Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Simon Busuttil
- (MT) Hr. formand! Jeg ønsker at takke for Deres gode ønsker for Malta, som sammen med Cypern tiltrådte euroområdet for to uger siden, således at der nu er 15 lande, der anvender euro som valuta. Det betyder, at størstedelen af EU-medlemsstaterne nu har samme valuta. Under festlighederne i Malta for to dage siden ønskede formanden for Kommissionen, formanden for Rådet og Mario Mauro, næstformand i Europa-Parlamentet, Malta tillykke med de store fremskridt, landet har opnået i de tre år, der er gået siden tiltrædelsen af EU og efter overgangen til anvendelse af euro, som forløber fint og problemløst. Selv om der stadig vil være to valutaer indtil slutningen af måneden, kan jeg imidlertid oplyse, at næsten alle transaktioner allerede efter blot to uger gennemføres i euro. Befolkningen i Malta og Gozo glæder sig over at være en del af euroområdet og at have taget endnu et skridt i EU-processen.
Yannick Vaugrenard
(FR) Hr. formand! De Europæiske Fællesskabers Domstol afsagde i december en længe ventet dom, som har meget foruroligende virkninger for beskyttelsen af udstationerede arbejdstagere i Europa.
Den sender et negativt signal til borgerne, som er bekymrede over risikoen for social dumping. Hvad siger Domstolen i denne såkaldte Laval-kendelse? Den siger, at de svenske fagforeninger havde uret, da de forsøgte at tvinge en lettisk virksomhed til at underskrive deres kollektive overenskomst, særlig med hensyn til mindstelønnen. I henhold til direktivet fra 1996 skal udstationerede arbejdstagere imidlertid overholde de primære obligatoriske regler for minimumsbeskyttelse i værtsmedlemsstaten.
EF-Domstolen har afsagt kendelse om, at det svenske system med kollektive overenskomster ikke fandt anvendelse, og at sådanne regler kun kan fastsættes ved lov. Budskabet fra EU er således ikke længere klart: på den ene side prioriterer Kommissionen fleksibilitet og sikkerhed og systemet med kollektive overenskomster som model, og på den anden side drager EF-Domstolen denne model i tvivl.
Parlamentet og Rådet skal derfor kaste lys over dette spørgsmål. Ellers ville det svare til at smide Bolkenstein-direktivet ud af fordøren og lade det snige sig ind ad bagdøren, hvilket ville være fuldstændig uacceptabelt.
Graham Watson
(EN) Hr. formand! Jeg henvender mig til Dem om et anliggende, som i særlig grad berører én medlemsstat, men efter min mening har konsekvenser for hele Europa. Det er i år det europæiske år for interkulturel dialog. En af de institutioner, der gør en stor indsats for at fremme interkulturel dialog, er British Council. Derfor er det foruroligende, at Rusland forsøger at lukke British Councils kontorer i Sankt Petersborg og Ekaterinburg. British Councils arbejde i Rusland er fuldstændigt lovligt. Det hører under en kulturel aftale fra 1994 mellem London og Moskva. Derfor vil jeg anmode om, at sagen af kolleger fremføres over for Rusland i forbindelse med vores interparlamentariske dialog, og at De selv benytter enhver lejlighed til at udtrykke bekymring over for de russiske myndigheder om, at et kulturelt anliggende, som hører under en helt normal aftale mellem to lande, bliver trådt på i de russiske myndigheders forsøg på at lamme den politiske debat.
Ewa Tomaszewska
Hr. formand! Vi har mange gange debatteret problemerne med det demografiske sammenbrud i Europa og de samfundsmæssige problemer, som følger heraf. I EU-landene er momssatserne for varer til børn samtidig normalsatser, altså de højeste satser.
Disse varer var forud for Polens tiltrædelse af EU belagt med den laveste sats, en privilegeret sats. Tiltrædelsen af EU medførte ud over andre retlige konsekvenser desværre også, at momssatserne steg på varer til børn, hvilket var i modstrid med den familiefremmende politik, som Polen førte.
Jeg anmoder Kommissionen om at overveje at ændre lovgivningen på dette område, hvilket vil være godt for alle lande i EU og specielt for de fattigste børnefamilier. Dette vil fremme opfyldelsen af Lissabonstrategien.
Mikel Irujo Amezaga
- (ES) Hr. formand! Det står i Kommissionens arbejdsprogram for 2008, at borgerne er og skal være i centrum for det europæiske projekt.
Med udgangspunkt heri mener jeg, at EU har en fejlagtig indgangsvinkel til Kosovoprocessen. Vi kan ikke blive ved med at diskutere, om de forskellige internationale konjunkturer er egnede eller uegnede til at anerkende landets uafhængighed. Det spørgsmål, der må gå forud for alle de øvrige, er, hvad borgerne i Kosovo ønsker. For de er de vigtigste, og derfor har løsningen af konflikter altid to sider: respekten for menneskerettighederne og anerkendelsen af retten til frit at vælge sin fremtid som folk.
Jeg synes, at EU bør bruge denne diskussion som reference for situationer, der finder sted såvel uden for som inden for dets egne grænser.
Daniel Strož
(CS) Hr. formand! Jeg ønsker at tale om et vanskeligt spørgsmål, som handler om den store kampagne imod rygning og rygere i EU, en kampagne, der også er baseret på retsakter vedtaget af Europa-Parlamentet. Der er ingen tvivl om, at motivationen for kampagnen er beundringsværdig, da det drejer sig om borgernes sundhed. Men efter min opfattelse rejses der med kampagnen også spørgsmål, som ikke er værdige, og som diskriminerer imod en stor del af samfundet, der nærmest kriminaliseres på grund af deres afhængighed af rygning. De store økonomiske tab for publignende etablissementer i lande, der har indført forbud imod rygning på restauranter, kan heller ikke ignoreres. Jeg går ud fra, at det fokus, der er rettet imod rygerne, også bør være rettet imod tobaksindustrien. Det er ingen hemmelighed, at der i årevis er tilsat ingredienser til tobak, f.eks. nitrosaminer, som er nitrogenprodukter, der er kræftfremkaldende og forårsager forøget absorption af nikotin. I de fleste tilfælde forårsages skaderne ikke af nikotin, men af disse tilsætningsstoffer. Tobaksfremstilling og sammensætning af tobaksvarer bør efter min opfattelse også være underkastet regulering.
Jim Allister
(EN) Hr. formand! I denne måned er det tre år siden, at Robert McCartney blev brutalt myrdet af IRA-medlemmer i Belfast. Her i Parlamentet vakte mordet stor forfærdelse, da McCartney-søstrene kom for at fremlægge deres sag og bede om, at retfærdigheden måtte ske fyldest.
Tre år senere er dette stadig ikke sket. Hvorfor ikke? Hovedsagelig fordi det parti, der bedst var i stand til at hjælpe - Sinn Féin - stadig er mere interesseret i at beskytte deres egne medlemmer end at sørge for, at mordere dømmes. Situationen er rent faktisk blevet værre, fordi presset på Sinn Féin er taget af, nu hvor de er blevet indlemmet i regeringen - med det resultat, at visse partier, bl.a. DUP (som jeg tidligere var medlem af) nu lader Sinn Féin slippe for at tage sit ansvar.
Det er tragisk at måtte erkende, at det anses for mindre vigtigt, at Robert McCartneys mordere bliver dømt, end at "hyggekoalitionen" på Stormont bevares. Det samme er tilfældet med mordet for nylig på Paul Quinn, uden tvivl begået af Sinn Féins militære enhed - også dette mord vil på skamfuld vis blive hvidvasket og fejet ind under gulvtæppet. Det er, hvad der sker, når man samarbejder med terroristiske kræfter.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Hr. formand! I denne vores første mødeperiode i det nye år vil jeg gerne tale om den politiske krise, som Libanon stadig befinder sig i, og den rolle, Parlamentet bør spille.
Ud over de komplekse økonomiske og politiske problemer, som dette venligtsindede land står med, er der stadig et institutionelt tomrum, idet parlamentet siden 23. november 2007 ikke har været i stand til at vælge en præsident - 12 gange er valget blevet udsat - og parlamentet er fortsat lukket og er ikke i stand til at drøfte problemerne og perspektiverne og udnytte hele den forfatningshjemlede kompetence, som parlamentet har til at vælge en præsident.
Jeg kender Deres engagement i spørgsmålet og de signaler, De har udsendt i denne forbindelse, hr. formand, men jeg vil gerne endnu en gang understrege, at vi er nødt til at udtrykke vores dybe bekymring, hvad angår denne krises følger for den plagede libanesiske befolkning, og hvad angår freden og stabiliteten i området. Vores demokratiske forpligtelser og de forpligtelser, vi har inden for partnerskabet, tvinger os til det. Ifølge associeringsaftalen med Libanon skal der være en regelmæssig politisk dialog mellem Europa-Parlamentet og det libanesiske parlament, og vi er nødt til at udnytte denne mulighed og sende nogle effektive signaler.
Pierre Pribetich
(FR) Hr. formand! Slovenien, som er det eneste land fra det tidligere Jugoslavien, der er blevet medlem af EU, har nu overtaget EU-formandskabet. I anledning af denne historiske begivenhed ønsker vi det held og lykke med formandskabet.
Ikke desto mindre har der aldrig været et mere presserende behov for at løse den jugoslaviske krise én gang for alle, hvad enten det drejer sig om problemet med Kosovo eller fremskyndelsen af optagelsen af dets naboer på Balkan. Den eneste løsning for landene fra det tidligere Jugoslavien er hurtig tiltrædelse til EU i overensstemmelse med de fastsatte betingelser. Fred kræver en ambitiøs vision og navnlig viljen til at bevæge sig ud over Balkanlandenes historie og se fremad mod en europæisk fremtid.
Hidtil er der ikke fundet en løsning på Kosovoproblemet, fordi det internationale samfund ikke har kunnet blive enig. EU er også blevet offer for dette dødvande, dette syndrom. Blandt de lande, som frygter virkningen af uafhængighed, og de lande, som kun drømmer om at stadfæste deres uafhængighed så hurtigt som muligt af forskellige diplomatiske grunde, skal Slovenien først sikre EU's samhørighed ved at forsøge at finde et internt kompromis, hvis EU's udenrigspolitik i henhold til Lissabontraktaten ikke skal blive tilsidesat eller latterliggjort.
Vi ved dog, at Triglavbjerget i Slovenien er et symbol på beslutsomhed og fuldførelse. Vi håber derfor, at det bliver et symbol på 2008.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Hr. formand! Kroatien meddelte en miljø-/fiskerizone i Adriaterhavet i oktober 2003. Slovenien og Italien gjorde indsigelse imod dette tiltag. Det resulterede et år senere i undertegnelsen af en aftale mellem Slovenien, Italien, EU og Kroatien. Ifølge aftalen påvirker denne zone ikke medlemsstaterne. Trods denne aftale besluttede den kroatiske regering unilateralt sidste år, at miljø-/fiskerizonen også skal gælde for medlemsstaterne senest fra og med 1. januar i år.
Regeringen har dermed gjort livet vanskeligt for landene omkring Adriaterhavet. Kroatiens unilaterale aftale har f.eks. skabt problemer for fiskerne, da den har medført en mindskelse af Kroatiens fisketerritorium, og da havnen i Koper ikke mere havde adgang til internationale farvande. Regeringens beslutning om, at miljø-/fiskerizonen skal gælde for medlemsstaterne fra og med 1. januar 2008, er i strid med den internationale aftale, som Kroatien har indgået, og skaber tvivl om aftalens gyldighed. Indgåede aftaler skal ikke kunne overtrædes i moderne og demokratiske retsstater. Det er i strid med EU's politiske kultur.
Jeg spekulerer derfor på, om Kroatien virkelig ønsker at tiltræde EU. Hvis Kroatien mener det alvorligt, skal regeringen uden tøven overholde aftalen om miljø-/fiskerizonen samt alle øvrige aftaler, som Kroatien har indgået.
Gyula Hegyi
(HU) Hr. formand! Szigetköz, som ligger mellem Østrig og Slovakiet og den ungarske del af Donau, er et af de smukkeste områder i Europa. Det er en ø med en fantastisk natur og et mangfoldigt plante- og dyreliv, vandmiljøer og en befolkning, der lever i henhold til gamle traditioner.
Desværre er vandstanden i floden, der nærer området, faldet i bekymrende grad i løbet af de sidste 20 år på grund af hydrologiske forhold. Det er ikke blot i det ramte områdes interesse, men også i Ungarns og EU's interesse, at denne sjældne naturressource ikke går tabt for de kommende generationer.
Vi har allerede omfattende lovgivning på området, f.eks. vandrammedirektivet, som i princippet skal beskytte området. Men hvis der med lovgivningen skal skabes resultater, skal denne håndhæves på nationalt plan og EU-plan. Det vil være hensigtsmæssigt for Slovakiet - ud over spørgsmålet om Nagy-Duna - at samarbejde med Ungarn for at stabilisere vandforsyningen til området.
Jeg ville ønske, at alle kunne opleve dette romantiske landskab i foråret, men området kan desværre ikke opretholdes uden vand, og vi har således brug for al den hjælp, der kan ydes.
Thierry Cornillet
(FR) Hr. formand! Jeg vil gøre Parlamentet opmærksom på to franske journalisters skæbne. Det drejer sig om Pierre Creisson og Thomas Dandois, som sidder i fængsel i Niger. De er anklaget for at undergrave statens sikkerhed, hvilket kan medføre dødsstraf i Niger.
De to journalister og deres chauffør, Al Hassane, har utvivlsomt overtrådt Nigers lovgivning ved at bevæge sig ind på et forbudt område. Det skete imidlertid efter min mening af gode journalistiske grunde, fordi deres mål var at lave en reportage om tuaregernes oprør, og de havde også til hensigt at vende tilbage til hovedstaden for at udspørge myndighederne i Niger for at få det bredest mulige billede af situationen.
Jeg synes derfor, at det er vigtigt, at vi griber ind for at hjælpe de to journalister, for det første fordi de risikerer at blive dømt til døden, en straf, som er helt ude af proportioner med deres handlinger, og for det andet fordi Niger er et land, vi opfatter som vores ven, og som vi hjælper meget. Det fortjener ikke det omdømme, som denne indstilling kunne give anledning til.
Hr. formand! Jeg tror, at De og medlemmerne af Parlamentet kan være til stor hjælp, hvis De imødekommer denne appel om refleksion/eftertanke og mildhed fra præsident Tandja, således at de to journalister kan sættes på fri fod. Selv om de overtrådte loven i Niger, berettiger deres handlinger ikke så lang en fængsling.
Formanden
Det vil vi holde meget nøje øje med.
Bogusław Rogalski
Hr. formand! Jeg tager ordet som medlem af Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, men også som borger i et land, der mange gange har været tvunget til at kæmpe for sin selvstændighed og frihed.
Jeg vil gerne gøre Parlamentet opmærksom på den manglende overholdelse af menneskerettighederne samt manglen på frit at kunne udtrykke sine følelser i Folkerepublikken Kina. Dette gælder for beboerne i Tibet. Det seneste eksempel på regimets politik rettet mod Tibet er nedkæmpelsen af nogle munke, der viste deres glæde i forbindelse med, at Dalai Lama, som jo også har modtaget nobelprisen, fik tildelt Kongressens Guldmedalje. Dalai Lama har i mange år kæmpet for overholdelse af menneskerettighederne.
Vi kan ikke tillade, at Tibet eller nogen som helst anden nation i det 21. århundrede ophører med at eksistere på grund af diktatur, tyranni eller den politiske magts sadistiske tilbøjeligheder. Vi bør her i Parlamentet tage afstand fra ødelæggelsen af en kultur, som regnes for den mest fredelige i verden. Som frie mennesker, der hylder de friheder, som EU er baseret på, skal vi gøre alt for, at tibetanerne ligeledes kan lære betydningen af ordet "frihed".
Milan Horáček
(DE) Hr. formand! Vi er meget rystet over den russiske regerings lukning af alle British Councils regionalkontorer. Disse kontorer er blevet ofret som følge af de forværrede forbindelser mellem Rusland og Det Forenede Kongerige. Kan civilsamfundet i Rusland mon kun forvente den slags provokationer?
Mordet på Aleksandr Litvinenko er stadigvæk ikke opklaret, og Rusland nægter at samarbejde om sagen. Den hovedmistænkte, Andrej Lugovoi, har siddet i Dumaen siden slutningen af 2007. Omstændighederne omkring Anna Politkovskajas død er heller ikke opklaret. Bliver kritik kvalt under en kåbe af tavshed eller ganske enkelt fjernet?
EU må opfordre Rusland til at respektere menneskerettighederne og retsstatsprincippet. Vi kan statuere et eksempel ved at opkalde vores presserum efter Anna Politkovskaja.
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! Efter den tredje forhandlingsrunde mellem Polisario Front, den eneste berettigede repræsentant for befolkningen i Republikken Sahara, og Marokko, som fandt sted under FN's auspicier den 8. og 9. januar, må jeg understrege nødvendigheden og betydningen af at kræve fuld respekt for den umistelige ret til selvbestemmelse hos befolkningen i Republikken Sahara. Det er den eneste retfærdige og varige løsning på konflikten og derudover i overensstemmelse med international ret og FN-resolutioner. De marokkanske myndigheder skal indtrængende opfordres til at stoppe forhalingsmanøvren, som har til formål at forsinke og om muligt boykotte den igangværende forhandlingsproces. De marokkanske myndigheder skal også stoppe undertrykkelsen og koloniseringen af de besatte områder i Vestsahara.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Aidsbekæmperen og menneskerettighedsaktivisten hr. Hu Jia, som blev nomineret til Sakharovprisen i 2007 af Europa-Parlamentet, blev arresteret i Beijing den 27. december 2007 af de kinesiske myndigheder og anklaget for undergravende virksomhed.
Jeg beundrer de fremskridt, som Kina har gjort gennem de seneste årtier. Imidlertid sender kinesernes arrestation af hr. Hu Jia et helt forkert budskab, som er svært for os at forstå. Har kineserne tænkt sig at ignorere det løfte, de har givet til det internationale samfund om at forbedre menneskerettighedssituationen i Kina til gengæld for, at De Olympiske Lege i år afholdes i Beijing?
Parlamentet bør svare med stor fasthed for at beskytte denne mand, som nu sidder i fængsel, sandsynligvis for sit samarbejde med Europa-Parlamentet, hvor han afgav vidnesbyrd til Underudvalget om Menneskerettigheder i november 2007. Vi bør ligeledes støtte de menneskerettighedsforkæmpere i Kina, der arbejder for hans løsladelse.
Eftersom diplomatsprog alene blot vil blive anset for samtykke i den kinesiske kultur, mener jeg, der er behov for en markant beslutning fra Parlamentet - forhåbentlig i denne uge - for at beskytte hr. Hu Jia. Hr. formand! Jeg beder Dem indtrængende om at tage hr. Hu Jias sag op med de kinesiske myndigheder. Det er altafgørende, at de får Parlamentets synspunkter at høre.
Proinsias De Rossa
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker at tage et emne op, som umiddelbart kan forekomme at være ganske banalt: den irske gennemførelse af EU's rammedirektiv for vandpolitik fra 2000. Den sørgelige sandhed er, at dette direktiv i Irland bliver gennemført af den irske regering ved at indkræve afgifter fra skoler for deres vandforbrug. Da de fleste skoler i Irland i høj grad bliver finansieret af frivillig fundraising, betyder dette, at forældrene er nødt til at indsamle penge til at betale for vandet.
Det er slemt nok i sig selv, men den irske regering har besluttet at skyde skylden for denne beslutning på EU, selv om det naturligvis er den irske regerings helt egen sag, hvilken politik den fører i forbindelse med gennemførelsen af vanddirektivet. Det er et følsomt emne, fordi vi skal afholde folkeafstemning i Irland for at tage en politisk beslutning, og en kujonagtig politisk taktik om at beskylde EU for regeringens beslutning risikerer at fremmedgøre EU over for alle forældre i Irland.
Efter min mening er dette en alvorlig sag, og jeg beder indtrængende Parlamentets formand og Kommissionens næstformand, som er her i dag, gøre dette klart for den irske regering og offentligt erklære, at det er op til regeringen selv, om den vil indkræve afgifter for skolers vandforbrug, og at de ikke i fremtiden bør sætte Europas fremtid på spil med en kujonagtig politisk taktik.
Gay Mitchell
(EN) Hr. formand! I nogle af vores medlemsstater er det muligt at komme lige ind fra gaden og modtage træning i at bruge skudvåben, i særdeleshed Magnum-skudvåben, uden at fremvise hverken identitetskort eller våbenlicens. Jeg tager emnet op her, fordi der er blevet dokumenteret, at organiserede kriminelle i Irland kommer til lande inden for EU for at deltage i den slags træning og derefter vende tilbage til Irland for at myrde folk i forbindelse med organiseret kriminalitet. Ofte bliver uskyldige tilskuere også myrdet.
Jeg tager dette emne op, fordi Parlamentet i november godkendte et nyt direktiv, og dette direktiv nu ligger hos Rådet. Jeg vil opfordre Rådet til at godkende direktivet i denne måned, så det kan blive godkendt ved førstebehandlingen.
Desuden vil jeg bede Kommissionen om ikke at vente, til dette direktiv er gennemført i de nationale lovgivninger i 27 medlemsstater - det kan tage op til to år - men begynde at gennemføre nogle af bestemmelserne, bl.a. dannelsen af en kontaktgruppe, som kan repræsentere de 27 medlemsstater og starte et samarbejde med Kommissionen om at bekæmpe ulovligt våbenbrug. Jeg beder indtrængende om, at dette bliver gjort uden yderligere forsinkelser.
Siiri Oviir
(ET) Hr. formand, mine damer og herrer!
Vi har holdt øje med Georgien i et stykke tid nu. Præsidentvalget er overstået, og resultatet foreligger endelig.
Det siges, at revolutionen fortærer sine børn. Præsident Saakashvili blev formentlig noget overvældet af frygten for dette. Et lands udøvelse af fysisk magt er tegn på landets svaghed, ikke dets storhed.
Vi bør rent objektivt notere os, at Georgien efter undertrykkelsen af demonstrationerne i det mindste prøvede at afholde et demokratisk valg. Demokrati er imidlertid ikke en håndgribelig størrelse. Demokrati er en tænkemåde, som ikke blot kan fjernes fra den ene dag til den anden eller overføres fra det ene land til det andet.
Der er voksende opposition i Georgien. Vi skal for at støtte den demokratiske proces hjælpe regeringerne med at forstå den store betydning af demokrati.
Georgien skal finde styrken til at overvinde krisen. Der skal snart være parlamentsvalg. Det er vigtigt, at Georgien fortsætter gennemførelsen af demokratiske reformer, og befolkningen forventer intet mindre.
Det vil være forkert, hvis EU blot lægger skylden på én person. Det, vi skal gøre, er at støtte institutionerne og yde ekspertbistand og åbent og ærligt gøre opmærksom på de aspekter, der ikke er forenelige med demokrati.
Endelig ønsker jeg at understrege, at det, der foregår i Georgien, måske er løsningen for Armenien. Der skal også være præsidentvalg i Armenien.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Hr. formand! Kommissionen har kun givet Polen lov til at udlede 208 millioner t CO2 i 2008-2012, hvilket er næsten 30 % mindre end det, som den polske regering har søgt om. Polen har ganske vist indbragt Kommissionens beslutning for EF-Domstolen, men striden vil ikke blive afgjort inden for den nærmeste fremtid, hvorfor den polske økonomi skal tilpasses denne lave grænse.
Bl.a. cementfabrikker og metalværker må af denne årsag reducere produktionen, men først og fremmest vil prisen på el stige betydeligt. Stigningen forventes at udgøre ca. 10 % i år og 20 % i løbet af de næste fire år, eftersom emissionsbegrænsningen i høj grad også har berørt den elproducerende industri.
Denne begrænsning af emissionerne og den urimelige fordeling af forpligtelserne forbundet hermed vil ikke blot forsinke udviklingen i de nyoptagede lande, bl.a. Polen, men også medføre, at omkostningerne i vid udstrækning skal betales af borgene. Jeg vil gerne på det kraftigste protestere mod dette.
Hélène Flautre
(FR) Hr. formand! Fredag den 11. januar blev jeg nægtet adgang til interneringscentret for udlændinge i Lille-Lesquin. Mit besøg var led i den europæiske aktionsuge mod internering af udlændinge i Europa. I juli 2003 blev de franske myndigheder på anmodning af Parlamentet og næstformand Onesta pålagt at fastsætte, at de regler, der gælder for besøg fra franske parlamentsmedlemmer og senatorer, også gælder for medlemmer af Europa-Parlamentet.
Jeg anmoder Dem derfor, hr. formand, om på ny at tale med de franske myndigheder for at sikre, at de forpligtelser, de indgik dengang, til fulde opfyldes, og navnlig at medlemmer af Europa-Parlamentet behandles på samme måde som franske parlamentsmedlemmer. Dette er så meget desto mere relevant, fordi medlemmerne af Parlamentet er ved at behandle et forslag til et direktiv om tilbagesendelse af tredjelandestatsborgere, som kan få meget alvorlige følger for detention af udlændinge.
Jeg kan tilføje, at formålet med uanmeldte besøg i detentionscentre er at forhindre den dårlige behandling, som normalt går ustraffet hen i Frankrig ifølge den seneste rapport fra Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur.
Maria Petre
(RO) Hr. formand! Jeg ønsker i dag at henlede opmærksomheden på forholdene for de rumænske landmænd et år efter Rumæniens tiltrædelse af EU.
Landbruget i Rumænien er stadig ineffektivt eller ikke effektivt nok, og alligevel er det en livsvigtig beskæftigelse for størstedelen af befolkningen. En stor del af den arbejdende befolkning er landmænd, men der er også mange ældre landmænd.
I denne sammenhæng bifalder jeg Kommissionens beslutning om ikke at aktivere beskyttelsesklausulen på dette område. Det er dog ikke tilstrækkeligt.
EU-udbetalinger vil i 2008 beløbe sig til 25 % af EU-gennemsnittet. Om blot 10 år vil Rumænien kunne nå op på dette gennemsnit.
Rumænien har i de seneste par år været hurtig til at gennemføre EU's acquis på de kvalitative, sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige områder.
Tilpasningsudgifter kan være en stor belastning for Rumæniens landmænd, der ønsker at drage fordel af den fælles landbrugspolitik. Rumænien er den næststørste landbrugsproducent i Centraleuropa efter Polen, og det er kun gennem udnyttelse af EU-støtten, at dette potentiale kan udnyttes intelligent og til at skabe positive resultater.
Vladimír Maňka
(SK) Hr. formand! I Europa-Parlamentets mødeperiode i december blev det i uoverensstemmelse med sandheden oplyst, at der ikke mere sendes radioudsendelser for mindretal i Slovakiet, og at den offentlige tjeneste vil nedlægge Rádio Patrias udsendelser på mindretalssprog.
Det slovakiske radio/tv-selskab er ikke ved at indføre restriktioner over for Rádio Patria. Tværtimod har Rádio Patria siden januar 2007 for første gang i historien haft en uafhængig udsendelsesradius, der dækker 100 % af Slovakiet. Selskabet sender dagligt 8-10 timers programmer af høj kvalitet, som består af nyheder, journalistik og kultur. Det er mere end nogensinde før. Ingen anden europæisk offentlig tjeneste kan tilbyde et lige så bredt udvalg af udsendelser for nationale mindretal.
Det er dybt beklageligt, at et medlem af Europa-Parlamentet mener, at man i et demokrati kan sige hvad som helst uden først at verificere, om det er korrekt. Sådanne angreb skaber spændinger og er ødelæggende for det pågældende lands gode ry.
Jelko Kacin
(SL) Hr. formand! Slovenien har overtaget EU-formandskabet, og den slovenske premierminister, der også er formand for Rådet, har allerede foretaget to vurderinger af den ekstremt dramatiske situation i Bosnien-Hercegovina, som afviger fra tidligere vurderinger af situationen i det pågældende land. Han har udtalt, at situationen er så dramatisk, at det er værre end i Kosovo.
Disse udtalelser har medført voldsomme reaktioner fra Bosnien-Hercegovina, i institutionerne i føderationen og Republika Srpska samt blandt befolkningen generelt. Selv den højtstående repræsentant, hr. Lajčák, har ikke før foretaget en så negativ vurdering.
Det forekommer mig derfor, at vurderingen er urealistisk, fejlagtig og uprofessionel, og at den ikke motiverer landets institutioner eller borgere til at yde en ekstra indsats for at nærme sig EU. I forbindelse med følsomme anliggender som situationen i Bosnien-Hercegovina er det efter min opfattelse nødvendigt med yderligere harmonisering blandt institutionerne i EU.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) Hr. formand! Parlamentet opfordrede i september 2006 til at sætte en stopper for handel med sælprodukter. Erklæringen blev vedtaget af et rekordstort antal parlamentsmedlemmer. Til trods for den store opbakning og Parlamentets senere vedtagelse af den såkaldte "handlingsplan for dyrevelfærd", der opfordrer til et totalforbud mod handel med sælprodukter i EU, er ingen positive effekter synlige. Forbuddene er virkningsløse og har ikke stoppet handelen med sælskind i EU, som fortsat er et af de største afsætningsmarkeder.
Af kommercielle hensyn jages unge sæler, som er nogle få dage ældre end den fastsatte grænse i forbuddet, og sælerne sælges på lovlig vis. Jagten foregår uden hensyn til elementære regler, sælerne bliver flået levende, og de overskydende kropsdele smides i vandet. Denne nedslagtning vil foregå lige indtil, at Kommissionen indfører et totalforbud mod handel med alle sælprodukter.
Jim Higgins
(EN) Hr. formand! Vi har 2 millioner stofmisbrugere inden for EU. Vi har en stofmisbrugsepidemi, som skal tackles med hård hånd.
For 15 år siden var stofmisbrug i Irland begrænset til Dublin. Nu er det i enhver by og landsby: heroin, cannabis, kokain. Folk dør hver dag i Irland og inden for EU af stofmisbrug.
Jeg bifalder EU's nuværende otteårs narkotikastrategi. Men vi skal være realistiske og spørge os selv: Virker den? Vi bør tackle narkotikaproblemet på alle fronter. For det første skal vi afskære forsyningerne. Dernæst skal vi prøve at overbevise stofmisbrugere om, at de skal holde op med at tage narkotika, og overbevise befolkningen om, ved hjælp af højt profilerede reklamekampagner som afskrækkelsesmiddel, at man aldrig bør begynde at tage narkotika. Sidst men ikke mindst har vi brug for et større og bedre internationalt samarbejde.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! 2008 er det europæiske år for interkulturel dialog. Det europæiske år giver alle 27 lande mulighed for at fremme deres kultur, historiske forhold, sprog og traditioner.
EU's motto er "forenet i mangfoldighed", og 2008 vil medvirke til at styrke samhørigheden inden for EU ved anvendelse af den interkulturelle dialog som grundlag.
Rumænien har i århundreder været underlagt forskellige påvirkninger - byzantinsk, russisk, østrig-ungarsk og ottomansk påvirkning. 86 % af den rumænske befolkning er ortodoks, og Rumænien er det eneste rumænsktalende land, hvor den rumænsk-ortodokse kirke er dominerende.
Jeg ønsker at understrege, at der er 18 officielt anerkendte trosretninger i Rumænien. Den interkulturelle dialog skal imidlertid også omfatte dialog mellem de forskellige trossamfund.
Jeg ønsker at opfordre Europa-Parlamentets 34 delegationer til at fremme de europæiske værdier på andre kontinenter i det europæiske år for interkulturel dialog og formidle viden om andre kulturer og traditioner.
Jeg håber, at det europæiske år for interkulturel dialog i 2008 vil yde et effektivt bidrag til opnåelse af fred, en af EU's grundlæggende værdier.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Hr. formand! Det punkt, jeg gerne vil tage op, knytter umiddelbart an til det, som fru Ţicău sagde før om 2008, året for interkulturel dialog. Jeg er enig i og respekterer, at Formandskonferencen har truffet visse beslutninger, men noterer med nogen beklagelse, at de religiøse repræsentanter, der skal tale her, alle kommer fra områder uden for Europa, paven undtaget.
Har vi da ikke religiøse ledere nok her i Europa, som vi kan invitere til at tale i Parlamentet? Derfor tror jeg, at det vil være en god idé, og De var jo selv inde på, at Rumænien er et stort ortodokst land, ikke kun at invitere paven og protestantiske kirkeledere - for der findes også en interkulturel dialog blandt kristne - men også ortodokse repræsentanter til at tale her. Derfor vil jeg gerne anmode om at overveje også at invitere den økumeniske patriark Bartholomæus som led i dette interkulturelle år.
Teresa Riera Madurell
- (ES) Hr. formand! Med det nye år er der to nye lande, der er blevet optaget i euroområdet, og som skal tilpasse sig vores fælles mønt. Dette faktum bringer endnu en gang et krav på banen, der allerede burde være en realitet i en avanceret, moderne og progressiv union, nemlig lighed i forbindelse med prægningen af mønterne.
Sådan har det været op gennem historien: Kvinderne er næsten fraværende i møntprægningen. Deres figurer, deres bidrag og deres indsats har ikke været genstand for symbolsk anerkendelse, ikke en gang på denne måde. Ligestilling mellem mænd og kvinder er en af de værdier, vi bygger EU på, og i denne forbindelse bør ligheden dække alle områder.
Vi skal anerkende og støtte den indsats, der er ydet af utallige kvinder inden for videnskab, kultur, pædagogik og politik, og som fortjener, at deres indsats, deres liv og deres navne bliver anerkendt, forsket i og husket. I nogle lande, f.eks. i mit land, Spanien, har parlamentet vedtaget et forslag herom.
Europa-Parlamentet og Kommissionen burde tage de nødvendige initiativer og anbefale alle medlemsstaterne at træffe de nødvendige foranstaltninger, så det i forbindelse med prægningen af euromønter sikres, at der bliver medtaget lige mange henvisninger til og billeder af mænd og kvinder.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! En af mine kolleger antydede, at et banalt emne var blevet taget op her i Parlamentet, og henviste til gennemførelsen af rammedirektivet for vandpolitik i Irland. Jeg mener, det er alt andet end banalt. Hvis det er banalt, bør vi have flere debatter om det, for den irske regering har sat sig selv i en gevaldig knibe ved at beskylde EU for at tvinge den til at opkræve vandafgifter fra skoler, når det rent faktisk handler om, hvordan skoler underfinansieres, og hvor dårligt regeringen informerer om og gennemfører denne vigtige lovgivning.
Det er irernes syn på EU, der er i fare, for vi beskylder konstant EU for at være ansvarligt for upopulære beslutninger, selv om regeringen selv har taget del i beslutningsprocessen. På et tidspunkt, hvor vi står over for en folkeafstemning i forbindelse med reformtraktaten, er det ikke kun forældre, der ser skævt til EU og anser Unionen for et problem. Landmænd og andre lobbygrupper er heller ikke spor glade for EU for øjeblikket.
Derfor bør den irske regering give en fuldstændig forklaring på, hvordan den gennemfører dette direktiv. Regeringen skal finansiere skolerne ordentligt og svare på, hvorvidt, og i så fald hvornår, irerne vil skulle betale afgifter til staten. Det er det, vi har brug for at få at vide på nuværende tidspunkt.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
