MEDIA Mundus: kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega tehtav audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm (arutelu)
Juhataja
Esimene päevakorrapunkt on proua Hieronymi kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, millega kehtestatakse kolmandate riikide valdkondlike asjatundjatega audiovisuaalvaldkonna koostööprogramm MEDIA Mundus - C6-0011/2009 -.
Ruth Hieronymi
raportöör. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, mul on eriti hea meel, et meil on õnnestunud koostada Euroopa Liidu ning kogu maailma kultuurist ja majandusest rääkivate Euroopa filmide uus toetusprogramm ja see vastu võtta lühikese ajaga - kõigest kuue kuuga - enne käesoleva õigusloome perioodi lõppu.
See sai võimalikuks üksnes erakordselt hea koostöö tõttu, mille eest ma tahaksin väljendada oma kõige soojemat tänu. Tänan teid väga, volinik! Komisjoni ettepanek luua programm MEDIA Mundus oli suurepärane. Koostöö eesistujariigi Tšehhi Vabariigiga oli suurepärane, kuid kultuuri- ja hariduskomisjoniga kõige parem, mis üldse olla saab. Ainult selle tulemusel sai eesmärgi saavutamine nii lühikese aja jooksul võimalikuks.
Euroopa filmide propageerimine MEDIA programmi kaudu on umbes 15 aastat läinud Euroopa Liidus väga edukalt. Üheksatkümmet protsenti Euroopa filmidest, mida näidati väljaspool nende päritoluriiki, on propageeritud MEDIA programmi kaudu. Senikaua on programm siiski propageerinud projekte üksnes Euroopas ning see edendamisprogramm ei ole praegusel turgude ja uute tehnoloogiate globaliseerumise ajajärgul enam piisav.
On olemas uusi võimalusi, kuid ka uusi väljakutseid. Programm MEDIA Mundus, mida me täna arutame, on suurepärane reageering. See on reageering võimalustele, mida pakkusid Euroopa filmitööstusele Euroopast väljas asuvad uued turud. See on ka reageering vajadusele ja võimalustele kasutada filmide propageerimist ja filme endid, et toetada ja edendada kultuuridevahelist dialoogi.
Sel põhjusel tahaksingi väljendada oma tänu MEDIA Munduse katseprojektide käivitamise eest. Selleks võimaldati kasutada 7 miljonit eurot. Sai selgeks, et nõudlus on suur. Koolitust, turustamist ja ülemaailmsetes võrkudes levitamist toetati katseprojektidega ning väljapaistvaid projekte on esitanud eelkõige maailma esilekerkivad audiovisuaalvaldkonna turud: India, Brasiilia, Lõuna-Korea, Kanada.
Mis sellesse puutub, siis hääletame me koos kultuuri- ja hariduskomisjoni häältega meeleldi ettepaneku poolt. Tahaksin paluda tervel parlamendil hääletada poolt, et toetada programmi saabuvatel aastatel piisava rahastamisega, saavutamaks eesmärki propageerida Euroopa filme kui meie kultuuriväärtuste ülemaailmseid saadikuid.
See on mu viimane sõnavõtt siin Euroopa Parlamendis. Olen väga õnnelik, et suutsin selle programmi teie abiga lõpule viia, ning tahaksin edastada iseenda nimel ühe sõnumi. Kui tegemist on tulevase tööga, siis pidage palun meeles: Euroopa kultuuriväärtused ei peaks olema mitte lihtsalt majanduslikud väärtused, vaid peavad jääma nii kultuuri- kui ka majanduslikeks väärtusteks.
Tahaksin eriti tänada kõiki oma kolleege kultuuri- ja hariduskomisjonist ja sekretariaatidest, samuti teid, volinik, ning teie peadirektoraati eesotsas Gregory Paulgeriga audiovisuaalvaldkonnas tehtud kümne aasta pikkuse suurepärase koostöö eest. Suur tänu!
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, ma ei saaks proua Hieronymi öelduga rohkem nõus ollagi, ning need tema ja teiste kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmetega koos töötatud 10 aastat olid väga tõhusad ning, minu isiklikust seisukohast, väga rikastavad. Nii et tänu teile kõigile, ükskõik millistest parteidest te ka poleks, kes tõepoolest on tööd teinud, et kultuur muutuks oluliseks ning suudaks inimesi kõnetada.
Mul on väga hea meel, et parlament tegi raporti kohta mõned ettepanekud, mis on selgitused ja lihtsustused, millega parandati minu esitatud ettepanekut.
Nagu te teate, on ettevalmistav meede MEDIA International olnud MEDIA Munduse väljatöötamise aluseks, ning sellega seoses olen ma tänulik ka parlamendile, et mulle anti ettevalmistava meetme rahastamiseks 2008. aastal 2 miljonit eurot ja 2009. aastal 5 miljonit eurot.
MEDIA Mundus alustab 2011. aastal ja jätkab MEDIA Internationali tööd. Selle eesmärk on tugevdada kultuuri- ja kaubandussuhteid Euroopa ja kogu maailma filmitööstuse valdkondlike asjatundjate vahel. Programmi MEDIA Mundus kontseptsioon on uus, ambitsioonikas ja uuenduslik, sest see edendab asjatundjatevahelist koostööd, mida Euroopa programmid ei ole vastuvõetavalt teinud, ning erinevalt juba olemasolevatest programmidest põhineb see ka mitmesugustes valdkondades saadaval vastastikusel kasul mitte ainult meie filmitegijate, vaid ka kolmandate riikide filmitegijate jaoks. Esimene neist valdkondadest on koolitus, mis hõlmab Euroopa ja kolmandate riikide koolitatavaid ja koolitajaid. See parandab juurdepääsu kolmandate riikide turgudele ning rajab usalduse ja pikaajalised kaubandussuhted, mis on loomulik. Kui olete istunud koolis, filmitööstuse koolitusel, koos kellegagi Aasiast, Aafrikast või Ameerikast, siis on selge, et hiljem oma erialal tegutsedes tahate temaga koos töötada.
See on ka põhjus, miks me korraldame rahvusvahelise ühistootmise foorumeid. Me koolitame neid inimesi üheskoos ning eeldame siis, et nad hakkavad tegema kutsealaselt koostööd. Seega on meil tarvis rahvusvahelise ühistootmise foorumeid.
Veel on meil tarvis parandada Euroopa audiovisuaalkunstide levitamist, ringlust ja nähtavust kolmandates riikides. See on olukord, millest kolmandad riigid saavad Euroopas üksnes võita. See on väga hea näide Euroopast, mis ei ole kindlusesse sulgunud Euroopa, vaid avatud Euroopa, mis annab, võtab ja jagab.
Me peame suurendama avalikkuse nõudmist kultuuriliselt mitmekesise audiovisuaalse sisu järele, mis saab edaspidi väga oluliseks, niisiis on meil tarvis panna noored, eelkõige noored vaatajad, Euroopa filme vaatama.
Olen väga kindel, et MEDIA Mundus suurendab tarbijate valikuvõimalusi, nii et inimestel tekib võimalus vaadata Euroopa filme. See tekitab Euroopa turgudel kultuurilise mitmekesisuse, tuues Euroopasse rohkem kvaliteetfilme väiksematelt väljaspool Euroopat asuvatelt turgudelt, ning annab Euroopa filmidele võimaluse pääseda rahvusvahelistele turgudele. Niisiis loob see Euroopa ja kogu maailma filmitegijatele uusi ärivõimalusi. Muidugi on see väga oluline majanduslik panus. See on konkurentsivõime küsimus, kuid eelkõige kultuurilise mitmekesisuse - meie kultuurilise mitmekesisuse - küsimus, mis on meie kalleim vara, ning ka teistel mandritel elavate inimeste kultuurilise mitmekesisuse küsimus, mis on nende kõige erilisem vara. Nende varade jagamine teistega on imeline võimalus, mida MEDIA Mundus looma hakkab.
Doris Pack
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, proua Hieronymi, programm MEDIA Mundus põhineb ideel, mis on pärit meie komisjonist, kultuuri- ja hariduskomisjonist. Seal nägi see ilmavalgust, kui nii võib öelda. Eelkõige andsime sellele oma tugeva toetuse ning muidugi kannab see mitte ainult voliniku, vaid ka proua Hieronymi proovimärki, keda me kõik siin kultuuri- ja hariduskomisjonis rõõmuga toetame.
Oleme palju õppinud Erasmus Munduse projektist, mis avas ukse meie tudengitele, kes soovisid minna kolmandatesse riikidesse, ja vastupidi. Globaliseerumise kontekstis on see tegelikult vajalik ning MEDIA Mundus liigub filmitegijate puhul samas suunas. See on suurepärane näide, kuidas selles valdkonnas saab organiseerida kultuuridevahelist dialoogi, millel on muidugi kaubanduslik aspekt, kuid mis on ka, ja eelkõige, kultuuridialoog.
MEDIA Mundus hakkab toetama ja rakendama UNESCO konventsiooni, mis edendab kultuurilist mitmekesisust Euroopas ja kogu maailmas, loob dialoogi ning kehtestab tasakaalu majanduse ja majandushuvide vahel.
Programmiga MEDIA Mundus tugevdame me muidugi filmide, filmitegijate ja üliõpilaste liikuvust ning lõppude lõpuks, nagu Wim Wenders meile muudkui meelde tuletab, anname Euroopale uue näo, muutes Euroopa unelma tegelikkuseks. Ameerika unelmat on vahendatud meile filmide kaudu mitmekümne aasta jooksul ning vahendatakse praegugi. Kui me viimaks jõuame nii kaugele, et Euroopa unelm koostöös kolmandate riikidega kujundite kaudu maailmani tuua, siis oleme Euroopa Liidu stabiliseerimiseks teinud palju rohkem, kui oleksime mitmel muul moel teha saanud.
Kui me tänases globaliseerunud maailmas koostööd teeme, siis suudame ameeriklased maailmaturul mõnevõrra tagasi tõrjuda ja meie unelmat veidi paremini kujutada. Olen kindel, et meid toetavad kolmandad riigid, võib-olla Lõuna-Korea või Lõuna-Ameerika riigid, kellel me tegelikult aitame nende vähest toodangut Euroopa turul nähtavamaks muuta.
Kokku võttes on see projekt, mis aitab kõiki osapooli. See on abiks nii kolmandatele riikidele kui ka Euroopa filmitööstusele. Oli juba ülim aeg, et see juhtuks. MEDIA Mundus on minu arvates asjakohane vastus ülemaailmsetele tehnilistele ja sotsiaalmajanduslikele väljakutsetele. Tahaksin lõpetada, öeldes: see, mis suurendab meie mitmekesisust, tugevdab meie identiteeti.
Christa Prets
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, proua Hieronymi, tahaksin teid selle raporti puhul siiralt õnnitleda. Kõik me kultuuri- ja hariduskomisjonis võime rahul ja uhked olla selle üle, millega oleme nii lühikese aja jooksul valmis saanud. Me oleme näidanud, et suudame töötada paindlikult ning et me ei ole menetlusega kammitsetud, vaid pöörame vajalikku tähelepanu nende inimeste muredele, kes töötavad filmitööstuses ning ootavad, et see poliitika kiiremas korras edukalt lõpule viidaks. Oleme oma tööd hoogustanud ning suudame edasi töötada veel ka pärast seda, kui poliitika on vastu võetud ja resolutsioon edasi saadetud. Meie pole lugemist nõudnud. Need, kes meie tööd pidevalt kritiseerivad ja meie tehtud positiivseid asju laimavad, peaksid seda meeles pidama.
Mul on hea meel, et me loovuse ja uuenduste aastal aitame loojatel uuenduslikumad olla ning võimaldame neil oma koolitust vahendada ja ülemaailmselt integreeritumaks saada. Digitaalses maailmas on kõik päev päevalt muutumas, tehnoloogia on erinev ning leidub uusi ressursse ja väljakutseid. Sellepärast on tarvis luua veel üks võrgustik. See vajab meie pakutavat rahalist toetust. Kui tahame meie Euroopa filmitööstuse jätkuvat kasvu ja Euroopa idee edendamist, siis vajame mitte ainult paremat kvaliteeti, mis on küll juba väga hea, aga võib veelgi paremaks saada, vaid me peame oma loovatele kunstnikele rahalist abi andma.
Nüüd, mil kõik aina majanduskriisist räägivad, annab filmitööstuses uute töökohtade loomine, uuenduste edendamine ning teabejagamise, uurimistöö ja turu-uuringute parandamine oma panuse töökohtade loomisse. Sellel on tööturu rikastamiseks suur potentsiaal.
Piiriülesest koostööst ja kolmandatesse riikidesse levitamisest rääkides tahaksin tuua ühe näite. Minu jaoks on "Rentslimiljonär” (Slumdog Millionaire) edu näiteks. Seda filmi, mis maailmale tiiru peale tegi, toetati programmi MEDIA Mundus raames 830 000 euro ulatuses ja see saavutas ülemaailmse edu. See tõstis meie teadlikkust hädaolukorrast ühes konkreetses riigis. Samas näitas see ka, mida tähendab töötada piiriülestel alustel. Sellepärast ma arvangi, et see programm on suurepärane, ning mul on hea meel, et me sellega nii lühikese aja jooksul probleemideta lõpule jõudsime.
Eriti tahaksin tänada proua Hieronymit ja soovida talle kõike kõige paremat. Ta on olnud suurepärane kolleeg ja meediaekspert. Tänan teid, proua Hieronymi, ja kõike kõige paremat!
Zdzisław Zbigniew Podkański
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, programmi MEDIA 2007 eesmärgiks oli säilitada Euroopa identiteet, mitmekesisus ja kultuuripärand, parandada Euroopa audiovisuaalsete teoste levikut ning suurendada Euroopa audiovisuaalvaldkonna konkurentsivõimet. Programm MEDIA Mundus läheb kaugemale ning loodab, et audiovisuaalsete turgude edendamisest ja avamisest saavad vastastikust kasu nii Euroopa Liit kui ka kolmandad riigid. See on muidugi hea kontseptsioon.
See teema viib meie mõtted aga siiski millelegi muule. Ma pean silmas Euroopa kultuurilist mõju maailmas - see mõju näib väiksemaks muutuvat ja ma olen seetõttu väga mures. Ma märkan ka, et meie kontinent ei osale kultuuridevahelises dialoogis kui võrdväärne partner. Euroopa vorminud kristlik traditsioon on tänapäeval üldiselt küsitavaks muutunud, kuid paistab, et Euroopal ei ole oma identiteedile muud kontseptsiooni. Seepärast pole üllatav, et Euroopa on kaotamas. Euroopa vähene panus audiovisuaalsete teoste ülemaailmsesse ringlusse on selle tähendusrikas näide.
Me võime kaevelda tõsiasja üle, et koos Euroopa majandusliku tähtsuse vähenemisega muutub roll veelgi väiksemaks. Siiski pole meil tarvis hakata oma rõivaid puruks rebima. Sellised algatused, nagu me praegu arutame, on väike, ent vajalik samm. Peale selle seisab ees järgmine Euroopa Parlamendi viie aasta pikkune ametiaeg, ning me loodame, et järgmised Euroopa Parlamendi liikmed teevad Euroopa hääle kuuldavamaks.
Viimase istungi viimases kõnes tahaksin väljendada oma siirast tänu kõigile kaasparlamendiliikmetele nende koostöö eest ning eriti kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmetele, kellega koos ma iga päev töötasin! Ma õnnitlen proua Hieronymit tema raporti puhul! Tänan teid kõiki!
Helga Trüpel
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, meie kultuuri- ja meediapoliitika annab Euroopale tõepoolest hinge.
Nagu üpris põhjendatult on teiste seas ka komisjoni president Barroso märkinud, ei armu inimesed siseturgu - nii tähtis kui see ongi - vaid soovivad näha ja nautida kultuurilist mitmekesisust, Euroopa kultuuripärandit. Nad tahavad ka, et kultuuriline mitmekesisus oleks maailmas Euroopa saadikuks.
Proua Packil oli üsna õigus, kui ta Wim Wendersi sõnu kasutades ütles, et meil on tarvis Euroopa kujundeid, mille abil jutustada Euroopa lugusid ning väljendada Euroopa ajaloo ja Euroopa tundlikkuse mitmekesisust. Milline oli Euroopa ajaloo tragöödia ning millised on suured lootused rahumeelsele ja paremale tulevikule? See on Euroopa Liidu põhiline kultuuriline arusaam, mida meil on tarvis mitte ainult sisemiselt kultiveerida, vaid ka välismaailmale edastada. Sellepärast ongi Euroopa kultuuripoliitika, eriti filmipoliitika, alati Euroopa identiteedi saadikuks. Sellepärast ongi mul hea meel, et meil õnnestus see programm käima lükata.
Tahaksin algusest peale öelda, et järgmise ametiaja jooksul tuleb seda programmi laiendada ja rahasüstidega elavdada, et MEDIA Mundus saaks tõepoolest täita oma rolli, tehes rahvusvahelise koostöö kaudu selgeks, millised on Euroopa väärtused ja milline on Euroopa kultuuriline mitmekesisus. Samuti peab toimuma ühistootmine, koostöötamine ja koolitus, sõna paremas mõttes olukord, millest kõik võidavad ja mis rikastab mõlemaid pooli. Praegusel globaliseerumise ja digitaliseerumise ajajärgul saab sellest Euroopa kultuuripoliitika kaubamärk.
Tahaksin kasutada täna ka võimalust tänada proua Hieronymit tema väga hea koostöö eest ning selle eest, et tal õnnestus täiskogul selgeks teha, et kuigi kultuuril on olemas ka majanduslik külg, on see alati palju rohkem kui lihtsalt kaup. Asi on tegelikult identiteedis, mitmekesisuses, kultuurilises vastasseisus - selle sõna parimas tähenduses. Sellepärast, et see puudutab inimeste südant ja mõistust. Tulevikus peab meie kohuseks olema usaldada Euroopat senisest rohkem. Sel põhjusel, proua Hieronymi, edastan ma oma siira tänu teie hea koostöö eest ning soovin teile tulevikuks kõike kõige paremat.
(Aplaus)
Věra Flasarová
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (CS) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma tänan proua Hieronymit tema suurepärase töö eest ning soovin talle edu paljudeks aastateks! Rahvusvaheline audiovisuaalne keskkond väärib meie tähelepanu, sest see on huvitav tegevusvaldkond ja avab tohutud võimalused koostööks Euroopa Liidu piires ning samuti maailma teiste riikidega. Selle koostöö edasine süvendamine hõlmab 15 miljoni euro suurust eelarvet aastateks 2011-2013 programmi MEDIA jaoks, avardab tarbijate valikuvõimalusi ning toob Euroopa ja rahvusvahelisele turule rohkem kultuuriliselt mitmekesiseid tooteid. Samas aitab see kaasa erineva kultuuritraditsiooniga inimeste vastastikusele mõistmisele. Nende ELi projektide muud väga väärtuslikud aspektid sisaldavad jätkuvaid koolituskursusi audiovisuaalvaldkonna asjatundjatele, mitmesugust kinole keskendunud reklaamitegevust ning võimalusi filmide ringluse suurendamiseks. Samuti on silmnähtav, et audiovisuaalvaldkond on eelkõige tegevusalaks nooremale põlvkonnale, kes kasutavad oma põhilise teabeallikana koos muude interneti tehnoloogiatega ka televisiooni ja seadmeid, mis töötavad interneti ja mitmekanalilise digitaaltelevisiooni kaudu. Selliste süsteemide toetamine ELi projekti abil võib seetõttu aidata parandada nende tarbijate teenuse kvaliteeti.
Tahaksin selles kontekstis siiski rõhutada midagi muud, mida pean olulise tähtsusega asjaks. Kogu interneti meedia esindab piiramatut alternatiivi traditsioonilistele sidevahenditele. Kahjuks saadavad isegi demokraatlikes ühiskondades neid traditsioonilisi sidevahendeid tihtipeale ebaõnnestumised, mille põhjuseks on kaubandushuvid või see, et nende haldus kuulub konkreetsesse poliitilisse miljöösse ning kohustab kaudsel viisil nende töötajaid enesetsensuuriga tegelema. Sellepärast jõuab suur osa teabest oma audientsini moonutatud või selektiivsel kujul. Vastupidiselt sellele pakuvad internet ja filmid, mida ta levitab, tõeliselt sõltumatut, pluralistlikku, monopolidest ja kartellidest vaba meediakeskkonda. Seepärast on meil tarvis toetada kõiki projekte, mis seda alternatiivi meedia peavoolu suhtes tugevdavad, ning mul on hea meel, et eesistujariik Tšehhi Vabariik on andnud oma panuse MEDIA Munduse projekti lõpuleviimisse.
Ljudmila Novak
(SL) Programmiga MEDIA Mundus oleme õigel teel, et Euroopa filmi ja Euroopa teadmisi tõhusamalt edendada. Film on vahend, mis võimaldab meil Euroopa kultuurilist mitmekesisust jäädvustada, säilitada, portreteerida ja müüa. Kaasaegsete tehnoloogiate kiire arengu tõttu vajame siiski ka jätkuvat haridust ja koolitust. Oleks kahju, kui mõned kolmandad riigid või vähem arenenud kontinendid lõpetaksid oma inimeste elu, nende huvitavaid lugusid ning muidugi nende enda loodus- ja kultuuripärandit ja ajalugu kujutavate filmide tegemise ainult seetõttu, et nad on arengus maha jäänud ja neil puuduvad teadmised.
USA filmide domineerimise tõttu, mis on hõivanud tohutu turu, peab Euroopa film maailmaturul konkureerides raskemat tööd tegema, hoolimata tõsiasjast, et kvaliteet on USA pisarakiskujatest ja kassahittidest märksa parem. Sellepärast ongi MEDIA Mundusel hea lähtekoht, et liia kolmandate riikide filmitegijate ja levitajatega sidemeid ning vahetada filmiga seotud teadmisi ja teavet. Samamoodi täidab Euroopa Liit selles valdkonnas ülesannet tuua kokku eri kontinendid ning samuti ühendada eri riikide kinokülastajaid.
Me saame uue eduka programmi, ent kaotame oma raportööri ja selle valdkonna asjatundja. Tahaksin edastada teile, proua Hieronymi, mu isiklikud komplimendid kogu tehtud töö, avara visiooni ning koostöö eest! Kui ma viis aastat tagasi esimest korda uue liikmena parlamenti tulin, oli proua Hieronymi esimene isik, kelle poole ma nõuannete ja teabe saamiseks pöördusin, ning ta oli alati valmis oma abi ja mõistmist pakkuma. Nii et lubage mul veel kord väljendada teile oma südamest tulevat tänu ning soovida teile õnne pereelus ja ametialases tegevuses, sest ma tean, et te ei kavatse ka tulevikus jalgu seinale panna!
Mõned teist teavad, et tulevad jälle tagasi. Ka mina tahaksin tagasi tulla, kuid ma ei tea, kas see juhtub või ei. Lubage mul sellepärast siin ja praegu väljendada oma tänu kõigile komisjoni-, büroo- ja parlamendiliikmetele võimaluse eest töötada kultuuri- ja hariduskomisjonis. Koostöö teiega oli nauditav ja meeldiv. Oma poliitilistele eelistustele vaatamata oleme töötanud kultuuri, hariduse, noorte inimeste ja sportlaste kasuks. Peale selle, hoolimata tõsiasjast, et olen pärit väikeriigist, on komisjon võtnud arvesse mu häid mõtteid ja samuti on parlament need hiljem kinnitanud. Tänan teid koostöö eest!
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Härra juhataja, kultuurilise mitmekesisuse alane UNESCO ülddeklaratsioon soovitab, et edendaksime muuhulgas kõrgekvaliteetsete audiovisuaalsete toodete valmistamist, soodustades eriti koostöömehhanismide loomist, mis võimaldavad meil neid tooteid levitada. Euroopa Komisjon on käesolevat algatust kavandades seda seisukohta selgelt meeles pidanud.
Pole tarviski öelda, et MEDIA Mundusele tulevad kasuks kasvav huvi ning võimalused, mille loob ülemaailmne koostöö audiovisuaalses tööstuses, ning see laiendab tarbijate valikuvõimalusi, tuues Euroopa ja rahvusvahelistele turgudele kultuuriliselt mitmekesisemaid tooteid ning luues audiovisuaalvaldkonna asjatundjatele Euroopas ja kogu maailmas uusi kaubandusvõimalusi.
Mina olen selles veendunud ja me ei tohiks kahelda, et komisjon suudab eelarvet hallata nõnda, et sellel on suurim võimalik mõju ja see ei haju eri projektide vahel laiali. Nagu mainekas professor ütles, on audiovisuaalse koostöö programm kolmandate riikidega MEDIA Mundus tõestuseks, et rahvusvaheline audiovisuaalne maastik on märgatavalt muutunud, ja seda eriti tehnoloogia osas. Algatuse sihiks on töötada välja audiovisuaalsel turul koostöövõimalusi, hoogustades uurimistööd ja koolitust, rahastades ka ühistootmise projekte, et koostööd audiovisuaalvaldkonna asjatundjate vahel tagant tõugata.
Ka mina soovin lõpetada, väljendades oma tänu. Oli väga meeldiv nende kahe viimase aasta jooksul töötada koos kõigi mu kolleegidega kultuuri- ja hariduskomisjonis. Tänan teid, peatse nägemiseni!
Elisabeth Morin
(FR) Härra juhataja, tahaksin kõigepealt avaldada oma siirast tänu proua Hieronymile ning kultuuri- ja hariduskomisjonile! Euroopa filmitööstuse ülemaailmne areng on saanud võimalikuks tänu uuele programmile MEDIA Mundus.
Tegelikult on programmi juured poliitikas. See loodi MEDIA Internationali meetme ajal, mis alates 2007. aastast oli keskendunud Euroopa Liidu suhete arendamisele kolmandate riikide audiovisuaalsete turgudega. Selle meetme eesmärk oli rahuldada kolmandate riikide pakilised vajadused ning parandada MEDIA 2007 üldist tõhusust. Oli tähtis tegeleda uute probleemide ja väljakutsetega, mis tekkisid Euroopa audiovisuaalset sektorit kahjustavast turgude globaliseerumisest.
See ettevalmistav meede sillutas seega teed Euroopa Liidu laiendatud abiprogrammile ülemaailmse koostöö soodustamiseks audiovisuaalses tööstuses. Siis, väga kiiresti, võttis Euroopa Komisjon - keda ma õnnitlen - vastu ettepaneku programmi MEDIA Mundus loomiseks. Programm, mille eelarve on aastateks 2011-2013 15 miljonit eurot, pakub uusi võimalusi, et teha rahvusvahelist koostööd ja luua võrk - ja see võrgu loomise kontseptsioon on äärmiselt oluline - Euroopa Liidu ja kolmandate riikide audiovisuaalvaldkonna asjatundjate vahel. Audiovisuaalne meedia on noorte seas väga populaarne. Nad annavad kultuuridialoogi arendamisse tohutu panuse ning ka siinkohal on ülesandeks kehtestada selles valdkonnas uus ülemaailmne tasakaal Ühendriikide ja muude lõviosa toodangust andvate kontinentide ning Euroopa vahel, kellel on oma õiguspärane koht.
Programm on avatud partnerlusel põhinevatele projektidele, mis kaasavad vähemalt kolm partnerit, kellest igaühe osalust koordineerib Euroopa Liidust pärit asjatundja. Selle programmiga on hõlmatud kõik: teabe väljatöötamine turgude jagamise, koolituse ja teadmiste kohta, mis parandab konkurentsivõimet; ning audiovisuaalsete tööde rahvusteülene levitamine kogu maailmas, mis parandab audiovisuaalsete tööde ringlust ja esitamist kogu maailmas ja suurendab vaatajaskonna nõudlust kultuurilise mitmekesisuse järele.
Me toetame Euroopa Komisjoni ettepanekut, kuna see tähendab, et seda ühisel nõusolekul põhinevat programmi, milleni oleme jõudnud, saab rakendada. Olen selle teksti osas tulvil lootust; ma toetan seda, sest see on kooskõlas mu kindlate veendumustega lugupidamise, kultuuridevahelise dialoogi ning loometööle, koolitusele ja audiovisuaalsele tööstusele abi pakkumise osas, ning ma tahaksin väljendada proua Hieronymile oma siirast tänu. Ma tean, et uue ametiaja jooksul võlgneme talle selle teemaga edasitöötamise.
Manolis Mavrommatis
(EL) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, komisjoni ettepanekut programmi MEDIA Mundus kohta tervitavad kõik, kes tahavad näha, et Euroopa audiovisuaalne sektori kasvab, muutub tugevamaks ja konkurentsivõimelisemaks ning ekspordib oma toodangut ülejäänud maailmale. Euroopa audiovisuaalne tööstus on viimaste aastate jooksul märkimisväärselt edasiarenenud ja paranenud ning viimase 20 aasta jooksul on eelkõige tehnoloogilise arengu tõttu muutunud selle rahvusvaheline profiil. Selle tulemuseks oli intensiivne majanduslik areng ja investeeringud ning omakorda selle tulemuseks teatavate turgude nõudluse suurenemine audiovisuaalse toodangu järele. Kahjuks leidub siiski takistusi, mis mõjutavad Euroopa tööde turustamist välismaal, mille hulka kuulub Euroopa audiovisuaalsete ettevõtete ebapiisav rahastamine.
Ühenduse toetuse andmisel audiovisuaalsele sektorile võetakse arvesse tõsiasja, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid edendavad kultuurisektoris koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega, sest see rõhutab, kui oluline on lugupidamine eri kultuurimõõdete vastu, samuti mitmekesisuse edendamine, sest lõppude lõpuks määrab levitamissektor audiovisuaalsete teoste mitmekesisuse ja tarbijate valikud. Rahvusvahelisel turul leidub ikka veel liiga vähe Euroopa audiovisuaalseid teoseid, kuna kolmandate riikide, sealhulgas USA audiovisuaalsed teosed, seisavad silmitsi samasuguste piiratud kättesaadavuse probleemidega Euroopa turgudel. Euroopa levitajad on põhiliselt väikesed ettevõtted, millel on piiratud võimalused, et saada rahvusvahelistele turgudele juurdepääs. Seega teeb uus programm rahalised vahendid kättesaadavaks, et saaks võtta meetmeid Euroopa audiovisuaalsete teoste levitamise, turustamise ja reklaamimise parandamiseks kolmandates riikides, ning laiendades programmi, kolmandatel riikidel omakorda Euroopas.
Lõpetuseks tahaksin proua Hieronymit õnnitleda veel ühe väljapaistva töö puhul ning soovida talle kõike head tema isiklikus elus ja Euroopa Parlamendis oldud erakordsele ajale järgnevas edaspidises tegevuses! Tahaksin kasutada ka võimalust tänada volinik Redingit ning kõiki kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmeid suurepärase koostöö eest, mida oleme selle viieaastase ametiaja jooksul nautinud!
Iosif Matula
(RO) Kultuurivaldkond annab kindlasti oma panuse, et saavutada majanduslikke eesmärke, võttes arvesse, et sel alal töötab umbkaudu 5,8 miljonit inimest. See annab siiski panuse ka sotsiaalsete eesmärkide saavutamisse, edendades Euroopa Liidu väärtusi kogu maailmas, rääkimata tarbijate valikuvõimaluste suurendamisest, ning hoogustades Euroopa Liidus audiovisuaalse tööstuse konkurentsivõimet.
Kõnealune programm on tähtis ka sellepärast, et see võtab arvesse tehnoloogiliste arengute mõju selles valdkonnas, ning veelgi enam pidevalt kasvavat nõudlust, mille jaoks audiovisuaalne sisu tegelikult loodud on. Ma tervitan terviklikku programmi Euroopa audiovisuaalsete teoste levitamiseks kogu maailmas, kuna Euroopa tasandi turg on killustatud, võrreldes näiteks Ühendriikide audiovisuaalse tööstusega.
Viimaks, kuid mitte vähem tähtsana usun ma kindlalt, et liikmesriikide filmitööstuse loodud lisandväärtust hakatakse paremini kasutama. Toon teile näite mu kodumaa Rumeenia filmitööstusest, mis on end praeguseks Euroopa ja maailma tasemel võidetud suurte auhindadega tõestanud.
Ma õnnitlen raportööri ja soovin talle igakülgset edu tema elus pärast Euroopa Parlamenti!
Margarita Starkevičiūt
(LT) Daamid ja härrad, olen töötanud viis aastat majandus- ja rahanduskomisjonis. Oma kodumaa Leedu kogemustele toetudes pean siiski rõhutama teie poolt arutatavate programmide tähtsust riigi majandusele, rääkimata juba väikeriigi kultuurist.
Mõned aastad tagasi oli meie filmitööstus masenduses. See oli koostöö kolmandate riikidega, mis selle tagasi jalule aitas. Selle perioodi jooksul muutus Leedu filmitööstus tugevamaks, rajas endale majandusliku aluse ning annab nüüd olulise panuse uute töökohtade loomisse. Samal ajal on see tekitanud õige keskkonna andekate režissööride esilekerkimiseks ja praegu saavad Leedu filmirežissöörid rahvusvahelisi auhindu ning on hästi tuntud kogu Euroopas ja mujal maailmas.
Tahaksin seepärast rõhutada, et Euroopa Liit peaks selliste programmide rakendamisele rohkem tähelepanu pöörama, sest need aitavad riikidel ja kultuuridel edeneda.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Härra juhataja, tahaksin alustada tunnustusavaldusega raportöörile proua Hieronymile, kes on suunanud kultuuri- ja hariduskomisjoni, kasutades selles valdkonnas kogu oma asjatundlikkust. Tänan teid, proua Hieronymi, kõige eest, mida olete teinud!
Volinik, olite taas kord edukas selle projekti lõpuleviimisel. See on oluline projekt, kuid selle üle tuleb aru pidada sellele omistatud tähtsuse valguses, ning kindlasti ei vasta see rahastamise osas teie ambitsioonidele. Sellepärast tuleb järgmisse finantsperspektiivi võtta säte, et suurendada programmi rahastamist. Neile inimestele, kes reisivad, tuleb tagada kõik olemasolevad võimalused ja vabadused, ning sellega seoses satume ikka veel viisade, sotsiaalkindlustuse ja kunstniku staatuse osas lahendamata probleemide otsa. Kunstnike tõeliselt liikuvaks muutmisel on veel palju ära teha.
Mis ülejäänusse puutub, siis ma arvan, et film on kultuurilise mitmekesisuse parim kandja. Sellepärast peaksime toetama seda sektorit, mis on ikka veel alles lapsekingades. Võib-olla oleks pakutud mõte tagatisrahastusest üks viis, kuidas toetada finantse, mis praegu meie ambitsioonide jaoks pisut napiks jäävad.
Ewa Tomaszewska
(PL) Härra juhataja, kolmandate riikide filme levitatakse Poolas üsna tihti. Need on harva kõrgekvaliteetsed ning mõnikord on meie Euroopa filmidel palju raskem jõuda kolmandate riikide turgude ja vaatajateni. Vahepeal on äärmiselt oluline toetada meie kultuuri levikut. On väga tähtis propageerida teistes riikides Euroopa filme. On väga tähtis tagada neile filmidele kolmandate riikide turgudel parem positsioon. Peale selle tagab filmitööstuse tugevdamine ka toodetavate filmide kõrgema kvaliteedi. Ka sellel on märkimisväärne väärtus.
Ma arvan, et siinjuures on tähtsaks teguriks sünergiaefekt, mis saavutati tänu liikuvusele ja koostööle kolmandate riikidega. Programmis tõstatatud oluline teema on intellektuaalomandi kaitse tugevdamine ning seda ka seoses UNESCO konventsiooni rakendamise toetamisega.
Tahaksin öelda tohutu suure aitäh proua Hieronymile tema töö eest selle programmiga ning tõsiasja eest, et ta suutis selle enne ametiaja lõppu valmis saada! See oli töö, mida tegime koos, aga tema panus oli kõige suurem. Tahaksin väga siiralt tänada kõiki kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmeid, kellega ma selle ametiaja jooksul koos töötasin!
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänan teid ja kõiki neid, kes mitte ainult Euroopas, vaid ka piirideüleselt andsid oma panuse meie kultuuri mitmekesisemaks muutmisel! Tahaksin käesoleva sõnavõtu lõpus tuua teile mõned konkreetsed näited, kuidas see programm võib toimida ja kuidas on juba toiminud.
Oleme välja arendanud 11 koolituspartnerlust Ladina-Ameerika, India, Kanada, Türgi, Ukraina, Moldova ja Gruusiaga, mis hõlmavad filme, telesaateid, multifilme ja dokumentaalfilme. Näiteks joonisfilmi-alased suhted ELi ning Ladina-Ameerika ja Kanada vahel, et koolitada ja arendada joonisfilmispetsialiste. Näiteks Prime Exchange, mis on India ja Euroopa stsenaristide ja produtsentide vahetus, et mõista paremini filmide rahastamis- ja turustamistegureid. On edendatud ka levitamist, näiteks on seda teinud Euroopa produtsentide klubi (European Producers Club), mis korraldas ühistootmise õpitubasid Hiinas ja Indias.
Dolma korraldas dokumentaalfilmide kuu Tšiilis, Paris Project valmistas Jaapani, Korea ja Euroopa ühistoodangut ning EuropaCinema moodustas võrgu 230 Euroopas ja 148 mujal maailmas asuvast kinost, et nende vahel filme vahetada. Nii et näeme siin väga konkreetset tegevust. Siin ei tehta suuri sõnu, vaid tegutsetakse, et aidata professionaalidel teha seda, mida nemad kõige paremini teha suudavad: filme toota, filme näidata, filme saata rändama. Aitäh kõigile neile, kes on aidanud sel tegelikkuseks saada!
Ruth Hieronymi
raportöör. - (DE) Härra juhataja, tänan teid toetava ja konstruktiivse arutelu eest. Olen kindel, et saadud tõukega on programmil MEDIA Mundus, mida täna õigesti käsitleti, mitte ainult suur edu, vaid see suudab järgmistel aastatel ka täiendavat toetust leida.
Igaüks, kes taunib Euroopa kultuuri puudust või ebapiisavust maailmas, mida tal on täielik põhjus teha, võib programmi MEDIA Mundus üksnes tervitada ning vaimustatult selle poolt hääletada. See on suurepärane näide selle kohta, kuidas me saame oma kultuurisõnumi maailmani tuua. Sellepärast võiksin ilma naljata nõuda, et te selle sõnumi jõuliselt oma valitsustele edastaksite. Euroopa kultuuri terviklik edendamine ei tähenda kõigi meie riikide ja Euroopa Liidu liikmesriikide rahvusliku identiteedi pisendamist. Pigem tugevdab see nende konkreetset rahvuslikku identiteeti ja ühendab meie Euroopa kultuuri, nii et saame maailmas tõhusamalt saadikutena käituda.
Siinkohal tahaksin teid kõiki tänada. Kutsun kõiki neid, kes tahaksid arutada, kuidas võiksime edasi tegutseda, parlamendiliikmete baari.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna päeval kell 12.
