Izcelsmes valsts norāde konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Cristiana Muscardini ziņojums Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm, - C7-0048/2010 -.
Cristiana Muscardini
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Daudzas no Eiropas Savienības ekonomikas un tirdzniecības partnervalstīm jau ilgāku laiku piemēro noteikumus, kas prasa norādīt ievesto preču izcelsmi.
Eiropas Komisija 2005. gadā ierosināja regulu ar mērķi nodrošināt līdzvērtīgu stāvokli ar minētajām valstīm, pieprasot, lai uz konkrētiem gataviem izstrādājumiem, kurus ieved Eiropas Savienībā, būtu izcelsmes valsts norāde. Šī regula palīdzēs novērst nevienādo attieksmi, kuru līdz šim ir izjutuši Eiropas patērētāji, jo pretstatā to valstu pilsoņiem, kas atrodas ārpus ES, viņiem nav tiesību izvēlēties vajadzīgās preces, pilnībā zinot to izcelsmi. Demokrātiskās tiesības, kas paredz izvēles brīvību un tiesības uz informāciju, tiek tāpēc pārkāptas.
Regula novērš ES pilsoņu nevienlīdzīgo stāvokli un no jauna piedāvā tiem likumīgas tiesības uz savstarpēju sadarbību. Šo regulu ir pieprasījušas daudzas patērētāju asociācijas un atbalstījušas daudzas uzņēmēju asociācijas. Ražošana Eiropā nespēs atgūties, ja mūsu ražotājiem netiks piešķirtas tādas pašas garantijas, kādas ražotājiem ir citās valstīs, kurās noteikumi par ražojumu izcelsmes marķēšanu ir jau stājušies spēkā.
Eiropas ražotāji - kam ir pamatoti jāievēro daudzi noteikumi, kurus pieprasa Eiropas Savienība, lai garantētu labu ražojumu kvalitāti un aizsargātu patērētājus, un kam, lai eksportētu savu produkciju, ir jāpievieno tai izcelsmes marķējums - cieš no trešo valstu ražotāju negodīgās konkurences, jo tie var eksportēt savas preces uz Eiropu, nenorādot to izcelsmi.
Šodien Eiropas mazie un vidējie uzņēmumi, kuru labā 2009. gada 5. februārī iepriekšējā likumdošanas pilnvaru laikā tika apstiprināta rezolūcija, kas risināja viņu problēmas starptautiskajos tirgos, vēl arvien sastopas ar grūtībām, jo viņi cieš no to ražotāju negodīgās konkurences, kuri atrodas aiz ES robežām un kuri var eksportēt savas preces uz Eiropu bez izcelsmes marķējuma, tādējādi liedzot Eiropas patērētājiem tiesības uz apzinātu izvēli.
Lai brīvajā tirgū būtu taisnīga attieksme, tam jāpamatojas uz godīgu konkurenci un skaidriem, kopīgiem un piemērotiem noteikumiem. Tāpēc šīs regulas apstiprināšana beidzot novērsīs demokrātijas trūkumu un negodīgu konkurenci, kas vēl arvien pastāv Eiropā, kaitējot galvenokārt patērētājiem.
Regula tika apstiprināta Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejā ar lielu balsu vairākumu - ar 19 balsīm "par” un 3 balsīm "pret”. Eiropas Parlaments jau ir izteicis savu atbalstu iepriekšējā likumdošanas pilnvaru laikā rakstiskā paziņojumā, par ko nobalsoja lielais vairākums, kā arī pašreizējo likumdošanas pilnvaru laikā, balsojot par rezolūciju, kas ieguva 529 balsis "par” no 593 nodotajām balsīm. Pārsteidzoši ir tas, ka šodien daži kolēģi, kas parakstīja rakstisko deklarāciju un 2009. gada novembrī balsoja "par” šo rezolūciju, ir ierosinājuši grozījumu nolūkā to noraidīt.
Es ar mierīgu sirdi varu teikt, ka tie, kas ir pret šo ierosinājumu, nevēlas piešķirt Eiropas pilsoņiem tādas pašas tiesības, kādas ir Ķīnas pilsoņiem.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, godājamie deputāti! Šovakar mēs apspriežam tiesību akta priekšlikumu, kuru Komisija iesniedza 2005. gadā, par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm, - tā saukto "ražots” regulu.
Es vēlos pateikties referentei Muscardini kundzei par viņas atbalstu šim priekšlikumam un lielo ieguldīto darbu. Es vēlu viņai daudz panākumu turpmākajā darbā, virzot to likumdošanas procesā uz priekšu.
2005. gadā Lisabonas līgums vēl nebija stājies spēkā, un ilgi vēl bija jāgaida, līdz Parlaments ieguva līdzvērtīgas likumdošanas pilnvaras tirdzniecības politikas jautājumos, bet šo pilnvaru trūkums nekavēja Parlamentu divas reizes izteikt atbalstu šim priekšlikumam. Lai arī mēs konsekventi esam centušies to panākt, nav vērojams nekāds progress ceļā uz tā pieņemšanu Padomē.
Es priecājos, ka tagad, kad Lisabonas līgums ir stājies spēkā, Eiropas Parlaments var pilnā mērā izmantot savas pilnvaras attiecībā uz šo priekšlikumu. Es to saku tāpēc, ka ES ir jāpieņem tiesību akti par konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm. Šodien ES neprasa izcelsmes marķējumu - uz ražojumiem var būt brīvprātīgs izcelsmes marķējums, ja tas nemaldina patērētājus, kā paredz 2005. gada EK Direktīva par negodīgu darījumu praksi.
Mūsu priekšlikuma nolūks ir ieviest obligātu izcelsmes marķējumu konkrētiem ievestiem ražojumiem, kā arī skaidrus noteikumus, kā to piemērot. Mūsu priekšlikuma mērķi ir skaidri - dot patērētājiem iespēju uzzināt preču izcelsmi un nodrošināt pārredzamību, ieviešot vienotu standartu preču izcelsmes noteikšanai. Izcelsmes marķējums, protams, nesatur visu informāciju par konkrētu ražojumu, ko patērētājs varētu vēlēties iegūt, bet tam ir viena priekšrocība - tas ir lietderīgs un skaidrs.
Otrkārt, ja patērētājs ir labāk informēts, viņš spēj brīvi izlemt, kam dot priekšroku un ko pirkt. Turklāt mūsu priekšlikums var dot ieguldījumu krāpnieciska un maldinoša izcelsmes marķējuma gadījumu mazināšanā. Regulas piemērošanas joma būs ierobežota un attieksies tikai uz tādām precēm kā ādas izstrādājumi, tekstilizstrādājumi, apavi un stikla izstrādājumi. Tā netiks piemērota tādām nozarēm kā elektronika, IKT iekārtas, mehāniskās iekārtas, automašīnas utt.
Starp izstrādājumu kategorijām, uz kurām attieksies šī regula, ir tādi ražojumi, kuriem informācija par izcelsmi ir īpaši svarīga - tie ir ražojumi, kas paredzēti galapatērētājam. Vienā no grozījumiem, kuru pieņēma Starptautiskās tirdzniecības komiteja, šis nosacījums ir skaidri norādīts, un to es uzskatu par pozitīvu faktu. Mums, protams, būs jānodrošina konsekvence starp šo principu - proti, "preces galapatērētājiem” - un faktiskajiem ražojumiem, uz kuriem attieksies šī regula, kā detalizēti norādīts tās pielikumā.
Nav noliedzams, ka izcelsmes marķēšana palielina izmaksas tirgotājiem un eksportētājiem, kas ieved preces ES. Izmaksas jo īpaši skars ražošanas procesus un marķēšanas tehniskos noteikumus. Tāpēc ir svarīgi gādāt, lai šīs izmaksas būtu minimālas. Komisija būs atbildīga par noteikumu izstrādi attiecībā uz marķēšanas metodēm un veltīs vislielāko uzmanību izmaksu samazināšanai, paļaujoties uz starptautisko praksi un apspriežoties ar dalībvalstīm, kā arī ar iesaistītajiem ražotājiem un tirgotājiem.
Skatot šo priekšlikumu plašākā kontekstā, citi mūsu lielie tirdzniecības partneri - kā ASV, Kanāda un Ķīna - jau sen ir ieviesuši šādas shēmas. Tāpēc mums būtu lietderīgi pārņemt viņu pieredzi.
Noslēgumā es vēlos vēlreiz uzsvērt Komisijas apņēmību cieši sadarboties ar Parlamentu, lai šis priekšlikums tiktu pieņemts un mums būtu efektīva, precīza un rentabla izcelsmes marķēšanas shēma.
Christofer Fjellner
Obligāta izcelsmes marķēšana vai vārda "ražots” lietošana nozīmē, ka precēm, kas ievestas Eiropā no valstīm, kuras atrodas ārpus ES, ir jānorāda valsts, no kuras tās nāk. Es uzskatu, ka šis priekšlikums pieder pie pagājušā gadsimta, kad, piemēram, Zviedrijā ražotu preču sastāvdaļas arī tika ražotas Zviedrijā. Taču šajā priekšlikumā nav ņemta vērā ne pasaules tirdzniecība, ne globalizācija, nedz arī pasaules piegādes ķēdes.
Viens no maniem iecienītajiem piemēriem ir šis krekls, ko pašlaik valkāju. Tas ir no Ēģiptes kokvilnas, tā audums ir austs Itālijā, tas ir modelēts Honkongā un galu galā šūts Ķīnā. Manuprāt, labāka norāde nekā "ražots Ķīnā”, kādu tam droši vien piešķirtu saskaņā ar šo regulu, būtu norāde "ražots pasaulē”, kā teica Pascal Lamy, bijušais komisārs un pašreizējais PTO ģenerāldirektors. Tāda šodien ir pasaule.
Tas nav priekšlikums, kas nodrošina labāku informāciju. Es uzskatu, ka, gluži otrādi, tas ir priekšlikums, kas rada jaunus šķēršļus tirdzniecībai un to apgrūtina, būdams pat protekcionistisks. Tāpēc šāds regulējums ES ir aizliegts. Iekšējā tirgū, piemēram, Zviedrijā, nav atļauts pieprasīt, lai uz izstrādājumiem, kurus ieved no Vācijas, būtu norādīts, no kurienes tie nāk. Nevar noliegt, ka daudziem no mūsu tirdzniecības partneriem, piemēram, Amerikas Savienotajām Valstīm, ir šāds regulējums. Amerikas Savienotās valstis ieviesa šo noteikumu 1930. gadā, bet mums tas nekādā ziņā nav jāimitē. Mēs visi zinām, ka pagājušā gadsimta trīsdesmitie gadi bija visdrūmākā desmitgade pasaules tirdzniecības vēsturē. Mums, manuprāt, ir nevis jāievieš pagājušā gadsimta tirdzniecības regulējums, kas rada šķēršļus tirdzniecībai un kavē to, bet jādara tieši pretējais. Lai izkļūtu no lejupslīdes, mums jāatvieglo tirdzniecība. Mans padoms Komisijai tāpēc ir - pārstrādājiet šo priekšlikumu un izlabojiet to. Es balsošu "pret” šo priekšlikumu, un es esmu pārliecināts, ka vairāki no maniem kolēģiem sekos manam piemēram.
Kader Arif
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Esmu apmierināts, ka man vienmēr jārunā pēc Fjellner kunga, jo esmu allaž bijis pārliecināts, ka nepiekritīšu viņam.
Vispirms vēlos pateikties mūsu referentei, kā arī ēnu referentiem un jo īpaši savam draugam Susta kungam par viņu lielisko darbu un labo sadarbību, izstrādājot šo tekstu, kas beidzot ļaus mums ieviest obligātu izcelsmes marķēšanu konkrētiem ražojumiem, kas ievesti Eiropā no trešām valstīm. Es vēlos pateikties arī jums, komisār, par jūsu nodošanos šai lietai.
Mūsu rītdienas balsojums būs faktiski šīs regulas - kura datējama ar 2005. gadu un kuru Eiropas Parlaments ir vienmēr atbalstījis un pieprasījis - ieviešanas pirmais posms. Izcelsmes marķēšana ir svarīgs solis ceļā uz pārredzamību un informāciju, kas mums Eiropas pilsoņu labā ir nepārtraukti jāuzlabo.
Eiropas patērētājiem patiešām ir tiesības zināt, ko viņi pērk, no kurienes attiecīgais ražojums nāk un kādos apstākļos tas ir ticis ražots. Tāpēc viņi pieprasa, lai viņiem dod iespēju patērēt preces atbildīgāk, balstoties uz plašāku informāciju.
Ar šo jauno regulu mēs apmierinām viņu prasības, jo mūsu pilsoņi būs labāk informēti, jo īpaši par sociālajiem un vides apstākļiem, kuros viņu iegādātās preces tiek ražotas. Pretēji dažu cilvēku uzskatiem, patērētājs ir pilsonis, kas ir gatavs maksāt vairāk par labas kvalitātes Eiropas ražojumu, jo šis tiesību akts ir svarīgs arī Eiropas uzņēmumiem, kuru ražojumi ir izslavēti par teicamu kvalitāti un augstiem ražošanas standartiem.
Tiem uzņēmumiem, kas izvēlējušies saglabāt augstus profesionālos un tehnoloģiskos standartus, kā arī nodarbinātību Eiropā, šī regula no jauna nodrošinās vienlīdzīgus "spēles noteikumus” ar viņu trešo valstu tirdzniecības partneru noteikumiem. Teksts, kuru apstiprināja Starptautiskās tirdzniecības komitejas balsojums, ir līdzsvarots, un tāpēc es aicinu Parlamenta deputātus, kas rītdien balsos par to plenārsēdē, neapšaubīt šo līdzsvarotību un atbalstīt tekstu, visiem balsojot "par”.
Niccolò Rinaldi
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Ja jūs, priekšsēdētājas kundze, apmeklētu Ponte Rialto Venēcijā - varbūt kopā ar komisāru De Gucht - un vēlētos nopirkt kurpes, kas izreklamētas kā Itālijas ražojums, vai kaklasaiti, tradicionālo masku vai Murāno stikla izstrādājumu, ir iespējams, ka jūs tiktu apkrāpta, un jūs saprastu, ka nopirktais izstrādājums nemaz nav izgatavots Itālijā, bet gan kādā Āzijas valstī.
Es uzskatu, ka ierosinātā regula, kuru mēs apspriežam, sāk ieviest kaut kādu kārtību aizvien lielākajā globālā tirgus juceklī. Tā tiecas aizsargāt patērētājus, tostarp arī jūs, priekšsēdētājas kundze, un komisāru De Gucht, ja jūs iepērkaties Venēcijas Ponte Rialto vai kaut kur citur, kā arī Eiropas rūpniecības nozares, kas vēl nav pārcēlušās (bet tās, kas ir pārcēlušās, šī regula sodīs). Tā pirmkārt novērsīs tirdzniecības tirgu asimetriju, tirgu, kuros Eiropa ir vienīgā lielā teritorija bez obligāta izcelsmes marķējuma regulējuma.
Šis nav protekcionistisks priekšlikums; patiesībā tas, manuprāt, ir ļoti līdzsvarots. Tas attiecas uz ierobežotu ražojumu skaitu - uz patērētājam paredzēto galaproduktu - , un manas grupas uztverē tas ir piecu gadu izmēģinājuma projekts, jo mēs atbalstīsim grozījumu, kas ievieš turpināmības klauzulu. Turklāt mēs komitejā ieviesām - ar grozījumu, kuru iesniedzu es pats, - noteikumu, kura mērķis ir novērst pārmērīgu birokrātisku slogu, kas varētu kaitēt uzņēmumiem.
Ja rītdienas balsojums būs apmierinošs, tas nozīmēs, ka viens posms ir uzvarēts, bet tā vēl nebūs izšķirošā uzvara. Mums vēl būs vajadzīgs pilnīgs Eiropas Komisijas atbalsts Padomē. Komisija jau ir nākusi klajā ar daudziem ierosinājumiem un labprāt sadarbojas, par ko mēs esam pateicīgi, un tāpēc mums ir jāturpina kopīgais darbs. Es esmu pārliecināts, ka pēc pieciem gadiem mēs būsim apmierināti ar iegūto rezultātu.
Malika Benarab-Attou
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties referentei par labi veikto darbu. Mums ir jābūt labāk informētiem par to produktu izcelsmi, kurus pērkam. ES tiesību akti pārkāpumu gadījumos paredz arī sankcijas...
Atvainojiet, ir radusies problēma, es runāšu vēlāk.
(Runātāja pārtrauc runu un pēc tam pēc priekšsēdētājas aicinājuma to atsāk)
Mums ir jābūt labāk informētiem par to produktu izcelsmi, kurus pērkam. Kopienas tiesību akti pārkāpumu gadījumos, kā arī par patērētāju maldināšanu par ražojumu izcelsmi paredz arī sankcijas. Eiropas Tiesa...
Nē, tas nestrādā, atvainojiet.
(Runātāja atkal pārtrauc runu)
Jan Zahradil
Es saprotu, kāpēc šis priekšlikums tika iesniegts, bet es nepiekrītu tā iesniegšanas iemesliem. Es uzskatu, ka pašreizējā globalizētajā pasaulē nav iespējams noteikt izcelsmes valsti. Galu galā, daudz svarīgākas ir ražojuma labas kvalitātes garantijas, nevis preču zīme vai izcelsmes valsts. Mums ir jāvērš uzmanība arī uz to, ka šis priekšlikums neattiecas uz preču zīmēm vai aizsargājošām etiķetēm, tas nevar palīdzēt aizsargāt preču zīmes vai aizsargājošas etiķetes. To, ka šis priekšlikums izraisīs ražojuma izmaksu palielināšanos un tāpēc arī ražojumu cenu pieaugumu, komisārs jau pieminēja. Galu galā, to, ka priekšlikums attiecas tikai uz dažiem ražojumiem, - ko šeit vairākkārt pieminēja - var raksturot kā uz produktu izvēli balstītu diskrimināciju vai ģeogrāfisku diskrimināciju.
Tāpēc es vēlos teikt, ka mums jāpaliek pie brīvprātīgas marķēšanas, jo patērētāji šādai marķēšanai piešķir lielu nozīmi un ES ražotāji jau brīvprātīgi izmanto šādu marķējumu. Eiropas Savienību bieži kritizē par pārmērīgu reglamentāciju, par pārāk daudzu tiesību aktu pieņemšanu, kas apgrūtina ekonomiku. Tāpēc es lūdzu vismaz šajā gadījumā nesarežģīt vēl vairāk tiesisko un ekonomisko vidi Eiropas Savienībā.
Helmut Scholz
Priekšsēdētājas kundze, komisār! Arī es vēlos pateikties Muscardini kundzei par veikto darbu pie šā ziņojuma, kā arī ēnu referentiem par konstruktīvu sadarbību.
Mana grupa atzinīgi vērtē centienus nodrošināt patērētājiem lielāku pārredzamību attiecībā uz ražojumu izcelsmi un atbalsta ceļvedi, kā Rinaldi kungs to nosauca, uz pakāpenisku uzvaru. Faktiski mēs dodam priekšroku vēl sīkākai informācijai par ražojumu ekoloģiskajiem rādītājiem un iespējamo negatīvo ietekmi uz vidi, kā arī to, vai ražošanas procesā tiek ievērotas darba ņēmēju tiesības un vai peļņa tiek taisnīgi sadalīta starp ražotājiem un darba ņēmējiem. Taču mēs neuzskatām, ka šis paplašinātais mūsu vēlmju saraksts būtu iekļaujams regulā par izcelsmes valsts norādi, tā kā valsts nosaukums pats par sevi nesniedz šajā ziņā nekādu ticamu informāciju. Palūkosimies, piemēram, uz Indiju, kur bērnu darbs ir aizliegts. Lai gan uzņēmumu vidū ir dažas "melnās avis”, vairākums uzņēmumu tomēr ievēro likumus. Tāpēc Eiropas regulā mums ir jāņem vērā tas, ka ne konkurenti, ne nacionālisti nespēj iemīt dubļos valsti vai tās ražojumus.
Mēs atbalstām sertifikācijas sistēmu izstrādi. Taisnīgas tirdzniecības etiķetes ir modelis, kuram mums vajadzētu sekot, un tas ar ES atbalstu ir jāpilnveido. Papildus ņemot vērā zemu oglekļa emisiju līmeņu ražošanas metodes un humānus ražošanas apstākļus, mēs spēsim risināt arī mūsdienu problēmas. Es aicinu Komisiju veikt pasākumus, lai ierosinātu papildu regulu attiecībā uz šiem aspektiem.
Ļaujiet man izteikt vēl vienu domu. Konsekventa "ražots” noteikuma ieviešana varētu palīdzēt atrisināt arī sarežģītus politiskus konfliktus, piemēram, netraucēta piekļuve "ražots Palestīnā” produkcijai ES tirgū atvieglotu patstāvīgu Palestīnas ekonomikas attīstību.
Claudio Morganti
EFD grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Eiropas Parlaments rīt balsos par izcelsmes marķējumu, un, pamatojoties uz to, kā teikts iesniegtajos grozījumos, izcelsmes marķējums būs jāpiemēro precēm, kas paredzētas galīgajam patēriņam, un precēm, kas paredzētas galapatērētājam.
Iepriekšminētā definīcija var radīt nopietnu ķēdes reakciju, jo tajā nav iekļauti pusfabrikāti un starpprodukti, kurus ražo valstis, kas nav Eiropas Savienībā, - pēdējā un varbūt pat nenozīmīgā to pēdējā pārstrādē Eiropā tie varētu tikt uzdoti par precēm, kas ražotas kādā no dalībvalstīm. Tādējādi patērētājam nebūtu pilnīgas informācijas par ražojuma patieso izcelsmi, turklāt lielajām ražošanas nozarēm būtu pamudinājums pārcelties uz kādu valsti ārpus ES, turklāt daudzkārtīgi pavairojot savu peļņu, domājot tikai par savām interesēm un novedot mūsu rūpnieciskos reģionus līdz nabadzībai.
Šo iemeslu dēļ mēs iesniedzām dažus grozījumus ar mērķi attiecināt šo definīciju arī uz pusfabrikātiem un starpproduktiem, lai garantētu to ražojumu pārredzamību un izsekojamību, kas ievesti no trešām valstīm, pēc Itālijas Reguzzoni likuma modeļa, kurā pilnā mērā ir ievērotas patērētāju tiesības. Kolēģi! Šī patiešām ir pēdējā iespēja aizsargāt ražošanas nozares Itālijā un visā Eiropā, kuras ir viens no galvenajiem ekonomikas dzinējspēkiem atšķirībā no tiem dažiem rūpniecības gigantiem, kas kalpo tikai savām interesēm, nevis visas sabiedrības labumam.
Ražošanas neprātīgās pārcelšanas, viltošanas un darbaspēka ekspluatācijas ierobežošanai ir arī turpmāk jābūt vienam no Eiropas Parlamenta mērķiem, Ja mēs rīt balsosim par šīs regulas pašreizējo versiju, mēs zaudēsim lielu iespēju, kā arī mūsu iepriekšējās pūles un galvenokārt to miljonu mazo un vidējo uzņēmumu darba ņēmēju centienus, kas jutīsies pievilti, tāpat kā patērētāji, kas ticēja, ka mēs izdarīsim atbildīgu izvēli. Cīņa, kurā mēs cenšamies uzvarēt, nav vērsta ne pret vienu, bet tā ir cīņa par darbu, uzņēmumiem, mūsu darba ņēmējiem un visiem Eiropas pilsoņiem.
Diane Dodds
Priekšsēdētājas kundze! Mēs dzīvojam ekonomikai grūtā laikā, un daudzi mazi uzņēmumi izjūt ES birokrātijas slogu un lielās izmaksas, kas ar to saistītas. Es uzskatu, ka galvenajam Parlamenta un Komisijas uzdevumam ir jābūt stratēģijas meklējumiem, kā atvieglot finanšu slogu un birokrātiju, kuru mēs uzspiežam.
Attiecībā uz šo priekšlikumu mums ir jāpanāk līdzsvars starp tirgu atvēršanu Eiropas ražojumiem un ievestu ražojumu kvalitātes un nekaitīguma nodrošināšanu. Taču man jāsaka, ka es nesaskatu trešo valstu pārtikas produktu marķējuma jēgu. Es zinu, ka uz šiem produktiem šis priekšlikums neattiecas, un daudzi Ziemeļīrijas zemnieki jūtas pievilti, jo viņi smagi strādā un cenšas ievērot Eiropas izvirzītās prasības, bet viņiem jākonkurē ar tiem, kam nav jāievēro tie paši standarti.
Es ceru, ka komisārs ņems vērā to, ka deputāti, kas pārstāv lauku un lauksaimnieciskās ražošanas kopienas, nav aizmirsuši sarunu atsākšanu ar Mercosur valstīm, un mēs paļaujamies uz to, ka komisārs nav gatavs tirgu paplašināšanai upurēt mūsu lauksaimniecisko ražošanu. Parlamentam ir paradums novest likumdošanu pārāk tālu, un es baidos, ka tas notiek arī šajā gadījumā.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlos pateikties Muscardini kundzei par viņas lielo darbu, jo īpaši ņemot vērā pretrunīgos jautājumus, no kuriem daži ir jau apspriesti. Esmu pārliecināta, ka Eiropas patērētājiem ir jāizskaidro šis jautājums. Es uzskatu, ka mūsu pienākums ir pasargāt Eiropas pilsoņus no bīstamiem un veselībai kaitīgiem produktiem. Galapatērētājiem ir jāzina, kādas izejvielas ir izmantotas, kā tās iegūtas, kur un kā tās tiek pārstrādātas un kādi ir attiecīgo valstu sociālie un ražošanas standarti. Mērķis ir skaidrs, bet mums ir jāgūst skaidrība par to, kā mēs šo mērķi sasniegsim. Diemžēl pašreizējā priekšlikuma versijā par "ražots” nekas nav teikts par konkrēta patēriņa priekšmeta patieso izcelsmi.
Es vēlos paskaidrot savu domu ar piemēru no Uzbekistānas. Uzbekistāna ir pasaules trešā lielākā kokvilnas eksportētāja. Deviņdesmit procentu ražas tiek ievākta ar rokām, lielā mērā izmantojot bērnu darbu. Novākto kokvilnu pēc tam nosūta uz Vjetnamu, kur to pārstrādā. Saskaņā ar Komisijas pašreizējiem priekšlikumiem tekstilizstrādājumi, kurus ES ieved no Vjetnamas, ir jāmarķē ar "Ražots Vjetnamā”, bet kā mēs varam panākt pārredzamību Eiropas patērētājam? Neviens nezina, no kurienes nāk izejmateriāli un kā tie iegūti. Informācijas līmenis nav pietiekams.
Eiropas Patērētāju centrs Austrijā ir publicējis jaunāko analīzi, kurā norādīts, ka pasaules vadošie un izcilākie tekstiluzņēmumi nespēj garantēt, ka tādu valsts atbalstītu uzņēmumu izejvielas, kas izmanto bērnu darbu, netiek lietotas to ražošanas procesā. Šādā "ražots” noteikumā, kas izslēdz izejmateriālus no ražošanas procesa, nav ņemtas vērā Eiropas galapatērētāju prasības. Es vēlos vairāk patiesības ražojumu marķējumā, un tāpēc esmu pret Komisijas priekšlikumu.
Gianluca Susta
(IT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties referentei Muscardini kundzei un visiem ēnu referentiem, ar kuriem kopā strādāju pie šā ārkārtīgi svarīgā jautājuma. Es ceru, ka rīt Eiropas Parlaments pilnā mērā atbalstīs šo normatīvo rezolūciju, kā tas to atbalstīja 2006. gadā, kā arī 2008. gadā ar rakstisku paziņojumu un 2009. gadā ar balsojumu "par”.
Mēs gatavojamies pieņemt pasākumu, kuram jāaizsargā patērētājs, informējot viņu par ražojumu izcelsmi, un kurš plašākā kontekstā atjauno vienlīdzīgas iespējas un savstarpību starptautiskajā tirdzniecībā starp Eiropas Savienību un tās galvenajiem konkurentiem. Tas nepalielinās trešo valstu uzņēmumu izmaksas, jo tām jau tagad ir jāmarķē savi ražojumi visās mūsu konkurentvalstīs pasaulē, kā arī daudzās citās valstīs. Tas nerada arī slogu Eiropas izplatīšanas sistēmai, bet netieši, neapgrūtinot valsts finanses, palīdz Eiropai lielā mērā atgūt ražošanu, palēnina uzņēmumu pārcelšanu un sniedz ieguldījumu cīņā pret viltojumiem.
Tās ir acīmredzamas priekšrocības, kuras nevar iznīcināt ar aicinājumiem pēc turpmākiem pasākumiem, jo par šo gadījumu var teikt "labumā dzīvojot, labuma nemeklē”. Mums ir jāpabeidz process, kuru iesākām pirms septiņiem gadiem, lai rūpētos par mūsu uzņēmumu interesēm - jo īpaši šajā krīzes un bezdarba laikā - , kā arī par mūsu tirdzniecības sistēmas iespējām, lai panāktu savstarpību, patērētāju aizsardzību un sniegtu pareizu informāciju, ko vēl varētu uzlabot, palielinot izsekojamību.
Ja par šo pasākumu Parlaments nenobalsos, būs grūtības. Es vēlreiz vēlos pateikties Eiropas Komisijai un visiem tiem, kas vēlas atbalstīt šo pasākumu, jo tas palīdzēs Eiropas pilsoņiem un pasaules tirdzniecībai.
Malika Benarab-Attou
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Es atvainojos, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties referentei par labi paveikto darbu. Mums ir jābūt labāk informētiem par ražojumu izcelsmi, kurus iegādājamies. ES tiesību akti paredz arī sankcijas noteikumu pārkāpumu gadījumos un gadījumos, kad patērētāji tiek maldināti par ražojumu izcelsmi.
Eiropas Tiesa ir izdevusi likumu...
Nē, es atvainojos, ir radusies problēma, es to atzīmēšu protokolā.
(Runātāja pārtrauc runu)
Jacky Hénin
(FR) Priekšsēdētājas kundze! Brīvās tirdzniecības un brīvas un neizkropļotas konkurences brīnums nozīmē, ka patērētājs, kas nopērk nazi ar etiķeti, kurā norādīts tā izcelsmes reģions Laguiole, Aveironā, var par 90 % būt pārliecināts, ka tas ir zemas kvalitātes nazis, kas izgatavots Ķīnā vai Pakistānā, un tas ir tikai viens no neskaitāmiem piemēriem. Tā ir īsta marķēšanas blēdība.
Ja mēs patiešām vēlamies aizsargāt un attīstīt nodarbinātību rūpnieciskajā ražošanā Eiropas Savienībā, ja mēs vēlamies novērst Eiropas patērētāju maldināšanu un aizsargāt viņu veselību, ja mēs vēlamies saglabāt mūsu sabiedrības sociālo un vides acquis, mums ir steidzami jāievieš obligāta ražojumu izcelsmes marķēšana, pat ja tas pārkāpj ultraliberālās Eiropas Savienības dibināšanas dogmas. Marķēšanai jābūt nopietnai, nevis maldinošai, kad attiecīgo izstrādājumu uzdod par "ražotu Eiropā”, lai gan tā sastāvdaļas faktiski ir savāktas no visas pasaules un vienīgi tā etiķete ir "ražota Eiropā”.
Dalībvalstu muitas iestādēm un tieslietu ministrijām ir jānodrošina nepieciešamie kontroles līdzekļi un tiesībaizsardzība, lai ieviestu stingrus tiesību aktus par izcelsmes marķējumu un izcelsmes valsti.
Jaroslav Paška
(SK) Pateicoties atvērta tirgus politikai, mūsu pilsoņi var nopirkt izstrādājumus, kas ražoti visā pasaulē. Tomēr bieži viņiem nav iespējams uzzināt, kur attiecīgais izstrādājums ražots, no kurienes nāk materiāli, no kā tas izgatavots, un kādas tehnoloģiskās procedūras ražotājs izmantojis tā pārstrādē.
Taču pēc iespējas sīkāka informācija, ko patērētājs var iegūt par ražojumu, ir svarīgs priekšnoteikums pareiziem lēmumiem, izvēloties preces. Līdz šai dienai Eiropas pilsoņiem nav tiesību uz elementāru informāciju par ražojumiem, kas kopš 1930. gada ir regulāri pieejama ne tikai Amerikas Savienoto Valstu pilsoņiem, bet šodien arī Ķīnas, Japānas, Kanādas, Indijas, Meksikas un citu valstu iedzīvotājiem.
Tāpēc es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir pienācis laiks pieņemt normu, kas neatkarīgi no lielu izplatīšanas ķēžu vai dažu interešu grupu īpašajām interesēm aizsargās Eiropas patērētājus, kā arī pieprasīt, lai piegādātāji marķē preces, kas ievestas no trešām valstīm, sniedzot vajadzīgo informāciju par to izcelsmi. Tādējādi mūsu patērētāju rīcībā būs svarīgs informācijas avots, kad tiem būs jāizlemj, kādas preces iegādāties, bet trešo valstu ražotājus tas daudz neietekmēs, jo viņi jau ilgu laiku, eksportējot savas preces uz citām valstīm, ir norādījuši to izcelsmi.
Taču būs svarīgi pārdomāt sankciju un sodu vienotas piemērošanas mehānismus, ja kāda dalībvalsts pārkāps šo tiesību aktu, lai neļautu ražotājiem meklēt ceļus, kā iekļūt Eiropas Savienības kopējā tirgū, kas nav pienācīgi aizsargāts ar sankcijām, un tādējādi izvairīties no regulējuma ievērošanas. Es esmu pilnīgi pārliecināts, ka efektīvas sistēmas ieviešana trešo valstu ražojumu izcelsmes marķēšanai dos lielu labumu gan Eiropas patērētājiem, gan tiem ražotājiem, kas ievēros noteikumus.
Zuzana Roithová
(CS) Čehijas stikla izstrādājumu un tekstilizstrādājumu ražotāji, kā arī apavu ražotāji jau ilgu laiku nāk pie manis, aicinot nodrošināt ražojumu izcelsmes pārredzamību. Viņiem ir jākonkurē ar nezināmas izcelsmes imitācijām, kas parazitē Eiropas Savienības tirgū. Mēs galvenokārt runājam par zemu kvalitāti un kaitīgām precēm. Turklāt informācija par to, kur tiek ražoti tekstilizstrādājumi, kurpes, stikla izstrādājumi, rotaslietas vai farmaceitiskie produkti, nav klasificēta informācija, tā neveicina protekcionismu un nerada šķēršļus brīvai tirdzniecībai, lai gan liberāļi to apgalvo. Gluži otrādi, brīvais tirgus un godīga konkurence ir iespējami tikai tad, ja patērētāji, pamatojoties uz informāciju un pieredzi, var pieņemt labus un brīvus lēmumus.
Es pilnīgi atbalstu referenti Muscardini kundzi, un es atzinīgi vērtēju viņas ieguldījumu kompromisa sasniegšanā, kas, es ceru, ļaus mums rīt pieņemt šo priekšlikumu. Es saprotu, ka jo īpaši ziemeļu valstīs, kurās vietējos ražojumus ir aizstājušas importa preces no citām valstīm, šādu regulu, iespējams, uzskata par nevajadzīgu birokrātisku slogu. Taču salīdzināsim šīs regulas pieņemšanu ar mūsu konkurentu noteikumiem ASV, Kanādā, Japānā un Ķīnā, kur etiķete "ražots” ir obligāta prasība. Tāpat kā iepriekšējais runātājs, es vēlos teikt, ka Komisijai ir jāierosina vismaz minimāli sankciju standarti, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek konsekventi ievēroti visā Savienībā un ka eksportētāji no trešām valstīm nedod priekšroku konkrētām valstīm, kurās ir mazāk sankciju vai to vispār nav. Mēs to esam parādā saviem pilsoņiem.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Nesenā delegācijas ceļojumā Starptautiskās tirdzniecības komitejas uzdevumā man bija izdevība apmeklēt vairākas ražotnes Eiropā, mazus uzņēmumus, kam jāstrādā ļoti grūtos apstākļos. Es biju liecinieks augstai kvalitātei, taisnīgām algām, labiem darba apstākļiem un racionālai darba gaisotnei. Tas ir tiešs mūsu tradīciju un Eiropas tiesiskās kārtības rezultāts. Taču ir daudz valstu, kurās šādu principu nav, kurās darba apstākļi ir slikti un darba ņēmējiem nav nekādu garantiju. Es uzskatu, ka Eiropas patērētājiem nākotnē vismaz jādod iespēja uzzināt, vai ražojumi, kurus tie pērk, nāk no konkrētas valsts, kurā pamatprincipi netiek ievēroti. Nākotnē tā būs stingra prasība, pateicoties direktīvai, kuru Muscardini kundze tik prasmīgi sagatavoja. Tāpēc mums ir jāpiekrīt šim priekšlikumam.
Tiem uzņēmumiem, kas ir ražošanu savai ērtībai pārcēluši uz ārvalstīm, lai izvairītos no birokrātijas, un tagad sūdzas, es teikšu - paši vien esat vainīgi.
Antonio Cancian
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Eiropa nevarēja izvairīties no šā pienākuma, tā mēs varam un tā mums vajadzēja reaģēt. Es vēlos pateikties Muscardini kundzei par neatlaidību darbā un visiem kolēģiem, kas strādāja pie šā jautājuma.
Attiecībā uz to preču izsekojamību, kas ievestas no valstīm, kuras nav Eiropas Savienībā, varu teikt, ka ir pareizi nodrošināt patērētājiem informāciju par ražojumu izcelsmi, lai aizsargātu viņu veselību un izvēles brīvību, attiecinot to arī uz pusfabrikātiem, kuros norādīta piegādes ķēde. Attiecībā uz konkurētspēju šāda regulējuma trūkums pārkāpj Eiropas pilsoņu un patērētāju tiesības un kavē tirgus pareizu darbību - lai tas būtu patiešām brīvs, tam jāievieš kopīgi un vienoti noteikumi bez būtiskām atšķirībām un negodīgas konkurences.
Ir jāaizsargā mazie un vidējie uzņēmumi un to vietējie ražojumi. Lielajiem uzņēmumiem nav vajadzīga šāda aizsardzība. Patiesi, es uzskatu, ka tiem aizsardzība nepavisam nav vajadzīga, jo tie izplata savus zīmolus visā pasaulē. Turklāt mums jāveicina katras valsts tradicionālās nozares un to izcilība, jāatjauno Eiropas ekonomika un jāgarantē darba ņēmēju tiesības sociālajā, vides un ražošanas jomās.
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Es gribētu zināt, no kā mums jābaidās, runājot patiesību un cenšoties ieviest visiem vienādus noteikumus. Mēs nedrīkstam ļaut sevi iebiedēt, bet mums jāizmanto Eiropas parastā likumdošanas procedūra, un mēs nedrīkstam ļaut Padomei uzspiest savu gribu. Tāpēc spersim šo soli, atbalstot minēto regulu. Attiecībā uz visu citu gaidīsim un redzēsim, kas notiks.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Regula, par kuru mēs šodien debatējam, ir ļoti svarīga galda piederumu un līdzīgu izstrādājumu nozaru nākotnei manā reģionā - Dona Kihota dzimtenē, jo īpaši Albasetā - ne tikai 8000 darbavietu izdzīvošanā, bet arī reģiona identitātes un amatniecības kā nodarbinātības veida saglabāšanā.
Spiedogu "ražots” uz nažiem jau labu laiku pieprasa tādas sociālās grupas kā Aprecu, un Kastīlijas-Lamančas pašvaldība ir uzsākusi cīņu par to, kuru vienprātīgi atbalsta reģionālais parlaments.
Izcelsmes marķēšana nav iejaukšanās, tā ir apņemšanās ieviest pārredzamību tirdzniecības noteikumos un cīnīties pret negodīgu konkurenci. Tā nozīmē lielākas patērētāju iespējas pieņemt pareizu lēmumu, izvēloties izstrādājumu un ņemot vērā ne tikai tā cenu, bet arī tā izcelsmes vietu kā kvalitātes apliecinājumu un sociālos apstākļus, kuros tas ražots. Un galvenokārt tā viesīs optimismu daudzos cilvēkos, kuriem pašlaik klājas grūti, bet kuri šodien jūt, ka mēs neesam vienaldzīgi un atbalstām godīgāku tirdzniecību, vienlaikus nodrošinot pievienoto vērtību tiem, kas ražošanā ievēro sociālās tiesības un rada labākus apstākļus Eiropas darba ņēmējiem.
Tāpēc es vēlos pateikties referentei un Menéndez del Valle kungam par sociālā pienākuma apziņu šajā jautājumā, kas ir tik svarīgs manam reģionam.
Peter Šťastný
(SK) Vispirms es vēlos izteikt komplimentu Muscardini kundzei par viņas pieeju ziņojumam un lielo darbu, ko viņa tajā ieguldījusi. Eiropas Savienība nav ne pirmā, ne otrā, ne trešā, kas pieprasa, lai tās pilsoņi tiktu informēti par savām vajadzībām vai patēriņam iegādāto ražojumu izcelsmi.
ASV, Kanāda, Japāna, Indija un daudzas citas valstis jau sen nodrošina saviem pilsoņiem šādas tiesības. Tas jādara saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem. Jājautā, kāpēc mēs vēl neesam raduši kompromisu? Mēs visi piekrītam vajadzībai informēt patērētāju un citus pilsoņus. Taču jāatzīst, ka izcelsmes valsts norāde, t.i., "ražots” noteikums, var būt arī maldinošs, tāpēc ka globalizācija ražošanā nozīmē to, ka galaprodukts, iespējams, satur dažādās valstīs izgatavotas sastāvdaļas. Tāpēc, ja mēs pievienotu etiķetei "ražots” vēl kādu citu etiķeti, kā, piemēram, "pārstrādāts” vai "montēts”, mēs vieglāk panāktu vispārēju vienošanos. Vislielākais šķērslis - bailes sniegt nepareizu, nepilnīgu vai maldinošu informāciju - tad būtu novērsts.
Noslēgumā es vēlos izteikt cerību, ka Eiropas Parlaments, kam Lisabonas līgumā ir piešķirtas lielākas pilnvaras šajā jomā, referentes Muscardini kundzes vadībā atradīs kopīgus risinājumus, kas palīdzēs mūsu pilsoņiem izdarīt labāku, un, galvenais, brīvāku izvēli.
Priekšsēdētājs
Man jums, kungs, jāatvainojas par to, ka pārtraucu jūs. Nākamais darba kārtības punkts ir tūlītējie komentāri. Tie ir seši, tāpēc mēs varēsim ikvienam dot vārdu.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Visi mūsu pilsoņi ir sapratuši pašreizējās ekonomikas krīzes globālo mērogu, un mēs uzskatām, ka viņi apzinās, cik svarīgi ir pieņemt kopīgus noteikumus, lai izvairītos no tirgus kropļojumiem un bīstamas tirdzniecības sašaurināšanās.
Eiropas Savienība ir atzinusi vajadzību skaidri informēt pilsoņus par viņu valstī apritē esošajiem ražojumiem un ir centusies to nodrošināt, paturot prātā gan dalībvalstu, gan pilsoņu intereses. Pirmās grupas intereses ietver šo valstu resursu veicināšanu bez protekcionisma. Pilsoņi vienmēr vēlas zināt katra ražojuma izcelsmi, pat ja tiem ir kādu laiku jāgaida uz šā režīma piemērošanu visām preču kategorijām.
Mēs vēlamies, lai Eiropas Savienība runātu vienā balsī un tajā pašā līmenī, kādā dzirdamas citas balsis, kurām ir ietekme starptautiskajos tirgos. Tāpēc rīt mēs atbalstīsim ziņojumu par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm, mudinot Eiropadomi veikt savu pienākumu, lai pēc iespējas veiksmīgāk noslēgtu šo likumdošanas "odiseju”, kas jau ilgusi sešus gadus.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Piecus gadus pēc regulas priekšlikuma iesniegšanas mēs rīt beidzot balsosim par dažu no trešām valstīm ievestu ražojumu obligātu izcelsmes marķējumu. Gadu gaitā Eiropas Parlaments ir daudzkārt apliecinājis noteikumu vajadzību, kuri dotu patērētājiem tiesības uz pareizu informāciju par ražojumu izcelsmi, tādējādi atvieglojot apzinātu izvēli.
Mūsu ražojumi bieži krīt par upuri viltojumiem un maldinošiem marķējumiem. Šī regula varētu sniegt Eiropas uzņēmumiem lielākas garantijas un iespēju atgūt konkurētspēju starptautiskā līmenī. Es ceru, ka Parlaments dos spēcīgu signālu, ar lielu balsu vairākumu apstiprinot Muscardini kundzes ziņojumu, un es pateicos referentei un ēnu referentam Susta kungam.
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Arī lauksaimniecības nozarē patērētājiem ir tiesības uz sīku un nepārprotamu informāciju par ražojumu izcelsmi, kurus tirgo Eiropas Savienībā. Tādējādi mēs dotu viņiem iespēju pieņemt apzinātus un pārdomātus iepirkšanās lēmumus.
Taču ilgtermiņa mērķim jābūt nodrošināt, lai Eiropas augstie ražojumu drošības standarti tiktu piemēroti arī ievestiem ražojumiem, kurus pārdod Eiropas Savienībā. Tas nav tirdzniecības ierobežojumu jautājums, bet gan, gluži otrādi, tā mērķis ir ieviest vienādus konkurences apstākļus kā godīgas globālas tirdzniecības izšķirošu priekšnoteikumu. Diemžēl rezolūcijas priekšlikums, kuru iesniegusi Komisija, nesasniegs šo mērķi.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs ar lielu entuziasmu atbalstām šo regulu un vēlamies pateikties referentei Muscardini kundzei, kā arī Susta kungam un Rinaldi kungam. Arī es uzskatu, ka šis pasākums ir tikai starpposma pasākums. Mums ir jāizlemj, vai ir pareizi vai nav, ka, pērkot konkrētu produktu, patērētājs zina, kur tas ražots. Mēs uzskatām, ka tas ir pareizi. Šī ir regula, kas nodrošina pārredzamību un patērētāju tiesību aizsardzību. Pašlaik mūs neinteresē tas, ka, aizsargājot patērētāju tiesības uz pārredzamību un skaidrību, daži uzņēmumi, kas ir pārcēluši ražošanu uz ārvalstīm, tiek par to netieši sodīti.
Es uzmanīgi klausījos sava Zviedrijas kolēģa Fjellner kunga vārdos, kurš mani sveicina no Stokholmas un kuram es gribu atbildēt, ka vēlos, lai man būtu tik liela pārliecība, ka es dotos uz viņa valsti un nopirktu tipisku Zviedrijā ražotu uzvalku, ticot, ka tas ir patiešām ražots Zviedrijā. Taču, lai gan uz tā ir Zviedrijas uzņēmuma zīmols, tas, iespējams, ir ražots mazā apģērbu ražošanas uzņēmumā turpat man kaimiņos, 10 kilometru attālumā no manām mājām. Es justos kā īsts muļķis, ja es dotos uz tālo Zviedriju, lai nopirktu izstrādājumu, kas ražots netālu no manām mājām.
Tāpēc es atzinīgi vērtēju izcelsmes marķējumu, jo tas patērētājiem piedāvā pārredzamību, skaidrību un informāciju, kā arī minimālu reakciju uz to daudzo uzņēmumu vajadzībām, kuriem ir bijusi drosme nepārcelt ražošanu un kuri tāpēc cietuši no negodīgas konkurences.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Mēs esam novērtējuši izcelsmes marķēšanas iespēju un atbalstījuši to, jo mēs uztveram to kā instrumentu darbavietu aizsardzībai Eiropas rūpniecībā, lielā mērā mazajos un vidējos uzņēmumos (MVU), kā instrumentu pret sociālo un vides dempingu. Svarīgu instrumentu, bet tikai instrumentu. Tas nav universāls līdzeklis - nemaldināsim sevi! Tas nav maģisks, universāls risinājums traģiskajām pasaules tirdzniecības liberalizācijas un regulējuma trūkuma sekām, tas nav risinājums ārkārtīgajam kaitējumam, ko izraisījis regulējuma trūkums.
Daži no tiem, kas guvuši labumu no šīs liberalizācijas, ir vienmēr pretojušies izcelsmes marķējumam - tie ir Eiropas lielie importētāji un izplatītāji. Mēs savukārt turpināsim apkarot protekcionismu, no kura šīs interešu grupas ir guvušas labumu un kurš ir nācis par sliktu kopējam labumam un tūkstošiem MVU Eiropā, darba ņēmējiem, viņu tiesībām un atalgojumam.
Mums ir nopietni jārisina jautājumi, kas saistīti ar ražošanu un pārstrādi, kurā iesaistītas dažādas ģeogrāfiskās teritorijas, bet šos jautājumus ir iespējams atrisināt, un tie ir jārisina pēc iespējas pārredzamākā un informējošā veidā.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos teikt savai kolēģei Muscardini kundzei, ka - atkārtojot Šekspīra vārdus - jūs esat valsts labā daudz ko darījusi, jo mēs pārāk ilgi esam bijuši pasaulei kā labā feja, visur būdami cēlsirdīgi, par ko pret mums izturējās kā pret gļēvuļiem. Mēs to redzējām Kopenhāgenā, un mēs to redzam Apvienoto Nāciju Organizācijā, bet, paldies Dievam, šovakar mēs sāksim pretoties un ieviesīsim vienlīdzīgus spēles noteikumus saviem patērētājiem un ražotājiem.
Nav nekādas jēgas tam, ka preces var ievest Eiropas Savienībā no trešām valstīm bez jebkādas norādes, no kurienes tās nāk. Es faktiski vēlos vēl stingrākus noteikumus. Mana kolēģe Dodds kundze teica, ka viņa vēlas, lai tos attiecina arī uz lauksaimniecību, un šis ir vismaz pirmais solis. Mums ir jāpalīdz saviem patērētājiem veikt izvēli un būt pārliecinātiem, ka viņu izvēle ir pareiza, ka pirkums nav viltojums un ka pret viņiem izturas godīgi.
Tādējādi, Muscardini kundze, jūs esat izdarījusi labu darbu. Beidzot mēs esam uz pareizā ceļa.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Esmu ievērojis, ka Parlamentā ir liels atbalsts šim priekšlikumam, tāpēc es nepievērsīšos tam, kas jau pateikts, jo galvenokārt visās runās ir atbalstīts Komisijas priekšlikums un Muscardini kundzes ziņojums par to.
Ļaujiet man teikt attiecībā uz izcelsmes noteikumiem, ka tas ir ļoti stabils režīms. Šie noteikumi ir ļoti stabili un labi zināmi, jo, pamatojoties uz šiem izcelsmes noteikumiem, tiek maksāti muitas nodokļi, kad ražojumi nokļūst Eiropas tirgū. Faktiski mūsu priekšlikums pilnā mērā balstās uz tiem. Par to nevar būt nekādu pārpratumu.
Savu otro piezīmi es gribētu izteikt par grozījumu, kuru ierosināja Muscardini kundze un kurš satur priekšlikumu, lai šis "ražots” noteikums būtu izmēģinājuma projekts, kura novērtējumu sniegs pēc četriem gadiem un tad, iespējams, tas tiks mainīts. Es uzskatu, ka šo grozījumu ir vērts atbalstīt, jo, manuprāt, tas palielinās šā priekšlikuma izredzes Padomē.
Vienīgais iemesls, kāpēc šis priekšlikums, kas tika izteikts 2005. gadā, vēl nav iemiesots ES tiesību aktā, ir tas, ka Padome to neatbalsta. Tā ir to līdz šai dienai noraidījusi, bet Muscardini kundzes priekšlikums ieviest to kā izmēģinājuma projektu uz pieciem gadiem ar novērtējumu pēc četriem gadiem ir ļoti labs solis pareizajā virzienā. Tāpēc Komisija var pieņemt ierosināto grozījumu.
Cristiana Muscardini
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties komisāram par uzmanību, ko viņš veltījis mūsu komitejā izstrādātajiem priekšlikumiem. Tie prasīja ilgu laiku un grūtas pārrunas, bet mēs centāmies ņemt vērā visu pušu vajadzības. Es galvenokārt vēlos pateikties ēnu referentiem Susta kungam un Rinaldi kungam. Mēs spējām iesniegt tekstu, kas kopumā aptver vairākumu problēmu, kuras tika mums iesniegtas.
Es vēlos pateikties saviem kolēģiem, no kuriem liels vairākums šovakar atbalstīja šo regulu, bet arī visiem pārējiem par lielākas demokrātijas iespēju un cieņu pret patērētājiem un Eiropas pilsoņiem. Es ceru, ka rītdienas balsojums beidzot aizsāks jaunu posmu Eiropas Savienībā, posmu, kurā mēs, no vienas puses, redzēsim Savienības politiskās gribas jaunu apliecinājumu un, no otras puses, jaunu apliecinājumu Eiropas pilsoņu tiesībām būt informētiem un piedalīties Savienības veicamajā izvēlē.
Šis ir bijis garš kompromisa ceļš, un mani patiešām pārsteidz tas, ka vēl arvien atrodas kolēģi, kas pārstāv vairākas valstis, kuri ir izvēlējušies noraidīt šo regulu, nevis garantēt saviem tautiešiem un tautietēm tās pašas tiesības, kuras bauda Ķīnas, Indijas un Amerikas Savienoto Valstu un citu valstu pilsoņi.
Es ceru, ka rīts būs gudrāks par vakaru un ka ikviens no mums atcerēsies, ka kādu dienu mums pieprasīs paskaidrot, kādus darbus mēs esam veikuši labi un kādus - slikti, un kādus mēs neesam veikuši nemaz. Šodien mums beidzot ir jārīkojas, izprotot, ko šī pasaule mums nozīmē. Brīvību un demokrātiju aizstāvēt palīdz zināšanas.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2010. gada 21. oktobrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Jiří Havel
Es vēlos izteikt pilnīgu atbalstu šim ziņojumam par izcelsmes valsts norādi konkrētiem ražojumiem, kas ievesti no trešām valstīm. Muscardini kundzes priekšlikums atrisina jautājumu par Eiropas likumdošanas standartiem šajā jomā. Prasība norādīt ražojumu izcelsmi dos ieguldījumu vienlīdzīgu noteikumu ieviešanā pasaules tirgos, jo uz līdzīgu vietējo ražojumu aizsardzību pastāv tādas pasaules valstis kā Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda un Japāna. Šāda aizsardzība palīdzēs Eiropas Savienībā ražotām precēm konkurēt ar trešo valstu precēm. Izcelsmes valsts norāde dos ieguldījumu arī tradicionālo ražošanas metožu un tipisku ražojumu īpašību, un kvalitātes saglabāšanā. Šim Eiropas ražojumu aizsardzības veidam būs arī pozitīva ietekme uz darbavietu saglabāšanu visās dalībvalstīs. Es vēlos piebilst arī to, ka izcelsmes valsts norāde palielina patērētāju informētību un nodrošina pārredzamību, kad jāizlemj, vai iegādāties konkrētus ražojumus, kā arī novērš viltošanu un krāpnieciskas pretenzijas uz ražojumu izcelsmi.
Jarosław Kalinowski
Informācija par ražojumu izcelsmi, kuri pieejami ES tirgū, ir visiem patērētājiem ļoti svarīga. Izcelsmes valsts norāde ļauj pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli, kad viņi iegādājas konkrētu ražojumu, un izvairīties no riska veselībai un drošībai, kas saistīts ar trešo valstu ražojumiem, kuri neatbilst kvalitātes standartiem. Izcelsmes marķēšanas noteikumi nodrošina efektīvu aizsardzību pret viltojumiem un negodīgu konkurenci. Ir svarīgi detalizēti noteikt izcelsmes marķēšanas veidus un procedūras, kā arī ieviest sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem.
