Ochrana tradičných národnostných, etnických a prisťahovaleckých menšín v Európe (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie pre Komisiu o ochrane tradičných národnostných, etnických a prisťahovaleckých menšín v Európe, ktorú predložili Csaba Sándor Tabajdi, Hannes Swoboda, Jan Marinus Wiersma, Véronique De Keyserová, Katrin Saksová a Claude Moraes v mene Socialistickej skupiny v Európskom parlamente B6-0005/2009).
Csaba Sándor Tabajdi
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, na európskom kontinente žije viac než 300 rôznych národnostných a etnických menšín a jazykových komunít. Približne 15 % občanov 27 členských štátov patrí do tradičnej národnostnej menšiny alebo prisťahovaleckej komunity. Zatiaľ čo cieľom Európskej únie je zachovať kultúrnu rôznorodosť, menšinovým jazykom a skupinám hrozí vyhynutie alebo asimilácia. Stále narastajúce prisťahovalecké komunity čelia kríze začlenenia sa do spoločnosti, stačí si spomenúť na nepokoje vo francúzskych a parížskych predmestiach, londýnske teroristické útoky alebo etnické napätie v Holandsku.
Je Európska únia dôveryhodná, keď odsudzuje porušovanie ľudských a menšinových práv v tretích krajinách? Pristupujú rozhodovacie orgány EÚ k problematike národnostných a etnických menšín kandidátskych krajín západného Balkánu adekvátne, keď niektoré členské štáty toho nie sú schopné ani doma a ich praktiky sú úplným opakom tejto politiky? Tí, ktorí nie sú schopní a nechcú čeliť týmto otázkam, ktorí strkajú hlavu do piesku, sa zahrávajú s budúcnosťou Európy.
Dnešnej rozprave predchádzali obavy. Podľa niektorých je táto otázka príliš citlivá. Áno, táto otázka je veľmi citlivá. Čo by sa stalo z Európskej únie, keby sme sa zaoberali iba takými otázkami, ktoré neškodia záujmom? Nemôžeme tieto problémy zmiesť pod koberec! Občania Európy od nás očakávajú skutočné odpovede. Európska únia musí zaručiť práva na miestnej, regionálnej, národnej úrovni a úrovni EÚ pre pôvodné a tradičné menšiny, Rómov a niekoľko miliónov ľudí žijúcich v menšinovom statuse bez samostatného štátu, ako napríklad Katalánci, Baskovia, Škóti, Bretónci, Alsasania, Korzičania, Walesania, maďarské menšiny v Rumunsku, na Slovensku a v Srbsku a iné národnostné komunity.
Subsidiarita a samospráva, deľba moci a spoločné rozhodovanie sú základné hodnoty Európskej únie. Je veľmi dôležité, aby sa vytvorili formy spoločného rozhodovania, samosprávy a autonómie na základe dohôd medzi väčšinou a menšinou pri zachovaní suverenity a územnej celistvosti členských štátov. Pokiaľ ide o osoby, ktoré patria do prisťahovaleckej menšiny v rámci štátu, musíme im pomôcť čo najlepšie sa začleniť a prisťahovalecké menšiny zasa musia v maximálnej miere rešpektovať jazyk a zvyky daného štátu. Ak sa Európsky parlament naozaj chce stať mocenským centrom, musí čeliť týmto citlivým otázkam.
Jacques Barrot
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, pán Tabajdi, rešpektovanie menšín je dôležitou zásadou v rámci podmienok, ktoré musí štát spĺňať pred vstupom do Únie. Kodanské kritériá sú určené predovšetkým pre kandidátov vstupujúcich do Únie.
Rešpektovanie práv jednotlivcov patriacich do menšín vrátane rešpektovania zásady nediskriminovania je jedným zo základných princípov Únie. Únia však nemá všeobecnú právomoc v oblasti ochrany menšinových práv. Zabezpečiť takú ochranu v súlade s ústavnými dohodami a medzinárodnými záväzkami je úlohou vnútroštátnych orgánov.
Aj otázky ústavného usporiadania alebo autonómie patria do právomoci členských štátov. Takisto je na členských štátoch, aby sa rozhodli, či podpíšu, alebo ratifikujú Rámcový dohovor na ochranu národnostných menšín a Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov, čo sú dva významné nástroje zavedené Radou Európy.
Únia preto nemá právomoc - ako naznačuje otázka - na prijatie všeobecnej legislatívy určujúcej normy na ochranu menšín a kontrolných mechanizmov. Únia však môže v istých otázkach prijať opatrenia v rámci svojej právomoci, ktoré majú priaznivý vplyv na situáciu jednotlivcov patriacich do menšín.
Komisia napríklad presadzuje stratégiu boja proti diskriminácii na základe rasy, etnického pôvodu alebo náboženstva. Zaručuje tak plnenie právnych predpisov Spoločenstva v tejto oblasti a smernice dopĺňajúcej túto legislatívu.
Prijatie rámcového rozhodnutia o boji proti rasizmu a xenofóbii 28. novembra je ďalším príkladom. Týmto rámcovým rozhodnutím prispieva Únia k zlepšeniu situácie jednotlivcov patriacich do menšín, ktorí sú vystavení istým druhom správania. Únia rovnako podnikla isté kroky v súvislosti so situáciou rómskej menšiny.
Začlenenie prisťahovalcov je dôležitou a čoraz vážnejšou problematikou členských štátov Európskej únie. Komisia v roku 2005 predložila spoločný program pre integráciu, ktorý vytvára rámcovú smernicu pre spoločný prístup k integrácii v Európskej únii. Únia navyše vyčlenila rozpočet 825 miliónov EUR na obdobie rokov 2007 - 2013 na realizáciu Európskeho fondu pre integráciu príslušníkov tretích krajín.
V roku2009 sa objavia tri nové iniciatívy Komisie: tretie vydanie príručky o integrácii, európske integračné fórum, ktoré bude naďalej zapájať občiansku spoločnosť do presadzovania našej práce, a integračná internetová stránka, ktorá bude fungovať ako portál pre informácie o integrácii a bude podporovať výmenu osvedčených postupov medzi zainteresovanými stranami v oblasti integrácie.
Kroky Európskej únie v oblasti mnohojazyčnosti by nemali nahrádzať, ale podporovať a dopĺňať činnosti členských štátov. Politika mnohojazyčnosti Európskej komisie zahŕňa regionálne jazyky, ako aj jazyky menšín.
Rešpektovanie jazykovej a kultúrnej rozmanitosti je jedným zo základných kameňov Európskej únie. Toto rešpektovanie jazykovej a kultúrnej rozmanitosti je teraz súčasťou Európskej charty základných práv, ktorá v článku 22 uvádza: "bude rešpektovať kultúrnu, náboženskú a jazykovú rozmanitosť".
V poslednom oznámení Komisie prijatom v septembri 2008 sa tiež uvádza, že všetky jazyky, či už národné, regionálne jazyky, alebo jazyky menšín alebo prisťahovalcov, obohacujú našu spoločnú kultúru. Hlavné nástroje dostupné Únii v tejto oblasti sú programy financovania, predovšetkým program celoživotného vzdelávania 2007 - 2013.
Agentúra Európskej únie pre základné práva je napokon veľmi významný nástroj na zhromaždenie informácií užitočných pre rozvoj a realizáciu všetkých nástrojov a politík Spoločenstva. Na základe žiadosti Európskeho parlamentu predloženej Agentúre pre základné práva, ktorá, pripomínam, má sídlo vo Viedni, pracovný program agentúry na rok 2009 zahŕňa prípravu porovnávacej správy o situácii v oblasti etnickej a rasovej diskriminácie v Európskej únii. Umožní nám to aktualizovať správu o rasizme, ktorá sa zaoberala rokom 2007.
To je všetko, čo vám k tomu môžem povedať. Inými slovami, nemáme právny základ na organizovanie ochrany menšín. Táto otázka naozaj patrí do právomoci členských štátov, i keď Únia, samozrejme, musí zabrániť diskriminácii každého občana patriaceho do menšiny.
Rihards Pīks
Ďakujem, pán predsedajúci. Pán Tabajdi sa ujal veľkej úlohy - pokúsil sa sformulovať a klasifikovať komunity ľudí, ktoré sa vytvorili historicky rozličnými spôsobmi, žijúce vo väčšom či menšom počte v štátoch, ktoré majú v podstate iné etnické či jazykové korene. Je známe, že sa počas niekoľkých storočí hranice a názvy krajín Európy často menili v dôsledku vojen, zlúčenia a rozdelenia štátov, keď vznikali alebo zanikali nové ríše. Ľudia sa veľmi často stali poddanými iných kráľov alebo obyvateľmi iných štátov bez toho, aby sa presťahovali. Migrácia takisto prebiehala individuálne aj sťahovaním celej etnickej komunity. Zdedili sme výsledok týchto procesov. Každý občan Európskej únie si nepochybne zaslúži dôstojný život a rovnaké príležitosti. Ale čo môžeme v dnešnom ponímaní naozaj nazvať menšinou a dokážu sa štáty dohodnúť a vytvoriť jednotné kritériá? Je to dôležité, pretože sa vytvárajú nové formy migrácie: vnútorná migrácia v rámci Európskej únie a migrácia z nečlenských štátov. Domnievam sa, že by na tom mali pracovať predovšetkým odborníci, výskumníci, historici, etnografovia a jazykovedci, až neskôr by mohli mať politici posledné slovo. Ak na tom začnú robiť politici, okamžite sa stretneme so značnou politickou subjektivitou a sebeckosťou, najmä teraz, keď sa blížia voľby. Ďakujem.
Katalin Lévai
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, v Európskej únii a ďalších európskych štátoch žije viac než 45 miliónov ľudí patriacich k viac ako 57 rôznym menšinám. Dnes, keď sa v Európe rozmáha rasizmus, keď šovinizmus väčšiny obyvateľstva národných štátov narastá do hrozivých rozmerov v celej strednej a východnej Európe, už nemôžeme menšinový problém zamiesť pod koberec. Ako sme počuli aj od pána komisára, EÚ zatiaľ nemá nariadenia v oblasti ochrany identity menšín vzťahujúce sa na všetky členské štáty. Otázka menšín patrí do kompetencie členských štátov, a tak sa tieto komunity musia zväčša uspokojiť s tým, na čom sa dokážu s danou vládou dohodnúť. Celkový počet občanov patriacich do rôznych národnostných, menšinových komunít je v členských štátoch strednej a východnej Európy výrazne vyšší než v západnej Európe, ich problémy sú taktiež zložitejšie. Aby sa nielen národnostné menšiny, ale každý, kto prakticky patrí do menšinového národa v rámci EÚ, cítil v Európe ako doma, musia európske právne predpisy vytvoriť rámec s rozsiahlymi právnymi normami na ochranu menšín.
Musíme vytvoriť politické štruktúry, ktoré sa nebudú snažiť o výhradné právomoci, ale o rozdelenie kompetencií. Ak sa presadí tento model v celej Európskej únii, národnostné menšiny posilnia svoje postavenie a naskytnú sa im nové možnosti na ochranu ich jazyka a kultúry. V tejto súvislosti zohráva ratifikácia Lisabonskej zmluvy kľúčovú úlohu, keďže vďaka úsiliu maďarskej vlády dva články tejto zmluvy zahŕňajú práva občanov patriacich k menšinám. Prijatie zmluvy by predstavovalo veľký krok vpred v dejinách Európskej únie. Súčasná hospodárska kríza nie je pre menšiny priaznivá, pretože vytvára konflikty a priestor pre extrémne pravicovú demagógiu. Európa si nemôže dovoliť nepočuť hlasy menšín, najmä v súčasnej situácii. Nemôže opustiť menšiny v čase krízy.
Henrik Lax
v mene skupiny ALDE - (SV) Rozprava na európskej úrovni o situácii rôznych menšinových skupín je veľmi vítaná. Spoločný názor na práva a povinnosti, ktoré by sa mali vzťahovať na národnostné, etnické a jazykové menšiny, prisťahovalcov a osoby bez štátnej príslušnosti, by bol pre tieto skupiny a celú Úniu prospešný. Takmer desatina občanov EÚ patrí k určitej národnostnej, jazykovej či etnickej menšine. S niektorými sa zaobchádza dobre, ako napríklad so mnou, Fínom hovoriacim po švédsky. Iných diskriminujú alebo neuznávajú. Pre historické národnostné menšiny je dôležité, aby sa cítili byť plnohodnotnými občanmi Únie. EÚ potrebuje podporu menšín a musí im poskytnúť možnosť aktívne sa zúčastniť na rozhodovaní a vytváraní bezpečnej a harmonickej spoločnej budúcnosti.
Je zrejmé, že pre národnostné menšiny a napríklad prisťahovalecké menšiny nemôžu platiť rovnaké pravidlá. Prisťahovalci potrebujú zvláštnu pomoc na to, aby sa dokázali integrovať do svojich nových vlastí. Ľudia bez štátnej príslušnosti patria do osobitnej skupiny a mali by sme ich všetkými dostupnými nástrojmi motivovať k tomu, aby sa uchádzali o občianstvo hostiteľského štátu.
EÚ taktiež potrebuje spoločný názor na otázky týkajúce sa menšín, aby dokázala obhájiť seba i členské štáty voči nátlaku a provokáciám zvonku, kde sa menšinové práva používajú ako zbraň na podnecovanie rozporov a vyvolávanie zmätku. Varovné príklady sú napríklad angažovanosť a propaganda Ruska v Estónsku a Lotyšsku. Nesmieme vkladať zbrane do rúk tým, ktorí nám chcú ublížiť.
Európa potrebuje reprezentatívne fórum menšín fungujúce ako poradný orgán pre otázky, ktorými sa zaoberajú Európsky parlament a Rada Európy. Bolo by rovnako dôležité, aby mal tento parlamentný výbor presne stanovenú zodpovednosť za otázky týkajúce sa menšín. Parlament by mal schváliť vyhlásenie o menšinových právach.
Na záver by som sa chcel spýtať jednu konkrétnu otázku: je Komisia pripravená prevziať zodpovednosť za iniciovanie európskej rozpravy o menšinách a je pripravená aktívne propagovať spravodlivé zaobchádzanie s menšinami EÚ a nielen jazykovú rozmanitosť, ktorú často používajú ako nástroj na ignorovanie menšinových skupín. (potlesk)
Jan Tadeusz Masiel
v mene skupiny UEN. - (PL) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, niektoré menšinové skupiny žijú v členských štátoch už niekoľko storočí, kým iné iba pomerne krátko.
Rómovia sú jednou z tradičných menšinových skupín prítomných v štátoch Únie od dávnych čias. S poľutovaním musím konštatovať, že v mojej vlasti, Poľsku, Rómovia síce nie sú diskriminovaní, ale miera ich integrácie nie je dostatočná. Oni majú rovnaký názor. Myslím si, že Rómovia potrebujú väčšiu podporu štátu. Pomoc potrebujú najmä s odbornou prípravou a vzdelávaním vo všeobecnosti.
Členské štáty by mali ísť vzorom v súvislosti s integráciou tejto i ostatných menšinových skupín. Našej snahe by však veľmi pomohla spoločná legislatíva Únie. Myslím tým predovšetkým určenie práv a zodpovedností nových prisťahovalcov z islamských krajín, pre ktorých je integrácia v Európe veľmi ťažká.
Mikel Irujo Amezaga
Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa čo najúprimnejšie poďakovať pánu Tabajdimu za prípravu a predloženie otázky, o ktorej teraz vedieme rozpravu, a takisto za skvelú prácu, ktorú odviedol pri vypracovaní uznesenia, o ktorom teraz, žiaľ, nediskutujeme, ale budeme mať nepochybne príležitosť diskutovať na nasledujúcich plenárnych zasadnutiach.
Toto uznesenie je potrebné, pretože evidentne musíme nájsť minimálnu úroveň ochrany menšinových skupín v Európskej únii, ktorú doposiaľ nemáme.
Nezastávam názor pána komisára Barrota, čo sa týka častého skrývania sa za nedostatok jurisdikcie Európskej únie v tejto problematike. Je rozporuplné spomenúť kodanské kritériá, spomenúť iný typ legislatívy a súčasne sa - ak to možno nie je v súlade so záujmami alebo niet odvahy - skrývať za nedostatok jurisdikcie, aby sme takpovediac nedosiahli pokrok v ochrane menšinových skupín, veď napokon čelíme večnej dileme. Európska únia nečelí problému, ale skôr úlohe, ktorú treba splniť, a tak by sme túto otázku mali vnímať.
Kathy Sinnott
v mene skupiny IND/DEM. - Vážený pán predsedajúci, v každom členskom štáte EÚ existujú skupiny ľudí, ktorí sú vnímaní inak kvôli charakteristickým črtám, ako napríklad etnickému pôvodu, jazyku, štýlu obliekania, hudbe a náboženstvu. Ak ľudia daného štátu rešpektujú dôstojnosť každého človeka, tak tieto rozdiely vnímajú ako niečo obohacujúce a vážia si ľudí. Ak sa rešpektuje ľudská dôstojnosť, menšiny vôbec neponímame v negatívnom zmysle. Avšak v mnohých štátoch majú ľudia iba malý alebo žiaden rešpekt. Vedie to k diskriminácii, s menšinami sa zaobchádza zle a sú odsúdené na život v najhorších podmienkach.
V kodanskej dohode trváme na tom, aby štát, ktorý chce vstúpiť do EÚ, musel preukázať aspoň minimálne prijateľnú úroveň rešpektovania každého človeka v rámci svojho územia. Tento princíp zlyhá, len čo zanedbáme tieto kritériá a umožníme vstup štátom, v ktorých sa s ľuďmi zaobchádza zle a sú nútení žiť na okraji spoločnosti.
V Írsku napríklad umiestnili v čase nášho vstupu a mnoho rokov po našom vstupe veľa postihnutých detí a dospelých do inštitúcií ústavnej starostlivosti za najhorších podmienok.
I napriek zavedeniu kodanských kritérií stále existujú podobné hrozné podmienky pre zraniteľné menšiny v štátoch, ktoré nedávno vstúpili alebo sa chystajú vstúpiť do EÚ. Kodanské kritériá boli v týchto prípadoch zjavne ignorované a zaobchádzanie s menšinami sa nepovažovalo za prekážku v členstve. Marí to účel dohody. Ak štát vstupujúci do EÚ musí spĺňať kodanské kritériá v súvislosti so zaobchádzaním so svojimi občanmi, tak by malo byť možné členstvo pozastaviť v prípade, že ich daný štát nespĺňa.
Sergej Kozlík
(SK) Zaoberáme sa problémom národnostných menšín, ale myslí sa tým predovšetkým maďarská národnostná menšina, pán Tabajdi. Pritom je to práve Maďarsko, kde sa v uplynulých desaťročiach národnostné menšiny takmer úplne zlikvidovali. Potvrdzujú to aj slová bývalého ombudsmana pre menšiny v Maďarsku Jenöa Kaltenbacha. Počet Slovákov žijúcich v Maďarsku za uplynulé obdobie klesol z vyše 300 000 na 18 000. V národnostných školách zdecimovanej slovenskej menšiny v Maďarsku je vyučovacím jazykom výlučne maďarčina. Slovenský jazyk sa v týchto školách vyučuje štyri hodiny týždenne.
Na Slovensku sa neuplatňuje vendeta a maďarská menšina žijúca na Slovensku je na tom neporovnateľne lepšie. V maďarských menšinových školách je výhradným vyučovacím jazykom maďarčina. Slovenský jazyk sa ako doplnkový jazyk vyučuje pár hodín do týždňa. V Maďarsku sú bohoslužby vo všetkých slovenských obciach iba v maďarčine a slúžia ich výlučne maďarskí kňazi. Naopak, na Slovensku slúžia v maďarských obciach výlučne maďarskí kňazi.
Európsky parlament sa však paradoxne nezaoberá problémami slovenskej, nemeckej, srbskej menšiny alebo ďalších menšín decimovaných v Maďarsku. Opakovane sa diskutuje o okrajových problémoch maďarskej menšiny, ktorých riešením sa navyše v tomto čase zaoberá slovenský parlament. Ten práve dnes ústretovo schválil novelu školského zákona, ktorá zaručuje písanie geografických názvov v učebniciach menšinových škôl v maďarčine či ukrajinčine. Sú to práve maďarskí poslanci a politici, ktorí pod kepienkom riešenia národnostných problémov neustále podsúvajú úvahy o autonómnych riešeniach vrátane územnej autonómie. Naposledy tak učinil maďarský prezident počas včerajšej návštevy rumunského partnera v Budapešti a stretol sa s ráznym odmietnutím. Takéto postoje treba demaskovať a rázne odmietnuť aj na pôde Európskeho parlamentu.
Kinga Gál
(HU) Zatiaľ čo sú záujmy ktorejkoľvek inej sociálnej menšiny chránenej antidiskriminačnými právnymi predpismi dobre chránené, európska právna ochrana, nehovoriac o politickej vôli, je zdržanlivá, pokiaľ ide o tradičné národnostné menšiny. Avšak existencia týchto menšín v rámci Európskej únie nie je politickou otázkou, ale faktom. V EÚ žijú milióny ľudí, ktorí nie sú prisťahovalci. Žijú tu v členských štátoch Európy bez toho, aby sa boli odsťahovali z rodnej zeme svojich predkov. Udalosti dvadsiateho storočia zapríčinili, že sa hranice ich vlastí popresúvali, ich zanechali a odvtedy čelia neriešiteľným dilemám. Ako si majú zachovať identitu a komunitu, ako môžu svojim deťom sprostredkovať perspektívu bezpečnej budúcnosti v dvadsiatom prvom storočí? Musíme konečne uznať, že sa problémy týchto komunít nevyriešia výlučne pomocou všeobecných ľudských práv alebo antidiskriminačných právnych predpisov. Tieto menšinové komunity sa právom dožadujú všetkého, na čo má v prípade obyvateľstva podobnej veľkosti podľa Európskej únie oprávnený nárok väčšina. Preto je potrebná regulácia EÚ, preto je dôležitá pomoc EÚ. Tieto komunity sa právom domnievajú, že autonómia, ktorá priniesla talianskym juhotirolským menšinám prosperitu a rozvoj, by aj pre nich znamenala primerané riešenie.
Jednotlivé druhy autonómie - možno aj vrátane územnej autonómie - by určite mohli týmto komunitám ponúknuť pozitívnu a perspektívnu budúcnosť. Nemali by sme ich mystifikovať, ale otvorene o nich diskutovať. Veď v prípade, že taká možnosť predstavuje pre jeden členský štát pozitívne riešenie bez narušenia jeho územnej celistvosti, tak to môže byť riešenie aj pre iný členský štát. Oprávnené požiadavky týchto menšín, ktoré sú založené na základných princípoch a súčasnej praxi v Európskej únii, nesmú byť tabuizované v EÚ dvadsiateho prvého storočia.
Bárbara Dührkop Dührkop
(ES) Vážený pán predsedajúci, je zvláštne, že v každom parlamentnom období poukazujeme na neexistujúcu alebo krehkú právnu alebo finančnú ochranu jednej alebo druhej menšinovej skupiny v rámci členských štátov.
S nedávnym rozšírením smerom na východ sa situácia neodvratne stala oveľa zložitejšou.
27 štátov EÚ má viac než 100 skupín, ak etnické a jazykové menšiny prirátame k novým prisťahovaleckým menšinám. Zvlášť by sme mali spomenúť - už sme ich aj spomínali - Rómov, etnickú skupinu, ktorá žije medzi nami už stáročia. Má charakteristické črty a je zo všetkých menšinových skupín najviac znevýhodnená.
Vážený pán komisár, zdvojnásobenie nášho úsilia na dosiahnutie postupnej integrácie, ak nie asimilácie, týchto skupín a presadiť jednotu v rozmanitosti do skutočnosti je veľkou úlohou pre Európu. Lisabonská zmluva sa nie nadarmo explicitne zmieňuje, po prvýkrát v dejinách Európskej únie, o právach ľudí patriacich k menšinám a ich hodnotách.
Každá sociálna skupina je iná. Jazykovo-historické menšiny členských štátov a ich uznávané a nepopierateľné právo používať materinský jazyk majú málo alebo nemajú nič spoločné s novými vlnami prisťahovalcov, ktoré sa vyznačujú vlastnými charakteristickými črtami.
Za východiskový bod si berieme Európsku chartu regionálnych alebo menšinových jazykov a žiadame Európsky sociálny fond, aby menšinovým skupinám venoval pozornosť a prostriedky.
Nedávno sme boli svedkami, ako sa rok 2008, Európsky rok medzikultúrneho dialógu, chýlil ku koncu, a som presvedčená, že sa tento dialóg ešte len rozbieha. Myslím, že by sme mali využiť túto príležitosť a pokračovať v dialógu, aby sme vytvorili kontrolné mechanizmy na európskej úrovni s cieľom ochrániť menšinové skupiny.
Moja posledná poznámka na záver: v členských štátoch je našou povinnosťou chrániť a zachovávať tradície a hodnoty vznikajúcej multikultúrnej Európy a povinnosťou tohto Parlamentu je vytvoriť integračné normy v rámci spoločného európskeho rámca umožňujúceho mierumilovné spolunažívanie.
István Szent-Iványi
(HU) Vážený pán predsedajúci, každý desiaty občan Európy patrí k národnostnej menšine. Mnohí z nich sa cítia tak, akoby boli nevlastné deti svojej vlasti. Očakávajú od Európskej únie, že im zaručí práva a pomôže zlepšiť ich situáciu. Najväčším nedostatkom Európskej únie je v rámci ľudských práv ochrana menšín. Napriek tomu, že právne základy na účinnú ochranu menšín existujú, politická vôľa na ich presadenie často nie je dostatočná. Ratifikácia Lisabonskej zmluvy by mohla situáciu zlepšiť, avšak sama osebe nie je zázračným liekom. Je dôležité, aby existujúce inštitúcie pracovali účinne, najmä aby sa posilnil profil menšín Agentúry Európskej únie pre základné práva. Rôzne menšiny by považovali za pozitívne znamenie, keby nová Komisia mala jedného komisára, ktorý by bol zodpovedný výlučne za menšinové záležitosti. Bol by to jasný signál, že menšiny sú plnohodnotní občania zjednocujúcej sa Európy. Európa nemôže mať nevlastné deti, veď v istom zmysle patríme všetci k menšine.
László Tőkés
(HU) Vážený pán predsedajúci, s vďačnosťou a uznaním vítam zaradenie ochrany tradičných národnostných a etnických menšín, ako aj prisťahovalcov do Európy do nášho programu. Podľa mňa je bolestivé, že v dôsledku nízkej podpory politických skupín sa naša dnešná spoločná rozprava schyľuje ku koncu bez rozhodnutia a že ešte stále nie je môžné prijať rámcovú dohodu EÚ o ochrane menšín. V štátoch bývalého komunistického bloku vládol princíp nezasahovania. Považujem za neprijateľné, aby Európska únia podobným spôsobom prenechala rozhodnutie o problémoch menšín kompetencii jednotlivých členských štátov. Odmietavé vyjadrenia pána prezidenta Traiana Băsesca v Budapešti k oprávneným požiadavkam maďarskej menšiny v Sedmohradsku na kolektívne práva a autonómiu pripomínajú diktátorské stanovisko z čias komunizmu. Európska únia je spoločným domovom aj národnostných, etnických a náboženských menšín, a práve preto EÚ nemôže naďalej odďaľovať poskytnutie ústavnej a právne regulovanej ochrany menšinám.
Patrick Louis
(FR) Vážený pán predsedajúci, v našich kultúrach platia pravidlá právneho štátu a individuálne práva, a tak je správne a vhodné obhajovať práva jednotlivca patriaceho k menšine, ale bolo by nebezpečné prijať zákon o právach nenárodnostných menšín, tak ako pre komunity.
K nenárodnostným menšinám, teraz hovorím iba o nich, by sme nemali pristupovať ako ku komunitám, pretože to zničí súdržnosť mnohých európskych národov. Tam, kde platia pravidlá právneho štátu, musí byť regulácia spôsobu spolunažívania ľudí v právomoci jednotlivých krajín. Keby bola väčšina nepriateľom menšiny, zásadne by to spochybnilo demokraciu.
Niektorí ľudia, ktorí vo svojej vlasti čelia chudobe alebo nebezpečenstvu, utečú a hľadajú útočisko. Právo na azyl je pre ľudí možnosť hlasovať nohami. Našťastie sa stalo základným právom, avšak ako vždy, aj s týmto právom sú spojené povinnosti. V tomto prípade ide o povinnosť prijatia pravidiel, jazykov a zvykov prijímajúcich štátov.
Právo na azyl je vzácne právo, keďže prislúcha každej ľudskej bytosti. To, že patríte k menšine, nelegitimuje vytvorenie komunitného práva. V prvom rade musíte byť verní krajine, v ktorej sa usadíte. Je ilúziou veriť, že spojením prechodných komunít s rozličnou históriou je možné vytvoriť krajinu. Postupom času to vyvolá ľahostajnosť alebo vytvorí bojisko.
Ak svoj prijímajúci štát nemilujete, mali by ste ho opustiť. Je to povinnosť, ktorá vyplýva zo slobody príchodu a odchodu.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Chcel by som vyjadriť svoju podporu ochrane menšín a uznanie ich kultúr, jazykov, tradícií a zvykov. Myslím, že by všetky členské štáty mali do svojich vnútroštátnych právnych predpisov v rôznych oblastiach zahrnúť odkazy na ochranu menšín.
Podľa mňa sú rumunské právne predpisy v tejto oblasti veľmi dobre vypracované a môžu slúžiť ako vzorový model pre iné členské štáty. Dôkazom je dokonca kolega poslanec tohto Parlamentu, ktorého si veľmi vážim, ktorý sa narodil, vyrastal a študoval v komunite maďarskej menšiny v Sedmohradsku a teraz úspešne reprezentuje Maďarsko v tomto Parlamente. Ochrana menšín však nesmie vyústiť do krajností, akými sú napríklad kolektívne práva, propagácia autonómie a sebaurčenia vrátane územnej autonómie.
Nemyslím, že je vhodné deliť menšiny do rôznych kategórií, mohlo by to vyznieť tak, akoby sa s jednotlivými kategóriami malo zaobchádzať inak. S každým občanom by sa malo zaobchádzať rovnako a každý by mal mať rovnaké práva a povinnosti voči komunite, v ktorej žije. Decentralizácia a miestna autonómia podľa vnútroštátneho práva veľmi dobre odzrkadľuje všetky túžby občanov bez ohľadu na ich národnosť alebo etnický pôvod. Nie je prirodzené, aby sa na rozpravu predkladali koncepty, ktoré ešte nie sú zakotvené v existujúcom medzinárodnom práve a ktoré nie sú schválené na úrovni členských štátov. Nemusíme schváliť ani ustanovenia Rady Európy.
O rómskej menšine sa musíme zmieniť zvlášť. Som presvedčený, že by spoločné programy EÚ, predovšetkým v oblasti vzdelávania, značne urýchlili integráciu Rómov.
Na záver by som vám chcel pripomenúť, že každý národ je bez ohľadu na jeho veľkosť menšinou v porovnaní s Európou, ktorá má 500 miliónov obyvateľov.
Monika Beňová
(SK) Ochrana menšín je nesporne jednou z najdôležitejších hodnôt a u nás na Slovensku alebo v Slovenskej republike majú menšiny zabezpečený skutočne mimoriadne vysoký štandard. Ak budem hovoriť o národnostných menšinách, tak ten štandard je zabezpečený aj formou - dá sa povedať - kultúrnej a vzdelávacej autonómie, pretože máme aj univerzitu pre našu najväčšiu národnostnú menšinu.
Zásadne však odmietam otváranie diskusie o územnej autonómii z dôvodu, že ju považujem za veľmi vážny politický a právny dôvod, a takisto preto, že ju považujem za ľudsky dramatickú. Spôsobila by obrovské ľudské nešťastia. Rovnako by otváranie diskusie o územnej autonómii zásadným spôsobom ohrozilo jednotu a úspešné napredovanie Európskej únie.
A na záver, pán komisár, ak ste hovorili o rešpekte - áno, je absolútne na mieste, aby majoritná spoločnosť prechovávala čo najväčší rešpekt k svojim menšinám, ale myslím si, že v dobre fungujúcej spoločnosti by rovnaký rešpekt mali mať menšiny aj voči tejto spoločnosti.
Tatjana Ždanoka
Vážený pán predsedajúci, chcela by som sa poďakovať pánu Tabajdimu za skvele vykonanú prácu. Je škoda, že našu rozpravu nemôžeme uzavrieť uznesením.
Som presvedčená, že menšinové práva sa musia stať súčasťou acquis communautaire. Komisia sa, bohužiaľ, veľmi zdráha navrhnúť opatrenia v tejto oblasti. Mali by sme pamätať na to, že menšinové práva sú súčasťou ľudských práv, a preto musia byť naše normy čo najvyššie. Nezabúdajme, že rešpekt a ochrana menšín je jedným z kodanských kritérií. Komisia počas prístupových procesov kritériá dokonca ani poriadne neuplatňuje.
Sme pripravení urobiť ústupky v nádeji, že sa potom situácia zlepší, ale od vstupov ešte stále nemáme nástroje na riešenie otázky, ako na to minulý mesiac poukázal pán komisár Barrot. V oblasti menšinových práv sme vypracovali spoločné normy Európskej únie, ktoré sú absolútnou nevyhnutnosťou.
Edit Bauer
(HU) Veľmi pekne vám ďakujem, pán predsedajúci. V rámci Európskej únie existuje niekoľko politických oblastí, v ktorých platí dvojitý meter. Kodanské kritériá menšinových práv sa vzťahujú na prístupové štáty - ako sme dnes už počuli - ale tieto isté práva neexistujú v práve Spoločenstva. Ak bohatstvo Európy spočíva v jej rôznych kultúrach a nikto sa nechce prizerať, ako mizne kultúra a jazyk malých národov, potom etnické menšiny potrebujú ešte väčšiu ochranu vrátane právnej ochrany. V nových členských štátoch sa zjavná ochrana poskytnutá socialistickým internacionalizmom stratila a zosilnelo národné cítenie. V nových členských štátoch sa dokonca objavujú rôzne druhy represívneho nacionalizmu, najmä odkedy kodanské kritériá nie sú záväzné. Často sme svedkami posilnenia asimilačných úsilí - údajne v záujme menšín. Je to, žiaľbohu, politický nástroj, ktorý populistickí politici používajú na to, aby väčšinu obrátili proti menšine.
Je nevyhnutné vytvoriť interné právne normy na ochranu právneho štatútu menšín. Tieto normy sa musia držať najlepších európskych postupov, vychádzať z rôznych druhov samospráv, ktoré netreba demaskovať ako nejaký politický zločin alebo odmietať. Zásada subsidiarity by sa mala skôr rozšíriť, aby mohli menšiny rozhodovať o vlastných záležitostiach. V tejto súvislosti by možno pomohla otvorená metóda koordinácie, kým sa nevytvorí právny základ. Pánovi komisárovi by som chcela položiť túto otázku: nebolo by možné použiť túto možnosť, túto metódu na riešenie právneho štatútu menšín? Na záver by som sa chcela poďakovať pánu Tabajdimu za skvele vykonanú prácu v tejto oblasti.
Corina Creţu
(RO) Na európskej úrovni máme skupinu zosúladených nariadení, kritérií a odporúčaní, ktoré zabezpečujú ochranu občanom patriacim k národnostným menšinám, a v Európskej únii sa porušujú iba zriedkakedy. Rumunsko svojim menšinám poskytlo národnostné práva, ktoré presahujú rámec príslušných európskych noriem. Prítomnosť rumunských poslancov maďarskej národnosti v tomto Parlamente je priamym dôkazom.
Pre medzietnické spolunažívanie v Európe je nevyhnutné rešpektovať ľudské práva, ale každé separatistické zneužívanie vyvolané obmedzovaním etnických práv musí byť zastavené. Európsky projekt je o integrácii, a nie o vytváraní enkláv na základe etnických kritérií.
Takisto si myslím, že by sme mali venovať viac pozornosti situácii národnostných menšín v susedných štátoch EÚ, najmä ak ide o občanov s národnosťou niektorého členského štátu. Jedným príkladom sú Rumuni žijúci na Ukrajine, v Srbsku a Moldavsku, ktorí sú zbavení základných práv a sú podrobení intenzívnemu odnárodneniu.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Vážený pán predsedajúci, v EÚ existuje niekoľko jazykov historických európskych skupín, ktoré sa nemôžu použiť v rozpravách tohto Parlamentu, pretože nie sú uznané za úradné jazyky. Je to ujma pre zastupiteľskú demokraciu.
Takýmto jazykom je baskičtina alebo euskera, ktorá nie je menšinovým, ale úradným jazykom, aspoň v južnej oblasti Baskicka, ktoré je zo správneho hľadiska súčasťou Španielska. To isté však neplatí - a neberte to, prosím, osobne, pán komisár - v severnej časti Baskicka, ktoré je pričlenené k Francúzsku a ktorého prezident na zhromaždení Organizácie Spojených národov vyhlásil, že nerešpektovanie národných identít a jazykov znamená zasievať semeno ponižovania a že bez rešpektu nebude na zemi mier. Napriek tomu sa o euskeru, korzičtinu, bretónčinu či okcitánčinu neprejavuje žiaden oficiálny záujem, niet ani snahy o to, aby sa zaručilo rešpektovanie a podporovanie ich používania.
Preto žiadam Agentúru pre základné práva, aby naďalej sledovala a zabezpečila, aby v členských štátoch nedochádzalo k porušovaniu práva používať materinský jazyk a diskriminácii občanov a aby sa všetky materinské jazyky považovali za úradné v rámci svojich oblastí.
(Rečník pokračoval v baskičtine.)
Eskerrik asko jaun-andreok zuen laguntzagatik Europako hizkuntza guztien alde.
Daniel Petru Funeriu
Vážený pán predsedajúci, vítam túto rozpravu tým viac, že európske dejiny svedčia o tom, že v časoch kríz dokáže etnické napätie rozrušiť inak pokojnú situáciu. Rád by som veril, že zámer iniciátorov tejto rozpravy je zdôrazniť veľkorysé hodnoty a reálie európskeho projektu, pretože reálie Európskej únie sú naozaj najlepšie normy na zaobchádzanie s menšinami na svete. Povedzme preto nahlas, že toto zhromaždenie nikdy neprijme žiadne rozhodnutia narúšajúce jednotu ani neoslabí normy, ktoré som spomenul.
Ako pán komisár Barrot vyzdvihol, v každom štáte Únie existuje jasný a, vo väčšine prípadov, oficiálny právny rámec zabezpečujúci ochranu kultúrnej rozmanitosti. Existuje pre trvalú udržateľnosť multietnickej spoločnosti nejaká alternatíva vyššieho vzdelania? Príklady zo života ukazujú, že riešenie otázok spojených so vzdelávaním napomáha silnému rozvoju Spoločenstva. Vzdelávanie kvôli svojej povahe skôr zjednocuje než rozdeľuje. Vlastne nás učí, že všetci sme niekoho menšinou. Univerzita Babeş-Bolyai v Rumunsku v sedmohradskom meste Cluj je príkladom multikultúrnej univerzity, ktorú Organizácia pre bezpečnosť a spoluprácu v Európe vždy uvádza ako dobrý príklad vynikajúcich multikultúrnych a medzietnických vzťahov.
V prípade potreby je vyššie vzdelávanie v menšinových jazykoch súčasťou národného vzdelávacieho systému. Dovoľte, aby som vám ako príklad uviedol Univerzitu Sapientia v Rumunsku.
Tieto pozitívne príklady však neznamenajú, že z tejto problematiky môžeme spustiť oči, musíme si uvedomiť, že najnáročnejší problém nás možno ešte len čaká: riešenie zložitej situácie rómskej komunity v celej Európe. Som presvedčený, že najúčinnejší spôsob dlhodobého riešenia tohto nesmierne zložitého európskeho problému je vzdelávanie. Uvítal by som zásadnú rozpravu o tom, ako chce Európa využiť náš jedinečný vzdelávací systém, aby sme zostali zjednotení v našej rozmanitosti.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada Európy je inštitúcia, ktorá sa zaoberá dodržiavaním ľudských práv. Práva a ochrana menšín patria do právomoci členských štátov v súlade so zásadou subsidiarity. Tradičné a etnické menšiny, menšiny migrantov a prisťahovalcov musia dodržiavať vnútroštátne právne predpisy členských štátov, v ktorých žijú.
Myslím, že integrácia nových prisťahovaleckých menšín by nemala byť súčasťou spoločnej migračnej politiky, ktorú EÚ práve pripravuje. Túto politiku môžeme sformulovať vtedy, keď sa v EÚ odstránia súčasné prekážky voľného pohybu pracovníkov z členských štátov, ktoré do Európskej únie vstúpili po roku 2004.
Ochrana prisťahovaleckých menšín je súčasťou zásad, ktoré podporuje sociálna Európa. Zabezpečenie spravodlivých pracovných podmienok pre všetkých občanov Európy zaručí dôstojný život každému bez ohľadu na to, z ktorého členského štátu pochádza. Ako európsky socialista podporujem rozvoj európskeho rámca pre zákonné prisťahovalectvo, ale predovšetkým som zástancom dodržiavania základných zásad Európskej únie pre všetkých európskych občanov.
Csaba Sógor
(HU) Tento návrh rozhodnutia sa dnes pred Parlament predkladá, žiaľbohu, iba vo forme otázky. Predstavitelia tradičných národnostných menšín a komunít sa pokúšali mierovou parlamentnou cestou presvedčiť väčšinu o tom, že to, čo bolo dobré pre 14 členských štátov Európskej únie, bude dobré pre celú EÚ. Tradičné národnostné menšiny sa ocitli v novom štáte bez vlastného zavinenia a bez toho, aby sa boli odsťahovali z vlasti, v ktorej žili už stáročia. Nikto sa ich nepýtal, či chcú zmeniť svoju národnosť, alebo prijať nový úradný jazyk. Tieto tradičné národnostné menšiny sú najlojálnejší občania svojich štátov. Napriek vojnám, hospodárskym krízam, vnútroštátnym politickým bojom a asimilácii nezanevreli na vlasť predkov a starú či novú vlasť. Ich lojalita je nezlomná. Práve preto je nepochopiteľné, že niekoľko desiatok miliónov obyvateľov veľkých štátov sa obáva niekoľkých stotisíc alebo najviac pol milióna ľudí patriacich k menšinám.
Rôzne druhy samospráv, ktoré nájdeme v Európskej únii, ako napríklad územná a kultúrna autonómia, sú výsledkom konsenzu väčšiny a menšiny a neoslabili hospodársku, politickú či sociálnu silu daného štátu alebo Európskej únie. Moja vlasť, Rumunsko, existuje v súčasnej forme od roku 1920. V roku 1930 bolo 28 % obyvateľstva inej než rumunskej národnosti, dnes sa tento počet znížil na 10 %. Okrem Rumunska majú aj ďalšie členské štáty podobné problémy. Existujú zákony a práva, ale ich plnenie nie je možné zaručiť napriek tomu, že jazyková, etnická a regionálna rozmanitosť sú európskou hodnotou. Preto je dôležité vypracovať návrhy usmernenia na základe existujúcich účinných postupov EÚ, ktoré budú prijateľné pre všetkých a nenarušia územnú celistvosť štátu.
Gábor Harangozó
(HU) Veľmi pekne vám ďakujem, pán predsedajúci. Vážený pán komisár, dámy a páni, predovšetkým by som chcel vyjadriť svoju radosť z iniciatívy Csabu Tabajdiho na zlepšenie situácie menšín žijúcich v Európskej únii. Hoci významné príklady svedčia o tom, že národnostné menšiny sú v Európskej únii považované za hodnotu a šancu, napríklad v južnom Tirolsku alebo na Alandoch, vo východnej Európe sa, žiaľbohu, stretávame aj s opačným prístupom, niekedy dokonca i vo vyjadreniach štátnych predstaviteľov. Práve z tohto dôvodu by sme mali nutne oponovať vyhláseniam, ktoré by definitívne a natrvalo zamietli požiadavku národnostných menšín na autonómiu odvolávaním sa na požiadavky určené Európskou úniou. Mali by sme preto odhodlane prehovoriť a vyhlásiť, že národnostné menšiny majú nárok na autonómiu ako formu uplatňovania menšinových práv na úrovni Spoločenstva a že im musíme zaručiť tieto základné práva aj právnym systémom Európskej únie. Preto plne podporujem vypracovanie komplexného nariadenia na ochranu menšinových práv na európskej úrovni. Ďakujem veľmi pekne.
Michl Ebner
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, dnes máme veľmi šťastný deň. Zásluhu na tom má najmä pán Tabajdi, predseda medziskupiny a zástanca menšín, ktorému patrí moja vďaka.
Dnes hovorím po taliansky, je to úradný jazyk a nie moja materinská reč. Mám na to konkrétny dôvod: v Taliansku žije veľa národnostných menšín a etnických skupín z rôznych krajín. Touto demonštráciou, ako aj vyjadrením, že etnická menšina nie je etnickou menšinou len sama pre seba, ale potrebuje zakúsiť solidaritu, by som chcel dať hlas týmto menšinám tu v Parlamente. Taktiež by som chcel odkázať talianskym menšinám v zahraničí, že by inak túto šancu nedostali.
Pán Barrot dnes hovoril o nediskriminácii. Myslím, že nediskriminácia nestačí, pretože musíme dosiahnuť rovnoprávnosť a tá nastane iba vtedy, ak majú menšiny postavenia a poskytneme im pomoc na dosiahnutie úrovne väčšiny. Preto v určitých situáciách potrebujeme pozitívnu diskrimináciu. Podľa mňa je to nová myšlienka, ktorú by sme mali presadiť.
Európska únia má kompetencie. Použitím článkov 21 a 22 Charty základných práv Európskej únie a článku 2 Lisabonskej zmluvy - dúfajme, že sa uvedú do platnosti čo najskôr - spolu s kodanskými kritériami a trochou flexibility a legislatívnej predstavivosti by sme mohli dosiahnuť veľmi veľa vecí. Chcel by som sa hlavne zmieniť o článku 2 Lisabonskej zmluvy o ochrane práv menšín a chcel by som sa obzvlášť poďakovať bývalému ministrovi zahraničných vecí, pánovi Frattinimu, ktorý významne prispel k jeho zaradeniu do zmluvy.
Dúfame v ochranu práv menšinových skupín: to je naším cieľom. Keďže v Európskej únii existuje 168 menšinových skupín a 330 skupín na európskom kontinente, tak sa v tejto situácii nachádza 100 miliónov spoluobčanov nášho kontinentu. My sme v južnom Tirolsku dosiahli úroveň, ktorá sa, samozrejme, ešte dá zlepšiť, ale je predsa len veľmi, veľmi dobrá. Keď od väčšinových predstaviteľov tohto Parlamentu alebo členských štátov počujem, že sa s ich menšinami zaobchádza dobre, som trochu nedôverčivý. Bol by som radšej, keby hovorili predstavitelia týchto menšín, že sa s nimi zaobchádza dobre.
V Európskej únii musíme pochopiť, že menšiny predstavujú pridanú hodnotu, most medzi kultúrami, ľuďmi a krajinami. Musíme dosiahnuť jednotu v rozmanitosti.
Katrin Saks
(ET) Dámy a páni, jazyková a kultúrna rozmanitosť, ktorú považujeme za hodnotu Európskej únie, sa často stáva problémom na úrovni členských štátov, najmä v oblastiach, kde sa presúvali hranice v dôsledku obratov v dejinách alebo kde sa menšina stala väčšinou a naopak, väčšina sa stala menšinou, ako napríklad v Estónsku, mojej vlasti. V takom prípade je to pre daný štát skutočne obrovský problém.
Na úrovni Európskej únie je však veľmi dôležité, aby sa nepoužil dvojitý meter. O kodanských kritériách, ktoré predchádzajúci rečníci už spomenuli v niekoľkých prejavoch a ktoré nové vstupujúce štáty museli splniť, sa už diskutovalo, ale boli sme si veľmi dobre vedomí toho, že tie isté kritériá, tie isté požiadavky, napríklad v oblasti vzdelávania, nespĺňa mnoho starých členských štátov. Je veľmi dôležité, aby sa so všetkými štátmi zaobchádzalo rovnako a aby minimálne normy platili rovnako pre všetkých.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Najprv by som chcel povedať, že si nemyslím, že Európska únia potrebuje spoločnú menšinovú politiku. Dlhujeme rovnaké práva všetkým európskym občanom bez ohľadu na ich etnický pôvod. Na druhej strane, ak tí, ktorí predložili otázku, o ktorej teraz diskutujeme, naozaj chcú európsku politiku o tejto záležitosti, môžeme ich ubezpečiť, že napríklad rumunské právne predpisy by sa mohli zvážiť ako model s osvedčenými postupmi.
Rumunsko má azda najtolerantnejšie a najaktuálnejšie právne predpisy o národnostných menšinách v Európe. Majú rozsiahle politické a sociálne práva, rovnako ako všetci občania. Pomerne veľké menšiny, napríklad maďarská menšina, majú právo na vzdelávanie v materinskom jazyku na všetkých úrovniach. Predstavitelia menšín majú nárok na parlamentné kreslá, aj keď nedostanú potrebný počet hlasov. Maďarská menšinová strana, ktorá sa tu spomenula dnes večer aj včera počas večernej rozpravy, je súčasťou rumunskej vlády už 12 z 19 rokov fungovania Rumunska ako demokratického štátu.
Flaviu Călin Rus
(RO) Všetky druhy menšín sa musia podporovať nielen z dôvodu zachovania jedinečnej identity, ich hodnôt, tradícií a jazyka, ale aj kvôli rozvoju ich kultúry. Podľa mňa je Rumunsko, ktoré je jednotný a suverénny štát, modelová krajina, čo sa týka rešpektovania osobných práv členov ktorejkoľvek menšiny.
Vítam pokrok, ktorý dosiahli členské štáty, ako aj ich sústavnú starostlivosť o ochranu etnických, tradičných a národnostných menšín. Je to pochopiteľný a vítaný prístup. Avšak čo sa týka vzťahu medzi väčšinou a menšinou, rád by som vás upozornil na dva aspekty. 1. Myslím si, že by sa do opatrení tohto druhu nemali zapájať iba členovia menšín. Väčšina sa musí v rovnakej miere zaoberať otázkami týkajúcimi sa menšín práve z toho dôvodu, aby sa podporila a ochránila takzvaná "jednota v rozmanitosti", ktorá sa uskutočňuje v Rumunsku. 2. Myslím si, že by sa menšiny mali rovnako zaujímať o stav väčšiny, pretože tieto dve spolu tvoria, ale výlučne iba spolu, jednotný celok, ktorý prispieva k prirodzenému rozvoju každej spoločnosti.
Nicodim Bulzesc
(RO) V rámci tejto rozpravy by som chcel poznamenať, že národnostné menšiny robia veľký rozruch, pretože nemajú argumenty na podporu všetkých práv, ktorých sa domáhajú. Chcel by som pre toto navrhnúť slogan: "robiť rozruch nerobí dobrotu a robiť dobrotu nerobí rozruch".
Právne predpisy Európskej únie nemôžu chrániť iba menšiny a znevýhodňovať pritom národné spoločenstvá kvôli pozitívnej diskriminácii. Rád by som vám uviedol príklad, keď je skutočnosť v rozpore s tvrdeniami, ktoré odzneli. Niektorí ľudia tvrdili, že sa v Rumunsku v oblasti vzdelávania nerešpektujú práva maďarskej menšiny. Keďže pôsobím v školstve, dovoľte mi ako príklad uviesť rumunské univerzity, ktoré spĺňajú európske normy o zaobchádzaní s menšinami.
Alexandru Nazare
(RO) V rámci tejto rozpravy by som chcel vyzdvihnúť zhoršenie situácie v oblasti náboženskej slobody Rumunov žijúcich v údolí Timoc v Srbsku. Hovoríme tu o stotisícovej komunite Rumunov.
Chcel by som využiť túto príležitosť na vyjadrenie svojich obáv z rozhodnutia mestskej rady srbského mesta Negotin o zbúraní základov rumunského ortodoxného kostola napriek tomu, že kňaz Boian Alexandru získal potrebné povolenia. Bol by to druhý kostol pre Rumunov žijúcich v Srbsku. Za svoju odvahu postaviť prvý kostol dostal cirkevný otec Alexandru podmienečný trest na dva mesiace. Chcel by som zdôrazniť, že Srbsko sa zaviazalo v súlade s článkom 5 stabilizačnej a asociačnej dohody rešpektovať ľudské práva a chrániť etnické a náboženské menšiny.
Na záver by som rád prečítal úryvok z listu cirkevného otca Alexandra, v ktorom píše, že dúfa, že srbské orgány nezbúrajú tento kostol, v ktorom by sa omše slúžili v rumunčine. Citujem: "... nám tiež pomôcť na získanie týchto práv v Srbsku, našej krajine, v ktorej žijeme, aby sme mohli mať aspoň vlastný kostol a školu a mohli hovoriť po rumunsky."
Adrian Severin
Vážený pán predsedajúci, čo sa týka štatútu národnostných menšín v členských štátoch, nemá Európska únia žiadnu právomoc. Nie je to však problém, pretože všetky členské štáty Európskej únie sú zároveň aj členmi Rady Európy, ktorá je dobre vybavená a skúsená v riešení tejto záležitosti. Duplikovanie činnosti Rady Európy by malo nepriaznivý účinok na rozsah našej práce v oblasti menšín a zbytočne by to vytváralo zmätok a frustráciu.
Po druhé, znepokojuje ma, že v našom prístupe k menšinám kladieme príliš veľký dôraz na riešenia, ktoré boli prijateľné možno pred desiatkami rokov či storočiami. Podľa mňa by bolo aj v tejto oblasti lepšie opierať sa skôr o našu predstavivosť než našu pamäť.
A na záver, Európska únia by mala namiesto toho, aby sa vracala k dávno preskúmaným oblastiam, vyvinúť koncept nadnárodnej ochrany kultúrnych práv na kontinente, kde je každá etnicko-kultúrna komunita zároveň aj menšinou.
Dragoş Florin David
(RO) V súčasnej celosvetovej klíme globalizácie a voľného pohybu si myslím, že myšlienky o územných orgánoch, ktoré tu dnes večer odzneli, nedávajú zmysel. Nazdávam sa, že v Španielsku a Taliansku žije viac než jeden milión Rumunov, ale nechápem, prečo by v týchto krajinách žiadali o územnú autonómiu.
Myslím si, že vytvorenie výboru alebo podvýboru na úrovni Európskeho parlamentu na monitorovanie menšinových práv by bol vynikajúci nápad a realizoval by európsku politiku na tejto úrovni alebo v konečnom dôsledku isté postupy na rešpektovanie menšinových práv. Nemyslím si, že by Rumunsko niekedy bolo odmietlo návštevu ktoréhokoľvek prezidenta niektorého európskeho štátu, a predsa tu zasa kolujú tieto fámy. Som presvedčený, že Rumunsko ponúka mnohým štátom Európskej únie model osvedčených postupov.
Iuliu Winkler
(HU) Veľmi pekne vám ďakujem, pán predsedajúci, národnostné menšiny žijúce na území Európskej únie obohacujú EÚ. Európsky parlament musí prevziať vedúcu úlohu pri ochrane etnických menšín iniciovaním vážnej rozpravy o právnom štatúte menšín. Parlament musí prevziať zodpovednosť za vypracovanie a schválenie rámcového nariadenia záväzného pre všetky členské štáty. Takéto rámcové nariadenie bude skutočne slúžiť záujmom menšinových komunít iba v prípade, ak - majúc na pamäti zásadu subsidiarity - jeho ustanovenia budú zahŕňať skutočnosť, že prijatie rôznych foriem autonómie založených na konsenze medzi väčšinou a menšinou je spôsob, ako udeliť menšinovým komunitám príslušný štatút. Ďakujem.
Miloš Koterec
(SK) Áno, menšiny musia byť rešpektované a ich práva legislatívne zabezpečené členskými štátmi v Európskej únii. Kultúrna a jazyková rozmanitosť musí byť zachovaná, je to základ dobrého fungovania Únie. Nedopustíme však, aby pod pláštikom boja za práva menšín presadzovali politické garnitúry založené na menšinovom základe autonomistické záujmy, ktoré mnohokrát konfrontujú princíp územnej celistvosti štátov, navyše vychádzajúc napríklad z pocitu krivdy z rozhodnutí v minulosti.
Územné autonómie na národnom princípe a navyše nepodložené homogenitou, ba naopak, mnohokrát politicky zneužívajúce menšinové postavenie väčšinového národa v určitom mikroregióne alebo v obci, sú hrozbou pre pokojný život a spolunažívanie v Európskej únii.
Christopher Beazley
(FR) Vážený pán predsedajúci, mám dve otázky pre pána komisára.
Počas tejto rozpravy mnohí poslanci a kolegovia hovorili o dvojitom metri a nerovných povinnostiach starých a nových členských štátov. Aké opatrenia sa chystáte urobiť v súvislosti so starými členskými štátmi, inými slovami 15 členskými štátmi, ktoré nedodržiavajú kodanskú dohodu?
Moja druhá otázka sa týka náboženských menšín, Židov a Moslimov žijúcich na našom kontinente, v našej Únii: aké opatrenia robí Komisia na ochranu ich viery, práv a spôsobu života?
Csaba Sándor Tabajdi
Vážený pán predsedajúci, prvá otázka, ktorá sa musí zodpovedať je, či problematika národnostných menšín patrí výlučne do vnútroštátnej právomoci, alebo nie.
Nemyslím si, pretože ak otázka ľudských práv nie je vnútroštátnou záležitosťou členských štátov Európskej únie, potom ňou nie je ani otázka práv národnostných menšín. To si, samozrejme, musíme vyjasniť. Juhoslávia sa bombardovala kvôli porušovaniu práv Kosovčanov, prečo si teda nevyjasníme veci v tejto otázke?
Po druhé, prečo bola situácia v nových členských štátoch lepšia pred vstupom, ako je dnes?
Po tretie, pán Beazley mal otázku o dvojitom metri. Je pravda, že napriek problémom je situácia maďarskej komunity v Rumunsku lepšia. V Rumunsku existujú problémy, ale situácia je lepšia než v Alsasku alebo Bretónsku. Prečo tam existuje dvojitý meter?
Po štvrté, hovorme o územnej autonómii. Na fínskych Alandoch a v južnom Tirolsku v Taliansku územná autonómia naozaj stabilizovala krajinu. Systém autonómnych oblastí v Španielsku je veľmi dobrým príkladom i napriek niekoľkým baskickým extrémistom, ktorí si zaslúžia naše odsúdenie.
Vážený pán predsedajúci, na záver treba povedať, že nediskriminácia a rovnaké zaobchádzanie nie sú postačujúce na kompenzovanie nevýhod menšín. A napokon, spokojné menšiny sú v európskych štátoch faktorom stability. Ako hovorieva pán Henrik Lax, "správne realizovaná politika vždy prináša ovocie". To sú fakty a ja by som vám rád poďakoval za rozpravu.
Jacques Barrot
Vážený pán predsedajúci, pozorne som počúval všetky príspevky a dojala ma vášnivosť niektorých stanovísk.
Pán Tabajdi práve vymenoval veľa problémov. Veľmi dobre si uvedomujem, že tieto problémy existujú, ale znovu vám musím - žiaľbohu, nemôžem robiť nič iné - pripomenúť, že ochrana skupín, národnostných menšín ako skupín, nepatrí do sféry kompetencií EÚ ani do kompetencií Agentúry pre základné práva.
Napriek tomu sa agentúra na moje naliehanie pozrie na etnickú a rasovú diskrimináciu, keď bude aktualizovať správu o rasizme z roku 2007, ale rád by som zopakoval, že zmluvy neposkytujú v tejto oblasti žiadnu právomoc ani Európskej únii, ani Komisii a ani agentúre.
Padla zmienka o otvorenej metóde koordinácie, ale aj k tejto metóde by sme potrebovali mať právomoc. Je celkom jasné, že keby Rada zmenila svoj postoj, otvorili by sa nové možnosti, ale zatiaľ budeme sami venovať pozornosť boju proti diskriminácii, ktorá postihuje najmä ľudí patriacich k menšinám.
Musíme si ujasniť veci: na úrovni Spoločenstva máme nástroje na boj proti diskriminácii. Článok 13 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva bol právnym základom pre dve smernice: smernicu z 29. júna 2000, ktorou sa zavádza zásada rovnakého zaobchádzania s osobami bez ohľadu na rasový alebo etnický pôvod, a smernicu z 27. novembra 2000, ktorá ustanovuje všeobecný rámec pre rovnaké zaobchádzanie v zamestnaní a povolaní.
Z tohto hľadiska naozaj existuje snaha bojovať proti všetkým formám diskriminácie občanov patriacich k menšinovým skupinám. Agentúra pre základné práva okrem toho na moju žiadosť vykoná podrobný prieskum všetkých týchto foriem diskriminácie.
To je všetko, čo k tomu môžem povedať. Nemôžem zájsť ďalej, pretože nemáme právne nástroje. Členské štáty nám to nedovolia.
Napríklad pozícia Rómov v Európskej únii je skutočne žalostná a ich integrácia je hlavnou prioritou Únie i Komisie, ako sa to potvrdilo aj na prvom európskom samite o Rómoch 16. septembra, na ktorom som sa zúčastnil spolu s pánom Barrosom a pánom Špidlom. Pán Špidla následne po tomto samite vytvorí európsku platformu pre Rómov. Táto flexibilná štruktúra nám umožní čeliť úlohám na úrovni EÚ. Napriek tomu musíme byť opatrní, pretože podľa Komisie by bol etnický prístup kontraproduktívny.
Na záver by som chcel povedať, že ma dojalo všetko, čo sa tu povedalo. Je dosť jednoznačné, že pravá sila Európskej únie spočíva v odstránení tohto konfliktu medzi menšinami a väčšinami v jednotlivých štátoch, ale je taktiež pravda, že Európska únia je federácia národných štátov, čo znamená, že nemôžeme ísť ďalej.
Takže štátom nestojí nič v ceste, aby si neformálne vymieňali dobré alebo osvedčené postupy. Spomenuli ste veľmi dobré postupy v istých novších členských štátoch Únie a nepochybujem, že takéto dobré postupy môžu pôsobiť inšpiratívne na ďalšie podobné príklady.
Vážený pán predsedajúci, to je všetko, čo som chcel povedať, a ľutujem, že vám nemôžem poskytnúť lepšiu odpoveď, ale som nútený držať sa toho, čo Európska únia v skutočnosti v súčasnej podobe predstavuje. Aj tak by som ešte raz chcel vyzdvihnúť, že v prípade diskriminácie jednotlivcov patriacich k menšinovej skupine si môžete byť istí, že budem neoblomný, pretože chcem zabezpečiť dodržiavanie nediskriminácie, ktorú, dúfam, bude po ratifikácii Lisabonskej zmluvy inštitucionalizovať Charta základných práv.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Genowefa Grabowska  
písomne. - (PL) Žiadna krajina v súčasnej Európe neodopiera práva menšinám. S mottom EÚ "Zjednotení v rôznorodosti" budujeme multikultúrnu Európu, Európu, v ktorej národnostné menšiny spolunažívajú s veľkými monolitnými štátmi a v plnej miere využívajú svoje politické a občianske práva. Zdá že, že Európa je v tomto zajedno. Ak dnes niekto spochybňuje práva menšín, určite nebude mať úspech v politickom svete. Práva menšín sú súčasťou právneho poriadku jednotlivých členských štátov EÚ a potvrdzuje ich množstvo medzinárodných dohôd.
Z tohto dôvodu ma veľmi prekvapilo rozhodnutie Najvyššieho správneho súdu v Litve z 30. januára tohto roku. Podľa tohto rozhodnutia je umiestnenie tabúľ s názvami ulíc v poľskom jazyku pri tabuliach s litovským jazykom v rozpore so zákonom. Úrady v regióne Vilnius dostali príkaz odstrániť počas jedného mesiaca tabule v poľskom jazyku. Táto záležitosť je nepochopiteľná najmä z toho dôvodu, že v regióne Vilnius tvoria etnickí Poliaci asi 70 % populácie a názvy ulíc v poľskom jazyku sa nachádzajú takmer všade. Odohralo sa to napriek skutočnosti, že samotná Litva sa zaviazala dodržiavať Európsku chartu miestnej samosprávy a v roku 1995 ratifikovala Európsky rámcový dohovor o ochrane národnostných menšín. Článok 11 tohto dohovoru určuje používanie jazyka menšiny vrátane názvov ulíc. Nedokážem pochopiť, prečo Litva, ktorá je päť rokov členským štátom EÚ, ignoruje európske štandardy a nezaručuje práva menšín na svojom území.
Iosif Matula  
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, pochádzam z oblasti na hraniciach medzi Maďarskom a Rumunskom, zo župy Arad, kde sa problémy týkajúce sa menšín už dávno vyriešili.
V tejto oblasti moji kolegovia a kamaráti z detstva, ktorí navštevovali maďarskú základnú školu a neskôr študovali na maďarskej univerzite, stále používajú maďarčinu v inštitúciách, v ktorých pracujú.
Som predseda aradskej župnej rady a západorumunského krajského úradu. V tomto regióne, kde sú rumunské župy Aradská, Temešvárska a Bihárska a maďarské Čongrádska a Békešská, uskutočnili Rumuni a Maďari desiatky spoločných projektov a v súčasnosti pracujú na ďalších a všetci používajú jednotný európsky jazyk na vyriešenie spoločných európskych problémov.
Vyzývam každého, kto by sa chcel z prvej ruky dozvedieť niečo o rumunskom modeli riešenia národnostných problémov, aby sa, skôr než vyjadrí svoj názor na rozličných európskych fórach, oboznámil so skutočnou situáciou.
Andrzej Tomasz Zapałowski  
Práva národnostných menšín v členských štátoch EÚ tvoria dôležitú otázku z hľadiska ľudských práv. V skutočnosti sa však táto záležitosť často zneužíva na činnosti, ktoré sa snažia rozšíriť v Európe revizionizmus a spochybniť hranice.
Právo používať rodný jazyk a právo zachovávať vlastnú tradičnú kultúru a zvyky sú nepochybne dve práva, ktoré sa musia chrániť.
Nedávno sa v Európe vyskytli prípady, keď niektoré menšiny vyjadrili želanie, aby sa určité územia vrátili krajinám, s ktorými sú národnostne viazané. Toto vyvoláva reakciu väčšiny. Boli tu však aj prípady, keď menšiny v počte niekoľkých miliónov ľudí boli ignorované a bol im odmietnutý štatút menšiny. Toto sa napríklad stalo Poliakom v Nemecku. Nemecko týmto porušuje základné práva menšín.
Situácia ľudí, ktorí prišli do našich krajín z iných častí sveta než z Európy, je dosť odlišná. Títo ľudia majú, samozrejme, právo na vlastnú kultúru a jazyk. Nesmú však vytvárať svoje vlastné osobitné oblasti, do ktorých prenesú právo krajiny, z ktorej pochádzajú. Ak chcú žiť medzi nami, musia byť pripravení na integráciu do našich krajín a stať sa zodpovednými občanmi krajiny, v ktorej sa usadili.
