Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0223/2009).
Следните въпроси са отправени към Комисията.

Относно: Какви са мерките на Комисията за осигуряване на рамка, която да мотивира предприятията да инвестират в областта на изследването и да насърчи банките да финансират посочените инвестиции
2009 e европейска година на творчеството и иновациите. Приетата през 2000 година Лисабонска стратегия си поставя за цел да превърне европейската икономика до 2010 година в "най-динамичната и конкурентоспособна икономика в света, основана на знанието". Посочената обща цел впоследствие получи конкретен израз чрез други две цели: повишаване равнището на трудова заетост до най-малко 70% и увеличаване равнището на инвестиции в областта на изследванията до най-малко 3% от БВП, като се предвиждаше две трети от тази сума да се предоставя от частния сектор. За съжаление през 2009 година икономическата и финансова криза засегна всички държави-членки на ЕС и ограничи достъпа на частните компании до финансови инструменти. Равнището на инвестициите в областта на изследванията не надвишава 1,85% от БВП и само пет държави-членки са инвестирали в изследвания над 2% от БВП. Икономическото възстановяване на държавите-членки ще се реализира единствено, ако ЕС успее да запази конкурентоспособността си, но това зависи от инвестициите в областта на изследването и образованието.
Какви мерки предвижда да вземе Комисията, за да осигури рамка, която да мотивира частните предприятия да инвестират в областта на изследванията, и по-специално, в областта на приложното изследване, и за да насърчи банките да финансират инвестициите в областта на изследванията и иновациите?
Гюнтер Ферхойген
Политиката на Европа в областта на научните изследвания и иновациите по същество се основава на Седмата рамкова програма за научни изследвания, която се провежда от 2007 до 2013 г., Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, която се провежда през същия период, и кохезионните фондове, които също важат за този период. В процеса на подготовка за тези три основни програми Комисията представи дългосрочна стратегия и план за действие през 2005 и 2006 г. Планът за действие беше предложен през 2005 г., а широкообхватната иновационна стратегия е от 2006 г. Резултатите от тези различни програми са изложени в изчерпателна документация на Комисията и често са обсъждани тук, в Парламента. Ще се радвам, г-жо Ţicău, да Ви предоставя отново всички тези документи. В ограниченото време за въпроси не е възможно да Ви предам тяхното съдържание, но ще се опитам да изтъкна ключовите моменти.
Чрез Седмата рамкова програма за научни изследвания станахме свидетели на наистина забележително увеличение на европейските разходи за научноизследователска и развойна дейност, като същевременно бяха създадени и поредица от нови инструменти, по-специално, съвместните технологични инициативи, и те се доказаха като изключително успешни.
Кохезионните фондове са нови и по-добре пригодени към целта за насърчаване на научните изследвания и иновациите и е наистина забележително, ако погледнете числата - за посочения период в кохезионните и структурните фондове за тези области са предвидени 86 млрд. евро, което във всеки случай е 25% от общия размер на структурните и кохезионните фондове. В рамките на европейската структурна политика беше създаден нов инструмент, инициативата за подкрепа JEREMIE, който е предназначен най-вече за осигуряване на по-лесен достъп до капитал за малките и средните предприятия. Той се осъществява в сътрудничество с Европейския инвестиционен фонд.
Програмата за насърчаване на иновациите и конкурентоспособността, за която отговарям аз, също по същество е програма, създаваща инструменти за финансиране. По-голямата част от средствата в действителност се изразходват за улесняване на достъпа на малките и средните предприятия до финансови инструменти, които са предназначени да подобрят техния капацитет за иновации.
Сигурен съм, че знаете, че нашата европейска политика за растеж и заетост не съдържа твърде много количествени цели. Имаме обаче една количествена цел, която остава непроменена от 2000 г. Тази цел е 3% от брутния вътрешен продукт да се разходва за научноизследователска и развойна дейност. Днес вече можем да кажем, че тази цел няма да бъде постигната. Разглеждането само на процентните данни обаче е малко подвеждащо, тъй като в крайна сметка абсолютните стойности на разходите за научноизследователска и развойна дейност в Европейския съюз са нараснали с 14,8% от 2000 до 2006 г. Този темп на нарастване е по-голям, отколкото например в САЩ. Въпреки това трябва да кажем, че резултатите не са задоволителни, поради което още през декември миналата година Съветът прие документ за Европейското научноизследователско пространство, озаглавен "Концепция 2020 г.", в който се разглежда въпросът, дали бихме могли да мобилизираме повече финансови средства за европейската политика в областта на научноизследователската и развойна дейност.
Не искам да крия от вас загрижеността си, че сегашната икономическа рецесия заплашва дългосрочната стратегия за напредък в научноизследователската и развойна дейност. Комисията реагира много бързо на тази заплаха през ноември 2008 г. Европейският план за икономическо възстановяване, който допълва мерките на държавите-членки за борба с икономическата криза и има за цел да даде тласък и да противодейства на трудната ситуация във финансовия сектор, е насочен в голяма степен към областите инвестиции в научноизследователска и развойна дейност и насърчаване на инвестициите. Ще ви дам три примера: инициативата "Фабрики на бъдещето" за осъвременяване на промишлената база на Европа с финансиране от 1,2 млрд. евро; инициативата "Енергийноефективни сгради", за която са разпределени 1 млрд. евро; и Партньорството за създаване на "зелени" автомобили", за което също са разпределени 1 млрд. евро в областта на научните изследвания, както и разходи в размер на 4 млрд. евро от други икономически мерки.
Комисията вече започна подготовката на следващата стратегия за растеж и заетост. Без да издавам никакви тайни - тъй като председателят Барозу вече обсъди това в насоките си - мога да кажа, че научните изследвания, развойната дейност и иновациите определено ще играят основна роля в следващата стратегия за растеж и заетост.
Трябва да отбележа още нещо по отношение на иновациите. Всъщност Европа е в доста добра позиция, що се отнася до политиката в областта на научноизследователската дейност. Имаме добри, а в някои случаи и изключителни, възможности за научни изследвания. Имаме също много добри резултати в областта на технологичното развитие. По отношение на иновациите обаче със сигурност можем да бъдем по-добри. Ако разбираме иновациите като прилагане на практика на научноизследователската и развойната дейност за продукти, услуги, проекти и методи - с други думи, навсякъде, където съществува възможно практическо приложение - все още има огромен потенциал за създаване на допълнителен растеж и допълнителна заетост в Европа. Затова тази година Комисията обяви, че ще представи "акт в областта на иновациите". В този смисъл актът е нов политически инструмент, който за първи път разработихме във връзка с малките и средните предприятия - ще си спомните законодателния акт за малкия бизнес (Small Business Act). Ще представим предложение за акт в областта на иновациите, който обединява законодателни мерки, политически инициативи и политически обвързващи насоки в по-голям пакет.
Стремя се да направлявам работата така, че новата Комисия да бъде свободна да реши кога иска да представи този акт в областта на иновациите. Разбирате, че не мога да предопределя този въпрос - той ще трябва да бъде решен от новата Комисия. В подготвителната работа обаче вече е постигнат добър напредък и мисля, че мога да кажа със сигурност, че Парламентът ще се занимае с акта в областта на иновациите през следващата година.
Позволете ми в заключение да кажа, че през последните няколко години станахме свидетели на добър, макар и много непостоянен, цялостен напредък в широк мащаб. В това отношение обаче трябва да възприемем балансирана позиция. Не можем да очакваме например новите държави-членки да имат веднага същия дял на разходите за научноизследователска и развойна дейност от брутния вътрешен продукт, както по-старите държави-членки. Много съм доволен обаче да видя, че новите държави-членки - особено тези, които имат да наваксват най-много - напредват най-бързо, така че според мен развитията като цяло са положителни.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Благодаря Ви за информацията и дадения отговор. Бих искала да попитам Комисията дали възнамерява да проведе обсъждания с европейските банкови институции относно възможността за предоставяне на гаранции и кредити с преференциален лихвен процент за предприятия и проекти, свързани с научни изследвания и иновации, за които в момента се счита, че са силно рискови. Освен това европейските програми за научни изследвания, като например Седмата рамкова програма, които се прилагат за съфинансиране до 50%, не са много подходящи за малките и средните предприятия. Бих искала да попитам Комисията дали възнамерява да промени тези програми, за да увеличи участието на малките и средните предприятия.
Гюнтер Ферхойген
Г-жо Ţicău, това е много ценна забележка и аз с удоволствие мога да кажа, че Комисията споделя същото мнение и поради това предприема точно такива действия. Искам да изтъкна отново, че особено важен проблем за нашите малки и средни предприятия е намирането на необходимия рисков капитал, който да им позволи да финансират научноизследователската и развойна дейност. В тази област са създадени два важни инструмента, а именно Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации и програмата JEREMIE.
И в двата случая съществува един и същ проблем, а именно способността за мобилизиране на кредит с намален лихвен процент съответно чрез Европейската инвестиционна банка и Европейския инвестиционен фонд с помощта на рисков капитал - с други думи, прякото участие на капитала на предприятието - и с помощта на гаранции, за да се улесни достъпът на малките и средните предприятия до този кредит. Това са големи инвестиционни програми, в която участват стотици хиляди европейски предприятия.
Сигурно разбирате, че Европейската инвестиционна банка и Европейският инвестиционен фонд, не могат да управляват информацията за всеки индивидуален случай на отпускане на кредит. Ето защо този процес се осъществява чрез посредници, обикновено банки в държавите-членки. Според последните данни за ситуацията, с които разполагам, с всички държави-членки имаме договорена позиция, според която националната банкова система е интегрирана в тази политика и предприятията, които търсят достъп до финансови средства, осигурявани от бюджета на Общността, могат да получат тези средства чрез въпросната национална банкова система.
Paul Rübig
(DE) Въпросът ми е свързан с концепцията на програма Eurostars, нещо, което изпълнихме в рамките на EUREKA, и която, по-специално, улесни бързото и ефективно разпределяне на средства за малки и средни предприятия. Считате ли, че тази програма може да бъде продължена? Освен това, какви са според Вас предизвикателствата пред Осмата рамкова програма за научни изследвания, за която се обсъжда идеята в бъдеще да предоставим 50 млрд. евро за научни изследвания в областта на енергийната ефективност, по-конкретно по отношение на малките и средните предприятия.
Гюнтер Ферхойген
Г-н Rübig, Вие, разбира се, знаете моя отговор, но аз Ви благодаря за въпроса. Да, считам, че всички програми, които имаме и които улесняват достъпа до финансиране за малките и средните предприятия, могат да бъдат продължени. Тези програми са източник на много положителен опит и поради тази причина следва да ги продължим. Трябва да ви помоля за разбиране относно факта, че не желая да правя коментари относно приоритетите на Осмата рамкова програма за научни изследвания. Първо, както знаете, това не е моя отговорност, а освен това би било неуместно да предопределям позицията на новата Комисия, която предстои да бъде сформирана.
По отношение на основната предпоставка на Вашия въпрос, мога само да кажа, като становище на сегашната Комисия, че през следващите десет години фокусът в политиката за иновации и научноизследователска и развойна дейност ще трябва да бъде върху областта на енергийната ефективност, възобновяемите енергийни източници и в по-широк смисъл в областта на технологиите, които проправят пътя за устойчива икономика и начин на живот.
Познавате ме достатъчно добре, за да знаете, че винаги съм посочвал, че повишаването на енергийната ефективност вероятно е най-евтината и най-ефективна програма за устойчивост, тъй като ни позволява да постигнем много с относително ниски разходи. Следователно, ако новата Комисия внесе конкретни предложения в тази посока, тя всъщност ще може да се възползва от извършената от настоящата Комисия подготвителна работа и нейните политики.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, научноизследователската и развойна дейност, по-конкретно във фармацевтичната промишленост, разбира се, е от основно значение що се отнася до иновациите и борбата със заболяванията, което, от своя страна, е от полза за гражданите на ЕС. Какви действия ще предприеме Комисията срещу фармацевтичните дружества, които се опитват да ограничат паралелната търговия в сектора на лекарствата? Ще бъдат ли категоризирани тези мерки като нарушаващи конкуренцията?
Гюнтер Ферхойген
Г-н Mölzer, този въпрос просто не е актуален, тъй като той беше разгледан изчерпателно и по него беше взето решение във връзка с пакета за фармацевтичните продукти, който Комисията предложи миналата година. По тази тема имаме ясна и недвусмислена съдебна практика на Съда на Европейските общности, според който паралелната търговия с лекарствени средства е част от свободата на вътрешния пазар и следователно не е налице правна възможност за противодействие.
Предложеният от Комисията през миналата година пакет за фармацевтичните продукти не предвижда конкретни правила, които по някакъв начин влияят отрицателно на паралелната търговия. В много важните и всеобхватни предложения, свързани със защитата срещу фалшифицирането на лекарствени средства в законната верига за доставки, по отношение на производителите на лекарства се прилагат същите правила, както към лицата, които извършват паралелна търговия. Няма никаква дискриминация. Не разполагам с информация някой в Комисията да е имал намерение да разглежда този въпрос.
Относно: Информиране на потребителите относно цените на енергията
Наскоро Комисията откри в Лондон "Втория граждански форум за енергията". В своята декларация, членът на Европейската комисия, отговарящ за въпросите на защитата на потребителите, обърна специално внимание на важността на това потребителите на енергия да разполагат с фактури за газ или електричество, които съставляват най-добрия показател за консумацията на енергия поради своята простота и прецизност и поради факта, че позволяват съпоставянето на доставчиците.
Извън големите ежегодни публични прояви, Комисията може ли да посочи конкретно как възнамерява да застави производителите и доставчиците на енергия да постигнат тази изключително важна за гражданите цел, при положение че Комисията отказа да приеме Хартата на потребителите на енергия, предложена от Парламента?
Меглена Кунева
В отговор на първия въпрос на г-н Tarabella относно цените на енергията мога да заявя, че с приемането на третия пакет за вътрешния енергиен пазар значението на гражданите в рамките на вътрешния енергиен пазар нарасна значително. Новите мерки имат за цел да подобрят функционирането на енергийния пазар на дребно и да осигурят допълнителна защита на потребителите. Тези теми бяха обсъдени и проследени на Гражданския енергиен форум, създаден с цел да се подобри функционирането на пазара на дребно в полза на отделните потребители.
Форумът, в който участват представители на потребителите, промишлеността, националните енергийни регулатори и националните администрации, се стреми да подобри прилагането на енергийното законодателство и може да разработва елементи за кодекси за поведение със саморегулиращо и дори квазизадължително действие върху промишлеността. Във връзка с това на първото заседание на форума през 2008 г. беше създадена работна група по отчитането. Препоръките на работната група представляват примери за добра практика при отчитането и бяха представени и одобрени на втората среща на форума през 2009 г. Енергийните регулатори и промишлеността ще докладват за изпълнението на препоръките относно отчитането на следващия форум, който се очаква да бъде през есента на 2010 г.
С третия пакет за вътрешния енергиен пазар беше въведен нов информационен инструмент за потребителите - европейски контролен списък за потребителите на енергия. Контролният списък е средство, което ще помогне за информиране на потребителите в държавите-членки за техните права - най-вече по отношение на отчитането - и ще съдейства за прилагането и изпълнението на енергийното законодателство. Целта е потребителите да получат опростена, точна и практическа информация за местните енергийни пазари. Хармонизирането на правомощията на енергийните регулаторни органи във връзка със защитата на потребителите, което ще доведе до активно наблюдение на пазара, допълнително ще повиши тяхната защита.
Marc Tarabella
(FR) Г-н председател, г-жо член на Комисията, във Вашия отговор Вие всъщност визирате резултатите от втория доклад от есента на 2010 г. относно третия енергиен пакет, който ще се наблюдава внимателно.
Същевременно знаете много добре, че в хиляди жалби, подадени до организации на потребителите и национални регулаторни органи, се засяга въпросът за пълната липса на прозрачност в сметките за електроенергия и газ както по отношение на цените, така и по отношение на реалното потребление. И това става в момент, когато и Комисията, и държавите-членки подчертават в своите енергийни планове необходимостта от намаляване на потреблението и наличието на възможност за сравняване на цените с оглед на евентуална смяна на доставчика. Това беше основната цел на либерализацията.
Ето защо, г-жо член на Комисията, ще мина по същество, като Ви попитам какви мерки - и тук използвам множествено число - възнамерява да предприеме Комисията в краткосрочен план, за да се справи с тези недостатъци. Ще отбележа също, че Комисията отхвърли предложената от Парламента Енергийна харта на потребителите - г-жа De Vits внесе предложението - която беше препоръчана по-рано от Вас самата.
Меглена Кунева
Г-н Tarabella, Вашият въпрос е силно съсредоточен върху това, защо хартата не беше приета. През юли 2007 г. беше открита обществено допитване под надслов "Към Европейска харта за правата на потребителите на енергия". Резултатите от допитването показаха, че съществуващите права на потребителите на енергия не се познават добре.
Идеята за харта, която би създала един законодателен акт, обхващащ правата на потребителите, които в момента са включени в редица европейски директиви и множество национални инструменти за прилагане, беше отхвърлена по правни съображения. Правата на потребителите на енергия, които са залегнали в съществуващото европейско законодателство, вече са правнообвързващи.
Питате защо не може да има стандартизирана сметка за всички потребители. Нашата работна група по въпросите на отчитането, създадена от първия Граждански енергиен форум, потвърди, че правото на саморегулиране на отрасъла, което насърчава новаторството в процесите на отчитане, следва да се запази. Същевременно следва да се гарантира по-голяма прозрачност и съпоставимост на предлаганите на потребителите цени и услуги.
Точността на отчитането е тясно свързана с честотата на вземането на показания от измерителните устройства. Честотата на вземане на показания не е установена в законодателството на ЕС. Този въпрос обаче косвено се решава чрез техниката за интелигентно измерване.
Бих искала също така да подчертая, че по време на Гражданския енергиен форум одобрихме препоръките за добри практики в отчитането, които имат за цел да предоставят на потребителите проста и ясна информация за сметките за газ и електричество.
Чрез индекса за развитие на пазарите на дребно, с който изследвахме различни потребителски пазари, отбелязахме, че пазарът, от който имаме най-много оплаквания, е пазарът на електроенергия. Втори е финансовият пазар, а трети е местният транспорт.
Ето защо Комисията започна голямо проучване на пазара на дребно на електроенергия и ще представи резултатите на форума през 2010 г. Това е вторият аспект на прилагането на резултатите от индекса за развитие на пазарите на дребно и аз считам, че в бъдеще той ще остане един от най-силните инструменти за диагностика на функционирането на пазара на дребно, особено в този случай, който е от толкова голямо и основно значение, а също така е силно свързан с услугите.
Chris Davies
(EN) Бих искал да продължа въпроса: знаем, че домакинствата имат огромен потенциал за спестяване на електроенергия. Разглеждам сметката си за електроенергия, разглеждам я с интерес, защото искам да направя тези спестявания и честно казано я намирам за объркваща.
Ако тя е объркваща за мен, тогава подозирам, че това е така и за мнозина от моите избиратели. Мерките за саморегулиране не са достатъчни. Разясняването е област, в която Европейската комисия може да направи наистина много, и което смятам, че ще се приветства от хората навсякъде, като ще ни помогне значително в нашите опити да намалим нашите емисии, предизвикващи глобално затопляне.
Моля, предайте това на Комисията и помислете отново.
Franz Obermayr
(DE) През първата половина на тази година цените на течните горива на доставчиците на газ паднаха с до 40%. Това обаче имаше само слаб положителен ефект върху потребителите, нещо, което е особено важно през по-студените периоди на годината.
Какви стъпки ще предприеме Комисията, за да гарантира, че потребителите също ще могат да се възползват от тези положителни промени в цените?
Меглена Кунева
Ние сме наясно, че Комисията не определя цените. Това, което можем да направим и с което сме се ангажирали, е да направим цените прозрачни.
В една от последните директиви - Директивата за потребителските кредити от 2007 г. - поискахме от банките да установят обща методология за изчисляване на лихвения процент, въз основа на която потребителите да могат да сравняват предложенията и да намерят най-доброто решение за тях. Разполагаме с няколко инструмента, с които можем да работим; този засяга нелоялните търговски практики и в основата на директивата е залегнала точно прозрачността на цените.
Имаме и още една хоризонтална директива, относно нелоялните търговски условия, която разглежда дали условията са свързани с прекомерно и неоснователно обогатяване. Считам, че за това намекнахте, когато зададохте въпроса за цените.
Този въпрос зависи от нас и трябва да направим всичко възможно, за да гарантираме, че привеждането в действие се прилага еднакво добре във всички държави-членки в Европа, тъй като всички тези директиви в голяма степен зависят от това, как се прилагат. Ето защо предлагам на Европейската комисия да бъде изготвено съобщение относно привеждането в действие. Това е нещо ново, тъй като обикновено привеждането в действие е в ръцете на държавите-членки, но ние трябва да можем да сравним резултатите и да имаме ориентири и ето защо, между другото - във връзка с предишния въпрос за измерванията и за разбирането - силно насърчаваме проекта за интелигентното измерване. Това може да не бъде общоевропейска инициатива, но държавите като Швеция, която осъществява председателството, са сред пионерите в тази област. Мога само да насърча всички да видят този пример и да се възползват в най-голяма степен от него. Това би могло да ни отведе и до други въпроси, като например как да се изчисли с колко всеки от нас допринася за емисиите на въглероден диоксид чрез потреблението на енергия.
По отношение на други области, в последно време Комисията прави много повече за етикетирането с оглед на енергийната ефективност и възможностите за сравняване на цените, за да насърчи използването на потребителски индекси, какъвто например е случаят в Италия и други държави, тъй като това е и много добра услуга, която се предоставя чрез интернет и помага на потребителите да се борят за по-добра цена.
За да постигнем това обаче, трябва да имаме трансгранично пазаруване и предлагане. В момента делът на трансграничната търговия чрез интернет в Европейския съюз е само девет процента, затова е наистина наш дълг да завършим втората фаза на вътрешния пазар, която е пазарът на дребно. Тази област е едно от липсващите звена от вътрешния пазар и аз много се надявам, че Парламентът и Комисията ще ускорят работата по една от важните директиви, предложена в рамките на Директивата за правата на потребителите, която има за цел да създаде набор от правила, които да осигурят по-голяма сигурност и по-голямо доверие - от гледна точка на потребителите и на предприятията - за да се подобри това наистина много ниско ниво на трансграничната търговия в Европа.
Относно: Етикетиране на храни за потребителите
Би ли могла Комисията да посочи какви проучвания е провела или какви доклади е изготвила във връзка с хранителни продукти, които претендират, че оказват полезно въздействие върху здравето, и дали дадена категория от тези храни е била изследвана или тествана, за да се провери дали въпросните твърдения са в действителност валидни, с цел защита на потребителите?
Андрула Василиу
По искане на държави-членки и заинтересовани страни Комисията предложи Регламента относно хранителни и здравни претенции за храните, който беше приет от Парламента и от Съвета през декември 2006 г.
Целта на регламента е именно да се гарантира, че хранителните и здравните претенции за храните са верни, ясни и се основават на общоприети научни доказателства, за да се осигури подходяща защита на потребителите. Следователно Комисията има за цел да състави списъци с разрешени здравни претенции, а също така и да актуализира разрешените хранителни претенции. В регламента се определят процедурите за разрешаване, за да се гарантира, че се правят само научнообосновани здравни претенции.
В тези процедури участва първо Европейският орган за безопасност на храните, който оценява обосноваността на здравните претенции; на второ място, Комисията, която прави предложения за мерки, съответно за разрешаване или отхвърляне на претенции; и на трето място, държавите-членки, които представят в регулаторната комисия своите становища относно мерките.
До този момент Комисията е приела четири регламента, с които се разрешават или отхвърлят здравни претенции. Подобни мерки ще продължат да бъдат приемани в съответствие с оценката на здравните претенции от Европейския орган за безопасност на храните, с което се гарантира, че потребителите не са заблуждавани.
Jim Higgins
(GA) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за нейния отговор. Приветствам проучването и събирането на информация за производството на храни, което се провежда от Европейския орган за безопасност на храните, тъй като вече е доказано, че клиентите са готови да платят по-висока цена за храни, които се свързват с ползи за здравето.
В крайна сметка, най-важното е, че спазваме новите правила и оказваме натиск върху различните дружества да бъдат напълно честни по отношение на обема на информацията, която предоставят, така че да не лъжат хората, които купуват тези продукти.
Андрула Василиу
Мога само да се съглася с уважаемия колега. Точно поради тази причина предлагаме този регламент.
Трябва да кажа, че бяхме впечатлени от броя на получените заявления. Очаквахме няколкостотин, а получихме 44 000 претенции. Консолидирахме тези 44 000 в група от 4 000, които представихме за становище в Европейския орган за безопасност на храните (EFSA). Поради тази причина EFSA не е в състояние да провери всичките 4 000 претенции в срока до декември 2010 г.
Мисля обаче, че за потребителите е много важно да завършим този процес и те да знаят с точност, когато видят претенция и когато в супермаркета видят храни, върху които е посочена претенция, да знаят със сигурност, че тя е научно обоснована и не е подвеждаща.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за тази информация - това, което правите, наистина е много важно.
Над 40 000 дружества са подали заявление за решение, което потвърждава, че техните продукти отговарят на най-високите изисквания и критерии. Какво обаче ще стане, ако те получат това потвърждение, а на практика след известно време продуктите не отговарят на всички изисквания или на всички параметри, описани на етикетите? Какво ще бъде направено, особено в случая на големи международни концерни? Те са получили съгласие и одобрение и това се посочва на етикета, но реалността е съвсем различна. Какво ще се случи тогава?
Paul Rübig
(DE) Ще ми е интересно да чуя как възнамерявате в бъдеще регионалните продукти, предложени за продажба на място, да бъдат етикетирани и пуснати на пазара в съответното свежо състояние и с високо качество?
Андрула Василиу
Отговорът ми на последния въпрос е не, това е нещо съвсем различно. То се отнася до произхода на продукта. Сега говорим за здравните претенции. Когато производител твърди, че даден продукт е добър за вашето здраве поради тази или онази причина, трябва да бъде научнообосновано, че това наистина е така.
Що се отнася до другия въпрос, разбира се, EFSA проучва здравните претенции, които се правят към момента на подаване на заявлението, въз основа на научните доказателства, представени към момента на заявяването.
Разбира се, ако твърдението се прави въз основа на определени научни доказателства и след това производителят промени продукта, е ясно, че става въпрос за измама и срещу този производител ще бъдат предприети действия, защото той не само заблуждава, но и мами, обществеността.
Относно: Променливост на потребителските права
Много често се случва избирателите да се обръщат към избраните от тях членове на ЕП във връзка с проблеми, отнасящи се до техните потребителски права по време на пребиваването им или пътуването им в друга държава-членка. Какъв е подходът на Комисията за насърчаване опознаването и разбирането на правата на потребителите, които са различни в отделните държави-членки на ЕС?
Меглена Кунева
Въпросът за променливите права на потребителите е много навременен. Във всички държави-членки има институции и организации, които имат задачата да насърчават познаването и разбирането от страна на техните граждани на правата на потребителите.
Тези национални институции и организации са представени накратко в уебсайта. Разбира се, мога да посоча адреса на уебсайта. Той е http://ec.europa.eu/consumers/empowerment/cons_networks_en.htm" и е наистина много интересен за разглеждане.
Комисията насърчава познаването на правата на потребителите чрез различни инструменти. Ние спонсорираме мрежа от потребителски центрове в рамките на ЕС, която предоставя на потребителите информация за техните права при пазаруване зад граница и ги подкрепя, ако се нуждаят от защита, в случай че възникне проблем. Уебсайтовете, листовките и брошурите на центровете обясняват на потребителите какви са техните права, например когато пазаруват онлайн, наемат автомобил или направят резервация за почивка в друга държава-членка.
Затова Комисията препоръчва на членовете на Европейския парламент да насочват техните избиратели към съответния Европейски потребителски център в тяхната страна. Освен това Комисията провежда информационни кампании в държавите-членки, които неотдавна се присъединиха към ЕС, за повишаване на осведомеността относно правата на потребителите и за подпомагане на националните организации и институции, в които потребителите могат да намерят допълнителна помощ и съдействие.
Комисията също така насърчава познаването на правата чрез своите образователни инициативи за потребители, като например "Дневникът на Европа", насочена към учениците на възраст между 15 и 18 години и Dolceta - уебсайт, насочен към възрастните и преподавателите.
Не на последно място, през октомври 2008 г. Комисията представи предложение за директива относно правата на потребителите, която в момента е предмет на преговори между Парламента и Съвета.
Тази директива, ако бъде приета, ще намали сегашната фрагментираност на достиженията на правото в областта на правата на потребителите и ще гарантира, че всички потребители в ЕС могат да се ползват от единен опростен набор от права на потребителя, а това ще улесни провеждането на общоевропейски образователни кампании относно правата на потребителите.
В момента Комисията извършва проучвания и установява факти относно информацията, която потребителите получават на мястото на продажба, и преди да предложи конкретни мерки, възнамерява да се консултира с експерти по търговия на дребно, потребителски организации и други заинтересовани страни, работещи в тази област.
Имам и някои новини, които са много важни за нас. Информационният уебсайт Dolceta има две нови разширения. Добавихме още две области: едната е устойчивото потребление, а другата е услугите от общ интерес, така че се разширяваме.
Gay Mitchell
(EN) Благодаря на члена на Комисията за нейния отговор. Бих искал да попитам члена на Комисията, дали е наясно, че хората, които купуват чрез интернет, както тя споменава, например карти за лоялни клиенти от хотели или каквото и да е, срещат истински трудности да намерят някого, при когото да подадат жалба? Може и да има някакъв номер на пощенска кутия, но рядко е посочен телефонен номер или верен имейл адрес. Г-жо член на Комисията, ще внесете ли изискване всяко лице, което продава стоки, да има пряк телефон за контакт, на който хората, които имат трудности, да могат да се свържат пряко с тези, които са им продали дефектни стоки или услуги?
Меглена Кунева
Този въпрос в голяма степен попада в сферата на компетентност на държавните органи в държавите-членки. Комисията може да поиска да провери дали по този проблем работят държавни органи. Имаме мрежа от такива органи. Ние периодично събираме информация, но нашият фокус, на равнище на субсидиарност, е върху това, какво можем да направим на трансгранично или общоевропейско равнище. Иначе нещата са много различни в отделните държави. Това е част от образоването, а както знаем, за него до голяма степен отговарят държавите-членки.
По отношение на жалбите, това, което правя е, да събера всички жалби и да видя на какво равнище са те в рамките на индекса за развитие на пазарите на дребно, сравнявам ги с удовлетвореността на потребителите и след това правя необходимите заключения за отношението към потребителите. Вие сте абсолютно прав, че трябва да сравняваме по колко жалби се получават в различните области. Ето защо предлагаме - и работим по - общ формуляр за жалба в Европа, тъй като информацията, която в момента получават държавните органи в страната "Х", не е подадена по същия начин, както е била подадена в държавата "Z". Ако имаме този общ формуляр за оплакване, неговата цел няма да бъде Комисията да се превърне в един вид омбудсман по въпросите на потребителите, а да развием нашата политика въз основа на тези жалби и на практика да бъдем по-полезни за гражданите. Смятам, че това е наистина важен проект за бъдещето.
Нашите права на намеса в начина, по който държавите-членки разглеждат жалбите на национално равнище, наистина са доста ограничени. Бихме могли да изготвим индекс и да определим критерии за сравнение, но не можем да заменим присъствието на конкретната държава-членка.
С нетърпение очаквам в Европейската комисия, заедно с Парламента, да продължим да определяме критерии и да измерваме отношението към потребителите, а също и колко държавите-членки инвестират в тази политика. Мисля, че е много добра инвестиция, особено сега в тези трудни за икономиката времена, да се види какво е отношението към потребителите, защото това дава добра информация за пазара.
Malcolm Harbour
(EN) Г-н председател, специално исках да бъда тук тази вечер, защото мисля, че това е последната възможност, когато г-жа Кунева може да разговаря с нас като член на Комисията, и бих желал да поставя два въпроса.
На първо място, ще се съгласи ли тя с моето мнение, че информацията за потребителите, едновременните проверки и нейната работа са се увеличи значително през нейния мандат като член на Комисията, отговарящ конкретно за потребителите?
На второ място, ще се съгласи ли тя с мен, че е изключително важно в следващата Комисия отново да имаме член на Комисията, който да се занимава с въпросите, засягащи потребителите? Чухме обезпокоителни слухове, че е възможно това да не е така в новата Комисия и аз исках да й дам възможност тази вечер да ни представи своето мнение.
Меглена Кунева
Имах привилегията да работя с г-н Harbour и за мен беше голямо удоволствие, затова бих искала да му благодаря специално и лично за тази възможност през последните три години. Можете да бъдете уверен, че аз ще продължа да бъда политик, който е убеден привърженик на пазарната икономика, защото пазарът не е прост, а един вид лаборатория за граждански права. Радвам се, че сме толкова близо до същите права, които сега са толкова важни за цялото човечество, а именно правата, свързани с околната среда.
Ресорът за защита на потребителите е наистина много важен. Той засяга пазара и пазара на дребно, но има и още нещо, нещо допълнително и това е въпросът за правата, прилагането, жалбите на потребителите и как да се създаде по-подходяща политика.
Напълно съм сигурна, че председателят Барозу ще намери правилния баланс, защото в речта си, той посочи, че трябва да намерим липсващите звена във вътрешния пазар. Мисля, че едно от тези липсващи звена е пазарът на дребно. Напълно съм сигурна, че председателят ще обърне по един или по друг начин изцяло внимание на проблемите на потребителите и съм убедена, че политиката ще продължи да бъде много стабилна. Въпреки това, разбира се, ще предам посланието.
Относно: Компании за отдаване на автомобили под наем
Одобрява ли комисия практиката на компаниите за отдаване на автомобили под наем, съгласно която потребителите трябва да заплатят пълен резервоар с гориво преди да наемат автомобил, без да се взема предвид факта, че автомобилът може да бъде върнат на компанията с наполовина пълен резервоар, без на потребителя да бъде възстановена съответната сума?
Тази практика отговаря ли на Директивата за пакетните туристически пътувания (90/314/EEО)?
Меглена Кунева
Комисията е съвсем наясно с тази практика на дружествата, които отдават автомобили под наем, и е отговорила на редица други парламентарни въпроси и оплаквания на граждани във връзка с нея. Лично аз получавам много такива.
И преди съм казвала, че такава практика е неприемлива, ако води до това потребителите да заплащат гориво, което не са използвали, без предварително да са били ясно информирани за това. Директивата за пакетните туристически пътувания ще се прилага, само ако наемането на автомобил е включено във ваканционен пакет. Директивата за пакетните туристически пътувания обаче не урежда този конкретен въпрос. От друга страна, тези практики може да бъдат в противоречие с Директивата за нелоялните търговски практики и Директивата относно неравноправните клаузи в потребителски договори.
На първо място, съгласно Директивата относно неравноправните клаузи в потребителски договори стандартните условия не трябва да бъдат значително небалансирани в ущърб на потребителите. Освен това договорните условия следва да бъдат формулирани на ясен и разбираем език. Може да се твърди, че клауза, в резултат от която потребителите на практика плащат за нещо, което не са консумирали, е неравноправна.
На второ място, Директивата за нелоялните търговски практики задължава търговците да отговарят на стандартите за дължима професионална грижа. Търговците трябва да посочват открито и предварително основните характеристики та предлаганата услуга.
Въпреки това уважаемият колега следва да е наясно, че националните правоприлагащи органи определят дали тези практики са нелоялни и дали да преследват дружествата нарушители. Комисията няма изпълнителни правомощия; потребителите, които са закупили трансгранични услуги, обаче могат да подадат жалба в Европейския потребителски център в своята страна, който би трябвало да може да им помогне да получат компенсация от търговци в други държави от ЕС.
Аз считам обаче, че трябва да направим всичко възможно, за да гарантираме, че в законодателството няма пропуски и че потребителите не остават с усещането за несправедливост, безнадеждност и безпомощност.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Бих искал да благодаря на члена на Комисията за нейния отговор и да й пожелая успех във всичко, с което реши да се заеме след участието си в тази Комисия.
Това е преобладаваща практика в целия Съюз и потребителите, които наемат автомобил, имат усещането, че са направили разумна сделка - разбираме въпроса за застраховката, който е много важен - но след това им се казва, че трябва да върнат автомобила с празен резервоар.
Трябва да има директива, която дружествата нарушават. Считам, че не е достатъчно Комисията да посочи, че този въпрос може да бъде решен чрез контакти с потребителските центрове в различните държави. Мисля, че това е голям проблем. Трябва да бъде отправено много ясно послание, че това е изнудване. Хората, които отиват на почивка, често просто вземат автомобил, за да стигнат до мястото, накъдето отиват, и за да се върнат. Зная, че много от моите избиратели са употребили бензин за 15 евро, а той им е струвал 60 евро. Разликата е 45 евро, тъй като за средния автомобил цената на горивото за пълен резервоар е 60 евро.
Това е нещо, което считам, че трябва да бъде решено, и се надявам, че новата Комисия и съответният член на Комисията ще поемат отговорността за този въпрос и ще вземат практически мерки.
Меглена Кунева
Както заявих, прилагането на съответния закон зависи от националните органи и колкото и да сме критични спрямо нашите европейски институции, мисля, че трябва също да имаме предвид, че в действията си трябва да съблюдаваме принципа на субсидиарност, а във връзка с това има определени области, в които Комисията не може да вземе преки мерки.
Мисля, че също така би било много подходящо, ако подчертаем отговорността на държавите-членки; иначе мисля, че имаме добра новина от Парламента, защото комисията по вътрешен пазар и защита на потребителите (IMCO) в момента изготвя доклад по собствена инициатива относно защитата на потребителите, по който докладчик е Anna Hedh. Както беше договорено по време на последното заседание на комисията IMCO, този доклад по собствена инициатива ще обхваща както индекса за развитие на пазарите на дребно, така и прилагането на въпросното законодателство, за което Комисията изготви съобщение на 2 юли 2009 г.
Работим по прилагането, но без участието на държавите-членки ще бъде много трудно да успеем. Аз обаче напълно осъзнавам сериозността на проблема - повярвайте ми, и споделям същото безпокойство, защото получавам много жалби, а не мога да взема практически мерки и да реша въпроса вместо дадена държава-членка.
Seán Kelly
(EN) Наех автомобил във Франкфурт за първия си ден тук в Парламента. Резервоарът беше пълен и беше платен от фирмата. Трябваше да върна автомобила отново с пълен резервоар. Това определено е най-добрата практика. Може ли Комисията да гарантира или да препоръча, че тази практика ще се прилага правилно в целия Европейски съюз? Тя е честна, осигурява прозрачност и е уместна.
Malcolm Harbour
(EN) Това е област, в която аз лично съм разговарял с дружествата за отдаване на автомобили под наем. Освен това има и други въпроси: например претенции за щети на неочаквано висока стойност и автомобили, които не се проверени. Затова се чудя дали членът на Комисията ще се съгласи с мен, че съгласно разпоредбите на Директивата за услугите, засягащи трансграничните доставки на услуги, държавите-членки се насърчават изрично да развиват подходящи етични кодекси за трансгранично предлагане на услуги. Това явно е точно такава област, в която следва да насърчаваме държавите-членки, може би с помощта на Комисията, да организират среща между дружествата за отдаване на автомобили под наем, на която да бъде етичен кодекс, който да бъде подписан от ползващите се с добра репутация оператори и да обхване споменатите от колегите въпроси, както и други сериозни проблеми в областта на защитата на потребителите.
Меглена Кунева
Мисля, че това е една от най-важните идеи, които трябва да развием в бъдеще. На първо място, Директивата за услугите, тъй като несъмнено нашата икономика и животът ни зависят толкова много от услугите и не можем просто да оставим дружества с лоша репутация да развалят цял промишлен сектор.
Трябва да се борим срещу лошите практики и винаги да защитаваме потребителите. Но est modus in rebus (всичко си има мяра), наистина трябва да установим отговорностите на държавата-членка и на Комисията.
Въпреки това имаме мрежа от държавни органи, чрез които извършваме нашите едновременни проверки в държавите-членки. Ако имаме етичен кодекс, за който г-н Harbour спомена, или ако установим нарушение на законодателството относно нелоялните търговски практики, центровете и различни държавни органи може да бъдат посъветвани да проверят всички дружества за отдаване на автомобили под наем в държавите-членки и да изчистят пазара.
Направихме това с авиокомпаниите, които предлагаха билети на уебсайтовете си, направихме го с мелодиите за мобилни телефони, направихме го и с електронните стоки. Защо да не увеличим усилията си и да предприемем някакъв вид едновременни проверки на прилагането и в сектора на отдаване на автомобили под наем?
Относно: Програма за действие за намаляване на административния товар в Европейския съюз
През януари 2007 г. Комисията стартира Програма за действие за намаляване на административния товар в ЕС, с цел да се изчислят административните разходи, произтичащи от законодателството на ЕС, и да се намалят административните пречки с 25% до 2012 г. Програмата се финансира по Програмата за конкурентоспособност и иновации (ПКИ).
Как оценява Комисията досегашния напредък в прилагането на горепосочената програма за действие и въздействието й върху конкурентоспособността на европейските предприятия?
Гюнтер Ферхойген
Г-н Papastamkos, този въпрос ми дава възможност да Ви разкажа една много приятна история за успеха. Програмата за действие за намаляване на административната тежест в Европейския съюз е един от стълбовете на програмата за по-добро законотворчество. През пролетта на 2006 г. за първи път споменах, че възнамерявам до 2012 г. да намаля с 25% бюрократичните разходи на европейските предприятия, които произтичат от европейски правила, и че във връзка с това ще бъде необходимо Комисията да внесе предложения до края на 2009 г.
Комисията не само внесе съответните предложения, а дори постигна повече. Това беше направено въз основа на количествена оценка, която извършихме в цяла Европа. Всеки може да каже, че намалява разходите с 25%, ако никой не знае колко високи са в действителност бюрократичните разходи в Европа. Ето защо организирахме най-голямата досега количествена оценка, чрез която искахме да определим действителните разходи, които възникват за европейските предприятия вследствие от европейски правни актове и тяхното прилагане, доколкото те са свързани с документация, статистика, информация и др. подобни.
Резултатите като цяло се доближиха до нашите очаквания. Европейските предприятия харчат 124 млрд. евро годишно за административни формалности, което е приблизително половината от общите бюрократични разходи на европейските предприятия. С други думи, ние в Страсбург или в Брюксел сме причината за 50% от тези разходи.
По отношение на британската преса и британските членове на Парламента, бих искал да добавя, че е напълно погрешно от това да се прави извод, че самият вътрешен пазар е причина за бюрократични разходи в размер на 124 млрд. евро. Ако нямахме тези европейски правила, щеше да има 27 различни набора от правила в тези области и тежестта за европейските предприятия - доколкото те са част от вътрешния пазар - би била много по-голяма. Искам да отбележа това съвсем ясно, дори да го подчертая, защото наистина ми омръзна да слушам откровено злословни коментари за разходите на вътрешния пазар от определени медийни издания в Европа. При все това считаме, че 124 млрд. евро са твърде високо число и че чрез по-добро законотворчество можем да постигнем напълно целите на нашето законодателство и да намалим свързаните разходи.
Поради тази причина Комисията направи съответните предложения и резултатът е следният - ще ви посоча само числата. Мерките, които вече са приети от законодателните органи - и следователно вече са в сила - намаляват разходите на европейските предприятия, свързани с бюрокрацията, със 7 млрд. евро годишно. Потенциалните икономии от предложените от Комисията мерки, които все още не са приети, възлизат на 31 млрд. евро годишно. Комисията в момента работи по други предложения, които скоро ще бъдат внесени и които ще дадат възможност за потенциални икономии от още 2 млрд. евро, което означава, че ще имаме общи потенциални икономии от повече от 40 млрд. евро годишно. С това целта от 25% намаление на тези разходи ще бъде преизпълнена, при условие че мерките в действителност бъдат приети от законодателите.
Бих искал последно да отбележа още нещо, а именно, че програмата се допълва от съответните национални програми във всички държави-членки. С удоволствие мога да съобщя, че подобни програми вече са влезли в сила във всичките 27 държави-членки. Няма да ви изненадам обаче, ако кажа, че досега нито една държава-членка не е успяла да постигне изключително успешните резултати, които днес мога да ви цитирам по отношение на мерките на ЕС.
Georgios Papastamkos
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, в програмата за действие на Комисията от 22 октомври, Вие споменавате, наред с други неща, въвеждането на изключение за отчетните изисквания по отношение на микросубектите. Според мен, г-н член на Комисията, има и други по-важни пречки от законодателен, административен и фискален характер. Малко микросубекти извършват търговска дейност с трансгранични контрагенти; много повече микросубекти се нуждаят от сигурността, която дава печатът на счетоводителя, за да получат достъп до финансиране от банкови сметки и за да осигурят прозрачност на операциите си. Бих искал да получа Вашия отговор на този конкретен, но специфичен въпрос.
Гюнтер Ферхойген
Г-н Papastamkos, вероятно знаете личното ми мнение, което всъщност дори е малко по-радикално от Вашето. Моето установено мнение е, че микропредприятията, които не работят на вътрешния пазар, не са наша грижа - не са грижа нито на европейските законодатели, нито на Комисията.
Ще разберете обаче, г-н Papastamkos, че вие и аз сме малцинство в това отношение. Всеки път, когато този Парламент заседава - и особено във времето за въпроси - чувам няколко предложения, които са свързани с извършването на стопанска дейност от малките и микропредприятията. С други думи, г-н Papastamkos, ще трябва доста да убеждавате.
Въвеждайки обаче специалния тест за оценка на въздействието върху МСП - с други думи теста за малките и средните предприятия - Комисията се е погрижила да гарантира, че се обръща особено внимание на това, какво ще бъде въздействието върху малките, средните и микропредприятията, като, където е възможно, принципът е, че микропредприятията се изключват от правилата.
Ще посоча актуален пример в това отношение. Комисията предложи микропредприятията да бъдат освободени от европейските регламенти относно финансовите отчети. Мярката ще спести 7 млрд. евро разходи за тези предприятия. Със съжаление трябва да ви съобщя, че компетентната комисия на Европейския парламент отхвърли предложението на Комисията и за жалост трябва да кажа, че срещу това предложение е налице организирана опозиция - сигурен съм, че можете да си представите кой организира тази опозиция. Въпреки това Комисията продължава да отстоява своето предложение. Това е изключително важен елемент от нашата политика за малките и средните предприятия и за намаляване на разходите, свързани с бюрокрацията, за микропредприятията.
Относно: Туризмът съобразно Договора от Лисабон
Комисията може ли да посочи какви планове е разработила, като подготвителни действия и други инициативи, за да подготви основите за развитието на правомощията в сектора на туризма съобразно Договора от Лисабон (член 195 от ДФЕС), ако приемем, че той ще влезе в сила?
Комисията може ли да коментира възможността за постигане на синхрон с политиките в областта на туризма и на регионалното развитие, като се обърне специално внимание на географски и икономически маргинализираните региони на ЕС?
Гюнтер Ферхойген
Г-н Kelly, от чисто правна гледна точка Договорът от Лисабон води със себе си промяна, която се състои в това, че туризмът се счита за компетентност на Общността от трето ниво, с други думи, с действията си Общността може да допълва дейностите на държавите-членки, но не може да предлага хармонизиращо законодателство в тази област. На практика Договорът от Лисабон не води до промяна на статуквото, тъй като ние постигнахме всичко, за което сега Договорът от Лисабон осигурява правно основание в това отношение, преди няколко години под формата на доброволно сътрудничество с държавите-членки. Това означава, че преди няколко години държавите-членки се съгласиха Комисията да участва в политиката в областта на туризма. Всъщност ние успяхме да вземем цял набор от конкретни решения заедно с държавите-членки.
Фактът, че сега туризмът ще има собствено място в договорите на Европа обаче, ще означава, че туризмът ще придобие по-голямо значение в рамките на цялостната ни политика на растеж и заетост. Ако може новата Комисия, така да се каже, да наследи нещо от мен, то ще бъде това. В тази област има огромен потенциал за растеж и той може да се осъществи по-добре чрез умело и интелигентно сътрудничество между държавите-членки и институциите на Общността. Съвсем ясно е, че Европа все още е най-привлекателната дестинация за туристите от цял свят. Трябва обаче да предприемем огромни структурни промени. Трябва да се преборим с много силна конкуренция, особено от Азия. Трябва да направим всичко по силите си, за да гарантираме, че Европа продължава да е туристическа дестинация номер едно в света.
Ако ме питате какво според мен е най-първостепенното изискване, бих казал, че всички доставчици на туристически услуги - регионите, държавите-членки и институциите на Общността - като цяло трябва да направят повече, за да подобрят известността на Европа по цял свят като туристическа марка и марка за качество. Ние направихме първите стъпки в тази посока и според мен в това отношение може да се направи много повече. Надявам се, че въз основа на ясния политически сигнал, който дава Договорът от Лисабон, и включването в него на политиката в областта на туризма през следващите няколко години ще станем свидетели на по-голямо използване, тук в Парламента, в Съвета и в Комисията, на съществуващите възможности за насърчаване на европейския туризъм и повишаване на неговата популярност. Напълно съм убеден, че това е област, в която имаме значителен потенциал да осигурим по-голям растеж и в която преди всичко можем да осигурим работни места в региони на Европа, където липсват реални алтернативи и където само туризмът може да предостави наистина добри работни места.
Seán Kelly
(EN) Първоначално бях малко изненадан от встъпителните думи на члена на Комисията, но след това той изясни ситуацията. Много съм доволен, тъй като той каза, че новата Комисия ще може да разгледа този въпрос. Съществуват големи възможности за развитие на туризма в целия Европейски съюз и за мен е удоволствие да работя съвместно с Комисията и да направим всичко, което можем, защото това е една възможност. Много е важно да се покаже, че Договорът от Лисабон работи за хората и че той създава работни места, по-конкретно в областта на туризма, затова съм доста доволен от отговора и не се нуждая от уточняване.
Jörg Leichtfried
(DE) Всеки път, когато обсъждаме туризма на европейско равнище - вече знам, че в това отношение и в бъдеще няма да има законодателни възможности - се сблъскваме с един основен проблем, свързан с туризма, транспорта и опазването на околната среда, а именно периодите на почивка в Европа, които не са хармонизирани, интегрирани или съгласувани. Сега имам въпрос, който бих искал да задам на Вас, като член на Комисията с дългогодишен опит, а именно дали в бъдеще виждате някаква възможност за съгласуване на европейските периоди на почивка, може би първоначално не на законова основа, но да се започне някакъв опит те да бъдат съгласувани така, че този хаос, който в момента настъпва през периодите на почивка, които винаги започват внезапно в събота, навсякъде и по едно и също време, да бъде спрян и то по такъв начин, че да станем по-гъвкави в това отношение и цялата картина да може до известна степен да бъде съгласувана?
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, член на Комисията, моят уточняващ въпрос ще Ви даде възможност да ми отговорите, тъй като въпросите, които искам да задам, бяха подкрепени и от отговорите, които дадохте досега. Световната икономическа криза оказва отрицателно въздействие и върху туризма. Затова предвид значението на туристическия продукт в Европа и за някои държави като Гърция, откъдето съм аз, бих искал да Ви попитам следното: първо, какви мерки възнамерява да вземе Комисията, за да укрепи и защити работните места в туристическия отрасъл в Европейския съюз? Второ, какви инициативи ще предприеме Комисията, за да засили вътрешния туризъм в Европа? И трето, какви мерки ще предприемете, за да привлечете туристи от други държави извън Европейския съюз?
Гюнтер Ферхойген
Г-н Leichtfried, по отношение на първия въпрос, бих казал, че винаги можем да опитаме. По време на австрийското председателство бяха направени няколко опита, макар и неуспешни, за съгласуване на началото на периода на почивка. Бих подкрепил идеята да се направи още един опит, но също така бих предупредил да не се възлагат прекомерни очаквания.
Често срещаната представа в някои туристически райони, че е възможно периодите на почивка в Европа да се съгласуват по такъв начин, че тези туристически райони да могат да използват целогодишно пълния си капацитет, е илюзия и впрочем в никакъв случай не би се ползвала с моята подкрепа. Всеки има право на почивка в момент от годината, който му е най-удобен и когато ще може да се възстанови в най-голяма степен. Абсолютно сте прав обаче, като заявявате, че съседните държави следва да вземат мерки, така че техните периоди на почивка да не започват винаги и навсякъде в един същи ден. Считам, че това са неща, които са постижими, и не само от гледна точка на политиката в областта на туризма, но и защото към тях следва да се подходи сериозно чисто и просто от гледна точка на политиката в областта на околната среда и транспорта.
Що се отнася до въпроса на г-н Chountis, направихме пълно проучване на въздействието на икономическата криза върху туризма и установихме въз основа на допитване до 50 000 заинтересовани страни в цяла Европа, че хората все още ходят на почивки - те не могат да се справят без своите ваканционни пътувания - но не пътуват толкова надалеч, харчат по-малко пари и са по-склонни да отидат на почивка в собствената си страна. Те обаче все още изискват същия стандарт, което означава, че в момента ще спечелят тези, които са в състояние да предложат специална комбинация от цена и услуга.
Всички мерки, които Комисията предприема в тази област, може само да допълват мерките на държавите-членки. Ние нямаме самостоятелна европейска политика в областта на туризма сама по себе си и в този момент ще бъде прекалено да се изброят множеството инициативи, които имат за цел да повишат информираността по цял свят, а също и в рамките на Европа, за това, колко привлекателна е Европа като туристическа дестинация. Искам да посоча само един пример, който напоследък е много успешен. Преди три години поставихме началото на конкурса "Най-добри европейски дестинации". Конкурсът насърчава туристическите региони в Европа да демонстрират своите постижения в определени области и тригодишният опит показва, че навсякъде в Европа имаме туристически продукти, които са изключителни в почти всякакъв аспект. От решаващо значение е наистина също да се осигури осведоменост за тези туристически продукти. Ето защо създадохме уебпортал, който с едно щракване осигурява достъп от цял свят до цялата информация във всички държави-членки, която има отношение към туризма.
Относно: Участие на социалните партньори в организирането и определянето на политики за заетост на национално и европейско равнище
Както е всеизвестно, интензивността и мащабът на финансовата криза предизвикаха допълнителни, сериозни проблеми в организацията и функционирането на трудовите пазари в държавите-членки на ЕС, управлението на които надвишава националното правителствено равнище. Една от най-сериозните последици, с които се сблъскват държавите-членки, е намаляването на заетостта и съответното увеличаване на безработицата, което има тенденция да продължи, както и острата невъзможност за създаване на нови, качествени и стабилни работни места. Освен това, функционирането на националните трудови пазари е в процес на реконструкция, която има неприятни последици за трудещите се, тъй като колективните договори на практика се обезсилват, трудът без осигуровки е все по-често явление, а трудовите правоотношения се влошават с ориентирането към по-гъвкави форми на труд без съответстващото равнище на насърчаване на сигурността и закрилата на труда.
Въпросът към Комисията е каква е нейната позиция и предвижда ли се по-активно участие и ангажиране на организациите на социалните партньори при формирането на политиките за гарантиране на плавно организиране и функциониране на трудовите пазари, за справяне с безработицата и насърчаване на заетостта на национално и европейско равнище?
Владимир Шпидла
Г-н председател, господа, както знаете отговорността за създаването и изпълнението на политически мерки в отговор на кризата, и по-специално по отношение на нейното въздействие върху заетостта, принадлежи преди всичко на държавите-членки. Въпреки това след започването на кризата миналата есен Комисията предприе поредица от инициативи, насочени към смекчаване на влиянието на финансовата и икономическата криза върху пазара на труда.
Европейският план за икономическо възстановяване, който беше представен от Комисията през ноември 2008 г. и одобрен от Съвета, засяга решаването на неотложни въпроси и също така призовава да бъдат направени инвестиции, които следва да донесат дългосрочни ползи на Европейския съюз. Планът за възстановяване подчертава значението на прилагането на интегрираните политики, които намират своето обобщение в концепцията за гъвкава сигурност и имат за цел да защитят европейските граждани от най-тежките последици от кризата. Във връзка с това в плана се поставя акцент върху по-силните режими за повишаване на активността, преквалификацията и повишаването на квалификацията, както и върху подобряване на връзките между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда, като се подчертава необходимостта от оказване на подкрепа на най-уязвимите. Целта е да бъде защитена заетостта, и по-специално дългосрочната заетост, а не конкретни работни места. Опитът показва, че основните цели на гъвкавата сигурност - а именно възможността за адаптиране към промени и улесняване на движението между работни места - са изключително важни през периоди на икономически спад и повишаваща се нестабилност на пазара на труда.
Интегрираният подход осигурява единна политическа рамка, която позволява да се координират усилията, насочени към преодоляване на въздействието на кризата върху заетостта и в социалния сектор, и може да помогне за намирането на баланс между краткосрочните мерки, насочени към решаването на краткосрочни нужди, например временно намаляване на работното време, и дългосрочните реформи, които например включват повишаването на квалификацията и активните политики на пазара на труда.
След приемането на плана за възстановяване през месец май тази година се проведе среща на върха по въпросите на заетостта. По този повод основните участници демонстрираха обща воля за смекчаване на въздействието на икономическата криза върху заетостта в ЕС. Във връзка със срещата на върха по въпросите на заетостта на 3 юни Комисията прие съобщение озаглавено "Споделен ангажимент за трудова заетост", в което се очертават три основни приоритета за действие: запазване на трудовата заетост, създаване на работни места и насърчаване на мобилността, повишаване на квалификацията и връзката между предлаганите умения и потребностите на пазара на труда, както и подобряване на достъпа до пазара на труда. Тези три основни приоритета бяха одобрени на срещата на Европейския съвет през юни.
Комисията изразява твърдо убеждение, че сътрудничеството със социалните партньори и между социалните партньори е изключително важно, особено във време на криза, когато се налага преструктуриране. Социалните партньори играят особено важна роля при създаването и изпълнението на мерките за икономическо възстановяване. На национално равнище тази роля произтича от традициите и опита, свързани с участието на социалните партньори в определянето и прилагането на политиките за пазара на труда. На равнище на ЕС продължават консултациите по предложените политики, особено в рамките на тристранната социална среща на върха. През тази година беше засилено сътрудничеството със социалните партньори на ЕС във връзка с подготовката за споменатата среща на върха по въпросите на заетостта и съобщението от 3 юни.
Konstantinos Poupakis
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, радвам се, че Вие също, или поне така изглежда от Вашето изказване, считате, че активното участие на социалните партньори е изключително важно за демократичното естество и ефективността на социалния диалог, особено в този критичен период на засилваща се икономическа криза, съчетана с намаляване на заетостта, безработица, несигурна работа и толкова много други неща. Познавайки обаче формалния характер на това участие досега, бихме искали да научим, дали Комисията възнамерява да предприеме конкретни институционални мерки, за да гарантира принципното участие като задължително условие, както на европейско, така и на национално равнище, чрез конкретни насоки от Европейския съюз.
Владимир Шпидла
Госпожи и господа, трябва да кажа, че член 138 от Договора ясно установява позицията на социалните партньори и тяхното участие при преговорите по всички важни социални въпроси. Комисията използва изцяло тази рамка и поради тази причина в някои области са постигнати договорености между социалните партньори, които са транспонирани или са в процес на транспониране в европейските директиви.
Що се отнася до институционалните или законодателните промени, вероятно сте наясно, че Комисията предложи изменение на Директивата за създаване на Европейски работнически съвет, което беше одобрено в рамките на тези преговори и което засилва позицията на европейските социални партньори, особено в преговорите по преструктурирането на транснационално равнище. Вероятно също знаете, че Комисията подкрепя използването на всички тези начини за ефективна намеса на пазара на труда. Бих искал също така да подчертая, че Комисията е много активна в рамките на международните организации, като полага интензивни усилия и подкрепя прилагането на основните договори и конвенции на МОТ както на световно, така и, разбира се, на европейско равнище. Във всеки случай през мандата на настоящата Комисия се наблюдава напредък в сътрудничеството със социалните партньори и аз съм сигурен, че той ще продължи, тъй като, както вече посочих, дебатът със социалните партньори е част от договора, той е специфична особеност на европейското право и според мен представлява безспорен напредък.
Georgios Toussas
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, стратегията за заетост на ЕС отбелязва нов пакет от капиталистически мерки за преструктуриране, които имат за цел да защитят и да увеличат печалбите на капитала чрез засилване на експлоатацията на работниците. От една страна, страх и пречки пред надеждите на безработните, жените и младите хора, а от друга, печалби за капитала. Какво ще кажете, г-н член на Комисията, на безработните, на работниците с гъвкава, временна, несигурна работа, които в продължение на повече от 4-5 години са работили в публичния и в частния сектор на прехвалените стажове и вече са получили уведомление за освобождаване? Какво ще кажете на жените, на които под претекст за равенство между мъжете и жените е казано, че възрастта им за пенсиониране следва да бъде повишена с 5 до 17 години, както става в Гърция?
Владимир Шпидла
Що се отнася до европейската политика на заетост, бих искал да кажа, че през периода преди кризата броят на заетите лица беше достигнал най-високата си стойност досега в Европа. Това показва до известна степен ефекта от европейските политики за заетост върху пазара на труда. По отношение на Вашите въпроси, свързани със системата за социално застраховане и социалната сигурност, съгласно Договора тези системи са отговорност на държавите-членки.
Bernd Posselt
(DE) Бих искал само да благодаря на члена на Комисията при последното му явяване пред нас за извършената от него работа. Със съжаление отбелязвам факта, че той няма да се върне отново и само исках да посоча това тук за протокола. Ние често сме били на противоположни мнения, но той беше добър член на Комисията.
Председател
Благодаря Ви за това отбелязване, г-н Posselt. Въздържах се да не отбележа същото пред други членове на Комисията тази вечер. Не сме съвсем сигурни: те може да се върнат и за още няколко седмици!
Извинявам се на колегите, които бяха така любезни да присъстват, но чийто въпроси не бяха взети.
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
