Kérdések órája (a Tanácshoz intézett kérdések) 
Elnök
A következő napirendi pont a Tanácshoz intézett kérdések ismertetése (B6-0382/2007).
A következő kérdéseket nyújtották be.
Tárgy: "Forgóajtó” elven működő bevándorlási politika
Néhány politikai személyiség és szakember felvetette egy olyan, tagállamok közötti megállapodás lehetőségét, amely ötvözné az Unió külső határainak felügyeletét egy új "forgóajtó” elven működő bevándorlási politikával, annak érdekében, hogy az Unióban legálisan letelepedett bevándorlók számára lehetővé váljon a származási országaikba való visszatérés - anélkül, hogy attól kellene tartaniuk, hogy az EU-ba való visszatéréskor zárt ajtókat találnak.
A Tanács megvalósíthatónak tartja-e ezt a megközelítést, és lehetséges lenne-e ezt a politikát nyílt, kormányközi együttműködés igénybevételével létrehozni, vagy e cél eléréséhez új intézményi mechanizmusokat kellene létrehozni?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Amint azt a tisztelt képviselő úr bizonyára tudja, 2007 májusában a Bizottság a körkörös migrációról, valamint az Európai Unió és harmadik országok közötti mobilitási partnerségekről szóló közleményt terjesztett az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága elé. Közleményében a Bizottság a körkörös migrációt közösségi szinten fejlesztendő, hasznos eszköznek tekinti a migrációs hullámok hatékonyabb kezelésének biztosítása érdekében. A migrációval kapcsolatos általános megközelítés kiterjesztéséről és megerősítéséről szóló, 2007. júniusi következtetésekben a Tanács a maga részéről azt hangsúlyozta, hogy a legális migrációs lehetőségek, beleértve a jól irányított körkörös migrációt is, potenciálisan minden érintett partner számára hasznosak lehetnek.
A Tanács úgy véli, hogy ezért valamennyi jól irányított körkörös migrációs lehetőséget a megfelelő partnerekkel szoros együttműködésben kell feltárni, hogy legkésőbb 2007 végén tanácsi következtetések elfogadására kerüljön sor. A 2007. május 16-i bizottsági közleményen alapuló körkörös migrációs lehetőségek vizsgálatának szükségességét az Európai Tanács 2007. júniusi következtetéseiben is megismételték. A Tanács jelenleg a körkörös migráció elősegítését célzó különleges eszközök és intézkedések elfogadásának kérdését vizsgálja, valamint azt, hogy az ilyen intézkedések hogyan hajthatók végre.
A Bizottság még nem javasolt egyetlen különleges intézkedést sem.
Manuel Medina Ortega
(ES) Elnök úr, úgy vélem, hogy a portugál elnökség kellő figyelmet szentel ennek a kérdésnek, véleményem szerint a válasz pontos volt.
Tisztában vagyok azzal, hogy a portugál elnökség a végéhez közeledik, mivel ez a fél év meglehetősen rövid, de nem tudom, hogy Önök úgy vélik-e, hogy lehetséges lesz december 31-ig konkrét javaslatot megfogalmazni, vagy Önök a Bizottságot konkrétabb javaslatok benyújtására fogják-e ösztönözni, különösen az intézményi szempontok tekintetében, illetve azt sem tudom, hogy a ma rendelkezésünkre álló mechanizmusok kielégítőek-e, vagy hogy helyénvaló lenne-e valamilyen intézményt létrehozni az ilyen jellegű körkörös migráció elősegítésére.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, szeretném megköszönni a tisztelt képviselő úrnak a kedves szavait. Az elnökségek a nyári szabadságok miatt valójában - nem vagyok biztos abban, hogy szerencsére vagy sajnos - mindig kicsit rövidebbek a második félévben. Tulajdonképpen szeretnénk további jelentős előrelépést tenni e kérdéssel kapcsolatban az év vége előtt, de nyilvánvaló, hogy bizonyos mértékben függünk azoktól a kezdeményezésektől is, amelyeket a Bizottság elő kíván terjeszteni annak lehetővé tételéhez, hogy ezt megtehessük. Ez lenne a szándékunk és a kívánságunk. Jelen pillanatban azonban nem tudom ezt garantálni, de ha lehetséges és lehetőségünk nyílik rá, bizonyára megtesszük.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Elnök úr, osztom a Tanács elnökségének a bevándorlással kapcsolatos "forgóajtó” elvű politikára vonatkozó nézetét és a kiemelkedő kvalitású bevándorlók vonzását célzó kék kártyákra vonatkozó új ötleteket.
Szeretném azonban megkérdezni a Tanács elnökségétől, hogy meg van-e győződve arról, hogy képesek leszünk visszatartani az Európai Unióba irányuló, évente tapasztalt hatalmas bevándorlási hullámot, tekintettel arra, hogy a világon vannak olyan országok, amelyeknek a fejlettségi szintje igen gyenge és igen alacsony.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) A körkörös migrációval kapcsolatban azt a kérdést szeretném feltenni, hogy nem kellene-e lennie egy különleges mechanizmusnak az ilyen bevándorlás lehetővé tételére, különösen az érintett országokban nyújtott képzés tekintetében. Például az Egyesült Királyságban tartózkodó, Malawiból érkezett orvosokra és ápolókra gondolok.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Ezt a körkörös migrációra vonatkozó kérdést megvitattuk, illetve jelenleg is folyik róla a vita, és a Bizottság gyorsan felvetette az európai bevándorlás, különösen az illegális és a legális bevándorlás kérdésével kapcsolatos szélesebb körű vita során, és a bevándorlással kapcsolatos vitában említett mechanizmusok egyike volt. A Bizottság átgondolta a kérdést, és felkérte a Tanácsot is a kérdés átgondolására és megvitatására. Véleményem szerint a körkörös migrációs mechanizmusok önmagukban nem fogják megoldani az e területen és az e vitában felmerülő valamennyi kérdést. Ez egy olyan intézkedés, amely javaslat lehetne, és amely a bevándorláshoz - jelen esetben még a legális bevándorláshoz is - kapcsolódó terhünk enyhítésének és a visszatérő kérdések megoldásának egyik módja lehetne, de bizonyára nem ad megoldást valamennyi érintett problémára. Ez természetesen politikák szélesebb spektrumát tenné szükségessé, amelyről, mint tudják, a Tanács tulajdonképpen megbeszéléseket folytat a Bizottság javaslata alapján.
Önök természetesen arról is tudomást fognak szerezni, hogy a portugál elnökség programja a bevándorláshoz - akár az illegális, akár a legális bevándorláshoz - kapcsolódó valamennyi kérdést prioritásként kezeli. Az elnökségünk végét jelző jövő havi, decemberi Tanács ülésén szeretnénk, ha előterjeszthetnénk egy sor következtetést a legális bevándorlás általános kérdésére és az illegális bevándorlás elleni küzdelemre vonatkozóan, ami valódi előrelépést jelez ezen a két területen.
Ami az adott csoportokra irányuló konkrét technikai intézkedéseket illeti, az a gondolkodási folyamat, amely iránt a Tanács kötelezettséget vállal, és kötelezettséget kell vállalnia, nem fejeződött be, és biztos vagyok abban, hogy a tisztelt képviselő úr értékeli, hogy jelen pillanatban nem mondhatom el Önöknek e gondolkodási folyamatnak az eredményeit, különösen az eseti jellegű és nagyon sajátos kérdésekkel kapcsolatban.
Elnök

Tárgy: A menekültügyre és a bevándorlásra vonatkozó közös teherviselés
A 2007-2013 közötti időszakra vonatkozó, a "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” című keretprogram összefüggésében milyen előrelépés történt a "közös teherviselés" fogalma tekintetében?
Milyen gyakorlati lépéseket tesznek jelenleg a tagállamok annak érdekében, hogy maguk között méltányosan megosszák a menekültüggyel és bevándorlással kapcsolatos felelősséget?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) 2007 májusában az Európai Parlament és a Tanács három határozatot hagyott jóvá: a 2008-2013 közötti időszakra az Európai Menekültügyi Alap létrehozásáról szóló határozatot, a 2007-2013 közötti időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról szóló határozatot és a 2008-2013 közötti időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról szóló határozatot. 2007 júniusában a Tanács jóváhagyta a 2007-2013-as időszakra a harmadik országok állampolgárainak beilleszkedését segítő európai alap létrehozásáról szóló határozatot is. Ez a négy határozat a "Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” című általános program szerves részét képezi.
Az Európai Tanács által megállapított célkitűzésekkel összhangban e program célkitűzése az EU külső határai integrált irányításának bevezetéséből és a közös menekültügyi és bevándorlási politikák végrehajtásából származó pénzügyi teher tekintetében a tagállamok közötti tisztességes felelősség-megosztás.
Az Európai Menekültügyi Alap megfelel az EK-Szerződésnek a menekültek és a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek befogadásával és befogadásuk következményeinek viselésével kapcsolatban a tagállamokra háruló terhek kiegyensúlyozott elosztásának előmozdítására vonatkozó intézkedések elfogadásáról szóló 63. cikke (2) bekezdésének b) pontjában megállapított kötelezettségeknek.
A Tanács is törekszik a szolidaritás más eszközökkel történő előmozdítására. Az EU déli tengeri határainak megerősítéséről szóló, 2007. szeptember 18-i tanácsi következtetések például arra ösztönözték a tagállamokat, hogy kétoldalú alapon nyújtsanak támogatást a különleges nyomásnak kitett tagállamoknak, leszögezve, hogy az ilyen támogatás visszatérési műveletek, befogadási feltételek, eseti munkatapasztalatok, illetve a menedékkérőkért, a menekültekért, a menedékesekért vagy kíséret nélküli kiskorúakért vállalt önkéntes felelősség szintjén nyújtható.
Claude Moraes
Átfogó nyilatkozatot hallottunk a közös teherviseléssel kapcsolatos elméleti álláspontról. Ismerjük a jogi eszközöket, de hadd kérdezzem meg nyíltan: Málta, Lampedusa és a Kanári-szigetek esetében hogyan kerülnek ezek alkalmazásra? Úgy érzik Önök, hogy az utóbbi fél évben a Tanács tagjai, beleértve a nyugat-európaiakat is, komolyan vették a veszélyhelyzetben lévő térségekhez fűződő közös teherviselési kötelezettségeiket? Néhány ittlévő kollégánk ismeri, és naponta látja az ottani állapotokat.
Senki nem állítja, hogy Portugália bármiféleképpen is érzéketlen lenne ezzel a problémával szemben, de ténylegesen megvalósítja-e a Tanács a közös teherviselést? Alkalmazzuk-e azt? Kérem őszinte válaszukat.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Nagy örömmel válaszolok a tisztelt képviselő úr kérdésére, és nyilvánvalóan a portugál elnökség nevében beszélek az adott kérdéssel kapcsolatos gondolkodásmódjával összhangban. A tisztelt képviselő úr tudja, hogy a migráció és a migrációs hullámok, különösen az Európától délre eső régiókból kiinduló illegális migrációs hullámok új problémát jelentenek, amellyel még néhány évvel ezelőtt nem kellett szembenéznünk.
Ennélfogva nyilvánvalóan reagálnunk kell erre az új és szokatlan jelenségre, és megfelelő intézkedéseket kell hoznunk. Azonban mint mindig, az említett intézkedések, a reakció és az említett eszközök fokozatosan alakulnak ki, mint ahogyan az e probléma jelentőségével és súlyával kapcsolatos tudatosságunk is fokozatosan alakul ki. Ezzel kapcsolatban azt kell mondanom, hogy e kérdésben a portugál elnökség és Portugália mint tagállam számára a kulcsszó a szolidaritás. Mint ahogyan mindannyian megértjük, hogy amikor más kérdések egy vagy két tagállamot érintenek, azokat mindenki számára problémaként kell tekinteni, ugyanígy az illegális migrációval kapcsolatban is a szolidaritás a megfelelő szó, mivel tisztában vagyunk azzal, hogy ezek a jelenségek gyakran különösen az egyes tagállamokat érintik.
Igaz, hogy meglehetősen gyakran a beszéden kívül mást nem teszünk, és az is igaz, hogy többet kell és kellene tennünk, mint csak beszélni. Mindazonáltal az első lépés az a jelenlegi tudatosság, hogy a szóban forgó kérdés olyan globális probléma, amely mindenkit érint, és hogy ez mindenkinek a felelőssége. Természetesen biztosak vagyunk abban, hogy fokozatosan és reálisan, ugyanakkor a szükséges sürgősséggel is, továbbra is hivatkozhatunk a "szolidaritásra”, miközben azt konkrét cselekvésekre és intézkedésekre váltjuk. Ez az elnökség szerepe, és ez az, amit Portugáliának tagállamként tennie kell. Bizonyára azt is megértik, hogy nem egyetlen tagállamnak vagy egyetlen elnökségnek kell befolyásolnia valamennyi eseményt és valamennyi intézkedést, ami talán kívánatos lenne. Ugyanakkor biztosíthatom Önöket arról, hogy növekvő és egyre erősebb a tudatosság azt illetően, hogy meg kell osztanunk az említett felelősséget és érvényre kell juttatnunk ezt a szolidaritást.
Simon Busuttil
Kellő tisztelettel, hivatalban lévő elnök úr, azt kell mondanom, hogy nem győzött meg az Ön válasza, ugyanis miközben a Miniszterek Tanácsa ezen gondolkodik, vannak emberek, akik belefulladnak a Földközi-tengerbe, és vannak olyan mediterrán országok, amelyek nem tudják kezelni a veszélyhelyzetet, ezért nem vagyok meggyőzve. Egy konkrét dolgot szeretnék Öntől megtudni: Málta a Tanácson belül javaslatot tett a terhek felosztására, a közös teherviselésre. Azt kérte, hogy az EU felségvizein kívül - például Líbia felségvizeiről - a tengerből kimentett bevándorlókon az EU valamennyi országának osztoznia kellene. Szeretném tudni, hogy mi volt a Tanács válasza.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Nagyon jól ismerem ezt a helyzetet, és nagyon jól ismerem a máltai kormány által e tekintetben felvetett kérdést, és az Ön kérdésével az egyik képviselőnek adott válaszomban már foglalkoztam: mind az elnökség, mind Portugália mint tagállam, tisztában van azzal, hogy Portugália is déli ország, és ezért nekünk is minden tőlünk telhetőt meg kell tennünk annak biztosítása érdekében, hogy a "szolidaritás” szó ténylegesen megvalósuljon a gyakorlatban, miközben szem előtt tartjuk azokat a nehézségeket és problémákat, amelyek igenis léteznek, bár sok esethez hasonlóan ez is kitartást és állhatatosságot követel.
Elnök

Tárgy: Tisztességes életfeltételeket biztosító intézkedések illegális bevándorlók, különösen nők és gyermekek számára
Milyen intézkedéseket szándékozik tenni a Tanács annak biztosítására, hogy az illegális bevándorlók, különösen a nők és gyermekek, tisztességes ideiglenes életfeltételeket élvezhessenek, hogy a tagállamok egységesen betarthassák nemzeti kötelezettségvállalásaikat?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, nem tudom, hogy lehetséges-e vagy a szabályozások keretébe tartozik-e, de a kérdés felvezetésekor szeretném pontosan tudni, a tisztelt képviselők közül kik a szerzők, mert válaszomat először nyilvánvalóan hozzájuk fogom intézni.
Mivel biztos vagyok abban, hogy Önök tudják, hogy a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslat különleges szabályokat állapít meg az ilyen állampolgárokkal szembeni bánásmódra vonatkozóan. Az irányelvre irányuló javaslat 13. cikke biztosítékokról rendelkezik az irányelv hatálya alá tartozó valamennyi személy visszatéréséig garantálandó tartózkodási feltételekről. Az ideiglenes őrizet feltételeit megállapító 15. cikk a harmadik országok állampolgárainak a visszatérésükig biztosítandó bánásmódot határozza meg. A 15. cikk (3) bekezdése megállapítja, hogy külön figyelmet kell fordítani a rászoruló személyek helyzetére, és külön rendelkezés vonatkozik a kiskorúakra. Mint azt is tudják, az Európai Parlament és a Tanács jelenleg vizsgálja ezt az irányelvre irányuló javaslatot.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Köszönöm, elnök úr, engedje meg, hogy megismételjem Moraes úr észrevételeit: elméleti szempontból Ön nagyon jól és részletesen válaszolja meg kérdéseinket. Ugyanakkor mi a tagállamok felelőssége akkor, amikor még nem kaptuk meg az Önök elemzéseit? Vannak-e nemzetközi szerződések, és azok ugyanúgy vonatkoznak-e valamennyi tagállamra, vagy néhány tagállam, különleges okok miatt többet vagy kevesebbet biztosít? Mi azoknak a csatlakozni kívánó országoknak a felelőssége, amelyek az illegális bevándorlók, különösen a nők és gyermekek tranzitútvonalaiként szolgálnak? A tegnapi ülés során említettem az illetékes biztosnak, hogy még egy 14 éves, illegális bevándorlókat illegálisan szállító személyt is letartóztattak.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Épp az előbb említettem, hogy a Tanács és az Európai Parlament között jelenleg megbeszélések folynak egy olyan irányelvre irányuló javaslatról, amely kitér erre a kérdésre. Mivel az irányelvre irányuló javaslat jóváhagyása még nem történt meg, nem tudom pontosan megmondani, hogy az irányelv milyen intézkedéseket fog javasolni a leginkább védelemre szoruló leggyengébb személyek védelmére és oltalmazására. Meglátjuk. Ez az irányelvre irányuló javaslat most a leggyengébbek védelmének problémájával foglalkozik.
Azt is egyértelműen megmondhatom Önöknek, hogy amikor mi, a portugál elnökség, az illegális bevándorlás kérdésére hivatkozunk, mindig azt mondjuk, hogy az ellene folytatott küzdelem két alapelvre épül: a szolidaritásra, valamint az emberek iránti tiszteletre és a jelenség mögött húzódó humanitárius tragédia iránti tiszteletre. Az embereket nem kezelhetjük tárgyakként, és sem az elnökség, sem Portugália nem fogadja el, illetve soha nem fogadta el, hogy a humanitárius dimenziót ne vegye figyelembe, illetve másodlagosnak tekintse ezekben a helyzetekben. Elnökségként elvben ez az álláspontunk, EU-tagállamként elvben ez az álláspontunk, és ez egy olyan álláspont, amelyet semmilyen körülmények között nem fogunk feladni.
Elnök

Tárgy: Európai biztonsági stratégia
Melyek az európai biztonsági stratégia végrehajtásának eddig elért eredményei? Különösképpen, milyen eredményei vannak a biztonsági övezet Európa perifériáját is magában foglaló kiterjesztésének? Elégedett-e a Tanács a "Béke a regionális integráción keresztül” és a "Regionális integráció a békén keresztül” stratégiával az EU geopolitikai vonzáskörzetében?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, tisztelt képviselő úr, az európai biztonsági stratégia 2003-as elfogadása óta eltelt négy évben az Európai Unió kül- és biztonságpolitikája dinamikusan fejlődött.
A megközelítésünket átható vezérfonalat követve sikeresen reagáltunk az európai stratégiában meghatározott fenyegetésekre. Aktívabbnak, következetesebbnek és hozzáértőbbnek is kellett lennünk. A terrorizmus új fenyegetéseivel, a tömegpusztító fegyverek elterjedésével, a regionális konfliktusokkal, az állam hanyatlásával és a szervezett bűnözéssel számos konkrét intézkedés foglalkozott, amelyek az Európai Unió számára jelenleg rendelkezésre álló eszközök választékát tükrözik. Tartalmaznak diplomáciai fellépést, civil és katonai küldetéseket, valamint kereskedelmi és fejlesztési tevékenységeket.
Támogattuk a válságkezelés során az ENSZ-szel folytatott együttműködésünket támogató és fokozó hatékony többoldalúságot, a terrorizmus elleni küzdelmet és a nukleáris fegyverek elterjedésének megakadályozását. Az európai biztonság- és védelempolitikával kapcsolatos műveleteink a leglátványosabb hozzájárulásunkat jelentik a világ békéjéhez és biztonságához, és a globális felelősségvállalására való hajlandóságunkat szemléltetik. 2003 óta 16 válságkezelési műveletet, azon belül 4 katonai és 12 civil műveletet kezdeményeztünk a világ különböző részein. Ezek az európai biztonság- és védelempolitikai műveletek négy kontinensre terjednek ki, és a tisztán katonai műveletektől, a biztonsági szektor és az intézményfejlesztés reformján át a jogállamiság biztosítását célzó rendőrségi missziókig váltakoznak. Acehtől Ramallahig, Kinshasától Szarajevóig az EU bevezeti a béke és a stabilitás fő katalizátorait.
Az Unióra nehezedő nyomás azonban növekszik. Elvben nemrég határoztuk el, hogy katonai missziót küldünk Csádba és a Közép-afrikai Köztársaságba annak érdekében, hogy segítsünk felszámolni a dárfúri válság regionális következményeit. Arra is felkészültünk, hogy rendőrségi missziót vezessünk a jogállamiság Koszovóban történő biztosításához. A Nyugat-Balkántól és Kelet-Európától a Földközi-tenger térségéig - a rendelkezésünkre álló valamennyi eszköz igénybevételével - tevékenyen dolgoztunk a béke és a stabilitás érdekében a szomszédságunkban. Úgy vélem, hogy a főképviselő, Javier Solana munkája, az EU bővítési politikája, a barcelonai folyamat, az előbbiekben itt megvitatott európai szomszédságpolitika, az EU bosznia-hercegovinai, Macedónia volt jugoszláv köztársaságbeli, moldovai és dél-kaukázusi különleges képviselői, a közel-keleti békefolyamat, valamint az EU-nak a Közel-Keletért felelős Négyek tagjaként és a Koszovóért felelős Hármak tagjaként betöltött szerepe és az általam itt említett EBVP-missziók azt a határozott szándékunkat tükrözik, hogy biztonságot kívánunk teremteni a szomszédságunkban.
Georgios Papastamkos
- (EL) Köszönöm válaszát, elnök úr! Valóban úgy érzem, hogy az európai biztonsági stratégia sikeresebbnek bizonyul az európai kontinensen kívüli missziókban, mint az EU-n belül felmerülő kihívások kezelésében. Úgy vélem, hogy a koszovóihoz hasonló helyzetek, egy kialakulófélben lévő válság kezelése, a FYROM-on belül a feltételesség politikája, egy súlyosan gyengélkedő politikai rendszerrel rendelkező tagjelölt ország és az - akár indokolt, akár indokolatlan - orosz-fóbia, amely aggasztja a korábbi kelet-európai blokk országaiból érkezett képviselőtársainkat: mindezek azt a kihívást állítják elénk, hogy koherensebb és hatékonyabb európai biztonsági stratégiát alakítsunk ki.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Épp az előbb folytattunk vitát itt ezen a plenáris ülésen az európai szomszédságpolitikáról, amely pontosan az e kontinensen lévő partnereinknek szól. Feltételezem, hogy az általános következtetés az esetlegesen fennálló nehézségek és a bevezethető javulások ellenére az volt, hogy a stratégiánk részét képező európai szomszédságpolitika jól működött, és biztosította, hogy számos partnerünknek és szomszédunknak stabilitásban, gazdasági előrelépésben, valamint gazdasági és társadalmi fejlődésben lehessen része.
Jól ismert történelmi okok miatt sok partnerünk természetesen tapasztalja azt, amit az átmenet szakaszainak, demokratikus konszolidációnak és a jogállamiság megszilárdulásának lehetne nevezni, és mint sok esetben, ezek a folyamatok sem mentesek nehézségektől, kavarodásoktól vagy problémáktól. Talán ez az adott országok közül igaz néhányra. Nemrég beszéltünk Grúziáról, amikor itt elmondtam, hogy a Grúziával létrehozott Társulási Tanácsban én elnököltem mintegy három héttel ezelőtt, és lehetőségem volt arra, hogy tájékoztassam grúz kollégáinkat arról, hogy gazdasági téren például örömmel vettük tudomásul, hogy az ország Oroszországgal fennálló problémái ellenére jelentős előrelépés történt a gazdasági fejlődés vonatkozásában. Ezért készen kell állnunk az általunk elvárt és követelt jelentős előrelépésre, de jól ismert okok miatt néha visszalépéssel is számolnunk kell, amelyről őszintén reméljük, hogy csak átmeneti jellegű lesz, és reméljük, hogy az államok és országok gyorsan visszatérnek a haladáshoz és a jogállamiság megerősítése irányába.
Ezért nagyon őszintén azt kell mondanom a tisztelt képviselő úrnak, hogy bár az Európai Unió polgárai néha hajlamosak arra, hogy túlságosan szerények legyenek az általunk elért eredményekben rejlő kapacitással és magukkal az eredményekkel kapcsolatban, egy kicsit mondhatni barátságosabbnak kell lennünk önmagunkkal szemben. Úgy vélem, hogy a nehézségek ellenére valamit elértünk.
Gay Mitchell
Az Unió alapszerződéseinek, illetve a reformszerződésben a védelem- és biztonságpolitikával kapcsolatban foglaltak alapján, valamint a francia miniszterelnök tegnapi nyilatkozatát és Franciaország jövő évi elnökségét figyelembe véve, kérem, tájékoztassa a Tanács a Tisztelt Házat, lehetségesnek tartja-e közös védelmi politika kialakítását az Európai Unióban még e Parlament működése alatt vagy a következő parlamenti ciklus alatt, illetve mikor gondolja, hogy ez bekövetkezik?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Amint azt a tisztelt képviselő úr tudja, a Tanács nem tesz észrevételeket az Európai Unió tagállamai államfőinek beszédeivel kapcsolatban. Ennek ellenére természetesen tudomásul vettem Sarkozy elnök úr véleményét, amely egy nagyon fontos EU-tagállam államfőjének véleménye. Akár abba az irányba kell haladnunk, akár nem, egy megnövekedett védelemmel rendelkező Európa felé, a Tanácsnak kell határozatot hoznia, és amint azt gondolhatja, nem tudom megelőlegezni a Tanács határozatát. Amennyiben ez a Tanács határozata - és mint tudja, a védelem egy sajátos terület, amely igen komoly konszenzust igényel -, akkor természetesen képesek leszünk azon az úton haladni, de a határozathozatal nyilvánvalóan a Tanács kezében van. Nincs kristálygömböm és ezért nem mondhatom meg Önnek, hogy ez az elképzelés milyen messze fog jutni. Meglátjuk, de mivel Sarkozy úr javaslatáról van szó, nyilvánvalóan nagyon figyelmesen meghallgatjuk, mint valamennyi javaslatát.
Elnök

Tárgy: Csatlakozási tárgyalások Macedóniával
Hogyan értékeli a Tanács Macedónia EU-hoz közelítésében elért szakaszt, és megítélése szerint mikor lesz lehetséges vagy kívánatos a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontját kitűzni?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, tisztelt képviselő úr, a 2005. decemberi Európai Tanács határozata, amely Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságnak tagjelölt ország státust adott, az ország reformeredményeinek elismerését jelentette. Az Európai Tanács leszögezte, hogy az EU-tagság irányába tett további lépéseket először a bővítési stratégiáról szóló vita fényében kellene figyelembe venni, a 2005. december 12-i tanácsi következtetésekben előírtaknak megfelelően, amely a bővítéssel kapcsolatban a 2006. december 14-15-i Európai Tanács ülésén elért "megújult konszenzussal” zárult, másodszor Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság koppenhágai kritériumoknak való megfelelése fényében, harmadszor a stabilizációs és társulási folyamat követelményeinek fényében, végül pedig a Bizottság véleményében foglalt egyéb tagsági kérdéseknek és kritériumoknak való megfelelésben tett további jelentős előrelépés szükségességének, valamint az európai partnerség prioritásai végrehajtásának a fényében.
Időközi jelentéseiben a Bizottság részletesen megvizsgálta a fejleményeket. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság helyzetének a Bizottság 2006-os jelentésében foglalt értékelését követően, a 2006. december 11-én és 12-én tartott ülésén a Tanács sajnálatát fejezte ki azt illetően, hogy a megfigyelt reformok üteme 2006-ban lelassult. 2006. december 14-én és 15-én az Európai Tanács megismételte, hogy az egyes országoknak az Unió irányába történő előrehaladása továbbra is a koppenhágai kritériumoknak való megfelelés érdekében tett erőfeszítéseiktől és a stabilizációs és társulási folyamat feltételrendszerétől függ. A Tanács felkérte Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságot arra, hogy a kulcsfontosságú területeken gyorsítsa fel a reformok ütemét, és hajtsa végre az európai partnerségben meghatározott prioritásokat a csatlakozási folyamatban való előbbre lépés érdekében. Az Európai Unió és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság közötti Stabilizációs és Társulási Tanács negyedik ülésére július 24-én került sor. Az Uniónak a Stabilizációs és Társulási Tanács számára megfogalmazott közös állásfoglalásában meghatározott üzenetek között különösen fontos volt annak kihangsúlyozása, hogy a demokratikus intézmények stabilitása és szabályos működése az európai integráció irányába történő haladáshoz elengedhetetlen politikai kritériumok alapvető szempontját jelentik. Az olyan intézményeknek, mint a kormány, a parlament és az elnök, hatékonyan kell működniük és együttműködniük. Az alkotmányban foglaltaknak megfelelően elkülönült szerepeiknek is eleget kell tenniük, és egymásra is kell hatniuk. Konstruktív politikai légkört kell létrehozni és fenntartani annak érdekében, hogy az ország az Unió irányába történő haladáshoz szükséges reformokra koncentrálhasson. További erőfeszítéseket kell tenni annak érdekében is, hogy az etnikai közösségek között minden szinten bizalmat lehessen teremteni. Az Unió emlékeztetett arra, hogy az Ohrid keretmegállapodás folyamatos végrehajtása a politikai kritériumok kulcsfontosságú eleme. Minden erőfeszítést meg kell tenni annak érdekében, hogy a kapcsolódó reformokra vonatkozóan a lehető legszélesebb körű politikai megállapodást lehessen elérni, teljes mértékben megfelelve a megállapodás szövegének és szellemének.
Az értekezlet emlékeztetett a bel- és igazságügy területén, különösen a szervezett bűnözés és a korrupció elleni küzdelemben megvalósítandó előrelépés jelentőségére is. A Tanács ugyanakkor emlékeztetett arra is, hogy a regionális együttműködés és a jószomszédi kapcsolatok az EU-integrációs folyamat elengedhetetlen részét képezik. Végezetül szeretném bejelenteni, hogy a Tanács nagyon körültekintően vizsgálja a november 6-án közzétett bizottsági jelentést, amely az Általános Ügyek és Külkapcsolatok Tanácsának jövő hónapban, decemberben tartandó ülése következtetéseinek tárgyát fogja képezni.
Bernd Posselt
(DE) Köszönöm, hivatalban lévő elnök úr, igen átfogó válaszát. Csak két rövid kiegészítő kérdésem van. Először is, elképzelhetőnek tartja-e, hogy a jövő év folyamán kitűzhető a csatlakozási tárgyalások megkezdésének időpontja? Macedónia tagjelölti státusa több mint két évvel ezelőttre nyúlik vissza, és valóban itt van az ideje annak, hogy egy időpontról gondolkozzunk.
Második kiegészítő kérdésem a következő: milyen megközelítés kerül elfogadásra? Vannak-e kísérletek Macedónia csatlakozásának más országok, mint például Szerbia csatlakozásával való összekapcsolására, vagy ezzel az országgal a többiektől függetlenül foglalkoznak?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Amint azt a tisztelt képviselő úr bizonyára megérti, nem tudom megmondani, hogy vagyunk-e olyan helyzetben, hogy a jövő évre időpontot tűzzünk ki a Macedónia Volt Jugoszláv Köztársasággal folytatandó csatlakozási tárgyalások megkezdésére vonatkozóan. Az ilyen tárgyalások elindítása előtt nehéz és sokat követelő feltételeknek és kritériumoknak kell megfelelni, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tehát távolabb, illetve közelebb lesz a tárgyalások megkezdési időpontjáról való tájékoztatáshoz, attól függően, hogy milyen mértékben teljesíti az adott kritériumokat és feltételeket. Amit mondanék azonban, az az, hogy a tagjelölt ország jobb helyzetben lesz ennek a kérdésnek a megválaszolására, mint az Európai Unió.
Ami a csatlakozási folyamatok összekapcsolását illeti, az elnökség fenntartja és mindig is fenntartotta, hogy az egyes tagjelölt államokat külön-külön, érdemeik alapján kell megítélni. Amennyiben egy tagjelölt állam alkalmas, mert eleget tesz a csatlakozási tárgyalások megkezdésére irányuló kötelezettségvállalásoknak és feltételeknek, biztosítani kell számára ezt a státust, függetlenül attól, hogy mi történhet más tagjelölt államokat érintő, párhuzamos folyamatokban.
Elnök

Tárgy: A tigrisek védelme
Mit tett az EU, és milyen további intézkedéseket fontol meg annak érdekében, hogy ösztönözze és támogassa Indiát és más megfelelő országokat tigrispopulációik oly módon történő védelmében, hogy abban a helyi lakosság is részt vegyen, és érdeke fűződjön a kérdéses állatpopulációk megóvásához?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, tisztelt képviselő asszony, a veszélyeztetett vadon élő növény- és állatfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény, azaz a CITES meghatározza a tigrisek és más veszélyeztetett fajok védelmére vonatkozó nemzetközi jogi keretet. Az EU és tagállamai mind politikailag, mind pénzügyileg határozott támogatói a CITES-nek.
Az elmúlt években az EU különös hangsúlyt fektetett annak szükségességére, hogy nagyobb erőfeszítéseket összpontosítson a CITES-ellenőrzések gyakorlati alkalmazásába, az illegális leölés és kereskedelem csökkentése, valamint a fajok fenntartható kereskedelmének garantálása érdekében. E szükséglet hangsúlyozása érdekében a Bizottság 2007. július 13-án kiadta a 207/425/EK ajánlást, amely a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó intézkedés-sorozatot határoz meg. Eközben a "Panthera tigris” faj szerepel a 2005. augusztus 9-i 1332/2005/EK bizottsági rendelet A. mellékletében és a CITES I. mellékletében is, ami azt jelenti, hogy ennek a fajnak az egyedeit csak szigorú kritériumoknak alárendelt kivételes körülmények között lehet szállítani. Amennyiben ezek a kritériumok teljesülnek, és a kereskedelem engedélyezésére vonatkozó határozat lehetséges, a továbbiakban biztosítékokat kell szolgáltatni arról, hogy a tevékenység nem káros a faj védelmének állapotára.
Felhívnánk a figyelmüket a nemzetközi együttműködés szükségességére is, és különösen a vadon élő növény- és állatvilág védelmére és fenntartható használatára vonatkozó politikák végrehajtásának elősegítésére irányuló kapacitásépítés szükségességére az olyan államokban, ahol ilyen fajok találhatók. Az EU így támogatta a CITES részes feleinek az idei év elején tartott 14. értekezletén jóváhagyott, az ázsiai nagymacskákra vonatkozó határozatokat, az alkalmazási és védelmi erőfeszítések erősítésének céljával.
Ezen kívül arra is felkészültünk, hogy segítséget nyújtsunk Indiának és az elterjedési terület más államainak e határozatok végrehajtásában. Elismerjük, hogy a védelmi intézkedések hatékony végrehajtása szükségessé teszi a helyi lakosság részvételét. A CITES-en keresztül hangsúlyoztuk annak szükségességét, hogy támogatást és együttműködést kell biztosítani a helyi és a vidéki közösségeknek a vadon élő növény- és állatvilág erőforrásainak kezelésében, és következésképp az azokkal való illegális kereskedelem elleni küzdelemben.
Sarah Ludford
Nagyon köszönöm az elnökségnek, és el fogom olvasni az említett dokumentumokat.
A probléma azonban az, hogy a tigrisek helyzete kritikus. Valószínűleg már csak 3000 tigris él vadon. 2020-ra teljesen kihalhatnak. A fő probléma az orvvadászat, amit a prémekkel, illetve egyéb testrészekkel való jól jövedelmező illegális kereskedelem gerjeszt, és ami állítólag egészen Kelet-Európáig kiterjed. Az indiai erdészeti hatóságok azt mondják, a krónikus pénzhiány miatt képtelenek kezelni az orvvadász bandákat. Tudna-e az Európai Unió segíteni ebben? Vannak-e konkrét terveink?
Nemrég egy kínai tisztviselő úgy nyilatkozott, nagyon nehéz ellenállni a tigriskereskedelemre megnyitására irányuló nyomásnak. Az ismeretterjesztés természetesen kulcsfontosságú a kérdésben, másfelől szükséges lenne a helyi lakosok gazdasági motiváltságát is növelni magasabb célok fenntartása érdekében. Az Európai Uniónak vannak-e erre nézve konkrét tervei?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) A tisztelt képviselő asszony bizonyára észrevételezi, hogy terjedelem és részletesség szintjén kimerítően utaltam az Európai Unió létezésének és működésének nemzetközi jogi és igazságszolgáltatási keretére. Természetesen kifejeztem a Tanács hajlandóságát, felkészültségét és elköteleződését aziránt, hogy a lehető legtöbbet megtegye az adott nemzetközi keretben annak biztosítására, hogy az általa előírt intézkedéseket hatékonyan alkalmazzák.
Nagyon világosan elmondtam azt is, hogy mi is elismerjük, hogy együtt kell működnünk a helyi lakossággal, amelynek közvetlen kapcsolata van ezekkel a veszélyeztetett fajokkal. Az orvvadászat és a hasonló illegális tevékenységek elleni küzdelem nem könnyű, amint azt az ilyen helyzetekben jártas emberek tudják. Tisztában vannak azzal, hogy ez egy nehéz, ám szükséges küzdelem, ezzel az értékeléssel egyetértek.
Az európai közvélemény egésze Önnel van, mert az, amit a veszélyeztetett fajok illegális kereskedelmével kapcsolatban nemrég megfigyelhettünk, azt mutatja, hogy az emberek sokkal jobban tudatában vannak az ilyen kérdésekre való figyelemfelkeltés szükségességének, mint korábban. A közvélemény nyomása és az e helyzetekkel kapcsolatban a közvélemény felé fordított figyelem ezért most sokkal nagyobb, mint volt. Ezért nyilvánvalóan számíthat a közvélemény tudatosságára, ami annak biztosításához is szükséges, hogy mi, az EU és tagállamaink képesek legyünk hatékonyabban fellépni. Mint mondtam, el kell ismernünk, hogy ez egy nehéz küzdelem.
David Martin
Hivatalban lévő elnök úr, Ön nyíltan kifejezésre juttatta, hogy Ön és a Tanács egésze a tigrisek védelmének és megóvásának elkötelezett támogatói. Az indiai miniszterelnök több nyilatkozatában szintén egyértelműen kifejezte a tigrisek védelme melletti szenvedélyes elkötelezettségét. Mivel az EU jelenleg is kétoldalú tárgyalásokat folytat Indiával egy új kétoldalú szerződés megkötéséről, Ön szerint ezt a kérdést is belefoglalhatjuk a szerződésbe, illetve túlléphetjük a CITES-ben foglalt jelenlegi kötelezettségvállalásunkat ahhoz, hogy segítséget nyújthassunk az ismeretterjesztésben, képzésben és védelemben - azokban az intézkedésekben, amelyeket Ludford bárónő említett?
Reinhard Rack
(DE) Elnök úr, hivatalban lévő elnök úr, kérdésemnek van köze ehhez a témához, de némileg különböző szempontra vonatkozik. Úgy vélem - és Ön helyesen utalt erre -, hogy az olyan kérdések, mint amely a vita tárgyát képezi, erőteljes érzelmeket váltanak ki a nyilvánosság körében. Egyrészt - és Ön is utalt a jogi helyzetre - mi, az Európai Unióban valóban megalapozottan követelhetünk magunknak jogalkotási vagy szerződéses hatásköröket minden olyan kérdéssel kapcsolatban, amely bárkit mélységesen aggaszt az EU-ban? Vagy nem kellene-e egy kicsit önuralmat gyakorolnunk ezekben a kérdésekben?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Nos, be kell vallanom, elnök úr, hogy nem értettem teljesen a második kérdést, talán a tolmácsolási késedelem miatt.
Ami a tigrisek kérdését és az Indiával folytatott párbeszédet illeti, teljesen őszintén és nyíltan azt kell mondanom, hogy ez egy sajátos kérdés, amelyről nem gondolkoztam, de amelyről gondolkozni fogunk a jövőben, és ezért tudomásul veszem a tisztelt képviselőasszony javaslatát. Indiával folytatott kétoldalú párbeszédünkben - esedékes egy EU-India csúcstalálkozó - megvitathatjuk a védett fajok kérdését is, valamint azt, hogy hogyan védhetjük jobban a veszélyeztetett fajokat.
Be kell bevallanom, úgy vélem, a tolmácsolás miatt nem értettem meg az Ön második kérdését.
Reinhard Rack
(DE) Nagyon köszönöm, és elnézést kérek, hogy olyan gyorsan beszéltem. Tudatosan próbáltam meg a beszédidő-túllépést elkerülni. Úgy értem, fontos, hogy ilyen aggodalmakkal foglalkozzunk, ha az európaiak számára fontosak. Másrészt tisztában kell lennünk az Unió jogi korlátaival, és ügyelnünk kell e korlátok betartására, amilyen mértékben csak lehetséges.
Az Ön által javasolt megközelítés érdekesnek tűnik, de nem hagyhatjuk, hogy azzal vádoljanak minket, hogy az Unió hatáskört követel minden globális kérdés tekintetében.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Egyetértek a tisztelt képviselő úrral, az Európai Unió nem tud felelősséget vállalni, és nem szabad, hogy felelősséget vállaljon mindenért, és nem lenne szabad mindennel megvádolni vagy mindenért elítélni. A Szerződések szerint az adott szempontok és felelősségek közül sok a tagállamoktól függ, és ebben az esetben mind a tagállamokat, mind pedig azokat az államokat terhelheti felelősség, amelyekben ilyen helyzetek előfordulnak.
Az Európai Unió nem általános gyógyír, és nem is lehet az, különösen azért, mert létezik egy elv, a szubszidiaritás elve, amelyet mindig tiszteletben kell tartani.
Elnök

Tárgy: Nem uniós pénzügyi szolgáltatási központok
Tenne-e nyilatkozatot a Tanács arról, hogy hogyan lép fel a nem uniós pénzügyi szolgáltatási központokkal kapcsolatban a kölcsönös érdekeltségű területeken?
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Elnök úr, tisztelt képviselő úr, a 2006 májusában elfogadott következtetésekben a Tanács üdvözölte a 2005-től 2010-ig tartó időszakra vonatkozó, a pénzügyi szolgáltatások politikájáról szóló bizottsági fehér könyvet. A Tanács különösen a következőt üdvözölte, és itt idézet következik:
"a pénzügyi szolgáltatások területén a külső dimenzió növekvő jelentőségére való tekintettel előterjesztett ötleteket - nevezetesen a harmadik országokkal folytatott szabályozási párbeszédek elmélyítése és kibővítése, valamint a globális pénzügyi szolgáltatási piacok további megnyitása felé irányuló tevékenység érdekében.”
A portugál elnökség kezdeményezésére október 9-én az ECOFIN Tanács megvizsgálta a makrogazdasági, a pénzügyi és a szabályozási párbeszédekre vonatkozó helyzetet az Unió fő partnereivel: az Egyesült Államokkal, Japánnal, Oroszországgal, Indiával és Kínával. Ezeknek a stratégiai párbeszédeknek a jelentősége hangsúlyt kapott a megbeszélés során. Az ilyen párbeszédek lehetővé teszik a globális partnerek között a konvergencia, az együttműködés és a kölcsönös megértés erősítését, ezáltal elősegítve az egyes piacokra való bejutás megkönnyítését és a makrogazdasági és a pénzügyi stabilitás előmozdítását, különösen a pénzügyi szolgáltatások területén. A párbeszédek jelentős előrelépéshez vezettek a számviteli standardok konvergenciája és egyenértékűsége tekintetében.
A Tanács támogatja a Bizottság által végzett munkát, és úgy ítéli meg, hogy a pénzügyi piac globalizációja megnövekedett erőfeszítést tesz szükségessé a nemzetközi szintű konvergencia és együttműködés eléréséhez, a Bizottságnak és a Tanácsnak a lisszaboni stratégia külső dimenziója - a szabályozási együttműködés, valamint a standardok konvergenciája és egyenértékűsége előmozdításán, valamint nemzetközi megközelítésén keresztül történő - erősítésének szükségességére vonatkozó stratégiai látásmódjával összhangban.
Hangsúly került arra is, hogy az Európai Unió számára milyen fontos koherens megközelítés biztosítása ezen a területen, és a megítélés szerint az ilyen párbeszédek kialakítására vonatkozó információkat továbbra is rendszeresen kellene a Tanácsnak továbbítani.
Gay Mitchell
Szeretném megköszönni a Tanács elnökségének válaszát. Van-e tudomása a Tanács elnökségének arról, hogy létezik egy elméleti irányzat, amely szerint a fejlődő országok sokat nyerhetnének egy pénzügyi szolgáltatási szektor létrehozásával? Figyelembe véve Portugália afrikai tapasztalatait, szeretném megkérni a Tanács elnökét, amennyiben nem tud választ adni a mostani beszámolójában, megvizsgáltatná, illetve nyomon követné-e ezt az ügyet, mert ez a módszer nemcsak a fejlődő országokat segítené, hanem hozzájárulna a globális együttműködéshez, amely nagy hasznára válna a világ e részének is.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) A tisztelt képviselő úrnak igaza van, összefoglalómban nem tudok írásbeli választ adni Önnek, de elmondom Önnek a véleményemet. Ezzel kapcsolatban nagyon érdekes vitánk volt ma délelőtt a globalizációról, amikor megvitattuk a pénzügyi szolgáltatásokat és a néhány pénzügyi piacon tapasztalható zavarokkal kapcsolatos kérdéseket is.
Az egyik kérdés, amelyet Afrikával, valamint az Európa-Afrika csúcstalálkozóval szoros összefüggésben alapvetőnek ítélek, Afrika globalizációval kapcsolatos helyzetét illeti: Afrikának teljes jogú partnernek kellene-e lennie, ahogyan azt véljük, a globalizáció által kiváltott problémákban és kihívásokban, Afrikának aktív partnernek kellene-e lennie, és kellene-e rendelkeznie hatékony eszközökkel annak érdekében, hogy valóban teljes jogú partner lehessen a globalizációban, vagy másfelől olyan Afrikát akarunk-e, amely háborúra, bizonytalanságra, alulfejlettségre és szegénységre van ítélve?
Ezért ebben az összefüggésben azok a pénzügyi és egyéb eszközök, kezdeményezések vagy mechanizmusok, amelyek Afrikát mindannyiunkkal együtt - az Európai Unióval és más fontos feltörekvő országcsoportokkal együtt - ténylegesen a globalizáció megvitatásának, megtárgyalásának és témájának a napirendjére veheti, csak üdvözölhető lehet.
Mairead McGuinness
Elnök úr, hivatalban lévő elnök úr, köszönöm, hogy velünk együtt túlóráznak, mindannyian méltányoljuk.
Mi a véleményük, mi akadályozza a magasabb fejlettségi fok elérését ezen a területen, és úgy vélik-e, hogy a dolgok állása szerint eleget teszünk érte? Ugyanis, amiről szó van, az a pénzügyi szolgáltatási szektorba vetett vásárlói bizalom, Európában és Európán kívül egyaránt.
Manuel Lobo Antunes
a Tanács hivatalban lévő elnöke. - (PT) Ezt a kérdést, e párbeszédek lefolytatását és az e területtel kapcsolatos egyéb dolgokat, amelyek a nekem feltett kérdés részét képezték, a Bizottság irányította és annak a hatáskörébe tartozik. Azt is be kell vallanom, hogy nem vagyok pénzügyi szakember, és így nem rendelkezem részletes ismeretekkel ahhoz, hogy szakszerű választ adhassak Önnek. Ön szakszerű választ kér, és én nem tudok Önnek ilyet adni. Politikai választ adhatok, amely új valóságot, új problémát és új kihívást, de új lehetőséget is fog körvonalazni. Ez a probléma példátlan figyelmet és kifejtést érdemel és érdemelt. Nekünk itt az Európai Unióban természetesen megfelelő válaszokat kell keresnünk a problémák felmerülésekor, és a szükséges eszközöknek is a rendelkezésünkre kell állnia, amikor a fejlődésről és az előrehaladásról van szó.
Nem tudom Önnek konkrétan megmondani, hogy milyen problémák merülhettek vagy merülhetnek fel, azonban ismertethetem Önnel, ahogyan meg is tettem, hogy ezen a területen mi volt az EU politikája és melyek voltak a Tanács kötelezettségei. Végezetül azt mondhatom, hogy nagy örömmel tölt el, hogy tovább maradhatok az Önök körében, különösen mert ez a megbízatás a végéhez közeledik. Már csak egy lehetőségem van Önökkel találkozni, tehát a legtöbbet kell kihoznom ebből a tapasztalatból.
Elnök
Az időhiány miatt meg nem válaszolt kérdésekre írásbeli választ kapnak (lásd a mellékletet).
A kérdések óráját lezárom.
(Az ülést 19.45-kor felfüggesztik és 21.05-kor folytatják.)
