Criza din sectorul pescuitului din Europa ca urmare a creșterii prețului petrolului (dezbatere) 
Președintele
Următorul punct este dezbaterea privind:
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de João Ferreira și Patrick Le Hyaric, în numele Grupului Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică, referitoare la criza din sectorul pescuitului din Europa provocată de creșterea prețului combustibililor - B7-0306/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Alain Cadec, Antonello Antinoro, Jim Higgins, Jarosław Leszek Wałęsa, Maria do Céu Patrão Neves, Werner Kuhn, Ioannis A. Tsoukalas, Crescenzio Rivellini, Rareș-Lucian Niculescu, Vito Bonsignore și Salvador Garriga Polledo, în numele Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat), referitoare la criza din sectorul pescuitului cauzată de creșterea cursului petrolului - B7-0307/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Philippe de Villiers și Juozas Imbrasas, în numele Grupului Europa Libertății și Democrației, referitoare la criza sectorului european al pescuitului determinată de creșterea prețului petrolului - B7-0308/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Britta Reimers, în numele Grupului Alianței Liberalilor și Democraților pentru Europa, referitoare la criza din sectorul pescuitului cauzată de creșterea cursului petrolului - B7-0310/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei de Josefa Andrés Barea, Kriton Arsenis, Luis Manuel Capoulas Santos, Estelle Grelier, Iliana Malinova Iotova, Guido Milana, Ulrike Rodust, Antolín Sánchez Presedo și Catherine Trautmann, în numele Grupului Alianței Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European, referitoare la prețurile în creștere ale petrolului și sprijinul pentru pescari - B7-0311/2011),
întrebarea cu solicitare de răspuns oral, adresată Comisiei de Isabella Lövin, în numele Grupului Verzilor/Alianța Liberă Europeană, referitoare la criza din sectorul pescuitului datorată creșterii prețului petrolului - B7-0313/2011).
Alain Cadec
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, înainte de toate, Parlamentul are un singur sediu: Strasbourg!
Începând cu februarie 2011, prețul petrolului înregistrează o creștere continuă, depășind recent pragul de 100 USD. În toate regiunile de coastă ale Europei, pescarii sunt grav afectați de această creștere a prețului petrolului.
Într-adevăr, odată cu creșterea prețului petrolului, explodează și costurile de exploatare în sectorul pescuitului, îndeosebi pescuitul artizanal fiind grav afectat. Veniturile pescarilor depind și ele de prețul petrolului. Profesioniștii de pretutindeni îmi spun că sunt îngrijorați de creșterea prețului petrolului. Vreau să acționăm împreună pentru a ne asigura că întreprinderile își pot continua activitatea în ciuda creșterii costurilor de exploatare.
Prin această întrebare și rezoluția care va urma, solicit statelor membre ca, acolo unde este necesar, să ajute profesioniștii din domeniul pescuitului să-și continue activitatea, fără a denatura însă concurența. Solicit, așadar, majorarea plafonului de minimis al ajutoarelor de la 30 000 EUR la 60 000 EUR pe întreprindere. În niciun caz nu poate fi însă vorba de o majorare a bugetului Parlamentului sau a bugetului european. Ajutoarele de minimis sunt ajutoare pe care statele membre le pot acorda întreprinderilor în măsura în care consideră că nu se produce o denaturare a concurenței.
Solicit puțin mai multă flexibilitate pentru statele membre. Solicit totodată Comisiei să analizeze corespunzător cererea mea și să înțeleagă preocupările unui întreg sector, care trebuie conservat și dezvoltat. Comunitatea pescarilor este alcătuită din bărbați și femei care au nevoie de un venit decent și de sprijinul nostru. Acest sector devine tot mai fragil ca urmare, printre altele, a creșterii importurilor de produse pescărești și de acvacultură pe piața europeană. Nu este vorba doar de profitul economic. Este în interesul nostru să conservăm această activitate, care contribuie la dezvoltarea teritoriului nostru și a regiunilor de coastă, la asigurarea securității alimentare a Uniunii Europene și la protejarea locurilor de muncă din sector.
Bastiaan Belder
Dle președinte, situația din sectorul pescuitului este foarte gravă. Prețul petrolului crește, în timp ce prețul produselor pescărești rămâne la un nivel scăzut, atingând de fapt un nivel minim record.
Doamnelor și domnilor, v-aș atrage atenția asupra pescuitului de cambulă. Pescuitul de cambulă este important pentru țara mea, Olanda, dar și pentru Franța, Belgia, Anglia și Danemarca. În urmă cu câțiva ani, pentru că stocurile de cambulă erau foarte scăzute, au fost permise importurile scutite de taxe de alți pești plați. Alternative ieftine, însă și mai puțin gustoase, dar asta e altă poveste. Astăzi avem suficientă cambulă în apele noastre și totuși importurile scutite de taxe de pești plați ieftini continuă. Ca urmare, cambula proaspătă este fie vândută la prețuri mult inferioare prețului de cost, fie retrasă de pe piață și scoasă la licitație în vederea lichidării stocurilor. O situație absolut regretabilă! Dle președinte, importurile scutite de taxe de filet de cambulă trebuie să înceteze. Nu este doar dorința pescarilor, ci și a industriei de prelucrare și a pieței. De ce? Supraviețuirea pescarilor este esențială pentru comercianți, pentru că altfel, în viitor, nu vor mai putea să includă cambula printre produsele lor.
Doamnelor și domnilor, avem nevoie de măsuri concrete și imediate. Aceasta este o criză care obligă Europa să ia măsuri determinate. Vă îndemn să votați în favoarea unor astfel de măsuri.
Jörg Leichtfried
(DE) (Vorbitorul îi adresează dlui Cadec o întrebare în cadrul "procedurii cartonașului albastru”, în conformitate cu articolul 149 din regulamentul de procedură) Dle președinte, am o întrebare pentru dl Cadec, legată de remarca sa introductivă cu privire la presupusul sediu unic al Parlamentului European. Dle Cadec, poate că ați observat că Parlamentul se reunește uneori și la Bruxelles, că reuniunile comisiilor se desfășoară la Bruxelles sau că, într-o oarecare măsură, administrația își desfășoară activitatea la Luxembourg. N-am vrut decât să vă atrag atenția că lucrurile stau poate puțin altfel decât vă imaginați dvs.
Alain Cadec
Dle președinte, am vrut pur și simplu să vă reamintesc că Tratatele sunt clare în acest aspect: sediul Parlamentului European, al acestui plen în care ne aflăm astăzi și întreaga săptămână se află doar la Strasbourg.
Lucrăm, desigur, și la Bruxelles. Petrec acolo două săptămâni pe lună în care, la fel ca și dvs., doamnelor și domnilor, mă simt excelent și lucrez foarte mult. Însă sediul Parlamentului, al acestui plen, este Strasbourg și trebuie să rămână Strasbourg.
Britta Reimers
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, pentru multe întreprinderi din Uniunea Europeană, creșterea continuă a prețului combustibilului reprezintă o povară suplimentară. Această creștere a prețului afectează în special pescarii europeni, care nu pot compensa costurile suplimentare prin creșterea capturilor sau impunerea unor prețuri mai bune.
Actuala situație politică din Africa de Nord și Orientul Mijlociu a înrăutățit lucrurile și mai mult. Se impune, așadar, o analiză a efectelor creșterii prețului petrolului asupra economiei și ocupării forței de muncă din UE. Care sunt cele mai amenințate sectoare și pentru ce tip de sprijin putem opta pentru a nu denatura concurența? Solicităm deci Comisiei să analizeze aceste probleme.
Este important să sprijinim industria europeană a pescuitului, inclusiv pentru a nu permite o creștere a dependenței noastre de importurile din țări terțe. Suntem pe punctul de a revizui politica comună în domeniul pescuitului, fapt care ne obligă la prudență și evitarea oricăror acțiuni premature, inclusiv în ceea ce privește abordarea acestei probleme.
Ulrike Rodust
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, industria europeană a pescuitului se află într-o criză profundă, astfel cum au indicat și colegii mei. Pescarii din toate mările europene se plâng de scăderea dureroasă a veniturilor, care se poate dovedi suficient de gravă pentru a le amenința existența. De ce scad însă veniturile pescarilor noștri? Din punctul meu de vedere, există trei motive. Reducerea stocurilor de pește este primul. În al doilea rând, scăderea generală a prețurilor exact în zonele în care stocurile de pește sunt suficiente și oferta este prea mare. În al treilea rând, acesta fiind și motivul care ne preocupă astăzi, este vorba despre creșterea costurilor de exploatare ca urmare a creșterii prețului țițeiului.
Se impune o acțiune politică. Trebuie să facem tot ce putem pentru a veni în ajutorul acestui sector. Aș sublinia că trebuie să ne limităm la ceea ce putem face. Propunerea de rezoluție înaintată de Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) promite mai mult decât putem face noi. Solicită o creștere de 100 % a plafonului de ajutor de minimis, de la 30 000 EUR la 60 000 EUR, menită să finanțeze subvențiile pentru combustibil. Însă problema este că multe state membre nu își pot permite să acorde subvenții pentru combustibil, astfel că majoritatea pescarilor nu ar primi niciun fel de ajutor în acest fel.
În plus, celelalte două probleme ar rămâne nerezolvate: în primul rând, s-ar intensifica de fapt pescuitul excesiv și, în al doilea rând, problema prețurilor pieței nu și-ar găsi rezolvarea.
Din punctul meu de vedere, ne confruntăm cu o problemă mult mai mare în ceea ce privește sprijinul financiar pentru sectorul pescuitului. Statele membre nu folosesc resursele Fondului european pentru pescuit, deși Uniunea Europeană plătește 50 %. În această privință, se impune fără întârziere o schimbare, care să servească interesele pescarilor noștri.
Doamnelor și domnilor, vă invit să lucrăm împreună pentru a elabora până joi un text diferit și să colaborăm pentru o politică rațională, durabilă și mai puțin cosmetizată în domeniul pescuitului.
Isabella Lövin
autoare. - Dle președinte, la rândul meu, doresc să-i mulțumesc colegului meu, dl Cadec, pentru că ne-a oferit ocazia de a discuta probleme fundamentale. În primul rând, când vorbim de creșterea prețului petrolului, trebuie să ne gândim că există de fapt două sectoare care sunt deja scutite de toate taxele pe energie și mă refer la transportul aviatic și maritim, care include pescuitul. Prin urmare, comparativ cu alte sectoare din Uniunea Europeană, pescuitul este proporțional mai puțin afectat de creșterea prețului petrolului, din moment ce este deja scutit de orice taxe.
Vorbim astfel de o subvenție ascunsă, care a permis industriei europene a pescuitului să continue să exploateze stocurile de pește epuizate, iar segmentele cele mai mari consumatoare de combustibili fosili din sectorul pescuitului sunt de fapt și cele mai distructive și mă refer la segmentul traulerelor laterale și al traulerelor de fund. Plafonul de minimis a fost deja majorat de zece ori în 2008. Vorbim, așadar, de o altă subvenție majoră acordată sectorului. În același timp însă, pe scena internațională, excelăm în promisiuni de reducere a emisiilor de CO2 cu până la 80 % - 95 % până în 2050. La Nagoya am promis, de asemenea, să eliminăm toate subvențiile dăunătoare mediului până în 2020. Și în contextul negocierilor din cadrul OMC ne concentrăm pe modalitățile de eliminare a denaturării generate de subvențiile din industria pescuitului.
Cred că poziția de lider a UE în cadrul actualului proces de negociere ar fi subminată de introducerea în acest moment a unei majorări a plafonului de minimis, transmițându-se astfel un semnal în întreaga lume că și alte țări pot majora subvențiile pentru petrol acordate industriei pescuitului, ceea ce ar da naștere unui cerc vicios, care ar spori presiunea la care sunt supuse stocurile mondiale de pește. Cu siguranță, nu avem nevoie de așa ceva acum. Într-un moment în care trebuie să schimbăm tendințele, o astfel de acțiune ar transmite un semnal total greșit. Piața trebuie să asume creșterea prețurilor, acesta fiind elementul pe care trebuie să se concentreze Comisia în reforma politicii comune din domeniul pescuitului.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle președinte, Comisia cunoaște actuala situație din sectorul pescuitului. Prețul combustibililor este unul dintre motivele problemelor pe care le avem, însă nu e singurul motiv.
Pentru a aborda problema generată de prețul combustibililor, Comisia încurajează statele membre să folosească pe deplin posibilitățile oferite de Fondul european pentru pescuit, care au rămas neexploatate. Până în prezent, statele membre au utilizat mai puțin de 20 % din totalul alocat.
Cel mai bun răspuns în fața prețurilor ridicate ale combustibililor este utilizarea măsurilor prevăzute de FEP, care contribuie la restructurarea flotei de pescuit și asigură valoare adăugată produselor pescărești, ameliorând astfel și prețurile. Este foarte probabil ca prețurile combustibililor să rămână la un nivel ridicat și în anii următori. E adevărat că săptămâna trecută prețurile au coborât, însă ne putem aștepta ca acestea să rămână la un nivel ridicat.
Așadar, în cadrul reformei politicii comune în domeniul pescuitului și al Regulamentului financiar, Comisia analizează modalitățile prin care ar putea stimula și mai mult pescuitul cu consum redus de combustibil. Obiectivul va fi acela de a încuraja ajustarea sectorului la noile realități și de a-i spori rezistența în raport cu prețul combustibililor. O astfel de abordare trebuie să respecte însă pe deplin principiul conform căruia asistența financiară nu trebuie sub nicio formă să crească efortul de pescuit.
Cea mai bună modalitate de a crește rezistența sectorului la prețurile combustibililor este aceea de a asigura un raport de directă proporționalitate între nivelurile eforturilor de pescuit și randamentul durabil maxim. Pe termen mediu, o astfel de abordare ar conduce la stocuri mai abundente de pește. Mai mult pește înseamnă mai multe oportunități de pescuit, fapt care, la rândul său, antrenează venituri mai mari pentru sector în general.
Majorarea plafonului de minimis nu reprezintă un aspect nou. În 2008, Comisia a efectuat un studiu în care a analizat efectele majorării plafonului de la 30 000 EUR la 100 000 EUR per beneficiar.
Din concluziile studiului a rezultat că nu putem accepta o astfel de propunere, în special din trei motive. În primul rând, pentru că o astfel de majorare ar produce o denaturare a modului de funcționare a sectorului, care s-ar îndrepta către tehnologii cu consum mai mare de combustibil și, implicit, cu un impact negativ mai mare asupra mediului marin. În al doilea rând, pentru că navele mai mari și cu un consum mai mare de combustibil ar primi un nivel mai ridicat de finanțare decât navele mai mici, care au un consum mai redus de combustibil. Cred că nimeni de aici nu dorește să încurajeze navele mari să utilizeze mai mult combustibil.
Al treilea motiv este și cel mai important, fiind deja menționat de câțiva deputați din Parlament. În prezent, multe state membre sunt obligate să pună în aplicare măsuri de austeritate. Prin urmare, o astfel de propunere, care ar genera o creștere a cheltuielilor publice, s-ar bucura de un sprijin politic redus din partea statelor membre. Chiar dacă pragul de minimis ar fi majorat, multe state membre nu ar avea banii necesari pentru a face uz de această nouă posibilitate de a cheltui banii contribuabililor. Pe de altă parte, dacă doar anumite state membre ar acorda un ajutor de minimis mai mare, s-ar produce o denaturare a concurenței și s-ar crea un mediu concurențial inechitabil între flotele diferitelor state membre. Iată cel mai important motiv.
În ceea ce privește reducerea scutirii de taxe pe combustibil aplicată industriei pescuitului, nu putem accepta propunerea Verzilor. Aceasta este o problemă care nu poate fi abordată corespunzător doar prin legislația UE, impunându-se o discuție la nivel global. Impozitarea unilaterală a combustibilului cumpărat în porturile UE ar determina denaturări masive ale concurenței în detrimentul flotelor UE. Aceasta ar fi o măsură care ar aduce prejudicii și porturilor UE, întrucât multe nave ar alege pur și simplu să cumpere combustibil în afara Uniunii Europene. Iată de ce îndemnăm statele membre să utilizeze fondurile pe care le oferim.
Carmen Fraga Estévez
Dle președinte, în așteptarea reformelor propuse ale politicii comune din domeniul pescuitului (PCP), Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) dorește să-și exprime din nou îngrijorarea profundă cu privire la situația economică în care se află sectorul pescuitului.
Până la prezentarea propunerii vizând noua organizare comună a piețelor, sectorul va continua să fie lipsit aproape în totalitate de orice spațiu de manevră pentru stabilirea prețurilor. Normele privind importurile, dintre care multe provin din pescuitul ilegal, continuă să genereze o concurență neloială pentru producția UE, având în vedere că noile obligații de monitorizare obligă întreprinderile să mobilizeze o parte mai mare a resurselor lor, în timp ce criza generală nu prea favorizează creșterea consumului de produse de calitate. La toate acestea trebuie să adăugăm tendința ascendentă pe care o manifestă prețul combustibililor, care amenință din nou întreprinderile care au reușit să supraviețuiască și crizei din 2008.
În lumina reformelor ample ale PCP care sunt avute în vedere și în contextul în care ajutoarele structurale sunt tot mai reduse, multe întreprinderi ar putea avea nevoie de lichidități pentru a se putea restructura sau adapta la noile realități din 2013.
Acesta este și motivul pentru care am adresat această întrebare cu solicitare de răspuns oral și am prezentat Parlamentului propunerea de rezoluție conexă, luând în calcul faptul că ajutorul propus nu implică niciun fel de costuri pentru bugetul UE și că, în plus, majorarea solicitată este mult inferioară ajutorului de minimis primit de alte sectoare, precum transportul sau agricultura. Nu vrem să trecem iar prin experiența din 2008, când am dezbătut pachetul de măsuri adoptate in extremis de dl comisar Borg.
Dnă comisar, vreau să vă spun ceva: este adevărat că unele state membre vor fi în măsură să acorde acest ajutor, iar altele nu, fapt care, considerați dvs., va crea disparități. Cu toate acestea, o disparitate mult mai mare este generată prin faptul că unele state membre nu cofinanțează Fondul european pentru pescuit, ceea ce însă este acceptat în mod general. Avem nevoie de propuneri de ajutoare, astfel încât orice stat membru care dorește să-și protejeze sectoarele să fie în măsură să o facă.
Catherine Trautmann
Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, pescarii ne-au spus că le este tot mai greu să trăiască de pe urma muncii lor.
Explozia prețului petrolului se adaugă unui context deja extrem de dureros pentru ei, determinat de reducerea cotelor de pescuit și planurile de ieșire din flotă. Deși prețul a scăzut ușor, fluctuațiile continuă și au trecut deja doi ani de când această situație afectează viața de zi cu zi a tuturor pescarilor europeni, mai ales a celor din sectorul pescuitului artizanal și al pescuitului de coastă.
Aceasta este o situație extrem de alarmantă și dorim ca pescarii să știe că au tot sprijinul nostru. În acest scop, solicităm Comisiei Europene să majoreze plafonul ajutoarelor de minimis care le pot fi acordate pentru a-i ajuta să facă față acestei crize. Este vorba doar de o măsură temporară, justificată de o situație presantă.
Comisia a reacționat deja la un fenomen similar în 2007, astfel că acum, când ne aflăm într-un alt punct de cotitură, dorim să știm care sunt măsurile concrete pe care intenționează să le pună în aplicare. Dna comisar ne-a dat deja câteva detalii despre unele dintre acestea. După cum a subliniat și dna Fraga Estévez, considerăm că este esențial ca statele membre să utilizeze toate fondurile prevăzute actualmente de regulament.
Într-un moment în care viitoarea politică comună în domeniul pescuitului pare să prindă contur, nu cred că pescarii noștri se opun schimbării. Dimpotrivă. Mulți dintre ei mi-au spus că sunt dispuși la orice eforturi, mai ales în ceea ce privește conservarea stocurilor. Vorbim, de fapt, de o responsabilitate colectivă. Este esențial în acest sens ca pescarii noștri să nu devină victime ale unor factori străini de activitatea lor și asupra cărora nu au absolut niciun control.
Dnă comisar, dacă ați opta pentru un răspuns rapid și eficient în această problemă, ați transmite un semnal care ar contribui la consolidarea legăturilor dintre Comisie și această profesie, legături care au fost dintotdeauna foarte fragile.
Chris Davies
în numele Grupului ALDE. - Dle președinte, astăzi se solicită subvenții pentru pescari ca urmare a creșterii prețurilor combustibililor. Mâine voi fi agricultorii, apoi șoferii de camioane, urmați de operatorii aerieni, după care ce spuneți de proprietarii stațiilor de benzină? Și profiturile lor au scăzut ca urmare a creșterii prețului combustibililor.
Suntem cu toții afectați de creșterea prețului combustibililor. Ce-ar fi să ne subvenționăm reciproc! Această idee e absurdă. Am introdus în Parlamentul European o formă a politicii clientelare practicată în America prin pledoarii speciale pentru interese sectoriale. Spunem cu toții că ar trebui să avem politici durabile în domeniul pescuitului. Dezbaterea de astăzi relevă însă faptul că, atunci când vine vorba de punerea în practică a acestora, unii dintre noi par să nu înțeleagă foarte bine cuvântul "durabil”. De fapt habar nu au ce înseamnă.
Comisia a arătat foarte clar că înțelege că, în anumite privințe, industria pescuitului nu este viabilă din punct de vedere economic. Aceasta nu este însă consecința creșterii prețului combustibililor, ci a practicilor de pescuit nedurabile continuate de zeci de ani. Dacă piața este constrânsă, dacă pescarii nu reușesc să impună costurile peștelui direct asupra consumatorilor, atunci se impune într-adevăr o analiză. Trebuie să ne asigurăm că există o legătură directă între prețul peștelui și costurile impuse consumatorilor, însă subvenționarea unor practici nedurabile nu va reduce în niciun caz pescuitul excesiv, care de altfel este sursa inițială a problemelor economice cu care ne confruntăm. În urmă cu o lună, la întrebarea adresată de dl Cadec în cadrul comisei Parlamentului, dna comisar a spus că nu este dispusă să sprijine subvențiile menite să compenseze creșterea prețului combustibililor. Personal, mă bucur că astăzi am auzit-o repetând acest lucru.
Marek Józef Gróbarczyk
Dle președinte, o politică comună în domeniul pescuitului bazată în primul rând pe protecția mediului trebuie să permită menținerea la un nivel viabil a gestionării și dezvoltării pescuitului european. Pescuitul este o componentă deosebit de importantă a economiei, însă ar trebui să subliniem deopotrivă valoarea culturală a pescuitului, transmisă din generație în generație. Conservarea acestei valori ar trebui să se înscrie, așadar, printre obiectivele politicii comune din domeniul pescuitului.
Din punct de vedere economic, este esențial să menținem un echilibru economic adecvat. În ceea ce privește creșterea drastică a prețului combustibililor în Europa, care a contribuit la colapsul industriei, politica comună în domeniul pescuitului ar trebui să includă un mecanism care, în astfel de situații, să poată proteja pescarii împotriva unei creșteri necontrolate a prețurilor. Uniunea Europeană nu poate permite ca încă o ramură a industriei maritime europene să migreze către Orientul Îndepărtat, așa cum s-a întâmplat cu industria construcției de nave și transportul maritim. Ar trebui să reținem că Islanda nu dorește să adere la Uniunea Europeană tocmai pentru că are rezerve legate de PCP.
Având în vedere cele menționate, ar trebui să accelerăm considerabil reforma PCP și să acționăm pentru a proteja mediul și a asigura o protecție adecvată a pescarilor. Se ridică astfel din nou întrebarea legată de necesitatea de a opta pentru regionalizarea industriei pescuitului, care ar permite o influență mai mare, dar echilibrată, a statelor individuale asupra PCP. Trebuie subliniat încă o dată faptul că, în contextul crizei și al instabilității economice, PCP nu va mai funcționa și va lăsa pescarii în voia sorții.
Jean-Paul Besset
Dle președinte, trebuie să spun că sunt destul de mulțumit de răspunsul dnei Damanaki cu privire la această problemă a efectelor creșterii prețului petrolului asupra pescarilor.
Ne confruntăm cu o adevărată problemă de coerență politică în Uniunea Europeană și cu o tendință structurală gravă, care știm foarte bine că va persista, legată de creșterea prețului petrolului determinată de deficitul de petrol, problemă la care nu putem oferi soluții conjuncturale pe termen scurt, prin creșterea subvențiilor în funcție de fluctuațiile prețului petrolului. Aceasta este o problemă de logică politică. Uniunea Europeană nu trebuie să se dezică de principiile și obiectivele pe care și le-a fixat, stabilind ca priorități combaterea încălzirii globale și reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră cauzate de combustibilii fosili.
Este vorba, așadar, despre a nu transmite un semnal contrar, despre a nu practica o politică contradictorie. Menținerea unui sistem energetic sortit eșecului nu va ajuta pescarii, ci, inevitabil, va sfârși prin a-i condamna. Dimpotrivă, ar fi mult mai indicat să li se dea posibilitatea de a-și diversifica mijloacele de pescuit și de a reorienta factorii de producție către instrumente de economisire a energiei. Subvențiile ar trebui canalizate înspre aceste domenii și nu într-un sprijin pe termen scurt determinat de fluctuațiile prețului petrolului.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Dle președinte, ne confruntăm din nou cu o problemă care a fost deja abordată în 2008. La acea vreme, Parlamentul European și-a exprimat solidaritatea cu pescarii și a solicitat Comisiei să elaboreze propuneri specifice menite să amelioreze situația din regiunile cele mai dependente de pescuit. Statisticile arată în mod clar că, din 2003, costurile pescuitului în Uniunea Europeană au crescut de peste trei ori, iar explozia bruscă a prețului combustibililor obligă în prezent pescarii să investească cu 40 % mai multe resurse pentru a le putea furniza clienților pește proaspăt într-un interval cât mai scurt de timp.
Fără îndoială, deteriorarea situației se explică în primul rând prin fenomenul din ultimele luni al creșterii abrupte a prețului combustibililor pe piețele mondiale. Creșterea prețului combustibililor înseamnă automat scăderea profiturilor pescarilor, întrucât bărcile lor sunt propulsate de motoare diesel. Ne aflăm astfel într-un cerc vicios. Încercând să compenseze creșterea prețului combustibililor, pescarii își extind zonele de pescuit pentru a crește volumul capturilor, ceea ce înseamnă că bărcile lor consumă mai mult combustibil. Se impune, așadar, o acțiune din partea Comisiei Europene prin majorarea plafonului ajutoarelor de minimis de la 30 000 EUR la 60 000 EUR pe întreprindere pentru o perioadă de trei ani, astfel cum a propus grupul meu politic. În actualele circumstanțe, cred că este o propunere rezonabilă, care va ajuta un sector confruntat cu dificultăți financiare și va asigura condiții pentru dezvoltare socială și economică.
Josefa Andrés Barea
(ES) Dle președinte, faptul că am găsit timp pentru această problemă în contextul unei agende destul de încărcate, sugerează importanța pe care acest plen o acordă creșterii prețului petrolului și efectelor pe care le antrenează pentru sectorul pescuitului.
Prețul barilului a crescut cu 63 % din 2007. E adevărat că astăzi a scăzut, însă nu îndeajuns de mult pentru a fi durabil.
Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor și Democraților din Parlamentul European este îngrijorat de criza care afectează acest sector și suntem convinși că soluția presupune un răspuns la nivelul UE, care să includă măsuri cerute deja de deputații din PE și de guvernele diferitelor state membre.
Solicităm, așadar, ca această situație să fie abordată printr-un mecanism eficient și imparțial, care să permită măsuri de urgență la nivelul UE.
În 2007 au fost adoptate măsuri de minimis. Dnă comisar Damanaki, acum nu vă cerem doar măsuri de minimis, vă cerem să luați în considerare posibilitatea deschiderii Fondului european pentru pescuit (FEP) și a unei flexibilizări a acestuia, având în vedere incapacitatea unor state membre de contribui cu bani pentru soluționarea problemei, incapacitate pe care ați recunoscut-o.
Sperăm că cei din Comisie vor fi capabili să exploreze noi abordări, propuneri concrete care să le permită să utilizeze FEP pentru a ajuta pescuitul artizanal și pescuitul costier, precum și cel practicat în porturi periferice, acestea fiind cele mai grav afectate segmente ale flotei.
Dnă comisar, în acord cu propunerea pe care ați enunțat-o deja, v-aș ruga să analizați posibilitatea de a introduce în PCP noi măsuri menite să limiteze dependența excesivă de combustibil a sectorului pescuitului. V-aș ruga totodată să sprijiniți îmbunătățirile care se impun în domeniul comercializării produselor. Toate aceste măsuri trebuie considerate din perspectiva durabilității, despre care ați vorbit, din perspectiva mediului și a pertinenței sociale, fără a uita însă cât de important este să privim lucrurile și din cealaltă perspectivă, cea umană, a pescarilor care suferă enorm.
Considerăm că este vorba despre o măsură de urgență și credem că măsuri pe termen scurt vizând sporirea flexibilității ar putea da un răgaz acestui sector destul de lovit.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Dle președinte, avem nevoie urgent de măsuri concrete de reducere a impactului creșterii prețului combustibililor asupra sectorului pescuitului.
Acesta este un sector care funcționează cu resurse tot mai reduse, este recompensat cu prețuri tot mai mici și se confruntă cu o concurență masivă cu țările terțe, care cu siguranță denaturează piața. Sprijin, așadar, orice măsuri necesare care nu implică niciun cost pentru bugetul european.
Având însă în vedere dependența sectorului de combustibilii fosili și în contextul noii reforme, eforturile deja făcute până în prezent ar trebui completate de măsuri care să însoțească o politică inovatoare, astfel încât flota de pescuit să devină mai eficientă din punct de vedere energetic. Trebuie să înțelegem că sprijinirea cercetărilor în acest domeniu reprezintă totodată un angajament pentru rentabilitate și o ocazie oferită sectoarelor legate de piața energetică, precum construcția de nave, de a avea un viitor și de a se putea reinventa.
Rareș-Lucian Niculescu
Trebuie să fim conștienți că prețurile la țiței vor rămâne ridicate și că nu ne vom mai întoarce niciodată la perioada de 30-40 de dolari pe baril. Epoca țițeiului ieftin a dispărut. Pentru 2011, cel puțin, media va fi în continuare de 80-100 de dolari pe baril. În aceste condiții este de așteptat ca impactul negativ asupra economiei să continue. În sectorul pescuitului sunt necesare noi măsuri având în vedere mai ales faptul că pescarii europeni trebuie să facă față unei concurențe internaționale puternice.
Pescuitul reprezintă în multe regiuni singura activitate economică posibilă și este important pentru menținerea numărului de locuri de muncă. Așa cum am arătat, trebuie să ne așteptăm în continuare la prețuri ridicate la petrol, iar această conjunctură economică îi afectează în primul rând pe cei care sunt implicați în pescuitul la scară mică. O întrebare importantă în acest context este: care este viitorul politicii comune privind pescuitul și care este viitorul Fondului european pentru pescuit? Dacă acest fond este puțin utilizat înseamnă că trebuie analizat și reformat.
Kriton Arsenis
(EL) Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, dacă nu vom stopa colapsul pescuitului, al stocurilor de pește, este clar că nu vom mai avea o industrie a pescuitului. Este însă foarte important să vedem ce se întâmplă în prezent cu pescarii noștri. Este adevărat că pescarii care practică pescuitul artizanal, costier, suferă foarte mult în prezent.
Discutăm despre extinderea unei măsuri la care, de fapt, ei au acces doar foarte rar. Ca urmare a crizei economice, cele mai multe țări mediteraneene vor fi incapabile să utilizeze ajutorul de minimis. Aceasta este realitatea. Pe de altă parte, trebuie găsită modalitatea optimă de a utiliza Fondul european pentru pescuit pentru a sprijini și ajuta acele țări adâncite într-o criză economică profundă să depășească aceste probleme și să poată acorda ajutorul necesar pescarilor lor.
Personal, sunt în favoarea extinderii ajutorului de minimis cu anumite condiții: trebuie să ne concentrăm pe pescarii care practică pescuitul artizanal și costier la scară mică, trebuie să ne concentrăm pe pescarii care respectă practici corecte și durabile și, în cele din urmă, trebuie să garantăm că finanțarea nu va avea drept consecință creșterea eforturilor de pescuit și că aceste măsuri nu amenință viabilitatea socială și de mediu a pescuitului european. Nu trebuie să descurajăm încercările de a transforma pescuitul european într-o industrie mai eficientă, iată o altă condiție care trebuie garantată.
Dnă comisar, sunt de acord cu dvs. Trebuie să analizăm modalitățile prin care putem exploata mai eficient Fondul european pentru pescuit și mai ales prin care am putea ajuta țările care nu mai dispun de fondurile necesare pentru a participa cu o contribuție proprie la fond să aducă totuși o contribuție mai activă.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Dle președinte, am stabilit o serie de condiții și cereri pentru a asigura un pescuit durabil și responsabil în cadrul noii politici comune în domeniul pescuitului. În același timp, pescarii depind de capriciile vremii și ale concurenței neloiale. În decursul ultimilor ani, au fost confruntați și cu o altă problemă majoră - creșterea continuă a prețului petrolului. Toți acești factori au făcut aproape imposibilă exercitarea acestei profesii.
Se prevede aplicarea principiului de minimis până în 2013. Dacă suntem cu adevărat preocupați de perspectivele sectorului, cred că este momentul să îl supunem unui proces de revizuire. Prețul combustibilului s-a triplat, fapt ce pune în mod firesc în discuție adecvarea și conformitatea legislației UE în raport cu realitatea economică și cu nevoile pescarilor europeni. Mă aștept ca în această privință, Comisia să revizuiască actualul plafon aplicabil de 30 000 EUR în sensul creșterii semnificative a sumei alocate.
Mai există însă și o altă problemă. Comisia trebuie să renunțe și la atribuțiile sale legate strict de controlul ajutoarelor de stat și trebuie să încurajeze activ statele membre să îl utilizeze. De ce este important acest lucru? Unele țări din Uniunea Europeană preferă să nu menționeze această facilitate, deoarece ar presupune o povară suplimentară asupra bugetelor lor naționale. Pe de altă parte, când exercită presiuni asupra sectorului pescuitului, invoca imediat Bruxelles-ul pentru a se justifica. Doar o analiză sumară indică faptul că pescarii bulgari nici măcar nu știu că există o astfel facilitate și un astfel de regulament. Organizațiile din acest sector au înaintat o serie de cereri pentru acordarea unui ajutor de stat menit să sprijine sectorul, neavând însă nicio idee despre regulamentul de minimis. Statele sunt preocupate de acordarea acestei facilități acum, când se impune o atenuare a efectelor cauzate de prețurile ridicate ale petrolului, care ridică întrebări legate nu doar de prețurile mari, ci și de supraviețuirea sectorului în general.
Pe de altă parte, există și problema procedurilor oneroase presupuse de absorbția fondurilor europene, inclusiv în cadrul regulamentului de minimis.
Acesta este motivul pentru care doresc să adaug întrebarea mea celor adresate deja de colegii mei și îi mulțumesc dlui Cadec pentru inițierea dezbaterii de astăzi: cum intenționează Comisia Europeană să încurajeze statele membre să utilizeze facilitățile prevăzute de regulamentul de minimis? Ce măsuri intenționează Comisia să adopte pentru a realiza un echilibru între controlul utilizării fondurilor și accesibilitatea acestor fonduri pentru pescarii europeni?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Dle președinte, dnă comisar, doamnelor și domnilor, creșterea prețului petrolului este o tendință structurală care rezultă din dezechilibrul dintre o producție limitată și o cerere mondială tot mai mare. Volatilitatea prețurilor din ultimii ani a reprezentat o lovitură dură și a îngreunat încercările de ajustare treptată. Avem nevoie, așadar, de un răspuns capabil să stopeze creșterea adesea bruscă a prețurilor în industria pescuitului și deteriorarea situației deja complicate în care se află sectorul.
În 2007, în momentul adoptării regulamentului privind introducerea ajutorului de minimis, s-a considerat că o astfel de măsura nu va afecta comerțul și nici nu va denatura concurența. În prezent se impune o evaluare a acestor aspecte, care să permită evoluția către o soluție mai ambițioasă, elaborată ca parte a procesului de reformă a politicii comune din domeniul pescuitului și luând în calcul opțiunile ce decurg din Directiva-cadru privind strategia pentru mediul marin și din strategia Europa 2020.
Consider că un răspuns coerent ar consolida capacitatea de ajustare structurală a sectorului, oferind, în același timp, un ajutor necesar celor mai vulnerabili membri și în special producătorilor mici și mijlocii. Consider pozitivă măsură propusă de dna comisar pentru a ameliora situația sectorului pe termen scurt prin măsuri de mobilizare și încurajare a mobilizării Fondului european pentru pescuit, măsură care cred că ar trebui să fie compatibilă cu alte acțiuni pe termen lung vizând asigurarea unei mai mari stabilități.
Estelle Grelier
(FR) Dle președinte, doamnelor și domnilor, după cum știm, pescarii din UE se confruntă cu trei probleme majore: în primul rând, este vorba de sistemul de cote foarte complex și deloc popular, care i-a obligat să adopte practici foarte restrictive. În al doilea rând, lipsa posibilităților de formare și scăderea constatată a prestigiului acestei meserii antrenează probleme semnificative în ceea ce privește recrutarea forței de muncă. În al treilea rând, iar acesta este subiectul discuției de astăzi, creșterea prețului petrolului îngreunează și mai mult condițiile de funcționare ale acestui sector afectat de criză.
Pentru a da un exemplu concret, între 2008 și 2010, veniturile pescarilor francezi au scăzut cu 100 - 200 EUR pe săptămână ca urmare a fluctuațiilor prețului petrolului, în condițiile în care cifra lor de afaceri a rămas constantă.
Ca reprezentant ales într-un oraș portuar, mă alătur cu convingere colegilor mei în a solicita Comisiei să autorizeze majorarea plafonului ajutorului de minimis. Această măsură ar atenua presiunea la care sunt supuși pescarii și le-ar permite să ducă un trai decent din veniturile obținute prin munca lor. Însă, contrar celor ce s-au spus, această măsură nu ar afecta refacerea stocurilor.
Viitoarea reformă a politicii comune din domeniul pescuitului va trebui să câștige sprijinul pescarilor. Dnă comisar, cred că un bun punct de plecare în acest sens ar fi să le putem arăta astăzi, de Ziua Europei, că Uniunea Europeană este atentă la nevoile lor.
João Ferreira
Dle președinte, dnă comisar, creșterea semnificativă a prețului petrolului a exacerbat criza cu care se confruntă sectorul pescuitului, inclusiv viabilitatea sa economică, reducând considerabil veniturile deja limitate ale celor care activează în sector. Actuala dinamică a vânzărilor nu permite ca fluctuațiile la care sunt supuse costurile factorilor de producție, inclusiv combustibilul, să afecteze prețul peștelui, actuala politică privind importurile contribuind, inter alia, la această situație. În ultimii ani, media prețurilor la prima vânzare a stagnat sau a scăzut, fapt care nu se reflectă însă și în prețuri mai mici pentru consumatorii finali.
Actuala organizare comună a pieței (OCP) pentru produsele pescărești nu a contribuit suficient la ameliorarea prețurilor la prima vânzare și nici la o mai bună distribuire a valorii adăugate în cadrul întregului lanț de valori economice al sectorului. În ultimii ani, situația economică a unui număr mare de întreprinderi s-a deteriorat constant, multe dintre ele fiind scoase de pe piață și existând riscul real ca mii de întreprinderi de pescuit să dispară și mii de locuri de muncă să se piardă ca urmare a creșterii prețului combustibilului. Sectorul pescuitului costier și artizanal, care reprezintă 90 % din flotă în unele state membre precum Portugalia, este deosebit de vulnerabil. În aceste condiții, inerția Comisiei și refuzul de a adopta măsurile necesare, poziție confirmată aici de dna comisar, sunt absolut rușinoase.
Comisia nu vede decât o singură soluție la problemele cu care se confruntă sectorul pescuitului: reducerea fără discernământ a numărului de nave sau, dacă vreți, vindecă boala omorând pacientul. Este important să spunem că astfel reduceri, practicate și în trecut fără a ține seama de particularitățile flotei, de starea stocurilor de pește în fiecare caz în parte și de necesitățile de consum ale fiecărei țări, nu au rezolvat niciuna dintre problemele cu care se confruntă acum sectorul. Singurul rezultat a fost concentrarea la nivelul UE a proprietății și a activității din sector.
Se impune așadar adoptarea de măsuri de urgență capabile să ofere un răspuns imediat și adecvat nevoilor socio-economice ale sectorului, cum ar fi crearea unui fond de garantare, plătit la nivelul UE, care să asigure stabilitatea prețului combustibililor și utilizarea tuturor marjelor și posibilităților financiare ale bugetului UE pentru a finanța măsuri extraordinare de sprijin pentru sector. Cu toate acestea, având în vedere tendința structurală de creștere a prețului petrolului și, pe de altă parte, cerințele legate de durabilitatea mediului, se impun totodată măsuri menite să asigure viabilitatea sectorului pe termen mediu și lung.
Sunt necesare mecanisme vizând îmbunătățirea prețurilor la prima vânzare și încurajarea unei distribuții corecte și adecvate a valorii adăugate în cadrul întregului lanț de valori economice al sectorului. Fondul european pentru pescuit (FEP) trebuie să ofere un sprijin eficient și substanțial reînnoirii și modernizării flotelor de pescuit, nu în ultimul rând prin sporirea selectivității diferitelor tipuri de pescuit și înlocuirea motoarelor din motive de siguranță, protecție a mediului și economie de combustibil.
La fel ca orice măsuri fiscale care ar putea fi adoptate la nivelul statelor membre, soluțiile adoptate la nivelul UE sunt necesare pentru a evita exacerbarea inegalităților care există deja între statele membre și care se adâncesc ca urmare a gravei crize economice și sociale care afectează deosebit de sever cele mai vulnerabile economii.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Dle președinte, cel mai bun lucru când pui o întrebare e că primești și un răspuns chiar dacă, în acest caz, răspunsul ar putea fi oarecum dezamăgitor.
Fără discuție, sectorul pescuitului se află într-o situație de criză: veniturile pescarilor scad în fiecare zi, continuarea activității din acest sector devenind în multe cazuri tot mai dificilă. Nu vorbim de subvenții ascunse sau de practici neviabile: vorbim despre probleme care necesită tot sprijinul nostru. Sunt lucruri pe care le-am sugerat de nenumărate ori și nu ni se poate reproșa faptul că reiterăm o cerere corectă, ca cea formulată de dl Cadec. Este doar o dovadă de coerență.
Nimeni nu a sugerat creșterea eforturilor de pescuit. Nu înțelegem de ce trebuie să respingem măsuri conjuncturale la situații excepționale. Tot ceea ce propunem este ca Comisia să nu întoarcă spatele unui sector care are nevoie urgentă de un ajutor care, astăzi, ar putea veni sub forma majorării plafonului de minimis.
Luís Paulo Alves
(PT) La rândul meu, doresc să mă alătur celor care și-au exprimat îngrijorările cu privire la veniturile scăzute ale pescarilor, situație agravată de prețul record al combustibililor, mai ales din ultimele luni.
Astfel cum s-a mai menționat, costul combustibilului are un impact puternic asupra supraviețuirii întreprinderilor maritime mici și mijlocii, determinând scăderea drastică a veniturilor deja fragile provenite din pescuit, în special. Această spirală a prețului combustibililor are profunde efecte negative și asupra noastră, concretizate în numărul redus de călătorii, venituri de mizerie pentru pescari, diminuate de prețurile scăzute la prima vânzare, creșterea volumului importurilor în Europa de produse pescărești și de moluște provenind din țări terțe și, în consecință, abandonarea activității din acest sector ca urmare a dificultăților financiare, fapt care antrenează multe pierderi de locuri de muncă.
În scopul de a preveni adâncirea acestei crize, avem nevoie de acțiuni care să abordeze problemele sectorului pescuitului. Avem nevoie de acțiuni rapide și ample. Așadar, Comisia ar trebui să reacționeze pozitiv, prin măsuri pe termen scurt și lung, menite să abordeze condițiile nefavorabile cu care se confruntă sectorul și pierderile grave de venituri care afectează pescarii noștri.
Raül Romeva i Rueda
Dle președinte, să spunem lucrurilor pe nume: este imperios necesar ca flotele europene de pescuit să se restructureze pentru a renunța la navele și echipamentele de pescuit consumatoare de energie și dăunătoare mediului și pentru a adopta practici mai benigne, care presupun un consum mai redus de energie și sunt mai durabile pe termen lung din punct de vedere social, economic și de mediu.
De aceea consider că, acordând și mai mulți bani publici sectorului pescuitului ca răspuns la creșterea prețului combustibilului, am transmite un semnal greșit mai ales acum, când are loc reforma politicii comune în domeniul pescuitului și am oferi proprietarilor de nave un stimulent care i-ar încuraja să folosească motoare mai puternice și cu un consum mai mare de combustibil. Iată de ce consider că am face o mare greșeală.
S-a explicat deja că nu există o problemă conjuncturală sau structurală și că ultimele cifre arată că 70 % din stocurile europene de pește sunt pescuite excesiv. Trebuie să clarificăm și acest lucru și să înțelegem că orice măsură menită să reducă pescuitul excesiv este o măsură binevenită. Ar fi o mare greșeală să adoptăm orice măsură având efectul contrar.
Jacky Hénin
(FR) Dle președinte, tocmai am ascultat cum doi dintre colegii mei au abordat chestiuni legate de durabilitate și de necesitatea de a subvenționa unele meserii care nu le asigură lucrătorilor venituri suficiente pentru a putea supraviețui. Și totuși trebuie să facem exact contrariul. Pescarii cer un singur lucru: să-și poată face meseria și meseria să le asigure un trai decent. Prin urmare, dacă petrolul este acum o problemă punctuală, va rămâne o problemă și în viitor. Trebuie să investim în cercetarea de motoare mai ieftine, cu un consum mai redus de petrol.
Însă reforma care are loc în prezent nu face decât să-i distrugă pe cei care practică pescuitul artizanal, pe cei care consumă mai puțin petrol, pentru a-i îmbogăți și mai mult pe cei bogați. Este atât de adevărat că, reformă după reformă, asistăm la o scădere constantă a prețului peștelui, deși peștele n-a fost niciodată mai scump în pescării, unele tipuri de pește depășind posibilitățile financiare ale consumatorilor.
Important este să facem o reformă a sistemului de cote, dar și o reformă și o analiză a practicilor acestei profesii, care fac ca micii operatorii să sufere la nesfârșit, în timp ce marii operatori se îmbogățesc necontenit.
Andrew Henry William Brons
Dle președinte, creșterea prețului combustibililor a creat încă o problemă pentru pescari. Este însă doar cea mai recentă problemă și nicidecum prima. Pentru flota britanică de pescuit, cea mai mare problemă este apartenența la UE.
Marea Britanie furnizează UE 70 % din volumul pescuit, având însă dreptul la doar 13 % din cote. Nu ar fi oare corect ca Marea Britanie să primească o cotă direct proporțională cu ceea ce oferă? Concret, cantitatea de cod debarcată în Marea Britanie a scăzut de la 300 000 de tone, înainte de aderarea la ceea ce atunci era CEE, la doar 7 000 de tone în prezent. Pescarii britanicii se confruntă cu o reducere a numărului de zile pe mare și, treptat, sunt eliminați de pe piață.
Pe termen lung, pescarii britanici doresc retragerea din UE. Pe termen scurt, doresc un tratament corect în cadrul politicii comune din domeniul pescuitului. Ca reprezentanți ai țării gazdă, pescarii britanici trebuie să aibă dreptul la un număr mai mare de zile petrecute pe mare. S-a amintit pescuitul nedurabil, însă nu flotele britanice sunt cele care pescuiesc excesiv în apele britanice. Problema este că apele britanice au fost deschise tuturor.
Maria Damanaki
membră a Comisiei. - Dle președinte, le pot spune distinșilor deputați că le înțeleg îngrijorările. Împărtășesc îngrijorările dvs. legate de veniturile scăzute ale pescarilor și mai ales ale proprietarilor de nave mici din regiunile de coastă. Să fie însă vorba de o problemă determinată de creșterea prețului combustibilului? Sunteți convinși? Am discutat de nenumărate ori despre această problemă și am recunoscut că ea exista încă dinainte de majorarea prețurilor.
Evident, sunt de acord că mărirea prețului combustibililor ar putea agrava problema, care însă a fost mereu generată în principal de pescuitul excesiv, de pescuitul care nu ține cont de limitele stabilite și care astfel afectează starea stocurilor. Este principala problemă pe care trebuie să o rezolvăm prin reforma PCP și pe care am mai discutat-o.
Acum discutăm, desigur, despre prețul combustibililor. Într-adevăr, aceasta este o problemă și trebuie să vedem cum o putem aborda. Singura soluție de a rezolva această problemă pentru totdeauna este să sporim rezistența sectorului la creșterile prețului combustibilului. Aceasta este singura cale, din moment ce nu putem cunoaște cu certitudine evoluția prețului combustibilului. Permiteți-mi să vă prezint un scenariu plauzibil: după ultima criză, Belgia a îmbunătățit motoarele navelor din flota ei, astfel că acum au redus cheltuielile cu combustibil ale flotei cu 20 %. Iată calea pe care trebuie să o urmăm și eforturile noastre merg în această direcție.
Revenind însă la propunerile dvs., acestea solicită Comisiei să majoreze plafonul de minimis. Să analizăm această problemă. Ce este de fapt acest plafon? Este plafonul ajutorului pe care statele membre îl pot acorda sectorului. Dacă Comisia va majora acum plafonul, acesta va putea fi acordat doar de statele membre cu un buget sănătos. Am antrena astfel un mediu concurențial inechitabil în sector, prin care am favoriza țările bogate. Aș vrea să înțelegem foarte bine situația.
Totodată, dacă am majora plafonul, navele mari ar fi singurele beneficiare. Sunt surprinsă că mi se cere să majorez plafonul de către anumiți deputați din acest Parlament, din partea cărora mărturisesc că nu m-aș fi așteptat. Statele membre pot acorda ajutorul de stat. Statele membre bogate îl pot da chiar acum.
Permiteți-mi o explicație în ceea ce privește fondurile. Statele membre utilizează doar 20 % din finanțarea noastră. Unii deputați se plâng că problema este tocmai finanțarea noastră, pentru că nu poate fi folosită după cum doresc țările. Dar există flexibilitate. Statele membre pot realoca finanțarea. Fiecare stat o poate face. Până în prezent, doar Italia ne-a solicitat o realocare, pe care am aprobat-o. Prin urmare, de ce nu încercați să convingeți statele membre, guvernele țărilor dvs., să utilizeze fondurile în mod adecvat? Dacă ne dorim într-adevăr să ajutăm și dacă există o problemă legată de absorbția fondurilor, sunt aici să facilitez lucrurile pentru toată lumea, însă până acum nu a fost făcut niciun astfel de efort în acest sens.
Ca să răspund cât mai direct la întrebările dvs.: da, există finanțare. Da, statele membre o pot utiliza și da, statele membre pot aloca resursele lor acestui plafon de minimis. Prin urmare, dacă aș schimba actuala stare de fapt, singurul rezultat pe care l-am obține ar fi denaturarea concurenței loiale între statele membre și între navele mici și cele mari. Trebuie să înțelegem acest lucru. Bineînțeles că avem o problemă în general și, referindu-mă la reforma noastră, putem discuta măsurile pe care ar trebui să le adoptăm pentru a ajuta mai ales pescuitul artizanal. Putem discuta orice altă propunere, însă cea vizând majorarea plafonului de minimis nu este de niciun ajutor.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc joi, 12 mai 2011, la prânz.
José Manuel Fernandes
Pescarii europeni, mai ales cei care trăiesc în statele membre aflate în cele mai mari dificultăți financiare, precum Portugalia, trec printr-o situație economică foarte dificilă, agravată de creșterea prețului combustibililor. Pentru a aborda această situație, Comisia trebuie să adopte măsuri de urgență, menite să ajute pescarii. În acest scop, Comisia ar trebui să aprobe pentru o perioadă de trei ani majorarea temporară, de la 30 000 EUR la 60 000 EUR, a subvențiilor pe care statele membre le pot acorda pescarilor. În plus, Fondul european pentru pescuit (FEP) ar trebui să acorde ajutoare pescarilor, în special pentru a le permite să dezvolte tehnici de pescuit mai selective și să înlocuiască motoarele din motive de siguranță, protecție a mediului și/sau consum redus de combustibil. Aceste măsuri ar trebui să vizeze mai ales pescuitul artizanal și costier. În cele din urmă, este esențial să dispunem de mecanisme de reglementare pentru a îmbunătăți nivelul prețurilor la prima vânzare și pentru a promova distribuirea corectă și adecvată a valorii adăugate în cadrul întregului lanț valoric al sectorului pescuitului, astfel încât prețurile plătite producătorilor să fie corespunzătoare.
Jim Higgins
, în scris. - Actualele prețuri ridicate ale petrolului au avut un impact puternic asupra costurilor de exploatare suportate de pescari, unii dintre aceștia fiind chiar obligați să-și oprească activitatea. Sunt încântat că, în urma adoptării săptămâna aceasta a unei propuneri, Parlamentul solicită Comisiei să introducă măsuri de urgență, care să includă majorarea actualului plafon al ajutorului de stat de la 30 000 EUR la 60 000 EUR pe întreprindere pentru o perioadă de tranziție de trei ani.
