Megerősített együttműködés az egységes szabadalmi oltalom létrehozása területén (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Jogi Bizottság nevében Klaus-Heiner Lehne úr által kidolgozott ajánlás az egységes szabadalmi oltalom létrehozásának területén való megerősített együttműködésre való felhatalmazásról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról [05538/2011 - C7-0044/2011 - 2010/0384(NLE)].
Klaus-Heiner Lehne
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Immáron második alkalommal foglalkozunk a Parlamentben a megerősített együttműködés témájával. Néhány hónappal ezelőtt első alkalommal határoztunk a Lisszaboni Szerződés értelmében a megerősített együttműködésről, a családjog területével kapcsolatban. Íme, eljött a második alkalom, hogy ismét így tegyünk. Tisztán eljárásbeli döntést kell meghoznunk. Szeretném ezt egyértelművé tenni, mivel most nem az említett kérdések tartalmát vitatjuk meg. Arra majd egy későbbi időpontban kerül sor.
Hadd kezdjem azzal, hogy megjegyzem: nagyon örülök, hogy a mai napon a magyar elnökséget is itt láthatom. Első alkalom ez, mondhatják, mivel úgy hiszem, az Európai Parlament fennállása óta ez az első olyan alkalom, hogy az elnökség jelen van hétfő este. Talán ez is azt mutatja, hogy mennyire fontos a ma megvitatott dokumentumcsomag.
Az európai szabadalom témájáról 2001 óta, egy bizottsági javaslat alapján vitázunk. A Palacio-jelentés keretében a Parlament nagyon sajátos álláspontot foglalt - például a lehetséges megoldásokkal kapcsolatban - az első olvasat tekintetében. Lehetetlennek bizonyult, hogy a Tanácsban megállapodásra jussunk a szabadalommal kapcsolatban, és ez alapvetően két problémának tudható be. Az egyik problémát a bíróságok kérdése jelenti - ti. hogy mely bíróságok milyen viták vonatkozásában legyenek illetékesek -, de problémát jelent a nyelv kérdése is. A bíróságok kérdése valószínűleg az Európai Bíróság határozata révén oldódik majd meg egy március eleji véleményében, amikor is pontosan megtudhatjuk majd, hogy mit lehet tenni, és mit nem.
Ami a nyelvi kérdést illeti, nem sikerült előrehaladást elérnünk. Tavaly ősszel a belga elnökség kénytelen volt elismerni, hogy teljességgel lehetetlen megoldást találni a nyelvi kérdéssel kapcsolatban, illetve legalább is az lehetetlen, hogy megállapodásra jussunk, és ugyanakkor teljesüljön az egyhangúságnak a Lisszaboni Szerződés alapján előirányzott követelménye is. Egyszerűen szöges ellentét van a között az elv között, hogy az Európai Uniónak 23 hivatalos nyelve van, amelyeknek egyenlőknek kellene lenniük, és a között a tény között, hogy egy szabadalommal kapcsolatban óriási költségek merülhetnek fel, különösen a fordítás miatt. Ennek megfelelően mindig ott van az a probléma is, hogy ha van egy valamennyi nyelvre lefordíttatott szabadalmunk, akkor annak a szabadalomnak a kis- és középvállalkozások semmi hasznát nem veszik, mivel túl drága, nem is beszélve a különböző tagállamok közötti esetleges jogi viták kockázatáról. Az ilyen soknyelvű, az Európai Szabadalmi Hivatal jelenlegi rendszere szerinti szabadalom gyakorlatilag a nagy társaságoknak való, nem pedig a kis- és középvállalkozásoknak. Olyasmi ez, aminek tényleg meg kell változnia.
2000 óta az Európai Parlament - több tucatnyi alkalommal - állásfoglalásaiban előrehaladás elérésére szólított fel az európai szabadalommal kapcsolatban - figyelemmel a lisszaboni folyamatra és az új 2020-as folyamatra. Azt hiszem, ez most tényleg elég. A belga elnökség arra kérte a Bizottságot, terjesszen elő a megerősített együttműködési folyamatra vonatkozó konkrét javaslatot. A Bizottság felkarolta ezt a kezdeményezést. A Tanács hivatalosan hozzájárulásunkat kérte. A Jogi Bizottság határozottan támogatását adta, 16 szavazattal 5 ellenében. Időközben 25 tagállam állt a javaslat mögé. Egyszerűen eljött az ideje annak, hogy előrelépést tegyünk, és jóváhagyjuk részünkről - a Parlament részéről - ezt az eljárást, hogy végre felderengjen a fény az alagút végén.
Van még egy gondolat, amelyet zárásul szeretnék megosztani Önökkel. Európának nem áll túl sok erőforrás a rendelkezésére. Amink van, az az intelligenciánk, a kreativitásunk, és az ezen a kontinensen születő gondolatok. Éppen ezért döntő fontosságú számunkra, hogy ezek az ötletek védelemben részesüljenek. Felmerül bennem a kérdés, hogy miként fordulhatunk Kínához, Indiához és a világ sok másik jelentős fejlődő országhoz, azt közölve velük, hogy védelmet kell biztosítaniuk a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok számára, amikor mi magunk sem vagyunk abban a helyzetben, hogy ezt Európában megtegyük? Ezért most meg kell tennünk ezt az európai szabadalom felé való minőségi előrelépést. Ezért támogatom a megerősített együttműködésre irányuló javaslatot, és ezért kérem Önöket is arra, hogy támogassák.
Enikő Győri
a Tanács soros elnöke. - Tisztelt elnök úr! Öröm és megtiszteltetés számomra, hogy ma e kiváló hallgatósághoz szólhatok. Ahogyan azt Lehne úr az imént említette, az elnökség hétfői jelenléte is a kérdés fontosságát jelzi.
Először szeretnék köszönetet mondani az Európai Parlamentnek, amiért konstruktív módon közelítette meg a Tanács azon erőfeszítéseit, amelyeket a szabadalmi oltalomnak az Európai Unióban való megszerzése körülményeinek javítása érdekében fejtett ki. Szeretnék gratulálni az előző, belga elnökségnek, amiért lankadhatatlan erőfeszítéseket tett az egységes szabadalmi oltalom megteremtése ügyének előmozdítása érdekében.
Másodszor pedig szeretném bejelenteni, hogy ma reggel a Tanács - elsöprő többséggel - úgy határozott, hogy az Önök beleegyezését kéri az e területen való megerősített együttműködés jóváhagyásához. A Parlament beleegyezése alapján a Versenyképességi Tanács március 10-én várhatóan a jóváhagyását adja.
A magyar elnökség különösen fontosnak tartja az EU versenyképességének javítását, és az EU-ban működő kis- és középvállalkozások támogatását. Közös felelősségünk, hogy innovációval segítsük őket, amely a kkv-k európai szintű és globális versenyképességének is az egyik hajtóereje.
A kezdetektől fogva egyértelmű volt, hogy e célkitűzés elérésének egyik kulcsfontosságú eleme az európai szabadalom létrehozása lesz, ami már több mint 30 éves késedelemben van. A jelenlegi állapot fenntartása nem lehetőség. Minden évben eurómilliókat költünk az EU 27 különböző jogrendszerében való szabadalmi oltalom megszerzéséhez szükséges fordításokra és adminisztratív papírmunkára, míg az Egyesült Államokban egy feltaláló 1850 eurónak megfelelő összegért szerezhet szabadalmat az USA egész területére. Az EU-ban ez 20 000 euróba kerül csak 13 tagállamra vonatkozóan.
A számítások szerint az európai gazdaságok hét-nyolcszázmillió eurós veszteséget könyvelhetnek el az európai szabadalom hiánya miatt. Mondani se kell, ez az összeg sokkal hasznosabban is felhasználható volna, ha - például - a technológiai kutatásra fordítódna.
A szabadalmi oltalom tekintetében jelenleg még nincs belső piac. A kérelmezőnek 27 különálló nemzeti jogrendszerrel kell boldogulnia. Ennek eredményeként az oltalmat gyakran csak az EU területének egy bizonyos részére kérik, súlyos problémákat teremtve ilyen módon az egyes joghatóságok alatt oltalmat élvező, más joghatóságok alatt pedig szabadon gyártható áruk szabad mozgása tekintetében.
Mi mindig egyértelműen előnyben részesítettük a ténylegesen európai uniós szintű szabadalom megteremtését, amely mind a 27 tagállam területére kiterjedne. Rendkívül sajnáljuk, hogy a nyelvi rendszerrel kapcsolatos tárgyalások holtponthoz érkeztek, és kilátás sincs arra nézve, hogy a látható jövőben elérhetnénk a szükséges konszenzust.
Hangsúlyoznom kell azt is, hogy az európai uniós döntéshozókra nyomás nehezedik azzal kapcsolatban, hogy gyors előrehaladást érjenek el e területen. Az innovatív unió frissen közzétett eredménytáblája megerősíti, hogy tátongó űr van az USA és Japán, valamint az EU innovációs teljesítménye között, és hogy a nagyobb feltörekvő gazdaságok felzárkózása gyors.
Noha nem a szabadalmi szabályok jelentik az innovációs tevékenységet meghatározó egyedüli tényezőt, fontosságuk mindenki számára nyilvánvaló. Minden olyan évben, amikor az aktuális szabályokkal folytatjuk a munkát, széttagolt rendszerünk egyre kevésbé lesz vonzó és versenyképes.
Ilyen körülmények között a tagállamok túlnyomó többsége véli úgy, hogy pillanatnyilag az egységes szabadalmi oltalomnak a megerősített együttműködés keretében való megteremtése jelenti az egyetlen előrelépést. 27 tagállam nyújtott be hivatalos felkérést a megerősített együttműködés megteremtése érdekében. Egyértelmű elvárásukként fogalmazódik meg az, hogy látható eredményeket kell elérni ésszerű időn belül.
Soros elnökként minden erőnkkel azon vagyunk, hogy számottevő előrehaladást tudjunk elérni e területen. Másfelől az elnökségnek figyelembe kell vennie a Spanyolország és Olaszország által megfogalmazott kifogásokat és fenntartásokat is.
Hadd forduljak most anyanyelvükön a Parlament tiszteletreméltó spanyol és olasz képviselőihez!
Enikő Győri, a Tanács soros elnöke. -(ES) Először partnerünk, Spanyolország tisztelt képviselőihez szeretnék szólni. Bízunk abban, hogy a megerősített együttműködés révén - az egységes szabadalmi oltalmi rendszer megteremtésével - jelentős előrelépést teszünk egy olyan ideális állapot felé, amelyben az egységes szabadalmi oltalom rendszere valamennyi tagállamra és az egész Európai Unióra kiterjed.
Enikő Győri, a Tanács soros elnöke. - -(IT) És most olasz barátainkhoz szeretnék fordulni. Az esetleges kétségek elkerülése érdekében hangsúlyoznom kell, hogy - származási országaiktól függetlenül - egyetlen üzleti vállalkozás vagy magánszemély sem lesz megfosztva a jövőbeni egységes szabadalom előnyeitől.
a Tanács soros elnöke. - Tisztelt elnök úr, köszönöm türelmét! Már nagyon várom, hogy a jövőben együttműködhessek a Parlamenttel e témával kapcsolatban.
Michel Barnier
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Ha - miként Lehne úr is javasolja - támogatják a megerősített együttműködést, akkor határozott előrelépést tesznek az európai üzleti vállalkozások és feltalálók életének megkönnyítése felé, köszönhetően a végre egységessé váló európai szabadalmi oltalomnak köszönhetően. Az, hogy nem tudunk jobb és megfizethetőbb védelmet nyújtani a találmányoknak és ötleteknek - különösen az ipari ágazatban - egyszerűen hihetetlen, és véleményem szerint elfogadhatatlan gyengeségnek minősül a rendkívül kemény nemzetközi versennyel szembeni küzdelmet felvenni kényszerülő kontinensünk versenyképessége tekintetében.
Ez az, amiért az Önök előtt való, 2010. január 13-i meghallgatásomon, és azóta még számos más alkalommal is kötelezettséget vállaltam, ha úgy tetszik, megfogadtam: olyan mértékben mozdítom előre ezt a dokumentumcsomagot, hogy biztosíthassam, én legyek az utolsó európai uniós biztos, akinek fel kell vetnie ezt a kérdést. Javaslatot tettünk. A belga elnökség proaktív és intelligens megközelítésének köszönhetően a javaslat kiegészült, továbbfejlődött és hatékonyabbá vált, de - amint azt Önök is tudják - nem kaptuk meg azt az egyhangú támogatást, amelyre az üggyel kapcsolatban számítottam. Ez az, amiért és ahogyan a megerősített együttműködés gondolata - az új Lisszaboni Szerződéssel összefüggésben - létrejött. A Bizottság gyorsan reagált az eredetileg - ahogyan azt Lehne úr említette - egy tucat tagállam által benyújtott, a megerősített együttműködés iránti igényre.
Mostanáig - hölgyeim és uraim - 25 tagállam adta beleegyezését a megerősített együttműködés bevezetéséhez. Az elnökséget Magyarország vette át Belgiumtól, és szintén nagy elszántságot mutat, amiért köszönetet mondok. A magyar elnökség azt szeretné, ha az együttműködés márciusban kezdődne, és nagyon hálás vagyok a Parlamentnek, és különösen Önnek, Lehne úr, valamint bizottsága tagjainak azért a meghatározó szerepért, amelyet a Jogi Bizottsággal együtt annak érdekében vállalt fel, hogy előrehaladást tudjon elérni e feladattal kapcsolatban, illetve hogy gyors eredményeket tudjanak felmutatni ebben az ügyben.
Hölgyeim és uraim! A Bizottság azt szeretné, ha a lehető legtöbb tagállam venne részt a megerősített együttműködésben. Én személy szerint pedig azt remélem, hogy valamennyi tagállam támogatni tudja majd ezt a javaslatot, amely - ismételten el kell mondanom - politikailag valamennyi tagállam számára elfogadható, pénzügyi szempontból pedig valamennyi üzleti vállalkozás számára szükséges. A lehető legszélesebb támogatás - lehetőség szerint az egyhangú támogatás - biztosítja majd azt, hogy ez az előrelépés a maximális számú előnyt biztosítsa az európai üzleti vállalkozások és feltalálók számára.
A belső piacért felelős biztosként gondoskodnom kell arról, hogy a megerősített együttműködés összeegyeztethető maradjon a szerződésekkel, valamint különösen a belső piac működésére vonatkozó szabályokkal. Ez azt jelenti, hölgyeim és uraim, hogy az egységes szabadalmi oltalom - ahogyan azt Győri asszony olaszul és spanyolul nagyon jól elmagyarázta - valamennyi üzleti vállalkozás számára, letelepedésük helyétől függetlenül elérhető lesz az EU-ban. Nem lesz hátrányos megkülönböztetés.
Ráadásul az egységes oltalom előnyei ugyanazok lesznek valamennyi európai uniós feltaláló és innovatív társaság számára, és ez egyaránt vonatkozik az ésszerűbbé váló eljárásokra és a csökkenő fordítási költségekre. Már elkészült a projekt globális hatásának elemzése, jelenleg pedig a gazdasági hatásának mélyebb elemzésével foglalkozunk.
Végezetül a Bizottság - amely sajnálja, hogy a 27 tagállam között megállapodás még nem lehetséges - minden tőle telhetőt megtesz a megerősített együttműködés gyors megteremtése érdekében azzal, hogy amint az Európai Unió Tanácsa márciusban véleményt nyilvánított, előterjeszti a létrehozásához szükséges rendelettervezeteket, hogy nagyon gyorsan hozzáférhetővé tegyük ezt a tényleges hozzáadott értéket az európai üzleti vállalkozások számára. Köszönöm figyelmüket, és előre is köszönöm a javaslathoz nyújtott támogatásukat.
Raffaele Baldassarre
Tisztelt elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A Parlament kivételes gyorsasággal és dinamizmussal igyekszik jóváhagyni a megerősített együttműködés első alkalmazását, amely konkrétan a belső piaccal foglalkozik. Az ezzel kapcsolatban elfogadott indokolás az, hogy az európai szabadalomról folyó vita már évek óta napirenden van. Ezért helyesen tesszük, ha megjegyezzük, hogy a fordítási rendszerről szóló rendelettervezetet a Bizottság 2010. június 30-án fogadta csak el, továbbá hogy a Tanács 2010 novemberében tudomásul vette az egyhangúság hiányát, továbbá azt, hogy nehéz lesz majd a közeljövőben egyhangú megállapodásra jutni.
Meg kell említenem annak ütemét is, ahogyan a Parlamentben a dokumentumcsomaggal foglalkoztunk, ami - remélem - példaként szolgál a jövő számára, mivel a gyors és hatékony jogalkotási folyamat tekintetében figyelemreméltó rekordot sikerült elérnünk.
Mindazonáltal mivel nem áll szándékomban, hogy kizárólag hazám érdekeit képviseljem, ami - ugye - ellentétes volna a megerősített együttműködés elvével, és mivel úgy vélem, hogy a szabadalom kérdése alapvető fontosságú az ipar és az európai üzleti vállalkozások rendszerének fejlődése szempontjából, csupán olyan kérdéseket szeretnék felvetni, amelyek véleményem szerint a Parlament jogalkotási funkcióinak gyakorlása és a szabadalmi jogszabályok jövőbeni kezelése szempontjából fontosak.
Mindenekelőtt fel kell ismernünk, hogy a megerősített együttműködés elfogadása szisztematikus módon legitimálná egy olyan eszköznek a belső piac alakítására való alkalmazását, amelyet egyébként utolsó lehetőségként kellene alkalmazni. Ilyen módon precedenst teremtünk, amelyet aztán a belső piac valamennyi területén fel lehetne használni. Úgy vélem emellett, hogy a Parlament - amikor más témakörökkel foglalkozik - kimerítő és önálló módon is közölhetné véleményét, továbbá hogy az egyedi javaslatoknak a felhasználók és az üzleti vállalkozások érdekeit kell figyelembe venniük, nem pedig az országok egyes csoportjainak érdekeit.
Bernhard Rapkay
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Az előadó indokolása meglehetősen korrekt, nem igényel bővebb magyarázatot. Ezért képviselőcsoportom jóváhagyását adja majd a megerősített együttműködésre. Sorainkban ellenvélemények is megfogalmazódtak - ez jogos, és ezeket a véleményeket is hallatni kell. Amit azonban az előadó, a Tanács elnöksége és a biztos elmondott, azt mutatja, hogy eljött az idő, és tovább már nem húzódozhatunk.
Nincs arról szó - ahogyan azt néhányan állítják -, hogy minden vita nélkül, kapkodva döntöttünk volna: sok más állításhoz hasonlóan ez is nyilvánvalóan hamis. A nyelvi kérdés nem csak akkor vált vita tárgyává, amikor a Bizottság tavaly előterjesztette utolsó javaslatát; már legalább egy évtizede vitázunk róla. Semmi új nincs benne. Senki, aki megnézi, hogy hogyan kerültek előterjesztésre és megvitatásra a különböző modellek az elmúlt hónapokban, nem mondhatja azt, hogy nem volt elégséges a vita. Itt az idő, hogy átvágjuk a gordiuszi csomót!
A második érv, amelyet minden esetben felhoznak e kérdéssel kapcsolatban, a belső piac megsemmisítésének kockázata. A helyzet az, hogy ami a szabadalmakat illeti, nincsen belső piacunk, így igazából nem is tudjuk tönkretenni. Ha - ahogyan ez már régóta így van - tisztában vagyunk azzal a ténnyel, hogy a belső piacnak a teljessé váláshoz ténylegesen szüksége van az egységes szabadalmi folyamatra, akkor a teljes belső piac nem semmisíthető meg ezzel a lépéssel. A legrosszabb esetben a dolgok megmaradnak jelenlegi állapotukban. Én ténylegesen azt hiszem azonban, hogy előrehaladást fogunk elérni.
A harmadik érv, amit hangoztatni szoktak, az az, hogy a Parlament a megerősített együttműködéshez való hozzájárulásával saját jogait gyengítené: ez sem igaz. Azt javaslom Önöknek, hogy vessenek egy pillantást a Lisszaboni Szerződésre és a saját eljárási szabályzatunkra. Egyetlen jogunkról sem mondunk le. Most jóváhagyjuk a megerősített együttműködést, és - amikor elkezdődik - mindegyikünknek meglesznek a saját egyéni jogai. Ami a nyelvi rendszert illeti, az természetesen egyszerűen konzultáció kérdése, mivel ebben az esetben egyhangúság szükséges. Az aktuális szabadalmi szabályozásra és a szabadalmak témájában illetékes igazságszolgáltatás jóváhagyására azonban az együttdöntés vonatkozik. Egyetlen jogunkról sem mondunk le, éppen ellenkezőleg!
Cecilia Wikström
Elnök úr, szeretném azzal kezdeni, hogy köszönetet mondok Lehne úrnak azért a kiváló munkáért, amelyet e tárggyal kapcsolatban végzett el, és Barnier biztos úrnak is, aki eredményesen és sikeresen mozdította előre ezt az ügyet.
E tárgyról - ahogyan azt hallhattuk - több évtizede folyik a vita, és most már egyértelmű, hogy a Tanács nem éri el a Szerződésben a döntéshozatallal kapcsolatban előírt egyhangúságot. Ezért sok tagállam kérte, hogy megerősített együttműködést hozhassanak létre e területen. Szeretném hangsúlyozni, hogy ez az együttműködés olyan nyitott formája, amelyhez valamennyi tagállam szabadon csatlakozhat, amennyiben így kívánja.
A kérdés, amelyről a mai napon döntenünk kell, az az, hogy vajon a Parlament jóváhagyja-e a Tanácsnak a megerősített együttműködésre irányuló kérelmét. A saját véleményem és a Liberálisok és Demokraták Szövetsége Európáért véleménye is az, hogy az Európai Parlamentnek jóvá kellene hagynia e kérést, az előadó, Lehne úr kérésének is megfelelően.
Az, hogy egy találmány vagy tudományos felfedezés védelmet kapjon, rendkívül fontos az innováció és a tudás használható és hasznos termékekké való alakítása szempontjából, ami cserébe növekedést és munkahelyeket eredményez. Jelenleg egy egyéni feltalálónak vagy kisvállalatnak nehéz a szabadalmi oltalom egész Európára kiterjedően való megszerzése. Egész egyszerűen túl költséges és bonyolult, ahogyan azt már hallhattuk. Egy amerikai szabadalom jelenleg körülbelül 1 800 euróba kerül, míg egy európai szabadalom több mint 20 000 euróba - 11-szer többe, ami teljességgel ésszerűtlen. A jelentős erőforrásokkal és jogi szakismeretekkel rendelkező multinacionális társaságok mindig meg fognak tudni birkózni ezzel, függetlenül attól, hogy milyen a rendszer.
A jelenlegi rendszerben Európa egyéni feltalálói fizetik meg az árat. Már éppen itt az ideje, hogy védelmet kapjanak eredményeikért, hogy növekedhessenek, és a jövő azon jelentős munkáltatóivá válhassanak, akikre az Uniónak olyan nagy szüksége van. Erre most van szükségünk. Nincs vesztegetni való időnk.
Eva Lichtenberger
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Az európai szabadalmi rendszer valószínűleg lendítene az üzleti és tudományos tevékenységek egyes területeinek helyzetén. Azt kell azonban mondanom, hogy a szabadalommal kapcsolatban táplált remények túlságosan derűlátók. Mértékletesnek kell maradnunk.
Ellene vagyok a megerősített európai együttműködésnek. A közelmúltban foglalkoztunk a válás kérdésével a megerősített együttműködéssel összefüggésben. Most - közvetlenül e döntésből következően - a megerősített együttműködéssel kapcsolatos következő téma került az asztalra. Ha most egyszerűen átengedjük ezt a jóváhagyást, akkor egy olyan helyzetet ösztönzünk, amelyben hamarosan a megerősített együttműködés lesz a megállapodás elérésének egyetlen mechanizmusa, mivel tanácsi szinten túlságosan nehéz megállapodásra jutni. Amikor a megerősített együttműködést megvitattuk, nem ez volt az összejövetel célja.
A felelősségteljes kormányzás - amiről sok szó esik e Parlamentben - többek között átláthatóságot és egyértelműséget jelent. A számos területen sokféleképpen megjelenő formájában a megerősített együttműködés azonban nem mozdítja elő az átláthatóságot és az egyértelműséget. Úgy hiszem, jelentős problémát okozunk majd a jövőnek, ha állandóan államok különböző alcsoportjai gyűlnek össze, hogy megállapodjanak egy-egy adott kérdéssel kapcsolatban. Természetesen nagyon szép azt mondani: "A meghívó mindenkinek szól.” A kérdés az, hogy milyen feltételek mellett? Azt gondoltam, hogy ez alkalommal - a korábbi évektől eltérő módon - most ténylegesen lehetőségünk nyílt volna arra, hogy megállapodásra jussunk, ha a tárgyalások tovább folytatódtak volna.
Nem hiszem azt, hogy a megerősített együttműködés volna a helyes irány a szabadalmak kérdése vonatkozásában. Ezért nem szándékozom a rendelet mellett szavazni.
Zbigniew Ziobro
Elnök úr, Európában évek óta folyik a vita az egységes szabadalmi jog bevezetéséről. A közgazdászok és az üzleti élet szereplői azon a véleményen vannak, hogy az egységes szabadalmi jog bevezetése jelentős mértékben csökkentené az üzleti vállalkozások szabadalmi oltalmi költségeit szerte az EU-ban, és olcsó, hatékony és eredményesebb védelmet tenne lehetővé. Ez különösen fontos, kiváltképpen a kis- és középvállalati ágazat számára. Az Európai Bizottság ajánlásai és javaslatai is ebbe az irányba mutatnak.
Foglalkozni kell azonban egyes ellentmondásos javaslatokkal, amelyek az e témával kapcsolatban folytatott vita tárgyát képezik - ezt tegnap már említették itt a Parlamentben -, konkrétan a szabadalmaknak az Európai Szabadalmi Hivatal által készített fordításaihoz kapcsolódó kérdésekkel és azzal a javaslattal, amely szerint e fordításokat csupán három nyelvre kellene elkészíteni. Olyan kérdés ez, amely további megfontolás tárgyát kell képezze azt illetően, hogy miért pont az, és miért nem másik három nyelv legyen a kiválasztott, különösen mivel ez bizonyos előnyhöz juttatná azokat az üzletembereket, akiknek az említett nyelvek egyike az anyanyelve. Úgy vélem, ezt jobban át kellene gondolnunk.
Gerard Batten
az EFD képviselőcsoport nevében. - Tisztelt elnök úr! Az Európai Bizottság már kísérletet tett az európai szabadalmi jog megteremtésére, de próbálkozása sikertelennek bizonyult júniusban, amikor a Tanács - amely nem tudott egyhangú döntést elérni - elutasította. A Bizottság azonban nagy léptekkel kíván előre haladni. Az, hogy így tesz, csak egy újabb példája az európai uniós birodalomépítésnek. A javaslatok szükségtelenek, és csak további adminisztratív és költségterheket rónak az innovatív társaságokra.
Pontosan ki is támogatja mindezt? A javaslat 12 ország, köztük az Egyesült Királyság támogatását élvezi. Nem érhet senkit meglepetésként, hogy mindennek a brit koalíciós kormány az egyik fő mozgatórugója, ahogyan az egymást követő brit kormányok is a legtöbb európai uniós projekt fő mozgatórugói voltak, miközben épp az ellenkezőjét igyekeztek tettetni. Ha a brit konzervatív pártnak valaha is eszébe jutott volna a hazugság, a csalás és a képmutatás szabadalmaztatása, akkor meggazdagodhatott volna a jogdíjakból, és még talán az államadósságot is ki tudta volna fizetni!
Marielle Gallo
(FR) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Az, hogy az embert az idők kezdete óta foglalkoztatja az élet és halál kérdése, megértem, de hogy az Európai Unió az 1970-es évek óta nem boldogul az európai szabadalom problémáival, meglehetősen lohasztó.
Először szeretném üdvözölni Lehne úrnak az e vállalkozással kapcsolatos munkáját és állhatatosságát, és szeretném megköszönni azt a figyelmet, amelyet spanyol és olasz képviselőtársainkra fordított. Meghallgattam az ő érveiket is, és teljes mértékben megértem őket. Ma azonban nem azért vagyunk itt, hogy egy nyelvi kérdést boncolgassunk. Az Európai Bizottság 2010. július 1-jei javaslata az Európai Szabadalmi Hivatal nyelvi rendszerén alapul, amely már bebizonyította eredményességét. Most azonban nem e nyelvi vita van napirenden.
A mai vita arról szól, hogy a megerősített együttműködés megteremtésével előrehaladást elérni kívánó 25 tagállam számára lehetővé tegyük az együttműködés megteremtését. A mai vita a szabadalmaikért az egyesült államokbeli üzleti vállalkozásoknál 11-szer többet fizető európai üzleti vállalkozások kérésére való reagálásról szól. A mai nap arról szól, hogy megmutassuk. az Európai Parlament elég érett ahhoz, hogy felülemelkedjen a kisstílű civakodáson. Sok időnk lesz az előttünk lévő politikai lehetőségek megvitatására. Vessünk véget az egy helyben ácsorgásnak, és haladjunk előre azzal, hogy támogatjuk Lehne úr javaslatát az európai szabadalomhoz vezető hosszú, hosszú úton.
Edvard Kožušník
(CS) Tisztelt elnök úr! Obama amerikai elnök az Egyesült Államok helyzetével foglalkozó éves értékelő beszédében felszólított arra, hogy az USA-nak meg kell erősödnie az innováció területén. Az innovációra "generációnk űrversenyeként” utalt. Elégedett vagyok, hogy az EU egyértelmű üzenetet küld az "Innovatív Unió” programon keresztül arról, hogy mennyire fontos Európának az innováció ahhoz, hogy meg tudja őrizni gazdasági helyzetét a globális versenyben. Véleményem szerint az "Innovatív Unió” projekt sikerének - és vezető szerepünknek az innovációs tigrisekkel, például Kínával és Brazíliával szemben való megőrzésének - fő eszköze az egységes európai uniós szabadalom megteremtése. Az egységes szabadalom jelentős mértékben lendítene az európai üzleti vállalkozások versenyképességén. Ezért nagyon csalódott vagyok, hogy az európai uniós innováció fejlődése egy ilyen fontos eszközének megteremtését egyes országok másodlagos kérdésekkel, például a nyelv védelmével kapcsolatban akadályozzák. Ennélfogva támogatom az együttműködés megerősítésére irányuló javaslatot - még annak árán is, hogy egyes tagállamok nem vesznek részt benne. Nem engedhetjük, hogy kimaradjunk "generációnk űrversenyéből”.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Elnök úr, az Európai Unió olyan értékeken alapul, mint az egyenlőség, a szolidaritás és az összes nyelv tiszteletben tartása. Valamennyien osztjuk ezeket az elveket.
Spanyol képviselőkként támogatjuk az Európai Unió egészére kiterjedő szabadalmi rendszer létrehozásának gondolatát, és gratulálok képviselőtársamnak, Lehne úrnak a jelentés ezzel foglalkozó részéhez. Mindent támogatunk, ami előrébb mozdítja és kiterjeszti a belső piacot.
Egy ilyen fontos kérdésben azonban olyan, a Szerződésben előírt eszközt - a megerősített együttműködést - választottunk, amelynek az utolsó lehetőségnek kellene lennie, és egy sor feltételnek kellene eleget tennie. Véleményünk szerint a megerősített együttműködés, amelyről holnap szavazunk, ellentétes a Szerződés 118. és 326. cikkével. Úgy vélem emellett, hogy a Tanácsban megváltoztak a játékszabályok, de ezzel majd kormányom foglalkozik.
Az új Szerződés kétségtelenül hasznos eszköz az EU számára, de nem használható fel a többsebességes Európa létrehozására. A most még a megerősített együttműködést támogató országok közül sok maga is elszenvedni lesz kénytelen a következményeket, és - amennyiben a Tanács és a Bizottság továbbra is ilyen módon folytatja a megerősített együttműködés alkalmazását - végül valamennyien vesztesek leszünk.
A spanyolt 850 millióan beszélik. Az Európai Bizottság által a szabadalmi rendszer céljaira javasolt három nyelv közül csupán az egyik mérhető a spanyolhoz az elterjedtség tekintetében. Milyen kritériumokat alkalmaztak? Mi a helyzet a hatékonysággal? 1850 euróról van szó? Akkor miért nem használjuk csak az angolt, és hagyjuk el a másik két nyelvet, hogy megtakaríthassuk a háromszori fordítást is, ne csak a 20-szorost. Az időzítésről volna szó?
A múltban nem Spanyolország volt az, amely ellenezte a szabadalmi rendszert, hanem más országok, amelyek most viszont sietnek létrehozni azt. A politikához kapcsolódna, ahogy én is gyanítom? Óvatosnak kell lenni az olyan bürokratikus manőverekkel, amelyek polgárok millióit - és a spanyolt használó üzleti vállalkozások ezreit - távolítják el az Európai Unió valóságától.
A Bizottság által javasolt rendszer ellentétes az európaiak ahhoz való jogával, hogy anyanyelvükön fejezzék ki magukat, előnyben részesít egyes nyelveket másokkal, egyértelműen diszkriminálja a versenyt, szétaprózza a piacot és jogbizonytalanságot teremt. A csata még csak most kezdődött el. Egyesek kapkodása miatt most majd a Bíróságon folyó többéves jogi eljárással kell szembenéznünk, ahogyan azt kormányom már elmondta.
A három intézménynek számot kell majd adnia az általuk követett eljárásról, és hogy miért hagyták figyelmen kívül a figyelmeztetéseket. A helyzet orvosolható, ha visszatérünk a szerződések szelleméhez és betűjéhez, amelyeket Spanyolország tiszteletben tartott.
Luigi Berlinguer
(IT) Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Az európai szabadalom hiánya a továbbiakban nem tartható fenn. A szabadalmaztatás esetében az európai üzleti vállalkozásokat az amerikai és japán versenytársaikat terhelő költségek tízszerese sújtja. Emellett a gazdasági fellendülést a szabadalmakhoz fűződő szerzői jogok szétaprózódása is hátráltatja.
A Bizottság egy meghatározott nyelvi rendszert magában foglaló megerősített együttműködést kínál nekünk, aminek mi nem örülünk. Mindazonáltal van valami új. A 27 államból 25 vesz részt benne. A politikai keretrendszer megváltozott. Lehetségessé válhat a kedvező fejlemény, például akár a javaslattevő nyelvének megerősödésével.
Most valamennyiünknek tennünk kell annak érdekében, hogy nagyobb tiszteletet érjünk el mindenki számára. Emellett azt szeretnénk, ha az olasz nyelv védelmet kapna és fejlődne, ám kormányunk megnyirbálta a költségvetést, és nagyon nemtörődöm ezzel kapcsolatban. Ez az a másik alap, amellyel foglalkoznunk kell, de mindenképpen el kell jutnunk az európai szabadalomhoz.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Elnök úr, ne áltassuk magunkat. Ez az eljárás egy puccs, amelynek célja, hogy a francia és a német a spanyol elé kerülhessen, egy olyan nyelv elé, amelyet nem csak Európában beszélnek, hanem a világ más részein is még 700 millióan, ami - ahogyan azt López-Istúriz White úr nagyon helyesen megjegyezte - több, mint az európai polgárok száma. Egyúttal az olasz elé is kerülnének - ahogyan azt nagyon helyesen már el is hangzott -, mivel az olaszt és a spanyolt már elismerték a védjegylajstromozás nyelveként.
Az eljárás tele van a Digitális Európa nagy technológiai vállalataival, például a Blackberry, IBM, Nokia, Philips és Siemens vállalattal kapcsolatos bizonytalanságokkal. A Digitális Európa olyan manifesztum, amely, remélem, mindenkihez eljut - az Európai Bizottság osztályvezetőjének a blokkolására tett sajnálatos kísérlete ellenére.
Nem tudjuk, mi lesz majd az ítélet, és azt sem, milyen joghatóságot vagy eszközöket alkalmaznak majd. Hölgyeim és uram, őrizzük meg a nyugalmunkat! Éljünk a megerősített együttműködésnek a Szerződésben foglalt lehetőségével, de az olyan őrült kapkodás nélkül, amely eltántoríthatna konszolidációjától, illetve amely megakadályozhatná konszolidációját. És mellőznünk kell a ma reggel tapasztalt, elítélendő kapkodást is, amely abban nyilvánult meg, hogy a Tanácsban lévő oktatási miniszterek csak egy pillantást vetettek rá.
Hálás vagyok a magyar képviselőnek, hogy olasz és spanyol nyelven szólalt fel ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Andreas Mölzer
(DE) Tisztelt elnök úr! Mindannyian tudjuk, hogy a soknyelvűség az EU-ban fellelhető kulturális és nyelvi sokféleséget tükrözi, és mint ilyen, rendkívül fontos. Az európai uniós szabadalmakban használt nyelvvel kapcsolatos vita azonban már több mint 30 éve folyik. E 30 év során az európai országoknak a magas fordítási költségekkel és - bizonyos esetekben - a globális piacon elszenvedett versenyhátránnyal kellett megküzdeniük. Tagadhatatlan, hogy nehéz az immateriális eszközök, például a márkajegyek és a szabadalmak beárazása. Ugyanakkor kölcsönök biztosítékaként használják őket, és figyelembe veszik őket a minősítések során is.
Ezzel összefüggésben a megerősített európai együttműködés folyamatán keresztül megfogalmazott új európai szabadalmi jog - amely legalább az EU egyes részein hatályos - csupán a szabadalmak német, angol és francia nyelvre való lefordítását írja elő, ami a bürokrácia tekintetében természetesen megkönnyíti a dolgokat. Ez különösen azért állja meg a helyét, mert az angol nyelvet egyes ágazatokban, például az informatikában és a gyógyszeriparban egyetemes műszaki nyelvként használják. Utoljára, de nem utolsósorban: a három munkanyelv - a német, az angol és a francia - következetes használata valóban lehetővé teszi majd a népesség többségének elérését. Én személy szerint örülök annak, hogy az új rendelet megerősíti a német nyelv helyzetét is, amely egy 2006-os felmérés szerint még mindig a legelterjedtebb anyanyelv az EU-ban.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Tisztelt elnök úr! Az európai szabadalom létrehozása ösztönzi az EU-n belüli innovációt, valamint a tudományos és technológiai fejlődést. Alapvető fontosságúnak éreztem, hogy megoldjuk az európai szabadalom kérdését. Fenntartásaim vannak azonban a használni kívánt nyelvekkel kapcsolatban. Véleményem szerint a legjobb megoldás az volna, ha egyedül az angol használnánk, de ha más nyelveket is felvennénk az angol mellé, akkor fontolóra kellene venni a portugált is. A verseny globális, a portugál pedig - az angol és a spanyol után - a harmadik leggyakoribb nyelv.
Edit Herczog
Tisztelt elnök úr! A tudás létrehozása az Európai Unióban mindig prioritást élvez, amit sikeresen tudunk kezelni. A tudással való gazdálkodással azonban nem boldogulunk ilyen jól az Európai Unióban. Nagyon sajnáltam, hogy a belga elnökség nem tudta a tervek szerint befejezni a szabadalmi irányelvet, de remélem, hogy a magyar elnökség elkötelezett lesz az iránt, hogy mindent megtegyen az elkövetkező hónapokban annak érdekében, hogy eljusson a következő szakaszba, a megerősített együttműködés szakaszába.
Az egyedüli nem megújuló erőforrás az idő. Az elvesztegetett idő soha nem jön vissza. Nem élhetjük meg Európát kizárólag megszorító programokon keresztül. Ki kell aknáznunk az ismereteket, növekednünk kell, és ezért kritikus fontosságú Európa számára, hogy a szabadalmak - akár a megerősített együttműködés, akár a közös európai irányelv révén - működni kezdjenek.
Szeretnék sok sikert kívánni azoknak, akik részt vesznek ebben, és azoknak, akik támogatják. Magyarként azt gondolom, hogy elveszítjük ugyan a magyar nyelvet, de kis ár ez azokért az előnyökért, amelyekhez valamennyien hozzájuthatunk.
Toine Manders
(NL) Tisztelt elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani Barnier biztos úrnak, amiért elég bátorsága volt a kérdés ilyen módon történő felvetéséhez: meghallgatása során ugyanis megígérte, hogy megbízatása ideje alatt foglalkozni fog az európai szabadalom kérdésével. Köszönöm szépen! Szeretnék köszönetet mondani képviselőtársamnak, Lehne úrnak a felvetéséért.
Most csak arról kell határoznunk, hogy megegyezzünk-e a megerősített együttműködésről. Ez az első, amelyre sort kell kerítenünk. Sajnálom azonban azt, hogy elkülönül egymástól a nyelv és az azonosság mint kulturális jelenség, és az, ami a gyakorlatban ténylegesen megtörténik.
Ugyanis a gyakorlatban a most javasolt rendszert már valamennyi tagállam 35 éve használja, és úgy vélem, gazdaságilag kicsit körültekintőbbek lehetnénk azt illetően, hogy miként javasolják ezt a rendszert. Sajnálom, hogy a vitát némileg megakasztja a nyelvekkel kapcsolatos nézeteltérés, és remélem - és a Parlament is kifejezetten ezt kérte -, hogy azok a tagállamok, amelyek e szakaszban még nem vesznek részt, később bármikor csatlakozhatnak. Ez - véleményem szerint - segíteni fog abban, hogy véget vessünk a vitának, és lehetővé teszi számunkra, hogy végre létrejöjjön az európai szabadalom.
Malcolm Harbour
Tisztelt elnök úr! Amikor 1999-ben először jöttem a Parlamentbe, az egységes európai szabadalom szerepelt a napirenden. Emlékszem, Klaus-Heiner Lehne úrral együtt dolgoztunk Palacio asszony jelentésén. Nagy megelégedésemre szolgál, hogy jelentős előrehaladást sikerül elérnünk ezzel kapcsolatban.
Nem becsülhetjük alá e javaslatnak az európai gazdaság versenyképessége szempontjából való fontosságát. Most Geoghegan-Quinn asszony nagyon ötletdús, Innovatív Unió című új tervéről folytatunk vitát. E kontinensnek - az Európai Uniónak - invenciózusabbnak kell lennie. Több találmányt kell létrehoznunk, és jobban ki kell aknáznunk őket. A versenyképes szabadalmi rendszer teljes mértékben nélkülözhetetlen.
Ez a megerősített együttműködéssel kapcsolatos indítvány fantáziadúsan közelíti meg a vita előremozdítását. Remélem, hogy spanyol és olasz képviselőtársaink is részt vesznek majd benne, de nem halogathatjuk tovább, mert az egész világ az innovációs piaccal foglalkozik.
João Ferreira
(PT) Tisztelt elnök úr, ez a folyamat a forma és a tartalom tekintetében is sokat elárul azokról az új feltételekről, amelyek szerint az Európai Unió vezetése az ügyek nagyobb keresztmetszetében igyekszik érvényesíteni és megvédeni érdekeit. Ezeket az új feltételeket a Lisszaboni Szerződés és a megerősített együttműködés biztosítja, és szeretném felhívni a figyelmet arra, hogy mi megfelelőképpen figyelmeztettünk ezek következményeire.
Ebben az esetben - és egy pillanatra se tévesszük szem elől az EU-s szabadalom gondolatával, illetve az EU-s szabadalom célkitűzéseivel és következményeivel kapcsolatos legfontosabb kérdéseket - a célkitűzést az angol, francia és német nyelv privilegizált státusának a szabadalmi lajstrom vonatkozásában való rögzítése jelenti, semmi más okból, mint amelyet éppen az imént említettem.
A többi nyelv - például a portugál, amely a világ harmadik legelterjedtebb európai nyelve - ilyen módon leértékelődik, ezzel sérülnek az érintett egyéb országok érdekei, és korlátozódik annak a lehetősége, hogy ezek a nyelvek a tudomány és a technika területén is megerősödjenek. Ha e szándékok a gyakorlatban is megvalósulnak, akkor ez egy másik - és nem egyedüli -, az európai uniós soknyelvűség ellen indított támadás dimenzióját hozza magával, és ez a dimenzió a költségcsökkentés örve alatt alattomosan igyekszik majd érvényre jutni.
Jaroslav Paška
(SK) Tisztelt elnök úr, biztos úr! Az Európai Unió 2000 óta törekszik a megerősített tagállami együttműködésnek a szabadalmi oltalom területén való megteremtésére.
A tárgyalások utolsó, tavaly decemberben sorra került fordulója azonban megerősítette, hogy számos tagállamnak súlyos fenntartásai vannak az európai uniós szabadalmakkal kapcsolatban javasolt fordítási szabályokat illetően, amelyek az Európai Szabadalmi Hivatal jelenlegi nyelvi rendszerén alapulnak. Ezért nem lehet a további közös előrehaladáshoz szükséges, kedvező irányú egyhangú tanácsi döntésre jutni. Egy ilyen helyzetben ezért természetes és logikus, ha azok a tagállamok, amelyek a szellemi tulajdon védelmének területén kénytelenek megerősíteni a tagállami együttműködést, úgy reagálnak, hogy az EU-Szerződés 20. cikke szerinti folyamat révén megerősített együttműködést igyekeznek létrehozni maguk között az egységes szabadalmi oltalom megteremtésének területén.
Biztos úr, hölgyeim és uraim! Határozott meggyőződésem, hogy az Európai Parlament nem lesz az egymással együttműködni kívánó tagállamok közötti megerősített együttműködés kialakításának akadálya.
Andreas Schwab
(DE) Tisztelt elnök úr! A mai napon sok találó érvet hallhattunk. Néhány fontosabb ponttal szeretnék foglalkozni. Támogatnunk kell Lehne úr felhívását és el kell fogadnunk a Barnier biztos úr által előterjesztett javaslatot. Itt szeretném ismételten felhívni a figyelmet a Tanács belga elnökségének sikeres munkájára. Ez az elnökség jelentős eredményeket ért el más területeken is.
A vita tárgya az eljárási határozat. Lehne úr már rámutatott erre. Nem arról kell vitáznunk, hogy melyik európai nyelvet hányan beszélik a világon, vagy hogy melyik a legszebb hangzású nyelv, hanem a Tanács által meghozni kívánt eljárási határozatról. Egyetértek a Zöldek/Európai Szabad Szövetség képviselőcsoportjának előző felszólalójával abban, hogy nagy odafigyeléssel kell eljárnunk, amikor ezzel az eljárási határozattal foglalkozunk. Nem a Miniszterek Európai Tanácsán belüli alcsoportnak a nyelvi rendszer létrehozásával kapcsolatos óhaja van előttünk, hanem a 27 közül 25 tagállamnak a vágyai. Ezért gondolom azt, hogy noha a megerősített együttműködés jóváhagyásával kapcsolatos határozatot körültekintően kell meghozni, olyasmiről van szó, amellyel a Parlament is egyetérthet.
Adam Gierek
(PL) Tisztelt elnök úr! Az európai szabadalom célja az innovációs hajlandóság támogatása. Milyen esetben, miért nem tud a szabadalom maga innovatív lenni? Csak a szabadalmi jogról beszélünk, de beszélnünk kellene arról is, mi lenne a legjobb forma a szabadalom számára, mivel vannak rövid távú és hosszú távú szabadalmak, ám az utóbbiak természetesen nem szükségszerűen jobb vagy jobban megírt szabadalmak. Úgy vélem, létre kellene hoznunk a szabadalom formáját és a találmányok leírásának olyan eljárását, amely a leghatékonyabban hasznosítaná az internetet és a regisztráció elektronikus módszereit, és ennek megfelelően a nyelvet is. Azt hiszem, a legolcsóbb forma - amelyet nem volna szükséges más nyelvekre lefordítani - az európai elektronikus szabadalom volna.
Zuzana Roithová
(CS) Tisztelt elnök úr! Régóta támogatom az egységes európai szabadalmat, mivel vonzóbbá teszi az innovációba való beruházást, lehetővé teszi a társaságok számára a know-how-juk hatékonyabb védelmét, felgyorsítja az ismereteknek a kutatásból a gyakorlatba való átjutását, és talán hatékonyabb védelmet biztosít számunkra a hamisítványoknak a belső piacra való beáramlása ellen. Egyben nagy kihívást is jelent. Versenyképességünket megrendíti az, hogy 10 év után a Tanács nem ért el semmi többet a megerősített együttműködésnél. Üdvözlöm azt, hogy a Cseh Köztársaság újragondolta álláspontjához, és a tárgyalásokhoz való csatlakozás mellett döntött. Ugyanakkor elismerem a megerősített együttműködés által - a különösen az egyes nagyobb államok számára - teremtett precedens érzékeny jellegét, mivel egy nyelvi rendszert foglal magában. Úgy gondolom azonban, hogy valamennyi európai uniós kutatónak előnyére válik majd.
Fontos, hogy a szabadalmak annyira olcsók legyenek, amennyire az Egyesült Államokban, és ennélfogva remélem, hogy a Tanács további egyszerűsítéseket is eszközöl majd. Fontos, hogy új igazságügyi rendszere legyen az európai szabadalmaknak, amelynek számos, a szoftver- és biotechnológiai szabadalmakhoz kapcsolódó kérdést kell tisztáznia. Támogatom a megerősített együttműködésre irányuló javaslatot.
Małgorzata Handzlik
(PL) Tisztelt elnök úr! Ma már sok minden elhangzott arról, hogy Európának és az európai vállalkozásoknak mekkora szüksége van a szabadalmakra, és én egyetértek ezekkel a véleményekkel. A szabadalmi jog nélkül nehezebb lenne vállalataink számára, hogy versenyre keljenek a feltörekvő gazdaságok egyre dinamikusabb és innovatívabb vállalkozásaival. Nem szabad elfelejtenünk azonban, hogy a szabadalmakkal kapcsolatos megerősített együttműködés a közös európai piac szempontjából végső soron nem a legelőnyösebb megoldás. Az erős közös piac támogatójaként a piaci akadályok felszámolásának, nem pedig létrehozásának vagyok a híve. Ezért a szabadalmi jog formájának kialakításában részt vevő valamennyi féltől azt kérem, hogy olyan megoldásokat nyújtsanak, amelyek egész Európa számára előnyösek lesznek. Itt főként a használni kívánt nyelvekre gondolok, mivel véleményem szerint nem különböztethetjük meg hátrányosan azokat az embereket, akik nem értenek franciául, németül vagy angolul. Úgy vélem, hogy a legjobb megoldás az lenne, ha a rendszert egyetlen nyelvre alapoznánk.
Michel Barnier
Tisztelt elnök úr! Az utolsó észrevételére fogok válaszolni, Handzlik asszony, hogy - mielőtt rátérnék az eljárásra - rámutassak azon kérdések lényegére, amelyeken olyan keményen dolgoztunk - ahogyan az elhangzott - a belga elnökséggel, és az utóbbi néhány hétben a magyar elnökséggel. Ha egy bolgár, szlovák, lett vagy portugál társaság saját nyelvén kíván szabadalmat igényelni, akkor ezt megteheti a vitánk tárgyát képező javaslat alapján, a fordítás költségét pedig visszatérítik számukra.
Ha vita merülne fel, a társaság saját nyelvén kap manuális fordítást. Ha a fordítás kézhezvétele előtt azért nem felel meg a szabadalomnak, mert nem értette meg megfelelően, akkor jóhiszeműsége védelmet élvez. Másként megfogalmazva: semennyi kártérítést nem kell fizetnie.
Hogy valamennyiünk számára világos legyen, miről is folytatjuk a vitát, emlékezetükbe idézni, hölgyeim és uraim, hogy miről is szól a javaslat. Azt javasoltam, hogy a szabadalom megadását kérvényezni kívánó társaság ezt a saját nyelvén is megtehesse. A jogi védelem a Müncheni Egyezmény három nyelvének egyikén lesz garantálva, ami része az európai szabadalmak történelmének. Nem én találtam ki ezt az egyezményt: már régóta velünk van. Három nyelv van. A három nyelv - az angol, a francia vagy a német - egyikét használjuk majd az EU egészére kiterjedő jogi védelem automatikus garantálására.
A belga elnökség alatt terjesztettünk elő egy javaslatot, amelyet kétségkívül megvitatunk. A javaslat az volt, hogy három nyelv közül a jogi védelem során használt mellett használjunk két másik nyelvet manuális fordítással. E két nyelv nem rendelkezne jogi értékkel, ellenben abban az értelemben volnának nagyon értékesek, hogy tájékoztatást adnának arról, illetve azt közölnék, hogy mit tartalmaz a szabadalom. Ha úgy kívánják, akkor itt az angol használható, ahogyan a portugál, a lett vagy a holland is, a három nyelv egyikére lefordított változattal együtt. Emellett a fordítás díjmentes volna - e költségtérítés biztosítana rá fedezetet. A helyzet a következőképpen alakulna: a három nyelv egyikét a jogi védelem biztosítására használnánk, a két másik nyelvet pedig a tájékoztatásra és a kommunikációra. Szeretném még egyszer, utoljára elmondani, hogy egyetlen európai társaságot sem érne hátrányos megkülönböztetés, és ez azokra is vonatkozik, amelyek a megerősített együttműködésen kívül maradó tagállamokban találhatók.
Másként szólva, ha egy spanyol társaság európai szabadalmat kér, hátrányos megkülönböztetés nélkül tudja majd használni akkor is, ha Spanyolország nem vesz részt azonnal a megerősített együttműködésben. Ez a cél, és ez az, hölgyeim és uraim, amiért - ígéretemnek megfelelően - keményen dolgoztam ezen az ügyön. Komolyan foglalkoztam a kérdéssel; mentes voltam az ideológiai indíttatásoktól és az elfogultságtól, valamennyi akadályt figyelembe vettem, és nagyon vártam, hogy előrehaladást érjek el.
Ez az, amiért úgy vélem, hogy e javaslat elfogadható a 27 tagállam számára, és pénzügyileg szükséges valamennyi európai uniós társaság számára. Herczog asszony azt a nagyon helyes észrevételt tette - ahogyan Harbour úr és mások, például Schwab úr is -, hogy ez a kérdés gazdasági szempontból fontos. Bátorítanunk, ösztönöznünk, védelmeznünk és jutalmaznunk kell az alkotást és az innovációt. Ez az egyike azon területeknek, ahol Európának egy másik előnye van. Őrizzük meg ezt az előnyt; szilárdítsuk és óvjuk meg.
Sok kisvállalkozás már pénzügyileg nem tudja megvédeni találmányait, mivel nem rendelkeznek ezzel az európai szabadalommal. És mi történik? Roithová asszony az imént említette a "hamisítás” szót. Ha a szabadalom nem védett, mert nincsenek meg az eszközök egész Unióban való védelmére, védelmet kap-e majd két-három tagállamban? És a hamis áruk be tudnak-e majd jutni a többi tagállamba? Amint bejutottak, benn vannak a belső piacon, és munkahelyek szűnnek meg, a közbiztonság és a közegészség pedig veszélybe kerül. Például a gyógyszeripari találmányokra utalok. Rendkívül komoly kérdésről van szó, ami megmagyarázza, miért foglalkoztunk vele komolyan, ideológiai részrehajlás nélkül, egyszerűen alig várva, hogy előrehaladást érjünk el és megtaláljuk az ésszerű megoldást, amely - őszintén hiszem - elfogadható.
Végül, tisztelt elnök úr, a López-Istúriz White úr és a Lichtenberger asszony által tett, általam nagy érdeklődéssel hallgatott észrevételre szeretnék válaszolni. Azt mondták, hogy a megerősített együttműködés, amely jelenleg a 27 tagállamból 25-öt foglal magában, az egységes piac felaprózására használható. Őszintén hiszem azt, hogy ennek kockázata nem áll fenn. Miért? Mivel egy összességében kivételes helyzetben vagyunk: az egységes piacra vonatkozó, egyhangúságot igénylő jogszabályunk van.
Majdnem valamennyi egyéb, az egységes piaccal kapcsolatos előírás és jogszabály vonatkozásában minősített többségünk van. Ebben az esetben egyhangúságra van szükségünk. Ezért gondolom azt, hogy nem áll fenn a szétaprózódás kockázata; az Európai Bizottság éberen figyel majd az egységes piac mindennemű szétaprózódásának megelőzésére.
Szeretnék ismételten köszönetet mondani Lehne úrnak eltökéltségéért és elkötelezettségéért, valamint a Jogi Bizottság tagjainak. Szeretnék előre köszönetet mondani azért a támogatásukért, amelyet ennek az objektív javaslatnak az alapján a megerősített együttműködéshez nyújtanak.
Enikő Győri
Köszönöm szépen elnök úr! Ma este az első felszólalásomban beszéltem már egy olyan nyelven, amelyik az európai szabadalom nyelve és két olyan nyelven, ami egyenlőre nem az európai szabadalom nyelve. Hadd beszéljek most az anyanyelvemen, ami szintén nem ez európai szabadalom nyelve a dolgok jelenlegi állása szerint. Egy olyan nyelven, amelyet a világban összesen csak 15 millióan beszélnek, 10 millióan ebből Magyarországon. Tehát különösen a spanyol és az olasz képviselőknek mondom, higgyék el nekem, hogy mi arra, hogy nyelvek egyenjogúsága, fontossága és használata, nagyon odafigyelünk.
És engedjenek meg nekem még egy rövid kitérőt egy olyan tagállam nevében, amelyiket hat héttel ezelőttig mondjuk képviseltem, most ugye nekem nincs is tagállamom, de hat héttel ezelőttig egy olyan tagállamot képviseltem, amelyik a szabadalom kérdésében másmilyen véleményen volt. A magyar kormány megváltoztatta a korábbi álláspontját az elmúlt hónapok során. Nem volt egyszerű ez a döntés. És hogy mi volt az a mozzanat, ami átlendítette a magyar kormányt, az az volt, hogy nagyon komoly párbeszédet folytattunk a "business közösséggel”, a kis- és középvállalkozásoknak a képviselőivel, és ők egyértelműen kérték, hogy módosítson a korábbi vonakodó, inkább elutasító álláspontján a kormány annak érdekében, hogy a magyar kis- és középvállalkozások részesei lehessenek az egységes európai szabadalomnak és hogy megtakarításokat érjenek el egy működő nyelvi rezsim révén.
A helyzet, ami mostanra kialakult - a 27-ből 25 - távolról sem ideális. Mi mindannyian, Magyarország a kezdetektől is, mindig is az egységes piacnak volt a híve. Abban bízunk, és abban hiszünk, hogy ennek kiteljesítése az az európai növekedést erősíti, amelyik - nagyon sok képviselőtől elhangzott, - egy szükségszerűség jelenleg a krízis utáni Európa Unióban. Ezért mindent meg kell tennünk. Az egységes európai szabadalmat és a nyelvi rezsimet, mint ennek egyik elemét, meggyőződésem, hogy ebben az összefüggésben kell néznünk. És amint azt Barnier biztos úr is hangoztatta, én azt gondolom, hogy mind az olasz, mind a spanyol cégeknek is előnyük származik majd abból, hogy létrejön ez az egységes európai szabadalmi rendszer.
Még két megjegyzésre reagálnék. Az egyik az az, hogy hova ez a nagy sietség, és miért ez a nagy sebesség, hiszen a Bizottság csak júliusban terjesztette elő javaslatát. Tulajdonképpen Önök már meg is válaszolták ezt a kérdést is. Csak hadd idézzem fel, tíz éve folyik csak a nyelvi rezsimről a vita az Unióban, tehát én azt gondolom, hogy sietségről nincs szó. Egy másik megjegyzés pedig az ultima ratióról esett, hogy valóban mindent megtettünk-e annak érdekében, hogy olyan megoldás szülessen, amelyik minden tagállamnak elfogadható.
Én azt gondolom, hogy a belga elnökség valóban mindent elkövetett. Ha visszagondolunk, hogy az ősz folyamán is hány új és újabb javaslat került az asztalra azzal a szándékkal, hogy az egységes piac mind a 27 országában megvalósulhasson ez a rendszer. Sajnos minden erőfeszítés ellenére végülis decemberben 12 ország kérte, hogy induljon el a megerősített együttműködés, és ahogy arról már volt szó, mostanra 25-re ment föl a számuk. Tehát itt már nem volt mit tenni, és az elnökség nem tehetett mást, minthogy a megerősített együttműködéshez folyamodott, és ehhez kérte, és kérem most én is személyesen a támogatásukat a szavazásban. Az egységes piacra, annak megerősítésére szükségünk van. Tudjuk, több tanulmány kimutatja, hogy az egyik fő akadálya az egységes szabadalmi oltalomnak a hiánya, tehát tegyünk azért, hogy ez ne akadályozza különösen a kis- és középvállalkozásainkat az innovációban és a jobb teljesítményben.
Klaus-Heiner Lehne
Tisztelt elnök úr, hölgyeim és uraim! Zárásul három észrevételt szeretnék tenni: Barnier biztos úr már jelezte, hogy a megerősített együttműködés elve kifejezetten az egyhangúság területén jelentkező akadályok legyőzése érdekében került kidolgozásra. A Lisszaboni Szerződés szerint az egyhangúság az abszolút kivétel. Másként megfogalmazva, csupán az esetek nagyon kis számában követeljük meg - pontosan ezért dolgoztuk ki a megerősített együttműködéshez szükséges eljárást.
A nyelv témájával kapcsolatban: a mai napon nem a nyelv van napirenden. Hadd ismételjem meg határozottan: a mai vita tárgyát kizárólag az eljárás képezi. Szeretnék rámutatni azonban arra, hogy a Palacio-jelentéssel kapcsolatban már megvitattuk azt a tényt, amely szerint egyetlen nyelv költséghatékonyabb, mint három. Ahogyan azt már jeleztük, most az Európai Szabadalmi Egyezménnyel foglalkozunk. Az Európai Szabadalmi Hivatal az Európai Szabadalmi Egyezményben elfogadott nyelveken dolgozik. E rendszer módosítása szükségszerűen az Európai Szabadalmi Egyezmény módosítását is jelentené. Az Európai Szabadalmi Egyezményt azonban az egyhangúlag eljáró európai uniós tagállamok nem módosíthatják, mivel az Európai Szabadalmi Egyezmény - azt hiszem - Málta kivételével valamennyi európai ország kivételével az összes európai országra kiterjed. Ezen országok mindegyikének - így például Svájcnak is - jóvá kellene hagynia a módosítást. Ha nem tudunk megegyezni az EU 27 tagállamával, hogyan remélhetjük, hogy közös nevezőre tudunk majd jönni az Európai Szabadalmi Egyezményben részes 39 országgal? Ha ezen az úton haladunk tovább, akkor az azt jelenti, hogy a kérdés rendezését egészen egyszerűen határozatlan időre elhalasztjuk. Akkor kell majd megvitatnunk ezt a kérdést, amikor a Bizottság lényegi javaslatára térünk rá.
Mellesleg mind a három intézmény jogi szolgálata határozottan megerősítette, hogy a megerősített együttműködés csupán lehetőség.
A nyelv kéréséhez szeretnék még hozzáfűzni egy véleményt: a szakemberek nehezen értik meg az itt folyó politikai csatározást. Ennek az az oka, hogy a szakemberek - akik alatt a szabadalmakat lajstromozókat értem - valójában egyetlen nyelven működnek, amikor kutatómunkájukat végzik. Ennek megfelelően a nyelv elvével kapcsolatos vitát nehezen érthetőnek találják az érintettek.
Zárásul néhány megjegyzés a hátrányos megkülönböztetéssel kapcsolatban: ha jól értettem - és biztos vagyok benne, hogy igen - ez az új európai szabadalom minden vállalkozás és feltaláló, így a megerősített együttműködésen kívül maradó országokból valók, azaz - másként megfogalmazva - az egész világ előtt nyitva áll. Ez teljes mértékben magától értetődő.
Nem éri hátrány azokat az államokat, amelyek nem vesznek részt a megerősített együttműködésben. Az Európai Szabadalmi Egyezmény rájuk továbbra is vonatkozik. Másként megfogalmazva: ha egy sor szabadalmat kívánok bejegyeztetni ezekben az országokban, akkor le kell fordíttatnom őket.
Egy utolsó megjegyzés a nyelvi vitával kapcsolatban: semmi nem akadályoz meg senkit abban, hogy lefordíttassa e szabadalmakat mind a 23 hivatalos nyelvre. Ha valamely tagállam olyan fontosnak tartja saját nyelvét, hogy arra valamennyi szabadalmat le szükséges fordítani, akkor egyszerűen el kell indítania a folyamatot. Ezt azonban nem azon szabadalmi jogosultak költségére kell megtenni, akiknek az innovációi hozzájárulnak gazdaságunk fejlődéséhez. Ehelyett a követendő elv a következő: az rendeli a nótát, aki fizet! Azaz az érintett államoknak és adófizetőiknek kell állniuk az ezzel kapcsolatos költségeket.
Ha valamelyik tagállam annyira fontosnak tartja nyelvét, hogy azt valamennyi Európára érvényes szabadalom esetében használni kelljen, akkor következetesen kell eljárnia, és el kell készíttetnie e szabadalmak hivatalos fordítását az adott nyelven. Azonban ezért is magának kell fizetnie. Ez az utolsó észrevételem, amely - remélem - hozzájárul majd a vita tisztázásához.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2011. február 15-én, csütörtökön kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Lara Comi
A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok jelentik a legkézzelfoghatóbb elismerését az európai üzleti vállalkozások által a versenykihívásoknak való megfelelés és a köz javát szolgáló jólét megteremtése érdekében nap mint nap elvégzett kutatási és innovációs tevékenységeknek. Ezért minden lehetséges módon és formában védeni kell őket. Értékelem, hogy az Európai Parlament is foglalkozik a kérdéssel, és nagyon örülök annak, hogy részt vehetek a kérdéssel kapcsolatos szavazáson. Mindazonáltal - ahogy mondani szokták - a pokolhoz vezető út is jó szándékkal van kirakva. Másként megfogalmazva, nem elegendő az üzleti vállalkozások munkáját ténylegesen megkönnyítő és az őket az a miatt kevesebbe kerülő másolatokat előállító versenytársak miatti tisztességtelen versenytől megóvó jó jogszabályok alkotására való jó szándék, hogy az ilyen versenytársaknak nem kell vállukon hordaniuk a különböző problémák új megoldásainak keresésével járó fáradságos és hosszadalmas munka terhét. Ebben az esetben - az általam képviselt területtel kapcsolatos ismereteim alapján - úgy vélem, hogy a szabadalmi kérelem által bevezetett nyelvi akadály aránytalanul nagy költséget ró üzleti vállalkozásainkra. Van azonban egy provokatív jellegű kérdésem. Milyen hatással volna egy háromnyelvű rendszer a Parlament munkájára? A fordításhoz és tolmácsoláshoz rendelt költségvetési összeg minden válasznál többet mond. Nincs más választásom, mint hogy nemmel szavazzak a javaslatra.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
írásban. - Örömömre szolgál, hogy a Tanács egyetért azzal, hogy 12 tagállam a megerősített együttműködés mechanizmusát használja az egységes európai uniós szabadalom létrehozásának előmozdításához. Ez a projekt több mint 10 éve napirenden van, és sajnálatos módon a tagállami kormányok közötti megosztottság sújtotta. A jogbiztonság hiánya és a jelenlegi rendszerhez - amely szerint a szabadalmakat külön-külön kell érvényesíttetni az egyes tagállamokban - kapcsolódó magas költségek elnyomják a belső piac fejlődési, innovációs és növekedési potenciálját. Jelenleg tízszer annyiba kerül egy olyan európai szabadalom megszerzése, amely csupán fele annyi tagállamban érvényes, mint az USA esetében. E költségek fele a fordításhoz kapcsolódik. Ahhoz, hogy az Unió versenyképes maradhasson, ésszerűbb megközelítés szükséges. Ami ésszerű, az az EU egészére érvényes szabadalom! Támogatom, hogy előrébb lépjünk a jogi megállapodások véglegesítésével, és remélem, hogy a jövőben valamennyi tagállam okvetlen szükségét érzi majd annak, hogy a rendszer részévé váljon.
Tadeusz Zwiefka
Gyakran beszélünk a Parlamentben az előrehaladásról és az új technológiák fejlődéséről, ugyanakkor az Európai Unióban a találmányok szabadalmaztatási eljárása a világon a legdrágábbak közé sorolható. A feltalálókat terhelő költségek túl nagyok, az eljárások pedig túl bonyolultak. Kétségtelen az is, hogy az európai uniós szabadalomról szóló határozat a Tanácsban holtpontra jutott. E helyzetben a Lisszaboni Szerződés biztosítja a jogot a tagállamoknak a megerősített együttműködéssel kapcsolatos eljárás megindításához. Az ideális megoldás az lenne, ha a szabadalmak kérdésében az összes tagállam szintjén sikerülne kompromisszumra jutni, de úgy vélem, a 20 éves várakozás elég hosszú. Azt érzékelem, hogy a megerősített együttműködés mechanizmusának alkalmazása túl sok félelmet kelt. Azonban ne feledjük el, hogy használatához sajátos feltételeknek kell teljesülniük, valamint hogy a kérelmek elbírálása minden esetben egyenként, az egyes kérelmek tárgyával összhangban történik. Azt is gondolom, hogy a megerősített együttműködés olyan eszköz lehet, amely megnyitja az utat a további tárgyalások előtt, egyúttal pedig nagyobb garanciát jelenthet a sikerre. Szeretném hangsúlyozni azt is, hogy jelenleg kizárólag az eljárásról, és semmiképpen nem magukról a szabadalmakról vitázunk. Még semmiről nem született végleges döntés. A tárgyalások egy újabb fordulója vár ránk. Ez csupán a kezdete az európai uniós szabadalom szerkezetével és az oly sok ellentmondást okozó nyelvi rendszerrel kapcsolatos munkának. Ezért remélem, hogy mindannyian eredményesek és állhatatosak leszünk munkánk során, hogy a végeredmény majd valamennyi érdekelt fél megelégedésére szolgáljon.
