Hodina otázok (otázky pre Komisiu)
Predsedajúca
Ďalším bodom je hodina otázok (B6-0138/2007).
Nasledovné otázky sú určené pre Komisiu
Prvá časť
Predsedajúca

Vec: Nútená práca v Európe
Obchodovanie s ľuďmi na účely vykorisťovateľskej nútenej práce bolo za posledné roky v EÚ na vzostupe. Obete, či už sú to európski občania alebo imigranti, sú obeťou nových foriem otroctva. Aké opatrenia zamýšľa Komisia prijať na ukončenie tohto fenoménu? Aké opatrenia prijme Komisia na riešenie tohto problému, vzhľadom na to, že takéto obchodovanie uľahčuje neschopnosť členských štátov zabezpečiť, aby zamestnávatelia dodržiavali právne predpisy o práci a právach pracujúcich?
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - Pani predsedajúca, nútená práca a obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania sú hrubým porušovaním základných práv a sme plne odhodlaní takýmto zločinom zabrániť a bojovať proti nim.
Podľa odhadov medzinárodných organizácií práce v roku 2005 bolo na celom svete 12,3 milióna ľudí v nútenej práci. Asi pätina z toho boli osoby, s ktorými sa obchoduje.
Obchodovanie s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania je väčšinou odvetvím organizovaného zločinu a odhaduje sa, že ročne prináša 12 miliárd dolárov. Vieme tiež, že obchodovanie s ľuďmi je stále zločinom s nízkym rizikom.
Európska stratégia sa zameriava na jeho zmenu z nízko rizikového a vysokoziskového na vysokorizikový a nízko ziskový. Je potrebná integrovaná stratégia proti obchodovaniu s ľuďmi na účely pracovného vykorisťovania, ktorá zahŕňa prevenciu, trestné stíhanie, ochranu a pomoc obetiam.
Komisia bude zohrávať úlohu sprostredkovateľa pre vytvorenie siete všetkých zúčastnených strán a inštitúcií zapojených do preventívnej stratégie. Predovšetkým služieb inšpekcie práce, organizácií zamestnávateľov, odborových zväzov.
V súvislosti s prevenciou je hlavným cieľom zabezpečenie rešpektovania pracovnoprávnych predpisov na všetkých pracoviskách a tým aj boj proti nelegálnej práci, najmä v odvetviach vystavených väčšiemu riziku nelegálnej práce vrátane poľnohospodárstva, stavebníctva, spracovania potravín a domácich prác.
Podieľam sa tiež na vypracovaní nových právnych predpisov o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a pracovnému vykorisťovaniu migrantov. Príkladom je nedávny návrh smernice, ktorou sa stanovujú sankcie proti zamestnávateľom nelegálnych prisťahovalcov z tretích krajín. Tento návrh sa zameriava na účinnejší boj proti vykorisťovaniu migrantov pomocou odstrašujúcich administratívnych sankcií a v najvážnejších prípadoch vrátane obchodovania s ľuďmi a v prípade zistenia zvlášť vykorisťovateľských pracovných podmienok prostredníctvom trestných sankcií.
Má sa zvýšiť efektívnosť vyšetrovania a stíhania. Príslušníci orgánov činných v trestnom konaní majú plne uplatňovať právne predpisy proti obchodovaniu s ľuďmi v oblasti pracovného vykorisťovania vrátane právnych predpisov, ktoré sú v súlade s rámcovým rozhodnutím o obchodovaní s ľuďmi a smernicou o povoleniach na pobyt pre obete obchodovania s ľuďmi.
Ako ukazujú osvedčené národné postupy, opatrenia na poskytovanie pomoci osobám, s ktorými sa obchoduje, sú rozhodujúce pri ochrane ich základných práv a súčasne podporujú úspešné stíhanie. Poskytovanie pomoci, povolenie na pobyt a podpora pri hľadaní alternatívnej práce a života zabezpečí spoluprácu osôb, s ktorými sa obchoduje, pri trestných konaniach a uľahčia potrestanie páchateľov.
Na záver, pri príležitosti 18. októbra, prvého dňa proti obchodovaniu s ľuďmi Komisia vypracuje spoločne s členskými štátmi na základe úzkej spolupráce medzi orgánmi činnými v trestnom konaní, prokuratúrami a mimovládnymi organizáciami a ďalšími poskytovateľmi služieb odporúčania pre členské štáty o identifikácii a podpore obetí, predovšetkým najohrozenejších kategórií, ako sú deti.
Silvia Ciornei
(RO) Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi prosím poďakovať za odpoveď pánovi komisárovi Frattinimu. Odvtedy, ako som pánovi komisárovi položila otázku, sme sa stretli a diskutovali sme o aspektoch obchodovania s ľuďmi. Veľmi si cením zapojenie Európskej komisie a samotného pána komisára do boja proti tomuto javu a som rada, že 18. októbra spustí Európska komisia skutočné opatrenia na zastavenie tohto javu vrátane tých, ktoré spomínal pán komisár, t.j. zavedenie trestných sankcií za vážne prípady obchodovania s ľuďmi.
Chcem sa spýtať, či má pán komisár v úmysle v mene Európskej komisie požiadať o mandát od Rady na podpísanie, v mene Európskych spoločenstiev, Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi, veľmi účinného právneho nástroja na boj proti obchodovaniu s ľuďmi.
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, odpoveď je samozrejme áno. My všetci a ja osobne sme povinní zabezpečiť, aby Európa bola aktívnym účastníkom a protagonistom všetkých medzinárodných nástrojov.
Čo sa týka nástroja, na ktorý sa pýtate, ako aj ďalších konkrétnych iniciatív, Komisia, vážené dámy a páni, nepochybne nemôže robiť všetko sama. Chcem navrhnúť smernicu o trestnom stíhaní šmelinárov, alebo skôr obchodníkov s otrokmi, ktorí využívajú a zneužívajú obete obchodovania s ľuďmi, tieto nástroje však budú málo účinné, pokiaľ nám nedajú svoj súhlas členské štáty a pokiaľ nás nebudú podporovať siete malých, veľkých a stredných podnikov v Európe. Preto apelujem, aby sme pracovali spoločne.
Reinhard Rack
(DE) Na budúci rok sa budú v Rakúsku a vo Švajčiarsku konať majstrovstvá Európy vo futbale EURO 2008. Obchodníci s ľuďmi a obchodníci so ženami sú už na ne pripravení. Je pripravená aj Komisia?
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - Táto otázka je veľmi dôležitá. Celkom dobrú skúsenosť sme mali v roku 2006 počas Svetového pohára vo futbale v Nemecku. Pracovali sme spoločne vo veľmi úzkej spolupráci so všetkými členskými štátmi, policajnými orgánmi a nemeckými orgánmi. V priebehu tohto časového obdobia sme dokázali zabrániť, aby sa 3 000 alebo 4 000 mladých ľudí stalo obeťami obchodovania s ľuďmi. Sme pripravení to zopakovať.
Pripravujeme správu o veľmi dôležitých výsledkoch európskej spolupráce, ktorá bude zverejnená za veľmi krátky čas. Možno viete, že najmenej 12 členských štátov spolupracovalo pri prijímaní opatrení na znemožnenie prechodu cez hranice a hraničnú kontrolu podozrivých ľudí, ktorí sa pokúšajú nelegálne prevážať mladé obete tohto obchodovania s ľuďmi. V spolupráci s Nemeckom, Rakúskom a Švajčiarskom, kde budú majstrovstvá v budúcom roku, sme pripravení urobiť to isté. Nemecko odviedlo veľmi dobrú prácu.
DanutBudreikait
(LT) Nútené zamestnávanie ľudí, pri ktorom sú ľudia zbavení slobody pohybu a akejkoľvek aktivity, pričom podobne ako vo väzení nemôžu pracovné miesto opustiť, je veľmi starým javom. Vieme o tom z médií a z rôznych prieskumov. Má Komisia nejaké všeobecné, štatistické informácie o krajinách, v ktorých sa tento jav vyskytuje a nemyslíte si, že to je záležitosť trestného práva? Členský štát nemá právo upustiť od potrestania páchateľov, ktorí druhých zbavujú slobody.
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, určite si uvedomujeme veľmi znepokojivý vývoj. Sme si tiež vedomí, že niektoré členské štáty zintenzívňujú svoju spoluprácu pri prevencii a represii. Spôsob, akým sú tieto trestné činy definované je však problém, ktorý je podľa môjho názoru celoeurópsky.
Keď sú ľudia nútení pracovať v neľudských podmienkach, sú držaní ako rukojemníci, nemôžeme potrestať zodpovedných iba podľa nariadení, ktoré platia pre ilegálnu prácu, pretože na takéto trestné činy sa treba pozerať aj ako na zotročovanie ľudí. Iba takýmto spôsobom môžeme situáciu zlepšiť. Aby som uviedol príklad: iba ak definujeme takéto zločiny ako závažné, čo si myslím zaslúžia, potom budeme môcť využívať európsky zatykač.
Je to iba príklad, ale ako viete, európsky zatykač sa vzťahuje na určitú kategóriu trestných činov, iba na závažné trestné činy a ukazuje, že členské štáty, na ktoré apelujem, sú ochotné sprísniť svoje národné trestné právo tak, aby sa takéto trestné činy mohli konečne definovať, ako sa to už stalo v niektorých členských štátoch, ako skutočne závažné trestné činy a umožniť, aby konečne fungovali nástroje európskej spolupráce, ktoré sme vytvorili. Toto je nevyhnutná podmienka.
Predsedajúca

Vec: Opatrenia proti medzinárodnému zločinu a Európsky súdny dvor
Vývoj Európskej únie sa uskutočnil na základe uplatňovania právnych predpisov, ale nedávny záujem zakročiť proti medzinárodnému zločinu viedol k prijatiu rozhodnutí v rámci tretieho piliera, t.j. na základe medzivládnej spolupráce bez ich predloženia Európskemu súdnemu dvoru na preskúmanie, tak ako by sa mali. Myslí si Komisia, že v záujme väčšej právnej istoty Únie je možné posilniť právne preskúmania konaní podľa tretieho piliera ?
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - Pani predsedajúca, Európsky súdny dvor zohráva dôležitú úlohu pri ochrane zákonnosti, implementácie a uplatňovania nástrojov tretieho piliera.
Podľa článku 35 Zmluvy má Súdny dvor právomoc na žiadosť súdu, alebo tribunálu členského štátu vydať predbežné súdne rozhodnutie o platnosti alebo interpretácii rámcových rozhodnutí a rozhodnutí o interpretácii dohovorov ustanovených podľa hlavy VI Zmluvy a o platnosti a interpretácii opatrení na ich implementáciu.
Táto právomoc však existuje iba pre tie členské štáty, ktoré vyhlásili, že prijímajú jurisdikciu Súdneho dvora. Okrem toho, tie členské štáty, ktoré prijali jurisdikciu, ju môžu obmedziť na najvyššie národné súdy alebo tribunály. Žiaľ, v súčasnosti prijalo jurisdikciu Európskeho súdneho dvora na vydávanie predbežných rozhodnutí o nástrojoch tretieho piliera iba 16 členských štátov a dva z nich s vyhlásením o obmedzení. Podľa môjho názoru je to naozaj nedostatočné a neumožňuje to primeraný dialóg medzi Súdnym dvorom a národnými súdmi pri uplatňovaní európskeho práva v každodennej praxi.
Okrem toho má Európsky súdny dvor jurisdikciu na preskúmanie zákonnosti rámcových rozhodnutí a rozhodnutí. Členské štáty aj Komisia môžu podať žalobu na Európsky súdny dvor a vzniesť námietky proti zákonnosti týchto opatrení. Komisia využila túto možnosť prakticky dvakrát. Odvolávam sa na prípady týkajúce sa žiadosti na zrušenie rámcového rozhodnutia o uplatňovaní trestného práva v súvislosti s ochranou životného prostredia a zdrojom znečistenia bola loď. Podľa môjho názoru si však tieto ustanovenia vyžadujú zlepšenie. Konkrétne, súčasná zmluva neposkytuje mechanizmus podobný konaniam o porušení povinností podľa právnych predpisov Spoločenstva na monitorovanie implementácie týchto nástrojov v právnych predpisoch členských štátov.
Svoje stanovisko k medzerám v súvislosti s jurisdikciou Súdneho dvora v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti som vyjadril v dvoch oznámeniach o implementácii haagskeho programu, ktoré som predložil Komisii v roku 2006 a v júli 2007. Komisia preto víta mandát odsúhlasený členskými štátmi na medzivládnu konferenciu na dokončenie podrobností reformnej zmluvy. Podľa reformnej zmluvy by som očakával, že Súdny dvor sa stane plne zodpovedným za všetky oblasti spravodlivosti, slobody a bezpečnosti. Je dôležité riešiť nedostatočnú národnú implementáciu predtým odsúhlasenej práce.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážená pani predsedajúca, pán komisár odpovedal ako som očakával, pretože si uvedomujem, akú hodnotu prikladá inštitúciám právneho štátu.
Problém je, že ústavná zmluva je stále v neurčitom bode: nevieme, či zmluvu úspešne uzatvoríme a medzitým musíme fungovať v tomto Spoločenstve, riešiť na jednej strane teroristické zločiny a na druhej strane zabezpečiť právnu istotu.
Chcem pánovi komisárovi položiť otázku, či vzhľadom na nedostatok ochoty zo strany niektorých členských štátov vziať na seba záväzky voči Súdnemu dvoru, si myslí, že je vhodné, aby sme pokračovali v prijímaní protiteroristických opatrení, ak tieto opatrenia nie sú zároveň spojené s posilnením súdov. Inými slovami, členské štáty by sa vždy pri prijatí opatrenia tohto typu mali zaviazať, že uznávajú právomoc Súdneho dvora. V opačnom prípade budeme čeliť možnosti prijímania autoritárskych alebo donucovacích metód bez možnosti obrátiť sa na Súdny dvor.
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, toto je veľmi delikátny problém. Na jednej strane si myslím, že členské štáty musia prevziať zodpovednosti a podľa môjho názoru ich prvou zodpovednosťou je schváliť v októbri počas portugalského predsedníctva, veľmi jasný mandát, podľa návrhu, ktorý dostala medzivládna konferencia od Európskej rady, ktorý zahŕňa nové právomoci Súdneho dvora.
Niet pochybnosti, že potom budeme môcť urobiť obrovský krok dopredu, najmä vzhľadom na najdelikátnejšie problémy, najcitlivejšie sektory, t.j. tie, ktoré patria do súčasného tretieho piliera, keď Súdny dvor bude mať konečne právomoc. Konečne budeme mať možnosť úplného preskúmania Súdnym dvorom.
Chcem upozorniť, že v niektorých prípadoch sa členské štáty dokonca zdráhajú dodržiavať nariadenia Súdneho dvora; Súdny dvor nám povedal, že v niektorých oblastiach môže byť európskym nástrojom aj nástroj trestného práva; Súdny dvor to povedal napríklad o znečistení, ktoré je citlivou otázkou. Niektoré členské štáty sú naďalej proti takejto dohode, ktorá žiaľ musí byť jednomyseľná a ktorá jednoducho vyplýva z rozhodnutia Súdneho dvora, napriek tomu sú však naďalej proti nej.
Tento problém sa dá zrejme vyriešiť iba vtedy, ak sa portugalskému predsedníctvu podarí v októbri dosiahnuť dohodu, čo by bol veľký úspech a prinieslo by to ten krok vpred, ktorý ste spomenuli a ktorý plne podporujem.
Andreas Mölzer
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, je verejným tajomstvom, že v niektorých nových členských štátoch EÚ je organizovaný zločin úzko prepojený s najvyššími politickými kruhmi. V akom rozsahu a akými prostriedkami pomôže Únia týmto krajinám východnej a juhovýchodnej Európy, ktoré samotné majú obrovské menové a finančné problémy, v boji proti tomuto prepojeniu politiky a organizovaného zločinu?
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - (IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, ako všeobecný cieľ sa to podľa môjho názoru netýka len východných krajín, pretože všeobecným cieľom je podporiť tvrdý, nekompromisný a stále pokračujúci boj proti korupcii.
Boj proti korupcii nemôže skončiť napríklad, keď sa krajina stane členom Európskej únie. Pracovali sme s mnohými kandidátskymi krajinami, ktoré sa stali členskými štátmi Európskej únie. Tieto krajiny dosiahli veľmi dobré výsledky a našim záujmom je teraz napríklad pracovať s tými krajinami, ktoré nie sú našimi kandidátmi, ale sú jednoducho našimi susedmi: krajiny západného Balkánu, dôležití partneri ako Ukrajina, krajiny, s ktorými máme dôležité partnerstvo. Myslím si, že vždy je v našom záujme pomáhať týmto krajinám vykoreniť korupciu a podnikanie a politika sú vždy úzko spojené s korupciou.
Moja odpoveď na otázku je určite áno. Európska únia má záujem a myslím si, že to je v našom záujme a chcem tiež povedať, že v záujme občanov týchto krajín, pretože ľudia, ktorí sú sužovaní korupciou v spojení s politikou, majú odopierané práva v každodennej praxi. To je niečo, čo dlhujeme Európe a občanom týchto krajín.
Hubert Pirker
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, organizovanie nelegálneho prisťahovalectva a obchodovania s ľuďmi sú významnými odvetviami v oblasti organizovaného zločinu. Ako Európska únia sme vytvorili agentúru Frontex na základe vašej iniciatívy, dobrého nápadu, plného veľkých problémov spojených s jeho uskutočňovaním. Členské štáty neposkytujú žiadnu podporu, činnosti sa prerušili v júli a obnovili sa až v septembri. Čo urobíte aby nástroj Frontex fungoval efektívne a poskytoval členským štátom potrebnú podporu počas celého roka tak, aby sme mohli mať v rukách to, čo chcete aj vy, účinný nástroj na boj proti organizovanému nelegálnemu prisťahovalectvu?
Franco Frattini
podpredseda Komisie. - (IT) Vážená paní predsedajúca, dámy a páni, podľa môjho názoru sme už dosiahli veľmi podstatné výsledky. Ak by niekto z vás chcel porovnať štatistiku z roku 2006 so štatistikou z prvých ôsmich mesiacov roka 2007 od januára do konca augusta, z oficiálnej štatistiky uvidíte, že počet nelegálnych prisťahovalcov prichádzajúcich do centrálneho Stredozemia je až o 40 % nižší ako v roku 2006 a v prípade Kanárskych ostrovov je v roku 2007 viac ako o 60 % nižší ako v roku 2006. Ukazuje to, že Frontex začína mať dobré výsledky.
Koncom tohto týždňa spustí Frontex druhú misiu pre centrálne Stredozemie nazvanú Nautilus II; navrhol som tiež tretiu misiu Frontexu v západnom Stredozemí medzi Baleárskymi ostrovmi, Španielskom, Marokom a Sardíniou. Tieto operácie si vyžadujú intenzívnejšiu spolupráca z hľadiska posádok, člnov, helikoptér a lietadiel.
Spolupráca medzi členskými štátmi rastie každý deň, pretože vidia výsledky. Počet zamestnancov Frontexu je však potrebné zvýšiť, pretože ako už pravdepodobne viete, vo Frontexe v súčasnosti pracuje menej ako 90 ľudí, ktorí koordinujú operácie v celej oblasti vonkajších hraníc. So zreteľom na prvé výsledky to bezpochyby dokazuje rekordnú výkonnosť.
Spoliehame sa na podporu tohto Parlamentu tak, aby sa Frontexu mohlo pomôcť z finančného hľadiska a z hľadiska odborných znalostí, ktoré už má, ale zrejme nie v potrebnom rozsahu.
Predsedajúca

Vec: Úloha výskumu EÚ vo vzťahu k európskej potravinovej politike
Vzhľadom na protichodné názory v EÚ na geneticky modifikované (GM) potraviny, mohla by Komisia priblížiť svoj názor na úlohu výskumu v tejto konkrétnej oblasti?
Mohla by sa Komisia vyjadriť, či sa z vedeckého hľadiska môže ktorýkoľvek členský štát EÚ vyhlásiť za oblasť bez GM? Ak áno, bolo by takéto označenie v súlade s právnymi predpismi EÚ, ktoré platia v tejto oblasti a ako by bolo možné preukázať platnosť takéhoto označenia v súvislosti s výrobkami z hospodárskych zvierat?
Naznačuje výskum Komisie, že by pre EÚ bolo prospešné prijať štatút "bez GM" a ak áno, aké by boli potenciálne dôsledky?
Janez Potočnik
člen Komisie. - Chcel by som poďakovať váženej pani poslankyni McGuinness za otázku. Najprv by som chcel odpovedať na vašu otázku o výskume geneticky modifikovaných organizmov (GMO) všeobecne. V minulosti Komisia financovala výskumné projekty v piatom rámcovom programe a tiež v šiestom rámcovom programe zamerané na geneticky modifikované potraviny, s niekoľkými projektmi, ktoré pomáhajú vniesť trochu svetla do hodnotenia bezpečnosti geneticky modifikovaných potravín.
Financované boli tiež výskumné projekty zamerané na problematiku koexistencie GMO a bežných plodín, ktoré riešili aj opatrenia týkajúce sa sledovateľnosti. Tieto projekty nakoniec prispejú k zníženiu nákladov a zabezpečia, aby sa informovaný zákazník rozhodoval v súlade s právnymi predpismi Spoločenstva. V tomto roku Komisia v prvej výzve na predkladanie návrhov v rámci siedmeho rámcového programu vyzvala na predloženie návrhov na témy pre výskum hodnotenia krátkodobých a dlhodobých účinkov GMO na zdravie ľudí a zvierat, s cieľom podporiť vývoj dokonalejších techník monitorovania po uvedení výrobkov na trh a na analýzu ich možných obmedzení. Proces výberu návrhov, ktoré budú financované, ešte stále prebieha, zatiaľ čo hodnotenia už boli ukončené.
Okrem toho Komisia začala doplnkovú štúdiu v GR Životné prostredie, ktorá sa zaoberá dlhodobými účinkami geneticky modifikovaných plodín na zdravie, biodiverzitu a životné prostredie. Hlavným cieľom tejto štúdie bude určiť prioritu možných rizík predávaných kombinácií hlavných plodín pestovaných na celom svete pomocou zberu a analýzy informácií z literatúry a od príslušných organizácií v Európskej únii aj mimo nej. Výsledky sa očakávajú na budúcu jar po získaní odborných posudkov z výskumu a pestovania GM plodín.
V budúcnosti by sa do výskumu financovaného Komisiou mohli zahrnúť nástroje na hodnotenie bezpečnosti, hodnotenie rizika/prospechu vrátane oznamovania a vnímania rizika, detekčné metódy, spôsoby na zabezpečenie sledovateľnosti a koexistencie geneticky modifikovaných a bežných organizmov.
K druhej časti vašej otázky o probléme koexistencie by som chcel doplniť nasledujúce údaje. Treba poznamenať, že povolené GMO sa môžu, pri rešpektovaní podmienok, ktoré sú uvedené v povolení, v EÚ voľne predávať a používať. Legislatívny rámec na povolenie umiestňovania GMO na trh a na zámerné uvoľnenie do životného prostredia v EÚ neposkytuje možnosť ustanoviť oblastí, v ktorých je pestovanie GMO alebo ich umiestňovanie na trh všeobecne zakázané. Všeobecný zákaz by bol v rozpore s právnymi predpismi Spoločenstva, najmä so smernicou 2001/18/ES o zámernom uvoľnení GMO do životného prostredia.
Umiestniť na trh sa môžu samozrejme iba tie GMO, ktoré boli vedecky vyhodnotené ako bezpečné pre životné prostredie a zdravie zvierat a ľudí. Podľa článku 23 tejto smernice, tzv. bezpečnostnej klauzuly, musí byť zákaz špecifického výrobku vedecky oprávnený.
Výskum Spoločenstva zameraný na koexistenciu sa zaoberá štúdiom vhodných opatrení na reálny a praktický spôsob segregácie povolených GM plodín a organických plodín. Z výsledkov výskumu vyplýva, že v prípade doposiaľ skúmaných hlavných plodín - kukurice a cukrovej repy - je možné realizovať dostatočnú segregáciu. Pri rastúcom komerčnom pestovaní a geneticky modifikovaných plodinách v EÚ a dovoze geneticky modifikovaných potravín a krmív sa však náhodnej prítomnosti v dôsledku toku génov a primiešania nedá zabrániť.
Na vašu otázku o možnosti preukázania platnosti označenia bez GM v súvislosti s výrobkami z hospodárskych zvierat by som chcel vašu pozornosť upriamiť na vyhlásenie uvedené v dokumente Európskeho úradu pre bezpečnosť potravín (EFSA), ktorý bol zverejnený prednedávnom, 20. júla 2007 a v ktorom EFSA konštatuje, že v súčasnosti nie je k dispozícii žiadna technika umožňujúca platné a spoľahlivé sledovanie živočíšnych výrobkov, ako napríklad mäsa, mlieka alebo vajec, v prípade keď boli zvieratá kŕmené stravou obsahujúcou geneticky modifikované rastliny, alebo, inak povedané, pomocou súčasných dostupných techník neboli zistené v potravinárskych výrobkoch z hospodárskych zvierat fragmenty DNA ani bielkoviny z geneticky modifikovaných rastlín.
Aby som pridal niečo z oblasti mojich kolegov, Komisia pokračuje v hodnotení súladu koexistujúcich opatrení oznámených členskými štátmi s právnymi predpismi Spoločenstva. Rada požiadala Komisiu, aby spoločne s členskými štátmi vypracovala usmernenia k technickým opatreniam na koexistenciu plodín.
Komisia v súčasnosti zriaďuje európsky koexistenčný úrad, ktorý bude vykonávať túto technickú prácu spoločne s odborníkmi a zúčastnenými stranami členských štátov. Začatie prác sa plánuje koncom roka 2007. Ako prvá plodina sa bude riešiť kukurica.
Pokiaľ ide o ďalšie kroky smerom k harmonizácii, Komisia má v úmysle zhrnúť vývoj regulačných režimov a praktických skúseností s pestovaním GM plodín v členských štátoch do správy, ktorú plánuje na rok 2008. Táto správa bude základom pre rozhodnutie o budúcich krokoch, ktoré sa v tejto záležitosti podniknú.
A nakoniec, čo sa týka poslednej časti otázky o možných následkoch spojených so štatútom bez GM, chcel by som doplniť nasledovné. Poľnohospodári sa môžu slobodne medzi sebou rozhodnúť, že GMO nebudú pestovať, alebo, na základe dobrovoľnosti vytvoriť oblasti, v ktorých sa GM plodiny nebudú pestovať. Tieto oblasti sa môžu ustanoviť iba v rámci dobrovoľného a jednomyseľného súhlasu všetkých poľnohospodárov zainteresovaných v príslušných lokalitách, pričom každý poľnohospodár má možnosť odstúpiť a pestovať povolené GMO.
Pre regióny alebo poľnohospodárov, ktorí nechcú pestovať GMO ani prijať štatút bez GM, môžu byť určite užitočné výsledky výskumu z rámcových programov. Doterajšie výsledky našich výskumov nenaznačujú žiadne dôvody, prečo by štatút bez GM mal byť prospešný verejnému zdraviu alebo životnému prostrediu.
Pokiaľ ide o ďalšie záležitosti súvisiace s vašimi otázkami, čo sa týka hospodárskych dôsledkov dobrovoľného nepestovania GM plodín, tieto závisia od veľkého počtu faktorov, ako sú ceny GM plodín a plodín, ktoré nie sú geneticky modifikované, agronomické rozdiely medzi GM a plodinami, ktoré nie sú geneticky modifikované, rozdiely vo výnosoch, cenách osív atď. Miestne faktory, výskyt škodcov, klimatické podmienky, štruktúra poľnohospodárskej výroby atď. a regulačné podmienky na zabezpečenie koexistencie GM plodín s bežnou a ekologickou výrobou.
Pravdepodobne budú existovať rozdiely v hospodárskom vplyve medzi jednotlivými regiónmi a členskými štátmi. Tieto rozdiely sa tiež odrážajú v rozdieloch medzi intenzitou príjmu živín pri pestovaní GM plodín v rôznych európskych regiónoch.
Živočíšna výroba EÚ veľmi závisí od dovozu krmív pre zvieratá odvodených zo sóje, kukurice a ďalších plodín. Väčšina dovezených potravín odvodených z kukurice alebo zo sóje má označenie GM. Certifikované sójové mäso bez GM je v súčasnosti dostupné iba pre malý segment trhu. Vzhľadom na rastúci podiel výroby GM sóje na celom svete, by sa to mohlo rozšíriť, ale samozrejme za vyššiu cenu.
Predsedajúca
Ďakujem, pán komisár. Som vám vďačná za vašu odpoveď, ale bola dosť dlhá a myslím - musím to komentovať - že mala takmer deväť minút.
Mairead McGuinness
Pani predsedajúca, budem stručná. Hoci napomínate komisára, môžem povedať ďakujem, pretože veľmi často nedostávame informácie a ja si naozaj cením vašu zrozumiteľnosť. Podrobnosti si budem musieť preštudovať. Mám dve poznámky a otázku a budem strážiť čas.
Môže sa krajina dobrovoľne rozhodnúť, že bude bez geneticky modifikovaných potravín? Navrhuje sa to v Írsku, táto otázka je súčasťou vládneho programu a preskúmava sa. Môžeme sa ako krajina rozhodnúť, že nechceme dovážať potraviny vyrobené napríklad z mäsa zvierat, ktoré boli kŕmené geneticky modifikovanými výrobkami, alebo priviesť do našej krajiny akúkoľvek konkrétnu potravinu, pretože chceme zostať bez geneticky modifikovaných potravín? Obávate sa, že by takáto politika mohla mať vplyv na ceny obilnín?
Janez Potočnik
člen Komisie. - Poviem vám úprimne, že odpoveď je pre mňa trochu ťažká. Samozrejme, že budú musieť dodržať súčasné právne predpisy Spoločenstva. Toto by bola priama odpoveď. Bolo by pre mňa jednoduchšie, keby otázka súvisela s výskumom a vývojom, ale myslím si že odpoveď je celkom jednoduchá: musí to byť v súlade so súčasnými právnymi predpismi Spoločenstva.
Jim Allister
Nie je to ten prípad, keď zdĺhavý prístup Komisie ku schvaľovaniu GM derivátov napomáha v EÚ bezdôvodné zvyšovanie cien krmív pre hospodárske zvieratá? Napríklad neprimerané oneskorenie pri schvaľovaní používania vedľajšieho produktu zo spracovania obilnín Hercule vážne poškodzuje konkurencieschopnosť nášho trhu v sektore obilnín; dokonca výrobok GA21, GM výrobok z Argentíny, je v EÚ povolený na ľudskú spotrebu, ale nie je povolený ako krmivo pre zvieratá. Nenastal teraz čas na odpútanie sa od neprirodzenej politickej korektnosti a na racionálne riešenie tejto situácie?
Janez Potočnik
člen Komisie. - Chcel by som iba zdôrazniť, že z môjho pohľadu je zrejmé, že veľmi dbáme na to, aby sme podnikli všetky možné kroky zamerané na čo najlepšie pochopenie situácie geneticky modifikovaných alebo geneticky nemodifikovaných plodín.
Rozhodnutia, ktoré sa robia v Komisii, sa vždy zakladajú na súčasných poznatkoch. Nikdy to nezanedbávame a tento prístup sa snažíme dodržiavať. Ako ste spomenuli, nikdy sme nevenovali pozornosť politickým dôsledkom.
John Purvis
Tiež by som sa chcel pripojiť k pani McGuinnessovej a poďakovať pánovi komisárovi za vynikajúcu a zaujímavú odpoveď. Myslím si, že to bude veľmi užitočný precedenčný dokument a náš študijný materiál, pretože sa mi zdá, že dôrazne podporuje vedecké oprávnenie používania tých GM plodín v Európe, ktoré boli vedecky schválené a povolené
Zmienil sa o bezpečnostnej klauzule. Kedy bude Komisia všetky svoje rozhodnutia zakladať na vedeckom výskume, ktorý vykonáva jej oddelenie a v rozpore s verejnou mienkou, ktorá bojuje proti používaniu GM plodín, čo je nevýhodné pre našu poľnohospodársku komunitu a v skutočnosti pre ceny potravín a negatívne pre európske hospodárstvo?
Janez Potočnik
člen Komisie. - Ako viete, je to zložitá otázka a je dôležité pochopiť, že niektorí ľudia majú predčasné obavy. Preto je dôležité, aby sme v maximálnej možnej miere zvýšili informovanosť a úroveň poznatkov, pretože je veľmi dôležité, aby sa naše rozhodnutia zakladali na našich poznatkoch. Vynaložím všetko úsilie na zabezpečenie toho, aby sa táto úroveň poznatkov v budúcnosti zvýšila v maximálnej možnej miere.
Predsedajúca
Ďakujem, pán komisár. Nechcela som byť príliš prísna, ale musíme nájsť rovnováhu medzi podrobnosťami a časom, čo je ťažké.
Druhá časť
Vec: Plnenie rozpočtu EÚ
Môže Európska komisia vydať vyhlásenie o tom, čo si myslí o možnom zjednodušení a zefektívnení postupov schvaľovania rozdeľovania rozpočtu EÚ v budúcnosti?
Dalia Grybauskaite
členka Komisie. - Chcela by som reagovať a zopakovať odpoveď, ktorú som už poslala pánovi Crowleymu o ročných postupoch prideľovania prostriedkov a postupoch prideľovania prostriedkov všeobecne a ako sa dajú a ako by sa tieto postupy mohli zlepšiť. Odpoveď rozdelím na dve časti. Prvá časť, určená pre súčasné čítanie, sa týka toho, čo sa dá ešte urobiť, ako môžeme využívať fondy efektívnejšia a samozrejme budúce návrhy v našej revidovanej zmluve, ktorá vznikla tohto roku na júnovej Rade.
Môžeme povedať, že s výsledkami postupov v rámci súčasnej zmluvy sme spokojní, pretože v prípade naliehavej situácie nám súčasná zmluva umožňuje zlepšovanie a hľadanie rýchleho riešenia. Nedávnym príkladom je tsunami z minulého roku a tento rok to bola Palestína a čiastočne Kosovo. Dokázali sme nájsť riešenie jedným rýchlym čítaním - ale chvíľu to trvá a veľmi veľa závisí od konsolidovaných trojstranných rokovaní medzi dvomi rozpočtovými orgánmi a Komisiou.
Vážený pán poslanec má však pravdu, keď hovorí, že v tejto zmluve je ešte veľa priestoru na zlepšovanie a jeden z príkladov sa týka pragmatického časového harmonogramu v ročnom postupe prideľovania prostriedkov, podľa ktorého sa postupuje od roku 1975. Všetci spolu - myslím tým všetky rozpočtové orgány a Komisiu - sme sa vtedy dohodli, že k tomuto postupu pridáme dva a pol mesiaca, najmä preto, lebo v tom čase neexistovala elektronická pošta. Teraz tento časový harmonogram nepotrebujeme, ale máme ho stále na stoloch a nikto sa nepokúša touto otázkou zaoberať. Samozrejme, že už na tomto príklade sa dá vykresliť zvýšenie produktivity.
Ďalším veľmi zaujímavým prvkom, ktorý sme prijali spoločne na rokovaniach s Parlamentom a Radou a ktorý nakoniec schválila Rada, je nové nariadenie o rozpočtových pravidlách a jeho vykonávacie pravidlá, ktoré platia od mája tohto roku 2007. Aj tu už máme niektoré zjednodušenia a zefektívnenia každoročnej realizácie európskeho rozpočtu
Pravdepodobne najlepšie správy, ktoré vám dnes môžem oznámiť, sú samozrejme návrhy revidovanej zmluvy. A tu by som rada poukázala na štyri prvky, ktoré môžu zlepšiť demokratickú kontrolu, zodpovednosť a transparentnosť pri postupe prideľovania prostriedkov.
Prvý inovačný návrh v revidovanej zmluve navrhuje odstrániť rozdiel medzi povinnými a nepovinnými výdavkami a poskytuje jeden postup na prijatie ročného rozpočtu rozpočtovými orgánmi.
Po druhé, tzv. "maximálna miera zvýšenia" uvedená v čl. 27 Zmluvy o ES - obvyklý zdroj konfliktov pri rokovaniach o ročnom rozpočte - sa už nebude používať, alebo nebude potrebná, pretože sa prakticky nahradí, na rozdiel od súčasnosti bude viacročný finančný rámec zakotvený v zmluvách.
A napokon, pri budúcich rozpočtových pravidlách budeme mať odlišný proces prijímania. Tieto budú prijaté spolurozhodovacím postupom s Parlamentom. Do roku 2007 o tom jednomyseľne rozhodovala iba Rada - členské štáty. V budúcnosti počítame s týmto obrovským rozdielom.
Takže všetky tieto návrhy, spolu s možnosťou každoročného alebo každodenného zlepšovania poskytnú demokraticky zvolenému Európskemu parlamentu väčšie právomoci a budú ďalej demokratizovať rozhodovací proces.
Brian Crowley
Ďakujem pani komisárke za odpoveď a za uľahčenie ďalšej otázky.
Týka sa to otázky, čo nové nám prináša reformná zmluva so zreteľom na aspekt viacročného financovania a fungovania rozpočtu. Ako viete, každý rok máme obvyklé argumenty vo veci poskytovania určitých vlastných zdrojov, ako aj ďalších prostriedkov, ktoré sme poskytli a ako sa tieto peniaze rozdelili do rôznych položiek, či už je to poľnohospodárstvo, sociálna štruktúra, štrukturálne fondy, regionálne financovanie atď.
Jednou z najväčších sťažností, ktorú tu v Parlamente vždy dostaneme, je, že ľudia nevedia, kde sa európske peniaze míňajú. Nevedia, kam presne sa finančné prostriedky, ktoré, ako to oni vidia, dávajú, rozdeľujú medzi rôzne krajiny. Viem, že členské štáty samotné sú zodpovedné za to, aby túto skutočnosť uviedli, existuje však nejaký mechanizmus, ktorý by Komisii umožnil väčšiu otvorenosť v oblastí výdavkov?
Dalia Grybauskaite
členka Komisie. - Chcela by som oznámiť, že sme dosiahli dohodu s Radou práve o nových rozpočtových pravidlách, v rámci našej legislatívnej iniciatívy zameranej na transparentnosť, pričom členské štáty súhlasili, že budú oznamovať a zverejňovať všetky informácie o všetkých príjemcoch finančných prostriedkov - nielen v prípade poľnohospodárstva, ale pri všetkých prostriedkoch. Dohoda o poľnohospodárstve nadobudne účinnosť od roku 2009 a ostatné od rokov 2008, 2009 a 2010
Toto je obrovský krok k transparentnosti, zodpovednosti, otvorenosti a komunikácii s občanmi. Občania sa budú môcť dozvedieť, kto a prečo dostane každý halier, preto sa bude omnoho ľahšie odpovedať aj členským štátom.
Paul Rübig
(DE) Vážená pani komisárka, moja otázka sa vzťahuje na smernicu o oneskorených platbách. Mnohé malé a stredné podniky a tiež mnohí výskumníci sa neustále sťažujú na dlhý čas medzi schválením projektu a skutočnou platbou. Predbežné financovanie je pre mnohé malé a stredné podniky príliš veľkou záťažou. Myslíte si, že Európska komisia by tiež mohla uviesť svoje platobné podmienky do súladu so smernicou o oneskorených platbách, ktorá sa uplatňuje v celej Európe a ktorú sme všetci schválili?
Dalia Grybauskaite
členka Komisie. - Poznáme problém a uplatnili sme na tieto otázky nové nariadenia a vykonávacie pravidlá. Dúfame, že nové pravidlá, ktoré boli prijaté a platia od mája tohto roku, zjednodušia tento postup a samozrejme umožnia aj zodpovednejšiu reakciu Komisie. Chápeme, že tieto pravidlá musia byť rovnaké pre každého, nielen pre členské štáty a príjemcov, ale aj pre Komisiu.
Reinhard Rack
(DE) Pani komisárka, začali ste hovoriť o politických krízach. V tomto roku sme boli svedkami nespočetných živelných pohrôm v Grécku, Spojenom kráľovstve a inde. Najdôležitejšie je, aby v takýchto prípadoch boli rýchlo k dispozícii rozpočtové prostriedky. Sú nástroje, ktoré máme teraz dostatočné, alebo by sa snáď mohli urobiť zlepšenia? Vzhľadom na to, že podľa údajov z tohto leta fondy, ktorými v súčasnosti disponujeme, určite nebudú stačiť, existujú možnosti na zvýšenie celkového finančného objemu?
Dalia Grybauskaite
členka Komisie. - Konkrétne, čo sa týka Grécka, hľadáme aspoň tri zdroje možnej akumulácie fondov. Môžeme použiť zvláštny fond s viac ako 1 miliardou EUR ročne, ktorý pochádza z fondov regionálneho rozvoja. Zaoberáme sa tiež určitým preprogramovaním - presmerovaním programov, ktoré boli plánované predtým a grécka vláda bude na budúci týždeň rokovať s našimi odborníkmi o tom, ktoré programy chcú zmeniť alebo nahradiť inými a kde chcú určiť prioritu.
Takisto poľnohospodárske fondy sa môžu využiť na obnovu pôdy, najmä pôdy, ktorá sa na tomto polostrove využívala ako poľnohospodárska pôda. Takže sme schopní pozrieť sa na tri alebo štyri možné zdroje a akumulovať ich.
Keď sa však vrátim k hlavnej otázke, z procedurálneho hľadiska trvajú postupy niekedy veľmi dlho, najmä ak sme k sebe otvorení a nebojíme sa to povedať. Samozrejme, že konečnú konkrétnu žiadosť od gréckej vlády dostaneme asi 10 dní po všetkých kalkuláciách, ale odpoveď a postupy budú trvať dlho. Zvyčajne platíme v priemere šesť až osem mesiacov po udalosti a to samozrejme nie je najlepším riešením pre členské štáty a pre situáciu, ktorá sa má vyriešiť. Hoci postupy, ktoré sú v súčasnosti v zmluve zakotvené, nám umožňujú postupovať rýchlejšie, musí byť namieste politická vôľa všetkých rozpočtových orgánov. Navrhovaná nová zmluva to samozrejme môže urýchliť. Čo sa však všeobecne týka danej sumy - to je absolútne iná otázka. Po celý čas sa od nás žiadalo, aby sme rozpočet využívali pružnejšie. Máme napríklad niektoré nové výdavky a niektoré rezervy, ktoré budú koncom roka vrátené. Rada ani Parlament túto pružnosť ešte neposkytli. Bola by som rada, keby sme mali túto pružnosť a som si istá, že moji kolegovia komisionári by boli veľmi radi, keby ju mali, pretože táto nepružnosť rozpočtu nám skutočne niekedy zväzuje ruky.
Takže existuje niekoľko zdrojov: pružnosť, celkové čiastky a rýchla a pohotová odozva všetkých rozpočtových postupov. Toto sú tri zdroje, pri ktorých môžeme, podľa môjho názoru, dosiahnuť vyššiu efektívnosť.
Predsedajúca

Vec: Plány pre vedné odbory a oblasti vzdelávania v rámci programu "Vzdelávanie a odborná príprava 2010".
So zreteľom na cieľ vytvoriť spoľahlivý základ pre spoluprácu a podporu vzdelávacieho sektora, najmä prostredníctvom programu "Vzdelávanie a odborná príprava 2010", aby sa podporila stratégia celoživotného vzdelávania, uvedie Komisia, akú pozíciu v celkovej schéme majú vedné odbory a oblasti vzdelávania ako staroveká gréčtina, latinčina, história, archeológia a lingvistika, ktoré nesúvisia priamo s trhom práce? Ako budú európski občania presvedčení o hodnote pokračujúceho vyučovania a učenia predmetov, ktoré nemajú prísne praktické použitie, konkrétne klasické jazyky a literatúra a historické štúdie?
Ján Figeľ
člen Komisie. - Ako všetci vieme, podľa článku 149 Zmluvy o ES členské štáty zodpovedajú za obsah vzdelávacích programov, to znamená, že rozhodnutia o návrhu učebného plánu vypracovaného vzdelávacími inštitúciami, ako aj o vyučovaných predmetoch prijímajú výlučne členské štáty.
Úlohou Komisie je podporovať členské štáty pri rozvíjaní kvalitného vzdelávania. V rámci nášho pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 Komisia zohráva ústrednú úlohu pri uľahčovaní výmeny osvedčených postupov medzi členskými štátmi, ktoré im majú pomôcť zabezpečiť, aby ich systémy vzdelávania a odbornej prípravy spĺňali výzvy 21. storočia.
Pretože otázky trhu práce sú dôležitou súčasťou lisabonskej stratégie, je jasné, že aspekty politiky vzdelávania, ktoré sa týkajú trhu práce a všeobecnejšie konkurencieschopnosti, zohrávajú v tejto súvislosti dôležitú úlohu.
To však neznamená, že predmety ako staroveká gréčtina, latinčina, história, archeológia a lingvistika vôbec nesúvisia s trhom práce. Okrem možností priameho zamestnania v mnohých týchto oblastiach, štúdium týchto predmetov so sebou prináša rozvíjanie a prenos rôznych všeobecných zručností ako je analýza a logické myslenie.
Podľa jedného z referenčných textov pre pracovný program v odporúčaní Parlamentu a Rady z 18. decembra 2006 o kľúčových spôsobilostiach pre celoživotné vzdelávanie, tieto spôsobilosti zahŕňajú "komunikáciu v cudzích jazykoch a kultúrne povedomie i vyjadrovanie". Toto kultúrne povedomie zahŕňa uvedomovanie si miestneho, národného a európskeho kultúrneho dedičstva a jeho miesto vo svete. Občianska spôsobilosť definovaná v uznesení zahŕňa poznatky o súčasných udalostiach ako aj hlavých udalostiach v nadnárodnej, európskej a svetovej histórii. Preto si myslím, že to je veľmi priamy a výslovný príspevok k orientácii, na ktorú sa pýta a ktorú podporuje pani Panayotopoulos-Cassiotou a verím, že aj mnohí ďalší poslanci Parlamentu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Ďakujem vám za odpoveď, pán komisár. Ubezpečili ste ma o vašom trvalom záujme. Koľko finančných prostriedkov sa však vyčleňuje na podporu programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010?
Vy ste komisár zodpovedný za kultúru. Aká časť výskumu v rámci 7. programu sa bude využívať v oblastiach, ktoré ste spomínali, t.j. na podporovanie znalostí v jazykovej oblasti, v oblasti kultúry, histórie a lingvistiky?
Ján Figeľ
člen Komisie. - V súčasnosti neexistujú žiadne špecifické podskupiny, ale ako viete z právneho základu, ktorý máme, program je rozdelený do štyroch hlavných pilierov, ktoré sa týkajú celoživotného vzdelávania. Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci a Grundtvig, plus horizontálne činnosti alebo transferové voľby. Viac-menej to isté sa dá povedať o výskume a vývoji a spolupráci, ale je veľmi dôležité, že partneri - inštitúcie - sa samotné zapájanú do oblastí, ktoré sú blízke humanitným vedám, kultúrnemu povedomiu, rozvíjaniu hodnôt. Teda konkrétne, napríklad v rámci programu celoživotného vzdelávania podporujeme Európsku stálu konferenciu združenia učiteľov histórie a je dôležité, že takéto združenie existuje, že spĺňa predpisy, že je kvalifikované a potom môžeme poskytnúť podporu.
Nebudem podporovať rozdielnosť alebo príliš veľké oddelenie humanitných a prírodných vied. Občianske vzdelanie zahŕňa základné spôsobilosti plus všeobecné zručností, poznatky a postoje, ktoré sú potrebné nielen pre trh práce, ale aj pre spoločný život v stále rozmanitejšom Spoločenstve a na miestnej, regionálnej alebo európskej úrovni.
Predsedajúca

Vec: Miera predčasného ukončenia vzdelávania
Podľa oficiálnych štatistík, ktoré zverejnil Eurostat pre rok 2006, miera predčasného ukončenia vzdelávania medzi mladými Európanmi vo veku 18 až 24 rokov je 15,3 %.
V 14 členských štátoch však tento ukazovateľ prekračuje európsky priemer. Najvyššie miery predčasného ukončenia vzdelávania sú na Malte (41 %), v Portugalsku (39,2 %), Španielsku (29,9 %), na Islande (26,3 %), v Taliansku (20,8 %), Lotyšsku (19 %) a Rumunsku (19 %).
Európska únia navrhla zvýšiť pomocou lisabonskej stratégie mieru zamestnanosti do roku 2020 na 70 %. Vzhľadom na nárast produktivity práce si však pracovná sila vyžaduje stále viac odborného vzdelávania.
Aké opatrenia plánuje Európska komisia prijať na zníženie miery predčasného ukončenia vzdelávania?
Ján Figeľ
člen Komisie. - Pani predsedajúca, v miléniovom roku 2000, 17,6 % obyvateľstva vo veku od 18 do 24 rokov neprekročilo nižšie stredné vzdelanie. V minulom roku 2006 táto úroveň klesla na 15,3 %. Šesť nových členských štátov už prekonalo našu referenčnú hodnotu pre rok 2010, ktorá predstavuje 10 %. Ako som už uviedol, podľa článku 149 sú za to plne zodpovedné členské štáty. Obsah a organizácia vzdelávania patria do právomoci členských štátov. Našou úlohou je podporovať a dopĺňať činnosti členských štátov. Robíme to viacerými spôsobmi. Spomeniem iba niektoré. Konkrétne Komisia podporila sponzorovaním mnohých štúdií o tomto probléme vývoj dôkazovej základne, z ktorej môžu vychádzať politické opatrenia.
Ďalej, minulý rok v našom oznámení z roku 2006 o efektívnosti a rovnosti v európskych systémoch vzdelávania a odbornej prípravy, Komisia zdôraznila dôležitosť vzdelávania v predškolskom veku, predškolskej výchovy ako efektívnych prostriedkov na zníženie miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a poukázala na nebezpečenstvá príliš skorého delenia žiakov podľa prospechu.
Komisia tiež prednedávnom začala proces verejných konzultácií o modernizácii školského vzdelávania. Tieto konzultácie zahŕňajú získavanie názorov zúčastnených strán o tom, ako najlepšie riešiť predčasné ukončenie školskej dochádzky. V rámci analýzy lisabonského programu vnútroštátnych reforiem Komisia v prípadoch, keď to považovala za potrebné, vydala špecifické odporúčania členským štátom, týkajúce sa predčasného ukončenia školskej dochádzky.
Prostredníctvom pracovného programu Vzdelávanie a odborná príprava 2010 využila otvorenú metódu koordinácie na vypracovanie osvedčených postupov a vzájomného učenia, týkajúcich sa predčasného ukončenia školskej dochádzky.
Členské štáty boli tiež podporované, aby využívali štrukturálne fondy na cielené zásahy na riešenie obzvlášť vysokej miery predčasného ukončenia školskej dochádzky a aby sa zúčastňovali na projektoch financovaných v rámci programu celoživotného vzdelávania, ktoré riešia tento problém.
Na záver, pokrok bol viditeľný a merateľný, ale zatiaľ nedostatočný a musíme v ňom skutočne pokračovať a zvýšiť dynamiku.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, ďakujem vám za odpoveď. Aj keď za vzdelávanie sú zodpovedné členské štáty, do zabezpečovania budúcnosti Európskej únie by sa mala zapájať samotná Komisia. Odporúčania sú súčasťou nástrojov tzv. "mäkkej legislatívy". Európska komisia musí výslovne požiadať členské štáty, aby vypracovali akčné plány na boj proti predčasnému ukončeniu školskej dochádzky.
Európska únia potrebuje kvalifikované ľudské zdroje. Nie je prijateľné, aby mladí ľudia pochádzajúci z chudobných rodín alebo z vidieckeho prostredia museli opúšťať školu z dôvodu svojej finančnej situácie. Obyvateľstvo EÚ starne a na zabezpečenie trvalej udržateľnosti programov sociálnej starostlivosti je potrebné zvýšiť produktivitu práce.
Moja otázka znie: Pán komisár, aké opatrenia prijímate s cieľom podporiť členské štáty, aby finančne pomáhali tým deťom, ktoré si zaslúžia pokračovať v štúdiách, najmä deťom pochádzajúcim z chudobných rodín alebo z vidieckeho prostredia? Hovoríme o budúcnosti Európy a toto je skutočne problém.
Ján Figeľ
člen Komisie. - Táto odpoveď by mohla trvať dlho, ale v krátkosti, pokúšame sa spolupracovať, používať spoločné zdroje a politiky, aby sme podporili zlepšenie podmienok pre mladých ľudí.
Napríklad zajtra Komisia prijme písomný postup - politický dokument o nezamestnanosti mládeže. Veríme, že mládež je našou budúcnosťou a že budúcnosť začína teraz. Podporujeme najmä nové členské štáty, aby využívali viac štrukturálnych fondov na podporu mobility politiky vzdelávania. Samozrejme, keď hovoríme, že základnou zodpovednosťou členských štátov je systém a obsah, veríme, že kvalita alebo efektívnosť a rovnosť dodržiavaná členskými štátmi by mohla naším občanom vrátane mladých poskytovať konkrétnejšie a lepšie odpovede.
Som si istý, že investície do ľudských zdrojov, najmä prostredníctvom vzdelávanie a odbornej prípravy, sú najhodnotnejšou a najefektívnejšou investíciou do súdržnosti spoločnosti a budúcej konkurencieschopnosti. Hovorím to nielen ako komisár zodpovedný za tieto oblasti, ale aj ako politik a ako otec. Preto nepochybujeme, že musíme spolu urobiť viac.
Kathy Sinnott
Viackrát ste sa zmienili o štrukturálnych fondoch. Čo môžete vy, ako komisár robiť na presvedčenie krajín, aby tieto fondy používali pre svojich ľudí, na sociálne programy atď.? Určite viem, že v Írsku sa prevažná väčšina týchto fondov použila na cesty a na veľké projekty infraštruktúry. Pre ľudí sa nepoužilo prakticky nič.
Ján Figeľ
člen Komisie. - Sme slobodní ľudia, slobodné spoločnosti a to pre nás predstavuje výzvu, aby sme v tejto slobode konali rozumne. Povedal som, že investície do ľudského potenciálu sú najlepšie.
Nie som proti investíciám do modernej infraštruktúry, do dopravy a do životného prostredia, tieto investície sú dôležité. Ale už v oznámení som sa vo svojej úvodnej odpovedi zmienil o tom - a zakladá sa to na vedeckom dôkaze - že investície do predškolského vzdelávania detí zo slabého sociálno-ekonomického prostredia sú najefektívnejším spôsobom, ako riešiť ich zhoršené podmienky pre sociálnu súdržnosť. Napríklad z dlhodobého hľadiska je miera návratnosti investície do vzdelania v predškolskom veku vyššia, ako miera návratnosti pri investovaní rovnakých čiastok vo finančných inštitúciách.
To znamená, že toto je výzva pre ministrov a poslancov, aby sa správali ako rozumní otcovia a matky a mysleli na budúce generácie, nielen na zajtrajší deň, bezprostrednú budúcnosť, alebo na účasť v budúcich voľbách. Myslím si, že tento druh generačného, dlhodobého prístupu je veľmi potrebný a veľmi efektívny aj vo finančných pojmoch, ale niekedy sa správame iba podľa krátkodobých a ešte aj obmedzených prístupov.
Európa je plná príkladov, je to mozaika a príklady z niektorých členských štátov sa teraz uznávajú na celom svete. Pozrite si štúdiu PISA a pozývam vás, aby ste si pozreli ďalšiu štúdiu, ktorú zverejní OECD v septembri. Uvidíme, kam sme sa dostali po troch rokoch a že niektoré európske krajiny patria medzi krajiny, ktoré dosahujú najlepšie výsledky na svete. Potrebujeme takéto krajiny a potrebujeme ich viac.
Predsedajúca

Vec: EURÓPSKY TECHNOLOGICKÝ INŠTITÚT
Pretože inštitúcie Spoločenstva navrhujú zriadiť Európsky technologický inštitút, rokujú o financovaní tohto projektu. Zámerom je získať peniaze aj zo súkromného sektora. Ako môže Komisia zabezpečiť, aby Európsky technologický inštitút nepostihol rovnaký osud ako program Galileo, do ktorého súkromný sektor finančne neprispel?
Ján Figeľ
člen Komisie. - Pani predsedajúca, toto je otázka o financovaní Európskeho technologického inštitútu súkromným sektorom. Sme presvedčení, že dôležitým nástrojom pri riadení informácií v znalostnom hospodárstve je partnerstvo verejného a súkromného sektora. Ak to nedosiahneme, nebudeme úspešní.
Súkromný sektor poskytuje nielen ďalšie finančné zdroje, ale, a to je dôležitejšie, môže privodiť zmeny v strategickom smere inovácie. Preto by som povedal, že to nie je ani tak o peniazoch samotných, ale o spôsobe spolupráce, ako spájame partnerov a záujmy.
Mnohé krajiny EÚ prijali opatrenia na uľahčenie štrukturálnych vzťahov medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom podporiť prenos poznatkov medzi univerzitami a priemyslom. V tomto kontexte sa činnosti Európskeho technologického inštitútu a najmä znalostných a inovačných spoločenstiev budú implementovať prostredníctvom inovačného partnerstva verejného a súkromného sektora a financovať prostredníctvom rôznych verejných a súkromných zdrojov. Presné opatrenia na ich financovanie sa nedajú určiť vopred a budú sa časom jasne vyvíjať, ale cieľom je čo najviac zvýšiť podiel príspevkov zo súkromného sektora.
Pre nasledujúci finančný výhľad bol odsúhlasený príspevok Spoločenstva vo výške 308 miliónov EUR, ktorý má pôsobiť ako katalyzátor na získanie zdrojov zo súkromného sektora. Komisia venovala osobitnú pozornosť úsiliu uľahčiť a pritiahnuť účasť súkromného sektora na financovaní ETI a znalostných a inovačných spoločenstiev.
Napríklad hlavným kritériom pri výbere znalostných a inovačných spoločenstiev bude ich schopnosť zabezpečiť dlhodobé a udržateľné financovanie vrátane podstatného prispenia od súkromného sektora. Bude dôležité, aby výkonná rada identifikovala oblasti pre potenciálne znalostné a inovačné spoločenstvá, ktoré pritiahnu záujem veľkého počtu účastníkov vrátane účastníkov zo súkromného sektora.
Okrem toho bude ETI mať právomoc ustanoviť nadáciu ETI so špecifickým cieľom mobilizácie a investovania zdrojov od individuálnych aj podnikových darcov.
Esko Seppänen
(FI) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, hovorilo sa, že súkromné financovanie by prišlo aj zo Spojených štátov amerických a ako sponzor ETI sa spomínal Microsoft. Nie je alarmujúce, že také veľké spoločnosti zo Spojených štátov budú skúšať a využívať výsledky výskumu vykonávaného na Európskom technologickom inštitúte? Zároveň sa chcem opýtať: chcú títo súkromní sponzori snáď tiež klásť podmienky na poskytovanie financovania?
Ján Figeľ
člen Komisie. - Môžem povedať, že by bolo veľmi nudné, keby záujem o dialóg a spoluprácu a možné investovania mali iba spoločnosti z USA. Je ich omnoho viac a je ich omnoho viac aj z Európy. Mnohé tieto spoločnosti, bez ohľadu na to, či sú európske, z USA alebo medzinárodné, už v Európe investovali veľa.
ETI má vytvoriť ešte viac stimulov a priaznivých podmienok pre inováciu v Európe. Nevylučoval by som záujem zvonka, ale podporil by som záväzok Parlamentu, Rady a Komisie nájsť definitívnu odpoveď a dohodnúť sa na úplnom návrhu s cieľom mobilizovať európske investície do medzinárodnej spolupráce. Ale vítané sú naozaj všetky pozitívne konštruktívne signály prichádzajúce zvnútra aj zvonka.
John Purvis
Pán komisár, postrehol som správne z vašej odpovede, ktorú ste práve teraz dali pánovi Seppänenovi, že naozaj máte náznaky väčšieho záujmu od spoločností, ktoré by chceli investovať do ETI? Pretože ak nie, ak nezískate podstatné alebo dostatočné prostriedky od súkromného sektora, zrieknete sa útoku na rozpočet EÚ a prijmete to ako lekciu, že tu snáď nie je až taký veľký záujem o financovanie ETI?
Bol by som však rád, keby ste ma uistili, že snáď máte tieto úprimné vyjadrenia záujmu.
Ján Figeľ
člen Komisie. - Mali sme a máme rastúci záujem, najmä teraz, keď sme dosiahli súčasné štádium návrhu samotného, pretože na začiatku to bola viac myšlienka alebo koncepcia a teraz je to konkrétny text.
Doteraz to nebolo oficiálne ukončené - dúfame, že tak urobíme koncom tohto roka - ale správy od jednotlivých podnikov alebo obchodných spoločností boli stále konkrétnejšie a pozitívne, v zmysle predpokladaného intenzívnejšieho zapojenia v budúcnosti.
Mali sme rozhovory s Európskym okrúhlym stolom priemyselníkov, Úniou európskych priemyselných a zamestnávateľských zväzov (Business Europe), Asociáciou európskych priemyselných a obchodných komôr (Eurochambers) a s mnohými ďalšími združeniami, napríklad s Európskou asociáciou výskumných a technických organizácií (EARTO). Naozaj môžem povedať, že správy boli čoraz konkrétnejšie. Samozrejme nikto nevypíše bianko šek, ani sa vopred nezaviaže a to, čo robíme, nemá nahradiť to, čo v pozitívnom zmysle prebieha v niektorých strediskách alebo partnerstvách, ale ETI má vytvoriť ešte ďalšie impulzy, stimuly a priestor pre Európsku úniu prístupnejšiu inováciám. Takýto je zámer a je to zdieľaná zodpovednosť.
DanutBudreikait
(LT) Zámerom Európskeho technologického inštitútu je vytvárať inovácie, ktoré by prispeli k posilneniu konkurencieschopnosti Európskej únie. Neboli by inovácie prístupné ďalším účastníkom trhu, ak by sa na činnostiach inštitútu zúčastňovali súkromné spoločnosti? A čo členské štáty? Nemali by byť hlavnými subjektmi podieľajúcimi sa na financovaní európskej inštitúcie členské štáty a Európske spoločenstvo?
Ján Figeľ
člen Komisie. - Musíme definovať úlohu samotného ETI, ktorý je inštitúciou na spravovanie konkurenčného výberu, hodnotiaceho monitorovania a organizovania rámca celej oblasti znalostných a inovačných spoločenstiev. Pokiaľ však ide o inováciu, základné partnerstvo je na úrovni znalostných a inovačných spoločenstiev. Tu je možné si predstaviť významnú spolupráca s MSP a interné dohody sú nielen ich právom, ale prinášajú im aj výhody, pretože si musia vybudovať dôveru, zintenzívniť alebo začať novú spoluprácu pod zastrešením ETI a pre základné vzťahy v oblasti duševného vlastníctva sa tento návrh odvoláva na zásady siedmeho rámcového programu.
Som si istý, že musí existovať dostatok voľnosti a pružnosti na usporiadanie práv duševného vlastníctva medzi partnermi v prospech ich spolupráce a vzťahu medzi znalostnými a inovačnými spoločenstvami voči ETI a samozrejme tiež v prospech ďalšieho uplatňovania inovácie.
V Európe máme veľa vzorov. Myslím si, že môžeme využiť množstvo inšpirácie na reálne podporenie a ETI by skutočne mohol byť akýmsi druhom ľadoborca otvárajúceho lepšie podmienky pre Európu orientovanú na poznatky vrátane ústretového duševného vlastníctva, alebo patentov či politík Spoločenstva, ktoré sú veľmi potrebné a dôležité na reálny prenos poznatkov medzi partnermi.
Predsedajúca
Otázky č. 38 a 39 budú zodpovedané písomne.
Vec: Úplný zákaz transformovania zmlúv na dobu určitú na zmluvy na dobu neurčitú vo verejnom sektore v Grécku
Už uplynulo šesť rokov odvtedy, ako v roku 2001 nadobudla účinnosť smernica 1999/70/ES a Grécko ju ešte stále nerealizovalo. Napriek právoplatným rozsudkom o zmluvách na dobu určitú v prospech pracovníkov, grécky najvyšší súd rozhodol s odvolaním sa na grécku ústavu a neberúc ohľad na podobný prípad z minulosti, že v gréckom verejnom sektore je úplne zakázané transformovať pracovné zmluvy na dobu určitú na pracovné zmluvy na dobu neurčitú. Toto rozhodnutie je úplne v protiklade s duchom a literou smernice 1999/70/ES a rozsudkom Súdneho dvora (Vec C-212/04), ktorý zdôrazňuje, že smernica 1999/70/ES "vylučuje uplatňovanie vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré výlučne vo verejnom sektore úplne zakazujú transformovanie zmluvy na dobu určitú na pracovnú zmluvu na dobu neurčitú, ktorá v skutočnosti bola určená na pokrytie "stálych a trvalých potrieb" zamestnávateľa a preto sa musí považovať za zneužitie".
Aký názor má Komisia na zjavné odmietnutie Grécka implementovať smernicu 1999/70/ES? Začne sa konanie proti Grécku pred Súdnym dvorom?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, vážené panie poslankyne, vážení páni poslanci, smernica 1999/70/ES o práci na dobu určitú vyžaduje, aby členské štáty prijali opatrenia, ktoré by zabránili zneužitiu vyplývajúcemu z použitia po sebe idúcich pracovných zmlúv na dobu určitú. Členské štáty však nemusia zmluvy na dobu určitú meniť na zmluvy na dobou neurčitú za predpokladu, že existujú iné účinné opatrenia, ktoré by zneužitiu zabránili, prípadne takéto zneužitie potrestali.
Tento výklad potvrdil Európsky súdny dvor v rozsudku zo dňa 4. júla 2006 vo veci C-212/04 Adeneler, ktorý sa týka gréckych právnych predpisov.
Európsky súdny dvor dodal, že výklad príslušných právnych vnútroštátnych predpisov nespadá do jeho príslušnosti. Je výhradne na gréckych súdoch, aby urobili výklad príslušných gréckych právnych predpisov a aby stanovili, či predpisy spĺňajú požiadavky smernice vzhľadom na existenciu účinných opatrení na zabránenie a potrestanie zneužitia vyplývajúceho z použitia po sebe idúcich pracovných zmlúv na dobu určitú.
Grécko implementovalo vyššie uvedenú smernicu predovšetkým vyhláškou prezidenta č. 164/2004 o verejnom sektore. Komisia uskutočnila dôkladnú analýzu tejto vyhlášky a dospela k záveru, že vyhovuje požiadavkám smernice.
Vzhľadom na to, že smernica bola implementovaná s oneskorením 19. júla 2004, obsahovala prezidentská vyhláška zvláštne dočasné ustanovenie, ktoré za určitých podmienok umožňuje zmenu po sebe nasledujúcich pracovných zmlúv na dobu určitú, uzavretých pred dňom nadobudnutia účinnosti uvedenej vyhlášky na zmluvy na dobu neurčitú.
Uvedomujem si, že právna situácia týkajúca sa zneužitia pracovných zmlúv na dobu určitú v gréckom verejnom sektore bola v posledných niekoľkých rokoch predmetom sporov. Dokazuje to nedávny rozsudok gréckeho najvyššieho súdu zo dňa 11. júna 2007, ktorým súd ruší svoju predchádzajúcu judikatúru.
Ako už bolo povedané, podľa rozhodnutia Európskeho súdneho dvora výklad a používanie príslušných gréckych právnych predpisov vrátane ústavy je v právomoci vnútroštátnych súdov, podľa okolností konkrétnych prípadov, ktoré im budú predložené. Musia však pritom náležite dodržiavať platné právne predpisy EÚ, predovšetkým smernicu 1999/70/ES.
Komisia vývoj situácie v Grécku pozorne sleduje. Starostlivo preskúma posledný rozsudok Najvyššieho súdu a bude monitorovať následné opatrenia prijaté gréckymi orgánmi.
Na záver by som chcel poznamenať, že podľa informácií poskytnutých Komisii už niekoľko gréckych súdov predložilo Európskemu súdnemu dvoru predbežné otázky týkajúce sa tejto témy. Európsky súdny dvor tak dostane možnosť zaujať stanovisko k výkladu príslušných právnych predpisov Spoločenstva.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Vážený pán komisár, dobre viete, že Grécko je jedinou krajinou, ktorá ešte stále neimplementovala smernicu, ktorá platí už šesť rokov. Desaťtisíce zmluvných strán sú postihnuté vládou, ktorá, ako ste povedali, by mala rešpektovať rozhodnutia súdov, ale napriek tomu zavádza do platnosti zákony, ktorými odmieta rešpektovať konečné rozhodnutia súdov a judikatúru Európskeho súdneho dvora.
Mnohí z tých, ktorí tento rok zahynuli pri požiaroch v Grécku, boli zmluvní hasiči lesných požiarov s viac ako 10-ročnou službou, zamestnaní na dobu určitú a s nedostatočnou odbornou prípravou. Mesiace ste tvrdili, že túto otázku študujete. Ako strážcovia európskych právnych predpisov, máte v úmysle niečo urobiť?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Je samozrejmé, že Európska komisia je strážkyňa európskych zmlúv a práva a z tohto hľadiska sme samozrejme pripravení uskutočniť všetky potrebné kroky.
Vo veci prvej prezidentskej vyhlášky Komisia zistila veľa problémov, okrem iného aj tie, ktoré boli riešené v prípade Adeneler. V roku 2004 Komisia kvôli nim kontaktovala grécke orgány. V podstate teda môžem konštatovať, že venujeme tejto otázke pozornosť. Veľmi starostlivo študujeme posledné rozhodnutie gréckeho najvyššieho súdu a ak sa nájde priestor pre činnosť, ktorú je potrebné uskutočniť na úrovni Komisie, nebudeme váhať ju realizovať.
Samozrejme, že vzniká mnoho otázok o zneužití zmlúv na dobu určitú uzavretých pred dátumom vyhlášky vrátane tých, ktoré boli platné 10. júla 2002, v deň stanovený na implementáciu, pokiaľ sa na tieto zmluvy nevzťahuje dočasné ustanovenie.
Čiže v podstate chcem skonštatovať, že tejto otázke venujeme náležitú pozornosť a nevykonáme tie kroky, ktoré vyžaduje zásada ochrany zmlúv.
Predsedajúca

Vec: Rovnosť príležitostí.
Je v európskom roku rovnakých príležitostí Komisia spokojná, že v "nových" ako aj "starých" členských štátoch sa uskutočňuje reálny pokrok smerom k rovností ľudí rôznej etnickej príslušnosti a sexuálnej orientácie?
Aké špecifické iniciatívy podniká Komisia vzhľadom na pokračujúce homofóbne akcie v určitých štátoch EÚ, ako aj v štátoch mimo EÚ, ako bol napríklad zákaz pochodu gayov vo Vilnjuse a pokus prerušiť demonštráciu rovnosti v Rumunsku?
Aké kroky prijíma Komisia na zabezpečenie, aby inštitúcie a štáty EÚ splnili svoje záväzky týkajúce sa odstránenia rasovej diskriminácie a ochrany menšín, najmä čo sa týka rómskeho obyvateľstva, s ohľadom na niektoré znepokojujúce volebné úspechy extrémistov a netolerantných strán?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážená paní predsedajúca, vážené dámy poslankyne, vážení páni poslanci, desať rokov po zaradení článku 13 Zmluvy o Európskom spoločenstve sa dosiahol významný pri zabezpečovaní toho, aby občania v celej Európskej únii boli chránení pred diskrimináciou okrem iného na základe rasy, etnického pôvodu alebo sexuálnej orientácie. Tato ochrana však ešte nie je úplná a ani ešte nevznikla skutočná "rovnosť", o ktorej sa zmieňuje vážená pani poslankyňa.
Pre všetky členské štáty platí tzv. "smernica o rasovej rovnosti" a "smernica o rovnakom zaobchádzaní v zamestnaní" a úlohou Európskej komisie je kontrolovať správnu implementáciu obidvoch smerníc do vnútroštátneho práva a ich účinné uplatňovanie. Dňa 27. júna 2007 preto Komisia zaslala odôvodnené stanoviská 14 členským štátom, ktoré smernicu 2000/43/ES implementovali nesprávne.
Chcem konštatovať, že vecné dôvody pre tieto stanoviská sú samozrejme v jednotlivých štátoch rôzne a majú rôznu závažnosť. Napriek tomu však 14 štátov dostalo tieto odôvodnené stanoviská.
Rok 2007 je Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých a poskytol orgánom verejnej správy a občianskej spoločnosti podnet na organizovanie akcií a kampaní, ktoré poukazujú na prospech vyplývajúci z rozmanitosti a nediskriminácie.
Je dôležité, aby boj proti diskriminácii bol stále v centre pozornosti a v roku 2008 predloží Komisia návrhy akcií nadväzujúcich na európsky rok, ktoré môžu obsahovať opatrenia na dokončenie rámca protidiskriminačných právnych predpisov. Ako súčasť prípravy na vyhodnotenie dopadov sa v júli začala internetová konzultácia, ktorá potrvá do polovice októbra.
Ďalej chcem konštatovať, že Komisia odmieta všetky formy homofóbie a podporuje spoločnosť založenú na tolerancii a rešpekte. Uvítala uznesenie Európskeho parlamentu zo dňa 26. apríla 2007 o homofóbii v Európe. V tejto súvislosti Komisia ľutuje, že miestne orgány neudelili povolenie potrebné na to, aby kamión propagujúci rozmanitosť v Európe navštívil 25. mája Vilnius, ako bolo naplánované, a zakázali sprievodnú prehliadku homosexuálov. Komisia tiež ľutuje, že účastníci pochodu pre rozmanitosť v rámci rumunského festivalu GayFest 2007 dňa 11. júna (ktorý získal morálnu podporu a použil logo európskeho roku) boli zastrašovaní extrémistickými skupinami a musela ich chrániť polícia.
"Smernica o rasovej rovnosti", o ktorej som sa už zmienil, zabraňuje diskriminácii na základe rasy alebo etnického pôvodu. Chcel by som zdôrazniť, že sa to v plnom rozsahu týka aj Rómov.
Okrem toho je Komisia presvedčená, že správne uplatňovanie právnych predpisov EÚ sa musí doplniť o informačné kampane, ktoré by poskytli Rómom informácie o ich právach, a o akcie, vďaka ktorým sa široká verejnosť dozvie o právach a povinnostiach vyplývajúcich zo zákona o nediskriminácii. Akcie zamerané na Rómov sa počas roku 2007, Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých, konajú v Bulharsku, Českej republike, Grécku, Španielsku, Francúzsku, Írsku, Taliansku, Litve, Poľsku, Rumunsku, Fínsku a na Slovensku.
Akcie zamerané na odstraňovanie diskriminácie Rómov financuje tiež Európsky sociálny fond a program pre zamestnanosť a sociálnu solidaritu PROGRESS 2007 - 2013 podporuje budovanie kapacít v rómskej občianskej spoločnosti.
Sarah Ludford
Hoci je poľutovaniahodné, že 14 členských štátov muselo dostať odôvodnené stanoviská, mám aspoň radosť, že Komisia robí rozhodné konania o porušení predpisov, pretože v súčasnosti máme úplnú medzeru medzi literou právnych predpisov a tým, čo sa skutočne deje. Komisár Špidla sa zmienil o problémoch týkajúcich sa odopretia prístupu kamiónu rovnosti do Vilniusu. Polovica litovských poslancov si zrejme myslí, že homosexualita je perverzita. Máte reálne problémy vo verejnom a vládnom sektore.
Minulý týždeň Agentúra pre základné práva konštatovala, že mnohé členské štáty nedokázali správe presadiť právne predpisy o rasovej diskriminácii, preto dúfam, že tvrdosť bude pokračovať, pretože ju naozaj potrebujeme. Budete brať do úvahy v konaniach o porušení predpisov rôzne vyjadrenia a tolerovanie extrémizmu ministrami a verejnými činiteľmi?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Myslím si, že vystúpenie paní poslankyne neobsahovalo žiadnu otázku, ale napriek tomu chcem potvrdiť názor, ktorý vyslovila.
Obidve smernice o nediskriminácii sú zásadné európske právne predpisy. Je potrebné dbať na ich úplnú implementáciu, je potrebné dbať na to, aby nediskriminácia, rovnaké príležitosti a tolerancia boli zásadné a aktívne uplatňované hodnoty. To je tiež dôvod, prečo Európska komisia začala konanie o porušení právnych predpisov vo vzťahu ku 14 štátom.
Okrem iného chcem však skonštatovať, že jednotlivé členské štáty vo všeobecnosti akceptujú tieto vysoké hodnoty a väčšina problémov, o ktorých sme hovorili, ktoré sú dôvodom začatia konania o porušení právnych predpisov, majú legislatívny, technicko-organizačný charakter. Nepredstavujú tendenciu, ktorou by členský štát tieto smernice odmietal.
Predsedajúca
Teraz máme sériu piatich otázok, týkajúcich sa osôb s postihnutím. Domnievam sa, že poslanci, ktorí položili otázky, pravdepodobne očakávali jednu spoločnú odpoveď. Nechcela by som nikoho pripraviť o individuálnu odpoveď, ale ak sa chcete otázkami zaoberať spoločne, pán komisár, budem rada, ak tak urobíte. Predtým, než budeme pokračovať, by som sa však chcela obrátiť na jedného z tých, ktorí otázky položili.
Proinsias De Rossa
Ja by som bol tiež rád, keby pán komisár, ak by to bolo možné, odpovedal na všetky otázky spoločne. Ak to však nie je možné, snáď by ste mu mohli dovoliť, ak má samostatné odpovede, aby ich prečítal všetkým piatim a my položíme všetky doplňujúce otázky až nakoniec, po týchto piatich odpovediach.
Predsedajúca
Rada to urobím. Rada vyjdem komisárovi v ústrety vo všetkom, čo je potrebné na zabezpečenie toho, aby všetci poslanci dostali odpovede na svoje otázky, ale je mi tiež jasné, že otázky spolu súvisia a že v opačnom prípade by sme riskovali, že sa budeme pohybovať v kruhoch stále dokola. Ale budem spokojná so všetkým, o čom si komisár myslí, že je to pre nás to najlepšie, čo nám môže poskytnúť.
Vec: Podpora koncepcie nezávislého života prostredníctvom konkrétnych opatrení
Pripojí sa Európska komisia ku mne a privíta v tomto týždni v Štrasburgu ľudí s vážnym a viacnásobným zdravotným postihnutím, ktorí tvoria súčasť Európskej siete pre nezávislý život (ENIL)?
Aký pokrok urobila Komisia v súvislosti s uznesením Parlamentu (P6_TA(2006)0527) o dvojročnej správe Komisie týkajúcej sa zdravotného postihnutia, pri podporovaní koncepcie "nezávislého života" pre ľudí so zdravotným postihnutím vrátane práva na zachovanie finančných prostriedkov určených na "osobnú pomoc" pri pohybe medzi členskými štátmi EÚ na účel zamestnania, vzdelávania alebo pobytu? Predloží Komisia celoeurópsku politiku osobnej pomoci?
Vec: Podpora nezávislého života osôb so zdravotným postihnutím
Medzi prioritami stratégie Európskej únie v oblasti zdravotného postihnutia je deinštitucionalizácia a väčšia autonómia. Aký pokrok urobila Komisia doteraz, vzhľadom na odporúčania štúdie zameranej na deinštitucionalizáciu osôb so zdravotným postihnutím? Je pravda, že sa do ústavnej starostlivosti dáva zvýšený počet osôb so zdravotným postihnutím? Aké ďalšie opatrenia plánuje Komisia na riešenie tejto výzvy?
Vec: Práva ľudí so zdravotným postihnutím
Víta záväzok Komisie v oznámení z roku 1996, pristupovať k zdravotnému postihnutiu z hľadiska "ľudských práv" a potvrdzuje svoju prítomnosť v Štrasburgu na podujatí Európskej siete pre nezávislý život a pýta sa, či Komisia akceptuje, že v Európskej únii, ako aj v celom zvyšku sveta, sa porušujú ľudské práva ľudí so zdravotným postihnutím? Aké ďalšie kroky plánuje Komisia podniknúť na riešenie takéhoto porušovania v EÚ?
Vec: Integrácia ľudí so zdravotným postihnutím
Víta, že Komisia podporuje zásadu integrácie ľudí so zdravotným postihnutím a pýta sa, koľkokrát sa počas roku 2007 stretla medziútvarová skupina, ktorú organizuje GR Zamestnanosť a sociálne veci a ktoré generálne riaditeľstvá Komisie neboli na týchto stretnutiach prítomné? Víta záväzok Komisie na účelové viazanie pevného percenta zahraničnej rozvojovej pomoci pre zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálne služby a v súvislosti s návštevou Európskej siete pre nezávislý život v tomto týždni v Štrasburgu sa pýta, aké kroky robí Komisia na zabezpečenie, aby rozvojové projekty Spoločenstva pre ľudí so zdravotným postihnutím využívali tieto fondy?
Vec: Zastúpenie ľudí so zdravotným postihnutím
Mohla by Európska komisia charakterizovať, akými opatreniami zabezpečuje zastúpenie ľudí so zdravotným postihnutím a organizácií ľudí so zdravotným postihnutím v stratégiách EÚ zameraných na sociálnu integráciu? Aké kroky podľa zásady "nič o nás bez nás" plánuje Komisia v tejto súvislosti?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Pokúsim sa veľmi stručne odpovedať na všetky otázky naraz, preto sa sústredím iba na to najdôležitejšie.
Európsky akčný plán pre zdravotné postihnutia rozvíja od roku 2006 prístup zameraný na aktívne začleňovanie osôb so zdravotným postihnutím, ktorý sa zakladá na práve zdravotne postihnutých osôb na nezávislý život.
Komisia skúma tiež alternatívy k ústavnej starostlivosti, pretože stratégiou Komisie a všeobecnou stratégiou je deinštitucionalizácia. Podporuje výskum týkajúcí sa vhodných postupov tzv. deinštitucionalizacie. Nezávislý život zdravotne postihnutých osôb je potrebné podporovať poskytovaním kvalitných ošetrovateľských služieb zdravotne postihnutým osobám, pričom ide nielen o materiálnu kvalitu, ale aj o úctu k ľudskej dôstojnosti.
Môžem povedať zo svojej skúsenosti, že veľmi dôležité pre kvalitu sociálnych služieb je vzdelanie tých, ktorí závislým osobám tieto služby poskytujú a do značnej miery od toho závisí konkrétne dodržiavanie základných práv ohrozených osôb a kvalita ich života.
Ďalej chcem skonštatovať, že Komisia, ako som už povedal, v rámci svojich právomocí aktívne podporuje rozvoj ošetrovateľských služieb a chcem skonštatovať, že tento rozvoj ošetrovateľských služieb sa vždy zameriava na kvalitu života jednotlivých osôb. Pretože deinštitucionalizácia neznamená automaticky zlepšenie kvality života a autonómie. Zaručuje ju vtedy, ak sa nahradí ošetrovateľskými službami, ktoré majú zodpovedajúcu kvalitu a zodpovedajúcu úroveň. V tejto súvislosti Komisia zadala štúdiu s názvom "Integrácia do spoločnosti" s cieľom posúdiť situáciu zdravotne postihnutých ľudí umiestnených vo veľkých uzavretých ústavoch, kde, ako je všeobecne známe, v mnohých prípadoch nezodpovedajú štandardy a spôsob života ľudí štandardom a kvalite, ktorú si títo ľudia nepochybne zaslúžia a ktorú musíme sledovať, aby sme ju dosiahli.
Komisia však nemôže potvrdiť myšlienku, že počet ľudí v uzatvorených ústavoch narastá. Takéto čísla nie sú k dispozícii, ale ako som už skonštatoval, deinštitucionalizácia je zásadná a preto budeme týmto smerom postupovať.
Chcel by som tiež zdôrazniť, že vítame iniciatívy, ktoré sa zameriavajú na úvahy o základných zásadách kvality poskytovania sociálnej starostlivosti na európskej úrovni a rovnako by som chcel zdôrazniť, že považujem za mimoriadne veľký pokrok, že otázka týkajúca sa práv zdravotne postihnutých bola povýšená na medzinárodnú úroveň vďaka dohode Organizácie spojených národov, ktorá sa týka práv zdravotne postihnutých osôb. Komisia nabáda členské štáty na čo najrýchlejšiu ratifikáciu a na čo najrýchlejšiu konkrétnu reakciu na túto dohodu.
Komisia sa zaviazala, že bude prihliadať na potreby a práva osôb so zdravotným postihnutím a bude sa im venovať v rámci všetkých príslušných stratégií Európskej únie. Problematika zohľadnenia potrieb osôb so zdravotným postihnutím sa na úrovni Európskej únie rieši v rámci meziútvarovej skupiny Komisie pre zdravotné postihnutia aj s členskými štátmi a zúčastnenými stranami vrátane osôb so zdravotným postihnutím, v skupine na vysokej úrovni pre zdravotné postihnutia Európskej únie.
Od roku 2000 doteraz Európske spoločenstvo spolufinancovalo približne 160 projektov zameraných na osoby so zdravotným postihnutím v rozvojových krajinách celkovou čiastkou 100 miliónov EUR. Tieto projekty poskytujú podporu východnej Európe, strednej Ázii a krajinám AKT a okrem toho sa zameriavajú na osoby s mentálnym a telesným postihnutím, na budovanie kapacít, rehabilitáciu v rámci ošetrovateľských služieb, otázky spojené s právami osôb so zdravotným postihnutím, sociálnou integráciou, boj proti chudobe, deinštitucionalizáciu atď.
Dámy a páni, myslím si, že niet pochyb, že v rámci politiky zameranej na osoby so zdravotným postihnutím je Komisia aktívna a že v rámci Európskej únie sme dosiahli významný pokrok. Bez ohľadu na to, že, ako som už konštatoval v jednej z predchádzajúcich odpovedí, je pred nami ešte významná cesta vrátane toho, že vytvárame základný prístup pre možnosť doplnenia doterajšieho systému európskeho práva o niektoré ďalšie kroky. To je to, o čom som hovoril v odpovedi na otázku o smerniciach o nediskriminácii.
Dámy a páni, pokúsil som sa naozaj veľmi rýchlo dotknúť tých najdôležitějších otázok a chápem, že v tejto trochu improvizovanej podobe som mohol niektoré veci zanedbať a niektoré veci nevysvetliť dostatočne jasne. Preto navrhujem, ak je to prijateľné, že teraz si vypočujem vaše doplňujúce otázky a odpoviem na ne. Napriek tomu však aj na tie otázky, na ktoré som teraz odpovedal ústne, odpoviem ešte raz písomne, aby sme im mohli venovať dostatočnú pozornosť.
Richard Howitt
Pani predsedajúca, chcel by som poďakovať pánovi komisárovi za jeho pružnosť. Niekoľkí z nás, ktorí sme aktívni v medziparlamentnej skupine pre zdravotne postihnutých sme sa rozhodli tieto otázky predložiť pri príležitosti účasti približne 200 ľudí s vážnym a viacnásobným zdravotným postihnutím v Štrasburgu, títo ľudia žijú v ústavoch po celej Európe a sú súčasťou toho, čo sa nazýva Európska sieť pre nezávislý život. Viem, že budú veľmi hrdí, že v tejto hodine otázok sa Parlament zaoberá ich starosťami a potrebami.
Rád by som vedel, či by ste sa vy, pani predsedajúc a pán komisár mohli ku mne pripojiť a privítať ich zástupcov v rokovacej sále. Zaujímalo by ma, pán komisár, či by ste mohli potvrdiť, že Európska sieť pre nezávislý život ako organizácia spravovaná ľuďmi so zdravotným postihnutím a pre nich, predstavuje veľmi dôležitú záujmovú skupinu pre ľudí so zdravotným postihnutím v Európe a či zdieľate so mnou nádej, že by títo ľudia mohli mať v budúcnosti prospech z podpory koordinácie organizácií pre ľudí so zdravotným postihnutím v celej Európe, v súčasnosti prosperujúcimi organizáciami, ako sú Európska únia nevidiacich a Európska únia hluchonemých.
Po druhé a na záver, pán komisár, povedali ste niekoľko veľmi dobrých slov o nezávislom živote a opatrovateľskej službe pre ľudí so zdravotným postihnutím, za ktoré vám ďakujem. Veľmi dôležitým cieľom tejto jazdy slobody Európskej siete pre nezávislý život je téma mojej otázky o európskej stratégii zameranej na personálnu pomoc, ktorá umožňuje ľuďom so zdravotným postihnutím zamestnávať a riadiť na splnenie svojich opatrovateľských potrieb profesionálnych pracovníkov a dúfam, že sa zaviažete túto vec presadzovať.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - (CS) Vážená pani predsedajúca, vážené dámy a páni, vážení zástupcovia zdravotne postihnutých: viesť dialóg s tými, ktorí by mali sedieť za rokovacím stolom, ktorí sú priamo zainteresovaní, je základom prakticky všetkých európskych stratégií. Neviem si predstaviť, že by sme akúkoľvek stratégiu, akýkoľvek postup vyvíjali bez tohto dialógu. Tento dialóg je hlboký a kvalitný, napriek tomu si však myslím, že je na nás, aby sme hľadali ešte účinnejšie cesty a riešenia.
Komisia má v úmysle pomôcť pokroku v tejto veci koordináciou vzájomnej výmeny názorov a ďalších aktivít podporujúcich vzájomnú výmenu informácií. Bude tiež dôrazne pripomínať záväzky, ktoré boli prijaté spoločne s členskými štátmi, pri vytváraní hlavných smerov na prípravu nových stratégií, ktoré by mali byť predložené na jeseň 2008. Inými slovami, čaká nás veľa spoločnej práce.
Evangelia Tzampazi
(EL) Vážený pán komisár, v rozpore s právom všetkých európskych občanov je významné množstvo ľudí so zdravotným postihnutím, bez ohľadu na ich voľbu, nútené žiť v ústavoch. Pretože aktívna integrácia ľudí so zdravotným postihnutím do hospodárskeho a spoločenského života závisí od ich schopnosti žiť nezávisle, chcem sa spýtať, či má Európska komisia v úmysle prijať legislatívne opatrenia, ktoré by toto právo zaručovali.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, vážená pani poslankyňa, myslím si, že európska legislatíva v danej chvíli predstavuje v porovnaní so svetom vyslovene vysokú úroveň. Mimoriadne dôležité je tiež to, že v rámci Organizácie spojených národov bola prijatá Medzinárodná dohoda o právach zdravotne postihnutých.
Tiež je zrejmé, že deinštitucionalizácia je súčasťou všetkých európskych stratégií v tejto oblasti vrátane tých, ktoré sú financované prostredníctvom našich finančných nástrojov.
Je však tiež zrejmé, že tento prechod je možný. Existujú štáty, ktoré v prospech zdravotne postihnutých úplne odbúrali ústavnú starostlivosť - sú síce ojedinelé, ale existujú - a tieto ukazujú, že tento cieľ je možné dosiahnuť. Na druhej strane je to cieľ, ktorý je potrebné dosiahnuť postupnými krokmi a veľmi organicky, pretože, ako som už povedal, deinštitucionalizácia bez zodpovedajúceho zabezpečenia môže znamenať naopak zhoršenie pozície zdravotne postihnutých, ako sa dá opäť dokázať na základe mnohých skúseností štátov vo svete. Konkrétne mám na mysli prípady deinštitucionalizácie duševne postihnutých v Spojených štátoch, kde sa táto cesta bez zodpovedajúceho zabezpečenia ukázala ako veľmi sporná.
Proinsias De Rossa
Pani predsedníčka, je pravda, že sa urobil pokrok ale treba povedať, že tento pokrok je bolestne pomalý. Veľa vecí v rámci tohto pokroku by sa naozaj neurobilo bez kampane, ktorú podnikli samotní ľudia so zdravotným postihnutím.
Komisár, chcel by som sa vás spýtať špeciálne na vami spomínanú štúdiu o integrácii do spoločnosti: zaoberá sa táto štúdia otázkou nezávislého života? Samozrejme, fungovanie kvalitných opatrovateľských služieb je nanajvýš dôležité, aby ľudia mohli byť vzatí z ústavov. Tieto opatrovateľské služby sa však musia zamerať na to, aby sa ľuďom so zdravotným postihnutím umožnilo viesť nezávislé životy, čo je pre ľudí so zdravotným postihnutím rozhodujúca požiadavka.
S tým súvisí aj to, že ako Európska únia sa musíme zaoberať tým, ako by sa napríklad právo na personálnu pomoc dalo ľuďom sprístupniť všade, kde sa v rámci Európskej únie pohybujú. Mohol by som sa opýtať, či sa štúdia zaoberá týmto aspektom nezávislého života a ak nie, podniknete kroky na vypracovanie štúdie dostupnosti personálnej pomoci a zovšeobecnenia takejto schémy v celej Európskej únii a jej skutočnej mobility?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážený pán poslanec, myslím, že ste sa dotkli veľmi závažných otázok, ktoré sú všeobecne spojené s otázkou zdravotného postihnutia.
V prvom rade chcem konštatovať, že v danej chvíli bohužiaľ nemáme ešte k dispozícii porovnateľné údaje, ktoré by mohli byť dobrým základom pre spoľahlivé európske stratégie. Jedným z cieľov Komisie je tieto vzájomne porovnateľné a interpretovateľné údaje získať. Je tiež potrebné si uvedomiť, že diskusia, ktorú ste otvorili, alebo otázka, ktorú ste otvorili, veľmi úzko súvisí s debatou o službách, sociálnych službách vo všeobecnom záujme. Je to teda opäť téma, ktorou sa zaoberáme v tejto oblasti. A tiež by som chcel zdôrazniť, že v rámci mobility pracovníkov alebo mobility ľudí v rámci Európskej únie sa realizovala smernica, ktorá sa tyká leteckej dopravy a samozrejme, že sa uvažuje o rozšírení týchto predpisov aj na ďalšie typy dopravy, tak ako je to vo svojej podstate logické.
V rámci rozvíjania a vývoja nariadenia 1408 o koordinácii sociálnych služieb sa tiež venuje pozornosť otázke prenositeľnosti a dostupnosti sociálnych služieb alebo respektíve najrôznejších sociálnych plnení spojených so zdravotne postihnutými. Samozrejme, že rovnako tiež v smerniciach o portabilite penzií v doplnkových systémoch.
Všetky tieto nástroje smerujú k zásadnému posilneniu hodnôt a možností pre autonómny život so zodpovedajúcou mierou bezpečnosti kdekoľvek v Európskej únii.
Kathy Sinnott
Môžem byť stručná, pretože mnohé z mojich otázok už boli položené.
Niektoré členské štáty EÚ budú aktívne pri uznávaní práv svojich občanov so zdravotným postihnutím. Niektoré sa žiaľ bránia zlepšeniu noriem a dokonca vytvárajú alebo tolerujú prekážky. Máme stratégie a akčné plány, ktoré sú správne a dobré, ale iba vynútiteľná smernica o zdravotnom postihnutí má šancu napraviť podobné nevyhovujúce situácie, v akej žijem ja. Pán komisár, kedy môžeme očakávať takúto smernicu?
Mohli by ste potvrdiť, že na týchto päť otázok dáte písomné odpovede?
Vladimír Špidla
člen Komisie. - Vážená pani poslankyňa, vo svojej prvej odpovedi, ktorá sa týkala smerníc o nediskriminácii, som hovoril o tom, že v rámci posudzovania implementácie a v rámci posudzovania účinnosti sa spracováva štúdia, ktorá sa zaoberá otázkou, či a akým spôsobom by bolo vhodné doplniť európsku legislatívu v tejto oblasti a jednou z otázok, ktorou sa určite táto štúdia bude zaoberať, je otázka prípadnej samostatnej smernice tykajúcej sa zdravotne postihnutých.
Čiže o tejto otázke sa diskutuje a tak ako to zodpovedá európskym procesom, postupujeme podľa príslušných krokov, aby sme zistili, aká metóda je na dosiahnutie cieľa najúčinnejšia.
Už som konštatoval vo svojom predošlom vystúpení, že samozrejme na všetky otázky odpoviem písomne, pretože táto trochu improvizovaná forma by mohla spôsobiť, že odpoveď na niektoré otázky nebola postačujúca. Čiže táto vec je jasná. Odpoviem ešte dodatočne písomne na všetky otázky, ktoré boli v tejto diskusii.
Predsedajúca
Ďakujem, pán komisár a ďakujem Vám za spôsob, akým sme dokázali reagovať na tieto posledné otázky. Myslím si, že to bolo užitočné a dúfam, že aj postačujúce.
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času dostanú písomné odpovede okrem otázky č. 58, ktorá bola stiahnutá a otázky č. 73, ktorá je neprípustná (pozri prílohu).
Tým sa hodina otázok končí.
