Učinkovito izvrševanje sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (kratka predstavitev)
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila gospe Gill v imenu Odbora za pravne zadeve o učinkovitem izvrševanju sodnih odločb v Evropski uniji: preglednost dolžnikovega premoženja (2008/2233)(INI)).
Neena Gill
poročevalka. - Gospod predsednik, v zvezi s posvetovalnim dokumentom Komisije o dolžnikovem premoženju se vzbuja skrb, da zapoznela plačila in neplačila dolgov ogrožajo interese podjetij in potrošnikov. To je zlasti res, kadar upnik in organi pregona nimajo informacij o tem, kje se dolžnik nahaja ali o njegovem premoženju. Težavo je mogoče rešiti, kadar ima dolžnik premoženje v EU in ga je mogoče izslediti ter uvesti pravne postopke.
Komisija je v svojem poročilu predlagala sestavo priročnika za zakone in prakse izvrševanja ter poudarila možnost povečanja dostopa do registrov prebivalstva. Prav tako je postavila vprašanja glede tega, ali bi bilo treba dati organom pregona boljši dostop do socialne varnosti in davčnih registrov. Predlog je nakazoval, da se sodelovanje med organi javnega pregona lahko izboljša in na koncu predlagal idejo o evropski izjavi o premoženju, ki bi prisilila dolžnike, da bi razkrili vse svoje premoženje na evropskem pravosodnem prostoru, in bi bila podprta s sankcijami.
Moje poročilo, kot ga je odbor izglasoval, predlaga, da bi upniki imeli ugodnosti od uvedbe preprostejšega, prožnejšega postopka, ki bi bil učinkovit po vsej EU, s katerim bi se pridobil nalog za razkritje informacij o premoženju, ki bi bilo nato lahko predmet sodbe. Taki ukrepi bi lahko bili v obliki začasnega plačilnega naloga, ki bi zagotovil upnikom takojšnje poplačilo, dokler ne bi bila dosežena rešitev glede spora. Poročilo prav tako poziva k študiji o tem, kako delujejo sedanji nacionalni sistemi, s primerjavo med državami običajnega prava, kot je Velika Britanija, in drugimi evropskimi pravosodnimi sistemi, in kako bi bilo mogoče te ureditve izboljšati. Prav tako opozarja na potrebo, da se razmisli o področjih, na katera bi lahko nadaljnje sodelovanje z državami članicami imelo pozitivni učinek in kako bodo ti predlogi delovali poleg obstoječe zakonodaje o varstvu podatkov in človekovih pravic.
Poskušali smo oblikovati poročilo vzdolž teh smernic in kompromisi, do katerih smo prišli v odboru, so že zgladili nekatera odstopanja med pravnimi sistemi držav članic. Mnogi dodatki, ki smo jih uvedli, so naredili predlog bolj pregleden in lažji za uporabo upnikov.
Zato bo nujno zagotoviti, da se predlagani priročnik nacionalnih zakonov in praks izvrševanja posodablja in da se informacije zagotovijo v obliki, ki je lahka za uporabo, napisan pa bi moral biti v dostopnem jeziku. Za pobudo bi bilo prav tako bistveno, da deluje v tandemu z nacionalnimi sodišči, kot pa da nadomešča njihovo delo. To bo zahtevalo zakonodajo, ki bo omejena le na čezmejne zadeve. S tem v mislih bo izvrševanje te zakonodaje učinkovito in proaktivno.
Na splošno bo poročilo pomagalo malim podjetjem in posameznikom, da bodo premagali pomembne ovire do njihovega uspeha, ker nimajo virov velikih podjetij, da bi izsledili dolžnike in vložili tožbo proti njim. Mala podjetja so nesorazmerno prizadeta zaradi ljudi, ki jim ne plačujejo. Če se podjetja zato odvrača od tega, da bi trgovala v tujini, to predstavlja resnično grožnjo za delovanje skupnega trga. Bistveno bo zaščititi dejavnosti malih podjetij v teh težkih časih, ker MSP tvorijo velik del našega gospodarstva.
Rada bi se zahvalila sekretariatu Odbora za pravne zadeve in pohvalila odlično podporo, ki mi jo je nudil pri tem poročilu. Zahvala gre tudi kolegom iz drugih skupin, ki so dali konstruktivne predloge.
Menim, da je ključno, da se ta zakonodaja sprejme čim prej. Pozivam Komisijo, da čim prej pregleda priporočila Parlamenta. Veliko dobrega dela, ki ga države članice opravljajo v odziv na upad trga, je treba osredotočiti na podjetja velikega obsega.
Joe Borg
član Komisije. - Gospod predsednik, zelo sem vesel, da imam priložnost razpravljati o skrbeh Parlamenta glede vprašanja povračila dolga v tujini. Prav tako bi se rad zahvalil gospe Gill za poročilo.
Za kaj gre pri tem vprašanju? Parlament in Komisija se oba strinjata, da lahko težave čezmejnega povračila dolgov tvorijo resno oviro za prost pretok plačilnih nalogov v Evropski uniji in lahko ovirajo dostop do pravosodja. Poleg tega je to ključno za preživetje malih podjetij v tej gospodarski klimi.
Kateri bi morali biti cilji Komisije glede na ta položaj in v skladu z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti? Evropska komisija ima vplivno vrsto pravnih ukrepov za zagotovitev dostopa do pravosodja v čezmejnih zadevah in za omogočanje prostega pretoka civilnih in gospodarskih odločb v Evropski uniji.
Vendar ni dvoma - kot je navedeno v Haaškem programu o vzajemnem priznavanju, ki ga je sprejel Evropski svet - da bi bilo dejansko laže izvrševati sodne odločbe v Evropski uniji, če bi bilo mogoče dobiti točne informacije o finančnem položaju dolžnikov.
Komisija je marca 2008 objavila zeleno knjigo o preglednosti premoženja dolžnikov in do vseh odgovorov - vključno s povzetkom - je sedaj mogoče dostopati preko javne spletne strani.
Večina se jih je strinjala s potrebo po ukrepih na ravni Skupnosti, da se poveča preglednost premoženja dolžnikov, čeprav se stališča razlikujejo glede tega, kaj je mogoče narediti v praksi.
Hvaležen sem Parlamentu, da je predstavil tako podroben odgovor na zeleno knjigo. Poročilo je glede idej iz zelene knjige bolj skeptično, saj je mnenje tako, da so glavna težava uporni dolžniki, ki so brezobzirni.
Poročilo se prav tako ukvarja z vprašanjem glede varstva podatkov/zasebnosti, ki so povezani s pridobitvijo informacij o finančnem položaju ljudi. Komisija je prav tako zavezana varstvu zasebnosti osebnih podatkov državljanov.
Namesto tega poročilo poziva k sprejetju nacionalnih imenikov tujih odvetnikov, ki delajo v drugih državah članicah, kot načinu za pomoč upnikom, in predlaga začasni ukrep Skupnosti.
Želel bi obvestiti Parlament, da bo izboljšanje praktičnega izvrševanja sodnih odločb prednostna naloga Komisije v prihodnjem stockholmskem programu na področju pravosodja, svobode in varnosti v obdobju 2010-2014, ki ga bo Komisija predstavila leta 2009.
Toda Komisija še ni načrtovala nekih določenih zakonskih ukrepov v smislu spremljanja zelene knjige.
Nazadnje, Komisija ob upoštevanju prvih rezultatov iz posvetovanj verjame, da se bo ta predlog - to je sestaviti priročnik nacionalnih zakonov za izvrševanje, povečati dostop do gospodarskih in javnih registrov, izboljšati sodelovanje med organi pregona in oblikovati obvezno izjavo o premoženju dolžnika - približal izpolnjevanju naših ciljev.
Seveda bo v tem pogledu morala Komisija posvetiti pozornost rešitvam Parlamenta glede različnih vprašanj, ki so vključena v to poročilo.
Predsednik
Točka je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 22. aprila 2009.
