Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a Kérdések órája (B6-0462/2008).
A következő kérdéseket tették fel a Bizottságnak.
Első rész

Tárgy: Költségvetési hiánykorlátok az eurozónában
Az Európai Unió Stabilitási és Növekedési Paktuma szabályai szerint az eurozóna országainak a GDP 3%-nak megfelelő költségvetési hiánykorláton belül kell maradniuk.
Tudna-e a Bizottság naprakész értékelést adni arról, hogy miként tartják be a szabályokat?
Kellően rugalmasnak tartja-e a Bizottság a jelenlegi fiskális szabályokat ahhoz, hogy lehetővé tegye a kormányok számára, hogy reagáljanak a gazdasági bajra, viszont kellően szigorúnak ahhoz, hogy az államháztartás fenntarthatóságát biztosítsák?
Melyek azok a körülmények, ha vannak ilyenek, amelyben az eurozóna országai számára engedélyezhetik a 3%-os költségvetési hiány túllépését?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Az első kérdés tárgyát a Bizottságnak a GMU államháztartással foglalkozó 2008. évi jelentése részletesen taglalja. Az egyetlen lényeges költségvetési fejlemény, ami ebben nem szerepel, az a túlzottdeficit-eljárás elindítása a közelmúltban az Egyesült Királyság ellen.
Tekintettel arra, hogy a Bizottság várakozása szerint az Egyesült Királyságban a költségvetési hiány mind a 2008-2009-es, mind a 2009-2010-es költségvetési évben meg fogja haladni a 3%-os referenciaértéket, a Tanács a Szerződés 104. cikkének (6) bekezdése szerint úgy döntött, hogy az Egyesült Királyságban ebben évben valóban fennáll a túlzott deficit. Ugyanezen okból - a Szerződés 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően - a Tanács egyéves határidőt szabott e túlzott deficit megszüntetésére.
Általánosságban, a Bizottság, összhangban a Szerződés és a Stabilitási és Növekedési Paktum szerinti mandátumával, folyamatosan figyelemmel kíséri a tagállamok gazdaságának és költségvetésének alakulását, és készen áll arra, hogy ahol szükséges, aktiválja a költségvetési felügyeleti eszközöket.
A második kérdésre a válasz pozitív, különös tekintettel a korrekció kérdésére. A 2005. évi reform óta a túlzott deficitet korrigálták, és jelenleg csak az Egyesült Királyság és Magyarország ellen van folyamatban túlzottdeficit-eljárás. Összességében, 2007-ben jegyezték fel az euróövezetben a legalacsonyabb strukturális költségvetési hiányt 1973 óta. A megelőzési rész alkalmazása azonban néha egyenetlen. Így a 2007. áprilisi Berlini Nyilatkozatban az euróövezet pénzügyminiszterei elkötelezték magukat, hogy legkésőbb 2010-ig elérik középtávú költségvetési céljaikat. Ezt a kötelezettségvállalást elviekben az idén megismételték. Ugyanakkor a 2005. évi reform kellő gazdasági racionalitást vitt be a paktumba ahhoz, hogy rugalmasan lehessen reagálni a súlyos zavarokra, amikor szükséges, amit különösen a módosított rugalmassági záradék, és az implicit kötelezettségállománynak a középtávú költségvetési célok közé történő felvétele tett lehetővé.
A módosított paktum működését a Bizottság 2006., 2007. és 2008. évi, a GMU államháztartásról szóló jelentései, valamint az azokat kísérő közlemény jól dokumentálnak. Az idei jelentés bemutatja a középtávú költségvetési célokban az implicit kötelezettségállomány beépítésére javasolt módszereket is a prevenciós részben.
Ami a harmadik kérdést illeti, a megreformált Stabilitási és Növekedési Paktum szerint az EU-tagállamok költségvetési hiánya csak igen szigorúan körülhatárolt feltételek esetén lépheti át a 3%-os referenciaértéket a nélkül, hogy túlzott deficit keletkezzen. Az ilyen hiánynak mindig korlátozottnak és egyben ideiglenesnek kell lennie. Továbbá, a referenciaértéket meghaladó hiánynak kivételesnek kell lennie és/vagy a súlyos gazdasági visszaesés körülményei között felmerült hiánynak kell lennie, amit egyébként negatív növekedésként, vagy a gazdasági teljesítmény halmozott veszteségeként határoznak meg.
Ha a hiány korlátozott és ideiglenes, különféle egyéb elemeket kell figyelembe venni, de ennek igen kiegyensúlyozott módon kell megtörténnie. Más releváns tényezők közé tartozik például a kutatás-fejlesztésre fordított, növekedést bővítő ráfordítás. Ki van zárva azonban, hogy bármilyen kiadási tételt a hiányból közvetlenül levonjanak. Végső soron mindenképpen teljesíteni kell a GDP 0,5%-nak megfelelő nagyságrendű évi strukturális költségvetési javulást.
Mairead McGuinness
Időt fordítok arra, hogy megemésszem válaszának részleteit. Ön külön megemlítette az Egyesült Királyságot. Nyilvánvalóan engem az ír helyzet érdekel, és néhány héten belül kemény költségvetést várunk Írországban. Szeretném, ha kommentálná, ha akarja, az ír miniszterrel a hiányról folytatott megbeszéléseit, illetve azt, hogy meghaladjuk-e a hiányt, és ennek milyen hatása lesz az EU szempontjából.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Nos, mi mindig a tényeket követjük. Bármiféle megbeszélés kollegám, Joaquín Almunia és ír kollegái között csak azt szolgálja, hogy több információhoz jussunk, de mi a tényeket és az adatokat az év végén elemezzük. Ezért sajnos nem tudom megválaszolni ezt a kérdést, de ez nagyon is érthető. Amint ma említettem, az Egyesült Királyság és Magyarország ellen van folyamatban túlzottdeficit-eljárás.
Richard Corbett
Elfogadja-e a Bizottság azt, hogy a Szerződés szerint - szemben a stabilitási paktummal - a 3% nem limit, hanem referenciaérték. A Bizottság jelentésének bármilyen olyan tagállamról, amely meghaladja ezt a referenciaértéket, figyelembe kell vennie - és én a Szerződés 104. cikke (3) bekezdését idézem - "valamennyi releváns tényezőt, ide értve a tagállamok középtávú gazdasági és költségvetési helyzetét”.
Nem gondolja, hogy az elmúlt néhány napban és héten a tagállamok gazdasági helyzete szükségszerűen megváltozott és ez talán indokolná a különleges fokú rugalmasságot?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Azt hiszem meglehetősen jó eredményt mutathatunk fel, amikor az eljárásokat megkezdjük. A három százalék az a küszöbérték, amit igazán vizsgáltunk. Ha valahol ezt meghaladják, akkor az eljárást csak nagyon különleges körülmények esetén nem fogjuk megkezdeni. Így alapvetően a 3% az a küszöb, amit vizsgálunk, és azt hiszem, azokat az eljárásokat fogjuk követni, amiket mindig is. Még a jelenlegi helyzetben sem fogjuk megváltoztatni a kereteket.
Tárgy: Jelzálog hitel válság és pénzügyi rendeletek
A tavasz folyamán további gazdasági problémák és feszültségek voltak a globális pénzpiacokon, amelyeket főleg a jelzáloghitel-válság terjedése okozott. Azzal, hogy a Fannie Mae és a Freddy Mac egyaránt állami tőkeinjekciót kapott az Egyesült Államoktól, a jelzálogpiac alapjaiban rendült meg. Júliusban Washingtonban voltam, és találkoztam számos szenátorral, akik úgy vélték, hogy a jelzáloghitel-válság mélypontját még nem érték el, és ez nem is történik meg 2010 előtt.
Mit gondol a Bizottság, meddig fog tartani a pénzügyi válság? Mit gondol a Bizottság, az Egyesült Államok által a piacoknak küldött jelzésről, amikor megmentett szorult pénzügyi helyzetben lévő vállalatokat, bár ezeket az állam általában nem védi - először a Bear Stearnst és most a Fannie Mayt és a Freddy Mac-et?
Végül, mit gondol a Bizottság a jelenlegi jogszabályok, például a Lamfalussy- és a tőkekövetelmény irányelv folyamatban lévő és sorra kerülő felülvizsgálatáról tekintettel arra a nagy kockázatra, hogy manapság a változások átgyűrűznek és kárt okoznak az európai pénzpiac versenyképességében?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - A nemzetközi pénzpiacokon már körülbelül egy éve tapasztalhatók a zavarok, és a pénzügyi rendszerben mutatkozó veszteségek és az egyre romló globális gazdasági kilátások közötti kölcsönhatás igen megnehezíti annak előrejelzését, hogy ezek a zavarok mikor szűnnek meg. A pénzpiacok jelenlegi helyzete azt mutatja, hogy az a probléma, ami kezdetben egy konkrét piaci szegmensre, az Egyesült Államokra és a másodlagos jelzáloghitelekre korlátozódott, nagyon gyorsan az egész nemzetközi pénzügyi rendszerre hatást gyakorolhat.
Mivel az Egyesült Államok másodlagos jelzáloghiteleihez kapcsolódó veszteségek az összekapcsolt piacokon és az összetett pénzügyi termékeken keresztül szétterjedtek, számos kulcsfontosságú hitelpiacon is zavar keletkezett. E piacok működésének problémáit legsúlyosabban a bankszektorban érzékelték, ahol jelentős veszteségek halmozódnak fel, és a piaci likviditási hiány a központi bankok támogatását igényelte.
Az Egyesült Államokban és Európában azonban számos pénzintézetet megmentettek a fizetésképtelenségtől azt követően, hogy súlyos nehézségeket tapasztaltak a likviditás elérését illetően. Ezek az állami szektorban végrehajtott intervenciók tükrözik a pénzügyi stabilitást fenyegető veszélyek miatti aggodalmakat, és ezekre a pénzpiacok általában kedvezően reagáltak.
Az Egyesült Államokban a másodlagos jelzáloghitelek korábbi rossz értékesítésének következményeként ezeknek a jelzáloghitel-szerződéseknek a helyretétele várhatóan 2009 közepéig folytatódik. A nemzetközi pénzpiaci problémák továbbra is súlyosak maradnak - önök ezeket a kérdéseket ma már megtárgyalták -, amelynek oka részben a pénzügyi szektorban bekövetkező fejleményekben, részben a romló gazdasági környezetben keresendő, és mindabban, ami ezzel együtt jár.
A hitelezési veszteségek végleges mértékével és lokációjával kapcsolatos bizonytalanság továbbra is aláássa a befektetői bizalmat, és a bankok által ez idáig nyilvánosságra hozott veszteség teljes összege jóval alatta marad a jövőbeni jelzáloghiteli veszteségek különféle előrejelzésein alapuló, az egész pénzügyi rendszerben várható teljes veszteség becsült értéknek.
A bankok egyre inkább rákényszerülnek a feltőkésítésre, gyakran nagy költséggel és nehéz piaci feltételek mellett. Ezen kívül a bankszektor problémái egyre inkább tükröződnek a szigorúbb hitelezési szabályokban és a bankok csökkenő hitelezési tevékenységében.
Az ezzel együtt járó magasabb finanszírozási költségek és a hitelekhez való csökkenő mértékű hozzáférés várhatóan kölcsönhatásba lépnek más ellenfelekkel is, mint például a magas olajárakkal és az emelkedő inflációval, amelyekkel az egész világ gazdasága szembesül.
Ilyen alapon az EU és az eurózóna gazdaságának gazdasági kilátásai tovább romlottak a Bizottság 2008 tavaszi előrejelzése óta. A gazdasági kilátások változnak a tagállamok szerint. Ahogyan a gazdasági feltételek romlanak, a bankok mérlegeire nehezedő nyomás minden bizonnyal folytatódik.
A törékeny piaci feltételek folyamatos éberséget kívánnak meg az állami hatóságoktól, nevezetesen a központi bankoktól, a felügyeleti szervektől és a pénzügyminiszterektől, hogy figyeljék a piaci fejleményeket. Rendszerválság esetén nem zárható ki a további intervenciók szükségessége.
Tágabb összefüggésben foglalkozunk konkrét intézkedésekkel a pénzpiacok gyengeségeinek megoldása érdekében. A 2007. októberi Gazdasági és Pénzügyi Tanács tárgyalásait követően elfogadták a szabályozási intézkedések útitervét.
Bár ez az útiterv csak az EU-ra vonatkozik, összhangban áll az ennek megfelelő kezdeményezésekkel globális szinten. Az útiterv célja az átláthatóság fokozása, az értékelési kérdések megoldása, a bankok prudenciális felügyeletének megerősítése, valamint a piaci struktúrával kapcsolatos kérdések vizsgálata, a szabályozási keretek releváns gyengeségeinek elemzésével együtt, és az ennek megfelelő politikai válaszok megfogalmazásával. A Bizottság jelenleg azért dolgozik, hogy biztosítsa az útiterv időbeni teljesítését, ideértve az átláthatóság növelését a befektetők, a piacok és a szabályozó hatóságok számára, a bankok tőkekövetelményeinek módosítását, valamint a hitelminősítő intézetek szabályozására vonatkozó konkrét kezdeményezéseket.
E tekintetben a Bizottság befejezte a tőkekövetelmény-irányelv javasolt változásairól szóló külső konzultációt, és az elkövetkezendő hónapokban terjeszti elő javaslatát.
A Bizottság megfontolás tárgyává tette a hitelminősítő intézetekre vonatkozó jogalkotást. E tekintetben 2008. július végén indította meg a nyilvános konzultációt.
Az új együttműködési megállapodás 2008. július eleji hatályba lépésével előrelépést értünk el az EU-n belül a felügyeleti szervek határokon átnyúló együttműködésében is.
Általánosságban, a Lámfalussy-felülvizsgálat egyik célja az új felügyeleti rendszer javítása, ahol a Bizottság például azt tervezi, hogy módosítja az EU felügyeleti bizottságairól szóló határozatokat.
A Bizottság valamennyi erőfeszítése során teljes egészében tudatában van a szükséges reakció globális dimenziójának, és e tekintetben válaszainkat partnereinkkel koordináljuk.
Olle Schmidt
Néha a kérdés elszáll, és beismerem, ez lehet eltűnőben lévő szokás, de én köszönetet mondok a Bizottságnak ezért a méltányos válaszért. Az én kérésem és egyben aggályom az, hogy túlreagálunk, és remélem, hogy a Bizottság ezt figyelembe veszi. Egyetértek azzal, hogy kell cselekednünk és reagálnunk, de nem szabad túlzásba vinnünk, mert kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség, különben - s azt hiszem, hogy ez olyasmi, amit hosszú távon kellene figyelembe vennünk - sérthetjük Európa növekedését. Így azt hiszem, kiegyensúlyozott megközelítés kell; és számítok a Bizottságra annak biztosításában, hogy ezeket az intézkedéseket a megfelelő módon hajtják végre.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Azt hiszem a Bizottság nagyon is kiegyensúlyozott. Egy órányi vitánk volt, amikor sok képviselő nagyon elhamarkodott cselekvésre szólított fel, de a Bizottság valóban kiegyensúlyozott megközelítést tett magáévá.
DanutBudreikait
(LT) Ma tartottunk egy vitát a világ pénzügyi válságáról és annak a gazdaságunkra gyakorolt hatásáról. Az egyik képviselő megemlítette, hogy országában egy bank már csődbe ment. Ismer-e ön bármiféle olyan közelgő veszélyt, hogy a mi országainkban, az EU országokban is csődbe mehetnek bankok?
Paul Rübig
(DE) Szívesen hallanék az energiaszektorban a reális beszerzések, illetve a pénzügyi tranzakciók jelenlegi helyzetéről. Javasolja-e a Bizottság, hogy a statisztikákban egyértelműen jelölni fogja, hogy melyek a valós energiavásárlások, és melyek azok, amelyekkel egyszerűen a pénzpiacokon kereskednek és tervezi-e a fedezetlen eladásokra irányadó szabályok elfogadását?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Hazámban, Lettországban bőségesen vannak bankok, és fizetésképtelenség mindenképpen megtörténhet. Én úgy vélem, hogy nálunk a piac meglehetősen fejlett. De az a központi bank felügyelete alatt van, és legalább is a lett pénzpiacokon semmiféle zavar nem volt. Ezért biztosíthatom önöket, hogy a lett pénzpiac nagyon stabil, és ott semmiféle nyugtalanság nem volt. Nagyon fontos azonban hangsúlyozni a bankfelügyelet szerepét, és azt, hogy a felügyelet feltételeinek a kereskedelmi bankok megfeleljenek.
Ami az energiabeszerzéseket illeti, ha a tiszteletre méltó képviselő egyetért, én írásban válaszolok, mert azt hiszem ez egy nagyon konkrét kérdés, és most haboznék, ha konkrét adatokat kellene megadnom.
Tárgy: A légiközlekedés biztonsága
A közelmúlt Spanair katasztrófája Madridban, amelyben sok ember meghalt, majd a Ryanair Boeing 737-nek a franciaországi Limoges-ban történő kényszerleszállása, amelyben 26 ember sérült meg, ismételten felvet kérdéseket arról, hogy vajon a Közösségnek a légi közlekedés biztonságára vonatkozó jogszabályainak és ellenőrzési mechanizmusainak arzenálját megfelelően és hatékonyan hajtják-e végre. Az 1899/2006/EK rendelet konkrétan kötelezi a légi társaságokat, hogy hajtsanak végre balesetmegelőzési és repülésbiztonsági programokat, és tartalmaz előírásokat, amelyeket minden polgári légi járműnek alkalmaznia kell (tanúsítás, felügyelet, karbantartás, eszközök és berendezések, biztonság, stb.).
Úgy véli-e a Bizottság, hogy ezek a rendelkezések kielégítőek és megfelelőek, vagy úgy véli-e, hogy szigorúbb ellenőrzési kereteket kellene létrehozni a légi társaságok számára? Hogyan ítéli meg a Bizottság a polgári repülésben előforduló események jelentéséről szóló 2003/42/EK irányelv ez idáig történt végrehajtását (balesetek és súlyos incidensek bejelentési rendszerének elfogadása)? Kielégítőnek tartja-e a mostanáig az ellenőrzési mechanizmusokra, a kétes biztonsági teljesítményű légi társaságokra vonatkozó korai figyelmeztető rendszerekre, valamint az Európai Légi Közlekedés Biztonsági Ügynökség által a tagállamok légi közlekedési hatóságai tekintetében végzett megfelelőségi vizsgálatokra adott támogatást, illetve a kiadott adatokat a feketelista létrehozására?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Ami a légi járművek üzemelésére vonatkozó közösségi szabályok alkalmazását illeti, a Bizottság nem kapott jelzést a Közösségben csak a közelmúltban 2008. július 16-tól alkalmazandó légi közlekedés biztonsági jogszabály gyengeségeiről vagy biztonsággal kapcsolatos joghézagairól. A légi járművek üzemeltetésére vonatkozó technikai előírások folyamatosan változnak, tükrözve a tudományos ismeretek állapotát. Ezt az üzemeltetők teljesítményének folyamatos figyelemmel kísérésével érjük el; ezért ebben a stádiumban a Bizottság szigorúbb ellenőrzési kereteket nem tart szükségesnek.
Ami az események bejelentésére vonatkozó közösségi jogszabályok alkalmazását illeti, a Bizottság elégedett, mivel valamennyi tagállam létrehozta a kötelező jelentési rendszerét, és gyűjti az információt a nemzeti adatbázisokban. Ezek a szabályok tartalmazzák az információcsere rendszerét is, és rendelkeznek az információ terjesztéséről. Az információcsere még nem teljes mértékben működik, mert ehhez szükség van az egyes tagállamok és a Bizottság között egyedi jegyzőkönyvekről szóló megállapodásra ahhoz, hogy a bizottsági rendeletnek megfelelően a központi adatraktárt frissíteni lehessen. A tagállamok és a Bizottság aktívan dolgoznak ezen, de az információ már most rendelkezésre áll nemzeti szinten.
Az információ terjesztése helyesen valósul meg a Bizottság 2007. szeptember 24-i rendelete alapján. A védelemre vonatkozó információ végrehajtását átültették a nemzeti jogszabályokba, de csak az idő teszi majd lehetővé számunkra e rendelkezések hatékonyságának megítélését, ami a jó beszámolási kultúra alapköve azzal, hogy biztosítja a beszámolást készítők szükséges bizalmát.
A kétes biztonsági teljesítménnyel rendelkező légi társaságok ellenőrzését illetően a Bizottság megnyugtathatja a tiszteletre méltó képviselőt, hogy szigorúan alkalmazza a közösségi szabályok rendelkezéseit a biztonsági előírásokat nem teljesítő légi társaságok üzemelésének betiltását illetően. Európában ma az összes forgalmi előtéri ellenőrzés 54%-a európai üzemeltetőt érint. Ez azt jelenti, hogy a Bizottság egyenlő figyelmet fordít az európai és a nem európai légi társaságok biztonság teljesítményére. A folyamatos és szoros együttműködésnek köszönhetően a tagállamok polgári légi közlekedési hatóságai fokozzák légi társaságaik felügyeletét. A forgalmi előtéri ellenőrzések eredményei különösen sikeres prevenciós eszköznek bizonyultak annak elkerülésére, hogy a Közösségben a légi társaságok üzemelési korlátozásokkal szembesüljenek.
Ami pedig az EASA által végzett, a nemzeti polgári légi közlekedési hatóságok szabványosítási ellenőrzését illeti, a Bizottság szeretné megnyugtatni a tiszteletre méltó képviselőt, hogy a tagállamok polgári hatóságai és az EASA közötti szoros együttműködésnek és a kialakult kölcsönös bizalomnak köszönhetően az ügynökség és az ellenőrzött hatóságok fenntartható megoldásokat dolgoznak ki, és egyeztetnek. A jó együttműködés bizonyítéka, hogy az ügynökség a vonatkozó jogszabályok 2006. elfogadása óta meg tudta kettőzni ellenőrzéseit, és az egyik tagállamra annak az évnek a végén meghozott védőintézkedéseket ezen a héten meg lehetett szüntetni.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Nagyon hálás vagyok a Bizottságnak válaszáért, de azért eltűnődöm, biztos úr. Repülőbalesetek viszonylag ritkán történnek meg a járatok számához képest, de ezek akkor is olyan balesetek, amelyek sok halált okoznak, kételyeket ébresztenek a közvéleményben, és aláássák a politikánkba és ellenőrzéseinkbe vetett bizalmat.
Én nem láttam, hogy önök új intézkedésekre tettek volna javaslatot vagy új feladatokat vagy küldetést adtak volna a biztonsági szervezeteknek. Ez nem csak a légi társaságokra vonatkozik, hanem a tagállamokban az ellenőrzésekért felelős polgári hatóságokra is. És vonatkozik a feketelistára is: az milyen kritériumokra épül? Támogatják önök azt? Ön nem adott nekem olyan választ, amely megfelelne e balesetek következményeinek és a létrejött problémáknak, nem is beszélve az emberi életekre gyakorolt tragikus hatásokról.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Biztosíthatom önt, hogy az európai biztonsági rendszer a legmagasabb szintű. Nagyon egyértelmű, hogy azt végrehajtják és minden intézkedés a helyén van.
Sajnálatos módon ez sem akadályozza meg, hogy balesetek történjenek. Nagyon sajnálom, hogy emberek haltak meg, de ez nem azért van, mert az EU-ban a biztonsági szintek ne lennének kielégítőek.
Amint megkapjuk az eredményeket arról, hogy mi okozta a balesetet, elemezni fogjuk azokat, és ha szükség van bármelyik intézkedés megerősítésére, akkor megtesszük.
Ma azonban biztosíthatom ön, hogy Európa légi közlekedési biztonsága megfelel a világon bárhol létező legmagasabb szabványoknak.
Jörg Leichtfried
(DE) A helyzet a következő: az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) egyre több és több kompetenciát kap, hogy garantálhassa a biztonság egységes szabványát Európában és ennek csak örülni lehet. A kompetenciát most bővítik a második alkalommal. Ami azonban nem történik meg, az az EASA költségvetésének bármiféle növelése, és más finanszírozási forrásokat sem határoztak meg. Itt két lehetőség van. Az első az, hogy ne kezeljük valamennyi ügynökséget egyenlően. Én nem mennék el addig, mint néhány kolléga, akik azt állítják, hogy ha néhány ügynökség működése megszűnne, senki sem venné észre. Az EASA azonban más: ha az EASA-nak nincs pénze, azzal emberi életeket veszélyeztetünk.
A második lehetőség a harmadik feleken keresztül történő finanszírozás, ami az EASA finanszírozásának valamiféle jegyalapú illetékkel történő növelését jelenti. A kérdésem az: e közül a két lehetőség közül ön melyik mellett áll?
Elnök asszony, szeretnék egy rövid megjegyzést tenni napirenden kívül, ha szabad: teljes mértékben egyetértek azzal, amit lengyel képviselőtársunk mondott az ülés vezetésével kapcsolatban.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Nézetem szerint bármelyik ügynökség számára a legjobb módszer az adófizetők pénzéből történő közvetlen finanszírozás, mert ha saját jövedelme van, soha sem lehet garantálni, hogy valóban közszolgáltatást nyújt-e. Így úgy vélem, hogy a legjobb módszer, ha a költségvetésből finanszírozunk minden ügynökséget, de ha van lehetőség kiegészítő pénzeszközök szerzésére, azt értékelni kell. Minden esetben, minden egyes költségvetést az európai jogszabályok által meghatározott eljárásnak és szigorú rendeleteknek megfelelően tárgyalunk meg.
Második rész
Tárgy: Atomerőművek biztonsága
Az Európai Unió most a folyamatosan növekvő energia iránti kereslet kielégítésének azonnali problémájával szembesül. Mivel az olaj- és földgázszállítások, valamint a megújuló energiaforrások e keresletnek csak egy részét tudják kielégíteni, a probléma megoldásában a nukleáris energia fontos szerepe nem tagadható. Ugyanakkor az európai polgárok különösen aggódnak az atomerőművek biztonsága és a megfelelő nukleárishulladék-kezelés miatt, különösen az után, hogy a közelmúltban Franciaországban és Szlovéniában atomerőművekből radioaktív anyag szivárgott ki.
Csak természetes, hogy nagy számú kérdés merül fel az összes EU országban lévő atomerőművek biztonsága, a Törökországban és más balkáni országokban felépítendő atomerőművek biztonsága, és az ezek biztonságos üzemelésével kapcsolatos garanciák tekintetében. Felmérte-e a Bizottság az atomerőművek építésének szükségesét? Milyen következtetésekre jutott? És végül, kiszámította-e az EU közeljövőben várható atomenergia függőségének mértékét?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Az EU jelenleg villamos áram termelése 30%-áért támaszkodik az atomenergiára, és ez jelenti az EU szénmentes villamos áram termelésének kétharmadát. 2030-ra az EU energiakereslete várhatóan 20%-kal, a villamos áram kereslete pedig 38%-kal nő.
Ennek következtében a villamos áram részaránya a végleges energia iránti keresletben 20%-ról 23%-ra nőne. Az előrejelzések szerint a villamos áram termelési kapacitás 31%-kal nő, de a Bizottság által vizsgált PRIMES alapfeltételezések szerint a nukleáris energia részaránya a villamos áram termelésben 30%-ról 20%-ra csökken.
A Nemzetközi Energiaügynökség közelmúltban publikált EU-energiapolitika felülvizsgálatában arra a következtetésre jutott, hogy "az EU nukleárisenergia-termelő kapacitása mostantól csökkeni fog, kivéve, ha a közeljövőben jelentős beruházások történnek az üzemidő meghosszabbítások, valamint üzemidejük végéhez érő létesítmények cseréje érdekében”.
Az egyes tagállamoknak kell eldönteniük, hogy kívánnak-e atomenergiára támaszkodni a villamos áram termeléshez, és kívánnak-e új projekteket elindítani, vagy folytatják az atomerőművek fokozatos leállításának politikáját. Amennyiben a tagállamok új atomerőművekbe kívánnak beruházni, a Bizottság gyakorolni fogja rendelkezésére álló jogköreit annak biztosítására, hogy az ezen a területen megvalósuló új projektek megfeleljenek a legmagasabb biztonsági, biztonságossági normáknak, valamint az atomsorompó egyezménynek, amint azt az Euratom-szerződés előírja.
A magas szintű biztonság, biztonságosság és a nukleáris létesítmények teljes életciklusában meglévő óvintézkedések biztosítása prioritás az EU-bővítés összefüggésében és harmadik országokkal való kapcsolatainkban is, a nukleáris biztonsági együttműködésről szóló instrumentum révén.
A Bizottság követi az EU-ban a nukleárisenergia-szektorban a folyamatban lévő beruházások általános képét. 2007-ben a Bizottság elfogadta a nukleáris illusztratív programot, amely áttekintést ad az EU nukleáris szektorának állapotáról. Jelenleg a Bizottság aktualizálja ezt a közleményt az általános stratégiai energia felülvizsgálat részeként. Ennek 2008. vége előtt rendelkezésre kell állnia.
Ezen kívül, a Bizottság két kezdeményezést indított el a nukleáris energia jövőjéről folyó vita előmozdítására, valamint a fejlesztések követelményeinek azonosítására. Az első a "Nukleáris biztonsággal és hulladékkezeléssel foglalkozó magas szintű csoport”, amely az elsőbbségi kezelést igénylő biztonsági kérdések azonosítására, és az EU szinten meghozandó intézkedésekre vonatkozó ajánlások megtételére összpontosít.
A második, az "Európai nukleáris energia fórum”, fórumot kíván adni az érintettek számára, hogy tágan és átlátható módon megvitathassák az atomenergia adta lehetőségeket és a vele kapcsolatos kockázatokat.
Emmanouil Angelakas
(EL) Elnök asszony, biztos úr, ha jól értem még az év végéig várnunk kell, hogy láthassuk ezeknek a vizsgálatoknak az eredményeit, hogy valamivel jobb következtetéseket vonhassunk le.
Én szerettem volna a biztos úr megjegyzését hallani arról az információról, amely tavaly óta ismert: Oroszország egy úszó atomerőművet épít, amelyet 2010-ben fejez be és Oroszország valami távoli részébe küldi. Vannak tervek arról, hogy további hatot felépítenek olyan országok számára, amelyek ezeket esetleg kérik, és már kifejezték érdeklődésüket.
A biztonságra tekintettel, ön ezt hogyan kommentálná?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Oroszország is részese a Nemzetközi Atomenergia Ügynökségnek, és az orosz nukleáris technológia megfelel a nemzetközi szabványoknak. Így ha bármelyik ország szeretne orosz nukleáris technológiát, akkor léteznek olyan nemzetközi szabályok, amelyeket Oroszország követ.
Ami az EU-t illeti, az oroszok által szállított technológiát lehet használni feltéve, hogy a Bizottság véleménye ezzel kapcsolatban pozitív és a szabványszint tekintetében az orosz technológia a többi technológia-szállítóval versenyez.
Tehát pusztán azért, mert orosz, az nem jelenti azt, hogy az kevésbé biztonságos.
Justas Vincas Paleckis
Biztos úr, szeretném önt még egyszer megkérdezni a híres Ignalina atomerőműről.
A közelmúltban a mi miniszterelnökünk találkozott az Európai Bizottság elnökével, Barroso úrral, és a dokumentumainkban volt olyan értelmezés is, hogy van egy hézag; fennáll a lehetősége ezen atomerőmű üzemideje meghosszabbításának.
Mi az ön véleménye, mit ajánlana a litván kormánynak ebben a helyzetben?
Zita Pleštinská
(SK) Az atomerőművek és a nukleáris létesítmények a biztonság szempontjából legszigorúbban figyelemmel kísért létesítményeknek.
Szlovákiában a nukleárisenergia felhasználásának kilátásai, amely tevékenységek a 3. és a 4. reaktorblokk megépítését igénylik Mochovcéban, és a Szlovák Köztársaság vállalása, hogy bezárja a Jaslovské Bohunicei reaktorokat 2006-ban illetve 2008-ban nehéz feladatok Szlovákia számára.
Biztos úr, miért van ez a politikai óvatosság a Bizottság részéről a Mochovcei Atomerőmű építésével kapcsolatban? A Bizottságnak valós fenntartásai vannak az erőmű biztonságával kapcsolatban?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Az Ignalinával kezdem, mert erről a kérdésről már sokszor beszéltem.
A csatlakozási tárgyalások során Litvánia és a tárgyaló felek - a többi tagállam - megállapodott, hogy biztonsági aggályok miatt ezt az atomerőművet 2009 végéig be kell zárni. Ez a Szerződés elsődleges jog, és azt valamennyi tagállam ratifikálta. A Bizottság ennek a folyamatnak nem részese. A Bizottság a Szerződés őre, és szerepe, hogy ellenőrizze a törvény betartását.
Ezért nem tudok önnek pozitív híreket mondani bármiféle álláspont megváltozásáról, mert a Bizottság álláspontját a Szerződés határozza meg. Mit lehet tenni? Úgy hiszem, hogy a Szerződésben vannak olyan általános rendelkezések, amelyek támogatják Litvánia energiaágazatának átalakítását - összességében ez a csomag, ha nem tévedek, 1,3 milliárd euró, és ez foglalkozik azokkal a területekkel, amelyek megerősíthetik az energiaforrások kínálatát Litvánia számára az összeköttetések megerősítésével, az energiahatékonysági intézkedések finanszírozásával, alternatív beszerzési források finanszírozásával. Tehát ez az az út, amin haladni kell, de legalább is az én véleményem szerint, nincs mód a Szerződés megváltoztatására, mert az Európai Unió elsődleges joganyagát csak a kormányközi konferencia és ratifikáció tudja módosítani.
Ami Mochovcét illeti, a Bizottság véleménye szerint a kérdés ugyanaz, mint Ignalina esetében - a megközelítés ugyanaz. Ám Mochovce esetében elemeztük a helyzetet és a mai világban konkrét előírások vannak azokra az új kihívásokra, amelyekkel szembesülünk. Nem csak biztonsági, hanem biztonságossági problémákat is találtunk, amikor is légi járművek használhatók fel a nukleáris létesítmények célbavételére. Az új reaktorokra javasolt technológia nem foglalkozott kellőképpen ezzel a kérdéssel. Ezért kértük az üzemeltetőt és a szlovák atomenergia ellenőrző hatóságokat, hogy hozzanak kiegészítő intézkedéseket, amelyek garantálnák, hogy még akkor is, ha az atomerőművet ily módon célba vennék, állandó károsodás nem érné.
Tárgy: Beruházás az első generációba, elsőbbség a második generációnak
A Turmes-jelentés tervezete (2008/0016/COD) a megújuló energiaforrások felhasználásával előállított energia felhasználásának előmozdításáról szóló irányelvre irányuló javaslatról most megy végig a parlamenti bizottságokon; ez a jelentéstervezet ismét fontolóra veszi a Tanács és a Bizottság kötelező, a közlekedésre vonatkozó bioüzemanyag és megújuló energia célkitűzését, mert a második generációs kutatás és fejlesztés még nem ért el áttörést.
Nem arról van szó azonban, hogy egyértelmű szabályozási politikát kell meghatároznunk az első generációs bioüzemanyagokba befektetők számára? Hogy miért? Ezek ugyanazok a befektetők, akik a második és harmadik generációs kutatásba és fejlesztésbe invesztálnak, akik olyan erőműveket építenek, amelyek könnyedén átállíthatók a második és harmadik generációs technológia igényeire. Azt nem tehetik meg, hogy ne fektessenek be a K+F-be a következő generációjú üzemek érdekében, mert üzemeik elavulnak.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - A Bizottság egyetért a tiszteletre méltó képviselő véleményével, hogy egyértelmű szabályozás politikára van szükség az első generációjú bioüzemanyagba befektetők számára, ahhoz, hogy eljussunk a második generációs bioüzemanyagokhoz.
A Bizottság az első generációs bio-üzemanyagokat hídnak tekinti a lignocellulóz anyagokat felhasználó második generációs bioüzemanyagok felé.
Az első generációs bioüzemanyagok megfelelő belső termelési bázisa nélkül az innovatív és hatékony termékek csak nehézségekkel találhatják meg útjukat a piacra. Az egyértelmű szabályozás politika nem csak a bioüzemanyag-ipar növekedésének lendületbe hozása miatt nagyon fontos, hanem azért is, hogy elkerülhessük annak a környezetre gyakorolt negatív hatásait. A bioüzemanyag fejlesztés nem mehet az élelmiszerbiztonság rovására sem, és nem szabad, hogy befolyást gyakoroljon az élelmiszerárakra.
Ugyanakkor ne legyen kétség a felöl, hogy a Bizottság gyorsítani kívánja a második generációs bioüzemanyagok fejlődését.
A megújuló energiaforrások felhasználásával előállított energia használatának előmozdításáról szóló javasolt irányelv egyértelműen leszögezi, hogy a hulladékból, maradványanyagokból és nem élelmiszer jellegű cellulóz anyagokból előállított bioüzemanyagok hozzájárulását kétszeresen fogják számba venni a többi bioüzemanyag hozzájárulásához képest, amikor a nemzeti bioüzemanyag-kötelezettségek teljesítését veszik számba.
Ehhez még hozzá kell tenni, hogy a tagállamok kötelesek jelentést tenni arról, hogy miként strukturálják támogató rendszereiket a második generációs bioüzemanyagok javára.
Az EU jelentős támogatást nyújt a második generációs termelési technológiák fejlesztéséhez szükséges folyamatban lévő kutatáshoz. Az EU hetedik kutatási keretprogramjának tevékenységei egyre inkább a második generációs bioüzemanyagokra, és különösen a biomasszától a folyadékokig tartó folyamatokra összpontosítanak.
A kutatásnak magában kell foglalnia a technikai és gazdasági alapú kísérleti vizsgálatokat, amelyek biztosítják, hogy ne csak vonzó gazdasági költséghaszonarány jöjjön létre, hanem olyan megoldás, amely a Bizottság céljai, nevezetesen a klímaváltozás korlátozása és a világ valamennyi polgára számára megfizethető élelmiszerárak tekintetében nettó hasznot hozzon.
Így a Bizottság politikáját és a Bizottság javaslatát egyaránt a második generációs bioüzemanyagok fejlesztésének szükségleteihez igazította azzal, hogy szükség esetén az első generáció bioüzemanyagokat is használni kell, ám fenntartható módon.
Liam Aylward
Biztos úr, megkérdezhetem öntől, hogy véleménye szerint az Európai Unió miért veszíti el az erős és következetes bioüzemanyag célkitűzések előnyös voltáról folyó információs csatát, különösen a korlátozottabb kínálat világában. Én ezt a biodízellel kapcsolatban szeretném megkérdezni, amely rendelkezik azzal a potenciállal, hogy lényeges hozzájáruljon az Európai Unió energiaellátása biztonságának növeléséhez. A biodízel a fenntarthatósági elveknek megfelelően az élelmiszer-ellátás veszélyeztetése nélkül állítható elő - erre ön is utalt - és a biodízel az egyetlen olyan megújuló energia, ahol Európa erőteljesen vezet.
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - A Bizottság javaslata nem ellenösztönzi a biodízelipar fejlődését és különösen a biodízel használatát a közlekedési ágazatban, mivel a finomító ágazat kifejezetten szenved az Európai Unióban a dízeltermelés hiányától. Tehát nem arról van szó, hogy ellenösztönöznénk azt, de azt hiszem, hogy ha nincs egyértelmű fenntarthatósági előírás, egy sikertelen projekt által okozott kár az egész ipar hátrányává válik, mert most olyan nagymértékben oda figyelnek a bioüzemanyagokra, hogy nem engedhetjük meg magunknak, hogy legyenek sikertelen projektek, mert az az egész iparág végét jelentené.
Hogy elmagyarázzam, miért is tulajdonítok ilyen nagy fontosságot a bioüzemanyag-politikának, amivel most rendelkezünk a közlekedésben a következő: először is, hatékonyabbak a személygépkocsik - és ebben a Házban néhány nagyon kemény vitát folytattunk a személygépkocsikról; másodszor, van egy modális eltolódás, bár az emberek sok esetben még mindig szívesebben használják az autót; és a harmadik, az alternatív üzemanyagokra való átállás - az egyik alternatív üzemanyag a bioüzemanyag, és figyelembe kell vennünk azt is, hogy azt olyan termőföldön állítják elő, ahol élelmiszer termékeket is előállíthatnának, tehát ezért gondolom én, hogy bár ez az intézkedés pozitív - és nagyon világosan pozitív - az összes szükséges elővigyázatossági intézkedést meg kell tenni.
Teresa Riera Madurell
(ES) Biztos, a bioüzemanyagok témájában a tény és a fikció nagyon gyakran összekavarodik úgy, hogy az könnyedén zavarba ejti a lakosságot, kárt okoz a kutatásnak, az innovációnak és a területen történő ipari befektetésnek.
Megfontolta-e a Bizottság egy egész Európára kiterjedő szigorú és tárgyilagos tájékoztatási kampány indítását, a helyzet tisztázása érdekében?
Avril Doyle
Valóban a két kérdést szinte együtt lehetne kezelni, de azt hiszem, ír kollégám kérdésének a tudatküszöb alatti üzenete - ha méltányos vagyok vele szemben - az az, hogy ő első generációs befektetést szeretne látni - vagy legalábbis olyan jogszabályt, ami ezt kedvezményezi - de legalább azt, hogy ne kelljen bocsánatot kérnünk az első generációs befektetéseket kedvezményező jogszabályért, mert az vezet a második és harmadik generációshoz.
Én erre a kérdésre valamelyest másképpen térnék rá, és az elnökségen keresztül azt kérdezem öntől, biztos: az erre a területre vonatkozó valamennyi jogszabálynak -már elvben is - nem kellene technológia-semlegesnek lennie?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Talán a második pontnál kezdem. Azt hiszem, tudnunk kell az olajról folytatott vitából, hogy hasonló helyzettel szembesülhetünk, azaz előre nem jelezhető keresletnövekedéssel más ágazatokban, és az élelmiszer az, ami az embereknek valóban alapszükséglete. Tehát olyan technológiára van szükségünk, amely bővíti lehetőségeinket. A bővebb lehetőség mindenképpen abból jön, amikor olyan dolgokat használunk fel, amelyek rendszerint a hulladékba mennek. Tehát e miatt azt gondolom, hogy egyértelműen a második generációt kell elősegítenünk. Azt mondanám, hogy talán még ez sem elegendő, mert itt nincsenek kockázatok. Új technológiákra van szükségünk. Nem csak arról van szó, hogy szeretnénk az olajat bioüzemanyagokra lecserélni, hanem arról is, hogy legyen olyan technológiánk, ami valóban garantálja, hogy ne legyen ez a verseny, vagy korlátozott verseny. Ezért van az, hogy bár elméletben valamennyi technológiának egyenlőnek kellene lennie, én mégis úgy vélem, hogy a második generációs technológia érdemel külön figyelmet.
Ami az oktatást illeti, úgy vélem, hogy ez az oktatásnak egy szélesebb része. Vannak oktatási programok, mert általánosságban ez nem a bioüzemanyagokról szóló oktatás, hanem a fenntarthatóságról, az energiahatékonyságról és a környezethez való teljesen más hozzáállásról, meg arról, hogy tudjuk, hogy bármi, amit felhasználunk az valahonnan jön, és mindig okoz valamilyen kárt. Néha a bioüzemanyagokról folytatott vitában elfelejtjük, hogy az olajat is kitermelik és azt néha kátrányhomokból termelik ki. A közelmúltban közzétettek néhány képet arról, hogy hol állítják elő. Az bizony nem valami gazdaság, nem farm, és valóban ez is egy kihívás. Így én azt hiszem, hogy mindannyiunknak, amikor energiát használunk, meg kell próbálnunk azt a lehető leghatékonyabban felhasználni, és azt a trendet követni, hogy egyre zöldebb energiát használunk, és azt támogatjuk még akkor is, ha egy kicsit többe kerül.
Tárgy: Bioüzemanyagok
A bioüzemanyagokra vonatkozó célok meghatározása során nem a biodízelnek kellene inkább prioritást adni mint a bioethanolnak?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - A Bizottság elismeri, hogy az Európai Unióban nagyobb a kereslet a dízel üzemanyag helyébe lépő biodízel iránt, mint a bioethanol iránt, ami csökkenthetné a benzinfogyasztást.
Erre tekintettel várható, hogy az elkövetkezendő években az EU-ban a biodízel-fogyasztás magasabb marad mint a bioethanolé. Ezzel együtt is, a Bizottság úgy véli, hogy nincs szükség technológia-specifikus célokat kitűzni, mivel a biodízel és a bioethanol egyaránt fontos szerepet játszik az európai közlekedési ágazat olajfüggőségének csökkentésében.
A második generációs technológia azonban az, ami segíti a biodízelt és a bioethanolt egyaránt, de a kereslet az EU piacán egészen biztosan nagyobb a dízel iránt. Nem hiszem, hogy meg kellene különböztetnünk az ethanolt és a dízelt, azonban ösztönöznünk kellene a második generációs technológiát az első generációs helyett.
Avril Doyle
Kérem, kommentálja a bioüzemanyagok életciklus fenntarthatóságának egész kérdését vagy általában a közlekedésben felhasznált üzemanyagokét, és tájékoztasson a véleményéről a Turmes-jelentés kapcsán. Más szavakkal, kérem a véleményét az általános CO2 csökkentésről a kezdetektől a végéig, ide értve a terményelőállítást, a termelési módszert, a szállítást, a finomítást és a felhasználást. Hol áll ön a CO2 csökkentés százalékára vonatkozó vitában? Ön a 40-45%-os vagy a 35%-os táborba tartozik?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Én a 35%-os táborban lennék, mert fontos, hogy ha előírjuk, hogy teljes mértékben tiltsuk ki a bioüzemanyagokat a piacról, és az emelőhatás kockázata túl nagy, akkor az olaj felé fogunk elmozdulni - és mélyebbre - és talán a szén és a folyékony technológia felé.
Az én véleményem szerint ez rosszabb, mintha valóban megtartanánk a 35%-ot küszöbértékként, és a 35%-os küszöb már egyértelműen takarít meg CO2-t.
Így, én a 35%-nál maradok. Most a Parlamenttel és a Tanáccsal folytatott tárgyalásoktól függ: ha más adat jön ki a végére, hát akkor megleszek vele, de én azt hiszem, hogy a 35% meglehetősen kemény, mert a kollégiumban, amikor ezt a számot vitattuk meg, akkor is eltérő táborokhoz tartoztunk, és ez már a két tábor kompromisszuma: az egyik az, amelyik hisz a bioüzemanyagokban, és a másik az, amelyik fél tőlük. Így a 35% is valójában kompromisszum.
Zita Pleštinská
(SK) Elnök asszony, most keressük az előre vezető utakat az alternatív energiaforrások területén. Képviselőtársammal, Rack úrral júliusban Új-Zélandra látogattam: a geotermikus energia használata vonzott. Saját régiómban, a szlovákiai Stará Ľubovňa-ban, hasonló geotermikus források vannak, de ezek kifejlesztése jelentős pénzügyi erőforrásokat igényel.
Mi a Bizottság álláspontja a geotermikus források felhasználásáról az energiatermelés érdekében?
Reinhard Rack
(DE) Szeretnék felvetni egy kérdést, ami még nem igazán jelent meg a vitában. A bioüzemanyagoknak, a biodízelnek és a bioethanolnak mindnek más hatékonysági értéke van, más a besorolásuk a CO2-kibocsátás tekintetében is. Az egyik kérdés, amivel nem foglalkoztunk, az a különféle ilyen üzemanyagok előállításának tényleges energia inputja. Kommentálná ezt a biztos?
Andris Piebalgs
a Bizottság tagja. - Mi nagyon pozitívan állunk hozzá a geotermikus energia fejlesztéséhez, és úgy vélem, hogy a most tárgyalás alatt lévő irányelvtervezet, valamint a klíma / energia csomag elő fogja segíteni a megújuló energiák felhasználását, ide értve a geotermikus energiát is.
Hogy most miért nem használjuk fel? Nos, részben azért, mert nem elegendő a megújuló energiákra összpontosítani. Sokkal könnyebb a fosszilis üzemanyagok költségeit áthárítani a fogyasztókra, ugyanis a megújuló energiák használatához, mint a geotermikus energiához tőkebefektetésre van szükség, és ehhez kell egy specifikus környezet, és a megújuló energiákra kell összpontosítani. Így azt hiszem, hogy a megújuló energiaforrásoknak, mint például a geotermikus energiának sokkal jobb fejlődési esélyei vannak az EU-ban, nem csak a villamos áram termeléshez, de például Koppenhágában azt távfűtésre használják. Így ennek a technológiának különféle alkalmazási lehetőségei vannak, és ez csak növekedni fog az Európai Unióban.
Ami ez energiatartalmat illeti: igaz, hogy a bioüzemanyagok energiatartalma alacsony és nagyobb mennyiségekre van szükség, és azt hiszem nem szabad abba a tévedésbe esnünk, hogy a bioüzemanyagok az olaj helyébe lépnek. De én legalább olyan autót vezetek, amely bioüzemanyag hajtású, és az egyetlen hátránya az, hogy sokkal gyakrabban kell az üzemanyag-töltőállomásra elmennem, de ezt nem bánom. Ezért mondom én azt, hogy ez más, de nem annyira más, hogy megváltoztassa a magatartásomat.
Ez az elektromos autó problémája lesz. Jelenleg az elektromos autó sokkal lassabb, legalább is ebben a fázisban - ezek városi autók. Talán valamiféle hibridre lenne szükség, mert hosszabb távú utazáshoz az elektromos gépjárművek lehet, hogy nem lesznek kielégítőek - de a bioüzemanyag meghajtású gépjárműveknél ilyen probléma nincs.
Elnök
A 41. kérdés elfogadhatatlannak minősült és a 42.-45. kérdésre írásban fognak válaszolni. Mivel a 46., 47., 48. és 49. kérdés ugyanazzal a témával foglalkozik, ezekre a biztos egyszerre válaszol:

Tárgy: Árrögzítés a távközlési ágazatban
A Bizottság által hozott szabályozási intézkedést követően, amellyel a barangolási díjakat kívánta racionalizálni, az információs társadalomért felelős biztos bejelentette, hogy tervezik a mobil adatbarangolási szolgáltatások díjainak csökkentését 2009 nyarától, elsősorban az SMS üzenetküldő szolgáltatás díjai közötti egyenlőtlenségeket megcélozva.
Mi a biztos válasza a távközlési ágazatnak, amely populizmussal és megkísérelt piaci manipulációval vádolja önöket az "árrögzítés” miatt olyan intézkedések helyett, amelyek egészséges, versengő környezetet hoznának létre a távközlési ágazatban? Miként reagál a távközlési ágazat nyílt ellenségességére a fenti tervekkel szemben? Nem gondolja-e, hogy árrögzítési politikát kellett volna elfogadni az EU belső piacának más ágazataiban is?
Tárgy: A más tagállamban küldött vagy fogadott SMS-ek árának csökkentése (barangolás)
Az Európai Szabályozók Csoportja (ERG), amely 27 európai szabályozó testületet ölel fel, már egy éve felhívást intézett a Bizottsághoz, hogy alkalmazza az ársapkát a felhasználó származási államától eltérő tagállamban küldött vagy fogadott SMS-ekre. A Bizottság 2008 júliusáig adott időt a szolgáltatóknak a SMS- és az internetárak csökkentésére az olyan üzenetek esetében, amelyeket az Európai Unióban történő barangolás során küldenek vagy fogadnak. A szolgáltatók nem reagáltak, és keményen büntetik a fogyasztókat.
Kifejtené-e a Bizottság, hogy milyen intézkedéseket kíván meghozni, hogy rákényszerítse a szolgáltatókat a szerfölött magas árak csökkentésére, amelyeket az EU-ban barangoló fogyasztóknak számítanak fel SMS-eik és az internet használat után, illetve, hogy tervezik-e a 2007-ben bevezetett mobil hírközlési ársapkát 2010 utánra is kiterjeszteni?
Tárgy: EU barangolási rendelet
Ez idáig pontosan milyen haladás történt az EU barangolási rendeletével kapcsolatban, és sikeres volt-e a szöveges üzenetek és mobil adatszolgáltatások barangolási árainak önkéntes csökkentése a mobilszolgáltatóknál?
Tárgy: Barangolási díjak
Tekintettel arra, hogy a Bizottság kötelezettséget vállalt a határokon átnyúló szöveg- és adatbarangolási díjak esetében a szabályozói ársapka alkalmazására, milyen lépéseket tett a Bizottság annak biztosítására, hogy egy-egy adott ország határterületén élő, vagy ott utazó embereknek ne számítsanak fel gondatlanságból barangolási díjakat?
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - Önök tudják, hogy a Bizottság tegnap határozott a második barangolási csomagra vonatkozó javaslatról - ezúttal az SMS- és adatbarangolásról van szó. A Parlament jól emlékszik arra, hogy a piacnak ezt az elemzését a Parlament kérésére hajtottuk végre: a Parlament tavaly júniusban a hangbarangolási csomag tárgyalása során a rendeletbe beillesztette a 11. cikket, amely szerint a Bizottságnak 2008 folyamán vissza kell térnie az SMS- és adatbarangolás kérdésére. A Bizottság ezt meg is tette, és önök is tudják, hogy javasoltuk az ársapka alkalmazását.
Ez visz el az árrögzítés kérdéséhez. Nem, mi nem rögzítjük az árakat. Mi rögzítjük azokat a plafonokat, amelyek alatt a szolgáltatók rugalmasan versenyezhetnek, és innovációkat alkalmazhatnak, vagy úgy, hogy barangolási kínálatuk a maximális hangtarifa plafon alatt van, vagy pedig más csomagokkal, amelyeket az ügyfelek választhatnak. Tehát a rugalmasság adva van.
Ami az SMS-eket illeti, a bizonyítékok azt mutatják, hogy az árak az elmúlt évben többé-kevésbé statikusak voltak és olyan szinten maradtak, ami nem indokolható a mögöttes költségre hivatkozással, és az SMS-piac jelenleg nagyjából ugyanazokat a problémákat veti fel mint a hangbarangolás piaca.
Ez év februárjában én elmentem a GSM Association világkongresszusára Barcelonába, és figyelmeztettem az ipart. Én személyesen is beszéltem az iparág vezetőivel, és elmondtam nekik, hogy volt idejük maguktól csökkenteni az árakat, és, hogy a határidő július 1. Amit ez után láttunk, az az volt, hogy az elmúlt év és az idei év között az SMS barangolási díjak meg sem mozdultak. Javaslatunk tehát az, hogy a kiskereskedelmi ársapkát maximum 11 centben, a nagykereskedelmit pedig maximum 4 centben határozzuk meg.
Rátérve az adatbarangolásra, mi olyan intézkedéseket is felvettünk, amelyek azokkal a nagyok híres számlasokk esetekkel foglalkoznak, amikor az ügyfeleknek több ezer eurót kellett fizetniük azután, hogy egy-két hét külföldi út után hazatértek, mert mobiltelefonjukat ugyanúgy használták adatok letöltésére, mint otthon, ahol az adatletöltés költsége megabyte-onként 5-15 cent között lehet. Külföldön ez akár a megabyte-onkénti 16 eurót is elérheti, így el tudják képzelni, hogy micsoda számlákat kaphatnak, ha nincsenek tudatában annak, hogy mi történik.
Ezért mi több intézkedésre is javaslatot teszünk. Az első egy átláthatósági intézkedés, tájékoztatni kell a határokon átlépő polgárokat arról, hogy mibe kerül az adatbarangolás. A második egy olyan intézkedés, amelynek révén a fogyasztó a szolgáltatójával együtt rögzíthet egy olyan plafont, amely fölött nem kíván többet fizetni, így akkor a hírközlés megszakad; és a harmadik - mert láttuk, hogy az egész probléma abból adódik, hogy messze túlárazottak a nagykereskedelmi költségek, amelyeket az egyik szolgáltató a másikra kiró. Ezért javasoljuk az egy euró/megabyte nagykereskedelmi ársapkát abban a reményben, hogy ezután normális árstruktúra alakítható ki, amit majd a fogyasztóknak lehet kínálni.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök asszony, mielőtt benyújtanám kiegészítő kérdésemet, hadd gratuláljak Reding biztos asszonynak az Európai Parlamentben ma megtartott, az elektronikus hírközlési csomag melletti szavazásáról. Biztos asszony, ez még egy olyan kezdeményezés, ami az ön bélyegét viseli hasonlóan ahhoz a politikához, amelyet ön határozottan vitt előbbre a barangolási díjakról.
Azonban nem fordulhat elő, hogy a barangolási kockázatokkal kapcsolatos politika arra készteti az európai mobiltelefon-szolgáltatókat, hogy egyes nem európai harmadik országokban követett gyakorlatot valósítsanak meg, azaz a fogyasztók nem csak akkor fizetnek, amikor hívást kezdeményeznek, hanem akkor is, amikor hívást fogadnak?
Marian Harkin
Először is szeretnék gratulálni a biztos asszonynak a barangolási csomaghoz. Azt hiszem, az nagyon jó hír lesz sok EU telefonhasználónak. Az én konkrét kérdésem a véletlen barangolási díjakra vonatkozott, amikor az emberek közel a határhoz utaznak - ilyen tapasztalatom nekem is van bőségesen. Hallottam, amit mondott az átláthatósági kezdeményezésről, nevezetesen, amikor átlépik a határt, a felhasználókat tájékoztatni kell, hogy milyen költségekre számíthatnak. Ez nem a telefonhívásokra utalt, tehát csak szeretném megkérdezni, hogy van-e valamilyen kezdeményezésük ezen a területen, és ha nincsen, megfontolná-e az átláthatósági kezdeményezést, amit néhány perccel ezelőtt említett a válaszában?
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - Elnök asszony, először is szeretnék köszönetet mondani a tiszteletre méltó parlamenti képviselőnek a gratulációjáért, de ezt én szeretném továbbadni a Parlamentnek, mert a Parlament egy nagyon nehéz helyzetben, amikor bonyolult ügyekről szóló öt irányelv fekszik az asztalán, csodálatos munkát végzett. Lehet, hogy 100%-ban nem értek egyet mindennel, amit a Parlament megszavazott, de amit a Parlament ma véghez vitt, az az, hogy napirendre vette az egységes távközlési piacot. Most a Tanácsnak meg kell vizsgálnia, amit a Parlament javasol, és meg kell próbálnia megtalálni a közös utat ahhoz, hogy ez a távközlési csomag valósággá válhasson az ipar és a fogyasztók számára.
Ami a barangolási kérdést illeti, vajon nem áll-e fenn az a kockázat, hogy azért, mert levisszük a barangolási díjakat, a szolgáltatók más módon próbálnak meg árat emelni? Már tavaly is hallottuk, amikor bevezettük a hangbarangolási csomagot, hogy a szolgáltatók rákényszerülnek majd, hogy növeljék a hangszolgáltatások nemzeti költségét, ám amit láttunk, az ennek éppen az ellentéte volt. Tehát mi is történt? Először is a polgárok a helyett, hogy kikapcsolták volna telefonjukat, amikor külföldön jártak, most használják. Így a hangszolgáltatások volumene hatalmas mértékben megnőtt, egyetlen évben 34%-kal.
Másodszor, azért, mert nemzeti szinten van verseny, a nemzeti árak nem emelkedtek, e helyett 10-12%-kal csökkentek. A tiszteletre méltó képviselő emlékszik egy bizonyos időben folytatott polémiára a "számlázz és tartsd meg” kérdéséről. A szolgáltatótól függ, hogy milyen jellegű számlázási rendszert kívánnak elfogadni. A mi európai módszerünk az, hogy nem használjuk a "számlázz és tartsd meg” módszert. Ez az amerikai módszer. Most láttam, hogy az árak az Egyesült Államokban alacsonyabbak, mint itt, és én nagyon egyértelműen közöltem a szolgáltatókkal, hogy meg kellene választaniuk üzleti modelljüket. Nem a Bizottság dolga ezt megtenni, de meg kell felelniük az ügyfeleikkel kötött szerződések feltételeinek. Az egyetlen dolog, ami engem érdekel, az az átláthatóság, az, hogy az árak ne emelkedjenek az elfogadhatatlan árlimit fölé, és hogy valamennyi európai fogyasztó otthon érezhesse magát, amikor Európában utazik és amikor Európában kommunikál.
Ami a véletlen barangolásra vonatkozó kérdést illeti: igen, ismerjük a problémát. Luxemburgból jövök, el tudják képzelni, hogy hány panaszt kapok a fogyasztóktól ezzel kapcsolatban, mert a határ környékén élő luxemburgiaknál előfordul, hogy a nappaliban van egy szolgáltató, egy másik a konyhában, és egy harmadik a hálószobában, úgy hogy nagyon jól ismerem ezt a kérdést. Ezért vetettük fel ezt a kérdést a nemzeti szabályozó testületeknél, és figyelemmel kísérjük a problémát az Európai Szabályozók Csoportjával is. Ezt folytatni fogjuk a nemzeti szabályozó testületekkel is. Most az Európai Parlament előtt lévő csomagban fokoztuk az adatokra és az SMS-ekre vonatkozó átláthatósági kezdeményezéseket. De volt már néhány pozitív fejlemény ezzel a véletlen barangolással kapcsolatban, például Írországban, ahol a határ mindkét oldalán jó munkát végeztek. Azt hiszem, ez egy pozitív módja a probléma megközelítésének és azt hiszem, hogy a szolgáltatóknak nagyon is tudatában kell lenniük a véletlen barangolás tényének. Még akkor is, ha a lakosságnak csak egy nagyon kis százaléka szenved emiatt, a szolgáltatók felelőssége, hogy megpróbálják megoldani ezt a problémát.
Paul Rübig
(DE) Én is szeretnék gratulálni a mai szavazás eredményéhez. Érdekelne, hogy tervezik-e a munkaprogram megfogalmazását a BERT számára egyeztetett célokkal és egyeztetett ütemtervvel, hogy az államközi együttműködés tekintetében is egyértelműen előre léphessünk. Végül is a közelmúltban olvastuk a New Europe-ban, Európa hírforrásában, hogy a barangolás állítólag az európai fogyasztóknak 30 eurójába került.
Szeretnék köszönetet mondani azért, mert proaktív módon foglalkozott a barangolás kérdésével. Az ön nézete szerint szükséges-e, hogy a tagállamok cselekvési programokat készítsenek, hogy megoldják az Európai Parlament által meghatározott feladatokat? Szükség van-e itt új intézményre?
Reinhard Rack
(DE) Biztos asszony, amint hallotta is, nagyon helyesen dicsérték önt, és a polgárok megtapsolják önt, mert a távközlés Európában olcsóbbá vált, és az árak várhatóan még tovább esnek a jövőben.
Ebben az összefüggésben, ha megengedi, továbbítanék egy kérdést, amit gyakran feltesznek nekem. Nem vagyok biztos abban, hogy ön felel-e ezért a területért, tehát arra kérem önt, hogy adja tovább, ha szükséges. A távközlési szférában a Bizottság és a biztos asszony biztosítani tudja, hogy a verseny hatékonyan működjön, hogy a szolgáltatások az ársapkák és más intézkedések révén olcsóbbá váljanak. Ha ez a helyzet, miért nem lehetséges ugyanez, amikor olajról és a kapcsolódó termékekről van szó? Miért van ott olyan helyzet, hogy az árak általában csak egy irányban mozdulnak el, nevezetesen felfelé?
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - (DE) Elnök asszony, ezt a kérdést igazán Piebalgs biztosnak kellene megválaszolnia, de én majd továbbítom neki. Barangolási rendszer az olajtermékekre: nos, ez már lenne valami!
Ami pedig az ütemtervet illeti, amiről Rübig úr kérdezett, most már előterjesztettük a második barangolási csomagot. Úgy gondolom, a Parlament nagyon gyorsan fog cselekedni, hogy megalkossa véleményét erről a barangolási csomagról, hogy azt gyorsan lezárhassuk, még a francia elnökség vége előtt.
Ma délután beszéltem a Tanács francia elnökségével is; a Tanács elnöksége foglalkozik a kérdéssel és biztosítja, hogy a Tanács a lehető leggyorsabban elemezze a Bizottság javaslatait, hogy az új rendelkezések az ütemezésnek megfelelően, 2009. július 1-én hatályba léphessenek. Ez az, amit a polgárok - a fogyasztók - elvárnak a Parlamenttől és a Tanácstól egyaránt.
Brian Crowley
Elnök asszony, én csak bocsánatot szeretnék kérni, amiért nem voltam itt, amikor a biztos asszony az én kérdésemet válaszolta meg. Ott ragadtam egy másik találkozón. Nagyon sajnálom.
Elnök
Köszönöm Crowley úr, és köszönöm azt is, hogy nem ragaszkodott kiegészítő kérdéshez.

Tárgy: A kínai TV csatorna, az NTDTV adásának megszakítása
Június 16-án a New Tang Dynasty Television (NTDTV) szárazföldi Kínának szánt adását hirtelen az üzemeltető cég, az Eutelsat megszakította. A megadott indok a műhold "áramellátásának szabálytalansága” volt. Azóta az Eutelsat nem adott kielégítő magyarázatot az okokra. Az NTDTV-t nem tájékoztatták arról, hogy erőfeszítéseket tesznek-e a műszaki hibák orvoslására. Az NTDTV a legnagyobb független műsorsugárzó kínai nyelven és június 16. előtt ez volt az egyetlen, amelyet Kínában cenzúrázatlanul lehetett fogni. Az NTDTV műsorait kínai és angol nyelven sugározza. Az Eutelsat nem kívánta az NTDTV-vel az Ázsiában történő átvitelre a szerződését 2005-ben megújítani, de a nemzetközi beavatkozás megakadályozta a szerződés felmondását.
Milyen intézkedéseket hoz a Bizottság a független TV csatornák folyamatos átvitelének biztosítására Kínában?
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - A tiszteletre méltó Crowley úr rendelkezésére állok, ha szeretne velem később beszélni, és van kiegészítő kérdése.
Ami pedig a kínai TV csatorna, az NTDTV adásának megszakítását illeti, a Bizottság nagyon jól ismeri ezt a problémát, és ezért felkérte az Eutelsatot, hogy tisztázza a helyzetet.
Kaptunk egy levelet az Eutelsattól, amelyben azt válaszolta, hogy a V5 két napenergia-panelja egyikének visszafordíthatatlan elvesztését mind az Eutelsat, mind pedig a műholdgyártó, a Thales Space is megerősítette.
A műhold működésének megóvása érdekében az Eutelsat kikapcsolta a közvetlenül az otthonba eljutó televíziós szolgáltatásait biztosító négy transzpondert, miközben megtartotta a 20 fennmaradó a távközlési szolgáltatásokra használt transzponderét.
Mivel az Eutelsat semmilyen más műholdat nem üzemeltet, amely lefedné Ázsiát, ügyfeleinek, többek között az NTDTV szolgáltatójának, átadtak egy listát a versenytárs műholdakról, amelyek megfelelő lefedettséggel és kapacitással rendelkeznek.
Az Eutelsat arra is rámutatott, hogy az ő műholdjaik mindenféle csatornát, kultúrát és politikai nézőpontot képviselő csatornát sugároznak. Ők tartózkodnak attól, hogy a legkisebb mértékben is ítélkezzenek a csatornák ideológiai és politikai pozicionálása fölött. Az Eutelsat megerősítette a Bizottságnak, hogy semmiféle intézkedést nem hoztak az NTDTV ellen a kínai kormány vagy bárki más kérésére. Az NTDTV-t egyébként még mindig az egyik európai műholdjuk viszi.
Az Eutelsat technikai információt is biztosított, amely rámutatott, hogy az NTDTV vételéhez meglehetősen nagy műhold antennákra van szükség, ami valószínűtlenné teszi, hogy a Kínai Népköztársaság lakosságának lényeges része foghassa azt.
Paul Rübig
(DE) Tudna becslést adni arról, hogy a szolgáltatásnyújtás és a műsorszórási kapacitás mikor áll helyre? A második kérdésem ehhez kapcsolódik - mit gondol, képesek leszünk-e létrehozni egy "Európát határok nélkül” a televíziózás számára is úgy, hogy valamennyi nemzeti műsorszóró szolgáltatást egész Európában fogni lehessen?
Viviane Reding
a Bizottság tagja. - Ami az első kérdést illeti, az Eutelsat azt mondta nekünk, hogy a hiba visszafordíthatatlan és a TV-szolgáltatások átvitelét nem tudják újra kezdeni. Így tehát tisztán technikai kérdésről van szó. Sajnálatos módon a kapacitás csak 50%-os, így az energia, ami felvehető is csak 50%-os. Ez egy technikai kérdés, ami sajnálatos módon nem oldható meg.
Most pedig térjünk rá a tiszteletre méltó képviselő alapvető kérdésére, arra, hogy valamikor legyen-e nekünk "Európánk határok nélkül” a televíziózás számára. Még nem tartunk ott. Van egy televíziózás határok nélkül irányelvünk, amelyet most az audiovizuális szolgáltatások határok nélkül irányelv hajt végre, ahol én nagyon remélem, hogy a "videó igény szerint” szolgáltatások egész Európára kiterjedő szolgáltatásokká válhatnak. Az álom természetesen az, hogy egyszer majd nem lesznek többé határok, és a polgárok bárhol vannak is, bármilyen TV csatornát foghatnak, amilyet csak akarnak. Még nem tartunk ott, mert a jogok értékesítése még mindig nemzeti rendszerben történik. Egy nap azonban Európa eljut odáig, hogy a jogok értékesítését európai szinten végezhetjük. Én e mellett vagyok. Én nem tudom ezt kierőszakolni, de mellette vagyok, és azt hiszem, hogy lassan, de biztosan el fogunk mozdulni a jogok nemzeti értékesítésétől a jogok európai értékesítéséig.
Elnök
Elnézést kérek a fennmaradó két kérdezőtől Reding biztos nevében, de az 51. és 52. kérdésre írásban ad választ.

Tárgy: Az ír nyelv mint az Európai Unió hivatalos munkanyelve
Miként kívánja a Bizottság végrehajtani a soknyelvűségre irányuló új stratégiáját, különös tekintettel az ír nyelvnek, mint az Európai Unió hivatalos munkanyelvének megerősítésére?
Leonard Orban
a Bizottság tagja. - (RO) Az Európai Bizottság új, a többnyelvűségről szóló stratégiája, melynek címe "Többnyelvűség - előny Európa számára - közös kötelezettségvállalás” 2008. szeptember 18-án került elfogadásra. A stratégia fő témája a nyelvi sokszínűség és e nyelvi sokszínűség használatának és fejlesztésének legjobb módja a kultúrák közötti párbeszéd elősegítésére, az európai vállalatok versenyképességének ösztönzésére, valamint az európai polgárok készségeinek és munkaszerzési képességének javítása.
A stratégia az idegen nyelvek tanulásának és használatának ösztönzésére összpontosít a tagállamokban, nem pedig az európai intézmények házon belüli nyelvi állapotára. Ismételten megerősítjük elkötelezettségünket a mellett, hogy fejlesszük a polgárok arra irányuló képességét, hogy anyanyelvükön kívül két nyelven tudjanak kommunikálni; ugyanakkor hangsúlyozzuk, hogy nyelvek széles skáláját kell a polgárok rendelkezésére bocsátani, hogy érdeklődésük szerint választhassanak közülük. A Bizottság a meglévő közösségi programokra támaszkodik, különösen az élethosszig tartó tanulás programjára annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat az idegen nyelvek tanulásának előmozdításában e stratégia végrehajtásával.
A Tanács 2005. június 13-i 920/2005/EK rendelete 1. cikkével módosított 1958. április 15-i 1. tanácsi rendelet révén az ír nyelv 2007. január 1-jétől az Európai Unió intézményeinek hivatalos munkanyelvévé vált. Azonban a rendelet 2. és 3. cikke, amely ötévente megújítható, részleges derogációról rendelkezik az ír nyelvnek az Európai Unió intézményei által történő használatát illetően. Alapvetően ez a derogáció azt jelenti, hogy egyelőre csak az együttdöntési eljárásban szereplő rendeletre irányuló ajánlásokat és egyes kapcsolódó dokumentumokat, valamint a nyilvánossággal való közvetlen kommunikációt fordítják írre vagy írből.
Ezért a fent említett rendelkezéseknek megfelelően a Bizottság elvégezte a jogalkotási folyamathoz szükséges valamennyi ír fordítást, és sikeresen, időben továbbította azokat. Ezen kívül, a polgárok vagy jogi személyek által a Bizottsághoz intézett kérdésekre adott válaszokat ír nyelven adták meg. A Bizottság megkezdte legfontosabb honlapjainak ír változatait is rendelkezésre bocsátani, elsősorban az ír nyelvűek különleges érdeklődésére számot tartó tartalomnak adva prioritást.
Ami a tolmácsolást illeti, a Tolmácsolási Főigazgatóság képes minden tolmácsolási igénynek megfelelni írből és írre, származzon az a Tanácstól, a Bizottságtól vagy a bizottságoktól, és ezt a jövőben is meg fogja tenni, gondoskodva arról, hogy rendelkezzen a szükséges erőforrásokkal.
Seán Ó Neachtain   -
(GA) Elnök asszony, nagyon hálás vagyok a Bizottságnak támogatásáért és azért az előrehaladásért, amit a Bizottság elért az ír nyelvvel kapcsolatban. Van egy mondás ír nyelven: "használatának hiánya kárára van”. Már csak harminc másodpercem van, így nem pazarolhatom az időt. Egy perc rendszerint a maximális időtartam, amikor a Parlamentben saját nyelvemen fejezhetem ki magam.
Szeretném megkérdezni a biztostól, hogy a Bizottság örülne-e annak, ha az ír nyelv fejlődne, és lehetséges lenne-e azt nagyobb mértékben használni itt a Parlamentben és más intézményekben, különösen bizottsági szinten, ahol ezen a nyelven hosszabb ideig lehet beszélni. Egyetlen nyelv sem maradhat fenn, ha csak néhány másodpercig használják.
Leonard Orban
a Bizottság tagja. - (RO) Tekintettel az Európai Bizottsággal szembeni igényekre, örömmel mondhatjuk azt, hogy nem csak teljesítettük azokat, hanem meg is haladtuk. Az Európai Bizottság túlment és még azon is túlment. Más részről azonban további közös erőfeszítésre van szükség az ír nyelv nagyobb mértékben történő előmozdításához. Ezeknek az erőfeszítéseknek a közösségi intézményektől, az ír hatóságoktól, és általánosságban az ír társadalomtól kell jönniük. Például, több ír tolmácsra, fordítóra van szükség, és ezt a célt elég nehéz elérni, ha nem szánnak erre jelentős erőforrásokat az ország szintjén, azaz Írországban.
Ezért én szorosan együttműködöm az ír hatóságokkal, hogy bátorítsam és ösztönözzem azokat, akik képezni kívánják magukat és meg akarják szerezni a szükséges készségeket, ami lehetővé tenné számukra, hogy nyelvi munkát végezzenek a közösségi intézmények számára.
Szeretném hangsúlyozni, hogy szorosan együttműködünk az ír hatóságokkal az ír nyelv fejlesztésén is, nem csak intézményi vonatkozásain. Mindent meg akarunk tenni annak érdekében, hogy segítsük az ír terminológiát, és amint mondtam, szorosan együttműködünk az összes érintettel.
Elnök
Az 54. kérdést Higgins úrtól visszavonták.

Tárgy: Többnyelvűség az EU intézményeiben
A Bizottság gyakornoki programokat szervez, amelyeket csak angol, francia és német nyelven tesz közzé. Hasonlóképpen az EIDHR hirdetményeit is csak angol, francia és spanyol nyelven teszik közzé, és közli, hogy az európai szervezetektől projekteket csak ezeken a nyelveken fogad be függetlenül azok nemzeti eredetétől. Sőt, a Bizottság saját anti-diszkriminációs kampányának honlapja is, hasonlóan sok máshoz, csak angol nyelven van regisztrálva, és honlapja a logókat csak ezen a nyelven mutatja.
A Bizottság milyen politikát kíván bevezetni annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy a többnyelvűséget, amelyen nyilvánosan mindig véd, és hivatalosan előmozdít valamennyi dokumentumában, a valóságban is megvalósítsa napi tevékenységeiben?
Leonard Orban
a Bizottság tagja. - (RO) Az Európai Bizottság szakmai gyakorlatra vonatkozó programja azokat az egyetemet végzetteket célozza meg, akik korábban még nem vettek részt ilyen európai szakmai gyakorlaton, és akik az Európai Bizottság munkanyelveinek legalább egyikét, a németet, az angolt vagy a franciát, kellőképpen bírják. Ez egy gyakorlati szükségszerűség, ami lehetővé teszi a gyakornok számára, hogy részt vegyen a szolgálataink által végzett tevékenységekben, teljes mértékben kihasználva szakmai gyakorlata előnyeit. Az összes gyakorlati információ és magyarázat a kérelmezők számára csak ezen a három nyelven áll rendelkezésre. Ugyanakkor azonban a szakmai gyakorlati programra irányadó, a Bizottság határozata elfogadásának napján hatályos szabályok az Unió valamennyi hivatalos nyelvén rendelkezésre állnak.
A Szerződés 177. cikkében leírt misszió teljesítésének érdekében, a demokráciáért és az emberi jogokért létrehozott európai finanszírozási eszköz javaslataihoz a befogadható nyelvek számát azokra kell korlátozni, amelyeket a vonatkozó harmadik országokban jelenleg használnak és megértenek. Ezzel együtt, a nem kormányzati szervezetek által a külső segélyre irányuló kérelmeik alátámasztására beküldött dokumentumokat az Európai Unió valamennyi hivatalos nyelvén elfogadjuk, a PADOR-on, a nem kormányzati szervezetek online rendszerén keresztül.
A kizárólag az EU-n belül megvalósuló tudatosító vagy koordinációs intézkedések tekintetében, amelyek kizárólag az európai polgárokat célozzák, értékeljük az egyes tagállamok nyelvén (nyelvein) benyújtott kérelmeket. Sőt, a diszkrimináció elleni online kampány első oldala valóban angol nyelvű logót használ, ám ez biztosítja a hozzáférést az EU szinte valamennyi hivatalos nyelvén megjelentetett honlaphoz.
A polgárokkal való jobb kommunikációt célzó cselekvési terv szerint 2006-ban a Bizottság létrehozott egy webes fordítási szolgálatot a Fordítási Főigazgatóságon belül, így is növelve a többnyelvű kommunikációs kapacitását. Azonban tekintettel az internet gyors fejlődésére, valamint arra, hogy az 1. rendelet szerint legelőször a jogi fordításokat kell elkészíteni, a Bizottságnak folyamatosan keresnie kell a helyes egyensúlyt az EU-n belüli érintettek számára releváns és aktuális információ, és a Bizottság valamennyi honlapjának teljes mértékben többnyelvű jellegének biztosítása között.
A honlapokon a nyelvhasználatra irányadó általános elv az, hogy az egyes honlapok nyelvét a megcélzott közönséghez kell igazítani. Ezért a Bizottság azoknak a honlapoknak vagy honlap részeknek a fordítását biztosítja a lehető legtöbb nyelvre, amelyek valamennyi polgár számára érdekesek, miközben az inkább technikai jellegű témák, amelyek a szakértők érdeklődésére tarthatnak számot, vagy korlátozott számú nyelven, vagy csak az eredeti nyelven állnak rendelkezésre. Hasonlóképpen a hosszabb ideig érvényes információ is több nyelven áll rendelkezésre, mint az ideig-óráig tartó tartalom.
Az 1. rendelet szerint a Bizottság kötelezettségei magukban foglalják valamennyi rendelet, irányelv, jogalkotásra irányuló javaslat és a Bizottság által az intézményeknek megküldött hivatalosan jóváhagyott közlemény fordítását valamennyi hivatalos nyelvre; a polgárok leveleire adott válaszokat a címzett(ek) nyelvén adjuk meg. A mellett, hogy teljesíti ezen kötelezettségeit, a többnyelvűség és a multikulturalizmus elvének megfelelően a Bizottság mindent megtesz a polgárok, kultúrák és nyelvek számára az egyenlő bánásmód biztosítása érdekében.
Marco Cappato
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, először is azt mondanám, hogy az a különbségtétel, amit ön javasolt a technikai jellegű dokumentumok és - ha jól értettem a tolmácsolást - a közérdekű dokumentumok között, kifejezetten veszélyes és megbízhatatlan különbségtételnek tűnik, mivel a technikai jellegű dokumentumok valójában nagyon is lehetnek közérdekűek.
A probléma nagyon egyszerű: azokra a szövegekre vonatkoznak a nyelvi korlátok, amelyek pusztán munkadokumentumok. Azonban minden olyan dokumentumot, amely potenciálisan a köznek szólhat, még akkor is, ha technikai jellegű, teljes mértékben a többnyelvűség alapján kell kezelni: minden nyelvre le kell ezeket fordítani. Én teljességgel érthetetlennek találom azt, hogy a demokráciát és az emberi jogokat elősegítő projektekhez kapcsolódó pályázatok csak angolul, franciául és spanyolul hozzáférhetőek. A honlapoknak nem csak többnyelvűeknek kell lenniük, hanem minden nyelven regisztrálni is kell őket. Végül, képtelen vagyok megérteni, hogy még a belső hírlevél, a Commission en direct is szinte kizárólag angolul jelenik meg.
Leonard Orban
a Bizottság tagja. - (RO) Amint mondtam is, az Európai Bizottságot kötelezik egy részről az 1958. évi 1. rendelet szerinti jogi kötelezettségek, és e kötelezettség teljesítésében semmiféle tétovázás nincs; másrészről vannak bizonyos ügyek, mint amit ön is említett, az Európai Bizottság honlapjain rendelkezésre álló fordításokkal kapcsolatban, amely esetekben a Bizottság és a többi közösségi intézmény súlyos dilemmával szembesül.
Egyrészt, nem lehet biztosítani ezeknek a honlapoknak a teljesen többnyelvű tartalmát; egyszerűen lehetetlenség a Bizottság honlapjain található valamennyi dokumentum esetében a teljes többnyelvűséget biztosítani, mert a Bizottság pénzügyi és emberi erőforrásai korlátozottak.
Másrészről, amit most teszünk az az, hogy növeljük a lehető legtöbb hivatalos EU nyelvre lefordítható dokumentumok számát jogi kötelezettségünk megsértése nélkül és az említett erőforrás korlátokon belül. Bizonyítottan rugalmasak voltunk, amikor a Bizottsághoz különféle kéréseket intéztek, és amennyiben ezek a kérések fizikailag teljesíthetők, mi készen állunk arra, hogy ugyanilyen rugalmasan járjunk el.
Elnök
Nagyon sajnálom, hogy csalódást kell keltenem a többi kérdezőben, de az időre nézve attól félek, hogy itt abba kell hagynunk.
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
Robert Evans
Kicsit megkerülve, de ez egy ügyrendi kérdés. Orban úr és én már régóta itt vagyunk, így remélem, hogy ezt ő abban a szellemben fogadja, ahogy én szánom, mert az egyik válasza valójában hat percig tartott, és mivel szeretnénk minél több kérdéssel foglalkozni, a jövőben talán megpróbálhatná válaszait egy kicsit összpontosítottabban, tömörebben megfogalmazni valamennyi képviselő javára.
Elnök
Evans úr, ezt az ügyet megtárgyaltuk Wallström alelnökkel. Egyrészről tudjuk, hogy a Bizottság megpróbál nekünk a lehető legkimerítőbb válaszokat adni, ahogyan mi is kívánjuk, de ez nyilvánvalóan korlátozza a részt venni képes képviselők számát. Köszönöm mindannyiuknak, és biztos vagyok benne, hogy kimerítő válaszokat fognak kapni írásban.
(Az ülést 19.15-kor felfüggesztik és 21.00-kor folytatják.)
