Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. panta 4. punktā paredzētās Eiropas Savienības pilsoņu iniciatīvas īstenošana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Padomes un Komisijas paziņojums par Līguma par Eiropas Savienības darbību 11. panta 4. punktā paredzētās Eiropas Savienības pilsoņu iniciatīvas īstenošanu.
Ļaujiet man sirsnīgi sveikt žurnālistu grupu no mana reģiona Kastīlijas-Lamančas Spānijā. Šī grupa atrodas preses galerijā un ir ieradusies, lai apmeklētu ES iestādes.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs! Es esmu pateicīgs Parlamentam par iniciatīvu sarīkot šīs debates par, manuprāt, vienu no vissvarīgākajiem, visbūtiskākajiem demokrātijas aspektiem - par Eiropas Savienības attīstību un eiropeiskām vērtībām Eiropas sabiedrībā. Tas ir saistīts ar ļoti būtisku jautājumu, ar jauna posma sākumu Eiropas Savienības dzīvē - kā jūs zināt, tas attiecas uz pilsoņu iniciatīvu. Citiem vārdiem sakot, uz iespēju vismaz vienam miljonam Eiropas pilsoņu, gan vīriešu, gan sieviešu, no dažādām dalībvalstīm parakstīt likumdošanas iniciatīvu.
Likumdošanas iniciatīvu, kas, saprotams, tiek adresēta un iesniegta Komisijai, kura ir ES iestāde, kam ir likumdošanas iniciatīvu kompetence.
Pilsoņu iniciatīva ir Padomes prezidentūras nepārprotama prioritāte. Neapšaubāma prioritāte. Mēs uzskatām, ka tā ir prioritāte, kas vajadzīga Eiropai. Ja kāda valsts vada Eiropas Savienības Padomi, mēs uzskatām, ka tā šīs prezidentūras laikā nedrīkst īstenot savas prioritātes, savas valsts mērķus, bet tai ir jāiet tālāk un jāspēj pārstāvēt Eiropas mērķus.
Pilsoņu iniciatīva ar savām iespējām, ar tiesībām, kas piešķirtas pilsoņiem - aptuveni pieciem simtiem miljonu Eiropas pilsoņu -, ir būtisks Eiropas mērķis, un šā iemesla dēļ tā ir viena no Spānijas prezidentūras prioritātēm, ne tāpēc, ka tā ir Spānijas prioritāte, bet gan tāpēc, ka tā ir Eiropas prioritāte.
Pilsoņi cer, ka pēc astoņiem gadiem zaudēta laika institucionālas nenoteiktības dēļ Lisabonas līgumu īstenos, cik ātri vien iespējams.
Mums ir jāatgūst zaudētais laiks un katrā ziņā jāatsaucas uz pilsoņu prasībām, jo viņi vēlas līdzdarboties. Citiem vārdiem sakot, mums pamazām jāmaina spēku līdzsvars Eiropā no tādas Eiropas, kuru 20. gadsimtā veidoja no augšas uz leju - lai gan tā bija demokrātiska Eiropa - uz Eiropu, kas tiek veidota arī no apakšas uz augšu.
Tāpēc mēs uzskatām, ka pilsoņu iniciatīvu jāsāk īstenot, cik drīz vien iespējams, jo tā liecinās par dalībvalstu, Parlamenta un Eiropas Savienības iestāžu politisko gribu piešķirt sabiedrībai tiesības izteikt savu viedokli un ļaut pilsoņiem piedalīties Eiropas Savienības dzīvē.
Tas ļaus novērst parādību, kas diemžēl ir izplatīta arī Eiropas Savienībā - ka politiskās debates galvenokārt notiek nacionālā līmenī kā iekšējas debates. Šeit Briselē vai Parlamentā notiek Eiropas līmeņa debates, bet ikvienā Eiropas Savienības dalībvalstī pārsvarā notiek nacionāla līmeņa debates, nevis Eiropas līmeņa debates.
Pilsoņu iniciatīva ir lielisks līdzeklis īstu Eiropas līmeņa debašu izraisīšanai pilsoniskajā sabiedrībā. Iniciatīvas, ko ierosina dažādu valstu pilsoņi, izraisīs ikvienā valstī Eiropas līmeņa debates, ne tikai nacionāla līmeņa debates.
Tieši tāpēc, priekšsēdētāja kungs, mēs uzskatām pilsoņu iniciatīvu par prioritāti. Tikko Komisija iesniegs regulas projektu - mēs vēlamies pateikties Komisijai, un man jāsaka, īpaši priekšsēdētājam J. M. Barroso un priekšsēdētāja vietniekam M. Šefčovič par ieinteresētību, ar kādu viņi ir piešķīruši šim jautājumam prioritāti Komisijas darba grafikā; mēs esam pateicīgi arī par to, ka tā nenovēršami un ātri tiks īstenota, kā Šefčovič kungs pēc īsa brīža mums pastāstīs -, mums būs teksts, kas ļaus mums kopā ar Padomi un Parlamentu pirms sešu mēnešu perioda beigām iedarbināt to, uz ko, bez šaubām, cer Eiropas pilsoņi.
Mums būs jāstrādā pie dažādiem aspektiem, dažiem pārsvarā tehniskiem, dažiem pārsvarā politiskiem, bet mums ir jāmudina, lai tas notiek.
Tāpēc no tā laika, kad notika ārlietu ministru neoficiālā sanāksme La Granja de San Ildefonso, kā Šefčovič kungs un Malmström kundze - kas vēl bija savā amatā, jo jaunā Komisija vēl nebija sākusi darbu - atcerēsies, līdz pirmajai sanāksmei, ko noturējām kopā ar Komisiju Madridē, kad darbu sāka jaunā Komisāru kolēģija, mēs ļoti vēlējāmies pasteidzināt šo iniciatīvu. Es viņiem lūgšu - tā būs vēsts, ko es vēlos lai viņi nodod jums, godājamie deputāti - pievērst vislielāko uzmanību šai iniciatīvai.
Es zinu, ka viņi to darīs. Turklāt es lūgšu viņus reaģēt ļoti ātri, jo es uzskatu, ka par visiem šā jautājuma aspektiem ir liela vienprātība, kas panākta apspriešanā, kas notika Padomē, Komisijā un Parlamentā, piemēram, par komiteju, kurā es piedalījos, Institucionālo lietu komiteju. Es tāpēc uzskatu, ka mēs to varam pielietot praksē, jo tas ir viens no jaunā posma aspektiem, kas tagad sākas Eiropas Savienībā un ir sabiedrībai augstākā mērā aizraujošs.
Maroš Šefčovič
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es patiešām vēlos pateikties Parlamentam par to, ka tas iekļāva šo ļoti svarīgo jautājumu darba kārtībā. Es vēlos personīgi pateikties savam dārgajam draugam Diego López Garrido un Spānijas prezidentūrai par to, ka tā ir likusi šo jautājumu pirmajā vietā Spānijas prezidentūras darba kārtībā, jo es uzskatu, ka šis instruments, kas būs mūsu rīcībā, patiešām mainīs politisku jautājumu risināšanas veidu Eiropas Savienībā.
Līdz šim Eiropas Savienība pamatojās uz pārstāvniecības demokrātiju. Manuprāt, tas ir ļoti labi atspoguļots Lisabonas līgumā, jo tajā skaidri redzams, ka Parlamenta pilnvaras ir stipri palielinātas un ka dalībvalstu parlamenti tiks arvien vairāk iekļauti Eiropas likumdošanas procesā. Taču mums pārstāvniecības demokrātija bija jāpapildina ar lielāku pilsoņu iesaistīšanu šajā procesā, izmantojot līdzdalības demokrātijas instrumentu.
Nesen notika debates par to, vai viens demokrātijas veids izslēdz otru un vai beigās nebūs jāsaka "cik garš, tik plats”. Es patiešām tā nedomāju, jo es uzskatu, ka abi aspekti - pārstāvības un līdzdalības demokrātija - savstarpēji viens otru papildina un abi palīdz veidot Eiropas politisko un sabiedrisko telpu.
Es uzskatu arī, ka, izmantojot šo instrumentu, mēs eiropiešiem vēl vairāk uzsvērsim Eiropas pilsonības lielo nozīmi. Kā Diego jau teica, es esmu pārliecināts arī, ka tas novedīs pie plašākām Eiropas mēroga pārrobežu debatēm ne tikai par nacionāliem jautājumiem, par kuriem bieži debatē dalībvalstu galvaspilsētās, bet vairāk par Eiropas mēroga jautājumiem.
Komisija ir bijusi un vēl arvien ir ļoti pateicīga par darbu, ko veicis Eiropas Parlaments pie Eiropas pilsoņu iniciatīvas. Mūsuprāt, rezolūcija, ko jūs pieņēmāt pagājušā gada 7. maijā, satur ļoti svarīgas politikas pamatnostādnes un ļoti svarīgus ieteikumus par to, kā sagatavot šo iniciatīvu.
Kā jūs zināt, sagatavojot tik svarīgus tiesību aktus kā šis, Komisija vēlas iesaistīt Eiropas sabiedrību pēc iespējas plašākās diskusijās. Tāpēc mēs organizējām publiskas debates par šo jautājumu, pamatojoties uz Zaļo grāmatu, ko izdevām pagājušā gada decembrī.
Man jāsaka, ka mūs patīkami pārsteidza atbildes reakcija. Mēs saņēmām vairāk nekā 300 atbilžu no plaša respondentu loka - atsevišķiem pilsoņiem, organizācijām, valsts iestādēm un pat no dažu dalībvalstu parlamentiem.
Mēs novērtējām atbildes, ko saņēmām, un noslēdzām apspriežu procesu ar publiskām debatēm Briselē, kuras apmeklēja vairāk nekā 150 ieinteresēto pušu, tostarp godājami Parlamenta pārstāvji.
Ja man būtu jāapkopo šo debašu rezultāti, es teiktu, ka tajās tika izvirzīts daudz novatorisku, interesantu un pozitīvu ieteikumu no Komisijas puses. Kādi bija galvenie secinājumi? Pilsoņi bija ļoti ieinteresēti pēc iespējas ātrākā šīs iniciatīvas īstenošanā, viņi vēlējās, lai tā būtu pēc iespējas ērtāk un vieglāk piemērojama, un viņi vēlējās, lai tā būtu vienkārša, saprotama un galvenokārt pieejama.
Un jūs piekritīsit, ka tie ir skaidri un ļoti svarīgi parametri šo tiesību aktu sagatavošanai šādā veidā, jo tikai šie parametri garantē, ka pilsoņi izmantos šo instrumentu saziņai ar Komisiju un Eiropas iestādēm.
Izmantojot šo apspriežu rezultātus, kā arī Eiropas Parlamenta ieteikumus, Komisija pašlaik precizē un noformē savu priekšlikumu. Es ceru, ka Komisija pieņems priekšlikumus, pie kuriem mēs strādājam, 31. martā. Es varu jums teikt arī to, ka tas nebūtu bijis iespējams bez Spānijas prezidentūras spēcīga pamudinājuma. Ir skaidrs, ka tik liela prezidentūras prioritāte ir jāņem vērā, un es zinu, ka Spānija ir apņēmusies panākt šīs iniciatīvas progresu savas prezidentūras pilnvaru laikā.
Tādējādi es ļoti ceru, ka, pateicoties prezidentūras, Padomes un Parlamenta konstruktīvajai pieejai, mēs iegūsim šo jauno un ļoti svarīgo instrumentu labu laiku pirms Lisabonas līguma spēkā stāšanās pirmās gadadienas.
Íñigo Méndez de Vigo
Priekšsēdētāja kungs! Šajā pašā Parlamentā gandrīz pirms septiņiem gadiem Konstitucionālās konvencijas beigās, mums, Eiropas Parlamenta deputātiem un dalībvalstu parlamentu deputātiem, izdevās iesniegt priekšlikumu, ko pieņēma Prezidijs. Man bija tas gods nodot to Prezidijam, un mēs to apstiprinājām. Turklāt es vēlos šeit atgādināt Lamassoure kunga un Mayer kunga vārdus, jo viņi izstrādāja pilsoņu iniciatīvas priekšlikumu, iedzīvotāju iniciatīvas priekšlikumu, kas tagad ir iekļauts līgumos.
Iedzīvotāju iniciatīva, kas ir līdzdalības demokrātijas piemērs - Šefčovič kungs to ļoti labi izskaidroja - un Eiropas demokrātijas piemērs, jo jautājumiem, uz kuriem attiecas šī iniciatīva, ir jābūt Eiropas jautājumiem, nevis vietējiem jautājumiem. Tātad jāpiedalās ir pilsoņiem, kam jārisina Eiropas līmeņa jautājumi.
Šefčovič kungs, kas sagatavo šo priekšlikumu, nav mums pastāstījis, kas tajā ir teikts. Labs nāk ar gaidīšanu. Savas grupas vārdā, Šefčovič kungs, es lūdzu jūs tajā iekļaut vismaz trīs idejas.
Pirmkārt, lai tā būtu skaidra un vienkārša. Citiem vārdiem sakot, nesarežģīsim lietas. Tai ir jābūt cilvēkiem pieejamai, lai viņi varētu piedalīties arī tad, ja viņiem nav universitātes izglītības.
Otrkārt, tai ir jāgarantē sadarbība starp Eiropas iestādēm un dalībvalstu iestādēm, jo, manuprāt, dalībvalstu iestādēm jābūt svarīgai lomai, organizējot parakstīšanos.
Treškārt, mums ar Eiropas Komisijas un Parlamenta starpniecību ir jāizglīto cilvēki, skaidrojot, kā izmantot šo likumdošanas iniciatīvu, lai izvairītos no vilšanās. Es sniegšu jums piemēru, ko redzēju internetā. Tiešsaistē ir ievietots lūgumraksts un uzsākta kampaņa, izmantojot iedzīvotāju iniciatīvu Parlamenta mītnes maiņai, lai darbs notiktu tikai vienā no tām.
Tas nav iespējams, un mums tas ir jāpaziņo jau pašā sākumā, jo tas prasa līgumu reformu, un to nevar atrisināt ar iedzīvotāju iniciatīvas palīdzību.
Tāpēc mums, dāmas un kungi no Komisijas un Parlamenta, ir jāveic liels izglītošanas darbs par iniciatīvu, ko atbalsta Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupa, cerot, ka tā var kalpot, lai veicinātu piederības sajūtu Eiropas Savienībai un sabiedrības līdzdalību Eiropas Savienības dzīvē.
Ramón Jáuregui Atondo
Priekšsēdētāja kungs, Šefčovič kungs! Es ļoti priecājos, uzzinot, ka Komisija plāno apstiprināt regulas projektu nākamnedēļ, ne vēlāk par 31. martu. Manuprāt, tā ir lieliska ziņa. Manuprāt, būtu pienācīgi un pareizi apsveikt Komisiju, Šefčovič kungu un Spānijas prezidentūru par atbalstu, ko tie ir snieguši šai iniciatīvai, un par to, ka tie piekrita iesniegt šo ļoti svarīgo priekšlikumu Parlamentam.
Ļoti svarīgo, jo, pirmkārt, es uzskatu, ka šī iniciatīva stiprina Parlamenta likumību, tāpēc ka tā dod sabiedrībai tiešu piekļuvi Parlamentam, nevis ar partiju starpniecību, bet tiešu piekļuvi mums, izmantojot ne vairāk un ne mazāk kā likumprojektu.
Tā nozīmē tiešu sabiedrības piekļuvi Parlamentam, kas pamatoti stiprina tā likumību. Tā stiprina pilsonības jēdzienu, kas ir likts pašos Eiropas projekta pamatos. No Māstrihtas līdz šejienei pilsonis ir centrālā Eiropas projekta figūra, kas kļūst šeit par galveno dalībnieku.
Treškārt, es uzskatu, ka šī iniciatīva dod ārkārtīgi lielu pamudinājumu saiknes veidošanai starp iestādēm un pilsoņiem, un mēs to vienmēr esam prasījuši, bet nekad neesam panākuši. Tā ir iespēja cilvēkiem tuvināties Parlamentam un uzzināt, kādā veidā tas var kļūt noderīgs. Tāpēc es vēlos sniegt dažus ieteikumus, kas lielā mērā saskan ar ieteikumiem, kurus iepriekš sniedza Méndez de Vigo kungs.
Es uzskatu, ka ir svarīgi izstrādāt tekstu, kas, pirmkārt, būtu patiešām elastīgs. Citiem vārdiem sakot, tādu, kas ļauj izmantot šīs tiesības, kas dod tās daudziem cilvēkiem, jo mums ir jānosaka valstu skaits, procentu daudzums un parakstu sistēmas. Lūdzu, esiet elastīgi! Nodrošiniet vieglu piekļuvi šai iniciatīvai, bet padariet to skaidru un saprotamu un nepieviliet cerības!
Pastāv pamatprocedūra, ko Komisija var izmantot, lai jau iepriekš noteiktu, vai iniciatīvas projekts būs veiksmīgs, vai to būs iespējams īstenot vai nē. Pirms tiek vākti paraksti, mums ir jāsaka "jā” vai "nē”, lai nepieviltu cerības - lai būtu skaidrība un elastība, dāmas un kungi, un, protams, lai tā būtu labi izstrādāta.
Anneli Jäätteenmäki
Eiropas pilsoņu iniciatīva ir svarīga, jo tā ir viens no retajiem jauninājumiem, kuru ievieš Lisabonas līgums un kura reāli palielinās sabiedrības iespējas dot savu ieguldījumu. Tas acīmredzot ir ļoti mazs solis uz priekšu, un savākt miljonu parakstu būs grūts darbs -un tikai tad mēs varēsim ierosināt, lai Komisija kaut ko dara. Un Komisija tad viszinīgi nolems, vai tā kaut ko darīs vai ne.
Ja pilsoņu iniciatīvas eksperiments būs veiksmīgs - es ceru, ka būs -, ir iespējams, ka pēc tam mēs spēsim panākt turpmāku progresu ceļā uz tiešu ietekmi. Tāpēc tagad ir tik svarīgi, iedibinot pamatu pilsoņu iniciatīvai, lai šis pamats tiktu noteikts tādā veidā, ka šo iniciatīvu var ieviest viegli un ka tā ir skaidra un saprotama. Mēs nedrīkstam radīt veltīgas cerības vai pārpratumus.
Ir apspriesta procedūra vienprātības sasniegšanai. Es uzskatu, ka šis jautājums ir ļoti rūpīgi jāapsver. Tai var būt savi pozitīvie aspekti, bet es neesmu pārliecināta, vai ir pareizi ierobežot iniciatīvas jau šajā stadijā. Ļausim sabiedrībai izteikt savu viedokli.
Es uzskatu, ka ir svarīgi, lai dažādu dalībvalstu slieksnis - iesaistīto valstu skaits - nebūtu pārāk augsts: pietiktu ar ceturto daļu no dalībvalstu skaita, lai uzskatītu iniciatīvu par pieņemamu un ļautu to turpināt. Mums ir jānodrošina, lai regula neradītu nevajadzīgus šķēršļus pilsoņu iniciatīvas īstenošanai, bet padarītu to skaidri saprotamu un vienkāršu. Cerēsim, ka pilsoņi izrādīs daudz iniciatīvu un ka Komisija saistībā ar tām iesniegs atbilstīgus priekšlikumus.
Gerald Häfner
Priekšsēdētāja kungs, López Garrido kungs, komisār M. Šefčovič, dāmas un kungi! Es uzskatu, ka pašlaik Eiropai ir lielas iespējas, mūsu kopīgajai Eiropai, kas sākās ar līgumiem starp valstīm - klasisko ārpolitikas instrumentu, kuru izmantojot pilsoņi ir vairāk vai mazāk skatītāji -, un ir nonākusi līdz tagadējai Eiropai, kas arvien vairāk kļūst par pilsoņu Eiropu.
Šodien mēs apspriežam pirmo instrumentu, kas pilsoņiem garantē tiešu Eiropas mēroga līdzdalību. Es uzskatu, ka ikvienam ir skaidrs, kādas iespējas tas piedāvā, jo īpaši Eiropas sabiedrības, Eiropas dēmosa radīšanai, pakāpeniskai attīstībai, kas šai Eiropai ir nepieciešama, tāpēc ka mēs vēl arvien debatējam par jautājumiem Francijā, Itālijā, Portugālē un Vācijā utt. vairāk vai mazāk atsevišķi. Attiecībā uz pilsoņiem nenotiek gandrīz nekādas Eiropas mēroga debates. Eiropas pilsoņu iniciatīva varētu tomēr palīdzēt ieviest šādas debates, un tas varētu palīdzēt eiropiešiem zināmā mērā pārvarēt sajūtu, ka Brisele ir ļoti tālu un ka viņi - pilsoņi - Briselē nevar neko ietekmēt. Mēs šeit radām pirmo instrumentu, kas ļaus pilsoņu balsis sadzirdēt Briselē. Būtiski tomēr ir, kādu formu mēs šim procesam piešķiram. Es gribu uzsvērt, ka vēl nav noteikts, vai šis pasākums, galu galā, būs veiksmīgs, vai liks vilties. Tas būs atkarīgs no formas, kādu mēs šim pasākumam izvēlēsimies.
Es varu saprast, komisār M. Šefčovič, ka šodien jūs nespējat izklāstīt šo jautājumu visos sīkumos, jo es zinu, ka jūs neesat visu līdz galam izlēmis. Tomēr mums abiem kopā ir iespēja īsumā norādīt uz dažiem punktiem. Tāpēc es vēlos vērst jūsu uzmanību uz vienu īpašu punktu.
Manā uztverē šīs iniciatīvas panākumi piedzīvos gan uzplūdus, gan atplūdus, tāpēc ka Komisijas priekšlikums vai vismaz tas, kas beigās tiek ierosināts kā likumdošanas priekšlikums, ne tikai satur šķēršļus un atrunas, kas pilsoņiem ir jāievēro, bet arī nosaka, ka Komisijai ir nopietni jāstrādā pie pilsoņu iniciatīvas, kas tai ir iesniegta, jo, manuprāt, tā būtu liela vilšanās, ja pēc tam, kad šo iniciatīvu parakstījuši miljons pilsoņu, beigās to klusi un bez ceremonijām iesviestu papīrgrozā. Mums ir vajadzīgi trīs pieņemamības pārbaudes līmeņi. Pirmkārt, oficiālais līmenis - vai iniciatīvai ir visi nepieciešamie paraksti? Otrkārt, tiesiskais līmenis - vai izskatāmā lieta ir Eiropas Savienības kompetencē un nepārkāpj tiesību aktus? Visbeidzot, mums ir vajadzīga satura pārbaude, un šajā ziņā, manuprāt, ir svarīgi uzaicināt pilsoņus uz šo pārbaudi un organizēt uzklausīšanu, parādot, ka viņi tiek novērtēti un viņu intereses apspriestas, ka viņi nesaņem tikai ex cathedra vēstuli no augšas. To es saku pamudinājumam.
Īsumā man vēl ir jāpiemin otrs pamudinājums. Trešā daļa jeb deviņas dalībvalstis man šķiet - mums visiem Parlamentā šķiet - pārāk liela prasība. Parlaments ir izteicies par labu ceturtajai daļai, un šis skaitlis ir jāskata saistībā ar otro šķērsli, proti, šķērsli dalībvalstīs. Sarunās, kas notika, es ierosināju, ka vajadzīga ir gradācija atkarībā no dalībvalstu lieluma, jo ir liela starpība, vai ir iesaistīta liela vai maza dalībvalsts, un es redzu, ka šis priekšlikums ir guvis atsaucību.
Ierobežotā laika dēļ es nevaru pašlaik iedziļināties citos jautājumos. Es ceru, ka mēs visi kopā spēsim ieviest pirmo starptautiskas demokrātijas instrumentu.
Syed Kamall
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, daudziem no mums ir atzinīgi jāvērtē jebkura iniciatīva, kas samazina Eiropas Savienības un citu politisku valdību pilnvaras un piešķir vairāk pilnvaru pilsoņiem.
Es vēlos ierosināt lielāku elastību attiecībā uz vienu jautājumu. Kādēļ mums ir iepriekš jānosaka jautājumu loks, par kuriem pilsoņi var izrādīt iniciatīvu? Ja viņi vēlas izrādīt iniciatīvu, būsim atbildīgi un izteiksim savu viedokli par jebkuru jautājumu. Ja, piemēram, tas attiecas uz mītni Parlamenta sēdēm, mums ir jāreaģē. Kāpēc mums ir jāizvairās no šā jautājuma? Risināsim jautājumus, ko ierosina pilsoņi, tieši un nepārprotami.
Ir viens jautājums, ko vēlos noskaidrot, un tas ir pārredzamība. Jebkurai personai vai pilsoņu grupai būs grūti vienai pašai savākt vajadzīgo skaitu parakstu. Tāpēc jūs redzēsit vairākas organizācijas vadām parakstu vākšanu. To finansējumam ir jābūt pārredzamam, lai nerastos organizācijas, kas pārņem šo procesu tikai tādēļ, lai pieprasītu vairāk finansējuma iniciatīvām, ko tās uzskata par svarīgām. Lai tās patiešām būtu pilsoņu iniciatīvas un nevis pilsoniskās sabiedrības organizāciju vai NVO iniciatīvas.
Søren Bo Søndergaard
Priekšsēdētāja kungs! Mūsu pilsoņu neuzticība Eiropas Savienībai pieaug. Par to liecina zemais pilsoņu skaits ES vēlēšanās. Eiropas pilsoņu iniciatīvu interpretē kā dažu cilvēku iespēju gūt no tās labumu. Tā tikai saasinās situāciju. Mūsu grupa tāpēc aicina neizvirzīt pārāk stingrus noteikumus. Piemēram, jautājumi var būt svarīgi visai Eiropai, pat ja pirmais miljons parakstu nāk tikai no dažām valstīm. Tomēr kā Eiropas Parlaments mēs varam kaut ko darīt, lai uztvertu pilsoņu iniciatīvu nopietni. Mēs šajā sēžu zālē varam pieņemt lēmumu, ka ikreiz, kad tiek apstiprināta pilsoņu iniciatīva, mēs apņemsimies noturēt debates - debates, kam jānoved pie paziņojuma par attiecīgo iniciatīvu. Šādā veidā mēs uztversim pilsoņu vēlmes nopietni, un es ceru, ka visas grupas spēs kopīgi panākt, ka tiek pieņemts attiecīgs dokuments, piemēram, kā Reglamenta grozījums.
Frank Vanhecke
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Es ar skaidru prātu un tāpēc ar lielu skepsi esmu noklausījies visu, kas šeit līdz šim tika teikts. Galu galā mūsu pašu pieredze - ko guvām no Nīderlandes, Francijas un beigās, kas ir ne mazāk svarīgi, no Īrijas referenduma - ir parādījusi, kā eirokrāti reaģē uz tautas gribu un šīs gribas izpausmēm. Kas būtībā ir šī Eiropas pilsoņu iniciatīva? Būtībā tā ir tikai nomierinošs līdzeklis, izlikšanās, Lisabonas līgumā ierosināta niecīga pilsoņu iesaistīšana, neiesaistot tos lēmumu pieņemšanas procesā. Patiešām, tas ir kļuvis skaidrs no visa, ko esam līdz šim uzzinājuši - sarežģītas procedūras, tematikas ierobežojumi, un, ja beigās tiek sasniegts kaut kas prātīgs, tad to izskata un jo īpaši izlemj tieši tādā pašā eirokrātiskā un antidemokrātiskā šaurā lokā kā iepriekš. Mums Eiropā ir vajadzīgi saistoši referendumi, piemēram, par Turcijas pievienošanos. Tie ir vajadzīgi, lai atjaunotu demokrātiju, bet diemžēl Eiropas pilsoņu iniciatīva ir tikai demokrātijas kastrēta karikatūra.
Carlo Casini
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es atzinīgi vērtēju López Garrido kunga un Šefčovič kunga paziņojumus.
Jaunais Lisabonas līgums mudina mūs rīkoties ātri un sistemātiski, lai veicinātu pilsoņu iniciatīvu, kas ir Eiropas iedzīvotāju eksistences testaments. Patiešām, ir labi zināms, ka visasākā Eiropas Savienības kritika ir tā, ka ES nav pilnīgi demokrātisks veidojums. Lisabonas līgums tiecas mazināt demokrātijas trūkumu vairākos veidos, tostarp nosakot, ka vismaz viens miljons Eiropas pilsoņu var ierosināt likumdošanas iniciatīvas priekšlikumu.
Lai šis jaunais instruments kļūtu par nopietnu līdzekli, tam jārada pietiekami svarīgas tiesiskas sekas. Tam, protams, nevar būt vienāda vērtība ar iepriekšējiem lūgumrakstiem, ko parakstījis plašs personu loks - tie ir nepārprotami jānošķir -, un tāpēc ir jānodrošina tāds regulējums, lai to nevarētu izmantot ļaunprātīgi, bet lai tas tomēr dotu iespēju plašām diskusijām kā informētas un pārbaudāmas iedzīvotāju vienprātības izpausmei.
Tomēr vissvarīgākais šīs iniciatīvas aspekts, kas noteikts Lisabonas līguma 11. pantā, ir tās simboliskā nozīme -demokrātijas trūkuma problēmu novērš ne tikai tautas pārstāvju lēmumu pieņemšanas pilnvaras, bet vēl vairāk pašu Eiropas iedzīvotāju pastāvēšana, ko nenosaka tikai atsevišķu dalībvalstu pilsoņu matemātiska summa.
Tāpēc attiecībā uz noteikumiem, kurus apsveram, manuprāt, divi aspekti ir īpaši svarīgi: pirmais attiecas uz tematiku, kam jābūt saistītai - kā kāds jau teica - ar Eiropas problēmām; otrais attiecas uz obligātā parakstītāju skaita sadali ievērojamā skaitā dalībvalstu, tā lai tās būtu procentuāli pienācīgi pārstāvētas, ņemot vērā vēlētāju skaitu katrā valstī.
Es ceru, ka jaunie noteikumi palīdzēs Francijas, Itālijas, Vācijas, Spānijas un citu valstu pilsoņiem apzināties, ka viņi ir galvenokārt Eiropas pilsoņi.
Zita Gurmai
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas pilsoņu iniciatīva ir viens no galvenajiem Lisabonas līguma jaunievedumiem, kura mērķis ir paplašināt tiešo demokrātiju Eiropas Savienībā. Šis jaunais instruments ir pareizi jālieto, izmantojot visas tā iespējas. Turklāt ir jānodrošina tā ticamība.
Šajā ziņā ir jānodrošina nopietnas prasības. Ļaujiet man īsi izteikties par divām no tām, lai gan ir zināms, ka ir arī vairākas citas prasības. Savāktie paraksti ir pienācīgi jāpārbauda. Tas ir būtisks jautājums, kas var radīt nopietnas problēmas, jo attiecīgie tiesību akti dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgi. Mums ir jārod optimāls risinājums - pienācīgs līdzsvars starp dažādiem noteikumiem un vispārējām prasībām.
Otrais temats ir iniciatīvas pieņemamība. Atkal visi aspekti ir rūpīgi jāpārbauda, lai atrastu vislabāko risinājumu. Vai publisko diskusiju tematam jābūt ierobežotam, lai aizsargātu Eiropas Savienības vērtības, vai priekšroka jādod vārda brīvībai? Vai šie principi ir savienojami?
Es atzinīgi vērtēju priekšsēdētāja vietnieka M. Šefčovič un Spānijas prezidentūras progresīvo darbu un esmu pateicīga par to. Es priecājos, ka ieinteresētajām pusēm februārī bija iespēja apspriest lielāko daļu jautājumu, kas jārisina, lai pilsoņu iniciatīva sāktu darboties.
Es patiešām vēlos uzzināt sanāksmes rezultātus. Kā Komisija risinās iniciatīvas pārbaudes un pieņemamības jautājumu un kurā posmā tā to darīs? Protams, kad mēs šeit Eiropas Parlamentā gatavosim ziņojumu, mums būs skaidri jāzina, kādu pieeju izvēlēties. Esmu cieši pārliecināta, ka mēs esam šeit, lai pārstāvētu Eiropas pilsoņus, un mums jāzina, ka spējam atrast ļoti pārliecinošus argumentus.
Es esmu stingri pārliecināta, ka Spānijas prezidentūra kopā ar divām parējām trijotnes valstīm Beļģiju un Ungāriju, maniem labajiem biedriem, veic lielisku darbu. Tāpēc es vēlreiz jums pateicos, priekšsēdētāja vietniek. Jūs paveicāt lielisku darbu. Turpināsim to!
Diana Wallis
Priekšsēdētāja kungs! Tas ir instruments, kam ir liels potenciāls un kas spēj dot svarīgu demokrātisku signālu Eiropai.
Ja jūs vēlaties virzīt likumdošanas priekšlikumu manā valstī, Apvienotajā Karalistē, jums ir jāatrod kāds parlamenta deputāts, kam ir laimējies uzvarēt ikgadējās vēlēšanās jeb loterijā, un arī tad pie varas esošā valdība visus atrunās no tā īstenošanas.
Tāpēc es uzskatu, ka mēs nodosim Eiropas pilsoņiem kaut ko ļoti svarīgu un aizraujošu. Tas liek man lepoties, bet šai iniciatīvai ir jābūt viegli ierosināmai, pieejamai un ticamai, un tas nozīmē, ka mums ir jābūt pietiekami stingriem jau pašā sākumā attiecībā uz tās atbilstību ES kompetencei un cilvēktiesībām.
Mums būs jāspēj un jāvēlas atbalstīt iniciatīvas virzītājus, lai izpildītu tehniskās prasības. Ir ļoti svarīgi, lai parlamentārieši būtu gatavi sadarboties ar iniciatīvas ierosinātājiem. Tā nemazina mūsu tiesības. Atbalstot to, mēs varam sadoties rokās ar pilsoņiem, bet viņiem ir jāadresē sava vēsts Komisijai. Mēs varam palīdzēt, un tādējādi mēs visi kopā varam iedibināt patiesu Eiropas demokrātiju.
Isabelle Durant
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Mans kolēģis Häfner kungs pieminēja dažus nosacījumus, kas nodrošinās, lai šī iniciatīva būtu, kā viņš teica, reāli iespējama, ticama un likumīga.
Es, savukārt, vēlos vērst Parlamenta uzmanību, no vienas puses, uz Ekonomikas un sociālās padomes atzinumu, kas ir ļoti interesants un kas varētu izskaidrot pieņemamos lēmumus, un, no otras puses, uzsvērt, ka līdzdalības demokrātija darbojas, ja ikvienam - Eiropas Parlamenta deputātiem, Padomei, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pilsoņiem, kas nesastāv nekādās organizācijās, kam pilsoņu iniciatīva piedāvā kādas iespējas -, ir piešķirta konkrēta loma.
Šajā ziņā, komisār, saskaņā ar Līguma 11. pantu, kas garantē arī iespēju iesaistīties strukturētā un organizētā dialogā ar pilsonisko sabiedrību, es vēlos jums jautāt, kāda veida iniciatīvu jūs paredzat - izmantojot sociālā dialoga modeli, ko paredz Līgumi -, un uzzināt, vai bez pilsoņu iniciatīvas, kas ir ļoti interesanta un ļoti noderīga, jūs esat iecerējis organizēt arī dialogu ar pilsonisko sabiedrību strukturētā veidā, iesaistot iestādes.
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Tagad, kad Lisabonas līgums ir stājies spēkā, pilsoņi var īstenot pilsoņu iniciatīvas. Tas liecina par progresu, jo pilsoņi vēl arvien ir pārāk tālu no Eiropas, un ir grūti tos iesaistīt politikas izstrādē. Es uzskatu, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir laba iespēja piesaistīt pilsoņu atbalstu Eiropai.
Priekšsēdētāja kungs! Es jo īpaši vēlos vērst jūsu uzmanību uz pilsoņu iniciatīvu, kas tika uzsākta nesen. Tā ir šodien šeit klātesošā Kastler kunga iniciatīva, un tā aicina saglabāt svētdienas brīvas kā dienas, kas veltītas atpūtai, ģimenei un pārdomām. Es šo lūgumu atbalstu pilnā mērā un no visas sirds, un es darbojos kopā ar viņu, lai savāktu Nīderlandē pēc iespējas vairāk parakstu. Es aicinu ikvienu atbalstīt un publiskot šo iniciatīvu. Šādas iniciatīvas var liecināt par to, ko pilsoņi uzskata par svarīgu. Es aicinu Parlamentu un Komisiju uztvert šos signālus ļoti nopietni, jo Eiropa ir paredzēta pilsoņiem, nevis otrādi.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Palielinātā nozīme, ko Lisabonas līgums piešķir Eiropas Parlamentam, kā arī Eiropas pilsoņu iniciatīva ir ļoti nopietns solis Eiropas demokrātijas stiprināšanā. Tomēr, lai šī iniciatīva pildītu savu uzdevumu, ir jāievieš procedūras, kas jau pašā sākumā neierobežo tās demokrātisko būtību.
Eiropas Parlamentam faktiski pašlaik nav nekādas nozīmes pilsoņu iniciatīvas īstenošanas procesā. Iepriekšējais Parlamenta sasaukums nobalsoja par to, ka Komisija izlems, kuras no iesniegtajām iniciatīvām pieņemt un kuras noraidīt. Manuprāt, Eiropas Parlamenta nozīmei šajā jautājumā ir jābūt daudz lielākai. Parlamentam jāstrādā kopā ar Komisiju, novērtējot iesniegtās iniciatīvas un sniedzot par tām atzinumu. Tādējādi lēmumus par iesniegto iniciatīvu pieņemamību vienādā mērā pieņemtu vēlētāju pārstāvji un izpildvara. Parlaments pašlaik ir vienīgā Eiropas Savienības iestāde, kuru ievēlē brīvās, demokrātiskās vēlēšanās, un pilsoņu iniciatīva faktiski attiecas uz iedzīvotāju problēmām un viedokļiem. Ja kādu iniciatīvu noraidīs Komisija, izpildvara, kurai to vajadzētu īstenot, pilsoņi to nesapratīs.
Ir svarīgi arī, lai iniciatīvas organizētājs - sabiedriska organizācija vai nevalstiska organizācija - skaidri un precīzi nosaka iniciatīvas tematu un mērķi, lai gan šim organizētājam nav obligāti jāiesniedz tiesību akta priekšlikums. Es uzskatu, ka iniciatīvu procedūras ir jāsaskaņo dalībvalstīs, jo pārāk liela dažādība apgrūtinās plaša atbalsta iegūšanu iniciatīvai.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Pilsoņu iniciatīva kā viena no ES pilsoņu pilnvaru izpausmēm nozīmē ievērojamu demokrātijas progresu un plašu sabiedrības slāņu tiešu līdzdalību politiskajā dzīvē.
Es augstu vērtēju un atzīstu jūsu pieeju šim jautājumam, komisār M. Šefčovič. Es tagad vēlos atsaukties uz jautājumiem, kurus uzdeva mana kolēģe Zita Gurmai, jo arī es uzskatu, ka rast atbildi uz dažiem no šiem jautājumiem ir svarīgi. Viens no tiem attiecas uz iniciatīvas vietu un oficiālo metodi, citiem vārdiem sakot, vietu, kur tiks vākti paraksti iniciatīvai, vai nu valsts iestādē, vai uz ielas. Saistībā ar iepriekš minēto ir arī jautājums, vai neradīsies pretruna ar citām cilvēktiesībām, piemēram, ar vārda brīvību.
Otrais jautājums attiecas uz visa procesa finansējumu. Kas būs atbildīgs par pilsoņu iniciatīvu finansēšanu? Vai tā būs Eiropas Savienība, vai arī dalībvalstis, vai paši pilsoņi, kas uzsāk iniciatīvu? Vissliktākais scenārijs būtu, ja tiktu pārkāpts demokrātiskais princips un par iesaistīšanās nosacījumu paziņotu maksātspēju.
Pēdējais, bet ne mazāk svarīgais jautājums ir tas, vai Komisijai ir svarīgi noteikt precīzu laika periodu, kurā šie paraksti jāsavāc, vai arī atkarībā no apstākļiem tos var savākt saprātīgā laika periodā, jo īpaši neaizmirstot vajadzību saglabāt visa mehānisma atklātību un pārredzamību, lai novērstu iespēju interešu grupām, kas darbojas visā ES, ļaunprātīgi izmantot šo iniciatīvu.
Es jums pateicos no visas sirds, komisār, un es turēšu īkšķi, lai jums šis pasākums izdodas.
Marian Harkin
Priekšsēdētāja kungs! Kā persona, kas divas reizes ir piedalījusies kampaņā par pozitīvu balsojumu par Lisabonas līgumu un veicinājusi pilsoņu iniciatīvu, es nepiekrītu saviem kolēģiem. Es neuzskatu, ka šī iniciatīva ir tikai vīģes lapa. Jā, pastāv ierobežojumi, bet šai iniciatīvai ir liels potenciāls, un tā ir nozīmīgs solis līdzdalības demokrātijas veicināšanā.
Es esmu pārrunājusi šo jautājumu ar pilsoņiem. Es esmu veicinājusi pilsoņu piedalīšanos Komisijas apspriešanā un Lūgumrakstu komitejas uzklausīšanas procedūrās. Taču mēs nedrīkstam tikai apspriesties ar pilsoņiem, mums ir jāuzklausa, kas viņiem sakāms, un mums ir jānodrošina, ka viņu viedoklis tiek ņemts vērā jebkurā tiesību aktā, ko mēs izstrādājam.
Šī ir iespēja ES iestādēm skaidri parādīt, ka pilsoņu iniciatīva no sākuma līdz beigām atspoguļos Eiropas pilsoņu viedokli. Šim likumdošanas procesam ir jābūt pilsoņiem viegli pieejamam, un tam jābūt augstākā mērā pamanāmam. Pilsoņiem, kas vēlas iesniegt lūgumrakstu, ir jānodrošina viegli pieejams atbalsts un palīdzība. Ir jādara zināms, kad Komisija var rīkoties un kad tā nevar rīkoties. Ja kādam lūgumrakstam tiktu savākts miljons parakstu un tad tiktu paziņots, ka tas nav ES kompetencē, tas novestu pie vēl lielākām apsūdzībām par demokrātijas trūkumu un cinisma, un niknuma no pilsoņu puses.
Tāpēc mums šajā jautājumā ir jābūt absolūtai skaidrībai, un mums jābūt aktīviem. Lai gan mums ir jāizmanto ikviena iespēja, ko dod šis likumdošanas process, mēs nedrīkstam solīt vairāk, nekā spējam izpildīt. Pilsoņu iniciatīva ir kā tikko piedzimis bērns. Tai ir neierobežots potenciāls, bet ar to ir jāapietas uzmanīgi, kad tā sper savus pirmos nedrošos soļus.
Eva Lichtenberger
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Plānojot šo instrumentu, mums ir jāuzņemas ārkārtīgi liela atbildība, jo uz mums gulstas to pilsoņu cerības, kuri domā eiropeiski un kuri Eiropas līmenī vēlas virzīt un apliecināt Eiropas intereses. Mums katrā ziņā ir jāizvairās no tām kļūdām, kas ir apsēdušas pašreizējos lūgumrakstus. Mums ir jāpanāk, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva nekļūst par raudu mūri, pie kura sūdzībām neseko nekādi reāli darbi. Aktīvie pilsoņi gaida rezultātus, viņi gaida, kādu veidolu mēs piešķirsim šai iniciatīvai.
Ja mēs uzcelsim pārāk augstus šķēršļus, mēs sagrausim to pilsoņu cerības, kuri ir Eiropas galvenais potenciāls. Padomājiet par to. Pusēm, kas ir ieinteresētas konkrētā jautājumā, būs jāpieliek milzīgas pūles, lai savāktu veselu miljonu parakstu. Ja tie tiks iemesti papīrgrozā bez pienācīgas izskatīšanas un bez reāliem pasākumiem, tad mēs būsim izdarījuši lāča pakalpojumu demokrātijai Eiropā. Tāpēc ir īpaši svarīgi, kā Komisija risinās šo jautājumu. Man personīgi tas ir galvenais jautājums.
Mariya Nedelcheva
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Šefčovič kungs, López Garrido kungs, dāmas un kungi! Pilsoņu iniciatīva ir papildu ieguldījums Eiropas pilsoniskās sabiedrības izveidē. Tā ir jauna Eiropas pilsoņu iespēja iegūt lielāku ietekmi lēmumu pieņemšanas procesā. Es ceru, ka tās ieviešana stiprinās piederības sajūtu kopējai realitātei, mūsu Eiropai, jo šī sajūta diemžēl pašlaik ir ļoti vāja un pārāk bieži tās pavisam trūkst.
Aplūkojot šīs iniciatīvas īstenošanas tehniskos, administratīvos un praktiskos aspektus, es uzskatu, ka mūsu vēstij jābūt galvenokārt politiskai. Patiešām, mēs nedrīkstam izlaist no acīm vadošo principu, kas ir šīs iniciatīvas ieviešanas pamatā - tuvināt pilsoņus iestādēm, stimulējot viņu interesi par Eiropu, veicinot viņu iesaistīšanos un padarot viņus par ieinteresētajām pusēm Eiropas politikā. Tas mums vienmēr ir jāpatur prātā.
Runājot par obligāto dalībvalstu skaitu, no kurām jāsavāc paraksti, par šo parakstu vākšanu un pārbaudi, vai arī par iniciatīvu pieņemamību, mums būs jānodrošina, ka pilsoņi netiek kavēti piepildīt savu vēlmi iesniegt iniciatīvu.
Piemēram, es vēlos norādīt, ka notāra izmaksām par paraksta apstiprinājumu ir jābūt saprātīgām. Dažas dalībvalstis, kas jau ir ieviesušas šāda veida iniciatīvu nacionālajā līmenī, reizēm prasa pārmērīgi lielu samaksu. Pilsoņu iniciatīvas gadījumā mums ir jāizvairās no šāda veida šķēršļiem.
Visbeidzot, mēs nedrīkstam aizmirst, ka Parlamentam tagad ir lielāka nozīme. Kā Eiropas pilsoņu demokrātiskās gribas aizgādnim un budžeta pārredzamības garantētājam tam ir vairāk jāiesaistās iniciatīvas īstenošanas procesā. Tikai tā tas varēs ar visu sirdi un dvēseli atbalstīt demokrātiju Eiropā.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs! Šis ir vissvarīgākais demokrātijas progresa ceļš Eiropas Savienībā. Divas trešdaļas Īrijas iedzīvotāju nobalsoja par Lisabonas līgumu, un viens no šāda rezultāta iemesliem bija pilsoņu iniciatīvas pieejamība. Pirmo reizi Eiropas dalībvalstu pilsoņi var starptautiski pieprasīt, lai Komisija iesniedz priekšlikumus. Tomēr šim procesam jābūt pārredzamam. Mums ir jāzina, kas organizē šīs iniciatīvas, un mums ir jāzina, kas tās finansē. Šīs iniciatīvas nedrīkst pārstāvēt korporatīvas intereses.
Komisija, kam būs jālemj, vai īstenot priekšlikumu vai nē, manuprāt, nedrīkst būt iestāde, kas nosaka, vai priekšlikums ir pieņemams. Es uzskatu, ka ir jāpaplašina ombuda pilnvaras un jāļauj viņam lemt, kas ir pieņemams un kas nav.
Es uzskatu, ka obligātajam valstu skaitam vajadzētu būt septiņām, nevis deviņām, kā ierosināts vai kā patiešām lika priekšā Komisija, un es gribu uzsvērt un pastāvēt uz to, ka slieksni - viens miljons iedzīvotāju - nedrīkst pārkāpt. To nedrīkst paaugstināt, nosakot lielāku pilsoņu proporciju dalībvalstīs un lielāku dalībvalstu skaitu. Ir ļoti svarīgi, lai tas būtu saskaņā ar Līgumiem.
Un visbeidzot vēlos teikt, ka, manuprāt, pilsoņiem vajadzētu dot iespēju reģistrēties internetā.
Ulrike Lunacek
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos savu runu sākt spāniski un pateikties Spānijas prezidentūrai par to, ka tā pieņēma lēmumu iesniegt iniciatīvu ātrāk, nekā sākotnēji bija gaidīts. Liels paldies par to.
(DE) Tagad es turpināšu vācu valodā. Es vēlos pateikties Komisijai par atbalstu Spānijas prezidentūras iniciatīvai un par paziņojumu: "Labi. Mēs rīkosimies ātrāk, mēs ierosināsim šo priekšlikumu nākamajā nedēļā.” Mēs ceram, ka šo priekšlikumu galīgi noformēs līdz vasarai. Tas ir svarīgi, lai attaisnotu pilsoņu cerības.
Tāpat kā daudzi no tiem, kas runāja pirms manis, es uzskatu, ka plānotā deviņu valstu robeža ir pārāk augsta. Es ierosinu sākt ar piecām, kas ir piektā daļa no dalībvalstīm. Nav viegli savākt veselu miljonu parakstu, pat ja jūs varbūt varat izmantot internetu. Mums taču ir jāparāda iedzīvotājiem, ka mēs vēlamies, lai viņi piedalās mūsu kopējās Eiropas dzīvē un sarīko īstas Eiropas debates. Manuprāt, ir svarīgi lai jau no paša sākuma notiktu likumīga, oficiāla un uz saturu pamatota šīs iniciatīvas pārbaude, un ne reizi vien iedzīvotāji jau ir sākuši vākt parakstus. Šīs iniciatīvas ir jāatbalsta, piemēram, nodrošinot tulkojumus. Ja tas notiks, mēs atkal spēsim sajūsmināt pilsoņus par mūsu kopīgo Eiropu - un vēl stiprāk nekā iepriekš.
Anna Záborská
(SK) Komisār, pateicos jums par to, ka norādījāt uz turpmākajiem pasākumiem. Mēs esam virzījušies no vispārējas koncepcijas un dažām teksta rindiņām Lisabonas līgumā uz direktīvu, kas regulēs ES.
Pilsoņu iniciatīva rāda ES pilsoņiem līdzekli, ar kura palīdzību var panākt turpmāko Eiropas integrāciju. Dalībvalstu pilsoņiem būs iespēja ietekmēt Eiropas iestādes. Taču ir jānorāda, ka pilsoņu iniciatīva var pavērt durvis uz federālu ES, lai gan tā ir demokrātijas instruments. Es atbalstu pilsoņu iniciatīvu, bet tajā pēc iespējas vairāk būs jāiesaista kompetentās dalībvalstu iestādes. Ir jāgarantē dalībvalstu konstitūciju aizsardzība, un tām ir jādod priekšroka.
Kā komisārs teica, šai iniciatīvai jābūt līdzsvarotai, un es varu piebilst, ka nekādā ziņā tā nedrīkst kalpot par ieganstu subsidiaritātes principa apdraudējumam. Šā pasākuma piemērošanas pamatam jābūt skaidri definētam, lai dažas iestādes un jo īpaši ES pilsoņi nelolotu nereālas cerības.
Judith A. Merkies
Priekšsēdētāja kungs! Es ļoti priecājos par pilsoņu iniciatīvu. Ja neiebilstat, es pāriešu uz holandiešu valodu, lai paskaidrotu, kāpēc es tā priecājos.
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Es priecājos par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, jo pašlaik pilsoņiem ir iespēja paziņot par savām vēlmēm tikai reizi piecos gados, bet turpmāk viņiem Eiropas Savienībā būs reāla ietekme arī vēlēšanu starplaikā. Tāpēc viņiem ir svarīgi zināt, kad viņi var klauvēt pie mūsu durvīm. Faktiski tās nav mūsu durvis, bet gan Eiropas Komisijas durvis. Vai parasts cilvēks zina, kad ir iespējams vērsties pie Komisijas? Ir vajadzīga plaša informācijas kampaņa, lai to paziņotu pilsoņiem. Man jāsaka, ka vissvarīgākais jautājums šajā pasākumā būs tas, ka pilsoņu iniciatīva sasniegs briedumu tikai tad, ja visas Eiropas iestādes uztvers viena miljona pilsoņu balsis nopietni un ja tajās ieklausīsies arī ministri un valdību vadītāji. Protams, tas nozīmē, ka gadījumā, ja viens miljons Eiropas pilsoņu vēlas atteikties no Strasbūras mītnes, tad šī vēlēšanās ir jāņem vērā.
Fiorello Provera
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Esmu pārliecināts, ka iniciatīvas tiesības, ko Līgums piešķīris Eiropas pilsoņiem, palīdzēs tiem tuvināties Eiropai un Eiropas iestādēm daudz labāk nekā dārgās informācijas kampaņas, kuras finansē Eiropas Savienība un kuras līdz šim ir devušas visai pieticīgus rezultātus - par to liecina zemā vēlētāju aktivitāte.
Šī iniciatīva, protams, vēl vairāk stiprinās demokrātiju, jo tā ļauj pilsoņiem tieši ierosināt tiesību aktus. Citiem vārdiem sakot, tā ir tiešas demokrātijas veids, kas papildina parlamentāro pārstāvību.
Mēs nedrīkstam šo iespēju izlaist no rokām. Komisijai šīs iniciatīvas tiesības ir jāpadara vienkāršas, saprotamas un pieejamas, un tai ir jāpalīdz pilsoņiem, un tie jāatbalsta no šā procesa sākotnējā posma līdz parakstu vākšanas posmam, piemēram, nosakot viņu priekšlikuma pieņemamību. Tas ir praktisks ieguldījums Eiropas demokrātijā.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Mēs bieži runājam par vajadzību palielināt Eiropas pilsoņu līdzdalību, par vajadzību tuvināties Eiropas Savienības iestādēm un visu dalībvalstu pilsoņiem. Mēs par to dedzīgi debatējām pēdējās Eiropas vēlēšanās, kad redzējām, ka daudzās dalībvalstīs piedalīšanās vēlēšanās ir jo īpaši zema.
Starp vēlēšanām un pašreizējo brīdi atgadījās kāds ļoti svarīgs notikums, kas mainīja Eiropas Savienības struktūru un darbību. Es ar to, protams, domāju Lisabonas līgumu, ļoti svarīgu līgumu, kura centrā ir pilsoņi un kura galvenais pīlārs ir mūsu visu, Parlamenta, Komisijas un Padomes, tuvināšanās pilsoņiem. Šis princips īpaši izpaužas pilsoņu iniciatīvā, kas paredzēta 11. pantā. Tas ir svarīgs un unikāls risinājums, kas veicina demokrātiju, politisku vienlīdzību un pārredzamību.
Protams, mēs vēlamies, lai šo risinājumu piemērotu pareizi un lai to pielietotu praksē. Līdz ar to rodas problēmas. Visi mani kolēģi ir pamatoti uzsvēruši, ka šai procedūrai jābūt uzticamai un ka ir jānosaka Komisijas loma un Parlamenta loma, taču mums visiem ir jāspēj sadarboties, lai šī svarīgā pilsoņu iniciatīva pēc parakstu savākšanas nebūtu veltīga.
Mans secinājums ir šāds: mēs visi esam atbildīgi par šīs iniciatīvas veicināšanu. Mēs visi esam atbildīgi par šo tiesību skaidrošanu, tiesību, kas tagad ir piešķirtas visiem Eiropas pilsoņiem un ļauj tiem personīgi uzsākt procedūras Eiropas iestāžu līmenī bez citu iejaukšanās.
Mūsu vēstij jābūt galvenokārt skaidrai, un tai jābūt ietvertai vienkāršā, saprotamā, visaptverošā procedūrā, kas funkcionē visiem, funkcionē pilsoņiem, funkcionē Parlamentam, Eiropas Savienības iestādēm, dalībvalstīm un visiem, kas ieinteresēti šajā procedūrā.
Carlos Coelho
(PT) Vēl tikai pirms dažiem mēnešiem daži teica, ka Lisabonas līgums nekad nestāsies spēkā. Un tomēr te nu mēs esam, sākot domāt, kā to īstenot, un izstrādājot dažus no tā noteikumiem.
Lisabonas līgums dod lielu ieguldījumu demokrātijas trūkuma novēršanā. Es runāju par parlamentu (gan Eiropas Parlamenta, gan dalībvalstu parlamentu) nozīmes stiprināšanu. Vēl svarīgāks ir ieguldījums, kas nodrošina Eiropas atvērtību sabiedrībai, paredzot noteikumus Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai, uzraugot subsidiaritātes īstenošanu un realizējot šo novatorisko iniciatīvu, kas sakņojas sabiedrības aktivitātē.
Es piekrītu savu kolēģu teiktajam, un jo īpaši tam, ko teica mans kolēģis Méndez de Vigo kungs, bet es vēlos uzsvērt, ka, regulējot šo instrumentu, mums ir jānodrošina, lai tas patiešām aptver visu Eiropu. Ir jāpanāk, lai tas neizsaka tikai vienas valsts vai ierobežota valstu skaita sabiedrības gribu. Mums ir jāmeklē risinājums, kas sekmē un stimulē sabiedrības iesaistīšanos. Ja mums jāizvēlas, vai būt stingriem un nelokāmiem, vai augstsirdīgiem, es izvēlētos drīzāk būt augstsirdīgs. Ja mēs ierosināsim risinājumus, kas neveicina sabiedrības līdzdalību, mēs kļūsim neuzticīgi Lisabonas līguma garam un atteiksimies no Eiropas sabiedrības, jo, dāmas un kungi, mums ir jādomā vairāk par Eiropu un par tādu Eiropu, kas ir veltīta sabiedrībai. Mums ir vairāk jāiesaista Eiropas sabiedrība un jāpanāk, ka tā aktīvi īsteno savu pilsonību.
Milan Zver
(SL) Es vēlos paust gandarījumu un prieku par to, ka mēs šodien apspriežam šo iniciatīvu, kas, esmu pārliecināts, mazinās vai daļēji novērsīs to, ko mēs saucam par demokrātijas deficītu.
Vispārīgi runājot, demokrātija faktiski šodien atkāpjas. Kā liecina daži pētījumi, demokrātiskais dialogs sašaurinās, un demokrātijas jēdziens aprobežojas tikai ar demokrātiskām vēlēšanām. Tas viss ietekmē pilsoņu noskaņojumu, kuri kļūst arvien pasīvāki, kas atspoguļojas nelielajā vēlētāju skaitā vai pat neuzticībā demokrātiskajām institūcijām.
Šā iemesla dēļ ir ļoti svarīgi, ka esam pieņēmuši Lisabonas līgumu, jo tas paplašina parlamentu lomu, gan dalībvalstu parlamentu, gan Eiropas Parlamenta lomu. Tas galvenokārt dod pilsoņiem iespēju virzīt uz priekšu iniciatīvas, un es par to priecājos. Tādējādi mēs tagad esam liecinieki procesam, ko varētu aprakstīt kā Eiropas demokrātijas projekta īstenošanu visas Eiropas mērogā, un, manuprāt, mēs jau esam šajā ziņā spēruši lielu soli uz priekšu.
Tomēr tā sauktā Eiropas demokrātija ir jāpaplašina, lai tā aptvertu arī citas jomas, tostarp, piemēram, kandidātu izvirzīšanu Eiropas Komisijai. Īsi sakot, ir vairākas jomas, kurās iesaistītās Eiropas iestādes varētu padarīt demokrātiskākas. Esmu stingri pārliecināts, ka šis projekts, t.i., šī iniciatīva var lielā mērā stiprināt Eiropas demokrātiju.
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mums šodien ir brīnišķīga iespēja un izdevība apliecināt kādu vērtību, proti, līdzdalības demokrātijas instrumentu, ko piedāvā pilsoņiem saskaņā ar Lisabonas līgumu. Tas, ka tikai dažus mēnešus pēc Līguma pieņemšanas mēs apspriežam šo instrumentu, ir, manuprāt, absolūta vērtība, kas jāsargā.
Es esmu pārliecināts, ka, protams, ir būtiski skaidri un precīzi noteikt, kas ir domāts ar "ievērojamu dalībvalstu skaitu”. Mums ir jāizvēlas kritērijs, kas savieno, no vienas puses, pilsoņu tieksmi piedalīties iestāžu darbā un, no otras puses, mūsu tieksmi piešķirt šim instrumentam demokrātisku likumību.
Protams, procedūrām jābūt vienkāršām, godīgām un elastīgām. Es personīgi dažās pēdējās nedēļās apmeklēju vairākas skolas un sastapos ar lielu gatavību mani uzklausīt, bet galvenais, ko es uzzināju, bija bērnu vēlēšanās uzņemties lielāku lomu Eiropā, kas mainās, jo īpaši saskaņā ar Lisabonas līgumu. Tāpēc mums ir vajadzīga pārredzamība, objektivitāte un pārmaiņas, lai šis instruments kalpotu sabiedrībai un vienlaicīgi arī iestādēm. Attiecībā uz to Parlaments tiek aicināts kopā ar Komisiju un Padomi precīzi noteikt vienkāršotas procedūras.
Martin Kastler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es esmu viens no tiem cilvēkiem, kas realizēja vienu no pirmajiem pilsoņu iniciatīvas lūgumrakstiem, konkrēti par svētdienu aizsardzības tematu. Šodien mēs ar prieku debatējam - un vēlāk arī nolemsim - par iespējamo pilsoņu iesaistīšanas veidu Eiropas politiskajos procesos. Tas nozīmē, ka tas ir potenciāls veids, kā nodrošināt lielāku demokrātiju, lai pretotos cilvēku apnikumam attiecībā uz Eiropu.
Taču es neesmu šeit, lai slavētu. Drīzāk, lai izvirzītu jums divas prasības, kad jūs strādāsit pie šīs regulas nobeiguma stadijas. Pirmkārt, mēs, eiropieši, esam tehnoloģiski izglītoti cilvēki. Es vēlos lūgt jums izvēlēties internetu par noteicošo vidi, lai pilsoņu iniciatīva, kam vajadzīgs vesels miljons parakstu, tiek pieņemta arī ar elektroniskiem parakstiem, kas ir tiesiski saistoši.
Otrkārt, es vēlos norādīt, ka tas, ko mēs šeit darām, ir tikai pirmais solis. Es vēlos spert vēl vienu soli. Mums tagad ir pilsoņu iniciatīvas tiesības. Es tomēr vēlos, lai mums turpmāk būtu arī Eiropas līmeņa referendumi, kā tas ir manā dzimtajā reģionā Bavārijā. Tas notiek tā - ja ir lūgumraksts par referendumu, tad pēc tam, kad to ir parakstījis pietiekams skaits pilsoņu, rodas iespēja sarīkot referendumu. Es vēlos, lai mums referendumi būtu arī Eiropas mērogā.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas pilsoņu iniciatīvas publiskā apspriešana ir tikko beigusies, un izrādās, ka šī apspriešana piesaistīja tikai 323 respondentus. Šis rezultāts rāda, ka Eiropas Savienības iestādēm enerģiski jāveicina šis jaunais instruments, jo pašlaik ir skaidrs, ka tikai daži cilvēki zina par tā eksistenci. Tomēr apspriežu rezultāti norāda pareizo virzienu, kādā jāiet Komisijai, izstrādājot pienācīgus tiesību aktus.
Pirmkārt, ir svarīgi noteikt kopīgus principus parakstu vākšanai un to apliecinājumam, kurus varētu piemērot visā Eiropas Savienībā, kā arī nodrošināt, lai pilsoņiem tiktu izvirzītas vienādas prasības, piemēram, attiecībā uz vecumu.
Vēl viens svarīgs jautājums ir konkrēta ex ante pieņemamības novērtēšanas veida ieviešana, pieļaujot, ka iniciatīvu īstenotāji apzinās, ka oficiāla pieņemamības atzīšana nav līdzvērtīga Komisijas veiktai konkrēta likumdošanas priekšlikuma ierosināšanai.
Esmu pārliecināta, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva var turpmāk kļūt par svarīgu instrumentu debašu organizēšanai - plašu debašu organizēšanai par svarīgiem jautājumiem, kas interesē visus eiropiešus. Šā iemesla dēļ es ar nepacietību gaidu pienācīgu regulu no Komisijas.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs! Referenduma rīkošana - tieša demokrātija - nav eksotisks demokrātijas veids. Tas ir sākotnējais demokrātijas veids - tautas valdība un nevis valdība tautas vārdā.
Tāpēc varbūt mums jābūt pateicīgiem ES par demokrātijas ieviešanu? Es uzskatu, ka nav jābūt pateicīgiem. ES patīk demokrātija tikai tad, ja tā var to pārvaldīt un izkārtot tādu rezultātu, kādu tā vēlas. Mēs esam dzirdējuši, ka pilnvaras rīkot tādu referendumu ierobežos viltīgi noteikumi, piemēram, ES kompetence un ES cilvēktiesību versija, kas patiesībā nozīmē politiskas represijas, vārda brīvības un pat domu brīvības ierobežošanu.
Mans pēdējais punkts ir par to, ka demokrātija nozīmē tautas valdību - nosakāmu un loģisku jēdzienu -, un nevis valdību, kas sastāv no patvaļīgi izvēlētas cilvēku grupas. Masveida migrācija padara to grūti sasniedzamu. Pati Eiropa ir kļuvusi vēl mazāk vienota, nekā tas būtu varējis būt. Tomēr tāda demokrātija ir labāka nekā nekas, un mēs varam vismaz parādīt, ka šī iniciatīva ir tikai tukši solījumi.
Elena Băsescu
(RO) Es uzskatu, ka Eiropas pilsoņu iniciatīvas iekļaušana Lisabonas līguma noteikumos nozīmē svarīgu soli demokrātijas nostiprināšanā Eiropas Savienībā.
Vēl viens svarīgs demokrātijas īstenošanas un nostiprināšanas veids ir referendumi. Es novirzīšos no temata, lai pastāstītu jums, ka kopš 2004. gada Rumānijā ir notikuši trīs referendumi, no kuriem pēdējais bija par pāreju uz vienpalātu sistēmu un parlamenta deputātu skaita samazināšanu. Referendumā piedalījās 51 % no vēlētāju kopskaita, un lielais vairākums nobalsoja par šo priekšlikumu. Es atzinīgi vērtēju Komisijas iniciatīvu uzsākt tiešsaistē plašas publiskas diskusijas par šo regulu. Tajās tiks noteikts valstu skaits, kurās jāsavāc paraksti, obligātais parakstu skaits no katras valsts un to pārbaudes noteikumi.
Es vēlos beigt savu runu, jautājot Komisijai, kad šī regula varētu stāties spēkā, jo es uzskatu, ka tās izstrāde jāpabeidz, cik ātri vien iespējams.
Olga Sehnalová
(CS) Komisār, dāmas un kungi! Dažos pēdējos gados Eiropas Savienība ir piedzīvojusi uzticības krīzi no savu pilsoņu puses. Viens no šīs krīzes signāliem ir zemais vēlētāju skaits Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ko var izskaidrot ar plaši izplatīto pārliecību, ka pilsoņu balsojums nekādā veidā nevar ietekmēt notikumus ES. Tāpēc es ļoti atzinīgi vērtēju pilsoņu iniciatīvas iespējas, kuras Lisabonas līgums piešķir ES pilsoņiem, un saistībā ar to arī publisko apspriešanu ar Komisiju, kā arī Zaļo grāmatu, kurā konkrēti izskaidrots, kā īstenot pilsoņu iniciatīvu. Es principā piekrītu vairākumam no Zaļajā grāmatā minētajiem priekšlikumiem.
Tomēr, ja mēs pastiepjam palīdzīgu roku, mēs nedrīkstam baidīties, ka ES pilsoņi satvers to. Tāpēc, ja mums ir svarīgi paplašināt dialogu ar pilsoņiem, tad, manuprāt, daži no ierobežojošiem pasākumiem ir pārāk stingri. Tie galvenokārt attiecas uz obligāto dalībvalstu skaitu, no kurām jānāk pilsoņiem, kas paraksta iniciatīvu, un uz tā saucamo "ievērojamo dalībvalstu skaitu”. Priekšlikums noteikt vienu no trim valstīm, citiem vārdiem sakot, pašlaik deviņas valstis, manuprāt, var laupīt drosmi un varbūtēju iniciatīvu īstenošanai ir praktiski nereāls skaits. Es uzskatu, ka šī skaita samazināšana līdz 20 % būtu solis pareizajā virzienā ES sabiedrības vērtējumā, kura, piemēram, pievērstu uzmanību arī tam, ka uzsvars tiek likts uz lielāko reģionu nozīmi, veidojot ES politiku. Un kāpēc gan nē?
Csaba Sógor
(HU) Eiropas pilsoņu iniciatīvas iespēja var veicināt publiskas debates par Eiropas jautājumiem, kas, iespējams, novedīs pie patiesas Eiropas sabiedriskās vides izveides. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvji var risināt sociālus jautājumus, kurus politiskās grupas, kas pārstāvētas Eiropas Parlamentā, nevar vai nevēlas izvirzīt. No šiem jautājumiem es vēlos jo īpaši uzsvērt vienu. Es uzskatu, ka līdz ar iepriekšēju informāciju par rezolūcijas priekšlikumiem un pat pirms parakstu vākšanas sākuma vai arī varbūt pēc tam, kad savākts konkrēts parakstu skaits, Komisijai ir jāsniedz atzinums, pamatojoties uz savu kompetenci un Kopienas tiesībām, par to, vai attiecīgais priekšlikums būtu pieņemams. Noraidījums formālu iemeslu dēļ vai juridiskā pamata trūkuma dēļ pēc tam, kad savākts miljons parakstu, var parādīt ne tikai Komisiju, bet visu Eiropas Savienību nelabvēlīgā gaismā.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lisabonas līgums stiprina pilsoniskās sabiedrības lomu Eiropas iestādēs un palielina Eiropas pilsoņu iespējas izvirzīt likumdošanas priekšlikumus. Pilsoņu iniciatīvas tiesības ļaus ne mazāk kā miljons pilsoņiem aicināt Eiropas Komisiju izrādīt likumdošanas iniciatīvu kādā konkrētā jomā.
Tomēr savākt tik lielu skaitu vēlētāju parakstu ir patiešām grūti, tāpēc, lai izveidotu efektīvu mehānismu demokrātiskai līdzdalībai un nodrošinātu pilsoņiem pieejamību šai iniciatīvai, ir jādod iespēja ierosināt šo priekšlikumu, sniedzot skaidras pamatnostādnes un piedāvājot vienkāršu un pienācīgu procedūru.
Diemžēl kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilsoņu iniciatīvas tiesības nav praktiski izmantotas. Neviens pilsoņu iniciatīvas aspekts vēl nav bijis apspriests, un nav pat konkrēta rīcības plāna, kā garantēt iniciatīvu pārredzamību, nedz arī demokrātiskas pārskatatbildības, lai pilsoņi netiktu vilināti pārstāvēt lielu uzņēmumu intereses.
Tādējādi pilsoniskais dialogs ir vissvarīgākais Eiropas un manas valsts, Lietuvas, demokrātijas modeļa elements, veidojot būtisku šī modeļa pamatu, un es aicinu Komisiju veikt visus iespējamos pasākumus, lai nodrošinātu pilsoņu iniciatīvas tiesību pienācīgu īstenošanu, cik drīz vien iespējams.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu kolēģiem ir daudz interesantu ideju par šo jautājumu, un viņi vienprātīgi ir piekrituši, ka mūsu pilsoņiem tiek dāvāta brīnišķīga iespēja.
Pilsoņu iniciatīva bija spēcīgs un pārliecinošs arguments pret Lisabonas līguma pretiniekiem referendumā Īrijā, jo īpaši tad, kad viņi apgalvoja, ka Eiropas Savienība vēlas sagrābt varu un nevis patiesi demokrātiski censties iesaistīt pilsoņus. Tomēr ir liela starpība starp šīs idejas iekļaušanu līgumā un tās īstenošanu, un tāpēc tas mums ir liels izaicinājums.
No vienas puses, pastāv briesmas - un īstas briesmas -, ka šo procesu varētu pārņemt likumīgas interešu grupas vai spēcīgi lobiji, kam nebūtu grūti savākt miljonu parakstu. Tāpēc būtu vērts apsvērt mana kolēģa De Rossa kunga ierosinājumu.
No otras puses, šī iniciatīva tomēr piedāvā pilsoņiem reālas iespējas. Vienu no iniciatīvām, ko izvirzīja mans kolēģis de Castro kungs, ir vērts apsvērt, tā ir iniciatīva par svētdienas izvēlēšanos par īpašu dienu un to, vai vēlamies atpūsties septītajā dienā, kā to darīja mūsu Radītājs, vai arī uztvert to kā jebkuru citu nedēļas dienu. Tas ir svarīgs apsvērums.
Tādējādi šai idejai ir daudz iespēju, un es ar nepacietību gaidu tās īstenošanu.
Diego López Garrido
Priekšsēdētāja kungs! Man jāpauž milzīgs gandarījums par šīm debatēm, kas tikko notika. Turklāt tās bija debates, kas notika pēc Parlamenta lūguma, kurš jo īpaši vēlējās, lai šīs debates notiktu par pilsoņu iniciatīvu, un es uzskatu, ka veselā virknē runu šī iniciatīva tika pilnīgi vienprātīgi atbalstīta kā Spānijas prezidentūras un Padomes prioritāte. Turklāt šis atbalsts ir nekavējoties jāizmanto.
Es uzskatu, ka Šefčovič kunga paziņojumu par regulas teksta iesniegšanu 31. martā jūs visi novērtējāt atzinīgi un ar lielu gandarījumu. Es vēlreiz pateicos Komisijai par ātrumu, ieinteresētību un entuziasmu, ar kādu tā risināja šo jautājumu, un tagad mēs tāpēc varam sākt šo likumdošanas procedūru. Es ceru, ka šī procedūra drīzumā beigsies ar likumdošanas iniciatīvas uzsākšanu, kuru gandrīz ikviens runātājs uzskata par vajadzīgu, steidzamu un neaizvietojamu.
Manuprāt, to var uzskatīt par visu Parlamenta grupu un visu godājamo deputātu atbalstu, tostarp arī to deputātu, kas kā Kamall kungs savā neparastajā runā atbalsta sabiedrības likumdošanas iniciatīvu tāpēc, ka tā, viņuprāt, vājinās Eiropas Savienību.
Kamall kunga nav šeit... Man žēl, ka viņa nav, man žēl nodot viņam sliktas ziņas un likt viņam vilties, jo šī iniciatīva stiprinās Eiropas Savienību, nevis vājinās. Tā stiprinās ES, jo tā ir iniciatīva, kas, īsi sakot, stiprina divus būtiskus Eiropas Savienības jēdzienus - demokrātiju un pilsonību. Tie ir divi galvenie Eiropas Savienības politiskie pīlāri - demokrātija un pilsonība.
Tā ir iniciatīva, kas zināmā mērā tiecas kompensēt paradoksu, kuru mēs redzam - Eiropas Savienību, kas kļūst arvien spēcīgāka, un Parlaments var kalpot tam par pierādījumu, jo tas kļūst arvien ietekmīgāks, un tam ir arvien lielāka ietekme uz sabiedrības dzīvi. Un tomēr Eiropas Savienība nav saistīta ar debatēm, kas notiek ikvienā dalībvalstī.
Tas ir paradokss, kas ietekmē demokrātiju. Šī pilsoņu iniciatīva, kā teica Méndez de Vigo kungs, paplašinās debates līdz Eiropas mērogam, ietverot jautājumus, kam nav tikai vietēja nozīme, bet kas skar visu Eiropu. Tas būs tāpēc, ka šī iniciatīva veidos saikni starp dažādu valstu iedzīvotājiem, un tāpēc tai būs Eiropas mēroga ietekme. Tas neapšaubāmi ir viens no veidiem, kā stiprināt demokrātiju, kā arī Eiropas dēmosa pilsonību, uz ko atsaucās Casini kungs, kas turklāt ir Juridiskās un pilsoņtiesību komitejas priekšsēdētājs, kuram būs galvenokārt jānodarbojas ar šo iniciatīvu.
Tā ir pilsonība, ko Jáuregui kungs savā runā uzskatīja par ļoti svarīgu un kas ir Eiropas Savienības pamats, uz ko atsaucās arī Sógor kungs, kā arī Häfner kungs, kas arī to pieminēja. Kā teica arī Kastler kungs, šī iniciatīva ir jāīsteno. Tas ir aicinājums pilsoņiem, jo Eiropas pilsoniskā identitāte attīstās, kad to izmanto praksē, nevis tad, kad tiek iegūtas tiesības, bet kad šīs tiesības tiek izmantotas praksē un īstenotas. Tā, manuprāt, ir vissvarīgākā lieta, kam jānotiek, kad pilsoņu iniciatīva stāsies spēkā.
Es vēlreiz pateicos Komisijai un Parlamentam, kas, esmu pārliecināts, ļoti rūpīgi, pamatīgi un ātri risinās šo jautājumu. Iacolino kungs pieminēja īpaši ātru procedūru, kas var palīdzēt ieviest šo iniciatīvu ļoti ātri, un Băsescu kundze savā runā arī aicināja rīkoties ātri, lai uzsāktu šo iniciatīvu.
Maroš Šefčovič
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Diego par šodienas debašu lielisko kopsavilkumu. Es vēlos pateikties jums visiem par atbalstu un pozitīvu attieksmi pret pilsoņu iniciatīvu. Es varu apliecināt, ka es ļoti priecāšos jūs iepazīstināt ar priekšlikumu pie pirmās izdevības pēc tā pieņemšanas.
Ierobežotā laika dēļ un tāpēc, ka priekšlikums vēl nav līdz galam definēts, mēs šodien nevarējām to visos sīkumos izskatīt. Tomēr es esmu ļoti pateicīgs par jūsu viedokļiem, jo tie atspoguļo tos uzskatus un atzinumus, kurus mēs vācām, izstrādājot Eiropas pilsoņu iniciatīvu.
Ir daudz jautājumu, par kuriem mēs visi esam vienisprātis. Pirmais no tiem ir, protams, pārredzamība. Es varu jums apliecināt, ka mēs meklējam risinājumu, kas varētu garantēt, ka, Komisijai reģistrējot iniciatīvu, mums būs zināms, kas ir organizētāji un kā viņi tiek finansēti. Mums būs nepārprotami pierādījumi tam, vai šī iniciatīva ir patiešām īsta, vai tā patiešām ir pilsoņu iniciatīva un vai tā ir Eiropas mēroga iniciatīva. Manuprāt, tai ir jāietver visi šie elementi, lai pareizi un veiksmīgi izmantotu šo jauno instrumentu.
Mēs visi esam vienisprātis par praktiskumu. Mēs vēlamies izveidot sistēmu, kas ir ērti lietojama. Mēs vēlamies izveidot sistēmu, kas neliktu pilsoņiem just, ka viņus gaida apgrūtinoša procedūra, lai savāktu parakstus vai parakstītos. Mēs pētām šīs iespējas, un, protams, mēs pētām veidus, kā izmantot mūsdienīgās IT tehnoloģijas, kas mūsu gadsimtam ir tik raksturīgas.
Ir skaidrs, ka dalībvalstīs ir dažādas parakstu pārbaudes sistēmas. Viena no nepārprotamajām atbildēm, ko ieguvām publiskā apspriešanā, bija, ka pilsoņi dotu priekšroku noteiktai vienveidībai, pārbaudot un vācot parakstus. Vienlaicīgi mēs saņēmām skaidru norādījumu no dalībvalstīm, ka mums jāizveido sistēma, kas nebūtu pārāk apgrūtinoša vai sarežģīta dalībvalstu iestādēm, jo tieši dalībvalstīm būs jāpārbauda, vai pilsoņu iniciatīvai savāktie paraksti ir īsti un neviltoti.
Es ļoti uzmanīgi klausījos jūsu aicinājumos paredzēt ļoti skaidras procedūras pēc tam, kad iniciatīvai visi paraksti būs veiksmīgi savākti. Es vēlos jums apliecināt, ka mēs noteikti to darīsim. Priekšlikumā būs skaidri noteikti termiņi - kad, kā un cik ilgā laikā Komisijai jāreaģē, ja pilsoņu iniciatīva būs veiksmīga.
Tā kā šeit dzirdējāt dažādus viedokļus, jūs man piekritīsit, ka visgrūtākais jautājums, kas mums jārisina, ir pieņemamība - kā atrast risinājumu, kas neliktu pilsoņiem vilties, kā aizsargāt ES vērtības un kā uzturēt Eiropas pilsoņu iniciatīvas institūciju vērā ņemamu un reālu. Es varu jums apliecināt, ka uz šiem jautājumiem un uz šiem nedaudz pretrunīgajiem pieprasījumiem nav vieglu atbilžu.
Komisija izskata iespēju, kas jau pašā sākumā ļautu aizstāvēt Eiropas vērtības un cilvēktiesības. Un mēs arī vēlamies skaidri zināt, vai priekšlikumiem pilsoņu iniciatīvai ir īsts potenciāls būt veiksmīgiem.
Mēs vēlamies izvairīties no iniciatīvas iespējamas ļaunprātīgas izmantošanas, kad mēs saņemtu iniciatīvu priekšlikumus ik pa divām nedēļām par bezjēdzīgiem jautājumiem, par kuru pieņemamību mums būtu obligāti jāsniedz savs viedoklis un tad jāiesniedz apelācijas sūdzība Tiesā - iniciatīvu priekšlikumu, kuru vienīgais iemesls būtu potenciālo negatīvu politisku plānu organizētāju pašreklāma. Mums ir jāpatur prātā arī tas. Es ceru, ka mēs atradīsim pareizo līdzsvaru, kā uzturēt šo pieņemamības pārbaudi samērīgu.
Sniedzot īsu atbildi uz priekšsēdētāja vietnieces I. Durant jautājumu par saziņu ar pilsonisko sabiedrību, es vēlos norādīt, ka Eiropas pilsoņu iniciatīva ir vislabākā atbilde. Mums ir ļoti labi strukturēts dialogs, ko organizē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, un pirms divām nedēļām man bija garas debates ar to. Es uzskatu, ka par gudriem likumdošanas priekšlikumiem notiek spēcīga un plaša publiska apspriešana. Mēs to vēl paplašināsim un turpmāk to izmantosim vēl biežāk.
Ņemot vērā ierobežoto laiku, ļaujiet man beigt, sakot, ka es patiešām ar nepacietību gaidu, kad varēšu atgriezties ar gatavu priekšlikumu. Es ar nepacietību gaidu mūsu kopējās diskusijas par šo jautājumu un, es ceru, arī dinamiskas un ātras procedūras, lai mēs varētu apstiprināt šo svarīgo instrumentu, cik ātri vien iespējams.
Priekšsēdētājs
Līdz ar to šis punkts tiek slēgts.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Rareş-Lucian Niculescu  
Jaunais Eiropas pilsoņu iniciatīvas tiesiskais pamats ir, bez šaubām, atzinīgi vērtējams. Pilsoņiem jau sen bija vajadzīga piekļuve šādam instrumentam. No otras puses, es piekrītu tiem, kas šodien uzstājās un aicināja izstrādāt regulas, kuras varētu kalpot par pamatu pilsoņu iniciatīvas īstenošanai un kuras būtu vienkāršas, pieejamas, viegli saprotamas un pēc iespējas brīvas no birokrātiskām procedūrām. Tas ir vienīgais veids, kā padarīt pilsoņu iniciatīvu par pienācīgu instrumentu, kurš pieejams eiropiešiem un kuru viņi varētu lietot, lai liktu sadzirdēt savu balsi. Tas ir vienīgais veids, kā ES var sekmīgi tuvināties saviem pilsoņiem un kļūt demokrātiskāka.
Joanna Senyszyn  
Lisabonas līgums piedāvā Eiropas Savienības pilsoņiem tiesības izrādīt likumdošanas iniciatīvu. Tas ir viens no vissvarīgākajiem soļiem pilsoniskas demokrātijas nodrošināšanā un pilsoņu tiešā iesaistīšanā ES lēmumu pieņemšanas procesā. Eiropas pilsoņu iniciatīva var dot ieguldījumu plaisas samazināšanā starp iestādēm un pilsoņiem un atbalstīt Eiropas pilsoniskās sabiedrības attīstību. Tāpēc tūlītēja regulas pieņemšana, lai pārvaldītu šādas iniciatīvas iesniegšanas procesu, nosacījumus un procedūras, ir būtiska. Eiropas Savienības pilsoņi to gaida ar nepacietību.
Eiropas pilsoņu iniciatīva paredz lielāku pilsoņu iesaistīšanos Eiropas tiesību aktu izstrādē. Tāpēc es vēlos ierosināt jautājumu par elektronisko parakstu pilsoņu iniciatīvā kā par papildu līdzekli intereses izraisīšanai par Eiropas politiku. Tā kā mēs varam vēlēt ar interneta palīdzību un tiešsaistē veikt bankas operācijas, mēs noteikti spējam izstrādāt drošu sistēmu, kas ļautu mums identificēt elektroniskos parakstus.
Procedūru pārredzamība arī ir svarīga. Iniciatīvu organizētājiem ir jābūt publiski atbildīgiem par pārredzamību attiecībā uz parakstu vākšanas kampaņas finansējumu. Pat skaidru kritēriju noteikšana šādām kampaņām nenodrošina to aizsardzību pret šā instrumenta iespējamu ļaunprātīgu izmantošanu no eiroskeptiķu puses, kuriem miljons parakstu savākšana ar ievērojamu finanšu resursu palīdzību nesagādātu lielas problēmas, kā parādīja pēdējo Eiropas Parlamenta vēlēšanu kampaņa. Viens no risinājumiem varētu būt uzlikt par pienākumu iniciatīvas izrādītājiem uzturēt interneta vietni, kurā būtu jāiekļauj finanšu informācija, kā, piemēram, ienākumu avoti, izdevumi un finanšu pārskati.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Šodienas debates ir vēl viens solis ceļā uz Eiropas pilsoņu iniciatīvas galīgo noformēšanu. Ideja radīt instrumentu, kas dotu pilsoņiem iespēju pilnīgāk piedalīties Eiropas Savienības demokrātiskajā dzīvē, tika apspriesta jau 2005. gadā pēc neveiksmīgajiem referendumiem Francijā un Nīderlandē par Konstitūciju Eiropai. Šie balsojumi atspoguļoja acīmredzamu saziņas trūkumu starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem. Pat nesen publicētie sociālo apspriešanu rezultāti, sākot ar Zaļo grāmatu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, parāda pilsoņu zemo intereses līmeni. Komisija saņēma tikai 159 atbildes no atsevišķām personām.
Pilsoņu iniciatīva dod mums iespēju mainīt situāciju un piešķirt pilsoņiem lielāku ietekmi, piedāvājot viņiem tiesības tieši aicināt Komisiju iesniegt jaunas politikas iniciatīvas. Lai garantētu, ka šī iniciatīva nekļūst par instrumentu politiskās spēlītēs, mēs nedrīkstam izvirzīt saviem pilsoņiem pārāk stingras prasības. Tomēr mums ir jānodrošina, ka tiek ievērotas garantijas pret ļaunprātīgu iniciatīvas izmantošanu. Ir svarīgi, lai Eiropas pilsoņu iniciatīva būtu pārnacionāls instruments, kas būtu ērti un viegli lietojams. Tai jābūt vienkāršai, saprotamai un viegli pieejamai. Ja iniciatīvas projekts neatbilst oficiālajām prasībām, tad šī ideja ir jāsaglabā un jāiesniedz lūgumraksta veidā. Tādējādi darbs un pūles, kas ieguldīti tās sagatavošanā, nebūs veltīgi. Šo nosacījumu izpilde ļaus eiropiešiem pirmo reizi mūsu integrētās Eiropas vēsturē reāli un tieši ietekmēt Eiropas politikas veidošanu.
