1. Arménsko
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o piatich návrhoch uznesení o situácii v Arménsku.
Marie Anne Isler Béguin
autorka. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, vážené dámy a vážení páni, budú tragické udalosti, ktoré nastali v Arménsku po prezidentských voľbách dňa 19. februára 2008, odkazom, že Európa nedokáže podporovať zraniteľné malé demokracie v oblasti južného Kaukazu v ich boji za uznanie?
Po kríze v Gruzínsku je teraz rad na Arménsku, aby utrpelo veľký politický prevrat. Napriek veľkej pozornosti, ktorá bola upriamená na krajinu počas volebnej kampane, medzinárodné spoločenstvo nepresadilo diskusiu, ktorá by mohla zabrániť konfliktom dňa 1. marca. Po jedenástich dňoch protestov opozičného hnutia pod vedením bývalej hlavy štátu pána Levona Ter-Petrosiana proti volebným výsledkom sa polícia pokúsila rozohnať demonštrantov. Situácia sa zvrhla a výsledkom bolo osem mŕtvych ľudí, mnoho iných zranených a zavedenie výnimočného stavu s obmedzením slobodného prístupu k informáciám a slobody združovať sa, ako aj zavedenie obmedzení týkajúcich sa politických strán. Odvtedy bolo zatknutých 400 ľudí. Obyvateľstvo je zjavne znepokojené, že sa zavedie politika represie. Dnes je našou povinnosťou, v rámci kontaktov so všetkými stranami, ktoré sú zainteresované v arménskom konflikte, na tento strach reagovať.
Otázkou však je, čo by sme mali navrhnúť ako priviesť zúčastnené strany k rozumu a primať ich, aby si sadli za rokovací stôl vzhľadom na nárast tlaku? A to je výzvou. Mali by sme obnoviť dôveru obyčajných arménskych mužov a žien v ich rodiacu sa demokraciu. Základnými podmienkami obnovenia dôvery sú začať vyšetrovanie nedávnych udalostí a prepustiť zatknuté osoby. Ďalším krokom - v súvislosti s medzinárodným spoločenstvom, naším osobitným zástupcom pre južný Kaukaz a našimi partnermi v Rade Európy a OBSE - musí byť stanovenie harmonogramu pre našich arménskych priateľov, ktorý sa týka návratu za rokovací stôl, a my k tomuto stolu musíme priviesť všetky strany, ktorých sa konflikt týka, tak na strane vlády ako aj na strane opozície. Pravidlá demokracie závisia od diskusie a nenásilia a je na nás, aby sme takýto prístup umožnili.
Vážený pán predsedajúci, s vaším dovolením by som rada navrhla ústny pozmeňujúci a doplňujúci návrh. Nie som si istá, ako sa mohlo stať, že v uznesení sme urobili chybu. V odôvodnení H sme uviedli odkaz na územie Náhorného Karabachu, kde sme mali uviesť štatút Náhorného Karabachu. Myslím, že moji kolegovia súhlasia s pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom.
Alexandra Dobolyi
autorka. - Vážený pán predsedajúci, bola som jedným z členov volebnej pozorovateľskej misie Európskeho parlamentu v Arménsku a plne súhlasím a potvrdzujem jej závery týkajúce sa prezidentských volieb, konkrétne, že voľby boli prevažne v súlade so záväzkami a normami OBSE a Rady Európy. Štátne orgány skutočne vyvinuli úsilie zamerané na riešenie nedostatkov, ktoré sa objavili pri predchádzajúcich voľbách. Dovoľte mi využiť túto príležitosť na poďakovanie delegácie Komisie v Jerevane za všetku pomoc, ktorú nám poskytla.
Ako som už uviedla, voľby boli prevažne v súlade s našimi normami, na riešenie zostávajúcich výziev je však potrebné ďalšie zlepšovanie a politická vôľa. Vyjadrujem svoje hlboké sklamanie a obavy v súvislosti s nedávnym vývojom, ktorý nastal v Arménsku, s násilnými stretmi polície a opozičných demonštrantov, ktoré viedli k smrti ôsmich občanov a viac ako 100 zraneným. Očakávame samozrejme transparentné a nezávislé vyšetrovanie uvedených udalostí a čiastočné uvoľnenie výnimočného stavu, ktorý bol po týchto udalostiach zavedený.
Aj keď je to krok správnym smerom, nestačí to. Vyzývam arménske orgány, aby úplne zrušili výnimočný stav. V mene mojej skupiny vyzývam všetky zúčastnené strany, aby preukázali otvorenosť a pokoj, zmiernili svoje vyhlásenia a bezodkladne sa zapojili do konštruktívnej diskusie.
V neposlednom rade ľutujeme a sme znepokojení nedávnym bezprecedentným porušením prímeria na hranici s Náhorným Karabachom a dôrazne žiadame uvedené strany, aby sa zdržali akejkoľvek činnosti, ktorá by mohla oslabiť proces rokovania. Žiadame ich, aby sa vzdali hlasnej a katastrofickej sily zbraní, a vyzývame ich, aby využili tichú a pokojnú silu diskusie.
Urszula Gacek
autorka. - Vážený pán predsedajúci, nedávne udalosti v Arménsku ukázali, aké ťažké je pre začínajúce demokracie v bývalom Sovietskom zväze veriť vo volebný proces. Tí, ktorí sú pri moci, sa pokúšajú rozdať karty vo svoj prospech, najmä počas prípravy volieb, kým tí, ktorí prehrávajú, ťažko nesú výsledky volieb.
Problémy, ktoré sme videli po voľbách v Arménsku, boli spojené s násilnými stretmi, ktoré viedli k ôsmim obetiam a so zavedením mimoriadneho opatrenia vo forme výnimočného stavu. Zákaz všetkých politických činností a prísna cenzúra médií sa zaviedli 1. marca 2008 na obdobie 20 dní. Zákaz politickej činnosti bol následne zrušený. Sloboda médií vrátane neobmedzeného prístupu k internetu bude nasledovať. Všetky bežné ústavné slobody by mali byť samozrejme obnovené na budúci týždeň.
Nemožno však vylúčiť, že výnimočný stav bude predĺžený. Nateraz sa tlak zastavil. Som znepokojená, čo sa robí, aby sa uvoľnil zdroj tlaku.
Budovanie demokracie je zložitým procesom. Musí byť zabezpečené inštitúciami, ktorých dôveru majú všetky zúčastnené strany. Je preto poľutovaniahodné, že odchádzajúci prezident napadol ombudsmana pre ľudské práva svojej krajiny, ktorý kritizoval vládne kroky. Demokraciu možno ochrániť jedine posilnením postavenia ombudsmana a takisto tým, že sa zabezpečí nestrannosť ústavného súdu, ktorý prešetruje údajné volebné podvody.
Keďže existuje viera vo vlastných strážcov demokracie Arménska, dôrazne žiadam všetky strany, aby využili sprostredkovanie ponúkané veľvyslancami EÚ a OBSE, a aby tak urobili bezodkladne.
Erik Meijer
autor. - (NL) Vážený pán predsedajúci, pri prezidentských voľbách sme čoraz viac videli pretrvávajúcu neistotu v súvislosti s otázkou, či preferovaný kandidát naozaj získal skutočnú väčšinu hlasov, aj pokiaľ ide o veľmi vysoký počet hlasov. Hoci kandidát má skutočnú väčšinu, pochybnosti zostávajú v súvislosti s veľkosťou tejto väčšiny, keď sa určite objavili zrejmé pokusy o jej umelé zvyšovanie.
Ak okrem toho niektorým kandidátom nebolo umožnené kandidovať, iba vládou podporovaní kandidáti mali prístup k tlači, rádiu a televízii, opozícia alebo zahraniční pozorovatelia nemohli riadne monitorovať sčítanie, pokojné protesty proti oficiálne vyhláseným výsledkom boli rozohnané armádou a políciou a opoziční lídri boli zatknutí, je naozaj dôvod pre veľmi vážne pochyby, či nebola vôľa elektorátu nadnesená.
Podobné kontroverzné prezidentské voľby sme mimo Európy videli v Mexiku a Keni, a v rámci Európy v Bielorusku, Rusku, Gruzínsku a Arménsku. Aj bez týchto volieb sa Arménsko nachádzalo vo veľmi ťažkej situácii. Tradične má pevné väzby s Ruskom, od Ruska je však oddelené susediacim Gruzínskom, ktoré má vážny konflikt s Ruskom, a susediacim Azerbajdžanom, ktoré má s Arménskom dlhoročný spor o hranice.
Keď sa ruská provincia Zakaukazsko v dvadsiatych rokoch minulého storočia rozdelila pozdĺž etnických hraníc, enkláva Náhorný Karabach, ktorá je obývaná Arménmi, pripadla na základe kompromisu Azerbajdžanu, so zárukou regionálnej arménskej autonómie. Toto riešene nie je v postsovietskej ére naďalej udržateľné, keďže dva štáty Azerbajdžan a Arménsko sú teraz nepriateľmi. V súčasnosti toto územie v skutočnosti okupuje Arménsko, čo viedlo k dlhodobému konfliktu s jeho východným susedom, napriek platnému prímeriu. Tento druh situácie s permanentnou hrozbou vojny a blokád poskytuje živnú pôdu pre prosperovanie autoritárskej vlády a pre fungovanie demokracie v tejto krajine je to pretrvávajúcou prekážkou.
Udalosti, ktoré nastali po voľbách 19. februára nie sú prekvapujúcimi. Napriek tomu musíme vyvinúť veľké úsilie s cieľom obnoviť demokratické podmienky a práva opozície. Priania Európskej únie alebo jej členských štátov mať dobré vzťahy s de facto vládcami krajín, ako sú Rusko, Bielorusko, Gruzínsko alebo Arménsko, sa musia odsunúť na druhé miesto za túto najdôležitejšiu požiadavku.
Marios Matsakis
autor. - Vážený pán predsedajúci, Arménsko je v podstate nedávno znovuzrodená krajina, snažiaca sa o posilnenie svojich demokratických inštitúcií a zabezpečenie blahobytu svojich občanov, pričom sa nachádza medzi dvoma nie veľmi demokratickými, skôr nepriateľskými susedmi, konkrétne Tureckom a Ruskom, a zároveň je rušivo a nespravodlivo zatiahnutá do územného konfliktu s totalitným režimom Azerbajdžanu.
V tejto situácii neboli nedávne prezidentské voľby bezchybné, avšak slovami medzinárodnej pozorovateľskej misie sa "konali prevažne v súlade s normami [...] OBSE a Rady Európy".
Pri povolebných protestoch sa, žiaľ, ukázalo, že polícia použila väčšiu silu, ako bolo potrebné, čo viedlo k smrti ôsmich ľudí vrátane jedného príslušníka polície.
Vyzýva sa preto na podrobné a spravodlivé vyšetrovanie udalostí, ktoré viedli k týmto úmrtiam. Takisto sa vyžaduje vyšetrovanie podozrení, že vonkajšie sily podnecujú násilie v Arménsku s cieľom destabilizovať krajinu.
Vyzývam na plnú podporu tohto uznesenia.
Marcin Libicki 
autor. - (PL) Vážený pán predsedajúci, samozrejme, že v Arménsku by sme radi videli mier, bezpečné hranice a úspešné riadenie jeho vonkajších záležitostí. Rád by som vás upozornil, že voľby v Arménsku nespôsobili žiadne vážne protesty. To, čo sa tam stalo, sa dnes musí chápať v osobitnom kontexte Kaukazu ako vysoko výbušného regiónu.
Vážený pán predsedajúci, pokiaľ mám slovo, dovoľte, aby som využil túto príležitosť na vyjadrenie svojho rozhorčenia v súvislosti s novinou, ktorú som sa práve dozvedel, ktorou je vražda chaldejského arcibiskupa z Mosulu pána Faraja Rahhoa. Bol unesený 29. februára a jeho traja strážcovia boli zastrelení.
Je to ďalší útok, ďalší zločin, ktorý spáchali ľudia bez odvahy ukázať svoje tváre svetu, ktorí unášajú nevinné obete, bežných ľudí vykonávajúcich náboženskú činnosť - najmä kresťanov, hlavne katolíckych kresťanov. Dnes sme opäť svedkami takéhoto zločinu a myslím si, že táto záležitosť by sa mala zaradiť do agendy nášho ďalšieho zasadnutia v Bruseli ako osobitný bod. Nech Boh dopraje tomuto hrdinskému mučeníkovi, ktorý dnes zomrel v Mosule, večný odpočinok.
Marian-Jean Marinescu, v
mene skupiny PPE-DE. - (RO) Udalosti, ktoré sa stali v Arménsku, je potrebné dôrazne odsúdiť, aj keď neboli prekvapením. Aj v inej krajine v tejto oblasti existujú veľmi podobné udalosti, ktoré sú pokračovaním situácie, ktorá tu vznikla po roku 1990.
Stretávame sa s dôsledkom mnohých faktorov, ktoré odvtedy pretrvávajú až dodnes: Nedostatočný hospodársky rozvoj, latentné konflikty a vplyv Ruskej federácie. Najvýznamnejšia je situácia v Kosove, ktorá bude napriek značnému, avšak márnemu úsiliu všetkých tvorcov predstavovať precedens pre všetkých zainteresovaných. Pre obyvateľstvo v regióne to môže znamenať iba neistotu, nedostatok viery v orgány a náchylnosť na manipuláciu.
Existuje iba jedno riešenie na obnovenie bežného stavu: Hospodársky rozvoj, ktorým sa vytvorí vyšší štandard života. Sú tu energetické zdroje. Rozvojom týchto zdrojov a ich tranzitom sa vyrieši problém ekonomického rozvoja, ako aj problém nezávislosti od Ruskej federácie, a takisto sa ním bude riešiť problém Európy vo všeobecnosti.
Európska únia nezaujala jasné stanovisko, a ak chceme nájsť riešenia týchto problémov v južnom Kaukaze, Únia musí uskutočniť aktívne kroky zamerané na rozvoj energetických trás v regióne Čierneho mora.
Justas Vincas Paleckis
Ak sa v krajine, ktorá je zapojená do európskej susedskej politiky, a ktorá je priaznivo naklonená EÚ, uskutočnia úspešné demokratické voľby, je to aj naším víťazstvom. Ak sa to nepodarí, je to vzájomným neúspechom.
Prezidentské voľby v Arménsku sa podľa medzinárodnej pozorovateľskej misie uskutočnili v súlade s medzinárodnými normami. Ďalší vývoj však, žiaľ, zničil tento vratký krok vpred. Krviprelievanie a zavedenie výnimočného stavu však zmietlo Arménsko z cesty ku demokracii a naštrbilo jeho vzťahy s Európskou úniou. V Arménsku sa potláčajú ľudské práva a neexistuje tu sloboda prejavu.
Jerevan by mal úplne zrušiť výnimočný stav a zástupca OBSE by mal pomôcť pri hľadaní riešenia tejto krízy. Dúfam, že obe rokujúce strany preukážu umiernenosť a svoju prácu podriadia európskym hodnotám.
Janusz Onyszkiewicz, v
Vážený pán predsedajúci, súčasná politická kríza v Arménsku nie je prvá.
Počas obdobia, keď bol prezidentom pán Levon Ter-Petrosian, táto krajina začala rýchlo upúšťať od slobody a demokratických noriem. Hlavné opozičné strany boli zakázané, sloboda tlače obmedzená a parlamentné voľby všeobecne uznané ako voľby nespĺňajúce žiadne z demokratických kritérií. Pán Ter-Petrosian rezignoval na funkciu prezidenta pod tlakom demonštrácií. Krajine to prinieslo určitú stabilitu, záverom však bola dramatická vražda deviatich popredných arménskych politikov v parlamente, vrátane predsedu vlády, neznámymi vrahmi.
Teraz vidíme reprízu toho, čo sa stalo približne pred desiatimi rokmi. Avšak súčasná kríža je možno spôsobená únavou arménskej spoločnosti, pokiaľ ide o vlády takzvaného karabašského klanu, ku ktorému patril aj bývalý a súčasný prezident. Vláda je všeobecne obviňovaná z obnovovania autoritárskeho režimu pod zámienkou demokracie, s mafiánskou kontrolou podnikateľských činností a zhoršujúcou sa ekonomikou.
Takisto je prítomný čoraz väčší strach z narastajúcej izolácie Arménska a postupného zhoršovania jeho postavenia v nevyriešenom konflikte, ktorý sa týka Náhorného Karabachu. Keď sa pán Ter-Petrosian rozhodol vrátiť do politiky a kandidovať vo voľbách, jeho prísľub väčšej flexibility v rámci zahraničnej politiky mu priniesol značnú podporu.
Súčasná kríza je však veľmi hlboká. Musíme veriť, že sa vyrieši politickými prostriedkami, aj keď to vôbec nie je isté. Ak nie, konflikt týkajúci sa Náhorného Karabachu sa môže vystupňovať do pokusu zjednotiť spoločnosť okolo vlády. Potvrdením tejto obavy je aj nedávny incident v Karabachu, pri ktorom zahynulo 11 ľudí. Iným dôsledkom môže byť ďalšie posilnenie zvyšujúcej sa závislosti Arménska od Ruska. Nedávne uvedenie arménsko-iránskeho plynovodu do prevádzky túto závislosť neoslabí, pretože plyn aj samotný plynovod je ako inak kontrolovaný spoločnosťou Gazprom.
Náš postoj k vážnej situácii v Arménsku by mal byť priateľský, v prípade potreby by sme sa však nemali vyhýbať kritike alebo vyjadreniu znepokojenia. Som presvedčený, že stanovisko vyjadrené v tomto uznesení spĺňa uvedené kritériá.
Ewa Tomaszewska, v
mene skupiny UEN. - (PL) Vážený pán predsedajúci, výsledok prezidentských volieb z 19. februára 2008 bol faktorom politickej destabilizácie v Arménsku, aj keď by sa malo zdôrazniť, že podľa OBSE bol priebeh volieb v súlade s demokratickými normami.
Demonštrácie, ktoré nasledovali po uvalení domáceho väzenia na pána Levona Ter-Petrosiana, a ich brutálne potlačenie 1. marca viedli k smrti ôsmich ľudí, zraneniu mnohých ďalších a k vyhláseniu výnimočného stavu. Obmedzenia médií a zatýkanie čoraz väčšieho počtu členov opozície sú dôvodom pre vážne znepokojenie.
Vyzývame arménske orgány, aby bezodkladne obnovili občianske práva, zrušili výnimočný stav, rešpektovali ľudské práva a určili, kto bol zodpovedný za tragické udalosti, ktoré sa stali 1. marca 2008. Vyšetrovanie tejto záležitosti nesmie byť zámienkou ďalšieho prenasledovania opozície. Situácia v Arménsku je samozrejme veľmi vážna a naši zástupcovia jej musia venovať veľkú pozornosť.
Evgeni Kirilov
Vážený pán predsedajúci, rád by som dodal, že demokratické normy v Arménsku nie sú také, aké by sme radi videli. Situáciu zhoršuje sociálno-hospodárska situácia, a prirodzene to spôsobuje, že na ulici sa ocitajú ďalší ľudia.
Rád by som vyzval arménske orgány a samozrejme aj Azerbajdžan, aby sa snažili o urovnanie ich dlhodobého sporu. Existujú oblasti okupované Arménskom, ktoré by sa mohli uvoľniť, keďže sa v nich nenachádzajú žiadni Arméni. Je naozaj znepokojujúce, že obe krajiny opätovne zbroja, čo sa samozrejme odráža na situácii, pokiaľ ide o skutočné spoločenské problémy, s ktorými sa krajiny stretávajú, najmä Arménsko.
Podporujem preto tento spoločný návrh uznesenia, myslím si však, že by sme mali pokračovať vo veľmi podrobnom sledovaní situácie, keďže je znepokojujúca.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážený pán predsedajúci, Arménsko je jednou zo skupiny krajín, ktoré dostávajú od Európskej únie podporu na zavádzanie politických a hospodárskych reforiem, vytváranie inštitúcií štátu, ktorý sa riadi právnym štátom a boj proti korupcii a organizovanému zločinu. Máme preto právo kontrolovať politický proces a rešpektovanie princípov demokracie v tejto krajine. Je to mimoriadne dôležité, pokiaľ ide o zmeny, ktoré sa v Arménsku dejú od rozpadu Sovietskeho zväzu.
Vlády sa veľmi často snažia ovplyvňovať médiá, ak sa však uchýlia k násiliu a používaniu sily, je potrebné postaviť sa proti nim s výnimočným dôrazom. A ak existujú aj smrteľné obete, situácia je mimoriadne vážna. Dôrazne žiadame obnovenie slobody, rešpektovanie iných názorov a zachovanie demokracie a občianskych práv. Odsudzujeme používanie sily a násilné rozháňanie demokratických stretnutí, protestov a demonštrácií.
Louis Michel
člen Komisie. - (FR) Vážený pán predsedajúci, vážené dámy a vážení páni, Komisia naďalej veľmi podrobne monitoruje situáciu, pokiaľ ide o demokraciu a ľudské práva v Arménsku, ktoré je, ako iste viete, jedným z našich partnerov v rámci európskej susedskej politiky.
Prostredníctvom medzičlánkov našej delegácie v Jerevane a v rámci úzkej spolupráce s osobitným zástupcom Európskej únie, ktorým je pán Peter Semneby, pozorne sledujeme vývoj v tejto krajine. Ako súčasť tohto procesu sme takisto v pravidelnom kontakte s miestnymi a medzinárodnými mimovládnymi organizáciami, ktoré pracujú v oblasti demokracie a ľudských práv.
Pokiaľ ide o tragické udalosti, ktoré sa stali po voľbách v Jerevane dňa 1. marca, Komisia je takisto veľmi znepokojená v súvislosti so zrážkami medzi políciou a opozičnými demonštrantmi, ktorých dôsledkom bolo niekoľko úmrtí. Komisia preto vyzvala na bezodkladné zriadenie riadneho vyšetrovania a na trestné stíhanie osôb, ktoré porušili zákon. Takisto sme vyzvali arménsku vládu, aby bezodkladne zrušila výnimočný stav. Komisia je presvedčená, že je dôležité, aby sa všetky strany zdržali používania sily. Očakávame, že všetky zúčastnené strany v Arménsku sa zaviažu k politickej diskusii ako prostriedku na prekonanie svojich sporov.
Komisia zároveň ľutuje negatívny obraz v súvislosti s čoraz väčším pokrokom Arménska v rámci uskutočňovania svojho akčného plánu európskej susedskej politiky, najmä v oblasti ľudských práv a demokracie, ktorý sa vytvoril na základe nedávnych udalostí. Výzva na pokračovanie v politickej reforme a rešpektovanie ľudských práv je neoddeliteľnou súčasťou partnerstva medzi Európskou úniou a Arménskom, a Komisia preto použije všetky dostupné prostriedky na podporu arménskych orgánov, aby napredovali v týchto oblastiach.
Prijatím spoločného akčného plánu európskej susedskej politiky EÚ-Arménsko v roku 2006 sme dosiahli nástroj politiky na presadzovanie dodržiavania princípov založených na našich spoločných hodnotách. Sme pevne presvedčení, že prebiehajúca diskusia s Arménskom, ktorá je v súlade s politickými ustanoveniami dohody o partnerstve a spolupráci a akčným plánom európskej susedskej politiky, je samozrejme najúčinnejším prostriedkom predania odkazu Európskej únie, ktorý sa týka rešpektovania ľudských práv a medzinárodných právnych predpisov. Každoročné zasadnutia Výboru pre spoluprácu a Rady pre spoluprácu a Parlamentného výboru pre spoluprácu sú teda obzvlášť dôležité.
Komisia je takisto naďalej rozhodnutá prispievať k reformnému procesu poskytovaním finančnej a technickej pomoci pre Arménsko. V rámci národného indikatívneho programu na obdobie rokov 2007 - 2010 je naďalej prioritou podpora politickej reformy v oblasti ľudských práv a demokracie. Približne tretina našej dvojstrannej pomoci - ktorá bude počas uvedeného obdobia predstavovať viac ako 98,4 milióna EUR - sa použije na pomoc určenú na príslušné projekty. Konkrétnejšie, v rámci programu dvojstrannej pomoci pre Arménsko na rok 2007 je na oblasť reformy súdnictva určená finančná podpora vo výške 18 miliónov EUR. Som presvedčený, že Európsky parlament bude podporovať naše úsilie, a že bude naším najspoľahlivejším spojencom.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční na konci rozpravy.
