3. Filipiinid
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu kuue resolutsiooni ettepaneku üle Filipiinide kohta .
Fiorello Provera
autor. - (IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kogu maailmas poliitilistel, usulistel ja muudel põhjustel toime pandud tapmised on praegu kahjuks igapäevane reaalsus, ent mind hämmastab julmus, millega mõrvati 57 inimest, kes olid poliitilisel kohtumisel järjekorras, et toetada Filipiinide presidendikandidaati.
See on külmavereline massimõrv, mille pani toime relvastatud rühmitus revolutsiooni nimel, millest on raske aru saada. Lisaks sellele ei ole see massimõrv üksikjuhtum selles riigis, kus mõnedes piirkondades, nagu Mindanao, on relvastatud ülestõusud - kaasa arvatud usust põhjustatud - juba aastaid toimunud.
Lisaks nende veriste sündmuste nõuetekohasele hukkamõistmisele arvan, et peame Filipiinide valitsusele pakkuma oma suurt tuge, et leida, kuidas Euroopa võiks seda riiki verega üleujutavate tõsiste relvakonfliktide ja vastuseisude lahendamisel kasulik olla.
Martin Kastler
autor. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Eelmise aasta 23. novembril Filipiinidel Maguindanao provintsis aset leidnud veresaun oli kurb päev inimõigustele ning barbaarne terrorismiakt. Tapeti viiskümmend seitse inimest, naisi vägistati, inimesi haavati - nad edastasid verise sõnumi. Ajakirjanikuna panin eriti tähele, et tapetute hulgas oli 30 ajakirjanikku. Tunnustatud rahvusvahelise kriisirühma kohaselt ei ole ühelgi teadaoleval juhul korraga rohkem ajakirjanikke mõrvatud. Sellel põhjusel ongi Euroopa Parlamendil sobilik teha selge avaldus, mida me täna selles resolutsiooni eelnõus teemegi.
Ent Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonina nõuame, et praegust teksti kolmes kohas osade kaupa hääletamise kaudu mahedamaks muudetaks, sest peaksime Filipiinide valitsust toetama selle võitluses terrorismi ja vägivalla vastu ning seega vältima valitsusele liiga süüdistavate märkuste suunamist. Seega palun fraktsiooni PPE nimel eraldi hääletust põhjenduse F üle. See süüdistab Filipiine selles, et riigil on kõik mittefunktsioneeriva õigussüsteemi tundemärgid.
Lõikest 2 tahaksime kustutada vihje sellele, millele viidatakse kui esialgsetele viivitustele uurimises.
Lõpetuseks väidetakse lõikes 6, et mõned teadmata kadunud isikud on lukustatud Filipiinide vanglatesse. Ka see on praegu tõestamata vihje ning tuleks minu arvates kustutada.
Charles Tannock
autor. - Austatud juhataja! Maguindanaos aset leidnud kohutav kuritöö väärib kahtlemata meie suurimat hukkamõistu. See paljastab seadusetuse, mis mõnedes Filipiinide osades juurduma on hakanud.
Sellel masendaval arengul on palju põhjuseid: Filipiinide saarestiku laialilaotatud iseloom, nõrk keskvalitsus, korruptsioon, vaesus ja pidev islami terroristlik mäss, mida toetab al-Qaeda lõunas.
Seda kuritegu, millel on ilmselt poliitilised põhjused, tuleb seega vaadata selle laiemas sotsiaalses ja ajaloolises kontekstis. Me ei tohiks kõrvale heita pingutusi, mida Filipiinide valitsus viimase 25 aasta jooksul pärast kleptokraadist diktaatori Ferdinand Marcose langemist demokraatlikuma poliitilise kultuuri arendamisel teinud on. Me ei tohiks alahinnata ka Abu Sayyafi terroristide kujutatavat eksistentsialistlikku ohtu ja seda, kuidas nad destabiliseerivad kogu ühiskonda, mis moodustab Filipiinide riigi.
Konstruktiivsed kokkulepped ja eesmärgipärane abi on parim võimalus aitamaks Filipiine, riiki, mis jagab paljudel viisidel meie ühiseid väärtusi, et võimaldada neil kesksesse ja kohalikku valitsusse õigusriiki ühendada.
Marc Tarabella
autor. - (FR) Lugupeetud juhataja, volinik, head kolleegid! Eelmise aasta novembris oli mul võimalus tervitada proua Edita Burgost, Jonas Burgose ema, Euroopa Parlamendis. Selle noore filipiini röövisid 2007. aasta 28. aprillil ühes Manila väga rahvarohkes kaubanduskeskuses relvastatud mehed. Sellest päevast peale pole tema pere ega lähedased temast midagi kuulnud. Jonas Burgos on üks sadadest inimestest, kes on Filipiinidel kaduma läinud või tapetud. Mõrvu sooritatakse täiesti karistamatult ning kurjategijad tuuakse väga harva kohtu ette.
Vaadates 2010. aasta mai valimiste poole, kardame võimulolevale valitsusele oponeerijate vastaste kuritegude ja röövimiste suurenemist. Niimoodi mõistame 23. detsembril Maguindanaos aset leidnud massimõrva hukka ja loodame, et heidetakse valgust Ismael Mangudadatu konvoi mõrvale ja piinamistele.
Rui Tavares
autor. - (PT) Austatud juhataja! Veidi vähem kui kakskümmend aastat tagasi tekitasid Filipiinid maailmas suure lootusekiire, kui algatasid Aasias demokraatliku reformi. See pani meid selles valdkonnas hellitama lootust inimõiguste osas ning lootma ka töötajate ja tudengite õiguste suurenemist ning inimeste õiguste ja valimistega seotud ning demokraatliku normaalsuse suurenemist nendes riikides.
Nüüd, kui maailma tähelepanu on mujale suunatud, ei saa me jätta Filipiinidel demokraatlikku olukorda halvenema. Viimase paari aasta jooksul on aset leidnud mõned vägagi häirivad korruptsioonijuhtumid ning eriti just valimiste ajal opositsiooni vastu suunatud vägivald ja ahistamine.
Kõige häirivam juhtum ning meie resolutsiooni teema oli Maguindanao massimõrv, 46 inimese mõrv, kes olid järgnenud opositsioonikandidaadi Ismael Mangudadatu valimiskonvoile. Väidetavalt tappis nad rühmitus, kes oli seotud Maguindanao provintsi domineeriva klanniga, Ampatuani klanniga.
Muu hulgas tahaksin juhtida tähelepanu tõsiasjale, et selles massimõrvas tapeti 30 ajakirjanikku. See on suurim ajakirjanike massimõrv maailma ajaloos.
Ilmselt lasi parlament end segada sellest, mida me siin arutame, millest on kahju, ent me ei saa maailma tähelepanu kõrvalejuhtimise tõttu lasta Filipiinidel laskuda olukorda, kus see muutub parimast demokraatia näitest halvimaks vaid kahe ja poole aastakümne jooksul.
Seda veresauna tuleb uurida ja tuleb nõuda, et president Gloria Arroyo, kes kuulub Ampatuani klanni, viiks uurimised kui pakilise asja lõpuni. Samuti on tähtis, et Filipiinid teaksid, et Euroopa on valvel ja jälgib hoolikalt riigi arenguid
Barbara Lochbihler
autor. - (DE) Austatud juhataja! Selle pakilisuse põhjus on 57 inimese mõrv, kes saatsid poliitikut tema teel registreerima end kandidaadiks provintsi kuberneri valimistel. Kurjategijad kuulusid kohalikku miilitsasse ja asjasse olid segatud ka mõned kohalikud politseiohvitserid.
See jõhker rünnak on äärmuslik näide poliitilistel põhjustel täidesaadetavate hukkamiste ähvardavast tõusust ja inimeste sunnitud kadumisest, mis on juba aastaid toimunud ilma, et neid tõsiseid kuritegusid üldse uuritaks.
Valitsus ei ole üles näidanud erilist soovi selle vastu meetmeid kasutusele võtta. Sadadest juhtumitest on uuritud vaid kahte ning ühtegi vanemametnikku ei ole nendega seoses süüdistatud. 2008. aastal kirjutas ÜRO kohtuväliste hukkamiste eriraportöör, et "Need mõrvad on kaotanud kodanikuühiskonna juhte, kaasa arvatud inimõiguste kaitsjaid, ametiühingute liikmeid ja maareformi pooldajaid, hirmutanud väga paljusid kodanikuühiskonna tegelasi ning vähendanud riigi poliitilist arutelu.”
See on kliima, milles Filipiinid mais toimuvateks valimisteks valmistuvad. On oht, et leiab toime pannakse veel poliitilisi mõrvu. Seega on äärmiselt tähtis, et Filipiinide valitsus rakendaks selle peatamiseks tõhusaid meetmeid.
Tahaksin esitada suulise muudatusettepaneku. Lõige 6 sätestab: "vabastada kõik kadunud inimesed, keda hoitakse ikka veel vangistuses”. Tahaksime selle asendada alljärgnevaga: "tegema pingutusi tagamaks, et kõik, kes on röövitud, tagastataks ohutult oma perekondade juurde.”
Justas Vincas Paleckis
fraktsiooni S&D nimel. - (LT) Kui Kesk-Euroopa kodanikult küsitakse, mis Filipiinidel toimub, ei oska ta tõenäoliselt vastata ning ütleb, et televisioonis ei näidata selle kohta midagi, nii et seal on asjad ilmselt rahulikud. Ent poliitilised mõrvad, klannisõjad, inimeste elusalt matmine, mootorsaemõrvad, sõjaolukord - see on Filipiinide igapäevaelu. Hiljuti mõrvati 57 inimest, kellest pooled olid ajakirjanikud. See on suurima ohvrite arvuga ajakirjanike mõrv maailmas. Kutsume valitsust üles, nõuame, et see teeks koheselt lõpu sellistele juhtumitele, saadaks laiali eramiilitsad ning lõpetaks viimaks sellise karistamatuse. See on eriti tähtis tulevaste valimiste ajal.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Austatud juhataja! Filipiinidel on 10. maiks planeeritud presidendi- ja kohaliku omavalitsuse valimised. Nüüd on aeg teha kõik tagamaks, et need on ausad valimised. Eelkõige on vaja tuvastada, kes novembris toime pandud 57 ajakirjaniku ja Ismael Manguadadatu, Mindanao provintsi kubernerivalimiste kandidaadi pereliikmete ja kaastöötajate mõrva eest vastutab. Siiamaani ei ole kohalikud õiguskaitseorganid üles näidanud mingit otsusekindlust leida selle veresauna kordasaatjad. Uurimises on tehtud nii palju vigu, et see peaaegu et õigustab poliitikas jõu kasutamist. Filipiinide valitsus peab lõpuks otsa vaatama kriminaalmaailmale, mis on hiljutisi valimiskampaaniaid ära kasutanud, et toime panna nii paljud poliitilised inimröövid, ja kes on nüüd mõrvanud üle 100 kandidaadi.
Lisaks sellele peavad Filipiinid rakendama meetmeid, et tõhusalt ära kasutada õigussüsteemi tugevdamiseks ja kodanikuühiskonna rajamiseks loodud Euroopa Liidu ja Filipiinide õigusabiprogrammiga pakutavaid vahendeid. Maikuised valimised ei ole seega mitte ainult Filipiini võimude tõhususe kontroll, vaid ka meie abivahendite tõhususe kontroll.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Lühidalt tahaksin lihtsalt öelda, et oleme uue lepinguga uues aastas, ent sama halbade harjumustega nagu varem. Tunneme ikkagi puudust nõukogu kohalolekust sellisel pakiliste teemade arutelul ning tunneme jätkuvalt puudust ka sellest institutsioonidevahelisest dialoogist, mis peaks meil võimaldama sellisele juhtumile reageerida.
Filipiinide konkreetsel juhul pean taas kord välja tooma, et kuigi sellel olukorral ei ole samasugune mõju nagu teistel, näiteks Haitil, tähendab tõsiasi, et eelmisel aastakümnel kadusid või surid peaaegu 1000 inimest, et seal on struktuuriprobleem, mis vajab struktuurimeetmeid.
Me ei saa alati tähtaegade järgi tegutseda. Peame tegutsema vastavalt probleemidele, ning tõsiasi, et praegu on peamised mõjutatud inimesed inimõiguste kaitsjad ja kirjanikud, tähendab mitte ainult seda, et me ei saa neid olukordi vaikuses mööda lasta, vaid et peame neile ka jõuliselt reageerima.
Ryszard Czarnecki
(PL) Austatud juhataja! Inimõiguste kaitsmine on Euroopa Liidu kaubamärk. Mul on väga kahju, et see kaubamärk ei ole eesistujariik Hispaaniale oluline, ning et praegu ei ole siin ühtegi nõukogu esindajat. See on väga häiriv ja õigupoolest lausa skandaalne olukord. Me räägime inimõigustest, tahame neid kaitsta, ent siin ei ole kedagi nõukogust ega ühtegi esindajat riigist, mis järgmise kuue kuu jooksul Euroopa Liitu juhib. See on tõesti täiesti vastuvõetamatu olukord.
Teen väga lühidalt, sest me tahame hääletada. Filipiinid on riik, mille kristluse traditsioonid lähevad tagasi kultuuri, mis on osaliselt Euroopa kultuur. Eriti just selles riigis tuleks inimõigusi austada, sest sellel mandril neid sageli ei austata. Peame sellest avalikult rääkima ja näitama üles solidaarsust kõigi nende vastu, kes Filipiinidel diskrimineerimist kannatavad. Euroopa Parlament peab sellel teemal rääkima.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma esindan ülemkomissari ja komisjoni.
Eelmise aasta 23. novembril Mindanao saarel Maguindanaos toime pandud massimõrv, milles tapeti 57 inimest, rõhutab Filipiinide pikaajalisi inimõiguste probleeme, mis on seotud kodanike seletamatu kadumise või tapmise ja minevikus kurjategijate karistamatusega.
Praegusel juhul on valitsus kiirelt tegutsenud ja kurjategijatele süüdistuse esitamise osas otsustavaid samme astunud. See on väga teretulnud. On tähtis purustada selliseid tapmisi ümbritsev karistamatuse kultuur ja sellele lõpp teha.
Valitsus on inimõiguste tugevdamise osas suuri samme astunud. Praegune president Arroyo valitsus on surmanuhtluse ära keelanud ning pooldab koos ASEANiga inimõiguste sätete hõlmamist hiljuti vastuvõetud ASEANi hartasse.
Eesmärk, mis veel saavutada on tarvis, on 40-aastase konflikti lõpetamine moslemi mässajatega Mindanaos rahulepingu alusel, mis on kõigi poolte suhtes õiglane. Paistab olevat uusi edusamme ning on tõusnud lootus, et hiljem jõutakse aasta sees kokkuleppele. Tuleb tähele panna, et Maguindanao veresaun toimus poliitiliste perekondade vahel - kes kõik olid muide moslemid - ning et sellisena ei olnud see kogukondadevaheliste konfliktidega seotud.
Euroopa Liidul on Filipiinide valitsusega loodud hästi toimiv dialoog, kus mõlemad pooled arutavad mitmesuguseid teemasid, kaasa arvatud inimõigusi. Oleme Filipiinidega läbi rääkimas ka partnerlus- ja koostöölepingu üle, mis hõlmab tähtsaid inimõiguste kohustusi. Toetame valitsust aktiivselt selle pingutustes parandada inimõigustest kinnipidamist.
Oleme kokkuleppel valitsusega käivitanud "Euroopa Liidu ja Filipiinide õigusabi missiooni”. See on väga hästi ajastatud tegevus, mille eesmärk on arendada Filipiinide õigusasutuste ning ka politsei- ja sõjalise personali suutlikkust, et aidata neil uurida kohtuväliste tapmiste juhtumeid ja viia mõrvas süüdiolevad isikud kohtu alla. Loome usalduse arendamiseks ka jälgimissüsteemi. EPJUSTi esialgne kestvus on 18 kuud ja seda rahastatakse stabiliseerimisvahendist, ent seda võib pikendada. Lisaks sellele jätkuvad meil inimõiguste austamise edendamise projektid ka kohalikul tasandil. Need hõlmavad rahvusvaheliste kohustuste täitmist, tegevust Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi toetamiseks ning valijate harimist.
Euroopa Liit aitab hetkel kaasa ka Mindanao rahuprotsessis, peamiselt sotsiaalteenuste ja usaldusväärsuse suurendamise tegevuste toetamise kaudu, ent oleme protsessi edenedes valmis ka rohkemat tegema.
Juhataja
Arutelu on lõppenud. Hääletus toimub kohe.
Tahaksin Barbara Lochbihlerile meelde tuletada, et ta esitaks oma suulise muudatusettepaneku õigel ajal, hääletuse ajal.
