Az EU kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik kutatási keretprogramja (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az Audy úr által az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság nevében benyújtott jelentés az Európai Unió kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról szóló időközi felülvizsgálatról (Α7-0160/2011).
Jean-Pierre Audy
Elnök asszony, Geoghegan-Quinn asszony, hölgyeim és uraim! Azért gyűltünk itt össze, hogy kiértékeljük a hetedik kutatási keretprogramot (2007-2013), amely 51 milliárd EUR összegű költségvetésével a világ legnagyobb programja. Ez az összeg hét évre szól, szemben a 2000-2006-os időszakra vonatkozó program 17 milliárd eurós költségvetésével, amely csupán öt évet ölelt fel.
A hetedik keretprogramról szóló tárgyalásokat 2006-ban folytatták le és azok - ismétlem - a 2007-2013 közötti időszakra vonatkoztak. E tárgyalásokat követően immár három olyan új tényezővel nézünk szembe, amelyek azt kívánják, hogy figyelmünket a program értékelése felé irányítsuk.
Először is az Uniónak sikerült túllépnie a kudarcba fulladt lisszaboni stratégián, amelyet az Európai Tanács dolgozott ki 2000-ben azzal a céllal, hogy az Európai Unió 2010-re a világ tudásalapú gazdaságává váljon, most pedig az Európa 2020 stratégiával próbálkozunk. A második új tényező az alkotmányos szerződés sikertelensége. Jelenleg a Lisszaboni Szerződés van érvényben, amely új hatásköröket biztosít. A harmadik új tényező pedig a pénzügyi válság, amely az USA-ból indulva 2008-ban ért el bennünket.
E három új tényező ismeretében alaposan át kell gondolnunk a 2011-2013-as időszakot. Rendkívül ingatag, válság utáni éveket élünk, és a jelenlegi szűkös közforrások időszakában a szóban forgó összegek igen számottevőek. Az első három évre 26 milliárd EUR-t irányoztak elő, a 2011, 2012 és 2013 évekre pedig még 28,5 milliárd EUR programozható. Ezért alaposan meg kell fontolnunk, hogy milyen üzenetet kívánunk közvetíteni az Európai Bizottság felé, hogy az a kutatási politikáját napjaink legfontosabb kihívásaihoz igazítsa.
A többi felszólaló majd kiegészíti az általam elmondottakat, ám két dolgot szeretnék kiemelni: az egyik az egyszerűsítés, a másik pedig az előttünk álló főbb kihívásokra adandó válaszok.
Ami az egyszerűsítést illeti, kollegám, Carvalho asszony majd részletesen ismerteti kiváló jelentését, a biztos asszonyhoz szólva pedig elmondanám, hogy üdvözöljük a Bizottság 2011. január 24-i határozatát az egyedi nyilvántartási lehetőség létrehozásáról, de ennél tovább kell lépnünk. Egyszerűsítenünk kell a jövőnket, magunk mögött hagyva a múltat. Ön az Európai Számvevőszék korábbi tagjaként nagyon is jól ismeri ezeket a kérdéseket. A költségvetési rendelet hároméves reformja lehetővé teszi majd számunkra az egyszerűsítés jogalapjának megteremtését, de nem gondolom, hogy az elfogadható hibakockázat javítása jelentené a követendő utat. Egyszerűsítenünk kell a szabályozást, a hibaarányt pedig az egyszerűsítés révén tudjuk majd csökkenteni.
A Bizottság ellenőrei és az auditált szervek közötti nézeteltérések esetén azt javaslom, hogy engedélyezzék a független ellenauditok lebonyolításának lehetőségét, valamint tegyék lehetővé egy közvetítő beavatkozását, így az auditált szervek és a Bizottság között esetlegesen felmerülő viták rendezése érdekében nem kell a Bírósághoz fordulni. Biztos asszony! Erre a kérdésre tényleg megoldást kell találnunk.
Ezután szembe kell néznünk a főbb kihívásokkal. Az ipari ágazatot még inkább be kell vonnunk az Európa 2020 stratégia iparpolitikájába, különösen az európai szabadalom révén, továbbá fokoznunk kell a kkv-k - a kis- és középvállalkozások - és a nők részvételét. Az infrastruktúrának társfinanszírozásban kell részesülnie a keretprogram, az Európai Beruházási Bank, a strukturális alapok és a nemzeti politikák részéről. Ösztönöznünk kell a kiválóságot, biztosítva egyúttal a kutatási infrastruktúra egyenletes megoszlását Unió-szerte. Ma még nem tudjuk, hogy öt év múlva mely országok fogják elnyerni a Nobel-díjat. Mindemellett tiszteletben kell tartanunk nemzetközi kötelezettségvállalásainkat, mint például az ITER-t.
Végezetül a jövőt illetően e jelentésben a kutatásfinanszírozás összegének megkétszerezését javasoljuk azzal a céllal, hogy az Európai Kutatási Tanács segítségével létrehozzuk az Európai Kutatási Térséget. Ez a kulcsa annak a növekedésnek, amelyre társadalmi törekvéseink finanszírozása és környezetvédelmi kötelezettségvállalásaink tiszteletben tartása érdekében szükségünk van.
Máire Geoghegan-Quinn
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, tisztelt képviselők! Szeretném megköszönni, hogy lehetőségem nyílik felszólalni önök előtt még a hetedik keretprogram időközi értékeléséről szóló jelentésről tartandó zárószavazást megelőzően, amelyre a holnap délelőtti plenáris ülésen kerül majd sor. A hetedik keretprogram végrehajtását, másfelől a kutatás és innováció közös stratégiai keretére vonatkozó javaslat irányába tett előrehaladást egyedi, mindazonáltal jelentős lépések hosszú sora jellemzi. Úgy vélem, hogy a mai vita e jelentős lépések egyike.
Mai eszmecserénkhez Audy úr, az árnyékelőadók, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság többi tagjának, valamint a Költségvetési Bizottság tagjainak hónapokig tartó fáradságos munkája vezetett el. Azonban az értékelés nem ér semmit, ha az eredmények ismertetése és megvitatása - akár elfogadják, akár olykor elutasítják azokat - nem történik meg maga a célközönség, azaz az érdekelt felek részéről. Természetesen a Parlament létfontosságú szerepet tölt be ebben a folyamatban, mivel nem csupán a politikai és közélet terén rendelkezik széles körű tapasztalattal, hanem egyúttal - ami hasonlóképpen fontos - a képviselők számos területen szerzett alapos tudására is építkezik.
Engedjék meg, hogy bevezetésképpen néhány rövid észrevételt tegyek magával a jelentéssel kapcsolatban. Először is ez egy sokrétű és átfogó jelentés, amely konstruktív módon foglalkozik a hetedik keretprogram időközi értékelése keretében felvetett kulcsfontosságú kérdésekkel. Nagyon ígéretesnek találom, hogy az időközi értékelő jelentés érdemi reakciókat váltott ki az intézményekből, és azt is, hogy bár ezek a reakciók néha más kérdésekre helyezik a hangsúlyt, mégis alapvetően egyetértenek a független értékelési szakértők által tett főbb megállapításokkal és ajánlásokkal.
A Bizottság örömmel látja, hogy az értékelő munka színvonalát a Parlament is elismeri. Továbbá megjegyzi, hogy a szóban forgó jelentésben felvetett főbb kérdések megegyeznek a Bizottság értékelő jelentésre adott válaszában említett kulcsfontosságú kérdésekkel. Lehet, hogy nincs teljes egyetértés minden egyes részletet illetően, viszont fontos megjegyezni, hogy lényegében hasonló vélemény mutatkozik a kiemelt jelentőségű kérdésekben, azaz egy olyan átfogó stratégiára van szükség, amely fokozza a kutatást és az innovációt az Európa 2020 stratégia keretében. Mindemellett javítani kell a program hozzáférhetőségét Európa-szerte az esetleges közreműködök számára, továbbá még inkább egyszerűsíteni kell az eljárásokat, hogy a résztvevők a bürokrácia helyett a kreativitásra összpontosíthassanak.
A Bizottság hangsúlyozza, hogy a hetedik keretprogram hátralévő időszakában konkrét lépéseket kíván tenni azzal a céllal, hogy az értékelők összefoglaló javaslatai közül a lehető legtöbbet valósítsa meg. Például, ahogy arra Audy úr is felhívta a figyelmünket, már három konkrét egyszerűsítési intézkedést tettünk a hetedik keretprogrammal összefüggésben, amelyek az átlagos személyzeti költségek nagyobb mértékű kihasználását, a kkv-k tulajdonos-ügyvezetői számára biztosított egyszerűbb eljárásokat és a szabályok egységes értelmezését biztosító, egyeztető bizottság létrehozását eredményezték.
Ugyanakkor az értékelő jelentésben megfogalmazott ajánlások és vélemények természetesen kiemelkedően fontosak a kutatás és innováció területén folytatott jövőbeli tevékenységek előkészítése szempontjából. Ez magában foglalja majd az egyszerűsítéssel kapcsolatban szükséges ugrásszerű javulást, amelynek megvalósítását a közös stratégiai keret, az új részvételi szabályok és - az önök segítségével - a felülvizsgált, "felhasználóbarát” költségvetési rendelet fogja lehetővé tenni.
A Bizottság várakozással tekint e vita folytatása elé a közeljövőbeli eszmecserék alkalmával. Az előzmények ismeretében a mai napon tett észrevételeik és feltett kérdéseik segítenek majd abban, hogy nézeteinket még inkább összecsiszoljuk.
Carl Haglund
Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani nagyszerű biztosunknak a kutatás melletti szilárd elkötelezettségéért, és egyúttal köszönetet mondanék az előadónak is. Nagy megtiszteltetésemre, én vagyok a Költségvetési Bizottság kutatási kérdésekkel foglalkozó előadója, és néhány rövid megjegyzést tennék bizottságunk nevében.
Rögtön egy bírálattal kezdeném: nagyon jó lenne, ha az ilyen jellegű értékelésekre megfelelő időben kerülne sor, ez ugyanis megkönnyítené a munkánkat. Azonban minden más szempontból elmondhatom, hogy ez egy jó értékelés. A Költségvetési Bizottság szerint fontos, hogy a jövőben még inkább megerősítsük a kutatás és az ipar közötti kapcsolatot, hogy az új innovációkban és elképzelésekben rejlő lehetőségeket valóban kihasználjuk a gyakorlatban.
Szeretnénk azt is hangsúlyozni, hogy mernünk kell kockázatot vállalni. Kockázatok nélkül ugyanis nem fogjuk az általunk áhított jó eredményeket elérni. A másik dolog, amiről a biztos asszony említést tett az a folyamatok egyszerűsítésének és a meglévő bürokrácia csökkentésének kérdése volt. Ezek rendkívül fontosak. Végezetül, de nem utolsósorban, emlékeztetném önöket arra, hogy az Európa 2020 stratégiát mindenképpen végre kell hajtanunk a hetedik kutatási keretprogramban; nem várhatunk a következőig.
Maria Da Graça Carvalho
Elnök asszony! Először is hadd gratuláljak az előadónak a kiváló jelentéséért és az elvégzett nagyszerű munkájáért. A jelenlegi keretprogram stratégiai fontosságú az európai versenyképesség és foglalkoztathatóság szempontjából. Finanszírozásának még a fele felhasználásra vár. A jelenlegi keretprogram időközi felülvizsgálata - mint olyan - döntő fontosságú, így időtartamának második felében eredményesen hozzájárulhat az európai gazdaság fellendüléséhez.
Ami a felülvizsgálat fő ajánlásait illeti, szeretném kiemelni, mennyire fontos a pénzeszközökhöz való hozzáférés egyszerűsítése, valamint az, hogy a tematikus prioritásokat és a szabályokat az új kihívásokhoz igazítsák. A kutatási alapokhoz való hozzáférés egyszerűsítésével a szabályok és a folyamatok is egyszerűbbek, egyértelműbbek és átláthatóbbak lesznek. A jelentésben szereplő ajánlások közül még be kellene építeni a hetedik keretprogramba azokat, amelyek az egyszerűsítésre vonatkoznak, de megvalósításukhoz nem szükséges a költségvetési rendelet felülvizsgálata. Ezzel összefüggésben szeretnék gratulálni a Bizottságnak a már végrehajtott intézkedésekért.
Másodsorban, szeretném nyomatékosítani, hogy nagyobb hangsúlyt kell helyezni az olyan tematikus területekre, amelyek döntő fontosságúak Európa jövője szempontjából, úgy mint az energiaellátás biztonsága, a környezet és az egészségügy.
Harmadsorban, a részvételi szabályok új kihívásokhoz való hozzáigazításával lehetővé válik majd például a kis- és középvállalkozások (kkv-k) és a fiatal kutatók kutatási projektekben való nagyobb fokú részvétele.
Végezetül üdvözlöm a következő keretprogramra vonatkozó iránymutatásokat. Különösen azt az ajánlást emelném itt ki, amely a tudományos és innovációs költségvetés jelentős megemelésére tesz javaslatot az Unió következő pénzügyi keretén belül. Európa kizárólag így válhat még versenyképesebbé és virágzóbbá.
Britta Thomsen
Elnök asszony, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Mindenekelőtt hadd mondjak köszönetet Audy úrnak a kutatási keretprogram felülvizsgálatával kapcsolatban folytatott kiváló együttműködésért. Az Uniónak egy óriási kihívással kell szembenéznie, mégpedig azzal, hogy Kína, India és Brazília jelenleg hatalmas gazdasági fejlődésen megy keresztül. Ezért nekünk még nagyobb növekedést kell elérnünk és még több munkahelyet kell teremtenünk a kutatáson és innováción keresztül, máskülönben az EU végül kimarad a tudásért folytatott versenyből.
A hetedik keretprogram mindezidáig sikeresnek bizonyult, de van még min javítani. Három prioritásom lesz a nyolcadik keretprogram megtárgyalásakor. Egyszerűsítenünk kell a jelentkezési és jelentési eljárásokat. Feltétlenül kezelnünk kell a bürokráciát. Másodsorban elszántan törekednünk kell a szabadságra és rugalmasságra. A kutatók számára biztosítani kell, hogy ők maguk választhassák ki a legfontosabb kutatási területeket, a programnak pedig elég rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy képes legyen megbirkózni a jövő kihívásaival. Ezáltal jobb eredmények fognak születni. Ezenkívül javulást kell elérnünk abban is, hogy képesek legyünk interdiszciplináris módon dolgozni és gondolkozni.
Frédérique Ries
Elnök asszony! A hetedik kutatási keretprogram a legnagyobb kutatási program a világon: 54,6 milliárd EUR összegű költségvetéssel rendelkezik, és mindezidáig több mint 9000 projektet finanszírozott. A kérdés csak az, hogy az eredmények valóban megérik-e ezt a hatalmas befektetést.
Az előző felszólalásokból ítélve úgy vélem, hogy a kérdéssel részben választ is kapunk arra. Európa küzd, ahogy tud, hogy eredményeket érjen el, és ennek fő okait pontosan ismerjük, hiszen azokról már szó is esett: általánosságban szólva egy észak-dél irányú megosztottság figyelhető meg Európában a kutatás és fejlesztés terén; Európa továbbá lemaradásban van a vállalkozások által kutatásra és fejlesztésre fordított kiadások tekintetében; a kutatók és a kkv-k pedig nehézségekkel szembesülnek a különböző programokhoz való hozzáférés terén, ahogy azt már előadónk is említette.
Szerencsére van okunk optimizmusra, mivel a Tanács, a Parlament és a Bizottság teljes mértékben egyetért ebben a kérdésben és tisztában van azzal, hogy az európai kutatást és innovációt a meglévő társadalmi és gazdasági kihívások felé kell irányítani. Természetesen egy már megvitatott kérdésre, azaz az éghajlatváltozásra gondolok, de úgyszintén említést tennék az energiaellátás biztonságáról, konkrétabban a fukusimai katasztrófát követő időszakról, amelyet még kezelnünk kell, és az élelmiszerbiztonság helyzetéről, amelyet jelenleg az E. coli baktérium sújt.
Ezenkívül el kell kerülni, hogy egyszerre túl sok dologra összpontosítsunk. E tekintetben kétségtelenül egyetértek Audy úrral abban, hogy egyértelműen meg kell határozni az európai kutatás prioritásait. Ezt az elképzelést a jelentés 9. bekezdése tartalmazza. Európának biztosítania kell saját maga számára az eszközöket, hogy sikerüljön konkrét, nagyratörő célkitűzéseket megvalósítania.
Ha már konkrét prioritásokról és területekről esik szó, egy kifejezetten konkrét terület, a nanotechnológia megemlítésével zárnám soraimat, amely esetében véleményem szerint több befektetésre lenne szükség, mivel számos ágazatban lehetne alkalmazni: az orvostudomány, az agrár-élelmiszeripari termelés, az elektronika, az új anyagok és új energiaforrások terén. Igen, saját szakértőinken múlik, hogy elkezdődjön a megújulás, ám mindezek ellenére - és ezzel tényleg zárnám mondandómat - az Európai Uniónak kell vezető szerepet vállalnia és meghódítania a végtelenül kicsi területét.
Vicky Ford
az ECR képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! A kutatás és innováció kulcsfontosságúak a növekedés eléréséhez és az előttünk álló legjelentősebb kihívások leküzdéséhez. Számos kiváló, európai támogatással finanszírozott kutatás szemtanúi lehettünk mind az iparral és a határokon átnyúlóan folytatott együttműködési projektekben, mind a tudományos szakértőknek nyújtott egyéni támogatások keretében.
Ugyanakkor Európa keretprogramja arról híres, hogy a legbürokratikusabb a világon. Biztos asszony! Én továbbra is úgy vélem, hogy többet tehetne az egyszerűsítés érdekében. A források szűkösek, a pénzeszközöknek pedig gyorsan meg kell érkezniük a laboratóriumban dolgozó tudósokhoz, és nem csak azokhoz, akik kitöltötték a nyomtatványokat és ellenőrizték az elszámolásokat.
Nem minden kérelem részesülhet finanszírozásban, és a kutatás világában a hozzáadott érték természetesen nehezen mérhető, de úgy vélem, hogy nem egy közös európai teljesítményértékelési rendszer jelenti az előrevezető utat. Tudósokra van szükségünk, mégpedig olyanokra, akik a világ legjobbjaival szállnak versenybe, és teljesítményüket is világviszonylatban kellene értékelni. A kiválóság elvét sem szabad veszélybe sodorni. Az Európai Kutatási Tanács például rengeteget tett az egyéni tudósok támogatása érdekében. Amennyiben megbízatását úgy módosítják, hogy az a csoportalapú projekteket támogassa, az nem történhet az egyéni kiválóságok támogatásának kárára.
Örülnék, ha még több pénz jutna kutatásra, de feneketlen bankszámla nem létezik. Én és a képviselőcsoportom nem támogathatjuk egy adott terület uniós költségvetésének megkétszerezését anélkül, hogy valaki határozottan megmondaná, honnan tudják ezt a pénzt előteremteni. Ehelyett a közpénzek intelligensebb felhasználását szeretnénk látni a magánbefektetések mellett és a jobb közbeszerzésen keresztül.
Marisa Matias
Elnök asszony! Legelőször is szeretném köszönetemet kifejezni Audy úrnak az elvégzett munkájáért, a mindnyájunkkal, illetve az összes képviselőcsoport munkatársaival folytatott kitűnő együttműködéséért, valamint a munkafolyamat során tanúsított nyitottságáért.
Úgy vélem, hogy a hetedik keretprogram felülvizsgálata döntő fontosságú. Nem lehet eléggé hangsúlyozni az olyan elengedhetetlen kérdések fontosságát, mint például az átláthatóság, az egyszerűsítés és az újraelosztás, ezek pedig elég világosan szerepelnek e jelentésben és a Parlament által elfogadott álláspontban.
Véleményem szerint a kutatás és az innováció alapvetően hozzájárulnak egy tisztességesebb, nagyobb mértékben újraelosztó és fenntarthatóbb fejlődési modell kialakításához, így nem hagyhatjuk, hogy bizonyos tényezők háttérbe szoruljanak. Mivel itt már számos tényezőről szó esett, most olyanokat említenék, amelyekről gyakran megfeledkezünk.
Először is a felülvizsgálat világosan rámutatott arra, hogy a kutatási alapok elosztása továbbra is túlságosan koncentrált, és ezt nem szabad szem elől tévesztenünk. Bizonyos országok, kutatási egységek és központok, valamint a nagyvállalatok másokhoz képest sokkal könnyebben hozzáférnek a kutatási alapokhoz. Ezt a működési modellt pedig nem fogadhatjuk el. Növelnünk kell az új tagállamok és a déli országok részvételét is, amelyeknek - mellesleg - a leginkább szükségük van a finanszírozásra.
Másodsorban úgy gondolom, hogy a tényleges résztvevők és a civil társadalmi szervezetek részvételét is fokozni kell. Ezenkívül a kis- és középvállalkozások (kkv-k) továbbra is fontos kihívást jelentenek.
Harmadsorban egy észrevételt tennék a kutatómunka bizonytalan helyzetével kapcsolatban: nem lehet magas színvonalú, illetve kiváló szintű kutatást folytatni, ha továbbra is hagyjuk, hogy Európa egyes részein a kutatók ideálisnak egyáltalán nem nevezhető munkakörülmények között dolgozzanak. Mindezek ellenére elsősorban köszönetemet szeretném kifejezni az elvégzett munkáért. Úgy vélem, hogy ez egy nagyon fontos lépés a Parlament számára.
Niki Tzavela
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani Audry úrnak a kiváló jelentéséért. A hetedik keretprogram a legnagyobb horderejű program a világon, az időközi értékelést pedig érdemes elvégeznünk.
Mindenekelőtt örülök annak, hogy egybehangzó igény mutatkozik a finanszírozási módszerekre vonatkozó szabályokkal kapcsolatos egyszerűsítési intézkedések iránt. Másfelől fontosnak tartom, hogy figyelmünket a kkv-k gyenge részvételi arányára fordítsuk, és hogy intézkedéseket tegyünk ennek javítására, különösen mivel az Unión belüli jövőbeli növekedés és munkahelyteremtés múlik rajta. Ezenkívül határozottan támogatom a Marie Curie fellépéseket. Azt is hadd tegyem hozzá, hogy középtávon létfontosságú lenne egy olyan mechanizmus kialakítása, amely az uniós innovációs politikák és programok előrehaladásának és mérhető hatásainak értékelésére szolgál.
Végezetül kijelenteném, hogy fenn kell tartani a hetedik keretprogram finanszírozási szintjét, mivel fel kell ismernünk, hogy a K+F-be irányuló befektetések kulcsfontosságúak az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez.
Herbert Reul
(DE) Elnök asszony, biztos asszony, hölgyeim és uraim! Mindenekelőtt köszönetet mondanék Audy úrnak és valamennyi közreműködő képviselőtársamnak. Egy ilyen jellegű felülvizsgálat természetesen elengedhetetlen előfeltétele annak, hogy levonhassuk a szükséges következtetéseket. Mindannyian bizonyosan egyetértünk abban, hogy a kutatásba való befektetés kérdése központi helyet foglal el Európa jövőjében. Ugyanakkor az, hogy valóban le merjük-e vonni a megfelelő következtetéseket mindezekből, majd csak a későbbiekben fog kiderülni. Merjük-e vállalni azt, hogy elegendő pénzforrásokat biztosítunk most és a jövőben is? Mindenki azt mondja erre, hogy vállaljuk, ám ez nehéznek ígérkezik. Hogyan tudjuk majd a meglévő forrásokat még eredményesebben felhasználni? Nagyon hálás vagyok azért, hogy a mai vitánkban kiemelt jelentőséget tulajdonítunk az egyszerűsítés kérdésének, köztük Carvalho asszony jelentésével összefüggésben. Mégis hogyan fogjuk a dolgokat egyszerűbben, gyorsabban és hatékonyabban intézni, illetve miként fogunk jobb eredményeket elérni a meglévő forrásokkal? A megfelelő szintű finanszírozás kérdése mellett ez egy másik kulcsfontosságú kérdéskör.
Másrészről biztosítanunk kell - és e tekintetben ellentmondanék néhány képviselőtársamnak -, hogy a forrásokat nem a "mindenkinek jár egy szelet” elv alapján osztjuk szét. Nem ezt az elvet kéne követnünk a kutatási alapok esetében, mivel azokat kizárólag a kiválóság elve alapján lehet kiutalni. Ez sajnálatos módon azt eredményezi, hogy a tagállamok nem egyenlő mértékben részesülnek a forrásokból. Ez azt jelenti, hogy óriási feladat előtt állunk, mégpedig gondoskodnunk kell arról, hogy javulást érjenek el pontosan azok a tagállamok, amelyek még nem teljesítik a kiválóság kritériumait. Ehhez nyilvánvalóan más eszközökre is szükségünk van, mivel ez a kérdés még nem oldódott meg. A jövőben egy olyan eszköztárra lesz szükségünk, amely nem a források egyenlő elosztását szolgálja, hanem azt a célt, hogy más eszközökkel ötvözött egyéb források felhasználásával konkrét szempontokra helyezzük a hangsúlyt.
Végezetül, de nem utolsósorban úgy vélem, hogy kevesebb projektet kellene finanszíroznunk. Nem kerülhetjük el, hogy végre döntést hozzunk arról, hogy milyen alapvető szempontokra kívánunk összpontosítani. Ha mindenki egy új kutatási témával áll elő, az hosszú távon nem tesz jót a kutatási finanszírozásnak. Neki kell veselkednünk és meg kell vizsgálnunk, hogy különösen mit érdemes és konkrétan mit akarunk továbbra is finanszírozni.
Teresa Riera Madurell
(ES) Elnök asszony, biztos asszony! A K+F rendszerünkben feltárt gyenge pontok mégis mennyire tekinthetők a hetedik keretprogram erősségeinek?
Szükség volt az alapkutatás fokozására, így ennek megfelelően létrejött az Európai Kutatási Tanács, amelytől elvárják, hogy a jövőben jobb teljesítményt nyújtson a kiválóság és a kohézió ötvözése szempontjából. Több kutatóra volt szükség, így bevezették a Marie Curie fellépéseket, amelyek még ennél is több erőfeszítést igényelnek továbbra is. A kis- és középvállalkozások (kkv-k) nagyobb fokú részvételére törekedtünk és sikerült egy 15%-hoz közeli részvételi arányt elérni, amelyet még nagyobb szintű egyszerűsítéssel tovább lehetne javítani. A finanszírozás megemelésére is szükség volt, különösen, ami a magánfinanszírozást illeti, ám ez továbbra is gyenge pont maradt, nem csak a válság, hanem bizonyos eszközök, például a közös technológiai kezdeményezések miatt is, amelyeken - őszintén szólva - van még mit javítani.
Mindazonáltal Audy úr, nincs kétségem afelől, hogy az időközi felülvizsgálat során levont tanulságoknak köszönhetően a keretprogram képes lesz még magasabb szintű kiválóságot elérni. Gratulálok a jelentéséhez.
Vladko Todorov Panayotov
Elnök asszony! Elsőként szeretnék köszönetet mondani a Bizottság szakértőinek és az előadónak, Audy úrnak a munkájukért.
Ez a félidős visszatekintés rendkívül fontos. Az EU-ból hiányzik a válaszadási képesség, ami megakadályozta abban, hogy elérje a lisszaboni stratégia célkitűzéseit. Mindazonáltal a kutatás és innováció szempontjából van néhány olyan terület, ahol még mindig az Unió tölti be a vezető szerepet és erre büszke is lehet.
Az EU-nak számos olyan kihívással kell megbirkóznia, amelyekkel versenytársainak nem feltétlenül kell szembenéznie, mégis sikerül versenyben maradnia. Ezzel az Európa területén fellelhető energiaforrások természetes jelenlétének hiányára próbálok utalni, ami egyértelműen gátat szab a fejlődésnek és az innovációnak. Említést tennék még az európai lakosság elöregedéséről is, amely egy másik EU-ra jellemző kihívás. Mindezek ellenére azonban az EU rendelkezik a legnagyratörőbb és legszigorúbb környezetvédelmi szabályozással. Elmondható még róla, hogy a legmagasabb szintű szociális normákat biztosítja és gondoskodik a munkavállalók tiszteletben tartásáról a munkahelyen.
Úgy vélem, hogy büszkék lehetünk az elhangzott tényekre. Olyan kontinensen élünk, ahol bizonyos értékek még mindig központi szerepet töltenek be, és azokat nem olyan nagy mértékben érinti a globalizáció. Véleményem szerint nem lehet a világ legfenntarthatóbb tudásalapú gazdaságává válni az európai társadalomra jellemző értékek tiszteletben tartása nélkül. Úgy gondolom, hogy ez majd előnyünkre válik a jövőben.
Zbigniew Ziobro
(PL) Elnök asszony! Az innováció fokozása az Európai Unióban a gazdasági fejlődés egyik kulcsfontosságú tényezője, különösen válság idején. Az előadó helyesen tette, hogy nagy hangsúlyt fektetett erre a szempontra. Sajnálatos módon nekem úgy tűnik, hogy néhány lényeges kérdésről túlságosan is általánosságban esett szó. Elsőként azonban érdemes említést tenni arról, hogy viszonylag mennyire elenyésző összegeket irányoztak elő az innovációra az új uniós tagállamokban. Tulajdonképpen kijelenthetjük, hogy e tekintetben a régi Unió és az új tagállamok közötti hatalmas különbségek és aránytalanságok egészen szembeötlőek. Erről csupán egy mondat szerepelt a jelentésben. Az új tagállamok szerény részvételéről nem mondható, hogy kedvező fogadtatást váltott volna ki, egyúttal pedig negatívan hat az Unió fenntartható fejlődésére és annak kohéziójára.
Itt érdemes megemlíteni, hogy a 2007-2013-as finanszírozási időszakban a kutatásra előirányzott 86 milliárd EUR ellenére semmilyen változás nem tapasztalható ebben a kérdésben, így a következő pénzügyi terv keretében a kohéziós alapból innovációra fordítandó források odaítélésekor nagyobb mértékben figyelembe kell venni a pénzeszközök kiegyensúlyozott kezelését a régi és az új uniós tagállamok viszonylatában. Elvégre az innováció lehetőséget jelent az új európai országok számára, tudományágaikat és technológiáikat pedig kohéziós jelleggel úgyszintén fejleszteni kell, mivel az Európa általános érdekeit szolgálja.
Hangsúlyozni kell továbbá azt is, hogy a kutatás-finanszírozási problémák elsősorban a kis- és középvállalkozásokat érintik. A pénzügyi és gazdasági válság miatt szorosabbra fogott monetáris politikára tekintettel, jelenleg korlátozott a hitelekhez való hozzáférés, amely nélkülözhetetlen az innovációval összefüggő hosszú távú beruházásokhoz. Ezt az állapotot figyelembe kell venni annak érdekében, hogy a kis- és középvállalkozások könnyebben jussanak ilyen célú hitelekhez. Azt sem árt megemlíteni, hogy e tekintetben az adminisztratív eljárások egyszerűsítésére is szükség van.
Amalia Sartori
(IT) Elnök asszony! Én is köszönetet mondanék Audy úrnak és az egész Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottságnak az általuk elvégzett kiváló munkáért, valamint azért, hogy ilyen hasznos vita alakult ki ebben a hihetetlenül fontos témában.
Úgy vélem, hogy csupán egy dologról nem esett még ma itt szó, mégpedig arról, hogy ideje elismernünk, hogy Európa jelenleg némi lemaradást mutat a kutatást és az innovációt illetően.
Nagyon könnyen büszkélkedünk az elért eredményekkel, de ugyanígy azt is fel kell ismernünk, hogy bizonyos területeken lemaradásban vagyunk nem csak megszokott versenytársunk, az USA mögött, hanem olyan erős ellenfelekhez képest is, mint például Kína és más országok.
Ezért úgy gondolom, hogy ha Európa nem akar saját kardjába dőlni, el kell határoznia, hogy sokkal nagyobb léptékű beruházásokat tesz a kutatás és innováció terén. Ez azonban nem egy olyan döntés, amelyet a ma esti vita során kell meghoznunk, hanem inkább egy olyan szélesebb körű vitával összefüggésben, amely a pénzügyi tervhez és a rendelkezésünkre álló források felhasználásának kérdéséhez kapcsolódik. Röviden szólva, ez kétségtelenül a legfontosabb kérdés.
Még hozzátenném, hogy az Audy úr és a Carvalho asszony által érintett összes kérdés - amelyekre majd más felszólalásaimban térek ki - említésre méltó. Kiterjednek az egyszerűsítésre, a finanszírozás koordinációjának szükségességére, az Európa 2020 stratégia, a kiválóság és az innováció fejlesztésére, mindeközben pedig jól szemléltetik az egész kérdéskör két fő csapásirányát: az egyik a kis- és középvállalkozások, amelyek Európa szíve csücskét jelentik és esetükben az innováció előmozdítására van szükség, mégpedig egyszerűsítésen keresztül; a másik pedig a nagy kutatóközpontok, amelyekből tényleg többel kell rendelkeznünk.
Catherine Trautmann
(FR) Elnök asszony, biztos asszony, hölgyeim és uraim! A képviselőtársam, Audy úr által kidolgozott rendkívül kiváló jelentés összefoglalja az ágazat szereplőivel folytatott megbeszéléseink teljes egészét. Nem fogom elismételni a hetedik keretprogramra vonatkozó értékelésüket, miszerint az nélkülözhetetlen, ugyanakkor túl bonyolult és túlzottan bürokratikus.
Csupán két dolgot kívánok kiemelni: az első az innováció. A Parlament elkötelezte magát annak előmozdítása mellett, mindezt azonban nem az alapkutatás kárára kellene megvalósítania. Ahogy azt nagyon is jól tudjuk, a kutatás legfőbb eredménye a tudás, ami együtt jár azzal a lehetőséggel, hogy ezt az eredményt kamatoztassuk a gazdasági szektorban, illetve igazából az ipari szektorban. Így világosan meg kell húznunk a választóvonalat az alapkutatás manipulációja és az alapkutatás megerősítése között.
A második dolog a finanszírozás. Mindannyian egyetértünk abban, hogy a költségvetésnek igazodnia kell a törekvéseinkhez. Ebben a kérdésben egészen odáig mennék, hogy következetesen kell innovatívnak lennünk. Értelmetlen több eszközt bevonni; tegyük hatékonyabbá a már meglévőket. E tekintetben a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus valóban sikeresnek mondható, ám sokkal befogadóbb megközelítést kellene alkalmaznia a kkv-kkal és a kutatási infrastruktúrával szemben. Ezért felkérem a Bizottságot, hogy tegyen meg minden erőfeszítést a viták lehető leghamarabbi megoldására, és vegye figyelembe a jelentésben szereplő megoldási javaslatokat.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Elnök asszony! A hetedik keretprogram 2007-ben, az EU 12 új tagállammal való kibővülését követően lépett hatályba. Nyilvánvaló, hogy ez a két nagy léptékű bővítés a sokféleséget is fokozta az Európai Unióban.
És itt merül fel a következő kérdés: vajon a hetedik keretprogram kellőképpen figyelembe veszi-e ezt a sokféleséget, azaz arra lett-e tervezve, hogy a kutatási kiválóságot Unió-szerte egyenlő mértékben mozdítsa elő? A felülvizsgálat bizonyos mintákat tárt fel, amelyek közül különösen kettőt emelnék ki.
Az egyik az Unió egyes részein tevékenykedő kutatók földrajzi szempontból egyenlőtlen részvétele, illetve projekteken belüli csekély részvétele, különösen azok esetében, akik kevésbé fejlett régiókból, illetve azon országokból származnak, amelyek 2004-ben vagy azt követően csatlakoztak az EU-hoz.
A másik pedig az, hogy a kisebb tagállamokból származó kutatók igen csekély arányban töltik be a projektkoordinátori tisztséget. Erre a helyzetre mindezidáig azt a magyarázatot kaptam, hogy a hetedik keretprogramban a kiválasztás legfontosabb szempontja a kutatási kiválóság. Ebből azt a következtetést lehet levonni, hogy a projektrészvétel szempontjából meglehetősen alulképviselt régiókban folytatott kutatás alacsony színvonalú.
Azonban el lehet tűnődni azon, hogy ennek a helyzetnek tényleg ez-e a valódi oka. Ilyen kategorikus kijelentéseket nem szabadna tenni. Ezért felkérem a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, mi lehet az oka a projektek és a koordinátorok meglehetősen egyenlőtlen földrajzi eloszlásának.
Végtére is az uniós kutatási kiválóság szempontjából lemaradást mutató tagállamok érdeke, hogy tudományos és kutatási ágazataik megerősítése érdekében kiaknázzák az európai strukturális alapok által kínált forrásokat. Ennek a lehetőségnek a következő pénzügyi tervben is rendelkezésre kell állnia.
Ugyanakkor a strukturális alapokat csak azon tagállamokon belül lehet felhasználni, amelyeknek azokat odaítélték. Azt az elképzelést például, hogy a forrásoknak a kevésbé fejlett országokból a fejlettebb országok felé kell irányulniuk, hogy azok kiépíthessék kutatási infrastruktúráikat, elfogadhatatlannak tartom, mivel ez csak a régiók közötti szakadék elmélyüléséhez járulna hozzá. Remélem, hogy a Bizottság képes lesz eloszlatni a kétségeket az Unió különböző régióiból és országaiból származó kutatók és koordinátorok számára biztosítandó egyenlő lehetőségeket illetően, feltéve természetesen, hogy azok teljesítik a tudományos kiválóság kritériumait.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Elnök asszony! Mindenekelőtt szeretnék gratulálni Audy úrnak a kiváló jelentésért. Ugyan az már régóta időszerű volt, a félidős felülvizsgálat rámutatott a hetedik keretprogram legkritikusabb szempontjaira, mégpedig arra, hogy azt túlzott mértékű bürokrácia övezi, az ipar nem mutat kellő érdeklődést iránta, a program túl sok új és bonyolult eszközzel rendelkezik, a kifizetések pedig lassú ütemben történnek. Annak is egyre nagyobb a veszélye, hogy a jelenlegi keretprogramból olyan nagy léptékű programok számára utalnak ki számottevő összegeket, amelyek hozzáadott értéke megkérdőjelezhető. Azonban a jelentés a pozitív tényezőket is kiemelte, mint például a közös projekteken dolgozó tudományos csoportok közötti szorosabb nemzetközi együttműködést, egyes sikertörténeteket, példaként említve az Európai Kutatási Tanácsot, valamint a nemek közötti jobb egyensúlyt.
Bizonyos tényezőket viszont kiemelten kell kezelni: elsőként a program egyszerűsítését, másodsorban a tudományos kiválóság előmozdítását nem csak egyes országokban, hanem egész Európában, továbbá a keretprogram és az innováció közötti szorosabb együttműködést a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k), valamint a vállalkozókra összpontosító eszközök révén. Ennek legsikeresebb példája az Eurostars program, így azt tovább kell fejleszteni.
Paul Rübig
(DE) Elnök asszony! Amit tennünk kell az nem más, mint egész egyszerűen a kutatói közösség és ezáltal Európa gazdasági erejének megerősítése a nemzetközi versenyben. Ezért meg kell vizsgálnunk, hogy milyen saját források állnak rendelkezésünkre a nyolcadik kutatási keretprogramon belül. Szeretném felkérni a biztos asszonyt, hogy használja ki a kibocsátáskereskedelmi rendszer révén összegyűlt bevételeket a szén-dioxid-probléma valódi megoldása érdekében. Ez már lényeges kiindulópont lenne.
Több tíz milliárd euró áll rendelkezésünkre, amit az intelligens energia programra, a különböző akkumulátor platformokra és számos olyan dologra fordíthatnánk, amelyek segítenek nekünk a fenntartható környezet kialakításában. Ezt meg lehetne vitatni Lewandowski biztossal és természetesen a pénzügyminiszterekkel.
Ezenkívül a versenyképességi és innovációs keretprogramot (CIP) is meg kell erősítenünk. Úgy vélem, hogy az információs és kommunikációs technológiát - különösen a CIP keretében - a szükséges berendezések és hardvereszközök biztosítására kellene felhasználni, hogy a kutatók gyorsabban, jobban és hatékonyabban kommunikálhassanak a legújabb technológia alkalmazásával. Az üvegszálas összeköttetések műholdas berendezésekbe való integrálása és a megfelelő klaszterek kialakítása szenzációs vállalkozás lenne, csak úgy, mint az Európai Technológia Intézet létrehozása.
E tekintetben egyszerűen csak arra van szükség, hogy a hetedik kutatási keretprogramban, a CIP-ben és a különböző egyéb programokban elvégzett kutatás tartalmát megismertessük oktatási intézményeinkkel, különösen az egyetemi, középiskolai és általános iskolai tanárokkal. Egész egyszerűen biztosítani kell, hogy a tanulók hozzáférjenek napjaink legfrissebb tudásanyagához.
Végezetül, de nem utolsósorban, az Európai Kutatási Tanács kitűnően látja el feladatát, és az általa finanszírozott munkát a lehető leghamarabb elérhetővé kell tenni a széles körű nyilvánosság számára. Szeretném még egyszer köszönetemet kifejezni Audy úrnak a kis- és középvállalkozások iránti támogatásáért, és - ahogy azt Correia De Campos úr is említette - az Eurostars program az egyik legfontosabb projektté válhat a jövőben.
Ioan Enciu
(RO) Elnök asszony! Elsőként én is gratulálni szeretnék Audy úrnak a jelentéssel kapcsolatban tett erőfeszítéseiért. Gazdasági versenyképességünket az határozza meg, hogy mennyire vagyunk képesek kutatási erőfeszítéseinket egyesíteni és összehangolni. Támogatom azt az elképzelést, miszerint a hetedik keretprogram és a strukturális és kohéziós alapok közötti megfelelőbb koordináció, koherencia és szinergia is javíthatja a jelenleg alulreprezentált tagállamok részvételét. Az együttműködésen alapuló, nemzetek közötti kutatást továbbra is prioritásnak kell tekinteni. A tagállamoknak együttműködniük, mintsem versenyezniük kellene egymással. A mindezidáig szerénynek bizonyuló sikerarányt az adminisztratív és pénzügyi szabályozás egyszerűsítésével lehetne javítani.
Végezetül angolul zárnám soraimat: az év korábbi részében Quinn biztos kijelentette, hogy "le kell darálnunk a bürokráciát. Egyszerű és világos szabályokra, valamint azok következetes és szigorú alkalmazására van szükségünk.” Ma arra kérném önt, biztos asszony, hogy segítsen a szavakat tettekké formálni. Köszönöm.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Elnök asszony, biztos asszony, előadó úr! Néha érdemes visszatekinteni, különösen egy olyan időszak közepén, mint ez a mostani, és még mielőtt a Parlament pénzügyi keretének és jogalkotási programjának kialakítása megtörténne.
Ami egyértelműen látszik az az, hogy Európában kimagasló színvonalú tudományos kutatás folyik. A problémát az a kérdés okozza, hogy miként lehet a kutatást termékké alakítani, illetve hogyan kell a folyamatot megszervezni. Nyilvánvalóan nincs sok értelme futószalagon gyártani a szabadalmakat - amelyeket aztán eladnak szerte a világon -, ha a létrehozott hozzáadott értékük végül a világ többi részén köt ki. Ennélfogva fel kell keltenünk az emberek érdeklődését, és be kell vonnunk őket - tehát képzésben kell részesítenünk őket - méghozzá oly módon, hogy az egész folyamat végül itt helyben menjen végbe.
Lenne egy másik észrevételem is. Itt minden a kiválóságról szól, de a kiválóságnak ahelyett, hogy egyszerűen csak levegőben lógó intelligenciaként létezik, meg kell tudnia állni a saját lábán és egyúttal gyökeret kell vernie mind a régiókban, mind a városokban. Nem engedhetjük meg, hogy a magas szintű hozzáadott érték kizárólag a nagyvárosi régiókban legyen jelen. Parlamentként a mi feladatunk meghatározni, hogy a kutatás eredményét miként lehet az innováció szolgálatába állítani. Így tudjuk kialakítani saját, nagyon jó kezdeményezéseket tartalmazó innovációs uniónkat. Ezenkívül ott vannak a különböző egyéb alapok is - például a strukturális alapok -, amelyek még felhasználhatók erre a célra. A következő években ki kell használnunk a feltételességet. Ezzel összefüggésben arról is gondoskodnunk kell, hogy a némileg lemaradásban lévő régiók befektessenek a szakosodásba. Erre nem csak európai finanszírozáson keresztül, hanem a tagállamok saját pénzeszközeinek felhasználásával is sor kerülhet. Ezáltal egy közös menetrendet alakítunk ki, és e tekintetben különösen fontos szerepet töltenek be az olyan eszközök, mint például a közös programozás.
Még két rövid megjegyzést tennék. Először is továbbra is biztosítanunk kell olyan eszközöket, amelyek elbírják a kockázatokat. Az Európai Beruházási Bank kezdeményezése, a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus rendkívül jól működik. Másrészről Carvalho asszony is nagyon jó munkát végzett, mivel csökkent a bürokrácia. Ki kell engednünk a közös technológia kezdeményezések (JTI-k) irányítását a kezeink közül, mivel azoknál fele arányban az ipar is szerepet játszik, mégis úgy kezeljük őket, mintha közszférába tartozó szervezetek lennének. Ez így egyszerűen nem működhet.
Köszönettel tartozom önnek ezért a nagyon fontos időközi jelentésért, amely az új szabályok elfogadásakor új lehetőségeknek fog utat nyitni.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak az elvégzett munkájáért. A legfontosabb kérdés, amelyet ki szeretnék emelni, az a kutatási és innovációs tevékenységeket támogató programokkal kapcsolatos jelenlegi szabályok és eljárások egyszerűsítése, valamint az az igény, hogy feltárjuk az új tagállamok alulreprezentáltságának okait. A jövőbeli keretprogramnak oly módon kell majd az aktuális igényeket kielégítenie, hogy minden egyes ország fejleszteni tudja kutatási területeit, kutatási tevékenységeit és az innovációt a közös pénzügyi eszközök felhasználásával, amelyek megfelelő irányítás mellett lehetővé teszik, hogy az intézkedések a társadalmi és piaci szükségletekre összpontosítsanak.
Rendkívül fontos feladatnak tartom, hogy lehetővé tegyük a szervezetek, vállalkozások, különösen a klaszterekben csoportosuló mikrovállalkozások, valamint a technológiai platformok nemzeti és regionális hálózatai számára a jövőbeli keretprogramban való részvételt. Ugyanakkor szeretném hangsúlyozni, hogy az Unióban az innováció tekintetében fennálló régióbeli különbségek miatt különös figyelmet kell fordítani arra, hogy közös stratégiai pénzügyi keretet alakítsunk ki a tudományos kutatás és innováció finanszírozására.
Ezenkívül érdemes hangsúlyt fektetni az európai, nemzeti és regionális szintű intézkedések közötti szinergiára, továbbá a közös adminisztratív és pénzügyi szabályozás bevezetésére és a különböző programokban való részvételre irányadó szabályok és feltételek összehangolására, hogy egy közös és átlátható rendszer jöjjön létre. Remélem, hogy a hetedik keretprogram értékelése során levont következtetések képezik majd a következő, azaz a nyolcadik keretprogrammal kapcsolatos további munka alapját.
Gunnar Hökmark
Elnök asszony! Mindenekelőtt szeretnék gratulálni az előadónak a félidős felülvizsgálatról készített kiemelkedő színvonalú jelentéséért. Véleményem szerint három dologra kell hangsúlyt fektetnünk.
Az első dolog az egyszerűsítés - azaz a bürokrácia csökkentése -, amit már a hetedik keretprogram elindításakor is kijelentettünk. A program valóban egyszerűsödött, és úgy vélem, hogy ezzel a kutatók és a projektekben részt vevő egyéb szereplők is tisztában vannak, azonban még sok tennivalónk akad. Úgy gondolom továbbá, hogy bizonyos tekintetben több bizalmat szavazhatnánk az egyetemeknek, amelyek évszázadok óta léteznek. Higgyék el, nem fognak elfutni a pénzünkkel.
A második dolog a kiválóság. Közös és együttes erőfeszítéseinknek az a lényege, hogy olyan különleges európai értéket próbálunk teremteni, amely biztosítja a kiválóságot. Ehhez a kutatások és a tudomány finanszírozásával hozzájárul az összes tagállam és - ahogyan arról már említést tettünk - a strukturális alapok is. Ami a jelenlegi keretprogramot illeti, ha nem törekszünk a kiválóságra, akkor elveszítjük azt a versenyelőnyt, amelyre a jövőben szükségünk lesz.
A harmadik dolog pedig a mobilitás. Úgy gondolom, hogy az általunk tapasztalt legszembetűnőbb dolgok egyike az, hogy a keretprogram révén elérhető mobilitás megteremti a kiválósághoz szükséges különleges környezetet és előfeltételeket. Ezenkívül örülök annak, hogy az előadó javaslatot tett a kutatási utalványrendszer bevezetésére, amely arra törekszik, hogy a kutatók mobilitásának előmozdításával és fokozásával az európai kutatók közötti kiválóság biztosítása spontán folyamat legyen.
Tehát ismételten köszönetemet fejezném ki az előadónak.
Seán Kelly
(GA) Elnök asszony! Nem gyakran fordul elő a Parlamentben, hogy egyöntetűen vélekedünk egy kérdésről, a mai napon pedig világosan kiderült, hogy a Bizottság és a Parlament különböző képviselői egybehangzó véleményt képviseltek ebben a témában, különösen azt illetően, hogy miként kellene előrehaladnunk. Ezért pedig az előadó, Audy úr nagy elismerést érdemel. Ahogy azt a biztos is mondta, "egy sokrétű és átfogó jelentést” sikerült készítenie.
Az előadó egy sokrétű és átfogó jelentést dolgozott ki, és örülök annak, hogy a hangsúly néhány egyszerű dologra helyeződött. Az elsőre már önmagában is az egyszerűség jellemző: ez pedig az egyszerűsítés, amelyre feltétlenül szükség van. Örömömre szolgáltak a biztos asszony szavai, amikor kijelentette, hogy jelenleg egy "felhasználóbarát” költségvetési rendelet felé haladunk. Egyszerűsítésre, a kutatókba vetett bizalomra és arra van szükség, hogy a lehető legjobb kutatók álljanak rendelkezésünkre. Ha mindezek teljesülnek, akkor fognak eredmények születni.
Végezetül, kudarcot vallottunk a lisszaboni stratégiával. Ez pedig nem ismétlődhet meg. Kutatáson, képzési tevékenységeken és teljesítményen keresztül kell elérnünk azt a versenyképességet, amelyre Európának oly rendkívül szüksége van.
Petru Constantin Luhan
(RO) Elnök asszony! A jelenlegi körülmények között, és szem előtt tartva azt a célt, hogy teljesítsük az Európa 2020 stratégia célkitűzéseit, a hetedik keretprogramnak kezelnie kell a jelenlegi kihívásokat. Az, hogy egyszerűsítjük a kkv-k számára a finanszírozáshoz való hozzáférést, egyúttal lehetőséget teremt számukra, hogy új típusú szolgáltatásokat és termékeket fejlesszenek ki. A pénzügyi hozzájárulás szintjének, az elkészítendő dokumentációnak, az információkhoz való hozzáférést biztosító eszközöknek és a szakértői véleménynek mind realisztikusnak kell lennie, máskülönben - a célkitűzésektől függetlenül - nem tudjuk létrehozni azt a keretet, amely megkönnyíti a kkv-k számára a programban való részvételt.
Létfontosságúnak tartom továbbá, hogy nagyobb jelentőséget tulajdonítsunk a regionális szintű kutatás fejlesztésének, amelyre a többszintű partnerségek előmozdításával és az ilyen célú módszertani útmutatók, illetve iránymutatások kidolgozásának támogatásával kerülhet sor. Az eljárások egyértelmű meghatározása, valamint a hasznos eszközök kialakításának előmozdítása és támogatása nélkül nem tudjuk elérni célkitűzéseinket.
Derek Vaughan
Elnök asszony! Én is szeretném köszönetemet kifejezni az előadónak és a biztos asszonynak. Ahogy azt mindketten említették, a kutatás és az innováció fontos szerepet játszik az európai gazdaság jövője szempontjából. Bizonyossággal állíthatom, hogy számos olyan walesi egyetem van például, amelyik ki fogja használni az európai finanszírozást. Ezért fontosnak tartom, hogy mindannyian támogassuk, hogy az uniós költségvetésben elegendő finanszírozás jusson a kutatásra és az innovációra; nem szabad azt sugallnunk, hogy azt támogatjuk ezen az ülésen, aztán majd ellene szavazunk a költségvetési ülések során.
A ma délután felmerült kulcsfontosságú kérdéseket illetően, természetesen mindannyian támogatjuk az egyszerűsítést, például közös szabályrendszer formájában. Azonban tisztában vagyok az átalánydíjak és átalányösszegek folyamatos alkalmazásával kapcsolatos aggályokkal, ezért úgy gondolom, hogy nagyobb fokú rugalmasságra és mozgástérre kell törekednünk ezeken a területeken.
Azt is kifejteném, hogy a teljesítményre kell összpontosítanunk. Ám míg a teljesítmény fontos tényező, a kutatás és az innováció egyben azt jelenti, hogy bizonyos mértékig kockázatokat is kell vállalnunk; ezt nem kerülhetjük el. Végezetül azt a javaslatot is támogatom, hogy jobb kapcsolatokat kell kialakítani az egyetemek és a vállalkozások között annak érdekében, hogy kiaknázhassuk az általunk folytatott kutatásban és fejlesztésben rejlő minden lehetőséget.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Elnök asszony! Az Európai Uniónak nem lehetőségként kell a versenyképességre tekintenie. Az Európai Uniónak versenyképesnek kell lennie az egész világ viszonylatában, és pontosan emiatt kell befektetnünk a kutatásba és az innovációba.
Sajnálatos módon a kutatási programok kedvezményezettjei számos nemzeti és uniós finanszírozási forrást használnak fel. Ugyanakkor ezekre a finanszírozási forrásokra nagyon gyakran különböző eljárások és szabályok vonatkoznak, amelyek megnehezítik az uniós pénzeszközökhöz való hozzáférést és bonyolítják a kedvezményezettek helyzetét, mivel különböző szabályokkal kell tisztában lenniük. Úgy véljük továbbá, hogy az Unión belüli kutatást és innovációt kizárólag a bürokrácia csökkentésével, az eljárások egyszerűsítésével és átalakításával, az alkalmazott kutatás fejlesztésével és a kis- és középvállalkozások finanszírozáshoz való hozzáférésének megkönnyítésével lehet előmozdítani. Sajnálatunkra szolgál, hogy a gazdasági és pénzügyi válság miatt a tagállamok csökkentették oktatási és kutatási költségvetésüket. Felszólítjuk őket, hogy ebben a válságos időszakban tulajdonítsanak kiemelt jelentőséget az oktatásba való beruházásoknak, mivel a kutatás és innováció színvonala is ettől függ.
Szeretnék továbbá köszönetet mondani az előadónak, Audy úrnak, hogy elfogadta az általam előterjesztett módosítást, amely felszólítja a Bizottságot, hogy több forrást biztosítson a hetedik kutatási keretprogramban a GNSS alkalmazásaival és szolgáltatásaival kapcsolatos kutatásra és azok fejlesztésére.
Pat the Cope Gallagher
Elnök asszony! Úgy vélem, hogy ez a jelentés széles körű egyetértést fog kiváltani a Parlament valamennyi képviselőcsoportjában. A jelentés kulcsfontosságú megállapítása, hogy az Uniónak a kutatás, az innováció és a tudomány élvonalában kell maradnia. Ez azért fontos, mert kutatás nélkül nem válhatunk a jövő újítóivá. Kutatásra van szükségünk, ha munkahelyeket kívánunk teremteni, és ahhoz is kutatásra van szükségünk, hogy fenntartsuk a foglalkoztatást az EU-ban és továbbra is versenyképesek maradjuk a fellendülőben lévő gazdaságokkal szemben. Ezenkívül szükség van arra is, hogy az állami és a magánszektor - amelyet a gazdasági növekedés motorjaként emelnék ki - a partnerség szellemében együttműködjenek.
A lehető legnagyobb mértékben ösztönöznünk kell a kkv-k fokozottabb részvételének előmozdítását célzó erőfeszítéseket, a bürokráciát pedig minimális szintre kell szorítanunk. Az EU tagállamainak állam- és kormányfői február 4-i találkozójukon támogatták az innovációs unió kiemelt kezdeményezést, de a támogatás önmagában nem elegendő. Tettekre van szükségünk, és nagyon jól tudom, hogy Geoghegan-Quinn biztos asszony a tettek embere, aki véghezviszi, amit kell. A kutatás és az innováció kulcsfontosságú eszközök. Ezek állnak rendelkezésünkre, hogy átsegítsük Európát a gazdasági válságon, amivel jelenleg szembe kell néznünk.
Franz Obermayr
(DE) Elnök asszony! A hetedik kutatási és technológiafejlesztési keretprogram (FP7) felülvizsgálatának azokon az előnyökön és hátrányokon kell alapulnia, amelyeket a projektek kínálnak az állampolgárok számára. Itt például az INDECT projektre gondolok, amelyet a hetedik keretprogram finanszírozott. A terrorizmus elleni küzdelem tervezett előnyeit az állampolgárok szabadságával és az adatvédelemmel szemben kell mérlegelni.
Csakúgy, mint bármely más projekt esetében, itt is fel kell tennünk a kérdést: kik fognak ebből hasznot húzni és kiknek a jogai fognak elfogadhatatlan módon sérülni? Ez a génmanipuláció területén folytatott kutatás finanszírozására is érvényes, ugyanis abból minden bizonnyal a nagy élelmiszergyártók és a lobbisták húznak hasznot, nem pedig az állampolgáraink. Igen, nagyobb szintű beruházás szükséges a kutatás és fejlesztés terén, de emellett a projektek megfelelőbb értékelésére is szükség van, mivel azokat végtére is az adófizetők finanszírozzák.
Diane Dodds
Elnök asszony! Köszönetet mondanék az előadónak és köszönetemet fejezném ki a biztos asszonynak is, aki nemrégiben tett látogatást észak-írországi választókörzetemben, ahol tudtommal a kutatás és innováció néhány kiváló példájának lehetett szemtanúja.
Észak-Írország gazdasága javarészt kis- és középvállalkozásokból áll - a vállalkozások 97%-a tartozik ebbe a kategóriába -, mégis egy olyan gazdaságról beszélünk, amely az Egyesült Királyság más régióihoz és Európához képest lemaradásban van a keretprogram forrásainak lehívása tekintetében. A bürokráciát nevezik meg a legfőbb akadályozó tényezőként, de számos kisvállalkozás egyszerűen csak jobban aggódik amiatt, hogy miként tud talpon maradni, mintsem, hogy a kutatási és innovációs program hosszú távú előnyeivel foglalkozzon.
Úgy vélem, hogy az észak-írországi űrrepülőgép-ipar kiemelkedő példát mutatott azzal, hogy a nagyobb vállalatok mentorálták és segítették a kisebbeket abban, hogy azok valóban részt tudjanak venni a programban. Egyúttal megragadnám az alkalmat és felkérném a biztos asszonyt, hogy biztosítson radikális és új lehetőségeket arra, hogy a kis- és középvállalkozások ki tudják aknázni ezt a nagy jelentőségű programot.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök asszony! A hetedik kutatási keretprogram nem csupán általában a kutatásról szól, hanem egy bizonyos kutatási területről is, amelynek a fukusimai katasztrófát követően különösen mindannyiunk érdeklődésére számot kell tartani. Egyúttal pedig az Euratom-programból származó forrásokról is szó van.
Ahogy azt mindannyian tudjuk, az atomenergia-lobbi volt az, amelynek az utóbbi években sikerült az atomenergiát éghajlatbarát alternatívaként előmozdítania, így annak helyzete bizonyos tagállamokban különösen megszilárdult. Azzal is tisztában vagyunk, hogy bizonyos tagállamok úgy kötelezték el magukat az atomenergia mellett, hogy nem lenne egyszerű feladat alternatívákra váltaniuk. Mi haszna van a termelőreaktoroknak, ha azok nagyobb víztömeg alatt vagy földrengések esetén menten összedőlnek? Mi haszna van a legtermelékenyebb atomerőműnek, ha egy kisebb hiba is elég ahhoz, hogy nemcsak a közvetlen környezetet, hanem az egész régiót évtizedekre lakhatatlanná tegye? Ezért fontosnak tartom, hogy sokkal nagyobb hangsúlyt fektessünk a nukleáris biztonságra és határozottan támogassuk az alternatívák kifejlesztését.
Most, hogy az Euratom-programot hamarosan 2012-re és 2013-ra is kiterjesztik, a fukusimában történteket az újragondolás lehetőségének kell tekinteni.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Elnök asszony! A mai, hetedik keretprogramról szóló vitát hallgatva szeretném megragadni az alkalmat, hogy felhívjam a figyelmüket a következő program, azaz a nyolcadik keretprogram előkészületeire. Egy zöld könyv is készült már ebben a témában, amely alig tesz említést a más területeken, például a halászat terén folytatott kutatás szükségességéről. Sajnálatos módon az ebben az ágazatban folytatott kutatás közvetlen finanszírozása igen nyugtalanító irányba halad. A kezdeti források fokozatosan csökkentek a későbbi programokban, a radikális csökkentések pedig ahhoz vezettek, hogy a tengeri kutatást teljesen kizárták a hetedik keretprogram konkrét finanszírozási célkitűzései közül.
Ennek a helyzetnek muszáj változnia a következő keretprogramban, hogy képesek legyünk megvalósítani a megreformált közös halászati politika céljait. A halászati ágazat számos problémával szembesül, így a kutatás és a tudományos támogató munka erőteljesen hozzájárulhat az ágazat további fenntartható fejlesztéséhez. Ezért olyan fontos, hogy megfelelő szintű finanszírozást biztosítsunk erre a célra. Köszönöm.
Máire Geoghegan-Quinn
Elnök asszony! Nagyon hálás vagyok azért, hogy ilyen hasznos vitára került sor a mai estén, és szeretnék köszönetet mondani mindazon képviselőknek, akik felszólaltak ebben a remek vitában.
a Bizottság tagja. - A munka előrehaladásával szorosan együttműködök majd a Parlamenttel, hogy egy olyan jövőbeli kutatási és innovációs programot dolgozzunk ki, amely valódi európai hozzáadott értéket képvisel.
Ez év végén - pontosabban november 30-án - fogjuk előterjeszteni javaslatainkat a közös stratégiai kereten belüli, kutatási és innovációs célú jövőbeli finanszírozási programokra vonatkozóan. Néhány elképzelést már felvázoltunk a zöld könyvben arról, hogy miként lehetne ezt elérni a különböző uniós szintű eszközök összevonásával. Így támogatni tudjuk az teljes innovációs láncot, az alapkutatástól egészen a piaci bevezetésig. Úgy vélem, hogy ezáltal a lehető legtöbbet tudjuk majd kihozni beruházásainkból.
Nagy érdeklődéssel várom, hogy milyen eredménnyel zárulnak a parlamenti viták a zöld könyvvel kapcsolatban, amelynek elfogadására tudomásom szerint a nyár végén kerül sor. Biztosíthatom önöket arról, hogy a jogalkotási javaslatok kidolgozásakor kellően figyelembe vesszük majd a Carvalho, Merkies, Audy és Matias képviselők által készített jelentésekben szereplő tartalmas hozzájárulásokat.
Végezetül hadd emlékeztessem önöket arra, hogy június 10-én rendezzük meg a zöld könyvvel kapcsolatos konzultáció záróeseményét, amelyre a Parlament számos képviselője meghívást kapott, közülük pedig néhányan felszólalóként vesznek majd részt. Továbbá tájékoztatni szeretném a Parlament képviselőit arról, hogy az internetes kérdőívre több mint 1300 választ kaptunk. A benyújtott állásfoglalások száma minden eddiginél is magasabb volt. Összesen több mint 700 ilyen dokumentum érkezett a nemzeti kormányoktól, európai szintű szervezetektől, vállalkozásoktól, egyetemektől, valamint regionális és helyi szervezetektől. Az összes uniós tagállamból és az Unión kívülről is érkeztek válaszok. Úgy vélem, ebből kiderült, hogy Európa milyen nagy érdeklődést tanúsít a kutatás és az innováció mint jövőbeli növekedésünket szolgáló politikák iránt.
Tehát hadd mondjak még egyszer köszönetet önöknek azért, hogy a Parlament ilyen éleslátással és odaadással működött közre a hetedik keretprogram időközi értékelésében.
Jean-Pierre Audy
Elnök asszony! Szeretném megköszönni a Parlament elnökségének, hogy lehetővé tette, hogy sor kerüljön erre a vitára, mivel az eredetileg nem szerepelt a napirenden. Nagyon hasznos volt valamennyi képviselőcsoport számára, hogy megvitathattuk ezt a fontos kérdést.
Azt is kijelenteném, hogy mennyire hálásak vagyunk önnek, biztos asszony. Mindazok nevében mondanám ezt, akik igen nagyra tartják önt. Még az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoport ír képviselői támogatására is számíthat. Ahogy ön is látja, ezekben a kérdésekben bármi megtörténhet. Köszönjük a munkáját. Valóban számítunk önre, biztos asszony az egyszerűsítést és az önhöz intézett fontos észrevételeink figyelembe vételét illetően.
Köszönetemet kell kifejeznem valamennyi képviselőcsoport előadóinak, képviselőtársaimnak, akik számos módosítást terjesztettek elő, továbbá mindazoknak, akik közreműködtek e jelentés kidolgozásában - közülük külön köszönet jár az Európai Néppárt Képviselőcsoport (PPE) tagjainak.
Köszönöm, hogy megvitattuk az egyszerűsítés kérdését; tudomásul vettük észrevételeiket. Az ipari versenyképesség megemlítése elvárásokat támaszthat. Kapcsolatot kell teremtenünk a kutatás és a kereskedelem - jobban mondva a kutatás és az innováció - között az európai szabadalom segítségével. A kutatást növekedéssé kell alakítanunk. Ahogy Reul úr is elmondta, természetesen elő kell mozdítanunk a kiválóságot. A világ legjobbjaivá kell válnunk, és ennek eléréséhez a kiválóság fog hozzásegíteni bennünket. Azonban - megismétlem - nem tudhatjuk, hogy öt, illetve tíz múlva kik lesznek a Nobel-díj nyertesei. Ezért egyensúlyra kell törekednünk a kiválóság és annak Unión belüli megoszlása között. A sporthoz hasonlóan, ahol a világ legjobb játékosai segítenek hozzá a győzelemhez, ezen a területen is az szükséges, hogy a világ legjobb kutatóival rendelkezzünk. Ehhez a kiválóság a kulcsszó.
Végezetül, javasoltuk, hogy emeljék duplájára a finanszírozás összegét, de úgy, hogy ez ne a mezőgazdaság vagy a strukturális alapok kárára történjen. Az a cél, hogy jobb koordináció valósuljon meg a tagállamokkal. Az állam- és kormányfők megmondták, hogy nem fogják emelni a közszféra hozzájárulásainak összegét. Ehelyett a következetesség és a megfelelő politikai döntéshozatal érdekében fokoznunk kell a összhangot az európai, nemzeti és regionális források között, amelyeknek egy része mellesleg európai forrásokból származik.
Az utolsó észrevételem, elnök asszony, pedig a következő: volt egy javaslatom, amely nem talált támogatásra, ám egyben egy olyan kérdést érint, amellyel politikai szinten foglalkoznunk kell; azt javasoltam, hogy a védelmi ipar területén szülessen megállapodás egy európai kutatási terv elfogadásáról. Elérkezett az ideje, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 45. cikke alapján az Európai Unió és a tagállamok fontolóra vegyék egy nagyszabású kutatási program lehetőségét a honvédelmi felszerelések és kettős felhasználású berendezések terén.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap 12.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
András Gyürk
A Hetedik Kutatási Keretprogram a világ legjelentősebb kutatástámogató eszköze, amely kulcsfontosságú szerepet játszik Európa versenyképességének megőrzésében és az Európa 2020 stratégia megvalósításában. Az uniós Keretprogram jelentős hozzáadott értéket képvisel az európai kutatás-fejlesztés területén. A félidős felülvizsgálat azonban több fejlesztendő területre is rávilágított. Véleményem szerint két szempont bír kritikus fontossággal a Keretprogram jövőbeni sikerességében. Első és legégetőbb feladatként az adminisztráció egyszerűsítését emelném ki. A túlzottan bonyolult adminisztráció költséges és megnehezíti a kkv-k részvételét a Kutatási Keretprogramban. A párhuzamos struktúrák felszámolása, a pályázati pénzek gyorsabb lehívása és a nemzeti prioritásokkal való összhang hozzájárul ahhoz, hogy a lehető legtöbb szereplő váljon érdekeltté a kutatás-fejlesztés tevékenységben. Második pontként a "kiválóság" alapú megközelítés fontosságára emlékeztetnék. A Keretprogram pénzügyi forrásait ugyanis akkor tudjuk a leghatékonyabban felhasználni, ha a kiválóság alapján választjuk ki a támogatandó kutatási projekteket. A félidős felülvizsgálat azonban rávilágított arra, hogy egyes országok alulreprezentáltak a támogatások lehívása tekintetében. Ennek fő oka az, hogy ezek a tagállamok nem rendelkeznek olyan kutatási háttér-infrastruktúrával, amely lehetővé tenné, hogy teljesíteni tudják a kiválóság alapján megfogalmazott kritériumokat. Ezért meg kell vizsgálni, hogy melyek a Keretprogram és a Strukturális és Kohéziós Alapok közötti szinergiák, amelyek elősegíthetik az elmaradott infrastruktúrák fejlesztését. Így érhető el ugyanis, hogy a kiválóság alapú elbírálás esetén egyenlő feltételeket biztosítsunk minden tagállam számára.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
A kutatási, technológiafejlesztési és képzési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogram fontos eszköz az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához. Európának a technológiai innováció területén betöltött vezető szerepe és az Unió jövőbeli versenyképessége is nagyban függ a tudományos kutatástól. E tekintetben nagyobb hangsúlyt kell helyezni a program támogatására, a vállalkozások igényeinek erőteljesebb figyelembevételére, valamint az EU más eszközeivel és a strukturális alapokkal való jobb összehangolására.
A program sikeréhez hozzájáruló meghatározó tényezők között említhető még az az igény, hogy tájékoztatást nyújtsanak a program által az érdekelt felek lehető legszélesebb körének kínált lehetőségekről, valamint egyszerűsítsék a jelentkezési eljárást, amely jelenlegi állapotában túl bonyolultnak bizonyul. Szeretném megismételni, hogy mennyire fontos a sikeresen lezárult projektek eredményeinek széles körű terjesztése, hogy azokhoz minél több vállalkozás hozzáférjen, és lehetőség szerint fel is használják.
A tudomány nem saját magát szolgálja. Az általa kínált előnyökből a gazdaságnak és a társadalomnak is részesülnie kell. Meg kell erősíteni a különböző programok közötti kapcsolatot, hogy biztosítsuk az egységességet a tudományos és képzési projektek, valamint a piaci tesztelési és terjesztési projektek végrehajtása terén. Ez lehetővé teszi majd számunkra, hogy a hetedik keretprogram finanszírozása révén nagyobb fokú hatékonyságot és magasabb szintű európai hozzáadott értéket valósítsunk meg.
Jacek Olgierd Kurski
Állandó probléma minden innovációról szóló jelentésben, hogy abból hiányzik az uniós forrásokból finanszírozott K+F beruházások keretének egyértelmű meghatározása. Ezzel a problémával találkozunk ismét az Audy-jelentésben, sőt az egy másik megoldatlan kérdéssel is párosul, mégpedig az uniós finanszírozás egyenlőtlen megoszlásával. A szerző alig tesz említést a forrásfelhasználási képesség szempontjából Nyugat-Európa és az új tagállamok között mutatkozó egyenlőtlenségekről. A finanszírozás gyenge állapotát szemlélteti többek között a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) igénybevétele. A 27 tagállamból csupán 18-ban hajtanak végre a mechanizmus keretében társfinanszírozott projekteket. Továbbá annak legnagyobb kedvezményezettjei az úgynevezett régi uniós tagállamokból származó jelentkezők: Németország (amely az odaítélt források 23,1%-át veszi igénybe), Spanyolország (19,1%), az Egyesült Királyság (9,9%) és Hollandia (8,3%). Manapság a kutatások egyharmadának finanszírozása a mechanizmus keretében történik. Úgy tűnik nekem, hogy azt arányosan emelni kellene annak érdekében, hogy a vállalkozók saját hozzájárulásainak összege ne haladja meg az igényelt összeg 10-15%-át (jelenleg a kutatásra előirányzott összeg 15-25%-át kell biztosítani). Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy az EU-nak az az egyik fő feladata, hogy az innovációból származó előnyök Unión belüli megosztásával kiküszöbölje a társadalmi és földrajzi egyenlőtlenségeket. Ezt a célt pedig nem leszünk képesek megvalósítani, ha az új uniós tagállamokról pénzügyi szempontból nem veszünk tudomást, hiszen ezáltal egy másik egyoldalú "agyelszíváshoz” járulunk hozzá.
Krzysztof Lisek
Üdvözlöm azt a terjedő tendenciát, hogy több finanszírozást biztosítanak az Unión belüli tudományos kutatásra. Ugyanakkor létfontosságúnak tartom, hogy egyesítsük erőforrásainkat és erőfeszítéseinket ezen a területen. Nemzeti szintű reformokat kell a lehető leghamarabb végrehajtani, hogy olyan központok jöjjenek létre, amelyek jól tudnak együttműködni, ugyanakkor elkerülhető legyen a projektekkel kapcsolatos felesleges munkavégzés. Ez a források hatékonyabb felhasználásához is hozzájárulna. Az Európai Unió nem feledkezhet meg arról, hogy a kutatás milyen fontos szerepet tölt be azáltal, hogy versenyelőnyt biztosít a mai globális világban. Ezenkívül a tagállamoknak meg kell reformálniuk a védelmi ágazattal kapcsolatos kutatások végrehajtását - amely a jelentésben említett kulcsfontosságú területek egyike - annak érdekében, hogy azt optimalizálják a pénzügyi válság idején.
Marian-Jean Marinescu
A hetedik kutatási keretprogram vonzerejét nem sikerült teljes mértékben alátámasztani az ipari ágazatban. A kutatás, fejlesztés és innováció (KFI) területén további bevonható források mellett jobb koordinációra is szükség van az Európai Unió, a tagállamok és a régiók között.
Először is javítani kell a kohéziós alapok és a kutatási keretprogram közötti kapcsolatot. Ki kell emelnem a kohéziós politika fontosságát, mivel az a kutatás és innováció egyik fő támogatási forrásává vált Európában.
Másodsorban a kutatási és innovációs politikákat a piac sajátos igényeihez kell igazítani. Ahhoz, hogy az innováció eredményeit eladjuk, fel kell mérni, hogy az EU piacán milyen kereslet mutatkozik az innovatív technológiák iránt. Úgy vélem, hogy megfelelő pénzügyi eszközöknek kell rendelkezésre állniuk az innovatív technológiák uniós piacra való bevezetésének támogatásához.
Végezetül, de nem utolsósorban említést kell tennem arról is, hogy az EU-ban rendkívül egyenlőtlen a források megoszlása, ami az eredmények alapján azt mutatja, hogy a régebbi tagállamok használják fel a pénzügyi források számottevő részét. Ez a helyzet ellentétes a területi kohézió célkitűzésével, amely földrajzi szempontból a tagállamok kiegyensúlyozott fejlődését igyekszik biztosítani; ez a célkitűzés pedig a Lisszaboni Szerződésben is szerepel.
Pavel Poc
írásban. - (CS) Üdvözlöm azt a javaslatot, hogy a hetedik keretprogramban támogatott kutatások célja az legyen, hogy sikerüljön megoldásokat találni az Unió problémáira a hetedik keretprogram "Együttműködés” fejezetében felsorolt területeken. Ez elsősorban az egészségügyet érinti, ideértve a klinikai és a megelőző jellegű kutatást és a gyógyászati technológiákat is. A rák a második leggyakoribb halálozási ok Európában, és a népesség elöregedése miatt várhatóan ahhoz fog vezetni, hogy 75 éves korára minden harmadik férfi és minden negyedik nő közvetlenül is kapcsolatba kerül majd ezzel a betegséggel. A rákkutatás területén több szempontból is karnyújtásnyira vagyunk az áttöréstől, különösen a pontosabb és olcsóbb módszerek, valamint a betegeket kevésbé megterhelő, megelőző jellegű vizsgálatok és tényleges kezelések tekintetében. A rákkutatás finanszírozása életeket menthet meg és csökkentheti a kezelés költségeit. Üdvözlöm azt a politikai akaratot, amely támogatja a programon belüli rákkutatásra már előirányzott finanszírozást. Ezeket a forrásokat nem szabad csökkenteni az EU jelenlegi gazdasági helyzetében; éppen ellenkezőleg, még többet kell biztosítanunk. Szeretném hangsúlyozni, hogy ha egyesíteni tudjuk erőforrásainkat az olyan nagyratörő projektek megvalósításához, mint például az államhatárok eltörlése vagy az űrállomások építése, akkor arra is képesnek kell lennünk, hogy a rákot egy olyan betegséggé alakítsuk, amelytől senkinek sem kell tartania. Ahhoz, hogy ez így legyen, támogatnunk kell és össze kell hangolnunk a kezelési módszerek és a megelőzés terén folytatott kutatást. A rák elleni küzdelem egy európai fontosságú kérdés, amit kiemelten kell kezelnünk a hetedik keretprogram által nyújtott finanszírozástól kezdve egészen az európai szintű ernyőszervezetig.
