EY:n ja Guinea-Bissaun kalastuskumppanuussopimus (keskustelu)
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Luis Manuel Capoulasin kalatalousvaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä - C6-0391/2007 -
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, saanen aloittaa kiittämällä kalatalousvaliokuntaa ja erityisesti esittelijää Luis Manuel Capoulas Santosia tästä mietinnöstä.
Euroopan yhteisö ja Guinea-Bissaun tasavalta allekirjoittivat 23. toukokuuta 2007 kalastuskumppanuussopimuksen neljän vuoden ajalle. Sopimus on osa EY:n Atlantin valtameren ”tonnikalasopimusten” sarjaa.
Rahoitusosuudeksi on asetettu 7 miljoonaa euroa vuodessa. Tästä rahoitusosuudesta 35 prosenttia tai 2,45 miljoonaa euroa on varattu kalastuspolitiikan määrittämisen ja täytäntöönpanon tukemiseen Guinea-Bissaussa, jotta siellä voitaisiin ryhtyä harjoittamaan vastuuntuntoista ja kestävää kalastusta. Lisäksi Euroopan unioni maksaa vuosittain 500 000 euroa kalatalousalan hygienian parantamiseen sekä valvonnan ja seurannan tehostamiseen Guinea-Bissaun aluevesillä.
Pöytäkirja sisältää 7,5 miljoonan euron kokonaissumman lisäksi rahoitusta koskevan määräyksen, jonka mukaan vuosittain jaetaan lisäksi enintään miljoona euroa alusten omistajien kalastusmahdollisuuksien parantamiseen.
Tässä uudessa pöytäkirjassa määrätään mahdollisuudesta kalastaa katkarapuja ja kalaa, erityisesti pääjalkaisia, kummassakin luokassa enintään 4 400 tonnia vuodessa. Lisäksi sopimus kattaa lisenssit 19 tonnikala-alukselle, 14 vapaapyydysalukselle ja neljälle pintasiima-alukselle.
Sopimuksessa yhteisölle luodaan vakaat oikeudelliset ja poliittiset puitteet Euroopan unionin laivaston toiminnan valvomiseksi Guinea-Bissaun kalastusalueella. Niiden ansiosta yhteisö voi myös tukea maan kalatalousalan kehitystä, mikä on eduksi kummallekin osapuolelle.
Ehdotetuista tarkistuksista haluaisin sanoa sen verran, että vaikka olemme monessa kohtaa samaa mieltä tarkistusten tavoitteista, en voi hyväksyä niitä seuraavista syistä.
Olen täysin samaa mieltä siitä, että Euroopan parlamentin saamien tietojen on oltava mahdollisimman kattavia. Komissio kuitenkin tarjoaa jo kaiken tarvittavan tiedon toimielinten välisten järjestelyjen mukaisesti. Lisäksi jokainen arviointikertomus sekä neuvottelujen tuloksia ja sekakomitean kokouksia koskevat kertomukset toimitetaan välittömästi kalatalousvaliokuntaan. Ilmoitan itse kalatalousvaliokunnalle säännöllisesti erityisissä salaisissa ja suljetuissa kokouksissa käytävien kansainvälisten neuvottelujen tilanteen.
Laivastojen ilmoittamista koskevia vaatimuksia käsitellään parhaillaan. Olemme ehdottaneet oikeusperustaa, jonka nojalla komissio voi kieltäytyä myöntämästä lisenssejä jäsenvaltioiden huonon ilmoittamismenettelyn vuoksi. Tätä asetusluonnosta käsitellään parhaillaan toimielinten hyväksymismenettelyssä.
Kun tarkasteltavana on ehdotus kalastussopimusten tekemisestä kieltäytymisestä sen perusteella, että ne eivät ole kestäviä, on syytä muistuttaa, että neuvosto antoi heinäkuussa 2004 päätelmät, joiden mukaan uusien kalastuskumppanuussopimusten tavoitteena on edistää kalavarojen kestävää hoitoa. Kalastuskumppanuussopimuksissa sallitaan itse asiassa ainoastaan sellaisen kalakannan kalastus, jota kulloisenkin valtion laivasto ei vielä hyödynnä täysin. Komissio uskoo kalastuskumppanuussopimusten voivan tarjota ja myös tarjoavan poliittiset ja oikeudelliset puitteet, jotka tukevat kumppanuusmaiden ponnistuksia kestävän ja vastuuntuntoisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi niiden vesillä.
Lopuksi haluaisin kommentoida ehdotusta, jonka mukaan alusten olisi maksettava sopimuksen kokonaiskustannukset suhteessa saaliiseensa. Olemme saavuttaneet järkevän kustannusten jakamisen tasapainon alusten omistajien maksamien osuuksien ja yhteisön korvauksien välillä. Tämä lähestymistapa on neuvoston heinäkuussa 2004 antamien kalastuskumppanuussopimuksia koskevien päätelmien mukainen, ja parlamentti on antanut niistä lausuntonsa. Meidän järjestelmässämme laivojen omistajien lisenssimaksut lasketaan saadun saaliin perusteella.
Luis Manuel Capoulas Santos
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, mietintöni koskee kalastussopimusta, joka allekirjoitettiin yli vuosikymmenen kestäneen aseellisen itsenäisyystaiston jälkeen sisällissotien värittämästä vakavasta poliittisesta epävakaisuudesta kärsineen Afrikan maan kanssa. Kalastus on tärkeää tämän pienen maan taloudelle, ja siitä saatavat tulot ovat tärkeä osa valtion talousarviota.
Tämän kalastussopimuksen tarkoituksena ei kuitenkaan ole kalan ostaminen. Sen kumppanuusperiaatteen mukaan se ei ole Euroopan unionin tehtävä. Euroopan unionin politiikka perustuu muihin arvoihin, ja sen olennaisia kysymyksiä ovat varantojen kestävyys ja tehokkaan kumppanuuden asema. Siksi tästä sopimuksesta on molemminpuolista etua: Euroopan unionin alukset pääsevät tärkeille kalastusalueille, ja Guinea-Bissau saa rahoitusosuuden lisäksi paremmat lähtökohdat varmistaa ehkä suurimman taloudellisen tekijänsä kestävämpi hoito tutkimuksen, valvonnan, seurannan ja kalataloustuotteiden terveystekijöiden parantamisen avulla.
Kyseessä on siis tasapainoinen ja kummallekin osapuolelle edullinen sopimus, minkä vuoksi suosittelen, että parlamentti hyväksyy mietintöni, kehitysvaliokunnan esittämän tarkistuksen ja omat tarkistukseni, joissa lähinnä pyritään vahvistamaan parlamentin asemaa kyseisten alueiden valvonnassa. Itse katson - vaikka komission jäsen ilmeisesti väittää, ettei hän voi hyväksyä ehdotuksia - että kalastuspolitiikka voi ainoastaan hyötyä parlamentin myönteisemmästä ja pysyvämmästä kannasta.
Hélène Goudin
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, kalastussopimuksen ainoana tavoitteena on taata jälleen yhden kansainväliselle tasolle yltämättömän EU:n teollisuudenalan pitkän aikavälin taloudelliset edut. On olemassa kolme syytä sille, miksi joudumme äänestämään huomenna kalastussopimusta vastaan. Ensimmäinen niistä on ympäristö. Länsi-Afrikan vesistöjen tyhjeneminen on pian todellisuutta. Biologinen monimuotoisuus on vakavasti uhattuna, ja tämän järjettömän kalastuspolitiikan jatkumisella on pitkäaikaisia vaikutuksia ympäristöön sekä paikallisesti että maailmanlaajuisesti.
Toinen huomautukseni koskee taloudellisia syitä. Euroopan veronmaksajat joutuvat tukemaan kannattamattomia kalastuslaivastoja joka vuosi miljoonilla euroilla. Onko tämä muka taloudellisesti kannattavaa? Missä on kestävyys? Missä on Euroopan saama lisäarvo? Jos alukset määrättäisiin maksamaan itse kustannuksensa, kalatalouden paineet vähenisivät, mistä hyötyisivät sekä veronmaksajat että ympäristö.
Kolmas syy on kalastuksen merkitys kumppanimaiden paikalliselle kehitykselle. Kalastus on monelle niistä ainoa tulonlähde. Merten imuroiminen tyhjiksi saa aikaan paikalliselle väestölle kestämättömän tilanteen, sillä he eivät pysty kilpailemaan raskaalla kädellä tuettujen eurooppalaisten alusten kanssa. Näille kalastussopimuksille on aika panna piste.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, minun on kysyttävä komission jäseneltä Borgilta, uskooko hän tosiaankin omiin puheisiinsa. Onko hänen käsketty pitää tällainen puhe? Väittääkö hän tosiaankin kalastuskumppanuussopimusten olevan kestäviä?
New York Times -sanomalehdessä 14. tammikuuta 2008 julkaistussa mielenkiintoisessa artikkelissa käsitellään suurten kalakantojen romahdusta Länsi-Afrikassa ja tarvetta saada rahaa ulkomaalaisilta aluksilta, jotta huoli kalatalouden pitkän aikavälin terveydentilasta voitaisiin unohtaa - ne tarvitsevat siis rahaa myös EU:lta kalatalouden terveydentilaa koskevan huolensa unohtamiseksi.
Guinea-Bissau on 1,4 miljoonan asukkaan maa ja tyypillinen esimerkki siitä, miten kalataloutta ei pitäisi hoitaa. Washingtonin yliopiston meritutkijan Vladimir Kacyznskin mukaan maan rannikkovesiä ei ole tutkittu kunnolla ainakaan 20 vuoteen. Sanji Fati oli kahden vuoden ajan vastuussa Guinea-Bissaun kalastuslainsäädännön täytäntöönpanosta. Aloittaessaan työssään vuonna 2005 hänellä ei ollut ainoatakaan partiovenettä satojen merirosvojen ja kymmenien, lähinnä ulkomaalaisten kalateollisuuden troolareiden valvontaa varten. Arviolta 40 prosenttia kalasta pyydystettiin ilman lisenssiä tai vastoin määräyksiä.
Suoraan sanoen ihmettelen, tiedämmekö me, mitä olemme tekemässä. Asiassa on valtava eturistiriita. Nämä vaikeuksissa olevat taloudet tarvitsevat rahojamme, minkä vuoksi ne ovat valmiita myymään meille kalavaransa. Meidän pitäisi kuitenkin olla viisaampia. Annetaan heille rahat, mutta jätetään vedet riistämättä. Komission jäsen Borg, ottakaa järki käteen.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, olen parlamentin kalatalousvaliokunnan varajäsen ja haluaisin sanoa pari sanaa keskustelun aiheena olevasta mietinnöstä. Mietintö on yksityiskohtainen ja tiettyihin asioihin erikoistunut, ja juuri sitä käsiteltävä asia edellyttää. Sitä olisi vaikea esittää millään muulla tavalla.
Sopimuksella on kuitenkin tätä laajempi luonne, sillä siinä turvaudutaan muihin, kummallekin osapuolelle tärkeisiin arvoihin. Kiitokset vielä kerran komission jäsenelle.
Joe Borg
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa sanomalla, että olen esittelijän Luis Manuel Capoulas Santosin kanssa yhtä mieltä siitä, että kalastus ja kalastuskumppanuussopimuksesta saatavat tulot ovat tärkeä osa Guinea-Bissaun talousarviota.
Työskentelemme nyt kumppanuuden hengessä sen sijaan, että noudattaisimme perinteisiä kalastussopimuksia, joissa tavoitteena oli kalastaa, maksaa saaliista ja lähteä kotiin. Kalastuskumppanuussopimusten tarkoituksena on auttaa kyseistä maata rakentamaan kalastusinfrastruktuuriaan ja siihen liittyviä aloja, jotta ne voisivat pelkän kalastuksen lisäksi mahdollisuuksien mukaan harjoittaa myös muuta kalastukseen liittyvää toimintaa, kuten vesiviljelyä. Tavoitteena on myös varmistaa, että laivastojemme kalastuskumppanuussopimuksen puitteissa harjoittama kalastustoiminta koskee ainoastaan ylijäämää.
Esimerkiksi tässä tapauksessa ulkoinen asiantuntija laati vuoden 2005 lopussa pyynnöstämme arviointitutkimuksen. Olemme ottaneet huomioon hänen antamansa suositukset hallinnosta ja kalavarojen säilyttämisestä sekä Guinea-Bissaun tutkimusinstituutin tieteelliset neuvot vuoden 2006 troolikalastuskampanjan jälkeen.
Pöytäkirjan liitteessä III on lisäksi velvoittavia toimenpiteitä kalastusta Guinea-Bissaun talousvyöhykkeellä koskevan huoltosuunnitelman täytäntöönpanemiseksi. Guinea-Bissau on sitoutunut kalastussuunnitelman mukaisesti vähentämään katkarapujen ja pääjalkaisten kalastusta. Kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön kanssa tehdyt nykyiset sopimukset pidetään voimassa vuonna 2007. Jos kolmansille maille 1. tammikuuta 2007 myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia ei kuitenkaan käytetä, niitä ei tarvitse siirtää vuodelle 2008 ja sitä seuraaville vuosille. Näissä luokissa ei myönnetä lainkaan kalastusmahdollisuuksia vuokratuille aluksille. Eurooppalaisten yhtiöiden tai yritysten kanssa tehdyistä sopimuksista luovutaan lopullisesti, ja ne sanotaan virallisesti irti.
Lisäksi kalaa ja pääjalkaisia pyytäviin troolareihin ja katkaraputroolareihin sovellettavissa liitteen II teknisissä selvityksissä 1 ja 2 otetaan käyttöön mahdollisuus määrätä troolikalastuksessa biologisia palautumisaikoja. Katkaravun pyynnissä Guinea-Bissau on myös sitoutunut kasvattamaan silmäkokoa osa-alueen lainsäädännön mukaisesti 40 millimetristä 50 millimetriin.
Näistä kalastuskumppanuussopimuksista huolimatta laitonta kalastustoimintaa harjoitetaan paljon, ja Euroopan unionin ulkopuolisille kolmansille maille myönnetään yksityisiä lisenssejä. Näiden kalastuskumppanuussopimusten ansiosta pystymme valvomaan ja hallinnoimaan omia kalastusaluksiamme, jotta ne kalastavat kestävällä tavalla sekä Guinea-Bissaussa että muilla vesillä.
Siksi mielestäni asianomaisen kolmannen maan, Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön on kannattavaa neuvotella ja allekirjoittaa uudenlaisia kalastuskumppanuussopimuksia.
Myönnän, että edellisessä järjestelmässä kalavaroja riistettiin, mutta uudessa järjestelyssä olemme kiinnostuneita neuvottelemaan ainoastaan ylijäämää koskevista sopimuksista niin, että jos kolmannen maan vesien kalakanta on jo hyödynnetty tai ylikalastettu, emme tee kyseisen maan kanssa kalastuskumppanuussopimusta. Jos kantaa ei ole vielä täysin hyödynnetty, teemme sopimuksen ainoastaan ylijäämästä, ja teemme parhaamme sen varmistamiseksi, että ainakin omat laivastomme täyttävät ja säilyttävät sopimuksessa määrätyt velvoitteet.
Luis Manuel Capoulas Santos
esittelijä. - (PT) Arvoisa puhemies, on valitettavaa, että eräät jäsenet yrittävät esitellä tässä keskustelussa ”moraaliaan”, mikä mielestäni ainoastaan osoittaa heidän välinpitämättömyytensä asiasta.
Tunnen melko hyvin Guinea-Bissaun ja sen poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset olosuhteet sekä sen lähihistorian. Olen myös tietoinen siitä, että 1970-luvun lopulla silloisen Neuvostoliiton kalastuslaivasto riisti Guinea-Bissaun kalakantaa ja että eräillä kilpailijoillamme on erittäin ahne suhtautuminen kalastukseen. EU:n kalastuspolitiikan takana oleva ajattelutapa on ennemminkin ylpeyden kuin häpeän aihe, ja on valitettavaa, että muut kalastusta harjoittavat tahot eivät seuraa esimerkkiämme. Todistuksena siitä on, että kaikki kehitysyhteistyövaliokunnan jäsenet hyväksyivät asiaa koskevan mietinnön, ja kalatalousvaliokunnassa suuri enemmistö hyväksyi oman mietintöni.
Tämä on mielestäni mahdollinen ja poliittisesti realistinen tie ja paras tapa varmistaa sekä Euroopan unionin että Guinea-Bissaun kansan edut. Arvoisa puhemies, kehotan parlamenttia siksi vielä kerran hyväksymään tämän mietinnön, koska se on poliittisesti tasapainoinen ja koska se on kumppanuussopimus, josta on hyötyä kummallekin osapuolelle.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 11. maaliskuuta 2008.
