Paaiškinimai dėl balsavimo
Carlos Coelho  
raštu. - (PT) Turime Suomijos Respublikos iniciatyvą, kurios tikslas yra patvirtinti taisykles dėl galiojančių teisės aktų analizės bylų.
Iš tiesų 2003 m. balandžio mėn. įsigaliojęs protokolas šiais metais pakeitEuropolo konvencijos III antraštę, o ypač dalį, kuri susijusi su analizės bylų kūrimu ir šiose bylose esančių asmens duomenų rinkimu, apdorojimu, naudojimu ir panaikinimu.
Tai reiškia, kad atitinkamai turės būti pakeistos ir patvirtintos įgyvendinimo taisyklės.
Todėl ši priemonė, nors ir laikina, yra būtina ir tinkama.
Iš tiesų ši priemongalios ne visą laiką, kadangi visi ankstesni teisės aktai bus panaikinti, kai įsigalios Tarybos sprendimas, įsteigiantis Europos policijos biurą.
Hubert Pirker
(DE) Pone pirmininke, balsavau už šią rezoliuciją, tačiau norėčiau pabrėžti vieną dalyką - užuominą apie Europos apsaugos pajėgų sukūrimą. Čia, Europos Parlamente, egzistuoja tendencija reaguoti į konkrečius įvykius iš karto raginant įsteigti naują instituciją arba parengti naują poziciją.
Šiuo atveju, būtina darką kartą aiškiai išdėstyti, kad atsakomybspręsti su stichinėmis nelaimėmis susijusius klausimus paprasčiausiai negali ir neturi būti perimta iš valstybių narių: priešingai, tai pirmiausia valstybių narių pareiga, jos yra įgaliotos imtis prevencinių priemonių ir užtikrinti, kad priešgaisrinės saugos tarnybos turėtų geriausią įrangą, o darbuotojai būtų geriausiai apmokyti, kad galėtų veiksmingai kovoti su nelaimėmis. Tik išskirtinais atvejais, įvykus ypatingai katastrofai, be abejo, su paramos ir solidarumo pašymu kreipiamasi į Europos Sąjungą, kurios prašoma įsikišti. Tačiau pirmiausia, tai turi išlikti valstybių narių pareiga.
Agnes Schierhuber
(DE) Pone pirmininke, balsavau už rezoliuciją dėl stichinių nelaimių, nes dar kartą įsitikinome, kad tokiose ekstremaliose situacijose Europa nėra pažeidžiama ir kad jai reikia ES solidarumo. Vis dėlto vienas dalykas turi būti aiškus: reikalingas gerokai geresnis koordinavimas ir situacijos susidarymui turėtų būti užkirstas kelias ten, kur ES valstybėms narėms reikalinga papildoma pagalba iš trečiųjų šalių, nes patys negalime suteikti būtinos pagalbos. Valstybių narių iššūkis - suformuoti geriau organizuotas pagalbos sistemas, ypač ten, kur naudojamasi savanorių paslaugomis, pavyzdžiui, suteikiant geriausius mokymus ir įrangą priešgaisrinės saugos komandoms.
Nugaišusių naminių ir laukinių gyvūnų šalinimas - pagrindinproblema, kurią reikia kaip galima greičiau spręsti, siekiant užkirsti kelią ligų protrūkiams ir sumažinti žalą aplinkai.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, taip pat balsavau už rezoliuciją, nors, mano manymu, negalima leisti, kad šie baisūs miškų gaisrai prisidėtų prie ES institucijų išpūtimo. Manau, nei Europos civilinės saugos agentūra, nei Europos nelaimių intervencijos pajėgos nesugebės veiksmingai apsaugoti Europos Sąjungos nuo stichinių nelaimių. Labiau tikėtina, jog bus sukurtas dar didesnis biurokratinis aparatas ir prireiks didesnių sąnaudų.
Todėl reikia stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą, siekiant būti pasirengusiais stichinėms nelaimėms ateityje, ir rūpintis priešgaisrinėmis saugos tarnybomis, taip pat gerai prižiūrėti mūsų girias ir miškus, kad ateityje tokio masto stichinės nelaimės tiesiog nekiltų.
Glyn Ford
Pone pirmininke, turiu pasakyti, kad mano frakcijos balsavimo sąraše ši rezoliucija dėl gaivalinių nelaimių apibūdinta kaip miškų gaisrų, bet vasarą gaivalinės nelaimės Europoje aprėpdaug plačiau ir norėčiau pasakyti, kad mano regione buvo didžiausi šio amžiaus potvyniai. Trečdalis žmonių iš milijono ilgiau nei savaitę išbuvo be geriamo vandens. Labai nukentėjo 4 000 namų, o dešimtys tūkstančių buvo priversti evakuotis; visa tai kainavo 150 mln. EUR.
Tikiuosi, kad mano vyriausybkreipsis dėl paramos iš Europos Komisijos, kad mano regiono apskritis ir miestai, bei kitos Britanijos vietovės gautų kompensaciją už išlaidas, kurias gali neišvengiamai tekti padengti labai mažoms gyventojų grupėms.
Pirmininkas
Pasiūlymo dėl rezoliucijos pavadinimas yra "gaivalinės nelaimės" ir jis buvo pataisytas.
Linda McAvan
Pone pirmininke, tik noriu pakartoti, ką sakG. Ford apie gaivalines nelaimes JK. Žmonės gali nežinoti, bet buvo apsemta 40 000 gyvenamojo nekilnojamo turto objektų. Nukentėjo devyni šimtai mokyklų. Vis dar uždarytos pagrindinės geležinkelio linijos. Nukentėjo dirbamoji žemė, įskaitant 57 % žirnių derliaus JK. Mano, Jorkšyro ir Huber regione, nukentėjo daug tūkstančių žmonių, o daug iš jų vis dar negali grįžti į savo namus.
Norime, kad Komisija, žinant, kad JK vyriausybkreipėsi dėl solidarumo finansavimo, greitai atsakytų į prašymą, bet taip pat norime, kad visos ES institucijos klimato kaitą padarytų savo didžiausiu prioritetu. Kai per kitus mėnesius Parlamente bus svarstomas svarbus teisės aktas, tikiu, kad kolegos turės galvoje šios vasaros gaivalines nelaimes ir pasistengs, kad mes prisidėtume spręsdami ilgalaikį klimato kaitos klausimą; tikiu, kad ateityje daugiau tokio masto stichinių nelaimių nebus.
Nirj Deva
Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau paremti Europos Komisijai pateiktą prašymą dėl finansavimo. Mano regionas, pietryčių Anglijoje taip pat labai nukentėjo, ypač Oksfordšyras ir dalis Berkšyro, o mano kolega D. Hannan ir aš pateikėme Europos Komisijai prašymą dėl finansavimo iš krizių fondo. Dabar atsistojau, nes noriu Komisijos paprašyti paspartinti pagalbos teikimą, kad mano regione pietryčių Anglijoje būtų atkurtos normalios sąlygos.
Françoise Castex  
raštu. - (FR) Balsuodamas už rezoliuciją dėl stichinių nelaimių, kurios įvyko šią vasarą, norėjau išreikšti solidarumą su aukų šeimomis ir nusiaubtų regionų gyventojais. Taip pat tai padėka visiems profesionalams, savanoriams ir vietinėms valdžios institucijoms, kurie padėjo kovoti su miškų gaisrais ir gelbėti potvynio aukas.
Manau, kad šiuo metu iškilo neatidėliotinas poreikis imtis Bendrijos kritiniams atvejams skirtų priemonių, ypač finansinių, siekiant padėti atsikurti regionams, kuriems padaryta didžiulžala. Taip pat reikia atkurti nukentėjusių regionų produktyvųjį potencialą, mėginti skatinti sukurti daugiau darbo vietų ir imtis reikiamų veiksmų, kad būtų subalansuotos socialinės sąnaudos, atsiradusios dėl darbo vietų praradimo ir kitų pajamų šaltinių.
Man vis dar kelia susirūpinimą augantis ekstremalių oro sąlygų sukeltų nelaimių skaičius, kurios specialistų nuomone vyksta daugiausiai dėl pasaulinį atšilimą sukeliančios klimato kaitos. Todėl raginu Komisiją imtis veiksmų, kuriais būtų užtikrintas Kioto įsipareigojimų laikymasis su visomis iš to išplaukiančiomis pasekmėmis.
Den Dover  
raštu. - Nors Britanijos konservatoriai remia pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl gaivalinių nelaimių ir balsuoja už jį, jie nuogąstauja dėl "Europos pajėgų" sukūrimo (9 dalis), nes manome, kad ir prevenciją, ir gebėjimą greitai reaguoti reikia sutelkti į valstybių narių išteklius.
Ilda Figueiredo  
raštu. - (PT) Manome, jog ši rezoliucija gera ir siūlome balsuoti už ją, tačiau privalome atkreipti dėmesį, kad joje nepateikiami jokie svarbūs pasiūlymai (nepaisant kelių nuorodų į ankstesnes EP rezoliucijas) ir primygtinai brukami kiti, dėl kurių mums kyla daugiausia abejonių.
Taigi privalome atkakliai reikalauti, kad reikia peržiūrėti Solidarumo fondo reglamentą, kad jis apimtų ir regionines nelaimes, sukurti nukentėjusių žmonių paramos mechanizmai ir remiamas miškų atsodinimas, tinkamą dėmesį skiriant didelių klimato kaitos sukeliamų nelaimių prevencijai. Turi būti sukurta viešojo žemės ūkio draudimo schema, kurią finansuotų Europos Sąjunga ir kuri ūkininkams garantuotų minimalias pajamas, jei kiltų nepaprastoji padėtis tokia, kaip sausros, gaisrai ir potvyniai.
Be galo svarbu pasirinkti tokią prevencijos politiką, kuria būtų sprendžiama stichinių nelaimių problema, ypač, Viduržemio jūros regione, ir atliekamos radikalios BŽŪP pataisos, siekiant kovoti su smulkių ir vidutinių ūkių ir šeimos ūkių skaičiaus mažėjimu, skatinant žemės ūkio produkcijos gamybą, bioįvairovę ir žemės sklypų naudojimą.
Mums nekyla abejonių dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo, nes jis gali tapti dar vienu būdu panaikinti nacionalinį suverenitetą dėl svarbių aspektų tokių, kaip gamtinių išteklių, ypač miškų ir miškingų vietovių, valdymas.
Genowefa Grabowska  
raštu. - (PL) Jau kelerius metus pradedame rudens Parlamento sesiją aptardami tragiškas stichinių nelaimių, vasarą paliečiančių Europą, pasekmes. Europą niokoja sausros, karščio bangos, potvyniai ir gaisrai. Jei šį sąrašą papildytume į jį įtraukdami gamtinių jėgų sukeltas pramonines katastrofas, nupieštume Europos, kurios piliečiai bejėgiškai stovi akis į akį su viską griaunančia gamta, paveikslą.
Daugiau kaip 60 žmonių žuvo šiais metais Graikijoje siautėjusiuose gaisruose, daug šeimų prarado viską, ką turėjo, o tūkstančiai miškų ir alyvmedžių giraičių hektarų virto pelenais. Vaizdas, tikrai, tragiškas. Žinau, ką reiškia tokia tragedija. Mano šalis nukentėjo nuo potvynių, taip pat daug žmonių žuvo per tragiškus atsitikimus kasyklose. Dėl šios priežasties norėčiau išreikšti užuojautą ir Europos solidarumą su Graikijoje įvykusios nelaimės aukų šeimomis ir jų artimaisiais, taip pat nuo gaisrų nukentėjusių regionų gyventojais.
Tuo pat metu, nemanau, kad Europa tokių įvykių akivaizdoje gali išlikti abejinga. Turiu omenyje ne tik ES finansinę paramą, kuri padėtų atkurti nuo nelaimių nukentėjusius regionus. Pirmiausia ES turime parengti veiksmingesnį prevencijos ir išankstinio perspėjimo mechanizmą, kuris net jei ir nepadėtų išvengti nelaimių, tikrai, padėtų sumažinti jų padarinius. Nors gyventojų apsauga nuo nelaimių yra kiekvienos valstybės narės pareiga, reikėtų pagalvoti apie efektyvesnę nacionalinių krizių valdymo politikų priežiūrą ir galbūt net apie jungtines greitojo reagavimo pajėgas tokių nelaimių atvejams.
Pedro Guerreiro  
raštu. - (PT) Norėčiau pareikšti gilią užuojautą baisių pavasarį siautėjusių miško gaisrų aukoms, ypač, Graikijoje, ir mūsų solidarumą su jų šeimomis ir visais nukentėjusiais.
Dabar reikia darbų, o ne žodžių. ES privalo imtis būtinų finansinių įrankių ir priemonių, kad būtų patenkinti nukentėjusių žmonių materialiniai poreikiai ir skatinamas susijusių regionų socialinis, ekonominis ir aplinkos atkūrimas.
Atsižvelgiant į tai, kas šiandien buvo išsakyta, prisimenu kai kuriuos mūsų 2003 ir 2005 m. pateiktus siūlymus, kurie lieka aktualūs ir šiandien:
toliau teikti paramą iš Solidarumo fondo nukentėjusiems nuo regioninių nelaimių;
pripažinti, kad stichinės nelaimės paliečia konkrečiai Viduržemio jūros regioną, kur įvyksta 90 % užregistruotų miškų gaisrų ir sausrų;
sudaryti Bendrijos programą dėl miškų ir miškingų vietovių apsaugos nuo gaisro;
ištirti galimybę sukurti žemės ūkio nelaimių fondą;
atkreipti ypatingą dėmesį į nepalankiausias sąlygas stichinių nelaimių požiūriu turinčius regionus.
Galiausiai, norėčiau pabrėžti, kad jei užuot nuolat skyrę vis daugiau lėšų kariniams asignavimams, jas skirtume stichinių nelaimių prevencijai ir kovai su jomis bei nukentėjusių regionų atkūrimui, tokių nelaimių dažnumas ir jų pasekmės labai sumažėtų.
Carl Lang  
raštu. - (FR) Rugpjūčio pabaigoje Graikija nusiaubdidžiausia jos istorijoje stichinnelaimė. Pirminiais skaičiavimais didžiuliuose gaisruose, nusiaubusiuose milžiniškus Peloponeso plotus, 63 žmonės žuvo, mirtinai sudegdaugiau kaip 40 000 galvijų, sudeg250 000 alyvmedžių ir tūkstančiai miško hektarų virto pelenais.
Ministro pirmininko Kosto Karamanlio paskelbtos trys gedulo dienos negali atpirkti visiško valstybės negebėjimo apsaugoti savo piliečių ir padėti liepsnų apsuptiems kaimo gyventojams šalyje, kur kepinančios vasaros ir gaisro pavojus - įprastas dalykas.
Iš visko matyti, kad trūko ne tik žmogiškųjų išteklių ir įrangos, bet ir gebėjimo iš anksto planuoti ir koordinuoti operacijas. Kaip ir ankstesnės PASOK vyriausybės, taip ir Naujosios demokratijos vyriausybnepadarnieko, kad užkirstų kelią tokiam gaisrų mastui ir jų sukeltam siaubui. Net tuomet, kai gaisrai siautėjo visoje Graikijoje, Ministras Pirmininkas be jokios sąžinės graužaties ir grynai politiniais sumetimais paskelbė, kad visuotiniai rinkimai vyks kaip suplanuota. Palaikydami nuo politikų nukentėjusius graikus, tikėkimės, kad ateityje neatsakingą vyriausybę pakeis atsakinga.
David Martin  
raštu. - Balsavau už rezoliuciją dėl vasarą nutikusių gaivalinių nelaimių ir ypač džiaugiuosi, kad egzistuoja ES solidarumo fondas, iš kurio valstybės narės gali gauti pagalbos, kad įveiktų tokių nelaimių pasekmes. Tokia naudinga solidarumo išraiška iš tiesų padedama ES šalims ir piliečiams tuomet, kai jiems to labiausiai reikia.
Sebastiano 
raštu. - (IT) Siaubingi, šią vasarą, ypač, Graikiją ir pietų Italiją nuniokoję gaisrai, atnešę daugybę aukų ir sunaikinę tūkstančius miškingų vietovių ir žemės ūkio žemės hektarų dar kartą iškėlneatidėliotiną poreikį geriau koordinuoti valstybių narių civilinės saugos pajėgų greitosios reakcijos priemones.
Dabar aišku, kad tuo tikslu reikia įkurti Europos civilinės saugos agentūrą, koordinuosiančią ir valdysiančią nelaimių priežasčių naikinimui arba jų prevencijai skirtas priemones.
Agentūra, kurią autorius siūlKomisijai įsteigti jau daugybę kartų, remiantis teigiama JAV Federalinės kritinių situacijų valdymo agentūros patirtimi, ne tik būtų atsakinga už kovą su niokojančiais gaisrais, kurie kasmet padaro milžinišką žalą Viduržemio jūros regiono valstybėms, taip pat imtųsi skubių veiksmų, sprendžiant po įvairių stichinių įvykių sukeltų nelaimių susidariusias kritines situacijas tokias, kaip potvyniai, nuo kurių nesenai nukentėjo Bulgarija, ar žmogaus sukeltas nelaimes.
Būtina pabrėžti, jog nelaimės gali apimti ir keletą valstybių, todėl Europa neturėtų pasikliauti tik savanorių kilnumu ar konkrečios nukentėjusios valstybės narės gebėjimais ir ištekliais, o privalo turėti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių bei reikiamą įrangą, kad galėtų skubiai imtis veiksmų.
Luís Queiró  
raštu. - (PT) Nuoseklumo labui, atsižvelgdamas į tai, apie ką kalbėjome praeityje, ir į su Europos solidarumo fondu susijusius lūkesčius, žinoma, balsuosiu už šią rezoliuciją. Tačiau taip balsuosiu ne tik dėl nuoseklumo.
Tarp nesuskaičiuojamos daugybės Europos integracijos pranašumų yra masto pranašumas ir masto ekonomika, kurie neatsiejami nuo solidarumo. Jokiais būdais nesumenkinant valstybių narių ir jų vyriausybių atsakomybės, įmanoma ir pageidautina per europinio lygmens solidarumą stoti į kovą su nelaimėmis, kurias sukelia gamta ir didėjantis jos nenuspėjamumas, o ne žemės valdymo klaidos.
Vis dėlto atkakliai laikydamiesi šio teiginio, negalime neatsižvelgti į žmogiškuosius veiksnius: kai nusikaltėlis sukelia gaisrą, kai žemės sklypo naudojimo planas sudaro sąlygas tokioms nelaimėms kilti arba apsunkina jų pasekmes. Todėl manau, kad atėjo laikas peržiūrėti daugelį mūsų politikų, ypač, susijusių su miškų ir miškingų vietovių valdymu ir kaimo plėtra, bet net vien jas: taip pat reikia apžvelgti mūsų aplinkos apsaugos priemones, kad Žmogus netaptų pavojingesnis už Gamtos naikinamą jėgą.
Frédérique Ries  
raštu. - (FR) Daugiau kaip 60 žuvusiųjų ir pelenais virtę 184 000 hektarų žemės: štai tokie rugpjūčio pabaigoje Graikiją nusiaubusių gaisrų skaičiai.
Europa buvo pasyvus stebėtojas. Solidarumas pradėjo pilnai veikti per "Europos greitojo reagavimo priemonę", už kurią balsavome praėjusį kovą, ir jungtinę civilinės saugos sistemą, pagal kurią 30 valstybių narių skiria tokius išteklius, kaip orlaivius, tanklaivius ir kvalifikuotą personalą ("žaliąsias beretes"), valstybėms nukentėjusių nuo žmogaus sukeltų arba stichinių nelaimių.
Nesu fanatiškas sistemingo kompetencijos perdavimo Europai rėmėjas, tačiau manau, jog verta sukurti Bendrijos civilinės saugos sistemą, nes stichinės nelaimės nepaiso sienų. Apie tai šiuose rūmuose esu kalbėjęs ne kartą, ypač, tuomet, kai 2003 m. gaisrai siaubPortugaliją.
Europos Sąjungai reikia skubiai parodyti savo pranašumus. Ji turėtų tapti pavyzdžiu, kad Europos piliečiai būtų solidarūs, ir net tik šios konkrečios nelaimės atveju.
Gilles Savary  
raštu. - (FR) 1999 m. gruodį kilusi pražūtinga audra, 2002 m. Centrinę Europą užlieję potvyniai, 2004 m. Portugalijoje ir Ispanijoje siautę gaisrai ir Graikiją, taip pat Rumuniją ir Bulgariją, nuniokoję gaisrai, kuriuose žuvo žmonės: kaskart susilaukiama stipraus emocinio atsako, kaskart Europą pareiškia užuojautą, kaskart Komisija žada stiprinti solidarumą ir savo pagalbos mechanizmus.
Būtent čia 2000 m. sausio 18 d. raginau sukurti viešosios saugos Eurokorpusą, į šią mintį 2006 m. kovo mėn. pranešime atsižvelgKomisijos narys M. Barnier.
Būtent šiame Parlamente, veltui raginome atnaujinti 1992 m. reglamentą, kuriuo remiantis būtų skiriamos lėšos priešgaisrinėms priemonėms tokioms, kaip priešgaisrinės juostos, privažiavimo keliai ir stebėjimo sistemos.
Dabar nebegalime laukti kitos nelaimės, daugiau aukų. Taikykime M. Barnier siūlymą praktiškai. Turime karinį Eurokorpusą. Be abejo, Europa gali pati įsteigti viešosios saugos Eurokorpusą, kuris saugotų jos piliečius nuo stichinių nelaimių ir nelaimingų atsitikimų pavojaus?
Taigi turėtume prašyti valstybių narių sudaryti miško gaisrų prevencijos planus ir padėti joms, skatinti jas, finansuoti šiuos planus, panaudojant konkrečias finansavimo priemones, kurios panašios į numatytas senajame 1992 m. reglamente.
Susiduriant su klimato kaita, ambicingų prevencijos politikų įvedimu yra suinteresuota visa Europa!
Miroslav Mikolášik
(SK) Kalbant apie regionus, jei jų vaidmuo teisės aktų leidybos procese reiškia, kad jie dažnai tiesiogiai atsako už ES teisės aktų įgyvendinimą ir vykdymą, pastangos geresniam reglamentavimui pasiekti - nepaprastai svarbios. Įvairaus lygmens nacionalinės ir vietinės valdžios institucijos, ekonominiai ir socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės atstovai ir nevyriausybinės organizacijos privalo, kaip galima, aktyviau dalyvauti Europos teisės aktų leidybos konsultavimosi procese.
Lygiai toks pat svarbus jų vaidmuo, vertinant šių teisės aktų valstybėms narėms daromą įtaką ir poveikį. Tai pagerins rengiamų reglamentų kokybę, aiškumą ir skaidrumą, atsižvelgiant į vietines ir regionines sąlygas ir skirtumus. Tokiu būdu taip pat užkirsime kelią neteisingam teisės aktų aiškinimui ir jų perkėlimo bei įgyvendinimo vilkinimui.
Zita Pleštinská
(SK) Savo parlamentinių įgaliojimų ribose susiduriu su piliečių skundais, kad perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę kai kurios valstybės narės įveda jiems įsipareigojimus, kurių nėra perkeliamuose teisės aktuose. Piliečiams užkraunama bereikalinga administracinnašta, dėl kurios jie priešinasi tvirtinamiems ES teisės aktams.
Balsavau už šį pranešimas dėl geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje, į kurią įtraukti mano pakeitimai, kadangi ja suteikiama puiki proga į Europos teisės aktus pažvelgti kitu kampu. Europos teisės aktų projektai rengiami, siekiant supaprastinti ES piliečių gyvenimą, o ne užkrauti jiems papildomą naštą; štai kodėl jų projektų rengimas turi būti paprastas ir suprantamas, svarbi turi būti kokybė, o ne kiekybė. Taip pat veiksmingai ir laiku informavus susijusias šalis visuose lygmenyse apie ES teisės aktų perkėlimą, užtikrinamas didesnis piliečių pasitikėjimas Europos projektu.
David Martin  
raštu. - Balsavau už pranešimą dėl geresnio ES reglamentavimo. Reiškiu stiprią paramą pigiausiam ir veiksmingiausiam šio teisės akto parengimui; jis padės vystytis konkurencingesnei ES ekonomikai ir kartu leis pasiekti geresnių socialinių, aplinkos ir ekonominių rezultatų.
Jonathan Evans  
raštu. - Britanijos konservatoriai apgailestauja, kad trečia dalis atrodo labai neaiški ir, regis, remia "bet kokią" iniciatyvą įgyvendinančią Bendrijos teisę.
Britanijos konservatoriai remia Bendrijos teisės įgyvendinimą, bet norėtų analizuoti ir aptarti bet kokią Komisijos pasiūlytą iniciatyvą. Kitais atžvilgiais manome, kad šis pranešimas yra puikus išaiškinimas.
David Martin  
raštu. - Balsavau už šį pranešimą dėl to, kaip geriausiai atlikti ES teisės ir reglamentavimo darbą. Veiksmingesnės ir kryptingesnės reglamentavimo ir teisės sistemos leistų pagerinti padėtį visoje ES, o dėl socialinių ir ekonominių rezultatų, leistų sukurti daugiau darbo vietų ir pagerinti mūsų gyvenimo kokybę.
Ilda Figueiredo  
raštu. - (PT) Pranešime nurodoma, kad teisinės aplinkos supaprastinimas, siekiant, kad teisės aktai būtų aiškūs, veiksmingi ir aukštos kokybės, - būtina sąlyga geresnės teisės aktų leidybos tikslui pasiekti, kuris savo ruožtu, yra Europos Sąjungos prioritetas. Taip pat joje teigiama, kad apie 500 naujųjų teisės aktų siūlymų (200 jų pasiūlyti vien per 2007 m.) buvo įtraukti į atskirą tęstinę programą, specialiai skirtą kodifikavimui, patvirtinančiam Europos Sąjungos biurokratinio aparato sudėtingumą.
Joje taip pat nurodoma, kad Europos lygmeniu skatinamas supaprastinimas turi vykti kartu su reikiamu supaprastinimu nacionaliniame lygmenyje, siekiant užtikrinti, kad nacionalinės taisyklės ar techninės kliūtys nepakenktų Bendrijos pranašumams.
Vis dėlto reikėtų jausti skirtumą tarp grynai biurokratinių dalykų ir atvejų, kai abejojama dėl teisių.
Sutinkame su pasiūlymu, kad Komisija visiems laikams patvirtintų teisės aktų išdėstymą nauja redakcija standartine teisės aktų leidybos priemone, kad kiekvienas pasiūlymas būtų išdėstytas pilnu tekstu, o atliekant konkrečius jo pakeitimus, būtų pateikiamos aiškios nuorodos į naujas ir nepakeistas dalis, tokiu būdu Bendrijos teisės aktai taptų aiškesni ir skaidresni.
Glyn Ford  
raštu. - Balsavau už šią rezoliuciją dėl geresnio reglamentavimo. Būdamas socialistas lengvai galiu apsunkinti pramonę, kad apginčiau sveikatą ir saugumą, aplinką arba pakelčiau minimalų darbo užmokestį. Tačiau noriu, kad tai apsimokėtų. Britanijos ministrų kabinetas apskaičiavo, kad prieš keletą metų įsigaliojusi transporto priemonių gyvavimo ciklo pabaigos direktyva ūkiui kainavo 400 mln. Didžiosios Britanijos svarų sterlingų (EUR 590 mln.), o nauda aplinkai ir socialinnauda siek100 mln. Didžiosios Britanijos svarų sterlingų (EUR 150 mln.) per metus. Jei pateikti skaičiai nors kiek tikslūs, ši direktyva buvo didelnesėkmir politine ir aplinkos prasme. Reikėtų, kad kaina pramonei (ir visuomenei) teiktų didesnį naudos ir kainos santykį: 100 mln. Didžiosios Britanijos svarų sterlingų teikia naudos už 500 mln. EUR. Įgyvendinant rekomendacijas ateityje tinkamai reikia atlikti pasiūlyto teisės akto sąnaudų ir naudos analizę, kad būtent tai ir būtų pasiekta.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh ir Inger Segelström  
raštu. - (SV) Manome, jog tradiciniai teisės aktai ir atviro koordinavimo metodas gali žengti koja kojon, ir jie abu reikalingi. Todėl nepalaikome nuomonės, kad atvirą koordinavimo metodą reikia taikyti tik išskirtinais atvejais. Jį reikėtų toliau naudoti, kai derinti nepageidaujama arba nepraktiška.
Vis dėlto palaikome nuomonę, kad Europos Parlamentas turėtų aktyviau dalyvauti, kai atviro koordinavimo metodas naudojamas.
Jonathan Evans  
raštu. - Britanijos konservatoriai remia plačią Medinos Ortegos pranešimo, kuriame nustatomos aiškios ribos dėl Bendrijos teisės rėmimo ir naudojimo, esmę.
Kai dėl 18 straipsnio dalies, norime aiškiai pasakyti, kad konservatoriai neremia didesnės Europos integracijos, bet laikosi tos pačios nuomonės, kad dabar yra su ES institucijomis susijusio nepasitikėjimo, kurį šie pasiūlymai gali padėti sumažinti.
Ilda Figueiredo  
raštu. - (PT) Sutinkame su pranešėju, kad bendra patirtimi grindžiama neprivalomų teisinių priemonių (rekomendacinio pobūdžio teisinių priemonių) sąvoka yra dviprasmiška ir pražūtinga, todėl neturėtų būti naudojama jokiuose Bendrijos institucijų dokumentuose, nors nesutinkame su kitais pranešime išdėstytais klausimais.
Tokios rekomendacinio pobūdžio teisinės priemonės, kurios gali būti teisėtai naudojamos kaip privalomųjų teisės aktų aiškinimo ar rengimo instrumentai, neturėtų būti laikomos teisės aktais ir joms neturėtų būti suteikiamas normų nustatymo veiksmingumas, ir kiekviena valstybturėtų nuspręsti, ar jas naudoti, ypač, tuomet, kai jos susijusios su joms vykdyti patvirtintų nacionalinių priemonių aiškinimu arba kai jos kuriamos privalomoms Bendrijos nuostatoms papildyti.
Aišku, kad vadinamos rekomendacinio pobūdžio teisinės priemonės negali pakeisti teisės aktų ir priemonių, užtikrinančių teisės aktų leidybos proceso tęstinumą. Todėl prieš siūlydama bet kokią priemonę, į kurią įeina rekomendacinio pobūdžio instrumentai, Komisija privalo atskirai apsvarstyti rekomendacinio pobūdžio teisės įtaką vartotojams ir galimas jų žalos atlyginimo priemones.
Daniel Strož  
raštu. - (CS) Šis pranešimas labai svarbus, siekiant patobulinti ir supaprastinti Bendrijos teisinę aplinką. Norėčiau atskirai pabrėžti jos svarbą poreikio stiprinti Europos Parlamento vaidmenį teisės aktų leidybos procese atžvilgiu ir jos reikšmę, siekiant pašalinti demokratijos trūkumą. Taip pat visapusiškai palaikau siekį tvirtinant vadinamuosius neprivalomus teisės aktus Europos Parlamente taikyti konsultacinius metodus, ypač, dėl to, kad tokie aktai priimami gana dažnai: jie dažnai įvardijami kaip "neaiškūs" ir "neveiksmingi", o pernelyg didelis jų taikymas gali pasireikšti Komisijos kompetencijos viršijimu. Be to, dėl šių aktų visuomenei gali atrodyti, kad egzistuoja Europos "superbiurokratija".
Nors pranešime rekomenduojama netaikyti rekomendacinio pobūdžio teisės oficialiuosiuose Bendrijos dokumentuose ir neskirti dura lex nuo mollis lex, nemanau, kad tai galima laikyti susijusiu klausimu. Skirtumas tarp privalomų ir neprivalomų Bendrijos teisės aktų egzistuoja, o ši rekomendacija nepanaikina nei jų egzistavimo, nei esmės. Be to, tai, jog antrinių Bendrijos teisės aktų rekomendacinio pobūdžio taisyklės nėra teisiškai privalomos dar nereiškia, kad jos neturi teisinės vertės. Pagalvokite, pavyzdžiui, apie jų svarbą aiškinant teisės aktus. Be to, jei Bendrijos institucija nepaskelbia rekomendacijos ar neišreiškia nuomonės tais atvejais, kai ji privalo tai padaryti, ją galima apkaltinti neveikimu. Tačiau paskutinis mano komentaras techninio pobūdžio ir nemenkina viso pranešimo svarbos.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pone pirmininke, šiandien patvirtinome pranešimą, kuriame apžvelgėme bendros Europos Sąjungos rinkos veikimą. Bendra rinka, kurią sudaro laisvas asmenų, paslaugų, kapitalo ir prekių judėjimas, smarkiai paskatino ekonominį augimą, padidino užimtumą ir sustiprino konkurencingumą Europos ekonomikoje.
Tačiau, siekiant pagerinti jos veikimą, reikėtų panaikinti egzistuojančias kliūtis ir nereikalingą reglamentavimą. Deja, kai kuriose valstybėse teberibojamas darbuotojų iš naujųjų valstybių narių judėjimas. Taip pat svarbu informuoti mūsų piliečius, investuotojus ir verslininkus apie bendros vidaus rinkos teikiamą naudą ir galimybes.
Vieninga rinka be sienų ar suvaržymų - pagrindinis Europos Sąjungos ramstis. Bendra rinka sutelkia visą bendruomenę ir mus susieja, įvesdama skaidrius konkurencijos principus ir skatindama verslumo augimą. Tačiau bendroje rinkoje būtina atsižvelgti į socialinę sanglaudą, užimtumo problemas, aplinkos ir vartotojų apsaugą. Europos Sąjungos administracinės naštos sumažinimo priemonės - be galo svarbus klausimas.
Avril Doyle
Pone pirmininke, J. Toubono pranešimo 16 dalyje apgailestaujama, kad nepakankamai pabrėžtas potencialus branduolinės energetikos indėlis. Mano balsavimas prieš šią frazę pagrįstas prielaida dėl branduolio dalijimosi; ir aš, ir daugelis kitų manome, kad radioaktyvių atliekų šalinimas ir atominių jėgainių uždarymo palikimas kelia sunkumų. Tačiau bet kokia galima branduolio dalijimosi nauda, nors tai būtų ir ateities klausimas, nusipelnytų paramos.
32 dalis susijusi su harmonizavimu mokesčių srityje, be kita ko, ragina Komisiją greičiau tvirtinti savo pasiūlymus dėl Bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės. PPE-DE frakcijos Airijos delegacija griežtai prieštarauja bet kokiam tiesioginio apmokestinimo, įskaitant įmonių pelno mokestį, harmonizavimui ir toliau atmes bet kokius, šią poziciją silpninančius, pasiūlymus. Taigi, nepaisant daugelio puikių J. Toubono pranešimo dalykų, mano kolegos ir aš turime susilaikyti.
Jan Andersson, Göran Färm ir Inger Segelström  
raštu. - (SV) Manome, kad pranešime pateikiama puikiai subalansuota vidaus rinkos apžvalga, o ypač palaikome nuostatas dėl socialinio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimo, kuris turėtų tapti naujų politikų iniciatyvų pagrindu. Vis dėlto nepritariame nuomonei dėl branduolinės energijos ir manome, kad pranešime neaiškiai išdėstyti apmokestinimo klausimai. Pavyzdžiui, abejojame dėl Komisijai siūlomų iniciatyvų, susijusių su akcizo mokesčiu ir PVM, ir atkreipiame dėmesį, kad apmokestinimo lygiai - valstybių narių kompetencija. Taip pat nelabai aišku, apie kokias prekybos apsaugos priemones kalbama šiame pranešime. Nors norėjome, kad į socialinius straipsnius būtų įtrauktos griežtesnės nuostatos, balsavome už visą pranešimą, nes džiaugiamės atlikta peržiūra ir plačiais pranešimo užmojais.
Liam Aylward, Brian Crowley, Seán Ó Neachtain ir Eoin Ryan  
raštu. - Pirmieji 10 vidaus rinkos metų ES ekonomikai pridėjo 877 mlrd. EUR. Tai padėjo sukurti 2,5 mln. darbo vietų. Šie faktai įrodo, kad vieninga rinka veikia.
Kaip prekiaujanti valstybAirija gali tik gauti naudos iš visiškai veikiančios vieningos rinkos. Konkurencingumo užtikrinimas yra gyvybiškai svarbi visos visiškai veikiančios vieningos rinkos politikos derinio sudedamoji dalis. Aš nesutinku, kad Bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio baz(angl. CCCTB) netrukdys ES konkurencingumui, kaip teigiama J. Toubono pranešime. CCCTB - tai tik paslėptas mokesčių harmonizavimo būdas. Gyvybiškai svarbu, kad valstybės narės galėtų lanksčiai: įvairias būdais ir įvairiais tarifais apmokestinti, kad pasiektų socialinius ir ekonominius tikslus - o mokesčių harmonizavimas trukdys siekti šio tikslo.
J. Toubono pranešime yra daug palankių punktų dėl žinių visuomenės tvariai ES, dėl pasauliui atviros ES ir dėl gerai reglamentuotos ES. Tačiau paskutiniame balsavime susilaikiau, nes tvirtai tikiu, kad ES geriausiai pasitarnautų mokesčių konkurencijos skatinimas, o ne mokesčių harmonizavimas.
Françoise Castex  
raštu. - (FR) Balsavau prieš šį pranešimą dėl bendrosios rinkos peržiūros: kliūčių ir neveiksmingumo šalinimas per geresnį įgyvendinimą ir vykdymą.
Nesutinku su pranešėju, J. Toubon, požiūriu, anot kurio bendrosios rinkos atvėrimui nebūtų taikomi jokie apribojimai ar socialinis reglamentavimas. Taip pat balsavau prieš tolesnį pašto paslaugų liberalizavimą, kuris palaikomas šiame pranešime, ir man gaila, kad pakeitimai dėl socialinio ir mokesčių sistemos suderinimo buvo atmesti.
Be to, smerkiu naująją užuominą apie nevaržomos transatlantinės bendrosios rinkos įvedimą ir pabrėžiu, kad prioritetą reikėtų teikti Europos socialinio modelio apsaugai ir skatinimui.
Mano manymu, bendrosios rinkos sukūrimą turėtų reguliuoti Europos piliečių socialinės apsaugos garantijos, o to J. Toubono pranešime nesiūloma, tai vienintelis Europos Parlamento indėlis į bendrosios rinkos peržiūrą.
Brigitte Douay  
raštu. - (FR) Prancūzijos socialistai balsavo už Toubono pranešimą dėl bendrosios rinkos peržiūros ir jos patvirtinimo dvidešimt pirmajame amžiuje, nes joje nagrinėjami svarbūs aspektai, kurie diskusijose apie bendrosios rinkos sukūrimą kartais ignoruojami. Taigi socialinir teritorinsanglauda bei šiuolaikiškos visuotinės svarbos paslaugos žengia koja kojon su bendrosios rinkos kūrimu. Vis dėlto balsavome prieš 24 punktą dėl pašto paslaugų liberalizavimo. Pranešime taip pat pabrėžiama vartotojų apsauga, kuri glaudžiai susijusi su Europos bendrosios rinkos sukūrimu ir kuri turi būti užtikrinta. Galiausiai, būtina į reikalavimus vidaus rinkai įtraukti aplinkos apsaugos aspektą, kuris yra Europos Sąjungos vertybė, jei laikomasi šių bendrų principų.
Kitas svarbus pranešimo punktas - MVĮ ir jų patekimo į bendrą Europos vidaus rinką palengvinimas, atsižvelgiant į be galo svarbų jų ir amatų pramonės vaidmenį Europos užimtumo ir inovacijų srityje.
Ypač remiu pranešėjo ryžtą kovoje su klastojimu, nuodijančiu Europos ekonomiką, imtis aktyvių ir veiksmingų priemonių.
Ilda Figueiredo  
raštu. - (PT) Ši dideliu neoliberaliu tendencingumu išsiskirianti atskaita dar kartą įrodo, kad Europos Parlamentas linksta į dar didesnį liberalizavimą, didesnę kapitalo grąžą verslo ir finansinėms grupėms, kurios jau pasiek35 % ar net didesnį pelną.
Taigi po panegirikos apie didžius bendrosios rinkos (didelėms verslo ir finansinėms grupėms) teikiamus pranašumus mums pasakoma, kad protekcionistinis požiūris tebeegzistuoja ir kad labai svarbu su juo kovoti ir žengti pirmyn kitose srityse tokiose, kaip finansinės paslaugos, mokesčių politika, transporto, pašto paslaugos ir energetika, kurios dar nėra visiškai liberalizuotos ir integruotos.
Iškraipydami realybę, jie siekia užmaskuoti tikruosius bendrosios rinkos padarinius tokius, kaip sąnaudų padidėjimas, paslaugų ir paslaugų kokybės sumažėjimas, darbo vietų praradimas ir dar daug kitų.
Šis pranešimas - tai mėginimas paskatinti tolesnį viešųjų paslaugų liberalizavimą, tolesnį politinės galios perdavimą iš nacionalinio į transnacionalinį lygmenį ir tolesnius išpuolius prieš vartotojų ir darbuotojų teises, todėl privalome balsuoti prieš jį.
Hélène Goudin ir Nils Lundgren  
raštu. - (SV) "June List" palaiko bendrąją pranešėjo poziciją, kad vidaus rinka yra vienas didžiausių sėkmės pavyzdžių ir kad reikia ją toliau plėtoti ir tobulinti.
Tačiau prieštaraujame daugeliui konkrečių pranešime teikiamų siūlymų. Griežtai nepritariame mokesčių derinimo nuostatoms, euro palaikymui ir poreikiui liberalizuoti valstybių narių pašto paslaugas, kurios yra viešosios paslaugos ir jų veikimą pirmiausia turi reglamentuoti kiekviena valstybnarė.
Galiausiai pritariame, kad visuotinės svarbos paslaugų teisinsituacija neaiški. Vis dėlto nusprendėme balsuoti prieš pakeitimą 12, kurį pateikPPE-DE, ir prieš pakeitimą 4, kurį pateikPSE, tačiau, kadangi ilgalaikis šiais pakeitimais numatytos nuostatos rezultatas bus tolesnis galios perdavimas Europos Teisingumo Teismui.
Remdamiesi išdėstytais argumentais, nusprendėme galutiniame balsavime balsuoti prieš šį pranešimą.
Malcolm Harbour  
raštu. - Britanijos konservatoriai buvo kampanijos priešakyje kuriant visiškai veikiančią ir veiksmingą vieningą rinką. Palaikome J. Toubono pranešimą ir jame išreikštą tvirtą paramą dėl tęstinių veiksmų siekiant vieningą rinką padaryti dinamišką, nukreiptą į išorę ir lanksčią, kartu užtikrinant, kad jis piliečiams teiktų tikrą naudą.
Šiuo klausimu Britanijos konservatoriai ginčijosi, kad mokesčių politika turi ir toliau būti visiškai kontroliuojama valstybių narių ir kad vieno kurpalio politika ES lygiu kelia grėsmę ekonominiam dinamiškumui ir pasauliniam konkurencingumui, kurie tokie svarbūs Europos ateičiai. Todėl balsavome prieš bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės pasiūlymą.
Anna Hedh  
raštu. - (SV) Nors į pranešimą įtrauktos kelios teigiamos nuostatos, nusprendžiau balsuoti prieš jį. Be nuostatų dėl branduolinės energijos, kurių negaliu palaikyti, pranešime kritikuojami akcizo mokesčiai ir minimalus suderinimas vartotojų reikalų srityje, o tai ateityje gali turėti neigiamas pasekmes tiek Švedijos alkoholio politikai, tiek vartotojų apsaugai. Šis persvarstymas sveikintinas, tačiau norėjau jo socialiniuose straipsniuose rasti griežtesnių nuostatų ir, mano manymu, pranešimas nėra subalansuotas taip, kaip turėtų būti.
Astrid Lulling  
raštu. - (FR) Balsavau už J. Toubono parengtą pranešimą dėl bendrosios rinkos peržiūros ir remiu teigiamą pranešėjo požiūrį į vieną svarbiausių Europos Sąjungos ramsčių. Bendrąją rinką sudarančios keturios laisvės: laisvas prekių, paslaugų, kapitalo ir asmenų judėjimas, turi būti toliau skatinamos ir plėtojamos, siekiant užtikrinti, kad visi galėtų naudotis visapusiškais bendrosios rinkos teikiamais pranašumais.
O dėl laisvo paslaugų judėjimo, manau, labai gaila, kad daugiausia dėmesio nebuvo skirta kilmės šalies principo svarbai, kuriam gerokai pakenkdirektyva dėl paslaugų, siekiant tikros bendrosios rinkos ir kuriant darbo vietas.
Taip pat manau, kad kilmės šalies principo taikymas PVM nuotolinio pardavimo ir elektroninės prekybos srityse tėra perspektyvus nuoseklios ir skaidrios mokesčių sistemos, leidžiančios laisvai judėti prekėms, pagrindas.
Mano manymu, mokesčių konkurencija, jokiu būdu, nėra kliūtis bendrosios rinkos sukūrimui; priešingai, ji skatina ūkio subjektus ginti savo laisves laisvo judėjimo bendrojoje rinkoje atžvilgiu.
David Martin  
raštu. - Balsavau už šį pranešimą dėl vieningos rinkos peržiūros, prie kurios Komisija dirba. Ypač sveikinu tikslą pagerinti reglamentavimą visoje Europos Sąjungoje ir tikslą suteikti teisinį užtikrintumą teikiant bendrąsias paslaugas.
Christel Schaldemose  
raštu. - (DA) Danijos socialistų frakcijos nariai Europos Parlamente, P. N. Rasmussen, B. Thomsen, P. Schaldemose, D. Jørgensen ir O. Christensen, balsavo prieš 18 punktą, susijusį su Komisijos vartotojų teisyno peržiūra. Delegacija mano, kad minimalus suderinimas būtinas, kol vartotojų apsaugos lygmenyje valstybėse narėse tebėra tokie dideli skirtumai.
Delegacija taip pat nepritaria 26 punktui, kuriame teigiama, kad dabartinPVM ir akcizų sistema yra kliūtys bendrosios rinkos sukūrimui. Delegacija mano, kad formuluotė, tarp kitko, prieštarauja Danijos akcizų sistemai.
Vis dėlto delegacija nori pabrėžti, kad palaiko geresnį bendrosios rinkos įgyvendinimą.
Brian Simpson  
raštu. - Norėčiau paaiškinti, kad negaliu pritarti 32 šio pranešimo daliai, kurioje raginama plačiai harmonizuoti mokesčius arba harmonizuoti įmonių pelno mokestį; negaliu pritarti ir konstatuojamajai daliai O, kurioje kritikuojamos savo prerogatyvas mokesčių klausimais saugančios valstybės narės. Valstybės narės turi turėti laisvę nustatyti savo mokesčių politiką, kaip nacionalinės fiskalinės politikos sudedamąją dalį. Balsuosiu už 2 dalies 40 straipsnio dalį, nes esu susirūpinęs, kad daugeliu atvejų valstybės narės naudojasi ES teisėkūra, kad pagrąžintų savo nacionalinius teisės aktus, o po to kaltina ES dėl joms skirtos kritikos.
Taip pat balsuosiu už 2 dalies 16 straipsnio dalį, kurioje teigiama, kad nepakankamai dėmesio skiriama atominei energetikai, kaip priemonei, kuri gali padėti subalansuotai spręsti klimato kaitos problemas ir tikiu, kad tai paskatins diskusiją remiantis faktais, o ne baimėmis dėl vaidmens, kurį gali atlikti atominenergetika sprendžiant klimato kaitos problemas, kurios yra gerai subalansuotos energetikos politikos sudedamoji dalis.
Kathy Sinnott  
raštu. - Balsavau prieš pranešimą, nes mokesčių harmonizavimą palaikantys pakeitimai jau buvo patvirtinti ir įtraukti į šį pranešimą. Aš ryžtingai pasisakau prieš bet kokias priemones, remiančias mokesčių harmonizavimą visoje ES. Vyksta nuolatinis mėginimas įsprausti šias priemones kaip pakeitimus ir net į pagrindinį pranešimų tekstą, o aš kiekvienai progai pasitaikius tam prieštarausiu. Komisija turėtų būti tiesmukesndėl savo ketinimų šia tema artėjant referendumui dėl Reformų sutarties.
