Стрес тестове за банковия сектор на ЕС (разискване)
Председател
Следващата точка е разискването относно:
въпрос, изискващ устен отговор, към Комисията, зададен от г-жа Wortmann-Kool, г-н Gauzès и г-н García-Margallo y Marfil, от името на групата на Европейската народна партия (Християндемократи), относно стрес тест за банковия сектор на ЕС за 2011 г. - B7-0216/2011);
въпрос, изискващ устен отговор, към Комисията, зададен от г-жа Bowles, г-жа Goulard, г-н Sterckx, г-н Haglund и г-н Schmidt, от името на групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, относно стрес тестове за банковия сектор на ЕС (B7-0219/2011);
въпрос, изискващ устен отговор, към Комисията, зададен от г-н Bullmann, от името на групата на Прогресивния алианс на социалистите и демократите в Европейския парламент, относно стрес тестове за банковия сектор на ЕС през 2011 г. (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
Г-н председател, групата на Европейската народна партия (Християндемократи) проявява загриженост относно стрес теста на европейския банков сектор, който ще се проведе през юни, тъй като липсва надеждност на миналогодишния стрес тест и последствията от него станаха болезнено ясни, когато издържалите теста ирландски банки се оказаха със сериозни проблеми непосредствено след него. Ние трябва да гарантираме, че няма да се случи същото и през настоящата година. Въпросът е дали нашият финансов сектор е добре подготвен да се справи със суровите условия. Този опит е важен за нас, ако искаме да възстановим доверието във финансовия сектор.
Следователно моят въпрос към члена на Комисията е: какви са най-съществените изменения, които са направени, за да се гарантира, че през настоящата година няма да се повтори провалът на миналогодишния стрес тест?
Г-н председател, миналата година отделни държави можеха сами да решават кои банки да бъдат подложени на стрес теста, но тази година новосъздаденият Европейски банков орган беше натоварен с отговорността да осигури еднакви критерии за всички банки и за всички държави-членки. Стрес тестът ще бъде тест не само за банките, но и за надеждността на новата структура за надзор. Удовлетворена ли е Комисията от факта, че докато в някои държави стрес-тестът ще обхване 85 % от банковия сектор, в други ще бъдат обхванати само над 50 %? Това е твърде забележителна статистика и аз съм любопитна да чуя Вашето обяснение по този въпрос.
Г-н председател, нужен ни е стабилен европейски механизъм за справяне с кризата, който да се приложи по отношение на трансграничните банки, и независимо от това, че след като получим резултатите от стрес теста най-рано през юни, бихме могли да подпомогнем проблемните банки, ние ще пропуснем тази възможност, тъй като все още няма да имаме действащ механизъм за справяне с кризата в Европа. Групата на Европейската народна партия (Християндемократи) Ви призовава да излезете с амбициозни предложения и ще можете да разчитате на нашата подкрепа тук, в Парламента.
Sharon Bowles
Г-н председател, аз бих искала да кажа следното на члена на Комисията: преодоляването на банковата криза се обсъжда на международно равнище, а има и значителни проблеми, свързани с конкуренцията, но това не означава, че трябва да изчакваме, особено при наличието едновременно на държавен дълг и банкова криза.
Миналогодишните тестове бяха слаби. Тогава го казахме и непрекъснато повтаряме, че стрес тестовете на банките трябва да бъдат надеждни, стабилни и прозрачни. Всъщност необходима ни е много по-голяма прозрачност на банковата система като цяло. Ето защо аз предлагам да си извлечем поуки от опита на САЩ и неговия закон за регулиране на финансовите пазари, т. нар. "Dodd Frank Act", в който има изискване за разкриване на информация с давност две години по отношение на предоставената ликвидност от страна на Федералната резервна система на САЩ. В оповестяванията на САЩ се срещат и европейски имена и щеше да бъде абсолютно здравословно за централните банки от Европейския съюз да следват примера им по отношение на оповестената информация през 2008 г. и 2009 г. в допълнение към новите стрес тестове.
Новите стрес тестове сега се усъвършенстват под ръководството на Европейския банков орган, но все още има проблеми, които се избягват поради презастраховане или протакане от страна на държавите-членки. Много важно е да разберем, че посланието, което потъна в недостатъчната политическа воля, не е отговорът на кризата и води до по-скъпи решения. Защо се опитваме да скрием истинското равнище на експозициите на банките към държавен дълг, особено при положение че всички ние вероятно знаем фактите?
Фактите не са извинение, за да не проведем стрес теста на банковите баланси. В тях се срещат най-различни активи под перото "държани до падеж", които би следвало да бъдат преместени, ако не бяха изгубили стойността си. Разбира се, анализаторите на пазара могат съвсем добре да четат между редовете на стрес тестовете и друга подобна информация и да дават оценка на това, което се случва в балансите на банките. Интерпретацията обаче по отношение на някои държави-членки ще бъде още по-мрачна поради факта, че тези държави, а в много случаи надзорните им органи, които са главните виновници, не бяха по-смели в разкриването на истината.
Междувременно стрес тестовете провокираха действие; банките търсят капитал; някои държави-членки действат превантивно, насърчавайки банки да вдигат капитала си. Ние обаче нямаме цялостен план за справяне с недостатъчната капитализация. Просто не сме си направили изводите; несъмнено поуката, която сме извлекли от кризата, е, че ние сме в много голяма степен взаимосвързани. Ако банките нямат доверие една на друга и междубанковото кредитиране е замразено, е налице сериозен проблем. Така че, можем ли в отговор да потърсим по-адекватна ясно заявена координация?
Нека обаче не пропуснем най-важното: проблемът не са само банките, но и държавният дълг, и стабилността на еврото - неразривно свързани и невероятно важни.
Antolín Sánchez Presedo
Г-н председател, г-н член на Комисията, време е да извършим европейските стрес тестове, които са прозрачни, гъвкави и ефективни - качеството и надеждността им са необходим принос за финансовата стабилност и възстановяването на доверието на пазарите.
Стрес тестовете са важен надзорен инструмент за оценяване на конкретната платежоспособност на отделните банки и способността на системата като цяло да противодейства на натиск. Целта на замисъла и изпълнението им е да се оцени как банките биха противодействали на натиск при определени неблагоприятни условия и да се установят рисковете от разпространение, за да се предотврати ефектът на доминото, който може да доведе до срив.
Европейският съюз има опит със стрес тестовете, провеждани от Комитета на европейските банкови надзорници (CEBS). Опитът датира от май 2009 г., когато Съветът Екофин предостави правомощия на комитета да организира стрес тестове на финансовата система в сътрудничество с Европейската комисия и Европейската централна банка. Целта беше да получим равнище на обобщена информация относно способността на европейската финансова система като цяло да противодейства на натиск, като бяха обхванати 22 от най-големите банки. Резултатите не бяха оповестени, тъй като пазарът беше много чувствителен, както ни беше казано тогава. Всичко, което излезе на бял свят, беше една методология с три оценки - най-добър, среден и най-лош - а целта на тестовете не беше прозрачността на пазара.
По време на разработването на тестовете през юли 2009 г. бяха приети насоки на Комисията относно държавните помощи, които казваха, че банките, нуждаещи се от държавна помощ за преодоляване на кризата, също следва да бъдат подлагани на стрес тестове. На 1 октомври 2009 г. обобщените резултати бяха изпратени на Съвета Екофин, който на 2 декември същата година помоли Комитета на европейските банкови надзорници да му предостави информация за стабилността на банковата система, която ще бъде подложена на нови стрес тестове.
Резултатите от стрес тестовете, проведени от Комитета на европейските банкови надзорни органи, бяха публикувани в съответствие с насоките на Европейския съвет от юни 2010 г. Те обхванаха 91 банки в Европейския съюз, но бяха разкритикувани поради липсата на европейски акцент, защото всяка държава решаваше кои банки да бъдат подложени на тестовете, защото сценарият беше различен за всяка държава и защото предоставената информация често беше грешна; всички ние помним случая с Ирландия и липсата на информация относно конкретни аспекти от експозицията на някои банки към държавния дълг на отделни държави. Независимо че начинът, по който се възприемаха някои държави-членки, се подобри, това не успя да възстанови доверието в рамките на Европейския съюз.
Такива са обстоятелствата, при които настъпва моментът да предложим нов кръг от стрес тестове, но в изцяло по-различна ситуация заедно с новите европейски надзорни органи. За първи път има нова европейска надзорна рамка въз основа на опита от двата предходни теста, позволяващи да се насърчи прозрачността, надеждността и, разбира се, ефективността, която е основният аспект на провежданите за трети път тестове.
Очевидно първото нещо, което искаме да знаем, е какво ще бъде предприето за предотвратяване на грешките, допуснати по време на предходните два теста. Второ, ние искаме да знаем какво ще бъде направено за покриване и изключване на възможността за значителен риск във всички държави-членки. Необходима е адекватна диагноза. Методът следва да се развива и в унисон с различните банкови бизнес модели и структури, така че стрес тестовете да могат да предоставят необходимата информация за предприемане на необходимите действия.
Настоящият момент е много важен, защото новите финансови надзорни органи започват да функционират. На 18 март Европейският банков орган публикува резюме, съдържащо методологията, и ние бихме желали да знаем кога според Европейския съвет следва да бъде публикувана информацията, какви мерки...
(Председателят отнема думата на оратора)
Мишел Барние
Г-н председател, благодаря на г-жа Wortmann-Kool, г-жа Bowles и на току-що изказалия се г-н Sánchez Presedo за трите въпроса, засягащи изключително важна тема, а именно надеждността на стрес тестовете за банките.
Уважаеми колеги, ние сме в ситуация, в която финансовият сектор бавно се възстановява от кризата, води безпрецедентна борба, въпреки че за някои банки кризата, изглежда, вече е преодоляна. Ние още не сме си извлекли всички поуки от нея, но всички сме ангажирани с важна законодателна задача.
За да се преборим с кризата и извлечем поуките от нея, ни е необходима надзорна рамка и ние я имаме от 1 януари благодарение по-специално на вас. Необходими са ни инструменти за справяне с проблемите, както и по-добро управление във всяка една структура. Необходима ни е и по-добра капитализация, като ще се върнем по-късно на този въпрос. Ето защо ние трябва да измерваме, да следим температурата, постоянно да отчитаме пулса. Следователно, както току-що казаха някои от вас, ние се нуждаем от надеждни инструменти за измерване. Стрес тестът е основна мярка и най-важен инструмент в това отношение, като ние го обсъждахме не само тук, но и в много други случаи - всъщност съвсем неотдавна, през април - с финансовите министри в Съвета.
Както казахте, миналогодишният стрес тест очевидно беше недостатъчен и Комисията заяви това многократно пред новия надзорен орган - Европейския банков орган (ЕБО), който координира теста в сътрудничество с националните надзорни органи. Ето защо вие сте прави да изразявате учудването си по повод на качеството и, бих повторил, надеждността на новите тестове през 2011 г., които започнаха преди няколко седмици през април, като аз бих желал да отговоря на вашите въпроси и да ви предоставя нашия анализ, състоящ се от пет точки.
На първо място, както настоявахте, стрес тестовете за 2011 г. претърпяха действителни подобрения, особено в шест области, за които бих искал да ви информирам накратко.
1. Неблагоприятният макроикономически сценарий, който се прилага, представлява симулация на условия, които са далеч по-тежки от тези през 2010 г. Наред с другото, той включва тежки сътресения на пазара на недвижими имоти, както и силно изразено влияние върху цената на финансирането.
2. Съгласуваното протичане на тестването значително беше усъвършенствано благодарение на консолидирана методология нагоре по веригата и строга оценка, подчиняваща се на принципа за състезателност надолу по веригата; с други думи, партньорски проверки.
3. Според принципа на засилената прозрачност разпространяването на резултатите през юни ще бъде подобрено и съпроводено от отделна подробна публикация, съдържаща балансите на банките. Тя ще включва и информация за държавните дългове, както и за капиталовата структура.
4. Банките ще бъдат тествани и въз основа на горната граница на капитала, капиталът от първи ред.
5. Разпространяването на методологията преди публикуването на резултатите от стрес тестовете ще подобри цялостната надеждност на тестването.
6. Накрая, значително беше подобрена координацията между националните органи, отговорни за прилагането на т. нар. механизми за подкрепа ("backstop" solutions), които следва да се прилагат по отношение на банките, неуспели да издържат теста.
Това е осъщественият напредък, подобренията спрямо миналогодишните тестове, които вие съвсем правилно очаквахте и които се проведоха тази година.
Вторият въпрос, който ще засегна, уважаеми членове на Парламента, е необходимостта да имаме много по-голяма яснота относно експозициите към държавен дълг. Няколко оратори, по-конкретно от групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, ме попитаха за прилаганата в този контекст методология, както направи току-що и г-жа Wortmann-Kool. Предлаганият от Европейския банков орган неблагоприятен сценарий предвижда силен шок под формата на колебания на цената на държавния дълг и цената на неговото финансиране.
Както отбелязахте обаче, този сценарий не обхваща случаи, в които не се изпълняват задълженията по погасяване на държавния дълг. Това е така, защото предвиденият от Европейския банков орган шок би имал влияние само върху държавните дългове, поети в търговския портфейл на банките.
Въпреки това има обяснение за избрания вариант през настоящата година. Аз ще повторя, че стрес тестовете симулират необичайни сценарии, които обаче трябва да се считат за правдоподобни. Днес във връзка със създаването неотдавна на новия Европейски механизъм за финансово стабилизиране и на Европейския механизъм за финансова стабилност, които ни предоставят няколко инструменти за управление в еврозоната, ние считаме съвсем логично, подобно на Европейския банков орган, че сега е много по-полезно да осигурим максимална прозрачност на експозициите, свързани с държавния дълг, тъй като те се съдържат в банковия и в търговския портфейл. Разпространяваната информация за тях ще бъде много по-подробна в сравнение с миналата година.
Трето, вие насочихте нашето внимание и към необходимостта от по-последователно прилагане на сценариите на стрес тестовете в целия Европейски съюз. Това действително е от съществено значение за надеждността на тестването. Европейският банков орган полага значителни усилия за изготвянето на стриктна оценка на резултатите. Тя ще осигури съгласуваност между прилаганите от банките методологии, както и сближаване по подходящ според мен модел на начините, по които макроикономическите сценарии се преоформят в параметри на съответните рискове. Този подход не пречи на банките да подлагат на обсъждане някои конкретни аспекти от търговските портфейли или определен модел на управление.
Има и един друг елемент, който е важен за последователното прилагане на теста - използването на общи дефиниции за ниво на капитала, спрямо които ще бъдат оценявани участващите в теста банки. Референтната стойност за капитала, обявена от Европейския банков орган, принципно се изчислява въз основа на текущите разпоредби на Директивата за капиталова адекватност, която вече отчита наличието на различни банкови структури и модели на управление, съществуващи в Европа.
На четвърто място, г-жа Bowles, както и други оратори, повдигнаха въпроса относно различията в обхвата на теста за банковия сектор в рамките на ЕС. Европейският банков орган се опитваше упорито да разработи достатъчно представителна извадка както на национално, така и на равнище на Европейски съюз, като в същото време гарантира, че тестът остава лесно контролируем. Уважаеми членове на Парламента, подложените на тест през 2011 г. банки заемат 65 % от европейския банков сектор от гледна точка на общите активи. Във всяка държава-членка извадката беше направена по такъв начин, че да покрие най-малко 50 % от общите активи на националния банков сектор.
И така, аз стигам до петата бележка, спомената по-конкретно от г-н Sánchez Presedo и засягаща въпроса за корективните мерки, механизмите за подкрепа, на които банките разчитат, ако се окажат уязвими или потенциално недостатъчно капитализирани. Те ще трябва да приложат подходящи мерки, за да отстранят уязвимите места и преди всичко да се обърнат към частния сектор, като се самофинансират директно на пазарите или като продават активи. При положение че и само в случай че тези мерки се окажат недостатъчни, може да се предвиди държавна помощ, разбира се, ако тя отговаря на европейските регламенти за държавна помощ. Моят колега г-н Алмуния и целият му екип работят именно по този въпрос в партньорство с държавите-членки.
Ако е необходима държавна подкрепа, банките, които се възползват от нея, следва да предоставят на Комисията, съгласно съобщението от декември 2010 г. относно прилагането на регламентите за държавна помощ към мерките за подкрепа в полза на банките, план за преструктуриране, подходящ за справяне с проблема, по-конкретно с цел консолидиране и възстановяване на тяхната дългосрочна жизнеспособност.
В заключение, вие съвсем правилно разчитахте да се изработи стратегия за рекапитализиране на проблемните банки, както предложи г-жа Ferreira в доклада си относно управлението на кризи. Както знаете, ние работим, уважаеми членове на Парламента, върху правна рамка за управлението на кризи, преодоляването на банковата криза, което ние имахме възможност да обсъждаме на няколко пъти. Целта ми е да предоставя на надзорните органи и на бъдещата комисия за преодоляване на кризи в презгранични институции набор от инструменти с цел предприемане на превантивни мерки и предотвратяване на рисковете, които са диагностицирани на значително по-ранен етап, за да не прераснат в кризи, които по-късно да се превърнат в катастрофи.
Ето защо трябва да гарантираме и да финансираме, ако е необходимо, ранната намеса и да гарантираме, че банки ще плащат за банки - това е нашето разбиране за правилно преодоляване на кризи и аз възнамерявам да представя това предложение на Съвета на министрите и на вас преди края на лятото.
Това са отговорите в технически план, които исках да дам по възможно най-прецизния начин, на трите изключително съществени въпроса, зададени в началото на днешното разискване.
Jean-Paul Gauzès
Г-н председател, г-н член на Комисията, както се уверихте току-що, миналогодишните тестове не постигнаха желания ефект. Ние не трябва да допускаме същите грешки в концептуален и практически аспект. Областите, които ще тестваме, трябва да са съгласувани и подобни. Няма да постигнем стабилизация, ако диагнозата не е правилна. Правителствата трябва да са наясно с това.
След казаното става ясно, че тестовете очевидно трябва да са напълно реалистични. Решенията, които току-що ни представихте в най-големи подробности, могат да дадат отговор на нашите въпроси. Сега Европейският банков орган има задачата при наблюдението и анализирането на заключенията от тестовете да ни предостави първия тест за своята ефективност.
Тестовете трябва да ни позволят по-добре да дефинираме потенциалната необходимост от рекапитализация на банките и да приложим мерките, които току-що споменахте. Провеждането обаче на надеждни стрес тестове е най-добрият начин за успокояване на финансовите пазари и за ограничаване на влиянието на агенциите за кредитен рейтинг, както и на отрицателните последици от техните решения върху цялата ни икономика.
Надеждността на резултатите от тестовете може да сложи край на зависимостта от тези агенции или поне може да я ограничи. На надзорните органи не им остава нищо друго освен да гарантират, че тестовете ще бъдат успешни; а именно, че предоставят убедителни факти.
Нека използвам отреденото ми време, г-н член на Комисията, за да насоча вниманието Ви към факта, който според мен е сериозен, че законодателството, свързано с агенциите за кредитен рейтинг, което сега влезе в сила, не се прилага и че органите, на които тези агенции предоставиха информацията си, не са предприели стъпки, за да ги информират относно изискванията на споразумението. Ние предвидихме преходен период, предшестващ създаването на Европейския орган за ценни книжа и пазари, и въпреки това продължаваме да работим, сякаш нищо не се е случило.
Anni Podimata
Г-н председател, г-н член на Комисията, ако има нещо, което сме научили от неотдавнашната финансова криза в Европа, то това е, че общата капиталова адекватност на кредитните ни институции и ефективният надзор върху нивото на поемания риск са ключови елементи на цялостното икономическо, а не само финансово, управление. Трайното и последователно възстановяване на растежа на европейската икономика задължително се определя от възстановяването на доверието в банковия сектор и във финансовата система като цяло, която следва да функционира гладко и прозрачно и да възвърне основната си роля на източник за финансиране за реалната икономика.
Както видяхме на практика и както посочиха различни оратори, миналогодишните стрес тестове не постигнаха целта си и не посочиха кои банки се ползват с необходимото доверие на потребителите, кредиторите и националните регулаторни органи.
Тази година ситуацията е различна. Стрес тестовете ще се провеждат от новия надзорен орган, Европейския банков орган, и на всяка цена трябва да избегнем миналогодишния провал. Това като цяло ще зависи от налагането на общи критерии за банките при стресови ситуации, които ще се тълкуват и прилагат глобално и по еднакъв начин, така че да покриват конкретните за всеки национален пазар рискове.
Г-н член на Комисията, това е несъмнено най-важният приоритет на етап стрес тестове; аз обаче бих искала също да посоча, че на следващия етап цялостният основополагащ превантивен надзор ще трябва да включва и подходящи механизми за справяне с особено неясния т. нар. сенчест банков сектор.
Sylvie Goulard
Г-н председател, г-н член на Комисията, много неща се изговориха за методологията. Вие отговорихте подробно на въпросите. Бих искала единствено да направя кратък коментар относно това, което ще се случи след стрес тестовете, като повторя донякъде това, което каза г-н Gauzès - не можем да се задоволим само с приемането на закони, те трябва и да се спазват.
Аз, от своя страна, разглеждам тестовете като допълнение към пакетите за икономическо управление. Ние можем да правим каквото решим с държавния дълг, но ако не изчистим банковия сектор, няма да постигнем нищо. Аз просто исках да привлека вниманието ви към това, което ще се случи, и как тези прословути мерки за подкрепа ще позволят да се предприемат действия в края на стрес тестовете.
Също така исках да привлека вниманието ви към това, което се случи по време на изслушването на Мървин Кинг и Андреа Енриа, чиито решителни действия ние аплодираме. Те дойдоха при нас в качеството си на заместник-председатели на Европейския съвет за системен риск и ние имахме удоволствието да изслушаме по-специално Мървин Кинг, при това беше много интересно, ако помните миналогодишните преговори, г-н член на Комисията, който каза, че предпазните клаузи, които държавите-членки с охота добавиха към пакета, разработен от Комисията, не биха могли да им попречат да следват насоките за рекапитализация, зададени от Европейския банков орган.
Аз исках само да насоча вниманието ви към този дребен въпрос. От системна гледна точка Европейският съвет за системен риск счита, че той е важен, а аз считам, че ако качеството на работата, извършена от Европейския банков орган с вашата подкрепа и под надзора на Европейският съвет за системен риск, предполага, че ние можем успешно да отхвърлим тези напълно нелепи предпазни клаузи, които държавите-членки трябва да включват в надзорния пакет - тогава ще сме направили крачка напред. Ето защо аз се надявам, че Комисията и Европейският съвет за системен риск с огромно желание ще гарантират, че държавите-членки ще вземат конкретни мерки, големи или малки. Испания даде пример с работата, която извърши; ние се надяваме, че другите държави ще последват този пример.
Vicky Ford
от името на групата ECR. - (EN) Г-н председател, стрес тестовете от миналото лято имаха за цел да възстановят доверието в банките. Това беше опитът на Европа да каже на световните пазари да се успокоят. Планът не успя. Деветнадесет седмици по-късно ирландските банки започнаха да фалират и данъкоплатците от цяла Европа бяха принудително вкарани в спасителната операция, като миналата седмица научихме, че 12 млрд. евро от предложената на Португалия финансова помощ е за банките в страната. Кризата с държавните дългове не може да бъде преодоляна, докато не се реши банковата криза, а банковата криза няма да приключи, докато пазарите не бъдат сигурни в набавянето на капитал и ликвидност за банките.
Стрес тестовете имат за цел да акцентират върху рисковете. За да разсеят опасенията на пазарите, те трябва да акцентират върху рисковете, които пораждат тези опасения, а в момента пазарите са загрижени относно равнището на държавните дългове. Отказът да се подложи на тест държавният дълг в целия баланс на банките няма да възстанови доверието. Европейският банков орган, разбира се, в момента се намира между чука и наковалнята: допускането публично, че рискът от обезценка съществува, може да увеличи неимоверно много реалния риск, а отричането му би било направо безотговорно за регулатора.
И тук идват въпросите за трилионите долари. Зад затворени врати спорът се фокусира върху числителя. Какъв вид капитал държат банките? Колкото по-дълго отделните държави се борят за собственото си право на отказ от участие, толкова повече става ясно за всеки, че не всички банки са равни и опасенията на пазара се умножават. Ние обаче трябва да сме загрижени и относно знаменателя. Какъв е рискът за активите в балансите и може ли да се доверите на рисковите тегла, прилагани по отношение на тези активи? Ако банките в САЩ имат рисково тегло с 50 % по-високо от това на европейските си контрагенти, допуска ли се по принцип банките в Европа да представят невярно рисковете в балансите си?
Финансовата криза би трябвало да ни е научила да ценим прозрачността. Стрес тестовете не предлагат прозрачност на вложителите, инвеститорите, заемополучателите и данъкоплатците и се превръщат в пародия.
Sven Giegold
от името на групата Verts/ALE. - (DE) Г-н председател, г-н Барние, госпожи и господа, причината, поради която въпросът за стрес тестовете на банките има толкова решаващо значение и се разглежда като критично важна от нашите граждани, е фактът, че банките стоят в ядрото на настоящата криза. Именно те инвестираха огромни средства без оглед на рисковете, създавайки "балона" на пазара на недвижима собственост в редица държави-членки, които сега са най-силно засегнати от кризата. Един факт, който винаги сме считали за невъзможен, а именно, че пазарите вероятно са по-слабо информирани от външните наблюдатели, всъщност остана в миналото, а пазарите разбраха всичко изключително неправилно. Очевидно е, че банките, които са причината за кризата, не можаха да вземат правилните решения по време на кризата.
Очевидно е също така, че националният дълг също нарасна неимоверно много по време на икономическия спад, което се дължи, на първо място, на цената на спасяването на банките и свързаните с това гаранции, и второ, което е дори по-важно, цената на самия спад. Следователно основният въпрос е: взехме ли си поука от банковата криза? Не става дума само за отговорността на банките за случилото се в миналото, но и за настоящите трудности, тъй като пазарите все още не функционират добре.
Общо 427 млрд. евро са непогасените вземания, натрупани по сметките на централните банки в системата на европейските централни банки и платежната система за трансакции TARGET2; причината е, че системата осъществяваше интервенции между централните банки вместо нефункциониращите пазари.
Поради слабостите на банковата система ние имаме колебания относно въвеждането на мерки за преструктуриране на дълга, които са крайно необходими в по-слабо развитите страни. Накратко казано, хората в Гърция, Ирландия и Португалия имат чувството, че те страдат, защото структурата на банковата ни система е слаба. През последните две години банките бяха подложени на европейски стрес тестове. Ние считахме, че най-после ще узнаем истината. Както беше казано многократно, стрес тестовете от 2010 г. бяха слаби, особено по отношение на рисковете, свързани с държавния дълг, които бяха почти напълно игнорирани. Стрес тестовете на банките не успяха да покажат реалното положение.
Почти същата картина наблюдаваме през 2011 г. Въпреки че Ви благодарим за приноса, г-н Барние, Вие не обяснихте защо рисковете, свързани с държавните облигации, се отчитат в търговския портфейл, а не в банковия портфейл. Обяснението винаги е едно и също: ние по всяко време разполагаме със спасителни пакети, на които да се опрем. Това обаче е просто безочлив начин за избягване на политическо решение. Все пак спасителните пакети не могат да се приемат за даденост, а най-напред трябва да се одобрят от националните парламенти. Ако тези пакети се цитират като причина за неправилното оценяване на рисковете, тогава в практически смисъл това може да се оприличи на национализиране на частен риск, представено като свършен факт.
Нещо повече, ние все още нямаме подходящ стрес тест за застрахователния пазар. Аз Ви призовавам, г-н Барние, да обърнете по-голямо внимание на тази област. Разочарован съм, че Европейският банков орган, който създадохме и който е отговорен за стрес тестовете, всъщност се провали на собствения си стрес тест.
Г-н Барние, продължавайте напред и преследвайте тази цел с още по-голяма настойчивост. Целият този въпрос, изглежда, илюстрира думите на Бертолт Брехт, че да основеш банка е много по-тежко престъпление от това да я обереш. Той обаче не е прав. Сега трябва да узнаем, че да носим бремето на банковия дълг е много по-тежко.
Paul Murphy
от името на групата GUE/NGL. - (EN) Г-н председател, беше очертана основната слабост на предложените стрес тестове. Това е възможността от разпространението на кризата с държавни дългове. Несъмнено това е много вероятна тенденция предвид невероятно високото равнище на задушаващи икономиките дългове, които просто е невъзможно да бъдат изплатени. Например ирландската държава е на път да задлъжнее със 750 млрд. евро до 2014 г. и ние имаме държавен дълг, който надвишава 120 000 евро на всеки работещ.
Независимо от възможното намаляване на лихвения процент и нашия т. нар. спасителен план положението е нестабилно и ирландската държава ще фалира. Аз разбирам, че германските банки имат експозиции към Гърция, Ирландия, Португалия и Испания, т. нар. "PIGS", на стойност 400 млрд. евро. Експозициите към френските банки са 260 млрд. евро, а към британските 300 млрд. евро. Тези значителни експозиции обясняват свирепите мерки за икономии, прилагани от Комисията и Европейската централна банка спрямо работещите хора в периферните икономики.
По моите разбирания стрес тестовете предполагат, че потребностите на банките от финансиране ще останат стабилни. Предвид възможното задълбочаване на кризата малко вероятно е това да е така. Например 34 млрд. евро напуснаха шестте ирландски местни банки през последните три месеца на 2010 г., което по всяка вероятност ги накара да разчитат на т. нар. краткосрочно финансиране от ЕЦБ на стойност 160 млрд. евро.
Що се отнася до преструктурирането на банковия сектор, несъмнено най-важната поука, която трябва да си направим от опита през последните няколко години и от сериозната криза, е, че основните финансови институции и банки не могат да се оставят в частни ръце. Преследването на печалба от страна на частните институции имаше огромна роля за съсипването на нашите икономики, за което работещите хора платиха жестока цена. Най-големите финансови институции, най-големите банки трябва да са притежание на демократичната държава. Трябва да сложим край на диктатурата на финансовите пазари и огромните им ресурси следва да се използват в полза на обикновените хора чрез предоставянето на заеми на малките предприятия, на достъпни и евтини ипотечни заеми за подпомагане купувачите на жилища и т. н.
Jaroslav Paška
от името на групата EFD. - (SK) Г-н председател, на 18 март новият Европейски банков орган публикува сценарии и стрес тестове, чрез които иска да подложи на проверка европейските банки.
Ако искаме експертите да приемат резултатите от тези тестове, не трябва да допускаме повърхностност и несъответствия, които характеризираха тестовете на банковия сектор през юли 2010 г. Предвид факта, че надеждността на целия европейски финансов сектор вероятно ще бъде оценявана в съответствие със строгостта на тези тестове, би било добре те да са възможно по-всеобхватни и да отразят точно фактическите рискове, с които финансовият сектор може да се сблъска през настоящия период. Ето защо според мен тези тестове не трябва да заобикалят адекватната оценка на уязвимостта към определени държавни дългове или дългове на други банки, за да отразят най-неблагоприятните сценарии, като прекратяване на плащанията от някоя страна, например. Трябва също да гарантираме балансиран и справедлив подход при оценката на различните банкови структури и бизнес модели в отделните държави-членки и да опитаме да се погрижим новите стрес тестове да обхванат, доколкото е възможно, целия банков сектор на всяка държава-членка. Само така ще си възвърнем доверието на финансовите експерти.
Elisa Ferreira
(PT) Г-н председател, г-н член на Комисията, навсякъде в анализа на банките, извършен през 2010 г., се признава, че един от проблемите на тези тестове е преобладаващо националната логика както по отношение на методологията и диагностиката, така и по отношение на избора на критерии. По-нататък в доклада, който учтиво споменахте и по който бях докладчик, Парламентът изисква засилване на европейското измерение при управлението на банкови кризи.
Междувременно бяха създадени Съветът за системен риск и Европейският банков орган (ЕБО), което показва, че най-после ще дадем европейско измерение на банковия сектор.
Европейският съвет от 24 и 25 март се позовава обаче на стрес тестовете, които разискваме, както следва. Ще го прочета на английски, защото това е документът, с който разполагам.
(EN) "Преди публикуване на резултатите държавите-членки ще подготвят конкретни и амбициозни стратегии за преструктуриране на уязвимите институции, включващи решения, свързани с частния сектор... но също и солидна рамка в съответствие с правилата за държавна помощ за предоставяне на държавна подкрепа в случай на нужда."
(PT) Следователно, що се отнася до стрес тестовете, това, което правим в момента - без каквато и да е ясна и разбираема нормативна уредба, хармонизираща различните национални практики - е да препоръчаме държавите-членки да се справят сами. Отново засилваме националното измерение за постигане на решение и за коригиране на стрес тестовете на банковия сектор.
Това ме навежда на следния фундаментален въпрос. С подобен вид методология няма ли да изпуснем златната възможност вместо национална да създадем най-после европейска рамка за решаване на проблема с регулирането?
Olle Schmidt
(SV) Г-н председател, живеем в трудни времена. Финансовата криза ни показа колко важно е за гражданите да имат доверие в банките и платежните системи. Следователно стрес тестовете са важен инструмент за проверка на устойчивостта на банките спрямо неочаквани шокове. Финансовата стабилност се състои в добрата капитализация и устойчивостта на банките. Нашият опит показва, че строгите тестове увеличават доверието в банковата система и трябва да бъдат строги, надеждни, изчерпателни и с ясни изисквания. За съжаление, примерът на Ирландия показа обратното.
Бих искал да изтъкна значението на откритостта и прозрачността при публикуването на резултатите от стрес тестовете. Публикуването на отделните тестове е много важно с оглед да се съдейства за засилване доверието на гражданите и пазара в банките. Точно както каза г-н Барние, доверието е най-важното.
Бъдещите стрес тестове трябва постоянно да се доразвиват, за да отразяват реалните пазарни условия и рискове. Отчитането равнището на уязвимост по отношение на държавния дълг ще позволи на пазарните участници да направят свои собствени оценки на риска. Това е важно за засилване доверието на пазара в замисъла и надеждността на тестовете. Комисията, Европейският съвет за системен риск (ЕССР) и Европейският банков орган (ЕБО) трябва да изяснят какво стрес тестовете целят да покажат и да проверят и гарантират, че предположенията, които са залегнали в стрес тестовете, отразяват тези рискове.
Ако стрес тестовете покажат, че отделни банки не покриват изискванията, държавите-членки трябва незабавно да предприемат мерки. Шведският опит с банковата експанзия в балтийските държави показа, че рискът може бързо да нарасне в резултат от засилващи се неравновесия. Историята ни учи, че е необходима предпазливост, но забавянето или колебанията при наличие на незадоволителни резултати могат да бъдат пагубни. Благодаря.
Philippe Lamberts
(FR) Г-н Председател, г-н член Комисията, госпожи и господа, стрес тестовете са последната мода. Насред тази дълбоката икономическа и финансова криза подлагаме нашите банки на стрес тестове! Имаме и ядрена криза, дайте да подложим и атомните си електроцентрали на стрес тестове! Като че ли самата идея за стрес тестовете трябваше да успокои нашите съграждани или финансовите пазари. Защото очевидно всичко зависи от вероятните сценарии, които те отчитат, и, както казахте, г-н член на Комисията, не можем да заявим, че миналогодишните финансови стрес тестове бяха много надеждни от тази гледна точка.
Освен това, както Вашият колега г-н Йотингер призна тази сутрин, ядрените стрес тестове са също една голяма шега - във всеки случай, поне досега - тъй като вероятността един самолет да се вреже в електроцентрала не е взета предвид. Ето защо бих искал да кажа, че в подобни случаи, когато самолет се разбива в атомна електроцентрала, очевидно е налице риск от неизпълнение на задълженията.
Г-н член на Комисията, казвате, че трябва да се имат предвид реалистичните възможности, но така ние не отчитаме възможността суверенна европейска държава да прекрати обслужването на задълженията си. Ето защо бих искал да отбележа следното: или разглеждате това като възможност, която трябва да се отхвърли, и, ако е така, бих казал, че отказвате да го признаете, защото данните за гръцкия и ирландския дълг ясно показаха, че рано или късно тези държави ще трябва да преструктурират дълга си, или се опитвате да печелите време и, ако е така, бих Ви казал, че това е също толкова безотговорно, защото колкото повече време е нужно за решаване на проблема, толкова повече той ще струва на обществото като цяло. Ето защо по този въпрос апелирам към чувството Ви за реалност и отговорност, г-н член на Комисията.
Вие сте амбициозен европеец. Знаете, че хората, чието ниво на стрес се тества всеки ден, са наши съграждани, които знаят твърде добре, че докато не хванем бика за рогата, няма да можем да гарантираме тяхната сигурност или сигурността на финансовите пазари. Да хванеш бика за рогата днес означава радикално да преструктурираш финансовата индустрия в Европа. Знам, че Вие започнахте, но това предполага необходимост от европейска бюджетна федерация. Ще обсъдим отново този момент обаче утре.
Othmar Karas
(DE) Г-н Председател, г-н Барние, госпожи и господа, най-напред бих искал да изразя благодарността си за подробния отговор на моя парламентарен въпрос от 8 февруари относно стрес тестовете на ирландските банки.
Днес изяснихме нещо: доверието застрашава надеждата. А също, че един сериозен, прям и решителен подход ще ни помогне да преодолеем кризата на доверие. По тази именно причина съм принуден да кажа, че не считам, че последният стрес тест беше правилно оценен. Последиците са неизвестни. Въпреки логичните заключения, които очертахте днес, аз все още не съм наясно относно последиците от предстоящия тест. По тази причина имам три въпроса.
Първият е този: г-н член на Комисията, как можете да гарантирате, че този път ще се заложи на дългосрочен, а не на краткосрочен подход, какъвто беше приложен последния път спрямо ирландските банки?
Второ, влошава ли се кризата на европейския публичен дълг пред очите ни, както описа г-н Giegold? При сегашните стрес тестове ще се тества влошаването само по отношение търговските портфейли на банките. Ценните книжа, държани до крайния срок на погасяване обаче, се намират в банковия портфейл. Но банковият портфейл няма да бъде включен в стрес теста. Как можете да обосновете това разграничение?
Трето, няма ли все пак това отново да породи усещането, че дългосрочното оцеляване на банките е гарантирано, защото главният ни проблем - кризата на държавния дълг, не бива оценен правилно?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Г-н Председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, бих искал да Ви благодаря за отговора.
Важното е да се постави правилна диагноза, а след диагнозата да може да се приложи правилно лечение. Ето защо следва да направим стрес тестовете по-прозрачни и надеждни - и сме се насочили в правилната насока - но трябва да направим и отговора по-ефективен.
Нуждаем се от платежоспособни финансови институции, стабилна финансова система и преди всичко възстановяване на предоставянето на кредити за реалната икономика.
Банките, които издържат стрес тестовете, не са освободени от необходимостта да направят всичко възможно, за да се справят с неблагоприятните сценарии и да се подготвят за още по-взискателна регулаторна ситуация. Банките, които не издържат тестовете, трябва незабавно за потърсят решение за преодоляване на ситуацията, а държавите-членки - онези, които още не са го направили - следва да предприемат инициативи за подпомагането им и да допринесат за тяхната рекапитализация или да потърсят решение.
Европейският банков орган може да формулира препоръки за коригиране на установените рискове, така че да се идентифицира всяка институция, която представлява системен риск - и ще бъде обект на надзор от по-високо равнище - за да могат да се предприемат спасителни и възстановителни процедури и процедури за преструктуриране.
Ще получите нашата подкрепа за подобни процедури, г-н член на Комисията, така че да може да се създаде една амбициозна европейска рамка, дори да се отиде по-далече, защото паричният съюз изисква по-силна финансова интеграция, но и по-силна фискална и политическа интеграция.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Г-н председател, стрес тестовете са важни за оценка на здравето на банковата система. Две условия обаче са абсолютно необходими. Първо, качеството на тестовете и точността на процедурата на оценка. Бих искал да спомена, че в различните страни банките са прилагали различни бизнес модели. В Румъния, както и в други страни, банките не са участвали в трансакции с токсични активи. От друга страна, те провеждаха кредитна експанзия въз основа на външни ресурси с краткосрочен характер, предоставяни за дългосрочно финансиране. Резултатите обаче бяха сходни: загуби, особено висока уязвимост, породена в съответните страни, и, очевидно, липса на отговорност при управлението на риска. Второто условие е прозрачността на резултатите от теста, който ще проведем в банковите системи. Тази прозрачност се изисква както от финансовите пазари, така и от гражданите.
Olle Ludvigsson
(SV) Г-н Председател, по време на неспокойния период, през който преминаваме по отношение на публичните финанси през последните няколко години, ние изгубихме от фокус корена на проблема. В стремежа си да спасим публичните финанси на най-слабите страни бяхме склонни да забравяме, че нашият най-голям проблем са банките.
Така стоят нещата отчасти за сметка и на факта, че продължителната поредица от провали в банковия сектор е основната причина, поради която сега публичните финанси в толкова много страни са нестабилни, и отчасти, защото много от ключовите слабости на банковия сектор продължават да съществуват. Трябва да открием ефективни решения за публичните финанси на Атина, Дъблин и Лисабон. Те обаче няма да имат кой знае какъв смисъл, ако същевременно не подкрепим европейските банки, които все още не могат да се справят сами. Ако на този стадий не направим необходимото да създадем устойчив банков сектор, това рано или късно ще доведе до такава тежест за публичните финанси, че дори и най-силните страни ще имат трудности да се справят.
Това, което е особено обезкуражаващо в този контекст, е фактът, че редица държави със здрави финанси правят много малко за преодоляване на слабостите в собствените си банкови системи. Те шумно изискват подобрения в Гърция, Ирландия и Португалия, но не правят необходимото, за да се подготвят предварително, въпреки факта, че разполагат с ресурси. Това е неприемливо.
Ясно е, че сегашните тестове следва да се проведат по най-строг и прозрачен начин, който внушава доверие. Също толкова ясно е, че стрес тестовете трябва да бъдат последвани от подходящи инициативи за преодоляване на установените слабости. Една обща европейска стратегия би била много ценна. Очаквам Комисията скоро да подеме подобна инициатива въз основа на указанията, предложени от Парламента в доклада на г-жа Ferreira относно управлението на кризата в банковия сектор. В края на краищата обаче главната отговорност остава на национално равнище. Всички държави и особено най-силните трябва да предприемат мерки за справяне с недостатъците, които все още съществуват в банковите системи. Благодаря.
Thomas Mann
(DE) Г-н председател, г-н Барние, стрес тестовете на банките, които ЕС проведе миналото лято, се нуждаят от радикално преразглеждане. Несъмнено е недостатъчно да се фокусират само върху капиталовата база на банките. Отражението на кризата върху ликвидността им също трябва да се подложи на проверка. Ще напомня: банки като Lehman Brothers се сринаха, защото се сблъскаха със значителни ликвидни проблеми. Не мога да разбера споровете дали резултатите от проверките на ликвидността следва да се публикуват.
Всеки, който настоява данните да се държат в тайна, подронва целта на тези тестове. Няма никакво съмнение какво се цели: целта е да се преустанови загубата на доверие на пазарите в банките, които не са издържали тестовете. Последствията обаче от това обществеността да не се информира относно резултатите от тестовете просто ще породи по-голяма несигурност. Слуховете и полуистините процъфтяват в подобна обстановка.
Въпреки че хората ще критикуват новата методология и различни параметри, общата цел трябва да бъде ясна. Прозрачността е от първостепенна важност при определяне на податливостта на европейските банки на кризи. Необходимо е спешно изграждане на широко доверие и е в интерес на банките да вземат участие в този процес.
Antonio Cancian
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, бих искал да благодаря на г-н Барние за отличната му работа. Трябва да възстановим стабилността и доверието и според мен за тази цел се полагат огромни усилия. Нормативната рамка за управлението на кризи предоставя на г-н Барние възможност да предприеме набор от превантивни мерки, както и да управлява настоящата ситуация. Трябва да бъдем внимателни и да се противопоставим на бюрократичното изкушение да се създават органи, агенции или други инструменти, които в бъдеще могат да усложнят нещата.
Координираният подход към общата правна рамка на Европейския съюз е много важен за преодоляване на проблеми и бъдещи финансови кризи, както и да се даде възможност на банките да оперират по един по-систематичен начин и при еднакви условия в цяла Европа. Аз съм на мнение, че за да се осигури прозрачност, регулаторите трябва постоянно да развиват стандартните правила и процедури.
Бих подчертал обаче, че трябва да се действа внимателно, когато се публикуват резултатите. Финансовата 2010 г. ясно показа колко деликатно и важно е публикуването на резултатите от гледна точка на последователността. Те могат да предизвикат също така контрапродуктивни реакции на пазарите и да причинят дестабилизация. На този проблем трябва да се отдели подобаващо внимание и сериозно да бъде взет предвид.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, някога в Ирландия банките бяха на почит. Сега те биват осъждани и не е необходимо да се задълбаваме в причините за това. Тук съм, за да задавам въпроси, а не да споделям прозрения, а аз имам доста въпроси.
Първо, трябва ли всички банки да се подлагат на стрес тестове? Второ, можем ли да бъдем сигурни, че оттук нататък стрес тестовете ще отразяват действителното състояние на банките? И, трето, какви правомощия има Европейският банков орган да налага властта си на банки нарушителки, банки, които са изложени на прекомерен риск, банки, които се държат безотговорно и т.н.?
Накрая, г-н Gauzès посочи необходимостта да се освободим от зависимостта си от рейтинговите агенции. Как може тази идилична ситуация да настъпи колкото може по-скоро?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Благодаря много за възможността да задам въпрос. Бих искал да съвсем ясно да се разбере, че ако не бяха мерките, предприети от Европейската комисия и от Вас самия, г-н член на Комисията, без съмнение днес състоянието на европейската банкова система щеше да бъде по-лошо. Ситуацията обаче е много динамична. За щастие, решихме някои от проблемите, свързани с банковата ликвидност, но възникват нови проблеми и заплахи. Във връзка с това бих искал да попитам, г-н член на Комисията, дали бихте споделили с нас вижданията си относно заплахите, които възникват понастоящем, и тези, с които ще трябва да се справяме в близко бъдеще. Бих искал да подчертая най-категорично, че някои от проблемите, за щастие, са вече зад нас, но постоянно възникват други.
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, да не забравяме, че има хора, засегнати от тези проблеми. Днес срещнах млад ирландец, летящ за Франкфурт с еднопосочен билет за Австралия, и той е само един от хилядите, които правят това поради нашите икономически и банкови проблеми.
Ще признае ли Комисията, че щетите, нанесени на доверието в Европа със замазване на положението с първите банкови стрес тестове - казвам това с голямо съжаление - са почти непоправими? Гражданите на Европейския съюз гледат като на бедствено положение това, което се случи с банковия сектор. Ние уронихме доверието в Европейския съюз и еврозоната.
Както знаете, ирландският банков сектор премина втори цикъл от стрес тестове и новото правителство задейства план за преструктурирането му. Необходимият допълнителен капитал беше 24 млрд. евро. Отражението върху ирландската икономика сега е, че добрите предприятия са лишени от капитал, докато банките правят усилия да покрият различни изисквания. Това е един недопустим сценарий и аз бих искала г-н членът на Комисията да се занимае с него.
Elena Băsescu
(RO) Г-н председател, фактът, че предишните стрес тестове не бяха убедителни, затруднява провеждането на следващите. Кризата в Ирландия деформира значително новите данни за европейската банкова система. В тази ситуация бъдещите тестове трябва да бъдат много по-точни от гледна точка на предоставяната информация. Националните органи следва вече да приложат плана за действие. По този начин биха били решени проблемите им със стрес тестовете по принцип. Не трябва да чакаме банки да се провалят на тест. Новите тестове трябва да разкрият слабостите на банковата система, като установят къде е нужно консолидиране на капитала. Бих искала да изтъкна важността на един справедлив подход, който Комисията трябва да възприеме при прилагане на стрес тестовете в абсолютно всяка държава-членка.
Накрая, намирам за полезна информацията от Комисията относно основните изменения, които тя предлага.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Г-н председател, значението на този проблем изпъква най-добре от факта, че трима членове на ЕП отправиха сходни въпроси към Комисията. Това не е случайност, защото ако проведем тест, подобен на миналогодишния, който не успя да възстанови доверието в европейския банков сектор, това може да накърни авторитета на Европейския съюз. Работата на ЕССР и ЕБО, които изготвят тестовете, изглежда правилна както по отношение на единната методология, така и на използваните методи за провеждането й.
За мен обаче дори след отговора на члена на Комисията някои въпроси остават открити. Например обхващат ли процедурите за подбор трансграничния бизнес и взаимоотношенията между акционерите, както и различните бизнес модели? Друг въпрос е дали може да се твърди с пълна сигурност, че подобна серия от стрес тестове няма да пропусне някоя банка, чиито операции представляват риск за европейската икономика.
Мишел Барние
Г-н председател, благодарен съм на всички, които в този късен час взеха думата и демонстрираха активното внимание на Европейския парламент, а бих добавил - и неговата способност за разбиране по този труден въпрос.
Първо, да се върнем веднага на въпроса, повдигнат от г-жа Gáll-Pelcz, която говори за отговорността на Комисията - свикнал съм да поемам моята отговорност - и ще подчертая, че стрес тестовете, които се провеждат днес, са подготвени от и са задължение на новия орган, който създадохме заедно - Европейския банков орган. Разбира се, ние работим тясно с този орган и, подобно на Европейската централна банка, помогнахме на ЕБО да бъде подготвен новият кръг от тестове, но ЕБО носи основната отговорност за това.
Г-н Zemke повдигна един доста обширен въпрос относно бъдещите заплахи и рискове. Първо, считам че няма такова нещо като нулев риск нито в тази област, нито в областта на околната среда. Според мен е много трудно да се предскаже бъдещето и все пак знаем, г-н Zemke, че пазарите реагират много по-бързо, отколкото нашето време - времето на демокрацията, без значение колко бързо реагираме или колко бързо и ефективно искаме да реагираме.
Как въпреки това да бъдем по-подготвени, отколкото бяхме преди четири години, когато се изправихме пред кризата, възникнала в САЩ и помела почти всичко по пътя си? Като създадем инструменти, рамки за управление, надзор, отговорност, прозрачност - всичко, което липсваше, всичко, което беше част от мощната вълна на ултралиберализма, преминала по света през 90-те години, и всичко, което също беше отчасти демонтирано поради нелепата идея, че пазарите могат да се саморегулират.
В рамките на Г-20, а в някои области навярно ще отидем по-далеч, отколкото иска Г-20, днес ние търпеливо пресъздаваме управлението, нормативната рамка, прозрачността, щях да кажа съвсем просто "морала", ако мога да употребя тази дума, или етичните рамки и инструменти, които твърде много липсваха в организацията на финансовите пазари през последните близо 15 години.
Ето защо вашето разбиране за възникналата ситуация е важно. Ето защо вашата роля в създаването на наши собствени европейски надзорни органи - г-жа Goulard спомена Европейския съвет за системен риск - е много важно.
По тази причина - а това е към г-н Gauzès, който спомена рейтинговите агенции - ние включваме тези мерки, тази конкретна тема на тазвечершното заседание, във всичко, което търпеливо правим седмица след седмица, в големия европейски проект за финансово и икономическо управление, и все още ни предстои много работа. За мен не би било проблем да употребя думата "федерация" в контекста на този голям проект, мисля, че г-н Giegold я използва по-рано. Необходимо е да обединим нашата енергия и нашите политики и понякога се налага да отидем отвъд рамките на обичайната координация.
Съгласен съм с г-н Gauzès относно важността на продължаването на реформите в областта на рейтинговите агенции. Работим върху трета реформа, която ще допълни предишните две. Колкото до въпроса който повдигнахте, г-н Gauzès, относно прекомерната зависимост от рейтингите, ние възнамеряваме да се избавим от редица рейтинги много скоро, в началото на юли. Ще се избавим от редица позовавания на рейтинги, така че да преустановим тази прекомерна зависимост на банките от рейтингите, а всъщност и не само на банките. Следователно работим по този въпрос.
Г-жа Goulard спомена забележките, направени от г-н King и г-н Enria, и аз си ги отбелязах. Благодаря й, че насочи вниманието ми към тези коментари, още повече че те демонстрират един активен и адаптивен подход, от което съм много доволен. Бих искал да й благодаря и за това, че спомена много важната роля - съзнаваме колко сме Ви много задължени, г-жо Goulard - на Съвета за системен риск. Трябва да работим с всички тези заинтересовани страни и с ЕБО и, естествено, да се съобразяваме с ролята на Съвета за системен риск, така че да прилагаме стрес тестовете последователно и да извличаме поуки от тях.
В крайна сметка не от ЕБО, а от държавите-членки ще зависи да си извлекат поуки, като въведат в действие условия и механизми, които ще наблюдаваме отблизо в периода непосредствено след стрес тестовете.
Когато се създаваха трите европейски надзорни органа и Съветът за системен риск, казах, че се каним да проучим терена, като минем през него. Това и правим. Считам, че ЕБО върши добра работа под ръководството на г-н Енриа. Същото може да се каже и за останалите органи, за Съвета за системен риск, г-н Giegold, за Европейския орган за застраховане и професионално пенсионно осигуряване (ЕОЗППО). По-рано споменахте тестовете в застрахователния сектор. ЕОЗППО понастоящем подготвя серия от тестове в този сектор, както ЕБО направи за банките.
Повдигнахте много чувствителен и важен въпрос, г-н Giegold, както г-н Karas и г-н Schmidt по-рано, а именно - шока от държавните дългове. Както вече заявих, а тази вечер няма да кажа нещо различно по въпроса, ЕБО е натоварен с изготвянето и развитието на тестовете. Имах усещането, че един шок върху банковите портфейли би бил нереалистичен, поради което нямаше смисъл от провеждане на тестове на банковите портфейли на този етап. Всичко, което мога да кажа, е, че имаме диалог с ЕБО, решени сме - г-н Giegold извлече поуките от този нов кръг тестове така, както ние от предишния кръг, който беше незадоволителен - и имаме амбицията - г-н Sánchez Presedo пожела да покажа амбиция - да бъдем взискателни и строги в провеждането на диалога, като се съобразяваме с правомощията и независимостта на ЕБО, също както ние в Комисията изискваме да се съблюдава нашата собствена независимост. Моята амбиция, г-н Giegold, е да осмисля рационално поуките от този кръг тестове, които ще се проведат в края на юни, и да науча колкото може повече от нашия диалог с ЕБО, за да подобрим следващия кръг.
Г-н Mann, подобно на Вас, г-н Giegold, спомена оценката за ликвидния риск. Както знаете, оценката на ликвидния риск не е част от самия стрес тест, резултатите от който ще се публикуват. В началото на годината ЕБО обяви, че ще проведе отделен тематичен преглед на ликвидните рискове в банковия сектор на ЕС като част от редовния цикъл за оценка на риска през първото тримесечие на 2011 г. Следователно той ще се занимае с този въпрос в паралелен контекст, така да се каже.
Г-н Karas призова своите колеги - членове на Парламента и Комисията, да обобщим всичко, което правим, в дългосрочните стратегии, и бих искал да кажа на г-н Karas, че това е общ принцип, към който се присъединявам и който показва духа на работа в моите екипи, за да предложим едно съвсем ново законодателство, представляващо част от финансовото и икономическо управление, от което се нуждаем. Това е валидно особено във връзка с проблема с управлението, относно това, което ще направим от гледна точка на отговорността на акционерите - работим в дългосрочна перспектива - и, както казах по-рано на г-жа Ferreira, искаме да направим във връзка с преобразуването на проблемни банки. То е валидно и за друг проблем, който имам предвид, макар че вие не го споменахте, и е сред основанията или причините за кризата - неприлично високото заплащане и надбавките, които са били още по-високи, когато са поемани повече рискове, тъй като онези, които са ги поемали, са знаели, че всички останали ще плащат заради тях.
Когато направим преглед на прилагането на сегашните насоки относно заплатите и надбавките и видим къде те не постигат целите си, ще гарантирам безусловно, както мнозина от вас поискаха, че те ще бъдат транспонирани и приложени във всички държави-членки през идните седмици. Когато казвам, че имам предвид нови насоки относно този проблем, то е точно с цел да се премахне една от причините за кризата - безумното поемане на риск - и да се накарат участниците в банковия сектор отново да бъдат по-предпазливи и отговорни.
Г-жа Ferreira и г-н Lamberts се усъмниха в съгласуваността на тестовете. Вече казах какво мисля за недостатъците на предишните тестове. Необходима е повече последователност, повече Европа в прилагането на тестовете и по тази причина партньорската проверка с ЕБО също ще бъде много полезна.
Ще се отнася до въпроса за хармонизираната рамка за преобразуване на проблемни банки, точно по това работим, г-жо Ferreira. Мога да потвърдя пред Вас, че ще представим нашето предложение преди края на лятото и че всъщност откровено ще разчитаме на предложенията, които Вие направихте.
Много от вас, включително г-н Ludvigsson, г-жа Ford, г-н Cancian и г-жа Băsescu, току-що призоваха тестовете да бъдат - ще повторя това, което чух - строги, надеждни и прозрачни. Отново, в цялостния контекст на финансовото и икономическо управление, който заедно сме на път да създадем, тестовете през 2011 г. ще бъдат по-строги, по-надеждни и по-прозрачни, отколкото при предишния кръг, ще добавим към изводите и наученото от прегледа на цикъла от 2011 г., за да гарантираме, както настоявате, че на следващи етапи стрес тестовете в банковия сектор ще бъдат дори още по-ефикасни, по-строги, по-надеждни и по-прозрачни.
Председател
Благодаря Ви много, г-н Барние. Нашите разисквания отнеха малко повече време. Преди всичко Ваша е заслугата, че отговорихте на всеки оратор. Но за в бъдеще може би с възпитателна цел ще трябва да приемем, че в заключителното си изявление членът на Комисията ще отговаря само на онези оратори, които се намират в залата. Така ще спестим малко време. Последното разискване изчерпа лимита на времето, с което разполагаме.
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Zigmantas Balčytis
в писмена форма. - (LT) Както можем да се убедим днес, проведените миналата година стрес тестове на банките, опериращи в държавите-членки на Европейския съюз, не успяха да разкрият действителното състояние на този сектор. Ирландският пример показа, че тази проверка е по същество ненадеждна. Тази година се проведоха леко подобрени тестове и всички очакваме техните резултати. Смятам, че за да възстановим изобщо вярата на гражданите на ЕС в банковата и финансовата система и да гарантираме доверието в цялостната европейска финансова институционална рамка, трябва да се предоставят повече правомощия и по-важна роля на новосъздадения Европейски банков орган. Считам, че тестовете следва да се провеждат систематично и да покриват колкото може по-широк диапазон рискове, тъй като те варират в държавите-членки. Европейският банков орган също следва да разработи ясни процедури и да има възможността да взема решения, които са задължителни за банките, ако проверките, които се правят, разкриват тяхната финансова нестабилност или ненадеждност.
Csanád Szegedi
Интересно е, че след провала на стрес тестовете пресата беше наводнена с лъжливи съобщения за успех дори миналата година - очевидно и това е резултат от машинациите на Европейската комисия. И сега не само ние, а всички - от либералите до ЕНП - изискват обяснение за провала. Те обаче търсят решение в погрешна насока, например под формата на допълнителни правителствени капиталови инжекции в банките или на по-нататъшна брюкселска централизация. А фактическата причина за провала е точно тази, че брюкселската бюрокрация просто не е способна да ни подпомага ефективно в повечето сфери от нашия живот. Така че след фиаското те не би следвало да искат по-нататъшно изземване на права от държавите-членки и да прахосват милиарди евро за създаване на нови гигантски институции. Напротив, те следва да признаят, че Европа не може да съществува като Съединени европейски щати и че колкото повече власт се дава на Брюксел, толкова повече коефициентът му на полезно действие ще намалява.
