskning og lægemiddelindustrien, fordi der, bortset fra alt andet, vil gå lang tid, før denne forskning bærer frugt.
Miroslav Mikolášik
(SK) Fru formand! Jeg vil gerne understrege, at tuberkulose langt fra er udryddet, og vi kan se, at næsten 2 mio. mennesker hvert år bukker under for denne alvorlige sygdom.
Jeg vil gerne sige, at det er godt, at vi er opmærksomme på dette, og jeg bifalder Kommissionens initiativ af den årsag, at vi ikke kun taler om aids-pandemien, men også tuberkulose, som slår millioner af mennesker ihjel.
Jeg er enig i, at der er behov for at bruge flere ressourcer på at udvikle nye vacciner. Som Kommissionen netop lige har nævnt, har vi selvfølgelig ikke disse nye vacciner endnu, eftersom vi stadig befinder os i den prækliniske fase, og vi stadig blot er i gang med at undersøge virkningen af vaccinerne på mennesker. Jeg er ved at slutte, fru formand, men jeg vil gerne opfordre til, at der afsættes flere midler og flere ressourcer.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Fru formand! En årlig dødelighedsrate på mellem 1,6 og 2 mio. mennesker gør tuberkulose til en af de to store dødsårsager blandt smitsomme sygdomme på verdensplan. Dette giver anledning til stigende global bekymring hos offentlige sundhedsorganisationer.
I en tid, hvor der sker markante fremskridt inden for lægevidenskaben, må vi anerkende, at det er på tide at erstatte den traditionelle BCG-vaccine med en ny, mere moderne og mere effektiv vaccine. Dette er dog ikke muligt uden på den ene side at tildele flere EU-midler til forskning på området og på den anden side finde andre finansieringskilder ved at gennemgå den model for alternative og innovative finansieringsmetoder, som TBVI har foreslået.
Tilvejebringelsen af finansielle garantier kan dog gøre modellen mere attraktiv for erhvervslivet i Europa og dermed sikre dets deltagelse og den nødvendige finansielle støtte.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Tuberkulose eller TB, som det kaldtes i mit hjemland, hærgede Irland for lidt over et halvt århundrede siden og slog mange mennesker, unge som gamle, ihjel.
I takt med at velstanden i landet steg, forsvandt sygdommen, og man har ikke vaccineret i 36 år. Som forfatteren imidlertid har påpeget, er TB vendt tilbage i de senere år. I min egen valgkreds alene er et skolebarn og et spædbarn i en vuggestue blevet smittet med sygdommen.
På verdensplan er det et større problem med 2 mia. smittede og én person, der dør hvert 20. sekund. Vi står derfor over for en stor opgave, hvis vi skal nå målet om at udrydde sygdommen inden 2050.
Forskning er nøglen, og på dette område fortjener EU stor ros, fordi selv om vi halter bagefter USA og Japan med hensyn til forskning generelt, er vi førende på dette felt, idet 60 % af forskningen finder sted i EU, og navnlig danske myndigheder og forskere har udviklet vaccinen.
João Ferreira
(PT) Fru formand! Fire år før fristen for opfyldelse af årtusindudviklingsmålene udløber, slår tuberkulose 2 mio. mennesker ihjel hvert år. Tuberkulose er et åbenlyst eksempel på den ulighed, der gennemsyrer vores verden. Lad os ikke glemme, at dette er en sygdom, der slet ikke er udbredt i industrialiserede lande.
Problemet med tuberkulose og andre sygdomme vil ikke blive løst, medmindre offentlige sundhedsydelser, herunder primære sundhedsydelser, af høj kvalitet bliver tilgængelige for hele befolkningen. Udviklingssamarbejde og støttepolitikker spiller en afgørende rolle i denne forbindelse og skal selvfølgelig omfatte støtte til vaccinationsprogrammer. Men der er behov for mere støtte. Vi må en gang for alle bryde med de mekanismer, som f.eks. mekanismer vedrørende gæld og gældstilbagebetaling, der dræner udviklingslandenes ressourcer og fastholder dem i en situation, hvor de forbliver tilbagestående, afhængige, undertrykte og fattige.
Csanád Szegedi
(HU) Fru formand, mine damer og herrer! Antallet af tuberkulosetilfælde og efterfølgende dødsfald i Ungarn er steget med alarmerende hastighed i de senere år, bl.a. som følge af en nationalt ødelæggende liberal tankegang. Her tænker jeg på den skammelige ungarske sundhedslov af 2006, som var baseret på hospitalslukninger og profitorienterede sundhedsydelser. Fattigdom spiller en betydelig rolle i udviklingen af sygdommen, herunder det stigende antal hjemløse, og et sundhedssystem, det bliver stadigt sværere at få adgang til. Jeg mener, at det er vigtigt at styrke sundhedsplejens behandlende og forebyggende rolle, udvide screeningerne og ikke kun udvide forbedrede vaccinationer, men også gøre dem tilgængelige for alle. Disse tiltag kan give en sundere nation og et sundere Europa og samfund på lang sigt.
Dacian Cioloş
Fru formand! Jeg vil prøve at besvare de spørgsmål, der er rejst.
For det første skal vi intensivere forskningen, som jeg allerede har sagt i min indledning. Kommissionen undersøger mulighederne for, hvordan den kan øge finansieringen af sit tuberkuloseprogram, og en løsning kunne være at supplere EDCTP-programmet, som jeg har fortalt Dem om. Programmet har i øjeblikket et budget på 400 mio. EUR, hvoraf Kommissionen bidrager med 200 mio. EUR. Kommissionen overvejer også muligheden for f.eks. at oprette et EDCTP 2-program. Jeg må også understrege, som jeg allerede har sagt til hr. Tănăsescu, at Kommissionen allerede tilfører betydelige ressourcer til tuberkuloseforskningsprogrammet. Jeg kan endda sætte et tal på: 65 mio. EUR er allerede blevet tilført programmet. Det er dog tydeligvis ikke nok, og det offentlig-private partnerskab skal også undersøges.
Når det er sagt, er man, når det gælder spørgsmålet om finansiering af vaccinekandidater i en klinisk fase, nødt til at overveje problemet med effektivitet. Som jeg allerede har fortalt Dem, er de oplysninger, vi har i dag, ingen garanti for, at en omfattende finansiering vil føre til et positivt resultat. Vitaminer er en anden mulighed, der i øjeblikket er ved at blive undersøgt, men vi skal undgå, at der udvikles resistens. Dette er måske en mulighed, der kan undersøges nærmere, men vi må ikke glemme tilstedeværelsen af denne risiko.
Lad os nu tale mere generelt om sundhedssystemerne i EU og i udviklingslandene. I EU er sundhed dog også et af de mål, som Kommissionen forsøger at fremme i medlemsstaterne ved hjælp af forskellige programmer, bl.a. Europa 2020-strategien. Den fremmer med andre ord investeringen i sundhed. Inden for forskningsområdet og et af forsknings- og innovationsinitiativerne arbejder Kommissionen - og navnlig en gruppe kommissionærer - med dette emne for at sikre, at innovationen kan øges i medlemsstaterne med henblik på at intensivere sundhedsrelateret forskning sideløbende med spørgsmål vedrørende befolkningsaldringen.
For så vidt angår udviklingslandene, har EU med udviklingsfonden allerede opnået en del på sundhedsområdet, og dette er et emne, som Kommissionen fortsat vil være fuldt opmærksom på i fremtiden.
Jeg håber, at det er lykkedes mig at besvare nogle af Deres spørgsmål på vegne af Kommissionen. Jeg kan blot forsikre Dem om, at forskning forbliver en af Kommissionens hovedprioriteter.
Formanden
Som afslutning på forhandlingerne er der fremlagt fire beslutningsforslag i medfør af forretningsordenens artikel 115, stk. 5.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i morgen kl. 11.30.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Joanna Senyszyn
Som medlem af delegationen til Den Blandede Parlamentariske Forsamling AVS-EU er jeg for resultaterne af EU's forskning i udviklingen af vacciner mod tuberkulose til udviklingslandene og for at hjælpe disse lande til at finansiere behandling af mennesker, der lider af sygdommen. Sammen med hiv og malaria er tuberkulose er en af de tre hyppigst forekommende smitsomme sygdomme. En tredjedel af verdens befolkning er smittet med tuberkelbacillen, og hvert år får 8 mio. mennesker konstateret sygdommen, heraf dør mellem 2,6 mio. og 2,9 mio. mennesker af sygdommen. Mere end 95 % af tilfældene forekommer i udviklingslandene. Hvert sekund kræver tuberkelbacillen endnu et offer. Ca. 10 % af de smittede udvikler sygdommen, som kan være dødelig, hvis den ikke behandles. De fleste tilfælde konstateres i Indien, Kina, Indonesien, Sydafrika, Nigeria, Bangladesh og Etiopien. I Asien og Afrika er der 100-120 tilfælde pr. 100 000 indbyggere. Adgang til effektiv behandling er begrænset i mange lande. Tuberkulose er et alvorligt økonomisk problem. Det globale fald i arbejdsstyrkens produktivitet som følge af sygdommen beløber sig til 13 mia. USD om året. Udryddelsen af tuberkulose er et af årtusindudviklingsmålene, som EU ønsker at nå inden 2015. Tuberkulose er i dag en sygdom, der kan behandles fuldt ud. Vi har behov for omfattende programmer, der fokuserer på både at forebygge og behandle tuberkulose. En oplysningskampagne om tuberkulose og måder, hvorpå man kan undgå og behandle sygdommen, bør lanceres så hurtigt som muligt, og der bør iværksættes et vaccinationsprogram.
Lívia Járóka
Gennem hele menneskehedens historie har tuberkulose slået flere mennesker ihjel end nogen anden sygdom. Denne yderst smitsomme, luftbårne bakterie kan smitte 10 til 15 mennesker, før symptomerne opdages.
Overfyldte boliger, forslumning og mangel på ordentlig hygiejne har altid været en alvorlig risikofaktor for tuberkulose, og derfor er TB den sygdom, der hænger stærkest sammen med og delvist er forårsaget af fattigdom.
På trods af Verdenssundhedsorganisationens og de nationale myndigheders tiltag dør 1,5 mio. mennesker hvert år af tuberkulose, og tallet stiger fortsat. Jeg støtter fuldt og helt Initiativet vedrørende Tuberkulosevaccine og håber inderligt, at det kan resultere i flere vacciner for tuberkuloseramte i Europa og resten af verden.
Det skal dog understreges, at kampen mod TB skal gå hånd i hånd med kampen mod fattigdom og social udelukkelse. Det er nødvendigt at kortlægge de sårbare grupper og at udpege og fjerne de barrierer, der forhindrer disse grupper i at få adgang til det fulde spektrum af forebyggelses-, diagnosticerings- og behandlingsmuligheder.
Det vil endvidere være gavnligt at ændre strategien for tuberkuloseydelser for bedre at kunne imødekomme lokale behov og tage fat om forskelsbehandlingen i sundhedssystemerne.
Vilija Blinkevičiūt
skriftlig. - (LT) Vi skal bekæmpe tuberkulose, da denne sygdom slår næsten to mio. mennesker ihjel på verdensplan hvert år, og næsten en tredjedel af verdens befolkning er smittet. Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at tuberkulose er et følsomt anliggende for verdenssundheden og af de smitsomme sygdomme den, der forårsager næstflest dødsfald. Tuberkulose hænger nært sammen med sociale og økonomiske problemer såsom fattigdom, arbejdsløshed, alkoholisme, stofmisbrug og HIV/AIDS og desuden med utilstrækkelige og dårlige sundhedssystemer i fattige lande og sen diagnosticering. Det glæder mig derfor, at man har startet tuberkulosevaccine-initiativet, da alle verdens tuberkuloselidende patienter vil kunne nyde godt af resultaterne af forskning og arbejdsaktiviteter. Projektet vil desuden bidrage til realiseringen af Europa 2020-målene og milleniumudviklingsmålene i 2015. Jeg vil gerne påpege, at der ikke er tilstrækkelige midler til kampen mod tuberkulose, og at det er meget vigtigt med EU-støtte til etablering af et stærkt udbud af nye potentielle tuberkulosevacciner. Jeg håber, der snart vil blive udstedt tilladelse til eksisterende potentielle europæiske tuberkulosevacciner, og at de vil blive stillet til rådighed for de mest trængende. Det er desuden vigtigt at finde muligheder for realisering af konkurrerende støttemekanismer, så de afsluttende trin i den kliniske forskning i nye tuberkulosevacciner kan fuldføres.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Jeg vil i forbindelse med forhandlingen gerne konstatere, at ved starten af det 21. århundrede slår tuberkulose hvert år omkring tre mio. mennesker ihjel rundt omkring i verden. Ifølge statistikkerne er en tredjedel af verdens befolkning smittet med tuberkulosebakterien. Det er et bekymringsvækkende problem. Vi skal sikre, at man udelukkende bruger de bedste og mest innovative vacciner som grundværktøjer i kampen mod sygdommen. Vi skal forsøge at øge de internationale foranstaltninger og overveje støtte til vacciner, især til udviklingslandene. Der er desuden behov for en aktiv mediekampagne for at oplyse samfundet om problemet og om infektionsveje og måder at forebygge sygdommen på, da mange mennesker mener, at tuberkulose ikke er en sygdom, der berører os i den moderne verden. Tak.
Artur Zasada
Jeg er foruroliget over de konklusioner, forfatterne til den mundtlige forespørgsel når frem til. Fem år før realiseringen af milleniumudviklingsmålene er der sket en let stigning i den globale forekomst af tuberkulose. I henhold til de oplysninger jeg har, indrømmer over 73 % af lægerne i Central- og Østeuropa, at de ikke føler sig tilstrækkeligt uddannet til at diagnosticere og behandle tuberkulose. Blandt læger hersker den generelle opfattelse, at situationen er betydeligt værre. 75 % af dem mener nemlig, at antallet af nye tuberkulosetilfælde er stigende. Hvad er forklaringen på en sådan uoverensstemmelse mellem de officielle statistikker og de praktiserende lægers observationer? Systemet til indsamling af data for nye tuberkulosetilfælde er forældet, og sundhedsinstitutionerne forsømmer ofte deres pligter i så henseende. Det skal understreges, at de væsentligste våben i kampen mod sygdommen fortsat er forebyggelse, uddannelse og overholdelse af hygiejnereglerne, som gør det muligt at forhindre smitte med tuberkulosebakterien. Jeg er enig med forfatterne til forespørgselen om, at én af løsningerne på problemet kan ligge i indførelse af et vaccinationsprogram samtidig med en storstilet informationskampagne.
Cristian Silviu Buşoi
Selv om der er sket visse fremskridt, er tuberkulose med årligt næsten to mio. dødsfald på verdensplan fortsat en af de væsentligste dødsårsager, specielt i udviklingslandene. Situationen i Rumænien fortjener også at blive nævnt, da der her konstateres 110 tilfælde pr. 100 000 indbyggere mod gennemsnitligt 39 tilfælde pr. 100 000 indbyggere i Europa.
Adgang til sundhed er en universel rettighed, og vi bør ikke gøre det til et spørgsmål om, hvad det koster. Der er en vedholdende ubalance mellem industri- og udviklingslandene. Vi skal vise solidaritet og støtte ved at anvende enhver metode, som står til rådighed under Verdenssundhedsorganisationens program "Stop TB".
Det er Europas pligt at søge efter anvendelige innovative metoder, der kan garantere forskningsbevillingerne for at kunne bekæmpe tuberkulose og andre overførbare sygdomme. Tuberkulosevaccinations-initiativet (TBVI), en EU-støttet organisation, tilbyder en løsning på den nuværende situation ved at skabe tilgængelige og prismæssigt overkommelige vacciner, som kan leveres til befolkningen gennem et struktureret vaccinationsprogram. Inddragelsen af TBVI i EU's 2020-strategi kan blive den løsning, der sætter Europa i stand til at styrke sin strategiske uafhængighed i kampen mod tuberkulose og styrke dets stilling som en førende fornyer.
