A Számvevőszék 2009-es éves jelentésének ismertetése (vita) 
Elnök
Az első napirendi pont a Számvevőszék 2009-es éves jelentésének ismertetése.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
a Számvevőszék elnöke. - Elnök úr! Megtiszteltetés számomra, hogy részt vehetek a 2009. évi költségvetés végrehajtásáról szóló éves számvevőszéki jelentés mai vitáján; a jelentést korábban már ismertettem Önök előtt, illetve a Költségvetési Ellenőrzési Bizottság előtt.
Szeretném itt, a tisztelt Házban ismertetni az idei éves jelentés négy fő üzenetét. Először is, a Számvevőszék megállapítja, hogy az Európai Unió beszámolója valós, tárgyilagos és hű képet ad a pénzügyi helyzetről, a műveletek és pénzáramlások eredményéről. Immár harmadik éve állapítja meg a Számvevőszék, hogy a beszámoló mentes a lényeges hibáktól és megbízható.
A jogszerűség és szabályszerűség tekintetében az előző évekkel megegyezően a Számvevőszék hitelesítő véleményt ad a bevételekről és a kötelezettségvállalásokról. Az idei éves jelentés második fő üzenete azonban az, hogy a költségvetés kifizetéseit két terület kivételével továbbra is lényeges hibák terhelik. A két kivétel az igazgatási kiadások, valamint a gazdasági és pénzügyek területe.
A Számvevőszék minden más kiadás terén lényeges hibaszinteket tárt fel. A két fő kiadási területre, a mezőgazdaságra és a kohézióra fogok összpontosítani.
A Számvevőszék becslése szerint a mezőgazdaság és a természeti erőforrások területén a hibaszint valamivel meghaladja a 2008. évit. A Számvevőszék vizsgálata mindkét évre egybehangzóan megállapítja, hogy a rendszerek működése csak részben eredményes. A Számvevőszék a hibakockázat csökkentése érdekében javasolja az adatbázisokban található, a jogosultságok megállapításához és a kifizetések számításához használt adatok minőségének javítását, valamint a földhasználatra és a fenntartásra vonatkozó szabályok tisztázását és érvényesítését.
A költségvetés csaknem egyharmadát kitevő kohézió terén továbbra is az a helyzet, hogy ez az egyetlen olyan költségvetési terület, ahol a becsült hibaszint meghaladja az 5%-ot. A legtöbb feltárt hiba súlyos mulasztásokat takar, a nemzeti hatóságok nem alkalmazzák a közbeszerzési szabályokat, illetve jogosulatlan költségeket térítenek meg. A tagállamok sok hibát észlelhettek és korrigálhattak volna, illetve észlelniük és korrigálniuk kellett volna azokat, mielőtt a Bizottság felé igazolják a kiadásokat, az ellenőrzésből ugyanis kiderül, hogy rendelkeztek az ehhez szükséges információkkal.
Ha az idei eredményeket elemezzük, majd összevetjük őket a tavalyiakkal, a legjelentősebb változás a kohézió terén mutatkozik. Ezzel a Számvevőszék harmadik fő üzenetére térek. A kohéziós kiadások valószínűsíthető, becsült hibaszintje jelentősen alacsonyabb, mint az előző években, továbbá a Számvevőszék becslése szerint a költségvetés egészének hibaszintje is esett az utóbbi években.
Ebből azonban csupán némi óvatossággal vonható le következtetés e terület tendenciájára nézve; a kiadások változó rendszerei miatt a kifizetések összetétele jelentősen változhat egyik évről a másikra - azaz 2009 jelentősen eltérhet 2008-tól. Ráadásul amíg a folyósítások döntő többségét kezelő rendszerek csak részlegesen eredményesek, addig nincs garancia arra, hogy az utóbbi években esést mutató becsült hibaszint tovább csökken.
Most rátérek az utolsó fő üzenetre. A Bizottság visszafizettetésekről és egyéb korrekciókról adott tájékoztatása még nem teljesen megbízható, továbbá érdemben nem összevethető a Számvevőszék által becsült hibaaránnyal.
Több olyan kezdeményezés is elénk került, amely komoly lehetőséget teremt az Európai Unió pénzügyi gazdálkodásának javítására. Az idei éves jelentés megerősíti az Európai Unió pénzügyi gazdálkodásának javításával kapcsolatos kockázatokról és kihívásokról szóló számvevőszéki vélemény következtetéseit, ajánlásait. Kiemelt prioritásként kellene kezelni a kiadások felhasználási színvonalának növelését. A cél elérését segítheti a jogszabályi keret egyszerűsítése, valamint a hibák kockázatát csökkentő költséghatékony ellenőrzési rendszerek bevezetése.
A Bizottság az év elején már ismertette az átdolgozott költségvetési rendelettervezetet. A Számvevőszék nemrégiben készült véleménye megállapítja, hogy ebben számos olyan javaslat található, amelynek segítségével a Bizottság javíthatja az átláthatóságot és a pénzügyi gazdálkodást. Az ágazati jogszabályok egyszerűsítése azonban továbbra is jelentős előrelépést hozhat a kiadások színvonalának emelése terén.
A Bizottság jövőre terjeszti elő a következő programozási időszak fő kiadási területeit érintő szakpolitikákról és programokról szóló jogalkotási javaslatait. A Számvevőszék olyan alapelvek alkalmazását javasolja a kiadási programok felülvizsgálata során, amelyek az európai hozzáadott értéket valószínűvé, a célkitűzéseket világossá, a pályázati rendszereket ésszerű mértékben reálissá és egyszerűvé teszik, továbbá egyértelmű elszámoltathatóságot biztosítanak.
Az európai források optimális elköltésének biztosítása nehéz feladatot ró mindannyiunkra a magunk területén: a Bizottságra a jogalkotási javaslatok előterjesztése és a költségvetés végrehajtása során; a tagállamokra az európai költségvetés mintegy 80%-ának napi szintű irányítása során; a Parlamentre és a Tanácsra jogalkotóként, illetve mentesítő hatóságként; a Számvevőszékre pedig az Unió külső könyvvizsgálójaként.
A Számvevőszék nagy örömmel vállalja saját feladatainak végrehajtását a források rendeltetésszerű és helyes felhasználásának biztosításában.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Két napja Caldeira elnök úrral együtt részt vehettünk a Költségvetési Ellenőrző Bizottság eszmecseréjén, ahol e szakbizottság tagjaival megvitattuk a Számvevőszék éves jelentését. Most a vita fő elemeit, valamint az első körben elhangzott megállapításokat szeretném vázlatosan ismertetni.
Mielőtt azonban a lényegre térnék, szeretném megemlíteni a könyvvizsgáló, a Számvevőszék, valamint a Bizottság ellenőr csapata közötti eredményes párbeszédet, továbbá köszönetet szeretnék mondani Caldeira elnök úrnak a kiváló együttműködésért. Örömömre szolgál, hogy a Számvevőszék elismeri az előrelépést; számos pozitív üzenetet látok; továbbá némi kritikát is, ennélfogva a Bizottság vállalja, hogy a Számvevőszék valamennyi ajánlását alaposan megszívleli.
A Számvevőszék jelentésének fő üzeneteit a Bizottság is irányadónak tekinti akkor, amikor saját munkáját értékeli az EU költségvetésének irányítása terén.
Először is: az éves beszámoló immár harmadik éve kap korlátozás nélküli megerősítő véleményt. A Számvevőszék fenntartás nélkül úgy értékelte, hogy az EU beszámolója valós és tárgyilagos képet nyújt. A Bizottság természetesen rendkívül elégedett ezzel az eredménnyel, amely visszaigazolja számviteli reformunk tartós kihatásait. A Számvevőszék azonban joggal mutat rá egyes gyengeségeinkre is. Számvevőszék nem korlátozza ugyan ezekre hivatkozással a véleményét, a Bizottság mégis eltökélten igyekszik megoldani e gyengeségeket, vállalja napi számviteli gyakorlatának folyamatos továbbfejlesztését. Ami pedig az ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illeti, örömömre szolgál, hogy 2009 során folytatódott a teljes hibaarány csökkenését mutató tendencia.
A teljes költségvetés bevételei és kötelezettségvállalásai minden lényegi vonatkozásban jogszerűek és szabályosak. Az EU-költségvetés terhére teljesített kifizetések több mint 95%-a hibamentes. E megállapítás pozitív jelzés arra nézve, hogy az ellenőrzés még hatékonyabbá tételére irányuló erőfeszítéseink konkrét eredményekkel járnak. Ezeket főként a kohézió területén tapasztalt hibaarány lényeges csökkentésével értük el; az előrelépés a Bizottság fokozott felügyeleti szerepvállalását, a tagállami irányítási és ellenőrzési rendszerek előzetes értékelése terén végzett munkáját dicséri. Egyben a problémák felmerülése esetén a kifizetések leállítását, felfüggesztését előíró szigorú megközelítésünk érdemeit is mutatja.
Végezetül: a Számvevőszék jelentése elismeri, hogy a Bizottság a beszámolóban színvonalasabb tájékoztatást nyújt a visszafizettetésekről. A Bizottság eltökélten végzi a feladatát, ennek újabb jele, hogy nőtt a problémásnak bizonyult projektekkel, illetve a felelős nemzeti hatóságokkal visszafizettetett források értéke. Osztom azonban a Számvevőszék meglátását, miszerint a tagállamok adatszolgáltatása még nem kielégítő, ezért a Bizottság folytatja a munkát a meglévő programok helyzetének rendezése, valamint az új generációs programok és a közös irányítás megfelelő kezelése érdekében.
Maradéktalanul egyetértek Caldeira elnök úr figyelmeztetésével, a jövőben valóban ingadozhat a hibaarány, különösen a kohézió területén. Egyetértek a tagállamok rendszereinek gyengeségeire, illetve a közös irányítással kapcsolatos egyéb problémákra rámutató számvevőszéki megállapításokkal is. Nézetem szerint előremutató a költséghatékony ellenőrzési mechanizmusok kialakítása; a jogosultsági szabályok egyszerűsítése ott, ahol a bonyolultságuk nyilvánvaló hibaforrás; valamint a tagállamok pénzügyi korrekciókra és visszafizettetésekre vonatkozó adatszolgáltatása minőségének javítása.
De ez nem kimerítő felsorolás. A keddi megbeszélésünkön kiderült, hogy más kihívások is várnak ránk, például a legfontosabb pénzügyi szereplők, és különösen a tagállamok nagyobb elszámoltathatóságának megteremtése, valamint költséghatékony, kockázat- és teljesítményalapú ellenőrzéspolitika kidolgozása. A költségvetés felülvizsgálatára készülve továbbá azt szorgalmaztam, hogy a figyelmünket ne a bemeneti adatokra, hanem a hatásra összpontosítsuk, és határozzunk meg világos, mérhető célkitűzéseket, fő teljesítménymutatókat. Tavaly májusban ismertettem a tisztelt Ház Költségvetési Ellenőrző Bizottsága előtt a mentesítésre, ellenőrzésekre és a csalás elleni fellépésre vonatkozó 2010-2014-es programomat. A program nagy vonalakban megfogalmazza azokat a legfontosabb stratégiai célkitűzéseket és konkrét lépéseket, amelyekkel a Bizottság közelebb kíván jutni a Számvevőszék pozitív megbízhatósági nyilatkozatához. A Számvevőszék 2009-es éves jelentése fényében ez a program továbbra is teljes mértékben aktuális a jövőbeni intézkedéseink kapcsán.
Befejezésül örülök annak, hogy a 2009-es éves jelentés alátámasztja erőfeszítéseink eredményességét. Fontos és aktuális bemenő adatokat szolgáltat ahhoz a munkához, amelynek keretében megvizsgáljuk, hogyan tehetjük eredményesebbé, hatékonyabbá az EU költségvetésének pénzügyi irányítását, továbbá vezérfonalként szolgál számunkra az új generációs programok kidolgozása során.
Ingeborg Gräßle
Elnök úr, Caldeira úr, Šemeta úr, hölgyeim és uraim! Nagyon szép nap vár ma ránk, mivel első alkalommal számíthatunk arra, hogy a II. Barroso-Bizottság átlépi a 2%-os határt. Nincs igazán szükségünk az elfogadható hibakockázat meghatározására. A Számvevőszék elénk terjesztett jelentése ezért egyértelműen nagyon jó hírekkel szolgál, különösen azoknak, akik ezzel a területtel foglalkoznak. Egyértelmű, hogy amikor a Bizottság igazi, elszánt erőfeszítést tesz, akkor eredményt is fel tud mutatni.
Ha részletesebben megnézzük az eredményeket, nyilvánvaló, hogy azok részben a rendeletekben bekövetkezett változásoknak tudhatók be. Egyértelműen erről van szó, és a jövőben is ezt az utat kell járnunk. Ha a Bizottság rászánná magát a közbeszerzésről szóló irányelv felülvizsgálatára, és valóban egyszerűsítené a tagállamok állami szerveinek a feladatát, akkor egyértelmű, hogy ezzel a lépéssel jutnánk a legközelebb a pozitív megbízhatósági nyilatkozathoz.
Mindenkinek, aki folyamatosan azt állítja, hogy az európai költségvetést jelentős veszélyek fenyegetik, el szeretném mondani: egyértelműen igaz, hogy az európai kiadásokat a nemzeti kiadásoknál következetesebb ellenőrzés alá kellene vetni. Az európai pénzek felhasználását következetesebb megfigyelés és elszámolás kíséri, mint a nemzeti költségvetések számos területét; ez mindig világosan kiderül, ha egy-egy tagállamba látogatunk, a nemzeti rendelkezéseket ugyanis kizárólag az európai rendeletek miatt vezették be. Egyszerűen arra kell hát ösztönöznünk, arra kell felszólítanunk a tagállamokat, hogy a nemzeti kiadásokat ugyanolyan eljárások keretében ellenőrizzék, mint az európai források felhasználását, és fordítva.
Szeretnék köszönetet mondani a Számvevőszéknek, de azt is el szeretném mondani, hogy számomra csalódást okozott ez az éves jelentés. Már említettem, hogy az éves jelentés lényegesen kevesebb információt tartalmaz, mint korábban. Részletes adatokra van szükségünk a hibaarányokról. Ezt a tájékoztatást mindig megkaptuk a strukturális alapok vonatkozásában, ez azonban idén első ízben nem történt meg. Nem az óvodában vagyunk. Mi itt, a Parlamentben számítunk arra, hogy megkapjuk ezeket az információkat. Ha visszatekintek a Számvevőszék tagjainak részvételével lezajlott meghallgatásra, emlékszem az ígéretükre, hogy szorosan együttműködnek a Parlamenttel. Nem hiszem, hogy jelenleg betartják ezt az ígéretet.
Georgios Stavrakakis
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Üdvözlendőnek tartom az éves jelentést, továbbá gratulálni szeretnék Caldeira elnök úrnak, illetve a Számvevőszék valamennyi tagjának a kiváló munkához. Engedjék meg, hogy külön köszönetet mondjak O'Shea úrnak az ügynökségek kapcsán tapasztalt kiváló együttműködésért.
Parlamentként nekünk elszámoltathatónak kell lennünk az állampolgárok felé, tehát gondoskodnunk kell az adófizetők pénzének megfelelő, átlátható és eredményes felhasználásáról. Arra számítok, hogy a későbbiekben nyilvánosságra hozandó éves jelentések ügynökségekkel kapcsolatos megállapításai az utóbbi évek tendenciáit követik. A helyzet javulóban van, de maradtak még fejlesztendő ellenőrzési rendszerek, kezelendő problémák és kidolgozandó megoldások.
A jelenlegi kiterjedt gazdasági és szociális válság közepette a megfigyelés szerepe minden eddiginél nagyobb, és mi itt, a Parlamentben a Számvevőszékkel együtt elkötelezettek vagyunk a problémák kezelése és megoldása iránt, hogy még jobb eredményeket érhessünk el.
Jorgo Chatzimarkakis
Elnök úr, Šemeta úr, Caldeira úr! Szeretném megköszönni a Számvevőszéknek ezt a jelentést. Az Ön szervezete, Caldeira úr, alapvető jelentőségű szolgáltatást nyújt az európai adófizetők számára. Jó, hogy idén tovább csökkent a hibaarány. Ez a Bizottság reformjának a következménye, amelyet a liberális biztos, Kallas úr fogadtatott el. A kohézió területén jelentős előrelépés történt az előző évhez képest, a mezőgazdaságban pedig mindössze enyhe visszaesés következett be. Nem szabad azonban, hogy a Bizottság most egyszerűen tétlenül hátradőljön. Egyértelművé kell tennünk, hogy az óriási javulás alapja a nagyon szerencsésen kiválasztott minta. Ennélfogva amiatt aggódom, hogy jövőre nem folytatódik e kedvező tendencia. Arra kellene használnunk a Lisszaboni Szerződés szerinti első költségvetési mentesítés adta lendületet, hogy döntő paradigmaváltást vezessünk be.
Ismét egyértelművé szeretném tenni, hogy az idei számvevőszéki jelentés immár a tizenhatodik azok sorában, amelyek összességükben nem hoztak pozitív eredményt. Hogyan vethetünk végre véget ezen a területen a rossz hatékonyságú, pazarló forráselosztásnak, valamint a politikai összejátszásnak?
Előadóként a következőt javaslom: a Bizottságnak először is erőteljesebben be kell avatkoznia nyilvánvaló hibák esetén, ismétlődő hibák esetén pedig fel kell függesztenie a finanszírozást. Hogyan lehetséges, hogy egy olyan, sok évvel ezelőtt csatlakozó tagállamot, mint Görögország, 10 évig nem sújtják szankciókkal annak ellenére, hogy nyilvánvalóan megszegi az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer (IACS) előírásait.
Másodszor, ezentúl nem szabad kettős büntetést kiszabnunk az adófizetőkre. A kedvezményezetteknek a szabályokat sértő módon elosztott EU-források mindössze 10%-kát kell visszafizetniük. Az 50:50-es szabály alapján az összeg felét a tagállamoknak kell visszafizetniük a nemzeti költségvetés terhére. Ez sértés az adófizetőkre nézve. Engedjék meg, hogy néhány számot említsek. A kohézió területén 1994 és 2006 között elképesztő összeget, 7,7 milliárd eurót osztottak el szabálytalanul a tagállamok között. Ezt maga a Bizottság tette most közzé. Ebből mindössze 709 millió eurót, egy nagyságrenddel kevesebbet fizettek vissza. Az adat helyessége csak valószínűsíthető, a tagállamok ugyanis nincsenek abban a helyzetben, hogy pontos számításokat tudnának adni. Ezt a Számvevőszék is megerősítette.
Harmadsorban, végül is minden tagállam köteles nemzeti irányítási nyilatkozat kiállítani és benyújtani. Negyedsorban, a Bizottságnak politikailag elszámoltathatónak kell lennie. Ezért akarjuk, hogy legalább Barroso úr aláírja a tevékenységekről szóló éves összefoglaló jelentést. Ezen kívül a Lisszaboni Szerződésben előírt értékelő jelentésre is igényt tartunk.
Vannak fejlesztendő dolgok. Összességében nagyon köszönöm a Számvevőszéknek ezt a jelentést.
Bart Staes
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Az éves jelentést olvasva olyan érzésem támadt, mintha ezt már olvastam volna valahol, mintha egy, az évek során többször olvasott anyagot olvasnék újra. Először is túl sok lényeges hiba fordul elő a mezőgazdaságban, a Kohéziós Alapnál, a kutatás-fejlesztésben, a külső támogatásoknál, a fejlesztési együttműködésben, valamint az oktatás terén. Másodszor, a felügyeleti és ellenőrzési rendszerek csak részben működtek eredményesen az indokolatlan, illetve jogosulatlan költségek térítésének megakadályozásában, korrigálásában.
Hölgyeim és uraim! Még mindig azzal az alapvető problémával állunk szemben, hogy a tagállamok nem végzik el a feladatukat, azaz nem figyelik megfelelően a kedvezményezetteknek kifizetett pénzeket. Itt az európai költségvetés 80%-áról van szó. Egy másik, továbbra is alapvető probléma az, hogy a Bizottság nem tesz eleget annak érdekében, hogy megfigyelje ezen a területen a tagállamokat.
Ezért én helyeslem az előadó stratégiáját, amely szerint egyfelől megköveteljük, hogy a nemzeti irányítási nyilatkozatokat a pénzügyminiszterek írják alá, másrészt hogy a Bizottság végre lépjen fel a szabályokat megsértő tagállamok ellen, és szükség esetén kemény szankciókkal sújtsa őket: pénzügyi szankcióként például tartsa vissza a támogatásokat. Nézetem szerint ezt az utat kell követnünk.
Ryszard Czarnecki
Elnök úr! A Számvevőszék egyfajta nagy főfelügyelő, mondhatni, rendőr, barátságos rendőr, bár néha az a benyomásom, hogy szemet huny, túl jóságos, túl jóindulatú az általa felügyelt intézményekkel. A jelentés megállapítása, a Számvevőszék következtetése így hangzik: "jó, de nem tökéletes”.
Az a benyomásom, hogy sok európai pesszimistább a Számvevőszéknél. A Számvevőszéknek nagyobb szerepet kell játszania, hitelesnek kell lennie ahhoz, hogy az európai intézmények is hitelessé váljanak az adófizetők, a szavazók szemében. Ahhoz azonban, hogy a Számvevőszék hiteles legyen, valóban nagyon alaposnak kell lennie, hiszen ma a Számvevőszék azt mondja: örül, hogy a pohár 95%-ig tele van; miközben úgy gondolom, sok adófizető azt kérdezi majd: "de miért üres 5%-ban?” Annál is inkább, mert széles körben elterjedt meggyőződés, hogy nem csak 5%-ban üres. Az egyik megállapítással határozottan egyetértek - az európai szintű felügyelet néha talán részletesebb, mint a tagállamoké, és felszólítom a Számvevőszéket, hogy fokozottabban felügyelje a tagállamokat, mert a pénzek itt gyakorta egész egyszerűen eltűnnek a süllyesztőben.
Søren Bo Søndergaard
Elnök úr! Szeretném megköszönni a Számvevőszéknek a kiváló jelentést. Ahogy hallottuk, összességében csökkent a hibák száma. Ezt meg hogyan értelmezzük? Az értelmezés véleményem szerint két dolog függvénye: azon múlik, miből indulunk ki, és mik az elvárásaink. A kiindulási helyzet borzasztóan gyenge. 2008-ban több milliárd eurót fizettek ki a szabálytalanul. Az elvárás tehát az volt, hogy nem pusztán javítani kell az eredményt, hanem minden területen jelentős javulást kell elérni.
Nos, bekövetkezett ez? Igen, a kohézió területén egyértelműen csökkentek a kifizetési hibák, és ez annak ellenére jó, hogy a hibaszint továbbra is elfogadhatatlanul magas. Más területeken azonban valójában emelkedés tapasztalható, ez pedig egész egyszerűen nem elég jó.
Minap a Költségvetési Ellenőrző Bizottságban Šemeta biztos úr azt állította, és ma ismét azt állítja, hogy a hibák számában bekövetkezett csökkenés a Bizottság erőfeszítéseinek köszönhető. Ezzel semmi gondom. Készséggel a Bizottságnak tulajdonítom az érdemet. Ez esetben viszont az is világos, ki lesz a felelős, ha növőre megnő a hibaarány. Kérem, tekintse ezt kihívásnak.
Marta Andreasen
az EFD képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Az ellenőrök az utóbbi 16 év során évről évre megtagadták a költségvetés több mint 90%-ának hitelesítését, s ez alól az idei év sem kivétel. Hibákról beszélnek, de az általuk feltárt szabálytalanságok jellege messze túlmutat a tévedésen. Elég, ha annyit mondok, hogy egy ilyen helyzet a magánszektorban a társaság felszámolásához, az igazgatók elítéléséhez vezetne.
Tény, hogy törvénytelenül költötték el az adófizetők pénzét. Idén azt állítják az ellenőrök, hogy legalább 6 milliárd fontot nem lett volna szabad kifizetni. Mi a probléma lényege? A felelősség hiánya.
A Bizottság és az ellenőrök szokás szerint a tagállamokat hibáztatják majd, valójában azonban a Bizottságnál történt mulasztás, ugyanis hiányoznak a megfelelő ellenőrzések. A Bizottság van a legalkalmasabb helyzetben ahhoz, hogy meghatározza a szabályokat, és szankcionálja a szabálysértőket, ám ezt mindvégig elmulasztotta, és ez a Parlament felelőssége is, mivel évről évre elfogadta ezt a helyzetet, miközben folyamatosan a költségvetés növelését kéri.
Egyáltalán nincs már arra remény, hogy az ellenőrök valaha hitelesítik az EU költségvetését. Jelen pillanatban az adófizetők pénzét csak úgy védhetjük meg, hogy drasztikusan csökkentjük az EU költségvetését.
Most a brit miniszterelnökhöz szeretnék szólni. Cameron úr, a 2011-es EU-költségvetés 2,9%-os növekedésének elfogadásával Ön csúfos kudarcot vallott. A brit adófizetők nevében ezennel arra kérem, hogy álljon a 2011-es költségvetés jelentős csökkentését követelők élére.
Martin Ehrenhauser
(DE) Elnök úr! Igaz, hogy a kohézió területén jelentősen csökkent a hibaarány, a 2007-es 54%-ról 2009-ben 36%-ra esett vissza. Ez valóban így van. Ez tény, még én is kénytelen vagyok elismerni. Ahogy azonban az előadó is elmondta, ha közelebbről megvizsgáljuk, hogyan keletkeztek ezek a számok, nyilvánvalóvá válik, hogy összehasonlító alapon kell őket értelmezni. Az is tény, hogy a Számvevőszék jelentése szerint a kohézió terén eredménytelenül működnek az ellenőrzési rendszerek. Tény az is, hogy a pénzek legalább 3%-át egyáltalán nem lett volna szabad kifizetni. Ez pedig azt jelenti, hogy többek között Hahn úrnak is sok feladata lesz ennek a szakterületnek a rendbetételével.
Véleményem szerint egyértelmű visszalépés, hogy a mezőgazdaság területén nőttek a hibaarányok. Továbbá nem számít hibának a pazarlás, ha például milliárdosoknak adják a bányászati támogatást.
Már említettem a szakbizottságban, hogy nem kaptam választ sem a Számvevőszéktől, sem a Bizottságtól a duplán kifizetett szociális ellátások ügyében. Megismétlem a kérdést: Ez esetben ki hibázott? Visszafizetik-e a pénzt, és mekkora az érintett összeg? Végezetül el szeretném mondani a jövőre nézve, hogy a Számvevőszéknek nemcsak a kifizetések jogszerűségét, hanem azok költséghatékonyságát és eredményességét is ellenőriznie kell.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Először is szeretném megköszönni Victor Caldeirának ezt a világos jelentést a Bizottság tevékenységéről, valamint a 2009-es költségvetés végrehajtásáról. Másodszor, mindjárt az elején szeretnék egyértelművé tenni egy számunkra létfontosságú dolgot: bennünket, parlamenti képviselőket ötévente választanak az európai polgárok, akik az adókat és illetékeket is fizetik, így végső soron ők adják össze ezt a költségvetést. Az ő szempontjukból - hiszen rendszeresen hazautazunk, és találkozunk velük - a 2009-es költségvetés végrehajtása nem tekinthető sikeresnek. Engedjék meg, hogy ennek mindössze két okát megemlítsem.
Először is, a nemzeti irányítási nyilatkozatok mögött nem áll politikai támogatás. Vagyis sem a pénzügyminiszter, sem a miniszterelnök nem írja őket alá. Következésképpen nem tudjuk, ki vállal felelősséget ezekért a nemzeti irányítási nyilatkozatokért, sem azt, hogy mennyire érthetőek és pontosak. Ez gyakorlatilag előkészíti a terepet a hamis vagy legalábbis hiányos adatszolgáltatáshoz.
Másodszor, ahol hibásan gazdálkodtak az európai forrásokkal, ott a tagállamnak vissza kell fizetnie a pénzt a Bizottság számára. Vagyis Európa polgárai egyrészt befizetik a pénzt az európai költségvetésbe, másrészt igazi lúzerként a nemzeti költségvetés veszteségét is fedezik. Az Európai Unió polgárai tehát kétszer fizetnek az európai források kezelésében elkövetett hibákért, tévedésekért, sőt csalásokért.
Harmadsorban, én támogatom a Bizottságot és az Európai Számvevőszéket. Én is a Számvevőszék és a tagállamok ellenőrző testületei közötti szorosabb kapcsolatok híve vagyok. Azt hiszem, ha azt akarjuk, hogy több pénz legyen a költségvetésben, akkor elsősorban jobban kell elköltenünk azt a pénzt, amivel rendelkezünk. A rendelkezésünkre álló pénzt akkor tudjuk hatékonyabban felhasználni, ha először felmérjük, hol vannak a problémák, és hogyan tudjuk megoldani azokat.
Luigi de Magistris
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Azt hiszem, hogy ha most a hibaszint csökkenéséről beszélhetünk, azt a Számvevőszék szaktudásának, függetlenségének és profizmusának köszönhetjük, és szeretném ezt Caldeira elnök úr tudomására hozni.
Úgy hiszem, hogy ebben az előrelépésben a Bizottság mellett fontos szerepe volt a Parlamentnek is, és különösen a Költségvetési Ellenőrző Bizottságnak, amely az átláthatóság, valamint a közpénzek eredményes és hatékony felhasználása mellett szállt síkra.
Továbbra is keresnünk kell azonban a fejlődés lehetőségét, mert még mindig túl sok minden nincs rendben, különösen az olyan rendkívül kényes területen, mint a mezőgazdaság és a kohézió, továbbá gyakorta aggasztó hibaarányok jelentkeznek a szerződéskötések és túlszámlázások terén, ahol rengeteg a csalás. Úgy hiszem, hogy csökkentenünk kell a bürokráciát, az értelmetlen papírmunkát, és e helyett kisszámú, világos szabályt kell bevezetnünk, hogy a korrupció járványos méreteit mutató ágazatokban nagyon világosan és eltökélten nemet mondhassunk a csalás minden formájára.
Egy másik fontos tényező az OLAF, a Csalás Elleni Hivatal szerepének kialakítása a csalás és a korrupció minden formája elleni küzdelem frontján. Egy újabb vonatkozás, amelyet nem mulaszthatunk el hangsúlyozni - ezt nemrég a Költségvetési Ellenőrző Bizottság egy olaszországi látogatása során is tapasztaltuk -, hogy a közpénzekre a szervezett bűnözés és a korrupció különböző formái is komoly fenyegetést jelentenek. Ebből a szempontból tehát létfontosságú az OLAF szerepe, csakúgy mint a tagállamok, a Bizottság és a Parlament közötti együttműködésé.
Egy másik, határozottan létfontosságú dolog - úgy hiszem -, hogy a Bizottságnak erősíteni kell a tagállamoktól való függetlenségét. Úgy hiszem, zárolnunk kell a pénzeket, hogy megakadályozzuk az ilyen magatartás ismétlődését, különösen azokban az államokban, amelyekben évek óta súlyos hibák - és itt nem a kisebb hibákra gondolok -, valamint nagyszabású csalások zajlanak.
Az Európai Parlament és az európai intézmények hitelességét nagymértékben meghatározza az, hogy mennyire átláthatóan, mennyire szabályosan használják fel a közpénzeket. Ennélfogva úgy hiszem, hogy van mit javítanunk ezen a téren.
Peter van Dalen
(NL) Elnök asszony! Bár a Számvevőszék megállapítja, hogy javult az európai kiadások elszámoltathatósága, nem adott teljes körű megbízhatósági nyilatkozatot a kiadásokról. Ennek oka részben az, hogy miközben valóban némi javulás mutatkozik a második legnagyobb tétel, a kohézió területén, a projektek mintegy 40%-ában még mindig hibák találhatók. Így aztán a 35 milliárd eurós teljes költségvetésből 2 milliárd euróról nem állt módjukban megbízhatósági nyilatkozatot kiállítani. Én ezt elfogadhatatlannak tartom; különösen a Bizottság feladata, hogy alaposan kivizsgálja, hogyan fordulhattak elő ezek a hibák, és hogyan lehet a számukat csökkenteni. Ez kiemelten fontos a 2009-es költségvetés mentesítésének elbírálásakor.
Tegnap Engwirda úr, a Számvevőszék tagja úgy nyilatkozott, hogy a hibák elsősorban az eljárások összetettségéből adódnak. Ez ismét rámutat arra, hogy Európát feltétlenül egyszerűbbé és átláthatóbbá kell tennünk. Ha ez nem történik meg, akkor állampolgáraink továbbra is bonyolultnak és tőlük távol állónak látják majd Európát.
(A felszólaló a 149. cikk (8) bekezdése szerint hozzájárul egy kék kártyával jelzett kérdés megválaszolásához.)
Jens Geier
(DE) Elnök asszony! Meg szeretném kérdezni van Dalen úrtól, tisztában van-e azzal, hogy ezek a magas százalékszámok a minta százalékára vonatkoznak. Vagyis nem a kifizetések 36%-a hibás, hanem a mintában szereplő kifizetések 36%-a. Ha ezt az egészre vetítjük, akkor a Kohéziós Alap esetében legalább 5% az eredmény. Következésképp az Ön által említett milliárdok helytelen összegek. Tisztában van Ön ezzel?
Peter van Dalen
(NL) Elnök asszony! Ezt teljes mértékben megértettem. Nekem valójában azzal van gondom, hogy több milliárd euróról nem adható ki megbízhatósági nyilatkozat, ezért kértem a Bizottságot, hogy alaposan vizsgálja ki az ügyet, és azt is, hogyan javíthatunk ezen az állapoton. Szerencsére a biztos úr az iménti beszédében már jelezte, hogy ilyen vizsgálatot indít, és hogy komolyan veszi az ügyet.
Franz Obermayr
(DE) Elnök asszony! Az Európai Számvevőszék becslése szerint 2009-ben 6 millió euró tűnt el az európai költségvetésből hanyagság, szakszerűtlen irányítás, csalás, tudatlanság, valamint az ellenőrzések hiánya miatt. A Számvevőszék feltárta azt a botrányos tényt, hogy az EU tisztviselőinek mintegy 40%-a a rendes családi juttatások dupláját kapja. Görögország ismét problémákat okoz. Nem elég, hogy a többi tagállamnak több milliárdos mentőcsomaggal kellett kihúznia a bajból, ráadásul még a támogatásokkal kapcsolatos csalásokban is élen jár. Elég, ha azt nézzük, mennyi erdős terület után igényelt Görögország zöldterületekre járó támogatást, és máris érzékelhetővé válik viselkedésének arcátlansága.
A helyzet természetesen különösen rossz a regionális támogatások terén. Ahogyan az előttem szóló is elmondta, a vizsgált kifizetések 36%-a hibásan történt, és ez már önmagában is elég rossz. Ezért felszólítjuk Hahn urat, hogy drasztikus intézkedéseket foganatosítson e nagyon fontos szakterületen. Nincs felesleges, osztogatni való pénzünk.
Végezetül szeretnék köszönetet mondani a Számvevőszék elkötelezetten dolgozó alkalmazottainak. Ők máris erősen motiváltak, ám nekünk, politikusoknak arra kell bíztatnunk őket, hogy még alaposabban végezzék az ellenőrzéseket. Politikusként módunkban áll iránymutatásokat összeállítani és végrehajtani.
Jan Olbrycht
(PL) Hölgyeim és uraim! Azt gondolom, hogy a jelentés megvitatása során arra is oda kell figyelnünk, hogy kellő pontossággal fogalmazzunk, hiszen gyakran hibákról, szabálytalanságokról, illetve sikkasztásról van szó. A jelentésből teljesen világosan kiderül, hogy a kohéziós politika területén egyértelműen csökkent a hibaarány. 5% körüli értéken van, így ezzel összefüggésben nem beszélhetünk 20, 30, illetve 40%-os hibaarányról, így ugyanis csak összezavarjuk a teljes képet. Itt, ezen a kétségkívül bonyolult - mivel a tagállamokkal közösen irányított - szakpolitikai területen egyértelmű javulást tapasztalhatunk. Mindannyiunk problémája, hogy hogyan javíthatjuk e szakpolitikai terület teljesítményét, ez a terület ugyanis a szerkezeti felépítése miatt rendkívül bonyolult, nagyon sok munkát igényel, ám óriási hozzáadott értéket is képvisel. Változóban van a helyzet, és ezt elégedetten kellene nyugtázni, kedvező hangnemben kellene róla nyilatkozni.
Szeretném azonban felhívni a figyelmet a jelentés egy bizonyos zavaró szakaszára, amelyet most idézek: "A Számvevőszék ezt tekintetbe véve megállapítja, hogy becsült hibaarányait nem lehet érdemben összehasonlítani a Bizottság által adott, pénzügyi korrekciókra és visszafizettetésekre vonatkozó adatokkal.” Úgy gondolom, hogy ez nagyon fontos kijelentés, nagy jelentőségű a jövőre nézve, nem szeretnénk ugyanis olyan helyzetet kialakítani, amelyben a Számvevőszék megállapítja, hogy nem tud megegyezni a Bizottsággal az eredményekről. További munkára van szükség, és ez az ügy is magyarázatra szorul.
Christel Schaldemose
(DA) Elnök asszony! Szeretném megköszönni a Számvevőszéknek, hogy ismét kiváló eszközt adott számunkra az EU-források felhasználásának értékeléséhez. Szerencsére megerősíthetjük, hogy jó irányba haladunk, bár még sok probléma maradt. Mivel azonban jó irányba haladnak a dolgok, úgy gondolom, érdemes ezt kihasználva közelebbről megvizsgálni, mi legyen a következő lépés. Ha például az igazgatási kiadások helyzetét nézzük, akkor eredményes ellenőrzési rendszert láthatunk néhány hibával. Ez azonban véleményem szerint nem elég. Arra is kell némi időt szánnunk, hogy megvizsgáljuk, tényleg helyesen használjuk-e fel a pénzt.
Az igazgatási kiadások a bérköltségből, az épületekkel kapcsolatos kiadásokból és más hasonlókból állnak. E tekintetben érdemes feltenni magunknak a kérdést, hogy vajon elég értéket kapunk-e a bérköltségekért cserébe. Megfelelően hasznosítjuk a pénzt az épületgazdálkodásban és egyéb területeken? Azt hiszem, most egy lépéssel tovább kell vinnünk a vitát, meg kell vitatnunk azt a kérdést, hogy elég hatékony-e a gazdálkodás, és sokkal jobban át kell látnunk ezt a területet. Ezért arra szólítom fel nemcsak az Európai Parlamentet, hanem a Bizottságot is, hogy mutasson némi hajlandóságot a nagyobb átláthatóság biztosítására és a vitában való részvételre.
Andrea Češková
(CS) Már második alkalommal kerül vitára az Európai Unió éves beszámolója a plenáris ülésen. Először is őszintén szeretném megköszönni da Silva Caldeira úrnak és csapatának az általuk elvégzett munkát. Másrészt meglepett az a hibaszint, amely ismét megjelent a költségvetési kiadások csaknem 92%-ában, az igazgatási kiadások és a gazdasági terület kivételével az összes fejezetben. Szeretném megkérdezni, milyen mértékben felelősek ezekért a hibákért a tagállamok, és milyen mértékben felel értük a Bizottság által végzett hiányos ellenőrzés?
A jelentés erre azt a választ adja, hogy a tagállamok jelenlegi ellenőrzési rendszereiben számos hiányosság található. Azt hiszem, leginkább nagyobb együttműködésre és nyitottságra van szükség a tagállamok részéről ahhoz, hogy megelőzhessük az ilyen nagyarányú hibákat.
Tamás Deutsch
(HU) Tisztelt elnök úr! Tisztelt képviselőtársaim! Kedves kollegák! Az Európai Számvevőszék színvonalas munkát végzett az Unió 2009-es költségvetésének ellenőrzésével kapcsolatos jelentésének elkészítése kapcsán, ezért elismerés illeti Caldeira elnök úr, illetve az Európai Számvevőszék tagjainak a munkáját, tevékenységét. Egyetértek azokkal a kollegákkal, akik azt mondják, hogy a jelentés világosan és egyértelműen megmutatja, hogy az uniós források fölhasználását illetően a tendencia javuló, a hibaarány összességében csökkenő. Ugyanakkor a jelentésből világos és egyértelmű következtetéseket kell levonnunk a tekintetben, hogy nekünk itt, a Parlamentben, a Bizottságban, az Unió más intézményeiben mit kell csinálni.
A csökkenő hibaarány is nem kevesebbet jelent, mintsem hogy az Európai Számvevőszék azt mondja, hogy több milliárd eurónyi uniós forrás felhasználása hibás, szabálytalan, esetleg bűncselekmény elkövetésének a gyanúját is felvetheti. Mindez azt jelenti, hogy lépni kell. A lépések közül én azt szeretném kiemelni, hogy rendkívül fontosnak tartom, hogy az elkövetkezendő időszakban az Európai Számvevőszék országokra lebontva mutassa meg, hogy az uniós források felhasználása tekintetében melyik országban milyen mértékű a hibaarány, milyen színvonalú az adott országban az ellenőrzési mechanizmus működése. Ezzel is segíthetjük a hibaarány további csökkentését.
Inés Ayala Sender
(ES) Elnök asszony! Megismétlem, hogy üdvözlendőnek tartjuk a Számvevőszék, a Bizottság, és természetesen a Parlament közötti intenzív párbeszéd eredményeképpen megvalósult előrelépéseket. Az idei jelentés azt is jelzi azonban, hogy nem ülhetünk nyugodtan a babérjainkon, és hogy meg kell őriznünk az éberségünket.
Nagyon pozitívnak gondolom da Silva Caldeira úr jövőbeni együttműködésre vonatkozó javaslatát is a költségvetési rendelet fontos vonatkozásainak továbbfejlesztése és egyszerűsítése tekintetében; ugyancsak igen pozitívnak tartom az új jogalkotási javaslatokat is, amelyeken talán együtt dolgozhatnánk a siker érdekében.
Ami a többi intézményt illeti, nagyon oda fogok figyelni a Tanács működési költségeinek minden vonatkozására, különösen a SESAME rendszerre, amely konkrétan kitér arra, hogy tovább kell fejleszteni a Tanács költségvetés-előrejelzését, továbbá kitér egyes vonatkozásokra az európai ombudsman és az európai adatvédelmi biztos kapcsán, akiknek a költségvetése a jelek szerint komoly mértékben lecsökkent. Engem azonban az a tudomásunkra jutott eset is érdekel, hogy a Gazdasági és Szociális Bizottsággal kapcsolatban átadtak egy ügyet az Európai Csalás Elleni Hivatalnak. Ezenkívül érdekelne, mi a véleményük arról, hogy 2009 és 2010 között jelentős létszámnövekedés következett be a Régiók Bizottságában.
Iliana Ivanova
(BG) Hölgyeim és uraim! Létfontosságú, hogy hangsúlyozzuk: a Számvevőszék következtetései elismerik a Bizottság előrelépését az európai források felhasználásának ellenőrzése terén. Ugyanakkor remélem, hogy az Európai Parlament mentesítési jelentéseiben évek óta ismételt ajánlásokat és javaslatokat tényleg figyelembe veszik, különösen azokon a területeken, ahol még mindig magas a szabálytalanságok szintje. A Számvevőszék által számunkra adott tájékoztatás minőségének is jobbnak kellene lennie. Azt hiszem, tényleg meg kellene kapnunk azokat a pontos számokat és szabálytalansági szinteket, amelyeknek ismeretére szükségünk van.
Jó hír 2009-ről, hogy tavalyhoz képest jelentősen visszaesett a szabálytalanságok szintje a kohéziós politika terén. A nagy kérdés azonban továbbra is az, hogy fenntartható-e hosszabb ideig ez a csökkenés, vagy egyszerűen csak az ellenőrzésre kiválasztott országok miatti hullámvölgyről van szó.
Ettől függetlenül még megoldatlan kérdések maradnak napirenden a szabálytalanságokkal kapcsolatban olyan területeken, mint a külső támogatások, a fejlesztés és bővítés, a mezőgazdaság, a kutatás, az energia és a közlekedés, az oktatás, illetve az állampolgársággal kapcsolatos ügyek.
Biztosítani kívánom a Számvevőszéket, a Bizottságot és a Tanácsot arról, hogy a következő hónapok során az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottságában végzett munkánk széles körben és alapvetően arra irányul majd, hogy hatékonyabbá váljon az európai források kezelése.
Továbbra is azokat a feladatokat hangsúlyozzuk majd, amelyeket e tekintetben az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak kell vállalniuk és szigorúan betartaniuk, továbbá hangsúlyozzuk a szabálysértőkkel szemben alkalmazandó intézkedések fontosságát, hogy valóban eredményt érhessünk el az európai adófizetők pénzének védelmében.
Jens Geier
(DE) Elnök asszony, Caldeira úr, Šemeta úr! A kohéziós politika az EU költségvetésének beteg embere. Tavaly az intenzív osztályon volt, idén már lábadozik. Viszont még messze nem gyógyult meg teljesen, bármikor visszaeshet. A kohéziós politika kifizetéseinek több mint 5%-a hibás, 3%-ot pedig egyáltalán nem lett volna szabad kifizetni. Ez mintegy 700 millió eurót tesz ki. E hibás kifizetések nagy részét megakadályozhatták volna a tagállamok. A közbeszerzésben és a kohéziós források kifizetésében továbbra is hibák vannak, a Bizottság által elfogadott jelenlegi ellenőrzési rendszerek ellenére. Még egyszer alaposan meg kell vizsgálnunk ezeket az ellenőrzési rendszereket. Hazámban, Németországban az derül ki a mintákból, hogy csak részlegesen eredményesek a vizsgált ellenőrzési rendszerek.
A költségvetési gazdálkodás a Bizottság felelősségi körébe tartozik. A hazánkban megvitathatjuk ezt az ellentmondást - hogy tudniillik a tagállamokban elkövetett hibákért a Bizottság felel -, elmagyarázhatjuk a médiában, elmondhatjuk az állampolgárainknak. Politikai értelemben azonban a Bizottság feladata, hogy megoldja ezt a tagállami problémát. Šemeta úr! Át kell vennie az irányítást ezen a területen, és mi támogatni fogjuk Önt ebben.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Elnök asszony, a Bizottság és a Számvevőszék tisztelt képviselői! Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) képviselőcsoport regionális politikáért felelős koordinátoraként szeretnék Önökhöz szólni.
A hibaarányok javulásából úgy látom, hogy a kohéziós területen egyértelmű előrelépés történt. Most jelentkezik a hatása a 2007-2013-as időszakra elfogadott új rendeleteknek és azoknak az intézkedési terveknek, amelyeket erősen szorgalmazott nemcsak a Parlament, hanem a jelenlegi és az előző Bizottság is. A problémák, hibák legnagyobb része a közbeszerzés területén található. A hibaarány jelenleg igen magas szintjét éppen az európai jogszabályok tagállami jogszabályokba átültetése és végrehajtása okozza.
Ezért arra kérem a biztosokat, hogy olyan intézkedési tervet alkossanak, amely egyebek közt nyomást gyakorol a tagállamokra, illetve támogatja őket a közbeszerzés területén. Múlt héten én vezethettem a Romániába látogató európai parlamenti küldöttséget, és láthattuk, hogyan küszködnek ezzel, milyen nehézségeket kell megoldaniuk. Nagyon nagyot léphetnénk itt előre.
Végezetül: én magam is erősen támogatom a nemzeti irányítási nyilatkozatok ügyét, vagyis azt, hogy a tagállamoktól pénzügyi nyilatkozatokat kérjünk, ugyanis éppen nemzeti szinten található a hibák legnagyobb része.
Derek Vaughan
Elnök asszony! A lehető legpozitívabban szeretnék nyilatkozni erről a jelentésről, mivel minden körülmények között hiszem, hogy fokozott ellenőrzéssel kell javítanunk a dolgok állásán, továbbá tanulnunk kell a tévedéseinkből. Számos példát tudok arra, hogy ezt a Bizottság, a tagállamok és a kedvezményezettek végezhetik el, ők érhetnek el javulást például a mezőgazdaság helyzetében. A Bizottság folyton változó követelményei nehézséget jelentenek mind a tagállamoknak, mind a kedvezményezetteknek; Wales-ben állandóan ezt mondják nekem. A jogosulatlan földterületek utáni igénylések számának csökkentése érdekében a Bizottság olyan jogszabályt is alkothatna, amely az EU egésze számára világosan meghatározza az aktív mezőgazdasági termelő fogalmát, és aztán a tagállamok ezt a meghatározást használhatnák, szemben a mai helyzettel, amikor némi mérlegelési jogkörrel rendelkeznek. Végül, a közelgő KAP-reform kiváló lehetőséget kínál a folyamatok egyszerűsítésére annak érdekében, hogy az európai forrásokért cserébe valódi értéket kapjunk, és a jövőben is támogatásban tudjuk részesíteni az egyéni, illetve csoportos igénylőket.
Andrzej Grzyb
(PL) Elnök asszony! Az Európai Számvevőszék munkája nyomán bemutatott jelentés mindig kiváló tájékoztatást nyújt számunkra, lehetővé teszi az összehasonlítást a múltbeli állapot és a kívánatos jövőbeli állapot eléréséhez szükséges intézkedések között. Milyen általános következtetést lehet ebből levonni? Úgy tűnik, hogy kevesebb lényeges hibát találunk ott, ahol kevésbé bonyolultak az eljárások, és könnyebb felhasználni a forrásokat. Minél bonyolultabb ugyanis a szakpolitika, annál jelentősebb a hibaszint, sőt néha a szabálytalanságok száma is megnő. Ennek egyik példája a kohéziós politika, amely szintén nagyon fontos az Európai Unió számára. Itt megállapították, hogy az Unió agrárpolitikájában magas a hibaarány, ám kevesebb a hiba ott, ahol egyszerűsödtek a forrásfelhasználás szabályai.
Szeretném felhívni a figyelmet a nemzeti felügyeleti szervekkel való együttműködés jelentőségére, de egyben - erről ugyanis nem esett szó - a nemzeti parlamentekkel, és különösen az európai ügyekkel foglalkozó, költségvetési és költségvetési ellenőrző bizottságokkal való együttműködés jelentőségére is. Jómagam a lengyel nemzeti parlament képviselője voltam, amikor megkezdtük az Európai Számvevőszéktől kapott információk feldolgozását; ezt nagyon szívesen fogadták a képviselők.
Karin Kadenbach
(DE) Elnök asszony! Szeretnék őszinte köszönetet mondani a Számvevőszéknek. Ez a jelentés ékes bizonyítéka annak, hogy folyamatosan javul az ellenőrzés. Nem feltétlenül aggódom a kiemelt hibaarányok miatt, mert úgy hiszem, hogy az ellenőrzés egy tanulás útján tökéletesedő rendszer. Egyre közelebbről vizsgáljuk a problémákat, és - hála az égnek - egyre több hibát tárunk fel. Az a feladatunk, hogy együttműködjünk, és a jövőben elkerüljük ezeket a problémákat. Ezért aztán mindenki figyelmét szeretném ismét felhívni a tegnap ismertetett ötödik kohéziós jelentésre. A Bizottság minden résztvevőt arra kér, hogy nyilvánítson véleményt a dokumentumban felvetett kérdésekről. Nagy lehetőség ez arra, hogy lefektessük a jövőbeni támogatási rendszer alapját, amely biztosítja egyrészt, hogy könnyebben hozzá lehessen jutni ezen a területen a támogatásokhoz, egyszerűbb legyen a hozzáférés, csökkenjen a bürokrácia, másrészt hogy szigorúan ellenőrizzük a források, azaz az adófizetők pénzének felhasználását.
Ennélfogva minden résztvevőtől azt kérem, hogy tegyen eleget a Bizottság kérésének. Mi itt, a Parlamentben természetesen meg fogjuk ezt tenni.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök asszony! A mai vita azt bizonyítja, hogy 2009-ben további előrelépést sikerült elérni az európai költségvetés irányítása terén. Külső ellenőrző szervünk, a Számvevőszék egyértelmű véleménye a beszámolóról, illetve a költségvetés egészének eddigi legalacsonyabb hibaaránya megerősíti azt, hogy a Bizottság helyes döntéseket hozott, és megfelelő intézkedésekre tett javaslatot a jelenlegi pénzügyi időszak programjainak teljesítményjavítása érdekében.
A Számvevőszék azokat a területeket is kiemeli, ahol minden pénzügyi szereplő részéről további előrelépésre van szükség. Természetesen a Bizottságra, valamint a tagállamok pénzügyi szereplőire gondolok, amelyek közös irányítással kapcsolatos kötelezettségeit és felelősségét egyértelműen megerősítette az Európai Unió működéséről szóló új szerződés.
Önök közül sokan említették itt a tagállamok ellen alkalmazandó szankciókat, és meg kell mondanom, hogy ezeket a Bizottság igen szigorúan alkalmazza. Jelenleg éppen folyamatban van 40 kohéziós program 1,75 milliárd eurónyi forrásának felfüggesztése, illetve leállítása. Ez óriási összeg, ám még ennél is fontosabb, hogy 2010-ben az intézkedések száma csaknem kétszeresére nőtt 2009-hez képest. Épp múlt pénteken döntöttünk több mint 578 millió eurónyi nem megfelelően felhasznált mezőgazdasági forrás visszahívásáról; tehát valóban szigorúan alkalmazzuk ezeket a szankciókat, és a jövőben is ez a szándékunk. Továbbá azt is láthatják a Számvevőszék jelentéséből, hogy a visszafizettetések és pénzügyi korrekciók szintje az évek során jelentősen megnőtt, 2009-ben elérte a 3,3 milliárd eurót. Ez is igen jelentős összeg, és az a szándékunk, hogy folytatjuk ezt a politikát, és szükség esetén igen szigorú szankciókkal élünk.
A Számvevőszék jelentése és a most induló mentesítési eljárás nemcsak a jelenlegi programok gyengeségeinek megoldásában segít, hanem abban az értelemben is hasznos lesz, hogy levonhatjuk a tanulságokat, és hasznosíthatjuk azokat az új generációs programokban. A Számvevőszék helyesen mutat rá a követendő irányra, azaz természetesen a beszerzési szabályok egyszerűsítésére és továbbfejlesztésére, igaz ugyanis, hogy a hibák döntő többsége a beszerzési szabályok jogosultsági kritériumainak megsértéséből adódik. Le kell vonnunk ebből a tanulságot, és a Bizottság készen áll erre. Megvalósítja a Számvevőszék ajánlásait, és örömmel várja az eredményes mentesítési eljárást.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
a Számvevőszék elnöke. - Elnök asszony, tisztelt képviselők! Köszönöm a Számvevőszéknek címzett kedves észrevételeiket, amelyek egyben az intézetnél a feladatainkat napi szinten a legnagyobb szakértelemmel, a nemzetközi könyvvizsgálati normák szerint végzők munkáját is dicsérik. Kellő figyelmet szentelünk a tisztelt Ház ajánlásainak, hadd mondjak erre két olyan példát, amely jelzi, hogy a 2009-es éves jelentésben igyekeztünk az Önök intézményének bővebb tájékoztatásra vonatkozó igényét teljesíteni.
Általános helyzetértékelést adunk Önöknek; első alkalommal mutatjuk be az összképet. Megállapítjuk, hogy az utóbbi évek során javult a helyzet; a költségvetés egészének valószínűsíthető hibaaránya csökkenőben van. A tavalyinál bővebb tájékoztatást adtunk Önöknek, különösen a kohéziós területről, tavaly ugyanis azt állapítottuk meg, hogy a források legalább 11%-át nem lett volna szabad kifizetni; idén már azt mondhatjuk, hogy a becslésünk szerinti valószínűsíthető hibaarány 5% feletti, amit tavaly még nem jelenthettünk ki, továbbá a források legalább 3%-át nem lett volna szabad megtéríteni. Ezzel mérhető az általunk tapasztalt előrelépés. Ezek tények. Miért? Milyen okok állnak ennek hátterében? Milyen előrelépést értünk el? Nem mi találjuk ki a tényeket; nem vagyunk elnézőek sem a Bizottsággal, sem a tagállamokkal. A Számvevőszék a Szerződés által szabályozott ellenőrző intézmény. Bizonyítékokra alapozzuk a megállapításainkat, amelyekről beszámolunk az Önök intézményének, a mentesítési eljárás során ugyanis kötelességünk az Önök munkáját segíteni.
Készen állunk segíteni Önöket e munkában, s ennek fő oka, amint a jelentésünkben áll, hogy a 2007-2013-as programidőszak forrásgazdálkodására bevezetett rendszerek már jobb teljesítményt nyújtanak. A másik ok az, hogy a programozási időszak forrásfelhasználása csak 25%, azaz a rendelkezésünkre álló bizonyítékok szerint az időarányos pénzügyi teljesítés kisebb az elvárhatónál. Tehát ezen tényezők együttese - egyfelől a rendszerek jobb teljesítménye, másfelől az alacsonyabb teljesítési szint, azaz a kevesebb tényleges kifizetés - eredményezi a jelenlegi helyzetet. Ezennel figyelmeztetni szeretnénk Önöket erre. Meglátjuk, hogyan alakulnak a dolgok; a 27 tagállam rendszerei jól működnek, az összes jövőben kifizetendő forrást kezelik. Ez tehát a figyelmeztetés.
De azt mondtam, hogy készen állunk segíteni a tisztelt Ház, és különösen a Költségvetési Ellenőrző Bizottság munkáját a mentesítés során. Tagjaink segítik majd Önöket ebben, továbbá minden szükséges tájékoztatást megadnak az Önök részére. Ezen felül különjelentéseinkkel is segítjük Önöket. Megtalálhatják bennük az ellenőrzéseket és más elemeket, amelyek a finanszírozás tényleges hatását, a forrásfelhasználás eredményességét vizsgálják, és úgy gondolom, hogy ezek az Önök intézménye számára is igen értékes információk.
A költségvetés végrehajtása elsősorban egyértelműen az Európai Bizottság felelősségi körébe tartozik, de a Lisszaboni Szerződés alapján ezt a feladatot a tagállamokkal együttműködve köteles ellátni. A jövőre nézve azt mondanám, hogy most egyedülálló lehetőséggel rendelkezünk: új lendületet adhatunk az Európai Unió költségvetésének jobb irányítását célzó munkának. Az új költségvetési rendelet vitája folyamatban van, hamarosan elfogadásra kerül, és a jövőben a gazdálkodásunk alapvető útjelzőjéül szolgál majd. Ha egyszerű szabályokat szeretnénk, ha eredményesebb és költséghatékonyabb rendszereket kívánunk alkalmazni a tagállamok közreműködésével a Bizottságnál, akkor most van itt az ideje annak, hogy ezekkel a kérdésekkel foglalkozzunk. Emellett jövőre a költségvetés felülvizsgálata is esedékes.
Tehát a Bizottságnak, a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a jelenlegi időszakban kell meghoznia azokat a fontos döntéseket, amelyek révén javulhat a jövőbeni helyzet. Amennyiben az Európai Számvevőszék ehhez segítséget adhat, javaslom, hogy támaszkodjanak az Unió pénzügyi gazdálkodásának javításával kapcsolatos fő kockázatokról és kihívásokról szóló véleményünkben adott ajánlásokra.
Megismétlem, hogy a 2013 utáni időszak új generációs programjainak vizsgálatakor a következő kérdést kell feltennünk: a pályázatok keretében finanszírozott programok valószínűsíthetően hozzáadott értéket jelentenek-e az Európai Unió számára? Egyszerű, világos célrendszerű, reálisan végrehajtható, egyértelműen elszámoltatható pályázatokat alakítunk ki? El akarjuk kerülni a bizonytalan helyzeteket, amelyekben ma néha azt állapítjuk meg, hogy sem a Bizottság, sem a tagállamok oldalán nem mutatható ki felelősség. Most van erre lehetőség, és a Számvevőszék készségesen segíti Önöket e feladat végrehajtásában.
Elnök
A napirendi pontot lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Jean-Pierre Audy
Az Európai Számvevőszék 16 éve először adott határozott megbízhatósági nyilatkozatot az éves beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére nézve. Ezzel lezárul a Santer-Bizottság 1999-es lemondásával kezdődött ciklus. Annak köszönhető ez a helyzet, hogy az Európai Parlament és annak Költségvetési Ellenőrző Bizottsága eltökélten rászorította a Bizottságot és - a közös irányítás alatt álló ügyekben - a tagállamokat is az európai közpénzekkel való helyes gazdálkodásra. Üdvözlendőnek tartom a Számvevőszék munkáját. Képtelen vagyok megérteni, miért nem tünteti fel az Unió az elszámolásban a tagállamok 37,2 milliárd euróra rúgó személyzeti nyugdíjkötelezettségét, hiszen ez eredményezi a körülbelül mínusz 44 milliárdos saját tőkét. Milyen képet adunk így magunkról?! Vajon hogyan tudjuk majd megszervezni a piacon a stabilitási tervhez szükséges 60 milliárd eurós hitel felvételét? Végezetül úgy gondolom, hogy későn érkezett ez a jelentés. Komoly szervezetek esetében a könyvvizsgálói jelentést a vizsgált évet követő június 30-ig szokták előterjeszteni. Elfogadhatatlan a kérdések összetettségére és a soknyelvűségre való hivatkozás.
Zuzana Brzobohatá
Az Európai Számvevőszék immár a tizenhatodik jelentést nyújtja be, amelynek keretében megbízhatósági nyilatkozatot ad az EU éves költségvetési beszámolójának alapjául szolgáló műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Hangsúlyozni szeretném, hogy egyes tevékenységterületeken továbbra is magas a hibaszint. A Számvevőszék azt állítja például, hogy a kohéziós projektek hibaszintje meghaladja az 5%-ot, és ez véleményem szerint akkor is túl magas, ha az utóbbi években javulás következett be e téren. Véleményem szerint az Európai Bizottságnak minden tőle telhetőt meg kellene tennie annak érdekében, hogy a hibaszint a már elfogadható szintre, azaz 2%-ra csökkentjen. Természetesen azt is ki kell mondanunk, hogy a hibaszint nem minden esetben a helytelen forrásgazdálkodás jele, gyakran ugyanis az egyes projektek elszámolási hibáira vezethető vissza.
Véronique Mathieu
A 2009-es költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésében a Számvevőszék a beszámoló megbízhatósága kapcsán megjegyzi, hogy egyes konszolidált szervezetek nem nyújtottak be konszolidált beszámolót, illetve módosított beszámolót terjesztettek be. Az Európai Rendőrakadémia (CEPOL) például egyike azon szervezeteknek, amelyek már több éve tartoznak az esedékes adatszolgáltatással. Ez pedig lényeges következményekkel jár: a CEPOL-nál 2010 júliusában elvégzett mélyreható ellenőrzés nyomán elszámolási korrekciókra került sor. Az ügynökség a 2009-es pénzügyi évről készített jelentésben visszatért a 2008-as, sőt a korábbi pénzügyi évekre is, becslés szerint a korrekciók hatása eléri az ügynökség jelenlegi költségvetésének 13%-át. Mivel az akadémia 2006. január 1-jével lett közösségi ügynökség, a Számvevőszék csak a 2007-es pénzügyi évről készült beszámolók megbízhatóságáról adott korlátozó nyilatkozatokat. Ez nem bizonyult elégnek a 2010 előtti beszámolók rendbetételéhez.
