Krisen i EU's husdyrsektor (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling om den mundtlige forespørgsel til Kommissionen af Esther Herranz García, Albert Deß, Mairead McGuinness, Giovanni La Via, Michel Dantin, Véronique Mathieu, Gabriel Mato Adrover, Herbert Dorfmann, Georgios Papastamkos, Mariya Nedelcheva, Filip Kaczmarek, Jarosław Kalinowski, Béla Glattfelder, Czesław Adam Siekierski, Rareş-Lucian Niculescu, Sergio Paolo Francesco Silvestris, Elisabeth Köstinger, Milan Zver, Peter Jahr og Maria do Céu Patrão Neves for Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater), James Nicholson for De Europæiske Konservative og Reformister og Luis Manuel Capoulas Santos, Paolo De Castro, Stéphane Le Foll og Iratxe García Pérez for Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet om krisen i EU's husdyrsektor/ændr. 1) - B7-0559/2010).
Esther Herranz García
Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for at komme her i dag og for at have udvist så megen forståelse for dette meget vigtige initiativ fra Parlamentets side, der er så nødvendigt for EU's husdyrsektor.
Denne sektor er særlig sårbar over for de kriser, der påvirker EU's landbrug som helhed. Dette skyldes flere faktorer, herunder de høje indkøbsomkostninger, de lavere markedspriser, ubalance i fødekæden og de aktuelle stigninger i kornpriserne.
De europæiske husdyravlere må forholde sig til disse problemer på lige fod med de øvrige sektorer i landbruget, men deres situation forværres af de store investeringer, som kendetegner denne form for produktion.
Nu hvor Europa-Kommissionen står for at skulle fremlægge sin meddelelse om reformen af den fælles landbrugspolitik, mener jeg, at tiden er inde til at sende et budskab om solidaritet og medfølelse til denne gruppe af producenter. I mit hjemland Spanien taler vi ligesom i andre EU-lande om en strukturel krise, og stigningerne i kornpriserne har blot forværret et problem, der efterhånden har varet i flere år.
Statistikkerne viser, at flere og flere landbrug nedlægges. Dette burde dog ikke være tilfældet i en situation, hvor den globale efterspørgsel vil stige inden for de nærmeste år i kraft af den forventede forbedring af folks levestandard.
Med henblik på den kommende reform af den fælles landbrugspolitik vil jeg gerne høre, hvilke foranstaltninger kommissæren og Europa-Kommissionen har planer om at iværksætte i betragtning af de særlige forhold i husdyrsektoren. Her tænker jeg på markedsmæssige foranstaltninger og andre initiativer, der bl.a. skal forhindre, at vi i de fremtidige støtteordninger straffer de intensive produktionsmodeller, som overholder EU's miljøstandarder. Vi må gennemføre fornuftige foranstaltninger, hvor vi øger forsyningssikkerheden med hensyn til husdyrfoder, etablerer tilstrækkelige kornlagre og sikrer hurtigere frigivelse af disse lagre.
Endelig vil jeg gerne udtrykke min glæde over, at vi i dette beslutningsforslag fremhæver svine- og fjerkræproduktion, som jo er sektorer, der ikke modtager direkte EU-støtte, men som vi også kunne hjælpe gennem markeds- og handelsmæssige foranstaltninger.
James Nicholson
Fru formand! Først og fremmest glæder det mig, at vi forhandler om dette emne her i dag. Jeg mener, at tidspunktet er meget velvalgt. I øjeblikket oplever EU's husdyrsektor problemer, som skyldes en lang række faktorer, herunder højere produktionsomkostninger, øget konkurrence gennem import fra tredjelande og selvfølgelig også en række andre problemer, som bidrager til, at foderpriserne stiger.
Ganske vist er vi ikke herre over tørken i Australien eller de dårlige vejrforhold, der påvirker kornhøsten i Rusland, men jeg mener, at EU hurtigst muligt skal tackle problemet med manglende selvforsyning af proteinafgrøder. Vi er alt for afhængige af tredjelande, hvad angår foder, og derfor må vi dyrke mere selv. I dag er situationen dog den, at vi er tvunget til at importere en stor del af vores foder, og jeg har ofte før givet udtryk for, at godkendelsen af nye former for genmodificerede afgrøder til import tager alt for lang tid, og vi må navnlig fremskynde processen, hvad angår sojabaserede foderstoffer. Ellers vil husdyravlere i hele EU skulle kæmpe med stigende priser, prisudsving og usikkerhed i lang tid fremover.
Jeg vil også gerne kort nævne, hvordan situationen påvirker svine- og fjerkræbranchen. Landmændene i denne sektor mærker krisen helt akut, da deres omkostninger stiger, mens prisen på svinekød falder. Jeg vil gerne bede Kommissionen om at holde skarpt øje med situationen og bruge alle de redskaber, som den har til rådighed, til at rette op på den.
Jeg må gentage over for Parlamentet, at kvæg-, fåre-, svine- og fjerkræavlerne alle lider store tab. Men i sidste ende er det forbrugerne, der kommer til at betale, for hvis alle landmænd holder op med at producere noget, skal vi importere disse fødevarer med alle de problemer, som det indebærer. Vi må altså sikre vores egen fødevareforsyning i EU. Hvis vi ikke formår det, går det ud over os selv.
Iratxe García Pérez
spørger. - (ES) Fru formand, hr. kommissær! Rentabiliteten ved husdyravl hænger direkte sammen med foderpriserne. I en situation med stadig mere svingende priser på råvarer, bliver det meget svært for foderproducenterne og husdyravlerne at planlægge, som vi så det først på året.
Den sektor inden for kødproduktion, der i øjeblikket har det sværest, er svinesektoren. Derfor vil jeg her fokusere på de alvorlige problemer, som den står over for, nemlig de stigende priser på dyrefoder, der udgør 60 % af produktionsomkostningerne, og som derfor har afgørende betydning for producenternes rentabilitet.
På blot to måneder er kornpriserne steget med 50 % - ikke pga. ubalance mellem udbud og efterspørgsel, da produktionen jo er høj nok, men pga. spekulation blandt aktører uden for sektoren.
Vi må derfor træffe foranstaltninger rettet mod spekulation og føre en politik, hvor vi tilskynder til at opretholde tilstrækkelige strategiske lagre, så vi undgår spekulation.
Vi glæder os over, at korninterventionslagrene føres ud på markedet. Vi må blot håbe, at deres endelige destination bliver EU-markedet. Ellers vil de ikke hjælpe husdyrsektoren. En skat på eksport af europæisk korn i lighed med den på hvede i 1994 ville være en mulig løsning.
Et andet problem er presset fra massedistribution med deraf følgende prisfald, som indebærer, at de øgede produktionsomkostninger ikke kan hentes hjem på salgsprisen.
Vi må fremme producentorganisationer, der kan positionere sig på markedet og koncentrere udbuddet. Kommissionen er helt klar over problemet, men der mangler specifikke foranstaltninger, som vi håber, vil blive gennemført i den fremtidige fælles landbrugspolitik gennem effektive og fleksible mekanismer til markedsstyring, som skal modvirke og afbøde problemerne. Dette indebærer, at vi må bekæmpe spekulation og bruge specifikke foranstaltninger til at fremme sektorens konkurrenceevne på markedet og øge dens vægt i værdikæden.
Jeg vil også gerne benytte denne lejlighed til at anmode om markedsmæssige foranstaltninger vedrørende svinekød, eksportrestitutioner og privat oplagring. Kommissionen mener ikke, at situationen i sektoren berettiger dette, men i de seneste måneder har vi set et fortsat prisfald, og de priser, som avlerne får, ligger nu under gennemsnittet for de sidste fem år.
Jeg mener, at Kommissionen med rette kan aktivere de eksisterende markedsstyringsforanstaltninger, hvilket visse medlemsstater også har anmodet om i Rådet.
Dacian Cioloş
Fru formand! Jeg vil opdele mit svar i to og først behandle problemerne i husdyrsektoren, da de primært vedrører foder og dermed situationen på kornmarkedet. Derefter vil jeg berøre de mekanismer, som vi kan bruge i forhold til husdyrsektoren.
Kommissionen følger nøje med i situationen på kornmarkedet og følgevirkningerne for landmændene. Kornpriserne er steget kraftigt i løbet af sommeren på grund af forsyningsproblemer, navnlig i Sortehavslandene. Vi har således set prisen på byg og havre stige med hele 200 EUR pr. t. Selv om priserne svinger meget, ligger de i øjeblikket stadig et godt stykke under rekordpriserne i 2008. Euroens styrke i forhold til dollaren, som gør EU-eksporten mindre konkurrencedygtig lige nu, er desuden en forstyrrende faktor på det europæiske marked.
Trods mangelen i Rusland og Ukraine er mængden af høstet korn på verdensplan normal, og lagrene er blevet fyldt op takket være de seneste to års rekordhøst. I EU anslås den gennemsnitlige kornproduktion at ligge på 276 mio. t, og hvis vi dertil lægger lageret fra før høsten, har vi næsten 60 mio. t mere, end vi forventes at forbruge.
Korninterventionslagrene, som primært består af byg, ligger i øjeblikket på 5,6 mio. t. Af disse er 2,8 mio. t netop blevet sat til side til gennemførelsen af 2011-programmet til støtte for de fattigste medborgere, og resten vil snart blive solgt på det indre marked. Beslutningen er faktisk allerede truffet, og produkterne kommer på markedet ved udgangen af denne måned.
Presset på markedet er lettet en del, siden Kommissionen offentliggjorde denne foranstaltning, som jeg for nylig meddelte over for Rådet. Hvad angår situationen på kornmarkedet, kan vi således ikke retfærdiggøre nogen nødforanstaltninger, for som jeg har forklaret, handler problemet ikke om at forsyne det europæiske marked med korn, da de høje kornpriser på det europæiske marked ikke skyldes manglende forsyninger.
Kommissionen holder meget skarpt øje med markedsudviklingen i husdyrsektoren, navnlig de delsektorer, som producerer svinekød og fjerkræ. I disse sektorer er fortjenesten faktisk meget afhængig af omkostningerne til foder. I fjerkræsektoren ligger salgspriserne over gennemsnittet over længere tid, og de ser ud til i det mindste delvist at udligne de højere foderomkostninger. Prisen på slagtesvin følger den sæsonmæssige nedadgående tendens. Den ligger lige under sidste års niveau. Produktionen optages i øjeblikket af det indre marked og eksporten. Mellem juni og august 2010 steg eksporten af svinekød og fjerkræ med henholdsvis 10 % og 21 % sammenlignet med samme periode sidste år. Således har producenterne af svinekød og fjerkræ stadig kunnet eksportere i et stykke tid trods disse problemer med priserne.
Kommissionen vil naturligvis fortsat følge udviklingen på markedet og bruge de til rådighed stående midler til at gribe ind, hvis det er nødvendigt og hensigtsmæssigt. Faktisk er der i dag to foranstaltninger til rådighed for husdyrsektoren, nemlig eksportrestitutioner og privat oplagring.
Eksportrestitutioner vil ikke være effektive i øjeblikket, da prisen på verdensmarkedet er temmelig høj. Derfor kan vi ikke retfærdiggøre eksportstøtte. På grund af forholdet mellem dollaren og euroen er der risiko for eksportproblemer og manglende konkurrenceevne, men disse problemer findes ikke kun i landbrugssektoren. Vi må se, hvordan forholdet mellem dollaren og euroen udvikler sig, og afhængigt heraf kan vi derefter drøfte foranstaltninger vedrørende privat oplagring, hvis vi har overskud på det indre marked. I øjeblikket er der ikke overskud af kød på det indre marked, og derfor kan foranstaltninger vedrørende privat oplagring ikke retfærdiggøres lige nu. Jeg er dog villig til at se på muligheden for at anvende disse foranstaltninger afhængigt af, hvordan markederne udvikler sig.
Spørgsmålet om volatilitet vil blive behandlet ved reformen af den fælles landbrugspolitik i 2013. Efter planen vil denne reform omfatte forslag til helt nye mekanismer, som skal løse problemet med udsving i indkomsten. Hvad angår spørgsmålet om gennemsigtighed i fødekæden, er jeg og kommissær Tajani i færd med at se på, hvordan mere information på dette område kan bidrage til at afklare, hvordan merværdien fordeles. Det er de svar, som jeg har på nuværende tidspunkt.
Albert Deß
Fru formand, hr. Cioloş, mine damer og herrer! Dagens beslutningsforslag vil bidrage til at bringe EU's husdyrsektor på ret kurs. Jeg vil gerne takke fru García for dette initiativ. Målet med forslaget er ikke at afskære Europa fra resten af verden eller tilsidesætte spillereglerne på markedet. Målet er derimod at sikre rimelige markedsvilkår for EU's husdyravlere, hvilket vil bidrage til at garantere fødevaresikkerheden fremover for mere end 500 mio. mennesker. Vi må sikre, at EU's landbrugssektor ikke dagligt konfronteres med nye detaljerede produktionsbestemmelser, og at landmændene ikke pålægges at fremlægge det ene kompetencebevis efter det andet, idet vi samtidig skal opretholde en høj standard med hensyn til dyrevelfærd og miljøbeskyttelse. Bestemmelser af denne art gælder åbenbart ikke for importerede landbrugsprodukter.
Derfor er jeg taknemmelig over for alle de 534 medlemmer af denne forsamling, der i Strasbourg stemte for kravet om, at importerede landbrugsprodukter fremover skal overholde europæiske normer for forbrugerbeskyttelse, dyrevelfærd og miljøbeskyttelse. Parlamentet er klar til at give hr. Cioloş sin fulde opbakning. Disse normer skal gælde for importerede produkter, og derfor glæder vi os i min gruppe over dette forslag, som vi støtter fuldt ud.
Paolo De Castro
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi er samlet her i dag for at opfordre Kommissionen til at gennemføre hensigtsmæssige, effektive og fleksible markedsinstrumenter for at bekæmpe den krise, som den europæiske husdyrsektor er havnet i.
Vi håber, at det forslag, som Kommissionen snart vil fremlægge vedrørende markedsinstrumenter til gavn for sektoren for mælk og mejeriprodukter, også vil omfatte forslag om at begrænse indvirkningen fra prisudsving på hele landbrugssektoren.
Der er stadig mange foranstaltninger, som vi kan gennemføre for at sende et klart signal til EU's husdyravlere. Vi mener for eksempel, at det ville være meget gavnligt for husdyrsektoren at revidere det gældende forbud mod brugen af dyrebenmel til ikkedrøvtyggere, bl.a. i fjerkræ- og fiskesektoren. Som bekendt blev dette forbud indført på baggrund af tilfælde af BSE, men her nogle år senere er videnskabsfolkene enige om, at forbuddet kun kan retfærdiggøres for drøvtyggere. Omvendt gælder det for ikkedrøvtyggere, at der ikke er fare for folkesundheden eller miljøet, og vi håber derfor, at forbuddet kan afskaffes for at få bedre muligheder for at give disse dyr en diæt med et højere energiindhold.
Liam Aylward
for ALDE-Gruppen. - (EN) Fru formand! Husdyrsektoren er en vigtig, traditionel del af landbruget, som giver tusindvis af producenter i EU et levebrød. Sektoren er afgørende for det socioøkonomiske bidrag, som landbruget yder i EU's landdistrikter. Den er en meget vigtig del af EU's landbrugsfødevareindustri, navnlig i Irland, som er den fjerdestørste eksportør af oksekød i verden.
Navnlig de høje kornpriser forværrer problemerne mht. at sikre rentabilitet blandt producenter, der opdrætter kvæg hen over vinteren, og som er mere afhængige af import af kornbaseret foder. Der er navnlig tre ting, som jeg vil fremhæve. For det første er det nødvendigt, at Kommissionen gennemfører effektive og fleksible foranstaltninger for at dæmpe ekstreme udsving i markedsprisen. Der skal desuden gribes ind for at mindske forskellen på den pris, som forbrugeren betaler, og den, som producenten får.
For det andet er det afgørende, at Kommissionen intensiverer foranstaltningerne rettet mod at støtte husdyrsektoren, navnlig i ugunstigt stillede områder. Ved den næste reform af den fælles landbrugspolitik må vi fokusere på de særlig sårbare dele af husdyrsektoren og landmændenes høje produktionsomkostninger. I den reviderede fælles landbrugspolitik skal vi mindske den alt for store bureaukratisk byrde, som husdyravlerne pålægges.
Til slut vil jeg nævne, at producenterne i EU skal overholde de strengeste bestemmelser i verden, hvad angår fødevaresikkerhed og -kvalitet, miljø samt dyresundhed og -velfærd. Disse høje standarder må ikke stille dem ugunstigt i forhold til konkurrenter fra tredjelande. Det er afgørende for husdyrsektorens levedygtighed på længere sigt, at Kommissionen sikrer, at dens foranstaltninger i forhold til handel og landbrug ikke bringer EU's landmænd i fare, men derimod understøtter EU's husdyrsektors bæredygtighed og levedygtighed i fremtiden.
José Bové
Fru formand, hr. kommissær! Ligesom i 2007 stiger kornpriserne voldsomt på verdensplan, og landmændene oplever en kraftig forøgelse af deres produktionsomkostninger ligesom for to år siden. Kvægfoder står for 60-80 % af deres omkostninger, og deres indtjening styrtdykker, idet de i gennemsnit kun tjener 700 EUR om måneden. Vi må handle, før den ene krise efter den anden ødelægger de små landbrug i EU. Det kan da ikke være rigtigt, at forbrugeren skal betale 17 EUR pr. kilo for et godt stykke kød i supermarkedet, mens producenten kun får 3 EUR pr. kilo.
Den 7. september afsagde Parlamentet sin dom ved at stemme for betænkningen om rimelige indkomster for landmændene. Her opfordrede vi Kommissionen til at handle hurtigt og forbyde salg under indkøbsprisen. I Strasbourg valgte vi side mht. at styrke producentorganisationerne, stoppe spekulationen på de internationale markeder og begrænse indflydelsen blandt virksomhederne i de sektorer, der beskæftiger sig med forarbejdning og distribution.
Men landmændene forventer mere endnu. De ønsker, at vi indfører og styrker fælles markedsordninger, da disse er de eneste midler til at stabilisere omkostningerne og sikre økonomisk synlighed på længere sigt. I næste uge vil kommissær Cioloş fremlægge sit forslag til en reform af den fælles landbrugspolitik. Her vil han skulle give landmændene nogle klare svar. EU's troværdighed står på spil, for vi har behov for alle vores landmænd.
Janusz Wojciechowski
Fru formand! Jeg glæder mig virkelig over, at vi beskæftiger os med situationen i husdyrsektoren, for den er alvorlig. Jeg vil gerne rette opmærksomheden mod det problem, som omhandles under punkt 15 i beslutningsforslaget, nemlig spørgsmålet om dyrevelfærd.
Standarderne for dyrevelfærd bør være obligatoriske og skal forbedres. Jeg går stærkt ind for at sikre, at vores husdyr får de bedst mulige levevilkår. Men dyrevelfærd medfører omkostninger, og disse afholdes af landmændene. Herved opstår der et problem med unfair konkurrence, idet kødprodukter importeres til Europa fra markeder og tredjelande, hvor man slet ikke har standarder for dyrevelfærd. Dette må vi ændre på. Vi skal indføre disse standarder i EU, men vi skal også kræve de samme høje standarder hos alle, som eksporterer kød og animalske produkter til EU.
Patrick Le Hyaric
Fru formand, hr. kommissær! Det er vigtigt, at vi drager erfaringer af den førte politik. Vi må nu holde op med denne gennemgribende liberalisering af landbrugsmarkederne, som medfører, at landmænd som nævnt lige før kun tjener mellem 700 og 800 EUR om måneden, alt imens detailprisen på kød er steget med 40 %.
Vi må stoppe den alt for store import og afbryde forhandlingerne om den forfærdelige aftale om import af 400 000 t oksekød fra Mercosur-landene, da den vil ødelægge hele regioner. Vi skal i stedet udvise modet til at beskytte EU's landbrug og holde op med at overlade vores landmænds skæbne til Verdenshandelsorganisationen.
Vi må indføre nye værktøjer til regulering af produktionen. Lad os afholde os fra dødelig indbyrdes konkurrence inden for EU og introducere rimelige og stabile mindstepriser ved at fremme landbrug baseret på græsning. Vi må gribe ind over for den forfærdelige spekulation på kornmarkederne. Det haster, da situationen er ved at udvikle sig til det tragiske i vores landdistrikter. Hvis vi bare lader stå til, vil det undergrave hele det europæiske projekt.
Giancarlo Scottà
Fru formand, mine damer og herrer! De ustabile kornpriser har alvorlige følgevirkninger for alle sektorer, der beskæftiger sig med husdyr, men også for forbrugerne.
Eksport af kornprodukter forhindres på grund af følgevirkningerne af ekstrem varme, brande, tørke og oversvømmelser - som f.eks. lige nu i Italien. Situationen forværres af, at produktionen i Canada er mindsket pga. kraftig regn i sommer. Priserne er ikke blot blevet påvirket af klimaændringerne, men også af spekulation på de internationale markeder. Kornproducenter, som håber på prisstigninger, venter med at sælge deres produkter og oplagrer dem i stedet for med det resultat, at produkternes kvalitet forringes. Spekulation og alvorlige klimaændringer har medført en kraftig stigning i priserne på de kornprodukter, der bruges som dyrefoder, og en afsmittende virkning på kødpriserne.
Jeg finder det afgørende, at Kommissionen sikrer rettidige og målrettede foranstaltninger, som skal tage hånd om prisudsvingene på landbrugsprodukter gennem nyskabende markedsindgreb under den nye fælles landbrugspolitik. Kommissionen må forebygge spekulation inden for landbruget for at sikre landmændenes og husdyravlernes levebrød og garantere forbrugerne ægte kvalitetsprodukter til rimelige priser.
Diane Dodds
Fru formand! Jeg opfordrer Parlamentet til at støtte dette særdeles vigtige beslutningsforslag. Det står meget klart for os, der kommer fra valgkredse på landet, og dem, der sidder i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, at den situation, som mange husdyravlere befinder sig i, ganske enkelt er uholdbar.
Jeg er ikke ude på at skabe unødig frygt, men hvis vi ikke løser de problemer, der udpeges i beslutningsforslaget, vil vi opleve højere fødevarepriser og blive mere afhængige af import fra tredjelande. Lande som Kina og USA bliver stadig mere bevidste om, hvor vigtig fødevareforsyningssikkerheden er, og derfor fortsætter de med at øge deres støtte til landbruget.
I Nordirland ligger prisen på oksekød et godt stykke under produktionsomkostningerne. Så længe foderpriserne bliver ved med at stige, og der stilles stadig større krav til landmændene ud over de lovgivningsmæssige, vil mange af dem forlade erhvervet, hvilket vil medføre afvandring og lavere økonomisk aktivitet i landdistrikterne samt lavere fødevareproduktion i hele EU. Det er på høje tid, at vi indser, hvor vigtig fødevaresikkerheden er, og hvor megen værdi der ligger i det arbejde, som udføres af landmænd over hele Europa.
Til slut vil jeg sige, at de aktuelle forhandlinger med Mercosur-landene har en destabiliserende virkning på erhvervet. Husdyrsektoren, som allerede lider under vanskelige markedsvilkår og stigende omkostninger, bebyrdes nu af yderligere usikkerhed på baggrund af, at vi har genåbnet forhandlingerne.
Kommissionen fortsætter forhandlingerne, og uanset hvad handelskommissæren giver udtryk for, mener producenterne i Nordirland indtil videre, at resultaterne kun kan være negative for EU's landmænd og kvaliteten af de fødevarer, som leveres til borgerne i Europa.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Fru formand! Jeg mener, at vi fra starten skal gøre det klart, at det er forbrugerne og ikke landmændene, der er de egentlige ofre for den krise, som vi forhandler om i dag. Det er almindelig kendt, at inden for landbruget har kornpriserne indvirkning på omkring 80 % af prisen på dyrefoder. Denne pris påvirker så omkring 70 % af produktionsomkostninger. Det er umuligt at øge salgsprisen på kød til producenten i samme takt. Husdyravlere har ikke direkte kontakt med den endelige forbruger, men skal derimod handle med forarbejdningsindustrien, som altid har den mulighed at importere produkter. Samtidig lægger forarbejdningsvirksomhederne deres store fortjeneste, som de har vænnet sig til, oven i salgsprisen. Uheldigvis optræder dette fænomen samtidig med en generel økonomisk krise, og befolkningens lavere købekraft påvirker også fremstillingen af animalske produkter.
Der er endnu et element, som vi må overveje. I en tid, hvor landmændene har svært ved at skaffe foder til deres dyr om vinteren, vil mange af dem vælge at slagte dyrene, og dette vil medvirke til at forlænge krisen flere år ud i fremtiden. For at fastholde hjemmemarkedspriserne på et rimeligt niveau og sikre, at dyrene får det foder, som de har behov for, må vi frigive interventionslagrene. Jeg glæder mig derfor over den udmelding, som kommissær Cioloş er kommet med i dag. Jeg er enig med de kolleger, som har understreget, hvor vigtigt det er at dyrke nye genmodificerede organismer for at skaffe billigt dyrefoder og mindske vores afhængighed af import.
Sidst, men ikke mindst, er dagens forhandling tæt forbundet med den fælles landbrugspolitiks fremtid. Vi har behov for en stærk fælles landbrugspolitik, der finansieres og administreres fornuftigt, og som omfatter såvel foranstaltninger vedrørende strukturudvikling og modernisering som foranstaltninger i forhold til markedet og direkte støtte.
Luís Manuel Capoulas Santos
(PT) Fru formand! Vi er alle klar over, hvilke enorme problemer EU's husdyrsektor oplever, navnlig svineavlssektoren. Denne situation skyldes flere årsager, der udtrykkes meget klart i det beslutningsforslag, som vi forhandler om i dag, og hvoraf den vigtigste er høje kornpriser.
Parlamentet er nødt til at forholde sig til denne situation. Det er derfor nødvendigt, at vi straks handler ved hjælp af de tilgængelige mekanismer, og i denne forbindelse glæder jeg mig over Kommissionens beslutning om at frigive 2,8 mio. t korn - en positiv, men åbenlyst utilstrækkelig foranstaltning. På kort og mellemlang sigt må vi finde nye instrumenter, navnlig til bekæmpelse af spekulation. Faktisk har kommissæren netop sagt, at det er problemets kerne. Løsningerne på længere sigt må vi finde i forbindelse med de drøftelser, som vi snart skal have om den nye fælles landbrugspolitik. Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at tage hensyn til anbefalingerne i beslutningsforslaget, som er undertegnet af flere politiske grupper, herunder min egen, for der er faktisk behov for en meget hurtig indsats.
Martin Häusling
(DE) Fru formand, hr. Cioloş! Der er ingen tvivl om, at vi må finde en løsning på krisen, men i denne beslutning foreslår man løsninger, som vi ikke kan støtte. Vi kan ikke bidrage til at overvinde krisen i husdyrsektoren ved at gøre det lettere at importere genmodificeret soja. Tværtimod skal vi i gang med at videreudvikle vores egen kilde til planteprotein i Europa. Vi importerer ca. 75 % af vores planteprotein. Dette er uacceptabelt, og vi må hurtigst muligt ændre ved dette.
Jeg kan heller ikke forstå, hvorfor mange mennesker sætter spørgsmålstegn ved det kompromis, som alle grupperne har været med til at forhandle, og hvorfor de vil åbne døren for import af genmodificeret soja. Det er ikke løsningen. Vi må desuden have en diskussion om, hvilken slags husdyrhold vi ønsker i EU. Endnu en gang er de små husdyrbrug blevet ramt hårdest af krisen. Samtidig er vi i Europa i færd med at udvikle industrielle husdyrhold, hvilket ikke gavner dyrene og heller ikke er fair set ud fra en landbrugsfaglig synsvinkel. Også på dette område må vi i sidste ende gøre noget.
Til slut må jeg sige, at jeg er meget overrasket over, at man overfører 450 mio. EUR fra landbrugsbudgettet til ITER og dermed kernefusionsområdet. Jeg vil gerne spørge hr. Cioloş om, hvad vi skal mene om dette.
Bairbre de Brún
(GA) Fru formand! Den betragtelige stigning i omkostningerne til dyrefoder medfører ustabilitet i EU's landbrugserhverv. Prisudsvingene har negative konsekvenser for husdyravlerne, som er sårbare i forvejen. De stigende priser på foderblandinger driver husdyrsektorens produktionsomkostninger i vejret, og der er behov for mere fleksibilitet, hvad angår hjælpen til denne sektor.
Tiden er inde til, at Kommissionen foreslår foranstaltninger, som skal mindske prisudsvingene og stabilisere foderpriserne. Det glæder mig at høre fra kommissæren, at han overvejer et nyt instrument, som skal mindske prisudsvingene efter 2013. Vi har dog også behov for hensigtsmæssige foranstaltninger og instrumenter allerede nu.
John Stuart Agnew
(EN) Fru formand! Jeg bakker op om hr. De Castros bemærkninger om kød og benmel, da det er helt nødvendigt med deregulering på dette område. Den britiske husdyrsektor kæmper hårdt med høje foderpriser for tiden, og situationen bliver ikke bedre af de hindringer, som Kommissionen stiller i vejen for os. Det værste eksempel er bestemmelsen om individuel elektronisk identifikation af får - en bestemmelse, som ikke anvendes i mange andre medlemsstater og heller ikke i forhold til import af fårekød fra tredjelande.
Det snarlige forbud mod æglægningsbure skaber meget stor konkurrenceforvridning på markedet for ægproduktion, da buræg fra medlemsstater, der ikke efterlever forbuddet, kan udkonkurrere vores æg fra kolonisystemer, som er dyrere at producere. Vi har producenter i denne sektor, som anvender begge systemer sideløbende, indtil fristen udløber, idet de forsøger at hente nogle af de 400 mio. GBP hjem, som vi har brugt på at overholde Kommissionens bestemmelser, og herved sendes der naturligvis flere æg ud på markedet.
Hele den britiske husdyrsektor befinder sig under en sort sky med den skræmmende udsigt til, at EU åbner bilaterale handelsdrøftelser med Mercosur-landene. Den britiske husdyravler bliver offerlammet i denne aftale, og det er vi bestemt ikke tilfredse med.
Béla Glattfelder
(HU) Fru formand! Der ligger mange årsager til grund for krisen i husdyrsektoren. Jeg er enig med dem, der siger, at en af grundene er den unfair konkurrence fra importen, og som anfører farerne ved Mercosur-forhandlingerne. Jeg vil gerne fremhæve problemet med den kraftige stigning i kornpriserne. Man kunne forvente, at kornpriserne ville stige, og det har jeg også sagt flere gange her i Parlamentet. Kommissionen har intet foretaget sig for at forhindre dette. En af årsagerne til dette problem er nedbringelsen af interventionslagrene, som var en alvorlig fejl. Vi må vågne op og indse, at korn på verdensplan handles af stadig færre selskaber. Det samme er i øvrigt tilfældet i mange EU-medlemsstater. EU har besluttet ikke at opretholde nødlagre, og det er en beslutning, som vil øge spekulationen yderligere i fremtiden.
De svingende kornpriser forårsager ikke kun tab hos kornproducenterne, men også hos husdyravlerne og forbrugerne. Derudover må de europæiske skatteydere også bære en del af omkostningerne. Vi må huske på, at EU solgte interventionslagrene for 2004/2005 med en enorm gevinst. Kornpriserne har været lave i den forgangne periode. Hvis EU havde grebet ind på det tidspunkt, kunne vi nu realisere et stort overskud ved salg af korn, som også ville hjælpe husdyravlerne. Vi har imidlertid ikke disse lagre længere, og dette skader ikke kun producenterne og forbrugerne. Det betyder også, at EU fratages muligheden for at yde hjælp til lande, der er berørt af hungersnød, såsom Pakistan.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Fru formand! For det første må vi give vores fulde opbakning til kommissær Cioloş' bestræbelser på at sikre, at EU omsider indfører en hensigtsmæssig mekanisme til beskyttelse mod de svingende fødevarepriser på verdensplan. For det andet tyder de høje priser på korn og dyrefoder på, at der er ved at være mangel på protein i EU, hvilket hr. Häusling vil udarbejde en betænkning om. For det tredje må jeg sige, at en anden faktor, der bidrager til den aktuelle krise blandt husdyravlerne, er den kendsgerning, at systemet med den fælles landbrugspolitik er fordrejet, idet det oversubsidierer kornproducenterne og hverken støtter svine-, fjerkræ- eller husdyravlere generelt. For det fjerde stilles husdyravlerne dårligere i forsyningskæden sammenlignet med forarbejderne og forhandlerne. For det femte tvinges husdyravlerne til at foretage uforholdsmæssig store investeringer i miljøbeskyttelse. Dette er et særlig stort problem i de nye medlemsstater, og det må vi også gøre noget ved.
Herbert Dorfmann
(DE) Fru formand, hr. Cioloş, mine damer og herrer! Jeg vil gerne sige fru García mange tak for dette initiativ, og jeg vil mere specifikt fremhæve situationen blandt husdyrhold i bjergområderne. I mange regioner i EU har landmændene alternativer til husdyrhold, men dette er generelt ikke tilfældet i bjergområderne. Hvis ikke der var græssende husdyr i bjergene, ville mange af de lokale landbrugsområder simpelthen være ubrugelige og blive forladt. Dette ville ikke blot begrænse erhvervsmulighederne i bjergområderne, men også ændre landskabet og i sidste ende mindske biodiversiteten.
I denne forbindelse spiller mejerisektoren en særlig rolle, da den skaber job og indkomst i bjergområderne og andre områder. Derfor mener jeg, at vi må fokusere specifikt på tre områder ved reformen af landbrugspolitikken. Vi har behov for en fælles landbrugspolitik, hvor vi tager hensyn til husdyrbrug i bjergområderne og yder tilskud til lokale husdyravlere. For det andet må vi have en fleksibel anden søjle i den fælles landbrugspolitik, som gør det muligt at yde særlig støtte til husdyrbrug i bjergområderne. For det tredje har vi behov for en kvalitetspolitik, hvor vi navnlig fokuserer på produkter fra bjergområder og skaber mulighed for særlig mærkning, så disse produkter kan opnå merværdi på markedet.
Luís Paulo Alves
(PT) Fru formand! Vi er sandsynligvis på vej mod endnu en råvareboble. Priserne på det internationale marked er steget med mere end 16 % i gennemsnit siden juni. Aldrig er der handlet så meget på futuresmarkedet, og aldrig har der været så mange penge i omløb. Den ekstremt lave rente og de alt for mange penge på jagt efter gode handler medfører øget handel og finansiel spekulation i futureskontrakter uden sammenhæng med realøkonomien. Tallene fra verdens største kornbørs Chicago Mercantile Exchange er imponerende, og der sættes nye rekorder i handel med soja, majs og hvede. I praksis betyder det, at disse prisstigninger smitter af på de egentlige markedspriser, selv i et år hvor der er masser af kornprodukter til rådighed. Stigningerne i prisen på dyrefoder forvolder alvorlig skade i forhold til den allerede vanskelige situation blandt mange af vores husdyrbrug, som pga. krisen ikke kan lægge stigningen til prisen på det, som de sælger, og som sandsynligvis ikke selv kan optage stigningen. Tiden er derfor inde til at skride til handling og beskytte vores fødevarer imod finansiel spekulation. Jeg vil således gerne vide, hvad Kommissionen agter at gøre ved dette.
Michel Dantin
(FR) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Landbruget er en sjov størrelse. For et år siden havde vi alle her i Parlamentet travlt med at begræde den generelle situation mht. produktion. I dag klarer én produktionssektor, nemlig kornsektoren, sig bedre end de andre, og det mener jeg trods alt, at vi bør glæde os over. Denne sektors succes har desværre meget alvorlige følgevirkninger for husdyrsektoren.
Det reelle problem i dag er, at landbrugserhvervet ikke kan lægge de omkostninger, som det påføres, over på forbrugerne. Som allerede nævnt her til formiddag må vi derfor hjælpe producenterne med at organisere sig, så de står stærkere i forhandlingerne med deres kunder og navnlig med distributionssektoren.
Det er dog især markedsvilkårene, der forvolder skade. Vi har i flere årtier sagt, at de sydamerikanske lande belastede produktionen og trak priserne ned. Og i dag, hvor priserne igen stiger i disse lande, kan vi ikke engang lade denne stigning komme vores producenter til gavn. Ganske vist er omkostningerne steget, men der har ikke været nogen stigning i producentpriserne.
Vi kan da ikke bare se bort fra de omkostningsmæssige forskelle, der findes blandt vores lande. Dette er til dels et spørgsmål om nationalt ansvar, men den dumping, der foregår blandt de forskellige lande i dag, medvirker til at destabilisere markederne, og jeg mener, at EU skal tackle dette problem.
Vi skal have fundet nogle løsninger. EU's kornproducenter er bevidste om den situation, som deres primære kunder, nemlig landmændene, står i. De er indstillet på at indgå en aftale. Er De indstillet på at støtte en sådan aftale, hr. kommissær?
Alan Kelly
- (EN) Fru formand! Nu har vi igen en forhandling om, at landbrugernes indkomster ødelægges af markeder, der for at sige det rent ud lider en smule af personlighedsforstyrrelser, og som ikke kan klare store chok som den stigning i kornpriserne, vi er vidne til. Tiden er uden tvivl inde til at gøre vores landbrugs- og markedssystem stærkere, og jeg håber, at Kommissionen og kommissæren endnu en gang noterer sig, at Parlamentets politiske grupper yderligere anmoder om et passende budget til den fælles landbrugspolitik efter 2013.
Udgifterne til produktionsstoffer og de strenge bestemmelser gør EU's landbrug ukonkurrencedygtige, og vores landbrugssektors levedygtighed forringes. Vores system med miljømæssigt bæredygtigt opdræt af græsningskvæg af høj kvalitet undergraves af import fra tredjelande. Vi skal give vores landbrugere en reel chance, og det er, så vidt jeg ved, det eneste, de beder om. EU's manglende selvforsyning med korn er ved at blive et alvorligt problem, ikke blot for kvægindustrien, men også for svine- og fjerkræindustrien. Dette beslutningsforslag viser, hvor alvorligt Parlamentet tager den aktuelle udvikling på vores landbrugsmarkeder. Vi skal som Parlament gribe ind, når vi føler, at situationen haster, og for at være helt ærlig, hr. kommissær, så har vores kvæg-, fjerkræ- og svinesektorer brug for omgående positiv indgriben. Jeg ser frem til Deres svar.
Jarosław Kalinowski
- (PL) Fru formand, hr. kommissær! Situationen i år har lært os, at et hensigtsmæssigt kornreserveniveau er afgørende for at garantere fødevaresikkerhed og stabilitet på markedet. Denne sikkerhed skal garanteres med passende beslutninger på EU-plan.
Et andet meget vigtigt punkt er søgningen efter nye proteinkilder. Dette er en rigtig god vej til sikring af europæisk landbrugs uafhængighed. Vi skal derfor fremme dyrkningen af proteinafgrøder. Vi skal dog huske, at det er vores ubetingede pligt at sikre landbrugerne permanent adgang til foderstoffer. Derfor støtter jeg forslaget, hvori Kommissionen opfordres til at indføre en minimumstærskel for forekomsten af ikkegodkendte gmo'er i import af soja. En fortsættelse af nultolerancepolitikken udgør en trussel mod hele fødevareproduktionskæden.
Kriton Arsenis
- (EL) Fru formand! Der er for øjeblikket to trusler mod den globale husdyravl og fødevaresituation. På den ene side har vi frømonopolerne, og vi har set de katastrofale konsekvenser af modificerede frø i denne sektor i Indien. På den anden side har vi de finansielle organisationers leg med priserne på basisprodukter.
I 2008 havde vi den største globale kornproduktion. I 2008 - og her kommer absurditeten, medmindre det kan forklares med finansielle forehavender - havde vi den største fødevarekrise, en fødevarekrise, der medførte socialt sammenbrud og tab af mange menneskeliv. Vi skal holde øje med disse to aspekter. Vi skal øge de lokale ressourcer, sikre, at landbrugerne har fri adgang til frø, og at husdyravlerne også betaler lavere priser, og vi skal regulere de finansielle organisationers aktiviteter.
Izaskun Bilbao Barandica
- (ES) Fru formand! Husdyravlerne lider under konsekvenserne af krisen. Derudover skal de overholde de strengeste standarder i verden, hvilket øger deres produktionspriser, og kæmpe med de ulemper, som dette påfører dem i forhold til tredjelande. Jeg mener derfor, at den fælles landbrugspolitik for det første skal garantere tilstrækkelige midler efter 2013 med henblik på at sikre landbrugsproducenternes og husdyravlernes levedygtighed. For det andet skal den iværksætte specifikke foranstaltninger for husdyravlere, der anvender bæredygtige beskyttelsesforanstaltninger. For det tredje skal den styrke foranstaltningerne til støtte for husdyrsektoren i de dårligst stillede områder. For det fjerde skal den fastsætte, at import fra tredjelande skal opfylde EU's standarder med henblik på at forebygge illoyal konkurrence.
Endelig skal jeg opfordre Kommissionen til at forsvare de europæiske producenters interesser i alle handelsforhandlinger med henblik på ikke at bringe produktionen i husdyrsektoren i fare. Hvis ikke disse foranstaltninger bliver iværksat, risikerer Europa at blive et område uden nogen sektor, som er afhængigt af import og tredjelande.
Struan Stevenson
- (EN) Fru formand! Krisen i EU's husdyrsektor har ramt de skotske landbrugere hårdt, og der er mange ting, vi kan gøre for at hjælpe. For det første kan vi mindske den administrative byrde. Det er vanvittigt, at vi opstiller strengere administrative krav og bestemmelser for vores egne EU-producenter, end vi gør for vores konkurrenter uden for EU. Vores landbrugere er bundet på hænder og fødder af administrative bånd, og ikke desto mindre importerer vi omfattende mængder fødevarer, som er produceret under velfærds- og hygiejneforhold, der ville være strafbare i EU.
De store omkostninger, der er forbundet med alle disse administrative krav, afspejles ikke i de priser, vores kvægproducenter får for deres kvæg. Britisk kvæg sælges for øjeblikket for langt under produktionsprisen. Producenterne af lavlandsammekøer anslår, at de taber omkring 260 britiske pund pr. ko. Vores producenter af malkekvæg har oplevet en lang, negativ spiral. Vi skal have stoppet denne nedgang.
João Ferreira
(PT) Fru formand! Stigningen i kornpriserne er endnu en faktor, der yderligere forværrer krisen i husdyrsektoren. Den nuværende fælles landbrugspolitik og EU's handelspolitikker sikrer ikke landbrugerne en rimelig indkomst, især ikke de små og mellemstore producenter, og de forebygger heller ikke virkningerne af de stigende omkostninger til produktionsfaktorer og volatiliteten af priserne for landbrugsprodukter, men gør dem i stedet værre. Årsagerne til denne volatilitet er ikke altid naturlige - det er de ikke engang i de fleste tilfælde. Blandt disse årsager finder man spekulationen i fødevarer. Anvendelsesområdet for alle de foranstaltninger, der iværksættes inden for dette område, vil altid være begrænset, hvis ikke foranstaltningerne omfatter et forbud mod de instrumenter, der gør dette rentabelt, især derivater. Beskyttelse af produktionen, retten til at producere og fødevaresuveræniteten og -sikkerheden kræver, at der sættes en stopper for, at landbruget og fødevareproduktionen underlægges markedet og konkurrenceevnen. Dette kræver effektive foranstaltninger til regulering af og indgriben i markederne, uden hvilke prisvolatiliteten vil blive værre, og der vil blive indledt en sammenlægningsproces, som kun et lille antal store producenter vil overleve.
Dacian Cioloş
medlem af Kommissionen. - (FR) Fru formand! Det glæder mig meget at se den interesse, der også i Europa-Parlamentet vises for en sektor, der er afgørende, ikke blot for forsyning af markedet, men også for stabiliteten i vores områder. Jeg taler om husdyrsektoren.
Svaret og løsningen på mange af de rejste spørgsmål og problemer vil uden tvivl kunne findes i de forslag, som Kommissionen om kort tid vil forelægge om den fælles landbrugspolitiks fremtid. Parlamentet vil kunne drøfte disse forslag allerede i næste uge. Derudover vil vi utvivlsomt komme til at beskæftige os med dem i forbindelse med spørgsmålet om ligelig fordeling af støtte til de forskellige sektorer, herunder husdyrsektoren. Vi vil også komme ind på spørgsmålet om støtte til husdyrsektoren inden for mere specifikke og vanskeligere områder og spørgsmålet om mekanismerne til forvaltning af indkomstvolatilitet. Der er dog blevet stillet nogle specifikke spørgsmål, som jeg gerne vil besvare. Det første vedrører problemet med kornpriser og interventionslagre.
Det er rigtigt, at vi ikke længere har de interventionslagre, vi havde tidligere, men det skyldes, at priserne er højere nu. Markedsintervention kan ikke retfærdiggøres, når priserne er høje. Jeg mener, at vi skal overveje andre mekanismer, og selv om lagre kan spille en rolle, skal vi overveje andre former for lagre end de interventionslagre, vi havde tidligere. Dette spørgsmål burde måske besvares på et endnu bredere plan end det europæiske, eftersom markedet nu er mere åbent end tidligere.
Angående ITER, hr. Häusling: Bare fordi en del af 2010-budgettet ikke er blevet brugt til landbruget og går til ITER, betyder det ikke, at vi ikke har ressourcer til at gribe ind i landbrugssektoren. Jeg kan forsikre Dem om, at disse supplerende midler, der går til ITER, ikke er taget fra mekanismerne under den fælles landbrugspolitik. Disse penge er stadig til rådighed og er ikke blevet brugt, fordi det ikke har været nødvendigt at bruge dem. Selv med denne overførsel kan jeg forsikre Dem om, at vi har det budget, vi har brug for for at kunne iværksætte de nødvendige foranstaltninger.
Jeg skal slutte af med at sige, at spørgsmålet om volatilitet - og den indvirkning, som markedsspekulation har på volatiliteten - er et spørgsmål, som Kommissionen undersøger mere indgående, både for afledte produkter og råvarer. Jeg arbejder sammen med min kollega, hr. Barnier, om dette spørgsmål. Kommissionen vil stille en række forslag.
For så vidt angår fordelingen af merværdi langs fødevareforsyningskæden, vil vi sammen med kommissær Tajani afholde et første møde i gruppen af højtstående eksperter om dette emne senest i næste uge.
Formanden
Jeg har modtaget fire beslutningsforslag i henhold til forretningsordenens artikel 115, stk. 5.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted om et øjeblik.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Sandra Kalniete
skriftlig. - (LV) I denne tid oplever de europæiske husdyravlere vanskeligheder, som vi alle skal overvinde sammen med henblik på at give husdyrsektoren mulighed for at udvikle sig og generere tilstrækkelige indtægter til landbrugerne. I de seneste måneder er kornpriserne steget markant, hvilket er endnu mere kritisk i lyset af de ekstraordinære hændelser som f.eks. oversvømmelserne i Pakistan og skovbrandene i Rusland. Vi har naturligvis ingen indflydelse på disse klimatiske katastrofer, men det ligger inden for vores beføjelser at udarbejde lovgivningsmæssige forslag, der kan hjælpe de europæiske landbrugere med at klare konsekvenserne af disse naturkatastrofer. Det ligger fast, at vi kan og skal begrænse spekulationen i korn, som også er en af grundene til disse vanskeligheder. Vi kan ikke tolerere, at sådanne uærlige transaktioner medfører tab for en sektor, der er en af det europæiske landbrugs hjørnesten. Jeg vil endvidere gerne minde om, at det er vigtigt, at Kommissionen forsvarer de europæiske landbrugeres interesser i sine forhandlinger med Mercosur-nationerne om nye handelsaftaler, og at den sikrer forudsætningerne for loyal konkurrence. Jeg skal opfordre Kommissionen til at begynde at arbejde aktivt for at hjælpe de europæiske landbrugere med at overvinde de aktuelle vanskeligheder i husdyrsektoren, da vores støtte er afgørende for landbrugerne.
Franz Obermayr
Husdyrsektoren er forbundet med en række problemer for de europæiske landbrugere, herunder stigende udgifter til produktionsstoffer, konkurrence fra tredjelandsimport, omfattende udsving i udgifterne til foderstoffer og relativt lave kødpriser. Hvis vi skal føre en bæredygtig politik for husdyrsektoren, skal vi tage højde for alle interessenter, herunder landbrugerne, forbrugerne og dyrene selv. Målet skal være at komme væk fra det industrielle husdyrbrug og gå i retning af mere naturlig og værdig behandling af dyrene på mindre landbrug. Alt dette skal kombineres med de højst mulige forbrugersikkerhedsniveauer i form af omfattende dyresundhedstjenester og klar etikettering af alle animalske fødevarer, navnlig med hensyn til deres oprindelse og den måde, dyrene opdrættes på. EU skal indføre de grundlæggende vilkår, der er nødvendige for at beskytte vores landbrugeres fremtid, så de kan forblive konkurrencedygtige internationalt, og så deres virksomheder kan forblive økonomisk levedygtige på trods af, at vi har verdens strengeste standarder for dyrevelfærd.
Pavel Poc
Stigningen i kornpriserne er også en trussel mod husdyrsektoren i EU som følge af EU's afhængighed af foderstoffer importeret fra tredjelande. Situationen er kritisk inden for svineproduktion, hvor foderstofferne står for 60 % af produktionsomkostningerne, men de stigende omkostninger kan gradvist komme til at true samtlige dele af husdyrproduktionen i EU. Europa bør derfor mindske sin afhængighed af importen af foderstoffer fra tredjelande.
Det er bestemt ikke nogen løsning at gå over til genetisk modificerede foderstoffer importeret fra USA. I EU tager det næsten to et halvt år at få godkendt sådanne foderstoffer, i Argentina ca. tre år, i Brasilien mellem tre og fem år, og også Kina er ved at indføre strenge foranstaltninger på dette område. I USA tager det til gengæld kun 15 måneder at få en godkendelse. Krisen i EU's husdyrsektor må ikke udnyttes til kommercielle formål af amerikanske selskaber, der ser et stort eksportpotentiale i det europæiske marked.
EU bør sigte mod at reducere produktionsomkostningerne, at sikre, at tredjelandene overholder EU's standarder, og at sikre, at producenterne får en rimelig pris for deres produkter. Det er ikke acceptabelt, at forbrugerne skal bære konsekvenserne af højere priser, at producenterne skal have endnu færre penge, og at forhandlernes indtjening skal blive endnu større.
Jeg er ikke enig med Kommissionen i, at der ikke er brug for hasteforanstaltninger, for vi står over for en strukturel krise, der skal løses, og ikke blot ud fra et fødevaresikkerhedssynspunkt.
Daciana Octavia Sârbu
De europæiske husdyravlere er i den seneste tid blevet stillet over for større og større vanskeligheder. De har svært ved at klare konkurrencen fra tredjelande, da sidstnævnte ikke overholder de høje standarder, som de lokale producenter skal overholde, og de er altid ofre for EU's handelsforhandlinger. Vi håber imidlertid, at vi i fremtiden får en anden holdning at se fra Kommissionens side, for det er ikke normalt, at de europæiske landbrugere altid står som tabere i handelsaftaler. Kommissionen skal også engagere sig mere i at styrke producentorganisationerne inden for alle husdyrsektorer med henblik på at lade dem forhandle bedre priser for deres produkter under hensyntagen til produktionsomkostningerne. På samme tid opfordrer jeg Kommissionen til hurtigst muligt at frigive korn fra interventionslagrene for at støtte denne sektor, der er hårdt ramt af krisen.
(Mødet udsat i nogle få minutter)
