Hodnotenie sankcií Spoločenstva ako súčasti akcií a politík EÚ v oblasti ľudských práv (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Hélène Flautrovej v mene Výboru pre zahraničné veci o hodnotení sankcií EÚ v rámci opatrení a politík EÚ v oblasti ľudských práv.
Hélène Flautre
spravodajkyňa. - (FR) Vážený pán predsedajúci, ruský minister zahraničných vecí, pán Lavrov, vyhlásil, že pán Kouchner má "chorú predstavivosť", keď hovorí o sankciách proti Rusku. Pri práci na tejto správe bolo potrebné, aby som pracovala práve s touto "predstavivosťou". Chcem sa poďakovať Komisii a Rade za to, že mi boli vždy k dispozícii, a že boli veľmi nápomocné.
Čoho sa v skutočnosti týka dnešná rozprava o sankciách? V podstate ide o dve veci. Po prvé, ide o kritiku využívania sankcií na potrestanie zlých prehnitých darebákov na medzinárodnej scéne, t. j. každého, kto sa snaží blokovať moje strategické záujmy - ide o spolitizované sankcie, pri ktorých sa používa dvojaký meter. Po druhé, ide o kritiku skutočnosti, že sankcie nie sú účinné v podstate preto, lebo majú zvrátené dôsledky, ľudia si vždy nájdu spôsob, ako ich obísť, a preto by sa sankcie nemali vôbec využívať. Zámerom tejto správy nie je vyzvať na viac sankcií, ani na prísnejšie sankcie, ani na zrušenie sankcií. Hlavné je, aby sme zistili, za akých podmienok sú sankcie účinné. Cieľom tejto správy je preskúmať práve tento aspekt zo všetkých uhlov pohľadu.
Povedala som, že sa musíme usilovať, aby boli sankcie účinné, ale účinné vzhľadom na čo? Účinné vzhľadom na to, čo sa snažíme dosiahnuť. Čo sa týka porušení ľudských práv alebo medzinárodných či humanitárnych právnych predpisov, naším cieľom musí byť dosiahnuť zmenu správania tých, na ktorých sú opatrenia zacielené. To je kľúčové. Sankcie nepredstavujú ani trest ani uplatnenie nejakého európskeho trestného zákonníka určeného pre využitie v medzinárodných vzťahoch. Sankcie predstavujú z politického hľadiska nástroj, ktorý je dosť zložitý, veľmi ťažko sa uplatňujú a ich cieľom je dosiahnuť zmenu v praktikách a správaní.
Európska únia sa veľmi zdráha využívať najvyššie sankcie. Momentálne EÚ uplatňuje 31 režimov sankcií voči tretím krajinám alebo subjektom, ide predovšetkým o zbrojné embargá a cielené sankcie, ktorých zámerom je mať čo najväčší dosah na subjekty, ktorých správanie chcú ovplyvniť, pričom sa usilujú čo najviac obmedziť akékoľvek škodlivé humanitárne dôsledky. Na prvý pohľad to vyzerá priaznivo, no v tejto fáze vám viac povedať nemôžem. Európska únia aj naďalej koná bez toho, aby si vypracovala nejaké posúdenie celkových vplyvov. Preto sme dosť bezmocní, ak máme hodnotiť, či sa darí našim sankciám riešiť krízy a podporovať ľudské práva.
Preto cieľom tejto správy je vyzvať na transparentnejšiu, súdržnejšiu, a preto aj dôveryhodnejšiu európsku politiku v oblasti sankcií.
Prvou základnou úlohou je uskutočniť vyhodnotenie. Druhou základnou úlohou je prijať prísny postup na základe štúdia špecifických situácií, v ktorých bolo nevyhnutné využiť sankcie ako najlepšiu odpoveď s cieľom dosiahnuť zmenu.
Počas niekoľkých posledných dní ste napríklad mohli sledovať opatrenia, ktoré má Európska únia k dispozícii v úsilí ovplyvniť ruské úrady. Pozitívny záver, ktorý môžeme vyvodiť, je, že cieľ je jasný a možno ho prakticky vyhodnotiť. Ide o dodržiavanie šiestich bodov dohody. Takto to musí byť za každých okolností. Je kľúčové, aby sme vždy stanovili jasné referenčné kritériá, ktoré budú až do konca (čo znamená, že v niektorých prípadoch to bude trvať veľmi dlho) predstavovať potrebné a dostatočné podmienky, ktoré je potrebné splniť, aby boli sankcie odstránené. Tieto referenčné kritériá preto musia byť realistické a objektívne merateľné.
Hoci je zbrojné embargo uvalené na Čínu po udalostiach na Námestí nebeského pokoja (Ťien-an-men) v plnej miere legitímne, nemalo by byť pre nás prekvapujúce, že toto embargo neprináša žiadne pozitívne výsledky, keďže Európska únia nepodmienila odstránenie embarga žiadnymi konkrétnymi požiadavkami.
Príliš často je politika v oblasti sankcií nejednoznačná a flexibilná, riadi sa podľa nepredvídateľných politických okolností v najvplyvnejších členských štátoch alebo podľa obchodnej či geopolitickej dôležitosti subjektu, voči ktorému majú byť sankcie vznesené. Preto, aby sme politike Európskej únie pridali na dôveryhodnosti, navrhujem vytvoriť sieť nezávislých odborníkov, ktorých zodpovednosťou bude pomáhať Komisii s touto náročnou prácou, ktorú musí vykonávať v neuveriteľných podmienkach, keďže na to nemá takmer žiadne zdroje.
Nenechajte sa zmiasť. Nehovorím o odňatí právomocí Rady v oblasti politického impulzu, ani o práve Komisie na predloženie návrhu. Hovorím jednoducho o poskytnutí záruky, že rozhodnutie bude podložené kvalitnými informáciami.
To však nie je všetko. Sankcie sú nástroj. Predstavujú jeden z mnohých nástrojov (odvolávam sa na prvé dve správy, ktoré predložil Podvýbor pre ľudské práva), je potrebné vypracovať komplexnú a integrovanú stratégiu. Bez toho, aby pre danú krajinu existovala stratégia v oblasti ľudských práv, nie je možné zaviesť účinné sankcie. O sankciách musíme diskutovať na všetkých úrovniach. Je potrebné, aby boli v plnej miere využité monitorovacie mechanizmy, napríklad doložka o ľudských právach.
Všetky sankcie proti danej krajine musia byť sprevádzané viditeľnou, a preto politickou, no tiež konkrétnou podporou zástancov ľudských práv v tejto krajine. Táto myšlienka je zároveň jednou z hlavných myšlienok predloženej správy.
Na záver mi dovoľte povedať, že podľa tejto správy každé úmyselné a nezvratné poškodenie životného prostredia vedie k porušeniam ľudských práv, a preto správa žiada o začlenenie tejto problematiky medzi dôvody na uplatnenie sankcií. Správa pripomína, že sankcie Európskej únie nie sú určené len pre tretie krajiny, ale aj pre fyzické a právnické osoby, napríklad pre obchodné firmy a samozrejme aj pre nadnárodné spoločnosti, ktoré pohŕdajú medzinárodnými právnymi predpismi a platí pre ne takmer beztrestnosť. V krátkosti, táto správa sa usiluje reagovať na súčasný charakter svetových kríz.
Jean-Pierre Jouyet
úradujúci predseda Rady. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, vážená pani Flautrová, dámy a páni, v prvom rade chcem vyjadriť našu vďaku za prácu vykonanú v parlamentných výboroch. Osobitné poďakovanie patrí pani Flautrovej, predsedníčke Podvýboru pre ľudské práva.
Je to veľmi dôležitá práca, najmä preto, že vzťah medzi použitím reštriktívnych opatrení a ľudskými právami patrí medzi významné otázky, ktoré pútajú pozornosť mnohých aktérov na medzinárodnej scéne. Ako ste spomínali už aj vy, pani Flautrová, nedávne udalosti to znovu potvrdzujú. Myslím si, že hodno spomenúť, že v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky sú reštriktívne opatrenia aj naďalej založené na presadzovaní demokracie a právneho štátu a tiež ľudských práv a základných slobôd. Je však správne (ako to robíme my, a ako ste to urobili aj vy v tejto správe) skúmať možný dosah takýchto opatrení na základné práva tých jednotlivcov, ktorí sú im vystavení. Preto, vážené dámy, vážení páni, Rada vypracovala návrh koncepcie reštriktívnych opatrení s názvom Základné zásady používania reštriktívnych opatrení. V tomto dokumente sa uvádza, že pozornosť sa venuje, citujem: "úplnému dodržiavaniu ľudských práv a zásad právneho štátu ... v plnom súlade s našimi povinnosťami vyplývajúcimi z medzinárodného práva". Samozrejme, tento záväzok ostáva ústredným prvkom našich priorít.
Nemali by sme zabúdať, že používanie reštriktívnych opatrení sa netýka len politiky v oblasti ľudských práv. Ide o jeden z mnohých nástrojov, ktoré má zahraničná a bezpečnostná politika k dispozícii. Okrem obrany a ľudských práv existujú aj iné ciele, ktoré sa týkajú budovania mieru, posilňovania medzinárodnej bezpečnosti, ochrany základných záujmov a posilňovania bezpečnosti Európskej únie, alebo jednoducho podpory medzinárodnej spolupráce.
Ako ste povedali, sankcie by preto mali byť súčasťou integrovaného, komplexného prístupu k danej krajine, ku ktorému by mal zároveň patriť aj politický dialóg, stimuly, podmienenosť a iné nástroje zahraničnej politiky. Z tohto pohľadu ma teší, že správa podporuje myšlienku Rady, že všetky nástroje zahraničnej politiky, vrátane reštriktívnych opatrení, je potrebné uplatňovať flexibilne.
Určite chápete, že nie je jednoduché vypracovať komparatívnu analýzu, ak by sme sledovali len rôzne režimy sankcií, pričom jediným referenčným kritériom by bola situácia v oblasti ľudských práv v jednotlivých krajinách. Je dôležité, aby nebol režim reštriktívnych opatrení vytrhnutý z kontextu, pri uplatňovaní týchto opatrení sa nemôžeme spoliehať na to, že všetko automaticky zapadne na svoje miesto.
Pri uplatňovaní reštriktívnych opatrení v rámci boja proti terorizmu sú tieto opatrenia zamerané predovšetkým na predchádzanie teroristickým činom, a najmä na všetko, čo by mohlo prispieť k financovaniu takýchto činov. Tieto zoznamy sú dobre známe, boli zverejnené a rovnako tak aj opatrenia, ku ktorým viedli.
Jedna z podmienok pokračovania tohto systému spočíva na dvoch pilieroch. Prvým je skutočnosť, že je potrebné, aby boli tieto opatrenia spoľahlivé, čo znamená, že je potrebné veľmi dôsledne aktualizovať spomínané zoznamy tak, aby odrážali skutočnosť. Druhým pilierom je rešpektovanie právneho štátu a následné dodržiavanie mnohých základných zásad, medzi ktoré patrí napríklad transparentnosť postupov, možnosť podnikať právne kroky a právo na obranu.
V tejto rozprave (ľutujem, ale musím pokračovať, pretože toto je obzvlášť aktuálne) samozrejme musíme vziať na zreteľ rozsudok vynesený Súdnym dvorom dnes ráno, na základe ktorého dôjde od 3. decembra k zrušeniu účinnosti zmrazenia finančných prostriedkov podľa nariadenia Spoločenstva na základe uznesenia Bezpečnostnej rady OSN voči dvom žalobcom, keďže nemohli zistiť, prečo boli zaradení na zoznam teroristov. Súd teda nebráni Rade v tom, aby prijímala nové opatrenia na zmrazenie finančných prostriedkov za predpokladu, že zúčastnené strany budú mať prístup k informáciám o tom, prečo sú na nich tieto opatrenia zacielené, a to buď v čase prijatia daného opatrenia, alebo čo najskôr po prijatí rozhodnutia.
Berieme tiež na vedomie, že v rozsudku Súdneho dvora sa uvádza, že sa nespochybňuje nadradenosť uznesenia Bezpečnostnej rady OSN, a preto sa na tomto základe upravia príslušné nariadenia pred 3. decembrom, pričom najprv bude informovaný Parlament.
Správa pani Flautrovej sa konkrétnejšie zaoberá mechanizmom hodnotenia sankcií, Radu žiada, aby vypracovala hodnotenie alebo posúdenie vplyvu politiky Európskej únie v oblasti sankcií. Dovoľte mi zdôrazniť, že Rada je pripravená splniť túto požiadavku, najmä čo sa týka výmeny skúseností a vypracovania vnútroštátnych osvedčených postupov pre uplatňovanie reštriktívnych opatrení. Skúsenosti získané pri tvorbe a uplatňovaní opatrení v rôznych kontextoch neprestajne ústia do každej politickej diskusie, ktorú v Rade vedieme. Rada tiež podrobne diskutuje o vhodnosti, charaktere a očakávanej účinnosti jednotlivých sankcií, pričom ako zdroj informácií využíva správy vedúcich misií Európskej únie a pozorovania predložené členskými štátmi.
Preto nás teší, že čo sa týka charakteru sankcií, zhodujú sa naše názory s názormi prezentovanými v správe, najmä pokiaľ ide o skutočnosť, že je potrebné uprednostňovať cielené sankcie pred všeobecnými. Vzali sme na vedomie, že správa vyzýva Radu a Komisiu, aby zvolili kombinovaný prístup (ktorý možno v skratke popísať ako prístup založený na systéme cukru a biča), pretože aj my sme presvedčení, že práve toto je ten správny prístup, ktorý je potrebné zvoliť.
Súhlasíme aj s analýzou medzinárodnej spolupráce, ktorá sa nachádza v správe, pretože ona tvorí základ dôveryhodnosti. Mimoriadnu prioritu pripisujeme opatreniam prijatým v rámci OSN. V Rade pracujeme na tom, aby sme na základe uznesení OSN a opatrení prijatých Bezpečnostnou radou OSN zabezpečili rovnaké nasmerovanie s krajinami, ktoré ležia najbližšie k Európskej únii. Pracujeme aj na tom, aby bola otázka sankcií vznesená počas stretnutí, na ktorých prebieha politický dialóg, a počas konzultácií o oblasti ľudských práv, ktoré vedieme s mnohými cieľovými krajinami.
Napokon, v tomto návrhu správy vyjadruje Európsky parlament želanie, aby bol zapojený do každej fázy procesu, ktorý vedie k tvorbe, uplatňovaniu a prehodnocovaniu reštriktívnych opatrení. Rada si je tejto skutočnosti v plnej miere vedomá a teší sa, že Európsky parlament prejavil taký hlboký záujem o politiku Európskej únie v oblasti sankcií. Preto sa bude Rada veľmi usilovať, aby zabezpečila pravidelné informovanie Parlamentu o udalostiach v tejto oblasti.
Na záver mi dovoľte vzdať hold zanieteniu Európskeho parlamentu v tejto oblasti a povzbudiť ho, aby v čo najväčšej miere využil svoje parlamentné kontakty s tretími krajinami s cieľom zlepšiť chápanie režimu sankcií Európskej únie a preskúmať možnosti prijatia koordinovaných opatrení v oblasti podpory ľudských práv. Z uvedených dôvodov teda musím vyjadriť veľkú spokojnosť so správou pani Flautrovej, ktorá nám bola práve predstavená.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážený pán úradujúci predseda Rady, vážená pani Flautrová, dámy a páni, Komisia si so záujmom prečítala správu o uplatňovaní sankcií a o hodnotení sankcií v oblasti ľudských práv. Sankcie sú jedným z najúčinnejších nástrojov Európskej únie na podporu dodržiavania ľudských práv v tretích krajinách. S týmto cieľom boli sankcie uplatnené predovšetkým v nasledujúcich krajinách (uvádzam len niekoľko dôležitejších príkladov): Bielorusko, Čína, Mjanmarsko, Uzbekistan, bývalá Juhoslávia a Zimbabwe.
Komisiu teší, že sa koná táto rozprava o uplatňovaní a hodnotení tohto dôležitého nástroja spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. Ako už povedal aj pán úradujúci predseda rady, hoci si uvedomujeme, že táto politika má mnoho cieľov, pred prijatím akéhokoľvek rozhodnutia o uplatnení sankcií v rámci spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky je najprv potrebné vyhodnotiť a zvážiť mnoho objektívnych záujmov. Preto je potrebné, aby sa pri hodnotení konzistentnosti politiky v oblasti sankcií nehľadelo len na situáciu v tretích krajinách v oblasti ľudských práv, ale aj na ostatné ciele a kritériá spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky.
Zdá sa, že systematické, jednostranné a takpovediac automatické uplatňovanie sankcií voči akejkoľvek krajine, ktorej politici nedodržiavajú v plnej miere ľudské práva, nie je žiadúce. Európska únia musí zohľadniť aj vplyv na vzťahy s krajinami, na ktoré sú sankcie zacielené, pretože sankcie majú nielen politické, ale aj hospodárske dôsledky. Nestačí teda, aby sme brali do úvahy len vplyv na naše diplomatické vzťahy, musíme tiež posúdiť dosah na medzinárodnú činnosť našich hospodárskych subjektov. Vo všeobecnosti je potrebné, aby boli sankcie zacielené, a aby mali dosah len na lídrov daných krajín, pričom sa musíme snažiť ochrániť obyvateľov týchto krajín, ktorí už aj tak trpia, keďže sa v ich krajine nedodržiavajú ľudské práva. Okrem toho je počas diskusií o uvalení sankcií potrebné rozhodnúť aj o referenčných kritériách, ktoré budú použité pri zrušení sankcií ("stratégia ukončenia"), pričom je potrebné zachovať určitú mieru flexibility pre prípady, keď dané tretie krajiny splnia väčšinu referenčných kritérií, no nie všetky.
Chcem tiež jasne zdôrazniť, že účelom sankcií nie je nahradiť súdne konania proti osobám zodpovedným za porušovanie ľudských práv. Tieto zločiny spadajú pod právomoc súdov, vrátane Medzinárodného trestného súdu. Účelom sankcií však je dosiahnuť zmeny politík v rámci tretích krajín, napríklad podporovať dodržiavanie ľudských práv v právnom systéme danej krajiny. Sankcie teda presadzujú cieľ dosiahnuť zmenu, a preto ich možno zrušiť v prípade, že v danej krajine dôjde k zmenám politík. Napríklad, Európska únia uplatnila sankcie na bývalú Juhosláviu s cieľom podporiť Medzinárodný trestný súd.
Myslíme si, že je dôležité podporovať dodržiavanie ľudských práv v tretích krajinách, neustále sledujeme, aké praktiky sa v tretích krajinách uplatňujú. Samozrejme, v každom jednotlivom prípade bude potrebné zo všetkých dostupných nástrojov vybrať ten najúčinnejší. V dôsledku toho máme pocit, že podrobná analýza uplatňovania sankcií na podporu politík dodržiavania ľudských práv predstavuje hodnotnú politiku, a preto sa vám, vážená pani Flautrová, chcem poďakovať za to, že ste sa chopili tejto iniciatívy.
Renate Weber
spravodajkyňa Výboru pre rozvoj požiadaného o stanovisko. - Vážený pán predsedajúci, ako spravodajkyni Výboru pre rozvoj požiadaného o stanovisko k tejto správe mi dovoľte vyhlásiť, že Európska únia by mala využívať tento pozoruhodný nástroj vonkajšej politiky múdro a obozretne. Bez ohľadu na okolnosti alebo druh uplatnených sankcií vždy existuje možnosť, že vzniknú nežiadúce vedľajšie účinky, ktoré by mohli viesť k poľutovaniahodným situáciám.
Som hlboko presvedčená o tom, že sankcie by sa mali zaviesť len v prípade, že diplomatické presviedčanie neviedlo k úspechu. Ak má byť postup Európskej únie účinný, je potrebné, aby mala vždy k dispozícii komplexné posúdenie situácie, súdržnú stratégiu a presné vyhodnotenie výsledkov. Aby si Európska únia udržala svoju dôveryhodnosť a vyhla sa obvineniam z používania dvojakého metra, musí vždy vedieť odôvodniť, prečo v danej situácii boli, alebo neboli sankcie zavedené, a to najmä na základe dôvodov súvisiacich s dodržiavaním ľudských práv a na základe argumentov týkajúcich sa účinnosti zavedenia týchto sankcií. Myslím si, že je kľúčové, aby zavedením sankcií Európska únia preukázala svoju silu, a nie slabosť.
Jas Gawronski
v mene skupiny PPE-DE. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, dovoľte, aby som sa v mene mojej skupiny vyjadril o správe pani Flautrovej. Musím potvrdiť vyhlásenie výboru, predložený text ako celok vítame, najmä vzhľadom na určité úpravy, dovolím si tvrdiť vylepšenia, ktoré sú výsledkom našich pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, a ktoré pani Flautrová prijala. Chcem sa jej poďakovať za to, že je taká otvorená novým myšlienkam.
Táto spáva prináša zaujímavé nové prvky a zavádza k tejto problematike nový prístup (t. j. životné prostredie ako dostatočný dôvod na prijatie reštriktívnych opatrení). Moja skupina chce zdôrazniť, že pri uplatnení sankcií je veľmi dôležité stanoviť jasné podmienky, dosiahnuteľné ciele a primerané referenčné parametre. Aby boli sankcie účinnejšie, snažil som sa tiež poukázať na skutočnosť, že je potrebné, aby boli čo najviac zacielené, rovnaký názor pre malou chvíľou vyslovila aj pani komisárka Ferrerová-Waldnerová. Tieto sankcie sa netýkajú civilných občanov, napríklad, nemôžeme použiť nediferencované opatrenia, ktoré by viedli k izolácii obyvateľstva. V jednom odseku správy sa uvádza, že sankcie OSN by mali byť uprednostňované pred sankciami Európskej únie.
V tejto súvislosti je pravdepodobne potrebné objasniť, že toto uprednostňovanie nebráni Európskej únii zavádzať vlastné sankcie v osobitných situáciách, v ktorých by tieto opatrenia boli priamejšie a ľahšie uplatniteľné z hľadiska času, konkrétnosti, geografickej blízkosti, v súlade so zásadou subsidiarity.
Týmto kompromisným pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom poslancov zastupujúcich rôzne strany sa teda stanovilo, že ak má systém v rámci boja proti terorizmu fungovať správne, je potrebné, aby tajné služby, opatrovníci smutne známych čiernych zoznamov, o ktorých sme tu v Parlamente pred malou chvíľou hovorili, mohli vykonávať svoju prácu s potrebným utajením. Okrem toho, ich názov je tajné služby práve preto, že musia fungovať v tajnosti, hoci nie beztrestne, a nie v rozpore s medzinárodným právom.
Je zrejmé, že Európska únia musí vykonať politické posúdenie sankcií. Prijaté opatrenia musia mať zásadný dosah. V prípade, že to tak nie je, je potrebné prehodnotiť samotné postupy pre uplatňovanie sankcií. Avšak ako vo svojom vystúpení povedala pani Flautrová, správa navrhuje, aby sa na posudzovanie týchto sankcií vytvorili siete nezávislých odborníkov.
Naša skupina by uprednostnila, keby samotná Rada prijala správne rozhodnutie, keďže čo sa týka systému, ktorý nie je riadený vládami, je Rada oprávnenejšia a má väčšiu právomoc ako nezávislí odborníci. V tomto duchu navrhujeme hlasovať proti novému pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu, ktorý zajtra v rokovacej sále predloží skupina zelených/Európska slobodná aliancia, Socialistická skupina v Európskom parlamente a skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu. Keďže celkovo vítame prácu odvedenú na predloženej správe, moja skupina, vážený pán predsedajúci, bude hlasovať za správu pani Flautrovej. Pani spravodajkyni blahoželáme.
Maria-Eleni Koppa
v mene skupiny PSE. - (EL) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade sa chcem poďakovať pani Flautrovej a chcem jej poblahoželať k vynikajúco odvedenej práci. Musím však zároveň vyjadriť svoje sklamanie a aj sklamanie našej skupiny z toho, že v správe došlo k výrazným zmenám počas hlasovania o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch v príslušnom výbore.
Sankcie predstavujú ďalší nástroj, ktorý máme k dispozícii pre ochranu ľudských práv na celom svete. Hlavné však je, aby samotné sankcie neporušovali ľudské práva. Pri snahe riešiť nespravodlivosť by sme nemali ako odpoveď využívať ešte väčšiu nespravodlivosť.
Pozornosť musíme venovať aj lepšie zacieleným hospodárskym opatreniam, ktoré budú v súlade s humanitárnym medzinárodným právom. Preto za veľmi dôležité považujem ustanovenie uvedené v správe, ktoré sa týka mechanizmu umožňujúceho súdnu revíziu počas uplatňovania sankcií. Za veľmi dôležitú považujem aj myšlienku pani spravodajkyne týkajúcu sa návrhu vytvoriť sieť odborníkov, ktorí budú Rade predkladať návrhy najprimeranejších reštriktívnych opatrení.
Praktiky používané v minulosti, napríklad embargá na lieky a na ostatné základné potreby, mali vplyv na všetkých obyvateľov bez rozdielu, najmä na deti. Takéto praktiky môžeme len odsúdiť, sú neprijateľné.
Rovnako je potrebné presadiť rozhodnutia príslušných súdnych inštitúcií. Rada a Komisia musia v konečnom dôsledku prehodnotiť postup, na základe ktorého sú dané osoby zaraďované na čiernu listinu teroristov Európskej únie tak, aby sa dodržiavali základné práva jednotlivcov a organizácií uvedených na čiernej listine, a aby sa chránila dôveryhodnosť Európskej únie ako zástancu ľudských práv na celom svete.
Obzvlášť dôležité je, aby sme dokázali zaručiť účinnosť sankcií, a aby sme dospeli k spoločnému chápaniu tejto otázky v rámci Únie. Musíme tiež zabezpečiť spoluprácu s ostatnými medzinárodnými organizáciami, napríklad s Africkou úniou a združením ASEAN, ktoré sa často nachádzajú bližšie k problémovým oblastiam.
Okrem prijatia a presadzovania sankcií je potrebné, aby existovali aj osobitné ustanovenia týkajúce sa odstránenia sankcií. Je potrebné, aby sme situáciu v danej krajine neustále monitorovali, a aby boli stanovené jasné podmienky. Vďaka jasne stanoveným podmienkam budú môcť dané krajiny lepšie pochopiť zámer sankcií, a my ich budeme môcť zrušiť, keď sa tento zámer podarí naplniť. Takýto prístup zvyšuje účinnosť sankcií a posilňuje dôveryhodnosť našej politiky.
Napokon mi dovoľte zdôrazniť, že pôvodne som zastávala názor, že v správe by sa nemali spomínať konkrétne krajiny. Keďže však bolo rozhodnuté, že niektoré krajiny sa v texte spomenú, myslím si, že je mimoriadne dôležité, aby sme nezabúdali na Palestínu. V tejto oblasti môžeme vidieť vyslovenú nezrovnalosť európskej politiky, ktorá podporuje šírenie demokracie vo svete, no na druhej strane sa rozhodla zaviesť sankcie EÚ voči palestínskej vláde, ktorá sa k moci dostala prostredníctvom preukázateľne slobodných a demokratických volieb.
Sankciami sa nedá zmeniť svet, no môžeme ich považovať za dôležitý nástroj, ktorým možno donútiť krajiny porušujúce medzinárodné právo a ľudské práva, aby zmenili svoje politiky. Stačí, aby sankcie boli zacielené, odôvodnené a aby sa neustále posudzovali a prehodnocovali.
Marco Cappato
v mene skupiny ALDE. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ďakujem pani spravodajkyni za odvedenú prácu. Myslím si, že návrh na stanovenie rovnorodejších kritérií pre politiku v oblasti sankcií prichádza v správnom čase. Obzvlášť chcem poukázať na osobitný prvok, ktorý sa nachádza v odseku 6 predloženej správy. V tomto odseku sa hovorí o trestných činoch páchaných na životnom prostredí a o poškodzovaní životného prostredia, pričom sa navrhuje, aby takýto čin vykonaný úmyselne tiež podliehal zavedeniu sankcií. Myslím si, že tento návrh je potrebné vážne zvážiť.
Čo sa týka ostatných vecí, obmedzením politiky v oblasti sankcií je často jej nedôslednosť, no najmä je spojená s obmedzeniami spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Európskej únie, čím silnejšia a súdržnejšia bude táto politika, a čím bude životaschopnejšia, tým silnejší a súdržnejší bude aj súbor sankcií. Naším problémom v Európskej únii je to, že sme často príliš ustráchaní. Niekedy je medzi členskými štátmi také ťažké nájsť potrebný konsenzus na zrušenie sankcií, ktorý by podporovali zástupcovia všetkých strán, že až nedokážeme konať a ostávame bezmocní. Dovoľte mi, aby som využil túto príležitosť, a aby som pred francúzskym predsedníctvom všetkým pripomenul, že je jasné, že ak v režime, ktorý vládne v Mjanmarsku, vylúčime oblasť energetiky zo zoznamu sankcií, budú tieto sankcie oveľa menej účinné.
Je tu aj otázka ľudských práv a demokracie, ktorá by sa mala stať prioritou medzinárodnej politiky, a teda aj prioritou politík v oblasti sankcií. Takto to však nie je, vzhľadom na otázku vznesenú v odsekoch 18 a 19 správy pani Flautrovej. Konkrétne ide o dohody o spolupráci obsahujúce doložky a predpisy, ktorými sa zavádza dodržiavanie ľudských práv. Tieto doložky sú pre Európsku úniu záväzné, no napriek tomu sa neustále ignorujú.
Preto, než sa dostaneme k sankciám, je potrebné najprv nájsť mechanizmus, prostredníctvom ktorého bude možné presadiť uplatňovanie týchto doložiek. Opäť vedieme rozhovory s Vietnamom a ďalšími ázijskými krajinami. Musíme nájsť mechanizmy, aj postupné mechanizmy, aby sme sa vyhli zavedeniu sankcií (pán predsedajúci, už som takmer skončil), no môžeme tak urobiť, len ak budeme dodržiavať zákonnosť týchto doložiek a písomných dohôd, ktoré Európska únia uzavrela.
Konrad Szymański
v mene skupiny UEN. - (PL) Vážený pán predsedajúci, nie je náhoda, že pojem "sankcie" nie je v medzinárodnom práve vymedzený. Ide o nátlakový nástroj, ktorý ťažko presne popísať. V dôsledku toho je ešte ťažšie naplniť ambiciózne návrhy pani spravodajkyne, ktoré sa týkajú harmonizácie zásad používania sankcií. Mohli by byť aj kontraproduktívne.
Sankcie predstavujú nepostrádateľný nástroj zahraničnej politiky Európskej únie. Z hľadiska rozsiahlych právomocí Európskej únie v oblasti obchodu a kontroly hraníc sú sankcie mimoriadne dôležité pre realizáciu zámerov tak v oblasti bezpečnosti, ako aj v oblasti ochrany ľudských práv. Preto sú sankcie súčasťou palety nástrojov, ktoré má naša zahraničná politika k dispozícii, a preto ich uplatňujeme podľa ľubovôle a niekedy neprimerane. Namiesto toho, aby sme na sankcie uplatnili nejaký strnulý súbor predpisov, mali by sme v mene účinnosti nášho vplyvu na svetovú politiku prenechať rozhodovanie o ich zavedení na uvážlivé politické vyhodnotenie situácie. Aj napriek tejto všeobecnej výhrade, naša politická skupina podporuje predloženú správu.
Raül Romeva i Rueda
Vážený pán predsedajúci, dvojaký meter a nejestvujúce osobitné hodnotiace a monitorovacie nástroje, ktorými sa z hľadiska sankcií zvykne popisovať zahraničná politika Európskej únie, v súčasnosti predstavujú jednu z najvážnejších hrozieb pre európsku dôveryhodnosť.
V mnohých prípadoch sú tieto sankcie, alebo reštriktívne opatrenia, ako sa im tiež hovorí, založené viac na osobných sympatiách a antipatiách ako na jasnej, súdržnej a presvedčivej stratégii, ktorej cieľom by malo byť nielen zaistenie bezpečnosti Európskej únie, ako je to ustanovené v cieľoch spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, ale aj zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv, základných slobôd, právneho štátu a dobrého riadenia vo svete, ako je to uvedené v článku 11 Zmluvy o Európskej únii.
Na to je potrebné okamžite vypracovať hodnotenia a štúdie vplyvu systému sankcií, vďaka čomu sa budeme môcť dopracovať k politike, ktorá bude z hľadiska systémov sankcií jednak oprávnená, a jednak účinná.
Taký je v skratke zámer správy pani Flautrovej. Základ správy, keďže vznikla v Podvýbore pre ľudské práva, je primerane kvalitný. Správa obsahuje niektoré prvky, ktoré považujem za kľúčové. Správa napríklad trvá na skutočnosti, že sa Rada podpisom vyššie spomínaných Základných zásad používania reštriktívnych opatrení zaviazala k tomu, že tak bude konať v rámci komplexného prístupu, v ktorom by mal byť priestor aj na nasledujúce nástroje: doložky o ľudských právach a o demokracii, systém všeobecných preferencií a rozvojová pomoc.
Správa znovu opakuje žiadosť, aby Rada Európskej únie okamžite prijala spoločnú pozíciu k vývozu zbraní, ktorá umožní, aby sa súčasný kódex správania v tejto oblasti stal právne záväzným, čo sme v minulosti v tomto Parlamente opakovane schválili.
Niektoré aspekty, ktoré považujem za kľúčové, však boli zo správy vynechané. Dúfam, že počas rozpravy a zajtrajšieho hlasovania na plenárnom zasadnutí sa ich podarí do textu znova zapracovať.
Po prvé, čo sa týka čiernych listín, v kontexte boja proti terorizmu bude potrebné vykonať ich revíziu, aby bolo zaistené dodržiavanie ľudských práv a základných právnych záruk osôb, ktoré sa na nich nachádzajú.
Po druhé, ako tu už tiež bolo povedané, podporujem myšlienku, aby Komisia vytvorila sieť nezávislých odborníkov, ktorých úlohou bude navrhnúť Rade najvhodnejšie reštriktívne opatrenia na základe danej situácie, pričom budú zodpovední aj za vypracovávanie pravidelných správ o vývoji situácie na základe stanovených kritérií a cieľov a v prípade potreby budú tiež navrhovať vylepšenia uplatňovania sankcií.
Vittorio Agnoletto
v mene skupiny GUE/NGL. - (IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, dovoľte mi zablahoželať pani Flautrovej k jej vynikajúcej práci. Avšak Výbor pre zahraničné veci počas hlasovania prekrútil túto prácu, a to aspoň sčasti, v dôsledku čoho sa poslanci zo Socialistickej skupiny v Európskom parlamente a poslanci zo skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie zdržali hlasovania a len poslanci zo skupiny Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov a poslanci z Aliancie liberálov a demokratov za Európu schválili podstatne pozmenený a doplnený text, a to práve preto, že prijatie viacerých pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré predložili, zmenilo politickú vyváženosť tejto správy. Pripomínam tiež, že moja skupina, Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica, hlasovala vo výbore proti tomuto návrhu.
Ako skupina musíme uznať, že trinásť predložených pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, aj keby boli prijaté, nemôže zmeniť politický tón tejto správy. Preto hoci budeme hlasovať za väčšinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, naše záverečné hlasovanie zostáva i naďalej kritické.
Podľa nášho názoru problém spočíva v tom, že medzinárodné vzťahy musia byť založené na dialógu a vzájomnej úcte, aj keď sa jednotlivé názory rozchádzajú. Sankcie musia byť posledným riešením, ktoré budú členské štáty a medzinárodné organizácie využívať, no predložená správa ich vyzdvihuje na post hlavného nástroja zahraničnej politiky Európskej únie.
Myslíme si tiež, že za prioritu by sa mali považovať tzv. pozitívne motivačné opatrenia. Krajinu je potrebné odmeniť, ak sa podujme na podporu a dodržiavanie ľudských práv podpísaním konkrétnych hospodárskych, obchodných a finančných dohôd. Namiesto toho však správa kladie dôraz na negatívne opatrenia, ktoré sú "prekvapivo" zamerané vždy proti zvyčajným podozrivým, napríklad proti Kube. Tieto príklady dokazujú, aká chybná je politika v oblasti sankcií.
V krátkosti, potrebujeme viac spolupráce a menej jednostranných trestov. Dokonca ani Európska únia nemá monopolné postavenie v oblasti ľudských práv, čoho dôkazom je aj naše neznesiteľné zaobchádzanie s migrantmi a Rómami. Možno by sme mali zaviesť sankcie sami proti sebe!
Bastiaan Belder
Vážený pán predsedajúci, pani spravodajkyňa sa domnieva, že je dôležité, aby bola európska politika v oblasti sankcií posudzovaná na prvom stupni a opätovne posudzovaná na druhom stupni (pozri odsek 11). Európske opatrenia v podobe sankcií prirodzene možno hodnotiť pozitívne, ak prinášajú skutočné zlepšenie situácie v oblasti ľudských práv v príslušnej partnerskej krajine. Preto je dôležité vykonávať dôsledné posudzovanie s cieľom preskúmať účinnosť politiky v oblasti sankcií.
Je však potrebné, aby Rada a Komisia začali viesť vážnu diskusiu o využívaní politiky v oblasti sankcií. Napokon, ako už pani Flautrová správne poznamenala, je veľmi ťažké zaviesť účinné sankcie, ak neexistuje jasný rámec. Vzhľadom na to, že v Európskej únii sú združené rôzne členské štáty, sa pýtam, či je vôbec možné jednomyseľne sa zhodnúť na sankciách - v tejto súvislosti nám príde na myseľ prípad Kuby a tiež Zimbabwe. Z hľadiska možnosti opätovného preskúmania politiky v oblasti sankcií, ktorú pani Flautrová tiež obhajuje, môžeme pochybovať o tom, či politika v oblasti sankcií skutočne predstavuje taký vhodný nástroj.
V krátkosti, ak chceme zlepšiť bezpečnosť a situáciu v oblasti ľudských práv v partnerských krajinách Európskej únie, je dôležité, aby sme dostatočne zvážili správny nástroj, ktorým to chceme dosiahnuť. Napríklad, mohli by vážne narušenia slobody vierovyznania v Číne a Indii primať Európsku úniu k tomu, aby prijala skutočné formálne opatrenia? Momentálne je opätovné zváženie európskych opatrení v takýchto prípadoch vhodnejšie ako unáhlené opätovné preskúmanie politiky v oblasti sankcií.
Bez ohľadu na tieto výhrady dúfam, že budem môcť podporiť správu pani Flautrovej za predpokladu, že nebude prijatých veľa pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Frank Vanhecke
(NL) Vážený pán predsedajúci, dovoľte, aby som začal kriticky. Myslím si, že je dosť cynické, ak sa v správe o ľudských právach opätovne uvádza, že je potrebné uplatniť viacero ustanovení Lisabonskej zmluvy. Ako všetci vieme, Lisabonská zmluva bola odmietnutá v demokratickom referende v Írsku. Príčina, prečo bola odmietnutá len v Írsku, spočíva v tom, že žiadna iná krajina nepriznala svojim občanom ľudské právo demokraticky vyjadriť svoj názor o tejto zmluve. Okrem toho, Lisabonská zmluva je jednoducho len kópiou európskej ústavy, ktorá už bola rozhodne odmietnutá v referendách vo Francúzsku a Holandsku. Začnime teda dodržiavaním ľudských práv našich vlastných voličov a prestaňme sa už neustále odvolávať na zmluvu, ktorá bola v referende odmietnutá, a ktorá je právne mŕtva.
Druhý bod, o ktorom sa chcem kriticky vyjadriť, sa týka skutočnosti, že táto správa je preplnená dobrými úmyslami, no skutočnosť je dosť odlišná. Práve sme boli svedkami ukončenia olympijských hier v Číne, kde všetci naši európski demokrati stáli bok po boku s predstaviteľmi komunistického režimu, čo možno považovať za zopakovanie situácie z roku 1936, keď sa olympijské hry konali v nacistickom Nemecku. Za týchto okolností by bolo vhodné, keby sme niekoľko mesiacov zahanbene mlčali, hoci priznávam, že správu v jej terajšej podobe možno podľa noriem tohto Parlamentu popísať ako pozoruhodne vyváženú, pričom právom kritizuje mnoho otázok, napríklad situáciu na Kube a v Zimbabwe. V tejto správe však chýba vážne varovanie pred celosvetovou islamizáciou, v dôsledku čoho sú ohrozené všetky slobody tvoriace úplný základ našej spoločnosti.
Na záver chcem vysloviť ešte jednu výhradu týkajúcu sa oblasti, ktorá je môjmu srdcu veľmi blízka. V našich vlastných európskych krajinách, najmä v mojej vlasti, v Belgicku, sme čoraz častejšie svedkami prijímania zákonov, ktoré obmedzujú slobodu prejavu a dokonca zavádzajú tresty odňatia slobody za názory, ktoré tvoria skutkovú podstatu trestného činu, najmä v oblasti prisťahovalectva a islamizácie. Takýto vývoj považujem za mimoriadne znepokojujúci a myslím si, že v tomto smere musíme bojovať zubami-nechtami (a to aj v tomto Parlamente, keď diskutujeme o ľudských právach), aby sme bránili slobodu prejavu aj v našich vlastných členských štátoch Európskej únie.
Uviedol som tri kritické poznámky k tejto správe. Čo sa týka jej ostatného textu, nepatrí medzi to najhoršie, čo sme tu, v Parlamente, mali možnosť vidieť. Preto túto správu podporíme za predpokladu, že zajtra nebudú prijaté nejaké neprijateľné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Je samozrejmé, že názory o politickom dosahu sankcií sa veľmi líšia. Existujú prípady, keď sankcie voči vládnucemu režimu spôsobujú utrpenie nevinných ľudí, čím sa nepriamo podporuje tieňová ekonomika a čierny trh. V niektorých prípadoch vyplýva riziko, že dôjde k porušeniu ľudských práv, zo zaradenia mien daných osôb na čierne listiny. Okrem toho dôveryhodnosť sankcií ohrozuje aj skutočnosť, že pri ich zavádzaní sa používa dvojaký meter podľa toho, nakoľko je daný partner EÚ strategicky významný. Ako najnovší príklad možno uviesť neschopnosť Európskej únie zaviesť sankcie voči Rusku, a to aj napriek tomu, že Rusko porušilo medzinárodné právne predpisy tým, že napadlo územie zvrchovanej krajiny, Gruzínska, pod zámienkou ochrany svojich občanov. Sankcie však aj naďalej ostávajú jednou zo zbraní vo výzbroji Európskej únie. Podľa môjho názoru sankcie sú a mali by aj zostať integrálnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, alebo presnejšie povedané, mali by byť prostriedkom na podporu ľudských práv a demokracie.
Pochopiteľne, Európska únia sa snaží využívať metódu cukru a biča, aby nemusela uvaľovať sankcie. V prípade potreby by však mali byť uvalené, pričom je veľmi dôležité, aby sankcie zohrávali širšiu a súdržnejšiu úlohu v rámci stratégie na ochranu ľudských práv.
Pani spravodajkyňa Flautrová spomenula zbrojné embargo, ktoré bolo na Čínu uvalené ako reakcia na masaker na Námestí nebeského pokoja (Ťien-an-men). Dnes už počuť hlasy, aby bolo toto embargo zrušené, hoci zatiaľ, vážené dámy, vážení páni, sme sa nedočkali žiadneho vysvetlenia týchto udalostí, ktoré zatriasli slobodným svetom, a nedočkali sme sa ani žiadneho ospravedlnenia. Prečo by potom mali byť sankcie zrušené? Dovoľte mi zdôrazniť, že čo sa týka zavádzania sankcií, Európska únia by mala užšie spolupracovať s inými krajinami a medzinárodnými organizáciami, a mala by koordinovať svoju politiku a svoje opatrenia tak, aby bolo využívanie sankcií účinnejšie.
Libor Rouček
(CS) Vážené dámy, vážení páni, sankcie tvoria neoddeliteľnú súčasť systému spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Európskej únie s cieľom presadiť dodržiavanie ľudských práv, zachovávanie demokracie a právneho štátu. Hoci Európska únia používa najrôznejšie sankčné nástroje už takmer dvadsať rokov, dodnes sa neurobilo žiadne vyhodnotenie ani štúdia vplyvu politiky Európskej únie v oblasti sankcií. Preto vítam správu pani Hélène Flautrovej ako dôležitý príspevok v tomto smere. Vítam aj jej mnohé závery.
Aj ja si myslím, že musíme posilniť expertné a analytické schopnosti Európskej únie pri rozhodovaní o sankciách. Ratifikácia Lisabonskej zmluvy a vytvorenie európskej zahraničnej služby pre to vytvárajú vhodnú príležitosť. Sankcie, v prípade, že sa použijú, by mali tvoriť súčasť celkovej ucelenej koncepcie zahraničnej politiky, inak povedané, nemali by sa používať oddelene, len samostatne, bez ohľadu na ostatné nástroje zahraničnej politiky, a bez spolupráce s ostatnými aktérmi medzinárodného systému. Sankcie by mali byť sprevádzané pozitívnymi opatreniami a stimulmi s cieľom podporiť ľudské práva, podporiť občiansku spoločnosť a demokraciu. A napokon, sankcie by sa nemali vzťahovať na humanitárnu pomoc. Sankcie by mali byť zamerané na konkrétne osoby, napr. s cieľom obmedziť ich pohyb, alebo zhabať ich majetok, a nie na obete ich zlovoľného správania.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Vážený pán predsedajúci, sankcie predstavujú dôležitý nástroj zahraničnej politiky. Je nepochybné, že v Juhoafrickej republike viedli k páde apartheidu. Aj pre mňa osobne bolo uvalenie sankcií osožné, pretože v roku 1983 na základe amnestie, ktorá bola vynútená v dôsledku sankcií, ma prepustili z väzenia, hoci, žiaľ, len nakrátko.
Je však pravda, že sankcie často nie sú účinné, čoho príkladom sú Zimbabwe a Kuba. Hospodárske sankcie sa často používajú ako ospravedlnenie pre ťažkosti, ktoré sú v skutočnosti výsledkom predovšetkým nekompetentného diktátorského vládnutia.
Existuje však aj jeden druh sankcií, ktorý nemožno zneužiť na takúto propagandu. Ide o zákaz vstupu do Európskej únie. Tento zákaz sa však nesmie vzťahovať len na predstaviteľov najvyšších orgánov, ako je to napríklad v prípade Bieloruska, musí zahŕňať aj jednotlivcov, ktorí zastávajú posty na strednej úrovni aparátu útlaku a porušovania ľudských práv. Bežní ľudia potom uvidia, že prijaté opatrenia nie sú namierené proti nim, ale proti aparátu diktátorskej moci.
Ģirts Valdis Kristovskis
(LV) Dovoľte mi pochváliť pani Flautreovú za to, že sa snaží o posilnenie spôsobilosti a zvýšenie autority Európskej únie. Nepochybujem o tom, že je potrebné, aby boli sankcie uplatňované flexibilne, no pani spravodajkyňa zároveň poukazuje na to, že je neprípustné, aby sa pri zavádzaní sankcií používal dvojaký meter. Nedostatočná konzistentnosť ohrozuje dôveryhodnosť európskych sankcií a politík. Európska únia sa sama kompromituje, keď zavedie režim sankcií, a potom ho sama poruší, ako v prípade Roberta Mugabeho. Pomerne často zaobchádza Európska únia s krajinami mimo EÚ odlišne, čo má svoje následky. Povoľný postoj Európskej únie k otázke Gruzínska spôsobil v Rusku skutočný výbuch nadšenia. Podľa ich názoru je vojenská agresia najlepším nástrojom na ochranu ľudských práv. Samozrejme, v rôznych častiach sveta vládnu rôzne hodnoty. Bezzubosť spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky je dôkazom toho, že v Európskej únii vládnu obchodné záujmy. Ak to posúdime z praktického hľadiska, nemôže to byť ináč. Žiaľ, zvyšuje sa tým dojem beztrestnosti určitých hlavných mocností a posilňuje sa aj ich vedomie, že môžu porušovať medzinárodné práva. Používanie dvojakého metra v súčasnosti spôsobí ešte viac problémov v budúcnosti.
Erik Meijer
(NL) Vážený pán predsedajúci, sankcie boli vhodným nástrojom na postupné odstránenie najhorších foriem koloniálnej nadvlády a apartheidu v Juhoafrickej republike a v Južnej Rodézii. V minulosti to boli vždy odporcovia zmien, kto odmietal sankcie a poukazoval predovšetkým na ich negatívne vedľajšie účinky. Na druhej strane, zástupcovia chudobných a utláčaných v týchto krajinách zdôrazňovali, že prijímajú nevýhody spojené s bojkotom, keďže si uvedomujú, že za svoje oslobodenie musia nejakým spôsobom zaplatiť.
Trvalý hospodársky bojkot ozrutného režimu Saddáma Husajna nás naučil, že výsledkom takéhoto bojkotu niekedy môže byť aj stav, keď sa obyvatelia danej krajiny postupne stanú izolovanými, majú strach z okolitého sveta a podporujú svoju vládu. Bojkot rozhodne nepomôže presadiť priania vonkajšieho sveta voči domácej verejnej mienke, no ide o vhodný nástroj na podporu potlačenej verejnej mienky a na boj za zlepšenie situácie v krajine. Ak podľa tohto vzoru dokážeme dôsledne rozlišovať medzi jednotlivými možnosťami, sankcie ostanú aj naďalej užitočným nástrojom na zabezpečenie väčšej rovnosti a demokracie.
Kinga Gál
(HU) Ďakujem za priestor, vážený pán predsedajúci. Myslím si, že vyhodnotenie opatrení a sankcií Európskej únie, ktoré sú súčasťou politík Únie, je v oblasti ľudských práv mimoriadne dôležité, obzvlášť v tejto napätej dobe, keď sme v súčasnosti svedkami krízy v Gruzínsku, ktorej predchádzala otázka Tibetu a dokonca aj Zimbabwe. Preto by som chcela poblahoželať pani Flautrovej k jej správe. Táto politika sankcií je založená na dobre stanovených zásadách v oblasti ľudských práv a medzinárodného práva, ktoré boli upevnené početnými dokumentmi OSN a Európskej únie.
Problémy sa nevyskytujú na úrovni zásad, ale na úrovni ich uplatňovania v praxi, kde sme svedkami nedostatku dôslednosti, účinnosti a vyváženosti. Systematické presadzovanie kritérií v oblasti ľudských práv je nevyhnutným predpokladom pre udržanie dôveryhodnosti Únie. Podľa môjho názoru sme svedkami nedostatočnej dôslednosti preto, že často padá za obeť každodenným politickým záujmom. Rovnako kľúčové je, aby sme postupovali jednotne. Hoci budeme mať spoločné štandardy, bude to zbytočné, ak budú medzi jednotlivými členskými štátmi veľké rozdiely v ich uplatňovaní v praxi. Napríklad, zatiaľ čo Európska únia bránila ochranu ľudských práv v Tibete, bol v Únii členský štát, ktorý vyhostil tibetských utečencov. V záujme politickej účinnosti musíme vytvoriť politiku v oblasti sankcií, ktorá bude transparentná, jednotná, a ktorá bude mať dobre stanovené ciele. Okrem jednotných opatrení je dôležitá aj rýchla, či dokonca okamžitá reakcia. Ako vidíme, diplomatické hašterenie zosmiešňuje nielen našu politiku v oblasti sankcií, ale aj celú Úniu. Všetky tieto opatrenia však dosiahnu svoj hlavný cieľ, ak budú sprevádzané pozitívnymi opatreniami zameranými na podporu príslušnej občianskej spoločnosti. Ďakujem vám za pozornosť.
Corina Creţu
(RO) Dúfam, že táto správa zohrá dôležitú úlohu pri posilňovaní európskej politiky v oblasti uplatňovania sankcií Spoločenstva.
Myslím si, že je nevyhnutné, aby v budúcnosti postupovali jednotlivé členské štáty súdržnejšie jednak v procese rozhodovania o sankciách, a jednak v súvislosti s ich správnym uplatňovaním. Ak chceme, aby bola Európska únia na medzinárodnej scéne silná a rešpektovaná, a ak chceme, aby jej opatrenia, vrátane sankcií, mali čo najväčší dosah, je potrebné preukázať veľkú mieru solidarity a vyhnúť sa používaniu dvojakého metra.
Je potrebné, aby sankcie v najmenšej možnej miere ovplyvňovali obyvateľov krajín nachádzajúcich sa v regiónoch, na ktoré sú uvalené sankcie. Nedovoľme, aby títo ľudia trpeli dvojnásobne, vzhľadom na to, že už aj tak sú obeťami utláčateľských režimov alebo skorumpovaných vlád. Som veľmi rada, že aj pani komisárka zdôraznila tento aspekt.
V neposlednom rade mi dovoľte poukázať na alternatívu k sankciám. Začiatkom tohto týždňa sme boli svedkami osobitného prípadu: krízy v Gruzínsku a postoja 27 členských štátov k Rusku. O výsledkoch pondelňajšieho samitu sa vedú vášnivé diskusie práve pre rozpor medzi prezentovaným pevným a takmer vehementným postojom a zdržanlivosťou, pokiaľ ide o ochotu zaviesť sankcie.
Myslím si, že pokiaľ je ešte možné veci napraviť, a pokiaľ dialóg môže zabrániť zhoršeniu situácie, mali by sankcie zostať tým posledným opatrením, ktoré použijeme.
Ignasi Guardans Cambó
(ES) Vážený pán predsedajúci, veľmi vítame myšlienky uvedené v tejto správe o hodnotení sankcií. Je jasné, že otázku sankcií je potrebné dôsledne zvážiť, veľakrát sa ukázalo, že sankcie boli zavedené úplne zbytočne, v mnohých prípadoch boli úplne nespravodlivé, veľakrát sankcie poškodili najslabších členov spoločnosti.
Prečo by rybári v Mauritánii mali platiť za to, že v ich krajine zrazu došlo k prevratu? Kde sa v tom dá nájsť nejaký zmysel? Sankcie je preto potrebné prehodnotiť a zanalyzovať, a to jednak samotnú ideu, a jednak jej uplatňovanie.
Okrem toho, ak sa sankcie používajú príliš často a nesúvislo, teda tak, ako je to v prípade Európskej únie, strácajú dôveryhodnosť a rovnako tak aj Európska únia. Jedna vec je zohľadňovať naše vlastné záujmy, no niečo úplne iné je, ak rebríček našich záujmov používame ako barometer na stanovenie toho, či v danom prípade zaviesť, alebo nezaviesť sankcie.
Je nevyhnutné, aby sa osobitne monitorovala účinnosť týchto opatrení, je nevyhnutné, aby sme podporovali inteligentné sankčné metódy, ktoré budú mať priamy a osobný vplyv na osoby zodpovedné za porušovanie ľudských práv. Učíme sa z postupu Spojených štátov amerických v Kórejskej ľudovodemokratickej republike a zo zmrazenia bankových účtov v Macau. Študujeme tento príklad, ktorému sa ušlo veľmi málo verejného záujmu, no ktorý bol oveľa účinnejší ako organizovanie početných tlačových konferencií proti konkrétnej vláde.
Preto podporujem túto správu, no Komisia a Rada majú pred sebou ešte veľa práce, aby skutočne monitorovali, čo sa robí, prečo sa to robí a ako sa to robí.
Eoin Ryan
Vážený pán predsedajúci, v prvom rade sa chcem poďakovať pani spravodajkyni a chcem ju ubezpečiť, že jej správu podporíme.
Je správne, že Európska únia má k dispozícii súbor prísnych politických a hospodárskych nástrojov, ktoré možno využiť voči režimom na celom svete, ktoré porušujú ľudské práva svojich občanov. No pokiaľ ide o uplatňovanie politických a hospodárskych sankcií, musí byť Európska únia veľmi opatrná.
Európska únia je najväčším prispievateľom v rámci zahraničnej rozvojovej pomoci, no čo sa týka sankcií, musí konať múdro a obozretne. Zavedenie sankcií napríklad voči Zimbabwe, Sudánu alebo Barme malo veľmi negatívne dôsledky na bežných ľudí žijúcich v týchto krajinách. Preto sa musíme snažiť zabezpečiť, aby nami uvalené sankcie nemali dosah na najchudobnejšie a najutláčanejšie osoby v týchto krajinách, ale aby napádali a útočili na ľudí, ktorí stoja na čele týchto krajín.
Niektorí moji predrečníci spomínali Kubu. Nechápem, prečo uplatňujeme sankcie voči Kube. Obchodovanie s Kubou by sa malo vrátiť do normálnych koľají, ak by sme tak urobili namiesto uplatňovania týchto nezmyselných sankcií, v priebehu desiatich rokov by sa Kuba zmenila na úplne inú krajinu.
Ako som už povedal, pri zavádzaní sankcií musíme byť opatrní. Pri zavádzaní hospodárskych a politických sankcií je potrebné, aby boli zacielené na tých, ktorí sú za daný stav zodpovední. Zamerajme sa na ich finančné záležitosti v zahraničí alebo na obmedzenie ich cestovania. Sankcie môžu byť prospešné, no ich účinnosť je obmedzená, najmä ak ich zavedú len krajiny Európskej únie. Sankcie OSN sú oveľa silnejšie a môžu byť oveľa účinnejšie.
Podporujem túto správu, no myslím si, že účinnosť sankcií je obmedzená. Môžu byť účinné, no pri ich uplatňovaní musíme postupovať múdro a obozretne.
Athanasios Pafilis
(EL) Vážený pán predsedajúci, predložená správa pod zámienkou ľudských práv navrhuje, aby sa politiky Európskej únie presadzovali čo najúčinnejším využívaním nepriateľnej a neľudskej zbrane vo forme sankcií a embárg prostredníctvom vydierania a vyvíjania nátlaku na krajiny, ľudí a vlády, ktoré sa postavia kapitalistickému barbarstvu.
Navrhované šikovne zacielené sankcie v spojení s financovaním mimovládnych organizácií ako žoldnierov EÚ predstavujú najhanebnejšie otvorené zasahovanie do vnútorných záležitostí zvrchovaných krajín. Takýto postup porušuje tie najzákladnejšie zásady medzinárodného práva, resp. toho, čo z medzinárodného práva zostalo.
Správa v praxi prijíma sankčnú politiku uplatnenú Spojenými štátmi americkými proti Kube v súlade so zákonom "Helms-Burton", ktorý okrem iného zaväzuje dokonca aj tretie krajiny obchodujúce so Spojenými štátmi americkými, aby sa riadili sankciami, ktoré zavádza.
Tento zákon a toto embargo opakovane odsúdila drvivá väčšina prítomných na valných zhromaždeniach OSN. Ide o postup, ktorý možno prirovnať k vývozu vnútroštátneho práva, ktoré tupí a odmieta medzinárodné zásady a Chartu OSN.
Skutočnosť, že správa sa odvoláva na OSN a zdôrazňuje ľudské práva, predstavuje len chabý pokus figovým listom zakryť agresívnu imperialistickú politiku Európskej únie. Je to neuveriteľne pokrytecké. Pýtame sa vás: prečo neprijímate nijaké opatrenia proti Rusku? Samozrejme, nesúhlasili by sme s tým. Prečo neprijímate nijaké opatrenia proti Číne? Samozrejme, nesúhlasili by sme s tým, aby ste prijali nejaké opatrenia. Vysvetlenie spočíva v tom, že v týchto krajinách máte svoje hospodárske záujmy. Osoby, ktoré predstavili doložku o ľudských právach v správe pána Agnoletta, sa rozhodne majú za čo zodpovedať, pretože Európskej únii poskytli alibi a zámienku pre jej zločinné politiky namierené proti ľuďom.
Sme presvedčení, že ľudia sú sami dostatočne schopní a zodpovední, aby si vyriešili svoje problémy. Nepotrebujú samozvaných ochrancov, najmä nie Európsku úniu.
Bogusław Sonik
(PL) Vážený pán predsedajúci, používanie sankcií by sa malo stať skutočným a účinným prvkom zahraničnej politiky Európskej únie v oblasti ľudských práv. Závery správy pani Flautrovej sú, podľa môjho názoru, správne. Politiku dvojakého metra, ktorá sa až doposiaľ používala, je potrebné zmeniť. Bolo by logické rozšíriť uplatňovanie doložky o ľudských právach a demokracii tak, aby sa vzťahovala na všetky obchodné dohody uzatvorené medzi Európskou úniou a tretími krajinami. Myslím si, že je dôležité, aby boli politické a hospodárske sankcie uplatnené súčasne, a aby boli zacielené predovšetkým na tie odvetvia hospodárstva, ktoré pre vládu danej krajiny predstavujú strategický zdroj príjmu. Pri uplatňovaní sankcií by sme v danej krajine mali zároveň podporovať občiansku spoločnosť a mimovládne organizácie.
Mám však dojem, že prijímanie uznesení nie je dostatočným riešením. Najlepším dôkazom tohto môjho tvrdenia je skutočnosť, že existujú prípady, keď jednotlivé členské štáty vedené svojimi vlastnými osobitnými záujmami porušili solidaritu v rámci Európskej únie. Bez skutočnej politickej vôle na strane členských štátov Európskej únie zostanú uznesenia len na papieri. Podľa postoja orgánov Európskej únie k opatreniam, ktoré podniklo Rusko v Gruzínsku, budeme môcť povedať, či zahraničná politika Európskej únie úspešne zložila skúšku. Už jednoducho nestačí len hovoriť o príslušných zásadách a požiadavkách, je najvyšší čas, aby sa začali uplatňovať. Práve o tom je predložená správa, za čo sa chcem pani Flautrovej úprimne poďakovať.
Katrin Saks
(ET) Podľa môjho názoru je jednou z najdôležitejších tém tejto správy stanovovanie referenčných kritérií.
Ak zavedieme proti danej krajine sankcie, je potrebné, aby sme stanovili aj referenčné kritériá, ako, kedy a za akých podmienok budú tieto sankcie zrušené. Bez takýchto referenčných kritérií sú samotné sankcie bezpredmetné.
Ako príklad môžeme uviesť Andidžan. Po prvýkrát obsahoval režim sankcií politický mechanizmus zameraný na pozitívne opatrenia, čo znamená, že bola stanovená šesťmesačná lehota, po uplynutí ktorej mali byť sankcie uplatnené. Uzbekistan mal na výber, či splní naše kritériá, a mal na to aj dostatok času.
Je dobré, že bol uplatnený pozitívny mechanizmus, no aj na neho by sa mali vzťahovať referenčné kritériá: pokiaľ v súvislosti s masakrom v meste Andižan nebudeme svedkami veľmi pozitívneho vývoja, sankcie nebudú zrušené.
To ma privádza k ďalšiemu dôležitému bodu, ktorý sa nachádza v správe. Ide o zriadenie nezávislej skupiny odborníkov na sankcie, ktorých úlohou má byť posudzovanie druhov sankcií, a aj toho, kedy majú byť uplatnené.
Do úvahy musíme brať aj symbolický význam sankcií, práve s týmto fenoménom som sa stretla v Uzbekistane. Je ťažké ho vyčísliť. Napriek tomu, že praktický účinok sankcií tam nebol veľmi badateľný, napríklad vízový systém (úradníci, predovšetkým tí, proti ktorým boli sankcie zavedené, odišli) a zbrojné embargo (zbrane tam neboli dodávané), symbolická hodnota sankcií bola veľmi veľká. Takýto názor zastávali všetci, od taxikára až po ministra.
Toomas Savi
Vážený pán predsedajúci, zahraničná politika Európskej únie bola priekopníkom modelu pozitívnej podmienenosti (metóda cukru), ktorú úspešne uplatňovala vo vzťahoch s kandidátskymi krajinami.
Žiaľ, ukázalo sa, že odmena v podobe pokroku v oblasti ľudských práv nebola v rozvojových krajinách práve najúčinnejším opatrením, ktoré by ich podnietilo v tomto smere napredovať, keďže na medzinárodnej scéne sa objavili noví aktéri praktizujúci politický damping. Napríklad čínska politika v Afrike nijako nesúvisí s ľudskými právami ani demokraciou. Namiesto zľavovania zo základných hodnôt Európskej únie by sme sa nemali v prípade potreby báť uplatniť "metódu biča" s cieľom ukázať, že ak nebudú splnené určité základné požiadavky, bude to mať veľmi negatívne následky, ktorým by sa tretie strany mali radšej vyhnúť.
Ryszard Czarnecki
(PL) Vážený pán predsedajúci, používanie dvojakého metra v oblasti porušovania ľudských práv je pre Európsku úniu pohromou. Už dlhú dobu, a aj nedávno, v kontexte ruskej agresie proti Gruzínsku, sme svedkami situácie, keď sa na krajiny, ktoré sú bohaté alebo veľké, napriek tomu, že sú diktátorské alebo polodiktátorské, uplatňuje osobitná nenáročná tarifa, na rozdiel od krajín, ktoré porušujú ľudské práva, no sú menej dôležité z európskeho hľadiska alebo z hľadiska amerických obchodných záujmov.
Nemali by sme rezignovať na nástroj, akým je používanie sankcií voči krajinám, ktoré porušujú ľudské a občianske práva, pretože tým opovrhujeme európskymi štandardmi v tejto oblasti. Tento nástroj by sa však nemal devalvovať, mali by sme ho používať flexibilne. V tomto kontexte by sme nemali odmietať hrozbu súvisiacu s možným zavedením sankcií proti Rusku za vojnu na Kaukaze.
Na záver mi dovoľte povedať, že som veľmi rád, že chceme uznať úmyselné poškodenie životného prostredia za porušenie ľudských práv. Kolegovia z Fínska, Švédska a pobaltských štátov v tejto súvislosti hovoria o potenciálnych dramatických dôsledkoch na investície do plynovodu Nord Stream na dne Baltského mora.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Vážený pán predsedajúci, Európa potrebuje zásadnú zmenu, aby začala brať ľudské práva vážne. Inteligentné a účinné sankcie je potrebné prepojiť na štrukturálnu a systémovú reakciu. Európa musí postupovať jednotnejšie. Keď prijímame rozhodnutia, pri rokovacom stole sa ešte stále prejavuje mýtus hraníc. Pri stole sedia aj postkoloniálna nostalgia a súčasné záujmy. Ľudské práva si však vyžadujú európsku autoritu a viac vnútorného i vonkajšieho začlenenia. V novej Európe si nemôže každý rozhodovať o tom, čo chce a ako to chce. Nová Európa je jeden celok, čo platí aj pre oblasť ľudských práv, a práve tento nástroj je potrebné využiť z hľadiska globálnej politiky.
Postup je jednoduchý: potrebujeme silné európske politické stredisko, Európsky parlament s rozhodovacími právomocami, spoločnou zodpovednosťou pri diplomatických rokovaniach členských štátov v oblasti ochrany ľudských práv, pričom riadiť túto úlohu bude Európska komisia, v tretích krajinách budú pôsobiť viac politické a menej byrokratické delegácie Európskej komisie, na Svetovú obchodnú organizáciu sa bude vyvíjať nátlak, aby skúmala demokratickú bezúhonnosť svojich členov, budú sa podporovať organizačné štruktúry zhodné so štruktúrami Európskej únie, s Africkou úniou, Úniou juhoamerických národov a s ďalšími regionálnymi zoskupeniami sa bude viesť intenzívny dialóg, bude sa vyvíjať nátlak na reformu OSN, pri ktorej kľúčovú úlohu zohrá Európska únia, vytvorí sa vnútorná stratégia proti energetickej závislosti, ktorá bude založená na jednotnej energetickej politike a dôslednej obrannej politike.
Vážené dámy, vážení páni, potrebujeme, aby v tejto oblasti ľudských práv došlo k revolúcii.
Vural Öger
(DE) Vážený pán predsedajúci, diskusia, ktorá momentálne prebieha, o možnom zavedení sankcií proti Rusku v súvislosti s konfliktom na Kaukaze nám znova ukazuje, ako nezodpovedne sa niekedy narába so sankciami. Je otázne, či sú sankcie legitímne ako nerozlišujúci nástroj použiteľný v každej situácii. Nie je jasné, kedy a do akej miery možno skutočne zaručiť ich účinnosť.
Obzvlášť dôležité je, aby sme dokázali správne vyhodnotiť účinnosť sankcií Európskej únie. Nemali by byť zavádzajúce, naopak, musia byť ušité na mieru. Zodpovednosť často nesú represívne vládne režimy. Napriek všetkému úsiliu kľúčovou otázkou ostáva, aké hodnotiace kritéria použiť. Kedy sankcie skutočne vedú k zmene správania? Namiesto zavádzania ad hoc sankcií by som bol rád, keby bola prijatá stratégia EÚ, ktorá by viedla k súdržnej a udržateľnej politike v oblasti sankcií. Museli by sme tu však dospieť ku konsenzu, pokiaľ ide o optimálne podmienky ich použitia. Účinná stratégia v oblasti sankcií ešte stále neexistuje.
Táto správa je však krokom správnym smerom. Európsky parlament je v súčasnosti najdôležitejšou inštitúciou podporujúcou ľudské práva. Sankcie Európskej únie by nemali byť agresívnym politickým nástrojom, naopak, mali hájiť záujmy ľudí. Sankcie, ktoré trestajú civilné obyvateľstvo, sú kontraproduktívne a vôbec nespĺňajú účel, na ktorý sa takéto opatrenia prijímajú.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Sankcie predstavujú jeden z nástrojov, ktoré môže Únia využiť pri uplatňovaní svojej politiky v oblasti ľudských práv.
Napriek tomu, ako si všimla aj pani spravodajkyňa, skutočnosť, že doposiaľ nebola vypracovaná štúdia o dosahu politiky Európskej únie v oblasti sankcií, sťažuje posúdenie účinkov tejto politiky i jej účinnosti v praxi, čo následne vedie k nedostatku transparentnosti, súdržnosti a dokonca aj legitímnosti sankcií Spoločenstva.
Pokiaľ Európska únia nebude jednotná v otázke spoločnej bezpečnostnej politiky, bude pre nás veľmi ťažké zaviesť účinné a systematické sankcie Spoločenstva. Je poľutovaniahodné, že Únia a členské štáty nepoužívali sankcie systematicky, a preto si, vážený pán predsedajúci, myslím, že je potrebné vypracovať súdržnú stratégiu pre politiku v oblasti sankcií, aby bolo možné dodržiavať ľudské práva. Táto stratégia by mala zohľadňovať už podpísané dohody a doložky a mala by sa vystríhať používania dvojakého metra, čím prispeje k zvýšeniu dôveryhodnosti Európskej únie.
Blahoželám pani Flautrovej k vypracovaniu tejto správy.
Genowefa Grabowska
(PL) Vážený pán predsedajúci, v medzinárodnom práve platí nasledujúca latinská zásada: "par in parem non habet imperium". Znamená to, že štát nemôže súdiť iný štát, alebo proti nemu zaviesť sankcie, no to platilo v minulosti, to sú dejiny. Medzinárodnému spoločenstvu vedenému zdravým rozumom a racionalizmom sa podarilo uskutočniť ohromný obrat. Primitívne sankcie, ktoré proti sebe zavádzali štáty v minulosti podľa zásady vzájomných protiopatrení, na základe biblickej zásady, ktorá vychádzala zo starozákonného "oko za oko, zub za zub", boli nahradené výborným mechanizmom kolektívnych organizovaných sankcií, pričom o tom, kto, ako a kedy môže tento mechanizmus využiť, rozhodujú postupy. Teší ma, že Európska únia pracuje na čoraz dokonalejšom mechanizme pre uplatňovanie sankcií, ktorý zahŕňa aj rozlišovanie zohľadňujúce konkrétnu situáciu a úroveň viny.
Chcem zdôrazniť dve veci. Podporujem múdre a inteligentné sankcie, ktoré sú citlivo uplatnené, no som proti tzv. preventívnym sankciám. Podľa môjho názoru možno preventívne sankcie považovať za zneužívanie. Po druhé, chcela by som vyzvať, aby sme venovali väčšiu pozornosť spoločnosti, našim občanom, aby sme ich informovali o tom, že sankcie nie sú primitívnym trestom, ale prirodzenou, zdravou reakciou na vážne porušenie zákona, a že ich cieľom je brániť demokraciu.
Reinhard Rack
(DE) Vážený pán predsedajúci, vážená pani komisárka, chcem nadviazať na tému, o ktorej už hovorili viacerí moji predrečníci. Sankcie by nemali byť zle zacielené. Predovšetkým by nemali škodiť tým najchudobnejším z chudobných. Stretávame sa tu s problematikou, ktorá sa už istý čas vyvíja, no je potrebné, aby sme v tomto smere pokračovali ďalej. V minulosti sme boli opätovne svedkami skutočnosti, že sprievodným znakom skorumpovaných vládnych režimov pohŕdajúcich ľudskými právami je často premena veľmi veľkého množstva verejných zdrojov spravidla na súkromný kapitál, ktorý sa následne umiestni na nejaké rozprávkové konto, kde sa tieto peniaze nachádzajú, až pokým ich daný člen vládneho režimu znova nezíska, a kým si ich nezačne užívať.
Ide teda o to, aby sme sa v tejto oblasti usilovali o nadviazanie celosvetovej spolupráce, a aby sme to aj dosiahli, podobne ako v prípade Medzinárodného trestného súdu. Európska únia môže v tomto smere zohrať dôležitú úlohu pri snahe zabezpečiť, aby ovocie tejto politiky neskončilo tam, kde si to neželáme.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážený pán predsedajúci, blahoželám pani Flautrovej k jej výbornej, vyváženej správe. Podľa môjho názoru existujú tri prípady, pri ktorých Európska únia používa dvojaký meter. Na jednej strane vidíme používanie dvojakého metra, keď porovnáme dve malé krajiny, pričom jedna z nich nám protirečí a je nepriateľská a druhá o sebe tvrdí, že je prozápadná a proeurópska. Používanie dvojakého metra vidíme aj vtedy, ak porovnáme malé krajiny s väčšími mocnosťami, Ruskom a Čínou, pretože tu vstupujú do hry hospodárske záujmy. A napokon, tretí typ prípadov, kedy používame dvojaký meter, je ten, v dôsledku ktorého dochádza k spochybňovaniu našej dôveryhodnosti a nášho práva kritizovať tretie krajiny, pokiaľ ide o ľudské práva a práva menšín, keďže v Únii je niekoľko členských štátov, v ktorých žije niekoľko stotisíc osôb bez národnosti, napríklad v dvoch pobaltských štátoch. Do tohto typu používania dvojakého metra môžeme zaradiť aj skutočnosť, že vedúcou silou v Európskej únii je krajina, ktorej ústava ešte stále odmieta uznať regionálne jazyky. Ďakujem vám za pozornosť.
Zsolt László Becsey
(HU) Vážený pán predsedajúci, chcem sa pripojiť k tým predrečníkom, ktorí poukazovali na používanie dvojakého metra a na nedôslednosť. Chcel by som upriamiť pozornosť pani Flautrovej na odsek 22 predloženej správy, ktorý sa týka odôvodnenia správ o krajine a zákonnosti sankcií a politiky v oblasti sankcií. V septembri 2004 prijal tento Parlament rozhodnutie o vyslaní vyšetrovacej misie do Vojvodiny, ktorá sa nachádza na severe Srbska. Tento krok sa netýkal len otázky ľudských práv, ale aj otázky solidarity, pretože v tejto oblasti žije veľmi veľa Maďarov, ale aj Rumunov a Nemcov, ktorí sa tu usídlili v dôsledku rôznych búrlivých historických udalostí. Preskúmali sme tamojšiu vážnu situáciu v oblasti ľudských práv. V spomínanom rozhodnutí sa uvádza, že to preskúma Podvýbor pre ľudské práva. To sa ani po tri a pol roku nestalo. Preto žiadam, aby podvýbor preskúmal túto vážnu situáciu v súlade so spomínaným rozhodnutím, pretože len potom bude môcť Parlament upriamiť pozornosť Rady a Komisie na skutočnú situáciu, a len tak bude môcť na seba prebrať potrebnú úlohu v politike v oblasti sankcií.
Jean-Pierre Jouyet
úradujúci predseda Rady. - (FR) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, v prvom rade by som chcel odpovedať pani Flautrovej, pánovi Romeva I Ruedovi a ostatným, ktorí hovorili o tom, že je potrebné vypracovať posudok, vyhodnotenie a posúdenia vplyvu. Považujem to za veľmi dôležité, Rada sa rovnako ako Parlament zaujíma o to, aby mohli byť tieto rozhodnutia o sankciách prijímané a aktualizované na základe čo najlepších informácií. Existujúce opatrenia sú pravidelne prehodnocované na základe posúdení vplyvu. Rada sa usiluje, aby bolo jej rozhodnutie pokiaľ možno čo najčastejšie založené na správach od vedúcich misií v daných krajinách, ktorí môžu najlepšie posúdiť účinnosť týchto opatrení.
Rada tiež dosiahla pozoruhodný pokrok, čo sa týka konzultácií s miestnymi a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami, Parlament dnes ukázal, že pri tomto hodnotení musí zohrávať veľmi dôležitú úlohu.
Je však tiež pravda, že sankcie predstavujú nástroj, ktorého charakter musí ostať aj naďalej politický. Je potrebné, aby sme z hľadiska metodológie mali vypracovanú stratégiu, no nesmie nás obmedzovať, ani nesmieme pripustiť, aby bol tento proces automatický, to tu chcem vyhlásiť čo najjasnejšie a s plnou zodpovednosťou, preto budú v našom hodnotení vždy existovať rozdiely. Teda, aby som odpovedal aj pani Koppovej, ktorej vystúpenie boli veľmi dômyselné, sankcie budú aj naďalej politickým nástrojom. Nie sú jediným nástrojom na podporu ľudských práv. Existujú ďalšie dva nástroje, ktoré dokážu v menšej miere poznačiť cieľové krajiny, no ide tiež o nástroje na podporu ľudských práv. Hovorím o podmienkach ustanovených v politike rozširovania procesu asociácie a stabilizácie Balkánu a susedskej politiky a o povinných doložkách o ľudských právach, ktoré sa musia nachádzať vo všetkých dohodách, ktoré uzatvára Európska únia s tretími krajinami alebo so zoskupeniami krajín, pričom porušenie týchto doložiek môže viesť k zrušeniu platnosti týchto dohôd.
Dovoľte mi opätovne uistiť pani Koppovú, že neexistuje žiadne embargo na farmaceutické výrobky, ide o systém kontroly v prípade, keď by tieto výrobky mohli mať dvojaké použitie, a preto podliehajú režimu nešírenia zbraní. Rada sa zhoduje s názormi mnohých rečníkov, ktorí poukázali na to, že sankcie by mali byť zacielené, a nemali by mať dosah na civilné obyvateľstvo.
Aj pán Cappato a pán Gawronski poukázali na dôležitú otázku, viacero rečníkov sa vrátilo k otázke poškodenia životného prostredia. Momentálne poškodenie životného prostredia nepatrí medzi ciele spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky, teda je pravda, že z tohto hľadiska sa neberie do úvahy, a mali by sme rozmýšľať o tom, či zahrnúť poškodenie životného prostredia, v prípade, že predstavuje hrozbu buď pre medzinárodnú bezpečnosť alebo pre práva ľudí, medzi ľudské práva. Je potrebné začať o tejto téme diskutovať. Pánovi Cappatovi by som chcel tiež povedať, že v spomínaných prípadoch už Európska únia použila energetické sankcie, a stalo sa tak za rôznych okolností.
Chcel by som sa vyjadriť ešte o niekoľkých veciach, ktoré spomenuli viacerí z vás, a ktoré sa týkajú nedávnych udalostí. Čo sa týka vojny medzi Ruskom a Gruzínskom, veľmi jasne chcem povedať, že sankcie nemôžu naplniť svoj zámer, ak v ich dôsledku dôjde k úplnému prerušeniu kontaktov s danou krajinou, v tomto prípade s Ruskom. Napokon, musíme premýšľať aj o tom, či by zavedenie sankcií v tomto prípade bolo v záujme Gruzínska. Všetkých vás žiadam, aby ste o tom porozmýšľali.
Vrátim sa aj k tomu, čo bolo povedané o procese stanovovania referenčných kritérií. Spomínala to pani Saksová. Ide o veľmi dôležitú otázku, najmä čo sa týka Uzbekistanu. Keďže som tam bol na konferencii o strednej Ázii a o prítomnosti Európskej únie v strednej Ázii môžem vyhlásiť, že je to pravda. Keď som tam bol, stretol som sa aj s pani Tadžibajevovou, politickou väzenkyňou, ktorá bola teraz prepustená na slobodu. Dúfame, že jej zdravotný stav sa zlepší, a že jej bude poskytnutá primeraná starostlivosť. No chcem tiež povedať, že som mal možnosť vidieť, že v dôsledku dobrej politiky stanovovania referenčných kritérií môžeme dosiahnuť pokrok, a že príslušné orgány sa zanietene usilovali v plnej miere splniť kritériá stanovené Európskou úniou. Keď sa to stane, do Uzbekistanu sa v októbri vrátime.
Čo sa týka Kuby, poslancom, ktorí ju spomínali, by som chcel pripomenúť, že v júni 2008 boli sankcie proti Kube zrušené. Napriek tomu však neprestávame dôsledne monitorovať, ako sa v krajine vyvíja situácia v oblasti ľudských práv.
Tieto veci som chcel objasniť na záver tejto mimoriadne podrobnej a bohatej rozpravy, ktorá dokazuje, že je veľmi potrebné, aby bol Parlament začlenený do tohto procesu.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, myslím si, že to bola veľmi užitočná diskusia, ktorá poukázala na viacero veľmi dôležitých otázok, nad ktorými sa musíme zamyslieť pri prijímaní rozhodnutí o sankciách, pretože sankcie predstavujú len jeden z nástrojov našej zahraničnej politiky. V prípade, že sa ich rozhodneme použiť, musí sa tak stať po pozornom zvážení celkovej situácie, v spojení s ostatnými nástrojmi, vrátane rozvojovej práce a politickej a hospodárskej reformy v tretích krajinách. Prostredníctvom všetkých týchto nástrojov sa usilujeme o jedno, o potvrdenie a podporu ľudských práv.
Správa pani Flautrovej jasne dokazuje, že je potrebné tento nástroj ešte viac zdokonaliť. Musíme zabezpečiť, aby bol samotný systém sankcií v plnej miere v súlade s medzinárodným právom, a aby neporušoval základné ľudské práva, ku ktorým sa všetci hlásime. Som presvedčená, že naše súdy (ako to dnes potvrdil aj Európsky súdny dvor) v podstatnej miere prispievajú k rozvoju nášho systému sankcií, pričom zároveň zaručujú dodržiavanie základných zásad, napríklad dodržiavanie právneho štátu alebo riadneho procesu. Dovoľte mi zopakovať, že by sme mali podporovať ľudské práva a chrániť bežné obyvateľstvo, nemali by sme ho trestať, ani hospodársky, ani nijakým iným spôsobom.
Toto je veľmi dôležité. Preto zopakujem, že je potrebné, aby sme sankcie zacielili na osoby, ktoré sú zodpovedné za porušovanie ľudských práv, a ako povedal pán Rack, mali by sme zvoliť napríklad zmrazenie účtov alebo zákaz udelenia víz, aby sme týmto čelným predstaviteľom alebo osobám zodpovedným za porušovanie ľudských práv zabránili využívať akékoľvek pozitívne možnosti.
Mnoho rečníkov, medzi ktorých patrí aj samotná pani Flautrová, žiadalo o riadne hodnotenie sankcií, pričom navrhli vypracovať určitú metodológiu. Myslím si, že pán Jean-Pierre Jouyet už stručne popísal prácu, ktorú v tomto smere vykonáva Rada. Chcem ju podporiť, no najmä si myslím, že by sme sa mali o niečo zlepšiť, pokiaľ ide o hodnotenie ex ante pred zavedením sankcií. Aj v tomto prípade môžem ponúknuť služby našich delegácií, pretože pôsobia priamo v danej lokalite a veľmi dobre vedia, čo sa tam deje. Samozrejme, veľmi užitočným v tomto smere je aj príspevok občianskej spoločnosti a organizácií pôsobiacich v oblasti ľudských práv.
Čo sa týka súdržnosti, chcem povedať, že sankcie predstavujú dôležitý nástroj, no je potrebné, aby boli doplnené proaktívnym prístupom našej rozvojovej práce, napríklad vo forme podpory inštitúcií pôsobiacich v oblasti ľudských práv, vo forme politickej reformy, či podpory občianskej spoločnosti. Dobrým príkladom v tejto súvislosti je Barma/Mjanmarsko. Na túto krajinu boli uvalené sankcie, no zároveň sme ponechali otvorenú možnosť spolupráce s mimovládnymi organizáciami a organizáciami pôsobiacimi v oblasti ľudských práv. Myslím si, že toto je jeden z dôležitých postupov, ktorým môžeme napredovať.
Hélène Flautre
spravodajkyňa. - (FR) Vážený pán predsedajúci, teší ma, že sa konala táto diskusia. Dámy a páni, ďakujem vám za vaše príspevky, ďakujem aj úradujúcemu predsedovi Rady a Komisii.
Som presvedčená, že prostredníctvom tejto diskusie vzniká niečo, čo by sme mohli označiť za spoločnú filozofiu v tejto oblasti. Počuli sme mnoho výziev na uplatňovanie dôslednejšej politiky, dôveryhodnejšej politiky, pri ktorej sa nepoužíva dvojaký meter, a myslím si, že práve na týchto otázkach musíme pracovať. Prostredníctvom rozhovorov s mnohými ľuďmi som sa pri písaní tejto správy veľa naučila. Naozaj si myslím, že máme pred sebou ešte veľa práce, a že základ tejto budúcej práce musí tvoriť komplexné a podrobné hodnotenie súčasnej politiky v oblasti sankcií, pretože keď sa nastolí táto otázka (môžeme to vidieť aj dnes, keď hovoríme o Rusku), situácia je okamžite veľmi búrlivá a médiá ihneď zbystria pozornosť. Preto potrebujeme veľmi pevnú filozofiu a musíme konať v súlade s našimi postupmi a s našou politikou.
Nejde teda o to, a teraz sa vraciam k otázke týkajúcej sa siete odborníkov, či nahradíme citlivé politické rozhodnutia technickou odbornosťou, ale ide o to, aby sme zaručili, že citlivé politické rozhodnutia budú prijaté na základe čo najobjektívnejších informácií. Keď hovoríme o politike v oblasti sankcií, je potrebné presadiť ju a pritom dodržať (ako ste to mnohí pomenovali) "úplne objektívne referenčné kritériá", ktoré umožnia merať skutočnú účinnosť sankcií.
Som presvedčená o tom, že sa nám darí dosahovať skutočne konkrétny pokrok. Ešte stále je tu niekoľko vecí, ktoré je potrebné vysvetliť, určite ste si to všetci uvedomili na základe viacerých vystúpení, a to bol aj dôvod, prečo som sa vo Výbore pre zahraničné veci zdržala hlasovania. Dámy a páni, myslím si, že nesmieme zľaviť z našich požiadaviek na úplné dodržiavanie ľudských práv a medzinárodného práva pri vytváraní čiernych listín, pri umiestňovaní mien osôb na tieto listiny, alebo pri ich odstraňovaní. Rozsudok Európskeho súdneho dvora, o ktorom ste, pán Jouyet, práve hovorili, nás k tomu v plnej miere nabáda.
Vážené dámy, vážení páni, vyzývam vás, aby ste prijali túto správu, ktorá síce nie je dokonalá, no je veľmi poctivá, a môžeme na ňu byť hrdí. Táto správa bude dobrým pracovným nástrojom.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok, 4. septembra 2008.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Desislav Chukolov  
Vážený pán Pöttering, vážená pani Flautrová, väčšina z vás pôsobila v určitom momente svojej kariéry v opozícii. Viete teda, aká je to skúsenosť, osoby, ktoré sú pri moci, sa tvária, že neexistujete, zatiaľ čo vy ich obviňujete za krádeže a pochybné obchody. V Bulharsku sú však momentálne pri moci dedičia teroristov a skutoční fašisti.
Bulharskú vládnu koalíciu tvoria tieto tri strany: bezbožníci, ktorí bombardovali kostoly, aby urobili dojem na Kominternu, t. j. Bulharská socialistická strana, ďalej strana vytvorená okolo dedičov Borisa III., ktorý zatiahol Bulharsko do druhej svetovej vojny a nenechal si ujsť príležitosť pobozkať sa s Hitlerom, to sú zlodeji z Národného hnutia Simeona II., a napokon protiústavná moslimská strana Hnutie za práva a slobody, ktorej členmi sú teroristi, ktorí približne pred dvadsiatimi rokmi vyhodili do povetria železničné vozne s matkami a ich deťmi.
Dňa 30. júla 2008 títo ľudia pri moci zbili môjho kolegu, pána Dimitara Stojanova. Zdravotná prehliadka odhalila 34 zranení spôsobených hrdlorezmi v policajných uniformách.
V súvislosti s účinnou politikou Európskej únie v oblasti uplatňovania sankcií v prípadoch závažného porušenia ľudských práv, o ktorej hovoríte vo svojej správe, trvám na tom, aby tento Parlament a každý jeho poslanec vyjadril svoj názor na túto udalosť, ktorá je hanebná pre každého z nás, a aby sme v plnej miere odsúdili mafiu, ktorá vládne v mojej vlasti.
Urszula Gacek  
písomne. - Systém trestného súdnictva slúži na to, aby potrestal, odstrašil a napravil páchateľa. Sankcie vo všeobecnosti plnia rovnakú úlohu. Naše systémy trestného súdnictva udeľujú tresty, no je otázne, nakoľko plnia svoju úlohu, pokiaľ ide o ich odstrašujúci účinok a o nápravu páchateľov. Rovnako tak je obmedzený aj odstrašujúci a nápravný účinok sankcií, pokiaľ ide o krajiny, ktoré nedodržujú medzinárodné právo a porušujú ľudské práva.
Výsledky výskumu založeného na účinnosti hospodárskych sankcií vo viac ako sto prípadoch od prvej svetovej vojny ukazujú, že sankcie budú s najväčšou pravdepodobnosťou účinné: ak zmena, ktorú požadujeme, je mierna, ak veľké silné krajiny alebo zoskupenia krajín pôsobia proti slabšej krajine, ak je cieľová krajina skutočne závislá od obchodovania s krajinami, ktoré zaviedli sankcie, ak sú sankcie zavedené rýchlo, a ak je škoda, ktorá môže vzniknúť krajine uplatňujúcej sankcie, pomerne malá.
Sankcie uplatňované Európskou úniou by mali byť presné a dobre zacielené. Mali by sme zvážiť napríklad nasledujúce opatrenia: zmrazenie finančných aktív, zákaz finančných transakcií, obmedzenia investícií, obchodné obmedzenia vzťahujúce sa na konkrétne tovary, cestovné obmedzenia, diplomatické obmedzenia a kultúrne a športové obmedzenia.
Je nevyhnutné, aby Európska únia preskúmala svoju politiku v oblasti sankcií nielen preto, aby dosiahla žiadúce zmeny v krajinách, ktoré sa dopúšťajú priestupkov, ale aj preto, aby zaručila svoju vlastnú dôveryhodnosť.
Bruno Gollnisch  
Európsky parlament sa hrá na OSN, vyhlasuje, že ustanoví nadvládu ľudských práv na celom svete. Parlament by však urobil lepšie, keby si urobil poriadok u seba doma.
Vo Francúzsku, Belgicku, Nemecku, Rakúsku sú mnohí občania, vrátane akademikov, právnikov a volených zástupcov, ktorých si vybrali ich spoluobčania, postavení pred súd, odsúdení, zničení, prichádzajú o prácu, sú uväznení a obviňovaní z rasizmu za to, že kritizujú prisťahovalectvo, obviňovaní zo xenofóbie, pretože bránia legitímnu zásadu vnútroštátnej preferencie, obviňovaní z revizionizmu za to, že kritizujú "oficiálne", no neustále sa meniace pravdy platiace o súčasných dejinách, obviňovaní z homofóbie, keď vyjadria svoj legitímny názor, že uprednostňujú prirodzené rodiny, ktoré jediné sú schopné zachovať život aj do budúcnosti.
Toto politické a súdne prenasledovanie sa vzťahuje dokonca aj na právnikov. V Nemecku zatkli pani Sylviu Stolzovú za to, že na súde obhajovala názory svojho klienta. Vo Francúzsku si rada parížskej advokátskej komory privodila hanbu tým, že zamietla čestné členstvo penzionovaného právnika, pána Erica Delcroixa, namiesto toho, aby sa postavila na jeho obranu.
Niektorí sudcovia, napríklad Estoup vo Versailles, Schir v Lyone, či Cotte v Paríži , súperia o čo najrozsiahlejšie uplatňovanie týchto svojvoľných zákonov, bez ohľadu na akékoľvek zásady ochraňujúce slobodu. Predovšetkým je však potrebné povedať, že niektoré z osôb zodpovedných za tieto právne predpisy, ktoré zabíjajú slobodu, sedia v tomto Parlamente. Naše rozhorčenie by malo byť nasmerované v prvom rade proti nim.
Tunne Kelam  
písomne. - Európska únia je založená na takých hodnotách, akými sú demokracia, či dodržiavanie ľudských práv. Ich ochrana a obhajovanie tvorí základ každej politiky z dielne Európskej únie.
Ľudské práva sú ukotvené aj v zahraničnej politike Európskej únie. Napriek tomu, až príliš často sa stáva, že Európska únia nie je jednotná, a že nie je schopná rýchlo a účinne reagovať na hrubé porušenia ľudských práv.
Sankcie sú súčasťou politiky v oblasti ľudských práv, no nie sú uplatňované rovnako. Európska únia by nemala zatvárať oči a robiť výnimky v prípade veľkých krajín, napríklad v prípade Ruska alebo Číny, pretože v skutočnosti ide o zapredávanie ľudských práv za hospodárske výhody.
Hospodárske vzťahy s tretími krajinami, ak v nich dochádza k dlhodobému porušovaniu ľudských práv, je potrebné dobre zvážiť. Na takéto porušovanie ľudských práv je potrebné odpovedať sankciami a zmrazením ďalších rokovaní.
Preto Komisiu a Radu dôrazne vyzývam, aby konali odhodlane, jednotne a energicky. Okrem toho Európsku úniu vyzývam, aby uplatňovala politiku v oblasti ľudských práv rovnako, a aby zaviedla sankcie voči každej krajine, v ktorej sa dokáže hrubé porušovanie ľudských práv.
Eija-Riitta Korhola  
písomne. - (FI) Vážený pán predsedajúci, chcem sa poďakovať spravodajkyni, pani Flautrovej, za vyváženú a hodnotnú správu. Správa dôrazne žiada, aby došlo k prehodnoteniu sankcií Európskej únie, a aby bol výskum súčasťou širšej politiky Európskej únie v oblasti ľudských práv, čo možno považovať len za správne a primerané. Pokiaľ nemáme k dispozícii výsledky rozsiahleho výskumu, diskusia o účinnosti, či neúčinnosti sankcií je bezpredmetná.
Význam sankcií v rámci politiky v oblasti ľudských práv je dvojaký, pričom sa tieto dva významy navzájom dopĺňajú. Na jednej strane ide o morálny odkaz od Európskeho spoločenstva hodnôt, ktorý sám osebe predstavuje hodnotný signál. Na druhej strane, sankcie môžu mať konkrétny dosah na vývoj situácie v cieľovom štáte. V prípadoch, keď sa podarilo dosiahnuť skutočné trvalé výsledky, zohrali dôležitú úlohu rozhodne oba tieto aspekty, napríklad pri boji za odstránenie politiky apartheidu v Juhoafrickej republike.
Pravdepodobne je nám však všetkým jasné, že len samotné sankcie nie sú schopné dosiahnuť takéto výsledky. Ak chceme dosiahnuť, aby sa skutočne natrvalo zmenila politická situácia a situácia v oblasti ľudských práv v danej krajine, je potrebné, aby boli koordinovane a komplexne využité nástroje politiky v oblasti ľudských práv. Parlament už v minulosti poukázal na skutočnosť, aká dôležitá je existencia účinnejšieho zhromaždenia pre politiku v oblasti ľudských práv.
Aby sme zabránili ľudským katastrofám, je potrebné zvážiť možnosť využívania zacielenejších sankcií, ktoré by boli zamerané najmä proti osobám stojacim na čele daného štátu a proti skupinám, ktoré porušujú ľudské práva. Mali by sme byť obozretní, najmä čo sa týka tých obmedzujúcich opatrení, ktoré poškodzujú možnosti rozvoja malých a stredných podnikov.
Otázka, ktorú si sama kladiem, znie, aké kritériá by sme mali stanoviť pre zavádzanie sankcií. Je poľutovaniahodné, že až príliš často možno za hodnotením sankcií rozpoznať obavu súvisiacu s otázkou, nakoľko primerané je ich uplatňovanie, vzhľadom na obchodné záujmy Európskej únie.
