Gatavošanās Eiropadomes sanāksmei 2011. gada 24. un 25. martā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par gatavošanos Eiropadomes sanāksmei, kas notiks 2011. gada 24. un 25. martā.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs, komisāra kungs, godātie deputāti! Esmu ļoti gandarīts par iespēju jūs uzrunāt pirms nākamās Eiropadomes sanāksmes. Kā jums ir zināms, neparedzēto notikumu dēļ, kas norisinājušies pēdējās pāris nedēļās, tā būs ļoti intensīva sanāksme.
Ļaujiet man vispirms jums sniegt īsu pārskatu par Eiropadomes sanāksmes galvenajiem darba kārtības jautājumiem. Tiks izskatīti trīs galvenie jautājumi: vispirms jautājums par visaptverošu ekonomikas pasākumu kopumu, ko, jācer, pieņems valstu un valdību vadītāji, tad Lībija un dienvidu kaimiņvalstis un, treškārt, Japāna.
Es vēlētos sākt ar ekonomikas politikas jautājumiem. Es ceru, ka Eiropadome pieņems šo pasākumu kopumu, lai risinātu ekonomikas un finanšu krīzi. Pasākumu kopumā ietilpst seši galvenie elementi, un pirmais no tiem ir Eiropas semestra pirmā posma noslēgšana, atbalstot fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes. Kā jūs zināt, Eiropas semestra cikls sākās gada sākumā ar Komisijas sagatavoto Gada izaugsmes pētījumu. Tajā ir apkopoti dažādi ieteikumi politikas jomā, kas ir vajadzīgi, lai nostiprinātu atveseļošanu, atbalstītu Eiropas starptautiskās konkurētspējas saglabāšanos un sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Eiropas semestra pirmais posms tagad tiks noslēgts, Eiropadomei apstiprinot fiskālās konsolidācijas un strukturālo reformu prioritātes saskaņā ar ECOFIN padomes un EPSCO padomes sagatavotajiem secinājumiem. Pagājušajā pirmdienā Vispārējo lietu padome atbalstīja šī prezidentūras sagatavotā ziņojuma tematu. Dalībvalstis, izstrādājot savas stabilitātes un konverģences programmas, kā arī valsts reformu programmas, kuras ir jāiesniedz aprīlī, ņems vērā šīs plašās politikas ievirzes.
Pamatojoties uz Komisijas novērtējumu, Padome jūnijā, proti, laikā, kad vairumā dalībvalstu svarīgi ar budžetu saistīti lēmumi vēl būs sagatavošanas posmā, dalībvalstīm sniegs savu novērtējumu un ieteikumus. Ungārijas prezidentūras mērķis ir slēgt Eiropas semestri līdz Eiropadomes sanāksmei 2011. gada jūnijā.
Otrais elements ir ekonomikas pārvaldības nostiprināšana, un šajā jomā Eiropas Parlamentam ir izšķiroša nozīme. Padome jau ir guvusi ievērojamu panākumu: ekonomikas un finanšu lietu ministri ir piekrituši Padomes vispārējai pieejai saistībā ar sešiem tiesību aktu priekšlikumiem par ekonomikas pārvaldības nostiprināšanu. Šis panākums prezidentūrai ļauj uzsākt sarunas ar Parlamentu.
Kā jums zināms, Padomei attiecībā uz politiskās vienošanās panākšanu par pasākumu kopumu ir jāievēro Eiropadomes noteiktais termiņš, proti, 2011. gada jūnijs. Uz četriem no šiem sešiem priekšlikumiem attiecas koplēmuma princips. Mēs zinām, ka Eiropadomes noteiktais termiņš nekādā veidā neuzliek saistības Eiropas Parlamentam, tomēr es izmantoju oficiālo iespēju aicināt Parlamentu sadarboties, lai mēs līdz jūnijam varētu panākt politisko vienošanos. Tas sniegtu iedrošinošus vēstījumus tirgus pārstāvjiem un - svarīgākais - mūsu iedzīvotājiem, kuri sagaida, ka mēs aizsargāsim euro un līdz ar to arī Eiropas ekonomiku. Tādējādi mums ar Eiropas Parlamentu šajā jautājumā ir kopīga atbildība.
Mūsu priekšsēdētājs gatavojas tikties ar referentiem un koordinatoriem, kuri ir atbildīgi par šī pasākuma kopuma sagatavošanu, un es ceru, ka mūsu sadarbība ar Parlamentu būs ārkārtīgi auglīga.
Trešais elements ir banku nozares dzīvotspējas atjaunošana, izmantojot jaunu, vērienīgu stresa testu.
Ceturtais elements ir Euro pakts, tā paplašināšana, iekļaujot valstis, kuras neietilpst euro zonā un vēlas tai pievienoties, un iespējama valsts pirmo rīcības plānu izziņošana, lai to īstenotu.
Piektais elements ir darba pabeigšana saistībā ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) nākotni un Eiropas finanšu stabilizācijas instrumenta (EFSF) nostiprināšanu, pamatojoties uz 21. marta "Eurogroup Plus” ministru sanāksmē panākto vienošanos, un jums visiem ir zināms, ka Eiropas Stabilizācijas mehānisma noteikumos ir minēts fakts, ka Parlamentam tiks sniegta informācija. Es par to biju īpaši gandarīts.
Sestais elements ir Līguma grozījums, par ko jūs tikko balsojāt, un oficiāli pieņemtie lēmumi, ar kuriem groza Līgumu par Eiropas Savienības darbību attiecībā uz turpmākā ESM sagatavošanu. Es vēlētos pateikties Parlamentam par pozitīvo balsojumu. Manuprāt, tas no jūsu puses bija ārkārtīgi svarīgs ieguldījums.
Kā jūs redzat, cīņā ar krīzi ir gūti īsti panākumi. Eiropadome savā nākamajā sanāksmē pabeigs šo darbu un pieņems visaptverošu pasākumu kopumu, lai atbildētu uz krīzi, saglabātu finanšu stabilitāti un liktu pamatus ilgtspējīgai izaugsmei, kas rada darba vietas.
Tagad es vēlētos pievērsties Lībijai un dienvidu kaimiņvalstīm. Pamatojoties uz Eiropas Parlamenta 2011. gada 10. marta rezolūciju, Eiropadomes 2011. gada 11. marta secinājumiem un Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Drošības padomes Rezolūciju 1973, Padome ir paudusi savu satraukumu par pašreizējo situāciju Lībijā un nosodījusi plašos un sistemātiskos cilvēktiesību pārkāpumus, vardarbību un brutālās represijas, ko režīms vērš pret Lībijas iedzīvotājiem.
Eiropas Savienības galvenie mērķi ir civiliedzīvotāju aizsardzība un atbalsts Lībijas iedzīvotājiem, lai viņi spētu realizēt savu gribu, izveidojot demokrātisku sabiedrību. Pulkvedim M. Gaddafi ir nekavējoties jāatkāpjas no amata. Viņa režīms ir zaudējis leģitimitāti, un tas vairs nav Eiropas Savienības sarunu partneris. Tātad - kādus pasākumus Padome ir veikusi?
Vispirms es vēlētos pieminēt sankcijas. 2011. gada 28. oktobrī, nepieredzēti īsā laikā, Padome pieņēma lēmumus par ierobežojošiem pasākumiem pret režīmu. 10. martā tika pieņemtas papildu sankcijas, tostarp finanšu līdzekļu iesaldēšana, plašāks ceļošanas aizliegums, ieroču embargo, kā arī embargo piemērošana aprīkojumam, ko iespējams izmantot represiju veikšanai valsts iekšienē, tādā veidā neaprobežojoties ar pasākumiem, kas piemēroti saskaņā ar iepriekš pieņemto ANO Drošības padomes rezolūciju.
Es vēlētos informēt par trešo elementu, proti, trešo sankciju kārtu. Padome, rīkojoties saskaņā ar pilnvarām, ko tai 21. martā piešķīra Ārlietu padome, ar rakstiskas procedūras palīdzību šodien ir pieņēmusi Ungārijas prezidentūras priekšlikumu paplašināt ierobežojošos pasākumus, tos piemērojot citām fiziskām un juridiskām personām Lībijā, un šīs sankcijas jau tiek piemērotas Lībijas valsts naftas uzņēmumam.
Ārpus sankciju piemērošanas, - ko vēl Padome ir paveikusi? Ungārijas prezidentūra darba kārtībā iekļāva jautājumu par ārkārtas piegāžu drošību. Ministri apsprieda politiskās krīzes ietekmi uz enerģētikas tirgu, energodrošību un apgādi. Viņi bija vienisprātis, ka Eiropas Savienībai ir pietiekami naftas un gāzes krājumi. Tomēr diskusija atkal izcēla Eiropas neaizsargātību un vajadzību pēc vēl noteiktākas kopējās enerģētikas politikas, tostarp tādiem pasākumiem kā piegādes ceļu dažādošana.
Pēc ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1973 pieņemšanas Padome pauda gandarījumu un uzsvēra savu apņemšanos līdzdarboties tās izpildē. Padome arī atzinīgi novērtēja Parīzes augstākā līmeņa sanāksmi kā svarīgu ieguldījumu šīs rezolūcijas īstenošanā. Sniedzot atšķirīgu ieguldījumu, Eiropas Savienība un dalībvalstis ir apņēmušās rīkoties vienoti un izlēmīgi sadarbībā ar visiem tās starptautiskajiem partneriem, jo īpaši Arābu valstu līgu un citām reģionālajām ieinteresētajām pusēm, lai pilnībā īstenotu šos lēmumus. Padome un dalībvalstis atbalstīs saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju veiktos pasākumus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un viņu apdzīvotās teritorijas pret uzbrukuma draudiem.
Eiropas Savienība turpinās sniegt humāno palīdzību visiem konflikta skartajiem iedzīvotājiem, un, protams, vēlākā posmā mums būs jāpalīdz Lībijai demokrātiskas valsts veidošanā un tiesiskuma attīstībā.
Eiropas Savienība gatavojas sniegt atbalstu kopējās drošības un aizsardzības politikas ietvaros, kā arī humāno palīdzību, atsaucoties uz ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja lūgumu un atbilstoši ANO veiktajai koordinēšanai. Veicot šādus pasākumus, tiks pilnībā ievērotas ANO Pamatnostādnes par militāro un civilās aizsardzības līdzekļu izmantošanu. Augstā pārstāve ir aicināta izstrādāt turpmāku plānu saskaņā ar ANO rezolūciju un Eiropadomes 11. marta deklarāciju par humānās palīdzības un civiliedzīvotāju aizsardzības operāciju atbalstu, šim mērķim izmantojot arī jūras spēku resursus. Visi pasākumi ir jāveic, pēc iespējas ciešāk sadarbojoties ar ANO, NATO un citām iesaistītajām pusēm. Augstā pārstāve sazināsies ar ANO ģenerālsekretāru un reģiona valstīm, tostarp Ēģipti un Tunisiju, un viņa ir norādījusi, ka šis ir neatliekamā kārtā īstenojams process, lai ļautu Eiropadomei līdz šīs nedēļas beigām turpināt izskatīt šo jautājumu.
Turklāt dalībvalstis ir atkārtoti uzsvērušas savu solidaritāti ar tām dalībvalstīm, kuras vistiešākajā veidā izjūt migrācijas kustību ietekmi, un ir atkārtoti paudušas gatavību sniegt vajadzīgo palīdzību, situācijai attīstoties. 2011. gada 24. un 25. februārī Ungārijas prezidentūra šo jautājumu izvirzīja Tieslietu un iekšlietu ministru padomē, un Frontex ietvaros ir uzsākta kopīgā operācija Hermes, kurā vairākas dalībvalstis iegulda līdzekļus.
Es vēlētos pieminēt evakuāciju jomā veiktos pasākumus. Jau 23. februārī prezidentūra aktivizēja Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānismu, lai atbalstītu Eiropas Savienības iedzīvotāju evakuāciju no Lībijas. Šo lēmumu atbalstīja arī Augstā pārstāve. Iedvesmojoties no principa "pienākums aizsargāt”, kas ir noteikts Eiropas Parlamenta rezolūcijā, Ungārijas prezidentūra dara visu iespējamo, lai koordinētu noritošo darbu, jo īpaši saistībā ar bēgļiem un migrācijas jautājumiem. Ungārijas ārlietu ministrs János Martonyi un komisāre Malmström kundze pašlaik apmeklē Ēģipti un tās kopējo robežu ar Lībiju. Ministrs Martonyi kungs ir apmeklējis robežu un runājis ar vietējo iestāžu pārstāvjiem, un savā iepriekš šeit sniegtajā paziņojumā viņš norādīja, ka gadījumā, ja nebūtu veikti uzlidojumi, būtu radusies briesmīga situācija.
Tagad, pateicoties Ēģiptes iestādēm, situācija tiek kontrolēta. Trīs dienu laikā nav notikusi cilvēku izceļošana. Daži Lībijas iedzīvotāji ir nolēmuši atgriezties, bet situācija, protams, vēl joprojām ir nestabila, un mēs nezinām, vai sekos turpmākas migrācijas plūsmas.
3. martā kopā ar komisāri Georgieva kundzi es apmeklēju Tunisijas un Lībijas robežu, lai iepazītos ar tur valdošo situāciju. Tā vēl aizvien bija ļoti nopietna: Tunisijas robežu šķērsoja 1000 cilvēku stundā. 3. martā evakuācija bija svarīgākais jautājums, un vēl joprojām ir ļoti svarīgi, lai dalībvalstis sniegtu palīdzību cilvēku, galvenokārt viesstrādnieku, kuri nav Eiropas Savienības pilsoņi, repatriācijā.
Tā kā uz vietas Lībijā nav delegācijas, kas pārstāvētu Eiropas Savienību, to dara Ungārijas vēstnieks Tripolē. Viņš atrodas Lībijā un nepametīs valsti. Viņš dalībvalstu vārdā koordinē konsulāro un diplomātisko darbu.
Pievēršoties dienvidu kaimiņvalstu jautājumam: 11. marta ārkārtas sanāksmē Eiropadome paziņoja, ka demokrātiskās sacelšanās dienvidu kaimiņvalstīs rada dramatiskas pārmaiņas, sniedzot jaunu cerību un iespēju radīt uz demokrātiju, plurālismu, tiesiskumu, cilvēktiesībām un sociālo taisnīgumu balstītu nākotni. Ir jānorāda, ka agresija notiek ne tikai Lībijā: mums ir jāapzinās, ka arī Bahreinā un Jemenā cilvēki saskaras ar agresiju, un mums ir skaidri jānorāda, ka agresija nav pieņemama nekur pasaulē.
Par savu nākotni mierīgā un demokrātiskā veidā ir jālemj šī reģiona valstīm. Eiropas Savienība atbalstīs visus pasākumus demokrātiskā pārejā uz tādām politiskajām sistēmām, kas nodrošina mierīgas pārmaiņas, izaugsmi un pārticību, kā arī līdzsvarotāku ekonomiskās darbības sniegto labumu sadali. Eiropas Savienība konsultēsies ar attiecīgajām reģiona valstīm par finansiālu un tehnisku palīdzību, lai uzlabotu robežu kontroli un pārvaldību, kā arī pasākumiem, lai veicinātu migrantu atgriešanos to valstspiederības valstīs.
Padome sadarbībā ar Komisiju tika aicināta pirms jūnija Eiropadomes sanāksmes iesniegt plānu par spēju attīstīšanu migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībai. Eiropadome plaši atbalstīja Komisijas un Augstās pārstāves kopīgo paziņojumu, kurā ir ierosinātas partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu, īstenojot diferencētu un uz stimuliem balstītu pieeju un apvienojot visus Eiropas Savienības instrumentus. Padome tika aicināta nekavējoties izskatīt šajā paziņojumā minētos priekšlikumus un apsvērt, kā būtu iespējams uzlabot Eiropas Savienības atbalstu tās partneriem.
Noslēgumā es īsumā izklāstīšu idejas, kuru īstenošana prasa ļoti ātru rīcību. Mums ir jāpaaugstina Eiropas Investīciju bankas operāciju griesti attiecībā uz Vidusjūras valstīm, kurās tiek īstenotas politiskās reformas. Parlamentam šajā jautājumā būs nozīme, un es rēķinos ar jūsu sadarbību. Mums ir jāpieņem Komisijas ierosinājums atļaut Eiropas Investīciju bankai veikt atkārtotus ieguldījumus Vidusjūras reģiona valstu Ieguldījumu un partnerības instrumenta (FEMIP) ietvaros, izmantojot līdzekļus, kas plūst no iepriekš veiktām operācijām. Mums kopā ar citām ieinteresētajām pusēm ir jāizskata nosacījumi, kādos Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka varētu darboties dienvidu kaimiņvalstīs, un mums ir nekavējoties jāpieņem ierosinājums par Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes noteikumiem, kuri ir svarīgi turpmākai reģiona attīstībai. Visbeidzot, manuprāt, līdz 2011. gada jūnijam ir obligāti jāpieņem regula, ar ko uzlabo Frontex spējas.
Ar to es noslēgšu savu runu. Es nerunāšu par Japānu, jo tagad mūsu darba kārtībā ir jauns jautājums. Es atvainojos, ja mana runa bija mazliet par garu. Tā iemesls ir daudzie notikumi, un es vēlējos, lai Parlamentam būtu visaptverošs priekšstats par visiem jautājumiem.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, kā jau es šim Parlamentam norādīju pagājušajā nedēļā, pasākumi, ko Eiropas Savienība pieņems šajā Eiropadomes sanāksmē 24. un 25. martā, ievērojami mainīs ekonomikas pārvaldības nosacījumus.
Citiem vārdiem runājot, tas būs stūrakmens mūsu visaptverošajā krīzes risinājumā un iezīmēs šī risinājuma pilnīgas īstenošanas sākumu, izveidojot jaunu ekonomikas pārvaldības regulējumu un, jācer, Eiropas monetārajai savienībai balstoties uz abām tās kājām (monetāro savienību un ekonomikas savienību), nevis klibojot līdzi.
Tagad ikvienas dalībvalsts ekonomikas politika tiek atzīta par jautājumu, kuram ir jāattiecas uz visām dalībvalstīm un visām Eiropas iestādēm. Pirmo reizi - līdz ar Eiropas semestri - mūsu rīcībā ir vajadzīgie instrumenti savlaicīgai un stingrai mūsu ekonomikas politiku un strukturālo reformu koordinēšanai, pirms katra dalībvalsts nosaka savu individuālo politiku un budžetu nākamajam gadam. Mūsu rīcībā ir ne tikai ex ante koordinēšana, bet mēs varam veikt koordinēšanu paralēli ekonomikas un budžeta politikai.
Pirmais Eiropas semestris sākās janvārī ar Komisijas Gada izaugsmes pētījumu, kurā ir noteiktas 10 prioritātes šim gadam, un visas no tām ir stingri nostiprinātas stratēģijā izaugsmei un nodarbinātībai "Eiropa 2020”.
Šīs prioritātes ir paredzētas, lai veicinātu fiskālo konsolidāciju, novērstu makroekonomisko nelīdzsvarotību un nodrošinātu finanšu stabilitāti, kas ir stabilas izaugsmes priekšnosacījumi. Pašas par sevi šīs politikas programmas neradīs izaugsmi, tomēr ir skaidrs, ka bez šiem priekšnosacījumiem mums nebūs tāda izaugsme, kāda mums ir vajadzīga, proti, ilgtspējīga un iekļaujoša.
Euro pakts, par kuru vienojās valstu un valdību vadītāji un kurš ir atvērts visām dalībvalstīm, kas vēlas tam pievienoties, atspoguļo mūsu Gada izaugsmes pētījuma prioritāros pasākumus, bet tagad, ievērojot vienošanos, šis pakts arī pilnībā atbilst Līgumam un tiks integrēts Eiropas ekonomikas pārvaldības sistēmā. Es vēlreiz vēlos pateikties šim Parlamentam, jo uzskatu, ka tā pieņemtās stingrās nostājas bija ļoti svarīgas, lai nodrošinātu, ka Euro paktā ir atzīta arī Kopienas pieeja. Šajā paktā ir atzīts arī Komisijas darbs saistībā ar tiesību aktiem nodokļu noteikšanas un finanšu jomā. Kā jums ir zināms, Komisija strādā pie priekšlikuma piemērot nodokli finanšu nozarei.
Katrai dalībvalstij, piemērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu, ir jāievēro Komisijas ieteikumi, kā tika nolemts pagājušajā nedēļā, un es citēju: "Pieņemot lēmumus par Stabilitātes un izaugsmes pakta posmiem, Padomei ir noteikti jāņem vērā Komisijas ieteikumi vai rakstiski jāpaskaidro sava nostāja”. Tas ir 2011. gada 11. marta princips. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgs politiskais princips, ko var pievienot jau pieņemtajiem būtiskajiem lēmumiem likumdošanas jomā, kā arī dažiem no tiem, kurus jūs pašlaik izstrādājat.
Fiskālā konsolidācija nav pašmērķis. Bez fiskālās konsolidācijas nebūs uzticības. Bez uzticības nebūs ieguldījumu. Bez ieguldījumiem nebūs izaugsmes. Bet mūsu mērķis, kā es šajā Parlamentā vairākkārt iepriekš esmu teicis, ir izaugsme: ilgtspējīga un iekļaujoša izaugsme.
Lai to panāktu, mums ir jāpilnveido arī uzņēmējdarbības vide. Mums ir jāpabeidz iekšējā tirgus veidošana. Viens no mūsu mērķiem iekšējā tirgus jomā ir tieši dažādās nodokļu bāzes. Tāpēc Komisija ir ierosinājusi un tagad arī iesniegusi tiesību akta priekšlikumu par kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākumu nodokļu bāzi.
Mums tiešām ir jāizmanto viss vienotā tirgus potenciāls, un Komisija drīzumā ierosinās Vienotā tirgus aktu, kurā būs divpadsmit prioritāru priekšlikumu kopumi, lai izmantotu mūsu lielāko vērtību, radītu izaugsmi un darba vietas un nostiprinātu Eiropas konkurētspēju.
Mums ir jādara vairāk arī nodarbinātības veicināšanai. Mums ir vajadzīga lielāka, nevis mazāka darbaspēka mobilitāte. Mums ir vajadzīgs lielāks nodokļu stimulu atbalsts, un mēs vēlamies tādu izaugsmi, kas veicina nodarbinātību un nekaitē tai.
Cieši sadarbojoties ar Komisiju, dalībvalstis pašlaik pabeidz savu valsts reformu programmu, kā arī stabilitātes un konverģences programmu izstrādi. Es vēlētos uzsvērt, ka skaidras, konkrētas, vērienīgas valsts programmas ir svarīgas, lai veiksmīgi īstenotu Eiropas semestri. Tagad šī nopietnā darba pabeigšana līdz aprīļa beigām ir katras dalībvalsts ziņā.
Pagājušajā nedēļā Padome vienojās par vispārēju pieeju Komisijas tiesību aktu kopumam par ekonomikas pārvaldības nostiprināšanu. Es vēlreiz vēlētos pateikties Ungārijas prezidentūrai par veikto darbu, kas nodrošināja veiksmīgu kompromisu.
Tagad sāksies pārrunas ar Parlamentu. Es zinu, ka Komisija var rēķināties ar stingru šī Parlamenta atbalstu, un es ceru, ka līdz jūnijam mēs panāksim galīgo vienošanos. Tad mūsu jaunais ekonomikas regulējums būtu pilnībā gatavs darbam, un mēs varētu izmantot visus tā instrumentus, lai līdz 2012. gadam novērtētu valstu budžetus, stabilitātes un konverģences programmas, kā arī valstu reformu programmas.
Visbeidzot, pateicoties pašreizējam Eiropas finanšu stabilizācijas instrumentam un, sākot ar 2013. gadu, pastāvīgajam Eiropas Stabilizācijas mehānismam (ESM), mūsu rīcībā būs atbalsta sniegšanas instruments, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu euro zonas stabilitāti kopumā. Pagājušajā pirmdienā finanšu ministri vienojās ar 2013. gada jūniju uzsākt Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) darbu, kura aizdevuma sniegšanas iespējas būs EUR 500 miljardu apmērā. Tas Eiropas Savienībai ir liels sasniegums, kuru Komisija, kā jūs zināt, stingri atbalstīja. Ņemot vērā mūsu priekšlikumus, vienošanās par nākotnes ESM skaidri nosaka Komisijas centrālo vietu procesā, kā arī Eiropas Savienības iesaistīšanu.
Komisijai ciešā sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) būs jānovērtē pastāvošais risks attiecībā uz euro zonas finansiālo stabilitāti kopumā un jāveic attiecīgās dalībvalsts valsts parāda ilgtspējības analīze. Turklāt Eiropas Komisijai būs jāuzņemas vadošā loma saņēmējas dalībvalsts faktisko finansiālo vajadzību, kā arī privātā sektora nepieciešamās iesaistīšanas novērtēšanā. Eiropas Komisijai būs arī jāierosina Padomei lēmums par makroekonomisko korekciju programmas apstiprināšanu.
Eiropas Komisija kopā ar Starptautisko Valūtas fondu (SVF) un sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku (ECB) pārraudzīs atbilstību politikas nosacījumiem, kas ir paredzēti makroekonomisko korekciju programmā.
Politikas nosacījumi, kas ir noteikti saskaņā ar uzlabotu pārraudzību vai makroekonomisko korekciju programmu, būs saskanīgi ar Eiropas Savienības pārraudzības regulējumu, un ar to palīdzību ir jānodrošina Eiropas Savienības procedūru un tātad arī Eiropas Parlamenta pilnvaru ievērošana.
Šajā nolūkā Komisija gatavojas ierosināt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, pamatojoties uz Līguma 136. pantu, kurā ir precizēti vajadzīgie procedūras posmi, lai nostiprinātu politikas nosacījumus Padomes lēmumos un nodrošinātu saskanību ar Eiropas Savienības daudzpusējo pārraudzības regulējumu. Padome un Komisija regulāri informēs Eiropas Parlamentu par ESM sagatavošanu un darbībām.
Godātie deputāti, es tikai vēlētos apstiprināt to, kas bija sacīts komisāra Rehn kunga un Eurogrupas priekšsēdētāja J.-C. Juncker sagatavotajā vēstulē, kas bija adresēta jums, priekšsēdētāj Buzek kungs. Manuprāt, galu galā, mūsu rīcībā ir vienošanās, kas ir pilnībā savietojama ar Kopienas pieeju, un es vēlreiz vēlos pateikties Parlamentam par tā interesi un uzticību šai pieejai.
Finansiālās stabilizācijas jomā dalībvalstis beidzot ir atzinušas savu ekonomiku savstarpējās atkarības līmeni. Eiropas Savienība jau ir paveikusi ievērojamu darbu banku sistēmas problēmu novēršanā, bet arī šajā jomā mums ir jādara vairāk. Labi funkcionējoša banku sistēma ir priekšnosacījums ekonomikas atlabšanai.
Nesen izveidotā Eiropas Banku iestāde (EBI) turpmākajos mēnešos veiks nākamo Eiropas Savienības mēroga banku stresa testu posmu. Pārredzamība, tāpat kā gatavība izpildīt stingrus un nepieciešamus lēmumus, ir svarīga, lai politikas veidotāji un investori varētu pieņemt uz informāciju balstītus secinājumus.
Domāju, ka tagad, pēc ļoti izsmeļošā un labi sagatavotā Ungārijas prezidentūras pārstāves Győri kundzes ziņojuma, es nepievērsīšos jautājumiem saistībā ar Lībiju un Vidusjūras reģiona dienvidu valstīm.
Tomēr saistībā ar Eiropas Komisijas pilnvarām es vēlētos minēt, ka mēs esam veikuši ievērojamu darbu, koordinējot Eiropas reakciju uz humanitāro krīzi, kas saasinās uz Lībijas robežām. Mēs esam mobilizējuši līdzekļus EUR 30 miljonu apjomā, lai bēgļiem un migrantiem sniegtu palīdzību, un, kā jums ir zināms, uz vietas darbojas vairākas mūsu grupas, turklāt mēs uzturam ciešus kontaktus ar izcelsmes valstīm un palīdzības sniedzējiem. Palīdzību dalībvalstu konsulārajām operācijām turpinām sniegt arī ar Komisijas civilās aizsardzības mehānisma palīdzību, un, cieši sadarbojoties ar Ungārijas prezidentūru, šajā jautājumā ir aktīvi iesaistījusies arī komisāre Malmström kundze un komisāre Georgieva kundze.
Lidojumu aizlieguma zonas militārie pasākumi, kas ir īstenoti saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1973 radīja jaunus apstākļus, kas bija jāņem vērā, uz robežām vai Lībijas teritorijā drošā un efektīvā veidā sniedzot humāno palīdzību tiem, kuriem tā ir vajadzīga. Šī palīdzība sniedza jaunu cerību, kā arī deva ieguldījumu nevainīgu civiliedzīvotāju dzīvību aizsardzībā.
Risinot šīs ļoti sarežģītās un mainīgās situācijas īstermiņa problēmas, mēs paturam prātā mūsu ilgtermiņa mērķi par demokrātisku, stabilu, pārticīgu Vidusjūras dienvidu reģionu, - mērķi, kas balstās uz Komisijas ierosinājumu par Partnerattiecībām demokrātijai un kopīgam uzplaukumam.
Komisijas Civilās aizsardzības mehānisms arī nodrošina Eiropas Savienības reakcijas koordinēšanu saistībā ar Japānas lūgumu pēc palīdzības. Kopš pagājušās piektdienas mēs esam palielinājuši mūsu klātbūtni notikuma vietā, nosūtot turp civilās aizsardzības komandu, kurā ietilpst materiāltehniskās apgādes un kodolenerģijas eksperti.
Pēc notikumiem Japānā ir svarīgi izdarīt secinājumus, jo īpaši saistībā ar kodolenerģijas jautājumiem. Tāpēc Eiropas Komisija ierosināja atkārtoti novērtēt kodolobjektu drošību un veikt vērienīgu riska un drošības novērtējumu ("stresa testu”) visos Eiropas kodolobjektos. Šīs pārbaudes Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) pārraudzībā būtu jāveic arī visās mūsu kaimiņvalstīs, kā arī pārējās valstīs. Es, protams, ceru, ka Eiropadome apstiprinās un pieņems šo ievirzi.
Godātie deputāti, kā jūs redzat, mūsu nākamās Eiropadomes sanāksmes darba kārtība ir ļoti intensīva, un Komisija ir uzcītīgi strādājusi, lai sagatavotu šo visaptverošo Eiropas atbildi uz krīzi ārpus mūsu robežām, kā arī saistībā ar ekonomikas situāciju.
Kopā ar Eiropas Parlamentu mums būs galvenā nozīme visaptveroša risinājuma īstenošanā, reaģējot uz ekonomikas krīzi. Mēs vienmēr strādāsim, ievērojot Lisabonas līguma garu, proti, cieši sadarbojoties ar jūsu Parlamentu. Un jūs varat būt droši, ka mēs arī vienmēr izpildīsim šīs saistības.
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Eiropadome gatavojas otrajai darba nedēļai starptautiskas nenoteiktības un spriedzes apstākļos. Nenoteikta situācija pastāv Japānā, kur vēl joprojām ir grūti noteikt bojāgājušo cilvēku skaitu, un nenoteiktība valda Vidusjūras reģionā, jo aizvien plašākas iedzīvotāju masas saceļas pret valdošajiem režīmiem Bahreinā un, kā minēja Padomes pašreizējais priekšsēdētājs, Jemenā.
Visas šīs situācijas nenovēršami skar arī mūs šeit, Eiropā. Mūsu iedzīvotāji ir tiešsaistē vērojuši Japānas drāmas attīstību. Jūtot līdzi tūkstošiem sērojošo ģimeņu, mēs pašlaik izjūtam arī bažas saistībā ar problēmām Fukušimas atomelektrostacijā un bailes saistībā ar draudiem, ka arī mēs varētu saskarties ar līdzīgu situāciju.
Šie notikumi noteikti būtu jāņem vērā visām valstīm, kurās darbojas atomelektrostacijas, un tas, ka šis Parlaments organizē debates par kodoldrošību, ir vērtējams pozitīvi, tomēr nevajadzētu aizmirst faktu, ka mums Eiropā ir jāpalielina, nevis jāsamazina sava neatkarība enerģētikas jomā. Šis ir temats, pie kura mēs atgriezīsimies mūsu nākamajā sesijā.
Šajā nedēļas nogalē 27 valstu un valdību vadītāji apspriedīs arī ANO lēmumu veikt intervenci Lībijā, lai glābtu nemierniekus no režīma īstenota neizbēgama uzbrukuma. Es vēlētos uzsvērt faktu, ka Eiropas Savienības valstis šajās operācijās ir uzņēmušās iniciatīvu un tās bija pirmās, kuras ANO mandāta ietvaros veica intervenci, kura pati par sevi bija vairāku Eiropas Savienības valstu iniciatīva. Bez šaubām, šo valstu pārstāvji dzirdēja, ko Eiropas Parlamenta deputāti sacīja mūsu iepriekšējā sesijā Briselē.
Grupa, ko es pārstāvu, velētos, lai Padome izmantotu šo iespēju tālākai Eiropas Savienības Vidusjūras stratēģijas attīstīšanai, tajā pašā laikā saglabājot mērķi sniegt atbalstu un palīdzību, bet nekad to neuzspiest. Tas ir mūsu kā kaimiņu pienākums.
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēc aizvadītajā nedēļā notikušās euro zonas augstākā līmeņa sanāksmes, kurā tika veikts pamatdarbs, Padomes galvenie pasākumi šonedēļ būs saistīti ar euro nostiprināšanu un panākumu gūšanu ekonomikas pārvaldības jomā.
Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) atbalsta euro atbalstam pieejamo līdzekļu palielināšanu un ad hoc instrumenta, ko mēs pieņēmām pagājušajā gadā, lai atbalstītu Grieķiju un Īriju, pārvēršanu pastāvīgākā mehānismā. Šī politiskā griba atspoguļo atbildīgo attieksmi, ar kādu dalībvalstis ir pievērsušās šīs mūsu vienotās valūtas vēsturē nepieredzētās krīzes risināšanai.
Tomēr mēs ļoti stingri vēlamies uzsvērt, ka Padome šos ārkārtas apstākļus, ko ir radījusi kontroles zaudēšana pār valsts finansēm, nedrīkst uzskatīt par iespēju Eiropas jautājumu pārvaldībai piemērot atšķirīgu metodi. Kopienas metode ir jāsaglabā kā obligāts nosacījums, un starpvaldību metode ir jāpiemēro izņēmuma gadījumos. Parlamentā šo principu atbalsta stabils vairākums, gluži vienkārši tāpēc, ka tas ir ļoti svarīgi Eiropas Savienībai. Esmu pārliecināts, ka priekšsēdētājs Van Rompuy kungs spēs pārliecināt par to valstu un valdību vadītājus.
Piektdien ir jāpieņem arī Euro pakts. Mēs to atbalstām, jo ar tā palīdzību tiek ieviesti noteikumi, uz kuru pieņemšanu mēs esam aicinājuši jau mēnešiem ilgi, proti, konverģence starp dalībvalstu budžeta, sociālo un fiskālo politiku.
Man tas ir atkārtoti jāuzsver: mūsu iedzīvotāji atzīs Eiropas solidaritāti tikai tad, ja viņi to uzskatīs par taisnīgu un pelnītu. Tas notiks tikai tādā gadījumā, ja tiks nodrošināti atbilstoši darba apstākļi un ja mūsu uzņēmumi varēs veikt ieguldījumus un izvēlēties darbiniekus salīdzināmos fiskālajos apstākļos.
Visbeidzot, mūsu grupa aicina Padomi nodrošināt strauju progresu saistībā ar ekonomikas pārvaldības tiesību aktu kopumu un pienācīgi ņemt vērā Eiropas Parlamenta kā otra likumdevēja nostāju attiecībā uz četriem no sešiem apspriestajiem priekšlikumiem.
Eiropai ir jāatgriežas uz izaugsmes un nodarbinātības ceļa, un pasākumi, kuri tiek gatavoti, ir solis šajā virzienā. Ja tie tiks plānoti Kopienas ietvaros, tie sniegs Eiropai veselīgu pamatu jaunam sākumam un daudzsološai nākotnei.
Martin Schulz
S&D grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos apsveikt Komisijas priekšsēdētāju dzimšanas dienā, kas ir šodien. Jums saistībā ar to pienākas apsveikumi.
(Aplausi)
Es nevaru dalīt jūsu prieku pirms šīs augstākā līmeņa sanāksmes. Manuprāt, tā notiek sliktākajā Eiropas Savienības pastāvēšanas posmā, kad ES atrodas visneapmierinošākajā stāvoklī. Tas sākas ar Lībiju. Tik steidzīga un nesakārtota kampaņas sagatavošana notiek reti. Lai gan pati kampaņa ir vērtējama pozitīvi un ir iecerēta, lai palīdzētu cilvēkiem, tomēr pašlaik tā izvēršas par diplomātisku un, iespējams, militāru katastrofu (lai gan es ceru, ka tas tā nenotiks). Tā ir sasteigta, slikti saskaņota un neorganizēta. Eiropa no tās novēršas visos iespējamajos veidos, un Turcija, mūsu pievienošanās kandidātvalsts, bloķē visus pasākumus. Sirsnīgi apsveicu!
Šajos apstākļos mums ir jāveic kritisks izvērtējums. Šī krīze norisinās jau gadu, un pēdējā gada laikā atkārtojas viens un tas pats process. Vispirms nepieciešamie pasākumi tiek apstrīdēti, lai vēlāk, pēc četriem vai pieciem mēnešiem, atzītu tos par lietderīgiem. Pirms gada cilvēki teica: "Grieķiem pašiem ir jāatrisina savas problēmas. Mums viņiem nav jāpalīdz.” Pēc četriem mēnešiem: glābšana. "Mums nav vajadzīgs glābšanas pasākumu kopums. Mums piešķirto līdzekļu daudzums ir pietiekams.” Pēc četriem mēnešiem: "Mums vajag vairāk naudas.” "Mēs nevēlamies eiroobligācijas. Eiroobligācijas ir muļķības.” Tagad visi apspriež eiroobligācijas. Tās tiks izmantotas - par to es esmu visai pārliecināts -, iespējams, pēc četriem mēnešiem. "Mums nav vajadzīga ekonomikas pārvaldība. Eiropai nav vajadzīga ekonomikas pārvaldība.” Tie paši cilvēki, kuri uz to stingri uzstāja, Eiropadomes sanāksmē atzinīgi novērtē faktu, ka mums beidzot ir ekonomikas pārvaldība. Viņi nejūtas neērti, runājot un darot lietas, kas ir pretrunā viņu agrākajiem paziņojumiem.
Es arī nezinu, vai mēs esam izglābuši Kopienas metodi. Es tā ceru, un mēs jūs, Barroso kungs, šajā jautājumā atbalstām. Šis atbalsts nav tikai dzimšanas dienas dāvana, bet mēs to sniedzam tāpēc, ka Eiropai ir jāaizstāv Kopienas metode, jo mēs varam redzēt, ka, ja mēs to aizvietosim ar šo otro metodi, ko kanclere Merkel kundze sauc par "jauno Eiropas metodi”, mēs nonāksim situācijā, kuru es tikko aprakstīju. Visi dara vienu, bet nākamajā dienā ko pavisam citu pretrunā tam, kas tika paziņots aizvakar. Tā ir realitāte. Mēs nesaskaramies ar euro krīzi. Mēs saskaramies ar euro zonas valstu valdību krīzi. Tā ir būtiska atšķirība.
Attiecībā uz Portugāli ikviens runā un cer, ka valdība spēs īstenot pasākumus, kas patiesībā ir neticami bargi. Turklāt tā ir valdība, kas, tāpat kā Grieķijas gadījumā, daļēji rīkojas pretēji pati sava elektorāta gribai, un tad mēs redzam taktisku rīcību no opozīcijas partijas puses, kas izdara spiedienu uz valdību.
Vācijā finanšu ministrs, kurš ir Eiropas idejas atbalstītājs, vien dažas dienas pirms augstākā līmeņa sanāksmes ierosina mums visiem vajadzīgo pasākumu kopumu, un tad ārlietu ministrs un kanclere paziņo: "Vispirms mums tas ir vēlreiz jāpārrunā.” Pagājušajā piektdienā man bija iespēja ar vairākiem Eiropas finanšu pasaules vadošajiem pārstāvjiem pārrunāt jautājumu par to, vai euro bauda uzticību. Atbilde, ko sniedza cilvēki, ar kuriem es Frankfurtē apspriedos, tostarp Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs un euro grupas priekšsēdētājs, bija: "Jā, euro ir stabila naudas vienība. Euro bauda uzticību, un arī mēs uzticamies euro. Tomēr mēs neuzticamies to valstu valdībām, kuru naudas vienība ir euro. Kā gan iespējams uzticēties valdībai, kas nespēj turēt doto solījumu pat trīs dienas?” Tā ir problēma, ar ko mēs Eiropā cīnāmies. Mēs esam uzsākuši kursu nepareizā virzienā. Euro ir spēcīga valūta. Euro ir arī euro zonas ekonomiskā spēka izpausme konkurencē ar citiem kontinentiem. Kad euro tika ieviests, tā vērtība bija USD 1,17. Paskatieties uz tā vērtību šodien. Euro ir stabila naudas vienība starpkontinentu konkurencē starp ekonomiskajām zonām, bet tās destabilizācija notiek no iekšienes, jo mums nav stabilas pārvaldības formas. Tāpēc Kopienas metode nav tikai Eiropas Parlamenta debašu temats, bet tā arī sniedz pamatu valūtas stabilizācijai un kalpo kā euro zonas lielā ekonomiskā spēka apliecinājums. Tomēr šis ekonomiskais spēks nevar attīstīties, jo to pārvalda cilvēki, kuriem nākamā sabiedriskā aptauja saistībā ar gaidāmajām reģionālajām vēlēšanām ir svarīgāka nekā Eiropas valūta. Tā ir realitāte, ar ko mums ir jāsaskaras.
Es ceru, ka nedēļas nogalē viss noritēs labi. Es ceru, ka tas, ko jūs esat paziņojuši, tiks īstenots. Es ceru, ka mēs atgriezīsimies no veiksmīgas augstākā līmeņa sanāksmes. Tomēr mani māc šaubas, un es baidos, ka mēs atkal piedzīvosim pēdējā gada laikā notikušo. Man diemžēl jāsaka, ka Eiropas Savienības vadība kļūdās.
(Aplausi)
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētājas kundze, es vispirms vēlētos apsveikt priekšsēdētāju Barroso kungu. Viņa, tāpat kā mana, Marielle de Sarnez un Joseph Daul horoskopa zīme ir Auns. Ap mani šeit ir šīs zīmes pārstāvju grupa. Tomēr, priekšsēdētāj Barroso kungs, mums visiem ir kas sakāms par Eiropas paktu.
Runājot pavisam nopietni: lai gan ir pozitīvi vērtējams, ka tagad ikviens piekrīt tam, ka mums ir vajadzīga ekonomikas savienība un īsta ekonomikas pārvaldība, ir jāuzdod izšķiroši svarīgs jautājums: vai Eiropas pakts tiešām radīs ekonomikas savienību? Vai pakts tiešām radīs ekonomikas pārvaldību?
Es patiešām nedomāju, ka pakts to nodrošinās, - vienkārša iemesla dēļ: šo procesu nevada Komisija - to vēl joprojām dara dalībvalstis. Tie nav mani vārdi. Manā rīcībā ir 11. marta teksts, kas rīt un parīt tiks apstiprināts. Kas tajā ir sacīts? Tajā ir teikts, ka par mērķiem lems valstu un valdību vadītāji, pasākumus veiks valstu un valdību vadītāji, un pārraudzību īstenos valstu un valdību vadītāji. Komisija būs iesaistīta tikai tehniskajā pārraudzībā un nevienā citā jomā. Visas pilnvaras būs Padomes rīcībā. Šāda pieeja sagrāva Lisabonas stratēģiju un sagraus arī šo stratēģiju.
Priekšsēdētāj Barroso kungs, es jūs vēlreiz vēlētos lūgt: neraugoties uz to, kas tiks apstiprināts šajā nedēļas nogalē, lūdzu, pēc iespējas ātrāk tiecieties ar Rehn kungu, lai sagatavotu īstu ekonomikas pārvaldības plānu, pamatojoties uz Kopienas aktu, kas piešķir visas pilnvaras Komisijai un ir balstīts un konverģences kodeksu, un iesniedziet to Padomē. Es zinu, ka Padome to noraidīs. Tā vienmēr visu noraida. Bet turpiniet ar mums cīņu un nepieņemiet šo procedūru vai priekšlikumu, kas šobrīd ir nodots izskatīšanā, jo tas nebūs efektīvs un nenodrošinās euro stabilizāciju nākamo mēnešu vai gadu laikā. Tā ir pirmā lieta, ko vēlējos sacīt.
Priekšsēdētājas kundze, otrā lieta, ko es vēlējos sacīt, attiecas uz nemieriem arābu valstīs un mūsu pirms nedēļas notikušās diskusijas turpinājumu. Tagad mēs varam veikt sākotnēju Eiropas Savienības darbības novērtējumu, un man jāteic, ka šis sākotnējais novērtējums ir zināmā mērā nepārliecinošs. Jūs atcerēsieties, ka sākumā mēs ne īpaši vēlējāmies runāt par šiem nemieriem arābu valstīs, baidoties no islāma fundamentālisma. Tā bija mūsu pirmā reakcija Eiropas Savienības iestādēs.
Tagad Lībijas jautājumā mēs esam apliecinājuši Eiropas Savienības vienotības trūkumu. Mani šausmina fakts, ka ANO Drošības padomē visas Eiropas Savienības dalībvalstis neatbalstīja vienotu nostāju: trīs no tām balsojumā pauda atbalstu un viena dalībvalsts atturējās. Tas ir pretrunā Lisabonas līgumam. Līguma 34. pantā ir noteikts, ka attiecībā uz organizācijām, kurās apspriež ārpolitiku, Eiropas Savienības dalībvalstīm ir pienākums veikt savstarpēju saskaņošanu un panākt vienotu nostāju. Vai tās to izdarīja? Es tā nedomāju, un, manuprāt, tās pat pārkāpa Līguma 34. pantu.
Treškārt, palūkojieties uz to, ko mēs pašlaik piedzīvojam. Vakar Ashton kundze uzstājās Ārlietu komitejā, un, manuprāt, viņai tur būtu jābūt arī šodien, kad mēs apspriežam tik būtisku jautājumu. Es personīgi uzskatu, ka attiecībā uz revolūcijām arābu valstīs Eiropas Savienībai nav stratēģijas. Eiropas Savienības iestādēs ir pieņemti atsevišķi lēmumi, kas rada sašutumu.
Piemēram, pirmdien Ārlietu komitejā viens no Ashton kundzes kolēģiem, Cooper kungs, pat kādā brīdī sacīja, ka mums būtu jāizprot situācija Bahreinā un ka iestādēm bija tiesības atjaunot mieru un kārtību - situācijā, kad tika nogalināti četri cilvēki un divsimt cilvēki tika ievainoti. Vai tā ir Eiropas Savienības nostāja?
Vēlos jums sniegt vēl vienu piemēru. Pirmdien Padomē tikās ārlietu ministri, un ko viņi sacīja? Arī viņi aicināja protestētājus Bahreinā atturēties no visiem mērķtiecīgas iebiedēšanas pasākumiem. Tādā veidā tā vietā, lai Eiropas Savienība paustu atbalstu šīm revolūcijām un cilvēkiem, kuri ir izgājuši ielās, cīnījušies un tikuši nogalināti, ārlietu ministri izdarīja tieši pretējo. Viņi mudināja šos cilvēkus būt mierīgiem un uzmanīgiem.
Es aicinu Ashton kundzi ierasties nākamajā sesijā un paskaidrot, kādu attieksmi un stratēģijas mēs gatavojamies īstenot Bahreinā, Sīrijā un Jemenā un kādas sankcijas mēs grasāmies noteikt, kā arī pret kādām valstīm tās vērst. Tādai būtu jābūt mūsu nostājai tās nožēlojamās nostājas vietā, ko šajā jautājumā līdz šim ir pieņēmuši daudzi Eiropas līderi.
Jan Zahradil
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, man ar nožēlu ir jāsaka, ka Eiropadome, šķiet, varētu radīt kādas bīstamas pārmaiņas, un mums par to ir jāizjūt satraukums. Aiz tā dēvētās ekonomikas koordinēšanas, ekonomikas pārvaldības, euro zonas stabilitātes saukļa mēs redzam atbalstu Eiropas Savienības mēroga nodokļu saskaņošanai un fiskālajai apvienošanai. Diemžēl Parlaments šajā jautājumā ir sniedzis ļoti aktīvu ieguldījumu.
Es gribētu runāt atklāti. Komisijas ierosinājums par kopēju konsolidētu uzņēmumu ienākumu nodokļu bāzi ir riskants solis, kas negatīvi ietekmēs dalībvalstu vidū pastāvošo veselīgo konkurenci nodokļu jomā, kaitēs ekonomikai un izraisīs uzņēmumu aiziešanu no valstīm, kas piemēros šo politiku. Tas viss ir nonācis pārāk tālu un ir jāaptur.
Pēdējo dažu dienu laikā mēs arī esam redzējuši dažu dalībvalstu centienus iejaukties citu valstu fiskālajā un nodokļu jomas suverenitātē. Jūs zināt, par ko es runāju - par ļoti apkaunojošo Īrijas iebiedēšanu. Mēs nedrīkstam pieļaut tās atkārtošanos.
Pievēršoties jautājumam par Lībiju: notikumi šajā valstī mums vēlreiz ir atgādinājuši, ka mums nevajadzētu gaidīt pārāk daudz no tā dēvētās Eiropas Savienības kopējās ārpolitikas un drošības politikas. Starptautisko vadību ir nodrošinājuši valstu, nevis Eiropas Savienības līderi. Premjerministrs Cameron kungs un prezidents Sarkozy kungs, nevis Eiropas Savienības pārstāvji, ir pieņēmuši un virzījuši lēmumus. Manuprāt, tas skaidri apliecina, ka šajā jomā - un ne tikai šajā jomā - pastāv integrācijas ierobežojumi. Nevienai dalībvalstij nebūtu jānosaka pienākums darīt vairāk, nekā tā uzskata par vajadzīgu. Tas vienādā mērā attiecas kā uz ārpolitiku, tā uz ekonomikas politiku.
Eiropai visos jautājumos, kuros tas iespējams, ir jāsaglabā elastīga pieeja, un to vairs nedrīkst vadīt, pamatojoties uz striktu integrācijas dogmu. Ir laiks mainīt Eiropas Savienības integrācijas paradigmu. Par to nav šaubu. Tas ir saprotams, un es ceru, ka Eiropadome risinās šo jautājumu.
Philippe Lamberts
Priekšsēdētājas kundze, Barroso kungs jau ir devies prom, bet, kā viņš sacīja, visa pamatā ir uzticība.
Es jums varu pateikt, ka mūsu iedzīvotāju uzticība iztvaiko tikpat ātri kā ūdens Fukušimas energostacijas tvertnēs. Jā, mūsu iedzīvotāji zina, ka konkrētām lietām ir jāmainās un ka mēs nevaram turpināt rīkoties tāpat kā agrāk. Jā, mums ir jāaptur steigšanās pretī nedrošībai un lielākai nevienlīdzībai. Jā, mums ir jāpārvar sava atkarība no fosilās enerģijas avotiem un bīstamās enerģijas veidiem. Jā, mums ir jāatgriežas pie apstākļiem, kuros finanses ir pieejamas, lai kalpotu ekonomikai, un ekonomika - lai kalpotu iedzīvotāju interesēm. Un nē, mēs vairs nevaram balstīt savu valstu ekonomiku uz parādiem - ne uz valsts, ne privātajiem parādiem, ne uz deficīta vai spekulācijām.
Mūsu līdzpilsoņi to visu zina. Viņi arī zina, ka šī mērķa īstenošanai būs vajadzīgas valdību, uzņēmumu un viņu pašu īstenotas dziļas un radikālas pārmaiņas. Viņi to zina un saprot.
Viņi arī zina, ka šīs radikālās pārmaiņas ir sarežģītas. Kā man vakar sacīja Marianne Thyssen, šīs pārmaiņas ir sarežģītas un mēs nevaram paveikt visu vienlaicīgi. Mums ar kaut ko ir jāsāk.
Tomēr problēma ir tāda, ka mūsu līdzpilsoņu skatījumā mēs vienmēr sākam ar vienu un to pašu: mēs vienmēr sākam, samazinot valsts izdevumus, kas, kā mums visiem ir zināms, nodrošina lielāko atbalstu neaizsargātākajiem iedzīvotājiem. Mēs vienmēr sākam, palielinot darba tirgu elastību. Kad cilvēki runā par elastības un drošības līdzsvara atjaunošanu, mēs labi zinām, ka tas nozīmē lielāku elastību un mazāk drošības.
Mūsu iedzīvotājiem ir apnikuši dubultstandarti šīs politikas pamatā. Galu galā, tā atstāj neskartus tos tirgus dalībniekus, kuri pēdējo 20 gadu laikā ir guvuši vislielāko labumu no kazino veida ekonomikas.
Tāpēc tas, ko mēs vēlamies no Padomes - protams, papildus tam, kas šodien jau ir nodots izskatīšanai, - ir drosmīga iniciatīva, kas ir paredzēta dalībvalstu un Eiropas Savienības nodrošināšanai ar stabiliem, taisnīgiem nodokļu ienākumiem. Tas, protams, nozīmē finanšu darījumu nodokli, kā arī enerģētikas nodokli un uzņēmējdarbības nodokli (un, lūdzu, necentieties mūs pārliecināt, ka kopējā nodokļu bāze ir ārkārtīgi svarīga vai ka tā ir īstena fiskālā politika), un visbeidzot - tas nozīmē krāpšanas un nodokļu oāžu apkarošanu.
Es jums apsolu, ka bez šādas iniciatīvas visi izskatīšanā nodotie ar ekonomikas pārvaldību saistītie pasākumi cietīs neveiksmi, paņemot līdzi euro. Dāmas un kungi! Mūsu rīcībā nav neviena vēstures piemēra par monetāru savienību, kas būtu guvusi panākumus bez to atbalstošas spēcīgas fiskālās savienības.
Vairs nekādu ietekmes novērtējumu, izvairīšanās un nacionālā egoisma: es jūs lūdzu rīkoties!
Visbeidzot, attiecībā uz finanšu nozari jauni stresa testi neradīs lielāku drošību par stresa testiem kodolenerģijas jomā, ja varu izteikties tik drosmīgi. Mēs esam pieredzējuši, cik bezjēdzīgi bija iepriekšējie stresa testi. Viss šķietami bija kārtībā, pat Īrijā. Mums ir vajadzīgi jauni saistoši noteikumi, tomēr tie nav noteikumi, kurus, kā mums tiek sacīts, pieņems 2019. gada 1. janvārī. Jau sen ir laiks ieslēgt finanšu nozares dēmonu ar tā ekspluatējošajiem pasākumiem atpakaļ pudelē. Mūsu iedzīvotāji nesamierināsies ar gaidīšanu kaut brīdi ilgāk.
Tā ir cena, kas jāmaksā par mūsu līdzpilsoņu uzticību, un ir svarīgi, lai mums kā eiropiešiem būtu šī uzticība, lai mēs varētu atgriezties 21. gadsimtā optimistiski noskaņoti un augsti paceltām galvām.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ekonomikas un monetārā savienība nedarbosies bez efektīvas ekonomikas politikas koordinēšanas. Stabilitātes un izaugsmes pakts ir piedzīvojis neveiksmi - par to ir vienisprātis daudzi eksperti, neraugoties uz partejisko vai politisko piederību. Problēma ir tā, ka politikā, šķiet, nav gūti īpaši panākumi. Patiesībā nav redzama neviena jauna politiskā koncepcija.
Ļaujiet jums atgādināt, ka kopš 1999. gada Stabilitātes paktā noteiktais 3 % ierobežojums ir pārkāpts 73 reizes, un 46 gadījumos šis pārkāpums ir noticis veidā, kas saskaņā ar Līgumu ir gandrīz nepieņemams, tomēr nevienā no šīm reizēm netika piemērots sods. Šis pakts, kurš nedarbojas, nav jāpārskata, tas vienkārši ir plašāk jāpiemēro, vai drīzāk - ir jāsāk ar tā piemērošanu.
Protams, ikvienam cilvēkam, kurš uztur mājsaimniecību, kā arī ikvienam uzņēmējam ir zināms, cik svarīgs ir ilgtspējīgs budžets. Tomēr es baidos, ka gaidāmie lēmumi par ekonomikas pārvaldību un Eiropas Stabilizācijas mehānismu radīs tikai līdzekļu samazināšanu. Tas nav pielīdzināms ilgtspējīgam budžetam. Neviena valsts, kura atrodas tik lielos parādos, ka tai draud maksātnespēja, nav spējīga izkļūt no parādu lamatām, ja tai ir jāturpina finansēt šis parāds, veicot aizņēmumus ar augstām procentu likmēm. Lai arī cik daudz šī valsts ietaupītu, parāds turpinās pieaugt - vēl jo vairāk, ja nāksies samazināt algas, bezdarba pabalstus un pensijas, palielināt darba stundu skaitu un samazināt valsts ieguldījumus infrastruktūrā, izglītībā, veselības aprūpē un citās jomās. Ja nebūs patēriņa, sabruks arī ražošana. Tāpēc pie mērķa sasniegšanas mūs nenovedīs ne stingrāku nosacījumu paredzēšana Stabilitātes un izaugsmes paktā, ne turpmāko stabilitātes mehānismu tā dēvētie stingrie nosacījumi.
Vispārējā pasākumu kopumā vēl skaidrāk būtu jāuzsver papildu ieguldījumu nepieciešamība, jo īpaši krīzes skartajās valstīs, un šiem pasākumiem ir jāsniedzas tālāk par nedaudz palielinātiem kredītiem un niecīgu procentu likmju samazinājumu. Atsauce uz vajadzību mazināt makroekonomisko nelīdzsvarotību būs problemātiska tik ilgi, kamēr šī prasība tiks attiecināta tikai uz ekonomiski vājām valstīm, tai pat laikā ekonomiski spēcīgajām valstīm ļaujot turpināt darboties tāpat kā līdz šim. Nekur ne tikai nav minēts vārds "solidaritāte”, bet ir aizmirsts arī tas, ka izdevumi un tirdzniecības deficīti no vienas puses ir ienākumi un pozitīvais tirdzniecības saldo no otras puses.
Nikolaos Salavrakos
Priekšsēdētājas kundze, Barroso kunga teiktais būtībā ir pielīdzināms priekšlikumam nostiprināt ekonomikas pārvaldību un euro stabilitāti. Tas nozīmē ekonomikas pārvaldības politikas paātrināšanu Eiropā.
Protams, darbs, ko ar komisāra Rehn kunga palīdzību veic Barroso kungs, norit ļoti labi, un mēs to vērtējam pozitīvi. Mēs ceram, ka ar šī pakta palīdzību mēs spēsim risināt ekonomikas un fiskālās problēmas, ar ko saskaras Eiropa, un sniegt tirgiem pareizo vēstījumu. Diemžēl tirgi ir mūsu pašreizējā problēma.
Šī jaunā ekonomikas pārvaldība seko pēc krīzes - smagas krīzes dalībvalstu valsts parāda veidā. Manuprāt, ņemot vērā, ka Amerikas Savienotās Valstis drukā naudu aptuveni trīs triljonu dolāru apjomā, es neredzu iemeslu, kāpēc Eiropai nevajadzētu atrisināt savas problēmas, drukājot naudu aptuveni triljona euro apjomā, nevis nolūkā to iepludināt tirgū, bet gan fonda, ko mēs dēvējam par "atbalsta mehānismu”, izveidošanai. Lai nu kā, šķiet, ka šādai idejai vēl nav pienācis laiks, kamēr Eiropā valda Merkel kundzes idejas.
Tomēr mums vēlreiz ir jāuzsver fakts, ka Eiropas Savienība ir spiesta radīt jaunas sistēmas un vērtības nelabvēlīgos apstākļos.
Monetārās savienības izveide bez vispārējas ekonomikas pārvaldības stratēģijas un koordinācijas dalībvalstu vidū bija risks, kas tika pārbaudīts praksē un vadīts saskaņā ar vispārējām nostādnēm. Es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir pienācis laiks pieņemt drosmīgākus lēmumus un veikt vajadzīgās strukturālās pārmaiņas.
Kā jau es minēju, mēs, protams, kopumā atbalstām Padomes lēmumus par Euro paktu un uzskatām, ka euro vēl aizvien ir pozitīvi vērtējama valūta. Tomēr mums ir jānodrošina ne tikai stabilitāte euro zonā, bet arī augsta līmeņa izaugsme un konkurētspēja Eiropā, kā arī Eiropas iedzīvotāju, jo īpaši jauniešu, darba vietu saglabāšana un to skaita palielināšana. Mums ir pastiprināti jāpievēršas jauniešiem.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, man kā dedzīgam Eiropas atbalstītājam (un tādi ir vairums no maniem 500 000 tiešo vēlētāju) ir ļoti grūti pieņemt stāvokli, kādā jūs sevi esat nostādījuši. No vienas puses, mums ir vajadzīga stabilitāte un mums ir jāveic kādi pasākumi, lai cīnītos ar spekulācijām. No otras puses, tas, kā jūs to darāt, atkal sniedz visai dramatisku ilustrāciju demokrātijas trūkumam Eiropas Savienībā. Šī procedūra vairāk atgādina ārkārtas tiesību aktu, nevis to, ko mēs vēlētos redzēt progresīvā Eiropā. Tāpēc es, protams, stingri atbalstīju 34. grozījumu, ko ierosināja kreisais politiskais spārns un kurā ir pausts aicinājums piemērot Līguma grozīšanas standarta procedūru. Katrā ārkārtas situācijā jūs vienmēr izdarāt ko tādu, kas patiesībā vēl vairāk palielina plaisu starp iedzīvotājiem.
Es arī vēlētos izmantot šo iespēju, lai stingri iebilstu pret to, kā šajā Parlamentā pret mani izturas Schulz kungs.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Priekšsēdētājas kundze, krīze Ziemeļāfrikā pakļauj pārbaudījumam Lisabonas līgumā noteiktās procedūras.
Vakar Augstās pārstāves vizītes laikā Ārlietu komitejā mēs uzsvērām Eiropas Savienības rīcības pozitīvos aspektus, proti, Ashton kundzes paziņojumu, kurā ir nošķirts īss, vidējs un ilgs periods, ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1970 ātru piemērošanu, spēju veikt sarunas ar Arābu valstu līgu, kā arī Eiropadomes sanāksmi.
Tomēr ir tikai pamatoti šodien šeit norādīt, ka Eiropas sabiedriskā doma - tātad mūsu iedzīvotāji - vēl aizvien izvirza konkrētus jautājumus.
Padomes priekšsēdētājas kundze, Verhofstadt kungam ir pilnīga taisnība. Kā ir iespējams, ka mūsdienās četras dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes locekles, nebalso vienādi, bet izvēlas balsot pretēji?
Kā mūsdienās ir iespējams, ka mums ir jāapspriež tas, vai ANO rezolūciju piemēro Eiropas Savienība, NATO vai starptautiskā koalīcija, ja mēs runājam par resursiem, kurus nodrošina vieni un tie paši nodokļu maksātāji, ja runājam par vieniem un tiem pašiem kuģiem un par to izmantojumu vienā un tajā pašā darbības vietā?
Nav šaubu, ka mums vēl ir daudz jāpaveic, lai uzlabotu mūsu koordinēšanas spējas, kā arī lēmumu pieņemšanas procesu.
Slavens citāts no kinofilmas vēsta, ka "mums vienmēr būs Parīze”. Kāds šo debašu laikā norādīja, ka Eiropas Savienības atbilde ir bijusi sasteigta. Ashton kundze, bez Francijas drosmes, mērķtiecības un saskaņotības (un tas ir jāformulē šādi), atzīstot nemiernieku prasību pamatotību, nosūtot ārlietu un Eiropas lietu ministru uz Drošības padomi, sasaucot augstākā līmeņa sanāksmi Elizejas pilī un piemērojot Rezolūciju, pulkveža M. Gaddafi militārie spēki jau būtu ieņēmuši Bengāzī.
Kristian Vigenin
(BG) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlētos nedaudz vairāk pievērsties vienam no aktuālajiem jautājumiem, kas tiks apspriests rīt, proti, stāvoklim Lībijā.
Maniem kolēģiem ir taisnība, apgalvojot, ka pēdējo dienu laikā ir radusies sajūta par pilnīgu haosu vai vismaz Eiropas Savienības, jo īpaši tās dalībvalstu, lēmumu un uzvedības neprognozējamību. Ir neiespējami panākt vienprātību ar NATO, ja dažas dalībvalstis pievienojas koalīcijai un tad pārtrauc savu līdzdalību.
Šī situācija rada ne tikai lielu nedrošību mūsu partneru vidū par to, vai mēs zinām, ko būtībā vēlamies panākt un kā to sasniegt; tā rada arī lielas problēmas saistībā ar Eiropas sabiedrisko domu, kuras veidotāji nevar paļauties uz to, ka Eiropas Savienība un tās faktiskie līderi spēj izpildīt savas saistības attiecībās ar mūsu partneriem Vidusjūras reģiona dienvidos.
Es ļoti vēlētos, lai Eiropadome tuvākajās dienās nāktu klajā ar skaidriem, stingriem lēmumiem par Lībiju un ne tikai par to, bet arī par citām valstīm, kurās mēs būtībā saskaramies ar līdzīgām situācijām, piemēram, Bahreinu, Jemenu un daļēji - Sīriju. Mēs savā ziņā aizmirstam, ka tas, ko mēs darām Lībijā, tiks novērtēts, ņemot vērā arī mūsu rīcību attiecībā uz citām reģiona valstīm.
Es vēlētos, lai Eiropadome pieņem skaidrus lēmumus par to, ko Eiropas Savienība Lībijā vēlas panākt, un šie lēmumi arī lielā mērā izgaismos to, kā mēs vēlamo īstenosim. Manuprāt, mums ir skaidri jāsaprot, ka gadījumā, ja pašreizējā situācija ieilgs, stāvoklis Lībijā radīs nopietnas sekas arī kaimiņvalstīs.
Tāpēc mums jābūt gataviem sniegt palīdzību gan Ēģiptei, gan Tunisijai ne tikai humanitārās situācijas risināšanā, bet jābūt gataviem burtiski nākamo dienu, nedēļu un mēnešu laikā sniegt arī ekonomisku un finansiālu atbalstu, jo stāvoklis Lībijā ietekmēs ekonomisko situāciju abās šajās valstīs.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Priekšsēdētājas kundze, šeit tika sacīts, ka krīze nav piemeklējusi euro, bet dalībvalstis, kuras ir iestigušas parādos. Tā ir krīzes būtība - bezatbildīgas parādsaistības, kas ir turpinājušās gadiem ilgi. Šī situācija mums tagad ir jāaptur. Tāpēc ir pareizi, ka Eiropas Stabilizācijas mehānismam ir jābūt stingram. Tāpēc ir pareizi, ka tā tas ir bijis īstenotajos glābšanas pasākumos. Tāpēc ir pareizi arī tas, ka Īrijai piemērotā procentu likme nav samazināta.
Šīs parādsaistības ir jāizbeidz. Jau atkal es dzirdu, ka sociāldemokrāti runā par labajiem un sliktajiem parādiem. Protams, investīcijas atšķiras no patēriņa, bet zināmā brīdī arī pārāk liels labais parāds pārvēršas sliktajā parādā. Mums ir jābūt taisnīgiem pret nākamajām paaudzēm, mums ir vajadzīgas ilgtspējīgas valsts finanses, un tad euro atkal atgūs stabilitāti.
Euro paktā ir nepietiekami iesaistīta Kopienas metode. Tas šeit tika minēts, un tā ir visai pamatota piezīme. Es piekrītu šim viedoklim.
Noslēgumā es vēlētos pievērsties Lībijas jautājumam. Padome ir atbalstījusi Rezolūciju 1973. Tagad mums ir jāraugās nākotnē. Es piekrītu Salafranca Sánchez-Neyra kungam, kurš sacīja, ka Francija ir paveikusi ļoti labu darbu. Tomēr, ja uz Elizejas pilī notikušo augstākā līmeņa sanāksmi būtu uzaicināta Turcija, mēs NATO nesaskartos ar šīm problēmām un mūsu visu stāvoklis būtu daudz vieglāks. Turklāt es ceru, ka nesen ieceltais Lībijas pagaidu valdības vadītājs drīzumā mūs apmeklēs šeit, Eiropā.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētājas kundze, visi mērķi, ko sev ir noteikusi euro grupa un kas dažkārt ir pavisam saprātīgi, ir veiksmīgi sasniedzami ar dalībvalstu ekonomikas, sociālās un nodokļu politikas palīdzību. Tāpēc rodas jautājums, kāpēc mēs šodien lielā ātrumā veicam grozījumus līgumā, lai nodotu šīs pilnvaras - vismaz daļēji - piemērošanai Savienības līmenī.
Domāju, ka ir divas atbildes: mēs, kā parasti, vēlamies dalīt atbildību par nepopulāriem lēmumiem ar Eiropas Savienību, vai arī mēs vēlamies izmantot iespēju, varbūt aizbildinoties ar reformām, lai vienkārši nodotu vairāk varas Briselei. Es apšaubu, ka tas sniegs gaidītos rezultātus, ņemot vērā faktu, ka lielākajai daļai euro grupas dalībvalstu ir lielāks valsts parāds un mazāk konkurētspējīga nodokļu sistēma nekā pārējās dalībvalstīs.
Ar šo diskusiju, protams, ir saistīti draudi par divu ātrumu Eiropu. Es gribētu brīdināt tos, kuri vēlas steigties. Neskaitot ātrumu, vienmēr ir vajadzīgs arī pareizais virziens. Ļoti ātra došanās nepareizajā virzienā draud ar tikai vienu iznākumu - lielu paātrinājumu katastrofas mērogā. Vismaz ko tādu es redzu uz Eiropas ceļiem.
Miguel Portas
(PT) Priekšsēdētājas kundze, Portugāles parlaments šodien balsos pret ceturto stabilitātes programmu, ko 12 mēnešu laikā ir iesniegusi valdība. Vairākums Portugāles parlamenta deputātu balsos pret šo dokumentu pasākumu kopuma satura dēļ, kā arī tāpēc, ka tas tika iesniegts Briselē, pirms par šo dokumentu bija zināms Portugālē, pirms tas tika apspriests vai apstiprināts Portugālē.
Tas ir iemesls manam pirmajam jautājumam Ungārijas prezidentūrai: ņemot vērā šo pieredzi, vai tā kopā ar saviem partneriem gatavojas aizstāvēt obligātu šo dokumentu iepriekšēju apstiprinājumu parlamentā?
Mans otrais jautājums ir šāds. Rīt Padome lems par finanšu mehānismu periodam pēc 2013. gada, bet tā mums nesniedz nekādu informāciju par pašreizējo finanšu mehānismu, kas mūs interesē. Portugālei gatavojoties ārkārtas vēlēšanām, noteikti notiks eksplozija valsts parāda un procentu likmju jomā. Ko Padome gatavojas darīt, lai novērstu spekulācijas saistībā ar Portugāles valsts parādu? Turklāt nesakiet, ka tā ir Portugāles problēma, jo, ja uz mums attiecas taupība, tas ir arī tāpēc, ka lēmumu pieņemšana ir arī jūsu ziņā.
Bastiaan Belder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, vakar pēcpusdienā Ārlietu komitejā Augstā pārstāve norādīja, ka viņa vēlas piedāvāt konkrētu atbalstu "jaunajai Ēģiptei”, kā mēs to esam sākuši dēvēt, risinot plaša mēroga mājokļu trūkuma problēmu. Ikviens, kurš ir aptuveni informēts par milzīgajām sociālekonomiskajām grūtībām, kādās dzīvo lielākā daļa Ēģiptes iedzīvotāju, nevar saglabāt pacilātu skatījumu uz situāciju. Tiktāl par īstiem Eiropas līdzjūtības apliecinājumiem.
Tāpēc es ļoti atbalstu visus Eiropas centienus uzlabot sadzīves apstākļus Ēģiptē. Tas noteikti ir jādara tagad, kad pēc prezidenta Mubarak kunga aizbraukšanas valsts pārdzīvo nestabilu pārejas periodu un kad šķiet, ka Kaira dodas pretī finanšu un pārtikas apgādes krīzei. Manuprāt, Eiropas sniegtā palīdzība Ēģiptei ir jāpapildina ar divkāršotu Padomes darbu.
Jaunajā Ēģiptē visiem iedzīvotājiem, neraugoties uz to reliģisko piederību, ir jābūt vienlīdzīgiem likuma priekšā, un viņiem ir jābūt garantētām vienlīdzīgām tiesībām. Turklāt Kairai ir jāievēro miera līgums ar Izraēlu, un šis līgums ir pat jāpaplašina. Ja mēs noteiksim šos divus nosacījumus, tiks nostiprināta gan iekšējā, gan ārējā jaunās Ēģiptes stabilitāte.
Barry Madlener
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka jūs mani nepamanījāt. Paldies, ka ļāvāt man runāt. Mēs veidojam stabilitātes mehānismu, pastāvīgu palīdzības fondu, par kuru būs jāmaksā vienkāršajiem iedzīvotājiem, kuri nesaņems nekādas bezmaksas dāvanas. Tomēr saņēmēji ir cilvēki, kuri saņems bezmaksas dāvanu. Turpmāk mēs apbalvosim krāpniekus - tos, kuri neturēja savus solījumus, un tos, kuri manipulēja ar skaitļiem.
Pirms desmit gadiem tika parakstīs Stabilitātes un izaugsmes pakts, paužot svinīgu solījumu, ka ar tā palīdzību valstu finanšu jomā tiks uzturēta kārtība. Šo paktu ir pārkāpusi Vācija, Francija, Grieķija un citas valstis. Nav atrisināta ievērojamu deficītu problēma. Tomēr tagad atkal tiek pausti svinīgi solījumi, ka jaunais pakts patiešām darbosies. Tagad Brisele lems par to, cik holandieši drīkst pelnīt, kad viņi drīkst doties pensijā un cik lielas pensijas viņi saņems. Jau atkal rēķinu apmaksā nodokļu maksātāji, kuri nesaņem nekādas bezmaksas dāvanas.
Priekšsēdētājas kundze, šis pastāvīgais fonds ir dārga rotaļlieta, kas politiskajai elitei ļauj noklusēt faktu, ka dažām valstīm monetārajā savienībā nav iespējams uzticēties. Ir valstis, kuras vēlas izmantot euro sniegtās priekšrocības, bet nevēlas uzņemties daļu nastas. Tās ir valstis, kuras nespēj nodrošināt kārtību savās finansēs. Priekšsēdētājas kundze, šīm valstīm būtu jāpamet euro zona. Tas ir vienīgais labojums, kas mums ir jāveic Stabilitātes un izaugsmes paktā.
Mario Mauro
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Nemieriem, kuru skaits Vidusjūras reģiona dienvidos turpina pieaug, nevajadzētu novērst mūsu uzmanību no vidēja termiņa ekonomiskajiem un citiem mērķiem, kuri jau sen ir noteikti. Nemierīgajai starptautiskajai situācijai tā vietā būtu jāpaātrina mūsu ekonomikas izaugsmes temps: es atbalstu faktu, ka lēmumi stratēģijas "Eiropa 2020” īstenošanai ir jāpieņem ātri, jau šīs nedēļas sanāksmē.
Mēs nezinām, kas notiks pēc konflikta Lībijā, bet mēs varam būt droši, ka nekas vairs nebūs tāpat kā agrāk. Tāpēc Eiropai patiešām ir vajadzīgs pasākumu kopums, lai ļautu dalībvalstu ekonomikām atgūties, pirms tās nonāk jaunā neskaidrību posmā. Tomēr lielākais jautājums noteikti ir saistīts ar situāciju Vidusjūras valstīs. Karš Vidusjūras reģionā ir briesmīgākā katastrofa, ko pasaule šobrīd var iedomāties. Tās valstis, kuras uzskatīja, ka šajos apstākļos ir svarīgi veikt kādus pasākumus, rīkojās gudri, tomēr mēs atrodamies lielu pretrunu situācijā, kurā Eiropas Savienība, šķiet, jūtas neveikli vai ir pat sašķelta attiecībā uz to, kā rīkoties.
Tāpēc es vēršos pie Ungārijas prezidentūras ar lūgumu: Parlaments uzskata, un arī es tam piekrītu, ka Komisija stāv tuvu šai prezidentūrai, kurai ir iespēja krīzi ievirzīt tā, lai tās sekas nebūtu gluži vienkārši vājināta Eiropas Savienība.
Uz mums gulstas šī milzīgā atbildība: pārveidot pašreizējo krīzi iespējā izstrādāt pasaules situācijai atbilstošu ārpolitiku un ļaut tai darboties. Ar savām saistībām, šaubām un kļūdām mēs atrodamies uz ļoti svarīgu notikumu sliekšņa, un, manuprāt, mums ir pilnībā jāuzņemas šī atbildība, nodrošinot, lai lēmumi, ko Padome pieņems rīt un parīt, būtu saprātīgi, bet svarīgākais - drosmīgi. Pateicos!
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētājas kundze, te jau tika minēts, ka diemžēl pastāv iespēja, ka šobrīd Portugāles parlamentā notiek valdības krišana. Ja valdība kritīs, tas būs noticis nestabilitātes dēļ, ko radīja opozīcijas partijas, kuras noraidīja vēl vienu taupības pasākumu kopumu.
Tā ir taisnība: šis ir ceturtais pasākumu kopums dažu mēnešu laikā. Tas nav tāpēc, ka nebūtu īstenoti iepriekšējie pasākumu kopumi - tie tika īstenoti. Tā iemesls drīzāk ir fakts, ka piemērotie nosacījumi ir kļuvuši sliktāki tā dēvēto tirgus vēlmju dēļ. Portugāles budžeta izpildes ietvaros janvārī un februārī tika fiksēts pozitīvs saldo, tēriņu samazinājumam veidojot 3 % un ienākumiem - līdz 11 %.
Politiskie spēki, kas radīja politisko krīzi, noraidot taupības programmu, ko iesniedza valdība un atbalstīja Eiropas Komisija, Padome un Eiropas Centrālā banka, var justies ļoti apmierināti ar šo situāciju. Tomēr tikai nepiesardzība viņiem ļauj izjust apmierinātību ar šo situāciju, jo tā euro zonas valstij ar parādsaistību problēmām ir briesmīga situācija. Tā ir briesmīga situācija valstij, tas ir netaisnīgi pret Portugāles iedzīvotājiem un rada vēl vienu triecienu lielajam projektam, kas ir vienotā valūta.
Mēs euro zonā neatrodamies krīzē - mēs atrodamies euro zonas Lielās krīzes vidū. Es vēlētos pajautāt maniem kolēģiem, kuri pārstāv Portugāli, kāda ir alternatīva? Līdz aprīlim visām dalībvalstīm ir jāiesniedz savi taupības plāni. Vai Portugālei ir vajadzīgi papildu taupības pasākumi, lai samazinātu tās deficītu un valsts parādu, lai 2012. un 2013. gadā samazinātu deficītu par attiecīgi 3 % un 2 %? Jūs atsakāties to apspriest, bet jūs nepiedāvājat alternatīvas. Noraidījums nav risinājums, tā ir problēma, kas rada vēl lielākus Portugāles iedzīvotāju upurus.
Marielle De Sarnez
(FR) Priekšsēdētāja kungs, nākamā Padome, iespējams, ir pēdējā Eiropas līderu iespēja atsaukt atmiņā, ka mēs izveidojām Eiropu, lai nostiprinātu vērtības un svarīgās situācijās kopīgi rīkotos. Situācija, kad iedzīvotāji nonāk slepkavnieciska līdera žēlastības varā, ir svarīga situācija.
Pateicoties Francijai un Apvienotajai Karalistei, ir pieņemta rezolūcija. Mēs esam novērsuši to, ka pulkvedis M. Gaddafi sasniedz Bengāzī. Tomēr Eiropas vienotības trūkums rada satraukumu. Rītdienas Padomes sanāksmei ir jānosūta stingrs signāls. Tai ir jāatbalsta gaidāmā intervence, jāatzīst Lībijas nemiernieku prasību pamatotība, lai sniegtu tiem palīdzību un vēl vairāk izolētu pulkvedi M. Gaddafi, panākot šī režīma krišanu.
Paraugoties uz notikumiem Bahreinā, Jemenā un Sīrijā, mēs redzam, ka arī tur svarīgās jomās ir vērojama izšķiroša situācija. Svarīgi ir arī tas, ka mēs atkal redzam vardarbības cikla uzliesmojumu Tuvajos Austrumos.
Mēs, Eiropas Parlaments, ceram, ka Eiropas līderi rīkosies, kamēr nav par vēlu. Lielā pasaules daļā norisinās vēsturiski notikumi. Politiskā drosme nozīmē stāties pretī šai problēmai. Tieši to mēs sagaidām no Eiropas un tās līderiem.
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētāja kungs, Nīderlandes garantija vairāku miljardu euro apjomā pamudināja bijušo finanšu ministru Ruding kungu sacīt: "Ceļš uz budžeta elli ir garantijām bruģēts.” Piešķirtās garantijas tiešām ir bijušas pārāk lielas un riskantas. Tās nepalīdzēs novērst krīzi, jo tās nav efektīvas.
Pašreizējo Eiropas krīzi izraisīja tie, kuri bezatbildīgi ļāva parādam palielināties un neizpildīja vienošanās. Ja mēs nerisinām šos pamatjautājumus, mēs varam sniegt tik daudz garantiju, cik vēlamies, bet tās joprojām nekādi nepalīdzēs.
Mūsu rīcībā ir Stabilitātes un izaugsmes pakts. Jau 2004. gadā Vācija un Francija to izvēlējās ignorēt. Mums bija iespēja nostiprināt paktu ar automātisko soda pasākumu palīdzību, bet kas notika? Soda pasākumi vēl aizvien ir atkarīgi no politisko lēmumu pieņemšanas. Tas ir neticami. Vācu rakstnieks Hans Enzensberger pareizi prognozēja gaidāmos notikumus. Viņš paredzēja, ka pašreizējā situācija mudinās iedzīvotājus izturēties pret Eiropas politisko eliti ar cinismu un nicinājumu.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs, ceļš, pa kuru dodas Eiropas Savienības līderi, ir nepieņemams, jo tas ir saistīts ar darba ņēmēju ekspluatācijas palielināšanos, jauniem antisociāliem pasākumiem, kas saasina nevienlīdzību, palielina bezdarbu un nodarbinātības nestabilitāti, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību. Tas viss kalpo Eiropas Savienības ekonomisko un finanšu interešu grupām, kuru ienākumu pieaugums nekad neapstājas.
Aizbildinoties ar krīzi, viņi vēlas apmest vēl vienu cilpu ap ekonomiski nestabilāku valstu kakliem, izmantojot noteikumus, kas attiecas uz Eiropas Stabilizācijas mehānisma piemērošanu, lai pārvērstu suverēnas valstis protektorātos.
Tāpēc darba ņēmēji un valstu iedzīvotāji iebilst pret šādiem pasākumiem, kā tas sestdien notika demonstrācijā Portugālē, piedaloties vairāk nekā 300 000 iedzīvotājiem, un kā tas šodien notiek Portugāles parlamentā, kurā vairākums deputātu noteikti rīkosies tāpat attiecībā uz ceturto taupības pasākumu kopumu.
Priekšsēdētāja kungs, tomēr mēs arī vēlamies sacīt "nē” starptautisko spēku veiktajiem uzlidojumiem Lībijai, tāpat kā mēs teicām "nē” represijām pret tām tautām, kuras cīnās visās reģiona valstīs, tostarp Lībijā, Bahreinā un Jemenā.
Jaroslav Paška
- (SK) Priekšsēdētāja kungs, finanšu resursu atbildīga pārvaldība ir priekšnosacījums mājsaimniecību, ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu, reģionu, nacionālu valstu un arī valstu federāciju labai un stabilai darbībai.
Tāpēc ir dabiski, ka situācijā, kad daļa Eiropas Savienības valstu izlemj ieviest vienotu valūtu, tām ir jāatrod mehānisms, lai nepieļautu, ka populistiski politiķi uzkrauj vienotajai valūtai ilgt nespējīgu saistību nastu, ko rada parādi, kas tiek izmantoti, lai nopirktu īstermiņa vēlētāju atbalstu. Konkurētspējas paktā ir noteikti konkrēti parametri, kuri ir jāievēro, jo īpaši euro zonas valstīm. Tomēr pastāv problēma saistībā ar šo labi iecerēto noteikumu izpildi.
Tāpēc esmu pilnībā pārliecināts, ka ir pienācis laiks tajos gadījumos, kad netiek ievēroti vienotie pārvaldības noteikumi, par kuriem ir panākta vienošanās, piemērot automātiskos soda mehānismus, lai šo sodu piemērošana nekļūtu par politisko darījumu objektu Eiropadomē, kurā politiskie līderi kompensē savas daudzās un dažādās politiskās kļūdas, savstarpēji atceļot soda pasākumus.
Jacek Saryusz-Wolski
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos aplūkot divus jautājumus. Vispirms es vēlos paust atbalstu "Euro Plus” pakta izveidei, kas ir apsveicams notikums. Tiek izstrādāta jauna arhitektūra, teju sava veida ekonomiska rakstura Šengenas vienošanās. Ir svarīgi, lai tā būtu iekļaujoša un atvērta tām valstīm, kuras spēj un vēlas tajā piedalīties, un lai tā neradītu divu ātrumu Eiropu. Diemžēl pakts būs atvērts tikai daļēji, jo neveiksmi ir piedzīvojis 136. panta grozījums, ko apspriedām un par ko balsojām mūsu Konstitucionālo jautājumu komitejā. Šajā grozījumā ir teikts: "Prasa, lai stabilitātes mehānisms no paša sākuma būtu atvērts dalībvalstīm, kuru naudas vienība nav euro, bet kuras vēlas piedalīties.” Tas būs daļēji atvērts, jo tas būs atvērts, lai uzņemtos saistības. Valstīm, kuru naudas vienība nav euro, tas nebūs atvērts, lai tās izmantotu tiesības.
Vienotais tirgus mūs vieno daudz lielākā mērā nekā euro. Šī nav euro krīze, šī ir dažu euro zonas dalībvalstu krīze. Šādas valsts finanšu problēmas varētu piemeklēt arī jebkuru dalībvalsti, kuras naudas vienība nav euro. Tādējādi ir vērojams loģikas un saskanības trūkums.
Es īsumā pievērsīšos jautājumam par Lībiju un Vidusjūras dienvidu reģionu. Vispirms es vēlētos mūs apsveikt, lai gan vēlos apsveikt nevis Eiropas Savienību, bet dažas dalībvalstis, kuras attiecībā uz Lībiju atrodas cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzības vadībā. Mums ir jābūt pateicīgiem Francijai un tās līderim Nicolas Sarkozy par vadību šajā jomā.
Manuprāt, tas ir sākums pārejas procesam no ārpolitikas, kas ir balstīta uz interesēm, uz ārpolitiku, kas ir balstīta uz vērtībām. Mums ir jāveic divi soļi. Mums ir jāpārstrādā kaimiņattiecību politika un jāvērš tā mūsu sabiedrības un valdību virzienā, kā arī jāpanāk tas, ko mēs Centrāleiropā un Austrumeiropā saucam par pāreju vai transformāciju. Tas ir arī brīdinošs aicinājums pārstrādāt, reformēt un nostiprināt kopējo drošības un aizsardzības politiku, lai nodrošinātu Eiropas Savienību ar vienotas vadības un militārajām spējām.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Rīt, 24. martā, būs simboliska diena. Pirmkārt, tā būs īpaša diena saistībā ar grozījuma veikšanu Lisabonas līgumā, par ko mēs tikko balsojām un kas ļaus izveidot pastāvīgu Eiropas Stabilizācijas mehānismu. Šis mehānisms Eiropas Savienībai ļauj izveidot pirmās eiroobligācijas, kuras ir paredzētas valsts parāda finansēšanai spekulāciju gadījumā, piemērojot zemas procentu likmes.
Šajā ziņā fakts, ka process apstājās pusceļā, rada nožēlu. Lai risinātu tirgu iracionālā pieauguma jautājumu, Līguma grozīšanai bija jābūt iespējai pilnvarot Eiropas Centrālo banku rīkoties tā, kā rīkojas Amerikas Savienotās Valstis, un valūtu maiņas kursu spriedzes gadījumā atpirkt valsts parādu. Process ir vēl nepilnīgāks, jo pieprasītā kompensācija ir Konkurētspējas pakta, kura jaunais nosaukums ir Euro pakts, īstenošana. Tas ir otrs rītdienas simbols. Šo paktu vienprātīgi atbalsta Padome, Komisija un Eiropas Centrālā banka.
Dāmas un kungi! Jūs visi pārzināt Vašingtonas konsensu, jums tas ļoti patika. 24. martā tiks radīts "Briseles konsenss”. Tā ir akla, brutāla neoliberālās dogmas piemērošana; spiediena izdarīšana uz valsts dienestiem un labklājības valsti, taupība algu jomā un minimāla finanšu tirgu regulēšana.
Dāmas un kungi! Padomei, Komisijai un Eiropas Centrālajai bankai ir īsa atmiņa. Viņi ierosina transponēt Euro paktu pārvaldības pasākumu kopumā, lai mūsu sistēmā nostiprinātu to pašu politiku, kas mūs noveda pie ekonomikas krīzes. Spānijā, Apvienotajā Karalistē, Īrijā un citur mājsaimniecību parādsaistību palielināšanos, ko nodrošina finanšu industrija, izraisīja tieši krīze pirktspējas jomā, kas izrietēja no pēdējo 20 gadu laikā dominējušās algu pieauguma ierobežošanas. Diemžēl Euro paktā ir ierosināts taupību algu jomā noteikt par pastāvīgu elementu.
Valsts parāds izriet gan no ekonomikas krīzes, gan bezjēdzīgas visās jomās īstenotas nodokļu samazināšanas, ko ir aizstāvējuši liberālo un konservatīvo spēku pārstāvji. Eiropā nenotika sprādziens valsts tēriņu jomā - tieši pretēji. Taupības politika budžeta un algu jomā kopā ar procentu likmju kāpumu, ko jau plāno Eiropas Centrālā banka, galu galā iznīcinās gan iekšējo pieprasījumu Eiropā, gan atveseļošanas procesu, nesamazinot deficītus. Rīt mēs stāvēsim plecu pie pleca ar darba ņēmējiem, kuri protestē pret šo "Briseles konsensu” - tas ir trešais 24. marta simbols. Ja mēs nevēlamies pieredzēt "brūnkreklu” līdzinieku atgriešanos, kuru apkarošana bija viens no Eiropas Savienības izveides mērķiem, iedzīvotāju ievēlētajiem pārstāvjiem kopā ar vēlētājiem ir jānosoda politika, kas ir vienlīdz netaisnīga un neefektīva.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs, pastāvīga krīzes pārvaldības mehānisma izveide Eiropā ir pamatota, ņemot vērā citu krīžu iespējamību Eiropā. Neviens no mums nevēlas turpmākas krīzes, tomēr tās var notikt. Tomēr fakts, ka plāns paredz pastāvīgu krīžu pārvaldības mehānisma izveidi ārpus Eiropas Savienības institūcijām, rada nožēlu. Mehānisms pēc iespējas vairāk jātuvina Eiropas Savienības institūcijām, lai tās varētu pārraudzīt šī mehānisma izmantošanu. Turklāt visi soda pasākumi ir jāpiemēro automātiski, nevis diskusiju un sarunu rezultātā.
Es vēlētos teikt dažus vārdus par mūsu tā dēvēto ārpolitiku un Lībiju.
Stāvoklis Lībijā un starptautiskajā sabiedrībā ir neskaidrs. Lēmuma pieņemšana par lidojumu aizliegumu zonu civiliedzīvotāju aizsardzībai bija pareiza. Tajā ir bijusi iesaistīta arī Eiropas Savienība. Tagad, kad ir veikts uzbrukums sauszemes spēkiem, manuprāt, ir pamatots iemesls vaicāt, vai lidojumu aizliegumu zonas izveidošana bija paredzēta šādam nolūkam. Šajā ziņā situācija ir tuvu kara robežas pārkāpšanai.
Derk Jan Eppink
Priekšsēdētāja kungs, Schulz kungs sacīja, ka militārās operācijas tika sagatavotas pārāk sasteigti. Gluži pretēji - tās tika veiktas pārāk vēlu. Rietumi gaidīja pārāk ilgi. Tie būtu varējuši izolēt Gaddafi kungu Tripolē, piespiežot viņu atkāpties vai doties prom. Mēs tik tikko paspējām novērst masu slaktiņu Bengāzī.
Un ko mēs pieredzējām? Vadību uzņēmās divas valstis - Francija un Lielbritānija. Apsveicu! Vācija acīmredzot ir valsts ar stabilu valūtu un vāju varu. Aizsardzības ministra amats ir bīstamākais darbs valstī. Tajā pašā laikā Turcija iestājas pret NATO un Amerikas Savienotās Valstis piedzīvo varas norietu un ieņem novērotāja pozīciju.
Es baidos, ka tagad - tāpat kā tas bija Balkānu gadījumā - mēs nevaram izkļūt no strupceļa bez pilnvērtīgas Amerikas vadības, ko Eiropas Savienība diemžēl nespēj nodrošināt. Vienīgais politiķis, kurš zināja, kā izturēties pret Gaddafi kungu, bija Ronald Reagan. Reagan kungam bija pilnīga taisnība.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, tieši pirms gada Eiropas Savienības līderi un Grieķijas premjerministrs nolēma, ka Grieķijai būs jāveic ekonomiskās un sociālās jūrascūciņas uzdevums. Tika veikti galēji antisociāli pasākumi, aizbildinoties ar valsts deficīta un parāda samazināšanu un konkurētspējas uzlabošanu. Šī eksperimenta rezultātā valsts parāds ir pavisam nedaudz zem 150 % līmeņa, bezdarba līmenis ir 15 %, jauniešu vidū tas sasniedz 30 % rādītāju, inflācija tuvojas 4,4 % rādītājam un ekonomika ir sarukusi par 6,6 %.
Komisār Rehn kungs, Grieķijas eksperiments ir piedzīvojis neveiksmi, un jūs esat ekonomiski, sociāli un politiski iznīcinājis jūrascūciņu. Eiropas Savienības līderi gatavo tādu pašu likteni citām dalībvalstīm, kuras piedalās Euro paktā, kas ir Grieķijas memoranda Eiropas versija. Mēs iestājamies pret šo paktu, jo mēs nevēlamies iznīcināt darba ņēmējus, pensionārus un bezdarbniekus.
Komisār Rehn kungs, kad tika parakstīts Grieķijas memorands, jūs grieķiem vēlējāt "bon courage”. Ja jūs esat pastāvīgs savos vēlējumos, jums piektdien vai sestdien būs jānovēl "bon courage” arī Eiropas darba ņēmējiem.
Hans-Gert Pöttering
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Amerikāņu politikas zinātnieks Samuel Huntington reiz prognozēja civilizāciju sadursmi. Ja mēs uz to būtu paļāvušies, mēs paši, piepildot šo pareģojumu, būtu piedalījušies šīs civilizāciju sadursmes radīšanā. Mēs, Eiropas Parlaments, vienmēr esam strādājuši, lai uzturētu sadarbību ar arābu valstīm un to iedzīvotājiem. Tagad mēs redzam, kā arābu pasaules tautas cenšas panākt tās vērtības, ko pārstāvam arī mēs, proti, demokrātiju, brīvību un tiesiskuma principu. Kurš vēl tikai pirms dažām nedēļām būtu prognozējis, ka Arābu valstu līga aicinās mūs, rietumu un starptautisko kopienu, apturēt tirānu Lībijā? Arābu pasaulē notiek krasas pārmaiņas. Mēs šajā ziņā nedrīkstam pieļaut nekādas kļūdas. Mums arābu valstu iedzīvotājiem nav jāsniedz tikai solījumi, bet atbalsts tam, ko viņi dara.
Pārstāvot, Konrad Adenauer fondu, kura priekšsēdētājs es esmu, šovakar es dodos uz Tunisiju un pirms divarpus nedēļām apmeklēju arī Kairu. Es vēlētos atgādināt Konrad Adenauer, pirmā Vācijas Federatīvās Republikas kanclera, vārdus: "Mēs esam brīvības pusē.” Mums arābu valstu iedzīvotājiem tagad ir jāsaka: "Ja tas ir tas, ko jūs paši vēlaties, tad mēs vēlamies jums palīdzēt, nodrošinot solidaritāti un konsultācijas saistībā ar demokrātiju, lai jūs varētu sagatavoties vēlēšanām.”
Mēs, izjūtot zināmas izbailes, dzirdam, ka šodien Jeruzalemē notika teroristu uzbrukums un ka daudzi cilvēki guva ievainojumus. Mēs to visstingrākajā veidā nosodām, lai kurš arī būtu vainīgais. Tomēr mēs arī uzstājam uz mieru starp Palestīnu un Izraēlu. Ja pār arābu valstīm pūš brīvības vējš, ir jāizmanto iespēja, lai panāktu mieru arī starp Izraēlu un Palestīnu, lai Izraēlas iedzīvotāji varētu dzīvot valstī ar drošām robežām un lai to pašu varētu darīt arī Palestīnas iedzīvotāji, kuriem pienākas tāds pats stāvoklis kā Izraēlas iedzīvotājiem. Laikā, kad arābu pasaulē notiek šīs lielās pārmaiņas, mūs pienākums ir sniegt mūsu kā Eiropas Savienības ieguldījumu un darīt to vienotā un pārliecinošā veidā.
(Aplausi)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Neņemot vērā izziņotos pasākumus, es neesmu pārliecināts, vai Eiropas politikas pārstāvji dara pietiekami daudz. Lai Eiropas Savienība iegūtu līdera pozīciju, jo īpaši ārlietās, protams, ir vajadzīgs laiks, bet, kā mēs zinām, rodas konkrētas situācijas, un tās mums diemžēl nesniedz iespēju izmantot tik daudz laika, cik mēs vēlētos, un nosaka vajadzību pēc ātras rīcības un tālredzības.
Tagad ir skaidrs, ka attiecībā uz situāciju Vidusjūras reģionā un īpaši Lībijā mēs vēl joprojām neizpildām prasības. Mums ir jānododas mazliet ilgākām pārdomām, lai saprastu, ka, iespējams, būs vajadzīga stingrāka rīcība, lai saprastu, kas ir noticis, un lai Vidusjūras reģionā saskaņoti rīkotos.
Ikvienam ir skaidrs, ka, paraugoties uz Lībijas gadījumu, ir liela atšķirība starp kopīgu visas Eiropas rīcību un pasākumiem, ko veic tikai valstis, kuras vēlas rīkoties, kā tas notiek pašlaik. Nē, mans vēstījums Padomes un Komisijas pārstāvjiem ir tāds, ka mēs vēl neesam līdz tam nonākuši.
Padome nav sniegusi atbildi uz konkrētiem jautājumiem, un tas tai tagad ir ātri jādara. Mani interesē, vai, neņemot vērā humāno palīdzību, mēs patiešām zinām, ko darīt, ja Rezolūcijas 1973 piemērošana nesniedz gaidītos rezultātus un ja dažas valstis pārsniedz savas pilnvaras.
Otrkārt, es vēlētos uzzināt Padomes viedokli par operatīvās vadības jautājumu. NATO mūs informēja, ka tā veic tehnisku uzdevumu, bet nesniedz politisku vadību. Vai mēs uzskatām, ka varam darboties šādi, necenšoties panākt stingrāku un vienotāku Eiropas nostāju, tā vietā uzveļot darbu uz to dažu valstu pleciem, kuras ir gatavas to darīt?
Visbeidzot, notiekošo operāciju un attiecību ar Arābu valstu līgu un Āfrikas Savienību ietvaros ir svarīgi novērst iespēju, ka galu galā mūsu intervenci vērtēs negatīvi, rodoties nedrošības un bīstamu pavērsienu draudiem. Vai mēs to apzināmies? Iespējams, ne visai. Šie ir jautājumi, kuri nav pelnījuši birokrātiskas atbildes, bet gan adekvāta politiska līmeņa reakciju, sākot ar rīt gaidāmo Padomes sanāksmi.
Olle Schmidt
(SV) Priekšsēdētāja kungs, euro kritiķi manā valstī apgalvo: Grieķijas un Īrijas situācija apliecina, ka euro nedarbojas. Viņi saka, ka ir labāk atrasties ārpus euro zonas. Viņi maldās.
Savas desmit gadus ilgās vēstures laikā euro zona ir radījusi stabilitāti, zemu inflāciju un - patiešām - miljoniem jaunu darba vietu. Pastāvīgais krīzes mehānisms darbosies kā pats pēdējais līdzeklis gadījumā, ja valsts nonāk lielās ekonomiskās grūtībās.
Euro nav krīzes cēlonis, kā to visai pamatoti parasti norāda komisāra kungs. Tieši pretēji - vienotā valūta ir būtisks risinājuma elements, un tā tas ir arī attiecībā uz tādu valsti kā Zviedrija. Tāpēc man ir ļoti žēl, ka vairākums Zviedrijas parlamenta deputātu iebilst Zviedrijas līdzdalībai Euro paktā. Tas mazina valsts ietekmi. Ja Zviedrija vēlas būt daļa no Eiropas Savienības iekšējā loka, kā to apgalvo Zviedrijas valdība, nav pareizi sēdēt ārpus apspriežu telpām. Dānija un Dānijas valdība, kā arī parlaments atbalsta euro. Tā tam būtu jābūt arī Zviedrijas gadījumā.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Grieķijas Komunistu partija nosoda jauno pretlikumīgo imperiālistisko karu, ko Lībijā ir uzsākušas Amerikas Savienotās Valstis, Francija, Lielbritānija un NATO.
Interese par humānās palīdzības sniegšanu ir apkaunojoša liekulība. Imperiālistu īstais mērķis ir nafta, dabasgāze un citi ienesīgie resursi Lībijā, Ziemeļāfrikā un reģionā kopumā. ASV, NATO un Eiropas Savienības imperiālistiskā agresija palielina riskus, kuriem ir pakļauti reģiona iedzīvotāji. Jaunais pakts un euro valstis vienojošā ekonomikas pārvaldība radīs masveida bezdarbu un nabadzību. Eiropas atbalsta mehānisms ir kontrolēta bankrota un valstu drošas maksātnespējas instruments, lai aizsargātu plutokrātijas peļņu.
Šī ir Amerikas Savienoto Valstu brīvā pasaule. Šī ir demokrātijas un brīvības Eiropas Savienība. Īstā dilemma ir šāda: vai saistību izpildes nespēja skars iedzīvotājus vai plutokrātiju? Iedzīvotājiem nav jāmaksā par imperiālistu barbarisma un kapitālisma krīzes sekām. Viņi nav jānolemj pastāvīgam bezdarbam un nabadzībai, tāpēc mēs aicinām viņus pret to vērsties un iebilst šai imperiālistu intervencei, cīnīties par savām mūsdienu tiesībām un alternatīvu izaugsmes veidu, kas nodrošina plašu iedzīvotāju masu vajadzību izpildi, nevis monopolu peļņu.
Paulo Rangel
(PT) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pievērst uzmanību vērtībai, kādu Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) un jo īpaši šīs grupas deputāti, kuri pārstāv Portugāli, piedēvē gaidāmajai Padomes sanāksmei, rastajam risinājumam - kas, atklāti sakot, ir labāks, nekā tajā laikā tika gaidīts, - un jo īpaši manu kolēģu Brok kunga un Gualtieri kunga darbam, kuri Parlamenta vārdā sagatavoja šo ziņojumu saskaņā ar Komisijas nostājām, tuvinot fondu tādai formai, kurā nepārprotami ir ņemta vērā Savienības metode, attālinoties no starpvaldību risinājuma.
Turklāt es vēlētos visiem saviem kolēģiem sacīt, ka laikā, kad Portugāle saskaras ar politisko krīzi, Portugāles Sociāldemokrātiskā partija (PSD), kas ietilpst PPE grupā, ir gatava vadīt nākamās vēlēšanas. Turklāt mēs tās vadīsim saskaņā ar euro zonai noteiktajiem kritērijiem, sasniedzot visus paredzētos mērķus un paveicot arī visu to, ko Portugāles Sociālistu partija nespēja izdarīt 13 gadu laikā, es atkārtoju - 13 gadu laikā.
Portugāles sociālistu vadītā valdība bija izcila neveiksme. Visu, kas norisinās Portugālē, PSD prognozēja 2009. gada vēlēšanu laikā. Es piedalījos šajā kampaņā, un mēs brīdinājām par to, ka tas notiks. Tāpēc tagad vēlamies sacīt, ka mēs Eiropas Savienībai, jo īpaši mūsu partneriem euro zonā, sniedzam visas garantijas par to, ka mēs izpildīsim visus kritērijus, kuri nozīmē augstas prasības un jaunus Portugāles iedzīvotāju upurus. Tomēr atšķirībā no tagadējās Portugāles valdības, kurai bija jāiesniedz četras stabilitātes un izaugsmes programmas un kura pastāvīgi cenšas rast jaunus risinājumus, nespējot sniegt tirgiem uzticamu atbildi, kas kalpotu Portugāles un Eiropas interesēm, beidzot valdībā būs uzticami pārstāvji.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlētos uzdot Rangel kungam jautājumu par to, vai viņš nedomā, ka ir infantili un nesaprātīgi provocēt politisko krīzi, ņemot vērā viņa šeit pausto apgalvojumu, ka nākamā Portugāles valdība atbalstīs tos pašus taupības pasākumus un īstenos tos pašus mērķus, kas ir apspriesti ar Briseli? Vai viņš nedomā, ka Portugāle maksās pārāk augstu cenu un ka tas prasīs pārāk lielus Portugāles iedzīvotāju upurus? Es vēlētos saņemt atbildi uz šiem jautājumiem. Vai politiķus uz šādu attieksmi nemudina varaskāre?
Paulo Rangel
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es labprāt atbildēšu uz jautājumiem, lai gan es nevēlējos pārvērst Eiropas Parlamenta debates par Portugāles politikas apspriedi. Ja Estrela kundze vēlas apspriest Portugāles politiku, viņas rīcībā ir vienkāršs risinājums: mums ir vajadzīgas vēlēšanas, viņai tajās ir jāpiedalās kā Portugāles parlamenta kandidātei, un viņai opozīcijas ietvaros būs iespēja apspriest Portugāles iecerēto politiku ar Portugāles Sociāldemokrātisko partiju.
Es tikai vēlētos sacīt, ka mēs nevaram pieņemt vēl vienu valdību, kas divu gadu laikā četras reizes ir piedzīvojusi neveiksmi. Tas ir neiespējami, nav ilgt spējīgi, un tirgus pārstāvji to neuzskata par uzticamu stāvokli. Vairs nav iespējami risinājumi, ja valdībā darbojas Portugāles Sociālistu partija.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots, paceļot zilo kartīti saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Priekšsēdētāja kungs, man nebūs iespējas uzdot šo jautājumu Portugāles parlamentā, tāpēc es to uzdošu šeit: kāpēc Portugāles Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) neatbalsta šo ļoti svarīgo ierosinājumu? Ja lēmumu pieņemšana tiks atlikta, visa euro zona un Eiropas Savienība var piedzīvot krīzi. Kāpēc jūs šeit un tagad neatbalstāt ierosinātos risinājumus?
Paulo Rangel
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Portugāles Sociāldemokrātiskā partija (PSD) atšķirībā no daudzām partijām citās Eiropas Savienības valstīs atbildīgi atbalstīja visus taupības pasākumu kopumus. Kad valdība ir piedzīvojusi izcilu neveiksmi - un tai vairs nav nekādu aizbildinājumu, tā pēc veseliem diviem gadiem nespēj uzrādīt nekādus rezultātus - un tirgus situācija saglabājas tāda, kāda tā ir, PSD nav citas izvēles kā vien atbalstīt risinājumu. Risinājums ir jaunas vēlēšanas, jauna valdība, jauna uzticība Portugālei, kā arī Eiropai un euro zonai.
Simon Busuttil
(MT) Priekšsēdētāja kungs, pirms divām nedēļām šis Parlaments pieņēma drosmīgu politisko rezolūciju, cita starpā aicinot pāri Lībijai noteikt lidojumu aizliegumu zonu. Tikai pirms nedēļas, kad ANO Drošības padome vēl nebija apstiprinājusi šo rezolūciju, mēs organizējām vēl vienu sanāksmi, kurā visi jutāmies samērā izmisuši neizbēgamās Bengāzī krišanas un visbeidzot - neveiksmīgās revolūcijas dēļ, kuras dalībnieki atbalsta demokrātiju Lībijā. Pagājušajā ceturtdienā, dienu vēlāk, Rezolūcija tika apstiprināta, un ir pagājušas četras dienas kopš tās piemērošanas.
Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, ir svarīgi turpināt šīs rezolūcijas piemērošanu un sniegt atbalstu Lībijas iedzīvotājiem, tajā pašā laikā aizsargājot viņus no turpmākiem slaktiņiem un palīdzot pārejas posmā uz demokrātiju.
Mums ir jārisina arī divi citi jautājumi. Pirmkārt, mums ir jāturpina sniegt plaša humānā palīdzība Lībijas iedzīvotājiem un bēgļiem, kas dodas prom no Lībijas, jo īpaši uz Tunisiju un Ēģipti. Otrkārt, mums ir jāsagatavojas iespējamai bēgļu masveida izceļošanai uz Eiropas Savienības valstīm. Galu galā, tas nav tikai Eiropas Savienības Vidusjūras reģiona valstu, bet mūsu visu pienākums.
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs, šodien PPE grupas sanāksmju telpai oficiāli tika dots nosaukums, nodēvējot to Alcide de Gasperi - viena no Eiropas Savienības dibinātājiem - vārdā. Viņa laikā krīzes risinājums bija pārnacionāla pieeja, vispirms parūpējoties par kopīgajām Eiropas interesēm. Viņš bija viens no tiem valstsvīriem, kuri, lai gan dzimuši 19. gadsimtā, spēja radīt 21. gadsimta Eiropas vīziju.
Mūsdienu ekonomikas krīzes novēršanai ir vajadzīga pārvaldība, kuru nevirza nākamās velēšanas un kas nav primāri vērsta uz nacionāla mēroga glābšanu, bet kuras pārstāvjiem rūp nākamās paaudzes un Eiropa kopumā. Attiecībā uz Eiropadomi es atbalstu stabilitātes mehānisma jauno tekstu, kā arī euro zonas reformu pasākumu kopumu.
Otrkārt, es ceru, ka Konkurences pakts pierādīs savu efektivitāti un piesaistīs arī valstis, kuras neietilpst euro zonā. Ir svarīgi, lai visas valdības uzņemtos ievērojamas nacionālās saistības, lai uzlabotu mūsu konkurētspēju.
Treškārt, tāpat kā vienotā tirgus gadījumā, mani mazliet satrauc tas, ka tā ambiciozie mērķi ir ievērojami ierobežoti un tā darbības efektivitāte varētu kļūt gandrīz neatbilstīga. Tāpēc, lemjot par jauniem pasākumiem, apliecināsim savu politisko gribu un uzticamību, papildinot četras brīvības, uz kurām ir balstīta Eiropas sadarbība, ar iekšējo tirgu un pilnībā piemērojot Pakalpojumu direktīvu.
Wim van de Camp
(NL) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos paust savu līdzjūtību Japānas iedzīvotājiem. Es zinu, ka pēc īsa brīža mēs pievērsīsimies Japānas jautājumam, bet es ceru, ka arī turpmākajās dienās Padome atbildēs uz visiem Japānas specializētas palīdzības lūgumiem. Mēs bieži runājam par attīstības valstīm, bet te mēs saskaramies ar katastrofu augsti attīstītā valstī, kurai tik un tā varētu būt vajadzīga papildu palīdzība.
Otrs jautājums, par ko vēlos runāt, ir Lībija. Es nedomāju, ka kādi no šodien šeit paustajiem Komisijas iejūtīgajiem vārdiem var labot faktus, ka Eiropas Savienība Lībijā nav pārstāvēta un ka pašlaik tā pat nespēj apturēt krīzi pilsētās vai Gaddafi kunga sauszemes spēku darbības.
Es vēlētos apsveikt Francijas prezidentu par to, ka viņš pēdējā brīdī nodrošināja, lai Eiropas Savienība konsultācijās ar NATO spētu kaut ko darīt, tomēr cilvēku ciešanas vēl nav beigušās, un būtu saprātīgi, ja mēs savu nozīmi vērtētu pieticīgi. Eiropa spēj labāk palīdzēt pēc krīzes, nevis krīzes laikā, kā esmu jau teicis iepriekšējās reizēs.
Visbeidzot, es vēlētos pievērsties Euro paktam. Manuprāt, mēs tiešām esam panākuši ievērojamu rezultātu. Barroso kungs to ir nosaucis par stūrakmeni, bet es nedomāju, ka stūrakmens jau stabili atrodas savā vietā, tāpēc nākamo mēnešu laikā mums būs jāturpina darbs. Tas netiks atrisināts rīt.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, tāpat kā Barroso kungs, arī es vēlētos pievērsties ekonomikas situācijai, jo īpaši tāpēc, ka manis pārstāvētā valsts šobrīd ir Eiropas Savienības un Starptautiskā Valūtas fonda palīdzības saņēmēja. Tomēr mums Īrijā ir jauna valdība un jauna cerība. Mūsu valdības vadītājs savā pirmajā runā sacīja, ka viņš vēlas Eiropā celt tiltus, izpildīt saistības un godīgi veikt savu darba daļu. Mēs esam apņēmušies to izdarīt.
Tomēr ir divas lietas, ka mums īpaši vajadzīgas, lai to izdarītu. Pirmkārt, piemērotā procentu likme ir drakoniska un tā nav ilgtspējīga. Mēs vēlētos, lai tā tiktu samazināta par vismaz 1 % līdz 2 %. Otrkārt, mums ir arī vajadzīga pastāvīga finansējuma garantija mūsu bankām līdz brīdim, kad tās atkal spēj funkcionēt. Mums nav vajadzīga spiediena palielināšana attiecībā uz mūsu uzņēmumu ienākuma nodokli, un mums noteikti nav vajadzīgas lekcijas, ko sniedz tādi cilvēki kā Sarkozy kungs, kurš, šķiet, jūtas ļoti ērti saistībā ar faktisko procentu likmi 8,2 % apjomā Francijā, kamēr mūsu faktiskā procentu likme ir 11,9%. Iespējams, viņam vispirms vajadzētu paskatīties uz baļķi savā acī, pirms viņš raugās pāri Īrijas jūrai.
Kāda ir kompensācija? Pirmkārt, mūsu valstī darbosies taupības pasākumu kopa, radot mūsu iedzīvotājiem daudz neērtību un problēmu. Otrkārt, vajadzības gadījumā mēs apspriedīsim parāda paktu, kas ir līdzīgs paktam, kurš Vācijā ir spēkā kopš 2009. gada. Treškārt, mēs arī apsvērsim neatkarīgas Eiropas fiskālās aģentūras iespēju. Tas ir ļoti svarīgi, jo es neticu, ka ir iespējamas neatkarīgas nacionālās aģentūras.
Es aicinātu Barroso kunga kolēģus un viņu pašu viņa dzimšanas dienā sniegt Īrijai palīdzību, lai tā šajā konkrētajā gadījumā pati sev varētu palīdzēt, un tad mēs vairs nelūgsim palīdzību glābšanas pasākumu veidā.
Krzysztof Lisek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ir apsveicami, ka Eiropas Savienības līderi pēdējo nedēļu laikā ir veltījuši tik daudz laika notikumiem Lībijā un citās Ziemeļāfrikas valstīs. Esmu pārliecināts, ka šī rīcība mums ļaus novērst civiliedzīvotāju slaktiņu, un esmu arī pārliecināts, ka paši Lībijas iedzīvotāji gāzīs tirānu.
Tomēr nav noliedzams, ka mums ir jārunā arī par iekšējām problēmām, kas attiecas uz to, kā darbojas Eiropas Savienība un tās institūcijas, par problēmām, kas attiecas uz iekšējo darbību, kopējo ārpolitiku un kopējo drošības un aizsardzības politiku. Domstarpības, kas ir radušās starp dažām dalībvalstīm, apliecina, cik tālu mēs esam no mērķa par patiesi kopīgu politiku, kurā ņemts vērā Lisabonas līguma gars.
Tas ir arī izaicinājums visai starptautiskajai sabiedrībai. Pozitīvi vērtējams tas, ka mēs sadarbojamies ar Amerikas Savienotajām Valstīm un citām NATO dalībvalstīm, risinām dialogu ar Arābu valstu līgu un Āfrikas Savienību, kā arī dialogu ar Izraēlu. Manuprāt, Pöttering kungs uzsvēra ļoti svarīgu aspektu, proti, to, ka pašreizējiem notikumiem Ziemeļāfrikā, Lībijā un Ēģiptē var būt ļoti nopietnas sekas un ka šīs sekas var ietekmēt arī miera procesa nākotni. Mums ir jāpatur prātā šis padoms un tajā jāieklausās.
Mums arī jādomā par šo valstu nākotni un par demokrātijas un cilvēktiesību atbalstu, nevis vienkārši jādarbojas kā ugunsdzēsējiem, kuri iznīcina liesmas, un mums ir jādomā arī par citām Eiropas kaimiņvalstīm, kurās var notikt šādi bīstami procesi.
Michael Gahler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, savā Eiropadomei adresētajā aicinājumā Van Rompuy kungs norāda, ka mēs sāksim savas darba pusdienas, izskatot notikumus Lībijā un mūsu dienvidu kaimiņvalstīs. Es ceru, ka nevienam šis jautājums neizraisīs smakšanu, bet tā vietā mēs nosūtīsim skaidru un vienotus vēstījumu par mūsu mērķiem pulkvedim M. Gaddafi un Lībijas iedzīvotājiem, kā arī mūsu pašu sabiedrībai, kuru kaitina vienotības trūkums, saskaroties ar diktatora turēšanos pie varas.
Ir pamatoti paplašināt mūsu "melno sarakstu”, lai tajā iekļautu konkrētus cilvēkus, kā arī iesaldēt Lībijas valsts naftas uzņēmuma kontus. Tomēr es būtu vēlējies, lai NATO vietā Eiropas Savienība atcerētos savus lēmumus par spējām un jaudu un īstenotu ieroču embargo, izmantojot savu dalībvalstu jūras spēkus. Galu galā, tie ir mūsu kaimiņi. Ja mēs tā būtu rīkojušies, mēs būtu izvairījušies no nesenā satraukuma saistībā ar Turciju un NATO, kā arī atvieglojuši mūsu sabiedroto - Amerikas Savienoto Valstu nastu.
Tagad es ceru, ka Eiropas Savienības humānās palīdzības misiju plānošana tiks vērsta ne tikai uz kara bēgļu uzņemšanu Lībijas robežas Ēģiptes un Turcijas pusēs, bet mēs arī aktīvi sniegsim humāno palīdzību tajās Lībijas daļās, kuras jau ir atbrīvotas no pulkveža M. Gaddafi varas. Manuprāt, tas ir svarīgi, lai cilvēkiem Tripolē skaidri liktu saprast mūsu nodomus.
Es vēlētos norādīt Grieķiju pārstāvošajam komunistiski noskaņotajam deputātam, ka es tikko dzirdēju ziņas no Maskavas par to, ka Staļins ir miris. Ceļā no politbiroja ir jaunas pavēles, bet acīmredzot jūs tās vēl neesat saņēmis.
Cristian Dan Preda
(RO) Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka mēs visi esam vienisprātis par galīgo Lībijā notiekošās intervences mērķi: pilnībā pārtraukt M. Gaddafi režīma īstenotos nepieņemamos vardarbības aktus un pret civiliedzīvotājiem vērstos uzbrukumus.
Manuprāt, ANO Drošības padomes Rezolūcija 1973 nodrošina neapšaubāmu tiesisko pamatu, lai ar visiem iespējamajiem līdzekļiem nodrošinātu lidojumu aizlieguma zonas ievērošanu, kuras izveidošanas mērķis bija tieši civiliedzīvotāju aizsardzība. Es velētos pieminēt, ka pirms Rezolūcijas 1973 pieņemšanas Eiropas Parlaments bija viena no pirmajām starptautiskajām institūcijām, kas aicināja izveidot šādu zonu - tas notika pagājušajā plenārsēdē Strasbūrā.
Ņemot vērā, ka rīt sākas Eiropadomes sanāksme, manuprāt, veiksmīgas intervences nodrošināšanai Lībijā ir svarīgi divi faktori. Manuprāt, atslēgas vārdiem ir jābūt "koordinēšana” un "skaidrība”. Es vispirms runāju par koordinēšanu saistībā ar humanitārajiem aspektiem Eiropas Savienības līmenī, ievērojot Lisabonas līguma garu. Koordinēšana attiecas arī uz NATO: es uzskatu, ka mūsu veiktajiem pasākumiem ir jāpapildina NATO veiktais darbs. Visbeidzot, ļoti svarīga ir koordinēšana ar Arābu valstu līgu, jo pastāvīgs reģionālais atbalsts būs svarīgs mūsu Lībijā veikto pasākumu aspekts.
Visbeidzot, mums savā lēmumā ir skaidri jāparedz pret civiliedzīvotājiem vērstās vardarbības pārtraukšana. Šīs situācijas veiksmīgs atrisinājums lielā mērā ir atkarīgs no mūsu vēstījuma skaidrības.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Priekšsēdētāja kungs, ministra kungs, komisāri! Jaunākie ekonomiskie rādītāji apliecina, ka Eiropa ir ceļā uz izkļūšanu no ekonomikas krīzes. Nākamā Eiropas Savienības augstākā līmeņa sanāksme var nostiprināt šo procesu. Eiropadomes sanāksme, kas notiks nedēļas nogalē, var nodrošināt būtiskus panākumus Eiropas politikai, paceļot Eiropas solidaritāti jaunā līmenī. Pieņemšanai ierosināto pasākumu kopuma būtisks elements ir makroekonomiskās koordinēšanas cikls, proti, Eiropas semestris, kura pirmais posms ir noslēgts ar sintēzes ziņojumu, ko sagatavoja Ungārijas prezidentūra. Šis ziņojums ir svarīgs arī tāpēc, ka tas mums sniedz iespēju modelēt konkurētspējīgas Eiropas Savienības ekonomisko situāciju pēc krīzes. Turklāt Ungārijas prezidentūrai bija svarīga nozīme arī pagājušajā nedēļā notikušajā sešu likumdošanas priekšlikumu kopuma vispārējo vadlīniju pieņemšanā, un, pateicoties tam, Parlaments var sākt darbu un...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, es apsveicu Ungārijas prezidentūru saistībā ar tās aktivitāti pēdējo nedēļu laikā. Tas ir īsts veiksmes stāsts. Tomēr tajā pašā laikā tie ir arī Eiropas panākumi. Viss ir sagatavots, lai gaidāmajā Eiropadomes sanāksmē nedēļas otrajā pusē tiktu pieņemts jaunais ekonomikas politikas regulējums. Tas varētu ļaut visam Eiropas integrācijas procesam nonākt jaunā posmā. Jaunā ekonomikas pārvaldības regulējuma ietvaros mūsu, kā arī Eiropas Parlamenta atbildība ir ļoti liela, tāpēc būtu noderīgi pieņemt šos sešus likumdošanas ierosinājumus pirmajā lasījumā. Kavējumu gadījumā zaudējumus var piedzīvot visa Eiropa. Es apsveicu Brok kungu un Gualtieri kungu saistībā ar šīsdienas ziņojumu. Esmu pateicīgs par Padomes elastību. Eiropas Parlaments tagad ne tikai...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Pat the Cope Gallagher
(GA) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu pasākumus, ko veic Īrijas valdība, lai Īrijai paredzētās Eiropas Savienības un Starptautiskā Valūtas fonda programmas ietvaros panāktu procentu likmes pazemināšanu. Eiropas Komisija ir skaidri norādījusi, ka tā būs gatava atbalstīt procentu likmes samazināšanu, un es sagaidu, ka 27 dalībvalstis panāks vienošanos par šā jautājuma atkārtotu izskatīšanu.
Mūsu parādsaistību ilgtspējības nodrošināšana ir kā Īrijas, tā Eiropas Savienības interesēs. Ir svarīgi, lai Eiropas Savienības finansiālā atbalsta mehānisma cenu politika ir pieejama un taisnīga.
Tika plaši ziņots, ka atsevišķas valstis apmaiņā pret samazinātu procentu likmi no Īrijas vēlas panākt koncesijas. Acīmredzot uz Īriju tiek izdarīts spiediens, lai tā, piemēram, paaugstinātu savu uzņēmumu ienākumu nodokli - man nav laika iedziļināties jautājumā par faktisko nodokli salīdzinājumā ar uzņēmumu ienākumu nodokli -
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs, Eiropadome pieņems lēmumu, lai veiktu labojumu Līgumā attiecībā uz Eiropas Stabilizācijas mehānismu, bet tas it kā palīdzēs nodrošināt valstu līdzdalības saglabāšanu euro zonā. Protams, tas neizdosies: nevis šai problēmai veltītās naudas trūkuma dēļ, bet tāpēc, ka problēma ir endēmiska. Tas ir mehānisms, kas centīsies panākt, lai ūdens plūstu pret kalnu!
Valsts valūtas ārējai vērtībai būtu jāatspoguļo valūtas pieprasījums un tās nodrošinājums, kam, protams, savukārt būtu jāatspoguļo tās eksporta redzamais un neredzamais pieprasījums, kā arī tās importa redzamais un neredzamais pieprasījums un kapitāla kustības.
Viena un tā pati valūtas vērtība nevar atspoguļot ekonomikas apstākļus 17 dažādās valstīs. Mums ne tuvu nav vajadzīgs mehānisms, kas nodrošina neveiksmīgu valstu līdzdalības saglabāšanu euro zonā. Mums ir vajadzīgs mehānisms, kas šīs valstis no euro zonas glābj. Pat tās valstis, kuras euro zonas ietvaros ir guvušas panākumus, būs labākā stāvoklī ārpus šīs zonas un ar pārvērtētām naudas vienībām.
Petru Constantin Luhan
(RO) Priekšsēdētāja kungs, manuprāt, Eiropadomes diskusiju ietvaros 24. un 25. martā ir svarīgi pabeigt uzticama likumdošanas pasākumu kopuma sagatavošanu Eiropas Savienības ekonomiskās pārvaldības nostiprināšanai.
Šajā ziņā, ņemot vērā sarunas par jauno Eiropas Savienības budžetu pēc 2013. gada, kohēzijas politika un kopējā lauksaimniecības politika ir prioritārās jomas.
Lielu daļu Eiropas Savienības budžeta laikposmam pēc 2013. gada ir svarīgi saglabāt kohēzijas politikas vajadzībām, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienība izpilda savus ambiciozos mērķus un nodrošina pienācīgu atbalstu stratēģijas "Eiropa 2020” izpildei.
Tomēr kohēzijas politikai ir jānodrošina ieguldījumu efektivitāte, jo īpaši, izmantojot stratēģisko fondu plānošanu, mērķu tematisko koncentrāciju un piemērošanas noteikumu vienkāršošanu.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētāja kungs, šodien mēs apstiprinājām Lisabonas līguma grozījumu, kas atvieglos pastāvīga euro stabilizācijas mehānisma izveidi. Mēs apliecinājām solidaritāti, piekrītot Līguma grozījumam un saprotot, ka atrodamies sarežģītā ekonomiskajā un finanšu situācijā un ka mums ir jāveic ļoti konkrēti pasākumi attiecībā uz ekonomikas koordinēšanu un pārraudzību. Šis mehānisms un Garantiju fonds ir paredzēts tikai euro zonas valstīm, bet tiks ierobežotas to valstu, kuras nav euro zonas dalībnieces, iespējas, tādējādi radot Eiropas Savienības sadrumstalošanās un Kopienas metodes nolieguma draudus. Tāpēc Eiropas Savienībai ir jāapliecina lielāka solidaritāte, sniedzot atbalstu arī tām dalībvalstīm, kuras neietilpst euro zonā, lai tās varētu kļūt par kluba loceklēm un atgūt visas lēmumu pieņemšanas tiesības Eiropas Savienībā, un mēs tādā veidā novērstu Līguma par pievienošanos Eiropas Savienībai īstermiņa pārkāpumu.
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es vēlētos pievērst uzmanību diviem ar gaidāmo Eiropadomes sanāksmi saistītiem jautājumiem.
Pirmais jautājums attiecas uz to, ka daudzi pasākumi savā būtībā ir nedemokrātiski. Tiks vājināta Eiropas Parlamenta un nacionālo parlamentu kā vienīgo vēlēto iestāžu nozīme, un tiks nostiprinātas centrālo izpildvaras iestāžu pilnvaras. Stingrie soda pasākumi un to automātiskais raksturs ierobežo nacionālo parlamentu iespējas ietekmēt ekonomikas politiku. Man ir arī līdzīgs negatīvs viedoklis par faktu, ka Komisija sagatavo tiesību aktus par makroekonomiskajiem rādītājiem, neiesaistot šajā procesā Eiropas Parlamentu.
Otrkārt, daudzi no ierosinātajiem pasākumiem ir neefektīvi. Kā Komisija gatavojas atjaunot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību? Jūs ierosināt politiku, kura mazina vietējo pieprasījumu un paļaujas uz eksportu. Ir gandrīz droši zināms, ka šādu politikas programmu apvienojums neizvedīs Eiropas Savienību no krīzes. Komisāra kungs, nedemokrātisku un ierobežojošu politikas programmu vietā es vēlētos paust...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Liisa Jaakonsaari
(FI) Priekšsēdētāja kungs, šīsdienas sliktās ziņas ir tādas, ka Portugāles konservatīvie politiskie spēki noraida šo pasākumu kopumu, cerot uz jaunām vēlēšanām. Šādā veidā krīzē ir iespējams novest visu euro zonu, jo kavēšanās šobrīd iedarbotos kā inde. Arī tirgus pārstāvji vēro, vai Eiropas Savienība spēj pieņemt lēmumus.
Ir ļoti svarīgi, lai mēs rastu risinājumus. Šis būs vēsturisks lēmumus, jo mēs atsakāmies no tradicionālās koordinēšanas sistēmas, kurā koordinēšanai vēlējās pakļauties tikai daži, par labu pārvaldībai, kas ir jauns Eiropas ekonomikas arhitektūras veids, un tas ir vērtējams pozitīvi. Diemžēl visa šī projekta reputāciju nomelnoja Sarkozy kunga un Merkel kundzes neoliberālais...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties godātajiem deputātiem par ļoti atbildīgajām nākamās nedēļas Eiropadomes sanāksmei veltītajām debatēm. Pirms es pievēršos ekonomikas jautājumiem, Komisijas vārdā es vēlētos komentēt vairākas runas saistībā ar Lībiju un Japānu. Kā jums ir zināms, Komisijai nav nekādu pilnvaru drošības un aizsardzības jomā, bet mēs koordinējām Eiropas Savienības reakciju uz pieaugošo humanitāro krīzi uz Lībijas robežām. Lidojumu aizlieguma zonas militārie pasākumi, kas tika īstenoti saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju 1973, radīja jaunus apstākļus, kas ir jāņem vērā, drošā un efektīvā veidā sniedzot humāno palīdzību grūtībās nonākušajiem cilvēkiem pie robežām vai Lībijas teritorijā. Tas arī sniedza jaunu cerību, ka tiks saudzētas nevainīgu civiliedzīvotāju dzīvības.
Lai gan notikumi Japānā tiešā veidā neietekmē Eiropas Savienības iedzīvotāju veselību, ir svarīgi izvērtēt Eiropas Savienības kodoldrošības politiku, kā arī spēkā esošos ārkārtas rīcības plānus un drošības pasākumus. Komisija izmanto visus pieejamos līdzekļus, lai pārraudzītu ietekmi, tostarp ietekmi uz turpmāko drošību. Manuprāt, Japānas notikumi mums māca, ka riski var pārvērsties realitātē. Tas, ko mēs uzskatījām par neiespējamu, tagad ir jāiekļauj plānošanā. Eiropas pieeja visaptverošam kodolobjektu drošības un riska novērtējumam palielinātu ietekmi Eiropas līmenī.
Pirms noslēguma secinājumu sagatavošanas ir svarīgi veikt Japānas katastrofas novērtējumu. Tajā ir jāietver svarīgākie jautājumi, piemēram, drošības noteikumi attiecībā uz zemestrīcēm, kā arī enerģijas piegāde reaktoru dzesēšanai ārkārtas gadījumos.
Arī ekonomikas politikas jomā jūsu debates atspoguļoja to, cik ārkārtīgi svarīgi jautājumi būs atkarīgi no rītdienas Eiropadomes sanāksmes, un es paļaujos uz to, ka no šejienes nosūtītie vēstījumi tiks sadzirdēti visās Eiropas valstu galvaspilsētās. Ir pamatoti sacīt, ka pēc šī marta Eiropas Savienība būs ievērojami attīstījusies. Finanšu krīze, kas izvērtās recesijā un vēlāk - valsts parādu un banku krīzē, ir piespiedusi Eiropu meklēt jaunus attīstības ceļus, izvērtēt visas iespējas un pieņemt lēmumus ar tālejošām sekām.
Kā savā ievada runā minēja priekšsēdētājs Barroso kungs, mēs uz problēmu reaģēsim ar visaptverošu stratēģiju, kas balstās uz Eiropas Savienības stiprajām pusēm, vērtībām un institūcijām. Eiropas Savienība tika izveidota tieši tādu problēmu risināšanai, ar kādām mēs pašlaik saskaramies, lai spētu kopā izturēt vētras un apvienot centienus, lai dalībvalstis no krīzes izkļūtu spēcīgākas nekā iepriekš.
Ļoti ilgu pārrunu rezultātā, kas ilga vairākus mēnešus, beidzot ir sagatavoti visaptveroša risinājuma elementi īstenošanai ekonomikas politikas jomā, lai rītdien Eiropas Savienības līderi par tiem vienotos un uzņemtos to izpildes saistības. Visas dalībvalstis, jo īpaši euro zonas locekles, ļoti mērķtiecīgi īsteno pastiprinātas fiskālās konsolidācijas un izaugsmi veicinošas strukturālās reformas. Šis šobrīd ir svarīgākais šīs stratēģijas panākumu stūrakmens.
Otrkārt, gan Padome, gan Parlaments izpilda jūsu apņemšanos līdz šai vasarai pabeigt Komisijas tiesību aktu kopuma izstrādi par ekonomikas pārvaldību. Nostiprināta ekonomikas pārvaldība patiešām ir mūsu visaptverošā risinājuma stūrakmens.
Treškārt, ar 2013. gada jūniju sāks darboties pastāvīgais Eiropas Stabilizācijas mehānisms, kura faktiskās aizdevumu izsniegšanas iespējas būs EUR 500 miljardu apjomā. Pateicoties šim lēmumam, mūsu rīcībā būs finansiāls atbalsts ar pietiekamu ierobežojošu ietekmi, lai novērstu pat vismazākās šaubas par mūsu rīcībspēju pat saspringtākajās situācijās.
Komisijai būs galvenā nozīme Eiropas Stabilizācijas mehānisma operāciju vadībā, un būs ļoti skaidri un stingri noteikta saikne starp ESM un institūcijām, tostarp, protams, Eiropas Parlamentu. Mēs noteiktajā kārtībā ierosināsim uz Līguma 136. pantu balstītu regulu, kurā būs precizēti pasākumi politikas nosacījumu noteikšanai un saskanības nodrošināšanai ar Eiropas Savienības regulējumu valstu pārraudzībai.
Visbeidzot, ir jāpabeidz banku nozares problēmu novēršana, lai nodrošinātu kredīta sniegšanu reālajai ekonomikai, uzņēmumiem un mājsaimniecībām. Nākamā banku stresa testu kārta tiks veikta turpmākajos mēnešos. Rezultāti noteiks Eiropas Savienības banku nozares nepieciešamās restrukturizācijas un iespējamās rekapitalizācijas virzību. Vajadzības gadījumā pirms rezultātu publicēšanas visām dalībvalstīm būs jāpieņem lēmumi par savām stratēģijām attiecībā uz iespējamu savu nestabilo institūciju restrukturizāciju un rekapitalizāciju un jāiesniedz tās izskatīšanai.
Ir tiešām svarīgi, lai mēs saskatītu, ka šīs divas problēmas ir jārisina paralēli. Ir jāpaātrina finanšu stabilizācija, pēc iespējas drīzāk jāveic banku restrukturizācija un vajadzības gadījumā jāveic to rekapitalizācija. Tas ir priekšnoteikums, lai atjaunotu un nostiprinātu uzticību Eiropas ekonomikai, uzlabotu banku stabilitāti un nodrošinātu ekonomikas izaugsmi ar kredīta nodrošinājuma palīdzību.
Noslēgumā vēlos sacīt, ka tad, kad Eiropadome apstiprinās savu pilnīgo atbalstu visiem šīs mūsu visaptverošās ekonomikas stratēģijas elementiem krīzes pārvarēšanai, Eiropas Savienība būs labā stāvoklī, lai šogad, 2011. gadā, mainītu ekonomikas gaitu. Tas nenozīmē, ka viss ir kārtībā, un tas vēl mazāk nozīmē to, ka mēs varam atpūsties. Bet jā, tas nozīmē, ka mēs esam gatavi risināt pašreizējās un turpmākās problēmas un novērst krīzes nākotnē.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - (HU) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, godātie deputāti! Vispirms es vēlos jums pateikties par šīm debatēm. Esmu gandarīta, ka lielākā daļa no jums Parlamentā un runātāju vidū, kuri piedalījās debatēs, atzina sešu elementu nepieciešamību, kuri veidos Eiropas Savienības vienoto risinājumu ekonomikas krīzei un par kuriem, es ceru, ceturtdien vai piektdien varēs lemt valstu un valdību vadītāji. Ar šo elementu palīdzību mēs varam izbeigt krīzi un likt pamatus līdzīgu krīžu gadījumu stingrai ierobežošanai. Es pilnībā piekrītu tiem runātājiem, kuri sacīja, ka krīzē neatradās pati Eiropas Savienība, bet ievērojama tās dalībvalstu daļa nonāca parādu krīzē, parādu spirālē. Tas ir stāvoklis, kas mums ir jāpārtrauc. Tas ir mūsu visu, ikvienas dalībvalsts, galvenais uzdevums.
Tomēr mēs dzīvojam vienā Eiropas Savienībā, un mums ir vienota monetārā politika un vienota naudas vienība. Tāpēc vienas dalībvalsts parādu krīze ir mūsu visu kopīga problēma. Tāpēc mums ir vajadzīgi vienoti risinājumi. Ir sākušās interesantas debates, ar kurām, manuprāt, mums būs jāsaskaras tad, kad mēs sāksim oficiālās pārrunas par sešiem tiesību aktu priekšlikumiem par ekonomikas pārvaldību. Šī ir laba un slikta parāda nošķiršana. Vai pastāv kas tāds kā "labs parāds”? Tās ir ļoti aizraujošas debates. Komisāra kungs atbalsta manis sacīto, jo mēs to izskatījām Eiropadomē un tā bija ļoti skeptiska par to, vai eksistē kas tāds kā labs parāds. Arī šeit kāds Eiropas Parlamenta deputāts norādīja, ka parāds, kas sākotnēji bija labs, var pārvērsties par ļoti sliktu parādu.
Mums ir jāturpina šīs debates, bet, manuprāt, ja mēs vēlamies beidzot uz visiem laikiem izkļūt no parādu krīzes, mums pieaugoša parāda vietā ir jāmeklē citi veidi, kā stimulēt ekonomiku un uzsākt izaugsmi. Mums nevajadzētu vēlēties veikt labus ieguldījumus uz nākamo paaudžu rēķina. Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi norādīt - kā minēja arī priekšsēdētājs Barroso kungs -, ka mūsu rīcībā ir instrumenti: vienotā tirgus tālāka attīstība, vēl aizvien pastāvošo šķēršļu novēršana un stratēģija "Eiropa 2020”.
Es vēlētos teikt dažus vārdus par stāvokli Portugālē un Īrijā. Mēs visi zinām, ka tas tiks apspriests Eiropadomes sanāksmē. Attiecībā uz Portugāli es tikai vēlos norādīt, ka Portugāles izziņoto pasākumu kopumu Eiropas Savienības augstākā līmeņa sanāksmē 11. martā atbalstīja valstu un valdību vadītāji, un to atbalstīja arī Eiropas Centrālās bankas priekšsēdētājs. Tādā veidā tā pati par sevi bija pozitīva ziņa tirgus pārstāvjiem. Tajā pašā laikā ļoti svarīgi arī norādīt, ka ikviens rīcības plāns ir tikai tā izpildīto pasākumu vērts. Turklāt ir būtiski, lai aiz katra pasākuma būtu politisko saistību uzņemšanās un nedalīts atbalsts.
Attiecībā uz Īriju es tikai vēlētos pieminēt, ka jaunās Īrijas valdības pārstāvis pirmdien notikušajā Vispārējo lietu padomes sanāksmē bija orientēts uz sadarbību, un es esmu pilnīgi pārliecināta, ka Eiropadomes sanāksmē tiks rasts risinājums arī Īrijas problēmai. Daudzi cilvēki ir pretstatījuši Kopienas metodi starpvaldību metodei, norādot, ka starpvaldību pieeja bija arī Lisabonas stratēģijas neveiksmes iemesls. Manuprāt, kopš 4. februāra mēs esam guvuši ievērojamus panākumus. 4. februārī ievērojams skaits dalībvalstu un daudzi Eiropas Parlamenta deputāti, ar kuriem es tad sarunājos, bija noraizējušies par to, kurp mēs dodamies un kas notiktu ar Eiropas Savienību, ja mēs nopietnus jautājumus nodotu izskatīšanai ārpusē. Manuprāt, situācija ir ievērojami uzlabojusies un mēs esam atgriezušies pie Kopienas metodes. Kopš paša sākuma mūsu kā prezidentūras uzdevums ir bijis veicināt dzīvotspējīga risinājuma izstrādi starp tiem, kuri vēlējās vadīties tikai no Kopienas mēroga darbības, un tiem, kuri atbalstīja starpvaldību metodi.
Ungārijas premjerministrs jau 4. februārī ieteica un pieprasīja, lai Eiropadomes secinājumos tiktu iekļauta atsauce uz tolaik tā dēvētā Konkurētspējas pakta izpildi saskaņā ar Līgumiem. Esmu ļoti gandarīta par to, ka varu sacīt, ka mēs noteikti esam atgriezušies pie Kopienas metodes. Eiropas Komisijai, kas ir viena no mūsu uz Kopienu visvairāk orientētajām iestādēm, ir paredzēta liela nozīme ikvienā no mūsu visaptverošā ekonomiskā risinājuma elementiem, ko veido seši tiesību akti, un līdz ar to arī Eiropas Parlamentam ir sniegtas garantijas, ka tas saņems piekļuvi informācijai. Tādējādi mēs esam paveikuši daudz, un tas ir darīts pareizajā virzienā. Euro pakts ir atvērts, un dalībvalstis, piemēram, manis pārstāvētā valsts, var pievienoties, ja tām ir šāda vēlēšanās. Tas nav ekskluzīvs klubs.
Visbeidzot, kā pēdējo lūgumu es atkārtošu savu vēlēšanos, lai mēs pēc iespējas konstruktīvāka veidā apspriestu sešu tiesību aktu kopumu par ekonomikas pārvaldību. Mēs tam esam sagatavojušies, un es vēlētos minēt, ka mēs centāmies ņemt vērā Parlamenta deputātu ziņojumus, kas janvārī, kad Padome gatavoja savu nostāju, jau bija pabeigti.
Pievēršoties Lībijai un Vidusjūras reģionam: karš un nestabilitāte ir lielākā iespējamā traģēdija, kas var piemeklēt reģionā un Eiropas Savienībā dzīvojošos cilvēkus. Ja nemaldos, es citēju Mauro kunga teikto, kuram pilnībā piekrītu. Mums ir iespēja un uzdevums šo krīzi izmantot kā līdzekli, lai nodrošinātu, ka šāda rakstura traģēdija Vidusjūras reģionā nekad neatkārtotos. Manuprāt, ir pamatoti sacīt (un es ticu atklātai runai), ka Parlaments par šo jautājumu pieņēma lēmumu ātrāk nekā Padome. Galu galā, koalīcija pēdējā brīdī spēja kopīgi sagatavot operāciju, kuras īstenošana spēja glābt daudzu cilvēku dzīvības Bengāzī.
Arī par jautājumu attiecībā uz to, cik mēs esam vienoti un cik efektīva ir Eiropas Savienības kopējā drošības politika, es runāšu atklāti. Mēs neesam simtprocentīgi vienoti. Tomēr mēs esam spējuši vienoties par daudziem jautājumiem, kas pēdējā laika posmā ir bijuši svarīgi. 11. martā notikušajā augstākā līmeņa sanāksmē valstu un valdību vadītāji skaidri norādīja, ka Gaddafi kungam ir jāatkāpjas no amata, ka ir jānodibina attiecības ar Pārejas Nacionālo padomi Bengāzī un ka Lībijas varas iestādes ir jāaicina atļaut valstī sniegt humāno palīdzību. Jau tajā laikā mēs nolēmām, ka mums ir jāpārskata mūsu attiecības ar dienvidu kaimiņvalstīm. Tā nosacījums bija demokrātisku pārmaiņu sākšana.
Mēs jau tad vienojāmies, ka ir jāpalielina finanšu atbalsts, ietverot piemērotus nosacījumus, ka ir jāpadziļina tirdzniecības attiecības un ka mums reģionā ir jāveicina sociālas pārmaiņas. Trīs jomas, kurās mums jāgūst panākumi, ir piekļuve tirgum, mobilitāte un nauda. Tad, 21. martā, ārlietu ministri, kopīgās drošības un aizsardzības politikas jomas pilnvarotie, atkārtoti apliecināja savas saistības. Tajā laikā bija pieejama ANO Drošības padomes Rezolūcija 1973. Mēs to atbalstījām, un mēs arī varējām atbalstīt Parīzes augstākā līmeņa sanāksmē pieņemtos lēmumus, kuru izpilde ir jāsāk. Mēs ļoti ātri pieņēmām lēmumu par sankcijām, un mēs uzsvērām savu vēlēšanos palīdzēt civiliedzīvotājiem.
Iespējams, kopējā ārlietu un drošības politika nedarbojas perfekti, tomēr es uzskatu, ka ir pieņemti vairāk ļoti būtiski lēmumi, lai gan tas tika izdarīts pēdēja brīdī. Liels paldies, priekšsēdētājas kundze!
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ivo Belet
rakstiski. - (NL) Šī pavasara augstākā līmeņa sanāksme ir ārkārtīgi svarīga visiem eiropiešiem. Šajā sanāksmē mēs liksim pamatus stabilam euro un visaptverošai ekonomiskās sadarbības nostiprināšanai Eiropā. Euro pakts, kas tagad ir mūsu priekšā, veiksmīgā kārtā ir daudz līdzsvarotāks nekā sākotnējās iespējas. Šī pakta centrā ir sabiedriskās apspriešanas modeļa ievērošana. Tas ir pareizi, jo tas ir mūsu Eiropas Reinzemes modeļa pamatprincips.
Tagad ir laiks nākamajam svarīgajam pasākumam, jo Eiropas projektu nevar ierobežot tikai un vienīgi finansiāli monetāra projekta robežās. Tas, galu galā, būtu kaitīgi un sagrautu iedzīvotāju atbalstu Eiropas idejai. Tāpēc Eiropai vairāk nekā jebkad agrāk ir vajadzīgs jauns, pievilcīgs, uz nākotni orientēts projekts, kas cilvēkos atkal radīs entuziasmu.
Mums nav tālu jāmeklē, jo ierosinājumi jau ir iesniegti. Mums ir jo īpaši jāpievēršas pārrobežu ieguldījumiem un atjaunojamajai enerģijai. Tas būs iespējams tikai tad, ja mēs atbrīvosim ceļu eiroobligācijām. Tas būs stimuls mūsu ekonomikai, nodarbinātībai un, protams, videi, turklāt, balstoties uz Komisijas plāna 2050. gadam aprēķiniem, tas ir pilnībā īstenojams. Sāksim to darīt!
Zita Gurmai
rakstiski. - Nākamā Eiropadomes sanāksme patiešām ir ļoti svarīga. Priekšsēdētājs Herman Van Rompuy savā publiskajā uzaicinājuma vēstulē norāda: "kā nozīmīgs solis Eiropas semestra jaunajā regulējumā mums ir jāsniedz vadība nacionālajām ekonomikas politikām, lai īstenotu mūsu stratēģiju "Eiropa 2020””. Mums nevajadzētu apiet šo darba kārtības punktu kā otršķirīgu jautājumu, kas seko ekonomisko pasākumu kopumam. Visiem ir zināms, ka Eiropas ekonomikas izaugsmes atslēga ir nodarbinātība. Stratēģijā "Eiropa 2020” ir noteikts mērķis par 75 % nodarbinātības rādītāju sieviešu un vīriešu vidū vecumā no 20 līdz 64 gadiem. Visiem teorētiski ir zināms, ka šis 75 % slieksnis netiks sasniegts bez sieviešu masveida iesaistīšanās un līdzdalības darba tirgū.
Tāpēc pirms šīs gaidāmās sanāksmes es Padomei lūdzu divas lietas. Pirmkārt, attiecībā uz nodarbinātības vadlīnijām un jo īpaši sieviešu nodarbinātību es to aicinu piemērot mērķtiecīgu un skaidru pieeju. Otrkārt, es jūs aicinu apstiprināt saistību uzņemšanos attiecībā uz Eiropas mērķiem un vadlīnijām, kas paredz sieviešu masveida līdzdalību darba tirgū, jo īpaši attiecībā uz Barselonas mērķiem par bērnu aprūpi dienas laikā, kas, kā mums ir zināms, Eiropas Savienībā ne tuvu nav īstenoti.
Cătălin Sorin Ivan
rakstiski. - (RO) Manuprāt, tūlītēja ieguldījumu veikšana izglītības, pētniecības un inovāciju jomā ar visu dalībvalstu atbalstu ir pilnīgi obligāta, lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, tā ekonomikas atveseļošanos padarot par realitāti. Es kā Eiropas iedzīvotāju pārstāvis paužu atbalstu Balzani kundzes ziņojumam. Es piekrītu, ka Eiropas Savienībai ir jāuzlabo savu finanšu resursu stāvoklis, lai tā varētu būt konkurētspējīga globālajā politiskajā un ekonomiskajā kontekstā laikā, kad pašreizējās problēmas rada vajadzību pēc lielākas globāla mēroga dalībnieku konkurētspējas. Visbeidzot, lai nodrošinātu spēcīgu ekonomiku, nodarbinātības veicināšana būtu jānosaka par pamatmērķi. Eiropas Savienībai katrā nozarē ir nepieciešams kvalificēts darbaspēks, cilvēki ar atbilstīgu specializāciju un augstāku produktivitāti.
Niki Tzavela
Dažu nākamo dienu laikā Eiropadome pabeigs darbu pie Euro pakta. Tā pamatmērķis ir konkurētspējas veicināšana, kas nodrošinās nodarbinātības pieaugumu euro zonas valstīs. Lai Eiropas līmenī sasniegtu minētos mērķus, es ierosinu paktā ietvert arī Eiropas Savienības dalībvalstu sauszemes un jūras robežu, kā arī ekonomisko robežu noteikšanu un kontroli. Tas aizsargās Eiropas ražošanu no viltotām precēm, kas tiek ievestas no Austrumu valstīm, kurās notiek darbietilpīga ražošana. Šo lēti saražoto preču ievešana ir ne tikai nelikumīga; tā arī aptur normālu tirgus darbību, tā samazinot Eiropas uzņēmumu peļņu. Tas palēnina izaugsmi un samazina Eiropas uzņēmumu un Eiropas konkurētspēju kopumā. Noslēgumā vēlos sacīt, ka mums ir vajadzīgi stimuli dalībvalstīm, lai tās izveidotu ekskluzīvās ekonomikas zonas. Mums ir vajadzīga tāda Eiropas garantija visai Eiropas ekskluzīvajai ekonomiskajai zonai, ko trešās valstis nevar apstrīdēt.
Angelika Werthmann
rakstiski. - (DE) Nepastāv labs vai slikts parāds, nepārtrauktais valsts parāda pieaugums ir jāaptur. Diemžēl Padome nav spējusi pilnībā īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu. Tomēr mūsu iedzīvotājus vairs nedrīkst apgrūtināt ar strukturālās krīzes turpināšanos. Aktuālo valsts parāda problēmu ir iespējams risināt, tikai pieprasot stingru budžeta disciplīnu. Ir jānoraida dalībvalstu pieņemtā "paātrinātā procedūra”, bet, kā jau minēja Gualtieri kungs, ja mēs nenāksim klajā ar alternatīvu priekšlikumu, mums ir jākoncentrējas uz saturu. Es atbalstītu iniciatīvu, kurā būtu ierosināts nekavējoties no saraksta svītrot 143 Eiropas kodolelektrostacijas, to vietā izmantojot ilgtspējīgus enerģijas avotus. Īsumā komentējot gaidāmos kodolelektrostaciju stresa testus, jāteic, ka, ņemot vērā faktu, ka kodolelektrostacijās piemērotie detalizētie drošības noteikumi ietilpst atsevišķu dalībvalstu kompetences jomā (kā tas ir vairākkārt uzsvērts), es nevaru nepamatoti atbalstīt šo stresa testu veikšanu tik agrā sarunu posmā. Ņemot vērā notikumus, ko izraisīja krīzes simulācija Černobiļas kodolreaktorā 1986. gadā, es uz šādiem testiem raudzītos ar lielām bažām, izņemot gadījumus, kad tos veic Eiropas Savienības iestāde vai līdzīga institūcija un tikai pēc atsevišķu reaktoru stāvokļa un jaudas analīzes.
Véronique Mathieu
Referente nodaļā "Ilgtspējība un atbildība Eiropas Savienības 2012. gada budžeta centrā” vēlējās iekļaut rindkopu par Eiropas Savienības decentralizētajām aģentūrām.
Es piekrītu galvenajai izvirzītajai idejai, ka aģentūras sniedz pievienoto vērtību Eiropas Savienības politikai tik atšķirīgās jomās kā profesionālā apmācība, vide, iekšējā drošība un dzelzceļa transports. Tomēr es arī atbalstu ideju, ka budžeta ilgtspējības un atbildības ziņā aģentūru sistēmu varētu uzlabot.
Aģentūru uzdevumi un pilnvaras dažkārt pārklājas, un mūsu finanšu un budžeta noteikumos paredzēto ierobežojumu dēļ dažu aģentūru darbības izmaksas ir augstas. Tāpēc decentralizēto aģentūru tēriņus varētu racionalizēt, izmantojot kopīgo pakalpojumu sistēmu, piemēram, palīdzību budžeta procesa jomā, palīdzību saistībā ar konkursa procedūrām un juridiskajām konsultācijām.
Noslēgumā vēlos sacīt, ka pēdējās budžeta izpildes procedūras ietvaros Parlaments arī centās pievērst uzmanību Komisijas un Parlamenta kontrolei pār decentralizētajām aģentūrām. Tā atbilstoši pieredzei ir jānostiprina.
Marian-Jean Marinescu
Eiropai ir jāizdara secinājumi pēc kodolavārijām Japānā, un tai ir jāveic pasākumi kodoldrošības garantēšanai visā kontinentā. Enerģijas veidu kopums vēl aizvien ietilpst dalībvalstu kompetences jomā. Tomēr kodoldrošības jautājumi ir aplūkoti Eiropas Savienības tiesību aktos, kas ir jāpārskata, ņemot vērā nesen Komisijas ierosinātos kodolelektrostaciju stresa testus. Mēs nedrīkstam aizmirst par Eiropas Savienības milzīgo atkarību no importētās enerģijas un to, ka dalībvalstīm ir jārod risinājumi, lai nodrošinātu savus enerģijas avotus. Eiropas Savienībai ir vajadzīga kopēja enerģētikas politika, kas ir jābalsta uz ideāla līdzsvara panākšanu starp atjaunojamiem enerģijas avotiem, jaunām tehnoloģijām attiecībā uz tradicionālajiem enerģijas avotiem un kodolenerģijas ražošanas nepieciešamību drošos apstākļos. Attiecībā uz Lībijas jautājumu Padomei ir jāierosina jauna Eiropas partnerība ar dienvidu kaimiņvalstīm. Šī partnerība ietver ciešu politisko sadarbību, kas nodrošinās šo valstu pāreju uz demokrātiju. Turklāt Eiropas Komisijai pēc iespējas ātrāk ir jāiesniedz plāns par migrantu plūsmu pārvaldību, kurā būs ņemta vērā dalībvalstu solidaritāte un nostiprinātas Frontex tehniskās un operatīvās spējas. Tomēr šis plāns nedrīkst novērst Eiropas Savienības uzmanību no Austrumu partnerības.
Czesław Adam Siekierski
Mēs tikko apstiprinājām Līguma grozījumus, kas ļaus ieviest pastāvīgu euro zonai paredzētu stabilizācijas mehānismu. Mēs esam guvuši lielus panākumus, spējot skaidri paust atbalstu Kopienas metodes izmantošanai kā galvenajai sadarbības formai mehānisma ietvaros. Eiropas Komisijas centrālā vieta dalībvalstu finanšu situācijas izvērtēšanā sola labas nākotnes sadarbības perspektīvas, jo aizsargā to pret nestabilitāti, kas draudētu starpvaldību metodes izvēles gadījumā. Cerēsim, ka pēc tam, kad Eiropadome pieņems Līguma grozījumus, tos veiksmīgi ratificēs dalībvalstīs, ļaujot izveidot pastāvīgo mehānismu atbilstoši plānam. Stabilizācijas mehānisma iekļaušana līgumā ir tikai viens no pēdējā laikā veiktajiem pasākumiem, lai uzlabotu euro zonas konkurētspēju. Rītdienas sanāksmē Eiropadome arī apstiprinās Euro paktu, kas tika pieņemts euro zonas dalībvalstu sanāksmē 17. martā. Esmu pārliecināts, ka valstu un valdību vadītāji spēs panākt vienošanos un šī sistēma stāsies spēkā, sniedzot iespēju pastiprināt ekonomisko sadarbību arī tādās jomās kā nodarbinātība un valsts finanses. Ir apsveicami, ka, neraugoties uz valstu, kuras neietilpst euro zonā, sākotnējām bažām, pakts ir atvērts visām dalībvalstīm, kuras vēlas pievienoties. Tas vismaz zināmā mērā garantē, ka mehānisms neradīs "divu ātrumu Eiropu”.
João Ferreira
Šī Eiropadomes sanāksme notiek Portugālei īpašā kontekstā. Eiropas Savienības dalībvalstu izvēlētā ceļa dēļ un to noteikto pasākumu, proti, regresīvu politiku pastiprināšanas, darba ņēmēju ekspluatācijas pieauguma, jaunu antisociālu pasākumu īstenošanas, kas saasina nevienlīdzību, palielina bezdarbu un nodarbinātības nestabilitāti, kā arī nabadzību un sociālo atstumtību, piemērošanas dēļ valsts līmenī Portugāle saskaras ar nepieredzēti dziļu ekonomikas un sociālo krīzi. Šādā kontekstā valdība Eiropas Savienības spiediena un atbalsta apstākļos iesniedz vēl vienu iepriekšminēto taupības pasākumu kopumu, kas ir ceturtais pēc kārtas.
Eiropas Savienības valdošo varu mērķis ir skaidrs, proti, apmest vēl vienu neokoloniālu cilpu ap ekonomiski nestabilāku valstu kakliem, uzbrūkot to suverenitātei ar Eiropas Stabilizācijas mehānisma paredzamo piemērošanas nosacījumu palīdzību. Tas viss tiek darīts, lai saglabātu privilēģijas, ko bauda lielās ekonomikas un finanšu interešu grupas, jo īpaši vadošās valstis, un kuras atbalsta ar Eiropas Savienības instrumentu palīdzību, piemēram, izmantojot Stabilitātes un izaugsmes paktu, Ekonomikas un monetāro savienību, kā arī euro. Saskaroties ar šo situāciju, cīņā iesaistītie Portugāles darba ņēmēji sestdien Portugālē uz to sniedza vajadzīgo atbildi vērienīgā valsts mēroga demonstrācijā.
