EU:n pankkialan stressitestit (keskustelu) 
Puhemies
- (DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu
jäsenten Wortmann-Koolin, Gauzèsin ja García-Margallo y Marfilin Euroopan kansanpuolueen ryhmän (kristillisdemokraatit) puolesta komissiolle esittämästä suullisesti vastattavasta kysymyksestä EU:n pankkisektoria koskevista stressitesteistä vuonna 2011 - B7-0216/2011),
jäsenten Bowlesin, Goulardin, Sterckxin, Haglundin ja Schmidtin Euroopan liberaalidemokraattien ryhmän puolesta komissiolle esittämästä suullisesti vastattavasta kysymyksestä EU:n pankkialan stressitesteistä (B7-0219/2011) ja
jäsen Bullmannin Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän puolesta komissiolle esittämästä suullisesti vastattavasta kysymyksestä EU:n pankkialan stressitestauksesta vuonna 2011 (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
laatija. - (NL) Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) on huolissaan pankkialan stressitestistä, joka on tarkoitus toteuttaa kesäkuussa, koska viime vuoden stressitesti ei ollut uskottava ja koska siitä aiheutui seurauksia, jotka olivat tuskallisella tavalla ilmiselviä, kun testin läpäisseet irlantilaiset pankit joutuivat vakaviin ongelmiin pian testin jälkeen. Meidän on varmistettava, ettei sama toistu tänä vuonna. Kysymys kuuluu, onko rahoitussektori varautunut selviytymään vakavista tilanteista. Nämä tiedot ovat tärkeitä, mikäli haluamme palauttaa luottamuksen rahoitussektoriin.
Niinpä esitän komission jäsenelle kysymyksen: mitä tärkeitä muutoksia on tehty sen varmistamiseksi, että viimevuotisen stressitestin epäonnistuminen ei toistu tänä vuonna?
Arvoisa puhemies, viime vuonna maat pystyivät päättämään, mitkä pankit joutuvat stressitestiin, mutta tänä vuonna hiljattain perustetulle Euroopan pankkiviranomaiselle on annettu vastuu tasapuolisten kriteerien varmistamisesta kaikille pankeille ja kaikille jäsenvaltioille. Stressitesti tulee olemaan testi paitsi pankeille, myös uuden valvontarakenteen uskottavuudelle. Onko komissio tyytyväinen siihen, että joissakin maissa stressitesti kattaa 85 prosenttia pankkisektorista, kun taas joissakin muissa maissa testiin osallistuu hädin tuskin 50 prosenttia pankeista? Tämä on melko merkittävä tilastotieto, ja haluan kuulla selityksenne asiasta.
Arvoisa puhemies, tarvitsemme vankan eurooppalaisen kriisinratkaisumekanismin rajatylittävää toimintaa harjoittaville pankeille. Jos saamme stressitestin tulokset jo kesäkuussa, saatamme auttaa vaikeuksissa olevia pankkeja, mutta samanaikaisesti meillä ei edelleenkään ole käytössä eurooppalaista kriisinratkaisumekanismia. PPE-ryhmä rohkaisee teitä esittelemään kunnianhimoisia ehdotuksia, ja voitte luottaa meidän tukeemme täällä parlamentissa.
Sharon Bowles
Arvoisa puhemies, haluan sanoa komission jäsenelle yhden asian: pankkialan kriisinratkaisua suunnitellaan kansainvälisellä tasolla, ja käsiteltävänä on myös kilpailukykyä koskevia keskeisiä ongelmia, mutta tämä ei merkitse sitä, että kaiken täytyisi odottaa, erityisesti kun parhaillaan on vallalla valtionvelkakriisi ja pankkikriisi.
Viimevuotiset testit olivat heikkoja. Sanoimme tuolloin, ja olemme toistuvasti sanoneet, että pankkien stressitestien on oltava uskottavia, vaativia ja läpinäkyviä. Pankkialalle tarvitaan yleisesti ottaen todellakin paljon enemmän avoimuutta. Niinpä ehdotan, että otamme oppia Yhdysvalloista ja Dodd Frank Actista, jossa vaaditaan tietojen ilmoittamista Yhdysvaltojen keskuspankin maksuvalmiusjärjestelyistä kahden vuoden viiveellä. Yhdysvaltojen julkaisemissa tiedoissa on eurooppalaisia nimiä, ja Euroopan keskuspankkien olisi kaikin puolin tervettä julkaista samaan tapaan tietoja vuosien 2008 ja 2009 tuista uusien stressitestien tueksi.
Euroopan pankkiviranomainen on parannellut uusia stressitestejä, mutta niissä on vieläkin ongelmia, joita on vältelty jäsenvaltioiden suojelun ja kiertelyn vuoksi. On aika todeta, että heikkoon poliittiseen tahtoon kietoutuva viesti ei ole vastaus tähän kriisiin ja että tämä tekee ratkaisuista kalliita. Miksi pyritään piilottamaan pankkien vastuulleen ottaman valtionvelan osuutta etenkin, kun me kaikki tiedämme todennäköisen todellisuuden?
Ei todellakaan ole mitään tekosyytä olla tekemättä stressitestiä pankkitoimintaan liittyvistä tase-eristä. Erinäisiä varoja on siirretty sinne otsakkeen "Pidetään eräpäivään asti" alle, ja sieltä ne olisi siirretty muualle, ellei niiden arvo olisi laskenut. Markkinoiden analyytikot kykenevät toki lukemaan stressitestejä ja muita tietoja ja tekemään arvion siitä, mitä pankkitoimintaan liittyvissä tase-erissä tapahtuu. Mutta synkempi tulkinta, joka heijastuu joihinkin jäsenvaltioihin itseensä, syntyy siitä tosiasiasta, että jäsenvaltiot - ja monissa tapauksissa valvontaelimet ovat syyllisiä - eivät olleet rohkeampia ilmoittaakseen todellisesta tilanteestaan.
Tällä välin stressitestit provosoivat toimia; pankit etsivät pääomaa; jotkin jäsenvaltiot ovat ennakoivia, kun ne yllyttävät pankkeja hankkimaan pääomaa. Ei ole kuitenkaan yleistä suunnitelmaa pääoman riittämättömyyteen puuttumiseksi. Tämä ei yksinkertaisesti kestä vertailua. Olemme oppineet ainakin yhden asian kriisistä, nimittäin sen, että olemme hyvin pitkälti liittyneitä toisiimme. Jos pankit eivät luota toisiinsa ja jos pankkien välinen lainananto tyrehtyy, edessä on suuri ongelma. Voimmeko siis saada kunnollista avointa koordinointia?
Mutta ei vältellä virtahepoa olohuoneessa. Kyse ei ole pelkästään pankeista, vaan valtionvelasta ja euron vakaudesta: nämä asiat liittyvät ehdottomasti toisiinsa ja ovat äärettömän tärkeitä.
Antolín Sánchez Presedo
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on aika toteuttaa Euroopassa stressitestejä, jotka ovat avoimia, joustavia, luotettavia ja tehokkaita: niiden laatu ja luotettavuus ovat välttämättömiä talouden vakauden ja markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi.
Stressitestit muodostavat olennaisen tärkeän valvontavälineen yksittäisten pankkien varavaraisuuden ja koko järjestelmän stressinkestokyvyn arvioimiseksi. Niiden laatimisen ja toteuttamisen tarkoituksena on laskea, miten pankit kestäisivät stressiä tietyissä kielteisissä olosuhteissa ja paljastaa tartuntariskit, jotta estettäisiin ketjureaktio, joka saattaisi johtaa romahdukseen.
Euroopan unionilla on aiempaa kokemusta stressitesteistä, jotka toteutti Euroopan pankkivalvontaviranomaisten komitea (CEBS). Kokemus on peräisin toukokuulta 2009, jolloin Ecofin-neuvosto valtuutti CEBS:n järjestämään rahoitusjärjestelmästä stressitestejä yhteistyössä Euroopan komission ja Euroopan keskuspankin kanssa. Tavoitteena oli saada koottuja tietoja koko Euroopan rahoitusjärjestelmän kyvystä kestää stressiä, ja testeissä keskityttiin 22 suurimpaan pankkiin. Tuloksia ei julkistettu, koska markkinat olivat hyvin haavoittuvaiset, tuolloin sanottiin. Testeistä paljastettiin vain menetelmät, joiden perusteella saadaan kolme tulosta - paras, keskinkertainen ja huonoin - ja testien tarkoituksena ei ollut markkinoiden avoimuus.
Stressitestien kehittämisen aikana heinäkuussa 2009 komission ehdottamat valtiontukea koskevat ohjeet hyväksyttiin ja niissä säädettiin, että kriisistä selviytymiseen rahoitustukea tarvitsevat pankit joutuisivat myös tekemään stressitestit. Kootut tulokset lähetettiin 1. lokakuuta 2009 Ecofin-neuvostoon, joka saman vuoden 2. päivänä joulukuuta pyysi CEBS:ää hankkimaan sille tietoa sen pankkijärjestelmän vahvuudesta, jossa uudet stressitestit toteutettaisiin.
CEBS:n toteuttamien stressitestien tulokset julkistettiin kesäkuussa 2010 Eurooppa-neuvoston antamien suuntaviivojen mukaisesti. Testit koskivat 91:tä pankkia Euroopan unionissa, mutta testejä kritisoitiin, koska niistä puuttui EU:n painopiste, koska kukin maa päätti, mihin pankkeihin testejä sovellettaisiin, koska kaikkien maiden näkymät olivat erilaiset ja koska toimitetut tiedot olivat usein virheellisiä; me kaikki muistamme Irlannin tapauksen ja sen, että joidenkin maiden pankkien vastuulleen ottamasta valtionvelan osuudesta ei annettu tietoja. Huolimatta joidenkin jäsenvaltioiden näkemysten paranemisesta kaikki tämä ei onnistunut palauttamaan luottamusta Euroopan unionissa.
Tällaisissa olosuhteissa on tullut aika ehdottaa stressitestien uutta kierrosta, mutta täysin erilaisessa tilanteessa, jossa ovat mukana uudet eurooppalaiset valvontaviranomaiset. Ensimmäistä kertaa on olemassa uudet eurooppalaiset valvontapuitteet ja kokemusta kaksista aikaisemmista testeistä. Tämä mahdollistaa avoimuuden ja luotettavuuden edistämisen sekä selvästi myös tehokkuuden parantamisen, mikä on keskeistä kolmansissa testeissä.
Ensimmäinen asia, jonka haluamme tietää, on se, mitä tehdään aiemmissa testeissä ilmenneiden virheiden välttämiseksi. Toiseksi haluamme tietää, mitä tehdään, jotta katettaisiin huomattavan riskin mahdollisuus ja saataisiin siitä ote kaikissa jäsenvaltioissa. Asianmukainen ongelmanmääritys on välttämätöntä. Menetelmää on myös kehitettävä pankkien erilaisten liiketoimintamallien ja -rakenteiden mukaisesti, joten stressitestien pitää pystyä tarjoamaan tarvittavia tietoja, jotta voidaan ryhtyä asianmukaisiin toimiin.
Elämme hyvin tärkeitä aikoja, koska uudet rahoitusvalvontaviranomaiset aloittavat toimintaansa. Euroopan pankkiviranomainen julkaisi 18. maaliskuuta menetelmiä sisältävän tiivistelmän, ja haluaisimme tietää, milloin Eurooppa-neuvoston mielestä tiedot pitäisi julkaista, mitä toimenpiteitä...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, kiitän jäseniä Wortmann-Kool, Bowles ja juuri nyt jäsen Sánchez Presedoa heidän kolmesta kysymyksestään, koska ne koskevat äärettömän tärkeää aihetta, nimittäin pankkien stressitestien uskottavuutta.
Arvoisat jäsenet, olemme tilanteessa, jossa rahoitusala on hitaasti toipumassa kriisistä, ennennäkemättömästä kamppailusta, vaikkakin joidenkin pankkien osalta kriisi tuntuu jo olevan ohi. Emme ole vielä ottaneet opiksemme kaikesta tästä, ja olemme kaikki sitoutuneet tärkeään lainsäädännölliseen tehtävään.
Jotta saisimme otteen tästä kriisistä ja asioista, joita meidän on siitä opittava, tarvitsemme valvontapuitteet, jotka meillä on ollut 1. päivästä tammikuuta lähtien erityisesti teidän ansioistanne. Tarvitsemme välineitä, joiden avulla ennakoidaan ongelmia, sekä parempaa hallintaa näihin järjestelmiin. Tarvitsemme myös parempaa pääomittamista, ja palaamme tähän asiaan. Lisäksi olisi tehtävä mittauksia, mitattava lämpötila ja jatkuvasti tarkistettava syke. Tästä syystä tarvitsemme, niin kuin jotkut teistä juuri sanoivat, luotettavia mittausvälineitä. Stressitesti on avaintoimenpide ja avainväline tässä tilanteessa, emmekä ole keskustelleet siitä ainoastaan täällä, vaan olemme keskustelleet siitä monissa tilanteissa - ja itse asiassa juuri hiljattain huhtikuussa - valtiovarainministerien neuvostossa.
Kuten totesitte, viime vuoden stressitesti oli selvästi riittämätön, ja komissio on sanonut tämän lukuisia kertoja uudelle valvontaviranomaiselle, Euroopan pankkiviranomaiselle, joka koordinoi testiä yhteistyössä kansallisten valvontaelinten kanssa. Tästä syystä olette oikeassa ihmetellessänne laatua ja, sanoisin jälleen kerran, vuoden 2011 uusien testien uskottavuutta. Testit aloitettiin huhtikuussa, muutama viikko sitten, ja haluan vastata kysymyksiinne ja kertoa analyysistämme viidessä kohdassa.
Ensinnäkin, kuten toivoitte, vuoden 2011 stressitesteihin on tehty aitoja parannuksia, erityisesti kuudella alueella, jotka haluan mainita teille lyhyesti.
1. Epäsuotuisa makrotaloudellinen skenaario, jota testiin sovelletaan, stimuloi paljon vakavampia olosuhteita kuin mitä käytettiin vuoden 2010 testiskenaariossa. Siihen lisätään muiden muassa kiinteistömarkkinoita järisyttäviä vakavia muutoksia, sekä nimenomainen vaikutus rahoituskustannuksiin.
2. Toimenpiteen johdonmukaisuutta on parannettu hyvin merkittävästi lujitettujen menetelmien ansiosta alkuvaiheessa ja tiukan arvioinnin ansiosta loppuvaiheessa; kyse on toisin sanoen vertaisarvioinnista.
3. Lisäavoimuusperiaatteen mukaisesti kesäkuussa saatavien tulosten jakamista parannetaan, ja tuloksiin liitetään erillinen yksityiskohtainen julkaisu pankkien taseista. Tähän sisältyy myös valtionvelkaa sekä pääomarakennetta koskevien tietojen levittäminen.
4. Pankit testataan myös ylemmän pääomakynnyksen, rajoituksettomien ensisijaisten omien varojen perusteella.
5. Menetelmien julkaiseminen ennen stressitestien tulosten julkaisemista parantaa testin yleistä uskottavuutta.
6. Lisäksi kansallisten viranomaisten kesken tapahtuvaa koordinointia on merkittävästi vahvistettu ja parannettu; nämä ovat vastuussa niin kutsuttujen backstop-ratkaisujen soveltamisesta, joita määrätään testin reputtaneille pankeille.
Tässä oli saavutettu edistys, viime vuoden testeihin tehdyt parannukset, joita aivan oikeutetusti toivoitte ja jotka on toteutettu tänä vuonna.
Toinen huomio, jonka haluaisin tehdä, arvoisat jäsenet, on se, että meillä on oltava paljon selkeämpi käsitys altistumisesta valtion velalle. Monet teistä, erityisesti Euroopan liberaalidemokraattien ryhmä, kuten Wortmann-Kool juuri hetki sitten, kysyi minulta tässä yhteydessä sovelletuista menetelmistä. Pankkiviranomaisen ehdottamassa kielteisessä ennusteessa nähdään huomattava isku valtionvelan hintavaihtelujen ja sen rahoittamisen kustannusten muodossa.
Kuten panitte merkille, tätä ennustetta ei kuitenkaan uloteta tapauksiin, joissa valtionvelan takaisinmaksu on laiminlyöty. Tämä johtuu siitä, että pankkiviranomaisen ennustamalla tapahtumalla olisi pelkästään vaikutusta pankkien kaupankäyntivarastossa pidettyihin valtionvelkoihin.
Tämän viime vuonna tehdyn valinnan takana on kuitenkin selitys. Haluan toistaa, että stressitesteissä simuloidaan äärimmäisiä tilanteita, mutta kuitenkin sellaisia, joita voidaan pitää uskottavina. Nykyään Euroopan uuden rahoituksenvakautusmekanismin ja Euroopan rahoitusvakausvälineen, jotka tarjoavat euroalueelle useita hallintavälineitä, hiljattain tapahtuneen käyttöönoton yhteydessä ajattelemme melko perustellusti - ja Euroopan pankkiviranomainen ajattelee myös näin - että on paljon hyödyllisempää varmistaa valtionvelkaan liittyvän altistumisen täydellinen avoimuus sellaisena kuin se näkyy pankkitoimintaan liittyvissä tase-erissä ja kaupankäyntivarastossa. Näiden tietojen julkaiseminen tulee tästä syystä olemaan paljon yksityiskohtaisempaa kuin viime vuonna.
Kolmanneksi kiinnititte huomiomme tarpeeseen toteuttaa stressitestit johdonmukaisemmin kaikkialla unionissa. Tämä on todellakin olennaista testin uskottavuuden kannalta. Pankkiviranomainen tekee huomattavia ponnisteluja toteuttaessaan testitulosten tiukkoja arviointeja. Pankkiviranomainen varmistaa pankkien soveltamien menetelmien johdonmukaisuuden sekä mielestäni asianmukaisen lähentymisen tavoissa, joilla makrotaloudellisia näkymiä sovitetaan uudelleen riskiparametreihin. Tämä lähestymistapa ei estä pankkeja pohtimasta kaupankäyntivarastonsa tiettyjä erityisasioita tai erityistä hallintamallia.
On myös toinen elementti, joka on olennainen toimenpiteen johdonmukaisuuden kannalta: pääomakynnysten yhteisten määritelmien, joiden mukaan testeihin osallistuvia pankkeja arvioidaan, käyttö. Euroopan pankkiviranomaisen ilmoittama viittaus pääomaan perustuu laajalti vakavaraisuusdirektiivin voimassa oleviin säännöksiin, joissa jo otetaan huomioon Euroopan unionissa olevat erilaiset pankkirakenteet ja hallintomallit.
Neljänneksi jäsen Bowles ja muut puhujat kysyivät testeihin osallistuneiden pankkien osuuksien eroista. Pankkiviranomainen on kovasti yrittänyt kehittää riittävän edustavan otoksen sekä kansallisella tasolla että koko Euroopan unionin tasolla varmistaen samalla, että toimenpide pysyy toteuttamiskelpoisena. Arvoisat parlamentin jäsenet, vuoden 2011 testeihin osallistuneet pankit edustavat 65:tä prosenttia Euroopan unionin pankkisektorista kokonaisvarallisuuden perusteella. Kussakin jäsenvaltiossa otos määritettiin siten, että se kattaa vähintään 50 prosenttia kansallisen pankkisektorin kokonaisvarallisuudesta.
Tämän myötä tulen viidenteen huomiooni, jonka erityisesti jäsen Sánchez Presedo mainitsi ja joka koskee korjaustoimenpiteitä, backstop-toimia, joita pankit voivat odottaa, jos ne osoittautuvat haavoittuviksi tai jos niiden pääoma on mahdollisesti riittämätöntä. Kyseisten pankkien täytyy panna täytäntöön asianmukaisia toimenpiteitä heikkouksiensa korjaamiseksi ja niiden on ennen kaikkea käännyttävä yksityissektorin puoleen ja rahoitettava itsensä suoraan markkinoilta tai myymällä varallisuuttaan. Jos ja vain jos nämä toimenpiteet osoittautuvat riittämättömiksi, voidaan kaavailla julkista tukea, luonnollisesti sillä ehdolla, että se on Euroopan unionin valtiontukisäännösten mukaista. Kollegani Joaquin Almunia ja hänen koko ryhmänsä tekee jäsenvaltioiden kanssa työtä tämän asian hyväksi.
Jos julkista tukea tarvitaan, siitä hyötyvien pankkien on joulukuussa 2010 annetun tiedonannon, joka koskee valtiontukisääntöjen soveltamista pankkien hyväksi toteutettaviin tukitoimenpiteisiin, nojalla toimitettava komissiolle rakenneuudistussuunnitelma, joka on tarkoituksenmukainen ongelman ratkaisemiseksi, jotta eritoten lujitettaisiin niiden pitkän aikavälin elinkykyisyyttä ja palautettaisiin se.
Lopuksi toivoitte aivan oikeutetusti strategiaa epäonnistuneiden pankkien pääomittamiseen uudelleen ja rakenneuudistukseen, kuten jäsen Ferreira ehdotti kriisinhallintaa koskevassa mietinnössään. Kuten tiedätte, arvoisat jäsenet, laadimme lainsäädäntöpuitteita kriisin hallintaa varten, pankkialan kriisinratkaisua, josta meillä on ollut mahdollisuus keskustella useaan otteeseen. Minun tavoitteenani on antaa valvontaelimille ja tulevalle ratkaisun laatimiseen tarkoitetulle komitealle, eli näille rajatylittäville toimielimille, välineitä, jotta ne voisivat ryhtyä ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin ja estää riskejä, jotka on tunnistettu tarpeeksi aikaisin ennen niiden muuttumista kriiseiksi, ja estää kriisejä muuttumasta katastrofeiksi.
Aikaisessa vaiheessa tapahtuvan asioihin puuttumisen ja tarvittaessa rahoittamisen varmistaminen, sen varmistaminen, että pankit maksavat pankeille - tätä olemme pitäneet kunnollisena ratkaisuna, ja aion esitellä tämän ehdotuksen sekä ministerineuvostolle että teille ennen kesän päättymistä.
Nämä olivat tekniset vastaukset, jotka halusin antaa mahdollisimman täsmällisesti kolmeen äärettömän olennaiseen kysymykseen, jotka esitettiin keskustelun alussa.
Jean-Paul Gauzès
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten juuri tunnustitte, viime vuoden testeillä ei ollut odotettuja vaikutuksia. Meidän olisi vältettävä samat testin muodostamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvät virheet. Tutkinta-alueiden on oltava johdonmukaisia ja samankaltaisia. Vakauttamista ei tapahdu, ellei diagnoosi ole oikea. Hallitusten täytyy olla tietoisia tästä.
Näin ollen testien täytyy olla realistisia. Juuri antamanne ratkaisut ovat erityisen yksityiskohtaisella tavalla sellaisia, että ne voivat antaa vastauksen kysymyksiimme. Nyt on Euroopan pankkiviranomaisen tehtävänä valvoa ja tarkastella testeistä tehtyjä johtopäätöksiä ja antaa ensimmäinen osoitus testien tehokkuudesta.
Testien on annettava meille mahdollisuus määrittää nykyistä paremmin pankkien mahdollinen pääomittamisen tarve ja ryhtyä juuri mainitsemiinne toimenpiteisiin. Uskottavien stressitestien suorittaminen on paras tapa rauhoittaa rahoitusmarkkinoita ja rajoittaa luottoluokituslaitosten vaikutusta ja niiden päätösten kielteisiä vaikutuksia koko talouteemme.
Testitulosten uskottavuus saattaa lopettaa riippuvuuden näistä viranomaisista tai ainakin vähentää riippuvuutta. Valvontaviranomaisilla ei ole vaihtoehtoja, niiden on varmistettava, että testit ovat onnistuneita eli että testit tarjoavat vakuuttavia todisteita.
Arvoisa komission jäsen, haluan kiinnittää huomionne tosiasiaan, joka minun mielestäni on vakava, nimittäin siihen, että luottoluokituslaitoksiin liittyvää lainsäädäntöä, joka on tullut voimaan, ei ole sovellettu, ja että viranomaiset, joille kyseiset laitokset ovat toimittaneet tietonsa, eivät ole ryhtyneet mihinkään toimiin sopimuksen sisältämien vaatimusten panemiseksi täytäntöön. Järjestimme siirtymäkauden Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen perustamista odotellessa, ja tällä hetkellä jatkamme edelleen ikään kuin mitään ei olisi tapahtunut.
Anni Podimata
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olemme oppineet äskettäisestä rahoituskriisistä ainakin yhden asian, nimittäin sen, että luottolaitosten omien varojen riittävyys ja niiden riskitason tehokas valvonta ovat keskeisiä kohtia kokonaistalouden - eivät pelkästään rahoituksen - hallinnossa. Euroopan talouden kasvun pitkäkestoinen ja yhtenäinen tervehdyttäminen riippuu luottamuksen palauttamisesta pankkisektorille ja sellaisen rahoitussektorin tervehdyttämisestä yleisesti ottaen, joka toimii kitkattomasti ja avoimesti ja omaksuu keskeisen asemansa koko talouden rahoituksen lähteenä.
Kuten olemme nähneet käytännössä ja kuten monet puhujat ovat huomauttaneet, viime vuoden stressitesteissä ei saavutettu niille asetettua tavoitetta. Niiden olisi pitänyt nostaa esiin pankit, jotka nauttivat kuluttajiensa, luotonantajiensa ja kansallisten sääntelyviranomaistensa luottamusta.
Tänä vuonna olemme toisenlaisessa tilanteessa. Stressitestit toteuttaa uusi valvontaviranomainen, Euroopan pankkiviranomainen, ja meidän on vältettävä viime vuonna tapahtunut epäonnistuminen kaikin keinoin. Tämä tapahtuu periaatteessa siten, että pankeille määrätään yhteiset stressikriteerit, joita tulkitaan ja sovelletaan yhtenäisesti ja laajasti, jotta katettaisiin kansallisten markkinoiden vaihtelevat riskit.
Arvoisa komission jäsen, tämä on epäilemättä ensisijainen seikka stressitestivaiheessa; haluan kuitenkin myös huomauttaa, että toisessa vaiheessa tarvitaan kokonaisvaltaista ja perusteellista ennalta ehkäisevää valvontaa, jotta voitaisiin käyttää asianmukaisia mekanismeja tähän asti varsin salamyhkäiseen pankkisektoriin.
Sylvie Goulard
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, menetelmistä on esitetty monia huomioita. Olette vastannut yksityiskohtaisesti. Haluaisin esittää lyhyen kommentin siitä, mitä tapahtuu stressitestien jälkeen, toistaen osittain sitä, mitä jäsen Gauzès sanoi, eli että kukaan ei voi vielä iloita lakeja laatiessaan, sillä niitä täytyy myös noudattaa.
Itse näen testit talouden ohjausjärjestelmää täydentävinä elementteinä. Voimme tehdä mitä tahansa valtionvelkaan liittyen, mutta jos emme siivoa pankkisektoria, emme saavuta mitään. Halusin vain kiinnittää huomionne siihen, mitä on tapahtumassa ja miten nämä kuuluisat backstop-toimenpiteet mahdollistavat toimiin ryhtymisen stressitestien lopussa.
Haluan myös muistuttaa, mitä tapahtui Mervyn Kingin ja Andrea Enrian, joiden päättäväisistä toimista kiitämme, kuulemistilaisuuden aikana. He tulivat tapaamaan meitä Euroopan järjestelmäriskikomitean varapuheenjohtajina, ja meillä oli ilo kuulla erityisesti Mervyn Kingiltä - se oli melko huvittavaa, jos muistatte viime vuoden neuvottelut, arvoisa komission jäsen - että suojalausekkeet, joista jäsenvaltiot olivat mielissään voidessaan lisätä ne komission laatimaan pakettiin, eivät estäisi niitä noudattamasta Euroopan pankkiviranomaisten antamia pääomittamisohjeita.
Halusin vain palauttaa tämän seikan mieliinne. Systeemisestä näkökulmasta katsottuna järjestelmäriskikomitea uskoo, että tämä on tärkeää, ja minä uskon, että jos Euroopan pankkiviranomaisen tekemän työn laatu teidän tuellanne ja järjestelmäriskikomitean valvonnassa merkitsee, että voimme tyytyväisinä laittaa sivuun aivan naurettavat suojalausekkeet, jotka jäsenvaltiot yrittivät sisällyttää valvontapakettiin, silloin olemme ottaneet askeleen eteenpäin. Tästä syystä toivon, että komissio ja järjestelmäriskikomitea haluavat varmistaa, että jäsenvaltiot ryhtyvät konkreettisiin toimenpiteisiin, suuriin tai pieniin. Espanja on näyttänyt esimerkkiä tekemällä jonkin verran työtä, toivomme että muut seuraavat perässä.
Vicky Ford
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, viime kesänä toteutettujen stressitestien tarkoituksena oli palauttaa luottamus pankkeihin. Tämä oli Euroopan unionin yritys kehottaa globaaleja markkinoita rauhoittumaan. Se epäonnistui. Vain 19 viikkoa myöhemmin irlantilaiset pankit romahtivat, ja veronmaksajat eri puolilla Eurooppaa pakotettiin pelastuspakettiin, ja juuri viime viikolla kuulimme, että 12 miljardin euron osuus ehdotetusta Portugali-paketista menee portugalilaisille pankeille. Valtionvelkakriisiä ei ratkaista, ennen kuin pankkikriisi on ratkaistu - ja pankkikriisiä ei ratkaista, ennen kuin markkinat ovat luottavaisia ja tarjoavat pääomaa ja käteistä pankeille.
Stressitestien tarkoituksena on korostaa riskejä. Markkinoilla vallalla olevien huolien lievittämiseksi niiden on korostettava riskejä, joista markkinat ovat huolissaan, ja juuri nyt markkinat ovat huolissaan valtionvelan määristä. Jos kieltäydytään testaamasta kaikkea pankkien taseissa olevaa valtionvelkaa, luottamus ei palaudu. Euroopan pankkiviranomainen on luonnollisesti puun ja kuoren välissä: Jos se myöntää julkisesti arvonalennukseen liittyvän riskin olemassaolon, tämä saattaa lisätä sen esiintymisen riskiä, mutta jos se kieltää sen olemassaolon, tämä olisi sääntelyviranomaiselta suorastaan vastuutonta.
Ja sitten on 13 biljoonan dollarin kysymykset. Suljettujen ovien takana argumentti on keskittynyt osoittajaan. Minkä tyyppistä pääomaa pankeilla on? Mitä pidempään yksittäiset maat taistelevat omista opt out -järjestelyistään, sitä enemmän kaikki tulevat tietoisiksi siitä, etteivät kaikki pankit ole tasa-arvoisia, ja markkinoiden huolet moninkertaistuvat. Meidän olisi oltava huolissamme myös nimittäjästä. Mitkä ovat taseessa olevan varallisuuden riskit ja voiko tähän varallisuuteen sovellettuihin riskipainotuksiin luottaa? Jos Yhdysvaltojen pankkien riskipainotus on 50 prosenttia suurempi kuin eurooppalaisten pankkien, annetaanko eurooppalaisten pankkien olennaisesti vääristellä niiden taseiden riskejä?
Rahoituskriisin olisi pitänyt opettaa meille kaikille avoimuuden arvostamista. Stressitestit eivät tarjoa avoimuutta tallettajille, sijoittajille, lainanantajille eivätkä veronmaksajille, ja tämä on irvokasta.
Sven Giegold
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Barnier, arvoisat kuulijat, syy miksi pankkien stressitestiongelma on keskeisen tärkeä ja miksi kansalaiset suhtautuvat siihen niin kriittisesti, on se, että pankit ovat kriisin kourissa. Pankit sijoittivat valtavia summia rahaa miettimättä riskejä ja loivat omaisuuskuplia moniin jäsenvaltioihin, joita kriisi nyt koettelee. Asiasta, jonka luulimme aina olevan mahdoton, nimittäin siitä, että markkinat voisivat olla vähemmän tietoisia kuin monet ulkoiset tarkkailijat, on tullut totta ja markkinat ovat erehtyneet asioissa perinpohjaisesti. Ne pankit, jotka aiheuttivat kriisin, eivät pystyneet tekemään oikeita päätöksiä kriisin aikana.
Nyt on myös selvää, että jäsenvaltioiden velka on kasvanut laskusuhdanteen aikana valtavasti, ensin pankkien pelastamisesta aiheutuneiden kustannusten ja tähän liittyvien takuiden vuoksi ja sitten, mikä tärkeintä, itse laskusuhdanteesta aiheutuvien kustannusten vuoksi. Niinpä tärkein kysymys kuuluu: onko pankkikriisistä otettu opiksi? Ei ole pelkästään kyse siitä, että pankit ovat vastuussa siitä, mitä aiemmin tapahtui, vaan myös tämänhetkisistä vaikeuksista, koska markkinat eivät vieläkään toimi oikein.
Euroopan keskuspankkijärjestelmän tileille ja target2-maksutapahtumajärjestelmään keskuspankkien välille on ruuhkautunut yhteensä 427 miljardin euron arvosta avoimia pyyntöjä; tämä johtuu siitä, että järjestelmä on puuttunut asiaan keskuspankkien välillä huonosti toimivien markkinoiden vuoksi.
Pankkijärjestelmän heikkouden vuoksi suhtaudumme epäilevästi velkojen uudelleenjärjestelytoimenpiteiden käyttöönottoon, vaikka niitä tarvittaisiin heikoimmissa maissa kiireisesti. Tiivistetysti sanottuna kreikkalaisilla, irlantilaisilla ja portugalilaisilla on tunne, että he kärsivät, koska pankkijärjestelmän rakenne on heikko. Euroopassa on toteutettu stressitestejä kahden viime vuoden aikana. Luulimme lopulta löytävämme totuuden. Niin kuin on todettu monta kertaa, vuoden 2010 stressitestit olivat heikkoja, erityisesti hallitusten riskien osalta, koska ne jätettiin lähes kokonaan huomiotta. Pankkien stressitestit eivät ilmentäneet todellisuutta.
Kuva on hyvin samankaltainen vuonna 2011. Vaikka olemme kiitollisia panoksestanne, komission jäsen Barnier, ette ole selittänyt, miksi valtion velkakirjoihin liittyvät riskit on kirjattu kaupankäyntivarastoon, mutta ei pankkitoimintaan liittyviin tase-eriin. Selitys on toistuvasti sama: meillä on aina pelastuspaketteja, joihin voimme tukeutua. Tämä on kuitenkin rohkea tapa korvata poliittinen päätös. Loppujen lopuksi pelastuspaketteja ei voida pitää itsestäänselvyyksinä, vaan ne on ensin hyväksyttävä kansallisissa parlamenteissa. Jos näitä pelastuspaketteja pidetään perusteena sille, miksi riskejä ei hinnoitella oikein, silloin käytännössä tämä tarkoittaa yksityisten riskien kansallistamista itsestäänselvyytenä.
Lisäksi vakuutusmarkkinoilta puuttuu edelleen kunnon stressitesti. Kehotan teitä, komission jäsen Barnier, tarkastelemaan myös tätä aluetta. Olen pettynyt siihen, että Euroopan pankkiviranomainen, jonka olemme perustaneet ja joka on vastuussa stressitesteistä, ei itse asiassa läpäissyt omaa stressitestiään.
Komission jäsen Barnier, jatkakaa asian hoitamista aikaisempaa painokkaammin. Koko tarina kuvastaa Bertold Brechtin sanoja, kun hän totesi, että pankin perustaminen on paljon pahempi rikos kuin pankin ryöstäminen. Hän oli kuitenkin väärässä. Meidän on nyt opittava, että pankkien velkataakan kantaminen on paljon pahempaa.
Paul Murphy
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, ehdotettujen testien kaikkein merkittävimpään heikkouteen ei ole viitattu. Kyse on laajalle levinneestä itsemääräämisvallan puutteen mahdollisuudesta. Tämä on varmaankin hyvin todennäköinen kehitys, kun otetaan huomioon, että talouksille, jotka eivät pysty hoitamaan maksujaan, on kasattu uskomaton määrä velkaa.
Esimerkiksi Irlannin tasavallalla on velkaa 750 miljardia euroa vuoteen 2014 mennessä, ja hallituksen velkaa on yli 120 000 euroa työntekijää kohden.
Huolimatta mahdollisista koron leikkauksista ja niin kutsutusta pelastuspaketista tämä on kestämätöntä, ja Irlannin tasavalta tulee laiminlyömään takaisinmaksunsa. Ymmärtääkseni saksalaiset pankit ovat joutuneet alttiiksi Kreikan, Irlannin, Portugalin ja Espanjan, niin kutsuttujen PIGS-maiden, lainoille suunnilleen 400 miljardin euron arvosta. Ranskalaiset pankit ovat joutuneet alttiiksi 260 miljardin euron verran ja Yhdistyneen kuningaskunnan pankit 300 miljardin euron verran. Nämä valtaisat summat selittävät ankaran tiukkuuden, jota komissio ja Euroopan keskuspankki soveltavat syrjäisten talouksien työtätekeviin ihmisiin.
Ymmärtääkseni stressitesteissä oletetaan, että pankkien rahoitustarpeet pysyvät vakaina. Asia tuskin on näin, koska kriisin syveneminen on todennäköistä. Esimerkiksi Irlannin kuudesta kansallisesta pankista pakeni 34 miljardia euroa vuoden 2010 kolmen viimeisen kuukauden aikana, mikä pakotti pankit toimimaan Euroopan keskuspankin myöntämän lyhytaikaiseksi tarkoitetun rahoituksen varassa, jonka suuruus 160 miljardia euroa.
Kun tarkastellaan pankkisektorin jälleenrakennusta, viime vuosien kokemuksesta ja merkittävästä kriisistä on otettava opiksi, ja varmasti tärkein asia on se, että suuria rahoituslaitoksia ja pankkeja ei saa jättää yksityisen sektorin käsiin. Näiden yksityisten laitosten voitontavoittelu on merkittävällä tavalla ollut romahduttamassa talouksiamme, ja työtätekevät ihmiset ovat maksaneet tästä valtaisan hinnan. Suuret rahoituslaitokset, suuret pankit on otettava mukaan demokraattiseen julkiseen omistajuuteen. Rahoitusmarkkinoiden diktatuurin on päätyttävä ja niiden valtavia resursseja olisi käytettävä tavallisten ihmisten eduksi siten, että myönnetään lainoja pienyrityksille, kohtuuhintaisia asuntolainoja asunnonostajille ja niin edelleen.
Jaroslav Paška
Arvoisa puhemies, Euroopan uusi pankkiviranomainen julkisti 18. maaliskuuta näkymät ja stressitestit, joiden avulla se toivoo tarkastettavan eurooppalaiset pankit.
Jos haluamme, että asiantuntijat hyväksyvät näiden testien tulokset, meidän on vältettävä pinnallisuutta ja epäjohdonmukaisuutta, mikä oli luonteenomaisia heinäkuussa 2010 tehdyille pankkisektorin testeille. Kun otetaan huomioon, että koko Euroopan rahoitussektorin uskottavuutta tullaan todennäköisesti arvioimaan näiden testien tiukkuuden mukaisesti, testien olisi hyvä olla mahdollisimman laajat ja niistä pitäisi heijastua tämänhetkiset riskit, joita rahoitussektorit saattavat kohdata meneillään olevalla kaudella. Minun mielestäni näissä testeissä ei tämän vuoksi pitäisi välttää arvioimasta asianmukaisella tavalla sitä, miten pankit ovat joutuneet alttiiksi valtionvelalle tai muiden pankkien veloille, jotta testeissä otettaisiin huomioon pahimmat näkymät, kuten maan joutuminen vararikkoon. Meidän on myös varmistettava tasa-arvoinen ja oikeudenmukainen lähestymistapa arvioitaessa eri pankkirakenteita ja liiketoimintamalleja eri jäsenvaltioissa ja yritettävä varmistaa, että uudet stressitestit kattavat mahdollisimman pitkälti kunkin jäsenvaltion koko pankkisektorin. Vain näin voimme palauttaa rahoitusalan asiantuntijoiden luottamuksen.
Elisa Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, vuonna 2010 pankeista toteutetussa analyysissä tunnustettiin yhtenäisesti, että yksi näiden testien ongelmista on ollut hallitseva kansallinen logiikka niin menetelmien, diagnostiikan kuin perusteiden valinnankin osalta. Myöhemmin tämä parlamentti pyysi mietinnössä, johon ystävällisesti viittasitte ja jonka esittelijänä toimin, vahvistamaan Euroopan unionin ulottuvuutta pankkikriisien hallinnassa.
Sittemmin on perustettu järjestelmäriskikomitea ja Euroopan pankkiviranomainen, joiden myötä osoitetaan, että lopultakin pankkisektorille luodaan eurooppalaista ulottuvuutta.
Stressitesteihin, joista keskustelemme, viitattiin seuraavalla tavalla 24.-25. maaliskuuta pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Luen tämän englanniksi, koska minulla on asiakirja vain kyseisellä kielellä.
(EN) "Jäsenvaltiot laativat ennen tulosten julkistamista riskilaitosten uudelleenjärjestelyjä koskevia kohdennettuja ja tavoitteellisia strategioita, joihin sisältyy yksityisen sektorin ratkaisuja - - mutta tarvittaessa myös valtiontukisääntöjen mukainen vakaa kehys julkisen tuen järjestämistä varten."
(PT) Tästä syystä stressitestien osalta me suosittelemme parhaillaan - ilman selkeitä, ymmärrettäviä puitteita, joiden avulla yhdenmukaistettaisiin erilaiset kansalliset menettelyt - jälleen kerran, että asia kuuluu jäsenvaltioille: vahvistamme jälleen kerran ratkaisun saavuttamisen ja stressitestien korjaamisen kansallista ulottuvuutta pankkisektorilla.
Tämä herättää minussa olennaisen tärkeän kysymyksen. Jos käytämme tällaisia menetelmiä, emmekö hukkaa hienon mahdollisuuden lopulta luoda kansallisten puitteiden sijasta eurooppalaiset puitteet sääntelyongelman ratkaisemiseksi?
Olle Schmidt
(SV) Arvoisa puhemies, me elämme vaikeita aikoja. Rahoituskriisi on osoittanut meille, miten tärkeää kansalaisten on voida luottaa pankkeihin ja maksujärjestelmiin. Pankkien stressitestit muodostavat tästä syystä tärkeän välineen pankkien kestävyyden tutkimiseksi odottamattomissa tapahtumissa. Rahoitusvakaudella tarkoitetaan, miten pääomitettuja pankit ovat ja kuinka paljon kestävyyttä niillä on. Kokemuksemme osoittaa, että tiukat testit lisäävät luottamusta pankkijärjestelmään, ja testien olisi oltava ankaria, uskottavia, kattavia ja niissä olisi oltava selkeitä vaatimuksia. Irlannin esimerkki osoittaa valitettavasti aivan päinvastaista.
Haluaisin korostaa avoimuuden tärkeyttä stressitestien tulosten julkistamisen yhteydessä. Yksittäisten testien julkaiseminen on hyvin tärkeää, jotta vahvistettaisiin kansalaisten ja markkinoiden luottamusta pankkeihin. Aivan kuten komission jäsen Barnier totesi, kaikessa on kyse luottamuksesta.
Tulevia stressitestejä on kehitettävä jatkuvasti, jotta niihin sisällytettäisiin todellisten markkinoiden olosuhteet ja riskit. Kun tiedotetaan valtionvelan tasosta, markkinoiden toimijat voivat tehdä omia riskinarviointejaan. Tämä on tärkeää, jotta vahvistettaisiin markkinoiden luottamusta testien suunnitteluun ja uskottavuuteen. Komissiolla, Euroopan järjestelmäriskikomitealla ja Euroopan pankkiviranomaisella pitäisi olla selkeä kuva siitä, mitä stressitestien olisi tarkoitus osoittaa, ja näiden olisi tarkistettava ja varmistettava, että olettamukset stressitesteistä ilmentävät riskejä.
Jos stressitestit paljastavat, että tietyt pankit eivät ole vaatimusten mukaisia, jäsenvaltioiden täytyy ryhtyä välittömiin toimiin. Ruotsin kokemus kasvuhakuisista baltialaisista pankeista osoittaa, että riskit voivat nopeasti kasautua kasvavan epätasapainon seurauksena. Historia on osoittanut, että varovaisuus on tarpeen, mutta viivästykset tai epäröinti epätyydyttävien tulosten kohdatessa voi olla tuhoisaa. Kiitos.
Philippe Lamberts
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, stressitestit ovat tuorein asia. Meillä on syvä talous- ja rahoituskriisi, joten teetämme pankeillemme stressitestejä! Jos meillä on ydinkriisi, tehdään ydinvoimaloillekin stressitestejä! Ikään kuin pelkkä stressitestien idea saisi kansalaiset tai rahoitusmarkkinat vakuuttuneiksi. Kaikki riippuu seikoista, joita testit palvelevat, ja kuten totesitte, arvoisa komission jäsen, emme voi sanoa, että viime vuonna rahoitusalalla toteutetut stressitestit olisivat olleet kovin uskottavia tästä näkökulmasta.
Lisäksi ydinalan stressitestit, kuten kolleganne komission jäsen Oettinger tunnusti tänään iltapäivällä, ovat niin ikään iso vitsi - ainakin tähän mennessä - koska niissä ei ole otettu huomioon sellaista mahdollisuutta, että lentokone törmäisi ydinvoimalaan. Tästä syystä haluaisin todeta, että tilanteessa, jossa lentokone törmää ydinvoimalaan, on selvästi kyse riittämättömyydestä.
Komission jäsen, sanotte, että uskottavat mahdollisuudet olisi otettava huomioon, ja emme siis ota huomioon itsenäisen valtion epäonnistumisen mahdollisuutta Euroopassa. Haluaisin siksi esittää seuraavan huomion: joko pidätte tätä mahdollisuutena, jonka te hylkäätte, ja jos näin on, sanoisin teille, että kiellätte todellisuuden, koska Kreikan velkojen ja Irlannin velkojen tasot selvästi osoittavat, että ennemmin tai myöhemmin kyseisten valtioiden on uudelleenjärjestettävä velkansa, tai te pelaatte aikaa, ja jos näin on asian laita, sanon teille, että tämä on aivan yhtä vastuutonta, sillä mitä pidempään ongelman käsittely kestää, sitä enemmän se maksaa yhteiskunnalle kokonaisuudessaan. Tästä syystä vetoan todellisuudentajuunne ja vastuuseenne asiassa, arvoisa komission jäsen.
Olette kunnianhimoinen eurooppalainen; tiedätte, että ne, joiden stressinsietokykyä testataan joka päivä, ovat kansalaisiamme, jotka tietävät varsin hyvin, ettemme pysty takaamaan kansalaisten turvaa tai rahoitusmarkkinoiden turvaa, ennen kuin tartumme härkää sarvista. Tarttuminen härkää sarvista tarkoittaa tällä hetkellä Euroopan rahoitusalan radikaalia uudelleenjärjestelyä. Tiedän, että olette aloittaneet työn, mutta tähän tarvitaan myös eurooppalaista budjettifederaatiota. Keskustelemme tästä kuitenkin huomenna uudelleen.
Othmar Karas
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Barnier, arvoisat parlamentin jäsenet, aluksi haluan kiittää 8. helmikuuta esittämääni kysymykseen, joka koski Irlannin pankkeihin liittyneitä stressitestejä, saamastani yksityiskohtaisesta vastauksesta.
Teimme tänään selväksi erään asian: uskottavuus synnyttää luottamusta. Niinpä vakava, suora ja päättäväinen lähestymistapa auttaa meitä selviytymään kriisistä uskottavasti. Tästä syystä minun on pakko sanoa, että en usko viimeisten stressitestien olleen asianmukaisesti arvioituja. Seuraukset ovat tuntemattomia. Huolimatta loogisista johtopäätöksistä, joita olette tänään esitelleet, en ole edelleenkään selvillä tulevan testin seurauksista. Tästä syystä esitän kolme kysymystä.
Ensimmäinen kuuluu seuraavasti: arvoisa komission jäsen, miten voitte tällä kertaa taata, että testissä sovelletaan pitkän aikavälin näkymää eikä lyhyen aikavälin näkymää niin kuin viime kerralla Irlannin pankkien ollessa kyseessä?
Toiseksi, paheneeko Euroopan julkisen talouden velkakriisi silmiemme edessä jäsen Giegoldin kuvaamalla tavalla? Tilanteen pahenemista testataan tämänhetkisten stressitestien yhteydessä ainoastaan pankkien kaupankäyntivarastossa. Kaikki saannot, joita pankeilla on lopulliseen erääntymispäivään asti, on kuitenkin listattu pankkitoimintaan liittyviin tase-eriin. Pankkitoimintaan liittyviä tase-eriä ei kuitenkaan ole sisällytetty stressitestiin. Miten voitte perustella tämän erottelun?
Kolmanneksi kysyn, eikö jälleen kerran anneta se käsitys, että pankkien selviytyminen pitkällä aikavälillä olisi taattu, koska keskeistä ongelmaa, valtioiden velkakriisiä, ei ole arvioitu riittävällä tavalla?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, haluaisin kiittää vastauksestanne.
On tärkeää tehdä kunnollinen diagnoosi, mutta on myös pystyttävä antamaan diagnoosin jälkeen oikeaa hoitoa. Tämän vuoksi stressitesteistä on tehtävä avoimempia ja luotettavampia - ja etenemme oikeaan suuntaan - mutta vastausta on myös tehostettava.
Tarvitsemme vakavaraisia rahoituslaitoksia, vakaan rahoitusjärjestelmän ja, ennen kaikkea, luottovirta on palautettava reaalitalouteen.
Stressitestin läpäisseitä pankkeja ei vapauteta tekemästä voitavaansa kielteisten tapahtumien selvittämiseksi. Niiden on valmisteltava yhä vaativampaa sääntelytilannetta. Pankkien, jotka eivät läpäise testejä, olisi välittömästi haettava ratkaisuja tilanteen selvittämiseksi, ja jäsenvaltioiden - jotka eivät näin vielä ole tehneet - olisi hyväksyttävä aloitteita pankkien auttamiseksi ja edistettävä niiden pääomapohjan vahvistamista tai etsittävä ratkaisutapoja.
Euroopan pankkiviranomainen voi antaa suosituksia havaittujen riskien korjaamiseksi, jotta tunnistettaisiin rahoituslaitoksissa olevia järjestelmäriskejä - joita tullaan valvomaan entistä enemmän - ja jotta pelastus-, elpymis- ja ratkaisumenettelyihin voitaisiin ryhtyä.
Saatte tukemme näille menettelyille, arvoisa komission jäsen, jotta voidaan luoda kunnianhimoinen eurooppalainen kehys ja jopa tehdä enemmän, koska rahaliitto edellyttää pidemmälle menevää taloudellista integraatiota sekä syvempää verotuksellista ja poliittista integraatiota.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Arvoisa puhemies, stressitestit ovat tärkeitä pankkijärjestelmän terveen toiminnan arvioimiseksi. Kaksi ehtoa ovat ehdottoman välttämättömät. Ensinnäkin testien laatu ja varsinaisen arviointiprosessin täsmällisyys. Haluan huomauttaa, että pankeilla on ollut eri maissa erilaisia liiketoimintamalleja. Romaniassa pankit eivät osallistuneet, niin kuin muissa maissa, liiketoimiin, joissa oli kyse arvoltaan alentuneista omaisuuseristä. Toisaalta ne toteuttivat kuitenkin ekspansionistista lainaamista, joka perustui lyhyeksi ajaksi luovutettuihin ulkoisiin resursseihin tarjoten kuitenkin rahoitusta pitkäksi ajaksi. Tulokset olivat samoja: menetyksiä, kyseisissä maissa syntynyttä haavoittuvuutta ja tietysti riskinhallintavastuun puutetta. Toinen ehto on, että testitulokset ovat avoimia ja että niitä sovelletaan pankkijärjestelmään. Avoimuutta vaaditaan sekä rahoitusmarkkinoilta että kansalaisilta.
Olle Ludvigsson
(SV) Arvoisa puhemies, viimeksi kuluneina vuosina julkisessa taloudessa kokemamme myllertävän kauden aikana olemme hukanneet ongelman ytimen. Toimiessamme heikoimpien maiden julkisen talouden pelastamiseksi meillä on taipumusta unohtaa, että pankit muodostavat suurimman ongelmamme.
Tilanne on tällainen osittain sen vuoksi, että pankkisektorin monet onnettomuudet muodostavat tärkeimmän syyn sille, miksi niin monien maiden julkinen talous on nyt heikko, ja osittain sen vuoksi, että monet pankkijärjestelmän keskeisistä heikkouksista ovat edelleen jäljellä. Meidän on löydettävä toimivia ratkaisuja Kreikan, Irlannin ja Portugalin julkista taloutta varten. Ratkaisut eivät kuitenkaan ole juuri minkään arvoisia, ellemme samanaikaisesti tue niitä eurooppalaisia pankkeja, jotka eivät vieläkään pysty seisomaan omilla jaloillaan. Ellemme tee ponnisteluja, joita tässä tilanteessa tarvitaan kestävän pankkisektorin luomiseksi, tästä lankeaa ennemmin tai myöhemmin sellainen taakka julkiselle taloudelle, että jopa vahvimmilla mailla tulee olemaan vaikeuksia selviytyä siitä.
Erityisen masentavaa tässä yhteydessä on se, että useat maat, joilla tällä hetkellä on vankka taloudellinen tilanne, tekevät niin vähän käsitelläkseen oman pankkijärjestelmänsä heikkouksia. Ne vaativat Kreikkaa, Irlantia ja Portugalia suureen ääneen tekemään parannuksia, mutta jättävät omat läksynsä tekemättä huolimatta siitä, että niillä on resursseja. Tätä on mahdoton hyväksyä.
On selvää, että meneillään oleva stressitesti on toteutettava tiukalla ja avoimella tavalla, joka synnyttää luottamusta. Yhtä selvää on se, että stressitestin jälkeen on tehtävä asianmukaisia aloitteita testissä havaittujen heikkouksien käsittelemiseksi. Yhteinen eurooppalainen strategia tässä asiassa olisi erittäin arvokas. Odotan, että komissio tekee lähiaikoina tällaisen aloitteen niiden suuntaviivojen pohjalta, joita parlamentti ehdotti jäsen Ferreiran laatimassa mietinnössä pankkisektorin kriisinhallinnasta. Loppujen lopuksi päävastuu kuuluu kuitenkin jäsenvaltioille. Kaikkien maiden, ja erityisesti vahvimpien maiden, on varmistettava, että ne korjaavat pankkijärjestelmässä edelleen vallalla oleva puutteet. Kiitos.
Thomas Mann
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Barnier, viime kesänä pankeille tehty EU:n stressitesti edellyttää suurta parannusta. Eihän riitä, että keskitytään pelkästään pankkien pääomapohjaan. On tarkasteltava myös kriisin vaikutuksia pankkien maksuvalmiuteen. Muistutuksena todettakoon, että Lehman Brothersin kaltaiset pankit romahtivat, koska niillä oli huomattavia maksuvalmiusongelmia. En saata ymmärtää keskustelua siitä, pitäisikö maksuvalmiuden tarkastuksesta saadut tulokset julkistaa vai ei.
Se, joka vaatii tietojen pitämistä salaisina, vesittää testin tarkoituksen. Tarkoitus on selvä: tavoitteena on estää markkinoita menettämästä luottamusta pankkeihin, jotka eivät läpäise testejä. Jos yleisöltä pidetään salassa testien tulokset, tämä synnyttää vain lisää epävarmuutta. Tällaisessa tilanteessa huhut ja puolitotuudet alkavat kukoistaa.
Vaikka ihmiset kritisoivat uusia menetelmiä ja eri parametreja, yhteisen tavoitteen on oltava selvä. Avoimuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan määrittää, miten alttiita eurooppalaiset pankit ovat kriiseille. On hyvin tärkeää saavuttaa laaja luottamus, ja pankeilla on oltava tässä keskeinen rooli omien etujensa vuoksi.
Antonio Cancian
(IT) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä Barnieria hänen tekemästään loistavasta työstä. Meidän on palautettava vakaus ja luottamus, ja luulen, että tätä tarkoitusta varten tehdään valtavia ponnisteluja. Kriisin hallintaan tarkoitettu lainsäädäntökehys tarjoaa komission jäsenelle Barnierille välineet, joiden avulla hän voi ryhtyä moniin ennalta ehkäiseviin toimenpiteisiin ja hallita tämänhetkistä tilannetta. Meidän on oltava varuillamme ja voitettava byrokraattinen kiusaus luoda elimiä, virastoja tai muita välineitä, jotka saattaisivat monimutkaistaa elämää tulevaisuudessa.
Euroopan unionin lainsäädäntöpuitteissa luotu koordinoitu lähestymistapa on olennaisen tärkeä, jotta estettäisiin ongelmia ja tulevia rahoituskriisejä ja sallittaisiin pankkien toimivan järjestäytyneemmällä tavalla ja samoin ehdoin kaikkialla Euroopan unionissa. Olen sitä mieltä, että avoimuuden varmistamiseksi sääntelyviranomaisten olisi jatkuvasti kehitettävä vakiosääntöjä ja menettelyjä.
Korostan kuitenkin, että tulosten julkistamisen yhteydessä on oltava varovainen. Toimintavuosi 2010 osoitti selkeällä tavalla, kuinka arkaluonteista ja tärkeää tulosten julkistaminen on johdonmukaisuuden kannalta. Tulokset voivat myös aiheuttaa haitallisia reaktioita markkinoilla ja saada aikaan häiriöitä. Tästä syystä on huomioitava tämä ongelma, ja se on otettava vakavalla tavalla huomioon.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, aiemmin Irlannissa arvostettiin suuresti pankkeja. Nyt niitä parjataan, eikä ole tarpeen esitellä tähän johtaneita syitä. Olen täällä kysymässä kysymyksiä enkä esittämässä näkemyksiä, ja minulla onkin monta kysymystä.
Ensimmäinen kuuluu, täytyykö kaikkien pankkien tehdä stressitestit? Toinen kysymys, voimmeko olla varmoja siitä, että tästä lähin toteutettavat stressitestit ilmentävät pankkien todellista asemaa? Kolmas kysymys, mille viranomaiselle Euroopan pankkiviranomaisen kuuluu antaa valtuutus, kun on kyse harhateille joutuneista pankeista, ylivelkaantuneista pankeista, holtittomasti käyttäytyvistä pankeista ja niin edelleen?
Lopuksi jäsen Gauzès viittasi tarpeeseen päästä eroon luottoluokituslaitosten riippuvuudesta. Miten tällainen idyllinen tilanne voitaisiin saada aikaan mahdollisimman nopeasti?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Arvoisa puhemies, paljon kiitoksia mahdollisuudesta esittää kysymys. Haluaisin todeta suoraan, että ellei olisi kyse Euroopan komission tai teidän itsenne, arvoisa komission jäsen, toteuttamista toimenpiteistä, olisimme tällä hetkellä epäilemättä huonommassa asemassa Euroopan pankkijärjestelmän suhteen. Tilanne on kuitenkin hyvin dynaaminen. Olemme onneksi ratkaisseet joitakin pankkien maksuvalmiuteen liittyviä kysymyksiä, mutta uusia ongelmia ja uhkia nousee esiin. Tämän yhteydessä pyydän teitä, komission jäsen, kertomaan meille tämänhetkiset näkemyksenne juuri nyt lisääntyvistä uhista sekä uhista, joita meidän on käsiteltävä lähitulevaisuudessa. Toivon voivani painottaa ponnekkaasti, että jotkin ongelmista ovat jo onneksi takanamme, mutta uusia ongelmia nousee esiin koko ajan.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, jottemme unohtaisi, että nämä ongelmat vaikuttavat ihmisiin, kerron, että tapasin tänään Frankfurtin-lennolla nuoren irlantilaismiehen, joka oli matkalla Australiaan yhdensuuntaisen lipun kanssa, ja hän on vain yksi tuhansista, jotka toimivat näin talous- ja pankkiongelmiemme vuoksi.
Hyväksyykö komissio, että pankkien ensimmäisten stressitestien peukaloinnin myötä Euroopan uskottavuudelle aiheutunutta vahinkoa - ja pidän tätä erittäin valitettavana - on lähes mahdoton korjata? Euroopan unionin kansalaiset seuraavat ahdistuneina, mitä pankkisektorilla on tapahtunut. Olemme vahingoittaneet luottamusta Euroopan unioniin ja euroalueeseen.
Kuten tiedätte, Irlannin pankkisektorilla on ollut stressitestien toinen kierros, ja uusi hallitus on ottanut käyttöön rakenneuudistussuunnitelman. Tarvittavan lisäpääoman suuruus on 24 miljardia euroa. Tämä vaikuttaa Irlannin talouteen nyt siten, että hyvät yritykset ovat kipeästi pääoman tarpeessa, ja samanaikaisesti pankit kamppailevat täyttääkseen eri vaatimukset. Tämä on mahdoton skenaario, ja pyydän komissiota puuttumaan asiaan.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, se, että aiemmat stressitestit eivät olleet uskottavia, tekee seuraavien stressitestien toteuttamisesta monimutkaista. Irlannin kriisi on muuttanut Euroopan pankkijärjestelmän uusia tietoja merkittävästi. Tulevien testien on tarjottava paljon täsmällisempiä tietoja. Kansallisten viranomaisten on jo sovellettava toimintasuunnitelmiaan. Siksi tämä ratkaisisi stressitestien ongelman yleisesti ottaen. Meidän ei pitäisi odottaa pankkien epäonnistuvan testissä. Uusien testien olisi korostettava pankkijärjestelmän heikkoutta samalla, kun selvitetään missä pääoma edellyttää vahvistamista. Korostan, että komission on tärkeää omaksua oikeudenmukainen lähestymistapa sovellettaessa stressitestejä ehdottomasti kaikkiin jäsenvaltioihin.
Lopuksi totean, että myös minä pidän hyödyllisenä komission esittämiä tietoja sen ehdottamista merkittävistä muutoksista.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Arvoisa puhemies, tämän asian tärkeyttä korostaa parhaiten se, että kolme parlamentin jäsentä on esittänyt komissiolle samankaltaisen kysymyksen. Tämä ei ole vahinko, sillä jos toteutamme viimevuotisten testien kaltaiset stressitestit, joiden avulla ei onnistuttu palauttamaan luottamusta Euroopan pankkialaan, tämä saattaa vahingoittaa Euroopan unionin uskottavuutta. Euroopan järjestelmäriskikomitean ja Euroopan pankkiviranomaisen työ testien valmistelussa näyttää olevan perusteltua sekä yhtenäisten menetelmien että testin toteuttamiseen käytetyn menetelmän osalta.
Jotkin kysymykset ovat kuitenkin jääneet vastaamatta, vaikka komission jäsen jo antoikin vastauksensa. Esimerkiksi hallitaanko valintaprosessissa rajatylittäviä liikesuhteita ja osakkeenomistajien suhteita sekä erilaisia liiketoimintamalleja? Toinen kysymys on, voidaanko ehdottomalla varmuudella ilmoittaa, että stressitesteissä ei jätetä huomioimatta pankkia, jonka toiminta saattaa aiheuttaa riskin Euroopan taloudelle.
Michel Barnier
komission jäsen. - (FR) Arvoisa puhemies, olen kiitollinen kaikille, jotka ovat käyttäneet puheenvuoron näin myöhäisenä ajankohtana osoittaakseen Euroopan parlamentin valppautta ja sanoisin jopa älykkyyttä tässä vaikeassa asiassa.
Ensin palaan juuri jäsen Gáll-Pelczin esiin nostamaan asiaan. Hän puhui komission vastuusta - minä olen tottunut kantamaan vastuuni - ja huomautan, että nykyään toteutetut stressitestit ovat uuden, yhdessä perustamamme Euroopan pankkiviranomaisen laatimia ja sen vastuulla. Teemme luonnollisesti tiiviisti yhteistyötä kyseisen viranomaisen kanssa ja me, kuten Euroopan keskuspankki, olemme auttaneet Euroopan pankkiviranomaista uuden testikierroksen valmisteluissa, mutta Euroopan pankkiviranomainen on asiasta päävastuussa.
Jäsen Zemke esitti melko laajan kysymyksen tulevista uhista ja riskeistä. Ensinnäkään en usko, että nollariskiä olisi olemassa tällä alalla tai ympäristöalalla. Minusta on hyvin vaikeaa ennustaa tulevaisuutta, ja tiedämme, arvoisa jäsen Zemke, että loppujen lopuksi markkinat muuttuvat paljon nopeammin kuin demokratian aika, kuin meidän aikamme huolimatta siitä, miten nopeasti me muutumme tai miten nopeasti ja tehokkaasti haluamme muuttua.
Kuinka voisimme kuitenkin olla paremmin valmistautuneita, kuin olimme neljä vuotta sitten kohdatessamme Yhdysvalloista lähtöisin olleen kriisin, joka pyyhki lähes kaiken mukanaan? Luomalla välineitä, hallintapuitteita, valvontaa, vastuuta, avoimuutta, kaikkea mitä puuttui, kaikkea, mikä oli ollut osa voimakasta ääriliberalismin aaltoa, joka pyyhkäisi eri puolilla maailmaa 1990-luvulla, kaikkea, mikä myös osittain lakkautettiin naurettava idean myötä, jonka mukaan markkinat voisivat säännellä itseään.
G20-toiminnan puitteissa luomme - ja saatamme joillakin aloilla mennä pidemmälle kuin G20 on pyytänyt - tällä hetkellä kärsivällisesti hallintaa, sääntelyä, avoimuutta, aioin sanoa yksinkertaisesti "moraalia" - jos saan käyttää tätä sanaa - tai eettisiä puitteita ja välineitä, jotka ovat täysin puuttuneet rahoitusmarkkinoilta noin 15 vuoden ajan.
Tästä syystä on tärkeää, että ymmärrätte tämän tilanteen, ja tästä syystä roolinne eurooppalaisten valvontaviranomaisten perustamisessa - jäsen Goulard mainitsi Euroopan järjestelmäriskikomitean - on hyvin tärkeä.
Siksi sisällytämme tämän toimen, ja tämä on suunnattu myös jäsen Gauzèsille, joka mainitsi luottoluokituslaitokset, tämän erityisaiheen tämänpäiväiseen istuntoon, työn jota teemme kärsivällisesti viikosta toiseen rahoituksen ja talouden suuren eurooppalaisen ohjaushankkeen hyväksi, ja meillä on edelleen paljon työtä. Minusta ei ole ongelmallista käyttää sanaa federaatio tämän suuren hankkeen yhteydessä; luulen, että jäsen Giegold käytti tätä sanaa aiemmin. Meidän on yhdistettävä energiamme ja menettelytapamme entistä paremmin, ja toisinaan mentävä pelkkää koordinointia pidemmälle.
Olen samaa mieltä jäsen Gauzèsin kanssa siitä, että on tärkeää jatkaa uudistuksia luottoluokituslaitoksissa. Työskentelemme kolmannen uudistuksen parissa, joka täydentää aikaisempia kahta uudistusta. Mitä tulee esiin nostamaanne ongelmaan, arvoisa jäsen Gauzès, liialliseen riippuvuuteen luottoluokituksista, pääsemme hyvin pian, heinäkuun alussa, eroon monista luottoluokituksista. Pääsemme eroon monista viittauksista luottoluokituksiin, jotta estettäisiin se, että pankit ovat liian riippuvaisia luottoluokituksista, eivätkä ainoastaan pankit itse asiassa. Tästä syystä jatkamme työtä tämän asian parissa.
Jäsen Goulard viittasi Mervyn Kingin ja Andrea Enrian esittämiin huomioihin, ja kirjoitin ne muistiin. Kiitän häntä siitä, että hän kiinnitti huomioni kyseisten henkilöiden esittämiin kommentteihin, jotka lisäksi ilmentävät ennakoivaa ja muuttuvaa näkökulmaa, johon olen hyvin tyytyväinen. Kiitän häntä myös siitä, että hän mainitsi järjestelmäriskikomitean erittäin tärkeän roolin, ja olemme teille tästä velkaa, arvoisa jäsen Goulard. Meidän on työskenneltävä kaikkien näiden sidosryhmien ja Euroopan pankkiviranomaisen kanssa, ja luonnollisesti meidän on otettava huomioon järjestelmäriskikomitean rooli, jotta soveltaisimme stressitestejä johdonmukaisesti ja tavalla, jolla voimme ottaa niistä opiksi.
Loppujen lopuksi ei ole Euroopan pankkiviranomaisen ja vaan jäsenvaltioiden tehtävänä ottaa opiksi ja ottaa käyttöön ehtoja ja backstop-järjestelmiä, joita valvomme tiiviisti välittömästi stressitestien toteuttamisen jälkeen.
Kun kolme Euroopan valvontaviranomaista ja järjestelmäriskikomitea perustettiin, sanoin, että testaisimme pohjaa käyttämällä sitä. Näin me juuri toimimme. Uskon, että Euroopan pankkiviranomainen tekee hyvää työtä Andrea Enrian johdolla; sama pätee muihin laitoksiin, järjestelmäriskikomiteaan ja, arvoisa jäsen Gigold, Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaiseen (EVLEV). Mainitsitte aiemmin vakuutusalan testit; EVLEV valmistelee parhaillaan vakuutusalan testejä samalla tavalla kuin Euroopan pankkiviranomainen teki testejä pankeille.
Otitte esille arkaluonteisen ja hyvin tärkeän asian, arvoisa jäsen Giegold, kuten jäsenet Karas ja Schmidt tekivät aiemmin, nimittäin valtionvelan. Kuten olen jo sanonut, enkä aio sanoa mitään muuta tästä aiheesta tänä iltana, Euroopan pankkiviranomaisen tehtäväksi on annettu testien laatiminen ja kehittäminen. Se katsoi, että pankkitoimintaan liittyviä tase-eriä koskeva isku olisi epärealistinen, eikä näin ollen ollut mielekästä toteuttaa testejä pankkitoimintaan liittyvistä tase-eristä tuossa vaiheessa. Voin vain sanoa, että olemme käyneet tämän keskustelun Euroopan pankkiviranomaisen kanssa ja olemme päättäneet - jäsen Giegold on ottanut opiksi testien uudesta kierroksesta niin kuin me otimme opiksemme aikaisemmasta kierroksesta, joka oli epätyydyttävä - ja meillä on päämäärä - jäsen Sánchez Presedo pyysi minua osoittamaan kunnianhimoa, mikä tarkoittaa, että olemme vaativia ja tiukkoja käydessämme tätä keskustelua samalla, kun kunnioitamme Euroopan pankkiviranomaisen toimivaltuuksia ja itsenäisyyttä, niin kuin me komissiossa vaadimme kunnioittamaan omaa itsenäisyyttämme. Päämääräni on, arvoisa jäsen Giegold, pohtia järkevästi sitä, mitä olemme oppineet tästä testikierroksesta, joka päättyy kesäkuussa, ja oppia mahdollisimman paljon Euroopan pankkiviranomaisen kanssa käymästämme vuoropuhelusta tulevan kierroksen parantamiseksi.
Jäsen Mann, kuten tekin, jäsen Giegold, mainitsi maksuvalmiusriskin arvioinnin. Kuten tiedätte, maksuvalmiusriskin arvioiminen ei sisälly itse stressitestiin, jonka tulokset julkaistaan. Euroopan pankkiviranomainen ilmoitti vuoden alussa, että se toteuttaisi vuoden 2011 ensimmäisen neljänneksen aikana erillisen temaattisen maksuvalmiusriskien tarkastuksen Euroopan unionin pankkialalla osana sen säännönmukaista riskinarviointisykliä. Sen vuoksi Euroopan pankkiviranomainen tulee käsittelemään asiaa näissä yhteyksissä, rinnakkain, jos voin sanoa.
Jäsen Karas kehotti jäsenkollegojaan ja komissiota yhdistämään kaiken työmme pitkäkestoisiin strategioihin, ja haluaisin sanoa jäsen Karasille, että tämä on yleinen periaate, jota kannatan, ja teen myös työtä tässä hengessä ryhmieni kanssa, jotta voisimme ehdottaa uutta lainsäädäntöä, joka on osa tätä rahoitus- ja talousalan hallintaa, jota tarvitsemme. Tämä koskee erityisesti hallinnan ongelmaa ja sitä, mitä teemme osakkeenomistajien vastuulle - me työskentelemme pitkän aikavälin näkökulmasta - ja sitä, mitä haluamme tehdä pankkialan kriisinratkaisun hyväksi, kuten aiemmin sanoin jäsen Ferreiralle. Tämä pätee myös toiseen asiaan, joka minulla on mielessäni; vaikka ette ole maininneet sitä, se kuuluu kriisin syihin tai kriisin aiheuttaneisiin seikkoihin. Kyse on hävyttömistä palkoista ja bonuksista, jotka olivat sitä suurempia, mitä suurempia riskejä otettiin, koska ne, jotka ottivat riskejä, tiesivät, että muut maksaisivat niistä.
Kun tarkistamme palkkioita ja bonuksia koskevien nykyisten suuntaviivojen soveltamista ja näemme, missä ne ovat riittämättömiä, tulen varmistamaan, kuten monet teistä ovat pyytäneet, että ne saatetaan osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja että niitä sovelletaan kaikissa jäsenvaltioissa tulevina viikkoina. Kun sanon kaavailevani uusia ohjeita tässä asiassa, kyse on täsmällisesti sanottuna puuttumisesta yhteen kriisinaiheuttajista - päättömään riskinottoon - ja siitä, että pankkisektorin toimijoista tehdään taas varovaisempia ja vastuullisempia.
Jäsenet Ferreira ja Lamberts esittivät huomioita stressitestien epäjohdonmukaisuudesta. Olen sanonut, mitä mieltä olen aiempien testien puutteista. Tarvitsemme lisää johdonmukaisuutta, tarvitsemme lisää Euroopan unionia kyseisten testien soveltamisessa, ja tästä syystä Euroopan pankkiviranomaisen kanssa toteutettava vertaisarviointi tulee olemaan hyvin hyödyllinen.
Mitä tulee pankkialan yhdenmukaistettuihin kriisinratkaisupuitteisiin, juuri niiden parissa työskentelemme, arvoisa jäsen Ferreira. Voin vahvistaa teille, että esittelemme ehdotuksemme ennen kesän päättymistä ja että luotamme hyvin todellisella ja vilpittömällä tavalla moniin teidän tekemiinne ehdotuksiin.
Monet teistä, muun muassa jäsenet Ludvigsson, Ford, Cancian ja Băsescu vaativat, että testien tulisi olla - toistan mitä kuulin - vaativia, uskottavia ja avoimia. Vielä kerran, rahoitusalan ja talouden hallinnan kokonaiskontekstissa, jota olemme yhdessä laatimassa, vuonna 2011 toteutettavat testit ovat vaativampia, uskottavampia ja avoimempia kuin aiemman kierroksen testit, ja tulemme käyttämään tämän vuoden testikierroksen oppeja ja testien arviointeja perustana varmistaaksemme, että pankkialan stressitestien tulevat vaiheet ovat, niin kuin olette pyytäneet, entistä tehokkaampia, vaativampia, uskottavampia ja avoimempia.
Puhemies
(DE) Paljon kiitoksia, arvoisa komission jäsen Barnier. Keskustelumme on kestänyt hieman liian pitkään. Ansioksenne voidaan lukea, että vastasitte kaikille puhujille. Ehkä voisimme tulevaisuudessa toimia opetuksellisista syistä siten, että komission jäsen vastaa loppupuheenvuorossaan vain niille jäsenille, jotka ovat edelleen paikalla. Tämä säästäisi hieman aikaa. Viimeisessä keskustelussa lähestulkoon ylitimme meille varatun ajan.
Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Zigmantas Balčytis
kirjallinen. - (LT) Kuten voimme todeta tänään, Euroopan unionissa toimiville pankeille viime vuonna toteutetut stressitestit eivät onnistuneet paljastamaan alan todellista tilannetta. Irlannin esimerkki on osoittanut, että tarkastus oli pohjimmiltaan epäluotettava. Tänä vuonna on toteutettu hieman paranneltu testi, ja odotamme sen tuloksia. Jotta voitaisiin palauttaa Euroopan unionin kansalaisten luottamus pankki- ja rahoitusjärjestelmään yleisesti ottaen ja jotta varmistettaisiin koko Euroopan finanssilaitosten puitteet, luulen, että hiljattain perustetulle Euroopan pankkiviranomaiselle on annettava paljon suurempi valta ja tärkeämpi rooli. Uskon, että testit olisi toteutettava systemaattisesti ja niiden olisi katettava mahdollisimman monia riskielementtejä, jotka ovat eri jäsenvaltioissa erilaisia. Euroopan pankkiviranomaisen olisi myös laadittava selkeitä menettelyjä ja sillä olisi oltava mahdollisuus antaa päätöksiä, jotka ovat pakollisia pankeille, jos toteutetut tarkastukset paljastavat pankkien rahoitustoiminnan epävakauden tai epäluotettavuuden.
Csanád Szegedi
On kiinnostavaa, että stressitestin epäonnistumisen jälkeen lehdet olivat täynnä huonosta menestyksestä kertovia raportteja jopa viime vuonna - ilmeisesti tämä johtui myös Euroopan komission vehkeilystä. Ja nyt emme ainoastaan me, vaan kaikki liberaaleista PPE-ryhmään vaativat selitystä epäonnistumiselle. He etsivät kuitenkin ratkaisua vääristä vastauksista, esimerkiksi siten, että hallitukset pumppaisivat lisää pääomaa pankkeihin tai että Brysselin hallintoa keskitettäisiin entisestään. Varsinainen syy epäonnistumiseen on kuitenkin tarkkaan ottaen siinä, että Brysselin byrokratia ei yksinkertaisesti pysty auttamaan meitä tehokkaasti useimmilla elämämme aloilla. Niinpä tämän fiaskon jälkeen virkamiesten ei pidä haluta lisälupia jäsenvaltioilta eikä tuhlata miljardeja euroja uusien suurvirastojen perustamiseen, vaan heidän olisi sen sijaan myönnettävä, että Euroopan unioni ei voi olla Euroopan Yhdysvallat ja että mitä enemmän valtaa Brysseliin annetaan, sitä enemmän tehokkuus laskee.
