A tagállamok külső határainak átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolása (vita)
Elnök
A következő napirendi pont Tajna Fajon jelentése az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság nevében a külső határok átlépésekor vízumkötelezettség alá eső, illetve az e kötelezettség alól mentes harmadik országbeli állampolgárok országainak felsorolásáról szóló 539/2001/EK rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
Elnök asszony, hölgyeim és uraim, Barrot úr és minden tisztelt jelenlévő, az Európai Parlament szilárdan támogatja a nyugat-balkáni országokkal szembeni vízumkényszer eltörlését. A jelentés elkészítése során is ez a gondolat vezérelt bennünket. Különösképpen az árnyékelőadóknak és a Parlament képviselőinek szeretnék köszönetet mondani, hiszen az ő támogatásuk nélkül nem lettem volna képes elérni ezt az eredményt. Hasonlóképpen szeretnék köszönetet mondani a Tanácsnak és a Bizottságnak az együttműködésre tett erőfeszítéseikért, amely az e területen való, jövőbeli együttműködés szilárd alapját fogja képezni - különösen akkor, ha a Lisszaboni Szerződés ratifikálásra kerül, mivel ez lehetővé fogja tenni a Parlament számára, hogy az együttdöntési eljárás során bármely szükséges intézkedést elfogadjon.
A nyugat-balkáni polgárok a vízumkényszer következtében túlságosan is régóta élnek elszigeteltségben. A kötetlen utazást illetően kevesebb joguk van ma, mint a volt Jugoszlávia idején. Ami azt illeti, a Nyugat-Balkán országainak fiataljai ma csak annyit tudnak Európáról vagy Amerikáról, amit az interneten vagy a televízióban látnak és hallanak. Mivel Szlovéniából jövök, jól emlékszem, hogy éppen a szlovén elnökség kezdeményezte a vízumliberalizációs folyamatot 2008 elején, azaz öt évvel a thesszaloniki cselekvési program aláírását követően, amely program világosan garantálja a Nyugat-Balkán lakossága számára az európai perspektívát.
Örömmel üdvözlöm a Bizottságnak Macedónia, Szerbia és Montenegró vízumkötelezettségének eltörlésére irányuló javaslatát, és külön örömmel üdvözlöm Szlovénia kezdeményezését, amelyet a tagállamok is erőteljesen támogatnak, és amely arra irányul, hogy a fent említett országok polgárai december 19-től szabadon utazhassanak a schengeni térség országaiba. A változás 2010. január 1-jei bevezetése logisztikai nehézségeket okozott volna, hiszen a karácsony és az újév éppen az az időszak, amikor ezen országok sok-sok polgára el akar utazni, hogy meglátogassa a tagállamokban élő rokonait.
A vízum eltörlése hatalmas előrelépést fog jelenteni a regionális együttműködési folyamatban, illetve az etnikai megosztottság elleni küzdelemben, valamint elő fogja mozdítani a kulturális, társadalmi, gazdasági és politikai hidak kiépülését.
Hölgyeim és uraim, az említett három ország számára a vízum eltörlése egy nagyon pozitív lépést jelent a helyes irányba. Szeretném azonban hangsúlyozni, hogy a vízummentesség bevezetéséből kihagyott országoknak is lehetővé kell tenni, hogy amilyen hamar csak lehet, vagyis inkább amint erre készen állnak, csatlakozzanak a vízummentes térséghez. Természetesen Bosznia-Hercegovináról és Albániáról beszélek. Nem hagyhatjuk, hogy ez a két ország még elszigeteltebbé váljék, miközben szomszédaik élvezhetik az Európai Unióba való korlátlan utazás lehetőségét.
Természetesen fel kell készülniük a vízum eltörlésére, tehát nem azt akarom mondani, hogy enyhítenünk kellene a kritériumokat. Amit tenni akarunk, az az, hogy világos üzenetet akarunk közvetíteni Bosznia-Hercegovina és Albánia polgárai felé: várunk rátok, sürgetnetek kell a kormányaitokat, hogy teljesítsék kötelezettségeiket. Másfelől mi minden tőlünk telhetőt meg fogunk tenni annak biztosítására, hogy az Európai Unió részéről ne legyen késlekedés a döntéshozatalban. Nyugodtan állíthatom, hogy ez a megközelítés széles körű támogatásra talált mind a Külügyi Bizottságban, mind az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban, amelynek tagja vagyok.
Szeretném hozzátenni azt is, hogy a holnapi szavazás után fel fogom hívni a Parlamentet egy speciális politikai nyilatkozat, a Parlament és a Tanács közös nyilatkozatának létrehozására, amely határozottan támogatja valamennyi nyugat-balkáni ország vízumkötelezettségének eltörlését. Ebben a nyilatkozatban, amelyről holnap külön fogunk szavazni, egyrészt üdvözölni fogjuk december 19-ét, amikor Macedónia, Szerbia és Montenegró vízumkötelezettsége megszűnik, másrészt fel fogjuk szólítani az Európai Bizottságot, hogy minél hamarabb készítsen el egy javaslatot Bosznia-Hercegovina és Albánia vízumkötelezettségének eltörlésére, amennyiben az előírt kritériumokat teljesítették. Másrészről vállaljuk, hogy gyorsított eljárás keretében fogunk foglalkozni ezzel a javaslattal. Jó lenne pontos határidőt kitűznünk Bosznia-Hercegovina és Albánia vízumkötelezettségének eltörlésére, de tartok tőle, hogy az ehhez szükséges eljárások túlságosan bonyolultak. Remélem, hogy 2010 nyara reális időpont lehet e két ország vízumkötelezettségének eltörlésére.
Befejezésül: nem szabad megfeledkeznünk Koszovóról sem, ha nem akarjuk, hogy "fekete lyukká” váljon a térképen..
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Hadd mondjam el befejezésül: az Európai Parlament politikai felelősséggel bír a vízumliberalizációs folyamat véghezvitelében, és holnap a Parlament széles körű támogatására számítok ebben a tekintetben.
Anna Maria Corazza Bildt
Elnök asszony, sajnálatos, hogy a svéd elnökség egy miniszter személyében ma este nem képviselteti magát, ahogy az egyébként igen kívánatos lenne.
Úgy tudom, hogy a Tanács elnökségét nem hívták meg, mivel állítólag nincs szükség rá, hogy itt legyen. Szeretném emlékeztetni a Tisztelt Házat arra, hogy a svéd elnökség kezdettől fogva előmozdította és támogatta a nyugat-balkáni vízumliberalizációs folyamatot.
Köszönetet kell mondanunk - és tudom, hogy Tanja Fajon, az előadó egyetért velem - a Tanács elnökségének a Parlament és a Tanács közös nyilatkozatáért, amely a Bizottság támogatását is élvezi, ami egyedülálló ezen intézmény történelmében.
Szeretnék magyarázatot kapni arra, ha nem is itt és most, hogy miért nem lehet jelen a Tanács elnöksége, és szeretném, ha jegyzőkönyvbe vennék, hogy a Tanácsot képviselő miniszter nem lehet itt, mert nem kapott meghívást.
Elnök
Azt az információt kaptam, hogy a Tanács elnöksége meghívást kapott, de ütemezési problémák adódtak, így nem lehet itt. Foglalkozni fogok azonban az üggyel.
Jacques Barrot
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök asszony, Corazza Bildt asszony kérdésére válaszolva szeretném elmondani, hogy a svéd elnökség valóban nagyon aktív volt ebben a folyamatban, amely - ahogy Fajon asszony is mondta - lehetővé teszi számunkra, hogy az érintett tagállamok polgárainak, és különösen a fiataloknak, lehetőséget teremtsünk arra, hogy jobban megismerkedjenek, és párbeszédet folytassanak azzal az Európával, amelyet olykor nagyon kevéssé ismernek.
Igaz, hogy ez a javaslat a nyugat-balkáni országokkal való kapcsolatainkkal összefüggésben, az európai rövid távú tartózkodásra jogosító vízum fejlődésében történelmi lépést jelent. Ráadásul a Bizottság is üdvözli az Európai Parlament és a Tanács jogalkotási javaslatának elfogadását. Mindenki tisztában van a javaslat fontos politikai hatásaival és az ügy érzékeny jellegével, amely az érintett országok minden polgárárának életére hatással lesz.
Értem a Parlament álláspontját. Ebben az összefüggésben szeretném megerősíteni a Bizottság határozott kötelezettségvállalását a kritériumok teljesítésének szigorú megfigyelésére nézve - minden érintett ország és az ütemtervben szereplő valamennyi kritérium tekintetében. Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság már korábban pozitív elbírálást kapott, ezért ezzel az országgal be is fejeződött a párbeszéd. Októberben Szerbia és Montenegró fogadta a Bizottság által vezetett és a tagállamok szakértőivel együttműködésben létrejött missziókat, amelyek megállapították, hogy a megfelelő ütemtervek valamennyi kritériuma pontosan megvalósult.
Albánia és Bosznia-Hercegovina esetében is ugyanezt a módszert fogjuk követni. Az utóbbi hónapok jelentős előrelépései ellenére Bosznia és Albánia még mindig nem teljesítette az ütemterv által megkövetelt, a vízumkötelezettség eltörléséhez szükséges reformokat. Ahogy azonban Ön is mondta, Fajon asszony, már az is nagyon ösztönző számukra, hogy szomszédaik számára lehetővé vált a vízummentesség, és ígérem Önöknek, hogy én személyesen minden tőlem telhetőt megteszek annak biztosítására, hogy Albánia és Bosznia-Hercegovina mihamarabb vízummentességet kaphasson, ahogy azt Önök is szeretnék.
Felhívom a Parlamentet - amely a Lisszaboni Szerződés hatályba lépésével vízumügyekben együttes törvényhozóvá válik - hogy támogassa a vízumliberalizációról folytatott párbeszéd Bizottság által követett, strukturált módszerét, mivel egy másféle megközelítés zavart okozna, ugyanakkor nem változtatna a vízumrendszeren. Egy másféle megközelítés hamis reményeket ébresztene, és lelassíthatná az országoknak az ütemterv által megkövetelt reformok végrehajtására irányuló erőfeszítéseit.
Jelenleg Albánia és Bosznia a rendelet I. mellékletében marad, ugyanakkor megerősítjük az Európai Unió kötelezettségvállalását arra nézve, hogy a folyamatban lévő eljárásokkal összhangban segíteni fog ennek a két országnak az ütemterv által megkövetelt kritériumok teljesítésében és így a vízumkötelezettség eltörlésében.
Ebben az összefüggésben a Bizottság támogatja a közös politikai nyilatkozat szövegét, amely megerősíti az Európai Uniónak a vízumliberalizációs folyamat második szakaszának (Albánia és Bosznia-Hercegovina) mielőbbi végrehajtásárára tett határozott kötelezettségvállalását, Fajon asszony.
Íme, elnök asszony. Hiszem, hogy ez nagyon fontos kérdés, amely bizonyítja a balkáni államok számára, hogy Európa szem előtt tartja elképzeléseiket és vágyaikat.
Sarah Ludford
a Külügyi Bizottság véleményének előadója.- Elnök asszony, a Fajon-jelentés és a tervezett tanácsi és parlamenti nyilatkozat által támogatott kötelezettségvállalás hosszú távú megközelítést tükröz. Hiszen arról van szó, hogy a Nyugat-Balkánon élők vízummentesen utazhassanak. Ez nem pusztán valamiféle nagylelkű és emberbaráti gesztus, hanem józan és okos lépés is, mivel a szó legtágabb értelmében a biztonságot mozdítja elő. A szabad és szabadon utazó emberek jobban hajlanak a békés megoldásokra, és kevésbé esnek áldozatául a befelé forduló nacionalizmusnak, amely fenyegetést jelent a biztonság számára.
Kit nem rendítenek meg az üléstermen kívüli képernyőkön látható képsorok és az e héten zajló ünnepségek, melyekkel a berlini fal leomlásának 20. évfordulójáról emlékezünk meg? Bár a jelenlegi akadályokat nem lehet összehasonlítani a berlini fallal, azért ezek is akadályozzák a szabad kommunikációt és annak a szélesebb látókörnek a kialakulását, amely előmozdítja a megértést és a toleranciát. Az egész térséget magában foglaló megközelítéshez való ragaszkodásunk a daytoni békeszerződés 15. évfordulóján tisztességes eredményhez kell, hogy vezessen.
Szeretnék gratulálni és köszönetet mondani az előadónak, Fajon asszonynak, mert kemény munkát végzett, és azért is, mert a jelentésbe belefoglalta annak minden apró részletét, amit az elmúlt két hónapban végiggondolt.
Köszönetet szeretnék mondani a Tanácsnak is, és különösen a svéd elnökségnek, mivel közreműködtek abban, hogy megállapodásra jussunk arról a nyilatkozatról, amely határozott célként rögzíti a Nyugat-Balkán mielőbbi vízumliberalizációját - reméljük, hogy ez 2010-ben megtörténik, mivel a szabad utazás bevezetési határidejeinek egymáshoz ésszerű közelségben kell lenniük, hiszen ha ez nem így van, az vitához és instabilitáshoz vezet.
A Fajon-jelentésben kötelezettséget vállaltunk arra nézve, hogy Koszovó számára is kidolgozunk egy, a többi nyugat-balkáni országéhoz hasonló, vízumkönnyítési és vízumliberalizációs ütemtervet.
Szeretném hozzátenni, hogy remélem, hogy hamarosan az Egyesült Királyság kormánya is ezt az utat választja- hiszen az Egyesült Királyság nem tagja a schengeni térségnek, és így természetesen nem szerepel az EU schengeni térségéről szóló jelenlegi határozatban. Mindig kicsit skizofrén állapot, amikor a schengeni projekten dolgozom, hiszen brit európai parlamenti képviselő vagyok, de nyilvánvalóan mind az Európai Uniónak, mind a nyugat-balkáni régiónak jó lenne, ha az Egyesült Királyság mihamarabb hasonlóan cselekedne.
Zárásképpen szeretnék köszönetet mondani Fajon asszonynak, az előadónak.
Anna Maria Corazza Bildt
a PPE képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, a PPE képviselőcsoport támogatja a Nyugat-Balkán valamennyi országa vízumliberalizációjának meggyorsítását, azaz azt, hogy ez 2010 júliusáig történjen meg. Üdvözöljük és támogatjuk azt a javaslatot, hogy Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia ez év karácsonyáig kapja meg a vízumliberalizációt.
Megértjük Bosznia-Hercegovina és Albánia népének kérését - a fiatal generáció kérése ez, amely bezárva, mellőzve és bebörtönözve érzi magát. Nekik azt üzenjük: 'A ti oldalatokon állunk, készen állunk, ha ti is készen álltok.' Sajnálatos, hogy Albánia és Bosznia-Hercegovina kormányai lassan cselekszenek, mintha elfeledkeztek volna erről a generációról. Bármiféle késedelemért őket terheli a felelősség. Mi figyelmeztettük őket, hogy mihamarabb meg kell felelniük a követelményeknek. Tudjuk, hogy a Bizottság segít ebben a folyamatban.
Sajnos azt kell mondanom, hogy elszomorított, hogy a PPE képviselőcsoportnak három hónap tárgyalásba került, hogy meggyőzze az Európai Parlament baloldali képviselőit, hogy a szerződéseknek megfelelően kell eljárni. Ez annyira bonyolult lenne? Végül azt is megértették, hogy az Európai Parlament nem törvény fölött álló.
Tisztelettel tekintek kiváló kollégáimra, de kifogásolom nem éppen konstruktív hozzáállásukat. Nincs rövidebb út. Nincs abrakadabra. Nem azért vagyunk itt, hogy pontokat gyűjtsünk. Azért vagyunk itt, hogy eredményeket érjünk el a Balkán lakossága számára. Hadd fogalmazzak világosan: valamiféle átmeneti, vegyes, köztes státusz nem gyorsítja meg a folyamatot, és nem gyakorol nyomást a Bizottságra és a Tanácsra. És az is biztos, hogy nem közvetít erőteljes politikai üzenetet.
Zárásképpen szeretném elmondani, hogy másfél éven keresztül megtapasztaltam Szarajevó ostromát és a bombázásokat. Az ottani barátaimnak üzenem, hogy kiállok e mellett az ügy mellett.
Claude Moraes
az S&D képviselőcsoport nevében. - Elnök asszony, 2008-ig, azaz a szlovén elnökség előtt nem történt elegendő előrelépés abban az ügyben, amelyet a biztos úr joggal nevezett a Nyugat-Balkán vízumliberalizációja irányába tett, történelmi lépésnek.
Ahogy Ludford asszony nagyon helyesen mondta, komoly gyakorlati okai vannak annak, hogy ez az ügy számunkra is fontos, nem pedig csak valamiféle válaszintézkedés. A Szocialisták és Demokraták Képviselőcsoportjának nevében szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Fajon asszonynak azért a gondos és alapos munkáért, amelyet annak érdekében végzett el, hogy az Európai Unió előrelépést tehessen a végső cél, a Nyugat-Balkán országainak vízummentessége érdekében. A munkát közösen végezte az árnyékelőadókkal, a Bizottsággal és a Tanáccsal, és ez dicséretes.
Egyrészt világos, hogy sokan úgy látják a vízumliberalizációt, hogy az nagy előnyöket fog jelenteni mindkét oldal számára, ugyanakkor az is igaz, hogy az egész Parlamentnek részt kell vennie az ütemterv kérdésének megvitatásában, valamint annak biztosításában, hogy mindezen országokban végrehajtsák azokat az alapvető reformokat, amelyek megteremtik a bizalmat egy igazán megfelelő vízumliberalizációs rendszer bevezetéséhez.
Az előadó feladata az volt, hogy áttörést eredményezzen a vízumliberalizáció terén, és meggyőzze a Parlamentet is. Ezt egy nyilatkozat formájában valósította meg, amelyet megtárgyalt a Tanáccsal. A nyilatkozat tartalmazza Macedónia, Szerbia és Montenegró vízumliberalizációját, Albánia és Bosznia-Hercegovina vízumliberalizációjának meggyorsítását, valamint érzékeny kompromisszumot Koszovó kérdésében.
Képviselőcsoportom mindezen okokból támogatja a jelentést, és reméljük, hogy a jelentés a Parlament általános támogatását fogja élvezni.
Ulrike Lunacek
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök asszony, először is az előző felszólalóhoz csatlakozva szeretnék őszintén köszönetet mondani a két előadónak, Fajon asszonynak az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságból, valamint Ludford asszonynak a Külügyi Bizottságból, illetve az árnyékelőadóknak is. Sikerült benyújtanunk egy javaslatot, amely azt célozza, hogy a Bizottság és a Tanács olyan átfogó csomagot hozzon létre, amely az egész Nyugat-Balkán valamennyi népére kiterjed, és egyiket sem hagyja ki. Nagyon remélem - és ezzel Barrot biztos úrhoz fordulnék -, hogy meg tudják győzni a Tanácsot arról, hogy a vízumliberalizációt Koszovóra is ki kell terjeszteni, és így el fog kezdődni a párbeszéd, és hogy a vízumliberalizációt legkésőbb a jövő év közepééig Boszniára és Albániára nézve is végre kell hajtani. Részemről amellett vagyok, hogy ez még előbb megtörténjen.
Szeretnék tisztázni egy dolgot. Természetesen a követelmények teljesítéséről van szó, de úgy hallottam, hogy Szerbiában ez még nem történt meg teljes mértékben. Szeretném tudni, mit gondolnak erről. Fontos az összes követelmény teljesítése. Szeretnék köszönetet mondani mindenkinek, aki részt vesz ebben a munkában, és remélem, hogy mindenki..
Doris Pack
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim, húsz évvel ezelőtt kelet-németországi honfitársaim megkapták az utazás szabadságát. Néhány évvel később Slobodan Milošević önkényesen veszélyeztette, aztán pedig elvette a szerbektől, majd a régió összes többi országától is a szabad utazás jogát. 2000 óta már hányszor akartuk itt, a Parlamentben, nyilatkozatok és nyilvános viták révén megteremteni Délkelet-Európa országai számára az utazás szabadságát - a vízummentes utazást. Tudjuk, hogy az EU egyedül nem valósíthatja meg ezt a célt, hiszen a nemzeti kormányoknak azt el kell fogadniuk. Le kell győznünk honfitársaink aggályait. Bűnözők mindenhol vannak - nekik nincs szükségük vízumra! Ők vízum nélkül lépnek át a határokon. Tehát emiatt nem kell aggódnunk.
Itt a fiatal generációról van szó, akik a vízummentes utazás révén végre oda utazhatnak, ahova csak akarnak. Ezért nagyon örülünk annak, hogy Macedónia, Montenegró és Szerbia polgárai most végre ismét szabadon utazhatnak. Ez csodálatos! Az örömbe egy kis szomorúság is vegyül, mert Albánia, Bosznia-Hercegovina és Koszovó még nem csatlakozhatnak hozzájuk, de reméljük, hogy decemberben a Bizottság megerősíti, hogy Albánia hatalmas fejlődésen ment át, és reméljük, hogy Bosznia-Hercegovina részéről is bizonyos fejlődést fogunk látni. Sajnálatos módon vannak olyan politikusok Bosznia-Hercegovinában, akik kevésbé aggódnak az ország polgárainak érdekei miatt, hiszen biztonságban érzik magukat annak tudatában, hogy ők maguk természetesen vízummentesen utazhatnak. Ezért úgy gondolom, hogy biztosítanunk kell, hogy ez jövő nyárra lehetővé váljék. Remélem, hogy Barrot úr segíteni fog nekünk ebben. Koszovóról sem szabad azonban megfeledkeznünk. Nem maradhat utolsó fekete foltként. Kötelesek vagyunk segíteni Koszovónak a követelmények teljesítésében. Koszovó egyedül nem képes erre. A vízummentes utazás ügye mélyen humanitárius ügy. Örülök, hogy mindannyian segíthetünk benne. Köszönöm a lehetőséget, Barrot úr.
Kinga Göncz
(HU) Európa, az Európai Unió békeprojektként indult és történelmének leghosszabb békeidőszakát éli. Tudjuk tehát, hogy az integráció milyen erőteljes eszköz ebből a szempontból, és most a mi kezünkben van a Nyugat-Balkán esetében.
A Nyugat-Balkán nemrégen ment keresztül egy nagyon traumatikus időszakon, nagyon sok emberi fájdalmat okozó háborún. Ennek meghaladásához az európai integrációs folyamat előrehaladására van szükség. Ebben fontos lépés a vízummentesség. Többen említették a fiatalok számára a közvetlen kapcsolat, közvetlen tapasztalatszerzés lehetőségét, a demokratikus erők megerősödésének lehetőségét. Mindenképpen a bizalom üzenete és a vízummentesség, de európai érdek is a Nyugat-Balkán közeledése az Európai Unióhoz biztonságpolitikai, gazdaságpolitikai szempontból is. Fontos azonban, hogy ne képezzünk újabb megosztottságot a térségben, de mihamarabb mindegyik ország csatlakozhasson a vízummentességhez.
Emine Bozkurt
(NL) Holnap az Európai Parlament szavazni fog a rövid távú tartózkodásra jogosító vízum eltörléséről a balkáni országok tekintetében. Az ütemtervvel rendelkező országok közül nem mindegyik készült fel arra, hogy január 1-jével megkapja a mentességet.
Nagyon szerencsétlen dolog, hogy az egyik ország, nevezetesen Bosznia-Hercegovina esetében a Bizottság javaslata megkülönbözetést tesz lehetővé a lakosság különböző csoportjai között: azok között, akik horvát vagy szerb útlevél birtokában élvezhetik az európai vízummentes utazás előnyeit, illetve azok között, akik nincsenek ilyen útlevél birtokában - ezek a bosnyák muszlimok. Ez a megkülönböztetés kínos, tekintettel az ország közelmúltbeli történelmére.
Az Európai Parlament holnap üzenetet fog küldeni Bosznia-Hercegovinának és Albániának. A kritériumok kritériumok, és ezeket a követelményeket teljesíteni kell a vízummentesség elnyeréséhez. Amint azonban a követelmények teljesülnek, a vízummentességet mihamarabb meg kell adni.
Láthattuk, hogy sok minden történt a követelmények teljesítése érdekében, és felszólítjuk a Bizottságot, hogy segítsen Bosznia-Hercegovinának és Albániának, hogy mihamarabb teljesíteni tudják az összes követelményt.
Zoran Thaler
(SL) A Nyugat-Balkán polgárai számára az Európai Unióba való vízummentes utazásnak nemcsak gyakorlati dimenziója van, hanem kivételes politikai töltéssel és jelentőséggel is bír. Ma a Parlamentben megemlékeztünk a berlini fal leomlásának 20. évfordulójáról és a dicsőséges szocializmus bukásáról. Skopje, Podgorica és Belgrád azonban idén karácsonykor és újévkor végre a vízum jelentette fal leomlását ünnepelheti, amely fal majdnem 20 éve választja el őket tőlünk, az Európai Uniótól.
A volt Jugoszlávia lakosságának nagy része majdnem 20 éven át nem utazhatott szabadon Európába, pedig ehhez korábban hozzá voltak szokva, amikor még az azóta összeomlott szocialista államszövetség polgárai voltak. Most kezdjük tapasztalni az efféle, egy teljes generáción át tartó elszigeteltség negatív következményeit, és legfőbb ideje, hogy véget vessünk az elszigeteltségnek.
2010-ben azonban mihamarabb Bosznia-Hercegovinának, Albániának és Koszovónak is csatlakoznia kell Macedóniához, Montenegróhoz és Szerbiához. Egyedül ez teheti lehetővé ezen országok fiatal generációi számára, hogy végre meglássák és megtapasztalják a kinti világot, hogy kapcsolatokat építsenek ki más európaiakkal, hogy elkötelezzék magukat az európai értékeknek hazájukban való terjesztése mellett, és felkészítsék népeiket arra, hogy teljes jogú tagként vegyenek részt a mi közös európai történetünkben - az Európai Unióban.
Macedónia parlamenti előadójaként az elmúlt napokban sok-sok telefonhívást kaptam különböző balkáni államok polgáraitól. Szeretném biztosítani őket arról, szeretném határozottan és világosan elmondani, hogy az EU területére való vízummentes utazással nem az EU-hoz való csatlakozásukat akarjuk helyettesíteni. Az EU területére való szabad utazás csak egy lépést jelent a teljes jogú uniós tagság felé.
Kinga Gál
(HU) Szeretném üdvözölni ezt a jelentést, gratulálni a jelentéstevőknek és az árnyékjelentés-tevőknek, és elmondani, hogy én úgy látom a berlini falleomlás huszadik évfordulóján, hogy a határok átjárhatóságának biztosítása a nyugat-balkáni országok esetében egy újabb falleomlásként illeszkedik a 20 évvel ezelőtt elkezdődött események sorába.
Éppen ezért üdvözlendő az indítvány, de nem szabad elfelejtenünk, hogy a vízummentesség biztosításának kérdése csak részben technikai kérdés és egyben egy nagyon világos politikai ügy. Ezért fontos és támogatom a közös nyilatkozat elfogadását, mert ezzel az európai intézmények jelzik, megértették ezt a felelősséget. A felelősség egyben cselekvést is jelent, cselekvést elsősorban az érintett államok részéről, amelyek a vízummentesség feltételeit még nem tudták teljesíteni, minél hamarabb teljesítsék ezeket a feltételeket, és cselekvést az Európai Bizottság részéről, hiszen segítsége nélkül ez a folyamat elhúzódna.
Axel Voss
(DE) Elnök asszony, úgy gondolom, hogy helyes úton járunk a balkáni államok ügyében. A vízumkönnyítés közeledést jelent, és segíteni fogja a stabilitás megteremtését, ugyanakkor a megtett erőfeszítések elismerését is jelenti részünkről. Ugyanakkor azt gondolom, hogy jó lesz továbbra is fenntartani a világos szabályozást, és betartani az ehhez szükséges követelményeket. Ebben a tekintetben külön köszönetet szeretnék mondani erőfeszítéseiért Corazza Bildt asszonynak.
Véleményem szerint bármi más egy tisztán brüsszeli döntés lenne, amelyben nem lenne világos rendszer, és amely éppoly kevéssé lenne tisztességes az érintettekkel, a balkáni államok lakosaival szemben, mint saját polgárainkkal szemben. A politikai üzenetek nem lehetnek egy európai irányelv vagy rendelet lábjegyzetei vagy mellékletei, a politikai üzeneteket megfelelően ki kell dolgozni.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Elnök asszony, örülök, hogy a nyugat-balkáni országok polgárai szabadon fognak tudni utazni az Európai Unióba. Ez elő fogja mozdítani a személyek közötti kapcsolatokat, ki fogja terjeszteni az üzleti lehetőségeket, és meg fogja teremteni a feltételeket ahhoz, hogy a régió lakosai jobban megismerjék az Európai Uniót.
Nem hagyhatjuk azonban azt sem, hogy keleti szomszédaink elszigeteltségben éljenek. Nem tagadhatjuk meg tőlük azt a lehetőséget, amelyet más európai országoknak megadunk. Számukra is világos kritériumokat és vízumliberalizációs cselekvési tervet kell kidolgoznunk. Nem szabad elfelejtenünk, hogy a vízum költségei jelentős kiadást jelentenek ezen országok lakosai számára, és a kérelmezési eljárások sok időt vesznek igénybe, ami korlátozza az együttműködés különböző formáit.
Azt sem szabad elfelejtenünk, hogy 2012-ben a labdarúgó Európa-bajnokság Lengyelországban és Ukrajnában kerül megrendezésre, azaz a szabad mozgás lehetősége különösen fontos lesz.
Cristian Dan Preda
(RO) Én is szeretném hangsúlyozni a mozgás szabadságának mint alapvető jognak a fontosságát, és tudom, hogy a nyugat-balkáni országok számos polgára fog élni ezzel a joggal. Természetesen üdvözlöm ezt a nyitást.
Ugyanakkor azonban helytelenítem, hogy a jelentés egyáltalán nem tesz említést egy országról, amely a keleti partnerség tagja. Úgy gondolom, hogy a jelentésnek említést kellene tennie Moldováról, még ha csak szimbolikusan is. Moldováról beszélünk, egy olyan országról, amely politikai szempontból jelentős fejlődésen ment át. Véleményem szerint Európa legmasszívabb fala a keleti határon van, Románia és Moldova között. Szerintem ez sajnálatos tény.
Jacques Barrot
a Bizottság alelnöke. - (FR) Elnök asszony, köszönöm az összes felszólalónak, akik nagymértékben támogatták a három vezető balkáni állam vízumliberalizációs folyamatát. Világosan kimondták, hogy a mozgás szabadságát valóban kívánatos dolognak tartják. Ahogy Moraes úr mondta, ez mindkét fél számára előnyökkel jár - Európa és a balkáni államok számára is.
Szeretnék köszönetet mondani a felszólalóknak, és különösen az előadónak, Fajon asszonynak. Ugyanakkor, elnök asszony, szeretném elmondani, hogy amióta döntések születtek Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró és Szerbia ügyében, azóta folyamatos segítséget ajánlottunk fel Albániának is, ahova személyesen is ellátogattam, valamint Bosznia-Hercegovinának is, éppen a célból, hogy segítsük fejlődésüket - és ezt a továbbiakban is folytatni fogjuk.
Úgy gondolom, hogy ezen állásfoglalás gyors elfogadása jól jelzi azt az utat, amelyen gyorsan fogunk tudni továbblépni a többi állam ügyére, különös tekintettel Bosznia-Hercegovinára és Albániára, természetesen anélkül, hogy megfeledkeznénk Koszovóról.
Tanja Fajon
előadó. - Elnök úr, még egyszer köszönöm mindenkinek a hozzászólásokat, amelyek azt bizonyítják, hogy az Európai Unió határozottan támogatja a Nyugat-Balkán valamennyi országának vízumliberalizációját.
Sajnálatos, hogy a svéd miniszter nem volt itt, mivel nagyon jó együttműködés volt közöttünk. Üdvözlöm a Bizottság kötelezettségvállalását arra nézve, hogy minden lehetségest meg fog tenni Bosznia-Hercegovina és Albánia vízumliberalizációs folyamatának gyorsítására, és remélem, hogy mindkét országban bevezetik a vízummentességet, amint megfelelnek a kritériumoknak - minél hamarabb, talán jövő év nyarán.
Szeretném elmondani, hogy mindenkit bevontam ebbe az ügybe, és teljes mértékben tisztában vagyok azzal, mit írnak elő a szerződések. De ez egy politikai Parlament, és mindannyian komolyan és a lehető legjobban politizálunk.
Még egyszer üdvözlöm, hogy december 19-étől Macedónia, Szerbia és Montenegró vízummentességet kap, és őszintén remélem, hogy Bosznia-Hercegovina és Albánia is mihamarabb követheti őket. A fiatal generáció sorsáról van szó. A mi politikai felelősségünk, hogy végigcsináljuk a vízumliberalizációs folyamatot, és Koszovó polgárai számára is megoldást kell találnunk.
Nagyon köszönöm az együttműködésüket.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra holnap 11.00-kor kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Kinga Gál
írásban. - (HU) Tisztelt Elnök Asszony, Biztos Úr! Először is gratuláció illeti a jelentéstevőt és árnyék-jelentéstevőt, hogy elfogadható kompromisszumot készítettek az ügyben. A vízummentesség biztosításának kérdése csak részben technikai kérdés, ez nagyon világos politikai ügy. A vízummentesség kölcsönös bizalmon, kölcsönös kötelezettségvállalásokon alapul. Ezért a jelentés mellett támogatom a közös nyilatkozat elfogadását is, mert ezzel az európai intézmények jelzik, megértették ezt a felelősséget.
Természetesen a felelősség cselekvést is jelent. Cselekvést elsősorban az érintett államok részéről, amelyek a vízummentesség feltételeit még nem tudták teljesíteni, meg kell tenniük mindent, hogy azok minél gyorsabban teljesülhessenek. Cselekvést az Európai Bizottság részéről, hiszen hathatós segítsége nélkül ez a folyamat csak elhúzódna, ami nem lehet érdekünk; egyaránt vonatkozik ez Bosznia-Hercegovina, Albánia és Koszovó esetére.
Magyar képviselőként szeretném ismételten kifejezni, hogy a Szerbiát érintő vízummentesség révén a vajdasági magyarok kapcsolata is közvetlenebbé válik az anyaországgal, Európával. Azon polgárok esetében, akik a határok egyik vagy másik oldalán élnek, azonos nyelvet beszélnek, szoros családi, kulturális kapcsolatokat ápolnak - esetükben nem lehet eléggé nyomatékosan kifejezni azt, milyen értéket jelent az akadálymentes, vízummentes határátkelés. A berlini falleomlás, a szögesdrót átvágásának huszadik évfordulóját éljük ma meg. A határok átjárhatóságának biztosítása a nyugat-balkáni országok esetében egy újabb falleomlásként illeszkedik a húsz évvel ezelőtt elkezdődött események sorába.
