Koulutusohjelmat
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Waddingtonin laatima työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan mietintö (A4-0373/98) ehdotuksesta neuvoston päätökseksi yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toisesta vaiheesta, -Packin laatima kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita ja tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0371/98) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisesta vaiheesta, -De Coenen laatima kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita ja tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietintö (A4-0389/98) ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta.
Waddington
Arvoisa puhemies, ehdotukset uudesta Leonardo-ohjelmasta antavat meille tilaisuuden myöntää ammatillisen koulutuksen merkityksen yksittäisille ihmisille, yrityksille ja talouselämälle ja pohtia luovasti sitä, miten Euroopan unioni voi lisätä jäsenvaltioiden omien järjestelmien merkitystä ja edistää innovaatioita ja ylikansallisuutta. Komission ehdotukset uuden ohjelman tavoitteiden ja toimenpiteiden yksinkertaistamisesta ovat myönteisiä asioita samoin kuin komission halukkuus tehdä yhteistyötä parlamentin ja sen valiokuntien kanssa lisäparannusten esittämiseksi.
Haluan lyhyesti esitellä työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan pääasialliset huolenaiheet, jotka sisältyvät esittämiimme tarkistuksiin. Ensiksi olemme ehdottaneet, että Leonardo-ohjelman tulisi vaikuttaa kansallisiin ammatillisen koulutuksen järjestelmiin tukemalla innovaatioita, elinikäistä oppimista, työllistettävyyttä ja koulutuksen saatavuutta. Leonardo II - ohjelmasta opitut asiat voidaan sisällyttää muihin EU: n ohjelmiin ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon, mutta tähän tarvitaan sellaista synergiaa, yhdentymistä ja koordinaatiota, jota ei ole saavutettu nykyisessä ohjelmassa.
Toiseksi olemme korostaneet tarvetta taistella syrjintää vastaan ja tarvetta poistaa osallistumista rajoittavat esteet. Esimerkiksi ylikansallisten liikkuvuutta edistävien ohjelmien yläikäraja on poistettu ja vammaisten erityistarpeet on tunnustettu.
Koska ammatillinen koulutus on tärkeää jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolien lisäksi myös kansalaisyhteiskunnalle, olemme vaatineet tiiviimpää keskusteluyhteyttä kansalaisjärjestöjen kanssa. Innovatiivisuus on avainasemassa. Leonardo-ohjelman ainutlaatuinen piirre on se, että sen avulla ylikansallisia lähestymistapoja voidaan kokeilla ammatillisessa koulutuksessa. Yhteisön innovaatiohankkeiden arviointi ja levittäminen pelkän yhteisen toiminnan rahoittamisen sijasta on ohjelman keskeinen tavoite. Siksi olemme ehdottaneet, että entistä suurempi prosenttiosuus talousarviosta pitäisi käyttää innovatiivisiin pilottihankkeisiin. Innovatiivisuuden, avoimuuden ja ohjelman hallinnon tehostamisen lisäämiseksi olemme ehdottaneet ainoastaan kahta selvästi määritettyä valintamenettelyä, keskitettyä ja hajautettua valintamenettelyä.
Tiedän kyllä, että komissio ja neuvosto keskustelevat vielä näistä hallintokysymyksistä, mutta haluaisin niiden silti tunnustavan, miten tärkeä rooli komissiolla on projektien valinnan ja ohjelman hallinnon innovatiivisuuden, ylikansallisuuden, tehokkuuden ja yksinkertaisuuden varmistamisessa. Mielestämme tämä on mahdollista saavuttaa ilman liiallista byrokratiaa.
Olemme myös korostaneet uuden Leonardo-ohjelman arvioinnin tärkeyttä. Jokaisen ehdotuksen alkuvaiheeseen pitäisi kuulua arviointi ja arviointia pitäisi käyttää työkaluna, jolla vaikutetaan ja parannetaan ammatillisen koulutuksen järjestelmiä ja lähestymistapoja. Vaikka nykyinen ohjelma on ollut suosittu, sen sisältöä, menettelytapoja ja hallintoa on kuitenkin kritisoitu ja näitä seikkoja on tutkittava perusteellisemmin. Olen kirjoittanut puheenjohtaja Santerille tästä asiasta ja toivon, että olemme oppineet läksymme.
Laatiessani ehdotuksia parlamenttia varten olen kuunnellut erilaisten järjestöjen, työmarkkinaosapuolet mukaan luettuina, mielipiteitä ja antanut niille arvoa. Tänään täällä parlamentissa esitellyt yhteiset parannusehdotukset uuden Leonardo-ohjelman osalta antavat meille uuden mahdollisuuden ymmärtää, kuinka laajasti eurooppalainen ammatillista koulutusta koskeva toimintaohjelma voi myötävaikuttaa yhdessä uuden Sokrates-ohjelman ja Nuorten Eurooppa -ohjelman kanssa elinikäisen oppimisen Euroopan luomiseen. Leonardo-ohjelma voi olennaisesti vaikuttaa jäsenvaltioiden säännösjärjestelmiin, edistää ylikansallisuutta ja innovatiivisuutta, mahdollistaa liikkuvuuden ja antaa meille kovasti uskoa tulevaisuuteen. Tiedämme, että ammatillinen koulutus on jatkossakin Euroopan talouskehityksen avaintekijä. Tätä ohjelmaa on pidettävä arvossa ja se on nähtävä innovaatiolaboratoriona.

Pack
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen pahoillani siitä, että komissaari ei ole vielä paikalla, mutta komissaarit ovat nykyään ilmeisesti aina myöhässä. Syynä on varmaan liikenne, ainakin toivon niin. Erinomaista, tuolta hän tuleekin!
Haluaisin viitata aluksi Jean Monnet'hen, yhteen yhtenäisen Euroopan perustajista, joka sanoi kerran: emme yhdistä valtioita vaan ihmisiä! Tämän tavoitteen pitää oikeastaan ohjata Euroopan unionin ja aivan erityisesti Euroopan parlamentin politiikkaa. Toiveet kohdistuvat ensi sijassa nuoriin, sillä he muovaavat piakkoin maan tulevaisuutta. Sen vuoksi on toteutettava se toive, että nuoret saadaan todella yhteen Euroopan yhdentymisprosessin avulla. Esimerkiksi koulutusverkostojen avulla aikaansaatu Euroopan nuorison läheinen yhteys luo Euroopan, joka on voimakkaampi, yksimielisempi ja suurempi kuin voimme kuvitellakaan.
Ennen kaikkea tämä oivallus on johtanut siihen, että eurooppalainen koulutuspolitiikka on tällä välin noussut jopa keskeiseen asemaan Euroopan unionissa. Koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta on sen vuoksi tuettava kaikilla aloilla. Haluaisin lisätä tähän: emme aio muuttaa tai yhdenmukaistaa yksittäisten maiden ja kansakuntien koulutuspolitiikkaa. Haluaisimme kuitenkin tehdä sen, mitä kansakunnat ja maat eivät osaa niin hyvin kuin me täällä Euroopan unionissa. Haluaisimme todella vain parantaa eurooppalaista lisäarvoa.
Meidän pitäisi ajatella, että koulutus ja jatkokoulutus ovat myös Euroopan kilpailukyvyn avaimia, ja sen vuoksi koulutuspolitiikkamme erityistavoitteita ovat koulutuksen laadun parantaminen ja nuorten valmistaminen siihen, että he valmistuvat ammattiin ja heistä tulee yhteiskunnan jäseniä. Se ei pelkästään salli nuorille yhteiskunnallista myötävaikuttamista vaan turvaa myös heidän asemansa talouden toimijoina. Uusi Sokrates-ohjelma ja ne ohjelmat, joista keskustelemme nyt, laajenevat todelliseksi eurooppalaiseksi kansalaisohjelmaksi, joka muiden ammattikoulutus-, tutkimus-ja nuoriso-ohjelmien kanssa toteutettuna vaikuttaa vielä paljon entistä tehokkaammin. Noin 110 000 nuorta, 500 000 opiskelijaa ja 60 000 professoria on osallistunut tähän mennessä Sokrates-ohjelmaan liittyvään vaihtoon, jatkokoulutustoimiin on osallistunut 30 000 kieltenopettajaa, 1 500 yliopistoa ja 10 000 koulua, enkä pysty mainitsemaan kaikkia niitä elinikäiseen oppimiseen liittyviin toimenpiteisiin osallistuneita, jotka olisi mainittava. Tulevaisuudessa nimenomaan myös Sokrates-ohjelma hajautetaan voimakkaammin ja sen haku- ja valintamenettelyä yksinkertaistetaan.
Ohjelma kohdistuu noin 300 miljoonaan kansalaiseen, koulusta aina ammatista eroamiseen asti, karkeasti sanottuna kehdosta hautaan. Sen vuoksi emme voi tehdä ohjelmasta vaatimatonta, sen vuoksi sen kanssa on oltava erittäin huolellisia. Sen vuoksi teimme kuitenkin komission erittäin hyvään ehdotukseen - haluan nimenomaan sanoa sen tässä - vielä tarkistuksia, joita kansalaiset ehdottavat meille edustajilleen päivittäin. Tarkistukset, joita olemme tehneet, ovat osittain olennaisia, osittain ne ovat vain pieniä tarkistuksia. Olennainen tarkistus ohjelmaehdotukseen on se, että vähensimme komission ehdottaman kahdeksan toimen lukumäärän kuuteen.
Pidämme sitä erittäin tärkeänä, koska haluamme - ja haluaisin mainita sen tässä - korostaa enemmän viiden suuren toimen merkitystä. Haluaisin mainita ne vielä kerran: aloitamme nyt, luojan kiitos, Comenius-ohjelmasta. Se koskee kouluopetusta, koulujen kumppanuuksia ja koulujen henkilökuntaa. Toinen toimi on Erasmus, se liittyy korkeakoulutukseen. Se koskee eurooppalaisten korkeakoulujen yhteistyötä, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta. Kolmas toimi on Grundtvig, se liittyy muuhun opetukseen, aikuiskoulutukseen, koulutukseen peruskoulutuksen jälkeen, uusiin opetusmenetelmiin. Neljäs toimi on Lingua, johon kuuluvat kieltenopetus ja opiskelu. Viides toimi on toiveeni mukaisesti Minerva eikä Atlas, kuten komissio ehdotti, koska uskon, että juuri multimedia - siitä on kyse tässä toimessa - vaatii suurta viisautta, ja sen vuoksi valitsin Minervan tämän osion suojeluspyhimykseksi. Kuudennen toimen muodostavat horisontaaliset toimenpiteet.
Olemme antaneet erittäin paljon arvoa sille, että nuorison kielellisiä valmiuksia vahvistetaan, ja olemme sanoneet: nuorten on tulevaisuudessa opeteltava kaksi vierasta kieltä. Toisen on oltava naapurimaan kieli, koska sillä tavalla nuoret voivat paljon paremmin saada kokemuksia sisämarkkinoista lähiympäristössään. Toisen kielen pitää olla jokin muu kommunikointikieli. Comenius-ohjelman osalta olin eri mieltä komission kanssa. Komissio salli sen. En ole sitä mieltä, että koulun, joka haluaa olla mukana, pitää esittää jokin suunnitelma.
Arvoisa komissaari, minä vastustan suunnitelmia. Suunnitelmia toteutetaan yleensä paperilla, ei käytännössä. Sallikaa minun pitää kiinni kannastani, olen nimittäin edelleen sen kannalla, että opettaja, joka haluaa osallistua tähän asiaan, saa tehdä erillisen hakemuksen. Ajatelkaa sitä, että koulujärjestelmä on erilainen kuin korkeakoulujärjestelmä. Kannatan myös sitä, että oppilasvaihto on tulevaisuudessa mahdollista. Erasmus-ohjelmaan lisäsimme jotain, jonka tavoitteena on kenties se, että vähät rahat keskitetään niille, jotka todella tarvitsevat niitä, jos se on mahdollista kansallisten tukipäätösten nojalla. Olemme pyrkineet tehostamaan eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmää (ECTS-järjestelmää) ja pyytäneet yliopistoja ponnistelemaan sen hyväksi.
Haluaisin sanoa lopuksi vielä jotain rahoituksesta. Se on tärkein asia, ja kiitän budjettivaliokuntaa siitä, että se on tällä kertaa taas meidän puolellamme. 1, 4 miljardia on liian vähän! Sillä ei pysty saamaan aikaan kunnollista tulosta. Me olemme vaatineet 2: ta miljardia euroa viideksi vuodeksi 15 valtiolle ja 13 assosioituneelle maalle, jotka osallistuvat ohjelmaan. Voin vain sanoa: tämä on ainoa asia, joka voidaan todella tehdä, joka panee Euroopan ihmisten asiat todella kuntoon. Monet tiedotuskampanjamme ovat kyllä hyviä, mutta ne ovat erityistoimenpiteitä. Nämä koulutuspalvelut tekevät Euroopan nuorista todella voimakkaasti eurooppalaisesti tuntevia ja ajattelevia kansalaisia, ja olkaa niin hyviä ja auttakaa meitä vakuuttamaan neuvosto siitä, että tarvitsemme viideksi vuodeksi kaksi miljardia!

Puhemies
Kiitän teitä, rouva Pack. Puheenvuoronne viimeinen osa oli johdanto keskustelulle, joka käydään myöhemmin sovittelussa.

De Coene
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari ja arvoisat kollegat, juuri ennen kesätaukoa te, arvoisa komissaari, esittelitte Nuoriso-toimintaohjelman vuosiksi 2000-2004. Olemme iloisia siitä, että nyt on valmiina kattava ohjelma, johon on yhdistetty samalle kohderyhmälle suunnattuja toimintoja. Se luo lisää toimintojen välisiä yhteyksiä, sen avulla vältetään muutenkin vähäisten varojen tuhlausta, ja se mahdollistaa selkeämmän politiikan toteuttamisen. Teidän täytyy sallia, että voimme muuttaa tätä politiikkaa nyt muutaman kuukauden kuluttua asiakirjanne esittelemisestä. Esittelijänä haluan kiinnittää aluksi huomiota seuraaviin kohtiin.
Ensiksi korostan mahdollisimman monien nuorten ja ennen kaikkea tällaisia ohjelmia eniten tarvitsevien nuorten saamista tämän ohjelman piiriin. Toiseksi korostan poliittisen ulottuvuuden sisällyttämistä ohjelmaan. Tämän ohjelman täytyy saada nuoret mukaan rakentamaan Euroopan unionia vahvistamalla nuorten tunnetta Euroopan kansalaisuudesta. Arvoisa komissaari, teidän ehdotuksenne painopiste on kuitenkin nuorten pääsemisessä työmarkkinoille eli työllistettävyyden käsitteessä. Euroopan parlamentti haluaakin laajentaa tavoitteenasettelua ja samalla tasapainottaa ohjelmaa. Käyn läpi tarkistukset, joita Euroopan parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta on esittänyt ohjelmaanne.
Aluksi puhun ennen kaikkea talousarvion määrärahojen korottamisesta. Olette ehdottanut 600 miljoonaa ecua, ja me pyydämme 800 miljoonaa ecua, koska tässä täytyy osoittaa, että Eurooppa tosiaan haluaa sijoittaa nuoriin sukupolviinsa, ja koska me lisäksi tarvitsemme tämän rahan, jotta voisimme toteuttaa ohjelman kunnianhimoiset tavoitteet. Korottaminen on yksi asia, mutta meille on vähintään yhtä tärkeää varojen uudelleen jakaminen, koska teidän ehdotuksessanne, suokaa anteeksi, arvoisa komissaari, eurooppalainen vapaaehtoistyö vaikuttaa olevan kaikin puolin hallitsevassa asemassa. Jos laskemme lukuja yhteen, voimme havaita, että kaksi kolmasosaa koko ohjelman varoista menee suoraan tai epäsuorasti eurooppalaiseen vapaaehtoistyöhön. Emme kannata tai vastusta eurooppalaista vapaaehtoistyötä, siitä ei ole kysymys, mutta toteamme, että muut ohjelmat, kuten vaihtohankkeet tai nuorisoaloitteet, uhkaavat jäädä huonompaan asemaan. Tämän vuoksi haluamme saada aikaan tasapainon, ilman että tarvitsee aiheuttaa mitään paniikkia, koska eurooppalainen vapaaehtoistyö saa joka tapauksessa aina enemmän rahaa kuin rouva Fontaine on edes sille aiemmin parlamentin nimissä pyytänyt, kun hän on toiminut esittelijänä.
Tästä tasapainosta meillä on erilaisia perusteluja. Me ymmärrämme sen, että teidän ehdotuksessanne viitataan lähes yksinomaan työelämään valmistautumiseen, työelämään siirtymiseen sekä sosiaaliseen ja ammatilliseen integraatioon. Ikävä kyllä sellaiset käsitteet kuten nuorten Euroopan kansalaisuus, yhteiskunnallinen elämä ja monikulttuurisuuden oppiminen ovat jääneet taka-alalle. Olemme luonnollisesti vakuuttuneita siitä, että työllisyys on erittäin tärkeä asia nuorille, mutta tämä kohderyhmä on aivan yhtä hyvin tietoinen sellaisista asioista kuin ympäristö, rauhan säilyttäminen, konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen, eurooppalainen ja kansainvälinen yhteistyö sekä nuorten asema, oikeudet ja vastuu yhteiskunnassa.
Näin ollen olemme myös sitä mieltä, että tämän ohjelman täytyy tarjota vastaus sellaisiin ilmiöihin kuten individualismiin, nationalismiin, epävarmuuteen sekä luottamuksen puuttumiseen toisia ihmisiä ja tulevaisuutta kohtaan. Tämän vuoksi meidän mielestämme nuorisovaihtoa täytyy vahvistaa, ja jos lisäämme varoja ja jaottelemme niitä uudelleen, meidän pitäisi onnistua saamaan noin puolitoista miljoonaa nuorta erilaisten toimintojen piiriin.
Meillä on vielä muutamia muita asioita. Olemme tarkastelleet kokeiluanne, kun otitte riskin CFO: n kanssa, ja olemme sitä mieltä, että vapaaehtoistyö ei saa aiheuttaa tavallisten töiden vähenemistä ja että ennen kaikkea vastaanottavien järjestöjen täytyy kunnioittaa täysin unionin pelisääntöjä.
Neljänneksi, olemme sitä mieltä, että raha täytyy käyttää ennen kaikkea niiden hyväksi, jotka tarvitsevat sitä eniten, ja arvioinnin osalta toteamme - myös nuorten kanssa ja paikallisten toimistojen kanssa käytyjen keskustelujen perusteella - että ne, jotka tietävät parhaiten, miten pitää toimia, voivat usein käyttää varat parhaiten hyödykseen. Haluamme tehdä siitä lopun juuri huonossa asemassa olevien nuorten takia.
Lopuksi sanoisin, että me haluamme enemmän avoimuutta hankkeiden arviointiin, parempaa tiedottamista ohjelmista, ja haluamme joustavuutta ikärajojen määräämiseen. Parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta on halunnut ennen kaikkea kuunnella nuoria itseään sekä järjestöjä, jotka ovat vastuussa ohjelmien toteuttamisesta. Olemme olleet yhteydessä noin 5 000 nuoreen, ja tästä on laadittu kertomus, joka sisältää moniosaisen tavoitteenasettelun. Ensinnäkin varoja tulisi käyttää enemmän, jotta mukaan voitaisiin saada enemmän nuoria. Toiseksi tarvitaan tasapainoa erilaisten toimintojen välille, vahvempia ohjenuoria ja varojen käytön oikeellisuuden parempaa valvontaa. Kolmanneksi ohjelmiin pääsyn sekä ohjelmien toteuttamisen pitäisi olla demokraattisempaa, ja lopuksi sanoisin, että nuorille pitäisi tarjota enemmän näköaloja tulevaisuuteen, mutta samalla eurooppalaisille hankkeille pitäisi tarjota parempi tulevaisuus lisäämällä nuorten osallistumista.

Christodoulou
Arvoisa puhemies, samoin kuin eilen käsitellyssä Kulttuuri 2000 -ohjelmassa myös tänään käsittelyssä olevissa kolmessa ehdotuksessa komissio aloittaa uuden kokonaisvaltaisen lähestymistavan pyrkimyksellään konkretisoida strategisia suuntaviivoja, jotka on sisällytetty Agenda 2000: een ja komission marraskuussa 1997 antamaan tiedonantoon " Tietojen ja taitojen Eurooppa" .
Kaikilla kolmella ehdotuksella on se yhteinen ominaisuus, että parantamalla tietoja ja taitoja sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta ne välittömästi tai välillisesti tähtäävät tai voivat johtaa työllisyyden parantumiseen ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä työttömyyden vähenemiseen. Edelleen hyvin tärkeää on näiden ohjelmien yhteentoimivuus, eli että ne ovat keskenään yhteensopivia, samoin kuin niiden yhteentoimivuus muiden yhteisön ohjelmien kanssa sekä niiden tuloksellisuuden jatkuva kasvaminen, joka oikeuttaa jatkamaan jo arvonsa osoittaneita ohjelmia ja joka oikeuttaa lisäksi uuden kehyksen, johon ne asettuvat. Kyseessä ei siis ole vain määrällinen lisäys, vaan myös syvä laadullinen ominaisuus. Otimme tämän huomioon budjettivaliokunnassa selvittäessämme tapaa, jolla asia pitäisi rahoituksen puolesta hoitaa. Nämä ohjelmat eivät ole erillisiä toimia, ja käsittelyssä olevilla ehdotuksilla tavoitellaan yhteisön käytännön politiikkojen toteuttamista koulutuksen alalla ja nuorisoalalla, kuten myös perustamissopimuksen 126 ja 127 artikloissa sanotaan.
Kyseessä ovat alat, jotka ensisijaisesti kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, arvoisa puhemies, ja palaan tähän asiaan vielä myöhemmin. Kuitenkin toissijaisuusperiaatteen nojalla yhteisön tehtävänä on täydentää jäsenvaltioiden toimia monikansallisella tasolla ja edistää yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä sekä myös kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, eli hoitaa ne tehtävät, joihin jäsenvaltiot eivät kykene, tai vaikka kykenisivät, eivät kuitenkaan kokonaisuuden kannalta yhtä tehokkaasti ja yhteisöä hyödyttäen.
Nyt siirryn käsittelemään pelkästään rahoitusta. Meidän ei pidä unohtaa, että vaadittavasta rahoituksen tasosta ja rahoituskehyksestä ei vielä ole tehty päätöksiä. Niistä keskustellaan edelleen. Mielipiteeni on siis - ja tämä on myös budjettivaliokunnan käsitys - että korotus 1, 4 miljardista 2 miljardiin ecuun olisi tällä hetkellä todennäköisesti liioiteltua. Tiedän, että tämä ei saa innostunutta kannatusta asiasta vastaavilta valiokunnilta, mutta joka tapauksessa tarkistuksen 17 toisessa osassa annetaan mahdollisuus tarkistaa määrää vuosittain jopa 20 %: lla. Tämä tarjoaa mahdollisuuden rahoittaa paljon laajemmin ohjelmia, jotka ovat löytäneet oman tiensä. Joka tapauksessa haluaisin muistuttaa siitä, mitä eilen Kulttuuri 2000 -ohjelman yhteydessä sanoin rahoitusmäärien viitteellisestä luonteesta silloin, kun ne kirjataan oikeudellisiin säädöksiin, ja vuosittaisen talousarviomenettelyn roolista.
Hyvät kollegat, meidän pitää muistaa kaksi asiaa. Ensiksikin se, että sitten kun määrärahat kirjataan, parlamentilla ja tietysti myös komissiolla on suuri vastuu siitä, että näillä määrärahoilla katettavat ohjelmat toteutetaan. Rahaa ei siis pidä jäädä yli, koska siitä seuraa ongelmia tulevan käytön rahoitusmuodolle. Toinen muistettava seikka on, että usein puiteohjelmat kuuluvat parlamentin toimivaltaan, koska parlamentti on toinen täysivaltainen budjettivallan käyttäjä Euroopan unionin vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Joten silloin, kun eteen tulee suuria puiteohjelmia, joita meillä ei ole mahdollisuutta sovittaa tuloksien mukaan, aiheutamme jollakin tavoin ongelmia parlamentin oikeuksille rahoituskehyksen ja talousarvion osalta. Toivon asiasta vastaavien valiokuntien pitävän mielessään nämä kaksi seikkaa ja ymmärtävän tekemämme ehdotuksen.

Virrankoski
Arvoisa puhemies, käsittelyssä oleva komission esitys Sokrates-ohjelman toisesta vaiheesta liittyy laajempaan kokonaisuuteen. Tämä käsittää Sokrates-ohjelman lisäksi ammatillisen koulutuksen Leonardo da Vinci -ohjelman ja uuden Nuoriso-toimintaohjelman. Nuoriso-toimintaohjelma muodostetaan yhdistämällä Nuorten Eurooppa ja Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö. Yhteensä näiden kolmen ohjelman rahoitus vuosina 2000-2004 on kolme miljardia euroa. Yhdessä toisen uuden ohjelman, Kulttuuri 2000 -ohjelman kanssa nämä merkitsevät huomattavaa Euroopan unionin kulttuuriulottuvuuden vahvistumista.
Koska ohjelmia on edelleen useita ja niiden aikaisempi toimeenpano on ollut hajanaista, budjettivaliokunta pitää tärkeänä, että näiden ohjelmien välille lisätään synergiaa. Tämä kanta tuli jo esille ensi vuoden talousarvion käsittelyssä. Samoin valiokunta piti tärkeänä, että myös näiden ohjelmien kautta tuetaan työpaikkojen luomista, myös yhteistyössä tutkimuksen ja uusien tekniikoiden ohjelmien kanssa. Kulttuurivaliokunta onkin sisällyttänyt nämä ajatukset mietintöönsä.
Sokrates-ohjelma on kulttuuriohjelmista laajin. Komissio esitti sen rahoitukseen seuraavaksi viisivuotiskaudeksi tuhatneljäsataamiljoonaa euroa. Budjettivaliokunta piti tätä määrää ensisijaisena ohjeena, mutta halusi varata liikkumavaraa tähän määrärahaan ja siksi tarkistusesitys 1, jossa esitetään kahdenkymmenen prosentin marginaalia, jotta määrärahasta voidaan poiketa, jos ilmenee uusia objektiivisia ja pysyviä seikkoja, joille on selkeät ja täsmälliset perusteet.
Budjettivaliokunnan mielestä hallintomenot, yleiset tukitoimet ja tekninen tuki on pidettävä erillään varsinaisista toimintamenoista. Nämä tulisi budjettivallan käyttäjän hyväksyä erikseen. Nämä edustavat huomattavaa menoerää, noin kahdeksankymmentäviisi miljoonaa euroa, joka muutoin vähentää varsinaista toimintaresurssia.
Edellä mainittujen muutosten lisäksi budjettivaliokunta tarkasteli eräitä muita yksityiskohtia, jotka on lausuttu julki budjettivaliokunnan antamassa lausunnossa. Sokrates-ohjelma on kaikkein menestyksekkäimpiä EU-ohjelmia. Siksi budjettivaliokunta on antanut ja antaa tälle komission esitykselle vahvan tukensa niin nyt kuin aikaisemminkin.

Papakyriazis
Arvoisa puhemies, puhun työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan lausunnon valmistelijana ja taustana on kaksinkertainen lähestymistapa (valiokuntien yhteistyö) eli Hughes-menettely, jonka pohjalta mekin valiokunnassamme tarkastelimme asiaa erityisesti Nuorison Eurooppa -ohjelman osalta.
Minäkin haluan ensiksi sanoa, että mielestämme nämä kolme ohjelmaa, nimittäin Nuoriso-ohjelma, Leonardo-ohjelma ja Sokrates-ohjelma, muodostavat käytännössä yhtenäisen kokonaisuuden, jonka avulla Euroopan unioni ja komissio ehdotuksellaan konkretisoivat tiedon ja taidon Eurooppaa. Tässä mielessä katsomme, että tämä kehys on erityisen tärkeä ja lisäksi erityisen tärkeä Nuoriso-toimintaohjelman kannalta. Edelleen erityisesti nuorison osalta työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunta korostaa, kuinka tärkeää on tämä aktiivisen ja vastuullisen kansalaisen edistäminen eurooppalaisessa kehyksessä ajamalla perusarvoja, kuten solidaarisuutta ja rohkaisemista osallistumaan.
Tämän lisäksi erityistaitojen ja -kykyjen hankkimisella on erityistä merkitystä, koska ne ovat välittömästi ja välillisesti yhteydessä työllisyyteen. Tässä kohtaa haluan vain sanoa, että määritelmän mukaan nuorisoa koskevat työllisyystoimet liittyvät yleensä vapaaehtoiseen tarjontaan paikallisella tasolla ja mieluiten kansalaisjärjestöihin, jotka eivät tavoittele voittoa, eli ne tavallaan kuuluvat työllisyyden kolmanteen sektoriin, jota Euroopan parlamentti tunnetusti pitää erityisen tärkeänä.
Edelleen mielestämme pitää keskittyä rohkaisemaan epäsuotuisista ympäristöistä tulevia nuoria toimimaan ohjelmassa, jotta nämä ryhmät saisivat mahdollisuuden saada äänensä kuuluviin. Näin ollen, tämä mielessämme, yritimme joukolla tarkistuksia - noin 20: lla - painottaa näitä seikkoja. Minun pitääkin nyt kiittää nuorisoasioita käsittelevän valiokunnan esittelijää, herra De Coenea, joka hyväksyi mietintöönsä suurimman osan näistä tarkistuksista, joten äänestykseen tulee tänään tavallaan yhteinen lähestymistapa.

Guinebertière
Arvoisa puhemies, käsiteltävänämme on kolme mietintöä yhdestä tavoitteesta: kansalaisten Euroopasta. Sellainen on Amsterdamin sopimukseen sisältyvä sitoumus tietojen ja taitojen sekä elinikäisen oppimisen politiikaksi.
Kun yhteisön toiminnasta ajatellaan yksimielisesti, että sillä on saavutettu asetetut tavoitteet, on kyettävä onnittelemaan komissiota. Olen vilpittömästi sitä mieltä, että kolme yhteisön ohjelmaa - Sokrates, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa - ovat olleet menestys, ja siitä on onniteltava kaikkia niitä, jotka ovat jossakin vaiheessa osallistuneet näiden ohjelmien täytäntöönpanoon. Komissio suunnittelee näille kaikille ohjelmille yhteisiä toimia järkiperäistääkseen ja tehostaakseen niitä, samalla kun perus- ja jatkokoulutuksen välinen ero hämärtyy, aivan kuten muodollisen ja epämuodollisen koulutuksenkin välinen ero. Ja tuen täysin tätä yhteisen toimen käsitettä; mielestäni se on myönteinen uutuus.
Näillä ohjelmilla on valitettavasti muutakin yhteistä. Niille on nimittäin yhteistä myös rahapula, ja Sokrates-ohjelman hiljattain saamasta lisärahoituksesta huolimatta ne kärsivät suuresti varojen puutteesta, koska laajennamme jatkuvasti niiden toimintapiiriä. UPE-ryhmä tukee tästä huolimatta kaikkien kolmen mietinnön sisältöä, ja kiitän esittelijöitä heidän tekemänsä työn laadusta ja siitä avoimuudesta, jota he osoittivat kaikkien mielipiteiden kuulemisessa.
Millainen on siis näiden ohjelmien toinen sukupolvi? Sokrates-ohjelmalla on tarkoitus vahvistaa koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla tasoilla, edistää koulutuksen alan yhteistyötä, poistaa tämän yhteistyön esteet ja kannustaa koulutuksellista innovatiivisuutta. Kaikki tuntevat nyt hyvin tämän ohjelman, ja lukuisista liikkuvuuden hankaluuksista ja esteistä huolimatta ehdokkaita, jotka haluavat hyötyä tästä ohjelmasta, on aina yhtä paljon.
Kulttuuriasioita käsittelevän valiokunnan Leonardo da Vinci -ohjelmaa koskevaan mietintöön liittyvän lausunnon valmistelijana haluaisin pysähtyä käsittelemään laajemmalti tätä ohjelmaa. Leonardo da Vinci -ohjelmalla pyritään edistämään ja vahvistamaan nuorten yhteiskuntaan ja työelämään integroitumista tarjoamalla heille elinikäisiä jatkokoulutusmahdollisuuksia.
Haluaisin ottaa esille ohjelmasta kolme olennaista kohtaa. Ensimmäinen koskee liikkuvuuden merkityksen tunnustamista ja tahtoa kehittää sitä täydentävää virtuaaliliikkuvuutta. Kannatan tätä kohtaa, sillä uusien viestintätekniikoiden on mielestäni häivytettävä välimatkat. Korostan kuitenkin myös sitä, että ihmisten kohtaaminen on korvaamaton asia. Uusilla tekniikoilla on etenkin lähennettävä maaseutualueita kaupunkialueisiin ja pohjoisen ihmisiä etelän ihmisiin, mutta - ja tämä juuri on ohjelmien rikkaus - vaikka nämä tekniikat on saatava osaksi ihmisten elämää ja vaikka niitä on osattava käyttää, ihmisten kohtaamista ei saa unohtaa.
Toinen kohta koskee pienten ja keskisuurten yritysten roolia vuorottelukoulutuksen ja ammatillisen koulutuksen prosessissa ja sitä vielä liian varovaista osaa, joka näille yrityksille on varattu työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun ja kumppanuuden puitteissa. Meidän on tarkasteltava uudelleen tätä tilannetta, ja meillä on oltava poliittista tahtoa käydä todellista vuoropuhelua.
Kolmas kohta koskee ohjelman välttämätöntä markkinoimista kaikenikäisten ihmisten keskuudessa, ja on muistettava, ettei elinikäisen koulutuksen tavoite saa rajoittua siihen, että näitä ohjelmia tarjotaan pelkästään nuorille. Korostan lopuksi sitä - ja saan siitä tilaisuuden siirtyä kommentoimaan Nuorten Eurooppa ja nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö -ohjelmaa - että epämuodollisen koulutuksen antama pätevyys on tunnustettava nopeasti osaksi näihin ohjelmiin osallistuvien pätevyyttä.
Ja lopuksi haluaisin kiinnittää huomiota nuorisoa koskevaan puiteohjelmaan, sen valtteihin ja heikkouksiin. Nuorten Eurooppa -ohjelmalla edistetään nuorten epämuodolliseen koulutukseen liittyviä kokemuksia helpottamalla liikkuvuutta unionin sisällä ja unionin ja sen ulkopuolisten maiden välillä; siinä edistetään myös nuorten aloitteita. Ohjelman valtteja ovat: eurooppalaisen vapaaehtoispalvelukokeilun menestys, joka takaa ohjelmankin menestyksen; vapaaehtoispalvelun tavoitteet, jotka ovat kiitettäviä ja niitä on kiitetty; mutta lisäksi se, että siihen käytetään paljon enemmän rahaa kuin muihin Nuoriso-ohjelman mukaisiin toimiin. Ohjelman heikkoudet liittyvät tietenkin rahoitukseen.
Haluaisin tässä yhteydessä sanoa, miten pahoillani olen pannessani merkille, että nuorten toimintaa - heidän mahdollisuuttaan tehdä aloitteita ja ryhtyä toimimaan ottaakseen Euroopan haltuunsa ja tullakseen todellisiksi Euroopan kansalaisiksi, jotka kantavat vastuuta tulevaisuudestaan ja pyrkivät luomaan itse oman työpaikkansa - ei ole rahoitettu tarpeeksi siihen nähden, kuinka merkittävä panos toiminnalla on.
Olen sitä paitsi tehnyt kaksi ehdotusta tähän mietintöön: talousarviota on tasapainotettava näiden toimien osalta, ja on luotava sellainen rakenne, jonka tavoitteena olisi kerätä nuorisoa koskevia tietoja ja dokumenttiaineistoa sekä julkaisuja ja erityistutkimuksia sekä jäsenvaltioiden että yhteisön toimielinten taholta tai itse nuorisojärjestöjen taholta ja jonka avulla voitaisiin nostaa nuorison hyväksi laadittujen ohjelmien arvoa. Tätä rakennetta voitaisiin täydentää Internetin kotisivulla, jota komissio hoitaisi ja jolla edistettäisiin nuorten välisen viestinnän interaktiivisuutta mitä erilaisimmilla aloilla, ja tämän rakenteen ei tarvitsisi sitä paitsi välttämättä kuulua yhteisön yhteisiin politiikkoihin.
Meidän on annettava Eurooppa nuorille, ja heidän on otettava se haltuunsa. Tämän puolesta meidän on työskenneltävä, ja tämä rakenne voisi olla nimeltään " 15-25-vuotiaiden Eurooppa" .

Boogerd-Quaak
Arvoisa puhemies, minulla oli tänä aamuna hankaluuksia liikenteessä, mutta sama ongelma oli varmaankin myös muilla kollegoilla. Kiitokset kärsivällisyydestänne.
Voin sanoa työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan nimissä, että tämä ohjelmien toinen sukupolvi, ja erityisesti Sokrates-ohjelma, on reilu askel eteenpäin yhdenmukaistamisessa ja hallinnossa. Olemme kuitenkin todenneet, että niissä ei ole strategisesti mitään uutta. Joka tapauksessa olen sitä mieltä, että kun tarkastelemme tällaisten ohjelmien työllisyysvaikutuksia, meidän täytyy ymmärtää, että ohjelmat ovat erittäin tärkeitä esimerkiksi Euroopan työvoiman liikkuvuuden edistämisen kannalta. Kaikki alkaa jo nuoruudesta, ja jos on tottunut opiskelemaan toisessa maassa, voi myös hieman helpommin hyväksyä työskentelyn toisessa maassa. Näiden ohjelmien puitteissa kehitellään usein myös oikein hyviä hankkeita tällaisten asioiden edistämiseksi.
Haluaisin mainita muutaman pienen asian, jonka toivoisin olevan toisin. Maltan ja Turkin kanssa täytyy tehdä erilliset sopimukset. Minun on todettava, että komissio ei ole vieläkään tehnyt ehdotusta myöskään erillissopimuksesta, joka takaisi näiden maiden osallistumisen. Jos haluamme antaa demokratialle ylimääräisen tilaisuuden tällaisissa maissa - tarkoitan tässä Turkkia - meidän täytyy saada aikaan ehdotuksia. Tämä on pitkittynyt nyt jo kolmen tai neljän vuoden ajan.
Lisäksi haluaisin pyytää kiinnittämään huomiota yhteistyöhön Japanin ja Yhdysvaltojen kaltaisten maiden kanssa, tietoyhteiskunnassa kun elämme. On erityisen tärkeää, että nuoret voivat osallistua kansainvälisiin vaihtoihin näiden ohjelmien puitteissa. Tämä asia kyllä mainitaan ohimennen ehdotuksissa, mutta sitä ei ole vielä juurikaan kehitelty kunnolla. Pyytäisin rouva komissaaria kiinnittämään tähän asiaan erityistä huomiota.

Elchlepp
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät kollegat, haluaisin kiittää koko komissiota sen ehdotuksesta, joka koskee Sokrates-ohjelman tarpeellista jatkamista. Kannatan täällä mainittuja tavoitteita, keskittämistä, tukitoimien jatkuvuutta ja kansalaismyönteisyyttä. Toteutuksen osalta olisin kuitenkin toivonut vielä tehokkaampaa keskittymistä todelliseen eurooppalaiseen lisäarvoon. Nyt kuitenkin jotain periaatteellista: Sokrates ja muut nuoriso-ohjelmat ovat tällä välin muuttuneet eurooppalaisen koulutuspolitiikan välttämättömiksi osiksi, ja minun on kai sanottava, että valitettavasti myös mukavaksi verukkeeksi jäsenvaltioille olla tekemättä itse enempää koulujensa, korkeakoulujensa ja koulutuslaitostensa eurooppalaistamiseksi.
Sen vuoksi olisi enemmän kuin johdonmukaista, jos parlamentti ja neuvosto voisivat päätyä neuvotteluissaan ohjelman suurempaan rahoitukseen. Valiokunnan vaatima 2 miljardia on ryhmäni mielestä ehdoton alaraja. Komission ehdottama 1, 4 miljardia viideksi vuodeksi ei ole todellinen korotus, jos ajatellaan menojen viimeaikaista tasoa, lisämenoja todelliseen aikuiskoulutukseen, joka on nyt mukana ohjelmassa, ja Keski- ja Itä-Eurooppaan laajentumisen aiheuttamia lisäkustannuksia. Eikä varsinkaan, jos halutaan meidän sosiaalidemokraattien tavoin korjata ohjelmien sosiaalinen vinoutuma. Sokrates-ohjelman ja muiden nuoriso-ohjelmien niukka rahoitus ei ole missään suhteessa halpoihin sunnuntaipuheisiin, joissa korostetaan voimakkaampaa nuorison huomioon ottamista Euroopassa ja aidon eurooppalaisen koulutusalueen rakentamista. Eihän voi olla totta, pitää valitettavasti sanoa aina näin painokkaasti, että EU: n nuorisovaihtotoiminnalla on vuosittain vähemmän varoja käytettävissään kuin maataloudella herneiden, härkäpapujen ja lupiinien viljelyyn.
Usein unohdetaan, että Sokrates-ohjelmalla on erinomainen työllistävä vaikutus, kuten yhdentymiselläkin. Jokaisella nuorella pitäisi olla siksi koulutusvaiheensa aikana tilaisuus ulkomaankokemukseen ja vieraiden kielten taitojensa syventämiseen. On kyse yhtäläisistä mahdollisuuksista. Sen sijaan, että Erasmukseen osallistuvien opiskelijoiden määrä olisi 2 %, kuten nyt, määrän pitäisi olla odotustemme mukaan pikemminkin 10 %. Saman pitää koskea nuoria, jotka osallistuvat ammattikoulutukseen ja joista nyt alle 1 % ottaa osaa EU: n vaihtotoimintaan. Ryhmäni on sen vuoksi alusta alkaen vaatinut ohjelman rahoituksen lisäämistä, koska yksittäiset stipendit ovat aivan liian pieniä. Esimerkiksi Erasmus-ohjelmassa stipendi on vain keskimäärin 70 ecua. Se ei varmasti houkuttele sosiaalisesti heikommassa asemassa olevista perheistä tulevia nuoria suorittamaan lukukautta ulkomailla. Sen sijaan ne, joilla on muutenkin varaa siihen, saavat vielä tämänkin summan.
Haluamme täydentää ohjelmaa yhdessä kohdassa. Pyydän siihen teidän tukeanne. Haluaisimme lisätä Comenius-ohjelmaan uuden rahoituskohdan opettajien tukemiseksi palkkaamalla nuoria työttömiä opettajia määrätyksi ajaksi naapurimaahan. Se eurooppalaistaisi opetusta ja antaisi nuorille työttömille opettajille ensimmäisen tilaisuuden päästä työelämään.

Mann, Thomas
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät naiset ja herrat, Leonardo II -ohjelman avulla meillä ei ole pelkästään tarkoitus täydentää jäsenvaltioiden ammatillista koulutusta koskevia aloitteita eurooppalaisella tasolla vaan myös viedä niitä eteenpäin. Rakentakaamme edelleen tiedon ja innovaatioiden Eurooppaa tutkimuksen, kehityksen ja koulutuksen alalla. Sitä tarvitaan kovasti, kun otetaan huomioon globaalistumisen asettamat haasteet. Arvoisa komissaari, on kuitenkin erittäin kyseenalaista, riittääkö varattu miljardin ecun summa vuosiksi 2000-2004, kun otetaan huomioon laajentumisstrategia. Sen vuoksi vaadimme budjettimenettelyä, jossa rahoituksesta päätetään vuosittain, ja vaadimme Leonardo-ohjelman jatkamista vuoteen 2006 saakka sekä rahoituksen vastaavaa lisäystä. Tehokkuuden lisäämiseksi varat on liitettävä muihin eurooppalaisiin toimenpiteisiin. Uudet rakennerahastot, yhteisöaloitteet, Sokrates- ja Nuoriso-ohjelmat, tavoitteiden vähentäminen 19: stä 3: een ja toimenpiteiden 23: sta 6: een on muutakin kuin pelkkien lukujen korjaamista - se luo edellytykset olla vielä tehokkaampi.
Laadukkaan ammatillisen peruskoulutuksen pitää parantaa tietoja, esimerkiksi uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttämisestä. Ryhmätyöharjoitukset, ryhmädynaamiset oppimisprosessit ja ongelmanratkaisukyky ovat tulevaisuuden ammattien työkaluja. Nuorten on päästävä helpommin työelämään peruskoulutuksen jälkeen. Kaikkien ikäluokkien on päästävä jatkokoulutukseen elinikäisen oppimisen tavoitteemme mukaisesti. Nyt on vielä tapana osoittaa aivan liian vähäistä arvostusta, usein halveksuntaa, iän mukana karttuneelle kokemukselle, vaikka monet nuoret voisivat hyötyä siitä. Meidän vallassamme on vanhojen työntekijöiden motivaation ja toimintakyvyn säilyttäminen. Jos ammatilliseen koulutukseen investoidaan riittävästi ja pitkäaikaisesti, parannetaan eurooppalaisten mahdollisuuksia yhtäältä kilpailla kansainvälisesti ja toisaalta, eikä missään tapauksessa toissijaisesti, vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Susan Waddington laati taas erinomaisen mietinnön ja otti siihen lähes kaikki Euroopan kansanpuolueen ryhmän tarkistukset. Sen vuoksi toivon, että hän ottaa vastaan myös tuoreimmat tarkistuksemme, joissa korostamme Leonardo-ohjelman merkitystä ammatilliselle jatko-opiskelulle ja -koulutukselle. Olemme yksimielisiä siitä, että ammatillisen koulutuksen järjestelmiä pitäisi kohdistaa siten, että helpotetaan työelämään palaamista ja takaisin työprosessiin liittymistä niiden osalta, joilla ei ole tietoja tai on vanhentuneet tiedot. Leonardo perustuu EY: n perustamissopimuksen 127 artiklaan, yhteistoimintamenettelyyn. Sokrates perustuu 126 artiklaan, yhteispäätökseen. Tästä puuttuu tasapaino. Ammatillisen alueen Leonardolla ja yleisen koulutuksen Sokrates-ohjelmalla on oltava sama arvo!
Suurimpana mahdollisuutenamme on ja pysyy inhimillinen pääoma, jota on tuettava pysyvästi, siis myös ammatillisesti. Onnistukoon ihmisten joustavuuden lisääminen ja henkilökohtainen kehittyminen 2000-lukua varten Leonardo II -ohjelman avulla.

Frischenschlager
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, on yleisesti tunnettua, että kasvatus ja koulutus liittyvät jollain tavalla taloudelliseen kilpailuun ja eteenpäin pääsemiseen. Meidän eurooppalaisten on kuitenkin sen lisäksi, jos yhdentymisessä aiotaan onnistua, tavoiteltava sen lisäksi sitä, että nuoret saavat tilaisuuden tutustua Eurooppaan. Se on erittäin tärkeä tehtävä eurooppalaisen koulutuspolitiikan yhteydessä. En haluaisi täysin yhtyä rahasta ruikuttajiin, mutta yksi asia on selvä, sunnuntaipuheet on mainittu. Ei ole pidetty yhtäkään hallitusten välistä konferenssia, jossa ei olisi sanottu, että koulutukseen ja tutkimukseen pitäisi välttämättä saada lisää rahaa. Tosiasiat näyttävät usein aivan erilaisilta. Uskon, että meidän pitäisi todella painostaa pääministereitämme, että he vaatisivat valtiovarainministereiltään hieman enemmän rahaa näihin tarkoituksiin. Miksi? Koska koulutusta on laajennettava ja tehostettava.
Esimerkiksi kotimaassani Itävallassa oli kolmen vuoden ajan havaittavissa opiskelijoiden kansainvälisten suhteiden erittäin selvä lisääntyminen; nyt se on taas hieman tasoittunut. Meidän on torjuttava tällainen kehitys. On erittäin tärkeää, että lisäämme voimavaroja, jotta saamme jäseneksi liittyvät maat mukaan tähän kehitykseen. Niiden kansalaistenkin on saatava kokea eurooppalaista tulevaisuuttaan ennen kaikkea opiskeluaikanaan. Kieltenopetuksen tehostaminen on luonnollisesti välttämätöntä. Jokainen siihen sijoitettu ecu on todella paras mahdollinen sijoitus jäsenvaltioidemme poliittiseen ja taloudelliseen vakauteen. On kuitenkin myös aivan konkreettisia käytännön ongelmia. Saan jatkuvasti kuulla, että kansallisten toimistojen tiedotus antaa usein aihetta valituksiin ja että usein käy niinkin, että tiedotus Euroopan yliopistojen välillä ei toimi vielä aivan kunnolla. Arvoisa komissaari, kysymys kuuluu, ovatko ne todella kaikki verkostoituneet ja todella tietojen tasalla, jotta ne voivat myös antaa oikeita tietoja eteenpäin.
Tärkeää on myös se, että on vielä muutama käytännön ongelma. Mainitsen vain sosiaalivakuutusongelmat ennen kaikkea sairausvakuutuksen alalla. Asunto-ongelma on aina ja johdonmukaisesti käytännön ongelma. Yhteisen infrastruktuurin rakentaminen erityisesti asuntoalalla voi kenties viedä jotain hieman yhteisen eurooppalaisen aloitteen tarkoittamaan suuntaan.
Koulutus on Euroopan yhteinen tehtävä. Eurooppa on koulutusyhteisö. Se on itsestäänselvyys. Toimikaamme myös sen mukaisesti, antakaamme sille myös vastaavat voimavarat. Ne ovat hyvin sijoitettuja rahoja!

Wolf
Arvoisa puhemies, tiedämme, että hyvä ammatillinen koulutus estää osaltaan työttömyyttä. Se ei sinällään synnytä työpaikkoja, mutta se on nimenomaan tässä joukkotyöttömyystilanteessa keskeinen tekijä nuorten työnsaannin kannalta. Eurooppalaiset ohjelmat eivät voi korvata sitä, että jäsenvaltiot hoitavat itse tehtävänsä. On kyse siitä, että lisähyötyä tuottava eurooppalainen ulottuvuus saatetaan todella voimaan, kun otetaan huomioon Luxemburgissa tehdyt eurooppalaisen työllisyyspolitiikan päätökset ja pyrkiminen tietoon perustuvaan yhteiskuntaan, jossa nimenomaan eurooppalaisen moninaisuuden ansiosta voi oppia yhteistyöstä, ja kun otetaan huomioon Euroopan laajuiset kokemukset, joita meillä on. Näistä ohjelmista pitää poistaa byrokratian koukerot. Emme kaipaa kansalliselle tasolle palauttamista.
Tavoitteena pitää olla se, että 1 % Euroopan unionin budjettivaroista käytetään todella ammatilliseen koulutukseen, sillä se on sijoitus tulevaisuuteen eikä pelkkä kulutukseen liittyvä meno. Me vihreät saimme rouva Waddingtonin hienossa mietinnössä läpi aikuiskoulutusta, seurantatutkimusta ja kolmannen järjestelmän mukaan ottamista koskevat tarkistuksemme. Haluaisin, ja minun pitääkin, kuitenkin huomauttaa vielä yhdestä asiasta, ennen kuin lopetan. Näiden hyvien ohjelmien päälle, joista puhumme tänään, lankeaa varjo, komissaari Cresson. Pankaa väkenne järjestykseen, jotta seuraajanne voi todella toteuttaa Leonardo-ohjelmaa täydellä teholla, ja haluaisin myös yhtyä rouva Waddingtonin puheenjohtaja Santerille osoittamaan vetoomukseen, että hän tukisi teitä siinä kaikin voimin.

Maes
Arvoisa puhemies, en aio kommentoida kaikkia erinomaisia mietintöjä, joita olemme tänään käsitelleet, ajanpuutteen vuoksi ja myös siitä syystä, että haluan keskittyä erityisesti nuorisoon liittyviin ohjelmiin.
Ryhmämme on ilman muuta samaa mieltä esittelijän tekemistä ehdotuksista. Olisi hyvä, jos varoja tulisi enemmän, mutta ennen kaikkea on tärkeää, että varat käytettäisiin tasapainoisemmalla tavalla. Arvoisa komissaari, olen järkyttynyt jouduttuani kuulemaan, että Ranskassa pidettyihin jalkapallon maailmanmestaruuskisoihin liittyvään vapaaehtoistyöhön oli annettu niin paljon rahaa. Ihmettelen vain, onko tämä tällaisten varojen oikeaa käyttöä ja täytyykö vapaaehtoistyöhön kuulua tällainen PR-toiminta, jota tekee voittoa tavoitteleva järjestö.
Haluan painottaa nuoriso-ohjelmien tärkeyttä Euroopan kansalaisuuden kehittymisen kannalta. Suurin osa meistä on kasvanut Eurooppa-myönteisyyden ilmapiirissä. Näin ei välttämättä ole nykyajan nuorten tapauksessa. Meidän täytyy osata herättää nuorten kiinnostus Eurooppaan uudella tavalla. Kiinnostus herätetään uudella tavalla siten, että nuoret saavat yhteyksiä muihin eurooppalaisiin nuoriin yli kansallisuus-, kieli- ja kulttuurirajojen. Tämän vuoksi on tärkeää, että kuntia ja järjestöjä, jotka voivat tehdä kanssamme yhteistyötä, rohkaistaan ponnistelemaan lisää. Meidän täytyy myös kiinnittää huomiota nuoriin, jotka eivät ole mukana järjestötoiminnassa ja joihin on myös vaikea saada yhteyttä kuntien ja järjestöjen kautta.
Ymmärrän sen, että monet kollegat vetoavat täällä ammattikoulutuksen puolesta. Voin ymmärtää sen oikein hyvin. Vaihdoista saaduista kokemuksista käy kuitenkin ilmi, että ammattikoulutuksessa olevilla nuorilla on paljon enemmän ongelmia vaihdoissa kuin yliopisto-opiskelijoilla yksinomaan siitä syystä, että kieliongelmat ovat yliopisto-opiskelijoiden vaihdoissa paljon pienempiä kuin ammattikoulutuksessa olevien vaihdoissa. Tämän vuoksi pyydän esittelijän lailla laajaa nuoriso-ohjelmaa, jossa otetaan huomioon yleiset kulttuurin ulottuvuudet, niin että saadaan luotua hyvä pohja Euroopan kansalaisuudelle ja innostukselle Euroopan asioihin.

Seillier
Arvoisa puhemies, kukapa ei olisi tyytyväinen siihen, miten komissio on uusissa ehdotuksissaan ponnistellut ohjelmien päällekkäisyyden välttämiseksi, niiden välisen johdonmukaisuuden parantamiseksi, tarkempien tavoitteiden lisäämiseksi ja käytännön toiminnan mahdollisimman läheltä tapahtuvan arvioinnin parantamiseksi, samoin kuin ponnisteluihin toissijaisuusperiaatteen kunnioittamiseksi, siis siihen, että yhteisön toimia ehdotetaan toteutettaviksi ainoastaan niissä asioissa, joissa voidaan saavuttaa todellista lisäarvoa jäsenvaltioiden omiin toimiin verrattuna.
Olen omalta osaltani tyytyväinen myös siihen, että Leonardo- tai Sokrates-ohjelmia laajennetaan koskemaan nuorten lisäksi myös aikuisia. Nuorten ja aikuisten välinen erottaminen on nimittäin ensinnäkin mielivaltaista, ja toisaalta tiedämme, että elinikäinen oppiminen on erittäin tärkeää. Nuoriso-ohjelman osalta myönnän, että jakoa - tiedän, että monet kollegat arvostelivat voimakkaasti tätä jakoa - sen välillä, mikä kuuluu eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun ja mikä taas Nuorten Eurooppa -ohjelman piiriin, ei ole kovin helppo tehdä, sillä kummankin ohjelman puolesta voidaan esittää väitteitä. Onko nuorten lyhytaikainen oleskelu vieraassa maassa edullista, vaikka niiden nuorten määrä, jotka lähtevät ulkomaille lyhyeksi aikaa, on paljon suurempi ja vaikka heidän kokemuksensa jäävät pintapuolisemmiksi kuin pitemmäksi aikaa lähtevien? Tätä voidaan tietenkin pohtia. Paljon pitempiaikainen oleskelu - ja pitempiaikainen kokemus - jonka vapaaehtoispalvelu mahdollistaisi, maksaa enemmän, mutta vaikutuskin on toisaalta perinpohjaisempi, ja oleskelun kestoon on siksi vaikea ottaa kantaa; uskon, että ohjelmien tasapainottaminen on kuitenkin toivottavaa.
Mutta näiden lähes sivuseikkoja koskevien kysymysten - aioin melkein sanoa humpuukikysymysten - ohella pohdin pääasiassa näiden ohjelmien filosofiaa. Vaikka meillä onkin, hyvät kollegat, joskus hyvin erilaisia käsityksiä siitä, millaista Euroopan rakentamisen ja maidemme välisen yhteisen eurooppalaisen seikkailun on oltava, ja omassa ryhmässäni se tiedetään paremmin kuin missään muualla, meidän on kuitenkin pohdittava enemmän yhdessä, jotta pääsisimme yhteisymmärrykseen voidaksemme parantaa nuorten hyväksi laadittujen ohjelmien filosofiaa.
Mitä itseeni tulee, ette ylläty siitä, että arvostelen ilmaisua, jonka mukaan Euroopan kansalaisuutta on kannustettava, ilmaisua, joka kuuluu kaikkialla mutta jota ei koskaan määritellä. Olen sitä vastoin vakuuttunut siitä, että eurooppalaisessa kulttuurissa on korostettava yleissivistystä, joka on välttämätön teknisen ja ammatillisen koulutuksen perustana ja kanssakäymisemme hedelmällisyyden perustana, ja olen toiminut aktiivisesti tämän asian puolesta jo 18-vuotiaasta lähtien, sillä tulin silloin ensimmäistä kertaa Brysseliin ja Strasbourgiin, koska olin vastuussa koulussani ilmestyneen lehden toimittamisesta ja koska meillä oli tästä asiasta eurooppalainen kokous. Tämä asia näyttäisi minusta olevan välttämätön näiden nuorten hyväksi laadittujen ohjelmien todelliseksi parantamiseksi.

Evans
Arvoisa puhemies, aloituspuheenvuorossaan rouva Pack sanoi, että meidän ei pitäisi vain yrittää yhdistää valtioita vaan ihmisiä. Tämä on ratkaisevan tärkeää Euroopan unionin laajentuessa. Me tarvitsemme nyt konkreettisia toimia emmekä vain kauniita puheita. Muut ovat puhuneet tämän ohjelman talousarviosta, ja minäkin haluaisin sanoa siitä yhden asian. Jos me käyttäisimme yhtä paljon rahaa oppilaista ja opettajista huolehtimiseen kuin me käytämme varakkaista maanviljelijöistä huolehtimiseen, käyttäisimme Euroopan varoja paremmin. Toivon, että tällaista kehitystä tapahtuu tulevaisuudessa.
Haluan ottaa esille kolme seikkaa. Ensimmäinen seikka koskee tutkintojen tunnustamista. Meillä on vielä paljon tekemistä, että voimme varmistaa, että Euroopan koulut, korkeakoulut ja koulutuslaitokset noudattavat sääntöjämme ja pitävät kiinni asettamistamme tavoitteista. Liian monet niistä eivät ole tällä hetkellä valmiita tunnustamaan muista maista saapuvien kollegoiden kykyjä samanarvoisiksi kuin heidän omasta maastaan olevien kollegoiden. Se on askel huonoon suuntaan.
Toiseksi kielten opiskelu on ehdottoman tärkeää Euroopan kansalaisille. On tärkeää, että tunnustamme vieraiden kielten ja varsinkin vähemmistökielten olemassaolon. Tämä on yhä tärkeämpää, kun kuljemme kohti Euroopan unionin laajentumista. Meidän on esimerkiksi hyväksyttävä hakijavaltioiden oikeus käyttää omaa kieltään. Meidän pitäisi kannustaa länsieurooppalaisia oppilaita opiskelemaan puolaa tai tsekkiä yhtä suuressa määrin kuin kannustamme näiden maiden nuoria opiskelemaan englantia tai saksaa.
Lopuksi meidän on varmistettava, että Sokrates-ohjelman ja muiden ohjelmien varat eivät päädy epäsuhtaisesti niiden taskuihin ja talousarvioihin, joilla jo on rahaa. Meidän on varmistettava, että Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa - ohjelmien varat suunnataan köyhille opiskelijoille, etnisiin vähemmistöihin kuuluville opiskelijoille ja vähäosaisille. Tällä hetkellä byrokraattisuus ja valintamenettelyt aiheuttavat sen, että rahat päätyvät epäsuhtaisesti keskiluokkaisille ja varakkaille alueille.
Suhtaudun erittäin myönteisesti näihin projekteihin ja toivon todella, että komissio tekee vielä lisää työtä varmistaakseen sen, että opetukseen tarkoitetuista euroista on hyötyä yhä useammalle eurooppalaiselle.

Günther
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, nuoriso-ohjelmat, joista keskustelemme, ovat oikeastaan jo kauan kuuluneet Euroopan unionin suosikkeihin, ja luultavasti ne pysyvätkin sellaisina vielä jonkin aikaa. Kansalaistemme hillittömästä matkustushalusta huolimatta yhä useammat nuoret pitävät kuitenkin parempana oppia tuntemaan muita maita nimenomaan käytännön hankkeiden yhteydessä tai suorittamalla koulutusjaksoja muissa maissa. Vaikka lähestymistapamme on tämä, haluaisin kuitenkin taittaa peistä myös niiden puolesta, jotka eivät ehkä kuulu kollega Evansin juuri kuvailemiin ihmisiin, sillä meille on tärkeää, että pystymme tulevaisuudessa johtamaan eurooppalaisen laajakatseisuuden avulla, jolloin pystytään ottamaan vastuuta myös muista. Minun mielestäni kielellisten edellytysten pitäisi olla kuitenkin kaikkein tärkeimpiä.
Jäsenvaltioiden osallistuminen jää mielestäni nykyisessä ehdotuksessa kenties hieman liian vähälle. Sitä käsitellään johdanto-osan 13 a kappaleessa. Meidän on edelleen vaadittava jäsenvaltioiden osavastuuta, sillä silloin meidän on kenties myös helpompi saada läpi vaatimus taloudellisesta kehyksestä. Tämän myönteisen kuvan lisäksi, joka meillä on ohjelmien kehittymisestä, nimenomaan tämä toinen kohta, määrärahat, on erityisen tärkeä, sillä kun lasketaan, kuten kollega Pack puheenvuorossaan viittasi, yhtä nuorta kohti laskettu määräraha, näissä ohjelmissa päästään ehkä 3 euroon nuorta kohti. Muille alueille annetaan siihen verrattuna - en halua nyt kollegan tavoin ehdottomasti ottaa esimerkiksi maatalouden alueita, esimerkiksi käy myös Meda-ohjelma tai muut - erittäin paljon suurempia määrärahoja kuin tälle.
Parlamentaarisen sekavaliokunnan Maltan valtuuskunnan varapuheenjohtajana haluaisin kuitenkin ilmaista ihmetykseni siitä, että ei ole esitetty minkäänlaisia pohdiskeluja sen osalta, että Malta otettaisiin voimakkaammin mukaan näihin ohjelmiin. Maltalla yliopisto valmistautuu siihen, nuoret odottavat sitä, eikä sitä voi oikeastaan rangaista teoista, joita teki kaksi vuotta hallinnut hallitus, joka keskeytti ohjelmat aikoinaan.

Kerr
Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti Leonardo II -ohjelmaan ja erityisesti rouva Waddingtonin tänä aamuna esittelemään mietintöön, joka on erinomainen, kuten tavallisestikin. Minun on sanottava, että rouva Waddington on yksi niistä harvinaisista jäsenistä, jotka todella itse kirjoittavat useimmat mietintönsä ja laativat itse omat tarkistuksensa, toisin kuin monet muut jäsenet, minä itse mukaan luettuna. Siksi hän on arvostettu asiantuntija tällä alalla. On erittäin valitettavaa, että hän on joutunut siihen tilanteeseen, että hän ei ehkä palaa tähän parlamenttiin ensi vuonna. Uusi työväenpuolue ei selvästikään kunnioita häntä yhtä paljon kuin tämän parlamentin jäsenet. Olin muuten kiinnostunut huomatessani, että Ison-Britannian parlamentin ylähuone saattaa olla muuttamassa järjestelmää.
Leonardo II -ohjelma on erittäin tärkeä eikä vähiten siksi, että sen pitäisi olla Euroopan unionin keskeinen strategia taistelussa työttömyyttä vastaan ja opetuksen ja koulutuksen puolesta. Erityisesti ammatillisen koulutuksen, jolla Euroopan työvoimasta saadaan tehokkaampaa ja paremmin työllistyvää, pitäisi olla nyt Euroopan unionin keskeinen strategia. Tämä pitää vielä paremmin paikkansa nyt, kun sosialistien ja vihreiden saama hieno voitto Saksassa on saanut Euroopan liikahtamaan vasemmalle ja jättänyt herra Blairin viimeiseksi taantumukselliseksi voimaksi Euroopan oikeistossa.
Häirintää! Arvoisa puhemies, pitäkää kurissa nämä jäsenet, jotka häiritsevät minua.
Leonardon toimenpiteet ovat erittäin tärkeitä. Kuitenkin Leonardo I -ohjelmaan liittyvästä valvonnasta ja arvioinnista aiheutui vakavia ongelmia, ja toivon, että komissaari Cresson vastaa hänelle esitettyihin kysymyksiin. Hän ei ole vielä tehnyt niin. Toivon myös, että puheenjohtaja Santer vastaa hänelle esitettyihin kysymyksiin ja suhtautuu vakavasti esitettyihin tärkeisiin, Leonardo I -ohjelman hallintoon ja talousarvioon liittyviin kysymyksiin sekä varmistaa, että Leonardo II on edeltäjäänsä paremmin hoidettu ohjelma.

Raschhofer
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista käyty yhteinen keskustelu tarjoaa tilaisuuden tehdä erittäin havainnollisen yhteenvedon ja ennen kaikkea vertailla tähänastisia saavutuksia. Yhteenvedon myönteiselle puolelle pitää sijoittaa Sokrates-ohjelma yleissivistävine aikaansaannoksineen. 500 000 opiskelijaa, 30 000 kielten opettajaa ja lukuisat nuoret, jotka ovat onnistuneesti käyttäneet hyödykseen tätä ohjelmaa, synnyttävät selvästi myönteisen kuvan. Kun otetaan huomioon tämä erinomainen arvio, on vain johdonmukaista, että rahoituksen jatkaminen on oikeutettua. Kielteiseltä puolelta, ja sanon tämän aivan tietoisesti, löytyvät Leonardo-ohjelmaan kuuluvat ammatilliseen koulutukseen liittyvät toimet. Sanon kielteiseltä, en kuitenkaan siksi, koska pidän Leonardoa periaatteellisesti huonona tai lähestymistavaltaan ja ajatukseltaan vääränä, vaan koska käytäntö osoittaa, että hallinnossa esiintyy monimutkaisia vaikeuksia.
Siihen kysymykseen, miksi arvioin ohjelmia eri tavalla, vastaus on aivan yksinkertainen: kun on kyse ammatillisesta koulutuksesta, siis käytännöstä, käytännölle vieraat ohjelmat törmäävät nopeasti rajoihinsa, ja ohjelmiin osallistuvat ihmiset havaitsevat saavutettavissa olevan lisäarvon, kun he voivat tuoda niihin käytäntönsä ja kokemuksensa mukanaan. Olen sitä mieltä, että nämä ovat korjauksia, joita tarvitaan tulevaisuuden varalta.

Hawlicek
Arvoisa puhemies, koulutusohjelmien merkityksestä sanottiin jo monia tärkeitä ja oikeita asioita. Haluaisin korostaa ennen kaikkea sitä, että on oleellista ylipäänsä helpottaa ja laajentaa pääsyä koulutusohjelmiin, ennen kaikkea Itä- ja Keski-Euroopan maiden nuorten osalta mutta myös sosiaalisesti heikossa asemassa ja vailla koulutusta olevien henkilöiden osalta. Koulutus- ja nuoriso-ohjelmat tuottavat selvää eurooppalaista lisäarvoa, moninkertaisen hyödyn. Samanaikaisesti ne valmistavat nuoria liikkuvuuteen ja tiedon Eurooppaan. Leonardo da Vinci -ohjelma mahdollistaa eurooppalaisen ammatillisen tiedon kehittymisen ammatillisen koulutuksen yhteydessä ja liikkuvuuden lisääntyessä. Sokrates-ohjelmaa, joka on mahdollistanut eurooppalaisen yhteistyön erittäin menestyksellisen ensimmäisen vaiheen korkeakoulutuksen, kouluopetuksen ja kielten opetuksen aloilla, laajennetaan nyt aikuisopetukseen ja henkilöihin, joilla ei ole tutkintoa.
Lisäksi on erittäin tärkeää, että saamme yleistä perustietoa Euroopan kaikista nuorista. Sen vuoksi pidän tärkeimpänä edelläni puhuneiden - ennen kaikkea kollega Packin tavoin - kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan vaatimusta Sokrates-ohjelman määrärahojen lisäämisestä 1, 4 miljardista ecusta 2 miljardiin ecuun. Yhtä tärkeää on Nuoriso-ohjelman varojen korottaminen 600 miljoonasta 800 miljoonaan ecuun, jos todella halutaan, kuten komissio toivoo, kaksinkertaistaa ohjelmalla tavoitettavien nuorten määrä. Se on ehdottoman välttämätöntä rakenteiden yksinkertaistamisen ja viestinnän parantamisen kannalta. Kiitän kollegoitani, ennen kaikkea kollegoita Waddington ja Pack, siitä, että he ovat laatineet lausunnot niin nopeasti, niin että ensimmäinen yhteinen kanta voidaan muotoilla kenties jo Itävallan puheenjohtajakauden aikana.
Minua ilahdutti Badenin epävirallisessa ministerikokouksessa se, että varojen lisäämisestä vallitsi jo laaja yksimielisyys, samoin kuin vallitsi yksimielisyys siitä, että koulutusalan ohjelmia toteutettaessa on vähennettävä byrokratiaa, toimittava avoimemmin ja hajautetummin, niin että parlamentin, neuvoston ja komission yhteistyö - kuten toivon - hyödyttäisi koulutusta Euroopassa.

Baldi
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, esitän rouva Packille samat onnittelut, jotka hän sai vuosi sitten parlamentissa. Tässä yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toisessa vaiheessa pyritään ratkaisemaan kaksi suurinta estettä, jotka havaittiin ensimmäisessä vaiheessa: puutteellinen rahoitus sekä koordinointi- ja tiedonsaantivaikeudet jäsenvaltioiden, komission ja kansalaisten välillä. Siksi on tärkeää nostaa vuosiksi 2000-2004 varattu rahoitus 2 miljardiin euroon ja samalla yksinkertaistaa sekä hallintoa että ehdotusten esittämistä koskevia menettelyjä. On ratkaisevan tärkeää pyrkiä ohjelman tavoitteeseen edistää koulutuksen laatua kannustamalla yhteistyötä, parantamalla liikkuvuutta ja kehittämällä eurooppalaista ulottuvuutta kaikilla koulutuksen aloilla.
Sokrates-ohjelma on kulmakivi politiikassa, jolla Euroopan unionia pyritään tuomaan lähemmäs kansalaisia, ja sillä on ratkaiseva osa eurooppalaisen koulutusjärjestelmän asteittaisessa rakentamisessa. Lisäksi tiedon- ja kokemustenvaihto koulutusta koskevista yhteisistä ongelmista on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan taata eri toimissa kaavaillut yhteistyötoimet. Tässä yhteydessä on mainittava erityisesti Ortelius, unionin viidentoista jäsenvaltion tietokanta, joka koskee korkeampaa koulutusta ja jollaista PO XXII ja ministerineuvosto ovat halunneet jo vuodesta 1993, koska se on ainoa tietokanta maailmassa, jossa on mahdollista yhdellä ainoalla haulla ja ristihaulla saada kootut tiedot eri koulutusjärjestelmistä ja joka siis kokoaa yhteen verkossa hajallaan olevat tiedot.
Lopuksi kiitän herra De Coenea, joka halusi korostaa tarvetta luoda parempi tasapaino Euroopan vapaaehtoistyön ja muiden toimien välille koordinoimalla ja integroimalla niitä ja poistamalla niille tyypillistä hajanaisuutta. Nuoriso-ohjelmalla, johon sisältyvät " Nuorten Eurooppa" ja " Euroopan vapaaehtoistyö" , voi olla ratkaiseva rooli ratkaistaessa ongelmia, jotka liittyvät individualismiin, nationalismiin, turvattomuuteen ja tulevaisuutta koskevaan epäluottamukseen.

Vecchi
Arvoisa puhemies, koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa koskevan kolmen yhteisön toimintaohjelman uusi vaihe antaa meille Euroopan tasolla hyvän tilaisuuden investoida inhimillisten resurssien ja erityisesti nuorten ikäluokkien kehitykseen. Tiedämme hyvin, että näillä toimintaohjelmilla ei pidä korvata tiettyjä kansallisia politiikkoja, joita on pikemminkin vahvistettava, mutta niistä on tultava merkittävä viitekehys sekä inhimillisiä resursseja koskevien rajat ylittävien toimien kehitykselle että varsinkin jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä koskevien uudistusprosessien jatkolle.
Mitä tulee Nuoriso-ohjelmaan, komission ehdotuksessa, siinä muodossa kuin se on parlamentin tarkistamana, ennakoidaan sekä yksittäisille nuorille että nuorten yhteisöille tarjottavien mahdollisuuksien kehittyvän merkittävästi. Rajat ylittävät vaihdot, epämuodollinen koulutus, vapaaehtoistyö ja nuorten luovuuden tukeminen ovat keskeisiä tekijöitä ohjelmassa, joka voi todellakin tarjota merkittävän kasvumahdollisuuden niin yksittäisille nuorille kuin maanosamme nuorille ikäluokille yleensä.
Erityisesti Euroopan vapaaehtoistyöstä, josta on jo saatu myönteisiä kokemuksia viime vuosina, on tulossa yksi kulmakivi yhteisön politiikoille, jotka koskevat Euroopan kansalaisuuden kehittämistä ja epämuodollisen koulutuksen vakiinnuttamista. Pyydämme kuitenkin yleisesti, että näille kolmelle ohjelmalle myönnettäisiin riittävä rahoitus, jotta käytettävissämme olevat välineet vastaisivat tarpeita. Parlamentti tekee myös oikein korostaessaan tarvetta yksinkertaistaa ohjelmien hallintoa ja vähentää siihen liittyvää byrokratiaa, jotta ohjelmiin pääsy voitaisiin taata kaikille, niin nuorille kuin yhdistyksille ja koulutus-ja ammattikoulutuslaitoksillekin. Vain panostamalla nuorten energiaan ja älykkyyteen sekä koulutus- ja ammattikoulutusalaan voimme siis luoda tasa-arvoisen, demokraattisen ja tehokkaan Euroopan, jonka puolesta kannattaa työskennellä.

Matikainen-Kallström
Arvoisa puhemies, nuorten opiskelijoiden ja tutkijoiden vaihto-ohjelmat Euroopan unionissa ovat yksi tärkeimmistä suoraan kansalaisille suuntautuvista ja vapaata liikkuvuutta edistävistä yhteisön politiikoista. Vaihto-ohjelmien merkitystä ei voi aliarvioida esimerkiksi unionin laajentumisprosessin tai tutkintojen vastaavuustavoitteiden suhteen. Pidän tärkeänä, että unionin vaihto-ohjelmien rahoitus saadaan nostettua nykyistä korkeammalle tasolle. On positiivista, että komission tiedonannossa tietojen ja taitojen Euroopasta tunnustetaan rahoituksen lisäämisen tarve. Varsinkin Itä-Euroopan maiden osallistuminen vaihto-ohjelmiin luo erityisiä paineita rahoituskehykselle. Vaarana on, että nykyunionin kansalaiset joutuvat tyytymään nykyistä paljon pienempään rahoitusosuuteen EU: n hakijamaiden vieressä leijonanosuuden.
On ensiarvoisen tärkeää, että nuorten osallistuminen ohjelmien valmisteluun saadaan turvattua. Komission tuleekin pitää huolta siitä, että ohjelmiin osallistuvien ääni kuuluu niissä työryhmissä, joissa päätetään ohjelmien sisältöön ja muotoon liittyvistä kysymyksistä. Näin voidaan varmistaa, että ohjelmat säilyttävät suosionsa myös tulevaisuudessa. Lopuksi kiitokset mietintöjen esittelijöille ansiokkaasta työstä.

Morgan
Arvoisa puhemies, tämä on ensimmäinen kerta, kun nämä kolme ohjelmaa yhdistetään tällä tavoin ja luodaan siten tiedon Eurooppa. Tämä yhdistäminen on toivoakseni merkittävä asia siksi, että sen avulla saadaan joustavuutta Nuorten Eurooppa-, Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien välille. Yksi aiemmista ongelmistamme on ollut joustavuuden puute. Olemme yrittäneet lisätä joustovaran mahdollisuutta näiden ohjelmien välille luomalla talousarvioon kohdan, jonka avulla meidän pitäisi pystyä luomaan parempia linkkejä.
Nämä kolme ohjelmaa ovat Euroopan unionin menestyksekkäimmät ohjelmat, mutta on tärkeää analysoida, kenelle ne ovat olleet menestyksekkäitä, ketkä ovat osallistuneet näihin ohjelmiin. Haluaisin keskittyä erityisesti yhteen ohjelmaan ja erityisesti sen ohjelman yhteen puoleen: Sokrates-ohjelmaan kuuluvaan Erasmus-ohjelmaan. Tämä ohjelma liittyy opiskelijavaihtoon. Unioni on auttanut tuhansia nuoria ihmisiä saamaan kokemusta ulkomailla opiskelusta. Alun perin ennustettiin, että käytettävissä olisi noin 5 000 ecua henkeä kohti. Totuus on, että käytettävissä on ollut vain 70 ecua. Se on vitsi, kukaan ei voi tulla toimeen sillä rahalla. Niinpä vanhempien on täytynyt osallistua kustannuksiin, ja olemme tahtomattamme luoneet elitistisen ohjelman. Tärkein tarkistus Sokratesta käsittelevään mietintöön on se, jossa korostetaan sitä, että meidän on valittava opiskelijat ansioiden lisäksi myös taloudellisten tarpeiden perusteella. Me emme halua, että vain rikkaiden perheiden lapsilla on mahdollisuus osallistua tähän ohjelmaan.
Tämä ei tarkoita sitä, että muut eivät voisi osallistua. Me toivomme, että jopa 10 % EU: n opiskelijoista osallistuu ja voi siten saavuttaa etua olemalla osana tätä ohjelmaa. Rahat pitäisi kuitenkin suunnata niille, jotka niitä tarvitsevat. Se on pääasia. Aiomme taistella saadaksemme 2 miljardia ecua ja se taistelu alkaa nyt.

Gröner
Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, nuoret kysyivät minulta tällä viikolla parlamentissa " Mistä löydätte Euroopan hengen?" . Uusien koulutusalan ja Nuoriso-ohjelmien avulla vastaamme siihen, sanoin heille, ja Sokrates-, Leonardo- ja Nuoriso-ohjelman vapaaehtoistyön avulla annamme erittäin tärkeän panoksen eurooppalaisen hengen synnyttämiseen. Niillä pitää olla hyvä yhteys rakennerahastoihin, Hughes-Startiin, ja meidän tavoitteenamme on nuorison liittäminen eurooppalaiseen yhteiskuntaan, luvattoman korkean nuorisotyöttömyyden vastainen kamppailu, kulttuurinen yhteisymmärrys unionissa, suvaitsevaisuuteen ja yhteisvastuuseen kasvattaminen, tyttöjen ja poikien välinen tasa-arvoisuus ja rasismin ja ulkomaalaisvihamielisyyden torjuminen. Ne ovat tavoitteitamme. Euroopan nuoriso on saatava kuntoon. Pääoma, jonka heihin sijoitamme, on tulevaan menestykseemme eniten vaikuttavana tekijänä parasta mahdollista pääomaa, paras mahdollinen taloudellinen sijoitus tulevaisuuteen. Sen vuoksi on väärin ajatella, että meidän pitää antaa lisää rahaa kulttuuri- ja koulutusalan ohjelmille. Niin kauan kuin unionin oliivinviljely on meille tärkeämpää kuin nuoriso, olemme väärällä tiellä. Ajatteluprosessin ja muutoksen on lähdettävä siitä.

Perry
Arvoisa puhemies, jotta Eurooppa voisi vastata nuorten ihmisten tarpeisiin, sen on oltava tietoinen siitä, mitä nuo tarpeet ovat. Nuori brittiläinen opiskelija toi ne minulle julki sanoessaan, että me olemme kaikki kuulleet kolmesta tärkeästä asiasta: koulutuksesta, koulutuksesta ja koulutuksesta. Minä kuitenkin luulen, että nuoret haluavat neljää tärkeää asiaa: koulutusta, työllisyyttä, ympäristöystävällisyyttä ja yhtenäistä Eurooppaa. Mielestäni hän on täysin oikeassa. Ensimmäiset kolme näistä neljästä asiasta lienevät itsestään selviä. Neljäs asia eli yhtenäinen Eurooppa saattaa joskus omassa maassani vaikuttaa hieman epätodennäköisemmältä vaihtoehdolta. Väittäisin, että pääsyy siihen, miksi yhtenäinen Eurooppa on tärkeä nuorille, on juuri se, että sillä on tärkeä rooli kolmen ensimmäisen asian varmistamisessa ja yhtenäismarkkinoiden luomisessa.
Yksin Yhdistyneessä kuningaskunnassa noin 200 000 nuorta hyötyy EU: n aloitteista suoraan viiden seuraavan vuoden aikana. Silti paikkojen kysyntä ylittää vankasti tarjonnan. Muiden järjestöjen pitäisi jäsenvaltioissa jatkaa EU: n viitoittamaa tietä. Haluaisin viitata Trident Transnational -hyväntekeväisyysjärjestöön, jonka johtokuntaan kuulun. Se järjestää työpaikkoja ja ammatillista koulutusta 150 000 opiskelijalle joka vuosi. Se on vain kolmasosa niistä noin puolesta miljoonasta ihmisestä, jotka tulevat Yhdistyneeseen kuningaskuntaan työhön sijoittumisjärjestelyjen kautta tai lähtevät Yhdistyneestä kuningaskunnasta muualle. Meidän EU: ssa ei todellakaan pidä ajatella, että kaikki tämä olisi tehtävä itse, vaan olisi kannustettava ja autettava muita työskentelemään sen eteen, mihin me uskomme.
Jos haluamme, että yhtenäismarkkinat ovat todella toimivat ja että oikeudella työskennellä eri puolilla Eurooppaa on merkitystä, muualla Euroopassa tapahtuvan opiskelu- tai työskentelyjakson pitäisi tarjota vieraan maan tapojen kokemisen lisäksi myös konkreettinen pätevyys.

De Esteban Martin
Arvoisa puhemies, minäkin haluan onnitella kolmea esittelijää näistä mietinnöistä, joista keskustelemme parlamentissa tänään. Mielestäni meidän on oltava parlamentissa tietoisia siitä, että nuoriso on, ja sen pitääkin olla Euroopan tärkeimpiin kuuluvia tavoitteita, sillä se edustaa unionimme nykyisyyttä ja tulevaisuutta.
Kyseessä ovat nyt - ja siihen meidän on oltava tyytyväisiä - ehdotukset, jotka merkitsevät todellista kehitystä yhteisön ohjelmissa yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja nuorisotoiminnan aloilla kaudella 2000-2004. Kun otetaan huomioon, että meille on kertynyt kokemusta näiltä aloilta jo pitkältä ajalta, olisi meidän mielestäni hyödynnettävä tätä uutta Nuoriso-toimintaohjelmaa lähtökohtana ja uudistuksena. Olemme kulttuuriasioita käsittelevässä valiokunnassa yrittäneet laatia mietinnön kokoamalla nuorten huolenaiheita ja vastaamalla heidän pyyntöihinsä. Olemme ennen kaikkea pyrkineet antamaan heille mahdollisuuden matkustaa ja oppia muiden puhumia kieliä ja laajentaa ajatusmaailmaansa, korostaen erityisesti uusien teknologioiden merkitystä.
Euroopan rakentamiseen osallistuminen merkitsee ennen kaikkea sitä, että hankitaan tietoa, jotta myöhemmin voidaan ryhtyä töihin ja pystytään hyödyntämään uusia mahdollisuuksia. Tämä on se, mihin uudella Nuoriso-toimintaohjelmalla pyritään.
Arvoisat jäsenet, minun mielestäni tämä uusi Nuoriso-toimintaohjelma on entistä avoimempi kaikille Euroopan nuorille. Se antaa kaikille Euroopan nuorille, olivatpa he peräisin mistä tahansa, mahdollisuuden kokoontua yhteen ja arvostaa toisiaan kulttuuri-, kieli- ja yhteiskunnallisia eroja kunnioittaen, ja lyhyesti sanoen sillä tuetaan jotain sellaista, mihin me Euroopan unionissa pyrimme: Euroopan nuorten keskinäisen suvaitsevaisuuden edistämistä. Ohjelman soveltaminen antaa nuorille mahdollisuuden päästä mukaan yhdistyselämään ja kehittää aloitehenkisyyttään, mikä on varmasti arvokasta kokemusta oppimisesta sitä tulevaisuuden talousmaailmaa ajatellen, jossa heidän on löydettävä paikkansa. Tätä ohjelman nuorisollemme tarjoamaa mahdollisuutta parlamentin on tuettava määrätyillä tavoitteillaan: kehittämällä solidaarisuutta sekä takaamalla Euroopan kansalaisuuden täydelliset hyödyntämismahdollisuudet että vahvistamalla niitä. Ohjelma antaa nuorille myös mahdollisuuden omaksua arvoja, jotka määrittävät tunnetta yhteiseen sosiaaliseen ja kulttuurialueeseen kuulumisesta.
Ehdotukseen sisältyvä talousarvioesitys näiden ohjelmien osalta on muiden syiden ohella tulosta parlamentin kannasta, ja tämän ansiosta olemme saaneet aikaan sen, että aikaisempiin vuosiin verrattuna kaksinkertainen määrä nuoria voi hyötyä tämän ohjelman sisältämistä toimista, toisin sanoen noin 130 000 nuorta.
Olemme yrittäneet päästä kulttuurivaliokunnassa tasapainoiseen talousarvioon ohjelmaan sisältyvien erilaisten toimien välillä ottamalla huomioon tehdyt kyselyt, hallintorakenteet ja ne nuorisojärjestöt, jotka ovat esittäneet meille todellisia tarpeitaan, ja näin siis esitämme talousarviota koskevan tarkistuksen, jonka uskomme olevan lähempänä todellisuutta.
Kaiken tämän perusteella olen sitä mieltä, että kaikkien poliittisten ryhmien hyvän työskentelyn ja esittelijän asiaan paneutumisen ansiosta olemme onnistuneet esittämään komission tekstiin myönteisiä tarkistuksia, ja sen vuoksi me kansanpuolueessa pyydämme, että tätä ohjelmaa kannatetaan.

Cresson
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä Euroopan parlamentin istuntojakso merkitsee erittäin tärkeää vaihetta annettaessa päätökset uuden sukupolven toimintaohjelmiksi kasvatuksen, koulutuksen ja nuorisoasioiden alalla. Haluan ensimmäiseksi onnitella ja kiittää parlamentin esittelijöitä, rouva Packia Sokrates-ohjelman, rouva Waddingtonia Leonardo da Vinci -ohjelman ja herra De Coenea Nuoriso-ohjelman osalta, heidän sitoutumisestaan työhön ja heidän työnsä laadusta, jotka ovat johtaneet keskustelun eteenpäin viemiseen parlamentissa ja heidän mietintöjensä esittelemiseen tässä täysistunnossa. Haluan myös kiittää valiokuntien lausuntojen valmistelijoita, etenkin rouva Guinebertièreä, rouva Boogerd-Quaakia, herra Virrankoskea sekä herra Papakyriazisia ja herra Christodoulouta. Heidän ponnistelujensa ansiosta te voitte lausua kantanne tämän saman istuntojakson aikana mietinnöistä, jotka koskevat näitä kolmea ohjelmaa. Tämä aikataulujen yhtenäisyys on mielestäni erittäin tärkeää. Se vahvistaa tahtoani esitellä, näiden kolmen ehdotuksen kautta, integroitu lähestymistapa, joka myötävaikuttaa sellaisen tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen, joka on avoin kaikille kansalaisille ja etenkin nuorille.
Minun on myös korostettava puheenjohtajamaan erittäin myönteistä asennetta töiden eteenpäin viemisessä neuvostossa ja kolmen valmistelevan erityisryhmän ja parlamentin välisen yhteyden takaamisessa mahdollisimman hyvin. Olen sitä mieltä, että toimielinten välille syntynyt yhteistyö neuvottelun eteenpäin viemiseksi parhaissa mahdollisissa oloissa on esimerkillistä.
Komissio on tässä yhteydessä sitä mieltä, että suurin osa esitetyistä tarkistuksista on oikeansuuntaisia ja tekee yhteisön toimista tarkempia ja jopa vahvempia kasvatuksen, koulutuksen ja nuorisoasioiden alalla, ja ne voidaan siis hyväksyä. Hyväksymme näin ollen täysin tai osittain 33 tarkistusta Sokrates-ohjelman osalta, 42 tarkistusta Leonardo-ohjelman osalta ja 36 tarkistusta Nuoriso-ohjelman osalta. Haluaisin täsmentää muutamaa merkittävää kohtaa.
Ensinnäkin ohjelmien poliittisen näkyvyyden on mielestäni ilmettävä selkeinä ja ytimekkäinä tavoitteina. Olemme pyrkineet ehdotuksissamme keskittämään tavoitteet ja antamaan niille tarkan merkityksen. Haluan, että säilytämme jokaisessa ohjelmassa rajallisen määrän tavoitteita, jotka muodostavat sen viestin, jonka unioni välittää Euroopan kansalaisille toimintansa selittämiseksi. Ja hyväksyn tämänsuuntaiset tarkistukset.
Korostan tämän osalta niiden säännösten merkitystä, jotka ovat yhteisiä kaikille kolmelle ohjelmalle. Ne myötävaikuttavat tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen ja eurooppalaisen koulutusalueen kehittämiseen. Näiden kolmen ohjelman on myös määrä myötävaikuttaa niiden oikeudellisten tai hallinnollisten esteiden poistamiseen, jotka haittaavat nuorten tai koulutuksessa olevien henkilöiden kansainvälistä liikkuvuutta, ja hyväksyn tarkistukset, joissa vahvistetaan näitä säännöksiä.
Mielestäni on tärkeää vahvistaa näiden ohjelmien ja rakennerahastojen välistä täydentävyyttä, jotta näiden ohjelmien puitteissa, etenkin Sokrates-ohjelmassa ja Leonardo-ohjelmassa, saavutettuja tuloksia voitaisiin kehittää ja siirtää laajempaan mittakaavaan. Olen myös täysin samaa mieltä parlamentin kiinnostuksesta ja ehdotuksista ohjelmien arvioinnin parantamiseksi niin yhteisön tasolla toteutettujen toimien kuin senkin näkökulmasta, miten nämä toimet vaikuttavat kasvatus-ja koulutusjärjestelmien uudenaikaistamiseen.
Tarkistukset, joita emme voi hyväksyä, liittyvät pääasiassa institutionaalisiin syihin, eli esimerkiksi komitologiaa koskeviin sääntöihin, yhteisön toimielinten kuulemista koskeviin yksityiskohtaisiin sääntöihin, ulkopolitiikkaan tai talousarviota koskeviin sääntöihin.
Ohjelmien kestoksi komissio on ehdottanut aikaisemman kokemuksen perusteella viittä vuotta. Tavoitteena on löytää oikea tasapaino ohjelmien välttämättömän ajallisen vakauden välillä, jotta työtä voitaisiin helpottaa, ja sen välillä, että on varottava sitomasta yhteisön toimien tavoitteita ja yksityiskohtaisia sääntöjä liian pitkäksi ajaksi. Mielestäni viiden vuoden kestolla löydämme oikean tasapainon.
Panen tarkasti merkille parlamentin tuen näitä ohjelmia koskevien talousarviomäärärahojen lisäämiseksi. Viime vuosien kokemus osoittaa, että niin oppilaitokset kuin nuorisoasioiden parissa työskentelevät järjestötkin tai eurooppalaiset nuoret ja kansalaiset itse jättävät tosiaankin yhä enemmän hakemuksia näihin ohjelmiin, kuten monet teistä korostivat.
Parlamentti on tukenut hyvin peräänantamattomasti näitä ohjelmia joka vuosi talousarviosta äänestettäessä. Komission talousarvioehdotuksissa lisätään merkittävästi näiden ohjelmien rahoitusta sen esille tuomiseksi, että nämä ohjelmat ovat poliittisesti etusijalla, mutta ehdotuksissa otetaan kuitenkin huomioon rahoitusnäkymiin liittyvät rajoitukset, etenkin otsakkeen 3 osalta. Olen iloinen siitä, että komission ja parlamentin näkemykset lähestyvät toisiaan tässä halussa lisätä budjettivaroja kunnianhimoisten tavoitteiden tasolle. Toivon, että neuvotteluprosessin jatkuessa myös neuvosto voi ottaa tällaisen kannan.
Näitä kolmea ohjelmaa koskeneiden yleisten huomioiden lisäksi minun on esitettävä teille joitakin erityishuomioita. Hyväksymme Sokrates-ohjelman osalta useita tarkistuksia, joissa pyritään parantamaan komission ehdotusta, ja ne voidaan siis hyväksyä joko sellaisinaan tai niiden taustalla olevan ajatuksen osalta. Mainitsen teille aivan erityisesti ne tarkistukset, jotka liittyvät numeroin ilmaistuun tavoitteeseen, joka koskee tällä ohjelmalla tavoiteltavia kohderyhmiä, miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien sisällyttämistä kaikkiin pysyviin toimiin, myös aktiivisten toimenpiteiden avulla, etusijaa, joka on Erasmus-apurahoja jaettaessa myönnettävä niille opiskelijoille, joiden taloudellinen tilanne edellyttää erityistukea, sekä ECTS-järjestelmään liittyvien viittausten lisäämistä korkeakoulutuksen alalla.
Haluaisin sanoa muutaman sanan Erasmus-ohjelmasta ja täsmentää, kuten täällä sanottiin aikaisemmin, että tämä ohjelma ei ole mikään eliittiä suosiva ohjelma. Se heijastaa opiskelijaväestön todellisuutta jäsenvaltioissa. Komissio on aina korostanut, että jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä apurahoja heikoimmassa asemassa oleville opiskelijoille, ja tulokset käynnissä olevasta tutkimuksesta, joka käsittelee taloudellista ja sosiaalista tilannetta, välitetään parlamentille ensi helmikuussa.
Kannatan multimediaa koskevan viidennen toimen nimeämistä " Minervaksi" , jotta saisimme näin yhdelle koulutusohjelmalle naisen nimen.
En voi sitä vastoin hyväksyä joitakin tarkistuksia, jotka saattavat rajoittaa yhteisten toimien kehittämistä ohjelmien välillä ja yhteisön muiden toimien kanssa. Haluan korostaa näiden yhteisten toimien merkitystä; ne ovat uusia säännöksiä, joiden avulla näiden kolmen ohjelman varat ja tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen myötävaikuttavien muiden toimien varat voidaan yhdistää. Leonardo-ohjelman osalta olemme tyytyväisiä siihen, että siinä viitataan nimenomaisesti kansalaisjärjestöihin, jotta niiden osallistumista ohjelmaan voitaisiin helpottaa, mutta komitologiaan liittyvistä syistä niitä ei voida ottaa mukaan komissiota avustavan komitean työhön. Suostumme toisaalta vahvistamaan yleistä syrjimättömyysperiaatetta ohjelmaan osallistumisen osalta, mutta kohderyhmien asema ei saa heikentyä. Haluan myös korostaa, että komissio on esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia on edistettävä.
Kysymyksiin, joita herra Wolf ja herra Kerr esittivät Leonardo-ohjelman hallintaa koskevista tiedoista, vastaan seuraavasti: otin varainhoidon valvojaan yhteyttä tämän vuoden alussa ja keskeytin varmuuden vuoksi vuoden 1997 tarjouskilpailun perusteella valittuihin hankkeisiin liittyvät sopimuksentekotoimet hänen suorittamansa tarkastuksen tuloksien saamiseen asti. Varainhoidon valvoja totesi tarkastuksen suoritettuaan, ettei eturistiriitaa ollut ja että yksikköni saattoi tehdä rahoitussopimuksia kaikkien valittujen hankkeiden hyväksi. Varainhoidon valvoja antoi luvan myös vuonna 1995 valittujen hankkeiden uusimiselle kolmanneksi vuodeksi. Mitä ohjelman hallintaa koskevaan laajempaan tilintarkastukseen tulee, varainhoidon valvojan kertomus on vielä viimeistelyä vailla. Odotan, että saan tämän kertomuksen ennen kuin päätän niistä korjaavista toimista, jotka ovat ehkä tarpeen.
Nuoriso-ohjelman osalta komissio hyväksyy kaikki tarkistukset, joissa myötävaikutetaan todelliseen Euroopan kansalaisuuteen, demokratian ja suvaitsevuuden sekä Euroopan rakentamiseen liittyvän yhteenkuuluvuuden ihanteisiin, joita etenkin herra De Coene korosti. Komissio hyväksyy myös tarkistukset, joissa korostetaan sellaisen tiedon tärkeyttä - herra De Coene ja rouva De Esteban korostivat tätä - jonka avulla voidaan tavoittaa kaikki nuoret ja laajentaa ohjelmaan osallistumisen mahdollisuuksia. Komissio hyväksyy myös tarkistukset, joita rouva Guinebertière ehdotti ja jotka koskevat erityisponnisteluja, joita on tehtävä etenkin käyttämällä lisävaroja niiden nuorten mukaan saamiseksi, joilla on eniten vaikeuksia osallistua näihin ohjelmiin, ja jotka koskevat sellaisen rakenteen perustamista, jossa keskitytään nuoria koskevien hankkeiden arvon nostamiseen, nuorisoa koskevan tiedon ja aineiston hankkimiseen sekä vuoropuheluun kaikkien nuorten kanssa. Lisäksi Internetin käyttö, jota rouva Guinebertière ehdotti, on hyvä ajatus, jolla voidaan edistää nuorten osallistumismahdollisuuksia Nuoriso-ohjelmaan. Teemme näin sitä paitsi jo nyt Eurodesk-hankkeen välityksellä. Rouva Guinebertièren ehdotus vahvistaa tahtoamme kehittää näitä välineitä.
Haluan täsmentää rouva Maesille, että vapaaehtoispalvelulla on suuri suosio nuorten keskuudessa. Ne nuoret, jotka osallistuivat jalkapallon maailmanmestaruuskisojen järjestämiseen, kuuluivat yleensä epäedullisessa asemassa oleviin. He olivat innostuneita osallistumaan tähän ainutlaatuiseen kokemukseen, joka ajoittui aivan heidän Ranskassa oleskelunsa loppuun, oleskelun, joka oli siihenkin asti jo sujunut urheilun parissa toimivissa järjestöissä, jotka he olivat myös itse valinneet.
Komissio ei sitä vastoin voinut hyväksyä tarkistuksia, jotka koskevat ikäryhmien muuttamista ja joissa rajoitetaan nuorison myötävaikuttamista Euroopan rakentamiseen. Hyväksymme tarkemmin sanoen täysin tai osittain jotkin näistä tarkistuksista. Sokrates-ohjelman osalta hyväksymme tarkistukset 2-8, 10-13, 18, 20-23, 25, 27, 29-39, 41, 42, 44 ja 46; Leonardo-ohjelman osalta tarkistukset 1-5, 7 ja 8, 11-19, 22-24, 27, 29-35, 37 ja 38, 41 ja 42, 46 ja 47, 49-55, 57 ja 58; ja Nuoriso-ohjelman osalta tarkistukset 1-15, 17-19, 21 ja 22, 24, 26, 28-31, 34, 36, 39-42, 46, 49, 52, 57 ja 59. Näitä kolmea ohjelmaa koskevien parlamentin mietintöjen eteenpäin viemiseksi esitämme muutettuja ehdotuksia, jotka perustuvat parlamentin ehdottamiin tarkistuksiin. Nämä muutetut ehdotukset voidaan siis ottaa huomioon niissä yhteisissä kannoissa, jotka nuorisoasiain neuvosto hyväksyy kokouksessaan 26. marraskuuta ja koulutusasiain neuvosto puolestaan 4. joulukuuta.
Lopuksi haluan korostaa sitä, että asiat ovat mielestäni hyvällä tolalla, mikä antaa parlamentille mahdollisuuden käsitellä näitä ohjelmia toisessa käsittelyssä ennen vaalikauden loppua. Tämä on tärkeää, jotta teillä olisi mahdollisuus antaa ja vahvistaa vaalikauden loppuun saakka parlamentin jatkuva poliittinen tuki näille toimille, jotka kohdistuvat suoraan kansalaisiin ja joissa heille annetaan konkreettinen mahdollisuus osallistua tietojen ja taitojen Euroopan rakentamiseen, jonka olemme panneet yhdessä alulle. Tämä antaa meille myös mahdollisuuden valmistella parhaissa mahdollisissa oloissa ohjelmien täytäntöönpanoa vuoden 1999 aikana, jotta ne voitaisiin käynnistää toden teolla 1. tammikuuta 2000.

Waddington
Arvoisa puhemies, halusin vain ottaa esille asian, johon komissaari Cresson viittasi, mutta johon hän ei vastannut, koska avauspuheenvuoroni jäi häneltä kuulematta. Olimme hyvin tyytyväisiä kuullessamme, mitä hänellä oli sanottavana Leonardo-ohjelman tilintarkastuksesta, mutta pyytäisin häntä tulemaan työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokuntaan keskustelemaan seikoista, jotka kävivät ilmi tuossa Leonardo I -ohjelman tilintarkastuksessa.

Pirker
Arvoisa puhemies, haluaisin huomauttaa rouva komissaarille eräästä asiasta. Nuorten kannalta paras mahdollinen ratkaisu työsuhteeseen pääsemiseksihän on se, että nuoret ovat päteviä oikeaan ammattiin. Me tiedämme nyt, että suurin osa nuorista, nimittäin 80 %, valmistuu kapealta alueelta, ainoastaan yhteentoista eri ammattiin, eikä sen vuoksi saa hyvin usein nimenomaan siitä syystä ensimmäistäkään työllistymismahdollisuutta. Sen vuoksi esitin aloitteeni siitä, että tehtäisiin ylikansallisia analyyseja siitä, mille ammateille on kysyntää keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Sitä pitäisi tukea, koska se on nuorten pätevöitymisen edellytys. Voisitteko ajatella, että edistäisitte, tukisitte tätä analyysia, että pätevöittäisimme nuoret lopultakin niihin ammatteihin, joiden alalla on sitten myös todella mahdollista työllistyä?

Cresson
Arvoisa puhemies, haluaisin ensinnäkin pyytää anteeksi rouva Waddingtonilta. Olin tosiaankin muutaman minuutin myöhässä enkä siten päässyt nauttimaan hänen puheestaan. Mitä tulee Leonardo-ohjelman tilintarkastukseen ja käyntiini työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnassa, kyse on tosiaankin ehdotuksesta, joka miellyttää minua suuresti, ja saavun tähän valiokuntaan niin pian kuin mahdollista keskustelemaan tästä ongelmasta.
Herra Pirkerin puheen osalta sanoisin, että on totta, että nuoret on pätevöitettävä niihin ammatteihin, joita on tällä hetkellä tarjolla. Nuorten ammatinvalinnanohjaus on suuri ongelma, koska tiedämme melko huonosti, kun otetaan tekniikan erittäin nopea kehitys huomioon, minkälainen ammattipätevyys on tarkalleen ottaen tarpeen. Niinpä uskon, ettei mikään korvaa erittäin vankkaa peruskoulutusta eikä kunnollista ammatinvalinnanohjausta, ja haluaisin täsmentää herra Pirkerille, että komissiossa on jo nyt tehty sosiaaliasioiden osalta tällaisia kansainvälisiä analyyseja, jotta voisimme tietää, mihin ammatteihin on helpointa päästä tulevaisuudessa. Voimme kuitenkin luonnollisesti kohdistaa enemmän ponnistelujamme näihin ongelmiin, ja otan hyvin mielelläni vastaan kaikki tämänsuuntaiset ehdotukset.

Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 11.00.

Vuorottelukoulutus
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan suositus toiseen käsittelyyn (A4-0374/98) neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta neuvoston päätöksen tekemiseksi vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämistä (C4-0418/98-97/0321(SYN)) (Esittelijä: Castagnetti).

Castagnetti
Arvoisa puhemies, eurooppalaisia vuorottelukoulutusjaksoja koskeva aloite sopii hyvin yhteen tämänaamuisen koulutusohjelmista käydyn keskustelun kanssa. Voitaisiin ehkä sanoa, että se on aloite, joka menee tietojen ja kokemusten vaihtoa pidemmälle; se on jotain todellista, mahdollisuus konkreettiseen kokemukseen, eriytyneeseen, uudenlaiseen koulutukseen, jota toteutetaan myös maantieteellisesti eri paikoissa. Se on vastaus vaatimukseen uudistuksista, jonka nuoret eurooppalaiset meille esittävät, ja se on eräällä tavalla vertauskuva siitä, mitä Euroopan koulutuksen on tulevaisuudessa oltava. Puhuin " eurooppalaisista koulutusjaksoista" - haluan korostaa tätä - eli ne eivät enää ole pelkästään kansallisia: niihin liittyy opiskelijoiden liikkuvuus, opettajien liikkuvuus, järjestelmien ja koulutusjaksojen yhdistely. Lisäksi puhumme vuorottelukoulutuksesta eli koulutuksesta, joka tästä näkökulmasta katsottuna on kiinteämmin sidoksissa työhön ja sopii siten paremmin edistämään nuorten pääsyä työelämään.
Korostamme koulutusjakson merkitystä. Yhteiseen kantaan verrattuna Euroopan parlamentti korostaa enemmän koulutusjakson merkitystä eikä vain sen päätteeksi saatavaa EUROPASS-todistusta. On totta, että perustamissopimuksessa varjellaan erilaisten kansallisten koulutusjärjestelmien ominaispiirteitä ja riippumattomuutta, mutta on myös totta, että Euroopassa, jossa toteutuu ihmisten vapaa liikkuvuus, nuorten itsenäisyyttä ja koulutukseen liittyvää uteliaisuutta on tuettava ja on päästävä eroon kansallisten järjestelmien jäykkyydestä, jotta saataisiin käynnistettyä ainakin muutama yhteinen koulutusjakso. Tästä syystä olemme antaneet arvoa sille, että neuvosto ei ole yhteisessä kannassaan tehnyt merkittäviä muutoksia ensimmäisessä käsittelyssä hyväksyttyyn tekstiin ja että se hyväksyi käytännössä sen, että tätä vuorottelukoulutusjaksoja koskevaa aloitetta sovelletaan paitsi maissa, joissa on säädetty koulutusjaksoista ja ulkomailla suoritettavista koulutusjaksoista, myös koko unionin alueella, kaikissa maissa, jotka vapaaehtoisesti päättävät hyväksyä tämän aloitteen.
Koska annamme arvoa yhteiselle kannalle, olemme tyytyneet vähäisiin tarkistuksiin nimenomaan siksi, että pyrimme saamaan tämän tekstin nopeasti hyväksytyksi.
Pidämme lisäksi arvossa sitä, että yhteisessä kannassa otetaan huomioon mahdollisuus, että komissiolla voisi olla asiassa oma roolinsa ja että se saattaisi osallistua valvontaan ja myös tällaisten koulutusjaksojen yleisperiaatteiden hahmotteluun. Neuvosto on myös jossakin määrin nostanut uudelleen esille ajatusta valmistelu- ja tiedotustoimista, joita näihin jaksoihin osallistuville nuorille on suunnattava. Olemme myös hyväksyneet valiokunnassa joitakin rouva Waddingtonin esittämiä tarkistuksia, joista haluan häntä kiittää, erityisesti työpaikkojen turvallisuutta koskevien huomautusten osalta.
Komission tekstissä, siinä muodossa kuin Euroopan parlamentti vahvisti sen ensimmäisessä käsittelyssä, annettiin joitakin tehtäviä: eurooppalaisten koulutusjaksojen yhteisten periaatteiden määrittely ja sen päätteeksi saatavan EUROPASS-todistuksen luominen. On totta, että neuvosto on hylännyt ensimmäisen näistä tavoitteista, mutta se ei poista tarvetta varmistaa, että oppisopimuskoulutuksessa noudatetaan yleisiä periaatteita: tässä valossa on nähtävä tarkistukset, jotka olemme hyväksyneet valiokunnassa, erityisesti tarkistukset 1-6 ja tarkistus 9.
Olemme myös aloittaneet uudelleen keskustelun eurooppalaisista koulutusjaksoista: muuttamatta ratkaisevasti yhteisen kannan runkoa olemme hieman vahvistaneet sitä pienillä tarkistuksilla, joilla on pyritty korostamaan eurooppalaisten koulutusjaksojen merkitystä pelkän EUROPASS-todistuksen sijasta. Näistä syistä toivomme, että komissio ja neuvosto hyväksyisivät lopullisesti nämä tarkistukset, jotka hyväksyttiin yksimielisesti valiokunnassamme.

Kerr
Arvoisa puhemies, suhtaudun myönteisesti tähän herra Castagnettin mietintöön ja neuvoston reaktioon näillä hyvin tärkeillä oppisopimuskoulutuksen ja eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisen aloilla. On hyvä havaita, että parlamentti täyttyy ihmisistä, jotka haluavat kuulla puheenvuoroni. Toivon, että jäsenet kuuntelevat, sillä tämä on hyvin tärkeä aihe. Aiemmin tänään käydyssä keskustelussa herra Evans kiinnitti huomiota siihen tosiasiaan, että monista opetusalan ohjelmista ovat usein hyötyneet Euroopan keski- ja yläluokat. Tämä pitää erityisesti paikkansa korkeakoulutuksen Erasmus-ohjelmien osalta.
Meillä on tässä suunnitelma, josta saattaisi olla merkittävää hyötyä monille työväenluokan nuorille, ja haluamme tuoda Euroopan unionia esiin toimielimenä, joka on olemassa kaikkia Euroopan kansalaisia varten. Tämä on suunnitelma, jonka avulla voisimme monin hyvin luovin ja innovatiivisin keinoin edistää Euroopan tavoitettavuutta. On hyvin selvää, että mitä enemmän ihmiset matkustavat ja tapaavat ihmisiä ympäri Eurooppaa ja kokevat eurooppalaista elämäntapaa, sitä myönteisemmin he suhtautuvat Euroopan unionin projektiin. Tämä käy yksiin niiden aiemmin käytyjen keskustelujen kanssa, jotka koskivat rouva Waddingtonin erinomaista mietintöä ammatillista koulutusta käsittelevästä Leonardo-ohjelmasta.
Tässä on kysymykseni neuvostolle: kuka sen kustantaa? Me olemme jo viitanneet siihen, että kaikkiin opetusta, ammatillista koulutusta ja muita sellaisia aloja koskeviin talousarvioihin kohdistuu painetta, eikä vähiten Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltioiden osalta. Neuvoston on tartuttava härkää sarvista, ja jos se on vakavissaan opetuksen ja koulutuksen suhteen sekä eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämisen suhteen, sen on ohjattava enemmän varoja kaikkiin opetus- ja koulutusohjelmiin ja tehtävä se hyvin tietoisena osana kampanjaa täystyöllisyysprojektien toteuttamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa.

Waddington
Arvoisa puhemies, minäkin haluaisin kiittää herra Castagnettia hänen mietinnöstään ja siitä, että hän oli valmis hyväksymään niin monia tarkistuksiani työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnassa. Uskomme, että yksi tärkeä tapa, jolla ihmisiä kannustetaan osallistumaan vuorottelukoulutukseen jossain muussa jäsenvaltiossa, on varmistaa, että koulutus vahvistetaan ja tunnustetaan kaikkialla Euroopan unionissa. Tämä on todella yksi suunnitelman tärkeimmistä seikoista.
Me täällä parlamentissa haluamme taata tämän koulutuksen laadun ja sen tunnustamisen laadun. Jotta näitä tilaisuuksia voidaan tukea ja niihin tarttumiseen kannustaa, kaikilta osapuolilta vaaditaan huomattavaa valmistelutyötä, ja työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan uudelleen jättämät ehdotukset ovat avaintekijöinä tällaiselle valmistelutyölle. Esimerkiksi itse koulutuksessa olevat henkilöt tarvitsevat valmistautumista, ja myös tietämystä uuden vieraan työympäristön terveys- ja turvallisuusriskeistä. Onnettomuuksia tapahtuu usein, kun nuoret eivät tunne työympäristöään, ja vieraaseen Euroopan maahan muutto ja siellä työskentely saattaa aiheuttaa lisää vaaroja. Niinpä on tärkeää, että terveys- ja turvallisuusriskit otetaan huomioon.
Tärkeää on myös, että työmarkkinaosapuolet Euroopan tasolla ja yritystasolla ovat kokonaisvaltaisesti mukana ja että heidän kanssaan neuvotellaan ja että kaikki mahdolliset edunsaajat, yritykset ja kouluttajat ovat tietoisia eri mahdollisuuksista ja voivat puolestaan tiedottaa niistä muille. Nämä ovat tärkeitä seikkoja laadun ja liikkuvuuden takaamiseksi. Toivomme, että komissio ja neuvosto ottavat ne huomioon.

Schörling
Arvoisa puhemies, suhtauduin myönteisesti komissiolta viimein saatuun ilmoitukseen oppisopimuskoulutuksen edistämisen lisäämisestä. Minäkin olen sitä mieltä, että se voi joka tapauksessa olla hyvä keino nuorten työttömyyden vähentämiseen.
Ruotsissahan ei oikeastaan ole minkäänlaista oppisopimuskoulutusta, mutta 1990-luvun alusta alkaen koulutusta on jaksotettu lukioiden ammattilinjoilla, mikä tarkoittaa, että 15 % opetuksesta tapahtuu työpaikalla ja loppuosa luokassa. Toissijaisuusperiaatteen mukaan jäsenmaat päättävät luonnollisesti oppisopimuskoulutuksen muodoista. Minusta on kuitenkin myönteistä ja tärkeää, että meillä olisi yhteiset periaatteet siitä, kuinka oppisopimuskoulutukseen liittyvä vuorottelu järjestetään eri jäsenmaissa ja myös siitä, että saisimme EUROPASSin.
Olen Castagnettin kanssa samaa mieltä siitä, että EUROPASSiin on kiinnitetty liikaa huomiota ja että eurooppalaiset koulutusjaksot on enemmän tai vähemmän unohdettu. Tuemme kuitenkin mietintöä sellaisena kuin se on työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan hyväksymien tarkistusten jälkeen.

Raschhofer
Arvoisa puhemies, pk-yritykset ovat Euroopan talouden selkäranka, oppisopimusharjoittelija on tuleva ammattityöläinen ja tämä puolestaan tuleva yrittäjä, edellyttäen, että koulutus on käytännönläheistä ja vastaa talouden vaatimuksia. Siihen perusajatukseen, että hän voi hankkia taitojaan myös Euroopan muissa maissa, voi suhtautua myönteisesti. Pelkään kuitenkin, että tämän perusajatuksen toteuttaminen ammatillisessa koulutuksessa törmää suuriin vaikeuksiin. On ammattialoja, joilla on suorastaan johdonmukaista koota kansainvälisiä kokemuksia. Esimerkki: kokin ja tarjoilijan ammatit. Tällaisen opin tuoma lisäarvo koituu lopulta sen yrityksen eduksi, johon oppisopimuksella harjoitteleva palaa. Se on sopimuksen toisen osapuolen, nimittäin kouluttajan tai yrittäjän motiivi. On kuitenkin myös aloja, joilla en voi havaita sellaista lisäarvoa, esimerkkinä oppisopimusharjoittelija, joka saa kaupallista oppia, kun on kyse kirjanpidosta ja palkanlaskennasta. Minkälaista näiden taitojen ulkomailla hankkimisen pitää silloin olla?
Euroopan projektin todelliseksi henkiin herättämiseksi pitäisi siis asettaa etusijalle koulutusjaksojen vertailtavuus. Toisaalta hyväksymisvalmius rajoittuu vain vuorottelukoulutuksen tietyille alueille.

Cresson
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, käytän tätä tilaisuutta hyväkseni kiittääkseni parlamenttia ja aivan erityisesti esittelijä Castagnettia tämän ehdotuksen saamasta myönteisestä vastaanotosta ja niistä tarkistuksista, joita on ehdotettu tässä toisessa käsittelyssä.
Parlamentti ehdottaa meille 21 tarkistusta, joista komissio voi hyväksyä 19. Näissä tarkistuksissa parannetaan ja selvennetään ja joskus jopa vahvistetaan neuvoston hyväksymää yhteistä kantaa. Hyväksymme siis ne tarkistukset, joissa halutaan taata, että ohjelmien kesto on johdonmukainen ohjelmien tavoitteiden kanssa ja eurooppalaisen koulutusjakson aikana hankittavan pätevyyden kanssa, ja varmistaa, että tämä jakso vastaa todellista koulutusjaksoa.
Hyväksymme myös ne tarkistukset, joissa halutaan taata kunnollinen tiedotus ja laajemmat tukitoimet, mitä tulee niihin oloihin, joissa eurooppalainen koulutusjakso toteutetaan, etenkin terveydenhoidon ja työpaikkaturvallisuuden osalta tilanteessa, jossa koulutuksessa oleva henkilö suorittaa eurooppalaisen koulutusjaksonsa jossakin yrityksessä. Kiitän rouva Waddingtonia, joka kiinnitti huomioni tähän seikkaan, joka on olennainen eurooppalaisen koulutusjakson onnistumisen varmistamisen kannalta. Hyväksymme myös tarkistukset, joissa halutaan korostaa yhteistyökumppanien moninaisuuden sekä vuorottelu- ja oppisopimuskoulutuksen merkitystä. Hyväksymme myös tarkistukset, joissa täsmennetään komission toimivaltaa eurooppalaisten koulutusjaksojen toteuttamisessa ja arvioimisessa. Kaikki nämä tarkistukset voimme hyväksyä.
Emme sitä vastoin voi hyväksyä talousarvioon liittyviä tarkistuksia. Lisäksi voin vakuuttaa teille, että tekemänne ehdotukset on otettu huomioon, etenkin sen osalta, että EUROPASS-koulutusjärjestelmää koskeva päätös nivelletään ammatillista koulutusta koskevaan ohjelmaan. Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toista vaihetta koskevassa komission ehdotuksessa, joka on myös esityslistalla tänään, kaavaillaan yhteisön tukea sellaisille kansainvälisille vaihto-ohjelmille, jotka olisivat vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisia koulutusjaksoja.
Lopuksi ilmoitan teille, että voimme hyväksyä tarkistukset 1-5 ja 7-20. Aion esittää tältä pohjalta aivan lähipäivinä muutetun ehdotuksen, jotta lopullinen päätös voitaisiin tehdä sosiaaliasiain neuvostossa 2. joulukuuta ja jotta voisimme käynnistää vuonna 1999 toimet, joilla valmistellaan tämän päätöksen täytäntöönpanoa 1. tammikuuta 2000.

Puhemies
Kiitos, rouva komissaari. Kiitos kärsivällisyydestänne. Pahoittelen jäsenten aiheuttamaa hälinää.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan hetken kuluttua.

Äänestykset
Janssen van Raay
Arvoisa puhemies, olin pyytänyt ennen äänestyksiä lyhyttä työjärjestyspuheenvuoroa 5 ja 119 artiklaan viitaten. Noudatan vain tavanomaiseen tapaan rouva Fontainen menettelyä ilmoittaakseni, että olen läsnä, mutten osallistu periaatteellisista ja verotussyistä nimenhuutoäänestyksiin. Minulla on syy ilmoittaa tänään tämä asia, jotta se merkittäisiin pöytäkirjaan.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)

Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, sanoitte tämän äänestyksen aikana, että Riippumattomat kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmä oli vastuussa lähes kaikista kohta kohdalta -äänestyksiä koskevista pyynnöistä, ja lauseenne tuntui olevan sävyltään halventava. Niinpä haluaisin yhtäältä onnitella teitä siitä huomiosta, jota osoitatte ryhmällemme ja sen tekemälle työlle, mutta toisaalta ilmoittaa teille, että ryhmämme ei tässä tapauksessa ollut pyytänyt näitä äänestyksiä, vaan niitä pyysi Unioni Euroopan puolesta -ryhmä, jolle on syytä antaa tästä työstä tunnustusta.

Puhemies
Herra Fabre-Aubrespy, kiitän oikaisusta. On todellakin totta, että tässä mietinnössä teidän ryhmänne ei pyytänyt erillistä äänestystä, vaan Unioni Euroopan puolesta -ryhmä. Kuitenkin aiemmissa äänestyksissä useimmat erilliset äänestykset olivat teidän pyyntöjänne. Sanoin useimmat.

Blokland
Arvoisa puhemies, piditte epäilemättä tärkeän puheen. Toivoisimme, että voisitte pitää puheenne uudelleen, ja silloin toivoisin kuulevani hollanninkielisen tulkkauksen, koska valitettavasti kreikan taitoni ei ole riittävä, jotta voisin seurata aivan tarkasti puhettanne.

Puhemies
Herra Blokland, jos hollanninkielinen tulkkaus ei jonakin hetkenä pystynyt seuraamaan puhettani, olen hyvin kiitollinen, että ilmoititte minulle siitä. Koska meidän välimme ovat niin ystävälliset, voin erittäin mielelläni istunnon päättymisen jälkeen selittää yksityiskohtaisesti, mitä sanoin ja mitä tarkoitin.

Christodoulou
Arvoisa puhemies, haluan selventää, että syy, miksi ryhmäni äänestää näitä henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevia tarkistuksia vastaan, ei ole se, että olisimme eri mieltä asian sisällöstä. Päinvastoin, olemme täysin samalla kannalla. Meidän mielestämme kuitenkin sekaannuksen välttämiseksi mietintöön, joka koskee tavaroiden vapaata liikkuvuutta, ei pitäisi lisätä tätä asiaa.

Hendrick
Arvoisa puhemies, olen varma, että esittelijä tulee puhumaan omasta puolestaan, mutta ryhmäni mielestä on tärkeää mainita työntekijöiden vapaa liikkuvuus, vaikkakaan ei välttämättä varsinaisessa tekstissä. Äänestämme tämän puolesta.
Haluaisin myös tehdä tiettäväksi, että edustamani ryhmä vastustaa vihreän ryhmän esittämiä tarkistuksia, koska niitä ei jätetty valiokunnan käsiteltäväksi. Jos kaikki jättäisivät tarkistukset suoraan täysistunnon käsiteltäväksi, täysistunnot kestäisivät 24 tuntia.

García-Margallo y Marfil
Arvoisa puhemies, kuten olen teille ilmoittanut, minun tarkoituksenani on esittää suullinen tarkistus ja ehdottaa luonnokseen lainsäädäntöpäätöslauselmaksi lisäkohtaa, jonka teksti kuuluu kaikessa lyhykäisyydessään näin: " Kehottaa komissiota laatimaan viipymättä ehdotuksen asetukseksi, jolla taataan tehokkaasti jäsenvaltioiden työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa."
Arvoisa puhemies, luulen, että tällä tarkistuksella, joka lisättäisiin heti 3 kohdan jälkeen, saataisiin tyydytettyä halu sovittaa yhteen tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskeva asetus ja tämän parlamentin päättäväinen pyrkimys edistää työntekijöiden vapaata liikkuvuutta.

Puhemies
Herra García-Margallo Y Marfil, ryhmänne on todellakin jättänyt tämän tarkistusluonnoksen puhemiehistölle, ja otan sen käsittelyyn heti, kun pääsemme käsittelemään luonnosta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi. Parlamentti on jo saanut tiedon puheenvuorostanne tässä kysymyksessä, mutta käsittelemme sen sopivan hetken koittaessa.

Wolf
En ymmärrä tätä, sillä me emme valittaneet nyt siitä, että tämä mietintö otettiin niin lyhyellä varoitusajalla vielä kerran esityslistalle, mutta se pitäisi kuitenkin ottaa huomioon. Sitten meille annettiin uusi määräaika tarkistusten jättämiselle, ja me käytimme sitä tietääkseni hyväksemme esittämällä vielä kerran valiokunnan tarkistukset. Pidän hieman vääränä sellaista menettelyä, että meille sanotaan nyt, ettei se käy, ja että se olisi muodollisesti väärin, ja haluaisin nyt esittää muodollisen vastalauseeni siitä, että nyt yritetään viedä läpi muutenkin ongelmallinen asia niin sanotusti väen vängällä.

Skinner
Arvoisa puhemies, haluan tehdä tiettäväksi, että olen kaikkia kaikkien toisten ryhmien jättämiä suullisia tarkistuksia vastaan. Meillä on ollut kahdeksan kuukautta aikaa keskustella tästä mietinnöstä.

Puhemies
Herra Skinner, kunhan aika koittaa, voitte tuoda esiin vastustuksenne.

Palacio Vallelersundi
Arvoisa puhemies, kuten sanottu, Euroopan kansanpuolue puoltaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevia tarkistuksia. Parlamentti on kuitenkin jo ottanut vastaan sen ehdotuksen 1612/68 asetuksen muuttamisesta, jossa puhutaan työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta, ja oikeudellisen johdonmukaisuuden vuoksi nämä tarkistukset pitäisi sisällyttää juuri tuohon ehdotukseen.

Puhemies
Rouva Palacio Vallelersundi, me emme voi äänestysaikana käydä uudestaan koko keskustelua tietyistä asioista. Lopettakaamme tämä siis tähän.
Tarkistuksesta 11
Skinner
Arvoisa puhemies, oman suullisen tarkistukseni - jonka esitin tarkistuksen laatijan luvalla, minkä tarkoituksena oli yrittää edistää tarkistuksen hyväksymistä - tavoitteena oli poistaa viittaus tiettyyn pääosastoon, jonka sivuilla teksti julkaistaan, niin että sanat " PO XV: n verkkosivuille kohtaan 'tavaroiden vapaa liikkuvuus'" poistetaan. Uskon, että tästä on tarkistukselle teknistä hyötyä.

Puhemies
Vastustetaanko esittelijän suullisen tarkistuksen asettamista äänestykseen?

Lataillade
Arvoisa puhemies, luulin, että olitte ilmoittanut, ettei istunnossa käsiteltäisi suullisia tarkistuksia. Tämä on vain muistutus puhemiehen puheenvuorosta.

Puhemies
Herra Lataillade, kysyin, vastustavatko jotkut kollegat esittelijän suullista tarkistusta. Vastustusta ei esiintynyt. Näin ollen tarkistuksesta toimitetaan äänestys.

Von Wogau
Arvoisa puhemies, kysehän ei ole suullisesta tarkistuksesta vaan siitä, että osa artiklasta jätetään pois. Sen voi tehdä aivan hyvin kohta kohdalta -äänestyksessä. Kollega Skinnerin pitää vain ehdottaa, että nämä viisi tai kuusi sanaa jätetään pois. Siitähän voi äänestää erikseen.

Puhemies
Herra von Wogau, tässä on olemassa eri tapoja, mutta esittelijä katsoi parhaimmaksi jättää suullisen tarkistuksen, mihin hänellä on oikeus, ja minun velvollisuuteni on toimittaa siitä äänestys. Olette oikeassa siinä, että hän olisi voinut tehdä asian toisellakin tavalla. Hän kuitenkin teki tarkistuksen suullisesti, ja parlamentti hyväksyi sen.
Luen seuraavan suullisen tarkistuksen tekstin ranskaksi:
" Invite la Commission à élaborer dans les plus brefs délais une proposition de règlement qui assure de manière efficace la libre circulation des travailleurs des Etats membres à l'intérieur de l'Union européenne." (" Kehottaa komissiota laatimaan viipymättä ehdotuksen asetukseksi, jolla taataan tehokkaasti jäsenvaltioiden työntekijöiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa." )

García-Margallo Y Marfil
Arvoisa puhemies, olen varma siitä, että esittelijä hyväksyy tämän suullisen tarkistuksen, sillä sosialistiryhmä ja meidän ryhmämme ovat tehneet suullisten tarkistusten esittämisoikeudesta niin arkaluonteisen asian.

Puhemies
Halusin kysyä esittelijältä sekä tietenkin myös parlamentilta, hyväksytäänkö, että tästä suullisesta tarkistuksesta toimitetaan äänestys.

Skinner
Arvoisa puhemies, itse asiassa suullisen tarkistukseni tarkoitus oli auttaa ryhmäänne. Sen tarkoitus ei ollut auttaa omaa ryhmääni. Tekemänne tarkistus on erittäin hyvä. Yritin parantaa sitä. Minä en kuitenkaan voi mitenkään hyväksyä tätä tarkistusta. Me olemme jo sanoneet tarpeeksi työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta poliittisena lausuntona. Tässä mielessä en voi tukea tätä suullista tarkistusta, olipa se sitten miten hyvä tahansa.

Puhemies
Vastustetaanko parlamentissa tästä suullisesta tarkistuksesta toimitettua äänestystä? Vähintään 12: n parlamentin jäsenen pitää nousta, jotta vastustusta voidaan todeta esiintyvän.
(Yli 12 jäsentä nousi seisomaan ilmaisten vastustuksensa.) Vastustusta esiintyy. Näin ollen en voi toimittaa äänestystä tarkistuksesta.

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, haluaisin vain huomauttaa, että esittelijä Skinner on hyvin epäurheilijamainen. Me äänestämme hänen suullisesta tarkistuksestaan. Me istumme mutta hän ei.

Puhemies
Rouva Oomen-Ruijten, olen sitä mieltä, että jos alamme keskustella urheiluhengestä tässä salissa, syntyy paljon puhetta siitä, kenellä on urheiluhenkeä ja kenellä ei. Lopettakaamme tämä keskustelu tähän.

Von Wogau
Arvoisa puhemies, haluaisin erittäin mielelläni tukea esittelijää siinä, mitä hän sanoi, sillä vaikka olen valiokunnan puheenjohtaja, sain vasta äsken kollega García-Margallon suullisen tarkistuksen. Työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa on annettu monta direktiiviä. Silloin ei voida puhua yhdestä direktiivistä; aihetta käsitteleviä direktiivejä on monta. Uskon, että tällaisia asioita ei pitäisi ratkaista suullisen tarkistuksen perusteella, ja sen vuoksi olen samaa mieltä esittelijän kanssa. Kollega Skinner sanoikin jo, ettei hän hyväksy suullista tarkistusta tähän kysymykseen. Pidän sitä järkevänä kantana, ja se ratkaisikin jo asian.

Puhemies
Herra von Wogau, hyvät kollegat, emme jatka tätä keskustelua. Olen hyvin pahoillani. Jokaisella on oikeus muodostaa oma mielipiteensä ja tehdä oma arvionsa, ja muilla on tietysti oikeus olla samaa tai eri mieltä.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)

Chanterie
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa seuraavan asian UPE-ryhmän tähän kohtaan esittämästä tarkistuksesta 1. Professori Chabrol pitää hyvin tärkeänä sitä, että lääkäriä konsultoidaan ennen lääkkeen käyttöä. Uskon, että me kaikki olemme siitä samaa mieltä. Ehdotan kuitenkin hänen tarkistuksensa yhdistämistä minun tekstiini lisäyksenä, ja siinä tapauksessa voin kannattaa asiaa.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Caudron
Kollegamme James Glyn Fordin laatima mietintö on kiinnostava useasta syystä ja osoittaa suurta johdonmukaisuutta ja lujuutta taistelussa kaikkia rasismin muotoja vastaan.
Vaikka onkin perusteltua tuoda tehokkaammin esille ne eri tahot, joita nämä ongelmat koskevat, ja vaikka onkin nojauduttava tutkimustietoon ja selvityksiin tietojemme tarkentamiseksi ja niiden ongelmien ja ilmiöiden ymmärtämiseksi, jotka liittyvät suvaitsemattomuuden kasvuun toisia ihmisiä kohtaan, ei pidä kuitenkaan unohtaa pääasiaa: on taisteltava niitä rasisteja ja fasisteja vastaan, jotka levittävät vihan ja syrjinnän ajatuksia, ja heitä on vastustettava. Tätä on toistettava, ja minä toistan tämän lujasti.
On pysyttävä varuillaan. Rasisteja on sitä vastoin ahdisteltava lakkaamatta, heille ei saa antaa yhtään lepotaukoa Euroopassa eikä muuallakaan maailmassa. Rasistiset ajatukset ovat vaarallisia demokratialle, väkivaltaisia ihmisiä kohtaan ja sietämättömiä meille kansalaisille ja edustajille. Ne leviävät valitettavasti kuin mätäpaise yhteiskuntamme kaikilla tasoilla, ja vaikka emme olekaan hävinneet taisteluamme, emme ole lähelläkään sen voittamista.
Emme saa sietää millään tavalla näitä kaikenkarvaisia fasisteja, rasisteja, muukalaisvihamielisiä henkilöitä ja heidän rikostovereitaan - olivatpa he sitä peitellysti tai avoimesti - kun lähestymme sellaisen vuosisadan loppua, jonka aikana rasismi, muukalaisvihamielisyys ja juutalaisvastaisuus ovat aiheuttaneet tuhansien kuoleman.
Castagnettin suositus (A4-0374/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Haluamme tämän äänestysselityksen avulla korostaa, että olemme kiinnostuneita niistä huomautuksista, joita valiokunnan mietintöehdotuksessa tehdään oppisopimuskoulutukseen tai vuorottelukoulutukseen osallistuvien henkilöiden terveys- ja työympäristöön liittyvistä näkökohdista.

Bonde, Krarup ja Sandbæk
Olemme tänään äänestäneet sitä Castagnettin mietintöä vastaan, jossa käsitellään vuorottelu- ja erityisesti oppisopimuskoulutusta koskevien eurooppalaisten koulutusjaksojen edistämistä. Tuemme sitä, että opiskelijavaihtoa voidaan suorittaa osana koulutusta, olipa se ammatillista tai yliopistollista. Se voi tuoda virkistävää vaihtelua arjen yksitoikkoisuuteen. Suhtaudumme kuitenkin hyvin epäilevästi mietinnössä esitettyihin suoriin ja epäsuoriin poliittisiin painotuksiin, esimerkiksi siihen, että kukin eurooppalainen koulutusjakso on erottamaton osa lähtövaltiossa suoritettavaa ammatillista koulutusta tai siihen, että puhutaan " EUROPASS-koulutuksesta" .
Roth-Behrendtin mietintö (A4-0326/98)
Fabre-Aubrespy
Arvoisa puhemies, mitä tulee äänestykseen Roth-Behrendtin mietinnöstä, haluan lähinnä protestoida menettelyä vastaan. En nimittäin vastusta direktiiviehdotusta, jossa pyritään sisällyttämään maatalous- ja riistatuotteet neuvoston 25. heinäkuuta 1985 antaman direktiivin 2 artiklaan, direktiivin, joka koskee tuotevastuuta koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämistä.
Olen lisäksi tyytyväinen siihen, että tarkistukset 3, 4 ja 7 hylättiin ja että tämä tapahtui nimenhuutoäänestyksessä. Tarkistuksen 3 hylkäämiseen ensinnäkin sen takia, että sillä olisi poistettu ehdotuksesta vahingon kärsineen velvollisuus todistaa tuotteen puutteellinen turvallisuus tai puutteellisen turvallisuuden ja vahingon välinen syy-yhteys tiettyjen ehtojen mukaisesti; tämä sääntö on ristiriidassa vahingonkorvausoikeuden periaatteiden kanssa. Tarkistuksen 4 hylkäämiseen puolestaan sen takia, että sillä olisi poistettu ehdotuksesta niin kutsuttu tuotekehittelyriski. Tarkistuksen 7 hylkäämiseen lopuksi sen takia, että sillä pyrittiin poistamaan ehdotuksesta oikeuksien kymmenen vuoden vanhenemisaika, joka alkaa tuotteen liikkeelle laskemisesta.
Haluaisin kuitenkin toistaa oikeusasioita käsittelevän valiokunnan ilmaiseman huolen. Valiokunnassa ei käsitelty näitä tarkistuksia eikä myöskään muita tarkistuksia, jotka tyytyväisyydekseni hylättiin. Hyväksymällä sen, että näistä tarkistuksista äänestetään tutkimatta niiden hyväksyttävyyttä, toimme kiistatta esille sen, ettei parlamentilla ole aloiteoikeutta.
Panen merkille ristiriidan ja eron puhemiehistön yksikköjen tässä asiassa omaksuman asenteen ja esimerkiksi sen asenteen välillä, jonka ne omaksuivat äskettäin käsitellyn mietinnön osalta, joka koski petosten torjuntaan liittyvän viraston perustamista. Kuten herra Cassini antaa ymmärtää oikeusasioita käsittelevän valiokunnan lausunnossa, mielestäni ei ollut hyväksyttävää, että näistä tarkistuksista äänestettiin tänään.

Puhemies
Kiitos, herra Fabre-Aubrespy, teitä rauhoittaakseni annoin teille puoli minuuttia lisäaikaa, mutta olkaa hyvä ja noudattakaa tulevaisuudessa paremmin puheaikaanne.

Bébéar
Kuluttajansuojaa koskevia tekstejä on käsitelty useaan kertaan viime aikoina, muun muassa Kuhnin ja Roth-Behrendtin mietinnöissä. Tuotevastuudirektiivin muutosehdotus, joka esiteltiin meille eilen, jatkaa käsittelyjen sarjaa, mutta ehdotuksessa mennään kuitenkin liian pitkälle, mikä on vahingollista, ja haluaisin tässä puheenvuorossani korostaa sitä.
BSE-tautia käsittelevä väliaikainen tutkintavaliokunta teki hedelmällistä tutkimustyötä ja pohti aihetta, joka on erityisen arkaluonteinen ja omiaan synnyttämään mitä ristiriitaisimpia intohimoja. Meille on esitetty, että ehdotetut tarkistukset johtuvat suoraan tästä lähestymistavasta. Haluaisin tämän tutkintavaliokunnan jäsenenä nousta vastustamaan tällaisia ylilyöntejä.
Painotimme kollegojeni kanssa usean kuukauden ajan sitä, että on toteutettava toimia sekä jo tunnettujen uhrien että mahdollisten uhrien hyväksi. Mihinkään suojadirektiiviin ei voitu vedota. Ei ollut siis kuviteltavissa, että maataloustuotteiden - olivatpa ne mitä tuotteita tahansa - kuluttajien kärsimät vahingot jätettäisiin edelleen huomiotta samalla, kun kaikki muut valmistetut tuotteet kuitenkin otettiin direktiivissä huomioon.
Tästä syystä, joka on sitä paitsi hyvä syy, meille ehdotetaan direktiivin soveltamisalan laajentamista, joka on mahdotonta ja epärealistista. Miten kuluttajien luottamus voidaan palauttaa, jos heille tarjotaan suojaksi sellaisia oikeusmenettelyjä, jotka eivät johda tavallaan koskaan mihinkään? Miten voidaan käytännössä panna täytäntöön tuottajan velvollisuus todistaa, ettei hän ole aiheuttanut vahinkoa, jonka kuluttaja toteaa?
Sanokoon rouva Roth-Behrendt mitä tahansa, ei ole olemassa yhtäältä kilttejä kuluttaja-uhreja ja toisaalta pahoja maanviljelijä-syyllisiä. BSE-kriisiin liittyvät asianhaarat ovat muutenkin niin vaikeita, että meidän on vältettävä tällaista asioiden sekoittamista.
Samoin on sen laita, että ehdotuksessa poistetaan täysin tuottajan vastuun ajallinen rajoittaminen. Tätäkään kohtaa ei voida hyväksyä. Tällaisten tarkistusten hyväksyminen johtaa kaikenlaisiin ylilyönteihin ja etenkin sellaisiin talousarvion vääristymiin, jotka ovat täysin hallitsemattomia.
Äänestän siis kaikkia Roth-Behrendtin mietinnössä ehdotettuja tarkistuksia vastaan. Vaikka niissä arvioidaankin oikein maataloustuotteiden kuluttajien tilannetta, ehdotetut ratkaisut ovat suhteettomia ja edellyttävät laajaa lisäpohdintaa ja lisäneuvotteluja kaikkien asiaan liittyvien teollisuudenalojen kanssa.

Blak, Iversen ja Kirsten Jensen
Tanskan sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Dagmar Roth-Behrendtin tuotevastuuta käsittelevän mietinnön puolesta. Vuonna 1985 annettu tuotevastuuta koskeva alkuperäinen direktiivi sisälsi maataloustuotteisiin liittyvän poikkeuksen. Portugalia, Espanjaa ja Saksaa lukuun ottamatta kaikki jäsenmaat ulottivat kuitenkin direktiivin myös maataloustuotteisiin ja riistatuotteisiin. Hullun lehmän tauti on kuitenkin saanut komission poistamaan tämän poikkeuksen.
Mietinnössä on lisäksi melko kiistanalaisia tarkistuksia, joissa kuluttajansuoja halutaan ulottaa pitemmälle kuin komission ehdotuksessa. Ainoa kohta, jota Tanskan sosiaalidemokraatit eivät voi tukea, on ehdotus siitä, että heikennetään jäsenmaiden mahdollisuuksia ottaa käyttöön omavastuu tai vastuu enimmäismääristä. Pääsääntönä on edelleen oltava, että on toimittava sellaisten sääntöjen mukaan - olivatpa ne kansallisia tai Euroopan tason sääntöjä - jotka suojaavat kuluttajaa parhaiten.

Bonde ja Sandbæk
Kesäkuu-liike on äänestänyt tämän ympäristövaliokunnan ehdotuksen puolesta, jossa käsitellään kuluttajansuojaa tuotevastuuasioissa. Vain tällä tavalla jäsenmaat voivat ottaa asiaan kantaa ministerineuvostossa. Emme kuitenkaan halua piilotella sitä, että epäilemme voimakkaasti valittua etenemistapaa. Kesäkuu-liike ei halua, että aloiteoikeus siirretään komissiolta Euroopan parlamentille vaan se haluaa, että aloiteoikeus siirretään sen sijaan kansallisille parlamenteille.

Grossetête
Parlamentti on ottanut tänään kantaa vuoden 1985 tuotevastuuta koskevan direktiivin muuttamiseen. Kyse on erittäin merkittävästä tekstistä, jossa esitetään perustettavaksi tuottamuksesta riippumaton yhteisön vastuujärjestelmä, jossa ainoastaan tuotteen markkinoille saattamisella on merkitystä.
Komissio ehdottaa parlamentin pyynnöstä, jonka se esitti hullun lehmän kriisin takia, että maataloustuotteet sisällytetään direktiivin soveltamisalaan. Tällaisen säännöksen avulla voidaan välttyä tätä vastuujärjestelmää sovellettaessa jalostettujen tuotteiden ja alkutuotteiden määrittelyongelmilta, joiden kanssa tuomarit ovat tähän asti joutuneet valitettavan usein tekemisiin, ja se merkitsee todellista edistysaskelta kuluttajansuojan kannalta.
Esittelijä ei tyytynyt tähän, vaan teki BSE-tautia ympäröivän tunnekuohun siivittämänä täysin suhteettomia ja epärealistisia ehdotuksia. Suhteettomia, sillä tuottamuksesta riippumattoman vastuun sääntöjä ei voida yksinkertaisesti vain mullistaa tutkimatta ensin muutoksen vaikutusta kaikkiin asianomaisiin toimialoihin ja kuluttajansuojan tasoon. Epärealistisia, sillä esittelijän jalomieliset ehdotukset eivät todellisuudessa parantaisi kuluttajansuojaa. Ne vaikeuttaisivat päinvastoin tuomareiden tehtävää (miten määritellä esimerkiksi käsite " todennäköinen syy-yhteys" , jota esittelijä suosittelee) ja langettaisivat tuottajien (etenkin pk-yritysten ja pkt-yritysten) maksettaviksi vakuutuskustannuksia, jotka kuluttajat loppujen lopuksi maksaisivat kohonneina hintoina.
Parlamentti teki viisaasti hylätessään ne kuusi kaikkein järjettömintä tarkistusta, joita esittelijä ehdotti ja joiden osalta hän kerskaili tehneensä hyväksyttävän kompromissin. Mutta kenen kanssa hän teki kompromissin? Mitään kompromissia ei koskaan tehty, sillä PPE-ryhmä ajoi selvää kantaa, jonka mukaan yksikään tarkistus, jota oli ehdotettu ja josta oli äänestetty, ei ansainnut tulla hyväksytyksi, ja näin kahdesta syystä. Ensinnäkään kilpalaulanta ei ole lakien säätämisessä koskaan hyvä asia, ja tänään hyväksytyt muutokset vain myöhästyttävät komission maataloustuotteita koskevan ehdotuksen täytäntöönpanoa. Toiseksi komissaari Monti sitoutui eilen välittämään parlamentille tammikuussa vuonna 2000 komission vihreän kirjan direktiivin soveltamisesta ja etenkin sen soveltamisesta maatalouden alaan. Tämä vihreä kirja laaditaan kuulemalla laajalti kaikkia asianomaisia tahoja (tuottajia, kuluttajia, vakuutusyhtiöitä ja niin edelleen), ja tällainen menettely on välttämätöntä ehdotettaessa muutoksia näin merkittävään direktiiviin.

Souchet
Samalla kun hyväksyn kaikki kollegani Édouard des Placesin tekemät huomiot asiakokonaisuuden sisällöstä ja aivan erityisesti ne huomiot, jotka liittyvät välttämättömyyteen soveltaa turvallisuudeltaan puutteellisia tuotteita koskevaa vastuujärjestelmää jo tuotantoprosessin alkuvaiheessa eli soveltaa sitä maataloudessa käytettävien tuotteiden toimittajiin (eläinrehun, siementen ja niin edelleen toimittajiin), haluan käyttää puheenvuoron niistä vakavista oikeudellisista ongelmista, joita eräät tarkistukset aiheuttavat.
Joissakin tarkistuksissa pyritään nimittäin muuttamaan direktiivin 85/374/ETY yleisrakennetta, eikä niillä ole mitään yhteyttä komission tekemään direktiiviehdotukseen. Näiden tarkistusten käsittely edellyttää sitä, että ensin ratkaistaan kysymys niiden hyväksyttävyydestä. Aloiteoikeus lakien säätämisessä kuuluu nimittäin komissiolle.
Vaikka varsinaisen asian osalta emme voi muuta kuin olla samaa mieltä joistakin ehdotetuista tarkistuksista, emme voi hyväksyä sitä, että tätä direktiiviä muutetaan näin ikään kuin ohimennen rikkomalla jälleen kerran unionin toimielinten toimintasääntöjä tutkimatta asiaa etukäteen ja ilman, että jäsenvaltiot voisivat keskustella siitä perinpohjaisesti niiden käytettävissä olevien kaikkien tarpeellisten tietojen pohjalta.
Äänestämme siis mietinnön sisältämiä tarkistuksia 3, 4 ja 7 vastaan.
Tarkistuksella 3 pyritään poistamaan ehdotuksesta vahingon kärsineen velvollisuus todistaa tuotteen puutteellinen turvallisuus tai puutteellisen turvallisuuden ja vahingon välinen syy-yhteys sellaisten tiettyjen ehtojen mukaisesti, joista on tarkistuksen epämääräisen sanamuodon takia vaikea saada selkoa. Tarkistus on lisäksi ristiriidassa kansallisen oikeutemme kanssa, ja sillä muutetaan direktiivin 85/374/ETY yleistä tasapainoa.
Tarkistuksella 4 pyritään puolestaan poistamaan niiden ehdotuksessa mainittujen perusteiden joukosta, jotka vapauttavat tuottajan vastuusta, se peruste, joka liittyy siihen tieteellisen ja teknisen tiedon tasoon, jota kutsutaan yleisesti tuotekehittelyriskiksi. Tälläkin tarkistuksella muutetaan merkittävästi direktiivin 85/374/ETY tasapainoa.
Lopuksi tarkistuksella 7 pyritään poistamaan ehdotuksesta oikeuksien 10 vuoden vanhenemisaika, joka alkaa tuotteen liikkeelle laskemisesta. Myös tämä poisto muuttaa tuottajien vastuujärjestelmän rakennetta.
Sanon yhteenvetona, että näin perinpohjaisia muutoksia direktiivin muutosehdotukseen on voitava tehdä ainoastaan jäsenvaltioiden suostumuksella ja aktiivisella myötävaikutuksella yhteisön eri toimielinten ja erityisesti neuvoston puitteissa. Emme voi missään tapauksessa hyväksyä sitä, että Euroopan parlamentti yrittää näin tulla jäsenvaltioiden tilalle ja anastaa itselleen niiden lainsäädäntävallan.
Mouskourin mietintö (Á4-0370/98)
Blot
Mietintö koskee Euroopan unionin kulttuuritoiminnan rakenneuudistusta ja etenkin yhtenäisen rahoitusvälineen perustamista. Siinä ei käsitellä sitä ratkaisevaa kysymystä, joka riuduttaa Euroopan kulttuurielämää, eli kulttuurin monopolisointia pienen harvainvallan tai nurkkakunnan toimesta, joka on sitä paitsi vaikutusvaltainen, sillä se kykenee keskittämään itselleen julkiset tuet.
Suuri taidehistorioitsija Ernst Gombrich on sitä mieltä, ettei taiteen politisointi ole luonteenomaista ainoastaan totalitaarisille järjestelmille, vaan sitä tapahtuu myös länsimaisissa järjestelmissä. Hän panee merkille sen, kuinka kaupalliset kanavat sensuroivat niitä taiteilijoita, jotka eivät tottele muotivirtauksia tai jotka eivät edusta kosmopoliittista, ei-klassista ja perinteitä rikkovaa taidetta. Tämä tilanne johtaa siihen, että tukea myönnetään taiteelle, joka on varattu pienelle harvainvallalle, joka ei ota ollenkaan huomioon kansojen toiveita. Julkisen sektorin rooli on lisäksi erittäin merkittävä yksityiseen sponsorointiin verrattuna, mikä johtaa kulttuurin välttämättömän monimuotoisuuden köyhtymiseen.
Euroopan unioni ei saisi olla välinpitämätön tästä asiaintilasta, joka johtaa taiteen tuotannon ja levittämisen monopoliin pelkästään niiden taiteilijoiden hyväksi, jotka kuuluvat tukea saaviin kuppikuntiin ja joilla on kiinteä suhde kulttuurihallinnon virkamiehiin. Tämä tosiasia johtaa keinotekoiseen taiteeseen, joka on tosin monimuotoista mutta joka torjuu epäoikeudenmukaisesti ja epädemokraattisesti lukuisat taiteilijat, ja etenkin ne, jotka ovat mieltyneet klassiseen taiteeseen. On valitettavaa, ettei tätä ongelmakenttää käsitellä, etenkin kun tämä mietintö koskee Kulttuuri 2000 -ohjelmaa.

Darras
Haluan kiittää rouva Mouskouria hänen meille tänään esittelemänsä työn laadusta. On nimittäin totta, että vaikka Euroopan komission lähestymistapa näiden kulttuuriohjelmien uuden sukupolven osalta on kiitettävä, koska se perustuu avoimuuteen ja tehokkuuteen, komission näkemystä ohjelmien toteuttamisesta oli kuitenkin tarkistettava. Ja juuri siihen rouva Mouskouri ryhtyi menestyksellisesti.
Kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mielestä ei nimittäin ollut mahdollista hyväksyä sitä, että komissio näyttää yhtäältä unohtavan tavoitteissaan tavallisen kansalaisen osallistumisen ja pääsyn kulttuuritoimintaan ja toisaalta se näyttää tavoitteiden toteuttamisessa unohtavan edistää enemmän eurooppalaisen yhteiskunnan rikkauden lähteitä eli " pieniä" hankkeita, niitä, joissa kansalaiset ovat suoraan mukana.
Komissio antoi liiallisen painoarvon suurille verkoille, jotka on jo perustettu ja joilla ei joka tapauksessa olisi ongelmia vastata tarjouspyyntöihin eikä vaikeuksia löytää tarpeellisia yhteistyökumppaneita, ei edes kuudesta muusta jäsenvaltiosta! Se painotti samoin liikaa sellaisia laajoja hankkeita ja tapahtumia, jotka edellyttävät voimakasta ihmisten liikkeelle saamista, mihin pienet yhdistykset eivät pysty.
Näistä syistä äänestän rouva Mouskourin mietinnön puolesta, sillä hän on onnistunut palauttamaan tasapainon tavallisten kansalaisten ja pienimuotoisten hankkeiden hyväksi antaen samalla kokonaisvaltaisemman näkemyksen niistä sosiokulttuurisista toimista, joita voitaisiin rahoittaa ja jotka siis kuvaisivat yhteiskuntamme kehitystä. Kyseeseen voivat tulla esimerkiksi sovelletut ja virtuaaliset kuvataiteet (visuaaliset taiteet ja multimedia), musiikki ja muut taiteellisen ilmaisun muodot (nykyiset ja tulevat).
Vetoan Euroopan komissioon, jotta se muuttaisi arviotaan ja hyväksyisi esittelijämme näkemyksen, josta toivon koko Euroopan parlamentin olevan samaa mieltä.

Deprez
Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että kulttuurin on oltava toivomamme Euroopan yhdentymisen perusta. Meidän on yhdentyneen Euroopan rakentamiseksi välttämätöntä hyödyntää ja edistää Euroopan kulttuurialuetta, jolla Euroopan yhteenkuuluvuuden tavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen on kiinni siitä, että kaikki eurooppalaiset tuntevat itsensä osallisiksi ja täysipainoisiksi toimijoiksi.
Kulttuuri 2000 -puiteohjelman merkittävyys on esittelijän hyväksymien tarkistusten mukaisessa muodossa se, että siinä hyväksytään tämä näkökanta ja kaavaillaan näin ollen kulttuuritoiminnalle uutta lähestymistapaa. Puiteohjelmassa unionin kansalaisille annetaan nimittäin laajat mahdollisuudet tehdä kulttuuritoimia koskevia aloitteita ja osallistua aktiivisesti näihin toimiin, ja kulttuuri tunnustetaan siinä nimenomaisesti työpaikkojen lähteeksi ja yhteiskunnallisen sopeutumisen ja kansalaisuuden edistäjäksi.
Tämän puiteohjelman toinen suuri ansio on tarkistetussa muodossa se, että siinä aiotaan varmistaa, että sille myönnettävät budjettivarat ovat optimaalisen tehokkaita, siten, että torjutaan kulttuuriohjelmien hajautumista ja suositellaan sellaista alakohtaista lähestymistapaa, jossa edistetään synergiaa sekä eri taiteenalojen ja uusien ilmaisumuotojen välillä että näiden ja muiden yhteisön ohjelmien välillä.
Täten avattuja näköaloja arvioidessani en voi muuta kuin iloita siitä, että puiteohjelma on tarkistetussa muodossaan mitä suurimmassa määrin demokraattinen, ja voin vain olla tyytyväinen esittelijän tekemään erinomaiseen työhön, esittelijän, joka osasi hyödyntää mitä parhaiten niitä laajoja kulttuuriyhteistyön alueita, joita komissio oli jo etukäteen pohjustanut.
On itsestään selvää, että tuen täysin meille esitettyä luonnosta lainsäädäntöpäätöslauselmaksi.

Hyland
Tuen täysin Nana Mouskourin vaatimusta lisärahoituksesta kulttuuriohjelmille.
Nyt, kun EU on siirtymässä kohti tiiviimpää yhdentymistä - mihin suhtaudumme myönteisesti - ja erityisesti laajentumisen yhteydessä Euroopan rikas kulttuurin moninaisuus on yksi suurimpia resursseja, joilla voidaan suojata jokaisen jäsenvaltion tunnusomaisia piirteitä ja yksilöllisyyttä. Taloudellisesta näkökulmasta katsottuna tätä ei ole täysin tunnustettu tai käytetty hyväksi. Ei voi olla epäilystäkään siitä, miten tärkeä rooli unionilla on uuden ja kasvavan kulttuuri- ja kaupunkimatkailun alalla. Mikään muu EU: n ohjelma ei aseta ihmisiä ja heidän kulttuurisidonnaisia juuriaan ja perinteitään oikeisiin mittasuhteisiin.
Olen itse kotoisin Irlannista, missä olemme erityisen ylpeitä rikkaista ja moninaisista kulttuuriperinteistämme. Euroopan kannalta on tärkeää, että kulttuuriperinteitä suojellaan ja edistetään tulevia sukupolvia varten. Mieleeni tulevat Gandhin sanat: " Emme perineet tätä maailmaa esi-isiltämme, vaan olemme lainanneet sitä lapsiltamme" .
Lopuksi pyytäisin komissiota tutkimaan tarkkaan paikallisten viranomaisten roolia kulttuuriohjelmien edistämisessä. Irlannissa olemme asettaneet hyvän esimerkin palkkaamalla " taidevirkamiehiä " (Arts Officers ) ja uskon, että heidän rooliaan pitäisi lisätä, jos haluamme onnistua välittämään kulttuurimme rikkauden kaikille ihmisille. Kulttuurin ei pitäisi olla eliitin yksinoikeus.

Leperre-Verrier
Äänestämällä rouva Mouskourin Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskevan mietinnön puolesta ARE-ryhmä halusi tukea tätä komission ehdotusta, jossa perustetaan kulttuuritoiminnan ja -yhteistyön yhtenäinen poliittinen väline.
Kulttuuri 2000 -ohjelma merkitsee nimittäin todellista edistystä, joka on omiaan vahvistamaan kulttuurin asemaa Euroopan rakentamisessa ja antamaan sille tehokkaat ja johdonmukaiset toimintatavat.
Koska tukien myöntämisen lohkominen ja niiden ryhmittäminen uudelleen taidealoittain merkitsisi paluuta aikaisemmin vallinneeseen ohjelmien hajanaisuuteen, ARE-ryhmä ei äänestänyt niiden tarkistusten puolesta, jotka koskevat ehdotuksen liitettä.
Koska tämän kunnianhimoisen ja lupaavan hankkeen toteuttaminen edellyttäisi kuitenkin huomattavia rahavaroja, ARE-ryhmä tukee esittelijän tekemää ehdotusta korottaa kokonaisrahoitus 250 miljoonaan ecuun.

Lindqvist (ELDR), Eriksson, Seppänen, Sjöstedt ja Svensson (GUE/NGL), Holm ja Schörling (V), Bonde, Krarup ja Sandbæk (I-EDN)
Rouva Mouskourin mietintö, jossa käsitellään kulttuuriyhteistyön yhtenäisen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamista, on jälleen kerran yritys konkretisoida " eurooppalaisen kulttuurin" -käsite, kulttuurin, jota ei ole ja jota emme myöskään pidä toivottavana. Mietinnössä painotetaan, että tämän puiteohjelman tärkein tavoite on antaa kulttuuriulottuvuudelle tunnustus Euroopan yhdentymisprosessin keskuksena ja moottorina ja että kulttuuri on sosiaaliseen ja kansalliseen integraatioon vaikuttava tekijä. Lisäksi valintakriteerien tärkeysjärjestyksessä painotetaan eniten niin kutsuttua " eurooppalaista lisäarvoa" .
Kulttuuria ei voi luoda väkisin poliittisella toiminnalla. Paikallinen, kansallinen ja alueellinen kulttuuri on kukoistanut jo vuosisatojen ajan ja toivommekin, että se jatkaa siementensä kylvämistä siellä, missä tunnetaan kulttuurista yhteenkuuluvuutta. Olemme sitä mieltä, että on utopistista luulla, että olisi mahdollista keksiä eurooppalainen kulttuuri tai eurooppalainen kulttuuriperintö. Olisi ehdottomasti paikallaan, että toissijaisuusperiaatetta käytettäisiin oikein eli että paikallisille, alueellisille ja kansallisille kulttuureille annettaisiin mahdollisuus kehittyä eikä perustettaisi EU: n tason kulttuuripolitiikkaa.
Edellä olevien huomioiden vuoksi äänestämme mietintöä vastaan.

Mutin
Rouva Mouskourin mietinnöllä on se ansio, että siinä tehdään hyväksyttävä yhteenveto kahdesta eri ajattelutavasta, jotka koskevat kulttuuria. Ministerineuvosto ja komissio tekevät - esittelemällä puiteohjelman, jossa perustetaan yhtenäinen rahoitus- ja ohjelmointiväline - tästä kulttuurista ja sen suurista saavutuksista eurooppalaista politiikkaa ja identiteettiä rakentavan työvälineen. Ohjelmien hajanaisuus vähenee ja määrärahoja yhdistetään eurooppalaisiin suurtapahtumiin tai perinpohjaisiin toimiin, joissa on mukana merkittävämpi määrä eurooppalaisia yhteistyökumppaneita (6 tai 7) kuin tällä hetkellä (yleensä 3).
Lukuisten edustajien mielestä tällainen kulttuuriyhteistyö saattaa suosia nykyisiä suuria kulttuuriverkkoja ja etäännyttää kansalaisia kulttuuritoiminnasta. Nämä edustajat pitävät siis parempana alakohtaista lähestymistapaa ja sellaisten toimien edistämistä ja hyödyntämistä, jotka kohdennetaan tarkemmin pienimuotoisiin hankkeisiin.
Alkanut keskustelu on ollut kiehtovaa. Rouva Mouskourin mietinnön avulla voidaan tehdä kompromissi ehdotuksessa tarkoitetuksi kaudeksi eli vuosiksi 2000-2004. Keskustelu varmasti jatkuu ja näkökannat kehittyvät Euroopan rakentamisen vaiheidenkin ja sen mukaan, onko itse kullakin tahtoa luoda todellinen Euroopan yhteisö.

Palm
Tässä mietinnössä käsitellään suurimmaksi osaksi ylikansallisia toimia. Tavoitteena on, että yhteisen kulttuuripolitiikan avulla vahvistettaisiin yhteistä eurooppalaista kulttuuri-identiteettiä ja että sitä käytettäisiin kulttuurisen yhdentymisen kannustimena.
Mielestäni ehdotetut toimet, esimerkiksi niiden ongelmien ratkaisemiseksi, jotka syntyvät jäsenmaiden eroista, verojen ja työmarkkinasääntöjen osalta ovat oikeita, jos pyritään ylikansalliseen kulttuuripolitiikkaan, mutta en ole samaa mieltä siitä, että tämä olisi oikea etenemistapa. Kannatan sen sijaan valtioiden ja kansojen välistä kulttuuripolitiikkaa.
Sitä paitsi on mietittävä sitä, kuinka tärkeänä eurooppalaisen kulttuuri-identiteetin turvaamista oikeastaan pidetään. Historiasta on hyvin vaikeaa löytää mitään " yhteistä eurooppalaista identiteettiä" . Nykyään syntyy sitä paitsi yhä useammin valtioiden rajoja ja maanosia ylittäviä kulttuuriryhmiä. Nuorella tukholmalaisella on esimerkiksi enemmän yhteistä New Yorkissa, Pariisissa ja Barcelonassa elävien samaan sosiaaliluokkaan kuuluvien ja elämäntyyliltään suunnilleen samanlaisten nuorten kuin " kaikkien eurooppalaisten nuorten" ryhmän kanssa.
Muukalaisvihan ja eri maailman osista tulevien ihmisten välisen epäluuloisuuden välttämiseksi ja solidaarisuuden ja veljeyden ajatusten levittämiseksi olen sitä mieltä, että EU: n pitäisi teennäisten kulttuuri-identiteettien luomisen sijasta panostaa nykyään olemassa olevien kulttuurirajojen yli tapahtuvan ymmärryksen luomiseen.

Vaz Da Silva
Tekstissä on puute, josta en voi olla huomauttamatta, kun kyse sentään on kulttuurin puiteohjelmasta.
Kulttuuria ei voida käsitellä muuttumattomana asiana, joka on määriteltävissä kerralla ja lopullisesti. Kulttuuri on jatkuvassa liikkeessä, eikä se tunne rajoja.
Jotta Euroopan kulttuuriohjelma voisi täyttää hyödyllisen tehtävän, sen on oltava laaja ja joustava ja sen on annettava tilaa uusille, orastaville kulttuurimuodoille ja erilaisille kulttuurialan toimijoille, jotka nousevat esiin, muuttuvat ja katoavat kuin komeetat. Mutta on myös vähemmistökulttuureja ja vähemmistökieliä sekä alueiden välisiä kulttuureja eli siirtolais- ja maahanmuuttajakulttuureja, jotka eivät ole sidoksissa mihinkään yksittäiseen maantieteelliseen alueeseen, ja juuri ne ovat kaikkein huonoimmassa asemassa, koska mikään tietty valtio tai alue ei edusta niitä. Älkäämme unohtako, että Euroopan mosaiikki on tehty niistä kaikista.
Waddingtonin mietintö (A4-0373/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Haluamme kiittää esittelijä Waddingtonia hyvästä työstä tämän mietinnön parissa, jolla on suurta merkitystä Euroopan unionille. Waddington on osoittanut voimakasta paneutumista aloihin, jotka mielestämme ovat tärkeitä ottaa esiin Leonardo da Vinci -ohjelman kehityksen kannalta. Haluamme painottaa erityisesti eriarvoisuuden poistamista ohjelman projektien toteuttamisessa, kansalaisjärjestöjen aseman merkitystä sekä ammatillisen koulutuksen laadullisten ja innovatiivisten näkökulmien edistämistä.

Bonde, Krarup ja Sandbæk
Olemme tänään äänestäneet tätä Waddingtonin mietintöä vastaan, jossa käsitellään yhteisön ammatillista koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -toimintaohjelman toista vaihetta. Tuemme sitä, että opiskelijavaihtoa voidaan suorittaa osana koulutusta, olipa se ammatillista tai yliopistollista. Se voi tuoda virkistävää vaihtelua arjen yksitoikkoisuuteen. Olemme kuitenkin selkeästi eri mieltä mietinnössä esitetyistä suorista ja epäsuorista poliittisista painotuksista, esimerkiksi eurooppalaisen ulottuvuuden edistämisestä ammatillisen koulutuksen järjestelmissä ja käytännöissä.
Mietinnössä esitetään myös, että Leonardo da Vinci -ohjelmaa on tarkasteltava Euroopan työllisyysstrategian mukaisesti. Mielestämme työttömyyden vastaista taistelua olisi käytävä paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti, koska ihmiset menettävät työpaikkojaan monista eri syistä. Työttömyyden vastaisen taistelun strategioiden täytyy siksi myös heijastaa tätä moninaisuutta.

Caudron
Kollegamme Susan Waddingtonin mietintö sisältää useita ehdotuksia, joiden avulla on määrä parantaa ammatillista koulutusta ja tämän koulutuksen vaikutuksia työllisyyteen.
Suuressa osassa tekstejämme, joissa käsitellään työttömyysongelmaa, korostetaan koulutuksen laatua, joka on välttämätön ehto työntekijöiden ja kansalaisten työllistettävyydelle.
Ilmiselvät tosiasiat siis edellyttävät, että tämä yhteisön ohjelma omistetaan ensisijaisesti niille ihmisille, joita uhkaa syrjäytyminen. Tätä pyrkimystä on tuettava ja jatkettava, ja kannatan komission kantaa ohjelman pidentämisestä kuusivuotiseksi. Koska tällainen toiminta kuuluu loppujen lopuksi myös Euroopan sosiaalirahaston piiriin, aikataulut on syytä sovittaa yhteen johdonmukaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi. Tämän lisäksi kokonaisrahoitus on saatava riittävän suureksi, jotta ohjelma toimisi.
Tyytyväisyyttä tuottaa myös toive ottaa työmarkkinaosapuolet mukaan Leonardo-ohjelman täytäntöönpanoon. Tällainen avoimuudesta huolehtiminen on kunniaksi parlamentille, ja se on osoitus vahvasta tahdosta, jota on jo korostettu muissa parlamentin teksteissä.
Lopuksi suhtaudun varauksella siihen, että Leonardo-ohjelmalla voitaisiin tukea jo parhaillaan toteutettavia toimia, etenkin opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta. Vaikka aikomus onkin hyvä, eikö tässä ole kuitenkin se vaara, että järjestelmästä tehdään raskaampi? Kannatan tämän sijasta sitä, että Sokrates-ohjelmalle tarkoitettuja varoja lisätään.

Holm
Sallikaa minun todeta ensiksi, miten tärkeitä Leonardo da Vinci -ohjelmaan kuuluvat toimintaohjelmat ovat ja kuinka keskeistä tämä on. Voin varauksettomasti tukea suurinta osaa asetetuista tavoitteista.
Haluaisin kuitenkin huomauttaa siitä, että sisäistä tutkimusta, jota komissiossa juuri nyt tehdään Leonardo da Vinci I - ohjelmaan liittyen ja joka on kohta valmis, ei tuoda esiin tässä yhteydessä nyt kun Euroopan parlamentti päättää jatkosta. On käynyt ilmi, että ohjelman johdossa ja seurannassa on ilmeisiä ongelmia, mikä on huolestuttavaa.
Mielestäni Euroopan parlamentin pitäisi lykätä tämän mietinnön käsittelyä siihen saakka, kunnes Leonardo da Vinci I - ohjelmaa koskeva sisäinen tutkimus on valmis ja arvioitu.

Titley
Olen iloinen voidessani äänestää tämän Labour-puolueeseen kuuluvan kollegani Sue Waddingtonin laatiman mietinnön puolesta.
EU: n Leonardo-ohjelmien kaltaisten koulutusohjelmien lisäarvo pitäisi turvata tulevina vuosina eikä uhata niiden olemassaoloa varojen leikkauksilla. Koulutukselle on annettava aikaa kantaa hedelmää niissä uusissa työtehtävissä, joihin kursseille osallistuneet ihmiset ryhtyvät - meidän on investoitava koulutusohjelmiimme yhtä lailla aikaa kuin rahaa.
Mietinnössä vaaditaan aivan oikein, että komissio tiedottaa ympäri EU: ta uusista ja innovatiivisista koulutusmuodoista. Jos on jotain, mitä voimme oppia toisilta eurooppalaisilta siitä, kuinka voimme parhaiten kouluttautua tulevaisuuden uria varten, tämän kaiken pitäisi olla kaikkien maiden ulottuvilla - tärkeää on se, että ajatukset ovat toimivia, ei se, mikä maa keksi ne ensin.
Leonardo-ohjelma pitäisi saada kaikkien julkisten, yksityisten ja voittoa tavoittelemattomien ryhmien käyttöön, ja EU: n koulutusohjelmien pitäisi suuntautua ensisijaisesti vähäosaisten ihmisten hyödyksi - esimerkiksi niiden, jotka kokevat kaksinkertaista syrjintää ollessaan sekä työttömiä että vammaisia tai etnisen vähemmistön edustajia.
Packin mietintö (A4-0371/98)
Bonde, Krarup ja Sandbæk
Olemme tänään äänestäneet tätä Packin mietintöä vastaan, jossa käsitellään yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman toista vaihetta. Tuemme sitä, että opiskelijavaihto voidaan suorittaa osana koulutusta, olipa se ammatillista tai yliopistollista. Se voi tuoda virkistävää vaihtelua arjen yksitoikkoisuuteen. Olemme kuitenkin selkeästi eri mieltä mietinnössä esitetyistä suorista ja epäsuorista poliittisista painotuksista, esimerkiksi Eurooppa-suunnitelmasta, Euroopan laajuisesta koulutushankkeesta, eurooppalaisista moduuleista ja eurooppalaisen tiedekeskuksen perustamisesta.

Caudron
Haluan onnitella rouva Packia hänen mietintönsä selkeydestä ja niiden hänen ehdotustensa tarkkuudesta, joilla parannetaan Sokrates-ohjelmaa.
Tämä oppilaitoksia ja opiskelijoita koskeva yhteisön toimintaohjelma on yksi Euroopan unionin suurista menestyksistä. Tuhannet opiskelijat voivat sen avulla täydentää koulutustaan sisällyttämällä siihen ulottuvuuden, joka liittyy Euroopan kansalaisuuteen.
Meidän on varmasti parannettava nykyistä järjestelmää etenkin tämän ohjelman hallinnoinnin osalta.
Etusijallahan on Sokrates-ohjelmalle myönnettävien määrärahojen lisääminen paitsi ohjelmasta hyötyvien määrän kasvattamiseksi myös, ja ehkä etenkin, opiskelijalle maksettavan apurahan korottamiseksi.
Kuten mietinnössä täsmennetään, opiskelijavaihdon kustannukset ovat paljon suuremmat kuin myönnettävä tuki. Tätä järjestelmää hyödyntävät opiskelijat vetoavat minuun säännöllisesti kysyäkseen, olisiko heidän mahdollista saada lisätukea, jotta he voisivat elää kunnolla maassa, jossa he oleskelevat.
Niinpä olen sitä mieltä, että tätä opiskelijavaihtoon annettavaa apurahaa on korotettava merkittävästi ja että on otettava huomioon nykyiset eroavuudet jäsenvaltioiden elintasossa.
Tällaisen apurahan korottamisen avulla paljon lukuisammat opiskelijat - jotka ovat toisinaan huolissaan ulkomailla oleskelusta aiheutuvista lisäkustannuksista - voisivat osallistua tähän ohjelmaan.
Toisaalta kannatan tätä ehdotusta, jossa Sokrates-ohjelman soveltamisalaa laajennetaan koskemaan niitä aikuisia, jotka jättivät koulun kesken ja jotka jäivät siten vaille ammattikoulutusta. Tämä säännös myötävaikuttaa työttömyyden torjuntaan ja on Luxemburgin työllisyyshuippukokouksessa ehdotettujen suuntaviivojen mukainen.

Deprez
Minulla on esittelijän tavoin sellainen tunne, että taloudellisten resurssien puutteen tai ohjelman rakenteen ja toiminnan hajanaisuuden kaltaisista vaikeuksista huolimatta yhteisön koulutusalan Sokrates-toimintaohjelman ensimmäinen vaihe on ollut sellainen menestys, joka on laajalti myötävaikuttanut yhteenkuuluvuuden tunteen lisääntymiseen unionissa.
Sokrates II: n sisältämä tärkeä uudistus ja suuri ansio on varmasti se, että kaikissa koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen ja nuorisotyöhön liittyvissä ohjelmissa on integroitu lähestymistapa, koska elämme maailmassa, jossa on yhä vaikeampaa erottaa koulutus ammatillisesta koulutuksesta ja peruskoulutus jatkokoulutuksesta.
Ohjelmaa voidaan tosin vieläkin parantaa. Parannukset lisäisivät ohjelman tehokkuutta ja tarkoituksenmukaisuutta. Julistettujen tavoitteiden ja toteutettavien keinojen välinen parempi yhteensovittaminen sekä komission tehtävien hoidolle asetettavien velvoitteiden määrittämisessä noudatettu suurempi tarkkuus voivat etenkin myötävaikuttaa Sokrates II: n vieläkin suurempaan menestykseen.
Olipa asia miten tahansa, olen vakuuttunut siitä, että sellaisen eurooppalaisen koulutuksen kehittyminen, joka ylittää kansalliset rajat ja avaa tulevaisuuden maanmiehillemme uusia näköaloja, on yksi tärkeimmistä seikoista, jotka edistävät Euroopan unionin ja laajemmin koko Euroopan yhdentymistä rauhoittuneeksi ja vauraaksi maanosaksi.
Talous- ja rahaliitto ei voi nimittäin yksinään taata näin kunnianhimoisen hankkeen onnistumista. Unioni toteutuu yhtä lailla, ja todennäköisesti vieläkin vankemmalla tavalla, ihmisten mielissä ja varsinkin, kun nuoret sukupolvet ymmärtävät, että heillä on yhteinen tulevaisuus, joka on kuitenkin avoin muulle maailmalle.
Tämä on se perustava haaste, joka on Sokrates II -ohjelman taustalla ja jota kannatan täysin. Tuen siksi yksiselitteisesti kantaa, jonka parlamentti esittää tänään tästä aiheesta.

Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Haluamme kiittää esittelijää tärkeästä mietinnöstä. Sokrates-ohjelman kehityksellä on suuri merkitys tulevaisuuden eurooppalaiseen koulutukseen panostamisessa. Haluamme tämän äänestysselityksen avulla tuoda esiin kantamme ohjelman laajuutta koskevan kysymyksen osalta, eli siihen, että se koskisi myös Turkkia. Tällainen laajuus on kiistanalaista, kun ajatellaan Turkin puutteellista ihmisoikeuksien kunnioittamista, mutta samalla on otettava huomioon, että tarkistuksessa 22, jossa käsitellään muun muassa Turkin osallistumista ohjelmaan, nostetaan esiin ETA- ja EFTA-maiden osallistuminen ohjelmaan.
Mielestämme on tärkeää, että Euroopan parlamentti kannattaa sitä, että esimerkiksi Norjan ja Islannin olisi kuuluttava Sokrates-ohjelman piiriin. Turkin kohdalla edellä mainittu suhtautuminen koskee myös kysymystä Nuoriso-toimintaohjelmasta.

Palm
Koska Turkki ei vielä 50 vuotta ihmisoikeusjulistuksen allekirjoittamisen jälkeenkään noudata tämän sopimuksen sisältöä, en tue ehdotusta maan osallistumisesta mietinnössä käsiteltävään toimintaohjelmaan.

Heinisch
Haluaisin korostaa kahta asiaa Sokrates-ohjelman toisesta vaiheesta:
Uuden Grundtvig-ohjelman avulla vanhempainyhdistykset otetaan ensimmäistä kertaa tasavertaisina osapuolina mukaan aikuiskasvatukseen. Eurooppalaisten vanhempainprojektien aloitteentekijänä suhtaudun siihen erittäin myönteisesti. Koulutusalan ohjelmillamme on yhteinen tavoite: kasvattaa nuorten eurooppalaisten sukupolvi, jonka käsiin voimme antaa yhteisömme tulevaisuuden. Vanhemmat vaikuttavat ratkaisevasti tähän kasvatukseen. Heidän yhteistoimintansa eurooppalaisella tasolla, yhteistyönsä opettajien kanssa ja heidän oma jatkokoulutuksensa ovat tärkeitä asioita.
Olen iloinen myös siitä, että uusi Sokrates-ehdotus luo oikeudellisen perustan sille, että Turkkikin voi osallistua ohjelmaan. Toivon, että tämä toteutuu lähitulevaisuudessa. Pidän Turkin mukaan ottamista tilaisuutena lisätä Turkin kansalaisten tietoisuutta ihmisoikeus- ja demokratia-aatteesta. Tältä pohjalta laadin myös mietintöni Turkin ottamiseksi mukaan käynnissä olevaan Sokrates-ohjelmaan. Tässä mietinnössä esitetty päätös sallii sen, että Turkki alkaa valmistella ohjelmaan osallistumistaan, ja olen vakuuttunut siitä, että Euroopan parlamentti nyt myös tukee tätä mietintöä.

Darras
Tämä Sokrates-ohjelman toinen vaihe kuuluu, nuorisoa ja ammatillista koulutusta koskevien muiden ohjelmien tavoin, sellaiseen kokonaisuuteen, jossa korostetaan elinikäisen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen merkitystä kaikille.
Kyse on sellaisen yhteisen perustan laskemisesta, jonka tavoitteena on saada aikaan eurooppalainen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen alue. Tämä ohjelma perustuu luonnollisesti sen ensimmäisessä vaiheessa hankittuun kokemukseen, ja siinä lujitetaan näin ollen myönteisiä saavutuksia, mutta samalla se sisältää uudistuksia, jotka ovat jokaisen yhteiskunnan kasvun kannalta välttämättömiä, ja talousarvion, joka on " riittävä" 29 maalle.
Tämä kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietintö vaikuttaa minusta hyväksyttävältä meille tänään esitetyssä muodossaan. Se on hyväksyttävä, koska Euroopan parlamentti ehdottaa suurempaa budjettia - 2: ta miljardia euroa komission ehdottamien 1, 4 miljardin euron asemesta. Tämä on vähimmäismäärä - jos haluamme, että mahdollisimman monet nuoret ja aikuiset, jotka haluavat kouluttaa ja/tai jatkokouluttaa itseään, voisivat osallistua tähän ohjelmaan - kun otetaan huomioon se, että ohjelmaan on pääsy yhteensä 29 maan kansalaisella. Se on hyväksyttävä myös siksi, että ohjelmassa on määrätty yhteisten toimien mahdollisuudesta muiden nuorisoa ja ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien kanssa ja että uudet tietotekniikan muodot otetaan huomioon koulutuksen työvälineinä ja uusien tietojen ja taitojen lähteenä. Se on hyväksyttävä lopulta myös siksi, että menettelyjä yksinkertaistetaan ja että paikallinen ja alueellinen taso otetaan huomioon, koska ohjelmien hallintoa halutaan hajauttaa, mikä puolestaan edellyttää parempaa tiedottamista, tiedon levittämistä ja yhteistyön parantamista jäsenvaltioiden kanssa.
Haaste on merkittävä: kyse on paitsi eurooppalaisesta yhteiskuntamallista, jota haluamme puolustaa, myös ja etenkin nuorten ja vähän vanhempienkin tulevaisuudesta sekä mahdollisuudesta tarjota heille työtä ja sija tässä haluamassamme kansalaisten Euroopassa.
De Coenen mietintö (A4-0389/98)
Bonde, Krarup ja Sandbæk
Vapaaehtoistyöllä on Tanskassa pitkät ja hyvät perinteet kaikissa ikäluokissa, ei vain nuorten keskuudessa, vaikka osallistuminen onkin siinä ikäluokassa kaikkein aktiivisinta. Tanskaa nimitetään usein " organisaatioiden maaksi" ja keskimäärin jokainen tanskalainen onkin jonkin organisaation jäsen, olipa se sitten poliittinen puolue, nuorisojärjestö, partioliike tai asukastoimikunta. Kaikki nämä ihmiset työskentelevät parantaakseen ryhmiensä jäsenten ja muiden asiaa kannattavien tilannetta. Muutama heistä haluaa kuitenkin vain työskennellä kehittääkseen eurooppalaista ulottuvuutta, edistääkseen tietoisuutta todellisesta unionin kansalaisuudesta ja edistääkseen eurooppalaista koulutussektoria. Asetamme myös kyseenalaiseksi koko " eurooppalaisen ulottuvuuden" olemassaolon. Suhtaudumme epäillen mietinnössä esiintyviin suoriin ja epäsuoriin poliittisiin painotuksiin.
Edellä mainittujen huomioiden perusteella äänestämme De Coenen mietintöä vastaan.

Darras
Haluan onnitella tässä Philippe De Coenea hänen tekemästään laadukkaasta työstä paitsi siksi, että olen hänen analyysistaan samaa mieltä, myös siksi, että hän todennäköisesti hieman sekoittaa joidenkin komission yksiköiden ja etenkin jäsenvaltioiden pasmoja. Olen nimittäin aina ollut sitä mieltä, että jotta asiat parantuisivat, pinttyneitä ajatuksia on tuuletettava eikä pidä luovuttaa heti ensimmäisen vaikeuden ilmaantuessa. Esittelijä ehdottaa meille tänään juuri tällaista ajattelutapaa.
Sanoisin varsinaisen asian osalta, että ajatus Nuoriso-ohjelmaan kuuluvien toimien tasapainottamisesta tuntuu minusta täysin myönteiseltä. Nuoret ovat nimittäin mielenlaadultaan sellaisia, että he haluavat liikkua, oppia, saada kokemuksia, osallistua ja siis sanalla sanoen toimia aktiivisten kansalaisten tavoin. Nuorten välisen vuorovaikutuksen elävöittäminen budjettivaroja lisäämällä on siis hyvä asia. Lukiolaisten viimeaikaiset mielenilmaisut Ranskassa tukevat tässä suhteessa esittelijän teesejä.
Toisaalta mitä eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun tulee, ohjelmaan, jota tuen täysin ja josta rouva komissaarille ja hänen yksiköilleen kuuluu täysi kunnia, uskon, että sitäkin voidaan parantaa, etenkin noudattamalla Philippe De Coenen esittämää ajatusta, jonka mukaan on määritettävä tarkasti se, minkälaisia pitää olla vastaanottavien yhteisöjen (voittoa tuottamattomia järjestöjä) ja vastaanottosuunnitelmien (toimia, jotka eivät voi korvata työpaikkoja). On parasta esittää asiat alusta asti selvästi, jotta voitaisiin välttää kaikenlaiset väärinkäsitykset.
Haluamme olla lähempänä nuoria ja tiedottaa heille paremmin, jotta heidät saataisiin aktiivisemmiksi osallistujiksi ja sen myötä sellaisen Euroopan toimijoiksi, joka kehittyy heidän kauttansa ja heidän hyväkseen. Äänestän siksi tämän mietinnön puolesta.

Holm
Useastakin näkökulmasta on hyvä, että eri projektit kootaan saman katon alle. Ohjelman tavoitteista suurin osa on lupaavia, esimerkiksi kielitaidon ja nuorten liikkuvuuden tukeminen, jotta he voisivat oppia asioita uusista ja vieraista kulttuureista.
En voi sitä vastoin tukea niitä useissa tarkistuksissa olevia tavoitteita, jotka koskevat " Euroopan kansalaisuutta" , " Euroopan unionin periaatteita ja säännöksiä" ja " nuorten unionin kehitykseen liittämistä" . Mielestäni nämä eivät ole tavoitteita, joiden olisi kuuluttava näiden nuorten hyväksi toteutettujen ohjelmien yhteyteen. Mielestäni kyse on maailmanlaajuisen ja kansainvälisen näkökulman laajentamisesta, mikä on aivan eri asia kuin rajoittunut EU-identiteetti, jota toistetaan jatkuvasti, vaikka sillä ei ole mitään tukea.

Palm
Koska Turkki ei vielä 50 vuotta ihmisoikeusjulistuksen allekirjoittamisen jälkeenkään noudata tämän sopimuksen sisältöä, en tue ehdotusta maan osallistumisesta mietinnössä käsiteltävään toimintaohjelmaan.
Waddingtonin, Packin ja De Coenen mietinnöt (A4-0373/98, A4-0389/98 ja A4-0371/98)
Amadeo
Amsterdamin sopimuksessa ja jopa Agenda 2000: ssa tuetaan selvästi kaikkea kulttuuri-, tutkimus-, innovaatio-, koulutus- ja ammattikoulutuspolitiikkaa, eli lyhyesti tietojen ja taitojen politiikkaa, joka on keskeisellä sijalla unionin tulevassa kehityksessä.
Nyt on kyse siitä, että taataan mahdollisimman laajat mahdollisuudet koulutukseen pääsyyn sekä tietojen ja taitojen jatkuvaan ajan tasalla pitämiseen. Esitellessään kolme ehdotustaan koulutusta, ammattikoulutusta ja nuorisoa koskeviksi päätöksiksi komissio antaa suuntaviivat yhteisön toiminnalle, jolla pyritään edistämään eurooppalaisen kulttuuri- ja koulutusalueen luomista.
Pidämme siksi tärkeänä synergiaa näiden kolmen ehdotuksen välillä, jotka väistämättä edistävät tietojen ja taitojen kehittymistä, laaja-alaista kansalaisuutta ja työmahdollisuuksien kehittymistä, koska ne edesauttavat nykyaikana välttämättömiksi katsottujen valmiuksien hankkimista.
Maailmassa, joka muuttuu nopeasti varsinkin teknologisten muutosten ja tietoyhteiskunnan vaikutuksesta, koulutuksen ja ammattikoulutuksen välisestä rajasta on tultava yhä joustavampi, ja tämä on ensisijainen tehtävämme: valmistella lainsäädäntöä, joka tukee kaikilla tasoilla unionin kulttuuripolitiikkaa.
Olemme sitä mieltä, että myös perinteisestä jaosta perus- ja jatkokoulutuksen välillä sekä kahtiajaosta muodollisen ja epämuodollisen koulutuksen välillä on päästävä eroon jouduttamalla byrokraattisia menettelyjä ja luomalla kiinteä ja pysyvä yhteys sekä yhteisön tasolla että kansallisella tasolla rakennerahastoihin, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon, koska nuorisoalalla toteutettavat yhteistyötoimet ovat tärkeä elementti nuorten aktiivisessa integroinnissa ja heidän kansalaisuutensa edistämisessä Euroopan tasolla ja koska Sokrates, jolla edistetään koulutuksen laatua ja kehitetään eurooppalaista ulottuvuutta ja joka koskee 4 miljoonaa opettajaa ja 70 miljoonaa nuorta, on tärkeä yhteisötoimi erityisesti sen kannalta, että unioni tuodaan lähemmäksi kansalaisia, ja Euroopan rakentamisprosessin kannalta.

Blak, Iversen ja Kirsten Jensen
Euroopan parlamentin Tanskan sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet Agenda 2000 -ohjelman suuntaviivojen mukaisten kolmen ohjelman eteenpäin viemisen ja parantamisen puolesta. Ohjelmia yksinkertaistetaan ja tasa-arvoisuusnäkökohtia vahvistetaan sekä miesten ja naisten tasa-arvoisuuden että marginaaliryhmien mukaan ottamisen osalta.
Tuemme myös pääpiirteittäin ohjelmiin ehdotettuja muutoksia. Mielestämme ne kuitenkin sisältävät yksittäisiä muotoiluja, jotka menevät liian pitkälle ylikansallisten tekijöiden painottamisen osalta. Kantamme on, että päätäntävalta koulutusasioissa on jatkossakin oltava jäsenmailla. Euroopan koulutuspolitiikan on ainoastaan täydennettävä ja tuettava kansallista koulutuspolitiikkaa.

Lindqvist
Waddingtonin, Packin, De Coenen ja Castagnettin mietinnöissä on useita hyviä koulutukseen ja kulttuuriin liittyviä ehdotuksia. Ne koskevat ammatillista koulutusta, oppisopimuskoulutusta, elinikäistä oppimista, koulutusta muissa maissa, vierailevia opettajia ja niin edelleen.
Ohjelmat painottavat kuitenkin voimakkaasti suuntausta kohti " eurooppalaista identiteettiä" , " eurooppalaista kulttuuriperintöä" , " EUROPASS-koulutusta" - kaiken tarkoituksena on viedä Euroopan integraatiota pidemmälle. Monessa ohjelmassa tarvitaan uusia määrärahoja. Leonardo da Vinci -ohjelman osalta on parhaillaan käynnissä tutkimuksia EU-varoihin kohdistuneista petoksista. Useiden mietintöjen asiasisältö on hyvä, mutta alituiselta " eurooppalaisuuden" ylärakenteelta puuttuu kansallinen perusta. Kysymys on siitä, mitä eurooppalaisella kulttuurilla tarkoitetaan ja onko sellaista olemassa.

Seillier
Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien toisessa vaiheessa vedotaan mielikuvitukseen ja innovointiin, mitä nuorten ja aikuisten ammatilliseen koulutukseen ja elinikäiseen jatkokoulutukseen tulee. Koska myös miesten ja naisten välisten yhtäläisten mahdollisuuksien tavoitetta korostetaan voimakkaasti, eikö olisi järkevää ja oikein ehdottaa tavallisuudesta poikkeavia koulutusjaksoja nuorille naisille?
Monet naiset nimittäin lykkäävät nykytilanteessa ensimmäisen lapsen saantia varmistaakseen itselleen hinnalla millä hyvänsä ensin ammattipätevyyden (ensisynnyttäjien keski-ikä Euroopassa on 29 vuotta) tai sitten he keskeyttävät yliopisto-opintonsa tai ammattikoulutuksensa heti lapsia saatuaan. Äitiyden ja koulutuksen yhteensovittaminen - niiden naisten osalta, jotka sitä haluavat - olisi mahdollista ja erittäin toivottavaa monien naisten, parien, lasten ja siis sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta. Eikö olisi syytä herättää tervettä kilpailua tässä asiassa Euroopan eri maiden kesken?
Mitä uuteen nuorison hyväksi laadittuun yhteisön toimintaohjelmaan tulee, siitä puuttuu innostusta ja kulttuurista näkemystä. Koska nuorille on jo olemassa muita ohjelmia, jotka koskevat opiskelijavaihtoa, ammatillista koulutusta ja oppisopimuskoulutusta, olisimme halunneet löytää tästä uudesta ohjelmasta ehdotuksia, jotka auttaisivat eri maidemme nuoria tuntemaan paremmin asioita, jotka ovat heille heidän kulttuuriperinnössään yhteisiä ja joita heille ei enää opeteta. Sillä kirjallisuuden opetus, antiikin Kreikan historian tuntemus - puhumattakaan antiikin Rooman historian tuntemuksesta - epätarkasti keskiajaksi kutsutun ajanjakson tuhatvuotisen historian ja kulttuurin tuntemus, siis sanalla sanoen yleissivistys on kuihtunut sellaisten oppiaineiden tieltä, joiden tavoitteena ei enää ole ihmisenä olemisen tuntemus.
Eri kansojemme kaikki suuret historian ja kulttuurin vaiheet ovat olleet ulottuvuudeltaan eurooppalaisia: Roomalainen keisarikunta, Kaarle Suuren keisarikunta, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, munkkielämä, ritarilaitos, roomalainen taide, goottilainen taide, yliopistot, pyhiinvaellukset, renessanssi, klassisismi, valistusaika, ja niin edelleen... Se, että annetaan nuorille mahdollisuus tuntea kunkin jäsenvaltion kulttuuriperinnön moninaisuus, jonka perusta on pääosiltaan yhteinen, että annetaan heille mahdollisuus imeä itseensä vaikutteita yhteisestä kulttuurista, ei pelkästä rakkaudesta menneisyyteen vaan jotta he olisivat älyllisesti ja henkisesti varustautuneita kohtaamaan yhdessä tulevaisuuden suuret haasteet, olisi jalo tavoite, jota olisi suosittava.
Eikö humanismi olekin se arvo, joka on Euroopassa kaikkein heikoimmassa asemassa tänä vuosisadan ja vuosituhannen loppumisen aikana, vaikka Eurooppa on Paul Valéryn sanoin juuri se maanosa, jossa on eniten pohdittu ihmisen asemaa luonnossa ja yhteiskunnassa sekä ihmisen suhdetta Jumalaan.
Kyllä, jos vain haluaisimme, olisi taas mahdollista, että Euroopan nuoret innostuisivat yhteisestä kohtalostaan.

Vaz Da Silva
Koulutus on yhteiskunnissamme niin keskeinen kysymys, että katsoin parhaaksi ilmaista oman kantani kirjallisesti, koska niin monet jäsenet ovat pyytäneet puheenvuoroa tässä keskustelussa. Totean tyytyväisenä, että yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä nuorisoa käsittelevässä keskustelussa tulee esille näkemys, jonka mukaan näitä aloja koskevat politiikat olisi yhdistettävä, mitä luonnollisestikin kannatan. Teen kaksi huomautusta, joista ensimmäinen koskee De Coenen mietintöä ja toinen Packin mietintöä, ja samalla huomautukseni ovat yhteenveto esittämistäni tarkistusehdotuksista.
Ensinnäkin: on vältettävä se vaara, että nuorisopolitiikkoja kehitettäessä luodaan kuilu nuorten maailman ja aikuisten maailman välille ja toisaalta järjestöissä toimivien ja muiden nuorten - jotka sentään ovat enemmistö - välille. Todellisessa nuorisopolitiikassa ei pyritä saamaan aikaan näkyvyyttä tuolle politiikalle itselleen lisäämällä rakenteita ja antamalla nuorille lisää tilaa, vaan siinä on kyse politiikasta, joka tekee itsensä lopulta tarpeettomaksi antamalla nuorille tilaa muissa politiikoissa.
Toiseksi: eurooppalaista koulutuspolitiikkaa ei voi olla ilman eurooppalaista kielipolitiikkaa. On syytä pohtia vakavasti ja perusteellisesti mahdollisuutta opettaa yhtä, yhteiseksi kommunikaatiovälineeksi soveltuvaa kieltä koko unionin tasolla kaikille lapsille ala-asteelta lähtien. Tätä asiaa koskevan päätöksen yhteydessä on myös ryhdyttävä kehittämään aktiivisia monikielisyyden edistämiseen tarkoitettuja politiikkoja, sillä vain nämä kaksi näkökohtaa yhdessä voivat muodostaa perustan realistiselle eurooppalaiselle kielipolitiikalle.
Skinnerin mietintö (A4-0385/98)
Andersson, Hulthén, Lööw ja Sandberg-Fries
Haluamme kiittää esittelijä Skinneriä hänen toiminnastaan tässä tärkeässä asiassa. Komissio on aikaisemmin käsitellyt huonosti kysymystä kaupan esteiden poistamiseksi perustettavasta komission väliintulojärjestelmästä varsinkin ammatillisten oikeuksien ja jäsenmaiden itsemääräämisoikeuden kunnioittamisen osalta. Erityisen tärkeää on, että kysymys ratkaistaan. Nyt tässä istunnossa esitetyn mietinnön myötä olemme sitä mieltä, että ammatillisiin oikeuksiin ja jäsenmaiden itsemääräämisoikeuteen liittyvä kysymys on saanut hyväksyttävän ratkaisun.

Berthu
Neuvoston asetusehdotuksessa, joka on tänään käsiteltävänämme, pyritään perustamaan sellainen komission väliintulojärjestelmä, jonka avulla jäsenvaltiot voitaisiin velvoittaa poistamaan tietyt yhteisön sisäisen kaupan esteet. Komissio sai tällaisen ajatuksen niiden Ranskan maanviljelijöiden vuosien 1993-1995 mielenosoitusten takia, joissa nämä pysäyttelivät maahantuotujen tuotteiden kuljetuksia - etenkin espanjalaisia mansikoita kuljettaneita kuorma-autoja - ja tuhosivat niitä. Ranskan hallituksen mielestä oli ollut joissakin tapauksissa parempi olla komentamatta järjestysvaltaa puuttumaan asiaan, koska se olisi saattanut aiheuttaa vieläkin vakavampia järjestyshäiriöitä, asenne, joka tyrmistytti Brysselin. Tästä sai alkunsa tämä nykyinen ehdotus, jonka tavoitteena on antaa komissiolle välineet valvoa paremmin tavaroiden vapaan liikkuvuuden kunnioittamista, josta meille on toistettu kyllästymiseen saakka niin mietinnön perusteluissa kuin sen johdanto-osan kappaleissakin, että kyse on yhdestä Euroopan yhteisön keskeisistä periaatteista, mutta samalla mietinnössä kuitenkin unohdetaan täsmentää, ettei se ole ainoa eikä kuitenkaan yhtä perustava periaate kuin jotkin muut.
Komission ehdotus on esimerkki siitä pöyristyttävän epädemokraattisesta tavasta, jota unionin toimielimet tavallisesti käyttävät ylikansallisuuden edistämiseksi. Komissio kehottaa meitä ehdotuksessaan myös pohtimaan jäsenvaltioiden vastuun käsitettä yleisen järjestyksen ylläpitämisessä, asia, joka juuri nyt on ajankohtainen keskustelussa Amsterdamin sopimuksen ratifioinnista.
Ensinnäkin epädemokraattisesta tavasta. Ehdotuksen ensimmäisessä versiossa komissiolle kaavailtiin, ei enempää eikä vähempää, oikeutta tehdä " päätöksiä" , joissa tuomittaisiin joidenkin jäsenvaltioiden toiminta (tai toimimatta jättäminen) kaupan esteiden osalta. Näiden päätösten oli sitten määrä toimia perustana tuomioistuinten, kansallisten tai yhteisön, päätöksille, joissa jäsenvaltiot tuomittaisiin sakkoihin tai uhkasakkoihin. Neuvosto oli sentään ihmeissään nähdessään näin sumeilemattoman ehdotuksen: komission virkamiehet pyysivät neuvostolta silmää räpäyttämättä - on tosin totta, että tällainen lähestymistapa on heille täysin luonnollinen - että tämä myöntäisi heille toimivallan määrätä jäsenvaltioille seuraamuksia. Neuvosto ei olisi voinut niin halutessaankaan siirtää tätä toimivaltaa komissiolle siitä yksinkertaisesta syystä, ettei neuvostolla ole tällaista toimivaltaa, paitsi liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tapauksessa.
Virkamiehet vetosivat silloin Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätelmiin, jotka koskivat sisämarkkinoiden toteuttamista edistävää toimintasuunnitelmaa ja joissa valtioiden ja hallitusten päämiehet kehottivat komissiota " tutkimaan tapoja ja keinoja, joilla voitaisiin tehokkaasti varmistaa tavaroiden vapaa liikkuvuus, mukaan lukien mahdollisuus määrätä seuraamuksia jäsenvaltioille" . Ministerineuvosto on nyt ymmärtänyt, että valtioiden ja hallitusten päämiehet pantiin Amsterdamin Eurooppa-neuvoston loppuasiakirjassa sanomaan mitä sattuu asianomaisten sitä tajuamatta. Toivomme sitä paitsi vaikuttaneemme jollakin tavalla tämän vehkeilyn paljastamiseen, sillä tuomitsimme sen tuolloin ponnekkaasti.
Neuvosto siis muutti komission ehdotusta, mutta vain varovaisesti, joten tekstin toinen versio, joka meille on tänään esitelty, on hädin tuskin parempi kuin ensimmäinen. Komission " päätöksen" käsite on nimittäin korvattu siinä " ilmoituksen" käsitteellä, joka on tarkoituksellisesti kaksiselitteinen ja josta on vaikea sanoa, onko sen täytäntöönpano oikeudellisesti vapaa-ehtoista, kuten lausunnon, vai sitovaa, kuten päätöksen. Hämmennystä lisää se, ettei asetusehdotuksella ollut minkäänlaista oikeudellista perustaa, jolloin komission oli pakko turvautua iänikuiseen 235 artiklaan, jonka olemme tuominneet lukemattomia kertoja, koska yhteisö voi sen avulla myöntää itselleen sellaisia toimivaltuuksia, joita sille on perustamissopimuksissa kieltäydytty antamasta. Kansakuntien Eurooppa -ryhmä äänestää tänään kaikkien näiden selkeiden syiden perusteella asetusehdotusta vastaan.
Tämä asia saa kuitenkin meidät pohtimaan laajemminkin jäsenvaltioiden ensisijaisen vastuun periaatetta sisäisen yleisen järjestyksen kannalta. Vaikka tämä perustava sääntö on tunnustettu perustamissopimuksessa useaan otteeseen, esimerkiksi 36 artiklassa, joka koskee juuri tavaroiden liikkuvuutta, siitä ollaan jatkuvasti piittaamatta, myös Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa. Tuomioistuin on nimittäin täsmentänyt jo vanhassa oikeuskäytännössään (Rutili-päätös, 28. lokakuuta 1975), että tätä käsitettä (jäsenvaltioiden sisäistä yleistä järjestystä koskevaa vastuuta) on tulkittava suppeasti, joten yksikään jäsenvaltio ei voi määritellä yksipuolisesti käsitteen laajuutta ilman yhteisön toimielinten harjoittamaa valvontaa, jonka ajatuksena on puolestaan suojella yhteisön oikeuden periaatteita.
Mitä tulee maanviljelijöiden mielenosoituksiin nimenomaan vuosina 1993-1995, meillä on nyt käytössämme yhteisön tuomioistuimen 9. joulukuuta 1997 antama päätös, joka on samansuuntainen ja jossa oikeutetaan kaikki komission väitteet. Tuomioistuin ei piitannut Ranskan perusteluista, jotka nojautuivat kansalliseen vastuuseen yleisen järjestyksen osalta. Lainatkaamme erästä päätöksen kohtaa: " - - jäsenvaltioilla, joilla on yksinomainen toimivalta ylläpitää yleistä järjestystä ja taata valtion sisäinen turvallisuus, on toki tiettyä harkintavaltaa sen päättämisessä, mitkä toimenpiteet ovat kussakin tilanteessa soveliaimpia tuotteiden tuontia rajoittavien esteiden poistamiseksi. Yhteisön toimielimet eivät näin ollen voi asettua jäsenvaltioiden asemaan ja määrätä, mitä toimenpiteitä jäsenvaltioiden on toteutettava ja todellisuudessa sovellettava tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaamiseksi alueellaan. Yhteisöjen tuomioistuimen tehtävänä on kuitenkin sen käsiteltävänä olevissa asioissa tutkia edellä mainittu harkintavalta huomioon ottaen, onko kyseinen jäsenvaltio toteuttanut turvaamisen kannalta soveliaita toimenpiteitä tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamiseksi."
Jäsenvaltiot ovat toisin sanoen todellakin vastuussa omasta yleisestä järjestyksestään, mutta yhteisön periaatteet rajaavat tämän toimivallan, joka ei voi olla ristiriidassa näiden periaatteiden kanssa, joihin sen on päinvastoin jopa perustuttava.
Tämä tuomioistuimen ja unionin toimielinten kanta yleensä valottaa kiinnostavalla tavalla keskustelua Amsterdamin sopimuksen ratifioinnista. Tämän sopimuksen kannattajat nimittäin väittävät, ettei luopuminen henkilövalvonnasta sisärajoilla olisi vakavaa, eikä vakavaa olisi myöskään koko siirtolaispolitiikkamme yhteisöllistäminen, koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksen uusi 64 artikla tarjoaa muka suojalausekkeen taatessaan, että " tämän osaston määräyksillä ei rajoiteta niitä velvollisuuksia, joita jäsenvaltiolla on yleisen järjestyksen ylläpitämiseksi sekä sisäisen turvallisuuden suojaamiseksi" . Huomaamme, minkä arvoinen tällainen " suoja" on todellisuudessa. Kyse on silmänlumeesta, jonka tarkoituksena on johtaa kansalaiset harhaan uskottelemalla heille, että heidän kansallisvaltionsa säilyttää toimivaltuutensa, samalla kun ne epädemokraattisesti otetaan valtiolta vähitellen pois yhteisön tuomioistuimen oikeuskäytännön kautta. Jos Ranska haluaisi tässä tapauksessa Amsterdamin sopimuksen ratifioituaan palauttaa jonakin päivänä henkilövalvonnan rajoilleen yleistä järjestystä uhkaavan kasvavan vaaran vuoksi, komissio vastaisi, että Ranskan on löydettävä keino, kuinka ylläpitää sisäinen järjestyksensä suojellen samalla yhteisön perustavaa periaatetta henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta. Meitä vaadittaisiin tottelemaan tätä käskyä sen uhalla, että meidät raahataan yhteisön tuomioistuimeen, jonka lopullinen päätös tiedettäisiin jo ennakolta.
Se, mitä neuvosto haluaa tällä tämänpäiväisellä asetusehdotuksellaan hyväksyä ja mikä halutaan hyväksyttää Amsterdamin sopimuksella, merkitsee hirveintä rikosta, joka on mahdollista tehdä kansaa kohtaan: estetään kansaa puolustautumasta silloin, kun sitä vastaan hyökätään.

Blak, Iversen ja Kirsten Jensen
Tanskan sosiaalidemokraatit ovat tänään äänestäneet kaupan esteiden poistamiseksi perustettavan väliintulojärjestelmän puolesta. Komission alkuperäinen ehdotus oli täysin kelvoton, koska komissiolle annettiin liikaa valtaa puuttua työtaisteluihin ja koska ehdotuksen avulla olisi ollut mahdollista heikentää perusoikeuksia kuten lakko-oikeutta.
Uusi ehdotus, jonka puolesta olemme äänestäneet, on aivan toisenlainen. Komissiolla ei ole enää valtuuksia vaatia, että jäsenmaiden olisi puututtava kansallisiin lakkoihinsa. Uudessa ehdotuksessa jäsenmaita velvoitetaan ainoastaan tiedottamaan komissiota mahdollisista kauppaesteistä ja siitä, millä keinoin ne aiotaan poistaa. Siihen on myös lisätty määräys siitä, että lakko-oikeus on taattu.
Olemme sen vuoksi päätyneet tukemaan esittelijää, joka on ehdottanut, että komission ehdotusta tuettaisiin sen nykyisessä muodossa.

Eriksson, Seppänen, Sjöstedt ja Svensson
Allekirjoittaneet ovat äänestäneet tätä mietintöä vastaan seuraavista syistä:
Päätöksen myötä on vaarana, että ammatillisia perusoikeuksia loukataan.-Lainsäädäntömielessä on sopimatonta liittää yhteen määräyksiä tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta ja henkilöiden liikkuvuudesta.-Komissiolle ei pidä antaa ehdotettuja valtuuksia, koska ne kuuluvat tuomioistuimelle tai neuvotteluihin perustamissopimuksen sisällöstä. Komissiolla ei ole oikeutta toimia kysymyksissä, jotka koskevat rajanvetoa kansallisen ja unionin oikeuden välillä.
Hager, Kronberger, Linser, Lukas ja Raschhofer
Sitoutumattomat jäsenet eivät hyväksy tarkistuksia 1-15. Vaikka nämä tarkistukset ovat sisällöllisesti oikeita, meistä ei tunnu asialliselta liittää toisiinsa sitä oikeutettua pyyntöä, että työntekijät saavat liikkua vapaasti, ja asetusta tiettyjen kaupan esteiden poistamiseksi perustettavasta komission väliintulojärjestelmästä. Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta pitäisi käsitellä erillisessä mietinnössä.

Lindqvist
Mietintö on laadittu tarpeettoman nopeasti ja se on otettu käsiteltäväksi lisämietintönä lyhyen varoitusajan puitteissa tällä istuntokaudella. Mietintöä ei ole ajateltu loppuun asti. Sitä ei voi hyväksyä, vaikka alkuperäistä - ja vielä huonompaa ehdotusta - on muutettu parempaan suuntaan. Lakko-oikeutta loukataan, työoikeutta rajoitetaan ja kansallinen lainsäädäntö ja työehtosopimukset sivuutetaan. Mietintö on sen vuoksi hylättävä.

Murphy
Euroopan parlamentin Labour-puolueen edustajat tukevat Skinnerin mietintöä ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen kaupan esteiden poistamiseksi perustettavasta komission väliintulojärjestelmästä (KOM(97)0619). Tämä koskee lähinnä tavaroiden vapaata liikkuvuutta Euroopan yhtenäismarkkinoilla eikä ihmisten vapaata liikkuvuutta. Kuitenkin asian tärkeyden takia, EPLP on kannattanut viittausta ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen mietinnön johdanto-osassa.

Palm
Tässä mietinnössä käsitellään mahdollisuutta ryhtyä toimiin, kun tuotteiden vapaa liikkuvuus " estyy yksittäisten henkilöiden toiminnan seurauksena" . Se ei sinänsä koske lakko-oikeutta, mutta sillä voi kuitenkin olla vakavia seurauksia ammattiliittojen työlle. Ehdotuksessa määrätään esimerkiksi kyseisille valtioille pitkälle meneviä velvollisuuksia raivata esteitä, mikä merkitsee sitä, ettei valtio ole enää puolueeton työmarkkinataisteluissa. Lisäksi ehdotuksesta seuraa, että yksittäisten valtioiden hallitusten on toimittava tavalla, joka Ruotsin kuljetustyöntekijöiden liiton mukaan kannustaa työtaistelutilanteissa toimiin, jotka rohkaisevat lakonrikkojia. Tämän vuoksi äänestän mietintöä vastaan.

Theonas
Kun EU on vakiinnuttanut yhtenäiset sisämarkkinat ja siirtyy nyt loppusuoralle euron käyttöönotossa, se yrittää panssaroida politiikkaansa toimenpiteillä, jotka turvaavat sen Euroopan kansalaisten vastatoimilta ja kamppailulta.
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen estottoman soveltamisen nimissä EU yrittää käsittelyssä olevalla asetusehdotuksella horjuttaa kaikkein perustavimpia yhteiskunnallisia oikeuksia.
Jälleen kerran on turvauduttu tekosyyhyn paljon puhutuista liikenteen tukkimisista, joiden perusteella Euroopan kansalaisten demokraattisia, sosiaalisia ja yksilönoikeuksia tukahdutetaan ja rajoitetaan.
Ensimmäisessä ehdotuksessa, joka antoi hyvän kuvan komissiossa vallitsevista näkemyksistä - EU: ssa komissio on toimielin, joka on luonteeltaan ennen kaikkea liittovaltiollinen, ja sillä on suuri toimeenpanovalta - annettiin komission päätöksen jälkeen yksittäisille henkilöille oikeus vedota yksinään kansallisiin tuomioistuimiin ja pyytää väliaikaisia toimia, saada korvausta ja määrätä rangaistusmaksuja. Samaan aikaan tavoitteenaan " haittojen leviämisen välttäminen" jäsenvaltio, jonka maaperällä tapahtuu työmarkkinataisteluja, turvautuu poliisiin, toimeenpanevaan elimeen, ja velvoittaa sen ryhtymään ajoissa " tarvittaviin" tukahduttaviin toimenpiteisiin " esteiden poistamiseksi" , koska muutoin Damokleen miekkana uhkaa asian vieminen Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen. Työväestö jää kahden sellaisen rintaman väliin, jotka muodostavat kansallinen valtiovalta ja " henkilöt, joita asia koskee" .
Neuvostossa saavutetussa poliittisessa sopimuksessa alkuperäiseen tekstiin tuli joitakin parannuksia, koska komission päätöksen ja turvallisuustoimien logiikan perusteella pyyhittiin pois mahdollisuus yksityisiin kanteisiin. Kuitenkin oikeudellinen ja poliittinen paine asianomaisia jäsenvaltioita kohtaan esteiden poistamiseksi pysyy edelleen voimassa.
Tehdyistä muutoksista huolimatta käsittelyssä oleva asetusehdotus avaa Aioloksen säkin ja uhkaa antaa kuoliniskun kollektiivisten työmarkkinaoikeuksien harjoittamiselle. Lakko-oikeutta ja järjestäytymisvapautta heikennetään räikeällä tavalla ja virallisestikin aloitetaan uusi aikakausi, jolloin näitä oikeuksia sovelletaan rajoitetusti. On selvää, että monopolien ja pankkiirien Eurooppa ei voi sietää EU: n ja jäsenvaltioiden maaseudun vastaisen politiikan seurauksia vastaan kamppailevien kreikkalaisten, ranskalaisten ja italialaisten viljelijöiden vaatimuksia, inhimillisiä työaikoja ja polkumyynnin purkua vaativien kuorma-autokuljettajien työmarkkinataisteluja. " Vapaan liikkuvuuden" Eurooppa ei voi sietää sitä, että merenkulkualan työntekijät ryhtyvät työmarkkinataisteluihin torjuakseen työmarkkinaoikeuksiensa pienentämisen kolmannen maailman tasolle.
Taas kerran tekopyhyys ei tunne mitään rajoja. Toisaalta kuulutetaan paljon puhuttua toissijaisuutta, annetaan mahtipontisia julistuksia ja kuulutetaan yksilön perusoikeuksia, ja samaan aikaan valtioista tehdään tunteettomia työmarkkinataistelujen tukahduttajia. Selvästikin kuuluisasta toissijaisuudesta seuraava vastuualueiden jako siirtää lakonrikkojien roolin jäsenvaltioille.
Kaunopuheista huolestuneisuutta tästä asiasta esiintyy myös Schengenin sopimuksen tietojärjestelmän roolin yhteydessä, koska vaanii vaara, että kaikki, jotka osallistuvat aktiivisesti työmarkkinakiistoihin, sisällytetään " epäilyttävien" listoille mahdollisina yhteiskuntarauhan häiritsijöinä. Tästä ei ole pitkä matka käsitteen " yhteiskunnan vihollinen" palauttamiseen, ja asiaa helpottaa tahallisen epäselvästi määritelty käsite " terrorismin vastainen taistelu" , joka näyttää nousevan yhdeksi Europolin tärkeimmistä toiminnan osa-alueista.
Äänestämme mietintöä vastaan ja tuomitsemme sen jyrkästi. Kyseessä on asia, joka ei salli tarkistuksia eikä korjauksia, mutta tässäkään asiassa ei ole sattumaa, että joitakin työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan tarkistuksia, joissa esitettiin muutamia varoventtiileitä, jotka koskivat järjestäytymisvapautta ja laillisuuden arviointia oikeudellisesta näkökulmasta, pelkästään kansallisen työmarkkinaoikeuden valossa, ei sisällytetty mietintöön. Omasta puolestamme kehotamme Euroopan työntekijöitä kamppailemaan tehdäkseen tällaisista määräyksistä käyttökelvottomia ja lujittaakseen ja laajentaakseen oikeuksiaan. Me kuljemme heidän rinnallaan.

Titley
Olen iloinen voidessani äänestää tämän Labour-puolueeseen kuuluvan kollegani Peter Skinnerin laatiman mietinnön puolesta. Sen jälkeen kun ranskalaisten kuorma-autonkuljettajien lakot ovat viime vuosina aiheuttaneet niin paljon vahinkoa muiden maiden syyttömille yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, tässä mietinnössä on järkeviä ehdotuksia siitä, miten tällaisia ongelmia voidaan vähentää tulevaisuudessa.
Tuen vaatimusta tavaroiden vapaan liikkuvuuden pikaisesta palauttamisesta silloin, kun se on estynyt niin, että sisämarkkinoiden toiminta häiriintyy vakavasti.
On vaikeaa saavuttaa tasapaino kilpailevien vaatimusten välillä, kun toisaalta ammattiyhdistyksillä on oikeus protestoida rauhanomaisesti omassa maassaan ja toisaalta kaupankäynnin on jatkuttava sisämarkkinoilla, mihin kaikki hallitukset ovat jo kauan olleet sitoutuneet.
Maan sisäiset kiistat, kuten äskettäiset Ranskan satamasulut, pitäisi ratkaista maan rajojen sisällä niiden osapuolten kesken, joita kiista koskee. Muiden pitäisi voida keskittyä omiin asioihinsa.
Hallitusten ja komission välisestä ennakkovaroitusjärjestelmästä, joka koskee mahdollisia vapaan kaupan esteitä, pitäisi olla hyötyä tässä asiassa. Hallituksia pitäisi vaatia varmistamaan, että ulkomaan kansalaiset ja yritykset voivat jatkaa laillista toimintaansa, jos paikallinen kiista ei kosketa heitä millään tapaa. Toivon, että tämän mietinnön tasapainotettu lähestymistapa sallii sekä laillisten kiistojen ratkaisemisen kaikissa EU-maissa että EU-maiden vapaan ja tasapuolisen kaupankäynnin.

Wibe
Äänestän tätä mietintöä vastaan seuraavista syistä:
Ensiksikin nimenomaan sanotaan, ettei asetuksessa saa määrätä, mitä perusoikeuksien pitää merkitä.
Toiseksi kaikkien toimien vaarana on, että ne loukkaavat työtaisteluoikeutta, koska kuljetusalaan liittyvät perustuslakiin sidotut ja lailliset toimet ovat este tuotteiden vapaalle liikkuvuudelle.
Kolmanneksi ehdotuksessa ei erotella laillisia ja laittomia toimia.
Neljänneksi ehdotuksessa määrätään kyseisille valtioille pitkälle meneviä velvoitteita esteiden poistamiseksi, mikä merkitsee sitä, ettei valtio ole enää puolueeton työmarkkinataisteluissa.
Viidenneksi ehdotuksen seurauksena on, että yksittäisten valtioiden hallitusten on toiminnallaan helpotettava muiden maiden kansalaisten työskentelyä, mistä on työtaistelutilanteessa lakonrikkojille apua.
Ruotsin kansalaisille on hallitusmuodon 2 §: n 1 momentin myötä taattu perusvapaudet ja - oikeudet.
Ruotsin hallitusmuodon RF 2 §: n 17 momentin myötä on sekä työntekijäjärjestöllä että työnantajilla ja työnantajajärjestöllä oikeus ryhtyä taistelutoimiin, jos laissa tai sopimuksissa ei ole muuten määrätty.
Chanterien mietintö (A4-0378/98)
Dell 
Arvoisa puhemies, annan nyt tämän äänestysselityksen, koska haluan, että pöytäkirjaan merkitään se, miten äänestin Chanterien mietinnöstä, sillä äänestin eri tavalla kuin muut ryhmäni jäsenet. Olen erittäin ylpeä, että tein niin, etenkin 7 kohdan osalta.
Olen tyytyväinen, että tämä teksti hyväksyttiin, ja parlamentti teki mielestäni aivan oikein vaatiessaan suurella ääntenenemmistöllä - odottaessamme, että Euroopan unioni laatii täydelliset yhdenmukaistamistoimet, joita suosittelemme - että nykyisen direktiivin 6 artiklan 1 kohtaa muutetaan siten, että jäsenvaltioilla on kiistaton velvollisuus todellakin tunnustaa toisen jäsenvaltion suorittama rekisteröinti tai myöntämät luvat homeopaattisen lääketieteen alalla.
Ryhmäni kanta, jossa ei kannatettu tätä suositusta, ei ollut mielestäni tarkoituksenmukainen. Siksi äänestin parlamentin enemmistön mukana ja halusin osoittaa sen, jotta kantani voitaisiin merkitä pöytäkirjaan. Olen koko sydämestäni iloinen tästä Chanterien mietinnön hyväksymisestä, sillä se on erittäin tärkeä homeopaattisen lääketieteen tulevaisuudelle.

Deprez
On siis pakko todeta, että kuusi vuotta sen jälkeen, kun vuonna 1992 annettiin kaksi direktiiviä homeopaattisia lääkkeitä koskeneiden vuosien 1965, 1975 ja 1981 direktiivien lisäsäännöksistä, kilpailun vääristymät ja markkinahäiriöt jatkuvat yhä tällä toimialalla. Komissio on lisäksi haastanut neljä jäsenvaltiota yhteisön tuomioistuimeen, koska ne eivät ole siirtäneet näitä kahta direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään tai ovat tehneet niin ainoastaan osittain.
Samanaikaisesti useampi kuin joka viides eurooppalainen turvautuu tällä hetkellä homeopatiaan!
Asiassa on ilmiselvästi vitkuteltu liian kauan. On tärkeää ratkaista tämä tuomittava tilanne nopeasti varsinkin, kun homeopaattisten lääkkeiden valmistajat ovat yleensä pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka kärsivät siitä velvollisuudesta, joka heille edelleen käytännössä asetetaan, eli velvollisuudesta rekisteröidä tuotteensa erikseen kaikissa jäsenvaltioissa.
Siksi tuen esittelijän tekemää ehdotusta muuttaa yhteisön lainsäädäntöä siten, että jäsenvaltiot velvoitetaan tunnustamaan - vielä määrittelemättömien erityisehtojen mukaisesti - toisen jäsenvaltion suorittama rekisteröinti tai myöntämät luvat.
Tällainen voimassa olevan lainsäädännön muuttaminen edellyttää tietenkin sitä, että kaikissa jäsenvaltioissa noudatetaan mitä tiukimpia terveys- ja turvallisuusmääräyksiä homeopaattisia tuotteita koskevien kansallisten lupien ja rekisteröintien osalta. Näitä tuotteita koskevien markkinoiden varsinainen vapauttaminen ei voi nimittäin johtaa yhdessäkään jäsenvaltiossa väestön terveydensuojelun tason laskuun.

Lindqvist
Kiinnostus homeopaattisiin lääkkeisiin kasvaa samoin kuin niiden käyttö. Kuluttajien kannalta on tärkeää, että homeopaattiset lääkkeet tunnustetaan lääkkeiksi. Tämän arvioinnin tekeminen on tärkeää, jotta turvallisuus ei järkkyisi. Ihmisten on voitava ostaa ja käyttää homeopaattisia lääkkeitä, mutta myös voitava olla varmoja, etteivät nämä lääkeaineet ole haitaksi terveydelle.
Kuluttajien kannalta on toivottavaa, että käytettävästä tuotteesta tiedetään enemmän ja että siitä voidaan antaa parempia tuotekuvauksia. Sen vuoksi molemminpuolinen homeopaattisten lääkkeiden tunnustaminen on toivottavaa. Saman aikaisesti on olemassa useita erilaisia kansallisia vaikutteita, joiden vuoksi jäsenmaiden lainsäädännöt poikkeavat toisistaan tällä alueella. Siitä on osoituksena nykyisen direktiivin puutteellinen koordinointi.
Lisääntyvä molemminpuolinen tunnustaminen vaatii kuitenkin, että jokainen jäsenmaa tuntee eri maiden rekisteröintivaatimukset. Nämä vaatimukset ja perustelut on sen vuoksi julkistettava, jotta vertailua voidaan tehdä. Jokaisen maan on sen jälkeen itse arvioitava haluaako se tunnustaa toisten maiden homeopaattiset tuotteet. Tätä odotellessa ei ole mitään syytä pakottaa jäsenmaita tunnustamaan tuotteita, jotka on hyväksytty jossain toisessa jäsenmaassa.

Palm
Tässä mietinnössä esitetään muun muassa, että liittämällä pakkausselosteeseen pakollinen tieto " homeopaattinen lääke ilman hyväksyttyjä terapeuttisia käyttötarkoituksia" aikaansaadaan alentava konnotaatio ja sillä on syrjiviä vaikutuksia. Tämän johdosta teksti halutaan vaihtaa seuraavaksi: " homeopaattisia valmisteita koskevan ohjeiston mukaiseen käyttöön" . Lisäksi halutaan, että kaikki jäsenmaat pakotettaisiin tunnustamaan toisissa jäsenmaissa tehdyt homeopaattisten lääkkeiden hyväksymiset ja että homeopaattisten lääkkeiden mielikuvituksellisia nimiä koskeva kielto kumottaisiin.
Mielestäni tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia. Syy siihen, että homeopaattisten lääkkeiden myynti on aika tiukkaan säädelty, mitä tulee esimerkiksi nimiin ja varoituksiin, on se, että kuluttajia ei saa harhauttaa uskomaan, että valmisteen avulla voidaan parantaa vakavia sairauksia. Erityisesti maissa, joissa sairaalamaksut ovat korkeita, on vaarana, että ihmisiä yllytetään ottamaan " Voi hyvin -pillereitä" sen sijaan, että he kävisivät lääkärissä kunnon tutkimuksissa ja saisivat oikean valmisteen vaivoihinsa. Esimerkiksi valmisteen nimellä on tässä yhteydessä suuri psykologinen vaikutus.
Homeopaattiset lääkkeet ovat hyviä perinteistä sairaanhoitoa täydentävinä, mutta emme saa joutua tilanteeseen, jossa ihmiset korvaavat lääkärissä käynnit homeopaattisilla valmisteilla.

Wibe
En voi äänestää tämän mietinnön puolesta, koska siinä pyritään liian monessa mielessä huonontamaan vakiintunutta lääketieteellistä käytäntöä enemmän tai vähemmän epäilyttävien homeopaattisten valmisteiden ja kuurien kustannuksella. Esimerkiksi 17 kohdassa halutaan muuttaa nyt päätettyä tekstiä, jonka mukaan kyseisen homeopaattisen valmisteen (myönteisiä) vaikutuksia ei ole voitu todistaa, täysin käsittämättömään muotoon, jonka mukaan homeopaattisella lääkkeellä ei väitetä olevan allopaattisia vaikutuksia. O kohdassa sanotaan lisäksi, että " tieteellisten nimien pakollinen käyttö tuotteiden merkinnöissä...aiheuttaa epäselvyyttä.
Lyhyesti, kyseessä oleva mietintö on mielestäni liian epätieteellinen, mikä ei mielestäni pitkällä aikavälillä hyödytä lääketieteellistä kehitystä ja huolenpitoa ihmisten terveydestä.
Thyssenin mietintö (A4-0359/98)
Blokland
Olen kannattanut sydämestäni rouva Thyssenin mietintöä. On oikein, että komission toiminnan hyvää ulkoista arviointia painotetaan. Komission laajasta kertomuksesta jää liian usein selviämättä, mitkä saavutetut tulokset tarkalleen ottaen ovat. Eri asioissa jää yhteisen toiminnan lisäarvo epäselväksi. Euroopan komissiolla on velvollisuus toteuttaa toissijaisuusperiaatetta käytännössä. Jos lisäarvoa ei synny, ei yhteisön toimilla ole oikeutusta. Täytyy olla niin paljon järkeä, että asiasta voidaan tehdä loppu. Lyhyesti sanottuna, komission täytyy tehdä vähemmän mutta kuitenkin paremmin.
Päätöslauselman 20 kohdassa puututaan ympäristöpolitiikan riittämättömään integrointiin pk-yrityksiä koskevaan politiikkaan. Helmikuun puolivälissä 1997 Amsterdamissa kokoontunut epävirallinen ympäristöasioiden neuvosto totesi pk-yrityksiä koskevan politiikan ja ympäristöasioiden hallinnan suhteesta, että työllisyyttä kasvattavan vaikutuksensa lisäksi pk-yritykset aiheuttavat huomattavasti ympäristön saastumista. Minulla on sellainen vaikutelma, että komissio ei ota tässä asiassa perustamissopimuksen velvoitteita niin vakavasti, että ympäristön tila tosiasiallisesti paranisi. Ympäristöteknologian ala on lupaava haaste, mitä tulee sekä työllisyyden kasvamiseen että ympäristön kuormituksen vähentämiseen.
Toivon, että Euroopan komission seuraava kertomus yhteensovittamisesta olisi huomattavasti selkeämpi.

Deprez
Kaikki tunnustavat pienten ja keskisuurten yritysten roolin nykyaikaisen talouden elinvoiman ylläpitämisessä ja työpaikkojen nettoluomisessa. Unionin eri toimielinten viime vuosina tekemän työn laajuudelle pk-yritysten lisäkehityksen edistämisessä voidaan antaa täydellä syyllä tunnustus.
On kuitenkin pakko todeta, että monilla näistä yrityksistä on edelleen sitkeän epäluuloinen asenne Euroopan unionia kohtaan. Ja tämä johtuu muun muassa siitä - mitä olemme jo useaan otteeseen tässä parlamentissa valitelleet - että näitä yrityksiä ei ole otettu mukaan Euroopan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluprosessiin.
Pk-yritysten epäluuloisuus unionin toimielimiä kohtaan johtuu myös lainsäädännön monimutkaisuudesta, josta saa usein sellaisen vaikutelman, että yhteisön lainsäädäntö ja kansallinen lainsäädäntö ovat sekoittuneet toisiinsa muodostaen sellaisen sotkun, jota on mahdotonta ymmärtää. Olen esittelijän tavoin vakuuttunut siitä, että asianomaiset yritysjohtajat ymmärtäisivät lainsäädäntöä helpommin, jos komission pk-yrityksiä koskevat tiedonannot - komission tämän alan todellisten valtaoikeuksien osalta - olisivat selkeämpiä ja tarkempia.
Toinen seikka, jota esittelijä korosti ja johon kiinnitin huomiota: tarkkojen tietojen puuttuminen pk-yritysten todellisesta osallistumisesta rakennerahastoihin.
Tällaisten tilastojen puuttuminen näin merkittävällä alalla näyttää ristiriitaiselta, koska rakennerahastojen osuus yhteisön menoista on kolmannes ja koska, kuten jo sanoin, kaikki tunnustavat pk-yritysten ratkaisevan roolin nykyaikaisessa taloudessa ja työpaikkojen luomisessa.
Minusta näyttää lopuksi välttämättömältä kiinnittää jatkuvaa huomiota niihin keinoihin, jotka ovat omiaan kehittämään pk-yritysten välistä synergiaa niiden kaikessa toiminnassa, jossa mittakaavaedut ovat mahdollisia: hallinnossa, tutkimuksessa ja kehittämisessä, koulutuksessa, markkinatutkimuksessa ja niin edelleen.

Wibe
Mietintö sisältää useita hyviä ehdotuksia. Olen kuitenkin sitä mieltä, että Piquetin liittämä ehdotus " pk-yritysten laatutodistuksesta" , jolla kaiken lisäksi varmemmaksi vakuudeksi on " identtiset kriteerit kaikissa jäsenvaltioissa" , on liian pitkä askel yksityiskohtien säätelyn suuntaan. Eri jäsenmaissa on jo olemassa laatutodistuksia, joiden piiriin myös pienet yritykset voivat kuulua. Luulen, että kaikki yritykset tällaisen eurooppalaisen todistuksen alulle panemiseksi johtavat pelkästään valtavaan määrään byrokratiaa.

Puhemies
Äänestysaika on päättynyt.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 00.40.)

