Vienodas požiūris į asmenis, nepaisant jų religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - K. Buitenweg pranešimas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas - C6-0291/2008 -.
Kathalijne Buitenweg
Pone pirmininke, pirmadienį mano draugės duktgavo laišką iš universiteto, kuriame pranešama apie atsisakymą priimti studijuoti. Jos kandidatūra buvo atmesta ne dėl protinių gabumų, o dėl jos negalios. Laiške nurodoma, kad universitetas neturi sąlygų užtikrinti priežiūrą, kurios jai reikia. Ji sėkmingai baigvidurinę mokyklą, taigi ten ji neturėjo problemų, tačiau dabar ji buvo nustumta į šalį.
Pranešimas, apie kurį šiandien diskutuojame, paliečia mūsų visuomenės širdį. Ar norime, kad žmonės būtų laikomi antrosios klasės piliečiais dėl jų amžiaus, seksualinės orientacijos, religijos, tikėjimo arba negalios, ar mes teikiame pirmenybę visuomenei, kurioje kiekvienas gali visapusiškai pasireikšti? Kai atsisakoma žmonėms išnuomoti būstą ar suteikti paskolas remiantis jų asmeniniais duomenimis, juos nurašydama visuomenelgiasi ne tik nesąžiningai, bet ir nepakankamai juos įvertina.
Laukiau šiandienos labai nekantriai. Rytojaus balsavimas yra labai svarbus. Nuo 1995 m. Europos Parlamentas ragina priimti Europos direktyvas dėl vienodo požiūrio į asmenis, o Amsterdamo sutartis pagaliau tam suteikteisinį pagrindą. 2000 m. buvo patvirtintos kai kurios svarbios direktyvos: Direktyva, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, kurios taikymo sritis apima darbo rinką ir prekių bei paslaugų teikimą, taip pat Direktyva, kuria siekiama kovoti su diskriminacija dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos, nors pastaroji direktyva taikoma tik darbo rinkoje.
Tai sukėlproblemų, nes diskriminacija yra draudžiama daugelyje sferų netgi lyčių lygybės srityje. Parlamentas visada priešinosi atsiradusios diskriminacijos priežasčių hierarchijai. Galų gale, kodėl turėtų būti įmanoma atsisakyti suteikti paskolą asmeniui, kuris yra homoseksualus, bet ne tuo atveju, jei jis yra juodaodis? Apsauga turėtų būti vienoda. Mes visi pasisakėme už šią horizontaliąją direktyvą, nors tarp mūsų yra skirtumų kalbant apie niuansus, o kartais taip pat apie tikslų turinį. Iki šiol didžioji Parlamento dauguma norėjo ištaisyti dabartinį disbalansą ir šią žinią privalome rytoj pranešti Tarybai, todėl tikiuosi kiek įmanoma platesnio pritarimo.
Norėčiau padėkoti gausybei žmonių, kurie prisidėjo rengiant pranešimą. Visų pirma nuomonės referentams, ypač E. Lynne iš Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto. Daugelis jos pasiūlymų buvo įtraukta į tekstą. Taip pat norėčiau padėkoti pagalbiniams pranešėjams P. Gaubertui, E. Bozkurt, S. in 't Veld ir S.-Y. Kaufmann. Turime olandišką posakį, kuris pažodžiui verčiamas "peršokti per savo paties šešėlį", kuris reiškia pralenkti save - pažvelgti toliau, nei siekia požiūris, kurio visada laikeisi - tai geras pagalbinio pranešėjo požiūris. Mano nuomone, mums tai pavyko. Tikrai didžiuojuosi kompromisu, kurį Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete patvirtino didžioji dauguma. Padėtis pagerėjo. Taip pat norėčiau padėkoti daugeliui prisidėjusių žmonių, bet ypač norėčiau padėkoti vienam žmogui - M. Cashmanui. Norėčiau jam padėkoti už visus jo duotus patarimus, už visą jo lobistinę veiklą, taip pat už jo pastarųjų metų įkvėpimą ir draugystę.
Pereinant prie turinio, pranešime draudžiama diskriminacija dėl keturių priežasčių. Mes jau sureguliavome šį klausimą darbo rinkoje, tačiau dabar jis taip pat taikomas prekių ir paslaugų teikimui, socialinei apsaugai, įskaitant socialinį draudimą ir sveikatos priežiūrą, ir švietimui. Vis dėlto ne kiekvienas atskyrimas laikomas diskriminacija. Pvz., draudimo bendrovėms vis dar leidžiama diferencijuoti pagal amžių ar negalią, jei tik jos tai gali objektyviai pagrįsti. Turi būti patvirtintos nuostatos dėl neįgaliųjų, tačiau reikia nustatyti priimtinas ribas. Todėl kai kuriomis aplinkybėmis leidžiamos nukrypti leidžiančios nuostatos, tačiau vienodas požiūris yra taisyklir būtent dėl jo balsuosime rytoj. Ar mes laikome Europą vien tik rinka, ar mes laikome ją taip pat civilizacijos ištakomis?
Turiu pasakyti, kad 81 pakeitimas bet kuriuo atveju rodo M. Weberio ir likusio 41 EP nario poziciją. Jūs nenorite matyti teisės aktų dėl vienodo požiūrio ir daugiau nėra apie ką kalbėti. Nesvarbu, kokių kompromisų bandau pasiekti, kadangi jūs tiesiog iš esmės prieštaraujate teisės aktams dėl nediskriminavimo. Todėl jūs ne pateikiate pakeitimus, o atmetate visą pasiūlymą. Būtent čia išsiskiria mūsų keliai - kompromisas neįmanomas. Palaukime rytojaus ir pažiūrėkime, kuriuo keliu nori eiti Parlamento dauguma.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, vertinu didelį susidomėjimą šiuo pasiūlymu, kurį patvirtina didelis gautų pakeitimų pasiūlymų skaičius. Tai rodo, kad kovai su diskriminacija kasdieniame gyvenime dauguma iš mūsų nuolatos teikia pirmenybę netgi esant ekonomikos krizei. Taip pat džiaugiuosi puikiu pranešimu, kurį pateikK. Buitenweg ir kuris buvo patvirtintas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete, taip pat nuostabiu E. Lynne ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto įnašu.
Pranešimo projekte remiami Komisijos pateikto direktyvos projekto tikslai ir siekiai. Mano nuomone, pranešėja sugebėjo sutaikyti skirtingus požiūrius ir pasiekti plataus įvairių politinių frakcijų sutarimo. Norėčiau pagirti pritariančią Parlamento poziciją pateikiant direktyvos projektą.
Kalbant apie pasiūlytus pakeitimus, sutinku su daugeliu patarimų dėl tobulintinų dalykų, pateiktų pranešimo projekte. Vis dėlto norėčiau pasakyti, kad šis projektas reikalauja vienbalsio pritarimo Taryboje, ir todėl mes privalome būti realistai.
Žinau, kad jums labai svarbi daugialypės diskriminacijos problema. Puikiai suvokiu, kad žmonės, kurie tapo daugialypės diskriminacijos aukomis, labai rimtai nukentėjo. Vis dėlto kartu manau, kad atsižvelgiant į tai, jog ši direktyva taikoma tik keturioms galimoms diskriminacijos pagrindams, šios problemos negalima visiškai išspręsti įstatymų lygmeniu.
2008 m. liepos mėn. Komisijos komunikate dėl nediskriminavimo mes įsipareigojome pradėti diskusiją šiuo klausimu su naujai sudarytomis vyriausybių ekspertų grupėmis. Diskusija buvo pradėta. Taigi daugialypės diskriminacijos klausimui skiriamas dėmesys.
Sutinku, kad reikia paminėti daugialypę diskriminaciją srityse, kurias apima šis direktyvos projektas. Sutinku, kad mes privalome apibrėžti ES ir valstybių narių įgaliojimų pasidalijimą. Direktyva nepakeis pačios apibrėžties, tačiau mes siekiame kiek įmanoma didesnio teisinio apibrėžtumo.
Taip pat pritariu, kad nagrinėjant tariamo persekiojimo atvejus būtina atsižvelgti į žodžio laisvę. Vis dėlto turėtume žinoti, kad persekiojimo sąvoka reikalauja tvirtų įrodymų. Turi būti įžeidžiamas žmogaus orumas ir sukuriama priešiška ar žeminanti aplinka.
Sutinku, kad būtų įtraukta "diskriminacijos dėl ryšių" sąvoka atsižvelgiant į neseniai priimtą sprendimą Colemano byloje, tačiau ši sąvoka turėtų būti taikoma tik tuo atveju, jei esama tiesioginės diskriminacijos ir persekiojimo.
Kalbant apie finansines paslaugas, sutinku, kad paslaugų teikėjai turi įgyvendinti tam tikrą skaidrumo lygį, tačiau turiu tam tikrų abejonių dėl jūsų projekte pasiūlytos formuluotės. Visiškai sutinku, kad direktyva turėtų būti netaikoma privačių asmenų sandoriams. Šiuo klausimu Komisijos ir Parlamento pozicijos yra labai panašios. Kalbant apie fizinę negalią turinčius asmenis, pritarčiau, kad būtų paminėta atvira fizinės negalios apibrėžtis, vartojama JT neįgaliųjų teisių konvencijoje.
Taip pat iš esmės sutinku su kai kuriomis pastabomis dėl fizinės negalios sąvokos, kurios yra įtrauktos į jūsų pakeitimų pasiūlymus. Vis dėlto manau, kad būtina pabrėžti, jog reguliuojančio teisės akto formuluotės turi būti labai tikslios. Sutinku su kai kuriomis kitomis išreikštomis mintimis, tačiau, mano nuomone, būtina užtikrinti, kad 4 straipsnis būtų trumpas ir suprantamas.
Ponios ir ponai, tikiuosi išgirsti jūsų nuomones, į kurias atsakysiu diskusijos metu.
Elizabeth Lynne
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonės referentė. - Pone pirmininke, norėčiau labai padėkoti pranešėjai už sunkų darbą, kurį ji nuveikrengdama šį pranešimą, ir už mūsų glaudų bendradarbiavimą šiuo klausimu. Ji žino, kad labai glaudžiai bendradarbiavome ne tik rengdamos šį pranešimą, bet ir kartu su kitais kolegomis dirbome šioje srityje daugelį metų, t. y. dešimt metų nuo to laiko, kai buvau išrinkta į Europos Parlamentą. Prisimenu, kad visą tą laiką kartu sėdėjome svarstymuose dėl 13 straipsnio. Dabar pagaliau diskutuojame dėl nediskriminavimo direktyvos, kuri galėtų tapti galimybe pagaliau patvirtinti nediskriminavimo teisės aktą, kuris galiotų visoms iki šiol neįtrauktoms sritims - negaliai, amžiui, religijai ar tikėjimui ir seksualinei orientacijai. To laukėme daugelį metų. Tikėkimės, kad gausime didžiąją balsų daugumą.
Daugelį metų rėmiau kovą su diskriminacija dėl negalios ir amžiaus, tačiau visai neseniai įsitikinau, kad negalime užmiršti ir kitų grupių. Negalėjome tiesiog judėti pirmyn rengdami diskriminacijos dėl negalios direktyvą, o vėliau - diskriminacijos dėl amžiaus direktyvą, nes maniau, kad diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir religijos bus užmiršta. Būtent todėl praėjusiais metais pranešime savo iniciatyva aš prašiau vienos direktyvos, kuri apimtų visas dar neįtrauktas sritis. Man malonu, kad taip atsitiko. Taip pat labai džiaugiuosi, kad Parlamente mūsų pranešimą savo iniciatyva palaikdidžioji balsų dauguma. Iš Komisijos ir Tarybos sužinojau, kad tai buvo viena iš priežasčių, dėl kurios jos nusprendė, kad galima pateikti šį pasiūlymą. Būtent todėl šiam pranešimui rytoj turime gauti didžiąją balsų daugumą.
Taip pat norėčiau labai padėkoti Komisijos nariui V. Špidlai. Aš dėkojau jam kitomis aplinkybėmis, tačiau norėjau jam padėkoti plenariniame posėdyje, kadangi aš nuoširdžiai tikiu, kad be jo paramos ir pagalbos šiuo metu nebūtume turėję šio pateikto pasiūlymo. Taigi, Komisijos nary, daugelio iš mūsų vardu nuoširdžiai dėkoju jums už paramą. Žinau, kad jūs asmeniškai nuveikėte daug darbo šiuo klausimu.
Pranešimas sulaukparamos Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitete. Dabar turime gauti didžiąją balsų daugumą. ES visi turi būti vertinami vienodai. Invalido vežimėlyje judančiam neįgaliajam ar šuns vedlio lydimam neregiui turėtų būti užtikrinama laisva prieiga visoje Europos Sąjungoje. Kitokios seksualinės orientacijos asmeniui turėtų būti leidžiama pasirinkti bet kurį norimą viešbučio kambarį ir atostogų metu apsistoti bet kuriame viešbutyje. Visi senyvo amžiaus žmonės nepaisant savo amžiaus privalo turėti teisę į sveikatos priežiūrą. Žmonės neturėtų būti diskriminuojami dėl skirtingos religijos.
Visus tuos, kurie galvoja balsuoti prieš šį pasiūlymą, raginu to nedaryti. Tai Europos Sąjungos pagrindas. Ji buvo įsteigta remiantis žmogaus teisėmis ir nediskriminavimu. Prašau balsuoti už šį pasiūlymą.
Amalia Sartori
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės referentė. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete mes visų pirma atkreipėme dėmesį poreikį užtikrinti vienodą požiūrį sveikatos srityje. Kitas sritis labai gerai apsvarstkiti komitetai, o visų pirma pranešėja ir Komisija, ir todėl mes nusprendėme išnagrinėti sveikatos klausimą.
Pirmiausia mes pastebėjome, kad kalbant apie galimybę gauti sveikatos priežiūrą valstybėse narėse vis dar yra didelių skirtumų. Galimybgauti sveikatos priežiūrą yra pagrindinteisė, kuri patvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 35 straipsnyje, ir viena iš pagrindinių valstybių narių institucijų užduočių yra visiems užtikrinti vienodą galimybę naudotis kokybiška sveikatos priežiūros sistema. Kadangi žinome apie skirtingus Europos Sąjungos ir valstybių narių įgaliojimus, svarbu, kad ES darytų visa, kas įmanoma, kalbant apie gaires, taip pat direktyvas, kurių palaipsniui imamės ir kurias rengiame, kartu su rezoliucijomis ir reglamentais. Privalome šiuos dokumentus perduoti valstybėms narėms, ten kur įmanoma išsaugodami šį svarbų tikslą.
Pakeitimais, kuriuos ypač pabrėžėme Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete, siekiama skatinti švietimo sveikatos temomis programas, tolesnius veiksmus, kuriais kovojama su nusikalstamu smurtu prieš moteris ir atsisakymu suteikti medicininę priežiūrą išskirtinai dėl priežasčių, susijusių su amžiumi, ir visų pirma - aš dar sugrįšiu prie šio klausimo - valstybėse narėse skatinti vienodas galimybes naudotis aukštos kokybės paslaugomis.
Lissy Gröner
Kultūros ir švietimo komiteto nuomonės referentė. - (DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, būdama Kultūros ir švietimo komiteto pranešėja dėl naujosios nediskriminavimo direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, aš nuoširdžiai sveikinu Komisijos pasiūlymą ir ypač norėčiau padėkoti V. Špidlai.
Eurobarometro atliktos apklausos rodo, kad apie trys ketvirtadaliai ES gyventojų mano, jog šioje srityje būtina imtis veiksmų. Kultūros ir švietimo komitetas paragino įtraukti pakeitimus ir papildymus trijose srityse. Pirma, lyties, kaip diskriminacijos pagrindo, įtraukimas. Mes pritariame pasiektiems kompromisams. Norime užtikrinti galimybę naudotis žiniasklaidos priemonėmis bei švietimu ir kovoti su daugialype diskriminacija; šioje srityje buvo pasiekta keleto gerų kompromisų.
Europos Parlamento Socialistų frakcija parėmšią išsamią horizontaliąją direktyvą. Jei Vokietijos konservatoriai ir liberalai dabar atmes direktyvą kaip visumą, jie parodys savo tikrąjį veidą: jie nori toliau diskriminuoti gėjus ir transliuoti propagandą. Pagal naująją direktyvą nėra pagrindo bijoti tokių ekstremistų kaip scientologijos pasekėjų: ir toliau bus įmanoma atmesti jų reklamą ar atsakyti susirinkimams skirtų patalpų rezervaciją. Kultūros ir švietimo komitetas vieningai balsuoja už horizontaliąją pagrindų direktyvą.
Donata Gottardi
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pasisakau, kad galėčiau pranešti apie teigiamą svarstymo Moterų teisių ir lyčių lygybės komitete rezultatą, ir tai darau neatsitiktinai, nes mūsų komitetas paprastai atlieka išsamius tyrimus, susijusius su vienodu požiūriu, vienodomis galimybėmis ir diskriminacijos draudimu.
Nuomonėje, kurią patvirtinome komitete, pateikta keletas svarbių minčių, į kurias, tikiuosi, bus atsižvelgta priimant tekstą. Ši direktyva neuždaro ir neužbaigia ciklo. Jei taip atsitiktų, būtų susilpninta diskriminacijos dėl lyties sritis. Ši direktyva turėtų tapti galimybe atgaivinti darbą, susijusį su nediskriminavimo direktyvomis, pradedant nuo dviejų naujų koncepcijų, dėl kurių mes visi sutinkame, įtraukimo: daugialypės diskriminacijos, kai esama dviejų ar daugiau rizikos veiksnių, ir diskriminacijos dėl ryšių, kuri liečia tuos, kurie yra artimi ar susiję su diskriminaciją tiesiogiai patiriančiu asmeniu. Abi šios diskriminacijos rūšys yra labai svarbios moterims, taip pat kitoms grupėms. Ši direktyva turėtų tapti impulsu gerinti valstybių narių teisę, visų pirma tokiose šalyse kaip mano, kuriose būtina keisti įvykių tėkmės kryptį.
Manfred Weber
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, aš vos drįstu prašyti žodžio; atsižvelgdamas į bendrą plenarinio posėdžio atmosferą, aš vos drįstu užduoti klausimų. Žinoma, visi esame prieš diskriminaciją, tačiau jau nedrįstame užduoti klausimų dėl pasirinkto kelio iš baimės būti įspraustiems į kampą.
Ponios ir ponai, visi čia sutinkame dėl galutinio tikslo ir aš džiaugčiausi, jei galėtume susilaikyti nuo priešingų teiginių. Mes ginčijamės dėl kelio ir tai turi būti teisėta diskusijos tema netgi Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijai.
Visų pirma norėčiau kai ko paklausti Komisijos nario: atsižvelgdami į tai, kad ankstesnioji direktyva, t. y. galiojanti nediskriminavimo direktyva, vis dar nėra perkelta dešimtyje valstybių narių - atsižvelgdami į tai, kad dešimties valstybių narių atžvilgiu vykdoma pažeidimų tyrimo procedūra - turime savęs rimtai paklausti, kodėl mums reikia persvarstyti šią direktyvą, jei ankstesnioji vis dar nėra perkelta. Ar tai yra svarbus klausimas, kurį galėtume užduoti? Būtent todėl grąžinimas komitetui iš tikrųjų yra argumentas, kurį mums turėtų būti leista čia pateikti.
Antruoju klausimu mes taip pat galime kalbėti apie turinį. Pvz., kyla klausimas, kodėl bažnyčios, kurios buvo ištikimos kairiųjų partnerės, kai buvo kalbama apie pabėgėlių apsaugą, dabar kreipiasi į mus. Bažnyčios, kurios būdavo jūsų partnerės, dabar kreipiasi į mus ir sako, kad jos susiduria su sunkumais dėl kai kurių formuluočių. Jei žiniasklaidos atstovai, laikraščių leidėjai kreipiasi ir mums sako, kad turi klausimų, turėtume rimtai nagrinėti tuos klausimus. Kai diskutuojame apie šeimas, Komisijos narys sako, kad jis nenori nustatyti jokių taisyklių valstybėms narėms, tačiau tai, ką darome šia direktyva, be abejonės, yra derinimas pasinaudojant kitu būdu. Šis sąrašas dar nebaigtas. Turime daugiau argumentų, kuriuos galima būtų pateikti ir kurie mūsų frakcijai kelia susirūpinimą, rimtą susirūpinimą. Šiuos argumentus galime pateikti netgi tuo atveju, jei esame pasiryžę kovoti su diskriminacija.
Šio Parlamento kairieji šiandien yra labai patenkinti savimi, kadangi jie vėl kuria naują teisės aktą, apimantį daug klausimų. Todėl pagaliau mums turėtų būti leista paklausti, ar šis teisėkūros požiūris iš tikrųjų suteiks daug naujų pranašumų žmonėms, kuriuos stengiamės apsaugoti. Turime kitų pagrindinių vertybių, į kurias verta atsižvelgti: pvz., jei turime įtraukti privačių asmenų sutartis, kaip to nori Europos Parlamento Socialistų frakcija, - ne tik komercines, bet ir privačias sutartis, - privalome turėti teisę klausti, ar teissudaryti sutartis nėra svarbi pagrindinvertybė, kurią Parlamente turėtume saugoti.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija nepritaria diskriminacijai ir visada dirbs su ja kovodama, tačiau šiame Parlamente mums turi būti leista diskutuoti apie šios kovos būdus.
Emine Bozkurt
PSE frakcijos vardu. - (NL) Rytoj turėsime išskirtinę progą žengti istorinį žingsnį kovoje su diskriminacija, šiam reiškiniui ištardami "ne". Iš tikrųjų šiuo metu esame ganėtinai keistoje padėtyje, nes apsaugoje nuo diskriminacijos yra skirtumų. Neįmanoma logiškai paaiškinti, kodėl prieš diskriminaciją nukreipti įstatymai suteikia apsaugą ne darbo vietoje esančiam juodaodžiui homoseksualui atsižvelgiant į jo odos spalvą, bet ne į jo seksualinę orientaciją.
Rytoj galėsime parodyti, kad Europos Parlamentas daugiau netoleruos diskriminacijos dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ar religinių įsitikinimų. Galų gale Europa yra skirta visiems. Nepriimtina, kad asmens, norinčio išsinuomoti automobilį ar nekilnojamąjį turtą, prašymas būtų atmetamas dėl jo religijos. Be to, invalido vežimėlių naudotojams kaip ir visiems kitiems asmenims turėtų būti užtikrinta galimybnaudotis bankomatais ar patekti į traukinius ir stotis. Neįmanoma tinkamai paaiškinti, kodėl vyresniems nei 65 metų asmenims bankas leidžia einamojoje sąskaitoje prasiskolinti tūkstančius eurų, tačiau atsisako jiems suteikti nedidelę paskolą. Visi po truputį senstame ir, jei pamąstysime, tai suvoksime, kad šie dalykai netrukus paveiks ir mus.
Galbūt nuomonių skirtumai nepalengvino derybų, tačiau galime didžiuotis Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiektu rezultatu, prie kurio iki šiol, beje, prisidėjo visos šalys. Pasiūlymas yra priimtinas ir realistiškas. Galbūt reikės kai ką pakeisti, kad, pvz., neįgalūs asmenys galėtų gauti prekes ir paslaugas, tačiau tai reiškia, kad jie vėl galės aktyviai dalyvauti visuomenės gyvenime. Šie pakeitimai vėliau netaps neproporcinga našta. Taip pat buvo deramai atsižvelgta į tinkamą galutinį įgyvendinimo terminą. Nebūtina tuojau pat atlikti pakeitimų; mes nesitikime, kad valstybės narės tuojau pat pritaikys geležinkelio stotis. Iš valstybių narių reikalaujame, kad jos ateityje vykdydamos statybos ir transporto projektus pradėtų atsižvelgti į būtinybę užtikrinti neįgalių asmenų prieigą.
Be to, negaliu nepabrėžti, koks svarbus bus šis pranešimas Europos piliečiams - žmonėms jis yra pirmoje vietoje. Turėtume neužmiršti, kad remiantis Eurobarometro tyrimais 87 proc. europiečių norėtų matyti taikomas kovos su diskriminacija priemones, numatytas šioje direktyvoje. Jiems taip pat priklauso jūsų rinkėjai, M. Weberi. Mūsų frakcijai, Europos Parlamento Socialistų frakcijai, malonu matyti pasiūlymus dėl kovos su daugialypės diskriminacijos problema, kurie dabar yra šio pranešimo dalis.
Ar galite įsivaizduoti, kad juodaodmoteris, besinaudojanti invalido vežimėliu, galės jaustis diskriminuojama? Tik kelete šalių yra žinoma daugialypės diskriminacijos koncepcija. Daugeliu atvejų, pranešdama apie diskriminacijos atvejus, ši moteris turėtų pasirinkti iš galimų diskriminacijos pagrindų. Labiau tikėtina, kad įvairūs pagrindai yra tarpusavyje susiję ir kad esama ne vieno pagrindo, dėl kurio ji yra diskriminuojama. Ši moteris privalo turėti galimybę pateikti skundą ir gauti teisinę pagalbą bei sulaukti teisingumo. Todėl raginame Parlamentą išsaugoti šias svarbias nuostatas.
Ponios ir ponai, norėčiau jūsų paprašyti paremti šią direktyvą. Tai leis Parlamentui aiškiai ir nedviprasmiškai parodyti, kad diskriminacija daugiau nebus toleruojama ir kad visų savo piliečių teises Parlamentas laiko vienodai svarbiomis. Ženkime šį žingsnį.
Sophia in 't Veld
ALDE frakcijos vardu. - (NL) Pone pirmininke, norėčiau pradėti išreikšdama nuoširdžiausius komplimentus ir padėką pranešėjai, kuri nuveiknuostabų darbą. Mano frakcijai malonu, kad, praėjus beveik penkeriems metams nuo J. M. Barroso duoto pažado, pagaliau buvo pateiktas pasiūlymas dėl direktyvos. Diskriminacija prieštarauja Europos Sutartims, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijai ir Europos žmogaus teisių konvencijai. Sutartys, konvencijos ir iškilmingos deklaracijos kol kas duoda mažai naudos teisme. Europos piliečiams būtina suteikti priemonę, kuri įgyvendintų jų teises.
M. Weberi, būtent tai, o ne pieno kvotos, viešųjų pirkimų taisyklės ar struktūriniai fondai yra priežastis, dėl kurios egzistuoja Europos Sąjunga - Europos erdvė, kurioje kiekvienas turi teisę tvarkyti savo gyvenimą savo nuožiūra. Bendra Europos erdvė, kurioje visi yra lygūs prieš įstatymus, visuomenėje naudojasi vienodomis galimybėmis ir su jais elgiamasi pagarbiai. To siekiant vien tik direktyvos nepakaks, tačiau ji yra būtina sąlyga. Ši direktyva vertina Europą kaip vertybių bendriją, o vertybės negali būti 27 vyriausybių derybų objektu, kai jų eigoje paprastai pasiekiama nacionalinių interesų kompromiso. Vertybes apibrėžiame kartu kaip piliečiai, atviroje diskusijoje, o Europos Parlamentas yra tam tinkama vieta.
Taip, M. Weberi, kai kurios sritys yra labai keblios, ypač seksualinės orientacijos ir religijos priežastys. Esame įsipareigoję visiems Europos piliečiams, tačiau negalime leisti, kad Europa pavirstų "Gyvulių ūkiu": "Visi europiečiai yra lygūs, tačiau kai kurie europiečiai lygesni už kitus". Religijos ir sąžinės laisvyra pagrindinės teisės, už kurias kovočiau ant barikadų. Laisvoje Europoje kiekvienas privalo turėti laisvę laikytis savo įsitikinimų. Tai demokratijos kertinis akmuo. Vis dėlto religijos laisve neturi būti piktnaudžiaujama, ja pasinaudojant kaip leidimu diskriminuoti kitus.
Vakar Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra paskelbsavo antrąją ataskaitą dėl homofobijos Europoje. Iš tikrųjų gėda, kad 2009 m. Europoje milijonai žmonių daugiausia dėl savo seksualinės orientacijos vis dar turi bijoti diskriminacijos, neapykantos kurstymo, smurto ir netgi būti nužudyti. Galiu dar kartą patvirtinti, M. Weberi, kad santuokas reglamentuojantys įstatymai priklauso ir toliau priklausys valstybių narių kompetencijai; šioje direktyvoje tai nekeičiama. Vis dėlto draudimas tuoktis dėl religijos, rasinės kilmės ar seksualinės orientacijos XXI amžiaus Europoje yra nenormalus. Daug žmonių laiko, kad yra visiškai priimtina, jog vyriausybdraudžia dviejų tos pačios lyties suaugusių asmenų santuokas ar partnerystes. Ar vis dar laikytume, kad yra priimtina, jei vyriausybketintų uždrausti mišrias žydų ir ne žydų kilmės asmenų, katalikų ir protestantų, juodaodžių ir baltaodžių santuokas, kaip tai buvo daroma praeityje? Tai nepriimtina.
Ponios ir ponai, raginu jus balsuoti už šį pranešimą, kad būtų atsižvelgta į piliečių, kuriems mes visi atstovaujame, interesus. Kompromisai niekam nėra ideali išeitis, įskaitant mus pačius; vis dėlto, kaip sako K. Buitenweg, pralenkime save.
Galų gale aš taip pat norėčiau paraginti Tarybą, kad ji vadovautųsi Parlamento rekomendacijomis. Tiesa, kad kiekviena valstybnarturi savų problemų, tačiau Europos Parlamentas parodė, kad galima nugalėti skirtumus ir kad mes galime sutarti dėl teisių visiems Europos piliečiams.
Konrad Szymański
Pone pirmininke, Europos Komisija laikosi nuomonės, kad šiuo pasiūlymu nesiekiama keisti valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių santuokas ir įvaikinimą. Komisija tvirtina, kad ji nenori keisti bažnyčios ir religinių institucijų, vykdančių priežiūros ir auklėjimo veiklą, teisinės padėties.
Ponios K. Buitenweg pranešimas visais atžvilgiais peržengia šias ribas. Pranešimo 50 pakeitimu panaikinamos garantijos valstybių narių šeimos ir įvaikinimo srities įstatymams. Pagal 12, 29 ir 51 pakeitimus pranešime kėsinamasi į religinio mokymo įstaigų laisves. Pranešimo 52 pakeitimas menkina valstybėse narėse užtikrinamą religinių bendruomenių laisvę. Visiškai aišku, kad Europos kairieji europinę integraciją nori paversti vienu klausimu. To siekdami, jie vadovaujasi įkyria mintimi visomis įmanomomis priemonėmis patenkinti homoseksualų reikalavimus. Tai tapo rimčiausiu kada nors vykusiu puolimu prieš šio Parlamento patikimumą.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE frakcijos vardu. - (ES) Pone pirmininke, privalau primygtinai paminėti vieną pagrindinį faktą. Europos projektas bus patikimas tik tuo atveju, jei Europa bus suvokiama kaip vieta, kurioje bet kokia diskriminacija yra paskelbta už įstatymo ribų. Tai yra šiandien vykstančios diskusijos pagrindas.
Todėl kelia nuostabą, kad kai kurie gerbiami EP nariai, kurie visose kitose diskusijose taip palaiko Europos idėjas, pavirsta visiškais Europos priešininkais, kai kalbama apie teises ir laisves.
Tokio požiūrio toleruoti negalima. Nepriimtina, kad šiandien Europos Sąjungoje kas nors turėtų kentėti dėl diskriminacijos dėl tos pačios lyties asmenų santykių, negalios, amžiaus arba, kaip jau buvo minėta, dėl pažiūrų ar religijos, kurios sudaro mažumas. Tai nėra tokia Europa, kokioje noriu gyventi, ir, žinoma, tai nėra tokia Europa, dėl kurios kasdien dirbu šiame Parlamente ir už jo ribų.
Dėl šios priežasties tikiu, kad pasiūlymas dėl direktyvos buvo reikalingas. Jis yra tinkamas savo idėja ir principais. Galbūt jis nėra toks, kokį aš ir daugelis iš jūsų norėtume sukurti, tačiau tai gera pradžia. Tikiuosi, kad rytoj dauguma balsuos už K. Buitenweg pranešimą taip, kaip pats ketinu tai daryti, nes tikiu, kad jis taps teisinga veiksmų kryptimi. Taip pat labai nekantriai laukiu, kad būtų patvirtintas kitas klausimas, susijęs su 7 straipsnio 2 dalies įtraukimo arba jos pakartotinio įtraukimo. Tai užtikrina pagrindinį dalyką: visoms asociacijoms ir organizacijoms, dirbančioms nediskriminavimo srityje, taip pat turi būti leista atstovauti diskriminacijos aukoms ir jas ginti. Privalome neužmiršti, kad šie asmenys priklauso pažeidžiamiausioms grupėms, ir todėl mes privalome turėti garantijų, kad jiems galės būti atstovaujama ir jie galės būti tinkamai ginami.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
Pone pirmininke, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau padėkoti mūsų pranešėjai K. Buitenweg už jos atliktą darbą. Šis klausimas buvo ypač patikimose rankose.
Parlamentas metų metus ragino parengti šią direktyvą ir tai iš tikrųjų reiškia, kad labai svarbu ją patvirtinti iki šios parlamentinės kadencijos pabaigos. Kartu Komisijai yra gyvybiškai svarbu kiek įmanoma greičiau parengti pasiūlymą dėl kovos su diskriminacija dėl lyties, kad taip pagaliau būtų užkirstas kelias egzistuojančiai diskriminacijos pagrindų hierarchijai. Beje, galiu vien stebėtis, kad 96 pakeitime Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija iš direktyvos taikymo srities bando išbraukti diskriminaciją dėl tikėjimo. Taigi, PPE-DE frakcijos ponios ir ponai, ar mes tikrai turime jums nurodyti, kad šio pasiūlymo dėl direktyvos teisinis pagrindas - būtent EB steigimo sutarties 13 straipsnis - galioja nuo 1999 m., kai prieš dešimt metų įsigaliojo Amsterdamo sutartis? Ar turiu jums priminti, kad visi 13 straipsnyje išvardyti diskriminacijos pagrindai be išimčių laikomi lygiaverčiais? Be to, PPE-DE frakcijos ponios ir ponai, negalėjote nepastebėti, kad ES pagrindinių teisių chartijos 10 straipsnis vienodai vertina kiekvieno asmens religiją ir tikėjimą.
Žinote, M. Weberi, priklausantis CSU, aš girdėjau tik jūsų argumentus, tačiau tikrai privalau pasakyti, kad, Dievas mato, jie yra tikrai senamadiški. Jūsų pateiktas 81 pakeitimas, atmetantis visą direktyvą, pateikiamas kartu su atvirai cinišku pagrindimu, kad direktyvos perkėlimas aiškiai - cituoju - "susijęs su biurokratijos gausa". Žinote, M. Weberi, aš tiesiog negaliu suvokti šių bandymų užginčyti žmonėms jų teises, ypač pateikiant tokį pagrindimą, ir tikiuosi, kad jūsų pateiktas 81 pakeitimas rytoj plenariniame posėdyje vyksiančiame balsavime bus aiškiai atmestas. ES pagaliau privalo žengti dar vieną žingsnį pirmyn kovoje su mūsų visuomenėje pasitaikančia diskriminacija.
Johannes Blokland
Pone pirmininke, šis Parlamentas gina pilietines laisves, viena iš kurių yra švietimo laisvė. Svarbi laisvyra susijusi su tėvų galimybe pasirinkti mokyklą, kurioje mokysis jų vaikai. Krikščioniškos mokyklos ir įstaigos mano šalyje apdairiai pasirenka priėmimo politiką, kuria siekiama išsaugoti savo mokyklos tapatumą.
Nyderlandai palieka veiksmų laisvę nustatant priėmimo politiką, kuri leidžia išsaugoti pagrindinius mokyklos principus. Gali būti nustatomi reikalavimai, būtini mokyklos tikslams ir pagrindiniams principams įgyvendinti. Tėvai gali pasirinkti mokyklą, kuri šiuo atžvilgiu yra sąžininga ir laikosi rimto požiūrio į Bibliją. Tai yra religijos laisvės papildymas, kuriuo gerbiami tėvų įsitikinimai, susiję su jų vaikų švietimo interesais.
Vis dėlto 29 ir 51 pakeitimai riboja mokyklų laisvę remiantis principu pasirinkti šiuos dalykus, ir, be to, aš pritariu M. Weberio ir kitų EP narių požiūriui. Šis pasiūlymas neatitinka subsidiarumo principo. Greta administracinių problemų tai, manau, yra pakankama priežastis atmesti Komisijos pasiūlymą. Aš balsuosiu prieš K. Buitenweg pranešimą. Tikiuosi, kad kitos frakcijos taip pat mato, jog šis pasiūlymas yra rimtas mūsų piliečių laisvių pažeidimas. Kiekvienas, kuris vertina tėvų pasirinkimo laisvę, neleis, kad ši laisvbūtų apribota.
Frank Vanhecke
(NL) Pone pirmininke, pranešimai dėl nediskriminavimo direktyvų šiame Parlamente visada atskleidžia blogiausius dalykus; tenka ypač apgailestauti, nes juose dažnai pateikiama gerų pasiūlymų ir idėjų, kurios galėtų padėti, pvz., neįgaliems asmenims. Vis dėlto tai visiškai nekeičia esmės.
M. Weberio pateiktas 81 pakeitimas iš tikrųjų atskleidžia visą esmę: šis Komisijos pasiūlymas nėra geras. Jis turi išnykti ne tik todėl, kad jis reikalauja per daug biurokratijos, bet ypač todėl, kad jis iš esmės pažeidžia subsidiarumo principą. Deja, visi žinome, kad šis pakeitimas neturi galimybių būti patvirtintu, nes šis Parlamentas niekada nepraleidžia progos parodyti savo politiškai korektiškiausią pusę ir visada pasirenka daugiau biurokratijos ir sprendimų priėmimo, kurie krenta ant Europos piliečių galvų.
Be subsidiarumo principo pažeidimo, šiame pranešime taip pat yra daug pasiūlymų, kurie tiesiogiai prieštarauja pirminiams demokratijos principams ir teisinės valstybės principams. Pavyzdys gali būti 54 pakeitimas. Nors visame pranešime garsiai kalbama apie žmonių nediskriminavimą, šis pakeitimas gina diskriminaciją dėl politiškai netinkamų pažiūrų, tačiau tai pagaliau yra dalykas, kurį pradeda daryti daugelis kitų šio pranešimo aspektų.
Paslėpti pagarbos vertų principų ir tariamai gerų norų sąraše, jie slepia išankstinį politinio korektiškumo vertinimą. Kalbame ne apie nediskriminavimo priemones, o labai dažnai apie iš tikrųjų burnas užčiaupiančius įstatymus, kuriais dar labiau menkinama žodžio laisvir stiprinamas tam tikras pažangios nuomonės terorizavimas. Esminis klausimas yra ir bus toks: ką tai turi bendro su Europa? Vardan dangaus, palikite valstybėms narėms tai, kas joms priklauso.
Hubert Pirker
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, kai Europos Sąjunga kartais laikoma per daug siekiančia reguliavimo ir yra visai teisingai už tai kritikuojama, tokio reiškinio priežasčių galima visai nesudėtingai rasti tokiuose pranešimuose kaip tas, apie kurį dabar diskutuojame.
Nors labai remiu realistiškas priemones kovoje su bet kokia diskriminacija, tačiau taip pat privalau kritikuoti čia diskutuojamus dalykus, kadangi jie yra tiesiog nepateisinami ir neturės siekiamo poveikio.
Nepriimtina, kad, kaip jau buvo minėta, pvz., religinės mokyklos gali būti paduotos į teismą už atsisakymą įdarbinti kito tikėjimo ar netikinčius mokytojus arba kad draudimo bendrovės gali būti paduotos į teismą už atliekamą rizikos vertinimą, jei jo metu skirstoma pagal amžių ar lytį, arba tai, kad kyla pavojus, jog visus gyvenamuosius namus bus privaloma statyti užtikrinant galimybę patekti neįgaliesiems. Taip, ponios ir ponai, tai yra kryptis, kuria judame; iš tikrųjų daugiau neremsime neįgalių žmonių, o padarysime visus būstus neprieinamus. Būstai, kurių niekas neįstengs įsigyti, vietoj pagalbos neįgaliems žmonėms - be abejo, tai negali būti tikslas, kurio čia siekiame. Taip pat kritikuojamas įrodinėjimo pareigos perkėlimas. Kai pagalvoju, kad, būdamas EP nariu ir turėdamas 25 kandidatus padėjėjo pareigoms užimti, galėčiau būti paduotas į teismą vien dėl to, kad jiems pasirodė, jog yra diskriminuojami, arba dėlto, kad jie pasijuto diskriminuojami, aš tiesiog daugiau negalėčiau dirbti ir turėčiau visą laiką gaišti rinkdamas įrodymus, kurių man prireiktų tiesiog dėl jiems kilusio jausmo, nors aš jokiu būdu nediskriminavau.
Galų gale daugelis terminų yra neaiškūs. Apskritai ši paskelbta faktų apžvalga yra šios direktyvos pirmtakas, kur pradedama diskutuoti dėl to, ar mes vis dar galėsime vartoti "ponia" ir "p.", ar turėsime atsikratyti visų žodžių, kurie baigiasi "man" (liet. vyras), pvz., "statesman" (liet. valstybės veikėjas) ar "sportsman" (liet. sportininkas), kadangi jie galėtų diskriminuoti.
Ponios ir ponai, kai kurie dalykai, kurių čia reikalaujama, yra tiesiog nesąmonė, ir todėl aš balsuosiu prieš šį pranešimą.
Martine Roure
(FR) Pone pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti mūsų pranešėjai, ypač už jos atliktą darbą ir rezultatą, kurio pagaliau buvo pasiekta.
Sutarties 13 straipsnis yra mūsų kertinis akmuo ir aš privalau pabrėžti, kad valstybės narės gali užtikrinti geresnę apsaugą. Tai tik mažiausių reikalavimų klausimas ir turime aiškiai pasakyti, kad remiantis šia direktyva kai kuriose valstybėse narėse neįmanoma sumažinti šiuo metu galiojančio apsaugos lygio. Kalbant tiksliau, tai neįmanoma, kadangi kai kuriose valstybėse narėse yra labai aukštas apsaugos lygis; tokių atvejų yra.
Nediskriminavimo laisvyra kiekvieno Europos Sąjungoje gyvenančio žmogaus pagrindinteisė. Vis dėlto pastebime, kad vis dar per dažnai pasitaiko diskriminacijos atvejų, nesvarbu, ar kalbame apie asmens išvaizdą, ar tiesiog apie jo pavardę.
Kalbant apie neįgalius žmones, privalome užtikrinti, kad jie daugiau nebūtų diskriminuojami už tai, kad naudojasi invalido vežimėliu, kadangi patekti į daugelį vietų per dažnai yra sudėtinga. Europos teisės aktų tobulinimas yra būtina sąlyga kovojant su diskriminacija - kartoju, tai yra būtina sąlyga. Mums reikia šio teisės akto.
Nuo mažumės mūsų vaikai patiria diskriminaciją, kuri juos traumuoja, ir jie neša šios diskriminacijos naštą visą savo gyvenimą. Privalau ypač atkreipti jūsų dėmesį į daugialypę diskriminaciją. Komisija jos neįtraukį savo pasiūlymą. Todėl siūlome tikslią šio diskriminacijos pagrindo apibrėžtį.
Labai svarbu, kad stiprintume teisės aktus, kad būtų užtikrinamas vienodas požiūris nepaisant skirtumų. Šiuo atžvilgiu mes prašome valstybių narių imtis priemonių, kurios skatintų vienodą požiūrį ir vienodas galimybes nepaisant religijos, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.
Baigdama privalau pridurti, kad mes tikimės, jog iki 2010 m. Komisija parengs pasiūlymą, pagal kurį diskriminacijai dėl lyties būtų suteikiamas toks pats pagrindas, nes tai reikštų bet kokios teisių hierarchijos pabaigą.
Gérard Deprez
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip ir prieš mane pasisakiusieji, visų pirma norėčiau padėkoti dviem mūsų pranešėjoms, K. Buitenweg ir E. Lynne, už jų puikų darbą, kurį, norėčiau pabrėžti, jos nuveikvykstant glaudesniam bendradarbiavimui.
Nors asmeniškai jaučiu, kad mano požiūris labai sutampa su E. Lynne išreikšta bendra pozicija, noriu pagirti sumanumą, atvirumą ir taikinamąją dvasią, kuriuos mūsų diskusijų komitete metu parodK. Buitenweg, siekdama parengti pranešimą, kuris būtų subalansuotas ir kurį paremtų didžioji Parlamento dauguma. Tikiuosi, kad jai pasiseks ir kad vienai pusei priklausantiems radikalesnių pažiūrų EP nariams ir, manau, kai kuriems kitai pusei priklausantiems nariams nepavyks nulemti balsavimo rezultato.
Šiuo atžvilgiu - ir leiskite man atkreipti dėmesį, kad nesu laikomas kairiojo sparno fanatiku - turiu pasakyti, kad mane nustebino ir nuliūdino pakeitimas, kurį pateikEP narys M. Weber, kurį aš gerbiu, ir kai kurie kiti nariai. M. Weberi, klausiausi jūsų kalbos ir man atrodo, kad nvienas iš jūsų pateiktų argumentų nėra pagrįstas protu. Jūs kalbėjote išgalvotus dalykus, jūs nenurodėte priežasčių.
Jei perskaitytume jūsų pateikto pakeitimo pagrindimą, mus nuliūdintų jo silpnumas: jame atsisakoma kovoti su diskriminacija dėl biurokratijos gausos baimės. Jei bandote paversti šį pasiūlymą kairiųjų ir dešiniųjų jėgų konfliktu, esate neteisus. Kova su diskriminacija nėra kairiųjų ar dešiniųjų pažiūrų klausimas - tai humanizmo ir pagarbos pagrindinėms teisėms klausimas.
(Plojimai)
Būtent todėl tikiuosi ir tikiu, kad rytoj būsite nugalėtas.
Sebastiano
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, būtina remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama kovoti su bet kokios rūšies diskriminacija. Neseniai paskelbti statistikos duomenys rodo, kad Europoje, kurioje visuomenyra labai toli pažengusi, nedidelpiliečių dalis sako, kad jie patyrdiskriminaciją. Todėl niekas negali likti abejingas. Vis dėlto pati idėja yra tokia plati ir abstrakti, kad reikėtų kai kurių paaiškinimų.
Nepažeisdami pagrindinių žmogaus teisių, kurios yra neginčytinos, mes negalime nepripažinti valstybių narių suverenumo kurti teisės aktus remiantis labai senomis tradicijomis, papročiais ir kultūra. Toks kišimasis beveik visada susijęs su gyventojų tapatumo išsaugojimu. Leiskite man pateikti pavyzdį, susijusį su seksualine orientacija: tai mano asmeninnuomonė, tačiau manau, kad būtina garantuoti žmogaus orumą nepaisant jo seksualinių pomėgių. Homoseksualumas yra pasirinkimas, susijęs su asmeninio gyvenimo sfera, ir jis jokiomis aplinkybėmis neturi būti baudžiamas, tačiau jis taip pat neturi būti saugomas. Nuomonės laisvė: kur prasideda ir kur baigiasi apsauga nuo tiesioginės ir netiesioginės diskriminacijos? Religijos laisvė: mano dukterėčios mokykloje šiais metais pirmą kartą nebuvo kalėdinio vaidinimo. Mokyklos vadovas jį uždraudė, kadangi mokykloje buvo kitokius religinius įsitikinimus išpažįstančių vaikų. Mano požiūriu, siekiant užkirsti kelią vienai diskriminacijos rūšiai, buvo sukurta kita jos rūšis, kadangi kalėdinis vaidinimas labiau parodo kultūrą, o ne tikėjimą. Pone pirmininke, pagarba kitų žmonių tikėjimui nereiškia, kad turime gėdytis savo pačių tikėjimo!
Būtent todėl - čia baigsiu savo pasisakymą - mes bijome, kad šis pasiūlymas dėl direktyvos skatina nereikalingą atsakomąjį ekstremizmą ir problemos sprendimas gali pasirodyti esąs blogesnis už pirminę problemą.
Elisabeth Schroedter
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, ši direktyva pagaliau panaikina nediskriminavimo teisės spragas ir leidžia Europos Sąjungai vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių apsaugos srityje, taip pat jos įsipareigojimus pagal JT neįgaliųjų teisių konvenciją.
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos ponios ir ponai, jūsų prieš direktyvą nukreipti argumentai yra populistiniai ir klaidinantys. Kokią teisę turite uždrausti neįgaliesiems be apribojimų įgyti išsilavinimą arba vyresnio amžiaus žmonėms vienodomis sąlygomis gauti draudimo ir finansines paslaugas? Kaip suvokiate humaniškumą?
Galimybbe apribojimų dalyvauti visuomenės gyvenime yra žmogaus teisir dėl šios priežasties mes kovosime už šią direktyvą ir už vienodas galimybes visiems. Mano požiūriu, visiškai nehumaniška reikalauti, kad diskriminacijos aukos pateiktų diskriminacijos įrodymų. Jeigu jūs, PPE-DE frakcijos ponios ir ponai, išbraukiate įrodinėjimo pareigos perkėlimą, tai keliate pavojų pagrindinei kai kurių grupių teisei apsaugoti savo žmogaus orumą, ir mes manome, kad tai nepriimtina. Norime, kad suteikiant apsaugą nuo diskriminacijos visi būtų lygūs, ir mes, Žalieji, už tai kovosime. Neleisime, kad žmogaus teisės taptų populistinio bauginimo įrankiu. Jau dabar galiu numatyti, kad rytoj pralaimėsite; šio Parlamento dauguma balsuos už žmogaus teises, už apsaugą nuo diskriminacijos. Esu tuo tikras.
Jim Allister
Pone pirmininke, balsuosiu prieš šį pranešimą ir šį direktyvos pasiūlymą dėl trijų priežasčių. Visų pirma aš nepritariu įsitikinimui, kad ES, o ne valstybių narių vyriausybės, turėtų priimti teisės aktus šiuo klausimu, ir tikiu, kad kiekviena valstybnarturi geriausias sąlygas spręsti, ar jai reikia stiprinti tokius teisės aktus. Jei kada nors turi būti keliamas klausimas dėl subsidiarumo, tai jį reikia kelti būtent dabar.
Mano antroji priežastis susijusi su tuo, kad naujai apibrėžtas priekabiavimo nusikaltimas iš tikrųjų gali apriboti teises, susijusias su žodžio laisve ir religijos laisve, ypač tiems asmenims, kurie skelbia krikščionišką žodį.
Krikščionys, ypač viešosiose vietose skleidžiantys evangelijos tiesas kito tikėjimo žmonėms, kurie jaučiasi įžeisti ir tvirtina, kad taip kėsinamasi į jų orumą, taip gali pažeisti šį teisės aktą. Panašiai, biblinio požiūrio į heteroseksualias santuokas gynimas ir propagavimas bylinėtis mėgstantiems gėjų teisių aktyvistams galėtų suteikti galimybę pateikti ieškinį dėl priekabiavimo.
Trečioji priežastis yra susijusi su tuo, kad šios direktyvos priemonės yra neproporcingos ir netinkamai subalansuotos. Jos priverčia krikščioniškų pažiūrų leidėją, pvz., priimti užsakymą atspausdinti medžiagą, kuri įžeidžia jo religinius įsitikinimus, nors jam turėtų būti suteikiama teislaisvai plėtoti savo verslą pagal savo sąžinę.
Nepatvirtinus pusiausvyrą užtikrinančių mechanizmų, ši direktyva taps priemone, kuri iš tiesų kurs diskriminaciją. Todėl man tai yra nereikalinga direktyva, kuri pažeidžia pagrindines teises, ypač žmonių tikėjimo ir sąžinės laisvę, ir kuri parodo visą ES persistengimą, kišimąsi ir užsispyrimą.
Nicolae Popa
(RO) Komisijos iniciatyva praplėsti vienodo vertinimo principo taikymą taip pat kitose visuomenės gyvenimo srityse pasinaudojant visuotinai privaloma direktyva, kuri draudžia ne darbo vietoje patiriamą diskriminaciją dėl negalios, amžiaus, religijos ar tikėjimo ir seksualinės orientacijos, iš esmės yra būtina siekiant iki galo parengti nediskriminavimo teisės aktų paketą. Daugialypės diskriminacijos sąvokos įtraukimas ir ypatingas neįgaliųjų teisėms skiriamas dėmesys reiškia žingsnį pirmyn.
Vis dėlto šis pasiūlymas dėl direktyvos ir toliau lieka opia ir prieštaringa tema. Šis teisės akto tekstas privalo išsaugoti Europos Sąjungos įgaliojimų ir valstybių narių įgaliojimų pusiausvyrą aiškiai apibrėžiant jo taikymo sritį. Į pasiūlymo dėl direktyvos taikymo sritį neturi būti įtraukiami šeimos teisės aspektai, įskaitant civilinę padėtį, reprodukcijos teisės ir įvaikinimo teisės ir tai, be abejonės, turi būti aišku iš teisės akto teksto. Santuokos institucijos sąvoka turi būti vartojama tik krikščioniškąja prasme. Kitos rūšies partnerystėms galima rasti kitą teisiškai priimtiną apibrėžtį.
Taip pat būtina nepažeisti subsidiarumo principo srityse, susijusiose su mokymo programų turiniu ir nacionalinių švietimo sistemų organizavimu, įskaitant religines mokyklas. Europos liaudies partija visada rėmįvairovės skatinimą kaip svarbų Europos Sąjungos tikslą ir kovą su diskriminacija. Deja, tekste yra nuostatų, kurios yra nepriimtinos religinės doktrinos požiūriu.
Keista, tačiau taip kairieji ketina diskriminuoti. Iš tikrųjų esu diskriminuojamas tiesiog todėl, kad aš nuoširdžiai tikiu Dievą.
Michael Cashman
Pone pirmininke, tai buvo įdomi diskusija ir būtų juokinga, jei nebūtų taip graudu. Daugelis oponuojančiųjų, kurių klausiausi šią popietę, manau, kalbėjo nuoširdžiai ir įsitikinę, tačiau jų pasisakymai nebuvo grindžiami faktais ir mums pateiktu tekstu. Niekas šiame pranešime nemenkina subsidiarumo ar proporcingumo. Iš tiktųjų jei taip būtų, tai ištaisytų Europos Sąjungos Taryba. Taigi, netgi dabar raginu balsuoti už pranešimą ir leisti Europos Sąjungos Tarybai teisingai atlikti darbą užtikrinant, kad pranešimas yra visiškai proporcingas ir jame laikomasi subsidiarumo principo.
M. Weberi, Europa gimiš Antrojo pasaulinio karo vertybių - pasiryžimo, kad daugiau niekada nenukreipsime žvilgsnio į šalį, jei viena ar kelios asmenų grupės taptų taikiniu ar joms būtų nepagrįstai suverčiama kaltir jos būtų vežamos į koncentracijos ir darbo stovyklas. Pasiryžimo, kad daugiau nebūtų priespaudos hierarchijos. Vis dėlto liūdna, kad norite Europos, kuri nebūtų pagrįsta šiomis puikiomis vertybėmis ir kuri netikėtų, kad visi žmonės gimsta lygūs, ir kuri to negerbtų. Tie, kurie tam prieštaravo, privalo atsakyti prieš savo sąžinę, savo religiją ir savo rinkėjus, kodėl jie tiki, kad su kai vienais žmonėmis turi būti elgiamasi kitaip nei su kitais ir kad jiems neturi būti užtikrinta lygybė.
Stoviu čia laimingas, būdamas gėjus - ir jei aš nusprendžiau būti gėjus, tai argi neįdomu, kad kitas asmuo būtent todėl nusprendžia būti heteroseksualus? - kovodamas už lygybę, ne tik už gėjus ir lesbietes, biseksualius ir transseksualius žmones, bet ir už tuos žmones, iš kurių pasinaudojant jų skirtingu amžiumi, religija, lytimi ar kitais pastebimais skirtumais gali būti atimta lygybė. Tikiu, kad bet kurios civilizuotos visuomenės reakcijos testas yra ne tai, kaip mes elgiamės su dauguma, kuri vis labiau sudaryta iš tiek daug mažumų. Šis bet kurios civilizuotos visuomenės reakcijos testas, kaip jums pasakytų lankytojų galerijoje besiklausantys žmonės, yra ne tai, kaip mes elgiamės su dauguma, o tai, kaip mes elgiamės su mažumomis, ir šiuo požiūriu kai kuriose valstybėse narėse, deja, to labai trūksta.
V. Šekspyras yra gana gerai pasakęs, kad "blogi darbai ir po mirties gyvena, o tai, ką gero nuveikžmogus, kartu su juo palaidoti mes skubam". Pasižiūrėkite į save ir įsivaizduokite, kad būtent jūs esate kitoks - išpažįstate kitą religiją, kitą tikėjimą, esate kitokio amžiaus, kitokios seksualinės orientacijos - ar būtų teisinga, jei iš jūsų atimtų jums priklausančias žmogaus teises? Atsakymas turi būti "ne". Dabar Parlamentas turi progą padaryti tai, kas yra teisėta, teisinga ir tinkama.
Pirmininkas
Šioje diskusijos vietoje turės kalbėti V. Špidla. Jis paaiškins geriau už mane, kodėl jis turi tai daryti. Nedelsdamas suteikiu jam žodį.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Už keleto minučių turėsiu dalyvauti derybose dėl Darbo laiko direktyvos ir jūs, žinoma, sutiksite, kad tai yra tema, kurios negalima vengti.
Ponios ir ponai, klausiausi diskusijos dėl pranešimo ir turiu pasakyti, kad klausiausi su tam tikru susijaudinimu, kadangi ji atskleidžia pagrindines šios problemos dalis ir neišmatuojamą jos gilumą. Pagrindinis klausimas - ką gina ši direktyva? Ši direktyva gina žmogaus orumą. Negalime patikėti, kad diskriminacija dėl negalios žmogaus orumui yra bent kiek mažesnis įžeidimas nei, pvz., diskriminacija dėl amžiaus. Kalbame apie žmogaus orumą, o jis yra vienodas visiems.
Turiu pasakyti, kad ši direktyva - tokia, kokia ji buvo pateikta Komisijai - yra viena iš tų, kurios atsirado natūraliai, iš nuodugnių diskusijų Parlamente ir nesuskaičiuojamų diskusijų Komisijos lygmeniu ir todėl tai direktyva, kuri yra gerai apgalvota ir kuri išreiškia tvirtą ir aiškų požiūrį į vertybes.
Diskusijoje taip pat buvo pasakyta, kad nediskriminavimas yra pagrįstas vertybėmis, kuriomis mes vadovavomės ir kurias suvokėme po Antrojo pasaulinio karo. Nepaisant to, ar po Antrojo pasaulinio karo mes iš tiesų įgijome gilesnį suvokimą apie kai kurių vertybių svarbą ir reikšmę, šios vertybės turi labai gilias istorines šaknis. Senovėje nebuvo fundamentalios žmonių lygybės koncepcijos - ši koncepcija pirmą kartą buvo suformuluota krikščionių religijoje. Gerai prisimenu vieną IX a. encikliką, o gal popiežiaus bulę, pavadintą Oriente ian sole, kurioje aiškiai pasakyta: "ar netiesa, kad saulvisiškai vienodai šviečia visiems?" Nuo to laiko ši koncepcija kartojosi visoje istorijoje.
Žinoma, diskusija apėmdaug techninio pobūdžio arba tikriausiai mažesnės svarbos klausimų, palyginti su tais klausimais, apie kuriuos ką tik kalbėjome. Norėčiau juos paliesti. Pirmasis klausimas buvo apie beprasmišką papildomą biurokratiją. Manau, kad jį galima atmesti dėl vienos paprastos priežasties. Direktyvoje nereikalaujama naujų struktūrų ar naujų biurokratinių organų. Direktyvoje tik praplečiama jau galiojančios direktyvos taikymo sritis, taigi ji netampa didesnės biurokratijos priežastimi.
Taip pat buvo atviras klausimas dėl subsidiarumo. Šis klausimas buvo nagrinėjamas ypač kruopščiai, kadangi tai fundamentalus klausimas. Sutarties 13 straipsnis yra aiškus. Jis užtikrina tvirtą teisinį pagrindą, o direktyva, kuri paremta šiuo teisiniu pagrindu, neprieštarauja subsidiarumo principui.
Kitas fundamentalus šios direktyvos principas yra, pvz., klausimas dėl įrodinėjimo pareigos perkėlimo. Šis klausimas jau buvo išspręstas ankstesnėse direktyvose, taigi šiuo atveju taip pat neatrasta nieko naujo. Vis dėlto norėčiau kai ką pasakyti apie įrodinėjimo pareigą. Šia direktyva siekiama stiprinti asmenų galimybes apsiginti - tai pagrindinis tikslas. Tai būtų neįmanoma be įrodinėjimo pareigos perkėlimo. Nesvarbu, kad daugelyje teisės sistemų įrodinėjimo pareiga jau perkelta dėl mažiau svarbių priežasčių arba dėl panašios svarbos priežasčių. Klasikiniu įrodinėjimo pareigos perkėlimo pavyzdžiu yra vadinamoji tėvystės prielaida ir esama dar daugiau pavyzdžių.
Šioje diskusijoje taip pat buvo pasakyta, kad kai kurie terminai yra per daug atviri. Ponios ir ponai, daugelis konstitucinių terminų yra atviri ir tam tikromis aplinkybėmis reikalauja aiškinimo. Pvz., prisimenu, kad Vokietijos Konstitucijoje yra formuluot"turėjimas įpareigoja". Tai tipiška atvira formuluotė, kuri, žinoma, yra iš naujo apibrėžiama kiekvienu konkrečiu atveju.
Ponios ir ponai, vyko kažkokios perdėtos kalbos apie galimas dideles išlaidas, ypač kalbant apie fizinę negalią turinčius asmenis. Galiu patvirtinti, kad direktyva nesiūlo jokių fiksuotų ar konkrečių dalykų, o kalba apie priimtiną atitikimą, ir galiu dar kartą patvirtinti, kad iš pat pradžių taikant priimtiną atitikimą dažniausiai nebus jokių perdėtai didelių išlaidų. Turiu pasakyti, kad jei laikome, kad yra priimtinos galimos didesnės išlaidos, susijusias su sveikata ir sauga darbo vietoje, kur saugome žmogaus gyvybę, tai, mano nuomone, bet kokios didesnės išlaidos, susijusios su žmogaus orumo apsauga, - nors aš netikiu, kad jos bus daug didesnės, - taip pat yra proporcingos saugomam interesui, kadangi lygybir žmogaus orumas, ponios ir ponai, yra interesai, kurie buvo įtraukti į Sutartį, ir tai yra interesai, kuriuos mes turime ginti iš visų jėgų.
Mano nuomone, Europos Sąjungai nėra nieko svarbiau už nediskriminavimo idėją. Nors esu vidaus rinkos ir daugelio kitų Europos politikos sričių rėmėjas, aš tikiu, kad vienodų galimybių ir nediskriminavimo koncepcija yra pats giliausias pamatinis akmuo.
Sarah Ludford
Pone pirmininke, neabejotinai teisinga, kad mes nutraukiame sudėtingą spragų šalinimą įstatymuose, pagal kuriuos skirtingi žmonės saugomi nuo diskriminacijos skirtingose padėtyse, ir pasirenkame vieną lygybės užtikrinimo sistemą. Moteris, kuriai bankas atsisakišduoti paskolą, neįgalus asmuo, kuriam nebuvo suteikta galimybės patekti į pastatą, gėjus, kuriam buvo atsisakyta suteikti apgyvendinimą, juodaodis, kuris nebuvo įleistas į klubą, ir t. t. - jie visi turi būti saugomi remiantis panašiais principais.
Noriu tik paminėti du dalykus. Vienas susijęs su apsauga nuo priekabiavimo. Tekste teisingai paaiškinta, kad draudžiama sukurti bauginančią aplinką asmeniui, o ne juntamą įžeidimą asmenų grupės atžvilgiu. Svarbu būti tvirtiems saugant žodžio laisvę, kuri buvo pagrįstai pabrėžta tekste pateikiant konkrečią užuominą, kurią įterpParlamentas.
Kalbant apie religines mokyklas, aš visiškai remiu tėvų teisę savo vaikus auklėti vadovaujantis konkretaus tikėjimo principais, jei tas tikėjimas nepropaguoja diskriminuojančio ar žalingo požiūrio. Vis dėlto privalome nesitaikstyti su getų kūrimu, kuriuose į mokyklą priimami tik konkretaus tikėjimo vaikai, o kiti išskiriami. Komisijos tekstas sudaro galimybes diskriminuoti ir aš nesu įsitikinusi, kad 51 pakeitimas išsprendžia problemą. Tikriausiai balsuosiu prieš abu dokumentus.
Rihards Pīks
(LV) Pone pirmininke, ponios ir ponai, nemanau, kad kas nors šioje salėje pritaria diskriminacijai. Taip pat manau, kad žmonės šiame Parlamente prieštarauja diskriminacijai. Šiame dokumente, - šiame pasiūlyme dėl Tarybos direktyvos, - be abejonės, pateikta daug gerų pasiūlymų, tačiau aš manau, kad daugelis čia įtrauktų pasiūlymų yra pagrįsti krikščionišku požiūriu ir krikščionių religija. Norėčiau pasakyti, kad viena direktyva negali pasiekti to, ko reikia siekti ilgu švietimo procesu, kadangi tai yra etikos ir požiūrio klausimas. Svarstant toliau, nors į šią direktyvą arba pasiūlymą dėl direktyvos įtraukta daug gerų dalykų, tačiau yra keletas vietų, kuriose buvo nueita per toli. Iš tikrųjų šiose vietose, kuriant galimybes vienai žmonių grupei, yra ribojamos kitos grupės galimybės. Iš tiesų aš galėčiau nueiti taip toli ir pasakyti, kad visa gausybdalykų sukuria galimybes kištis į asmeninę sferą, o tai prieštarauja pagrindinėms mūsų vertybėms. Be to, dabar artėja rinkimai ir mes girdime vis daugiau mūsų rinkėjų klausimų, taip pat kritikos. Manau, kad tas pats dalykas atsitiks mūsų šalyse. Dažniausiai girdime kritikos dėl per didelio iš Briuselio ateinančio reguliavimo, per didelių ribojimų ir per didelės biurokratijos. Todėl turėtume vengti pažeisti subsidiarumo principą ar sukurti per didelius apribojimus. Manau, kad šis dokumentas turėtų būti persvarstytas.
Inger Segelström
(SV) Pone pirmininke, pradėdama norėčiau padėkoti K. Buitenweg, E. Bozkurt, M. Cashmanui ir kitiems už labai gerą pranešimą. Kartu su daugeliu kitų EP narių esu nustebusi ir sukrėsta pasisakiusio Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos vadovo Manfredo Weberio pasiūlymo dėl 81 pakeitimo, kuriuo Parlamentas raginamas atmesti pasiūlymą dėl direktyvos, nes, remiantis vertimu į švedų kalbą, jis pažeidžia subsidiarumo principą ir pareikalautų neproporcingos biurokratinės naštos. Komisijos narys V. Špidla tai komentavo.
Esu įsitikinusi, kad visos neįgalios moterys ir visos kitos asmenų grupės, kurios tikėjosi, kad Europos Parlamentas taip pat apsaugos šioms grupėms priklausiančių piliečių žmogaus teises, yra labai nusivylusios, kad PPE-DE frakcijos vadovai lygina žmogaus teises su biurokratija. Todėl raginu visą Parlamentą rytoj balsuoti prieš PPE-DE frakcijos pateiktą 81 pakeitimą. Taip pat manau, kad svarbu, jog draudimo bendrovės moterų daugiau nediskriminuotų tiesiog dėl to, kad jos yra moterys ir yra vyresnio amžiaus, nes kaip gyventojų grupjos yra sveikesnės ir gyvena ilgiau nei vyrai. Taip pat tikiuosi, kad Parlamentas išdrįs paaiškinti, kad iš mokesčių finansuojamas švietimas yra prieinamas visiems. Religija, žinoma, yra svarbi daugeliui europiečių ir aš tai gerbiu, tačiau gyvename pasaulietinėje visuomenėje.
Ne, M. Weberi, jūsų rinkos laisvsudaryti sutartis nėra tokia svarbi kaip piliečių pagrindinės žmogaus teisės. Paklauskite ES piliečių - jie yra išmintingesni ir pažangesni už jus, PPE-DE frakcijos narius. Į mus dedamos didelės viltys ir aš tikiuosi, kad rytoj visi turės drąsos balsuoti už, o ne prieš, kaip neseniai raginote.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Pone pirmininke, norėčiau pradėti padėkodama pranešėjai. Nebus pasakyta per dažnai, kad ji atliko puikų darbą. Tai buvo nelengva užduotis. Kai kurie gerbiami EP nariai, atrodo, labai greitai įsižeidžia.
Šios direktyvos atsparos taškas yra visiškai aiškus: vienodas požiūris visiems be išimčių - homoseksualiems ir heteroseksualiems asmenims, vyrams ir moterims, seniems ir jauniems, juodaodžiams ir baltaodžiams, neįgaliems ir visiems kitiems, religingiems ir humanistams, ir t. t. Jo teisyra jos teisė, M. Weberi, mūsų teisės yra jų teisės, o jūsų teisės yra mūsų teisės. Tai, F. Vanhecke, - kuris vėl pasišalinote iš diskusijos, - neturi nieko bendra su vadinamuoju politiniu korektiškumu.
Pagalbiniai pranešėjai ir pati pranešėja įdėjo daug pastangų, kad būtų pasiektas šis kompromisas, kurį taip pat galėtų paremti Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija. Niekas nemano, kad tekstas yra tobulas, ir aš tik galiu tikėtis, kad didelPPE-DE frakcijos dalis iki rytojaus balsavimo atsitokės.
Aš be išlygų pasisakau už religijos laisvę, tačiau jūs, M. Weberi, kiek per drąsiai statote save aukščiau kitų ir su lygiomis galimybėmis elgiatės kaip bejausmis biurokratas, laikantis ant Biblijos padėtą ranką.
Pirmininkas
Ponios ir ponai, baigiamojoje šios diskusijos dalyje V. Špidlą pakeis J. Barrot.
Mario Mauro
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, nediskriminavimo strategijos esmsusitraukia iki tokio teiginio: žmogus visada yra pirmoje vietoje. Mes vertiname žmogų prieš vertindami tai, ar jis yra kuo nors kitoks - pvz., neįgalus ar homoseksualus - ir todėl mes mylime, saugome ir giname žmogų; tai yra nediskriminavimo strategijos esmė. Jei tai yra tikra, vadinasi, tai yra tikra; todėl kiekvienas, turintis religinių įsitikinimų, yra žmogus, ir tai, kad jis yra žmogus, vertinama pirmiau nei tai, kad jis turi religinių įsitikinimų.
Todėl privalome būti atsargūs, nes, remiantis Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimo 52 pakeitime pasiūlyta formuluote, 3 straipsnio teiginiu nustatomas principas, kuris yra visiškai priešingas Deklaracijai Nr. 11 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 17 straipsnio. Šis 52 pakeitimas neigia bažnyčių ir kitų religija ar tikėjimu grindžiamų organizacijų statuso pagal nacionalinę teisę išsaugojimo koncepciją, o 3 straipsnis ir atitinkama 18 konstatuojamoji dalis, remiantis minėto pranešimo 51 ir 29 pakeitimuose siūlomomis formuluotėmis, mano požiūriu, riboja valstybių narių kompetencijos sritį kalbant apie galimybę patekti į mokymo įstaigas dėl religijos ar tikėjimo.
Trumpai tariant, esu įsitikinęs, kad jei mes norime nuo pradžių ir visapusiškai ginti asmenį, privalome taip pat ginti tuos aspektus, kurie tą asmenį apibūdina religijos požiūriu. Be to, manau, kad 92, 89 ir 95 pakeitimai galėtų būti priimtinu sąlyčio tašku tiems, kurie nori, kad direktyva būtų patvirtinta, ir todėl šiuo lygmeniu mes galėtume rasti erdvės veiksmingam dialogui.
Claude Moraes
Pone pirmininke, mūsų komiteto pirmininkas G. Deprez, šiame Parlamente kalbėjo už daugelį iš mūsų, kai pasakė, kad tai - ne pranešimas apie grupių interesus ir ne kairiųjų pranešimas, o K. Buitenweg parengtas pranešimas, kuris buvo pilnas atidumo, jautrumo ir supratimo, kai buvo kalbama apie žmones. Pranešėja parengpranešimą, kuris neįpareigoja ir per daug nereguliuoja verslo, kaip tai matėme ilgai galiojusiose dviejose ankstesnėse direktyvose, - Rasių lygybės direktyvoje ir Užimtumo direktyvoje, - kurios, turėčiau pasakyti M. Weberiui, neįpareigojo ir per daug nereguliavo verslo Vokietijoje ar mano šalyje.
Ji parengdirektyvą dėl pagrindinių teisių, kuri nesukuria biurokratijos, apie kurią kalbėjo V. Špidla. Pateikiau pakeitimus dėl jau veikiančių lygybės institucijų stiprinimo. Jungtinėje Karalystėje turime Lygybės ir žmogaus teisių komisiją, kuri neseniai parėmEuropos pilietės Sharon Coleman bylą - Sharon Coleman yra neįgalaus vaiko motina, kuri padavį teismą savo darbdavį dėl diskriminacijos dėl ryšių ir negalios - tai svarbus atvejis K. Buitenweg pranešimui. Europos Teisingumo Teismas priėmsprendimą jos naudai ir dėl šio sprendimo neįgaliuosius prižiūrintiems asmenims Britanijoje buvo suteiktos platesnės teisės.
Šioje salėje esantiems žmonėms norėčiau pasakyti, kad jie pasens, galbūt bus neįgalūs ar galbūt prižiūrės neįgalų asmenį. Tai yra dešimčių milijonų Europos piliečių tikrovė. Šis pranešimas yra būtent apie tai. Jis yra ne apie grupių interesus ir ne apie susirūpinimą dėl to, kas dominuos vienoje ar kitoje visuomenės grupėje. Sakyčiau, kad šis pranešimas nėra nei kairiųjų, nei dešiniųjų - jame kalbama apie pagrindines teises. Kaip savo kalboje sakM. Cashmanas, artėjant rinkimams į Europos Parlamentą žmonės norės pažvelgti ir įsitikinti, ar pagrindines teises giname nekenkdami savo verslui ir ekonomikai. Šis pranešimas būtent tai parodo. Paremkime jį. Jis yra praktiškas ir teisingas.
Marco Cappato
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau išreikšti savo paramą K. Buitenweg nuveiktam darbui. Kaip suprantu, tai, kas turėjo būti kompromisas, tikriausiai kompromisu visiškai netaps, tačiau tai nesvarbu. Svarbu tai, kad mums pavyko priartėti prie sprendimo.
Ko gero, kai kuriais klausimais mano susirūpinimas kyla dėl priešingų dalykų nei M. Mauro. Religijos laisvė? Žinoma, 100 proc. Laisvreliginio mokymo įstaigoms? Žinoma, 100 proc. Niekada, jokiomis aplinkybėmis jokia religija negali būti pagrindas, pasiteisinimas ar priedanga vykdyti bet kokią diskriminaciją. Dėl kylančio pavojaus, kad įsikiš morali valstybė, ir dėl daugybės religijų, kurios gali pareikšti teisę į tokį patį teisėtumą, negali būti ateities perspektyvų nuolaidžiaujančioms išimtims, dėl kurių bažnyčia ar religinės įstaigos gali diskriminuoti mokytojus ar besimokančius asmenis, kurių elgesys nesuderinamas su konkrečiu tikėjimu.
Tai nėra kelias pirmyn. Galų gale mūsų sutartys ir Europos Sąjunga, deja, jau suteikvalstybėms narėms ir jų ilgiems pagrindinių teisių ir laisvių išimčių sąrašams daugiau apsaugos nei būtina. Nepridėkime dar daugiau išimčių prie tų, kurias jau turime.
Carlos Coelho
(PT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kartu su savo kolegomis iš Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete aš balsavau už šį pranešimą. Taip pasielgiau dėl pagalbinio pranešėjo P. Gauberto puikaus darbo, kurį jis nuveikbandydamas pasiekti subalansuoto kompromiso. Taip pat norėčiau pasveikinti pranešėją K. Buitenweg su atliktu darbu ir prisijungti prie jos, ragindamas visus vengti pozicijų supriešinimo ir siekti kiek įmanoma platesnio sutarimo.
Kaip atsitinka visuose kompromisuose, yra dalių, kuriose sėkmingai vyrauja mūsų požiūris, ir yra dalių, kurias mums sunkiau priimti. Kalbame apie kompromisą, kuriame reikia atsižvelgti į teisės aktus, pasitvirtinusią patirtį ir įvairias kultūros tradicijas 27 valstybėse narėse. Manau, kad dešimties metų laikotarpis, per kurį pastatai gali būti pritaikyti neįgaliems žmonėms naudotis prekėmis, paslaugomis ir ištekliais, yra konstruktyvus, taip pat manau, kad tais atvejais, kai išlieka sunkumų struktūriniu lygmeniu, kurių neįmanoma įveikti, visada bus įmanoma rasti alternatyvių sprendimų.
Taip pat prisidedu prie tų, kurie išreišksusirūpinimą dėl draudimo bendrovių - dėl to, kad jos atsižvelgia į veiksnius, pvz., pasitelkdamos medicinines išvadas. Vis dėlto negaliu pritarti idėjai pašalinti nuorodą, dėl kurios buvo sutarta komitete ir kuri pateikta į subsidiarumo principą temose, susijusiose su šeimos, santuokos ir reprodukcijos teise. Šios temos priklauso išimtinei valstybių narių kompetencijai. Tai galioja ir 8 straipsniui, kurį Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos 90 pakeitimu siekiama išbraukti, kadangi atsižvelgiant į daugelio valstybių narių įstatymų leidybos tradicijas neįmanoma priimti įrodinėjimo pareigos perkėlimo, nes tai sukeltų nenugalimas teisines problemas.
Jei šie pagrindiniai punktai bus patvirtinti plenariniame posėdyje, aš negalėsiu balsuoti už šį pranešimą. Vis dėlto aš niekada negalėsiu švaria sąžine balsuoti prieš direktyvą, kuri draudžia žmonių diskriminaciją dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Pone pirmininke, baigdamas pasakysiu, kad tai yra atvejis, kai turėsime nustatyti, kokią Europą norime padėti kurti. Visiškai pritariu Europai, kuri nepaliaujamai kovoja su visomis diskriminacijos rūšimis.
Iratxe García Pérez
(ES) Pone pirmininke, pasiūlymas dėl direktyvos, apie kurį šiandien diskutuojame, lygybės principą iškelia kaip Europos projekto ženklą. Jo privalome siekti ambicingai sutelkdami dėmesį, siekdami dirbti vardan visų Bendrijos piliečių įtraukties ir privalome jį įgyvendinti viešosios politikos ir administravimo veiksmais, taip pat per atskirų asmenų santykius.
Privalome judėti pirmyn, kad visi piliečiai galėtų visiškai įgyvendinti savo teises ir jomis naudotis nepatirdami diskriminacijos dėl tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos ir, žinoma, daugialypės diskriminacijos.
Turime pabrėžti, kad į lygybės principą ir diskriminacijos draudimą būtina atsižvelgti ir Bendrijos, ir valstybių narių politikos srityse taip, kad Europoje lygybės principą galėtume įgyvendinti tikrovėje. Taip pat turime pasiekti tinkamą apsaugos nuo diskriminacijos dėl visų pagrindų, kurie išvardyti Sutarties 13 straipsnyje, lygį.
Ši iniciatyva turėtų mums suteikti geresnes priemones kovai su galimu diskriminuojančiu elgesiu, kurio, mūsų gėdai, šiandien vis dar pasitaiko tikrovėje, kaip buvo pabrėžta vakarykštėje Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ataskaitoje dėl homofobijos.
Gerbiami Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcijos nariai, nedrumskite šios diskusijos savo tuščiais atsiprašymais, kadangi balsavimas prieš šį pranešimą yra aiškus ideologinio požiūrio įrodymas. Kova su diskriminacija yra gyvybiškai svarbi ir ji yra Europos Sąjungos vertybių pamatinis akmuo.
Dėl šios priežasties šiandien šiame Parlamente mums tenka atsakomybir pareiga žengti pirmyn įsipareigojant lygybei visoje Europoje ir ją ginant. Negalime atsisakyti savo siekių ir vilčių siekti pažangos ir tokio fundamentaliai svarbaus dalyko, kuris yra grindžiamas mūsų vertybėmis, tiesiog priskirti vilčių ir svajonių kategorijai. Europos piliečiai, o svarbiausia -pažeidžiamiausi piliečiai - mums to neatleistų.
Csaba Sógor
(HU) Remiantis Visuotine žmogaus teisių deklaracija ir Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių konvencija, kiekvienas pilietis be jokių išimčių naudojasi teisėmis bei laisvėmis ir yra vienodai saugomas įstatymų nepriklausomai nuo jo rasės, odos spalvos, lyties, kalbos, religijos, politinių ar kitokių įsitikinimų, tautinės ar socialinės kilmės, turtinės, gimimo ar kitokios padėties.
Vis dėlto norėčiau pabrėžti, kad būtina imtis ryžtingų ir tikslą pasiekiančių veiksmų prieš bet kokios rūšies diskriminaciją, kuri Europoje vis dar yra stipri ir daro poveikį daugeliui įvairių visuomenės sluoksnių. Daugeliu atvejų nepakanka uždrausti visas diskriminacijos rūšis ir yra labai svarbu pradėti taikyti įvairias naudingas priemones, pvz., neįgalių asmenų atveju. Daugelis šalių, pvz., Prancūzija, Suomija ir Ispanija, taip pat kitos šalys, tautinėms mažumoms suteikautonomiją ir siekdamos jas apsaugoti patvirtino naudingas priemones.
Europos Sąjunga ir jos valstybės narės institucijų lygmeniu savo piliečiams taip pat privalo užtikrinti vienodas teises ir vienodą požiūrį. Mums reikia Europos lygmeniu veikiančių nepriklausomų institucijų, kurios stebėtų ir užtikrintų, kad valstybės ne tik teoriškai laikytųsi vienodo požiūrio principo, bet ir patvirtintų konkrečius žingsnius, kad ši direktyva būtų įgyvendinama veiksmingai.
Evangelia Tzampazi
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, noriu jūsų paklausti, ar atkreipėte dėmesį į tai, kad kreipiuosi į jus sėdėdama ir tuo neįžeidžiau šio Parlamento kaip ir visi kiti mano gerbiami kolegos.
Europos Parlamentas rėmir toliau privalo remti horizontaliąją direktyvą, kuri užtikrins vienodą požiūrį ir saugos Europos piliečius nuo visų rūšių diskriminacijos. Ši direktyva turi papildyti galiojančią Europos teisinę sistemą, ypač kalbant apie neįgalius žmones ir įsipareigojimą užtikrinti veiksmingą nediskriminuojamąją galimybę.
Įtraukėme svarbius pasiūlymus. Pranešime įvedėme apsaugą nuo daugialypės diskriminacijos nustatydami, kad būtina užtikrinti veiksmingą nediskriminuojamąją galimybę. Tais atvejais, kai neįmanoma užtikrinti tokių pačių naudojimosi sąlygų kaip žmonėms be negalios, mums turi būti pasiūlytas tinkamas alternatyvus sprendimas. Pranešime nustatyti griežtesni kriterijai siekiant įvertinti, ar priemonės, skirtos užtikrinti veiksmingą nediskriminuojamąją galimybę, nesukels neproporcingų išlaidų. Pranešime yra dalių, kurios netenkina mūsų visų, ir būtent todėl paremsime konkrečius pakeitimus, kurie buvo pateikti ir kurie stiprina sanglaudą.
Bet kuriuo atveju manau, kad turėtume paremti pranešimą, taip perduodami Tarybai aiškią žinią, kad pagaliau mes privalome turėti veiksmingus Europos įstatymus, užkirsiančius kelią diskriminacijai, kuri mažina pasitikėjimą pagrindinėmis Europos vertybėmis - lygybės ir teisinės valstybės principais.
Martin Kastler
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, būdamas žurnalistu, norėčiau atkreipti dėmesį į pakeitimą direktyvoje, kuris man asmeniškai yra labai svarbus. Kalbant konkrečiai, direktyva dar nėra perkelta dešimtyje iš 27 valstybių narių ir todėl man nesuprantama, kodėl ketiname judėti toliau ir bandyti virš jos sukurti dar vieną papildomą direktyvą. Šiuo klausimu galima laikytis įvairių nuomonių ir tai yra gerai, tačiau aš, kaip žurnalistas, iš tiesų esu susirūpinęs, kad tai griauna spaudos laisvę valstybėse narėse. Leiskite pateikti du pavyzdžius. M. Weberio pasiūlytas pakeitimas, kuris nusipelnmūsų paramos, reiškia, kad taip pat bus įmanoma riboti spaudos laisvę, pvz., tuo atveju, kai leidėjas privalo priimti neonacistinių ar antisemitinių pažiūrų besilaikančių asmenų reklamą. Manau, kad tai visiškai netinkama ir iš esmės prieštarauja mūsų turimiems ES principams, todėl tam ryžtingai prieštarauju. Negalime leisti, kad taip atsitiktų. Tai, žinoma, taip pat galioja tuo atveju, kai turime nediskriminavimą; tada žmonės, kurių ES nenorime skatinti, o veikiau turime imtis prieš juos veiksmų, turės dar daugiau galimybių, pvz., nekilnojamojo turto rinkoje. Mano gimtojoje šalyje beveik kas savaitę matome neonacistų bandymus pirkti nekilnojamąjį turtą. Nuomojant ar parduodant nekilnojamąjį turtą mes daugiau negalėsime užkirsti kelio kairiesiems ar dešiniesiems ekstremistams juo pasinaudoti. Jie pasinaudos šiuo naujuoju pakeitimu, todėl aš ryžtingai tam prieštarauju ir balsuosiu prieš jį. Todėl paremsiu siūlymą grąžinti komitetui arba, jei tai neįmanoma, balsuosiu prieš šį pakeitimą.
Miroslav Mikolášik
Pone pirmininke, keletą pastarųjų metų Europa ir likęs pasaulis kovojo su diskriminacija visais lygmenimis. Mūsų kaip padorių žmonių pažanga reikalauja, kad darytume būtent tai, iki galo gerbdami subsidiarumo principą.
Kaip sakK. Buitenweg, Komisija jau ketverius metus žadėjo patvirtinti platų ir išsamų pasiūlymą dėl žmogaus teisių visiems piliečiams. Tai pagaliau pildosi.
Tvirtai tikiu, kad nei vienas asmuo neturi būti diskriminuojamas dėl religijos ar tikėjimo, negalios ar amžiaus. Priešingai, būdamas krikščioniu raginu Europos Parlamentą ir kiekvieną atskirai ne tik sustabdyti diskriminaciją, bet ir padėti tiems, kurie yra diskriminuojami dėl savo negalios.
Šią pagalbą galime suteikti įvairiais būdais ir priemonėmis. Kiekviena valstybnarnuolatos siekgerinti vienodas galimybes tiems, kuriems to labiausiai reikia. Europai ir toliau integruojantis yra svarbiausia, kad mes prisimintume, jog visi esame skirtingi, tačiau visais požiūriais esame visiškai lygūs.
Marusya Lyubcheva
(BG) Pone pirmininke, Komisijos nary, mes diskutuojame dėl labai svarbios direktyvos, suteiksiančios galimybę išspręsti klausimus, kurie nediskriminavimo srityje vis dar yra ginčytini. Manau, kad labai svarbu, jog ji dar kartą patvirtina religinių įsitikinimų teisę bei laisvę ir nediskriminavimo principo taikymą šioje srityje.
Kartu direktyva aiškiai nurodo į Deklaraciją Nr. 11 dėl bažnyčių ir nereliginių organizacijų statuso, kurioje Europos Sąjunga pripažino gerbianti ir nepažeidžianti pagal nacionalinę teisę valstybių narių bažnytinėms ir religinėms asociacijoms ar bendruomenėms suteikto statuso.
Taip pat pripažįstama valstybių narių teisrengti ir įgyvendinti konkrečias šios srities nuostatas. Nereikia net sakyti, kad siekiant reguliuoti atskiras sritis būtina derinti Europos ir valstybių narių teisę.
Tai sudėtinga tema. Būtina aiškiai apibrėžti santykius, kad nebūtų pažeidžiamos niekieno teisės, įskaitant tų asmenų teises, kurie priklauso bažnyčioms, kurioms reguliuojančiais teisės aktais buvo suteiktas leidimas.
Manfred Weber
(DE) Pone pirmininke, pranešėja, ponios ir ponai, kadangi esu tas, kuris šioje diskusijoje buvo cituojamas dažniausiai, norėčiau dar kartą pasinaudoti proga ir atsakyti.
Sakiau, kad nvienas asmuo, šioje diskusijoje pateikiantis klausimų, nėra blogas žmogus. Visi pasisakiusieji, kurie aistringai kalbėjo apie diskriminaciją, kalbėjo apie principą. Norėčiau dar kartą paprašyti, kad nediskutuotume apie principą, o vietoj to dirbtume kovodami su diskriminacija. Netgi, pvz., diskutuodami aplinkosaugos klausimais ir nesutardami dėl išmetamo CO2 draudimo, mes nesutariame dėl priemonių šiam tikslui pasiekti, tačiau visi sutariame dėl tikslo. Kodėl mums neleidžiama turėti skirtingų nuomonių dėl priemonių, susijusių su diskriminacija, ir dėl to, kaip norime su ja kovoti? Be to, jei laikraščių leidėjai sėdi mūsų biuruose ir išreiškia savo susirūpinimą, mums turėtų būti leidžiama čia iškelti šį klausimą.
M. Cashmanai, nustumdami į šalį kiekvieną, kuris tiesiog užduoda klausimus, jūs visiškai nepadedate savo reikalui ir rodomam susirūpinimui. Ką mes čia darome, yra visiškai aišku.
Richard Howitt
Pone pirmininke, ar būdamas Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pagalbiniu pranešėju Socialistų frakcijos vardu galėčiau pagirti K. Buitenweg ir savo kolegę E. Bozkurt? Dėkoju už bendradarbiavimą.
Neįgalumo klausimų jungtinės darbo grupės vardu norėčiau pasidžiaugti, kad buvo atsižvelgta į 1,3 mln. žmonių, kurie pasirašpeticiją dėl nediskriminavimo teisių taikymo neįgaliems asmenims, prašymą. Man taip pat malonu, kad pasiekėme plataus sutarimo, jog tai turėtų būti horizontalioji direktyva ir kad neturėtų būti diskriminacijos pagrindų hierarchijos - tai buvo pažadas, kurį mums davEuropos Sąjungai pirmininkavusi Portugalija, kai 2000 m. buvo patvirtinta Rasių lygybės direktyva. Atvirai kalbant, šio pažado įgyvendinimas užtruko per ilgai.
Smerkiu konservatorius, kurie nori dar labiau uždelsti šio klausimo sprendimą. Šia diskusija yra ne tik rodoma parama Parlamente, bet ir kreipiamasi į Tarybą žengti pirmyn ir dabar susitarti šiuo klausimu. Norėčiau labai paprašyti mūsų draugų vokiečių neblokuoti sprendimo. Buvo iškelta klausimų dėl privačiųjų sutarčių, dėl kurių esate susirūpinę, tačiau kalbant apie viešąsias pareigas jūs gerokai pirmaujate. Dabar kurkime savo viziją ir susitarkime. Man malonu, kad ES pirmininkausianti Švedija šiandien įsipareigojo šį klausimą EPSCO taryboje išspręsti iki Kalėdų. Labai tikiuosi, kad tai galėsite padaryti.
Kathalijne Buitenweg
pranešėja. - (NL) Pone pirmininke, pranešėjai labai sunku gerai atlikti darbą, kai didžiausia frakcija vykdo tam tikrą staigių posūkių politiką. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija parėmšį pranešimą, kadangi jis buvo tam tikras kompromisas. Dirbome kartu su P. Gaubertu, kuris dabar, atrodo, dingo; bent jau jo nemačiau. Vis dėlto bet kuriuo atveju mes dirbome kartu rengdami tą patį tekstą, o dabar P. Gaubertas jam prieštarauja! Atrodo, kad vis dėlto koordinatorius M. Weber PPE-DE frakcijai visų pirma primeta savo Vokietijos nacionalinės partijos, kuriai atstovauja, poziciją.
M. Weberi, dar praėjusią savaitę jūs pats man asmeniškai sakėte, kad kalbama ne apie esmę, o apie politinės žinios perdavimą. Ar tai netiesa? Ar taip man sakėte? Gerai, tokiu atveju dabar negalite pasislėpti už atskirų dalykų - jei norėjote tai padaryti, tiesiog galėjote pateikti pakeitimus. Jūs to nepadarėte. Iš tiesų jūs norite, kad būtų atmestas visas pasiūlymas. Jūs tiesiog jo nenorite, taigi neapsimeskite, kad turite tokį patį galutinį tikslą.
Girdėjau daugelį dalykų, į kuriuos galima pateikti tiesų atsakymą. Pvz., daug žmonių klausė, ko reikia Europai? Nors yra daug direktyvų, kurios jau ilgą laiką užtikrina apsaugą darbo rinkoje, o ne darbo rinkos srityje, jos taip pat užtikrina apsaugą nuo diskriminacijos dėl daugelio priežasčių, tačiau dar atsiliekama kai kurių asmenų apsaugos srityje, pvz., diskriminacijos dėl negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos ar religijos atveju. Todėl mes nepradedame įgyvendinti visiškai naujai sukurto dalyko, o veikiau taisome galiojančius teisės aktus. Neįvedame naujų kompetencijų; užtikriname, kad žmonės tiesiog būtų vertinami vienodai ir kad kai kurios kategorijos nebūtų laikomos svarbesnėmis už kitas.
H. Pirkeris kalbėjo apie darbo rinką. Kalbama visai ne apie tai; tai buvo kita direktyva. Nekalbama apie mokytojų įdarbinimą. Prašau nenukrypti nuo faktų. Įrodinėjimo pareiga yra keblus dalykas, kaip neseniai minėjo Komisijos narys. Čia taip pat nėra nieko naujo; ji tai pat įtraukta į kitas direktyvas. Visiška netiesa, kad žmonės galės tiesiog jus apkaltinti ir jūs turėsite gintis. Čia mes taip pat nekalbame apie baudžiamąją teisę. Visų pirma žmonės privalo pateikti tikrų faktų iš kitų sričių, kad pagrįstų, kodėl jie mano, kad yra diskriminuojami, o tada jūs turite pateikti savo priežastis, dėl kurių išnuomodami nekilnojamąjį turtą jūs ką nors pasirenkate ar atmetate.
Kalbant apie žiniasklaidą, kaip rodo tekstas, jame jau įtraukta nuostata dėl teisės atsisakyti skelbti reklamą, kuri neatitinka leidinyje skelbiamų pažiūrų: visa tai pateikta tekste, 54 pakeitime. Kalbant apie bažnyčias, joms netgi nereikia atitikti visų šių reikalavimų, tačiau jos turi juos atitikti, jei vykdo socialinį darbą. Pvz., Nyderlanduose jos teikia kai kurias socialinės priežiūros paslaugas. Nepriimtina, kad vykdant socialinį darbą joms būtų taikomos išimtys vien dėl to, kad jos priklauso bažnyčiai. Tai labai konkretūs dalykai, kurie yra paminėti pranešime.
Mes padarėme viską, ką galėjome. Mes visapusiškai į jus atsižvelgėme. Iš tikrųjų jūsų pakeitimai yra tekste, o dabar jūs vis dar ketinate balsuoti prieš jį, atsižvelgdami į įvairias politines partijų pozicijas. Turiu pasakyti, kad man tai - asmeninis smūgis, nes aš ištiesiau jums ranką. Į pranešimą buvo įtraukta didesnjūsų siūlomo teksto dalis ir aš manau, kad yra negarbinga, jog dabar jūs nusiplaunate rankas nuo šio reikalo!
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks ketvirtadienį, 2009 m. balandžio 2 d.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Carlo Casini
raštu. - (IT) Žmogaus orumas ir lygybyra dvi puikios vertybės, kuriomis grindžiama šiuolaikinžmogaus teisių kultūra. Vis dėlto dažnai pasitaiko, kad nuostabūs žodžiai naudojami paslėpti jiems priešingus žodžius. Pvz., lygybreiškia vienodų padėčių sprendimą tuo pačiu būdu, tačiau ji taip pat reiškia skirtingų padėčių sprendimą skirtingais būdais. Mano abejonės dėl nagrinėjamo pranešimo kyla iš šio pirminio svarstymo. Niekam neturi kilti net menkiausių abejonių dėl to, kad Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija pripažįsta visišką neįgalių, vyresnio amžiaus, sergančių, neturtingų žmonių, pabėgėlių ir imigrantų lygybę ir orumą. Vis dėlto man susidaro įspūdis, kad bandoma įsikibti į šį atsiradusį judėjimą siekiant diskriminuoti šeimas, pagrįstas vyro ir moters santuoka, ir religijos laisvę, ypač kalbant apie religines mokyklas. Aš niekada nenuvargsiu kovodamas už lygybę mažiausiems, neturtingiausiems ir labiausiai pažeidžiamiems. Būtent dėl šios priežasties man skaudu matyti Europą, kurioje galioja žmogaus teisės, tačiau dėl jos įstatymų ir vykdomų veiksmų įgyvendinama šiurkščiausia diskriminacija, kadangi skirtingai vertinami gimę ir negimę kūdikiai. Šiandien apie tai nediskutuojame, tačiau būtų tinkama, jei svarstydami apie orumą ir lygybę europiečiai tai įsisąmonintų.
Gabriela Creţu  
Likimui lėmus, dėl šios direktyvos diskutuojame šiandien, o dėl jos balsuosime rytojaus dieną, kuri yra Pasaulinžinių apie autizmą diena. Tai geras ženklas.
Mums aišku, kad tikrovėje yra didelių prieštaravimų tarp teises reglamentuojančių valstybių narių nacionalinių įstatymų ir tų žmonių, kurių gyvenimui poveikį daro autizmas, interesų. Pastebėtume dar didesnių prieštaravimų, jei palygintume šių žmonių kasdienį gyvenimą.
Reikia dar daug nuveikti, kad pasiektume Europos standartus, tačiau būtina siekti pažangos. Autizmas turi būti pripažintas atskira negalios rūšimi greta kitų protinių negalių ir jam būtina kurti konkrečias strategijas.
Kai kam tai gali pasirodyti per brangu, tačiau vienodo požiūrio užtikrinimas yra toks pat gyvybiškai būtinas, kaip ir turintiems kitas negalias, kad galėtume gerbti save ir Europos visuomenės vertybes.
Bairbre de Brún  
raštu. - (GA)
Ši direktyva atkreipia dėmesį į labai svarbų pripažinimą, kad diskriminaciją galima patirti ne tik darbo vietoje. Pagrindinis Komisijos nuolatinės rekomendacijos tikslas yra išspręsti diskriminacijos dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos problemą ir vienodo požiūrio į asmenis ne darbo vietoje principo įgyvendinimo klausimą.
Kadangi turiu reikalų su Airijos neįgalių asmenų teisių gynimo grupėmis ir neįgaliais žmonėmis, žinau, kad šis teisės aktas bus šiltai priimtas. K. Buitenweg visiškai teisi savo pranešime teigdama, kad "siekiant užtikrinti vienodą požiūrį į neįgalius asmenis, neužtenka vien uždrausti diskriminaciją. Būtina imtis pozityvių veiksmų, t. y. reikalingų priemonių, ir siūlyti tinkamus pritaikymus."
Taip pat pritariu tvirtai pranešėjos ir Komisijos pozicijai užkirsti kelią diskriminacijai dėl seksualinės orientacijos. Šios rūšies diskriminacijai nėra vietos šiuolaikinėje visuomenėje ir aš nepritariu kai kurių politinių frakcijų pastangoms šiuo požiūriu susilpninti teisės aktą.
Proinsias De Rossa  
raštu. - Esu socialistas, o tai reiškia, kad tikiu, jog visi žmonės yra lygūs. Su diskriminacija turime kovoti visur, o ne tik darbo vietoje. Iš tikrųjų negali būti diskriminacijos pagrindų hierarchijos. Visi yra skirtingi, visi yra lygūs.
Direktyva siekia ne darbo rinkos srityje įgyvendinti vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principą. Joje išdėstyta sistema, draudžianti diskriminaciją dėl šių priežasčių, ir nustatytas vienodas mažiausias apsaugos lygis Europos Sąjungos žmonėms, kurie nukentėjo dėl tokios diskriminacijos.
Šis pasiūlymas papildo galiojančią EB teisinę sistemą, pagal kurią draudimas diskriminuoti dėl religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos taikomas tik įsidarbinimo, darbo ir profesinio mokymo srityse.
Lidia Geringer de Oedenberg  
Diskriminacija yra rimta problema Europoje ir už jos ribų. Remiantis 2008 m. Eurobarometro atliktais specialiais tyrimais, 15 proc. europiečių tvirtino, kad praėjusiais metais jie tapo diskriminacijos aukomis.
Pasiūlytos direktyvos Europos Parlamentas laukilgiau nei ketverius metus. Direktyva bandoma įgyvendinti vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principą. Jis turi būti taikomas ne tik įsidarbinant, bet ir kalbant apie prekes, įrangą ir paslaugas, pvz., bankininkystę, būstą, švietimą, transportą ir sveikatos priežiūrą.
Be to, dokumente apibrėžiami mažiausi bendrieji reikalavimai užtikrinant apsaugą nuo diskriminacijos. Valstybės narės, jei jos to pageidauja, gali didinti siūlomą apsaugos lygį. Vis dėlto jos negalės remtis naująja direktyva, jei norės pagrįsti galiojančių reikalavimų mažinimą. Direktyva suteikia nukentėjusioms šalims teisę į kompensaciją. Joje taip pat nurodoma, kad valstybės narės turi ne tik pareikšti norą įveikti diskriminaciją, bet ir privalo tai daryti.
Daugelis Europos Sąjungos valstybių narių jau įtrauknuostatas, kurios užtikrina įvairų apsaugos lygį nuo diskriminacijos ne darbo rinkos srityje dėl religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Šis direktyvos projektas šioje srityje leis įgyvendinti sanglaudą Europoje skatinančias nuostatas. Šis dokumentas ryžtingai patvirtins, kad visa Europa nesitaiksto su diskriminacija. Nediskriminavimo laisvyra pagrindinteisir ja turi naudotis kiekvienas Europos Sąjungos pilietis.
Zita Gurmai  
Pastaruoju metu vienodos galimybės tampa vis svarbesne tema Bendrijos sprendimų priėmimo procese. Pasiūlyta direktyva dėl vienodo požiūrio siekiama taikyti vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principą.
Nediskriminavimo laisvyra pagrindinteisir ji turėtų būti taikoma kiekvienam Europos Sąjungos piliečiui. Primygtinai raginu kovoti su visomis diskriminacijos rūšimis. Kelias, kuriuo turime eiti šioje srityje, yra ilgas ir yra aišku, kad pirmyn judėti galime tik žengdami žingsnį po žingsnio. Tai reikalauja, pirma, papildyti ir konsoliduoti teisės aktus, antra, į nacionalinę teisę perkelti teisės aktus, kuriuose nustatyti nauji, nuoseklūs ir vienodi principai, ir pagaliau, juos praktiškai įgyvendinti. Nors imant atskirai tai pareikalautų daug darbo ir laiko, tačiau mes pasieksime šį tikslą per priimtiną laikotarpį, rodydami nužengtus konkrečius žingsnius ir gyvendami Europoje, kurioje tikrai nebus diskriminacijos.
Lívia Járóka  
Norėčiau pasveikinti gerbiamą EP narę K. Buitenweg su pranešimu, kuris atveria kelią teisinės sistemos papildymui siekiant panaikinti visas diskriminacijos rūšis. Europos Sąjungos sutarties 13 straipsnyje išdėstytas tikslas kovoti su diskriminacija ne tik dėl lyties ir etninės kilmės, bet ir dėl religijos, tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos.
Nepaisant to, kad direktyvos 2000/43, 2000/78 ir 2004/113 buvo patvirtintos ir perkeltos į nacionalinę teisę, iki šiol ne darbo santykių srityje nebuvo bendros apsaugos nuo diskriminacijos dėl keturių minėtų priežasčių. Pasiūlyta direktyva siekiama užpildyti šią spragą ir mes tikimės, kad greta diskriminacijos draudimo ji taip pat suteiks teisinį problemos sprendimo būdą tiems, kas 27 valstybėse narėse kenčia nuo diskriminacijos.
Veiksmingas šios direktyvos įgyvendinimas atsižvelgiant į minėtus trūkumus, kurie atsirado perkeliant ir taikant ankstesnes direktyvas, ir juos ištaisant padidintų Europos Sąjungos piliečiams suteikiamą apsaugą nuo diskriminacijos. Be to, pasiūlytos direktyvos patvirtinimas nereikalauja jokių pakeitimų atitinkamuose nacionaliniuose įstatymuose. Todėl nuoširdžiai tikiuosi, kad Taryba sugebės užtikrinti vienbalsę paramą, kurios reikalauja Sutartys, ir kad kiekviena valstybnarpadės Europos Sąjungai žengti milžinišką žingsnį įgyvendinant mūsų pagrindines vertybes ir tikslus.
Silvana Koch-Mehrin ir Alexander Graf Lambsdorff  
raštu. - (DE) Pasirinktas teisinis pagrindas, EB steigimo sutarties 13 straipsnio 1 dalis, yra netinkamas atsižvelgiant į tai, kad, Vokietijos laisvųjų demokratų partijos (FDP) nuomone, nesilaikoma subsidiarumo principo. Minėtų taisyklių nustatymas nepriklauso ES įstatymų leidėjo kompetencijai ir taip elgdamasis jis rimtai kėsinasi į valstybių narių savarankiškumą.
Kova su visų rūšių diskriminacija ir pagalba neįgaliesiems dalyvauti visuomenės gyvenime yra svarbūs uždaviniai. Vis dėlto siūlymas pradėti taikyti nediskriminavimo taisykles praktiškai visose gyvenimo srityse neturi nieko bendra su tikrove. Direktyvoje nustatytas įrodinėjimo pareigos perkėlimas reikš, kad galima pradėti teisminį procesą remiantis kaltinimais, kurie nėra pagrįsti pakankamais įrodymais. Atsakovai turėtų mokėti kompensaciją netgi tuo atveju, jei jie neįvykdjokios su diskriminacija susijusios veikos, tačiau negali įrodyti savo nekaltumo. Todėl taip bendrai apibrėžtas įrodinėjimo pareigos perkėlimas yra abejotinas teisinės valstybės principo požiūriu. Jis padidins neapibrėžtumą ir skatins piktnaudžiavimą. Tai negali būti pažangios nediskriminavimo politikos gyvavimo priežastis.
Taip pat būtina atsižvelgti į tai, kad keleto valstybių narių atžvilgiu Komisija šiuo metu pradėjo pažeidimų tyrimo procedūrą dėl netinkamo galiojančių Europos direktyvų nediskriminavimo politikos srityje perkėlimo. Vis dėlto iki šiol nėra pateikta perkeltų taisyklių apžvalga, kad būtų galima nustatyti reikalaujamų naujų taisyklių poreikį. Ypač Vokietija jau nuėjo daug toliau, nei to anksčiau reikalavo Briuselis. Todėl balsavome prieš šį pasiūlymą.
Sirpa Pietikäinen  
raštu. - (FI) Kai bus įgyvendinta Lygybės direktyva, ji taps svarbiausiu šios EP kadencijos žingsniu siekiant socialinės Europos ir žmonių Europos. Pradėtas taikyti visoms grupėms ir diskriminacijos kriterijams teisės aktas dėl aktyvios ir pasyvios diskriminacijos turės milžinišką poveikį daugelio ES piliečių gyvenimui. Šiuo atžvilgiu norėčiau padėkoti pranešėjai už jos puikų darbą.
Ir Suomijoje, ir kitose Europos šalyse dėl vienos ar kitos rūšies diskriminacijos didelio skaičiaus žmonių kasdienis gyvenimas buvo sunkus. Tai neturėtų būti įmanoma šiandienos visuomenėje, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir lygybė: kiekvienas privalo turėti vienodas galimybes dalyvauti visuomenės gyvenime. Nediskriminavimas yra civilizuotos visuomenės ženklas.
Ypač svarbu, kad direktyva apima visus diskriminacijos kriterijus. Nors esama didelių skirtumų tarp grupių ir asmenų, kurie patiria diskriminaciją, diskriminacijos, kaip reiškinio, problemą mums reikia spręsti nuosekliai, neišskiriant jokios konkrečios grupės ar grupių. Skaidymo į grupes požiūris neišvengiamai lemtų nevienodą skirtingų diskriminacijos kriterijų vertę ir dėl to atsirastų spragos, į kurias kiltų pavojus patekti žmonėms, kurie patiria diskriminaciją dėl daugelio priežasčių.
Siiri Oviir  
raštu. - (ET) Europos Sąjunga grindžiama bendrais laisvės, demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms principais ir pagrindinėmis laisvėmis. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnis skelbia, kad draudžiama bet kokia diskriminacija, ypač dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, tautinės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos. [pažodinteisės akto citata]
Kiekvieno asmens unikalumo ir jo vienodų teisių į gyvenimo teikiamas galimybes pripažinimas yra vienas iš Europą vienijančios įvairovės požymių, kuris yra pagrindinSąjungos kultūrinės, politinės ir socialinės integracijos sudedamoji dalis.
Nors daugelio ES sričių plėtra iki šiol buvo labai sėkminga, tačiau kelia nuostabą tai, kad mes vis dar neturime bendrų taisyklių, kuriomis kovotume su smurtu ar piktnaudžiavimu neįgaliųjų atžvilgiu, arba bendrų taisyklių, susijusių su seksualiniu išnaudojimu, ir tai, kad ne visos valstybės narės pakankamai pripažįsta šias pagrindines piliečių teises. Privalome pripažinti, kad Europos teisinsistema kovos su diskriminacija srityje dar nėra tobula.
Aš nuoširdžiai pritariu naujajai direktyvai, kuri ES sukuria bendrą veiksmų sistemą kovai su diskriminacija. Minėta sistema valstybėse narėse tikriausiai leis daug plačiau nei vien darbo rinkoje įgyvendinti vienodo požiūrio principą.
Kova su diskriminacija reiškia investavimą į visuomenės sąmonę, kurios raida vyksta dėl integracijos. Vis dėlto kad pasiektų integraciją, visuomenprivalo investuoti į gerosios patirties mokymą, suvokimą ir skatinimą siekiant rasti priimtiną kompromisą, siekdama visų savo piliečių naudos ir interesų. Todėl vis dar turime dėti daug pastangų, kad Europoje panaikintume diskriminaciją
Daciana Sârbu  
raštu. - (RO) Teisį nediskriminavimą yra pagrindinteisė, kuria niekada nebuvo abejojama kalbant apie jos taikymą ES piliečiams. Vienodas požiūris, nepaisant religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, yra vienas iš pagrindinių Europos integracijos principų.
Ilgai laukta direktyva, kurios raida per konsultacijas Parlamente buvo sudėtinga, yra grindžiama EB steigimo sutarties 13 straipsniu ir reglamentuoja apsaugą nuo diskriminacijos, pabrėždama vienodą požiūrį, nepaisant įvairių priežasčių. Negali būti jokių abejonių dėl šios direktyvos poreikio atsižvelgiant į didelį skaičių žmonių (apie 15 proc.), kurie ES lygmeniu tvirtina esantys diskriminuojami.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad svarbu palyginti šią naująją direktyvą ir jau galiojančias kovos su diskriminacija direktyvas. Tai užduotis, kurią bendradarbiaudamos įvykdys Komisija ir valstybės narės. Šiuo atžvilgiu džiaugiuosi galėdama pabrėžti pažangą, kurios šioje srityje pastaraisiais metais buvo pasiekta Rumunijoje, kaip nurodEuropos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra.
Galų gale tikiu, kad ši direktyva turės didelį poveikį atsižvelgiant į socialinės apsaugos priemones, socialines garantijas ir geresnes galimybes naudotis prekėmis ir paslaugomis, kurias užtikrins ši direktyva.
