Tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Tanja Fajon, för utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 539/2001 om fastställande av förteckningen över tredjeländer vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förteckningen över de tredjeländer vars medborgare är undantagna från detta krav - C7-0134/2010 -.
Tanja Fajon
Herr talman, mina damer och herrar företrädare för Europeiska kommissionen och rådet, fru kommissionsledamot Malmström, mina damer och herrar! Jag ska försöka använda fyra minuter nu och om så behövs ytterligare två minuter i slutet.
Albanien och Bosnien och Hercegovina har uppfyllt alla villkor och är redo för viseringsliberalisering. Europeiska kommissionen har bekräftat detta och i förra veckan gjorde även vi det i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, utan en enda röst emot. Förväntningarna hos folken i Albanien och i Bosnien och Hercegovina att vi i morgon i kammaren ger grönt ljus är berättigade och dessa människor förtjänar det.
Jag vill välkomna Bosnien och Hercegovinas utrikesminister Sven Alkalaj samt talmannen för det albanska parlamentet Jozefina Topalli, som sitter på läktaren och följer debatten på nära håll. Det är dags att vi sänder ett budskap till dessa två länder. Vi är redo för er, ni har uppfyllt villkoren. Vi kommer att avskaffa visummurarna som har delat länderna på västra Balkan alltför länge.
Vi har kämpat länge för att uppnå vårt gemensamma mål och jag vill tacka alla som deltagit i processen, särskilt Europeiska kommissionen och rådet. Jag är stolt över att mitt hemland Slovenien har spelat en så viktig roll här.
För människorna i Bosnien och Hercegovina och Albanien förefaller Europeiska unionen ibland lite längre bort än den i själva verket är. Med viseringsliberaliseringen kommer vi att ta ett viktigt steg för att bygga upp förtroende bland folken och fortsätta med de brådskande reformer som fortfarande behövs för att de ska bli fullfjädrade medlemmar.
Albanien och Bosnien och Hercegovina har säkrat sina gränser, de har infört säkra biometriska pass och de har vidtagit omfattande åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet.
Förra året fick f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro viseringsfritt tillträde till Europeiska unionen och deras glädje var obeskrivlig. Det är logiskt, för runt 20 år tidigare var medborgarna från västra Balkan inte i behov av viseringar för att resa västerut. Jag anser att det här inte är någon diplomatisk gåva. Det är nu vår skyldighet, Europeiska unionens skyldighet, att fullfölja vårt löfte. Vår trovärdighet och Europeiska unionens trovärdighet står på spel.
Jag vill påminna er om att förra året i november inledde parlamentet tillsammans med Europeiska rådet förhandlingar om viseringsliberalisering för Albanien och Bosnien och Hercegovina genom en skyndsam handläggning, så snart dessa länder uppfyllde villkoren.
Jag uppmanar er därför att stödja mitt betänkande, så att vi kan sända ett riktigt positivt budskap till bägge dessa länder. Människorna där förtjänar det mer än någonsin och jag tror att våra europeiska regeringar kommer att följa efter inom kort.
Mina damer och herrar företrädare för kommissionen och rådet! Låt oss göra en ansträngning och kanske ta ytterligare ett steg för att medborgarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina ska kunna resa fritt innan den katolska julen infaller, alltså före slutet av året, så att de kan besöka sina släktingar och vänner under helgerna. Vi gjorde det förra året för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro och jag tror att vi med den viljekraft som vi har ska kunna åstadkomma det också i år.
Jag vill göra ett sista tillägg. Vårt ”ja” i parlamentet i morgon kommer att utgöra ett erkännande av det mycket hårda arbete som bägge länderna Bosnien och Hercegovina och Albanien har utfört. De uppfyller alla villkor och det är huvudkriteriet. Jag tror att ett erkännande skulle utgöra ett mycket positivt budskap för alla länder på västra Balkan, för det skulle visa att hårt arbete verkligen lönar sig.
Cecilia Malmström
Herr talman! Jag vill börja med att tacka föredragande Tanja Fajon för hennes mycket engagerade, entusiastiska och hårda arbete med detta ärende. Det har varit ett stort nöje att arbeta med dig och med skuggföredragandena i våra gemensamma ansträngningar för att bevilja ett viseringsfritt system för medborgarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina.
Det förslag som vi diskuterat i dag bekräftar EU:s politiska vilja och vårt åtagande när det gäller liberaliseringen av viseringskraven för kortare vistelser för medborgarna i alla länder på västra Balkan. Detta ingår i Thessalonikiagendan och är en hörnsten för vår integrationspolitik för västra Balkan.
Genom att stödja ett viseringsfritt system sänder vi inte bara ett politiskt budskap. Det budskapet är viktigt, men vi underlättar också på ett konkret sätt kontakterna människor emellan, ökar affärsmöjligheterna och främjar kulturutbyten samt ger människor möjlighet att lära känna varandra så att befolkningen i Bosnien och Albanien får tillfälle att lära känna Europeiska unionen och vice versa.
Dagens situation är ett resultat av det hårda arbetet av myndigheterna och befolkningarna i dessa båda länder, och det vill jag berömma. Jag gratulerar dem till deras ansträngningar och de viktiga resultat som nåtts. De resultatorienterade dialogerna om viseringsliberalisering mellan dessa båda länder och Europeiska kommissionen har varit ett mycket starkt initiativ och incitament och har påskyndat reformerna för att anta EU-standarder på de centrala områdena rättvisa, frihet och säkerhet.
Bosnien och Hercegovina och Albanien har gjort viktiga framsteg med att förbättra säkerheten hos pass, skärpa gränskontrollerna samt förbättra de institutionella ramarna för att bekämpa organiserad brottslighet och korruption. De har även gjort framsteg i sina yttre förbindelser och i fråga om de grundläggande rättigheterna. Kommissionen har noga följt de åtgärder som vidtagits.
I vårt förslag från maj i år pekade kommissionen på ett antal kriterier som ännu inte uppfyllts i såväl Albanien som Bosnien-Hercegovina och som krävde vidare övervakning. Denna strategi överensstämde exakt med den som antogs 2009 för Montenegro och Serbien.
När det gäller Albanien rörde de kriterier som ännu inte uppfyllts utarbetandet av en politik för att underlätta återintegrering av albanska återvändande, förstärkt kapacitet i kampen mot organiserad brottslighet och korruption och slutligen ett effektivt genomförande av förverkandet av vinning från organiserad brottslighet.
De ouppfyllda kraven för Bosnien och Hercegovina avsåg en förstärkning av kapaciteten för kampen mot organiserad brottslighet och korruption, åtgärder för förbättrat elektroniskt polisiärt datautbyte och harmonisering av strafflagstiftningen mellan stat- och enhetsnivå.
Med utgångspunkt i detaljerade uppgifter från de båda länderna kunde expertdelegationer, med värdefullt deltagande av experter från medlemsstaterna, i somras och senare med utgångspunkt i ny tillgänglig information, den 14 september lägga fram vår bedömning av genomförandet av de kvarstående ouppfyllda kriterierna. Bedömningen visade att båda länderna hade vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att kunna uppfylla alla kvarvarande kriterier i förslaget från maj i år.
Kommissionen anser följaktligen att alla krav i färdplanen har uppfyllts och med den utgångspunkten föreslår vi att ett viseringsfritt system ska beviljas. Låt mig betona att det viseringsfria systemet i de båda länderna också medför skyldigheter. För att förhindra missbruk är det grundläggande att Albanien och Bosnien och Hercegovina vidtar alla nödvändiga åtgärder för att begränsa inflödet av personer med ogrundade asylansökningar. Denna aspekt har betonats mycket starkt i kommissionens kontakter med de båda länderna, och jag vet att båda länderna redan har vidtagit åtgärder i det avseendet.
Det är viktigt att ni fortsätter att driva informationskampanjer för att verkligen informera om och förklara innebörden av viseringar för kortare vistelse för medborgarna och vad dessa medför, och framför allt att ni varnar för missbruk i andra syften än resevisering.
När vi nu kommit så här långt - och detta är ett mycket viktigt steg - hoppas jag att rådet kommer att kunna slutföra granskningen av detta förslag under de kommande veckorna och att det formella antagandet i november kan bekräftas.
Sarah Ludford
Herr talman! Jag vill liksom kommissionsledamot Cecilia Malmström innerligt tacka Tanja Fajon för hennes engagerade och tålmodiga hårda arbete. Jag har varit en ödmjuk medlem av den grupp som hon lett under de senaste 18 månaderna i syfte att utföra en uppgift som jag vet att hon och jag har sett som oerhört viktig.
Frankrikes minister för Europafrågor, Pierre Lellouche, ska enligt den engelska översättningen av betänkandet ha kallat viseringspolitiken en säkerhetsfråga. Han ska i Nationalförsamlingen häromdagen ha sagt att ”min och regeringens ståndpunkt är att viseringsfrågan är en säkerhetsfråga. Den är inte bara en diplomatisk present som man får på vägen”. Jag citerar som sagt ur en engelsk översättning.
Vi instämmer i det, men jag återkommer till säkerhetsfrågan inom kort. Viseringar är naturligtvis inte någon diplomatisk present, och Tanja Fajon avhandlade det. Men Pierre Lellouche sade tydligen även att Frankrike skulle begära säkerhetsgarantier från dessa båda länder. Det är dock exakt vad kommissionen har gjort, inom ramen för den brukliga noggrant utarbetade färdplanen som har fått såväl ministerrådets som parlamentets fulla stöd.
Så samtliga punkter som kommissionsledamot Cecilia Malmström tog upp var helt relevanta och hon har också rätt när hon tillägger att de nationella myndigheterna i de båda länderna måste klargöra och helt säkert kommer att klargöra för sina medborgare att detta är en rättighet som inte får missbrukas. Det måste klargöras att det handlar om en rätt till korttidsvistelse för turism, utbyten, affärer och så vidare, och inte för andra syften, däribland arbete.
Jag vill dock återgå till säkerhetsfrågan i dess vidaste bemärkelse. Europeiska unionen handlar om säkerhet i begreppets vidaste bemärkelse och detta ingår i hela frågan om att göra människor öppensinnade, bekämpa etniska konflikter och skapa en världsdel som bygger på fred och välstånd, och det är vad vi vill uppmärksamma medborgarna i dessa länder på.
Vi har alla ett gemensamt intresse av det här och vi hoppas kunna förbereda dessa länder på att bli EU-medlemmar, eftersom EU är ett säkerhetsprojekt. Vi ingick en överenskommelse. Vi sade att om ni vidtar vissa åtgärder beviljas ni undantag från viseringskravet. Om Frankrike eller någon annan medlemsstat var tveksamma till denna resa borde de aldrig ha gett sitt stöd till färdplanen för viseringsliberalisering. De får inte bryta detta löfte nu.
Anna Maria Corazza Bildt
Herr talman! Jag är glad över att vi i kväll äntligen kan säga till invånarna i Albanien och Bosnien att vi inte har glömt bort dem.
Jag hoppas att omröstningen i kammaren i morgon kommer att visa på ett starkt engagemang här i parlamentet för viseringsliberalisering för Albanien och Bosnien. PPE uppmanar rådet att respektera sitt åtagande i det gemensamma uttalande som antagits av det svenska ordförandeskapet om att bevilja ett viseringsfritt system snarast möjligt.
Nu när kriterierna enligt Europeiska kommissionen har uppfyllts borde folket i Albanien och Bosnien se ljuset i slutet av tunneln och beviljas undantag från viseringar inom EU och Schengenområdet senast i jul.
PPE har varit fast beslutet att påskynda processen med viseringsliberalisering och att behandla alla länder på västra Balkan lika. Vi har följt en konsekvent, realistisk och trovärdig linje hela vägen, genom att stödja myndigheterna och ta ansvar för reformprocessen och samtidigt respektera EU-medborgarnas berättigade säkerhetsfarhågor.
Jag beklagar innerligt att falska förhoppningar väcktes genom orealistiska tidsplaner, och det gläder mig att oppositionen i parlamentet slutligen anslöt sig till vår realistiska väg genom att acceptera att det tyvärr inte fanns några möjliga genvägar. Vi var redo när de var redo. Nu är de redo och vi gratulerar myndigheterna i Bosnien och Albanien till deras resultat i fråga om reformernas genomförande.
Att stärka rättssäkerheten och att bekämpa brottslighet och korruption är viktigt för folket i regionen och bidrar till att minska klyftan till Europeiska unionen. Kontakter människor emellan, som kommissionsledamot Cecilia Malmström sade, och att bryta känslan av isolering är viktigt för att främja stabiliteten i regionen ur ett EU-perspektiv.
Jag var med om belägringen av Sarajevo och upplevde kriget i Bosnien under flera år. Vädjan från folket, som kände sig instängda och övergivna, är en mycket viktig fråga för mig som har legat till grund för mitt engagemang ända sedan jag blev Europaparlamentsledamot sommaren 2009.
Monika Flašíková Beňová
Först och främst vill jag tacka min kollega Tanja Fajon för detta betänkande.
Vi kan inte förneka att en viseringsmur har rests mellan EU och vissa länder på västra Balkan under de två senaste årtiondena. Lyckligtvis revs en bit av denna mur förra året när vi avskaffade viseringskravet för medborgarna i Makedonien, Montenegro och Serbien. Detta arbete måste emellertid fortsätta och fördelarna med viseringsfria resor till EU måste även utsträckas till medborgarna i Bosnien och Hercegovina och Albanien, och i framtiden kanske även Kosovo.
För det första har regeringarna i dessa länder gjort enorma framsteg de senaste åren och uppfyllt nästan alla kommissionens krav. För det andra får vi inte vara så naiva att vi tror att det nuvarande systemet hindrar brottslingar från att korsa gränsen. De vet alltid hur de ska gå till väga. I dag talar vi emellertid inte om brottslingar, eller ens om politiker, affärsmän eller entreprenörer. Vi talar om vanliga människor från Balkan. Det handlar inte om arbets- eller uppehållstillstånd. I dag diskuterar vi framtida EU-medborgares grundläggande rättigheter att resa till unionen och knyta sociala och yrkesmässiga band med partner från EU:s medlemsstater. För det tredje kommer liberaliseringen av viseringssystemet att hjälpa oss att stabilisera västra Balkan, förstärka det politiska och ekonomiska samarbetet i regionen och öka det folkliga stödet för EU. Utsikterna till europeisk integration kommer att befästas, människors vyer kommer att vidgas och EU-motståndare och extremister kommer att stävjas.
Min enda reservation när det gäller betänkandet rör Kosovo. Jag håller med Tanja Fajon att vanliga människor från detta område inte ska behöva lida för den nuvarande politiska situationen. Samtidigt är det emellertid nödvändigt att formulera beslutet om fri rörlighet för kosovaner på ett sådant sätt att deras ledare inte börjar tolka det på fel sätt, som att vi i praktiken erkänner deras självständighetsförklaring. Nu måste vi göra allt vi kan för att så snabbt som möjligt införa viseringsfrihet för medborgarna i Bosnien och Hercegovina och Albanien. Bosnien och Hercegovina har gjort dramatiska framsteg de senaste månaderna, efter det att EU i juli förra året slog fast att dessa länder inte uppfyllde kraven för liberalisering av viseringsreglerna. Så länge dessa fördelar endast beviljas vissa länder finns det alltid en risk för att regionen destabiliseras, liksom en fara för att den politiska och etniska mosaiken ska splittras i ännu mindre delar. Regeringarna i dessa länder har arbetat hårt de senaste månaderna för att åtgärda sina brister, ta igen den tid de har förlorat och tillhandahålla lika hög kvalitetsnivå som grannländerna.
Vetskapen om att EU snart kommer att tillåta båda länderna - och särskilt Bosnien och Hercegovina - viseringsfria resor kommer att minska risken för ytterligare etnisk och politisk instabilitet, förstärka det politiska och ekonomiska samarbetet i regionen och öka det folkliga stödet för EU. Utsikterna till europeisk integration kommer att befästas, människors vyer kommer att vidgas och EU-motståndare och extremister kommer att stävjas.
Nathalie Griesbeck
Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag vill också gratulera Tanja Fajon till hennes utmärkta betänkande. Dessutom måste jag säga att även om vi talar om ett väldigt viktigt första steg eller första fas utgör den viseringsfrihet som föreslås i detta betänkande ändå grunden för en lyckad integration i framtiden.
Tanja Fajon! Som du har påpekat är detta ett stort ögonblick för alla berörda medborgare, särskilt för ungdomar. För dem är frihet och rörlighet mycket viktigt för att de ska kunna bli medborgare som är öppna för resten av världen. Jag delar helt din önskan om att betänkandet ska antas så snabbt som möjligt så att vi kan gå vidare redan till jul.
Jag vill emellertid inte att vi ska stoppa där. Jag vill att processen ska gå ännu längre. Vi kan inte låta medborgarna i Kosovo bli de enda medborgarna på Balkan som inte kan resa fritt. Jag hoppas att kommissionen tänker ta itu med denna fråga så snabbt som möjligt.
Samtidigt som vi håller fast vid EU:s krav - och som fransyska stöder jag helhjärtat baronessan Sarah Ludford när hon säger att regeringens ståndpunkt inte är den enda uppfattning som råder i Frankrike - ska vi inte vara rädda att fortsätta framåt längs denna liberaliseringsväg.
Marije Cornelissen
Herr talman! Jag är övertygad om att en överväldigande majoritet av parlamentets ledamöter i morgon kommer att rösta för viseringsfria resor för Bosnien och Hercegovina och Albanien, och det med all rätt. Trots alla politiska problem har de arbetat väldigt hårt för att uppfylla de uppställda kriterierna. I själva verket har de gjort större framsteg på detta område än Serbien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien hade gjort när de beviljades undantag från viseringskravet. Därför är jag inte orolig när det gäller parlamentet. Vi har sagt att kriterier är kriterier och när ett land väl har uppfyllt dem kommer vi att bevilja viseringsfria resor. Detta är viktigt för ungdomar, för affärsmän och för alla människor.
Vad som oroar mig är emellertid ministerrådet. Det går rykten om att vissa länder börjar tveka. Jag hoppas ryktena är grundlösa. Om rådet inte inom en snar framtid beviljar visumfria resor skulle detta sända ut fel budskap. Det skulle framstå som om vi tillämpade olika måttstockar. Uppfattningen skulle vara att kriterierna egentligen inte betyder något eftersom allt i själva verket beror på det politiska spelet. Att rådet inte litar på kommissionens åsikt. Var står vi i så fall?
Egentligen är det ganska enkelt. Kommissionen har konstaterat att Bosnien och Hercegovina och Albanien har uppfyllt kriterierna och därför måste Europaparlamentet och ministerrådet så snart som möjligt erkänna detta. De kan ha sin egen uppfattning om kommissionen och politiker i dessa länder, men detta handlar om de människor som bor där.
Charles Tannock
Herr talman! Liberalisering av viseringsreglerna är ett viktigt steg för varje land som vill ha närmare band till EU. Att göra det enklare för tredjelandsmedborgare med ärligt uppsåt att besöka EU i affärer och som turister är ett viktigt steg i integreringen av dessa länder i EU.
De positiva erfarenheterna från när viseringsfriheten utvidgades till att även omfatta Montenegro - som jag hade äran att vara föredragande för här i parlamentet - Serbien och Makedonien har gett en extra skjuts åt dessa länders hopp om EU-medlemskap. Så länge alla krav uppfylls måste vi emellertid så småningom ge alla länder på västra Balkan samma möjlighet att uppnå denna ställning. När allt kommer omkring är detta inte mer än vad de var vana vid i f.d. Jugoslavien.
Att nu även låta Albanien och Bosnien och Hercegovina omfattas av liberaliserade viseringsregler är därför ett naturligt steg vidare i en långsiktig politisk strategi som jag på min grupps vägnar välkomnar. Vi bör emellertid kräva att alla dessa länder når och bibehåller en hög säkerhetsstandard i fråga om biometriska pass.
I Kosovos fall kvarstår fortfarande viss oro kring passäkerhet och organiserad brottlighet. Tills dessa frågor har fått sin fullständiga lösning måste Kosovo falla utanför vår politik på detta område. Personligen är jag emellertid inte principiell motståndare till att även viseringsreglerna så småningom även liberaliseras för Kosovo. Även om fem EU-länder inte har erkänt Kosovo borde detta i sig inte vara skäl nog att inte ge Kosovo som område rätt till viseringsfria resor till EU. Ingen av EU:s medlemsstater erkänner Taiwan, ett land vars vänskapsgrupp här i parlamentet jag råkar vara ordförande för, men EU förväntas snart - och det med all rätt - bevilja taiwanesiska medborgare viseringsfrihet. När tiden är mogen för det bör därför Kosovo, som i viss mån påminner om Taiwan, så småningom få samma privilegier.
Cornelia Ernst
Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill tacka Tanja Fajon för hennes utmärkta betänkande, som verkligen har fört oss framåt i denna fråga. GUE/NGL-gruppen är väldigt tydlig i sitt stöd för viseringsliberalisering på hela västra Balkan. I detta fall är vi givetvis även för att Bosnien och Hercegovina och Albanien ska undantas från viseringskravet, framför allt så att öppnandet av dessa länder faktiskt kommer i gång och för att det kommer att ge bättre möjligheter till utveckling rent allmänt. Vi hoppas verkligen att man kommer att utnyttja dessa möjligheter.
Personligen skulle jag gärna se att Kosovo mycket snart omfattades av liknande åtgärder - åtminstone att inledande samtal ägde rum. Det brådskar, eftersom Kosovo annars i praktiken blir en liten avskuren, isolerad ö på västra Balkan. Jag är emellertid är orolig för - och det är något jag verkligen vill framhålla - att vi samtidigt tvingar länderna att införa biometriska passuppgifter. Jag vill vara väldigt tydlig på den punkten. Användningen av biometriska uppgifter är fortfarande kontroversiellt och framför allt är användningen av sådana uppgifter inte säker. Jag säger detta mot bakgrund av nyheterna från Tyskland för några dagar sedan om att PIN-koder kan knäckas, och har knäckts. Vi måste inse att detta är sådant som kan ske.
Låt oss göra allt vi kan för att se till att dessa länder inte bara undantas från viseringskravet utan även att den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa länder kommer i gång. Båda länderna har ett akut behov av detta och deras medborgare har gjort sig förtjänta av det. Även vi i EU bör sträva efter detta mål.
Mario Borghezio
Herr talman! Vi kommer att rösta emot detta betänkande, inte minst eftersom fördraganden föreslår att man ska sätta press på kommissionen och rådet att påskynda processen för liberalisering av viseringsreglerna för Kosovo. Inser vi vad vi diskuterar? Inser vi att Kosovo har svårt att återintegrera de tusentals romer som har sökt asyl i Tyskland? Detta är en ytterst känslig situation för hela EU.
Inser vi att liberalisering av viseringsreglerna - som jag har hört endast kommer att användas av studenter och respektabla personer, även om jag personligen inte alls håller med om detta optimistiska uttalande - enbart kommer att leda till att EU blir en härd av romsk brottslighet. Med tanke på hur svårt vi har att integrera romerna och lösa det extremt allvarliga romerproblemet behöver vi verkligen inte detta.
När det gäller Albanien vill jag påpeka att kommissionen i maj i år återigen föreslog att Albanien och Bosnien och Hercegovina borde kunna tillåta sina medborgare att röra sig fritt inom Schengenområdet med elektroniska pass. Förslaget stoppades emellertid på grund av Albaniens brister i fråga om återintegreringen av återvändande albaner.
Det finns säkerhets- och kontrollfrågor som gör att liberaliseringen av viseringsreglerna starkt måste ifrågasättas. Vi måste noga begrunda följande: viseringar behövs, och hur!
Daniël van der Stoep
(NL) Herr talman! Ledamöterna från det nederländska Frihetspartiet (PPV) är emot att Bosnien och Hercegovina och Albanien undantas från viseringskravet. Detta är två länder som är knutna till Islamiska konferensen, ett land som medlem och ett land som observatör. Islamiska konferensen är en organisation som anser att sharialagar bör ligga till grund för mänskliga rättigheter och som håller FN som gisslan med sin illa dolda antisemitism. Hur i hela fridens namn kan ni dela ut symboliska gåvor till länder som hävdar att sharialagar utgör grunden för mänskliga rättigheter? Sharia är en uppsättning lagar som styr varje aspekt av livet i ett muslimskt samhälle. De omfattar allt från familjerätt till straffrätt. I sharialagarna föreskrivs hur man ska äta, klä sig och till och med hur man ska göra när man går på toaletten. Förtryck av kvinnor är bra, att dricka alkohol är dåligt. Jag fattar ingenting.
Kan någon förklara för mig hur dessa lagar kan existera sida vid sida med de grundläggande mänskliga rättigheter som EU värdesätter så högt? Dessa två länder är förmodligen de mest korrupta länderna i Europa. Trots det anser parlamentet att det är nödvändigt att belöna dem med undantag från viseringskravet. Bara för att de har varit mindre korrupta än Zimbabwe. Detta döljs bakom uttalanden som ”det kommer att göra det möjligt för dem att besöka sin släkt eller slutföra en utbildning utomlands”. Detta är naturligtvis rent nonsens, eftersom denna möjlighet redan finns. Den enda skillnaden är att de för närvarande först måste skaffa sig ett dokument som ger dem tillstånd till detta. Det är rent nonsens att undanta dem från viseringskravet av det skälet att de annars skulle bli fångar i sina stackars små länder. Vilket struntsnack! Nederländska städer har redan svämmats över av horder av polacker, rumäner och bulgarer. Det är nog för att göra en tokig. Att undanta dessa personer från viseringskravet kommer bara att förvärra saken. Detta är ytterst beklagligt!
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen)
Emine Bozkurt
(NL) Herr talman! Jag vill ställa en fråga till Daniël van der Stoep. Du sade att detta är länder som tillämpar sharia som grund för mänskliga rättigheter. Kan du vara snäll och berätta för oss vilka specifika förslag som parlamenten i Bosnien och Hercegovina och Albanien har debatterat i syfte att införa sharia och vilka datum dessa debatter ägde rum? Du påstår något som du inte kan bevisa, inte sant? Jag hoppas att du kan göra det, låt höra.
Daniël van der Stoep
(NL) Herr talman! Emine Bozkurt vet naturligtvis mycket väl att jag inte känner till de exakta detaljerna i fråga om allt som sker i Bosnien och Hercegovina och Albanien. För att var helt ärlig är jag faktiskt inte intresserad av alla detaljer. Får jag påminna Emine Bozkurt om att det i Kairoförklaringen uttryckligen anges att sharia utgör grunden för mänskliga rättigheter och att Bosnien och Hercegovina och Albanien har undertecknat denna förklaring. Kan du förklara för mig hur du inte kan se något fel med detta? Om man anser att sharia utgör grunden för mänskliga rättigheter måste man vara helt galen, inte sant? Det är allt jag har att säga i denna fråga.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Herr talman. Först och främst vill jag gratulera Tanja Fajon till ett engagerat betänkande och den beslutsamhet hon har visat i denna fråga.
Dessutom vill jag tacka min kollega och vän Anna Maria Corazza Bildt för hennes beslutsamhet och passion, och hennes engagemang för att Bosnien och Hercegovina och Albanien ska undantas från viseringsreglerna, två länder som är i desperat behov av detta.
Precis som du var jag i Sarajevo och Mostar under kriget. Även jag bevittnade Slobodan Milošević massfördrivningar och albanernas solidaritet. Därför är jag så glad att rättvisa till sist skipas i dag. Vid toppmötet i Thessaloniki i juni 2003 beslutade sig EU äntligen för att undanta västra Balkan från viseringskravet. Efter den första fasen, där de två länderna inte uppfyllde kriterierna, kan vi nu bekräfta och välkomna att albaner och bosnier äntligen kommer att kunna resa till EU.
Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag anser att behovet att skapa stabilitet på Balkan, särskilt i länder som sannolikt kommer att bli EU-medlemmar i framtiden, och underlätta rörligheten för en befolkning som för närvarande är isolerad måste vara en av parlamentets politiska skyldigheter.
Emine Bozkurt
(EN) Herr talman! Jag vill tacka föredraganden Tanja Fajon. I Bosnien och Hercegovina och i Albanien känner sig befolkningen fångade i en bur sedan kriget på 1990-talet. Nu öppnas äntligen dörren för dem och de kan komma ut.
I morgon kan Europaparlamentet skicka en tydlig signal om att människorna i Bosnien och Hercegovina och Albanien är välkomna som besökare till EU. Europeiska kommissionen har konstaterat att båda länderna uppfyller riktmärkena för liberalisering av viseringsreglerna. Reformerna är viktiga för dessa länder, men även för EU. Tydliga framsteg har gjorts när det gäller att säkra gränserna och förbättra samarbetet ifråga om gränsöverskridande brottslighet - som människohandel och narkotikahandel - och det kommer att vara möjligt att sända tillbaka de personer som olagligt uppehåller sig i EU.
Erfarenheterna från liberalisering av viseringsreglerna visade att ledarna i Bosnien och Hercegovina och Albanien ville och kunde gå med på att snabbt genomföra de reformer som krävdes. Samarbetet och effektiviteten i dessa reformer kommer förhoppningsvis att fungera som ett exempel för de ytterligare reformer som behövs inför ländernas integrering i EU. Reformerna är emellertid även oerhört betydelsefulla för de personer som äntligen kommer att kunna besöka sina släktingar, särskilt med tanke på den stora grupp personer från Bosnien och Hercegovina som bor på olika håll i EU. Det är också viktigt för ungdomar och studenter att se att de har en framtid i EU. De kommer att kunna rikta blickarna bortom sitt eget lands murar. Förhoppningsvis berättar de för sina nya ledare att EU-integration bör placeras högt på dagordningen.
Det sista vi vill ha är ett svart hål i Europa. Europeiska kommissionen - och Europaparlamentet - vill bryta denna isolering. Vi lovade dessa länder att viseringsreglerna skulle liberaliseras när de uppfyllde kriterierna. Genom kommissionens och Europaparlamentets samtycke har två tredjedelar av EU-institutionerna uppmärksammat deras ansträngningar och framsteg. Jag vill att även rådet uppfyller sitt löfte, så att människorna i Bosnien och Hercegovina och Albanien äntligen ser att det finns ljus i slutet av tunneln.
Jelko Kacin
(SL) Grattis Tanja! Fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Låt oss inte hymla med varför Albanien och Bosnien och Hercegovina inte lyckades uppnå viseringsfrihet för sina medborgare i fjol. Det berodde på att de inte hade gjort en del av sin politiska läxa. Hade de gjort det hade de visat att de tog sitt ansvar för sina medborgare. I år har emellertid parlamenten och regeringarna i dessa länder lyckat bra i sina omtentor. Ändå var det på håret, eftersom vissa här i församlingen fortfarande verkar tveksamma.
Vi i ALDE-gruppen ser fram emot liberaliseringen av viseringsreglerna och vill tala om för medborgarna i Bosnien och Hercegovina och Albanien att de är våra vänner, våra partner och våra grannar. De är välkomna när de besöker oss och sina släktingar, som med hårt arbete och tillsammans med oss bygger ett förenat, bättre, rikare och större EU.
Det beslut om att liberalisera viseringsreglerna som Europaparlamentet ska fatta är en gemensam framgång, ett viktigt politiskt budskap och ett uppriktigt mänskligt budskap. Syftet med liberaliseringen av viseringsreglerna är att gynna människorna i dessa länder, inte belöna deras politiker. Regeringarna i båda dessa länder måste emellertid fortsätta sina ansträngningar för att övertyga EU:s inrikesministrar om att de verkligen åtar sig att genomföra och konsekvent respektera de regler och skyldigheter som de har påtagit sig.
Ulrike Lunacek
(DE) Herr talman! På min grupps vägnar vill även jag tacka Tanja Fajon för hennes utmärkta arbete. Jag vill även tacka kommissionsledamot Cecilia Malmström, eftersom jag tror att båda två har spelat en avgörande roll och har tagit rätt steg. Morgondagens omröstning i parlamentet kommer att göra löftet om en europeisk framtid mer påtaglig för medborgarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina. Äntligen får dessa medborgare det som medborgarna i Serbien, Montenegro och Makedonien har haft sedan förra året. Det breda samförståndet i parlamentet i morgon kommer också att sända ett tydligt budskap till rådet om att det vid nästa rådsmöte i november måste klargöra att även det kommer att ge grönt ljus för denna utveckling, precis som kommissionen redan har gjort och parlamentet kommer att göra i morgon.
Som redan nämnts kan vi inte tillåta att ett fåtal medlemsstater nu tvekar och för fram nya argument, exempelvis behovet av nya säkerhetsgarantier. Vi vet mycket väl vet att det enda skälet till detta är deras inrikespolitiska debatter. Om vi bara tittar på kriterierna, som Albanien och Bosnien och Hercegovina redan har uppfyllt, saknas helt grund för en sådan inställning. I morgon kommer vi med andra ord att utmana rådet att ge grönt ljus, precis som kommissionen och parlamentet redan har gjort.
Som föredragande för Kosovo måste jag emellertid också säga - och detta riktas till viss del till Flašíková Beňová, som jag tyvärr tror inte längre befinner sig i kammaren - att Kosovo är en självständig stat. Detta är sant, trots att fem EU-medlemsstater ännu inte har erkänt det och inte vill se verkligheten. Det är ett faktum. Det är en realitet. Som föredragande för Kosovo uppmanar jag dessutom kommissionen att äntligen ge regeringen i Kosovo en färdplan så att de kan påbörja sitt arbete, och så att viseringsfrihet och frihet att resa även blir något som medborgarna i Kosovo kan hoppas på.
Jaroslav Paška
(SK) Det förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv som har lagts fram kommer att göra det möjligt för medborgare i Albanien och Bosnien och Hercegovina att resa utan visering till alla länder i EU.
Vi en tidpunkt då ett antal islamistiska organisationer hotar Europa med terroristattentat anser jag att detta är ett förvånande och positiv gest, kanske riktad mot hela den muslimska världen. Utanför själva regelverket hänvisar man emellertid till Kosovo i motiveringen. Enligt nästan två tredjedelar av FN:s medlemsländer, enligt FN:s säkerhetsråds resolution nr 1244 och enligt artikel 2.7 i kapitel 1 i FN-stadgan är Kosovo formellt en legitim del av Republiken Serbien, även om det för närvarande är ett FN-protektorat. Fru kommissionsledamot! När det gäller Kosovo anser jag därför att vi noga måste respektera internationell rätt, och inte dela upp Serbiens befolkning utifrån bosättningsort eller etnisk tillhörighet. Vi måste ge invånarna i den serbiska provinsen Kosovo rätt att fritt resa runt i alla länder i EU med ett serbiskt pass på samma sätt som andra serbiska medborgare.
Philip Claeys
(NL) Herr talman! Det är en särdeles dålig idé att liberalisera viseringsreglerna för länder som Bosnien och Hercegovina och Albanien. I sin motivering uppger Tanja Fajon att det främst handlar om studenter och ungdomar som kommer för att besöka sina vänner och sin släkt utomlands. Är du verkligen så naiv eller låtsas du bara vara naiv i ett försök att aktivt förneka verkligheten? Du hävdar exempelvis i ditt betänkande att avskaffandet av viseringsreglerna kommer att minska risken för etnisk och politisk instabilitet. Låt oss vara realister. Det enda vi kommer att göra är att importera en hel del av denna instabilitet till EU
Låt mig citera en lägesrapport från Europol, Eurojust och Frontex om den inre säkerheten i EU. Enligt detta dokument från den 7 maj 2010 är Albanien, Kosovo, Serbien, Montenegro och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien transitländer till EU för olagliga invandrare, offer för människohandel och sexuellt utnyttjande, cannabisprodukter, heroin, kokain, cigaretter, syntetiska droger och prekursorer, förfalskade eurosedlar och skjutvapen. Albansktalande kriminella gäng spelar en framträdande roll, särskilt när det gäller handel med heroin och med kvinnor i prostitutionssyfte. I stället för att införa hårdare kontroller avskaffar vi nu viseringar, öppnar våra dörrar på vid gavel och gör problemet med importerad brottslighet ännu värre.
Andrey Kovatchev
(BG) Jag välkomnar Tanja Fajons betänkande och kommissionen förslag om att avskaffa viseringsreglerna för Albanien och Bosnien och Hercegovina. I praktiken har det visat sig att viseringar inte alltid är den effektivaste metoden för att stoppa olaglig invandring och organiserad brottslighet. De som drabbas hårdast av reserestriktioner är vanliga människor, särskilt ungdomar. Restriktionerna hindrar EU:s framtida medborgare från att se och uppskatta allt vi tillsammans har uppnått inom EU, och från att möta och bli vänner med andra européer i samma ålder. Jag vill påpeka för er som precis har uttryckt er kritik att viseringsfriheten för Makedonien, Montenegro och Serbien inte har fått några negativa följder. EU har åtagit sig att ge länderna på västra Balkan ett tydligt europeiskt perspektiv. Låt oss därför dra vårt strå till stacken och ge dessa länder viseringsfrihet.
Givetvis kan vi inte kompromissa när det kommer till åtgärder för att bekämpa organiserad brottslighet, penningtvätt, människohandel och narkotisksmuggling. Fler rättsliga och administrativa reformer och ökad respekt för rättsstatsprincipen i dessa länder är också viktigt. Ingen i Europa bör känna sig isolerad och utestängd utan möjlighet att resa. EU bygger på värderingar som vi delar med våra grannar och med länder som har inlett sin väg mot EU-integration. Jag är glad att vi öppnar dörrarna för albaner och bosnier eftersom vi förväntar oss att även de en dag ska bli EU-medborgare. Att avskaffa viseringsreglerna på västra Balkan kommer att gynna säkerheten, friheten för medborgarna i dessa länder och hela EU. Kosovo måste också omfattas av liberaliseringen av viseringsreglerna. Efter att ha avskaffat restriktionerna för Albanien och Bosnien och Hercegovina, kommer medborgarna i Kosovo att vara de enda personer kvar på Balkan som kommer att behöva ett visum för att resa till EU. Oavsett våra skilda uppfattningar om Kosovo måste EU:s ledare ge Kosovo en färdplan mot viseringsfrihet. Jag anser att detta kan minska de etniska spänningarna på Balkan och att detta område inte längre behöver vara Europas krutdurk. I stället kan det bli ett föredöme ifråga om laglydighet och medborgerliga friheter och en garant för välstånd.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) För det första vill jag gratulera Tanja Fajon till hennes betänkande.
Som en del av Thessaloniki-agendan tar förfarandet för att liberalisera viseringsreglerna med Albanien och Bosnien och Hercegovina hänsyn till de framsteg som gjorts under de senaste sju månadernas dialog. Enskilda fall har noga utvärderats för att skapa ett antal kriterier som rör olaglig invandring, allmän ordning och säkerhet, liksom EU:s yttre förbindelser med tredjeländer.
I detta sammanhang är det naturligtvis även viktigt att särskilt uppmärksamma säkerheten ifråga om de resehandlingar som de berörda tredjeländerna utfärdar. Undantaget från viseringskravet har fokuserat på färdplaner för varje enskilt land. Jag behöver knappast påminna er om båda ländernas europeiska öde och att de redan har avskaffat viseringskravet för alla EU-medborgare.
Avslutningsvis vill jag påpeka att undantaget från viseringskravet endast bör tillämpas på innehavare av biometriska pass som utfärdats av något av de två länderna i fråga.
Kinga Gál
(HU) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Vi välkomnar att vi äntligen, nästan ett år efter det att vi antog vår ståndpunkt beträffande Serbien, Montenegro och Makedonien, nu även kan anta en ståndpunkt ifråga om viseringsfrihet för Bosnien och Hercegovina. Jag vill särskilt framhålla föredraganden Tanja Fajon och min kollega Anna Maria Corazza Bildt och deras hängivna arbete.
Frågan om visumfria resor i Europa får inte betraktas som vare sig ett privilegium eller en diplomatisk gest. Viseringsfriheten grundas på ömsesidiga åtaganden, vilket innebär att säkerhetsproblem inte får hota våra politiska mål. Därför vill jag verkligen tacka kommissionen, och kommissionsledamot Cecilia Malmström personligen, för det arbete de har lagt ned för att se till att man höll tidsplanen för liberaliseringen av viseringsreglerna på västra Balkan.
Att det bara har gått några dagar sedan valet i Bosnien och Hercegovina gör bara denna fråga än mer relevant. Valresultatet visar dessutom att de djupa skiljelinjer som grundas på etnisk tillhörighet inte kan avskaffas med en gång. Det är viseringsfriheten som ger nästa generation, ungdomarna, tillgång till ett europeiskt perspektiv, och detta europeiska perspektiv kan bidra till försoning. Därför behöver denna region viseringsfrihet. Vägen till att skapa de villkor som krävs för fredlig samexistens går via EU. Genom att stödja viseringsfrihet bidrar vi till detta mål. Därför får vi inte heller glömma bort Kosovo. Vi måste så snabbt som möjligt utarbeta en tidtabell även för detta område.
Victor Boştinaru
(EN) Herr talman! Jag anser att vi bör stödja viseringsfrihet för Albanien och Bosnien och Hercegovina och jag välkomnar verkligen Tanja Fajons betänkande. När det gäller Albanien måste vi emellertid se till att en ja-röst i Europaparlamentet inte på något sätt tolkas som att den albanska regeringen belönas. Det är i stället befolkningen i Albanien som ges en hjälpande hand. I över ett år har dessa människor lidit av följderna av den politiska kris som aldrig verkar upphöra. Under alla omständigheter står det klart att en ja-röst i parlamentet bara är ett halvt steg på vägen, eftersom vissa medlemmar av rådet tänker reservera sig om det saknas konkreta framsteg.
Hittills verkar inte den albanska regeringen ha gjort några framsteg eller visat någon strävan att vilja lösa den politiska krisen, trots den resolution som Europaparlamentet antog i juni. Det enda område där det verkligen har hänt något är på korruptionsområdet. Tyvärr har utvecklingen gått åt fel håll på detta område. De senaste månaderna har mängder av höga albanska regeringstjänstemän visat sig korrupta.
Detta är inte rätt väg att gå för att närma sig EU och Albanien bör lyssna till varningarna innan det är för sent.
Georgios Papanikolaou
(EL) Herr talman! Avskaffandet av viseringskravet för medborgare från samtliga länder på västra Balkan är ett verkligt bevis för utsikterna om EU-medlemskap för dessa människor. Det är oerhört viktigt att Albanien och Bosnien och Hercegovina nu uppfyller de krav och villkor och riktmärken som krävs för att undantas från viseringskravet.
Jag skulle emellertid vilja kommentera några tidigare inlägg, och skulle vilja ta upp följande tre punkter. För det första måste vi från och med nu vara särskilt försiktiga och stränga när det gäller att uppfylla våra åtaganden ifråga om olaglig invandring. Jag påminner även parlamentet om, vilket är ännu viktigare, att landgränsen mellan Grekland och Albanien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien stod för den största procentandelen, nämligen 34 procent, av alla olagliga invandrare som greps i EU.
För det andra får vi inte ignorera den oro som finns för att antalet ekonomiska flyktingar från dessa länder till medlemsstaterna kan öka. Ytterligare ett skäl till detta är att vi fortfarande har det som skedde i Bryssel för ett år sedan i färskt minne, då antalet ansökningar om politisk asyl från f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Serbien och Montenegro kraftigt ökade. Vid det tillfället var den belgiska regeringen som sagt tvungen att vidta särskilda åtgärder omedelbart efter det att viseringskravet avskaffades.
Avslutningsvis måste de frågor som vissa ledamöter ställt få ett svar och ordförandeskapet måste hålla sitt löfte och anordna ett möte med experter på området för att undersöka de frågor som vissa ledamöter fortfarande inte har fått besvarade. Dessa utestående frågor måste lösas om processen ska fortsätta på ett smidigt sätt.
Carlos Coelho
(PT) Låt mig för det första gratulera Tanja Fajon till ett utmärkt betänkande och min kollega Anna Maria Corazza Bildt, som var PPE-gruppens skuggföredragande, till hennes arbete. Det har redan påpekats att när vi i december 2009 antog undantag från viseringskravet för Serbien, Montenegro och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, var det enda skälet till att vi inte kunde göra samma sak för Albanien och Bosnien och Hercegovina att de inte uppfyllde kriterierna. Avskaffandet av viseringskravet för tillträde till Schengenområdet är föremål för en sträng bedömning som görs från fall till fall. Bedömningen grundas på kriterier som rör stärkande av rättsstatsprincipen, allmän ordning och säkerhet - framför allt kampen mot organiserad brottslighet, korruption och olaglig invandring - och EU:s yttre förbindelser med tredjeländer. I bedömningen tar man även hänsyn till effekterna för regional sammanhållning och ömsesidighet.
Kommissionens förslag gör det möjligt att, på grundval av utvärderingsrapporterna, slå fast att dessa två länder för närvarande uppfyller de flesta av kriterierna för att föras över från bilaga I (den s.k. negativa listan) till bilaga II (den s.k. positiva listan). Det är bara ett fåtal kriterier som ännu inte har uppfyllts och vars genomförande kommissionen övervakar. Förhoppningsvis ska processen snart ha slutförts.
Europaparlamentet och rådet har åtagit sig att fatta ett beslut så snabbt som möjligt, så snart man har bekräftat att dessa kriterier har uppfyllts. Vi uppfyller nu detta åtagande och vi hoppas att rådet också gör det. Som min kollega Anna Maria Corazza Bildt sade är det dags att vi sänder ut en tydlig signal och gör slut på isoleringen. Låt oss hoppas att det redan till jul blir möjligt för dessa två länder att börja utnyttja undantaget från viseringskravet. Det skulle stärka det politiska och ekonomiska samarbetet med denna region och skulle vara ett sätt att få slut på befolkningarnas känsla av isolering.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Fru talman! Avskaffandet av hinder och nedrivningen av de murar som viseringsrestriktionerna utgör kommer att bli ett glädjerikt ögonblick, inte bara för invånarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina utan även för oss som bor i EU. Detta kommer nämligen att bekräfta att vi är trogna våra värderingar om att vara öppna mot våra grannar. Det kommer även att garantera ett säkrare grannskap.
Samtidigt som vi välkomnar det arbete som har gjorts för att få till stånd viseringsfria resor och riva ned dessa murar för delar av västra Balkan bör vi ända rikta en stark vädjan till Europeiska kommissionen och den ansvariga kommissionsledamoten, och även till våra kolleger. Låt oss komma ihåg länderna i det östra partnerskapet. Låt oss vid detta tillfälle komma ihåg Ukraina, Moldavien och Georgien. Vi har fler utmaningar framför oss. Nu har vi tagit ett steg. Låt oss genast ta ett till. Dessa länder - Ukraina, Moldavien och Georgien - har inte ens fått några officiella färdplaner, något som vi redan har vädjat om under Europaparlamentets nuvarande mandatperiod.
EU kände en skyldighet gentemot länderna på västra Balkan, och det bör ha samma känsla när det gäller sina - och våra - östra grannar. I båda fallen rör det sig om en liknande situation - det rör sig om grannar som för inte så länge sedan kunde resa fritt i vissa av EU:s medlemsstater. Nu har de tyvärr drabbats av restriktioner, och det rör sig framför allt om ungdomar och studenter. Eliten klarar sig och kommer ändå att resa. Vi talar emellertid om Europas framtid, om studenter och arbetstagare. Det är inte bara dessa personers liv som kan påverkas av en liberalisering av viseringsreglerna, utan även kvaliteten på demokratin i dessa länder. Resultat är att våra direkta grannar skulle stärkas och det i sin tur skulle innebära att EU stärks. Därför upprepar vår vädjan till Europeiska kommissionen och den ansvariga kommissionsledamoten att även ta itu med dessa utmaningar och lägga fram en färdplan för länderna i det östra partnerskapet.
Eduard Kukan
(EN) Fru talman! Jag vill gratulera Bosnien och Hercegovina och Albanien till att ha uppfyllt alla riktmärken för viseringsfrihet. Jag vill även gratulera min kära kollega Tanja Fajon för hennes beundransvärda, hängivna och entusiastiska arbete.
Fri rörlighet är en av de viktigaste friheter som utgör grunden för EU. Jag är glad att vi utökar denna princip till att även innefatta våra grannländer i Sydosteuropa. Detta är ett betydelsefullt steg och en positiv utveckling på deras väg mot EU-integration.
Jag har personligen sett de positiva effekter som visumfria resor har haft för medborgarna i Serbien, Montenegro och Makedonien sedan förra året. Att kunna resa fritt i EU är inte bara en praktisk fördel, det har även på många sätt tagit bort människors psykologiska spärrar och på nytt fört människor samman. Detta har även visat att EU:s politik med att ställa upp villkor för att liberalisera viseringsreglerna har fungerat bra och lett till positiva resultat.
EU behöver emellertid också upprätthålla sin trovärdighet och sitt engagemang. Det är viktigt att se till att genomförandet av liberaliseringen av viseringsreglerna för Albanien och Bosnien och Hercegovina inte försenas ytterligare. Liberaliseringen kommer inte bara att vara positiv för befolkningen i dessa länder, utan kommer även att stärka EU:s trovärdighet.
För att skapa mer stabilitet i regionen bör politiken för att öppna EU mot västra Balkan avslutningsvis inte stanna här. Därför skulle jag inom en snar framtid välkomna en strategi och en lösning för viseringsfrihet för Kosovo.
Cecilia Malmström
Fru talman! Tack så mycket för denna debatt. Jag känner ett starkt stöd för kommissionens förslag att bevilja medborgarna i Bosnien och Albanien viseringsfrihet och jag anser att detta är något mycket positivt. Förhoppningsvis stöds förslaget av en stor majoritet i morgondagens omröstning i kammaren och sänder en signal till befolkningarna i dessa länder att de folkvalda ledamöterna i Europaparlamentet kraftfullt stöder deras önskan att resa mer fritt i EU.
Jag kan än en gång försäkra er att riktmärkena har nåtts. Vi har övervakat detta mycket noggrant. Vi kommer naturligtvis fortsätta hålla kontakten och övervaka detta, men de har uppfyllts. Alla länder måste behandlas lika. Riktmärkena är tydliga och genomsynliga. Processen har varit så öppen som möjligt.
Innan jag slutar vill jag säga ett par ord om Kosovo. Kosovo har inte glömts bort. Kosovo är givetvis också en mycket viktig partner i detta. De har gjort stora framsteg men för att vara trovärdig måste kommissionen kontrollera alla riktmärken och alla villkor och vi vill att processen ska präglas av trovärdighet och legitimitet. Kosovo är inte redo. Vi samarbetar med dem. Jag vet att de gör stora insatser på regeringssidan för att ta emot och återintegrera personer som tvingats återvända. De måste göra mer. När dessa villkor har uppfyllts är vi naturligtvis beredda att inleda en mer formell dialog om viseringsfrihet med dem. Under tiden kan vi bara uppmuntra medlemsstaterna att utnyttja alla möjligheter som ges i de reviderade viseringsbestämmelserna när de handlägger viseringsansökningar från medborgare från Kosovo.
Tack för denna mycket fruktbara och uppmuntrande debatt. Jag ser fram emot ett starkt stöd vid morgondagens omröstning i kammaren.
Tanja Fajon
Det gläder mig verkligen att, med undantag av dem som har erkänt sin uppenbara okunskap om situationen på västra Balkan, de flesta i parlamentet håller med om att det är dags att börja riva viseringsmurarna på västra Balkan.
Som det vid ett flertal tillfällen mycket riktigt har påpekats har brottslingar, de som har pengar, redan hittat olika sätt att resa. I morgon kommer Europaparlamentet emellertid att fatta beslut om vanliga människors öde och om deras rörlighet, särskilt ungdomars och studenters rörlighet.
En hel generation har växt upp bakom viseringsmurar, och som vi har nämnt är Kosovo fortfarande ett svårt problem. Vi måste så snabbt som möjligt hitta en lösning för dessa personer eftersom deras isolering och frustration av förståeliga skäl kommer att öka. Fru kommissionsledamot! Vi behöver tydliga riktlinjer för att få myndigheterna i Kosovo att sätta i gång med detta arbete.
Ytterligare en aspekt är att människor i Albanien och Bosnien och Hercegovina tack vare vår intensiva informationskampanj nu för tiden vet mycket mer än de brukade göra. De vet att liberaliserade viseringsregler innebär att vi avskaffar viseringskravet för dem vid inresa till EU, men att detta inte innebär att vi skänker bort arbetstillfällen eller rätten till asyl eller medborgarskap eller liknande rättigheter. Vi erbjuder dem emellertid samma grundläggande rättighet som varje EU-medborgare har, rätten till fri rörlighet. För medborgarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina, och för människorna på västra Balkan i allmänhet, kommer detta att vara ett stort och viktigt steg på vägen mot EU-medlemskap.
Avslutningsvis vill jag säga att det som vi kommer att göra i morgon, och som vi gjorde i november förra året, kommer att få betydelse för oss alla. Det kommer att stärka det politiska och ekonomiska samarbetet, inte bara i regionen utan även i EU. Framförallt kommer det emellertid att få betydelse för förbindelserna mellan de människor som bor, jag skulle kunna säga, bara några kilometer från oss. Det budskap vi sänder ut är att vi menar allvar och att de har en tydlig framtid inom EU. Medborgarna i Albanien och Bosnien och Hercegovina förväntar sig det av oss. Jag tror att det är det budskap de väntar på att få höra i morgon.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon som planerat.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Elena Băsescu
Jag stöder EU:s initiativ om liberalisering av viseringsreglerna för Bosnien och Hercegovina och Albanien. Jag vill passa på att ta upp frågan om liberalisering av viseringsreglerna för Moldavien, ett land som har gjort stora framsteg inom ramen för det östra partnerskapet. Precis som Albanien och Bosnien och Hercegovina har Moldavien under det senaste året gjort oerhörda insatser för att uppfylla villkoren för viseringsfrihet. Regeringen har redan börjat genomföra de åtgärder som EU kräver av länderna på västra Balkan som en del av deras färdplaner, och främjat en politik som går ut på att ”preliminärt genomföra” de åtgärder som krävs. Några av de första åtgärder som vidtogs var att man godkände den nya utlänningslagen och inledde arbete på att ta fram ett koncept för integrerad gränsförvaltning.
Man har även fattat beslut om biometriska pass och Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen har ratificerats. Viseringsmuren skadar allvarligt bilden av EU i Moldavien. Det första EU bör göra för att åtgärda detta är att så snart som möjligt ta fram en färdplan för viseringsfrihet. I samband med det kommande valet skulle en sådan åtgärd sända ett kraftfullt budskap till de EU-positiva krafterna i detta land.
George Becali
Jag stöder föredraganden när hon säger att processen för att återförena Europa som kontinent bara kommer att ha slutförts när alla européer fritt kan resa till EU. Personligen blir jag starkt berörd när vi debatterar västra Balkan, och framför allt problemen med Albanien och de framsteg som gör det möjligt för EU att avskaffa viseringskravet för medborgare som reser inom EU. Delar av min familj kommer ursprungligen från Albanien. För ett år sedan välkomnade jag antagandet av viseringsfrihet för Makedonien, Montenegro och Serbien. Jag kommer att rösta med fullständig övertygelse för den verkliga rätten till fri rörlighet för europeiska medborgare från Albanien och Bosnien och Hercegovina. Vi är alla medvetna om hur grymma de krig var som resulterade i att Jugoslavien bröts upp och denna region splittrades. Vi vet också att ungdomarna i dessa områden upplever det som mycket tungt att vara isolerade från ett välmående EU. Det är vår uppgift att uppmuntra dem. Rätten till viseringsfria resor kommer att hjälpa oss att uppnå detta.
Kinga Göncz
Europaparlamentet kan än en gång visa att det vill att länderna på västra Balkan ska komma ifatt och så småningom bli EU-medlemmar. Det är av stor betydelse att liberaliseringen av viseringsreglerna för Albanien och Bosnien och Hercegovina kommer att innebära att nästan alla invånare i f.d. Jugoslavien kan resa fritt i EU utan krav på viseringar. Varken viseringsfria resor eller anslutning kan beviljas utifrån några andra krav än att de uppställda kriterierna uppfylls. Båda länderna har uppfyllt de strikta krav som ländernas inrikes- och rättsinstitutioner var tvungna att uppfylla. De har visat att de är redo och kan uppfylla de olika förväntningar som EU har på dem. EU-experter som har genomfört inspektioner på plats har också slagit fast att säkerhetsriskerna kan elimineras. Det kan inte accepteras att regeringar tillåter inrikespolitiska överväganden att påverka deras åtgärder, i stället för att opartiskt bedöma om kriterierna har uppfyllts eller inte. Avskaffandet av viseringskravet vid resor sänder även ett budskap till länderna om att de framgångsrikt kan övervinna hinder, så länge som deras förberedelser åtföljs av politisk enighet. Det gladde mig att få reda på att de politiska krafterna i Albanien och Bosnien och Hercegovina har gått samman för att nå detta mål. Jag hoppas verkligen att utsikterna att bli EU-medlemmar, som stärkts av de påtagliga resultat som vi har sett i dag, kommer att medföra att de snabbare kommer ifatt och att detta hjälper dem att övervinna de splittrande nationalistiska ansträngningar som enbart hindrar denna process.
Andreas Mölzer
Redan förra årets avskaffande av viseringskrav visade att många personer likställde viseringsfria resor med att få ett frikort. Ett oräkneligt antal personer har använt de mer liberala viseringsvillkoren för inresa till EU. Hur många av dessa som verkligen återvände till sina hemländer när den period som de hade rätt att vistas i EU gick ut är det ingen som vet. För oss står det klart att liberaliseringen av viseringsreglerna inte handlar om arbets- eller uppehållstillstånd, men det verkar inte vara lika klart för de berörda personerna. Framför allt Kosovo utgör ett stort problem för oss i detta avseende. EU har aldrig kunnat bestämma sig för vad det tycker är viktigast och vad det tycker är rätt och riktigt - territoriell integritet eller människors självbestämmande. Eftersom vi alltför länge har ignorerat problemet med stater som består av flera etniska grupper har vi nu en delad stat på Balkan.
Den olagliga invandringen till EU kan inte hejdas genom ett återvändandeavtal så länge viseringsfriheten fortsätter att missbrukas. Vi måste få bort denna tanke. Betydelsen av viseringsregler visas också av att Turkiet verkar redo att äntligen underteckna ett återvändandeavtal i gengäld för liberalisering av viseringsreglerna för turkiska affärsmän. Sådana avtal krävs för EU:s kandidatländer. Tillsammans med det ofullbordade tullunionsavtalet visar detta att Turkiet inte alls är redo för anslutning, och det är ännu ett slag i ansiktet på EU. Vi måste en gång för alla avbryta förhandlingarna. Vi bör i stället ha som mål att upprätta ett privilegierat partnerskap.
Siiri Oviir
Avskaffandet av viseringskravet har stor betydelse i människors liv eftersom det stärker deras kontakter och bidrar till att förverkliga idén om fri rörlighet, som är en av de grundläggande rättigheterna i EU. EU har redan inom ramen för handlingsplanen från Thessaloniki uttryckt sin politiska önskan att avskaffa kravet på visering för kortare vistelser för medborgare i samtliga länder på västra Balkan. Att EU verkligen, inom en snar framtid, kommer att ge Bosnien och Hercegovina och Albanien, liksom medborgarna i f.d. jugoslaviska republiken Makedonien och Serbien, möjlighet till viseringsfria resor kommer att minska risken för ytterligare etnisk och politisk instabilitet, förstärka det politiska och ekonomiska samarbetet i regionen, öka det folkliga stödet för EU och befästa utsikterna till europeisk integration. Samtidigt kommer människors vyer att vidgas och EU-motståndare och extremister kommer att stävjas. Jag är emellertid missnöjd med en sak, nämligen att Kosovo är det enda land på västra Balkan som medlemsstaterna, på grund av privata meningsskiljaktigheter, inte har beslutat att avskaffa viseringskravet för. Vi vill inte bestraffa Kosovo på grund av privata meningsskiljaktigheter mellan invånare i medlemsstaterna. Europeiska kommissionen och rådet bör i stället snabbt vidta åtgärder för att inkludera Kosovo i processen för att avskaffa viseringskrav. Detta skulle uppmuntra Kosovos statliga organ och regeringsorgan, och landets politiker, att vidta de nödvändiga strukturreformerna och stärka det politiska och ekonomiska samarbetet inom EU.
