Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlev Euroopa algatus - Astmainhalaatorid (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on veider ühisarutelu järgmiste raportite üle:
Marisa Matiase keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel esitatud raport Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta ning
Erminia Mazzoni petitsioonikomisjoni nimel esitatud suuliselt vastatav küsimus astmainhalaatorite kohta - B7-0666/2010).
Marisa Matias
Austatud juhataja! Soovin alustuseks tuua ühe selge näite selle algatuse kiireloomulisuse kohta. Alustasime siin parlamendis tööd täpselt kuus kuud tagasi: kuus kuud on kulunud alates selle raportiga töötama asumisest kuni hääletamiseni, mille jooksul on üle 700 000 inimese haigestunud Alzheimeri tõppe või mõnda muusse dementsuse vormi. Ainuüksi see arv näitab, kui oluline ja kiire on, et selles valdkonnas tegutsema asuksime. Seepärast ongi komisjoni teatis õigeaegne.
Kõiki Alzheimeri tõve ja muu dementsuse vormi all kannatajaid tuleb Euroopas ühtemoodi ravida. Alzheimeri tõbi on umbes seitsmel miljonil inimesel ja kokku kannatab eri dementsuse vormide all peaaegu kümme miljonit inimest.
Arvuliselt rääkides on see umbes ühe keskmise suurusega riigi jagu. Me ei tohi diskrimineerida haiguse põhjal, just nagu me ei või seda teha ka riigi põhjal. Peame neid kõiki võrdselt kohtlema. Just sellel põhjusel ongi vaja kiirelt mitmes valdkonnas tegutsema asuda. Uuringutest oleme teada saanud, et selle haiguse all kannatajate arv kahekordistub iga 20 aasta järel.
Me teame, et üle 65aastaste hulgas kahekordistub see arv iga nelja aasta järel, mispärast peamegi üritama välja selgitada ja leidma selle põhjused, sest kui puudub hea teave probleemi kohta, siis ei ole võimalik seda teisiti lahendada. Selleks on meil vaja lisauuringuid, paremat koostööd ja rohkem epidemioloogilisi andmeid.
Peame saama lisateavet selle kohta, kuidas toimida ohutegurite ennetamise ja kontrollimise puhul. Meil on vaja varajast diagnoosimist, eriravi ja hooldajate väljaõpet. Peame pakkuma tuge perekondadele ega tohi haigeid hukka mõista; peame andma neile õigused ja väärikuse. Kõikidel riikidel peaks olema riiklikud tegevuskavad, et saaksime Euroopa tasandil koostööd teha. Peame võitlema ebavõrdsuse vastu nii liikmesriikidevaheliselt kui ka liikmesriigisiseselt. Me ei tohi aktsepteerida patsientide klassifitseerimist: kõik nad peavad olema võrdsed olenemata nende soost, vanusest, elukohast või mis tahes muust kriteeriumist.
Austatud juhataja! Just seepärast ongi ülioluline, et meie tervishoiuteenused oleksid maksimaalselt kaetud. Me ei tohi vältida nendest kiireloomulistest vajadustest rääkimist vaid seepärast, et meil on kriis ja räägime pidevalt haiguse kuludest. Selle probleemi lahendamata jätmise korral on sotsiaalsed ja majanduslikud kulud oluliselt suuremad kui need, mis lahendamisele kuluvad. Seepärast peamegi selle probleemi lahendama ja investeerima: investeerima inimestesse, ennetusse ning sageli tagaplaanile jäävate perekondade ja hooldajate toetamisse.
Me teame, et iga Alzheimeri tõbe põdeva inimese kohta on vaja kolme inimest, kes teda hooldaksid. Alzheimeri tõve all kannatavat inimest ei tohi ühekski tunniks järelevalveta jätta. Olgu see meile õppetunniks: me ei saa jätkata ilma liikmesriikide ühinemiseta selle probleemi lahendamisel, ilma koostööta ega - mis veelgi tähtsam - ilma solidaarsusel põhineva koostööta.
Seepärast soovingi öelda, et koostöö puhul teame kõik, et seda tööd ei saa teha individuaalselt, ja ka siin parlamendis võeti see ette koostöös kõikide fraktsioonide variraportööridega, kolme naise toel, kes aitasid mind keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjonis, minu fraktsioonis ja minu delegatsioonis.
Seepärast soovingi tänada kõiki neid naisi ja ehk ei ole see juhus, et selle raportiga töötasid ainult naised: seda põhjusel, et naised on kõige rohkem sellest mõjutatud, tegeledes nii raportitega Alzheimeri kohta kui ka selle haiguse alla kannatajatega, sealhulgas ka meestega. Seepärast soovin juhtida tähelepanu diskrimineerimisviisidele, mida varjutavad ravi või nendele probleemidele lahenduste puudumine.
Lõpetuseks tahan öelda, et soovin volinik John Dallilt otse küsida, et milliseid raportis sisalduvaid ettepanekuid on komisjon valmis aktsepteerima ning millal on see valmis aktsepteerima ja tegutsema praegusel tasemel hädaolukorraga.
Erminia Mazzoni
Austatud juhataja! Head kolleegid! Ma pean tunnistama, et ka mina murdsin pead selle üle, miks on see küsimus eelneva raportiga kokku pandud, kuid minu arvates on siiski tähtis, et täiskogu keskenduks täna minu petitsioonikomisjoni nimel esitatud küsimuses sisalduvale probleemile.
See küsimus viitab juhtumile, kus Euroopa väikeettevõtjale ei võimaldatud õigusemõistmist tegevusetuse tõttu, mis on komisjonile kahjuks juba 1997. aastast alates omane. Seda otsust toetab ka õiguskomisjon, kellelt minu juhatatav komisjon arvamust küsis.
See probleem on seotud meditsiiniseadmega, täpsemalt astmainhalaatoriga, mis patenteeriti ja toodi seaduslikult turule 1990. aastal. See seade kuulub direktiivi 93/42/EMÜ reguleerimisalasse, mis seab tingimuseks, et tootja ülesanne on tõestada seadme vastavust direktiivi nõuetele, ning volitab riiklikke ametivõime järelevalve ja pistelise kontrolli abil seda tõestust kinnitama.
Toote, mis oli kuus aastat edukalt turul - see tähendab 1996. aastani - ning mille kohta ei registreeritud üle 15 aasta jooksul mitte ühtegi konkreetset kaebust või kriitilist märkust, esitas Ülem-Baieri valitsus kontrollimiseks, paludes Magdeburgi komisjonil sellele ettevõtjale antud luba uuesti läbi vaadata.
Sama aasta detsembris tegid komisjon ja Saksi-Anhalti tervishoiuministeerium selle kontrolli ning sedastasid menetluse lõpus, et toode vastas täielikult kehtivatele õiguslikele nõuetele. Menetluse lõpus kahtlesid nad ka Ülem-Baieri valitsuse esitatud taotluse seaduspärasuses ning kutsusid seda jätkuvate kahtluste korral üles eespool nimetatud direktiivile vastavalt kaitseklausli menetlust kohaldama.
Järgneval aastal oli mitmeid dokumenteerimata toiminguid, millest me ainult kaudselt teadlikud olime, ja siis, 1997. aastal, kehtestas tervishoiuasjade liiduminister äkitselt ja ilma tootjaga nõu pidamata seadmele müügikeelu.
Ministeerium algatas eelpool nimetatud direktiivi artiklile 8 vastavalt menetluse 1997. aasta lõpus, kuid see jäi tulemusetuks, kuna ei esitatud mitte mingit teavet ega konsulteeritud tootjaga. Keset valitsevat vaikust, 2003. aasta keskel, tõi tootja toote tagasi turule, arvates, et vaikuse põhjuseks on Saksamaa ametivõimude seletamatute märkuste selge kummutamine.
2005. aastal kehtestasid Saksamaa ametivõimud sellele tootele kahjuks jälle müügikeelu ning tegid seda taas ilma kellegagi konsulteerimata. Selgituseks tuleb veel öelda, et hoolimata korduvatest taotlustest ei ole tänaseni saadud ühtegi selgitust sellele tootele müügikeelu kehtestamise kohta.
Seega ei ole toimunud mingit teabevahetust või uurimist ning tootjal ei ole olnud mitte mingit võimalust vastaspoole otsust õiguspäraselt vaidlustada. See on avaldanud väga suurt majanduslikku mõju tootjale, kuna ta on oodanud vastust juba üle 15 aasta ega ole saanud oma toodet turustada.
Lisaksin ka, et selle kuue aasta jooksul kui see toode müügil oli - ja selle kohta on olemas ka dokumendid, sealhulgas ka komisjoni väljastatud -, leiti, et selle toote madalast hinnast tulenevalt saavutati riigi tervishoiukuludes märkimisväärne kokkuhoid, ning et sellel tootel oli positiivne mõju ka astmahaigetele.
2008. aastal, olles tõdenud, et kõikide teiste asutustega ei ole võimalik tulemusi saavutada, pöördus Christoph Klein selle seadme tootjana petitsioonikomisjoni poole. Komisjon algatab menetluse selle seadusandliku perioodi ajal. Lisaks sellele, pidades silmas kui kaua on petitsioonis sisalduv probleem juba ajaliselt kestnud, käivitab see ka mitteametliku konsultatsiooni volinikuga, taotledes vastuse andmise tähtaja lühendamist, kuna petitsiooni esitaja taotleb kinnitust oma toote Euroopa õigusaktidele vastavuse või mittevastavuse kohta, et saada vähemalt kohtus vaidlustatav otsus ja õiglus seeläbi jalgele seada.
Seda ei ole veel juhtunud ning petitsioonikomisjonis peetud arutelul vältis Euroopa Komisjon kahjuks taas kord meie küsimustele vastamist. Seega on petitsioonikomisjon võtnud vastu ühehäälse otsuse pöörduda parlamendi poole ja paluda komisjonil täiskogul selgeid vastuseid anda, kuna see juhtum äratab kindlasti suuri kahtlusi põhiõiguste harta rikkumise kohta. Seda mitte üksnes komisjoni tegevusetuse puhul, vaid ennekõike just seepärast, et petitsiooni esitajal Christoph Kleinil ei ole võimalik õiguslikke meetmeid võtta.
Juhtum tekitab selgeid kahtlusi turueeskirjade ning väikeettevõtjatele pakutava kaitse rikkumise puhul, mispärast nõuamegi siin meie küsimuses tõstatatud punktidele vastamist.
Juhataja
Erminia Mazzoni, ma tänan teid, eelkõige selle eest, et jagate minu hämmeldust nende kahe teema võimaliku kattumise üle! See ei tähenda muidugi, et ma ei hooliks sellest tähtsast küsimust, mille olete petitsioonikomisjoni - kuhu ka mina kuulun ja mille tegevusest ma seepärast väga huvitatud olen - juhatajana veel pealegi oma ülesandeks võtnud.
Nii voliniku kui ka sõnavõtjate jaoks on nende niivõrd erinevate teemade kombineerimine väga keeruline, mistõttu on kaheldav, kas seda arutelu on ikka mõttekas päevakorras kavandatud moel pidada.
John Dalli
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lugupeetud parlamendiliikmed! Esmalt lubage mul avaldada kiitust parlamendile, eriti raportöör Marisa Matiasele Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide probleemile pühendumise eest!
Komisjon jagab täielikult teie muret. Dementsus tähendab suuri kannatusi miljonite eurooplaste ja nende perekondade jaoks. Kiiresti vananeva rahvastikuga Euroopal on aeg tegutsema asuda.
Seepärast esitaski komisjon 2009. aastal teatise Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide kohta, et parandada ennetustööd, diagnoosimist, teadusuuringuid ja parimate tavade vahetamist.
Mul on väga hea meel, et parlament toetab selles küsimuses tehtavat tööd ning on esitanud ulatusliku soovituste kogu. Raport ja selles sisalduvad soovitused on praegu väga ajakohased, kuna komisjon on just aprillis käivitamas koos liikmesriikidega Alzheimeri-teemalist ühismeedet ALCOVE (ALzheimer COoperative Valuation in Europe).
Ma olen veendunud, et see ühismeede viib paljud täna siin vastuvõetavad soovitused ellu.
See ühismeede keskendub just ennetustööle - valdkonnale, mida ka parlament selles raportis rõhutab - ning samuti teadmiste ja andmete parandamisele ja heade tavade vahetamisele. Lisaks käsitleb see veel ühte valdkonda, milles kutsub ka parlament üles tegutsema: dementsuse all kannatavate inimeste õigused. Nõustun sellega, et vajame täielikult kooskõlastatud teadusuuringuid, et mõista paremini, kuidas dementsuse tekkimist ennetada või edasi lükata. Seepärast ongi komisjon käivitanud ühise kavandamise algatuse neurodegeneratiivsete haiguste, eeskätt Alzheimeri vastu võitlemiseks.
23 riiki teevad esmakordselt koostööd Alzheimeri tõve küsimuse lahendamiseks. Euroopas on olemas head tavad Alzheimeri tõve diagnoosimiseks ja ravimiseks ning komisjon edendab teadmiste ja nende heade tavade vahetamist.
Nagu parlament ka soovitas, kinnitan minagi, et Euroopa 2020. aasta strateegia raames toimuv juhtalgatus "Innovatiivne liit” võtab oma Euroopa innovatsioonipartnerluse esimeseks katsevaldkonnaks täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitleva teema.
Selle kontekstis võidakse välja töötada dementsuse all kannatavaid inimesi toetav meede. Hea näide võib olla parlamendi käimasolev algatus hooldajate kohta. Loodetavasti saame toetada siin valdkonnas võetavaid edasisi uuenduslikke meetmeid, mis võivad käsitleda ka Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide probleemi.
Lõpetuseks suhtub komisjon soosivalt ka mitmetesse teistesse soovitustesse, sealhulgas 2014. aasta ajule pühendatud Euroopa aastaks nimetamisse. Ma kinnitan teile, et komisjon on pühendunud oma kohustuste täitmisele dementsuse probleemi lahendamisel.
Ma asun nüüd selle arutelu teise teema juurde, milleks on astmainhalaatori Effecto looja ja tootja Christoph Kleini esitatud petitsioon.
Selle seadme turuletoomine keelati algselt 1997. aastal Saksamaal. Seda otsust ei kaevanud edasi ei komisjon, Saksamaa ametivõimud ega ka tootjad. Toonane turustaja väitis siis, et teeb enne toote uuesti turuletoomist lisauuringud.
Toode lasti 2002. aastal uue nime alt taas turule. Kui Saksamaa ametivõimud toote müügi 2005. aastal uuesti keelustasid, analüüsis komisjon seda juhtumit väga hoolikalt ning saatis menetluse lõpus, 2007. aasta juulis, ametlikud kirjad nii Saksamaa ametivõimudele kui ka tootjale.
Komisjoni analüüsist selgus, et Saksamaa ametivõimude kehtestatud keeld oli õigustatud, kuna tootja esitatud kliinilised andmed ei olnud seadme ohutuse kinnitamiseks piisavad.
Meditsiiniseadmete direktiivi kohaselt peab tootja CE-märgise kasutamise loa saamiseks seadme ohutust tõestama. See tähendas, et selle juhtumi puhul kohaldati õigusliku alusena artiklit 18, mis käsitleb juhtumeid, kus toode lastakse turule ekslikult kinnitatud CE-märgisega. Sellisel juhul ei ole olemas mingit ametlikku komisjoni otsust.
Kuna komisjoni arvates ei ole selle juhtumi puhul kaitseklausli menetlus kohaldatav, ei ole sellel ka mingit põhjust taotleda teatist 2005. aastal Saksamaa ametivõimude kehtestatud müügikeelu kohta.
Petitsiooni esitaja seisab toote turuletoomisel silmitsi takistusega, milleks on Saksamaa ametivõimude otsus (2005. aastal kehtestatud keeld), mitte komisjoni otsus. Tal olid olemas selged õiguslikud võimalused, mida ta võis riiklikul tasandil taotleda ja mida ta on tõepoolest ka kasutanud. Saksamaa kohtud lükkasid aga tema hagid tagasi.
Soovin rõhutada, et komisjon on alates 2007. aastast kutsunud petitsiooni esitajat üles viima oma seadet direktiivi nõuetega kooskõlla, esitades selleks vajalikud puuduvad kliinilised andmed, ning on seepärast hõlbustanud ka kontakti tema ja Saksamaa ametivõimude vahel. Komisjoni teada ei ole petitsiooni esitaja aga senini midagi ette võtnud.
Elena Oana Antonescu
Austatud juhataja! Võtan sõna Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva teema kohta. Soovin tänada raportööri Marisa Matiast hästi tehtud töö eest! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni variraportöörina selles küsimuses, soovin tänada ka kõiki kaasparlamendiliikmeid, kes kaasa on aidanud. Sellele teemale pööratav suur tähelepanu viitab selle tähtsusele, aga samas ka selle nähtuse tõsidusele.
Dementsuse all kannatavate inimeste arv ulatub kuni 9,9 miljonini, millest suurema osa moodustavad Alzheimeri tõve all kannatajad. Praegusel ajal, kui see haigus on Euroopa Liidus ikka veel aladiagnoositud, prognoosime selle tohutut kasvu 2020. aastaks. Ennetustöö ning ravi ja hoolduse kättesaadavuse puhul valitseb liikmesriikide vahel ebavõrdsus. Selle haiguse vastu võitlemiseks ja uurimiseks võetavad meetmed on katkendlikud ning reageeringud ebaühtlased.
Raport on tähtis samm selle haiguse vastases võitluses Euroopa Liidus ning oluline liikmesriikide vahel uue koostöövormi sisse seadmisel, võimaldades kooskõlastatud meetmete võtmist, et võidelda kogu Euroopat mõjutavate probleemidega. See raport toetab riikidevahelist solidaarsust ja heade tavade vahetamist, et vältida kahekordseid jõupingutusi ja ressursside kulutamist. Soovin rõhutada eeldiagnoosi ja varajase sekkumise tähtsust selle haiguse algfaasis. Usun, et see on lahendus selle haiguse vastases võitluses edusammude saavutamiseks.
Lisaks sellele soovin meenutada ka mitut valdkonda hõlmava lähenemisviisi tähtsust teadusuuringute puhul. Valdkondadevaheline jagunemine ning nõrk primaarsete ja kliiniliste teadusuuringute, rahvatervise ja sotsiaaluuringute seos mõjutavad seda, kuidas toimub teaduslike avastuste ülekandmine meditsiinipraktikasse ja hooldusteenuste pakkumisse. Tõsiasi, et kõike seda teostatakse riigi tasandil, suurendab killustatust veelgi. Seepärast peamegi keskenduma mitut valdkonda hõlmavale lähenemisviisile ning avastuste ja teadmiste ELi tasandil praktikasse rakendamisele.
Nessa Childers
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Praegu kannatab peaaegu kümme miljonit eurooplast dementsuse all ning Alzheimeri tõbi on neist kõige levinum vorm. Selle statistika alla kuulus ka mu enda ema, kes eelmisel aastal suri. Seepärast on see dementsust käsitlev Euroopa algatus minu jaoks vägagi tervitatav.
Peaksime olema tõsiselt mures selle pärast, et hinnanguliselt on diagnoositud vaid pooled haigusjuhtumitest. Samuti peaks meile muret valmistama, et dementsuse all kannatavaid naisi on kaks korda rohkem kui mehi ning et Euroopa vananeva rahvastiku puhul kahekordistub see arv järgneva 20 aastaga.
Arvestades, et kui Alzheimeri tõve teket viis aastat edasi lükata, väheneb levimuse määr 50%, on mul hea meel, et komisjon keskendub just haiguse ennetamisele ja varajasele diagnoosimisele. Mul on hea meel Euroopas parematele teadusuuringutele keskendumise üle, eriti kui teame, et 85% teadusuuringutest on hetkel ilma ELi kooskõlastuseta. Mul on hea meel näha ka keskendumist heade tavade vahetamisele ning haigete ja nende perekondade õigustele.
Mina ja minu sotsiaaldemokraatidest Euroopa Parlamendi kaasliikmed keskendusime oma muudatusettepanekutes dementsuse sotsiaalsetele aspektidele ning meie palve on järgmine:
kutsume üles pöörama meditsiini- ja sotsiaaluuringutes, tervishoius, tööhõives ja sotsiaalpoliitikas erilist tähelepanu naiste erivajadustele, sest naiste osakaal haigete seas on poole suurem ning hooldajate arvu suhtes ebaproportsionaalne.
Kutsume komisjoni veel kord üles oma töötervishoiu ja tööohutuse vastutuse raames koostama õigusakte töökohal vaimse tervise poliitika kohta, et psüühikahäiretega inimesi parimal võimalikul viisil tööturule kaasata.
Soovitame uurida väljaspool Euroopa piire väga vajalike elutestamentide kasutamist.
Viimasena rõhutame ka kõikides teavituskampaaniates dementsuse sümptomite äratundmisoskuse tähtsust.
Lõpetuseks soovin kiita raportööri Maria Matiast ning tänada teda ja kaasvariraportööre töö eest selle raportiga!
Frédérique Ries
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Võitlus Alzheimeri tõve vastu on muutunud viimaste aastate jooksul Euroopa prioriteediks. Ja oli ka aeg! Lisan veel, et toetan kõiki algatusi, mida volinik Dalli just tutvustas.
Selline aju vananemise vorm on nii Euroopas kui ka ülemaailmselt plahvatuslikult levimas: Alzheimeri tõbe põeb üle seitsme miljoni inimese ja kui arvestada ka teisi neurodegeneratiivseid haigusi, tõuseb see arvu kümne miljonini. Saame ja peaksimegi toetama ELi 32 teadusuuringuprojekti rahastamist, kuid peame tegema veel palju rohkem, eriti Alzheimeri tõve teadusuuringute kooskõlastamise puhul teadusuuringute kaheksandas raamprogrammis juba 2014. aastal. See on meie resolutsiooni punktis 21 selgelt välja toodud.
Ülioluline on keskenduda ka mitut valdkonda hõlmavale lähenemisviisile, mis käib diagnoosimise, ennetustöö, ravi ning hooldusaluste ja nende perekondade toetamise kohta. Seda käsitletakse punktides 2 ja 20, mis on väga olulised. Lisaks sellele paljastab äsja Prantsusmaal avaldatud hiljutine uuring selle haigusega seotud märkimisväärsed sotsiomajanduslikud kulud: ühes kuus kulub ainuüksi patsientide ravile ja hooldusele üle kümne miljoni euro. Ja see ei hõlma patsientide lähedaste ja perekondade tohutut andumust, pühendades iga päev üle kuue tunni patsientide hooldamisele.
Nende patsientide aitamine tähendab ka õiget diagnoosi. Teadusmaailm ütleb meile, et rahvusvahelised kriteeriumid vajavad muutmist, kuna sageli iganenud kriteeriumite range kohaldamisega arvestatakse sinna hulka tihti ka muude dementsuse vormidega patsiente.
Euroopa tasandil, mida käsitleb meie resolutsiooni punkt 64, on väga tähtis, et parlament vastaks lõpuks uuringute teostajate apellatsioonile. Kui me loodame ühel heal päeval sellele haigusele ka ravi leida - ja see on tõesti väga vajalik -, siis on kliiniliste uuringute jaoks rohkem vabatahtlikke vaja. Kliiniliste uuringute direktiivi peagi saabuv läbivaatamine on seega suurepärane võimalus anda konkreetne vastus ja lootust sellest haigusest mõjutatud perekondadele.
Gerald Häfner
Austatud juhataja! See, kes otsustas need arutelud ühendada, küll parlamendile teenet ei teinud - need teemad ei ole küll eriti seotud.
Ravimite ja tervisekindlustuse hinnad tõusevad kõikjal Euroopas ning kõik püüavad leida viise, kuidas neid alandada. Meditsiinilised edusammud muudavad ravimid ikka üha kallimaks. Aga meie praegune juhtum on erinev. Euroopas on 30 miljonit astmaatikut ning meil on olemas väiketootja, kes on töötanud välja seadme, mis muudab inhaleerimise - astmaatikute jaoks elupäästva ja nende ravis väga tähtsa toimingu - paremaks, kiiremaks, tõhusamaks ja ennekõike odavamaks. Sellel tootjal on juba 14 aastat keelatud oma toodet turustada. Ta pöördus komisjoni poole 1996. aastal ja petitsioonikomisjon tegeleb selle juhtumiga alates 2006. aastast. Volinik Dalli, komisjoni töö on aidata tagada seaduste täitmist ja seista kodanike poolel. Praegusel juhul seda küll tehtud ei ole; selle asemel keeldub komisjon hoopis konkreetse otsuse tegemisest, mis oleks petitsiooni esitajale abiks.
Volinik Dalli, pöördun teie poole üsna isiklikult, kuna teile ehk meenub, et kutsusime teid petitsioonikomisjoniga kohtuma ja seda küsimust arutama. Vastasite, et teil ei ole selleks aega, kuid leiaksite aega isiklikuks jutuajamiseks. Me siis tulime ja rääkisimegi teiega isiklikult. Ja te ise lubasite mulle, et tegelete selle probleemiga ning leiate kiire lahenduse. Kuni praeguseni on olnud aga täielik vaikus. Kirjutasin teile veel ühe kirja, kuid ei ole sellele vastust saanud. Samuti olete üritanud takistada järgmise arutelu toimumist. Komisjon ei tohiks küll nii käituda.
Soovin öelda väga selgelt, et Euroopa Parlament ootab komisjonilt seaduste ja kodanike toetamist ning et hääletame homme koos selle resolutsiooni üle. Ootame, et tagaksite kaitse väiketootjatele nende eest, kes soovivad neile müügikeeldu kehtestada. Siin on kaalul väga suured summad, kuid veelgi olulisem on inimeste tervis. Me oleme kõikidest probleemidest teadlikud. Me ei mõista aga teie tegevust, volinik Dalli. Me teame kõiki teie argumente. Ma olen läbi vaadanud virnade viisi kaustu, kuid ei ole leidnud veel selget argumenti teie seisukoha põhjendamiseks. Räägime siin meditsiinitootest. Neid on kasutusel tervelt 30 000 - inimesed on neid miljoneid kordi kasutanud, ning seda suurepäraste tulemustega. Oleme saanud kindlustusfirmadelt kirju, kus meil palutakse anda sellele tootele turustamisluba, et säästa kulusid. Ootan, et komisjon teeks lõpuks ometi oma tööd ja jõuaks selles küsimuses positiivsele otsusele.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
William
Austatud juhataja! Sooviksin küsida Gerald Häfnerilt, kas ta on nõus, et varem kõlanud voliniku kommentaarid BronchoAiri juhtumi kohta on olnud täielikult möödahiilivad ning selle ettevõtja ja astmaatikute jaoks kasutud?
Gerald Häfner
(DE) Austatud juhataja! Kui te lubate mul anda lühikese, kuid personaalse vastuse, siis mulle tundub, et volinik ei ole kasutanud veel võimalust end selle probleemiga isiklikult kurssi viia ja oma arvamust kujundada. Volinik Dalli, see on aga teie jaoks ideaalne võimalus sellele probleemile värske pilk heita ja kõikide nende edasilükatud aastate järel uuele otsusele jõuda, ning soovitan siiani nende viivituste eest vastutavate meeskonnaliikmete asemel teiste liikmete abi kasutada. Mul oleks hea meel teiega seda arutada või - mis veelgi parem - sooviksin näha, et saate petitsiooni esitajaga kokku ja jõuate mingile lahendusele.
Nõustun täielikult oma kaasparlamendiliikmega.
Marina Yannakoudakis
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ühendkuningriigis kannatab dementsuse all 750 000 inimest. Üle pooltel neist kujuneb välja Alzheimeri tõbi. Selle mõjud on küll sarnased, kuid igaühe kogemused on erinevad. Meil puudub ravi seisundile, mis hoiab sageli pantvangis nii patsienti kui ka tema hooldajat, ning seda vanusest olenemata. Kuid mida on võimalik ELis ära teha? Selle ennekõike kohalikul tasandil toetust vajava probleemi puhul on õigusaktid teisejärgulised.
Tõstatades aga selle teema esmalt siin istungisaalis, saame sellele tähelepanu tuua, tekitada diskussiooni ja suurendada üldsuse teadlikkust. Seejärel võivad liikmesriigid otsustada oma prioriteetide ja parimate tavade vahetamise üle. Teiseks võib teadlikkuse suurenemine viia sümptomite parema äratundmiseni ja seega ka varasema diagnoosimiseni. On olemas ravimid, millest võib siinkohal abi olla, ning õigeaegselt võetuna võivad need aidata seda protsessi aeglustada. Oluline punkt on, et haiguse all kannatajad saaksid abi, perekondadel oleks olemas teave ja toetus ning lõpptulemusena aidataks patsientidel selle keerulise haiguse jooksul väärikust säilitada.
William  Dartmouth
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Näib, et väike Saksa firma BronchoAir Münchenist on loonud inhalaatori, mis aitab tõepoolest sellistest seadmetest sõltuvate astmaatikute elu parandada. Seda toodet on juba üle 14 aasta turult eemal hoitud ning voliniku seletus selle kohta on väga erinev arutelu algatanud petitsioonikomisjoni juhataja omast. Edastan siinkohal õiguskomisjoni seisukoha, kes ütleb, et see ettevõtja on langenud komisjoni jultunud õigusemõistmise takistamise ohvriks.
Miks soosib komisjon suuri ravimifirmasid ja nende lobitöö tegijaid? Praegusel juhul toetab Ühendkuningriigi iseseisvuspartei, mida mul on au esindada, viivitamatut uurimist selle kohta, kuidas komisjon küsimust käsitleb.
Diane Dodds
Austatud juhataja! Nagu selles istungisaalis on täna juba mainitud, kannatab Ühendkuningriigis praegu peaaegu kolmveerand miljonit inimest mõne dementsuse vormi all. 16 000 neist elavad minu valimisringkonnas Põhja-Iirimaal.
Alzheimer on halastamatu tõbi. See jätab haiguse all kannatajad ilma oma isiksusest, võtab ära nende iseseisvuse ning lõpuks röövib neilt suhte oma perekonna ja sõpradega. See on laastav haigus, mis paneb tohutu koorma perekondadele ja hooldajatele, kes on selle tõttu sageli üksi ja kehva tervise juures. Nagu siin juba mainitud, on suur osa hooldajatest just naised.
Hinnanguliselt tõuseb Ühendkuningriigis dementsuse all kannatajate arv 2050. aastaks umbes 1,7 miljonini. 2018. aastaks on prognoositav tervishoiu- ja sotsiaalhoolekande kulu 27 miljardit Suurbritannia naelsterlingit. Need on jalustrabavad arvud, mis muudavad teadusuuringud ülioluliseks ning teevad meditsiinis ja sotsiaalhoolekandes ressursside hoolika suunamise väga pakiliseks. Arvan aga ka, et meil tuleks tunnustada ka vabatahtlike ja ühiskonnasektori osalust.
Volinik, olete tähtsustanud tervislikku ja aktiivselt vananemist ning mul on au rõhutada tööd Mullen Mewsi projektiga Belfastis, mis on võitnud rahvusvahelisel konkursil auhindu dementsuse alla kannatavate inimeste, nende perekondade ja hooldajate elude parandamise ja sotsiaalse kaasatuse eest.
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja! Volinik Dalli! Ka minu arvates on ärritav, et peame nende kahe teema vahel n-ö hüplema. Mulle oleks meeldinud, kui neid teemasid oleks käsitletud vähemalt üksteise järel.
Pöördun nüüd Christoph Kleini petitsiooni juurde. Mul on hea meel, et meil on võimalus seda arutada, kuna petitsioonikomisjon on selle petitsiooniga juba päris kaua tegelenud. Mis on siis selle aja jooksul toimunud? Oli üks uuenduslik tootja, kes töötas välja astmainhalaatori. See oli patsientidele sobiv, sest oli lihtsalt kasutatav. See oli hea ka kindlustusfirmade jaoks, kuna oli soodsam. Ja tootja võitis täiesti õigustatult selle eest isegi auhinna. Siis tuli aga ootamatu hoop: Saksamaa ametivõimud keelustasid selle inhalaatori müügi, mille tulemusel alustas Euroopa Komisjon kaitseklausli menetluse kohaldamist.
Uuesti kõikidesse üksikasjadesse laskumata olen veendunud, et 1996. aastal kehtestatud esmane müügikeeld ei olnud õiguspärane. Et tootjapool oleks saanud apellatsiooni esitada, oleks komisjon pidanud kaitseklausli menetluse lõpetuseks konkreetse otsuse tegema. Selle tulemusel on Christoph Klein meie enda õiguskomisjoni hinnangul olnud jultunud õigusemõistmise takistamise ohver. Volinik, minu eesmärk ei ole kellegi süüdistamine. Siin on oluline leida võimalikult kiire lahendus, et see probleem lõplikult ära klaarida. Ma palun teil vaid austada meie petitsioonikomisjoni ühehäälset hääletustulemust! Ma loodan teie koostööle ja abile - mitte üksnes petitsiooni esitaja huvides, vaid ka kogu Euroopa Liidu patsientide huvides.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Austatud juhataja! Alzheimeri tõve puhul on tänapäeval veel väga palju ebamäärasust ja asju, mida me selle kohta ei tea. Kahjuks muutub koos Euroopa vananeva elanikkonnaga ka see olukord aina halvemaks. Meil on ilmselgelt vaja teha teadusuuringuid ja rohkem uuringuid dementsuse tekkepõhjuste ja ravi kohta. Nagu ikka mittenakkuslike haiguste puhul, on aga olemas tõendeid selle kohta, et paljud lihtsad meetmed elustiilivalikute puhul võivad aidata erinevaid tervisehäireid ära hoida. Seepärast palungi esitatud muudatusettepanekutes tähtsustada rohkem teadusuuringuid selle kohta, millist mõju avaldab toitumine Alzheimeri tõve tekkele.
Paljud meist teavad kindlasti vähemalt ühte inimest, kes selle haiguse või mõne muu dementsuse vormi all kannatab. Me teame, et tegelikult on isiklik kulu palju suurem kui sotsiaalne või rahaline. Me kõik oleme mures dementsuse laialdase ja hävitava mõju pärast nii paljudele inimestele. Selle tulemusel on meil olemas väga ulatuslik raport, mis hõlmab kõiki põhiküsimusi. Ootame head reaktsiooni sellele mitte üksnes komisjonilt, vaid ka liikmesriikidelt.
Antonyia Parvanova
Austatud juhataja! Ka mina pean nende kahe arutelu ühendamist kahetsusväärseks: see on sama hea, kui pidada ühisarutelu laevanduse ja kalanduse teemadel, sest mõlemad neist toimuvad ju merekeskkonnas. Soovin aga tänada raportööri Marisa Matiast! On tõepoolest ülitähtis, et Euroopa Liit käsitleks Alzheimeri tõve probleemi kindlalt ühe oma tervishoiu prioriteedina.
Selle haiguse praegune meditsiiniline ja sotsiaalne koorem kujutab endast tõsist ohtu meie tervishoiu- ja sotsiaalsüsteemide jätkusuutlikkusele. Ka mitmete teiste krooniliste haiguste osakaal suureneb järgnevate aastatega ning on väga tähtis, et käsitleksime ka neid ulatuslikult ja asjakohase valmisolekukavaga. Loodan siiralt, et komisjon võtab Alzheimeri tõbe puudutava Euroopa algatuse korraldamise ohjad enda kätte ning toetab liikmesriike meie vananevast elanikkonnast tulenevate rahvatervise probleemide käsitlemisel. Eriti tervitatav on mitut valdkonda hõlmav käsitlusviis.
Lõpetuseks soovin rõhutada vajadust keskenduda teadusuuringutele ja sihipärastele investeeringutele selles vallas, pidades silmas ühte prioriteeti: mitte teenida ärihuve, vaid pakkuda patsientidele ja kodanikele konkreetseid rahvatervist käsitlevaid lahendusi.
Suuliselt vastatava küsimuse puhul arvan, et oleme siin tunnistajateks lobitööle, mille eesmärk on suurendada survet Saksamaa ametivõimudele ning panna proovile ELi ohutusnõuded ja määrused. Ei ole oluline, kas asjaomased ettevõtted on suured või väiksed, meie jaoks on ainus tähtis küsimus patsientide ohutus.
Satu Hassi
(FI) Austatud juhataja! Head kolleegid! Väljendan oma siirast tänu raportöörile Marisa Matiasele suurepärase töö eest Alzheimeri tõbe käsitleva raportiga! Alzheimeri tõbi ja muud dementsuse vormid on ühiskonna väga suur probleem. Sellega seotud inim- ja finantskulud on meeletud. Hinnanguliselt kulub Alzheimeri tõve ravile aastas üle 100 miljardi euro. Seda on rohkem kui kuluks komisjoni hinnangul kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise eesmärgile, milleks on 30%. Arvatakse, et Alzheimeri tõve all kannatavate patsientide arv kahekordistub iga 20 aasta järel.
Ma soovin rõhutada varajase diagnoosimise ja ennetustöö prioriteediks seadmise tähtsust. Eriti loodan, et hakatakse tegema rohkem uuringuid selle kohta, kuidas närvisüsteemi arengut takistavad keemilised ained võivad mõjutada Alzheimeri tõve esinevust ja teiste närvisüsteemi halvendavate haiguste riski. Igal juhul tuleks ettevaatusprintsiibi järgi vähendada nende kemikaalide pestitsiididena kasutamist meie aedades ja põldudel.
Miroslav Ouzký
(CS) Austatud juhataja! Ka mina soovin rääkida Alzheimeri tõvest. Teame, et sellel raportil ei ole kindlat õiguslikku mõju ja et see ei ole ka erilisi vaidlusi tekitav. Ma loodan, et see meie istungit ei lõhesta. Teame aga, et see on väga raske tervislik seisund koos väga tõsiste rahaliste tagajärgedega, mistõttu on see ka väga keeruline sotsiaalne probleem. See on väga tihedalt seotud Euroopa elanikkonna vananemisega ning selle kasv Euroopas hakkab sarnanema juba mingile neuroloogilise epideemia vormile. Mida saame meie selle probleemi suhtes ette võtta? Me võime pöörata suuremat tähelepanu ennetustööle, mis säästab ressursse ja parandab tervist, võime parandada eurooplaste söömisharjumusi, võime ühtlustada oma teaduslikku baasi Euroopas ja kooskõlastada üksikute liikmesriikide tööd, võime toetada vabatahtlikke organisatsioone ja pereliikmetele mõeldud organisatsioone ning saame aidata Euroopas spetsialiseerunud keskuste sisseseadmist.
Philippe Juvin
(FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Alzheimeri tõve kohta on nii palju öelda,
kuid lubage ma keskendun kahele aspektile. Esimeseks on koduse toetuse küsimus raskelt haigete patsientide puhul. Teame, et meditsiinipõhjustel on oluline, et patsiendid oma elukeskkonnas mingeid suuri muutusi ei kogeks, mis võivad nende haigust ja sümptomeid raskendada ning asju palju keerulisemaks muuta.
Üks meie prioriteet peab olema patsientidele võimalikult kaua oma tavakeskkonnas viibimise võimaldamine. Selleks tuleb meil aidata patsiendi eest hoolitsevaid perekondi ja pereliikmeid. Teisisõnu, perekondi ei tohi üksinda jätta. See on minu esimene punkt.
Mu teine punkt käsitleb teadusuuringuid. Miks? Kuna me loodame lõpuks siiski Alzheimeri tõvele ravimi leida ja selleks on vaja tõhusaid teadusuuringuid. Ma olen kuulnud inimesi väitmas, et teadusuuringute jaoks on vaja rohkem ressursse. See on kahtlemata tõsi! Kuid eelkõige, enne nendest ressurssidest rääkimist, on meil vaja arutada nende ressursside kasutamist.
Siiani on olnud teadusuuringud liiga killustunud ja liiga ebaühtlased. Paika ei ole pandud ühtegi prioriteeti. Inimesed ei tee omavahel koostööd ega räägi üksteisega. Edaspidi peab rakubioloog arutama asja ka füsioloogiga, radioloogiga ja neuroloogiga. Peame saama inimesed paremini koostööd tegema. Seepärast pöördun komisjoni poole palvega panna Prantsusmaa eesistumisajal käivitatud teadusuuringute ühisprogramm kehtima.
Lõpetuseks soovin öelda patsientidele ja nende perekondadele, et asjad edenevad. Nad peavad säilitama usu, nad ei ole üksi. Nad ei ole enam üksi!
Glenis Willmott
Austatud juhataja! Tahaksin tänada raportööri ja variraportööre selle raportiga tehtud hea töö eest!
See raport Alzheimeri tõve kohta on küll väga tähtis, kuid teame, et poliitika rakendamise volitused on peamiselt liikmesriikidel. Vananev elanikkond on aga üks pakilisemaid tulevikuprobleeme ning teame, et dementsus on eakate invaliidsuse ja teistest sõltumise üks peamisi põhjusi.
Praegu vastutavad dementse patsiendi hooldamise eest peamiselt abikaasa või lapsed ning see on väga raske ja emotsionaalselt kurnav. Just seetõttu on nii tähtsad meie muudatusettepanekud, kus kutsutakse komisjoni kaaluma ELi 2020. aasta strateegia võimalusi luua töökohti hooldussektori tugevdamiseks. Samuti on oluline, et me ei keskenduks ainult haigusi ravivate uute ravimite rahastamisele, vaid käsitleksime ka lihtsaid ennetavaid meetmeid, mida igaüks võtta saab, nagu muutused toitumises ja elustiilis. Üha rohkem tuuakse Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide arenemise olulise tegurina esile toitumist ning meil tuleb pühendada osa oma rahalistest vahenditest lisauuringutele.
Dementsuse vormidega seotud kulud ELis olid 2005. aastal 130 miljardit dollarit ning selline seisund mõjutas 19 miljonit inimest - haigeid ja nende hooldajaid. Seega on nii moraalselt kui ka majanduslikult mõistlik tagada, et lisaksime võitlusse selle kohutava haigusega rohkem rahalisi vahendeid.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Austatud juhataja! See teatis ja raport on väga head ning tahaksin seetõttu avaldada tänu volinik Dallile ja raportöör Matiasele.
Alzheimeri tõbi on meie ajastu katk ning meie suurim probleem on see, et me teame selle haiguse kohta lihtsalt liiga vähe. Just seetõttu vajame teadusuuringuid, teadusuuringuid ja veel kord teadusuuringuid. Peame ühendama oma jõud, mistõttu toetan komisjoni ettepanekut luua tervisliku vananemise uuenduslik partnerlus. Alzheimeri tõbi sobib suurepäraselt sellise partnerluse raamesse.
Palju aastaid tagasi tegi USA valitsus vähivastasest võitlusest projekti, mis näitab teed. Vähki nad seljatanud ei ole, kuid selle projekti tulemusel on võetud kasutusele palju uusi ravimeid ja raviviise. Just seda vajame ka meie, mistõttu olen nõus asjaoluga, et peame keskenduma Alzheimeri tõvele. Me peame teadma, kuidas ennetavalt tegutseda. Mida saame tulevikus Alzheimeri tõvega võitlemiseks teha? Just seetõttu ei saa me Euroopa teaduspoliitikas vastu võtta kõikehõlmavat lähenemisviisi. Peame keskenduma konkreetsetele valdkondadele. Alzheimeri tõbi võiks olla üks põhiteemadest, millega tegelema hakata.
Frieda Brepoels
(NL) Austatud juhataja! Euroopa Parlamendi Alzheimeri tõve liidu asepresidendina on mul väga hea meel Marisa Matiase raporti üle. Raportis käsitletakse kõige tähtsamaid küsimusi, millega esmajärjekorras tegeleda tuleb. Tahan selle lühikese ajaga keskenduda kahele punktile.
Esiteks ennetamise ja varase diagnoosimise tähtsus. Vajalikud on teadlikkuse tõstmise kampaaniad esimeste sümptomite kohta, et patsiendid ja nende hooldajad saaksid kõige varasemas võimalikus etapis kasutada kõiki juba saadavalolevaid ravi- ja toetusvõimalusi. Üle rõhutada ei saa aga ka teadustegevuse ressursside ühise kavandamise tähtsust. Paljud sõnavõtjad on juba maininud, et 85% avalikest investeeringutest teadustöös tehakse tänapäeval Euroopa Liidu tasandil kooskõlastamata ning see viib kahtlemata killustumise ja kattumiseni. Seega võiks ühine strateegiliste teadusuuringute kava tagada ressursside tõhusama kasutamise ning selliste haiguste nagu Alzheimeri tõbi põhjuste, ravivõimaluste ja sotsiaalse mõju parema mõistmise.
Miroslav Mikolášik
(SK) Austatud juhataja! Komisjoni teatisega Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlevate Euroopa algatuse kohta edendatakse praeguseid üksikuid meetmeid ja olemasolevaid erinevusi ravi kättesaadavuse puhul ning liigutakse paremate tervishoiu- ja ühiskondlike tingimuste tagamise suunas üha suurenevale arvule selliseid haiguseid põdevatele patsientidele, kelle osakaal kasvab ka Euroopa rahvastiku vananemisega.
Direktiivis käsitletakse ka selle valdkonna tervishoiutöötajaid ning pakutakse erikoolitust, mille üle mul on väga hea meel, ja toetust pereliikmetele. Meil juba on probleemid, nimelt igal aastal kuni 1,4 miljonit uut haigestumise juhtumit mis tahes dementsuse vormi, ning peame energiliselt tegutsema, et haigusi õigel ajal diagnoosida ja ennetada, ning tegelema ka muude teemadega, nagu patsiendi väärikus.
Ka siin on mõjutatud inimesi, eriti pereliikmeid, kes seisavad silmitsi olulise ühiskondliku häbimärgistamisega. Ka ühiskond peaks aitama ja rahaliselt toetama neid, kes dementsuse all kannatavate patsientide eest kodus hoolitsevad.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Austatud juhataja! Tahan tänada raportööre, kes on teinud suurepärast tööd! Tuleb tunnistada, et Euroopa rahvastiku vananemisega levivad Alzheimeri tõbi ja muud dementsuse vormid ohtliku kiirusega. Tihti diagnoositakse nende haiguste sümptomid valesti või avastatakse liiga hilja ning patsiendid ei saa asjakohast ravi. Üleskutse kuulutada dementsuse vormid tervishoiu üheks prioriteediks on õige. Ainult võimalikult laialt teabe levitamise ja ühiskonna teadlikkuse tõstmisega Alzheimeri tõve, selle sümptomite ja varase diagnoosimise viiside kohta on võimalik dementsuse vormide üha sagenemisega toime tulla. Kahjuks on paljudes Euroopa Liidu uutes liikmesriikides, sealhulgas Leedus, dementsuse vorme põdevate patsientide hooldamine väga ebarahuldav. Suurim koormus jääb tavaliselt patsientide sugulastele ja pereliikmetele. Liikmesriigid peaksid nende tööd tunnustama, käsitledes sugulaste eest hoolitsemisele pühendatud aega nii palju kui võimalik tööga hõivatud olemisena ning andes sotsiaaltagatised.
Gay Mitchell
Austatud juhataja! Tahaksin tähelepanu juhtida lihtsalt sellele, et räägime Alzheimeri tõvest ja eakatest inimestest, kuid minul on ametiaja jooksul kogemus 48aastase mehega, kelle eest hoolitses tema eakas lesestunud isa, sest noor mees põdes Alzheimerit. Ma ei kuritarvita oma kõneaega, vaid tänan teid ja tahan öelda, et toetan vananemisega seotud uuendustegevust. Tegemist on peamiselt vananemisega seotud küsimusega, kuid mitte ainult.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Austatud president, lugupeetud volinik, head kolleegid! Minu kommentaarid puudutavad petitsiooni. Olen seda teemat lähemalt uurinud alates 2007. aasta kevadest. Sama aasta sügisel esitasin komisjonile küsimuse. Vastus oli rohkem kui ebarahuldav.
Olen pidanud palju arutelusid Saksamaa tervishoiuministeeriumi ja teiste ametiasutustega. Kõik oli alati väga ebamäärane ja formeerimata. Teie vastusest, volinik Dalli - mille te valjusti ette lugesite -, oletan, et teil ei ole mingit kavatsust seda teemat üksikasjalikumalt käsitleda. Teie ametiaja jooksul seda ei tehtud, kuid on olemas selline asi nagu kollektiivne kohustus, ja ma palun teil - ka õiguskomisjoni ja petitsioonikomisjoni nimel - teha meile kättesaadavaks kõik dokumendid, millel teie otsus põhines. Veelgi enam, seda seadet vaadeldes sooviksin teada - kuigi võin vastust juba ette kujutada -, miks teatud ettevõtetel ei ole huvi erineva toote turuletuleku vastu. Selle plastosa paigaldamine inhalaatorisse on suhteliselt odav, kuid marginaalid on seotud üldise müügimahuga.
Vaadates lobitööd, kus osaleb ravimitööstus, ja vaadeldes põhjalikult mõne osapoole finantshuvisid ettevõtete turult eemalhoidmise vastu, on vastused mõnikord liiga ilmselged.
Nõuan tungivalt, et teeksite siin ja praegu selgeks oma seisukoha, kas teete meile kättesaadavaks dokumendid ja kas olete valmis pidama meiega petitsioonikomisjonis ja õiguskomisjonis asjakohast arutelu, selle asemel et seda küsimust lihtsalt kõrvale lükata. Meie kodanikel on õigus asjakohasele ravile ning nende hulka kuuluvad ka need, kes ei ole väga jõukad ega suured kogukonnad.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Liidu rahvastik vananeb ning vananemisega seotud haigusi põdevate inimeste protsent kasvab. Statistika andmetel kannatab üle 80aastaste hulgas iga viies inimene Alzheimeri tõve all. Mitte kõik ei ole teadlikud, et see on ravimatu haigus, kuid asjakohaste ennetavate meetmete ja varase diagnoosimisega saab selle mõjusid edasi lükata. 2009. aasta ülemaailmse Alzheimeri tõve aruande kohaselt on kõikidest dementsuse all kannatavatest inimestest Euroopas 28%, mis tähendab, et Euroopa on teisel kohal Aasia järel. Poolas ehk riigis, mida ma esindan, põeb praegu Alzheimeri tõbe ligikaudu 250 000 inimest ning spetsialistid prognoosivad, et 2040. aastaks on see arv kolmekordistunud. Nagu te hinnata võite, on selline statistika laastav.
Dementsusel ei ole mitte ainult sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed, vaid see mõjutab ka patsiente ja nende peresid. Just seetõttu on mul hea meel, et arutame täna seda tähtsat teemat. Ainult koostöö, kõrgelt kvalifitseeritud teadusuuringud ja laiaulatuslik teabekampaania võimaldavad kiiret diagnoosimist ja paremat ennetamist.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Austatud juhataja! Nõustun Alzheimeri tõbe käsitlevas algatuses esitatud konkreetsete meetmetega, et on vajalik edendada varast diagnoosimist ja elukvaliteeti, toetada liikmesriikide koostööd parimate tavade ja kliiniliste uuringute jagamise kaudu ning austada selle raske haigusega elavate inimeste õigusi. Kuna Euroopa Liidul puuduvad praegu piisavalt täpsed arvandmed Alzheimeri tõve kohta, on vaja teha uuringuid ühiste ja üksikasjalike näitajate põhjal. Veelgi enam on vaja investeerida teadusuuringutesse ja leida tõhusaid lahendusi hooldussüsteemide jaoks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata tervishoiutöötajatele ja tervishoiuteenuste osutajatele ning nende perede koolitamisele ja toetamisele, kes Alzheimeri tõvega iga päev toime tulema peavad. Tahaksin rõhutada, et selle raske haigusega võitlemisel on ülioluline pöörata palju tähelepanu ennetamisele ning kohandada jõupingutusi võimalikult varase diagnoosimise saavutamiseks. Seetõttu on vaja koostada ennetav strateegia Alzheimeri tõve kohta, mis on seotud tervislikumatele eluviisidele julgustamisega, inimeste teavitamisega haigusest ja meditsiinitavade vahetamisega.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Austatud juhataja, volinik! Ma tänan teid võimaluse eest Alzeimeri tõve teemal sõna võtta!
Alzheimeri tõbi on dementsuse kõige levinum põhjus, mõjutades 44 000 inimest Iirimaal ja peaaegu kümmet miljonit inimest kogu Euroopas. See on progressiivne haigus, mis tähendab, et aja jooksul kahjustub üha rohkem ajuosasid ja see põhjustab sümptomite tugevnemise.
Kahjuks on tõenäoline, et Euroopa vananeva rahvastiku tõttu mõjutab see haigus tulevikus üha rohkem ja rohkem inimesi. Seetõttu on vaja paremat riikidevahelist kooskõlastamist dementsuse põhjuste teadusuuringute alal ja parimaid tavasid hooldussüsteemis. Hoolduskoormus jääb tihti lähedaste pereliikmete õlgadele ning Iirimaal hoolitseb dementsust põdevate inimeste eest iga päev 50 000 inimest.
Kokkuvõtteks soovin avaldada erilist lugupidamist sellistele hooldajatele ja Iirimaa Alzheimeri tõve ühingule, kes pakub dementsusest mõjutatud inimestele uskumatut tuge.
Margrete Auken
(DA) Austatud juhataja! Soovin pöörduda volinik Dalli poole. Siin näete plastseadet, mille ümber kogu jutt käib. Saksamaa juhtumi puhul on suur rahvusvaheline ravimitööstus otsustanud, et see plastseade ja ravim kuuluvad kokku. Siin on ravim. See peab läbima ulatuslikud katsed. Plastseadet kasutatakse samamoodi nagu süstalt. On aga ilmselge, et ravimitööstus teenib tohutut kasumit selle pealt, et neid kahte toodet tuleb alati koos müüa. Teisest küljest säästab ühiskond palju raha, kui midagi ikka ja jälle kasutada saab. Minu arvates on täiesti skandaalne komisjoni jätkuv seisukoht, et see lihtne toode peab läbima sisuliselt sarnase katseprotseduuri kui ravim, nagu kuuluks toode tingimata samasse katsesüsteemi. Tean, et see katseprotseduur ei ole täpselt sama nagu ravimi oma, kuid siiski katsetatakse toodet ravimi juurde kuuluvana. Lihtsalt kohutav, et me selles küsimuses selget vastust saanud ei ole. Paljud inimesed, sealhulgas mitu ühingut ja tervisekindlustajat, kannatavad seetõttu, et seda plasttoodet juba pikka aega tagasi heaks ei kiidetud. See ei ole tekitanud muid probleeme kui rahalised...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Paolo Bartolozzi
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Neurodegeneratiivsed haigused ja eelkõige Alzheimeri tõbi on ELi tervishoiu prioriteet.
Selle haiguse tagajärjed selle põdejatele on rasked ja seda mitte ainult tervise kontekstis. Haigete vahetu ja mitteametliku hoolduse kulud on tegelikult suured. Seega ei mõjuta Alzheimeri tõbi mitte ainult selle põdejaid, vaid ka nende eest hoolt kandvaid inimesi.
Seega vajame sellele probleemile Euroopa tasandil reageeringut, kõigi liikmesriikide kooskõlastatud reageeringut, sünergiat ühtlustatud meetmetest, mis puudutavad eelkõige teadustegevust ja -uuringuid ning vastutavad ennetamise ja diagnoosimise tõhustamise eest, et parandada olemasolevaid ravivõimalusi - sealhulgas uuenduslikku ravi - ning liikmesriikidevahelist teabevahetust riiklikul tasandil saavutatud tulemuste kohta, tõstes nii avalikkuse teadlikkust selle haiguse kohta.
John Dalli
komisjoni liige. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Tänan veel kord parlamenti ja sõnavõtuga esinenud liikmeid nende pühendumise eest Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide olulise põhjuse käsitlemisele!
Komisjon toetab parlamendi raportit ja soovitusi. Kasutan võimalust ja rõhutan, et komisjon on võtnud endale täieliku kohustuse teha omalt poolt kõik Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide käsitlemiseks. Kahjuks kuuluvad need haigused paljude Euroopa kodanike vananemise juurde.
Ma usun, et meie kollektiivne vastutus on teha koostööd, et vähendada selliste kodanike koormat ning investeerida nende haiguste ennetamise, diagnoosimise, ravi ja ohjamisega seotud uuendustesse.
Ootan väga, et saaksime toetada liikmesriike nende jõupingutustes teha Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide käsitlemisel parlamendiga tihedat koostööd.
Kleini petitsiooni n-ö efekti kohta pean ütlema kõigepealt seda - viidates Erminia Mazzoni avaldusele, et komisjoni ülesanne on kodanike eest seista -, et võin kinnitada teile, et minu ülesanne on seista patsiendi eest. Minule kui tervishoiu eest vastutavale volinikule on väga tähtis mitte teha kompromisse patsiendi ohutuse puhul ning mitte lühendada olemasolevaid protsesse ja toiminguid, et tagada kõigi mis tahes viisil ravimiseks kasutatavate seadmete nõuetekohane katsetamine ja nende ohutus.
Nagu öeldud, ei ole siin küsimus selles, kuidas ravimit plasttükiga edasi anda. Küsimus on selles, et me vajame toote ohutuse tõestamiseks kliinilisi uuringuid ja selleks on petitsiooni esitaja, praegusel juhul Christoph Klein, nõudnud kliinilisi uuringuid 24 patsiendil. Sellises ulatuses nõutigi kliinilisi uuringuid.
Miks nende uuringute vastu ollakse? Mis sellise vastuolu põhjustab? See on midagi, mida ma endalt küsin. Peame näiteks teadma, kas seda toodet saab kasutada universaalselt, kas seda toodet tuleb kasutada ühe konkreetse ravimiga, kas seda toodet saab kasutada eri ravimitega. Kui jah, siis kas eri ravimite puhul on vaja erinevaid annuseid? Kas seadmel on reguleerimismehhanism annuse kohandamiseks? Kui ma peaksin võhikuna sellist seadet kasutama, siis need on küsimused, mida ma endalt küsiksin. See on midagi, mida ametiasutused endalt küsinud on. Nad on küsinud tõendeid selle kohta, et seade on laiema hulga patsientide käsutuses olles ohutu.
Nagu juba ütlesin, on olemas nõuetekohane ohutuse hindamise protseduur ning mina seda ei lühendaks. Sõnavõtjad viitasid sellele, et lubasin juhtumiga tegeleda. Lubasin seda, aga ei teinud. Selle juhtumi kohta on mul palju üksikasju. Loomulikult pidin neid üksikasju õppima teistelt, kes on siin komisjonis olnud alates 1987. aastast. Kui Christoph Klein minu ja mu valitsuskabinetiga kohtumist soovis, olin ma kohe nõus. Minu kabinetiülem teavitas teda, et oleme valmistunud ette selgitavaks kohtumiseks. Saime Kleinilt vastuseks e-kirja paljude tingimustega, sealhulgas sellega, et Euroopa Komisjon peab täielikult katma kõik kohtumisega seotud kulud. Sinna hulka kuulusid ka Kleini ja tema kaaskonna lennupiletid ja ööbimised Brüsselis ning sellist teenet ma osutada ei saanud.
Marisa Matias
Austatud juhataja, volinik, head kolleegid! Tahaksin alustuseks väljendada oma tänu kõigi sõnavõttude eest raporti kohta, mille parlament Alzheimeri ja muude dementsuse vormidega võitlemiseks esitas. Me kõik teame, et oleme väga traagilises olukorras ning need haigused jäävad sageli diagnoosimata - seda on siin juba ka mainitud.
Tahan rääkida ainult ühest teemast, mis läbis kõiki sõnavõttusid, kuid mida tõenäoliselt piisavalt ei rõhutatud. See on patsientide väärikuse ja nende õiguste küsimus, kuid see ei puuduta ainult patsiente, vaid ka nende pereliikmeid, haigete ametlikke või mitteametlikke hooldajaid ja seda tüüpi haigusega seotud ametiisikuid.
Mul on tõesti väga hea meel voliniku öeldu üle, et talle teevad muret samad asjad mis parlamendilegi ja et komisjon näeb kõiki parlamendi raportis esitatud soovitusi positiivselt ning teeb kõik enda võimuses oleva nende rakendamiseks.
Me teame, et iga möödunud päev on hilisem kui viimane päev selles valdkonnas, arvestades meie lahendamist ootavate küsimuste kiireloomulisust. Seetõttu teame ka seda, et parlament esitab homme selleteemalise teatise. Austatud volinik, ootame ära hääletuse tulemuse, kuid teame, et Euroopa üldsus ootab meilt palju rohkem kui solidaarsust ja moraalse toe taaskinnitamist. Austatud volinik, Euroopa elanikud ootavad konkreetseid ja asjakohaseid meetmeid ning ma tõesti loodan, et teie ja komisjon - kellel on algatusõigus, mis parlamendil kahjuks puudub - muudate selle küsimuse nii prioriteetseks, nagu öeldud, ja teete sellest seadusandliku algatuse, nii et Euroopa elanike ja nende perede õigusi austataks ning et kõiki neid koheldaks võrdselt ja väärikalt, sest nad on seda väärt.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, kolmapäeval (19. jaanuaril 2011).
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Liam Aylward
Neurodegeneratiivsete haiguste, nagu Alzheimeri tõbi, all kannatavate inimeste arv Euroopas on hinnanguliselt 9,9 miljonit. Euroopa rahvastiku vananemist arvestades prognoosib Eurostat, et 2050. aastaks kannatab neurodegeneratiivse haiguse all kaks korda rohkem inimesi kui 1995. aastal. Veelgi enam, kuna hooldamise koorem on pereliikmete õlgadel, prognoositakse, et Alzheimeri tõbi mõjutab patsiendi kolme pereliiget. Selles suhtes tuleb tagada ELi tasandil võetavad meetmed, et aidata liikmesriikidel patsientidele ja nende peredele asjakohast abi anda.
Nõustun täielikult sellega, et dementsus tuleb kuulutada ELi tervishoiu prioriteediks. Patsientide ja nende hooldajate organisatsioone tuleb kohaselt tunnustada ning need organisatsioonid tuleb kaasata teabekampaaniatesse ja teadusprogrammide ettevalmistamisse. EL eraldab märkimisväärse summa - 159 miljonit eurot - 34-le neurodegeneratiivsete haiguste teadusprogrammile, kuid kuna nendesse haigustesse haigestumine järsult suureneb, siis tuleb laiendada kaheksanda raamprogrammi teadusprojekte, kaasates sinna käitumis- ja kognitiivse teraapia ning alternatiivsed raviviisid.
Vasilica Viorica Dăncilă
kirjalikult. - (RO) Euroopa Liidu riikides on saadaval andmed Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide esinemise kohta ning selliseid andmeid on kogunud ka Alzheimer Europe. Alzheimeri tõbi on jätkuvalt kõigis riikides dementsuse peamine põhjus. Selle arvele saab kanda 74,5% dementsuse juhtudest Põhja-Ameerikas, 61,4% Euroopas ja 46,5% Aasias. Euroopa Liidus on aga ka diagnoosimata Alzheimeri tõve juhtumeid. Viimaste saadavalolevate epidemioloogiliste andmete kohaselt on praegu tuvastatud vaid pooled Alzheimeri tõve all kannatavatest inimestest. Selle taustal leian, et liikmesriigid peavad arendama välja pikaajalise poliitika ja tegevuskavad, et kiirendada dementsust ja Alzheimeri tõbe käsitlevate teadusuuringute, sealhulgas ennetamisuuringuid, rahastamise kättesaadavust sellisel tasandil, mis on kooskõlas nende haiguste majandusliku mõjuga ühiskonnale. Samuti tuleb ette näha ja ennetada ühiskondlikke ja demograafilisi suundumusi ning keskenduda patsiente hooldavate perede toetamisele, võimaldades nii dementsuse all kannatavatele kaitsetutele inimestele sotsiaalkaitse.
Elisabetta Gardini
Esitatud resolutsiooniga aitame veel rohkem kaasa võitlusele selle raske haigusega, mis mõjutab endiselt ühte viiest üle 85aastasest inimesest. Leian, et vaja on tõhusaid kooskõlastatud üleeuroopalisi meetmeid, et teha edasisi jõupingutusi teadustegevuses ja epidemioloogiliste andmete kogumises selle haiguse kohta. Liikmesriikide asjakohane koostöö võib aidata kaasa patsientide ravimise parimate tavade jagamisele ning kodanike teadlikkuse suurendamisele ennetamise ja varase sekkumise tähtsusest. Investeeringud ja koostöö selles valdkonnas on vajalikud mitte ainult selleks, et vähendada nende haiguste kulusid ühiskonnale, vaid eelkõige selleks, et tagada nende haiguste all kannatavatele inimestele lootus üha väärikamaks eluks. Samas vaimus jätkates tahaksin rõhutada, et dementsuse vormid ei mõjuta loomulikult mitte ainult nende all kannatajaid, vaid ka haigeid ümbritsevaid inimesi, nagu pereliikmed ja tervishoiutöötajad. Seetõttu peaks Euroopa tasandil strateegia eesmärk olema tagada tõhusam ja praktilisem toetus neile, kes peavad seisma silmitsi selliste haigete igapäevase hooldamisega, täites ametikoolituses eksisteerivad lüngad ning käivitades kampaaniad, millega tõstetakse teadlikkust Alzheimeri tõvega elamise tegelikkuse kohta.
Louis Grech
kirjalikult. - EL ei ole kuni praeguseni Alzheimeri tõvele asjakohaselt reageerinud ning ühtki ennetuspoliitikat ei ole lõpuni viidud. Veelgi enam paneb muretsema see, et sellised riigid nagu Malta ei kompenseeri mingil viisil ravimeid, mida sellise haiguse all kannatavad patsiendid vajavad. Vaatamata sellele, et komisjon ei saa sekkuda riiklike tervishoiusüsteemide korraldusse, peaks see tugevdama oma jõupingutusi liikmesriikidele surve avaldamiseks, et tagada kõigile Alzheimeri tõve all kannatavatele inimestele vajalik ravi. Kutsun komisjoni üles kuulutama dementsusevastast võitlust tegelikult Euroopa tasandi prioriteediks ning tegema mõistliku aja jooksul järeldusi eespool nimetatud ettepanekutest: 1) edendada südame-veresoonkonna tervishoidu ja investeerida tervematesse töötajatesse; 2) edendada algatusi, mis tagavad eakate ühiskondliku ja intellektuaalse kaasamise; 3) julgustada liikmesriike rakendama süstemaatilisi rutiinseid läbivaatuseid, mis võimaldavad haigust vara diagnoosida, ning lihtsa juurdepääsu tagamist ravimitele ja ravile kohe pärast haigestumist; 4) tagada korrapärased epidemioloogilised uuringud Euroopa tasandil; 5) ergutada liikmesriike kasutama paremini tugitehnoloogiat.
Jim Higgins
kirjalikult. - Toetan seda raportit kui olulist arengut dementsusevastases võitluses. Praegu kannatab dementsuse all üks 20st üle 65aastasest inimesest ja üks viiest üle 80aastasest inimesest. Hinnanguliselt kannatab neurodegeneratiivsete haiguste all üle kaheksa miljoni 30-99aastase eurooplase ning teadlased ennustavad, et see arv võib iga 20 aastaga kahekordistuda. Pooltel sellistel juhtudel on tegemist Alzheimeri tõvega. Dementsuse all kannatab tänapäeval peaaegu kümme miljonit Euroopa elanikku ning levinuim dementsuse vorm on Alzheimeri tõbi. Iirimaal põeb dementsust 44 000 inimest. Nende eest hoolitsevad 50 000 inimest ja hinnanguliselt on dementsusest vahetult mõjutatud inimeste arv 100 000. Arvestades, et Alzheimeri tõve väljakujunemise edasilükkamine viis aastat tähendab haigusjuhtumite vähenemist pooleni, toetan keskendumist ennetamisele ja Euroopa Komisjoni varasele sekkumisele. Toetan keskendumist paremale teadustegevusele Euroopas, eriti teades, et 85% praegustest teadusuuringutest on ELi tasandil kooskõlastamata. Mis tahes Euroopa tasandil strateegia toimimiseks selles valdkonnas on vaja, et eri riigid kuulutaksid esmatähtsaks riiklike tegevuskavade koostamise. Euroopa strateegias tuleb püüelda ka olemasolevate teenuste kindlustamise poole, mis tagavad suurima võimaliku katvuse ning võrdse tingimused ja ravi kõigile patsientidele.
Anneli Jäätteenmäki
kirjalikult. - (FI) Mälukaotust põhjustavad haigused on kogu Euroopa probleem. Praegu kannatab nende all umbes kümme miljonit eurooplast. Enamikul neist on Alzheimeri tõbi. Inimeste suutlikkust asju meeles pidada ja uusi asju õppida mõjutavad paljud tegurid. Nende hulka kuuluvad stress, depressioon, kurbus, alkoholi kuritarvitamine, halb toitumus ja ravimid. Alates täiskasvanuikka jõudmisest tuleb rohkem tähelepanu tuleb pöörata nende haiguste ennetamisele. Mälukaotust põhjustavate haiguste väljaarenemist takistavad füüsiline koormus, vaimne aktiivsus, tervislik toiduvalik ja uimastitest hoidumine. Tegeledes nende haiguste riskiteguritega, tegeleme samal ajal ka südame-veresoonkonna haiguste riskiteguritega. Edaspidi tuleb rõhutada teabe ja valitsusväliste organisatsioonide olulisust mälukaotusevastases võitluses. Organisatsioonid teevad tänuväärset tööd. Neid tuleks rohkem toetada, et võimaldada nende haiguste all kannatavatele inimestele rahuldavam abisaamine. Tulevikus tuleks ka rohkem tähelepanu pöörata ravikeskustele ja nende kvaliteedile. Kahjuks ei vasta olemasolevad ravikeskused nõudmistele. Soomes on puudus näiteks omataoliste toetusest ning sobivatest keskustest, mis pakuvad päevahooldust või pikemaajalist hooldust. Lõpetuseks tahan juhtida kõigi tähelepanu sellele, kui tähtis on toetada mälukaotustega seotud haiguste ravile spetsialiseeritud ametipersonali, nende asjakohast koolitamist ning oskuste ja pädevuse väljaarendamist. Tänan teid!
Sirpa Pietikäinen
kirjalikult. - (FI) Tahan tänada Marisa Matiast tema kiiduväärt algatusraporti eest Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitleva Euroopa algatuse kohta! Iga viies Euroopa elanik põeb mälukaotust põhjustavat haigust. Need haigused avaldavad jätkuvalt suuremat survet tervishoiusüsteemidele, mis püüavad toime tulla vananeva rahvastikuga, kuid ka haiguste all kannatajatele ja nende sugulastele, kui nad nende jaoks uue olukorraga vastamisi seisavad. Nende haiguste patogeneesi suhtes ei ole konsensust saavutatud, kuid väga oluliseks on peetud selliste haiguste kulgemisse varast sekkumist. See raport aitab muuta mälukaotusega seotud haigused üheks ELi tervishoiu prioriteetidest. Hääletuse tulemus annab edasi õige sõnumi, mis on, et nende haiguste kohta tehtavad teadusuuringud ja ravi nõuavad üleeuroopalisel tasandil koostööd. Kuigi selliste haiguste all kannatavad peamiselt vanemad inimesed, siis võimaldaks diagnoosimise parandamine üha sagedamini avastada nende haiguste varaseid sümptomeid tööealiste inimeste seas. Koostöö tõhustamiseks Euroopas on vaja ka riiklikke programme, mis mõnes liikmesriigis juba käivitatud on. Sellistel programmidel on märkimisväärne roll teadmiste ja parimate tavade levitamises ning üksteist katvate meetmete vähendamises.
Richard Seeber
Euroopas kannatab dementsuse all kümme miljonit inimest, kellest pooltel on Alzheimeri tõbi. Eluea oodatava pikenemise tulemusena need arvud suurenevad. Selle algatusraportiga liigutakse õiges suunas, kutsudes üles tõhusamatele lahendustele dementsuse ja eriti Alzheimeri tõve ravi puhul. Erilist tähelepanu tuleb siinkohal pöörata ennetamisele. Selles on peamine osa varasel diagnoosimisel, riskirühmade tasuta kontrollimisel ja inimeste paremal teavitamisel, sest üldiselt diagnoositakse Alzheimeri tõbi ELis liiga hilises staadiumis. Dementsuse jätkuv levik kutsub üles looma Euroopa tasandil strateegiat, mille võimalikult laiaulatuslik ülesehitus pakub patsientidele võrdset juurdepääsu teabele ja ravivõimalustele. Ei tohi unustada, et selle osa on ka sugulaste ja hooldajate toetamine. Veelgi enam, dementsuse vormide vastases võitluses on olulised tegurid laiaulatuslikud epdemioloogilised ja kliinilised uuringud ning paremad teadusuuringud dementsuse ja Alzheimeri tõve kohta.
Olga Sehnalová
Dementsus ja konkreetselt Alzheimeri tõbi ei ole mitte ainult keerulised meditsiinilised probleemid, vaid ka väga tundlik eetiline ja ühiskondlik probleem, mis muutub Euroopa rahvastiku vananemisega jätkuvalt raskemaks. Esitatud dokumendis on tähelepanu üsna õigesti keskendatud selle haiguse eri aspektidele ja eelkõige varase diagnoosimise, teadustegevuse ja patsiendi tegeliku hooldamise parandamise toetamisele. Minu arvates ei ole aga vähemtähtis ka dementsuse all kannatajate perekondade toetamine ning oluline on rõhutada mittediskrimineerivat juurdepääsu kvaliteetsele tervishoiule ja sotsiaalhooldusele. Siin on kõige tähtsam roll nii omavalitsus- kui ka piirkondliku tasandi kohalikel ametiasutustel ja ka vabatahtlike organisatsioonidel, mis suudavad selliste teenuste kasvavale vajadusele tegutsedes reageerida. Alzheimeri tõbe ja muid dementsuse vorme käsitlev Euroopa algatus on väga tähtis ka Alzheimeri tõbe käsitleva keerulise ja avatud ühiskondliku arutelu algatamisel maailmas laiemas tähenduses. Seetõttu on mul selle algatuse üle väga hea meel ja toetan seda.
