Novatoriski finansēšanas veidi Eiropā un pasaulē (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Ekonomikas un monetārās komitejas vārdā sagatavotais Podimata kundzes ziņojums par novatoriskiem finansēšanas veidiem Eiropā un pasaulē.
Anni Podimata
Priekšsēdētāja kungs! Ļaujiet man vispirms pateikties ēnu referentiem, Ekonomikas un monetārās komitejas sekretariātam un politisko grupu priekšsēdētājiem par konstruktīvo devumu debatēs un pūlēm panākt vienošanos par šo ļoti svarīgo ziņojumu.
Eiropas Parlamenta patstāvīgajam ziņojumam par novatoriskiem finansēšanas veidiem nebūtu bijis iespējams atrast labāku laiku, jo krīze, kas, kā mēs visi zinām, pārbauda katru, īpaši eiro zonu šajā brīdī, ir novedusi pie publiskā sektora resursu nopietna samazinājuma, plašām taupības programmām un budžeta konsolidācijas lielākajā daļā dalībvalstu. Vienlaicīgi tā ir radījusi milzīgu spiedienu uz ES budžetu, kā mēs redzējām ļoti nesen debatēs par jauno finanšu plānu.
Kā teikts, šī situācija ir likusi izdarīt būtisku un vispārēji pieņemtu secinājumu. Tieši Eiropas pilsoņi tie, kas uz saviem pleciem iznes krīzes lielāko smagumu ar atalgojuma samazinājumiem, ar bezdarbu, ar nedrošību saistībā ar darbavietām un ar sociālo tiesību samazināšanu.
Otrs būtisks un vispārēji pieņemts secinājums, lai izkļūtu no šīs situācijas, ir tas, ka Eiropai un dalībvalstīm steidzami vajadzīgi jauni resursi, kas palīdzēs nodrošināt Eiropas ekonomikas strauju atlabšanu un izaugsmi, šoreiz līdzsvarotā veidā, ierobežojot nevienlīdzības un atšķirības. Tas ir vienīgais veids, kā radīt priekšnosacījumus veiksmīgai ES 2020 stratēģijas īstenošanai, un vienīgais veids, kas ļauj mums spriest par reālu, atbilstīgu un spēcīgu iekšējo tirgu, kas būs izdevīgs pilsoņiem.
Tāpēc mums vajadzīgi jauni resursi, un mēs piekrītam, kā tas skaidri teikts ziņojumā, ko es citēju, ka: "esošo nodokļu instrumentu likmju un darbības jomas palielināšana, kā arī vēl lielāki valsts sektora izdevumu samazinājumi nav nedz pietiekams, nedz ilgtspējīgs risinājums, ar kuru cīnīties pret sagaidāmajām problēmām Eiropas un starptautiskā līmenī”.
Novatoriskiem finansēšanas veidiem var būt svarīga loma šo problēmu risināšanā, jo tie var ļoti palīdzēt iegūt resursus valstu budžetiem un ES budžetam. Tomēr tas nav vienīgais novatorisku finansēšanas veidu ieguvums: novatoriska finansēšana nenozīmē vienkārši jaunu resursu atrašanu; vienlīdz svarīgi mums ir bruģēt ceļu uz pakāpeniskiem grozījumiem pašreizējā nodokļu modelī, kurā galvenais nodokļu un ekonomikas finansēšanas slogs lielākoties tradicionāli gulstas uz darbaspēku, uzņēmējiem un produktīviem ieguldījumiem.
Novatorisku finansēšanas veidu ievērojamā pievienotā vērtība - tā sakot, divkāršā dividende - ir tas, ka līdzās ieņēmumu radīšanai tie var iegūt arī svarīgu regulējošu nozīmi: atturēt no kaitīgām darbībām, un tos var lietot gan finanšu nozarē, gan vides un resursu saglabāšanas jomā.
Ziņojumā ir četras pamata nodaļas: "Nodokļu piemērošana finanšu nozarē”, "Eiroobligācijas un Eiropas projektu obligācijas”, "Oglekļa emisiju nodoklis” un "Attīstības finansēšana”.
Attiecībā uz finanšu nozares nodokļiem mēs vēlreiz izejam no būtiskas un vispārēji pieņemtas premisas: lai gan finanšu nozare būtībā bija atbildīga par krīzi, lai gan tā radīja un, neskatoties uz krīzi, joprojām rada pārmērīgu peļņu, tai ir zemi nodokļi, jo tā ir atbrīvota no pievienotās vērtības nodokļa gandrīz pilnībā.
Vēl viena vispār pieņemta premisa, kas pamatojas vienkārši uz skaitļiem, datiem par to, kā finanšu darījumu apjoms ir palielinājies pēdējos desmit gados, ir milzīgā un arvien pieaugošā novirzīšanās no pamatuzdevuma, proti, reālās ekonomikas finansēšanas.
Šie divi pieņēmumi Parlamentā un Eiropas Komisijā ir plaši atzīti nesenajā Komisijas paziņojumā par finanšu sektora nodokļiem.
Tādējādi mēs saskaramies ar klaju netaisnību, kas jānovērš, sūtot skaidru vēstījumu Eiropas pilsoņiem, vēstījumu, ka mēs patiešām esam guvuši mācību no krīzes, ka mēs meklējam veidus, kā godīgāk sadalīt slogus, un ka mēs esam apņēmības pilni veikt visu nepieciešamo pasaulē un Eiropā, lai finanšu nozare atgrieztos pie sava pamatuzdevuma, proti, reālās ekonomikas finansēšanas.
Valda vienprātīgs uzskats, ka vispiemērotākais nodokļu mehānisms šo mērķu sasniegšanai ir nodoklis finanšu darījumiem. Tāds nodoklis būtu atkarīgs no kvantitātes, biežuma un galu galā no kvalitātes, ar ko mēs saprotam paša darījuma pievienoto vērtību, jo, kā mēs visi piekritām 13. pantā, "finanšu darījumu nodokļa ieviešana varētu palīdzēt kontrolēt tādas aizvien biežāk finanšu tirgos sastopamas un ārkārtīgi postošas tirdzniecības tendences kā daži īstermiņa un automatizētās ātrās datorizētās tirdzniecības darījumi un ierobežot spekulēšanu”.
Acīmredzami mēs visi gribam, pirmkārt, lai šis nodoklis tiktu pieņemts pasaulē. Tomēr tikpat acīmredzams ir, ka, neskatoties uz sākotnējiem vērienīgajiem paziņojumiem, globālas vienošanās varbūtība nevis pieaug, bet pastāvīgi samazinās.
Tāpēc jautājums, kas rodas, ir šāds: ko mēs Eiropā gatavojamies darīt? Vai mēs gatavojamies slēpties aiz globāla nolīguma trūkuma? Vai ar to pietiek, un, jo svarīgāk, vai tas pārliecinās pilsoņus, kuri nes krīzes smagumu? Pat tad, ja nebūs viegli rīkoties tieši un pieņemt finanšu darījumu nodokli Eiropā, jo būs grūti panākt vienbalsīgu Padomes lēmumu, Eiropas Parlamentam kā vienīgajai Eiropas iestādei, ko Eiropas pilsoņi ir tieši ievēlējuši, ir pienākums sūtīt skaidru politisku vēstījumu šajos jautājumos. Sūtīt stingru politisku vēstījumu ir mūsu, nevis Eiropas Komisijas pienākums.
(Aplausi)
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Ekonomikas un monetāro lietu komitejai un Attīstības komitejai, un jo īpaši Anni Podimata par ziņojumu par novatoriskiem finansēšanas veidiem pasaulē un Eiropā.
Man jau vairākkārt ir bijusi iespēja debatēt ar jums par to, kā likt bankām maksāt par krīzes izmaksām. Kā jums ir zināms, Komisija pašlaik gatavo padziļinātu ietekmes novērtējumu par finanšu nozares nodokļu instrumentiem, kas jāiesniedz 2011. gada vasarā.
Tas ļaus Komisijai sagatavot pienācīgus priekšlikumus par darbības politiku. Mēs turklāt sīki izpētām arī jauna regulējuma, banku nodevu un nodokļu kumulatīvo ietekmi uz finanšu iestādēm un rezultātus iesniegsim vēlāk šajā gadā. Aicinu jūs pagaidīt ietekmes novērtējuma rezultātus, pirms pieņemat kādu stingru nostāju par finanšu darījumu nodokļa ieviešanu ES līmenī.
Attiecībā uz oglekļa emisiju nodokli es piekrītu, ka pašreizējais nodokļa modelis neatbilst pilnībā principam "piesārņotājs maksā”. Es atzinīgi vērtēju EP atbalstu emisiju tirdzniecības sistēmas stiprināšanai, kā arī visaptverošai Enerģijas nodokļa direktīvas (END) pārskatīšanai, lai padarītu CO2 emisijas un enerģētisko vērtību par pamatkritēriju enerģētikas izstrādājumu nodokļiem. Priekšlikums END pārskatīšanai tiek plānots uz 2011. gada pavasari.
Es dzirdu arī jūsu bažas attiecībā uz oglekļa iespējamās noplūdes risku. Komisija atbalsta pagaidu bezmaksas kvotu piešķiršanu un uzņēmumu piekļuvi starptautiskiem kredītiem saskaņā ar Emisijas kvotu sistēmu. Tomēr mēs joprojām pārraugām pašreizējos un turpmākos oglekļa noplūdes riskus. Un es esmu pārliecināts, ka END pārskatīšanā var iekļaut risinājumu, kas līdzīgs brīvai kvotu piešķiršanai saskaņā ar Emisiju kvotu sistēmu.
Visbeidzot jautājumā par eiroobligācijām Komisija atzīst, ka eiroobligāciju kopēja izlaišana, atkarībā no tās kārtības, varētu būt izdevīga vērtspapīru tirgus efektivitātei un integrācijai un eiro kā starptautiskas valūtas atbalstam. Tomēr šo instrumentu ir vērts analizēt un apspriest plašāk tehniskā un politiskā līmenī; jo īpaši jāturpina pētīt morālo risku nozīme dalībvalstīm.
Marian-Jean Marinescu
Priekšsēdētāja kungs! Lai sasniegtu Eiropas mērķus par ilgtspējīgu attīstību, enerģijas apgādes drošību un klimata pārmaiņām, ir jāuzņemas būtiskas finanšu saistības, īpaši attiecībā uz inovāciju un pētniecību, kā arī ir vajadzīgi jauni veidi, kā papildināt pašreizējo finansējumu. Komisijai jāapsver šajā sakarībā oglekļa emisiju nodokļa ieviešanas iespējamība, kas līdzīgi PVN jāpiemēro katram izstrādājumam iekšējā tirgū. Tomēr ir ļoti svarīgi novērst to, ka šīs izmaksas var piedzīt no patērētājiem, un analizēt riskus Eiropas rūpniecības nozaru konkurētspējai vienotajā tirgū.
Struktūrfondu un Eiropas Investīcijas bankas līdzekļu izmantošanas efektivitāte jāuzlabo, tāpat jāuzlabo arī ES fondu un valsts fondu, un citu atbalsta formu koordinācija, kas var darboties kā svira ieguldījumu stimulēšanai un energoefektivitātei. Atbilstīgi ieguldījumi enerģijas apgādē un energoefektivitātē samazina atkarību no tirgus nestabilitātes un pozitīvi ietekmē ES ekonomiku.
Komisijai pēc iespējas drīzāk ir jāveic finanšu darījumu nodokļu ietekmes izpēte ES un pasaulē, lai izpētītu ietekmi un ekonomiskos ieguvumus, ko tie rada, samazinot spekulatīvu finanšu darījumu apjomu, kuri pašlaik izraisa nopietnus tirgus traucējumus. Pētījumā jāanalizē, vai finanšu nozares nodokļi Eiropas Savienībā var reāli būt Eiropas Savienībai avots pašu līdzekļiem, un jāpiedāvā īpaši priekšlikumi par nodokļa ieviešanas procedūru.
Jean-Paul Gauzès
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Es vispirms vēlos izteikt divas piezīmes par formu: referente tikko izteica atzinību visiem, kas piedalījušies ziņojuma izstrādē. Šis darbs patiešām bija komandas kopīgas pūles, kurās mūsu grupas locekle Hübner kundze bija īpaši iesaistījusies kā ēnu referente. Taču man ir kļuvis zināms, ka sociālistu grupa ir iesniegusi alternatīvu rezolūciju, kas nozīmē, ka dokuments, par kuru nav notikusi konsultācija, tiks nodots balsošanai pirmais.
Mana otra politiskā piezīme - parasti es šādas piezīmes neizsaku - ir tāda, ka mēs šeit radām mākslīgu opozīciju, īpaši attiecībā uz nodokli par finanšu darījumiem. Mūsu grupas nostāja ir skaidra: mēs esam par šādu nodokli pasaulē; mēs piekrītam, ka tas tiek izmēģināts Eiropā, ja to nevar izmēģināt pasaulē. Mēs vienkārši jūtam, ka nevaram steigties ar šāda veida lēmumu, neveicot pamatīgu ietekmes novērtējumu, lai pārliecinātos, ka Eiropas finanšu centru konkurētspēja netiks ietekmēta. Saistībā ar šo, komisār, es vēlētos teikt skaidri, ka Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas nostāja nav laika vilcināšana vai lietu atlikšana uz vēlāku laiku. Mēs nekavējoties un stingri pieprasām, lai tiktu pienācīgi un ātri veikts ietekmes novērtējums, par kuru mēs esam vairākkārtīgi diskutējuši šajā Parlamentā, lai ļautu mums izdarīt informētu lēmumu šajā lietā.
Es uzskatu, ka, no vienas puses, ir kņada, ko rada dažu Eiropas laikrakstu viedokļu veidotāju raksti, un, no otras puses, ir reālā situācija, kurā mums jārisina šis jautājums nopietni, pilnībā pārzinot priekšrocības un trūkumus un pieņemot politisku lēmumu iespējami drīz.
Udo Bullmann
Priekšsēdētāja kungs! Es atvainojos, Šemeta kungs, bet ar to, ko jūs piedāvājat, ir par maz. Ir pagājuši jau vairāki mēneši, kopš Parlaments uzdeva jums izpētīt, kādu darbību mēs varam uzsākt, tostarp attiecībā uz finanšu darījumu nodokli; mēs uzdevām jums darbu šeit, šajā Parlamentā. Jūs to neesat izdarījis. Tas, ko mēs zinām par jūsu nostāju, kuru Komisija ir iesniegusi rakstiski vairākas reizes, ir kaut kas cits. Jūs gribat, lai mēs apliekam ar nodokli mazos finanšu pakalpojumu sniedzējus - tos, kuri joprojām uztur filiāles, kas rūpējas par saviem klientiem, kas rūpējas par vidējiem uzņēmumiem, kas nodrošina, ka uzņēmējiem kredīts vēl ir pieejams. Tie, kurus jūs negribat aplikt ar nodokļiem, ir spekulanti, proti, tie, kuri pasaulē apgroza miljonus un miljardus ar savu ātro datorizēto tirdzniecību, tādējādi padarot mūsu ekonomiku neprognozējamu - neprognozējamu pat labiem uzņēmējiem un labiem investoriem, kas grib radīt labas darbavietas nākotnei. Tāpēc jūsu nostāja ir neapmierinoša, un līdz ar to šim Parlamentam ir jārod pašam sava balss.
Man žēl, bet man jāsaka, ka Gauzès kungs - kuru es citādi ļoti augstu vērtēju - kļūdās šajā gadījumā. Viņš kļūdās, jo atsakās no Parlamenta iepriekš pieņemtās nostājas P. Berès ziņojumā. Katrs, kas balso par Gauzès kunga priekšlikumu, panāks, ka Komisija darīs to, ko tā grib darīt tik un tā, proti, ierosinās nenoteikt nekādu finanšu darījumu nodokli. Tāds būs iznākums, piekrītot Gauzès kungam. Tieši tāpēc būtu nepareizi piekrist viņam šajā gadījumā.
Katram, kas grib piešķirt Parlamentam balsi, kas grib atgūt zaudēto uzticību, kas grib nodrošināt, ka Eiropas pilsoņi var atkal skatīties uz mūsu iestādēm ar cerību un ticību, ka mēs darām kaut ko, lai risinātu krīzes, šajā gadījumā jābalso par priekšlikumu, kuru iesniegusi Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, un jābalso par 2. grozījumu, ko atbalstīja vairāk nekā 120 Parlamenta deputāti no visām galvenajām grupām. Paldies par jūsu atbalstu.
Olle Schmidt
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Podimata kundzei par konstruktīvo sadarbību. Mums ir izdevies panākt kompromisu, neskatoties uz būtiskām viedokļa atšķirībām. Tagad mums ir svarīgi atbalstīt kompromisus, ko mēs pieņēmām Ekonomikas un monetārajā komitejā. Es vēlos vērsties ar saviem komentāriem īpaši pie Bullmann kunga.
Tas, ka ziņojumā uzsvērts, cik svarīgi ir radīt reālu iekšējo tirgu bez šķēršļiem, ir ļoti labi. Tas, protams, rada pamatu Eiropas izaugsmei. Ir svarīgi apspriest iespēju finansēt infrastruktūras objektus, piemēram, ar Eiropas projekta obligācijām, kā arī iespējamu risinājumu Eiropas oglekļa emisiju nodoklim, lai mēs varētu pārslēgties uz ilgtspējīgu ražošanu Eiropā.
Ir svarīgi arī norādīt, ka dalībvalstīm - tām valstīm, kurās jūs dzīvojat, dāmas un kungi, - jāpilda palīdzības mērķi, lai spētu finansēt būtiskus projektus. Diemžēl vienīgi Dānija, Luksemburga, Nīderlande un Zviedrija pašlaik pilda šos mērķus.
Es arī uzskatu, ka finanšu nozare jāiesaista banku glābšanā no krīzes un ka tai jāsedz izmaksas, ko sedz valstis un nodokļu maksātāji. Tomēr es neuzskatu, ka finanšu darījumu nodokļa ieviešana ir risinājums.
Manā valstī 1980. gados ieviesa sava veida finanšu darījumu nodokli uz vienpusēja pamata, un tas noveda tikai pie tā, ka svarīgas finanšu nozares daļas pārcēlās uz Londonu. Es apzinos, ka mums jābūt uzmanīgiem ar salīdzinājumiem starp Zviedriju un Eiropu, bet finanšu tirgus ir gatavs mobilitātei, un tāpēc ir svarīgi mācīties no Zviedrijas piemēra. Tāpēc ir liels risks, ka finanšu tirgus stabilizācija, kas, kā mēs ceram, tiks nodrošināta ar finanšu darījumu nodokli, netiks īstenota, ja ES šādu nodokli ieviesīs patstāvīgi.
Pēc Eiropas liberāļu un demokrātu apvienības grupas atzinuma finanšu darījumu nodoklim jābūt globālam pēc rakstura, lai tam varētu būt pozitīvs efekts. ALDE grupa noraida 1. un 2. grozījumu, bet ir par Gauzès kunga 3. grozījumu.
Philippe Lamberts
Priekšsēdētāja kungs, kāpēc mēs apspriežam novatorisku finansēšanu? Vai pēkšņi mūs pārņēmis nodokļu drudzis? Protams, nē!
Kā jūs zināt, mums jāpārbūvē valstu budžeti uz ilgtspējīgiem pamatiem. Tas, protams, nozīmē atbildīgus tēriņus, bet tas nozīmē arī ieņēmumu radīšanu godīgā, efektīvā un ilgtspējīgā veidā, un, kā jums zināms, nodokļu sistēmas, kas mums pašlaik ir Eiropā, neatbilst šiem kritērijiem. Šīs sistēmas negarantē resursus, ko pieprasa valdības, lai pildītu savus sabiedrisko pakalpojumu pienākumus - mācības, pētniecība un sociālā kohēzija ir jomas, kas nāk prātā. Tām nav izdevies izskaust pieaugošo nevienlīdzību visā Eiropā, un tās joprojām veicina darbības, kas ir kaitīgas gan videi, gan sociālai kohēzijai.
Vai tas būtu jautājums par nodokļu uzlikšanu finanšu nozarei, pienācīga ieguldījuma saņemšanu no lielajiem uzņēmumiem, klimata un enerģijas nodokļa ieviešanu vai izvairīšanās no nodokļiem efektīvu risināšanu, vienīgi visas Eiropas pieeja, kā jums ir zināms, ļaus mums īstenot efektīvus risinājumus. Dalībvalstu individuālās pūles vairs nav iedarbīgas. Mēs esam noguruši, klausoties, ka tas viss ir neiespējami un ka mums ir vajadzīga vienprātība. Ko jūs gaidāt? Viss ir pārāk sarežģīti.
Nerīkojoties kopīgi, neviena Eiropas Savienības dalībvalsts nebūs spējīga atjaunot ilgtspējīgu budžetu nākamajos desmit gados. Attiecībā uz ekonomikas pārvaldību - jo runa ir arī par to - pašreizējais priekšlikums ir pateikt dalībvalstīm: "Ja sasienat aiz muguras roku, kas gūst ieņēmumus, nocērtiet roku, kas rada izdevumus!” Tas nosaukts par konkurētspējas paktu. Man ļoti gribētos redzēt, kā jūs cīnīsities, ja viena roka sasieta un otra nocirsta.
Es uzskatu, ka Podimata kundzes ziņojums paver jaunus virzienus, kas patiešām palīdzēs dot atbildes nodokļu jautājumā, un tāpēc es ceru, ka Parlaments to pieņems.
Ivo Strejček
Priekšsēdētāja kungs! Uzraksts šajā telpā rāda, ka šīsdienas temats saucas novatoriskie finansēšanas veidi. Uzskatu, ka ir pareizi un pienācīgi teikt, ka mēs faktiski runājam par jaunu Eiropas nodokļu ieviešanu, un mēs jau iepriekš zinām, kam tie būs jāmaksā. Tieši bankas un finanšu iestādes būs tās, kas maksās šos jaunos Eiropas nodokļus. Es uzskatu, ka ir nepareizi vainot bankas par finanšu krīzes sākšanos vai teikt, ka ekonomikas krīze ir viņu vaina. Galu galā mēs sen zinām, ka krīzes galvenais cēlonis bija visas pasaules ekonomikas nelīdzsvarotība, zemas ilgtermiņa procentu likmes, finanšu nozares pārmērīga regulēšana un, diemžēl, politiska iejaukšanās jomās, gar kurām politiķiem nav nekādas daļas, lai izvirzītu prasības.
Dokumentos minētais daudzums, ko Eiropas Savienība vai Eiropas iestādes iegūs, piemēram, no finanšu darījumu nodokļa ieviešanas, ir ļoti strīdīgs. Tāpēc, ka ir ļoti iespējams, ka finanšu nozare uzlabos savus ieņēmumus, reaģējot uz katru nodokli un jebkādu jaunu nodokļu ieviešanu, vai par sliktu Eiropas ekonomikai galu galā pārvietos savu nodokļu rezidenci ārpus Eiropas Savienības. Tomēr, ja bankas un finanšu iestādes arī paliks šeit un turpinās piedāvāt finanšu pakalpojumus, tās, protams, acīmredzot pārvirzīs šīs izmaksas uz saviem klientiem un patērētājiem.
Ir labi zināt, ka notiek sava veida ļoti sarežģīta finanšu konsolidācija dalībvalstīs, un es uzskatu, ka Eiropas iestādēm arī būtu jāiesaistās. Diemžēl nav tikušas pieminētas Eiropas iestādes, kas samazinājušas savus izdevumus, tā vietā tiek runāts tikai par jaunu nodokļu ieviešanu. Ja Eiropas iestādes slēgtu dažas no savām Eiropas aģentūrām, kas bieži ir nevajadzīgas, pārmērīgas un dārgas, noteikti paliktu pāri kādi līdzekļi, lai atbalstītu vairākus Eiropas projektus.
Es vēlētos vēl ko piebilst par eiroobligācijām. Ja eiroobligācijas ir pieņemtas, no tā izriet, ka nav vajadzības ekonomēt, nav vajadzības atlikt naudu nākotnei un nav vajadzības veikt nekādas reformas, jo kāds vienmēr par tām samaksās. Morālais risks šajā gadījumā palielinās. Eiropas konservatīvie balsos pret šo priekšlikumu, jo mēs esam pret jaunu nodokļu ieviešanu un nodokļu celšanu.
Jürgen Klute
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Aicinājums par finanšu darījumu nodokli nav nekas jauns, globalizācijas pretinieki šādu nodokli pieprasa jau vairākus gadus. Vēl tikai pirms pieciem gadiem gandrīz neviens nebūtu domājis, ka varētu būt iespējams to īstenot paredzamā nākotnē. Taču šajā nedēļā tas ir Eiropas Parlamenta darba kārtībā kopā ar CO2 nodokli un eiroobligācijām, un, manuprāt, tas ir pareizi.
Es varu tikai atzinīgi vērtēt un atbalstīt finanšu instrumentus, ko ierosinājusi Podimata kundze savā ziņojumā, un es uzskatu, ka par tiem tiks nobalsots. Šie instrumenti ir steidzami vajadzīgi. Līdz šim valsts budžetu konsolidācija ir koncentrējusies vienīgi uz izdevumu samazinājumiem. Tomēr tēriņu samazināšana pirmām kārtām ietekmē darba ņēmējus, pensionārus un trūcīgos, citiem vārdiem sakot, tos, kuri ir atkarīgi no valsts labklājības.
Valstu budžetu ienākumu puse līdz šim ir pilnībā tikusi atstāta bez ievērības. Tā ir otra svira, ko mēs varam izmantot, lai konsolidētu valstu budžetus. Pievēršoties ienākumu pusei, galvenie vainīgie par valsts parāda krīzi uzņemtos pienācīgu valsts parāda smaguma daļu.
Ja mēs domājam konsolidēt valstu budžetus, ir obligāti jāpalielina nodokļu ieņēmumi. Faktiski valsts parāda augstais līmenis galvenokārt ir privātā parāda nacionalizēšanas rezultāts, citiem vārdiem sakot, rezultāts tam, ka valdības uzņemas privāto banku parādus un sedz finanšu krīzes sekas. Tādējādi valstis nekādā ziņā nav vienīgās atbildīgās par parādu krīzi. Tāpēc prasīt, lai finanšu nozare meklē līdzekļus savā kabatā, ir ne tikai vienkārši pareizi, bet tas arī ir mūsu politiskais pienākums. Finanšu darījumu nodoklis vismaz nozīmē, ka šī nozare kā viena no valsts parāda krīzes vainīgajiem uzņemsies daļu no parāda. Šis ziņojums raidītu svarīgu politisku signālu, ja to pieņemtu, kā izklāstīts.
Mēs arī uzskatām, ka eiroobligācijas ir saprātīgs un tātad arī nepieciešams instruments. Tās paveiks vairāk, lai samazinātu parādu, nekā visas sankcijas un padomi kopā, lai cik labi arī būtu to nolūki. Dažu valstu papildus sūdzības, ka eiroobligācijas palielinās tām procentu slogu, nav pieņemamas, jo vienlaicīgi šīs valstis papildus pelna vairāk no sava eksporta uz deficīta valstīm. Daži varētu kritizēt to kā pārvedumu apvienību. Tomēr katram, kas vēlas sociālu Eiropu, kas vēlas, lai ES joprojām turētos kopā turpmāk, jāpieņem ideja par pārvedumu apvienību vismaz principā.
Visbeidzot es vēlos teikt Komisijai, ka es ceru, ka tā tagad beidzot sniegs priekšlikumus par finanšu darījumu nodokli; mēs to esam prasījuši jau ilgāk nekā gadu.
Nigel Farage
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Tobin nodokļa teorija ir zināma jau gadiem - doma par globālu nodokli darījumiem ar ārvalstu valūtu - bet, protams, tā nekad nav pieredzējusi dienas gaismu. Tiek ierosināts - un, protams, tas notiek tāpēc, ka Eiropas Savienībai tik izmisīgi vajadzīga nauda un tā ir tādās grūtībās, ka tai vajadzīgi pašai savi resursi, - izmantot iespēju dot triecienu finanšu nozarei, jo tā pašreiz ir ļoti nepopulāra, un ieviest finanšu darījumu nodokli tikai Eiropas Savienībā, it kā mēs tādējādi varētu kaut kādā veidā gūt lielus ieņēmumus.
Atvainojiet, bet mēs dzīvojam globālā ekonomikā. Ja mēs nodokļa vai regulējuma dēļ kļūsim nespējīgi konkurēt, cilvēki vienkārši pārvietosies - un viņi to var izdarīt 24 stundu laikā. Tas nozīmētu nodarboties ar kamikadzes ekonomiku. Vislielākais ārvalstu valūtas maiņas tirgus pasaulē - vislielākai finanšu sektors pasaulē - ir Londonā. Ja es to nezinātu tik labi, es varbūt domātu, ka notiek sazvērestība, lai pārtrauktu anglosakšu nodarbošanos ar visām savām uzņēmējdarbībām.
2010. gadā AIFM direktīvas rezultātā viens no četriem riska fondiem pameta Londonas Sitiju. Ja mēs joprojām iesim tādā virzienā, Lielbritānija būs zaudējusi savu vislielāko nozari. Manuprāt, ir pienācis brīdis, kad Londonas Sitija un Lielbritānijas finanšu tirgi gatavojas atkal sacelties pret dalību Eiropas Savienībā. Varbūt, ja mēs rītdien balsosim par, kļūs tik slikti, ka patiešām būs samērā labi, raugoties no AKNP un mūsu viedokļa, ka mums nav jābūt šā milzīgā sociālistiskā eksperimenta sastāvdaļai.
Martin Ehrenhauser
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Jums nav taisnība, Farage kungs! Es saku skaidru "jā” finanšu darījumu nodoklim. Manuprāt, šī ir joma, kurā Eiropas Savienība var sevi pierādīt. Jā, Eiropas Savienība mums vajadzīga tieši šādām lietām. Eiropas Parlaments arī var pierādīt sevi šeit. Ja mēs visi rītdien balsosim par, tas varētu būt jauns izšķirīgs solis ceļā uz finanšu darījumu nodokli. Politika varētu dot pareizo atbildi, kura mūs uz visiem laikiem atbrīvotu no kalpības važām finanšu nozarei.
Tomēr finanšu darījumu nodoklim nevajadzētu nodrošināt tikai stimulus finanšu nozarei tādu ilgtermiņa ieguldījumu veikšanai, kas nodrošina pievienoto vērtību reālai ekonomikai; nē, tam būtu vajadzīga arī sociālā komponente, un tās rezultātā skaidri jānoņem arī nodokļu smagums no darba ņēmējiem. Lai to izdarītu, būs vajadzīga drosme pat šajā Parlamentā, īpaši, kad runa būs par nodokļa likmes noteikšanu. Nodokļa likme 0,03 % vai 0,05 % nav pietiekama. Mums jānosaka sev mērķis par vismaz līdz 0,5 %. Tāpēc - jā, apliecināsim skaidru apņēmību ieviest visas Eiropas finanšu darījumu nodokli. Es noteikti balsošu par 2. grozījumu rītdien.
Markus Ferber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Šīs debates faktiski ir par novatoriskiem finansēšanas veidiem, bet mēs jau esam dzirdējuši kaut ko par to. Novatorisms nenozīmē vienkārši jaunu nodokļu izgudrošanu vai vecā, piemēram, valsts parāda, nosaukšanu citā vārdā.
Es vēlos ļoti īsi pievērsties tam, par ko šīs debates faktiski ir. Tās nav par eiroobligāciju ieviešanu - un CDU/CSU partijas noteikti uzstāsies pret to -, tās drīzāk ir par krīzes mācību apgūšanu finanšu tirgos, un tas gluži vienkārši nozīmē to, ka jānosaka nodoklis arī spekulācijai. Tas nozīmē arī - un es to teikšu pavisam skaidri -, ka, ja to nevar visā pasaulē izdarīt G20, tad mums tas jādara Eiropas Savienībā.
Tam nav alternatīvas, tieši tāpēc es negaidu vienkārši uz aplausiem, Bullmann kungs, bet uz Eiropas Parlamenta skaidru, stingru balsojumu rītdien. Šajā jautājumā, komisār, Komisijai jārīkojas kā mūsu sabiedrotajai pret dalībvalstīm - īpaši pret to dalībvalsti, kuru mēs tikko dzirdējām skaļi paužam, ko domā Londonas Sitija. Es vienkārši teikšu jums, Farage kungs, skatieties uz bezdarba rādītājiem un skatieties uz ekonomikas lejupslīdi savā valstī, kura ir koncentrējusies uz finanšu tirgus produktiem. Ja jūs vēl būvētu automašīnas, kā mēs to darām Bavārijā un Vācijā, tad jums tagad klātos mazliet labāk. Tieši tāpēc finanšu darījumu nodoklis ir jāpieprasa un jāievieš kā neatliekama prioritāte. Tas ir mūsu kā eiropiešu pienākums.
Leonardo Domenici
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Podimata kundzes ziņojumā ir daudzi svarīgi aspekti, kas neaprobežojas ar jautājumu par finanšu darījumu nodokli. Ziņojumā ir dota analīze un ieteikumi, un es ceru, ka Parlaments to plaši atbalstīs.
Tas varētu būt pamats patiešām jaunai Eiropas nodokļu politikai, kāda mums ir vajadzīga. Attiecībā uz nodokļu saskaņošanas tematu šajā ziņojumā ir arī priekšlikumi, kas virzās uz nodokļu saskaņošanu, kuri piešķir jaunu spēku un subjektivitāti Eiropai, lai gan ir skaidrs, ka pašlaik debašu centrā galvenokārt ir finanšu darījumu nodoklis, kas kā pirmais solis jāpiemēro visā Eiropā. Es uzskatu, ka šis ir īstais laiks drosmīgiem lēmumiem, kas jāpiemēro līdzsvaroti, tomēr norāda virzienu uz priekšu. Es uzskatu, ka Eiropas atbildība ir rādīt pasaulei ceļu uz priekšu; es uzskatu, ka Parlamenta atbildība ir raidīt signālu un dot politisku vēstījumu.
Ļaujiet teikt vienu lietu Schmidt kungam, kura gudrību un prāta skaidrību es patiesi cienu: "Esiet uzmanīgs ar argumentiem, ko izmantojam, jo, ja mēs šodien sakām, ka nevaram aplikt finanšu darījumus ar nodokli tāpēc, ka ir nodokļu oāzes, mēs liksim Eiropas pilsoņiem justies bezpalīdzīgiem, kad daudzas no šīm finanšu iestādēm sāks atgriezties pelēkajā zonā.”
To saka ne tikai sociālisti. Manā valstī Itālijā šo priekšlikumu atbalsta daudzas autonomas un neatkarīgas grupas, to atbalsta Katoļu demokrātiskā kustība par attīstības un līdzsvarotas izaugsmes veicināšanu.
Sylvie Goulard
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izteikt atzinību mūsu kolēģes deputātes Podimata kundzes darbam, kas faktiski risina vairākus ārkārtīgi jutīgus tematus. Mēs neapspriedīsim eiroobligācijas, kuras es apskatu pati savā ziņojumā par ekonomikas pārvaldību. Es vēlētos izvirzīt trīs jautājumus attiecībā uz nodokli finanšu darījumiem.
Pirmkārt, vai mums patiešām vajag jaunus ieņēmumu avotus un vai mums ir tiesības šeit Parlamentā laiku pa laikam apspriest ieņēmumu pusi? Mana atbilde ir "jā”. Eiropā tomēr ir daži tabu; mana pārliecība ir, ka mēs nebūsim spējīgi uz visaptverošu diskusiju par to, kā pabeigt krīzi, ja mēs nevarēsim apskatīt šo tematu bez tabu, un tāpēc es atzinīgi vērtēju komisāra Šemeta veikto darbu par alternatīviem nodokļiem.
Otrkārt, vai mums vajadzīgs nodoklis finanšu darījumiem? Manuprāt, šis ir ārkārtīgi interesants ceļš, kas jāizpēta. Es atsauktos, piemēram, uz nesen veikto Eiropas Centrālās bankas darbu konsultācijā, ko organizēja Komisija, par Finanšu instrumentu tirgu direktīvu (MiFID), un jo īpaši uz iedaļu par ātro datorizēto tirdzniecību, kas ir ārkārtīgi ātri darījumi, ko veic datori. Ir skaidrs, ka nesen ir novērota bīstama attīstība, un šajā jautājumā es esmu vienisprātis ar Ferber kunga uzskatu, ka mums jāatšķir tirgus darbības, kas ļauj palielināt likviditāti, no darbībām, kuru raksturs ir vairāk spekulatīvs un, iespējams, kaitīgāks.
Mans trešais un pēdējais jautājums ir šāds: vai mums ir vajadzīgi globāli vai Eiropas noteikumi? Es gribētu zināt, ko saprot ar "globāliem" noteikumiem. Vai mēs taisāmies gaidīt, kamēr pasaules pēdējā atlikusī diktatūra būs devusi savu atļauju, pirms pieņemsim lēmumu par kaut ko Eiropas Savienībā? Vai mēs slēpjamies aiz globalizācijas, lai izvairītos no saskaršanās ar savu atbildību? Es domāju, ka tas būtu pilnībā nesaprātīgi. Skaidrs, ka mums jāapsver pārvietošanas riski - mēs neesam bezatbildīgi - bet, no otras puses, Parlamentam nav jāpieņem savi lēmumi, pakļaujoties draudiem.
Sven Giegold
- (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pirmkārt, arī es no sirds gribētu pateikties Podimata kundzei. Viņai nebija viegls darbs iepriekšējās nedēļās. Es esmu pārliecināts, ka jūs esat ievērojuši no saņemtajām e-pasta vēstulēm un no notikušajām karstajām debatēm - pat dažu grupu iekšienē -, ka šis ir jautājums, kuram cieši seko daudzi mūsu pilsoņi, kas vēlas precīzi zināt, kādu nostāju šajā jautājumā ieņems politiķi Parlamentā.
Finanšu darījumu nodoklis ir pilsoņu iniciatīvas rezultāts, kuri virza šo priekšlikumu, kura pamatā ir Tobin nodoklis, un Parlamenta nostāja šajā jautājumā tāpēc būs izšķiroša. Pirmkārt, galvenais jautājums ir šāds: vai tam jābūt pasaules nodoklim? Pasaules līmenī nav gandrīz neviena, kas pretojas šim nodoklim. Nākamais jautājums ir: vai mums tas būtu jāievieš arī Eiropas līmenī? Atklāti runājot, man žēl teikt, ka daudzi tā pretinieki slēpjas aiz argumenta attiecībā uz Eiropu. Mums tūlīt un nekavējoties kategoriski jānoraida šāda slēpta taktika, jo mums ir veiksmīgi darījumu nodokļi pat valsts līmenī, un šie darījumu nodokļi darbojas apakštirgos.
Citiem vārdiem sakot, pat, ja Šemeta kungs pašlaik strādā pie ietekmes novērtējuma, nav nekādas vajadzības izmeklēt, vai darījumu nodoklis var darboties vai nevar, mums jāizpēta tikai tas, kuros apakštirgos to var ieviest valsts līmenī, kuros apakštirgos to var ieviest visā Eiropā un kuros apakštirgos to var ieviest tikai globāli. Tas arī nozīmē to, ka, tā kā grozījums ir formulēts, ikvienam, kas apgalvo, ka vēlas, lai darījumi tiktu aplikti ar nodokli, nav nekāda iemesla rītdien balsot pret formulējumu, ko ierosinājuši 120 deputāti.
Es aicinu jūs, Šemeta kungs, sagatavot godīgu ietekmes novērtējumu un ņemt vērā, cik maz nodokļu ir finanšu nozarei. Dāmas un kungi, raidīsim rītdien skaidru signālu par Eiropas finanšu darījumu nodokli. Nav nekāda tehniska iemesla, kāpēc to nedarīt.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Sen jau vajadzēja noteikt finanšu darījumu nodokli (FDN) pasaulē un tāpēc arī Eiropā, tāpat kā sen jau vajadzēja izbeigt nodokļu oāzes un spekulatīvus finanšu produktus. Sen vajadzēja kontrolēt un efektīvi regulēt kapitāla tirgu, novēršot spekulāciju ar ļoti plašu produktu klāstu, tostarp precēm, nekustamo īpašumu, darījumiem ar īpašumiem, pensijām un apdrošināšanu, kā arī ar veselu atvasinājumu klāstu, tostarp tiem, kas balstās uz valsts parādu.
Diemžēl Eiropas Komisija nav guvusi nekādus panākumus ar šiem priekšlikumiem, bet no aprēķiniem ir labi zināms, ka izvairīšanās no nodokļiem un nodokļu krāpšana izmaksā aptuveni EUR 250 miljardus gadā Eiropā, ar ko pietiktu, lai samazinātu valsts deficītus, nepaaugstinot nodokļus. Saskaņā ar pašreizējām prognozēm, FDN pat ar zemām likmēm radītu gandrīz EUR 200 miljardus gadā Eiropas Savienībā un USD 650 miljardus gadā pasaulē.
Tieši šādā kontekstā mēs prasām, kā var pieņemt, ka skaidra nostāja attiecībā uz FDN izveidošanu Eiropas Savienībā būtu jāatliek, kā ieganstu minot kādu citu pētījumu, jaunus pētījumus, turpmāku izvērtēšanu? Ir laiks pieņemt skaidru lēmumu par kapitāla uzraudzību un nodokļiem. Ir laiks mums pārstāt likt maksāt par ekonomikas un sociālo krīzi galvenokārt darba ņēmējiem, mikrouzņēmējiem un mazajiem uzņēmumiem.
Marta Andreasen
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienība jau labu laiku vēlas finansēt pati sevi ar Eiropas nodokli. Šķiet, ka tā dotu priekšroku finanšu darījumu nodoklim. Tiek lēsts, ka tas ienestu EUR 200 miljardus gadā.
Es esmu stingri pret to, ka Eiropas Savienība nosaka jaunu nodokli būtībā tāpēc, ka tas ļautu Eiropas Komisijai izlemt par ES budžeta lielumu un saturu bez jebkādas iejaukšanās no dalībvalstu vai pilsoņu puses. Vēl jo sliktāk, tas liegtu dalībvalstīm iespēju saukt ES birokrātiju pie atbildības.
Ja to ievieš valsts līmenī, lai kontrolētu risku finanšu pakalpojumu nozarē, izmaksas nenovēršami tiks pārceltas uz nodokļu maksātāju. Lai gan ir sajūta, ka finanšu pakalpojumiem un banku sektoram būtu jāsedz rēķins par krīzi, mēs nedrīkstam maldināt savus pilsoņus, uzkraujot viņiem papildu fiskālo slogu.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Nodokļu noteikšana spekulācijai - kas daudzos gadījumos nenes nekādu labumu reālajai ekonomikai - ar finanšu darījumu nodokļa palīdzību neapšaubāmi ir pareizā pieeja. Tomēr šādu nodokli nedrīkst izmantot kā iespēju pa sētas durvīm ieviest kaut ko radniecisku ES nodoklim un pamatot Eiropas Savienības fiskālo suverenitāti. Tomēr diemžēl šis ziņojums ved mūs tieši tajā virzienā. Manuprāt, ES nav valsts, un tai arī nebūtu jākļūst par valsti. Fiskālajai suverenitātei jāpaliek dalībvalstu atbildībā.
Ja Brisele nevar sabalansēt savu budžetu, būs jāizdara samazinājumi. Jau tagad ir pietiekami daudz pilnvaru, kuras labāk būtu regulēt valsts līmenī, nevis ES līmenī. Turklāt subsīdiju un ES aģentūru džungļi paver daudz iespēju taupīt. Eiroobligāciju ieviešana, kas arī ieteikta ziņojumā, manuprāt, ir noteikti jānoraida. Tas ir pret ekonomisku saprātu un nav nekas cits kā nākamais pasākums, lai pārvērstu ES par pārvedumu apvienību. Kaut ko tādu es noraidu.
Diogo Feio
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Jautājums par novatoriskiem finansēšanas veidiem pasaulē un Eiropā ir ne tikai svarīgs, bet arī ārkārtīgi aktuāls. Es uzskatu, ka ir nožēlojami, ka tas reducēts līdz jauna finanšu darījumu nodokļa ieviešanai vai neieviešanai, bet pat šādā gadījumā es neizvairīšos no debatēm.
Ir vairāki jautājumi, ko es gribētu uzdot. Pirmkārt, vai Parlamentam ir zināma kāda krīze, kas būtu atrisināta ar jauna nodokļa esamību? Vai jums ir zināmi kādi pētījumi par šā jaunā nodokļa administrēšanas izmaksām? Vai jums ir zināmi kādi pētījumi, kas nosaka jaunā nodokļa radīto ietekmi uz ekonomiku? Pilnīgi godīgi sakot, es nezinu nevienu. Turklāt, vai jūs zināt kādu regulēšanas veidu, ko veic ar jaunu nodokļu noteikšanu, vai tomēr regulējumu veic, uzraugot un kontrolējot tirgu? Man šķiet skaidrs, ka šis ir tas gadījums.
Nobeigumā aicināšu uzsākt šīs debates un diskusiju, saglabājot pietiekamu mieru, nevis pamatojoties uz tādu cilvēku ideoloģiju, kuriem maz rūp ekonomikas un uzņēmējdarbības izaugsme un sabiedrības labklājība.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Pēc dažiem mēnešiem būs četri gadi, kopš mēs sajutām pirmos simptomus, pirmās ietekmes, ko radīja postošā ekonomikas krīze, visļaunākā, kādu pasaule ir pieredzējusi iepriekšējās trīs ceturtdaļās gadsimta.
Tā sākās ar lielām starptautiskām pārmaiņām finanšu pasaulē, tad tā kļuva par ekonomikas krīzi un izpletās uz reālo ekonomiku, ietekmējot izaugsmi un nodarbinātību, kas radīja nopietnu sociālo ietekmi, un mēs nedrīkstam aizmirst, ka simtiem miljonu cilvēku visā pasaulē tā ir humāna krīze.
Kopš tā laika mums ir notikušas daudzas starptautiskas sanāksmes, visievērojamākā ir G20 ar spēcīgu Eiropas Savienības dalībvalstu klātbūtni. Šajās sanāksmēs ir bijis daudz stingru paziņojumu un oficiālu pasākumu, lai reformētu starptautiskās finanšu iestādes, reformētu nodokļu sistēmas, ieviestu nodevas par starptautiskiem finanšu darījumiem. Taču tas viss nebija nekas vairāk kā tikai oficiāli paziņojumi.
Faktiski viss reālais darbs, kas vajadzīgs, lai cīnītos pret nodokļu oāzēm un reformētu finanšu iestādes, vēl ir darāms.
Es vēlos sasaistīt šo ziņojumu ar attīstības politikas vajadzībām. Jaunattīstības valstis krīzes ietekmes dēļ cieš vairāk nekā citas: tām ir mazāka izaugsme, mazāk darbavietu, lielākas grūtības iegūt ārēju finansējumu, lielāki parādi un mazāka oficiālā attīstības palīdzība. Finanšu darījumu nodoklis sniegtu iedarbīgu jaunu attīstības finansējuma avotu.
Tāpēc es uzskatu, ka šie aspekti Podimata ziņojumā ir pelnījuši mūsu atbalstu, un es šajā brīdī vēlos aicināt Parlamentu būt uzticīgam sev, atgādinot visiem klātesošajiem, ka nodevas ieviešanu šajā plenārsēžu zālē apstiprināja 2010. gada martā ziņojumā par krīzes ietekmi uz jaunattīstības valstīm.
Carl Haglund
(SV) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties referentei, kurai ir izdevies izveidot ziņojumu, kas stimulē arī debates. Es uzskatu, ka ir svarīgi mums atgādināt pašiem sev to, ka Eiropas Komisija faktiski ir solījusi līdz vasarai izvirzīt vairākus vērienīgus priekšlikumus attiecībā uz to, ko mēs parasti saucam par "pašu resursiem”. Šie konkrētie nodokļi, par kuriem mēs tikko debatējām, noteikti jāiekļauj tajos.
Tas, iespējams, arī ir iemesls, kāpēc es uzskatu, ka patstāvīgie ziņojumi, kuros mēs uzņemamies paši iniciatīvu attiecībā uz konkrētu lietu, var radīt nelielas problēmas, jo mēs tiecamies vispirms pieprasīt svarīgu sagatavošanas darbu, ietverot izpēti par ietekmi, ko dažādie nodokļi un citas lietas varētu izraisīt, bet pēc tam šajā plenārsēžu zālē apsteidzam šo svarīgo sagatavošanas darbu, paužot savas vēlmes, neņemot vērā informāciju, kuru Komisija mums gatavo.
Es uzskatu, ka Feio kunga skatījums bija pareizs attiecībā uz šo, jo bieži ir tā, ka mūsu pieeja šiem nodokļiem ir ideoloģiski motivēta. Piemēram, mēs pašlaik runājam par nodokļa noteikšanu finanšu nozarei. Visa situācija ir ļoti sarežģīta. Mēs reti dzirdam argumentus attiecībā uz tehniskajām detaļām, kas ar to būs saistītas. Tā vietā jautājums ir par principu, ka mēs gribam šādu nodokli.
Šādā sakarībā mēs varam apspriest arī to, cik novatoriski mēs esam. Ideoloģisku apsvērumu dēļ mēs šos nodokļus gribējām pirms 30 vai vairāk gadiem, tātad tie nav nekas īpaši novatorisks, lai tos tā nosauktu. Tomēr es varu saprast, ka daži cilvēki var uzskatīt tos par nepieciešamiem. Personiski es uzskatu, ka mums ir svarīgi ieviest finanšu nozares nodokli un ka mums tas jādara globālā līmenī. Kāds šeit prasīja, ko tas nozīmēs. Tas nenozīmēs, ka mums būs jāgaida uz pēdējo diktatoru, kas sēž kādā mūsu planētas nostūrī. Tas drīzāk ir jautājums par to, vai mēs varam kaut ko panākt G20 līmenī. Tas, protams, ir arī mērķis, uz kuru tiecas Francija, kas ir šā gada G20 priekšsēdētāja.
Tomēr šajā brīdī mums nav pacietības atcerēties, ka mēs šajā vasarā saņemsim nopietnus priekšlikumus no Komisijas. Tāpēc es uzskatu, ka mums būs panākumi, nepārvēršot šo par ideoloģisku jautājumu, jo tas ir arī pragmatisks jautājums. Mums jāatceras arī, ka šiem nodokļiem faktiski ir jādarbojas praksē.
Keith Taylor
Priekšsēdētāja kungs! Es uzstājos, lai atbalstītu finanšu darījumu nodokli (FDN). FDN sniedz iespēju atjaunot līdzsvaru un kompensēt taupības pasākumu radīto kaitējumu, deficītu un pasākumus, kas tika pieņemti, lai to atmaksātu.
Tomēr ir svarīgi ieviest nodokli, kas atbilst pašreizējai situācijai, jo, piemēram, Apvienotajā Karalistē Barclays Bank samaksāja tikai GBP 113 miljonus par uzņēmuma nodokli 2009. gadā, un tas ir krietni zemāk par AK likmi 28 %, bet Royal Bank of Scotland tajā gadā piešķīra EUR 25 miljardus nodokļu nemaksāšanas shēmām un samaksāja Lielbritānijas un ASV valsts kasei EUR 500 miljonus par zaudēto ienākumu.
Apvienotajā Karalistē ir izveidota grupa FDN atbalstam. To sauc par Robina Huda nodokļa grupu, par godu leģendārajai personai, kas zaga bagātajiem un deva nabadzīgajiem.
Es atbalstu šo kampaņu, un es mudinu Parlamentu darīt to pašu.
Niki Tzavela
Priekšsēdētāja kungs! Podimata kundzes ziņojums ir ļoti labi līdzsvarots un ļoti labi izskaidrots, un mums visiem rītdien atzinīgi jānovērtē četri finanšu veidi, kas tajā norādīti. Visi četri pasākumi ir novatoriski, un es teiktu, ka mums debatēs nav jāaprobežojas tikai ar finanšu darījumu nodokli. Mums jābūt rūpīgiem, izvēloties, kuri tiks īstenoti; mums būtu jāizslēdz nodoklis nozarēm, piemēram, enerģētikas nozarei, kam ir daudzkāršojošs efekts uz dzīves izmaksām. Tādējādi jautājuma beigu posmā Komisijai būtu jāveic vērtēšana, izstrādājot ietekmes izvērtējumu par šo instrumentu efektivitāti un iespējamajiem rezultātiem.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētāja kungs, vispirms vēlos apsveikt referenti par vairāku interesantu politisku atšķirību izcelšanu šajā ziņojumā..
Atļaujiet arī man precizēt vienu lietu pēc šo debašu noklausīšanās, proti, finanšu darījumu nodokli maksās neviens cits kā klienti. Tas ir tāpat kā par elektrību, automašīnām vai jebkurām citām precēm vai pakalpojumiem. Uzliekot nodokli, cena tiek paaugstināta klientam. Neviena banka to nemaksās. Bankām jebkurā gadījumā būs jāpalielina savs kapitāls nākamajā desmitgadē.
Tāpēc nodoklis tiks pārvirzīts uz klientiem. Tas varētu būt labi, jo, protams, mums vajadzīgi nodokļi. Bet vai tas ir labs nodoklis? Kā mans kolēģis Schmidt kungs iepriekš minēja, mēs to izmēģinājām Zviedrijā, kur to nosauca par "kucēna” nodokli. Tas bija aptuveni tāds pats nodoklis, par kādu mēs tagad diskutējam, un tas bija veiksmīgs - Londonas Sitijai! Tā tas bija, jo tirdzniecība ar akcijām pārcēlās uz Londonu, un tirdzniecība ar vērtspapīriem vairāk vai mazāk izsīka.
Tieši tāpēc es esmu mazliet pārsteigts par to, kas tika teikts šajās debatēs. Ir atšķirība starp tiem, kuri grib zināt, kādas būs sekas, un tiem, kuri negrib neko zināt par sekām, - starp tiem, kuri vēlas ietekmes novērtējumu, un tiem, kuri to nevēlas. Padomāsim par to, vai mēs šajā brīdī nepadarām Šanhajas mēru par ļoti laimīgu cilvēku. Es uzskatu, ka mums šajā jautājumā būtu jāseko EPP līnijai.
Arlene McCarthy
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties mūsu referentei par ziņojumu un pievērsties savos komentāros reakcijai uz sabiedrības prasību par taisnīgu nodokli finanšu pakalpojumu nozarei.
Mums jāatgādina pašiem sev, ka pilsoņi jau ir devuši milzīgu EUR 4,5 triljonus vērtu nodokļu maksātāju izpirkumu valsts palīdzībā banku nozarei - EUR 9500 uz katru vīrieti, sievieti un bērnu Eiropas Savienībā - un, protams, sabiedrība joprojām maksā, zaudējot darbavietas šīs ārkārtējās finanšu krīzes gaitā. Tagad, kad šī nozare ir atsākusi pelnīt un izmaksā lielas piemaksas (faktiski, Hökmark kungs, tieši tā viņi var rekapitalizēt - viņiem nav jāraizējas par nodokļiem, viņiem jāatbrīvojas no piemaksām), ir tikai taisnīgi, ka šī nozare tāpat kā jebkura cita nozare dod taisnīgu ieguldījumu.
Jautājums ir šāds: kāpēc ES pašu resursi, tostarp PVN, jāuzņemas mājsaimniecībām un nodokļu maksātājiem, bet finanšu pakalpojumu nozare ir lielā mērā atbrīvota no PVN? Lai gan Īrija aizņemas EUR 85 miljardus, lai atrisinātu savu ekonomikas krīzi, tās kopējais atbalsts bankām pēc aplēsēm sasniedz EUR 725 miljardus. Mūsu pilsoņi pamatoti uzskata, ka ir pienācis laiks finanšu nozarei godīgi dot savu daļu. Pat Mervyn King, Anglijas Bankas pārvaldnieks, šīs nedēļas nogalē teica, ka, ja mums nenotiks pamatīga finanšu pakalpojumu nozares reforma, mēs dosimies nākamās banku krīzes virzienā.
Šajā ziņojumā nav teikts, kādā veidā mums būtu jāievieš FDN vai cik lielam tam būtu jābūt. Tagad ir skaidrs, ka mēs esam šīs jomas pierādījumu pārbaudīšanas sākumā, un viens pētījums rāda, ka pat neliels nodoklis tikai par ārvalstu valūtu maiņas tirdzniecību varētu dot USD 26 miljardus visā pasaulē.
Mēs atbalstām turpmākus pētījumus. Protams, mēs atbalstām arī jūs, Šemeta kungs, lai būtu pārliecība, ka mums nav neveiksmīgais Zviedrijas modelis, kas nav labs FDN piemērs. Bet, komisār, vai es drīkstu jums teikt, ka, neredzot pētījumu rezultātus, jūtos nedaudz vīlusies, ka jūsu konsultāciju dokumentā jau ir svītrots ES FDN? Jums ir taisnība, komisār: apskatīsimies pierādījumu, pirms to noraidām. Esmu vīlusies, ka jūs jau esat lēmumu pieņēmuši.
Tāpēc rītdienas balsojums - un ar to es beigšu - ir par šo ziņojumu un principu, ka finanšu pakalpojumu nozarei tagad jāmaksā par sevi. Tas ir balsojums, kas atbalsta mūsu pilsoņus un viedokli, ka viņiem nav pastāvīgi jābūt tiem, kam jāmaksā par finanšu pakalpojumu un banku sektora kļūdām.
Satu Hassi
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Es pateicos referentei par viņas lielisko darbu. Man būtu gribējies redzēt, ka lielāks uzsvars šajā ziņojumā tiek likts uz starptautisko klimata pasākumu finansēšanu, lai gan es stingri atbalstu arī finanšu darījumu nodokli. Attiecībā uz klimata darbību finansēšanu pagājušajā gadā darba grupa, ko izveidoja ANO Ģenerālsekretārs, ierosināja oglekļa emisiju nodokli kā vienu no iespējām starptautiskās kuģu satiksmes emisijām. Tas būtu jāuztver ar nopietnību Eiropas Savienībā.
2008. gadā, izstrādājot Klimata tiesību aktu kopumu, mēs nolēmām, ka, ja Starptautiskā jūrniecības organizācija līdz šā gada beigām neizveidos globālu shēmu emisiju kontrolei no kuģiem, ES pati veiks pasākumus tāpat, kā tā to darīja attiecībā uz gaisa satiksmi. Oglekļa emisiju nodoklis kuģu satiksmei uz ES un no tās būtu globāli nozīmīgs pasākums, jo tas ietekmētu trešo daļu no visas starptautiskās kuģu satiksmes un nodrošinātu jaunattīstības valstīm stabilu skaidrās naudas avotu viņu klimata pasākumiem.
Antonio Cancian
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Es domāju, šīsdienas temats ir fundamentāls jautājums, jo tas attiecas ne tikai uz finanšu nodokli, bet arī uz svarīgu tirgus tematu. Ar eiroobligācijām - mums jāsaskata atšķirība starp eiroobligācijām un projektu obligācijām - ir pienācis laiks attīstīt un virzīt mūsu ekonomiku ar fondu, ko pazīst kā projektu obligācijas, jo īpaši Eiropas transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozares infrastruktūrās, ko balsta pētniecība un inovācija.
Mums jābūt vadošajiem šajās jomās: tā ir pamata tēma šodien un tātad arī tempa maiņa. Ja mēs runājam par Eiropas Savienības metodi, ko mēs visi piesaucam, šī ir iespēja piešķirt tai materiālu veidolu. Bezdarbs ir mūsdienu reāla sociāla problēma, tas ir mūsu uzdevums šodien.
Ja mēs pieprasām nodokļus, vienalga, visā pasaulē vai tikai Eiropā, es uzskatu, ka mēs padarām savus uzņēmumus mazāk konkurētspējīgus. Ja mēs nolemjam panākt palielinājumu, jārēķinās, ka tos būs ne tikai grūti piemērot, jo mēs gribam, lai tie skar tikai tos, kuri spekulē, bet mums arī neizdosies - mums neizdosies, jo tos ir grūti piemērot, un mums tas jādara G20 līmenī. Visbeidzot, attiecībā uz oglekļa emisiju nodokļiem, es uzskatu, ka nodokļi nav jāpaaugstina, tie ir jāregulē.
Liem Hoang Ngoc
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ziņojums, par kuru mēs šodien debatējam, piedāvā īstus uzlabojumus. Es domāju īpaši par eiroobligācijām, kas Eiropas Savienībai būs vajadzīgas, lai finansētu Eiropa 2020 stratēģiju.
Diemžēl labējie Ekonomikas un monetārajā komitejā noraidīja principu par nodokli finanšu darījumiem Eiropā, lai gan jūnijā viņi bija balsojuši par to. Argumenti, lai noraidītu Eiropas finanšu darījumu nodokli kā priekšspēli globālam nodoklim, ir tādi paši kā tie, kurus izvirza nodokļu oāžu atbalstītāji. Viņi norāda, ka nodokļa īstenošana tikai Eiropā būtu katastrofa mūsu finanšu nozarei. Viņi saka arī, ka notiks kapitāla aizplūšana no Eiropas.
Mana atbilde uz to ir šāda: nu, un kas par to? Pašreizējais finanšu darījumu apjoms ir pārmērīgs salīdzinājumā ar reālās ekonomikas vajadzībām. Šā nodokļa īstenošana vienīgi Eiropā palīdzēs mazināt "burbuli”.
Turklāt, ja darījumu apjoms ar spekulatīvo kapitālu, piemēram, kredītu atvasinājumiem krīzes sākumā būtu mazliet samazināts, tas patiešām būtu palīdzējis konsolidēt mūsu banku bilances. Tām būtu bijis daudz lielāks stimuls finansēt reālo ekonomiku.
Tiem, kuri izmanto ietekmes novērtējuma trūkumu kā aizsegu, es vēlētos norādīt, ka nekāds ietekmes novērtējums netika veikts pirms zaļās gaismas došanas atvasinājumu izplatīšanai.
Ir laiks, dāmas un kungi, visiem EP deputātiem pievērsties savai atbildībai. Eiropas Savienība nedrīkst joprojām atpalikt no G20, kurā dominē Amerikas Savienotās Valstis un Ķīna. Tai jābūt vadošai, reformējot savu finanšu sistēmu.
Tieši tāpēc es nevaru atbalstīt tekstu, kas izvēlas atstāt bez ievērības nodokli finanšu darījumiem.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Podimata kundzes ziņojumā ir interesantas idejas - gan senas, gan mūsdienīgas -, kas ir īpaši aktuālas šajā brīdī, ņemot vērā problēmas, ar kurām mēs saskaramies eiro zonā un Eiropas Savienībā kopumā, runājot par stabilitāti un izaugsmi. Īpaši pozitīva ir ideja par eiroobligācijām.
Es gribēju īpaši komentēt jautājumu par finanšu darījumu nodokli, kuru, kā teikts grozījumā, ko es atbalstīju, es uzskatu par pozitīvu soli, kaut arī tikai Eiropas līmenī, neskatoties uz to, ka tas, kā izcelts visos attiecīgajos pētījumos, ir grūts un sarežģīts iekasēšanas ziņā un efektivitātes ziņā, ja to piemēros tikai Eiropas, nevis starptautiskā līmenī.
Tomēr neatkarīgi no šīm tehniskajām detaļām mums ir īpašas bažas par tā iespējamo ietekmi uz Eiropas ekonomikas konkurētspēju - priekšnosacījumu mūsu izaugsmei, kas izrādīsies, ka ir acīmredzama, mēģinot skarbi un saistoši piemērot konkurētspējas paktu ekonomikas pārvaldības pamatnostādnēs. Tāpēc mēs esam noraizējušies par ietekmi, ko šāds nodoklis var radīt attiecībā uz pāreju uz ātriem finanšu pakalpojumiem sakarā ar to, ka trūkst likviditātes, kas mūsu tirgiem pašlaik tik ļoti vajadzīga, un attiecībā uz izmaksu pārnesi uz investoriem un nodokļu maksātājiem.
Šo iemeslu dēļ mēs uzskatām, ka Eiropas Komisijas solītais pētījums ir ļoti būtisks priekšnosacījums. Taču ir vēl kaut kas cits, kas attiecas uz mums: tas, ka nekur nav noteikts, kur šie resursi aizies. Mēs neesam par nodokļiem nodokļu dēļ, mums nav doktrīnas par nodokļiem. Tas, kas mums jāzina, ir, kāds būs iznākums. Es būtu ļoti pretimnākoša, un mans priekšlikums par sarunām joprojām ir spēkā attiecībā uz nodokli, kas aiziet ES budžetam vai atbalsta mehānismam.
Elisa Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Nav jēgas atkārtot, ka pašreizējā situācija ir visnopietnākā pārbaude eiro dzīvotspējai un tāpēc arī Eiropai. Podimata ziņojums paver ceļu konstruktīviem risinājumiem, tāpēc es vēlos apsveikt savu kolēģi deputāti par idejām, kuras viņa izvirza.
Situācijas nopietnība nav radusies eiro zonas vispārējā pārmērīgā deficīta vai ārējā parāda rezultātā, bet drīzāk tās ekonomikas sastāvdaļu pastāvīgas un nopietnas diverģences dēļ kopējās politikas ietekmē. Mums trūkst instrumentu, kas pieļautu konverģenci šo ekonomiku starpā, kura ļautu Eiropai atgūt līdzsvaru un augt.
Teiksim skaidri: pašreizējā integrācijas līmenī un, ņemot vērā savu ekonomikas sastāvdaļu dažādību, eiro zona un Eiropas Savienība nevarēs izdzīvot ar budžetu, kurā ir 1 % kolektīvās bagātības. Praktiski krīzes vienīgais risinājums, ko mēs spējām izplānot, bija taupības režīma ieteikšana, un tagad tieši darba cilvēki un uzņēmumi ir tie, kuri maksā par deficītiem, ko radījusi finanšu nozares spekulāciju krīze, kuras glābšanai Eiropas Savienība ir devusi 26 % savas bagātības.
Ir taisnība, ka finanšu darījumu nodoklis (FDN), kam noteikta ļoti zema likme, piemēram, 0,05 % par ārkārtēji spekulatīviem darījumiem, kas saistās ar augsta riska produktiem, būs jāmaksā šādu produktu patērētājiem. Tomēr, kāpēc lai viņi nemaksātu, ja vienkāršie cilvēki maksā pievienotās vērtības nodokli par maizi, pienu un citām plaša patēriņa precēm. Nodokļa slogs jāpārdala tā, lai skartu mazāku darba cilvēku un uzņēmumu skaitu, un jāsadala vienlīdzīgāk ar finanšu un jo īpaši spekulatīvo sektoru.
Komisār, es neuzskatu, ka Komisijai pašreiz būtu jānoraida skaidrais politiskais vēstījums, ko Parlaments tai sūta, vai jāizvairās no tā. Sabiedriskā apspriešana nevar izslēgt FDN analīzi. Tieši pretēji, tādai analīzei jāpiešķir visaugstākā prioritāte.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienībā jau ir gandrīz par 10 procentu punktiem augstāks nodokļu slogs nekā Amerikas Savienotajās Valstīs, Japānā un citās pasaules ekonomikas lielvarās, un tas nozīmē, ka Eiropas uzņēmumi konkurences ziņā ir nelabvēlīgākā situācijā nekā ASV uzņēmumi un citi uzņēmumi, kas darbojas pasaules mērogā. Protams, ir liela sajūsma par jauna nodokļa ieviešanu finanšu darījumiem. Tomēr, kā mēs visi zinām, finanšu nozarei ir neticama spēja pārnest visas izmaksas uz pilsoņiem un uzņēmumiem. Tāpēc, manuprāt, mēs varam runāt par nodokli finanšu darījumiem Eiropas Savienībā tikai tad, ja mums ir globāla vienošanās šajā jautājumā.
Otrkārt, es vēlos pilnībā atbalstīt eiroobligāciju ieviešanu, lai finansētu Eiropas infrastruktūras projektus, kā līdzekli resursu piesaistīšanai, un arī privātā sektora resursu piesaistīšanu, lai finansētu šos projektus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos apsveikt referenti Podimata kundzi.
Ekonomikas un finanšu krīze ir atklājusi vairākus nesamērīgus stimulus finanšu nozarē, kā arī trūkumus finanšu sistēmas regulēšanas un uzraudzības pamatstruktūrā. Finanšu sistēmai būtu jādod ieguldījums šīs krīzes izmaksu segšanā objektīvākā un ilgtspējīgākā veidā. Taču mums jāgūst pārliecība, ka galu galā nodoklis finanšu darījumiem, kas ieviests, pateicoties ietekmes izpētei, netiks pārcelts uz patērētājiem, tas ir, uz pilsoņiem. Tāpēc mēs uzskatām par nepieciešamu izveidot skaidrus noteikumus, lai novērstu šādu situāciju.
Publiskie iepirkumi sastāda 17 % no ES IKP un pārstāv svarīgu tirgu, īpaši tādās jomās kā veselība, transports un enerģētika. Elektronisko publisko iepirkumu sistēmu īstenošana dalībvalstīs ir devusi lielāku pārredzamību un nozīmīgus ietaupījumus valsts budžetā. Es aicinu Komisiju un dalībvalstis veikt vismaz 50 % no publiskajiem iepirkumiem ar elektronisko publisko iepirkumu sistēmu palīdzību līdz 2015. gadam, tādējādi pildot saistības, ko dalībvalstis uzņēmušās 2005. gadā Mančestrā. Es lūdzu arī Komisiju īstenot e-rēķinu iniciatīvu - elektronisku rēķinu izrakstīšanu, kas ir svarīgs rīks nodokļu nemaksāšanas samazināšanai.
Dalībvalstīm būtiski jāuzlabo pašreizējie struktūrfondi pētniecības un inovāciju, transporta un enerģijas efektivitātes projektiem, palīdzot pilsoņiem apgūt nepieciešamās prasmes, uzlabojot valsts sistēmu darbības rādītājus un īstenojot lietpratīgas specializācijas stratēģijas un starptautiskus projektus. Šajā kontekstā mēs atbalstām kopējo eiroobligāciju izlaišanu, lai finansētu infrastruktūras projektus.
Es vēlos arī vērst uzmanību uz finanšu instrumentu neizmantoto novatorisko pielietojumu, kura mērķis ir paaugstināt energoefektivitāti celtnēs. Turklāt dalībvalstīm jārosina struktūrfondu sagatavošana laikposmam pēc 2013. gada, īpašu uzsvaru liekot uz inovāciju, transportu, energoefektivitāti un lietpratīgu specializāciju.
Astrid Lulling
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Tagad, kad mēs tikko sākam "izgaršot” finanšu krīzes ietekmi, noteikti nav aizliegts apsvērt fundamentālus jautājumus, piemēram, novatoriskus nodokļu mehānismus, un piedāvāt jaunus veidus, piemēram, eiroobligācijas. Taču, ja mēs gribam, lai tā būtu īsti noderīga nodarbe, reālisms nekad nedrīkst ļaut vaļu ideālismam. Eiroobligācijas varētu būt nākotnes instruments, ja Eiropas Savienība veiktu reālu kvalitātes izrāvienu ekonomikas pārvaldībā. Tas ir priekšnosacījums. Nenovērtēsim par zemu šīs problēmas.
Ja mēs klausāmies Podimata kundzē, faktiski viss ir diezgan vienkārši. Mēs paņemam naudu, kur varam to atrast, un tas ir viss. Šodien bankas ir ērti grēkāži. Tās ir grēkojušas, un tām ir jāmaksā. Tieši to francūži teica vāciešiem pēc Versaļas līguma 20. gadsimta 20. gados. Kāds īpaši labi informēts novērotājs, ECB priekšsēdētājs Trichet kungs, ļoti skaidri brīdināja mūs par riskiem, kas saistīti ar finanšu darījumu nodokļa vienpusēju īstenošanu Eiropā. Es pat esmu dzirdējusi runas par to, ka tas tiktu ieviests vienīgi eiro zonā. Šeit mēs stāvam uz slidenas nogāzes; mūsu kolēģis deputāts Farage kungs būtu iepriecināts. Tāpēc mums jābūt ārkārtīgi piesardzīgiem. Tieši tāpēc es pilnībā piekrītu savas grupas iesniegtajam grozījumam. Tas neaizcērt nevienas durvis, bet pieprasa pamatīgi analizēt mūsu iespējamo izvēļu sekas. Ideoloģiska izvēle šajā brīdī būtu nopietna kļūda.
Runājot par sevi, es neatbalstīšu pasākumu, kura vienīgais iznākums būtu Eiropas finanšu nozares sodīšana salīdzinājumā ar mūsu konkurentiem.
David Casa
(MT) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties referentei par to, ka viņa atgādināja mums, ka iekšējam tirgum jābūt lietišķākam un efektīvākam, ja gribam, lai tas uzlabotos. Ja apskatām nodokļa jautājumu šādā rakursā un ņemam vērā, ka mēs tikai tagad esam sākuši izkļūt no krīzes, es uzskatu, ka pēkšņa nodokļu ieviešana nav pareizais ceļš uz priekšu. Es to saku, jo uzskatu, ka tirgum jau tagad ir pietiekams slogs - piemēram, jaunās kapitāla prasības un jaunās depozītu garantiju shēmas - un mēs vēl neesam sākuši just to ietekmi. Tāpēc, ja mēs visi piekrītam, ka globāla nodokļa pieņemšana būs gandrīz neiespējama, jo nav reāli iespējams Eiropai būt vienīgajam spēlētājam visā pasākumā, tad es uzskatu, ka mums jāņem vērā sekas, ko šis Eiropas nodoklis nesīs. Mums jāapsver, kā tiks ietekmēts darba tirgus un kā mēs gatavojamies radīt vairāk darbavietu, kā arī tas, cik konkurētspējīgi mēs varam saglabāties kā Eiropas tirgus, kas konkurē ar starptautiskajiem tirgiem. Mana partija, kuru es šeit pārstāvu, neaizver durvis jautājumam, lai gan mēs nepiekrītam, ka izeja no šīs krīzes notiek, ieviešot nodokļus. Tas, ko mēs sakām, ir - novērtēsim ietekmi, izskatīsim pētījumus, kas ir veikti, apsvērsim to, kā tas ietekmēs Eiropas ekonomikas sektoru, un, ja visa tā rezultātā noskaidrosies, kas šis nodoklis galu galā būs izdevīgs, tad, jā, mēs to ieviesīsim. Tomēr šajā brīdī mēs paliekam pie sava uzskata, ka jauni nodokļi nav pieņemami.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Mani pirmie vārdi būs uzslava mūsu referentes Podimata kundzes darbam, kā arī milzīgajam darba apjomam, ko veikusi Hübner kundze mūsu politiskās grupas vārdā.
Mēs visi esam iepazinušies ar datiem par nodokli finanšu darījumiem. Pirmais rādītājs ir tas, ka darījumu un spekulāciju kopējā vērtība ir 80 līdz 100 reižu lielāka nekā reālās ekonomikas vērtība. Otrs rādītājs ir, ka mums ir Tūkstošgades attīstības mērķi - nabadzība, ūdens, meži, infrastruktūra, izglītība un veselība, kas vēl ir jāfinansē un kam vajadzīgi USD 300 miljardi līdz 2015. gadam.
Tāpēc mēs esam par šo nodokli, bet rītdienas balsojumā ir vajadzīgs pārliecinošs vairākuma balsojums. Izvairīšanās būtu visbīstamākā rīcība, ko Parlaments varētu darīt. Pārliecinošs vairākuma balsojums ir nepieciešams, un nodoklim ir jābūt Kopienas nodoklim, nevis starpvaldību nodoklim.
Eiroobligācijām ir trīs kategorijas. Pirmā kategorija domāta valsts parāda finansēšanai, kas ir kļūda, jo mēs nekad neiegūsim politisku vairākumu, lai finansētu dalībvalstu valsts parādu visā Eiropas Savienībā. Otrā kategorija varētu finansēt krīzes vadības mehānismu, kas ir kļuvis pastāvīgs. Mums patiešām tam ir vajadzīgas eiroobligācijas. Šeit es izvirzītu jautājumu par šo eiroobligāciju politisko un tātad parlamentāro kontroli. Treškārt, nobeidzot, jā, mums vajadzīgas šīs eiroobligācijas ieguldījumiem. Kontinents, kas neveic ieguldījumus, ir kontinents, kas slīd lejup. Visā pasaulē kontinenti veic ieguldījumus. Tāpēc mums ir vajadzīgas šīs eiroobligācijas, šīs projektu obligācijas.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es nevēlos atkārtot iepriekšējo runātāju, savas politiskās grupas kolēģu argumentus. Es tikai vēlos pievienot vienu komentāru.
Ir taisnība, ka finanšu darījumu nodoklis būtu nodoklis, kas tiktu uzlikts pilsonim. Ir taisnība, ka šā nodokļa ieviešana, neveicot nekādus iespējamību pētījumus (un mums nav neviena pieejama pētījuma), tikai Eiropas, nevis pasaules līmenī būtu augstākā mērā bezatbildīga rīcība.
Es tikai vēlos pievienot vēl vienu komentāru. Es aizmirsu pateikties Podimata kundzei, kā arī Hübner kundzei, bez kuru darba Komisijas ziņojums būtu bijis ievērojami sliktāks. Ziņojums faktiski ir iznācis gluži labs. Tas ir mierīgs un līdzsvarots, tajā ir noteiktas tēmas apsvēršanai, bet bez ideoloģiskiem ekskursiem un idejām, kam nav nekāda sakara ar reālo pasauli.
Es tomēr vēlētos pievienot vēl vienu komentāru attiecībā uz darījumu nodokli. Ne tikai pasaulē, bet arī Eiropā ir valstis, tostarp mana valsts, kuru banku sistēma ir pierādījusi savu vērtību finanšu krīzes gaitā. Polijā mēs nepapildinājām finanšu sistēmu. Mūsu finanšu sistēmu jau pārraudzīja mūsu finanšu uzraudzības iestāde, un jau bija regulas, kas tikai tagad tiek ieviestas Eiropas līmenī. Šķiet, ka šī sistēma neradīja parādu. Ideja par finanšu darījumu nodokļa ieviešanu apgrūtinās arī veselīgas sistēmas, kurām nav jāuzņemas vaina. Es kā Eiropas pilsonis, kam ir izpratne par sistēmām, kuras neradīja izmaksas, nevaru tam piekrist.
Un vēl viens komentārs par eiroobligācijām. Tā ir laba ideja. Mums patiešām jāfinansē ieguldījumi, bet pat tagad, kad mēs nostājamies uz šī ceļa, rodas jautājums, kuru es gribu uzdot Eiropas Komisijai īpaši, un tas ir šāds: kā mēs nodrošināsim, ka šis instruments aptver visus tos, kuri laika gaitā gribēs būt eiro zonas sastāvā, ne tikai pašreizējos tās dalībniekus?
Sari Essayah
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Finanšu krīze nozīmēja, ka mums bija jāapsver godīgi ienākumu avoti, lai panāktu izaugsmi un uzplaukumu. Šajā ziņojumā ir gan noderīgas, gan problemātiskas iniciatīvas. Problemātisks ziņojumā ir priekšlikums par ES projekta obligācijām jeb eiroobligācijām, pret kurām es pilnībā iebilstu. Eiroobligācijas padarītu neskaidru atbildību, kas dalībvalstīm jāuzņemas par savu ekonomiku, un iegrožotu dalībvalstis, kuras veiksmīgi ir vadījušas savu saimniecību ar šiem paaugstināto procentu maksājumiem. Ar tām saistītos tā sauktais "morālais risks”.
Tomēr es atbalstu šo "biržas nodokli”, finanšu darījumu nodokli, par kuru mums jāsaņem ietekmes novērtējums no Komisijas pēc iespējas drīzāk. Es varētu pat pajautāt šeit klāt esošajam komisāram, kad mēs varētu saņemt ietekmes novērtējumu.
Ir labi arī tas, ka ziņojumā ir pievērsta pietiekama uzmanība attīstības sadarbības finansēšanai, jo finanšu krīzes vissmagākās sekas cilvēku līmenī apdraud tos, kuri pilnīgi noteikti ir vismazāk vainīgi par visu šo situāciju, proti, cilvēkus jaunattīstības valstīs. Pasaules visnabadzīgākajiem no nabadzīgajiem ir jācieš, jo vairākas valstis ekonomikas lejupslīdē samazina savu attīstības palīdzību un pat ārkārtas humāno palīdzību.
Ziņojums arī pilnīgi pamatoti atgādina mums par to, cik svarīga ir ne tikai attīstības sadarbība, bet arī pasākumi, ko veic jaunattīstības valstis pašas. Šīm valstīm jāpastiprina pašām savas pūles nodokļu jomā, īpaši nodokļu savākšanā un cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Eiropas Savienībai pa to laiku jāuzlabo pašreizējās sadrumstalotās attīstības palīdzības sistēmas koordinācija un jāpastiprina cīņa pret nodokļu oāzēm.
Damien Abad
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Mēs, iespējams, esam tikko pārcietuši vissmagāko finanšu krīzi, kādu pasaule ir pieredzējusi kopš 1929. gada, bet tas nenozīmē, ka Eiropa var atsēsties un atslābināties.
Jāteic, ka starptautiskās finanšu sistēmas regulēšana un ideja par finanšu darījumu nodokli nav kreisā spārna temati. Šis nav pilnībā sociālistisks jautājums. Tas ir temats, kas attiecas uz visu Parlamentu. Šajā sakarā man jāteic, ka kauns, ka sociālistu grupa iesniedz alternatīvu rezolūciju brīdī, kad visas politiskās grupas spēj sanākt kopā un vienoties par diviem priekšlikumiem. Pirmais priekšlikums ir atbalstīt pasaules finanšu darījumu nodokļa principu saskaņā ar G20 priekšlikumiem un atbilstīgi pašreizējam plānam. Otrs priekšlikums ir izskatīt iespēju ieviest finanšu darījumu nodokli ES iekšienē pēc ietekmes novērtēšanas veikšanas. Ietekmes novērtējums nav plānots, lai aizturētu kaut ko vai dotu mums vairāk laika. Tas vienkārši ir, lai nodrošinātu, ka šis nodoklis tiek ieviests saskaņā ar pareiziem nosacījumiem.
Es uzskatu, ka kauns, ka partijas politiskās un individuālās intereses attur mūs no spēcīgas kustības radīšanas Eiropas Parlamenta iekšienē. Manuprāt, starptautiskās finanšu sistēmas regulēšana ir pārāk nopietns temats, lai pārvērstu to par partijas politisku jautājumu, un es uzskatu, ka labējo un centra partijas varētu teikt kaut ko savu par šo tematu tieši tikpat viegli kā kreisie. Viņi varētu ietekmēt debates, viņi varētu uzdrīkstēties un izrādīt atbildības sajūtu, ierosinot ieviest šo nodokli no pragmatisma, nevis ideoloģijas viedokļa.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pateikties referentei par šo ziņojumu.
Divas galvenās problēmas, kas sagaida Eiropas Savienību, ir bezdarbs un nopietnas parādu saistības. Vakardien Dublinā tika panākta vienošanās par jaunas valdības izveidi - valdības, kas ir apņēmusies izvest Īriju ārā no tā, kas ir viens no vistumšākajiem laikposmiem mūsu vēsturē. Īrija saskaras ar nepieredzētu ārkārtas gadījumu valsts ekonomikā, par ko kolēģi šajā Parlamentā ir pārāk labi informēti Patiešām, mums ir nepieciešama kolēģu sapratne un atbalsts, lai atgūtos no grūtībām.
Jaunajai valdībai ir jāsaskaras ar daudzām problēmām, tostarp jāgaida otrās banku stresa pārbaudes rezultāti, kuriem jābūt gataviem mēneša beigās, tāpēc mēs beidzot zināsim problēmas apmērus. Šīs stresa pārbaudes būs apsūdzība Eiropas - un arī Īrijas, bet es saku Eiropas un uzsveru to - banku sektora neefektīvās regulēšanas nosodīšanai. Ir lietas, no kurām jāmācās. Bezdarba jomā uzmanības centrā mums būs cilvēku atgriešanās darbā.
Attiecībā uz jautājumiem šajā ziņojumā ir ierosināti trīs nodokļu pasākumi. Finanšu darījumu nodoklim ir potenciāls, bet mums faktiski vajag - un es atzinīgi vērtēju komisāra komentārus par to - ietekmes novērtējumu, pirms pieņemam galīgo spriedumu. Ļaujiet teikt, ka nodokļiem nav jābūt sodam, tie ir resursu veidošana godīgā un vienlīdzīgā veidā.
Attiecībā uz eiroobligācijām arī šeit ir iespējas svarīgiem infrastruktūras projektiem. Tiem, kuri bažījas par morālo risku, būtu jāteic, ka, ja mums būtu laba ekonomikas pārvaldība, šīm bailēm būtu jāmazinās. Visbeidzot par oglekļa emisiju nodokli: man ir nelielas bažas par to, bet mēs vismaz debatējam par šiem ļoti svarīgajiem jautājumiem Parlamentā, un rītdien mēs par tiem balsosim.
Jan Kozłowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Vērienīgie stratēģiskie mērķi, ko Eiropas Savienība sev izvirzījusi, prasa nozīmīgu ieguldījumu un resursu devu. No otras puses, ekonomikas krīze ir likusi daudzām dalībvalstīm atrast veidus, kā ekonomēt. Ir grūti saskaņot abas tendences, tāpēc es uzskatu, ka novatorisku finansēšanas veidu meklēšana ir svarīga un vērtīga.
Tomēr es vēlos vērst uzmanību uz divām īpaši svarīgām lietām. Pirmkārt, novatoriska finansēšana jāuzskata par papildinājumu Eiropas Savienības budžetam. Pret to jāizturas kā pret atbalstu vērienīgiem Eiropas Savienības mērķiem, bet ne kā pret kārdinājumu samazināt dalībvalstu ieguldījumus. Otrkārt, ir rūpīgi jāanalizē ierosināto finansēšanas metožu ietekme uz Eiropas konkurētspēju un bezdarba līmeņiem.
George Sabin Cutaş
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Lai sasniegtu Eiropa 2020 stratēģijas mērķus, ir nepieciešami milzīgi Eiropas līmeņa ieguldījumi pētniecībā, izglītībā un infrastruktūrā. Tomēr Eiropas valdību ievērotās taupības politikas un augošo deficītu dēļ šie mērķi var tikt sasniegti tikai ar alternatīvām finansēšanas metodēm. Es atsaucos uz kopēju obligāciju izlaišanu, lai dalībvalstīm būtu iespēja daļēji segt savu deficītu, pārvēršot noteiktu daļu sava deficīta Eiropas deficītā un veicinot aizdevumu ieguvi par zemām procentu likmēm un nodokli par finanšu darījumiem.
Ar pēdējo tiktu noteikta minimāla maksa finanšu nozarei, kuras darbības veido aptuveni 73 % no pasaules IKP, un to izmantos, lai nepieļautu finanšu spekulācijas un nodrošinātu tirgus regulējumu un investīcijas Eiropas projektos. Eiropas Savienībai jāraida spēcīgs signāls par risinājuma atrašanu finanšu krīzei, galvenokārt ieviešot šos nodokļus.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Nodoklis par finanšu darījumiem ietekmēs konkurētspēju, bet pasaules mērogā pareizā veidā piemērots nodoklis varētu būt veids, kā ievākt papildu līdzekļus globālai politikai. Lai izveidotu sakarīgu nostāju, ES jāveic šāda nodokļa ieviešanas ietekmes novērtējums. Pētījumā jāietver iespējamie riski par ārvalstu investīciju pārcelšanu uz mazāk pārredzamām jomām. Ir jāievēro, cik lielā mērā apsvērtās iespējas var izmantot kā novatoriskus finansēšanas mehānismus. Šādam nodoklim nevajadzētu būt negatīvai ietekmei uz banku sistēmu. Tomēr divi ļoti svarīgi aspekti ir izvairīšanās no iespējamās ietekmes uz MVU un individuāliem ieguldījumiem.
Visbeidzot es vēlos uzsvērt, ka nodoklis par finanšu darbībām būtu reāls tikai Eiropas līmenī. Šādā veidā mēs apliktu ar nodokli tikai korporācijas, nevis katru finanšu darījuma dalībnieku.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es nepateikšos jums un neizteikšu pateicību arī A. Podimata. Tas, ko es teikšu, ir, lūk, kas: paveikts ļoti labs darbs, jo brīdī, kad eiro ir ļoti vājš, viņa ir uzņēmusies nastu dot Eiropas Parlamentam patstāvīgu ziņojumu, kurā ierosināta ārstēšana. Ierosinātā ārstēšana ietver finanšu darījumu nodokli.
Es esmu dzirdējusi, ka daudzi cilvēki saka "nē”. Daži to ir teikuši pieklājīgi, citi - ļoti tieši. Tomēr es neesmu dzirdējusi nevienu alternatīvu priekšlikumu, un es uzskatu, ka mēs visi gribam aizstāvēt Eiropas Savienību un eiro. Esmu dzirdējusi arī runas par pētījumu. Taču, kad dzirdu priekšlikumus par pētījumu, es zinu jau iepriekš, ka atbilde ir "nē” un ka mēs iegūstam tikai laiku. Nevilciniet laiku, komisār! Dariet kaut ko tūlīt. Noslēdzot brīvā mikrofona procedūru, es saku jums: dodiet brīvību nodoklim.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es ar savu grupu stingri atbalstu finanšu darījumu nodokļa ieviešanu divu iemeslu dēļ.
Pirmkārt, tāpēc, ka tas ir nepieciešams un noderīgs. Nodokļa likme 0,05 % dotu ieņēmumus vairāk nekā EUR 200 miljardi. Tagad, kad šķietami maģiskā izmaksu samazināšanas politika paradoksāli prasa lielākus ienākumus, es uzskatu, ka ir vairāk nekā nepieciešams iedibināt nodokli. Tas ir svarīgi.
Otrkārt, tāpēc, ka tas ļaus mums sakārtot un savaldīt spekulatīvo aktivitāti, kas rada lielo problēmu, ar kuru pašlaik saskaras pasaules un Eiropas politika.
Ir vēl viens iemesls, kāpēc es atbalstu šo nodokli: tūkstošiem un tūkstošiem pilsoņu, kurus pārstāv ļoti daudzas organizācijas, to prasa. Mūsu kā politisku pārstāvju pienākums ir ne tikai klausīties, bet arī reaģēt atbildīgi un konsekventi, un es uzskatu, ka šai plenārsēžu zālē šajā jautājumā rītdien ir jābūt skaidrībai un pārliecībai.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Uzskata, ka politiķi valda pār pasauli, un, ja viņi to nedara, tukšumu aizpilda citi. Tieši tas daļēji ir noticis ar ekonomikas krīzi, tostarp arī manā valstī. Par laimi, mēs pašlaik atgūstam zaudēto pamatu, un Parlaments pieliek pūles, lai iegrožotu finanšu spekulantus - šos ekonomikas parazītus, kas ir nodarījuši postījumu tirgos un cilvēku dzīvē. Finanšu darījumu nodoklis ir laba ideja kā pamats, bet es uzskatu, ka tā ieviešana, nepiemērojot to globāli, būtu, izsakoties N. Farage vārdiem, kamikadzes ekonomika.
Es biju priecīgs parakstīt 3. grozījumu, kas pieprasa iespējamības pētījumu. Ir pareizi un apdomīgi pagaidīt līdz iespējamības pētījuma saņemšanai, lai redzētu, vai ir ekonomiski saprātīgi mums virzīties uz priekšu vienpusēji, bez pārējās pasaules. Tiklīdz būs pieejams iespējamības pētījums, mēs varēsim pieņemt lēmumu.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Nodoklis finanšu darījumiem ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas Savienības nākotnei. Nodoklis dos ieguldījumu labākai finanšu nozares kontrolei. Iepriekšējais būtiskas kontroles trūkums noveda pie krīzes, pie ievērojama kaitējuma, kas radies, piemēram, banku spekulāciju rezultātā. Šodien krīzes izmaksas ir pārliktas uz Eiropas Savienības pilsoņiem. Piemēram, Polijā ir bijis PVN palielinājums, kas nozīmē, ka ģimenes uzturēšanas izmaksas ir pieaugušas.
Finanšu darījumu nodokļa ieviešana nozīmēs, ka tiks veiktas darbības, lai ierobežotu tā saukto nodokļu oāžu aktivitātes. Papildus finanšu nozares disciplinēšanas funkcijai finanšu līdzekļi, ko Eiropas Savienība varēs piešķirt attīstībai no pašu līdzekļiem, būs nozīmīgi. Vairāk naudas Eiropas Savienības budžetā nozīmēs vairāk iespēju, vairāk finansējuma zinātnei, izglītībai, ieguldījumiem jaunās tehnoloģijās, kohēzijas politikā un kopējā lauksaimniecības politikā.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu referentei, ka finanšu nozares svārstību rezultātā ir radušās nopietnas problēmas ne tikai mūsu pilsoņiem, bet arī lielākajai daļai uzņēmēju. Tāpēc ir pilnīgi pamatoti apspriest, kā atjaunināt regulu par banku, apdrošināšanas uzņēmumu un citu finanšu iestāžu darbībām ar Eiropas pilsoņu noguldījumiem.
Tomēr vienam no svarīgiem debašu secinājumiem ir jābūt atbalstam atbildīgai un drošai mūsu pilsoņu noguldījumu administrēšanai un visu to spekulatīvo un riska darījumu likvidēšanai, kuros mazo noguldītāju noguldījumi vai nākotnes pensijas pazudīs spekulantu kabatās.
Tam jāietver, pirmām kārtām, labāki un plašāki noteikumi, kas tiktu pieņemti globāli un no finanšu nozares izslēgtu spekulācijas un azartspēles, nenodarot nevajadzīgu kaitējumu noguldītājiem vai klientiem. Mums nebūtu jārunā par sankcijām vai īpašiem nodokļiem, līdz esam pabeiguši reformēt savu finanšu nozari, kurai pašlaik diemžēl ir maz pamata uzticēties.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēc strukturālās krīzes - un es nevaru iedomāties, ka mēs esam to jau pārvarējuši kaut kādā veidā - ir būtiski, ka mēs nodrošinām drošu finanšu platformu, lai ierobežotu spekulāciju vai, vēl labāk, aizliegtu to pilnībā. Novatoriski finansēšanas instrumenti papildina samazinājumu politiku, kas pašlaik ir nepieciešama un ir steidzami jāievieš visā pasaulē. Tāpēc, ja mēs balsosim par finanšu darījumu nodokli ar likmi 0,05 %, mūsu rīcībā varētu būt potenciāli ieņēmumi gandrīz EUR 200 miljardi visā ES vai pat EUR 650 miljardi pasaulē. Vismaz tikpat pozitīvs ir potenciāls, ko rada finanšu tirgu regulēšana un palielināta pārredzamība. Citiem vārdiem sakot, tas ir solis pareizajā virzienā.
Thomas Mann
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Ja mēs gribam stabilizēt finanšu tirgus, finanšu darījumu nodoklis ir nenovēršams. Mums tas vajadzīgs, lai uz visiem laikiem varētu pielikt punktu lielām spekulāciju pārmērībām. Finanšu tirgu nestabilitāte ir rezultāts īstermiņa ieguldījumu stratēģijām un azartspēlēm ar likmēm, izmantojot lielu parāda kapitāla daļu. Mums jāpadara šāda veida spekulācija nepievilcīga un jāizvirza priekšplānā ilgtermiņa ieguldījumu stratēģijas uz visiem laikiem.
Nodoklis dos svarīgus ieņēmumus, bez kuriem mēs nevaram iztikt, ņemot vērā dārgos ES drošības tīklus. Taču arī nodokļa likmes jānosaka saprātīgi. Nodokļa likmēm par zemāka riska vērtspapīriem jābūt zemākām nekā par augstāka riska vērtspapīriem. Finanšu un banku sistēmas var būt organizētas dažādi visā pasaulē, bet mums ir jāpanāk šā finanšu darījumu nodokļa pieņemšana pasaules mērogā. Tas dos būtisku ieguldījumu finanšu tirgu svārstību mazināšanā un galu galā noliks finanšu darījumus uz stingrāka pamata.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vispirms gribu pateikties jums visiem par šīm ļoti interesantajām debatēm.. Viedokļi dalās jautājumā par to, vai ES būtu jāparedz finanšu darījumu nodokļa ieviešana ES līmenī kā pirmais solis.
Skaitļi, kas tiek minēti, šķiet pievilcīgi. Tomēr esmu pārliecināts, ka mums, pirmkārt, vajadzētu novērtēt pārvietošanas risku un šāda nodokļa sekas Eiropas konkurētspējai. Kā jūs zināt, finanšu darījumi ir viegli pārvietojami ārpus ES. Iepriekšējie piemēri, piemēram, Zviedrijā, ir parādījuši, ka FDN ieviešana vietējā līmenī varētu kaitēt likumīgai uzņēmējdarbībai un lielā mērā nomākt nodokļa bāzi. To ļoti skaidri ilustrēja Schmidt kungs un Hökmark kungs.
Kā teicu savā ievadrunā, es rosinātu jūs pagaidīt ietekmes novērtējuma rezultātus, lai definētu labi pamatotu nostāju šajā jomā. Es varu apliecināt jums, ka šis ietekmes novērtējums tiks veikts ļoti pamatīgi. Jūs zināt, ka februārī mēs uzsākām sabiedrisko apspriešanu par šo tematu. Marta beigās mums būs Briseles Nodokļu forums, kas pilnībā būs veltīts finanšu nozares nodokļa jautājumam. Mēs strādājam ciešā sadarbībā ar akadēmiskiem spēkiem un SVF pie šī temata, un es vēlētos, lai tas tiktu analizēts ļoti nopietni, lai pieņemtu lēmumus, pamatojoties uz nopietnu informāciju.
Risināmie jautājumi ir ļoti svarīgi, un daudzi no tiem tika izvirzīti šīs diskusijas gaitā, piemēram, ietekme uz ātro datorizēto tirdzniecību. Mums jāanalizē arī nodokļa izplatība. Daži no jums uzdeva jautājumu par to, kurš maksās nodokli. Acīmredzamas atbildes šeit nav. Mums jāanalizē arī administrēšanas izmaksas, mums jāanalizē nodokļa bāzes un daudzi citi jautājumi, kas jāņem vērā, lai pieņemtu galīgo lēmumu.
Tāpēc es vēlos lūgt jūs pagaidīt, kamēr Komisija beigs ietekmes novērtējumu. Mēs esam apņēmušies to izdarīt līdz vasaras pārtraukumam.
Attiecībā uz pārējiem aspektiem es atzinīgi vērtēju ziņojumu, kas kopumā atbalsta Komisijas darbības novatoriskā finansēšanā, īpaši oglekļa emisiju nodokļa, eiro projektu obligāciju un attīstības finansēšanas jomā. Es vēlreiz vēlos pateikties Podimata kundzei par viņas lielisko ziņojumu, un novēlu jums labu balsošanu rītdien.
Anni Podimata
Priekšsēdētāja kungs! Tikai pāris vārdu, lai apkopotu šīsdienas ļoti interesantās debates, par kurām es pateicos visiem runātājiem.
Pirmais jautājums: pasaules vai Eiropas nodoklis? Es uzskatu, ka šis ir nepareizais jautājums jeb, pareizāk sakot, es baidos, ka šo jautājumu uzdod tie, kuri negrib nodokli ne Eiropas, ne pasaules līmenī, jo mēs visi zinām, ka ir neiespējami panākt globālu vienošanos, ja kāds nesper pirmo soli. Tāpēc, lai ticami un efektīvi šajos centienos varētu sasniegt globālu vienošanos, Eiropas Savienībai, kurai ir vislielākais finanšu tirgus pasaulē, jābūt tai, kura sper pirmo soli.
Otrs jautājums: ietekmes pētījums. Jūs visi, kas esat izlasījuši ziņojumu par novatoriskiem finansēšanas veidiem, zināt, ka ietekmes pētījums ir saistīts ar ļoti daudziem punktiem ziņojumā un mums noteikti vajadzīgs ietekmes pētījums, neviens to neapstrīd. Tomēr, komisār, es nevaru piekrist jums, kad jūs prasāt mums un tikko pat lūdzāt savā ievada paziņojumā neko nedarīt, nepieņemt nostāju, pirms nav publicēts Eiropas Komisijas ietekmes pētījums. Man ir bažas, ka ar pieeju, kuru jūs izvēlējāties pirms kāda laika, ir tā, it kā jūs jau būtu nolēmis par savu nostāju, ka mums nevajadzētu ieviest finanšu darījumu nodokli Eiropas līmenī, neskatoties uz to, ka nav ietekmes pētījuma. Protams, mums ir vajadzīgs ietekmes pētījums, un mēs visi zinām, ka tāds ir parastais solis pirms likumdošanas procedūras uzsākšanas. Tomēr neslēpsimies aiz ietekmes pētījumiem un nenodosim savu lomu un pienākumu, īpaši ne tagad, kad cīnāmies par Kopienas metodes aizstāvēšanu, ar ko es domāju Eiropas Parlamenta lomu lēmumu pieņemšanā. Politiskais lēmums par to, vai mēs gribam vai negribam Eiropas nodokli, gulstas uz mums un Padomi, kā pagājušajā nedēļā to mums atgādināja Vācijas kanclere Angela Merkel. Mums jābūt drošiem, ka notikumi mūs neapsteidz.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2011. gada 8. martā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Ivo Belet
Šodien Eiropas Parlaments raida spēcīgu signālu G20 valstīm un jo sevišķi Eiropas valstu vai valdību vadītājiem. Mēs vienmēr esam iestājušies un joprojām esam par finanšu darījumu nodokļa ieviešanu pasaules līmenī, bet, ja to nevar panākt īstermiņā, Eiropas Savienībai jārīkojas neatkarīgi, lai uzņemtos savu atbildības daļu. Mēs pieņemam, ka Komisija drīz iesniegs pētījumu un pēc tā konkrētu tiesību akta priekšlikumu.
Finanšu darījumu nodoklis ir labākais rīks, kā aizsargāties pret spekulācijām tirgos un finansēt pasaules publiskos ieguvumus. Taču vienlaicīgi tas var būt arī efektīvs rīks ekonomikas proaktīvas atlabšanas atbalstam Eiropā. Šajā situācijā es vēlos arī uzsvērt, ka tie, kuri vienmēr apgalvo, ka Eiropas integrācijas projekts ir antisociāls projekts, varētu varbūt mazliet klusināt savu toni, sākot ar šodienu. Jo, runājot Oxfam vārdiem, "Eiropas Parlaments šodien nosaka pasaules standartu, iestājoties par Eiropas Robina Huda nodokli”.
Proinsias De Rossa
rakstiski. - Es atbalstu šo ziņojumu, kas aicina ES veicināt finanšu darījumu nodokļa (FDN) ieviešanu pasaulē un, ja tas neizdodas, kā pirmais solis Eiropas Savienībai jāīsteno FDN Eiropā. Finanšu darījumu apjomu iespaidīgais pieaugums pasaules ekonomikā pēdējā desmitgadē, kas 2007. gadā sasniedza līmeni, kurš ir 73,5 reizes augstāks nekā pasaules nominālais IKP, parāda pieaugošo atšķirību starp finanšu darījumiem un vajadzīgo reālo ekonomiku. Finanšu nozare ir nepietiekami aplikta ar nodokļiem. Zīmīgi, ka PVN netiek noteikts lielākajai daļai finanšu pakalpojumu. Ir jāīsteno pasākumi, lai būtu lielāki ienākumi no šīs nozares un palīdzētu noņemt slogu no darba cilvēkiem. Krīzes galvenās izmaksas līdz šim ir seguši nodokļu maksātāji. Finanšu iestādēm un ieinteresētajām pusēm, kas gadiem ir guvušas pārmērīgu peļņu no vērtspapīriem un pārmērīgām ikgadējām prēmijām, ir taisnīgi jāsedz sava izmaksu daļa. Tiek lēsts, ka, ja FDN likme būs zema, tas varētu ienest gandrīz EUR 200 miljardus gadā ES līmenī un USD 650 miljardus pasaules līmenī, kas ir būtisks finanšu nozares devums krīzes izmaksām un valsts finanšu ilgtspējai.
Kinga Göncz
Smagu finansiālu apstākļu periodos mēs būtu spiesti atrast kādus acīmredzamākus resursus, lai pildītu kopējos Eiropas mērķus, nekā nodokļus, kas noteikti finanšu darījumos starptautiskā vai Eiropas līmenī, eiroobligācijas, ES projektu obligācijas un citus novatoriskus finanšu instrumentus. Ja mēs nopietni attiecamies pret savām rezolūcijām un ES 2020 stratēģijā noteiktajiem mērķiem, mums jāatbalsta jaunie finansēšanas instrumenti, kas ļauj mums tos sasniegt. Jauni resursi ir nepieciešami, lai attīstītu enerģiju un transporta tīklus, cīnītos pret klimata pārmaiņām un finansētu pasākumus, kuru nolūks ir panākt sociālo iekļaušanu. Šie resursi nedrīkstētu radīt papildu slogus nodokļu maksātājiem, kas jau cieš taupības pasākumu seku dēļ. Saskaņā ar finanšu ekspertu viedokli finanšu darījumu nodoklis, kas samazina finanšu spekulāciju un pārmērīga riska līmeni, ko uzņemas finanšu iestādes - ko sen jau aizstāvējusi Eiropas Parlamenta Sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa - var tikt ieviests Eiropā, neizdzenot finanšu nozari no Eiropas. Ikgadēji 0,05 % darījumu nodoklis ienestu EUR 200 miljardus budžetā. Turklāt citi novatoriski finanšu pasākumi, piemēram, eiroobligāciju izlaišana, arī varētu sniegt lielākus budžeta ieņēmumus.
Cătălin Sorin Ivan
Pēc pārciestās finanšu krīzes, kura demonstrēja finanšu iestāžu krājumu svārstīgumu, mēs uzskatījām, ka ir nepieciešams ieviest nodokli finanšu darījumiem Eiropā, ko plaši apsprieda arī Eiropadome.
S&D grupa, pie kuras pieder arī ieceltā referente, ir pelnījusi vislielāko uzslavu. Mums izdevās dot spēcīgu signālu, īpaši, pieņemot visproblemātiskāko grozījumu, kura nolūks ir ieviest nodokli Eiropas, nevis pasaules līmenī. Šādā veidā mēs parādām savus labos nodomus un savu stingro uzskatu, ka pasākumi var būt ar augstāku efektivitāti ES, nesot izmērāmus un tūlītējus labumus. Šajā sakarībā man jāatkārto, ka taupības politika, ko intensīvi veicināja konservatīvās valdības, ir dziļi nevienlīdzīga un pat demagoģiska, īpaši tāpēc, ka ekonomikas krīzi neizraisīja vienkāršie cilvēki, bet finanšu un banku iestādes, kurām bija pārmērīgi liberāla finanšu sistēmas koncepcija. Atdzimšana jāskata vienlīdzības nozīmē, un tāpēc šis nodoklis ir vislabākais pasākums, kāds ir mūsu rīcībā.
Alfredo Pallone
Šī diskusija ir aizraujoša ētiskā, politiskā un pat tehniskā līmenī. Problēma ir tāda, ka to nevar izvērst sadrumstalotā laukumā: risinājumā jāpiedalās un jāpiekrīt G20 līmenī, jo ja to neīsteno visi, tas kļūs par bumerangu, kas piespiedīs finanšu darījumus pārvietoties. Mēs neesam šeit, lai aizstāvētu spekulantus vai tos, kuri rīkojās finanšu tirgos tā, it kā viņi atrastos kazino, bet, no otras puses, mēs nevaram tikai ārišķīgi pieņemt pasākumus, kurus daļēji ietekmē demagoģija, kas praktiski rada lielāku ļaunumu, nekā tas, ko mēs grasāmies novērst. Tāpēc nespriedīsim tikai par tīri ideoloģiskiem pamatiem un paskatīsimies uz faktiem. Mēs visi piekrītam nepieciešamībai pārtraukt finanšu spekulācijas savtīgās interesēs un noteikt principu, ka piesārņotājs maksā, bet, lai to izdarītu, ir nepieciešams pieņemt pieeju, kas balstās uz precīziem datiem, skaitļiem un statistisku analīzi. Mums jāatrod risinājums, kas ņem vērā nepieciešamību pārtraukt noteikta veida spekulācijas un neļaut ES bremzējoši iedarboties uz pasaules tirgu, kas radītu vairāk problēmu tagad, kad mums jāiegulda un jāmēģina pārvarēt krīzi.
