Kauppa- ja taloussuhteet Länsi-Balkaniin (lyhyt esittely) 
Puhemies
(PT) Esityslistalla on seuraavana Bastiaan Belderin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatima mietintö kauppa- ja taloussuhteista Länsi-Balkaniin.
Bastiaan Belder
esittelijä. - (NL) Arvoisa puhemies, käytän tilaisuutta hyväkseni ja esittelen mietintöni kauppa- ja taloussuhteista Länsi-Balkaniin.
Ei ole sattumaa, että aloitin mietinnön palauttamalla mieliin näiden valtioiden EU-jäsenyysnäkymät. Euroopan unioni ei voi vain jatkuvasti toistella vanhoja lupauksia, kuten Thessalonikin Eurooppa-neuvostossa vuonna 2003 Länsi-Balkanin valtioille annettua lupausta siitä, että ne voivat liittyä Euroopan unioniin. Ei, Länsi-Balkanin maat hyötyvät enemmän konkreettisista toimista ja räätälöidyistä liittymismenettelyistä kuin lähinnä velvollisuudentuntoisesta retoriikasta.
Saatatte ihmetellä, miksi pidän näiden maiden jäsenyysnäkymiä niin tärkeinä. Ensinnäkin olen vakuuttunut siitä, että Euroopan unionilla on maksettavanaan kunniavelka. Tämä muistuttaa minua Srebrenicaa käsittelevästä keskustelusta, joka toivottavasti käydään tässä parlamentissa tällä viikolla keskiviikkoiltana. Lisäksi alue on Euroopan kannalta strategisesti erittäin tärkeä. Mietintöni sisältämät konkreettiset ehdotukset ovat seuraavat: Kannatan Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (Cefta) lujittamista edelleen. Se on tärkeä väline lisättäessä alueen alueellista yhdentymistä, mikä puolestaan on tärkeää valmistautumista, mikäli alueen maat haluavat integroitua Euroopan markkinoille ja liittyä unionin jäseniksi kolmessa vaiheessa. Euroopan unionin tulisi laajapohjaisen tuen avulla myöntää käyttöön liittymistä valmistelevan tukivälineen varoja maiden uudistusprosessin edistämiseksi. Jäsenvaltiot voivat myös ottaa tässä tärkeän roolin antamalla erityistä koulutusta paikallisille virkamiehille. Näin lisätään maiden viranomaisten valmiuksia laatia omia kunnianhimoisia hankkeitaan, jotka voivat saada EU:n rahoitusta.
Arvoisa puhemies, aloittaessani tämän mietinnön laatimisen vierailin aivan ensimmäiseksi maani talousministeriössä Haagissa, jossa sain ilokseni kuulla, että Alankomaiden hallitus oli päättänyt soveltaa hallitukselta hallitukselle -lähestymistapaa. Kuvasin tätä mietinnössäni seuraamisen arvoiseksi esimerkiksi, ei siksi, että se on Alankomaiden toimintatapa, vaan koska se on räätälöity Länsi-Balkanin valtioiden tarpeisiin ja vastaus niiden pyyntöihin liittymisprosessin aktiivisesta ja asianmukaisesta tukemisesta.
Haluaisin erityisesti mainita mietinnöstäni yhden asian, nimittäin Länsi-Balkanin kanssa tehtävän energiayhteistyön, joka on uskoakseni erittäin ajankohtainen aihe. Strategisen sijaintinsa ansiosta alueella voisi hyvinkin olla merkittävä rooli raakaöljyn ja maakaasun kauttakulkupisteenä. Euroopan unionin olisi pyrittävä laatimaan ulkoinen energiapolitiikka. Olen myös ulkoasiainvaliokunnan jäsen. Joitakin vuosia sitten annoimme vahvan mietinnön unionin energia-alan ulkopolitiikan laatimista silmälläpitäen. Katsokaapa nyt nykyistä tilannetta, joka tukee tätä Euroopan parlamentin komissiolle ja neuvostolle esittämää kehotusta. Bryssel ei saa jättää omia jäsenvaltioitaan ulos kylmään, ei kirjaimellisesti eikä muutenkaan.
Lopuksi haluaisin kertoa, että entisenä journalistina olen käynyt Balkanilla monia kertoja. Tämän seurauksena tunnen syvää sympatiaa ja osallisuutta tätä aluetta kohtaan. Mietintöni laatimisen yhteydessä käytin matkabudjettini tiedonkeruumatkoihin; yhdessä kansainvälisen kaupan valiokunnan ja erityisesti sen henkilökunnan jäsenen Roberto Bendinin sekä oman henkilökuntani jäsenen Dick Jan Diepenbroekin kanssa olen tehnyt arvokkaita vierailuja Serbiaan ja Kosovoon, ja ensi viikolla toivon pääseväni käymään Albaniassa. Lyhyesti sanottuna minä ehkä saan tämän mietinnön päätökseen tänä iltana, mutta työ ei ole vielä läheskään valmis sen paremmin minun kuin Euroopan unionin toimielinten osalta. Jos todella haluamme tuoda tämän alueen lähemmäs Brysseliä ja osoitamme tämän omistautumisellamme ja aktiivisella tuella, on myös selvää, että meillä on täysi oikeus vaatia, että uudistusprosessiin ja EU:n jäseneksi liittymiseen sitoudutaan. Tämän mietinnön laatiminen oli minulle todellinen ilo, ja toivon, että sen jatkotoimina laaditaan erillisiä mietintöjä yksittäisistä Länsi-Balkanin maista.
Androulla Vassiliou
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, aivan ensiksi onnittelen Bastiaan Belderiä tästä erittäin hyvästä mietinnöstä. Mietintönne ilmestyy hetkellä, jolloin Länsi-Balkanin maat ovat siirtymässä yhä lähemmäs kohti EU:ta, ja se antaa kattavan yleiskatsauksen EU:n ja Länsi-Balkanin talous- ja kauppasuhteiden tärkeistä kysymyksistä. Käsittelen perusteellisemmin eräitä mietinnössänne korostettuja seikkoja.
Länsi-Balkanin alue on EU:n kannalta keskeinen ja tärkeä kumppani. Maaliskuussa 2008 annetussa viimeisimmässä Länsi-Balkania käsittelevässä komission tiedonannossa toistetaan EU:n vahva sitoutuminen Länsi-Balkanin tulevaisuuteen unionissa ja vahvistetaan muun muassa Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen merkitys alueen taloudelliselle kehitykselle. Komissio on esittelijän kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n jäsenyyden mahdollisuus voi toimia kestävän talouskehityksen ja alueen rauhan ja vakauden varmistamisen alullepanijana. Komissio on samaa mieltä myös siitä, että kunkin valtion kyky täyttää Kööpenhaminan kriteerit on erittäin tärkeä tekijä arvioitaessa alueen valtioiden valmiutta liittyä EU:n jäseniksi. EU on Länsi-Balkanin tärkein kauppakumppani. EU:n ja Länsi-Balkanin välisten taloussuhteiden syventäminen on tästä syystä tärkeää alueen talouskasvun edistämiseksi.
Kuten mietinnössänne aivan oikein huomautetaan, kaupan vapauttaminen ja integroituminen on vakautus- ja assosiaatioprosessin kulmakivi, ja EU on pyrkinyt tähän tavoitteeseen Länsi-Balkanin suhteen kolmella tasolla.
Kahdenvälisellä tasolla EU on vuodesta 2000 myöntänyt Länsi-Balkanin maille yksipuolisia kauppaetuuksia helpottaakseen niiden tuotteiden pääsyä EU:n markkinoille. Komissio on osana vakautus- ja assosiaatiosopimuksia neuvotellut vapaakauppasopimuksia luodakseen edellytykset poliittisille ja talousuudistuksille sekä perustan Länsi-Balkanin maiden integroitumiselle EU:hun esimerkiksi niin, että ne mukauttavat lainsäädäntönsä yhteisön säännöstöön.
Alueellisella tasolla Euroopan komissio toimi Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksesta (Cefta) käytyjen neuvottelujen edistäjänä ja päätti antaa rahoitustukea ja teknistä apua Ceftan sihteeristölle ja sopimuspuolille sopimuksen toimeenpanon helpottamiseksi. Samalla Euroopan komissio pitää suuressa arvossa alueen vastuunottoa sopimuksesta ja tunnustaa Ceftan perustavanlaatuisen merkityksen alueen taloudellisen yhdentymisen syvenemiselle sekä maaperän valmistelulle sille, että Länsi-Balkan osallistuu täysimittaisesti EU:n yhtenäismarkkinoille tulevaisuudessa. Lisäksi Cefta perusti kaikki tarvittavat rakenteet, joiden avulla voidaan keskustella kauppaan liittyvistä kysymyksistä alueellisella ja kahdenvälisellä tasolla. Tämä on oleellista alueellisen yhteistyön ja hyvien naapuruussuhteiden helpottamiseksi ja syventämiseksi. Euroopan komissio aikoo seurata edelleen Ceftan toimeenpanoa ja raportoida tästä vuosittaisessa kertomuksessaan liittymisprosessista ja liittymisvalmisteluista.
Monenvälisellä tasolla komissio on tukenut alueen maiden liittymistä Maailman kauppajärjestöön, sillä tämä on aivan välttämätöntä, jotta ne voivat osallistua tehokkaasti globalisoituneeseen talouteen. EU on mobilisoinut kaikki käytettävissä olevat politiikan välineet tukeakseen Länsi-Balkanin maita niiden pyrkiessä uudistuksiin ja alueellisen yhteistyöhön. Liittymistä valmisteleva tukiväline on tärkeä vastattaessa alueen pitkän aikavälin kehitystarpeisiin. Nykyisessä vuosien 2007-2013 rahoituskehyksessä rahoituksen kokonaismäärä on 11,5 miljardia euroa. Euroopan komissio on myös käynnistänyt alueen kaikkien asianomaisten maiden kanssa vuoropuheluja, jolla on tarkoitus laatia etenemissuunnitelma viisumivaatimusten poistamiseksi.
Aiempien puheenvuorojen valossa vakuutan teille, että komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimet kauppasuhteiden kehittämiseksi ja Länsi-Balkanin talouden lähentämiseksi mahdollisimman tiiviisti EU:hun. Lopuksi haluan onnitella vielä kerran esittelijää tästä hyvästä mietinnöstä, ja minulla on ilo todeta, että komissio yhtyy sen yleiseen lähestymistapaan.
Puhemies
(PT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina kello 12.00.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Călin Cătălin Chiriţă  
kirjallinen. - (RO) Kannatan ja arvostan Bastiaan Belderin esittelemää mietintöä, koska siinä suositellaan konkreettisia taloudellisia toimia, joilla pyritään tukemaan Länsi-Balkanin kansojen mahdollisuutta liittyä Euroopan unioniin. Haluaisin kiinnittää huomionne kolmeen seikkaan:
1. Meidän on realistisesti tunnustettava, että Serbia on vakautus- ja assosiaatioprosessin onnistumisen kannalta avaintoimija, ja EU:n on jatkettava ponnistuksiaan saavuttaakseen Serbian kansalaisten luottamuksen ja kestävän ystävyyden.
2. Tulevaisuudessa esimerkiksi Kosovon, Etelä-Ossetian, Abhasian, Transnistrian ja Pohjois-Kyproksen kaltaisilla alueilla ei voida sallia etnisiä separatistisuuntauksia eikä yksipuolisia itsenäisyysjulistuksia. Valtioiden alueellisen koskemattomuuden periaate on pyhä, ja sitä on tulevaisuudessa kunnioitettava.
3. Samalla meidän on tuettava voimakkaasti kansallisiin vähemmistöihin kuuluvien kansalaisten oikeuksia koskevien Euroopan unionin normien noudattamista Länsi-Balkanin valtioissa, mukaan lukien Valea Timoculuin, Vojvodinan, Istrian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian romaniankielisten yhteisöjen oikeudet. Näitä oikeuksia on kunnioitettava ja samalla on suljettava pois kaikki suuntaukset etnisiin tekijöihin perustuvaan alueelliseen itsehallintoon sekä pyrkimykset saavuttaa kollektiivisia etnisiä oikeuksia, joiden on jo nähty voivan synnyttää konflikteja ja verisiä sotia.
