Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
Nästa punkt är frågestunden (B6-0006/2009).
Följande frågor har ställts till rådet.

Angående: Små och medelstora företag
Eftersom ekonomin är en av de tre huvudsakliga prioriteringarna för det tjeckiska ordförandeskapet, vilka specifika åtgärder avser rådet vidta för att ge de små och medelstora företagen ökat förtroende för marknadsekonomin mot bakgrund av det dagsaktuella läget?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Låt mig börja med att säga att jag uppskattar frågan om små och medelstora företag eftersom storföretagen under den aktuella ekonomiska krisen alltid är tillräckligt starka för att utöva påtryckningar för att få visst understöd, medan det är mycket svårare för de små och medelstora företagen att göra detta. Därför krävs ett systematiskt tillvägagångssätt.
Den 1 december 2008 uttryckte rådet som ni känner till sitt stöd för den ekonomiska återhämtningsplan för Europa som kommissionen presenterade den 26 november 2008. Som ett svar på den ekonomiska krisen stödde rådet en stimulansåtgärd som motsvarar omkring 1,5 procent av EU:s bruttonationalprodukt för att vinna tillbaka företagens och konsumenternas förtroende. Dessutom innehåller planen specifika åtgärder för att stödja de små och medelstora företagen, varav de viktigaste är de som är avsedda att förbättra tillgången till finansiering för de små och medelstora företagen och att minska den administrativa bördan.
Rådet ansåg också att förbättringar av ramvillkoren för europeiska företag, framför allt för små och medelstora företag, var nödvändiga för att motverka krisens inverkan på konkurrenskraften och för att stödja och förstärka skapandet av sysselsättning.
Rådet antog även två uppsättningar slutsatser om stöd till små och medelstora företag, inom ramen för övergripande konkurrenskraft. För det första slutsatser som stöder det förslag om stöd till små och medelstora företag som presenterats i kommissionens meddelande, vars titel ”Tänk småskaligt först. En Small Business Act för Europa” ni säkert känner till. Denna så kallade Small Business Act innehöll en handlingsplan med en beskrivning av de prioriterade åtgärder som krävde särskild uppmärksamhet.
För det andra slutsatserna i kommissionens meddelande ”Mot kluster i världsklass i Europeiska unionen: genomförande av den brett upplagda innovationsstrategin”. Även om kluster inte uteslutande är avsedda för små och medelstora företag spelar dessa en viktig roll i många kluster som har inrättats i EU.
Vid sitt möte i mitten av december 2008 godkände Europeiska rådet denna ekonomiska återhämtningsplan för Europa och stödde ett fullständigt genomförande av handlingsplanen för Small Business Act. Man har särskilt uttryckt sitt stöd för en ökning av Europeiska investeringsbankens intervention till 30 miljarder euro för åren 2009-2010, framör allt för lån till små och medelstora företag, vilket innebär en ökning med mer än 10 miljoner euro jämfört med Europeiska investeringsbankens vanliga utlåning i denna sektor.
Rådet stödde även ett tillfälligt undantag under två år för tröskelvärdet för stöd av mindre betydelse till ett belopp på upp till 50 000 euro och den anpassning av rambestämmelserna för statligt stöd som krävdes för att öka stödet för företagen, framför allt små och medelstora företag.
Rådet begärde även påskyndade förfaranden för att tilldela offentliga upphandlingskontrakt i enlighet med EG-lagstiftningen samt för att minska företagens administrativa börda.
Det tjeckiska ordförandeskapet kommer att fortsätta med denna insats eftersom vår ekonomi till stor del grundar sig på små och medelstora företag och vi har egna erfarenheter av detta. Därför kommer vi vid konkurrensrådets båda kommande möten under det tjeckiska ordförandeskapet - det ena äger rum mycket snart i början av mars och det informella mötet äger rum i Prag - att ta itu med frågan om att minska den administrativa bördan, eftersom vi anser att bättre lagstiftning är en viktig faktor när det gäller att förbättra konkurrenskraften, i synnerhet för små och medelstora företag, och den blir ännu viktigare vid ekonomiska kriser.
Vidare kommer ordförandeskapet att försöka att göra framsteg när det gäller genomförandet av handlingsplanen och göra politiken i fråga om små och medelstora företag till en prioriterad samhällsfråga samt koppla genomförandet av handlingsplanen till de nationella reformprogrammen i alla medlemsstater.
Ordförandeskapet kommer även att fortsätta med de ökade insatserna för att diskutera lagförslag som rör små och medelstora företag, till exempel förordningen om en stadga för europeiska privata aktiebolag, där små och medelstora företag erbjuds en bolagsform som gör det möjligt för dem att utnyttja sin potential och utveckla gränsöverskridande verksamhet.
Ett annat lagstiftningsförslag jag bör nämna är förslaget till direktiv om att tillämpa en reducerad mervärdesskattesats på vissa arbetsintensiva tjänster, som kommer att diskuteras vid Ekofin-rådets kommande möten.
Dessutom kommer rådet att ägna sig åt översynen av direktivet om sena betalningar som håller på att utarbetas och vars syfte är att garantera att små och medelstora företag får betalt i tid för alla affärstransaktioner. Det är också viktigt i den aktuella situationen.
Talmannen
Eftersom det håller på att bli ganska sent föreslår jag att rådet besvarar alla kompletterande frågor tillsammans. Som ni vet kan jag bara acceptera två kompletterande frågor utöver frågeställarens ursprungliga fråga. Mot den bakgrunden har jag valt ut två av de fem frågor som ställts och därvid utgått från kriteriet att välja olika politiska grupper och nationaliteter. De ledamöter jag har valt ut är Philip Bushill-Matthews och Silvia-Adriana Ţicău.
Olle Schmidt
frågeställare. - (EN) I normala fall använder jag mig av mitt modersmål men eftersom jag ersätter Marian Harkin ska jag försöka att prata på bruten engelska. Det är ett vanligt språk i parlamentet.
Herr minister! Ni nämnde den administrativa bördan och målsättningen att minska den med 25 procent till år 2012. Anser ni verkligen att detta är ett ambitiöst mål? Skulle vi inte kunna göra mer och skulle ni kanske kunna nämna mer specifikt vad som har gjorts hittills? Vilka är era målsättningar? Skulle ni inte till exempel kunna säga 25 procent till år 2010? Det vore ambitiöst.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Ni nämnde översynen av direktivet om sena betalningar som jag anser vara ytterst viktig. Det oroade mig emellertid att samrådsperioden för detta avslutades i slutet av augusti, precis före den riktiga ekonomiska krisen. Om samrådsperioden hade förlängts tror jag att vi hade haft mer handfasta svar som underlag för en bättre översyn av direktivet. Är det värt att överväga att inleda ytterligare en kort samrådsperiod så att vi får så aktuell information som möjligt och därefter kan basera översynen på denna information?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Jag vill ställa en fråga till rådet om den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Genom denna plan erbjuds en summa på 30 miljarder euro till de små och medelstora företagen. Kommissionen meddelade oss att medel kommer att beviljas enligt principen ”först till kvarn”.
Jag vill fråga rådet vilka åtgärder det vidtar för att alla medlemsstater ska utveckla nationella program för att stödja de små och medelstora företagen så att de kan få tillgång till dessa medel.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag ska försöka. När det gäller den första frågan om målsättningen för minskningen av den administrativa bördan har mitt land tillsammans med andra likasinnade länder redan inlett processen något i förväg. Tillsammans med Nederländerna och några andra länder har vi ett nationellt mål om en minskning med 20 procent till år 2010. Vi måste avvakta och se om vi kan göra mer till år 2012.
Kommissionen har presenterat en färdplan för slutet av januari 2009 som visar hur kommissionen kommer att se till att alla förslag som krävs för att uppnå minskningen av den administrativa bördan med 25 procent på gemenskapsnivå läggs fram före slutet av 2009. De förslag som läggs fram under första hälften av detta år på detta område kommer att behandlas av rådet under det sittande ordförandeskapet, så vi kommer med säkerhet att ta itu med detta. Vi kommer att utvärdera processen under vårens möte i Europeiska rådet. Jag hoppas att vi kommer att kunna agera så grundligt som möjligt. Detta är definitivt vad ordförandeskapet vill göra.
När det gäller direktivet om sena betalningar avser kommissionen att offentliggöra förslaget i slutet av februari 2009. Ordförandeskapet kommer att börja diskutera frågan i rådets förberedande organ.
Den sista frågan - som jag missade - handlade om den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa. Den handlade specifikt om beloppet på det eventuella lånet från Europeiska investeringsbanken. Jag hoppas att de små och medelstora företagen kommer att kunna konkurrera med de stora industrierna. Vi hade en omfattande debatt om fordonsindustrin för bara en timme sedan, så jag anser verkligen att det råder en allmän önskan om att de små och medelstora företagen ska kunna dra fördel av detta.
Angående: Grunder för ett nytt världshandelsavtal
Efter avbrottet förra sommaren i de multilaterala handelsförhandlingarna inom ramen för Doharundan och efter överenskommelserna i 20-gruppen vid toppmötet i Washington i november 2008, anser rådet att det finns förutsättningar för Europeiska unionen att lägga fram nya förslag inom handelsområdet som är till fördel för utvecklingsländerna?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag anser att Manuel Medina Ortegas fråga som handlar om Världshandelsorganisationen (WTO) är viktig. Vi har alla läst rapporterna om det ekonomiska forumet i Davos, och vissa av oss deltog till och med aktivt där, och lyssnat på de senaste kommentarerna från Pascal Lamy och andra. Det råder inget tvivel om att det finns en oro för ökande protektionism, så vi är alla väl medvetna om de utmaningar vi har framför oss.
Jag vill påpeka att G20-medlemmarna den 15 november förra året betonade vikten av att dra upp ramarna för ett avtal före slutet av 2008, vilket redan har passerat. När det gäller detta intensifierade WTO-medlemmarnas delegationer, däribland Europeiska kommissionen på EU:s vägnar, sitt arbete i Genève i syfte att ge en politisk impuls.
Mycket har uträttats och insatsen ledde till den nya omarbetningen av texterna om jordbruk och marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter. Dessutom meddelade Europeiska rådet i sina slutsatser i mitten av december förra året, mot bakgrund av den aktuella politiska och ekonomiska utvecklingen, att det stödde målet att detta år nå en överenskommelse inom Världshandelsorganisationen (WTO) om de bestämmelser som ska leda till ett slutförande av Doharundan med en ambitiös global och balanserad rapport samt ett ambitiöst och balanserat resultat.
Rådet och kommissionen var redo för ett konstruktivt EU-deltagande i ministersamtalen, om och när sådana sammankallades. Den 12 december 2008 uppgav emellertid generaldirektören för Världshandelsorganisationen (WTO) Pascal Lamy vid ett informellt möte med delegationscheferna att han inte skulle sammankalla ministrarna för att slutföra ramarna före årets slut, eftersom det ännu inte fanns förutsättningar för ett framgångsrikt ministermöte, trots intensiva samråd.
Målsättningen med Dohaagendan för utveckling är att uppnå en öppen liberalisering av handeln på multilateral nivå. Detta kommer att medföra långsiktiga fördelar och ge världsekonomin ett kraftigt uppsving, framför allt i utvecklingsländerna, på grund av rundans utvecklingsinriktade karaktär.
Trots det faktum att ett slutförande inte var möjligt före slutet av 2008 förblir rådet därför engagerat i det multilaterala handelssystemet, samt i slutförandet av ett ambitiöst, balanserat och uttömmande resultat av Världshandelsorganisationens Doharunda. Detta är ännu viktigare med tanke på den aktuella ekonomiska och finansiella situationen.
Även om ordförandeskapet är väl medvetet om de hinder som finns längs vägen mot ett framgångsrikt slutförande av hela processen kommer det utan tvekan att försöka att förverkliga detta engagemang genom att verka för ett återupptagande av diskussionerna om Dohaagendan för utveckling så snart som det finns förutsättningar för detta. Ordförandeskapet kommer även att stödja mer intensivt arbete inom ramen för andra WTO-agendor, framför allt i fråga om tjänster och Trips.
Manuel Medina Ortega
(ES) Tack, herr rådsordförande, för detta svar som jag anser mycket uttömmande. Jag vill dock påminna rådets ordförande om att Doharundan skulle ha avslutats under sommaren 2008, men det gick inte att komma fram till någon överenskommelse eftersom vissa av Brik-länderna inte var benägna att göra några som helst eftergifter.
Med tanke på att Brik-länderna spelade en viktigare roll vid Washingtonmötet är det möjligt att dessa länders tidigare ovilja att göra eftergifter berodde på att de ansåg sig ha kommit i andra hand, medan de vid Washingtonmötet fick en prioriterad roll. Har rådets ordförandeskap några upplysningar om att Brik-länderna som ett resultat av åtagandena i Washington kanske är benägna att spela en mer aktiv roll och bidra till ett framgångsrikt resultat för Doharundan?
Syed Kamall
(EN) Jag undrar bara, som en följdfråga till denna fråga, om rådets ordförande när han betraktar Europeiska unionens nya förslag eller om Europeiska unionen skulle presentera nya förslag, är överens med mig om att sådana förslag bör innefatta åtgärder för att avskaffa orättvisorna i den gemensamma jordbrukspolitiken så att vi kan återuppta förhandlingarna om marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter och därefter förhandlingarna om tjänster, som står för omkring 70 procent av EU:s BNP. Är han också överens med mig om att det är dags att EU visar ett sant engemang för frihandel?
Gay Mitchell
(EN) Jag undrar om ministern har uppmärksammats på de protektionistiska inslagen i Förenta staternas återhämtningsplan, särskilt som den har lagts fram av ledamöter i representanthuset och i senaten. Dessutom undrar jag om han på rådets vägnar har framfört EU:s farhågor om detta till den amerikanska regeringen.
Detta bådar inte gott inför en ny Doharunda. Kommer ministern att se till att våra farhågor framförs innan den lagstiftning som krävs går igenom den amerikanska kongressen?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag tror att vi alla vet var problemet ligger. Det ligger inte hos EU. Jag menar att EU är mycket positivt inställt till att fullfölja Doharundan, och vi gjorde allt som krävdes för detta under förra året och var mycket nära att klara det.
Var ligger då problemet? För det första måste vi vänta på den amerikanska regeringen, och även om vissa utnämningar redan är klara återstår det fortfarande några och det återstår att se om den nuvarande regeringen i USA kommer att fortsätta att arbeta för en liberalisering av handeln. Vi kanske är lite tveksamma till en påskyndad strategi under nuvarande omständigheter. Ett annat land som vi behöver diskutera detta med är Indien, där det som bekant kommer att hållas val i vår.
Som företrädare för rådet från ett litet eller medelstort land som traditionellt har haft en öppen ekonomi skulle jag alltså vilja främja detta och jag vill tala om att vårt främsta mål är att slutföra samtalen framgångsrikt så snart som möjligt, men jag är rädd att vi också måste vara realistiska och jag kan inte lova er några luftslott.
Det optimistiska scenariet ser ut så här: ett tydligt positivt budskap från det G20-möte som ska hållas i London i början av april och sedan att åtagandet uppfylls och genomförs. Detta skulle sedan kunna följas av ett ministermöte i Genève i juni eller juli. Villkor för jordbruket och för marknadstillträde för icke-jordbruksprodukter (Nama) skulle kunna fastställas. Det är vad vi alla hoppas på. Vi kommer att arbeta hårt för att åstadkomma det här, men vi får se hur väl vi har lyckats när vi träffas här i slutet av vårt ordförandeskap.
Angående: Åtgärder för att öka byggnaders energieffektivitet
Rådet har beslutat att växthusgasutsläppen ska minskas med 20 procent fram till 2020, att energieffektiviteten ska öka med 20 procent och att 20 procent av den energi som används ska komma från förnybara källor. 40 procent av alla växthusgasutsläpp härrör från byggnader. En förbättring av byggnaders energieffektivitet kan minska växthusgasutsläppen betydligt. Kommissionen föreslog i november en översyn av direktivet om byggnaders energieffektivitet.
Byggnaders energieffektivitet är viktigt för medborgarna, eftersom detta kan bidra till lägre el- och värmeräkningar. Kan rådet mot bakgrund av
detta ange vilken prioritering detta område kommer att få under perioden januari-april 2009?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag vill tacka Silvia-Adriana Ţicău för hennes fråga, som också kommer lägligt. Byggnadsfrågan, eller frågan om att öka energieffektiviteten och åtagandet att öka energieffektiviteten med 20 procent fram till 2020 måste tas på allvar.
Rådet håller med om att förslaget till det reviderade direktivet om energieffektivitet i byggnader är mycket viktigt för att gemenskapens mål för ökad energieffektivitet, förnybara energikällor och minskade växthusgasutsläpp ska kunna uppnås. Gaskrisen nyligen har än en gång visat EU:s sårbarhet när det gäller energiberoende. För att uppfylla ett ambitiöst sänkningsmål utan att öka energitrygghetsriskerna måste vi anta en rad åtgärder på kort, medellång och lång sikt för att minska vårt energiberoende.
Att öka energieffektiviteten i byggnader är definitivt en av de viktigaste åtgärderna. Därför har ordförandeskapet inlett en granskning av förslaget till direktiv på arbetsgruppsnivå. Syftet är att undersöka svårigheterna i förslaget. Vi väntar oss att frågan om direktivets räckvidd kommer att tas upp först. Detta är den viktigaste frågan, inte bara när det gäller möjliga energibesparingar utan även i fråga om hushållens administrativa börda. Därför kommer det tjeckiska ordförandeskapet att se till att arbetet fortsätter intensivt under de närmsta månaderna. Jag diskuterar regelbundet med, min kollega i regeringen Martin Bursík och miljöministern, som är ordförande för respektive rådskonstellation.
Rådet kommer också att nära följa arbetet med denna fråga i utskottet för industrifrågor, utrikeshandel, forskning och energi. Jag vill upplysa er om att jag kommer att träffa utskottets ordförande efter frågestunden. Ordförandeskapet har föresatt sig att göra så stora framsteg som möjligt för att direktivet ska kunna antas skyndsamt. Därför planerar rådet att överlämna en framstegsrapport till mötet i rådet (transport, telekommunikation och energi) i mitten av juni. Rådets slutsatser om den andra strategiska energiöversynen är tänkta att antas vid de första mötena i rådet (transport, telekommunikation och energi) den 19 februari, och dessa kommer att fungera som diskussionsunderlag för Europeiska rådets möte i mars.
Dessutom kommer gastvisten mellan Ukraina och Ryssland nyligen och dess konsekvenser att uppmärksammas. En politisk debatt kommer att hållas om förslaget till rådets direktiv om oljelagret. Så rent generellt anser rådet att det är viktigt att prioritera slutförandet av förhandlingarna med Europaparlamentet om det tredje lagstiftningspaketet om den inre energimarknaden under de kommande månaderna. Rådet påminner också om att energieffektivitet kommer att behandlas inom ramen för den mer omfattande frågan om energitrygghet, miljöskydd och även inom ramen för granskningen av den andra strategiska energiöversynen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Jag vill att ni ska veta att jag i mitt betänkande kommer att föreslå inrättande av en EU-fond för energieffektivitet och förnybar energi, som kan bidra till att få fram offentliga och privata medel för att kunna genomföra specifika energieffektivitetsprojekt runtom i Europeiska unionen, och jag vill ha rådets stöd för detta viktiga initiativ.
Zita Pleštinská
- (SK) Byggnaders energieffektivitet kan leda till direkta besparingar för EU:s konsumenter. Jag ser en lösning i ett storskaligt införande av system som på ett automatiskt och intelligent sätt mäter energiförbrukningen och system som ger exakt besked om den aktuella energiförbrukningen, även för användning inom hushåll.
Vad kan rådet göra för att genomföra denna lösning? Vilket slags tidtabell anser ni är realistisk? Kan rådet inspirera Europeiska institutet för innovation och teknik i Budapest till att ta itu med frågan om byggnaders energieffektivitet?
Colm Burke
(EN) Har rådet fört några diskussioner om att försöka få medlemsstaterna att skapa ekonomiska incitament för att öka energieffektiviteten, framför allt för äldre personer? Det skulle dels öka energieffektiviteten, dels skapa sysselsättning.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag håller helt och hållet med om att energieffektivitet är ett viktigt instrument för att hantera både miljöproblem och energitrygghetsbehov.
Vi har alldeles nyligen diskuterat detta där hemma - nu kommer jag att kliva ur min roll som ordförande ett ögonblick - och i Prag anser vi att två åtgärder är extra viktiga. De andra är också viktiga, men detta gäller antingen på lång sikt eller så har de inte lika stor effekt. Den ena gäller byggnader och energieffektivitet. Den andra gäller kärnenergi, men jag vet att detta är en känslig fråga för vissa medlemsstater. Dessa åtgärder är de allra viktigaste för att bekämpa klimatförändring och hantera energitrygghet. Att ta fram de rätta instrumenten för att främja energieffektivitet i byggnader är alltså vår tids utmaning.
Jag skulle vilja ta upp finansieringsfrågorna. Europeiska regionala utvecklingsfonden skulle, precis som kommissionen föreslagit, kunna användas för att ta fram resurser för att investera i byggnaders energieffektivitet. Detta är ett instrument som finns tillgängligt redan nu, även inom ramen för återhämtningsplanen.
En annan möjlighet för länder som Rumänien - detta känner jag igen från mitt eget land - är att helt enkelt använda systemet för handel med utsläppsrätter inom ramen för det nuvarande Kyotoavtalet, så att man kan använda inkomsterna från det.
Jag anser att vi har instrumenten. När det gäller detta nya direktiv anser vi att diskussionen om dess räckvidd är det viktigaste. Vi i det tjeckiska ordförandeskapet kommer naturligtvis att i samarbete med det kommande svenska ordförandeskapet - som prioriterar detta - göra vårt bästa och inte slösa alltför mycket tid.
Angående: Energi, yttre förbindelser och ekonomi under det tjeckiska ordförandeskapet
Mot bakgrund av de prioriteringar som ordförandeskapet ställt upp, kunde ordförandeskapet ange hur det exakt avser att integrera dessa tre prioriteringar i konkreta initiativ? Jag hänvisar framför allt till diskussioner med partner i öst om strategiska energikorridorer som kunde trygga EU:s energiförsörjning och framtida ekonomiska konkurrenskraft.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag tackar Colm Burke för hans fråga om planerna för den södra korridoren och mötena under det kommande tjeckiska ordförandeskapet. Vi kommer att se till att dessa de tre prioriterade områden - energi, yttre förbindelser och ekonomi - integreras helt och hållet, sammankopplas och inriktas på konkreta initiativ som det här. Det kommer framför allt att inriktas på målet att säkerställa en tillförlitlig energiförsörjning genom utveckling av en rad energiförbindelser med tredjeländer och regioner och genom att arbeta för en större diversifiering av energikällor och även av transitvägarna.
Ordförandeskapet har för avsikt att driva detta arbete vidare på grundval av innehållet i kommissionens meddelande om den andra strategiska energiöversynen. Rådet förväntas anta en slutsats om detta meddelande i februari, och energitrygghet kommer att uppmärksammas särskilt vid Europeiska rådets vårmöte 2009.
Som ett led i arbetet planeras ett stort antal möten med tredjeländer eller tredjelandsorganisationer. Dessa möten kommer antingen att handla uteslutande om energirelaterade ämnen, eller också tas energi upp tillsammans med andra frågor. När det gäller diskussionen om strategiska energikorridorer kommer ordförandeskapet att anordna följande möten. De viktigaste är för det första den internationella investeringskonferensen om det ukrainska transiteringsnätet för naturgas, som kommer att hållas i Bryssel den 23 mars 2009, för det andra det s.k. toppmötet om den södra korridoren som vi tänker anordna i samband med evenemanget för det östliga partnerskapet; det kommer att äga rum i Prag i början av maj. Syftet med det mötet är att inleda en ömsesidigt fördelaktig dialog mellan EU och transit- och producentländerna i regionen kring Kaspiska havet. Detta bör leda till en större diversifiering av energiförsörjningsvägar, leverantörer och källor, vilket i sin tur kommer att öka EU:s energitrygghet. Ett av de specifika syftena är att främja Nabuccoprojektet.
Frågan om den strategiska energikorridoren kommer sannolikt också att tas upp under mötet i det ständiga partnerskapsrådet EU-Ryssland om energi, som också kommer att anordnas under det tjeckiska ordförandeskapet - troligen i maj - som en upptakt inför toppmötet mellan EU och Ryssland som vi planerar till den 22 maj 2009. Gastvisten mellan Ukraina och Ryssland i början av januari visade tydligt på betydelsen av de strategiska energikorridorer som ledamöterna tar upp.
Vid sitt extraordinära möte den 12 januari 2009 om denna fråga antog rådet slutsatser där det angav grunddragen i ett antal åtgärder som ska vidtas på kort, medellång och lång sikt. Ordförandeskapet kommer att arbeta för att se till att dessa åtgärder följs upp på ett ändamålsenligt och konkret sätt, eftersom det anser att frågan om energitrygghet måste prioriteras högt.
Colm Burke
(EN) Jag tackar rådsordföranden för hans uttömmande svar. I själva verket ställdes den här frågan innan tvisten mellan Ryssland och Ukraina uppstod. Jag hade en känsla av att den var på väg. Jag har följande fråga till honom: i Lissabon talade vi om en gemensam energipolitik - kanske kan han som rådsordförande redogöra för sina åsikter om den förbättrade verktygslåda som Lissabon erbjuder för att hantera dessa utmaningar i framtiden och fördelarna med att anta Lissabonstrategin och fördraget i sin helhet.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Tack för er förklaring av ett mycket viktigt ämne. Jag vill fråga hur Tjeckien, det nuvarande ordförandelandet, ser på projektet Nord Stream, som har både positiva och negativa inslag, och vi vet att det finns vissa tvivel om projektets miljökonsekvenser. Därför undrar jag hur ni så här i början av ert ordförandeskap bedömer detta projekt. Tack.
Paul Rübig
(DE) Det skulle vara intressant för mig att få reda på om det finns något initiativ i Ekofin eller från kommissionsledamot Lászlo Kovács sida för att inleda en progressiv skatteavskrivning runtom i EU för de energiprojekt som snart kommer att inledas, t.ex. rörledningen Nabucco eller byggandet av nya kraftverk, för att skapa incitament och på så sätt driva på dessa strategiska initiativ.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Alla dessa frågor handlar om problem som vi diskuterar så gott som dagligen nu. När det gäller Lissabonfördraget känner vi alla till att det innehåller solidaritetsformler som skulle hjälpa oss att verkställa den rättsliga ramen för bättre samarbete på energiområdet inom EU. Det är en del av historien.
Samtidigt menar jag att vi har lärt oss några läxor under den nuvarande krisen. Det ena är solidaritet som politiskt slagord. Det andra är behovet av att reagera snabbt i krislägen och att svara på t.ex. en sådan svår situation som vi hade i Bulgarien eller Slovakien under krisen. Vi behöver alltså förbättra vissa av förbindelselänkarna i framför allt Central- och Östeuropa när det gäller gasförsörjningen. Vi behöver ha en kompressor på gasledningen för att kunna vända flödet. Mitt land har t.ex. en sådan eftersom vi har moderniserat och investerat, men slovakerna hade det inte.
Därmed kommer jag till er fråga om det finns något investeringsprogram för att täcka behov på kort eller medellång sikt: det finns det. Jag hade faktiskt några möten i dag med ordförandena för budgetutskottet, utskottet för industri, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdsutveckling, eftersom det återstår 5 miljarder euro som inte användes förra året och det har gjorts en överenskommelse i den ekonomiska återhämtningsplanen för Europa om att anslå dessa pengar till vissa infrastrukturprojekt. Enligt vad kommissionen föreslog i slutet av förra månaden ska 3,5 miljarder av dessa 5 miljarder euro anslås till sammankopplingsprojekt som kan genomföras under de kommande två åren, 2009-2010, när det gäller gasledningar, sammankoppling av elnät och sammankoppling av gas och havsbaserad vindkraft i norra Europa.
Så ja, det finns en plan och när det gäller Nord Stream menar jag att det finns en diskussion, det känner vi alla till. Jag anser att en lärdom vi kan dra av den nuvarande krisen mellan Moskva och Kiev är att vi bör ha de resurser som krävs för att kunna lösa dessa problem om de uppstår på nytt, i fråga om både Ryssland och Ukraina.
Vi har Nabuccoprojektet, som bör kunna ge Europa gas från andra länder än Ryssland, dvs. området kring Kaspiska havet. Men vi bör också kunna diversiviera transiteringsvägarna för gas till Europa så att det inte bara handlar om ett land. I detta avseende menar jag att Ukraina betjänar oss som den enda landbaserade leverantören.
Det finns vissa farhågor om de eventuella miljökonsekvenserna. Vissa medlemsstater tar upp den frågan, så detta är ingen hemlighet, men jag anser att vi när allt kommer omkring behöver diversifiera såväl ledningar som leverantörer.
Angående: Tobaksövervakning och rökavvänjning
Världshälsoorganisationens ramkonvention om tobakskontroll är det första internationella hälsoavtal som undertecknats och ratificerats av Europeiska unionen och alla medlemsstater, på ett undantag när, nämligen Tjeckien. Eftersom det är Tjeckien som kommer att leda diskussionerna om denna ramkonvention, vilka planer har det tjeckiska ordförandeskapet på att självt ratificera avtalet?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Jag ser Avril Doyle och jag frågar mig själv om jag befinner mig på andra sidan i den här frågan: förra gången vi diskuterade detta var på den enda plats här i byggnaden där jag som storrökare får röka. Jag gissar att ni lade märke till det och att det är en av anledningarna till att jag nu måste besvara er fråga. Min mor rådde mig alltid att tala sanning så nu står jag inför ett dilemma: att läsa detta eller säga vad jag tycker.
Men jag ska ta tillfället i akt att börja på det personliga planet. Jag hör till minoriteten på 30 procent i EU: jag är storrökare och jag känner mig fruktansvärt diskriminerad i den här byggnaden. Jag vädjar till er som privatperson, inte på rådets vägnar, att ge oss bättre möjligheter att utöva vår vana. Men nu måste jag svara på frågan.
Den handlar om läget för ratificeringsprocessen i Tjeckien. Jag kan försäkra er att ratificeringsprocessen för ramkonventionen fortgår i Tjeckien. Den har pågått sedan 2003 och det nya försöket att få till stånd ett godkännande i det tjeckiska parlamentet fortsätter. Det nya förslaget om förnyad ratificering ligger hos den nya tjeckiska hälsoministern - som är rökare, precis som sin föregångare - som kommer att överlämna det till samordningsprocessen, varför det kommer att nå parlamentet ganska snart.
Ratificeringsprocessen bör kunna avslutas om vi får tillräckligt många röster i parlamentet. Jag kan försäkra er att detta inte är lätt i senaten då våra senatorer reser i Europa och möts av samma problem som jag själv i den här byggnaden. Men jag anser att en sak är viktig: att lagstiftningen genomförs helt och hållet så att alla lagar är förenliga med de åtaganden som ingår i konventionen.
När det gäller vår strategi som ordförandeskap kommer nästa formella möte i samband med ramkonventionen om tobakskontroll (FCTC) att bli det tredje mötet i det internationella förhandlingsorganet om ett protokoll om olaglig handel med tobaksprodukter. Här har mitt land och även ordförandeskapet engagerat sig helhjärtat för att bekämpa den olagliga handeln med tobaksprodukter. Mötet kommer att äga rum i Genève mellan den 28 juni och den 5 juli, så vi kommer på ett eller annat sätt att dela detta med våra svenska vänner, eftersom det är vid den tidpunkten vi tjecker kommer att lämna över ordförandeskapet till våra vänner i Stockholm. Detta är huvudinnehållet i mitt svar.
Avril Doyle
(EN) Jag tackar rådsordföranden. Jag vill inte göra honom paranoid med min fråga. Den ställdes trots allt i december förra året.
Jag är emot rökning, inte rökare. Vi är alla överens om att de behöver all hjälp de kan få: nikotinersättningsbehandlingar osv. Men vi måste erkänna de skador som passiv rökning orsakar hos dem som inte tycker om att röka, så jag vill inte att ni ska ta detta personligt.
Kan ni alltså garantera att ni kommer att ha ratificerat ramkonventionen innan det tjeckiska ordförandeskapet löper ut - ja eller nej? Det skulle vara ytterst viktigt om ni kunde ge mig garantier för det. Cigaretter är trots allt den enda lagliga produkt i våra butiker som, om den används enligt bruksanvisningen, dödar hälften av konsumenterna. De är faktiskt helt fantastiska.
Mairead McGuinness
(EN) Tack för er uppriktighet, herr rådsordförande! Ni citerade er mor - nåväl, får jag som mor uppmana er att sluta röka, samtidigt som jag känner medlidande med er svåra belägenhet i den här byggnaden? Om ni befann er i Irland skulle ni tvingas ut i kylan helt och hållet.
Min fråga lyder som följer: har ni någonsin övervägt att visa ledarskap och ge upp den dåliga vanan och uppmuntra era senatorer att följa ert exempel?
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) För att avsluta denna rätt ovanliga kvällsdebatt: min mor rökte när hon var gravid och här står jag som Tjeckiens vice premiärminister och min bror och min syster mår båda mycket bra. Min fru rökte också och det gör hon fortfarande. Vi har tre trevliga, mycket intelligenta barn - så det är mina privata åsikter.
Jag noterar att denna fråga röner särskilt intresse i Irland och jag vet att ni har antagit åtgärderna. Datumet för vår ratificering ligger i händerna på ledamöterna av det tjeckiska parlamentet och av senaten. Parlamentet har den högsta makten.
Jag slåss nu i mitt land för att Lissabonfördraget ska ratificeras så snart som möjligt. Under diskussionen om Lissabonfördraget frågar senatsledamöter mig ofta om antagandet av Lissabonfördraget kommer att innebära att de får behålla sin frihet att röka i vissa offentliga utrymmen.
Så jag har ett dilemma. Vad är viktigast: Lissabonfördraget eller det här? Men jag försäkrar er att regeringen kommer att göra allt den kan för att båda fördragen ska ratificeras. Vi har undertecknat båda fördragen och regeringen är skyldig att göra sitt bästa.
Talmannen
- De frågor som inte har tagits upp på grund av tidsbrist kommer att besvaras skriftligen (se bilaga).
Talmannen
Frågestunden med frågor till rådet är härmed avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 19.15 och återupptogs kl. 21.00.)
