Kilpailualan horisontaaliset yhteistyösäännöt (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana Sharon Bowlesin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta komissiolle esittämä suullinen kysymys kilpailualan horisontaalisten yhteistyösääntöjen arvioinnista - B7-0565/2010).
José Manuel García-Margallo y Marfil
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kahden ryhmäpoikkeuksia koskevan säännöksen, joista toinen liittyy erikoistumissopimuksiin ja toinen tutkimukseen ja kehittämiseen, voimassaolo lakkaa tämän vuoden joulukuun 31. päivänä. Komissio on laatinut kaksi lainsäädäntöehdotusta, kaksi säännösehdotusta, jotka on esitetty parlamentille ja joilla on tarkoitus korvata säännökset, joiden voimassaolo nyt lakkaa.
Alkuperäisten säännösten hyväksymisestä on kulunut paljon aikaa. Lainsäädännössä on tapahtunut merkittäviä muutoksia, erityisesti vuoden 2003 uudistuspaketin myötä. Tällä alalla on tehty ratkaisevan tärkeitä oikeuden päätöksiä, ja komissio on saanut melkoisesti käytännön kokemusta, mikä on myös tärkeä näkökohta.
Komissio aloitti kaksi kuulemiskierrosta asianomaisten tahojen kanssa, mikä on hyvän lainsäätämisen hengen mukainen ja julkisen tuen takaava hyvä käytäntö. Kysymys kuuluukin: Miten komissio aikoo käyttää hyväksi vastauksia, joita asianomaiset tahot antoivat kuulemisprosessin aikana? Aikooko komissio ottaa vastaukset huomioon vai heitetäänkö nämä mielipiteet suoraan romukoppaan? Tässä yhteydessä tulee esiin lähinnä kuusi asiaa, jotka parlamentti sekä talous- ja rahavaliokunta haluavat tietää. Mitkä sidosryhmien esittämät ehdotukset ja täsmälliset ajatukset komissio aikoo ottaa huomioon hahmotellessaan ja määritellessään säännöksiä ja saattaessaan ne "muusien luota teatteriin"?
Toiseksi: Mitä mieltä komissio on horisontaalisista sopimuksista, joihin ei sisälly erikoistumiseen tai tutkimukseen ja kehitykseen liittyviä poikkeuksia koskevia säännöksiä? Mitä sidosryhmät sanoivat tällä kuulemiskierroksella? Mitä hyötyä teollisuuden, reaalitalouden ja kilpailun turvaamisen kannalta olisi siitä, jos ehdotettaisiin uusia säännöksiä, jotka koskisivat sellaisia horisontaalisia sopimuksia, joita nämä kaksi parhaillaan arvioitavana olevat ryhmäpoikkeuksia koskevat säännökset eivät kata? Aikooko komissio laatia uusia säännöksiä niitä varten? Kyllä vai ei? Kysymys on melko selvä.
Kolmas ongelma, josta keskusteltiin pitkään talous- ja raha-asioiden valiokunnassa, koskee niin sanottua "patenttiväijytystä". Sehän tarkoittaa, kuten komission jäsen tietää, tilannetta, jossa yksi standardien laatimiseen osallistuvista sidosryhmäyrityksistä salaa tietoja patenteista, joita se omistaa, tai patenteista, jotka se aikoo rekisteröidä tulevaisuudessa. Tällainen aiheuttaa vakavia vahinkoja ja haittoja niille yrityksille, jotka eivät saa kyseisiä tietoja ja jotka ovat sitoutuneet toimimaan sovittujen parametrien mukaisesti.
Koska kyse on kilpailun vääristymisestä ja sisämarkkinoiden esteistä, jotka luetaan kuolemansynneiksi meidän toimielimessämme, tähän liittyvä kysymys on melko yksityiskohtainen: Pyrkiikö komissio ratkaisemaan "patenttiväijytyksen" ongelman uusien asetusluonnosten yhteydessä vai katsooko se, että tarvittaisiin täydentävää alakohtaista lainsäädäntöä patenttioikeuksien väärinkäytön estämiseksi? Sitoutuuko komissio siihen, että saamme yhtenäisen ja johdonmukaisen lainsäädäntökehyksen, jossa ei ole kilpailusääntöjen ja alakohtaisen lainsäädännön välisiä sisäisiä ristiriitoja teollis- ja tekijänoikeuksien alalla?
Neljäs ja viides kysymys liittyvät talouden, tai kilpailun, jos haluatte mieluummin käyttää tätä sanaa, ohjaukseen ja hallintaan. Kokemus on osoittanut, että meidän on pyrittävä lähentymään muiden kilpailuviranomaisten kanssa, ja tämän vuoksi on tärkeä tietää, missä määrin komissio on näitä säännöksiä laatiessaan käyttänyt hyväksi tuomioistuimen päätöksiä sekä kansallisten ja kansainvälisten viranomaisten päätöksiä.
Viimeinen kysymys liittyy aiheeseen, joka on erityisen arka valiokunnalleni, ja olen varma, että jäsen Schwabilla on siitä jotain sanottavaa. Se liittyy elintarvikkeiden markkinointiketjuun. On selvää, että tuotanto-olosuhteet yhtäältä viljelijöiden kesken ja toisaalta suurten ketjujen kesken eivät ole tasavertaiset. Aikooko komissio tehdä jotain taatakseen sopimuksen heikommalle osapuolelle tasavertaisen ja tasapuolisen kohtelun? Arvoisa komission jäsen, tässä ovat kysymykset, joihin haluaisin teidän vastaavan mahdollisimman täydellisesti, selvästi ja täsmällisesti.
Maroš Šefčovič
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän arvoisaa jäsentä kysymyksestä, sillä tämä on todellakin hyvin tärkeä vastuualue Euroopan unionille.
Kilpailevat yritykset työskentelevät usein yhdessä esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen parissa sekä tuotannon, hankinnan, tuotteiden standardoinnin ja tietojenvaihdon yhteydessä. Kuten tiedätte, tästä voi olla hyötyä kuluttajille ja se voi alentaa hintoja, tuoda lisää valinnanvaraa ja parantaa tuotteita. Tällaiset horisontaaliset sopimukset - kutsumme niitä horisontaalisiksi, koska yhteistyöyritykset toimivat samalla tasolla toimitusketjussa - antavat yrityksille mahdollisuuden vastata globaalistumisen aiheuttamiin kasvaviin kilpailupaineisiin ja muuttuviin markkinoihin.
On kuitenkin olemassa vaara, että tällainen sopimus johtaa vakaviin kilpailuongelmiin. Näin on esimerkiksi silloin, kun osapuolet sopivat kiinteistä hinnoista, markkinoiden jakamisesta tai tuotannon rajoittamisesta. Komissio on käyttänyt viimeiset kaksi vuotta horisontaalisten sopimusten kilpailua koskevien suuntaviivojen uudelleentarkasteluun, johon on liittynyt perusteellinen arviointi ja laaja-alainen kuuleminen. Uudet säännöt, jotka on tarkoitus hyväksyä vuoden loppuun mennessä, ovat yksityiskohtaisemmat, käyttäjäystävällisemmät ja selvemmät, ja niihin sisältyy paremmat ohjeet siitä, millaisia ovat sallitut yhteistyötavat.
Kuten aina, komission on ollut pakko sovittaa tarkoin yhteen eri sidosryhmien tarpeet. Uusien kilpailusääntöjen kaksi tärkeintä osa-aluetta koskevat standardien laatimista ja tietojenvaihtoa. Noin kaksi kolmasosaa sidosryhmistä kommentoi standardointia vastineissaan julkiseen kuulemiseen.
Hyvin toimiva standardien laatimisjärjestelmä on elintärkeä koko Euroopan taloudelle ja erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalle. Horisontaaliset suuntaviivat edistävät standardien laatimisjärjestelmän avoimuutta, jolloin teollis- ja tekijänoikeuksien lisensointikustannukset ovat ennustettavissa. Tämä edellyttää standardien laatimiseen osallistuvien, liikemalliltaan erilaisten yritysten joskus keskenään ristiriitaisten etujen yhteen sovittamista. Asteikon toisessa päässä voi olla yritys, joka pelkästään innovoi, ja toisessa päässä yritys, joka vain valmistaa tuotteita. Kummallakin on eri painopisteet ja tarpeet.
Uusilla säännöillä varmistetaan, että kannusteita on riittävästi innovaatioiden turvaamiseksi ja että standardoinnin perinteiset hyödyt siirtyvät kuluttajille. Jotta standardien laatimista koskevia sopimuksia ei tarvitsisi arvioida kilpailusääntöjen mukaan, vaan niihin voitaisiin soveltaa niin sanottua safe harbour -periaatetta - jolloin niiden oletetaan olevan kilpailusääntöjen mukaisia - niiden on täytettävä kolme yleistä ehtoa.
Ensimmäinen ehto on, että standardeja laativalla organisaatiolla on oltava tasapainoinen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva politiikka, mikä tarkoittaa, että asiaankuuluvat teollis- ja tekijänoikeudet julkistetaan vilpittömässä mielessä ja että sitoudutaan lisensoimaan niitä oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja tasapuolisin ehdoin. Toinen ehto on, että standardien laatimisprosessin on oltava avoin, jolloin kaikki asiaankuuluvat toimijat voivat osallistua siihen. Kolmas ehto on, että standardien laatimisprosessin on oltava avoin myös sen suhteen, että sidosryhmät voivat saada tietoja tulevasta, meneillään olevasta ja loppuun saatetusta työstä.
Mainitsitte myös patenttiväijytykset. Käytännön kokemus sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa osoittaa, että patenttiväijytys voi olla todellinen ongelma, koska se estää teollisuudenalaa tekemästä tietoisia valintoja standardiin valittujen tekniikoiden potentiaalisten kustannusten perusteella. Komission lähestymistavan mukaan standardeja laativia organisaatioita on kannustettava luomaan selvät säännöt patenttien julkistamisesta. Tämä ei poista riskiä kokonaan, mutta vähentää sitä.
Sitä vastoin tutkimus- ja kehityssopimusten osalta, joissa on vain muutama osapuoli - usein vain kaksi - julkinen kuuleminen osoitti, että sidosryhmien mielestä todellista patenttiväijytysongelmaa ei käytännössä ole, koska osapuolten etu on tuoda innovaatiot markkinoille ja mahdolliset ongelmat voidaan ratkaista suoraan sopimusteitse osapuolten kesken..
Tietojenvaihto puolestaan voi edistää kilpailua silloin, kun yritykset voivat sen avulla kerätä yleistä markkinatietoa, joka auttaa niitä palvelemaan asiakkaita paremmin. On kuitenkin myös tilanteita, joissa markkinatiedon vaihtoa voidaan käyttää väärin. Näin on esimerkiksi silloin, kun yritykset käyttävät arkaluonteisia tietoja koordinoidakseen käyttäytymistä. Sidosryhmien taholta tulleiden voimakkaiden vaatimusten vuoksi suuntaviivoihin on sisällytetty uusi luku, jossa määritellään tietojenvaihdon kilpailuoikeudellisen arvioinnin yleiset periaatteet.
Parlamentin viimeinen kysymys käsitteli osto-osuuskuntia. Komissio on ollut vankkumatta sitä mieltä, että vähittäiskauppiaiden yhteiset ostoryhmittymät voivat olla hyödyllisiä kilpailun kannalta erityisesti silloin, kun kyse on suurista toimittajista. Horisontaalisissa suuntaviivoissa on vuodesta 2000 lähtien arvioitu tämän tyyppisen yhteistyön olevan myönteistä tiettyihin markkinaosuuden rajoihin saakka. Komissio ehdottaa uudelleentarkastelun jälkeen, että jos ostosopimukseen osallistujien markkinaosuus on 20 prosenttia tai vähemmän, kilpailusääntövaatimusten oletetaan täyttyvän. Komissio on kuitenkin tietoinen myös siitä, että suurten vähittäiskauppiaiden kansainväliset ostoliittymät voivat vaikuttaa kielteisesti kilpailuun. Näitä kysymyksiä tarkastellaan toimivampaa elintarvikeketjua koskevan komission työn yhteydessä.
Arturs Krišjānis Kariņš
PPE-ryhmän puolesta. - (LV) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kukaan meistä ei halua maksaa ylimääräisistä asioista, joiden todellista arvoa emme edes tunne. Emme myöskään halua maksaa liikaa sen vuoksi, että liikeyritykset tekevät keskenään häpeällisiä sopimuksia. Euroopan unionin kilpailupolitiikka on tähän asti kohdistunut epärehellistä liiketoimintaa vastaan. Yritysten välisen horisontaalisen yhteistyön sääntely on yksi tavoista, joilla komissio mielestäni onnistuu ratkaisemaan kilpailuun liittyvän ongelman liikeyritysten tehdessä yhteistyötä esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen, tuotantomäärän täysipainoisen hyödyntämisen, yhteisten hyödykkeiden jakelun ja standardoinnin parissa. On hyvä, että yritysten yhteistyötä koskevissa uusissa säännöissä kiinnitetään huomiota standardointiin. Näin yritykset ja toimialat voivat tehdä selkeitä valintoja niiden patenttien suhteen, joita ne haluavat hyödyntää. Jokaiseen standardiin kuuluu keksijöiden ja yritysten rekisteröimiä patentteja. Standardin käyttöönottoa varten on tiedettävä, mitä täsmällistä teknistä ratkaisua tarjotaan ja minkä korvauksen patentin haltija haluaa saada patenttinsa käytöstä. Tämän vuoksi meidän olisi tuettava mekanismia, jossa kaikki standardin valinnassa mukana olevat osapuolet saavat riittävästi tietoja tietyn keksinnön hyvistä ja huonoista puolista ja patentin käytöstä maksettavasta hinnasta. Haluamme tehdä tietoon perustuvia valintoja jokapäiväisessä elämässämme. Siksi on aivan luonnollista, että myös yritykset, jotka investoivat merkittäviä summia uuden, lisäarvoltaan merkittävän teknologian kehittämiseen ja tuotantoon, haluavat tehdä tällaisia valintoja. Käsittääkseni yritysten horisontaalista yhteistyötä koskevien uusien sääntöjen avulla voidaan ainakin osaksi estää se, että yritykset joutuvat maksamaan liikaa patenttien hyödyntämisestä. Kiitän teitä huomiostanne.
Antolín Sánchez Presedo
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kilpaileminen ei ole yhteistyön vastakohta. Samoilla markkinoilla kilpailevien yritysten välillä on yhteistyösopimuksia, jotka ovat kilpailuhenkisiä ja alkuperäisen Euroopan unionin lainsäädännön mukaisia.
Koska aihealue on monimutkainen ja koska taseet on saavutettava, yritykset tarvitsevat oikeusturvasyistä välineitä, joilla määritellään, millaiset horisontaaliset sopimukset ovat perussopimuksessa säädettyjen kieltojen vastaisia ja rajoittavat kilpailua.
Tämä on ratkaiseva hetki, koska horisontaalisia sopimuksia koskevat suuntaviivat ovat kymmenen vuotta vanhat ja erikoistumissopimusten sekä tutkimus- ja kehittämissopimusten ryhmäpoikkeuksia koskevien säännösten voimassaolo lakkaa vuoden lopussa. Unionin on ajanmukaistettava nämä välineet viipymättä. Lainsäädännön porsaanreikään, joka aiheuttaa epäilyä ja epävarmuutta ja halvaannuttaa yritystemme toimintaa, ei ole varaa.
Tällainen lamauttaisi kestämättömästi talouttamme ja olisi erittäin vastuutonta kriisitilanteessa, joka vaatii yritysten toiminnan uudelleen aloittamista ja vauhdittamista edistäviä aloitteita. Lisäksi arvioinnin kohteena oleva ajanjakso päättyy vasta 31. joulukuuta 2022, minkä vuoksi lainsäädäntövälineiden on sisällettävä toimia, joiden avulla Euroopan teollisuus pystyy kohtaamaan suuret muutokset, joita kansainvälisellä talousnäyttämöllä lähivuosina tapahtuu.
Euroopan unioni hyväksyi Espanjan puheenjohtajakaudella muutama kuukausi sitten Eurooppa 2020 -strategian, jossa se sitoutuu vahvasti tietoon ja innovaatioihin perustuvaan eheytyneeseen yhteiskuntaan. Uuden lainsäädäntökehyksen on edistettävä sellaisen älykkään, verkottuneen talouden kehittämistä, jossa yritysverkostot voivat liittyä yhteen ja jossa voidaan hyötyä yritysten välisistä synergioista tekemällä sopimuksia, joilla edistetään eurooppalaisia kuluttajia hyödyttävää standardointia, erikoistumista, tutkimusta ja kehitystä, mutta myös sopimuksia, joilla edistetään yhteistä tuotantoa, hankintaa, markkinointia sekä osuuskuntien ja yritysryhmittymien perustamista erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten keskuudessa.
Tuemme komissiota tämän aloitepaketin käytössä, koska sillä lisätään tehokkuutta, edistetään tieteellistä ja teknistä kehitystä, taataan etuja loppukäyttäjille ja lyhyesti sanottuna parannetaan yritystemme yleistä kilpailukykyä ja kestävää kehitystä.
Sylvie Goulard
Arvoisa puhemies, erityisesti kollegani García-Margallo y Marfil ja Sánchez Presedo ovat puhuneet paljon talous- ja raha-asioiden valiokunnassa käydyistä vilkkaista keskusteluista ja siitä, että mietinnöt on hyväksyttävä nopeasti, kuten Sánchez Presedo juuri sanoi, jotta yritystemme toiminta-ala selkeytyisi. Esitän vain kaksi kommenttia, jotka ovat hieman yleisempiä ja poliittisempia.
Ensinnäkin kriisi on kaikissa maissa saanut ihmiset vetäytymään kuoreensa ja tuonut mukanaan houkutuksia kannattaa nationalismia ja protektionismia. Siksi me parlamentissa vahdimme erityisen valppaasti, että sisämarkkinoita ja niiden eheyttä kunnioitetaan. Se on haasteellista - huomaan, että muutamat kollegat asiasta vastaavasta valiokunnasta nyökkäilevät. Tämä on hyvin tärkeää, ja tiedämme, että komission jäsen Barnier tekee työtä asian eteen tukeakseen Mario Montin mietintöä. Me Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän jäsenet uskomme lujasti kilpailuhenkeen, joka ruokkii innovaatiota.
Meidän on kuitenkin myös ymmärrettävä se, että eurooppalaiset yritykset ovat mukana maailmanlaajuisessa kilpailussa ja että erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten on tärkeää rakentaa siltoja varsinkin tutkimuksen ja kehityksen aloilla. Meidän on varmistettava, ettei kilpailu tuhoa molempia osapuolia ja koidu niiden yritysten hyödyksi, jotka toimivat muualla maailmassa, missä ei kaiken lisäksi aina kilpailla kovinkaan vilpittömästi muiden kanssa. Samalla kun sallitaan kilpailu - ja tietenkin kunnioitetaan omistusoikeutta, kuten jo mainittiin - meidän on siis hyvin tärkeää löytää keinot, joiden avulla estetään patentin väärinkäyttäminen. Kuten usein on asianlaita, tämä edellyttää hyvin tarkkaa tasapainottelua.
Lopuksi haluan korostaa hyvin voimakkaasti, että olen García-Margallo y Marfilin kanssa samaa mieltä siitä, mitä hän sanoi elintarvikealan kilpailusta. Meillä on Euroopassa hyvin outo tilanne, jossa kilpailua seurataan tietyillä aloilla hyvin perusteellisesti ja toisilla aloilla taas huomattavasti vähemmän. On selvää, että tuottajien määrän ja ostajien määrän välinen epäsuhde aiheuttaa kilpailuongelmia. Olen siis iloinen, arvoisa komission jäsen, että olette samaa mieltä García-Margallo y Marfilin kanssa.
Andreas Schwab
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan yhtyä kollegoitteni puheenvuoroihin ja ennen kaikkea lausua tyytyväisyyteni siitä, että Euroopan komissio ottaa liikemaailman, jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentin mukaan horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevien sääntöjen arviointiin jo varhaisessa vaiheessa. Onhan niin, että nykyisten ryhmäpoikkeuksia koskevien säännösten voimassaolo lakkaa vuoden lopussa. Mielestäni toukokuussa 2010 laadittu luonnos sisältää joitakin tärkeitä muutoksia erityisesti standardien ja tietojenvaihdon alalla, kuten jo mainittiin. Molemmat lisäävät yritysten oikeusvarmuutta ja selventävät sääntöjä, mikä on äärimmäisen tärkeää sääntöjen noudattamisen kannalta. Olemme jo saaneet kuulla, että Euroopan sisämarkkinavaatimusten mukaisuus on periaate, jota kaikkien yritysten on noudatettava.
Kilpailu ja innovaatio ovat taloutemme päätekijät, ja siksi on tärkeää mukauttaa vuoden 2009 säännöt nykytilanteen mukaisiksi ja ottaa käyttöön tehokkaita mekanismeja, joilla edistetään vaatimustenmukaisuutta ja kilpailulainsäädännön täytäntöönpanoa yrityksissä ja julkisissa elimissä. Juuri tästä syystä parlamentin kysymys sai taakseen niin suuren enemmistön valiokunnassa. Olen siitä hyvin iloinen. Haluan tehdä muutaman kysymyksen siitä, mitä äsken sanoitte. Tosiasia on, että suurten kansainvälisten ketjumyymälöiden ostosopimukset voidaan luokitella horisontaalisiksi yhteistyösopimuksiksi. Viime vuonna annetussa tiedonannossa, joka koskee elintarvikeketjun toimivuutta Euroopassa, suhtauduitte erittäin kriittisesti kysynnän voimaan, mutta nyt näytätte tarkastelevan sitä hyvin myönteisesti. Sanoitte äsken, että pienten vähittäiskauppiaiden yhteistyö on teistä myönteinen asia, jos ostosopimukset kattavat korkeintaan 20 prosentin osuuden markkinoista. Kysymykseni teille kuuluu seuraavasti: Mistä johtuu muutos suhtautumisessanne näihin horisontaalisiin ostosopimuksiin? Mikä on aiheuttanut mielenmuutoksen?
George Sabin Cutaş
(RO) Arvoisa puhemies, minäkin haluan aluksi ilmaista tyytyväisyyteni Euroopan komission ehdotuksiin kilpailualan horisontaalista yhteistyötä koskevien sääntöjen arvioinnista. Niiden tarkoitus on selventää, millä ehdoilla voidaan saada vapautuksia, muuttaa rajoituksia ja antaa tietoa teollis- ja tekijänoikeuksista.
Talous- ja finanssikriisi osoitti, että näillä aloilla tarvitaan tiiviimpää yhteistyötä ja yhteinen maailmanlaajuinen talouden sääntelykehys.
Meidän on myös tutkittava, voidaanko kilpailua koskevien tietojen vaihtoa lisätä maailmanlaajuisesti, ja arvioitava, onko alan globaali hallinta mahdollista.
Kilpailijoiden välisten yhteistyösopimusten virtaviivaistaminen edistää innovaatiota ja auttaa lisäämään eurooppalaisten yritysten kilpailukykyä.
Tämän vuoksi on mielestäni tutkittava, onko jossakin vaiheessa mahdollista ottaa käyttöön ryhmäpoikkeuksia koskevat säännöt muiden horisontaalisten sopimusten tyyppien osalta.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, mielestäni kilpailua voidaan organisoida paremmin ottamalla käyttöön yhdenmukaiset säännöt, ja sen vuoksi minua kiinnostaa tietää, mitä vaihtoehtoja meille on tarjolla televiestintäalalla, erityisesti taajuuksia myönnettäessä, huutokauppojen eli niin sanottujen televiestinnän "kauneuskilpailujen" sääntelyyn. Avaahan neljännen sukupolven verkon tarjoama uusi teknologia aivan uuden mahdollisuuksien maailman.
Kun matkustaa Euroopassa toiseen maahan, huomaa, että monet kännykän näytöllä näkyvät hinnat pysyvät samoina. Onko teillä suunnitelmia lisätä kilpailua verkkovierailualalla? Voiko verkkovierailu olla sisämarkkinoilla todella kilpailtu ala, ja miten varmistatte, etteivät hinnat nouse tuhatkertaisiksi, kun maantieteelliset rajat ylitetään?
Maroš Šefčovič
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, olen hyvin kiitollinen parlamentin jäsenille siitä, että käymme tätä keskustelua, koska se auttaa valmistelemaan maaperää niille erittäin suurille muutoksille, joita oikeudelliseen kehykseen on tulossa ja joiden mukaan yrityksemme joutuvat tulevaisuudessa toimimaan. Olen pitkälti samaa mieltä niiden kanssa, jotka ovat vaatineet tasapuolista kilpailua, koska vain tasapuolisen kilpailun avulla päästään tasapuoliseen käytäntöön ja tietysti myös tosiasiallisiin, ei kiinteisiin, hintoihin. Tämä on hyvin tärkeää Euroopan kansalaisille: Miten voimme edistää sellaisen ympäristön syntymistä, jossa voimme saavuttaa myönteisiä tuloksia mutta jossa kiinteiden hintojen muodostumisen mahdollisuutta ei ole.
Voin vakuuttaa teille, että pyrimme löytämään kaikki mahdolliset keinot päästäksemme ratkaisuun, jossa patenttien hinnat eivät nouse liian korkeiksi. Asiasta käydyn keskustelun perusteella tiedätte hyvin, miten vaikeaa se on. Voin kertoa, että olemme komissiossa hyvin murheissamme ratkaisun viivästymisestä - emme ole pystyneet löytämään soveliasta ratkaisua patentille, vaikka aikaa on kulunut - koska se olisi ilman muuta askel eteenpäin pohtiessamme, miten teollis- ja tekijänoikeuksia olisi suojeltava ja miten Euroopan kilpailukykyä voitaisiin parantaa kansainvälisen patenttisuojan keinoin.
Oikeusvarmuus ja uusi oikeudellinen kehys ovat olleet kaksi hyvin tärkeää seikkaa, joihin olemme kiinnittäneet huomiota valmistellessamme ehdotuksiamme. Olemme järjestäneet laajoja julkisia kuulemisia tästä asiasta. Saimme 190 ehdotusta, ja mukana oli sidosryhmiä teollisuudesta, lakitoimistoista, yliopistoista ja hallituksista. Voimme siis todeta, että lopullista tulosta ajatellen olemme onnistuneet varmistamaan tasapainon.
Olen hyvin kiitollinen EU 2020 -strategian merkityksen korostamisesta, sillä tämä on juuri se syy, miksi meidän on parannettava ja muutettava yritysten toimintapuitteita. Meidän on pohdittava, miten voidaan edistää sellaisen myönteisen ilmapiirin syntymistä, jossa tutkimukseen ja kehitykseen sekä innovointiin osallistuvat yritykset voivat menestyä, miten nämä yritykset voisivat tuoda lisäarvoa Euroopan talouksille ja miten luodaan olosuhteet sen takaamiseksi, että yritykset pysyvät Euroopassa eivätkä lähde etsimään mahdollisuuksia valmistaa tuotteita jossakin muualla.
Voin vakuuttaa teille, että tämä oli yksi niistä asioista, joihin komissio sekä varsinkin kollegani Almunia ja Barnier kiinnittivät erityistä huomiota yhtenäismarkkinoita koskevan säädöksen yhteydessä. Yhtenäismarkkinoiden ansiosta meillä on nyt uusia mahdollisuuksia vapauttaa uusia markkinapotentiaaleja, löytää uusia markkinaväyliä ja luoda olosuhteet, joita todella hyvä edistys erityisesti tutkimuksen ja kehityksen alalla edellyttää.
Palaan vielä jäsen Schwabin esittämiin konkreettisiin kysymyksiin. Hän toi esiin joitakin eroja komission tavassa suhtautua ongelmaan, joka koskee pienten ketjutoimittajien asemaa suhteessa suuriin ketjuyrityksiin. Asiaa tarkoin harkittuamme ja kuultuamme laajasti sidosryhmiä, jäsenvaltioita, tulimme siihen tulokseen, että nyt käytetty lähestymistapa vastaa paremmin nykyistä tilannetta ja saamiamme tietoja. Tästä syystä ehdotamme tämän linjan jatkamista.
Puhemies
- (FR) Olen vastaanottanut talous- ja raha-asioiden valiokunnalta yhden työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään torstaina 25. marraskuuta 2010 klo 12.00.
(Istunto keskeytettiin klo 11.30 ja sitä jatkettiin klo 12.00.)
