Priprava proračuna za leto 2012 (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Balzani v imenu Odbora za proračun o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012.
Francesca Balzani
poročevalka. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dokument, ki ga preučujemo danes, ni zgolj poročilo o prednostnih nalogah naslednjega evropskega proračuna, temveč tudi in zlasti povsem strateški dokument, ki motri novo vlogo, ki jo mora evropski proračun igrati v okviru boljšega gospodarskega upravljanja.
To je prvo leto evropskega semestra, ki je namenjen prav vzpostavljanju čim večje usklajenosti med proračunom Unije in proračuni držav članic, čim večjih medsebojnih učinkov in čim večjega dopolnjevanja. Vse pa v bistvu pomeni eno: zbliževanje zakonodaj in zbliževanje proračunov držav članic ter večjih ciljev evropskega proračuna. Danes so lahko ti cilji - ti evropski cilji - le tisti, ki so določeni v strategiji Evropa 2020: mogočna, ambiciozna strategija s petimi izjemno pomembnimi cilji in sedmimi velikimi vodilnimi pobudami. To so veliki, pomembni cilji, a so prav tako zelo posebni.
Prvi cilj je izjemno pomemben in vključuje izgradnjo bolj polno in bolje zaposlene Evrope s pravimi naložbami. Zato imamo v zvezi s proračunom za leto 2012 ogromno prednostno nalogo: pri izvajanju strategije Evropa 2020 ne smemo izgubljati časa, začenši s prvim ciljem, tj. višjo zaposlenostjo v Evropi. Zato je bistveno in nujno, da takoj določimo razsežnost strategije Evropa 2020.
Da bi to dosegli, sta bistveni dve zadevi: načrtovati moramo in misliti na prihodnost. Načrtovati pomeni izključiti matematične pristope k proračunu, ki so povsem nesmiselni. Matematična, splošna in neselektivna povečanja ne prinašajo nobenih koristi. Namesto tega si moramo ogledati, kateri so dejansko tisti programi in ukrepi, ki lahko prispevajo k strategiji Evropa 2020. Misel na prihodnost je povsem ključnega pomena: čim bolj moramo paziti na naše zaveze in ne le zgolj na naša plačila, saj so zaveze orodje, s katerim gradimo trajno finančno prihodnost naše Unije.
Prožnost predstavlja še eno pomembno temo. Smo na koncu obdobja načrtovanja in zato je proračun še posebno tog. Zato menim, da je dejansko pomembno, da že na začetku vse razpoložljive instrumente prilagodljivosti obravnavamo kot temeljne in nepogrešljive za proračun, ki ga bomo pripravili, če želimo, da prve ukrepe v zvezi s strategijo Evropa 2020 - ki vsekakor ne sme doživeti neuspeha, kot smo bili priča v preteklosti - ne bo zgolj mogoče ali nujno sprejeti, temveč da bo proračun obenem tudi koristen in učinkovit.
Prepričana sem, da bomo vse te velike cilje lahko dosegli le, če si bomo že na začetku potrpežljivo skupaj prizadevali, da bi oživili institucionalno sodelovanje. Institucionalno sodelovanje je eden od večjih izzivov Lizbonske pogodbe, o kateri vedno govorimo precej površno. Institucionalno sodelovanje pomeni dejansko znova najti občutek enakosti, da bi lahko sodelovali pri tem občutljivem vprašanju, proračunu, ki ni le eden od strateško najpomembnejših instrumentov za gradnjo prihodnosti, temveč tudi tisti, ki je najbolj oprijemljiv in praktičen.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, pozdravljam stališče Parlamenta do prednostnih nalog proračuna za leto 2012, kot se odraža v predloženih smernicah. Komisija bo v skladu s svojo pravico do pobude seveda upoštevala smernice Parlamenta in tudi ocenila smernice Sveta. Po drugi strani pa moramo upoštevati najnovejše podatke iz 27 držav članic; svoje storitve bomo vzeli pod drobnogled in ocenili te vidike, da bi 20. aprila oblikovali predlog proračuna.
To je zdaj drugi preskus letnega postopka po Lizbonski pogodbi. Okvir finančne konsolidacije je vsakomur jasen. Mislim, da bi bilo v takem okviru odgovorno upoštevati in se odzvati na vse davčne finančne obveznosti Evropske unije, a tudi imeti pred očmi okvir varčnosti, ki je resničnost v državah članicah. V teh časih, bolj kot kdaj koli prej, nihče ne more oporekati potrebi po utemeljitvi proračuna na načelih stroge in preudarne priprave proračuna. Iskanje prihrankov še nikoli ni bilo tako pomembno, a prav tako bi morali uporabljati orodje evropskega proračuna, da bi Evropi pomagali v teh razmerah po krizi.
Ob upoštevanju tega bi izpostavil dve razliki med pripravo nacionalnega in evropskega proračuna. Pri pripravi nacionalnega proračuna gre v glavnem za socialne transferje, za porabo. Pri evropskem proračunu gre za naložbe z večkratnim učinkom. Zato bi to lahko bilo ugodno za rast in delovna mesta. Ne gre za dobro in preudarno pripravo proračuna, če ne plačujemo neporavnanih obveznosti, dogovorjenih v preteklih letih, torej je treba pri oblikovanju končnega predloga proračuna za leto 2012 upoštevati oboje.
Kot je omenjeno v pismu predsednika Komisije in kot je jasno dejala že poročevalka, gospa Balzani, moramo zagotoviti zadostno financiranje za odhodke v okviru strategije Evropa 2020. Da, uskladiti moramo prizadevanja pri pripravi nacionalnega in evropskega proračuna, a po drugi strani moramo biti še posebno dosledni, ko je govora o upravnih odhodkih - od tod tudi zaveza Komisije k manj kot 1 % za upravo. To pomeni prihranke, kar zadeva pogodbene obveznosti, in prihranke na področjih, kot so denimo konference, stroški misij, srečanja in informacijska tehnologija.
Ob upoštevanju tega, kar se je pripetilo lani, upamo, da bomo glede na izkušnje iz leta 2011 tokrat priča bolj gladkemu postopku. Zato se veselim našega prvega tristranskega srečanja 30. marca. Takrat bomo pripravljeni predstaviti naš predlog proračuna za leto 2012.
Giovanni La Via
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, smernice, o katerih bomo v kratkem glasovali, predstavljajo prvi korak v smeri evropskega proračuna za leto 2012. Vse od začetka Poslanska skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) izkazuje svojo podporo prehodnemu poročilu, v katerem so navedene prednostne naloge Parlamenta za prihodnji proračun, ki bi ga potem Svet predložil Komisiji.
Naš prispevek je pomagal razširiti obseg prednostnih politik in podprl uravnotežene temelje, ki jih je položila poročevalka, gospa Balzani, tako da je dodala številne močne in posebne prednostne naloge, ki odsevajo tradicijo skupine PPE, in sicer razvoj in rast za Evropo skupaj z raziskavami in inovacijami.
Dejansko menim, da so to tiste politike, v katere bi morali vlagati za prihodnost Unije in ki bi jih Parlament resnično moral poudariti, še preden bo Komisija podala predhodni predlog proračuna. Kot je gospod Lewandowski ravnokar pravilno izpostavil, smo tudi mi vztrajali pri tem, da bi moral biti koncept odgovornosti v središču proračuna za leto 2012. To ne pomeni, da do zdaj nismo izvajali proračunske odgovornosti, temveč pojasnjuje dejstvo, da se moramo zdaj celo bolj kot poprej zaradi krize vesti odgovorno.
In za konec, mislim, da je treba povedati nekaj o tem, kaj se je zgodilo in kaj se dogaja v mnogih državah v Severni Afriki, preprosto zato, da bi pokazali, da zavračamo srednjeročne pristope, ki se niso sposobni ustrezno spopasti z nepričakovanimi dogodki ali novimi politikami. Glede tehničnega vidika glasovanja menim, da bi bilo poročilo, ki ga je izdelal Odbor za proračun, vredno pustiti bolj ali manj nespremenjeno. Resnično me bega vztrajanje Konfederalne skupine Evropske združene levice - Zelene nordijske levice pri vključitvi davka na finančne transakcije. Ne glede na težo vprašanja se mi to ne zdi pomembno za proračunski postopek za leto 2012.
Göran Färm
v imenu skupine S&D. - (SV) Gospa predsednica, prvič, rad bi se iskreno zahvalil gospe Balzani. Za svoje poročilo je izbrala zelo modro izhodišče. Je kratko, posebno in konstruktivno in se jasno osredotoča na najpomembnejša vprašanja. Kaj so torej najpomembnejša vprašanja? Vključujejo ponazarjanje, da strategija Evropa 2020 ni le širokoustenje, temveč resen poskus, ki EU omogoča igranje oprijemljive vloge pri spodbujanju rasti in delovnih mest.
Proračun EU je sporen in to kljub dejstvu, da je dejansko zelo majhen - okoli 1 % BDP ali malce več kot 2 % vseh javnih odhodkov. Vendar pa lahko igra strateško vlogo, ko je govora o naložbah v projekte, ki jih države članice ne morejo izpeljati same ali ki zahtevajo solidarnost znotraj Evrope. Ti so povezani z raziskavami in razvojem, prometno in energetsko infrastrukturo in s sposobnostjo uresničevanja dejanskega potenciala notranjega trga - dobro delujočega trga dela v EU in dejanske podlage za rast in konkurenčnost.
Vendar pa ti skupni projekti stanejo. Zato je potreben dokaz, zlasti na strani držav članic in Sveta. Ali bo strategija Evropa 2020 uveljavljena v praksi ali pa jo bo doletela enaka usoda kot lizbonsko strategijo - dobre zamisli, ki so ostale zakopane na dnu predala? Menim, da bo proračun za leto 2012 igral ključno vlogo pri odgovoru na to vprašanje.
Carl Haglund
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil poročevalki za odlično poročilo. V teh časih določanje proračunskih prednostnih nalog ni enostavna naloga. Prav tako sem zadovoljen, da smo za vodilo pri proračunu za naslednje leto izbrali strategijo Evropa 2020. Kot je bilo izpostavljeno prej, si ne moremo privoščiti, da bi z izvajanjem strategije Evropa 2020 čakali do leta 2014, ko bo začel veljati naslednji proračunski okvir.
Komisija nosi pomembno odgovornost, da letos poleti v svojem predlogu proračuna poda predloge. Do zdaj strategiji Evropa 2020 nismo mogli nameniti sredstev v potrebnem obsegu. Obstaja nevarnost, da bi se izteklo natanko tako, kot je opozoril gospod Färm: da se strategija ne izvaja, temveč obtiči v predalu, česar pa vsekakor nočemo.
Moja skupina je predložila številne spremembe poročila in zelo smo zadovoljni z načinom, na katerega so bile vključene v predloge. Poročevalki se želim zahvaliti za to. Svetu pa moram povedati, da v Evropskem parlamentu vsekakor z razlogom kritični do sebe in načina, na katerega pristopamo k proračunu za leto 2011. Uspelo nam je ustvariti spor, ki je gotovo tako za nas kot tudi za politike v Svetu povod za razmislek.
Moramo premisliti, kako lahko kar najbolje uporabimo sredstva, ki so nam na voljo. Morda bomo morali razmisliti tudi o krčenju proračuna EU. Obenem pa ne smemo pozabiti, da je Uniji poverjeno veliko število nalog, ki morajo biti izpolnjene. Te naloge se ne bodo opravile same. Včasih imam občutek, da Svet dejansko misli, da se stvari lahko zgodijo kar same od sebe, ne da bi morali nameniti sredstva ali jih ponovno razvrstiti po pomembnosti, a to žal ni tako. Veselim se konstruktivnega predloga s strani Komisije, ki nam lahko pomaga najti bolj tvoren pristop v pogajanjih o proračunu za leto 2012.
James Elles
imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, poročevalki bi rada čestitala za to poročilo. Mislim, da je z razliko od drugih smernic, o katerih so v tem parlamentu potekale razprave v mnogih preteklih letih, jasno usmerjeno in se ne spušča v celo vrsto različnih podrobnosti, ki se bodo jasno prišle na vrsto kasneje v proračunskem postopku.
Najprej bi rad povedal, da bi v moji skupini zelo radi upoštevali to, kar se dogaja drugod v Evropski uniji in ne le to, kar se dogaja tukaj v naši neposredni bližini. Zato je odstavek, ki ste ga dodali v odstavek 21 - kjer pravite, da bi morali poiskati negativne prednostne naloge in prihranke institucij, od svojih specializiranih odborov pa zahtevati, da so sposobni poiskati prednostne naloge - tako zelo pomemben, a v zvezi s tem je bilo do zdaj opravljenega le malo dela.
Skladno z željo, ki jo lahko povsem razumem, da bi imeli za strategijo Evropa 2020 in vodilne pobude na voljo več sredstev, bi morali iskati ukrepe, ki ne vključujejo le denarja, temveč krepijo enotni trg. A ne gre le za denar. Tam, kjer iščemo sredstva, bi morali misliti na to, kje bomo lahko ustvarili prihranke drugje v proračunu, kot se za to trudimo v Parlamentu in v drugih institucijah. Zagovarjamo načelo, da lahko denar, če ga želimo več, vzamemo od prihrankov drugje. To bi prav tako moral biti pomemben del vašega pristopa k proračunu za leto 2012.
Torej za konec, glede na odgovornost, ki bi jo v obdobju varčnosti morali sprejeti, če bi želeli dobro upravljati s prihranki na področju financiranja, kjer potrebujemo nove odhodke, moja skupina meni, da bi se morali pripraviti na zamrznitev naših odhodkov za leto 2012.
Helga Trüpel
Gospa predsednica, gospod Lewandowski, gospe in gospodje, v Skupini Zelenih/Evropske svobodne zveze smo tudi mnenja, da se moramo takrat, ko so proračuni omejeni in smo priča potrebi po varčevalni politiki, odzvati, saj moramo v državah članicah znižati ravni dolgov. To pa ne velja za evropsko raven, saj se k sreči ne smemo zadolževati. Vendar pa politično modra rešitev poleg zmanjšanja dolga vključuje tudi doseganje ravnovesja, tako da je mogoče vlagati v projekte za prihodnost z namenom, da nacionalnega gospodarstva ne bi še bolj ogrozili. Doseganje tega ravnovesja mora biti ena od smernic za evropski proračun za leto 2012. Poleg tega smo v evropskem proračunu v minulih letih prevzeli obveznosti iz strukturnih skladov, ki jih bo treba financirati v naslednjem in prihodnjih letih.
Menim, da bi morali jemati pristop gospe Balzani zelo resno. Vključuje osredotočanje na najpomembnejša področja strategije Evropa 2020, ki določa Evropi smer. Pozivamo k večjemu financiranju na evropski ravni, ki nam bo omogočalo, da se bomo lahko borili proti podnebnim spremembam, hitreje prešli na obnovljive vire energije in podpirali izobraževanje in raziskave. Še naprej se moramo osredotočati na ta vprašanja in tega ne smemo ogroziti.
Prav tako menim, da se mehanizem evropskega semestra pravilno uporablja za zagotavljanje, da se države članice in evropski proračun, z drugimi besedami skupno 28 proračunov, zavežejo k ciljem v strategiji Evropa 2020. Kje moramo potrošiti več denarja? Na podlagi tega, za kar upamo, da bo pomenilo demokratične spremembe v arabskih državah, nam je Evropejcem v interesu, da podpiramo civilno družbo, demokratične strukture in premik k parlamentarni demokraciji v teh državah, in zato potrebujemo prožno financiranje za spodbujanje demokracije po vsem svetu, ki je v našem lastnem dobro razumljenem interesu.
Kot poslanka Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze bi rada zelo določno vprašala, kje lahko prihranimo, zlasti spričo nedavnih dogodkov na Japonskem. V moji skupini smo mnenja, da lahko denar prihranimo pri jedrskem fuzijskem reaktorju ITER. Ne vemo, kaj storiti z jedrskimi odpadki pri tem projektu. Zakaj trošimo toliko denarja za uvajanje tega projekta, ko bi morali preusmeriti financiranje Euratom, kar bi nam omogočilo, da bi se oddaljili od jedrske energije in dosti hitreje uvedli obnovljive vire energije? Če si ogledamo Združene države in podnebno politiko, vsi vemo, da moramo spremeniti način pridobivanja energije. Evropski proračun 2012 mora na tem področju prav tako prispevati. Upam, da bo v naši moči, da v naslednjem večletnem finančnem okviru izvedemo tovrstne kakovostne spremembe.
Miguel Portas
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, medtem ko tukaj razpravljamo o smernicah za naslednji proračun, je zunaj več deset tisoč delavcev, ki nam pošiljajo zelo jasno sporočilo. Sporočajo nam, da varčevalne politike EU uničujejo gospodarstvo, koristi in življenjske razmere evropske javnosti. Sporočajo nam, da model gospodarskega usklajevanja, ki se uvaja, temelji na globah in kaznih, ki ne zagotavljajo prav nobene rasti in ne ustvarjajo delovnih mest - dejansko je ravno obratno.
Sporočajo nam, da je pakt za evro, ki ga vlade sprejemajo danes, pakt, ki deluje proti plačam in pokojninam. Je pakt, ki povzroča, da bodo delavci še naprej plačevali stroške krize, čeprav je niso povzročili.
Mislim, da bi morali temu protestu prisluhniti, saj zastavlja ključno vprašanje z vidika evropskega proračuna o uvrščanju javnih naložb v razprave o gospodarskih politikah. Slišali smo konservativce, da potrebujemo "ničelni proračun" z "ničelnim povečanjem". Slišali smo različne vlade, da potrebujemo v imenu varčevalnih politik evropski proračun z "ničelnim povečanjem".
Razprava, ki poteka danes, je ključna, a to je napačen odgovor. Napačen je iz enega samega razloga: nemogoče je, da bi vedno imeli močnejše varčevalne politike na nacionalni ravni, a bi hkrati trdili, da potrebujemo zaradi teh varčevalnih politik vedno šibkejše evropske proračune.
To razmišljanje neizogibno vodi le do enega zaključka: nižje javne naložbe tako na nacionalni kot tudi na evropski ravni. Prav tako pomeni več brezposelnosti in več socialnega nazadovanja. To je ključna razprava, ki bo morala potekati v pogovorih o proračunu 2012. Govori proti tistim, ki mislijo, da je krizo mogoče rešiti z večanjem neenakosti in preoblikovanjem same recesije v politiko. Temu moja skupina nasprotuje. Vzdržali se bomo glasovanja o tem poročilu, saj je polno dobrih namenov, a ne nudi dovolj jasnega odgovora na ta izziv, svet dela pa v zvezi s tem od nas terja odziv.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, temeljna slabost tega poročila je, da povsem zanemarja ugotovitve Računskega sodišča v njegovih letnih poročilih. Spomniti bi se morali, da nam je na voljo le informacija o celovitosti in učinkovitosti porabe sredstev Evropske unije. Poskus, da bi upravičili povečanje v proračunu na podlagi tega, da nas bo strategija Evropa 2020 popeljala iz krize, ni verodostojen, če se ozremo nazaj na popolno polomijo lizbonske strategije.
Nevarnost - in to je nevarnost -, da bo omejena raven proračuna Evropske unije škodljivo vplivala na evropsko solidarnost in hitrost gospodarskega razvoja v državah članicah, se podcenjuje in ponazarja neizmerno zanemarjanje učinka krize na evropske državljane. V imenu britanskih davkoplačevalcev pozivam Davida Camerona, da zahteva, da se proračun za leto 2012 ne zamrzne, temveč občutno zmanjša. Glede na njegove dosedanje dosežke ne bom računala na to.
Angelika Werthmann
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, rada bi izrazila svoje mnenje o treh področjih poročila gospe Balzani. Prvo je to, da poročilo o proračunu za leto 2012 temelji na predpostavki boljšega gospodarskega upravljanja, ki vključuje EU, mehanizem evropskega semestra in cilje strategije Evropa 2020 za spodbujanje rasti in zaposlovanja. V proračunu za naslednje leto bosta podpore deležna zlasti dva krovna cilja v strategiji: izboljšanje ravni izobrazbe in spodbujanje socialne vključenosti, ki po mojem mnenju predstavljata ključne vidike za nadaljnjo uspešnost Evrope.
Drugič, poročilo poudarja potrebo po izboljšanju medsebojnih učinkov med evropskimi in nacionalnimi javnimi naložbami, da bi učinkoviteje dosegli politične cilje EU. Moramo spodbujati boljšo usklajenost, večjo doslednost in osredotočanje na smiselne, skupne cilje, da bi povečali možnosti za uspešno doseganje krovnih ciljev.
Moja tretja točka zadeva podnebne spremembe in energetske cilje. Glede na katastrofo na Japonskem je treba storiti vse za to, da pospešimo uvedbo obnovljivih virov energije. Aktivna podnebna politika in ustvarjanje okolju prijaznih delovnih mest nam ne bosta pomagala doseči le naših podnebnih ciljev, temveč bosta pozitivno vplivala tudi na socialno politiko.
Nenazadnje pa bi Parlament želela opozoriti, da proračun EU ne sme kazati javnofinančnega primanjkljaja, zaradi česar je nujno, da se ga pravilno izvaja, in lahko znaša le 2 % celotne javne porabe.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, rad bi začel z zahvalo poročevalki, gospe Balzani, za prožnost, ki jo je pokazala.
To pravim zato, ker sprva ni bilo mišljeno, da bomo razpravljali o proračunskih smernicah. Vendar menim, da je zamisel dobra, saj bo pomagala opredeliti prednostne naloge, ki bodo v prihodnjih mesecih oblikovale pogajanja o proračunu.
Rad bi se dotaknil dveh temeljnih zadev. Predvsem varčevanja. Varčevanje ni načelo, je instrument. Je instrument za doseganje resnično verodostojnega proračuna, ki nas ne vodil do posledic, ki se zdaj uresničujejo v mnogih državah: tj. da bi trošili prek svojih zmožnosti in kasneje naleteli na resne politične težave pri krpanju lukenj v proračunu.
Prav tako mislim, da v letnem proračunskem postopku ne bi smeli omenjati zadev, ki imajo dejansko večletni finančni obseg. Omenjam denimo vprašanje davkov ali dajatve na finančne transakcije. To spada v dosti širši finančni okvir, zato bo sleherni poskus, da bi to razpravo umetno vpletli v letni proračun, privedel samo do zgrešene strategije pogajanj s Svetom že na samem začetku.
Že lani smo videli, kaj se zgodi, če v eni sami obravnavi letnega proračunskega postopka omenjamo politike ali zamisli, ki imajo dejansko širši obseg: neuspeh, slepa ulica in na koncu položaj - ki smo mu priča zdaj, leta 2011 -, v katerem raven skupnih odobritev, kot komisar prav dobro ve, ne zadostuje za pokrivanje takojšnjih kratkoročnih potreb Evropske unije v prihodnjih mesecih.
Jens Geier
(DE) Gospa predsednica, komisar Lewandowski, gospe in gospodje, danes dopoldan razpravljamo o potrebi po varčevanju ob upoštevanju dolžniške krize, ki jo doživljamo v državah članicah. Gospa Trüpel in ostali so popolnoma pravilno izpostavili, da nas ta dolžniška kriza zadeva le posredno, saj na evropski ravni ni dovoljeno ustvarjati dolgov.
A kako naj v Evropski uniji zasledujemo varčevalno politiko, če obseg evropskih odhodkov predstavlja le 2 % celotne javne porabe vseh 27 držav članic? Mislim, da sploh ne gre za vprašanje varčevalne politike. Gre za vprašanje simbolov - simbolov, ki nam jih na določen način podajo države članice, kot da bi denar, ki je nakazan v evropski proračun v Bruselj, tako rekoč poniknil v globoki črni luknji. Pri tem ostaja povsem prezrto dejstvo, da se sredstva, ki se stekajo v evropski proračun, dejansko stekajo nazaj v države članice. Seveda se ne stekajo nazaj v razmerju 1:1, saj Evropa ni hranilnica, in seveda zasledujemo politiko solidarnosti, s katero nudimo podporo manj razvitim v Evropski uniji. Na primer, v moji domovini Severnega Porenja-Vestfalije v Nemčiji vse instrumente trga dela, ki se zdaj izvajajo, sofinancira Evropski socialni sklad. Če ta sredstva ukinemo, bo posledično manj politike trga dela. To ne more biti cilj socialdemokratov.
Za trenutek pomislimo, kako države članice porabljajo evropska sredstva. V letnem poročilu Računskega sodišča je navedeno, da sistemi upravljanja in nadzora za porabo evropskih sredstev delujejo pomanjkljivo. Navedeno je, da znaša izterjava napačno porabljenih sredstev v državah članicah milijarde evrov. Prav tako navaja, da bo Komisija zdaj na srečo zamrznila plačila v primerih napačnega upravljanja evropskih programov. To se dogaja tudi denimo v Nemčiji in Združenem kraljestvu.
Svet, ki ga ni tukaj, predstavlja države članice, ki jih pozivam k boljšemu upravljanju proračunskih sredstev EU. Povečanje učinkovitosti, ki bi bilo s tem mogoče, bi nam omogočilo občutno izboljšati način porabe sredstev EU - ne s porabo več denarja, temveč z izboljšanjem načina, na katerega ga porabljamo. Države članice lahko pri tem igrajo vlogo, da bi poudarile svojo pripravljenost varčevati.
Anne E. Jensen
(DA) Gospa predsednica, rada bi se zahvalila gospe Balzani. Mislim, da ji je s pogajanjem o tem proračunu dodeljena zelo zanimiva, a tudi zelo težka naloga, in to je zato, ker je okvir omejen. Sedemletni okvir za proračun EU je oblikovan tako, da postane okvir v času sedemletnega obdobja polagoma bolj omejen, zlasti na področju kmetijstva. Dejansko smo lahko neporabljena sredstva za kmetijstvo izkoristili skoraj kot sredstvo za financiranje novih pobud, kot so denimo energetske naložbe za sveženj gospodarskega okrevanja in satelitski navigacijski sistem Galileo. Zato zagotavljanje skladnosti postaja vse težje. Ne strinjam se s Skupino Zelenih/Evropske svobodne zveze, da ne bi smeli financirati fuzijskega energetskega sistema ITER. To je pomembna raziskava, zlasti ob upoštevanju tega, kar se je zgodilo na Japonskem, in glede na potrebo po zagotavljanju, da nismo odvisni od fosilnih goriv. Potemtakem je tudi to težka naloga. V letu 2012 moramo najti financiranje za fuzijski energetski projekt.
Zadovoljna sem, da je komisar poudaril dejstvo, da proračun EU ni isti kot nacionalni proračuni. Je projektni proračun, in EU mora biti sposobna poravnati svoje račune. Moramo izplačati denar, ki smo ga obljubili. V zvezi s tem upam, da ima Komisija prav, da bodo pogajanja o proračunu tokrat potekala bolj gladko. To bo od Sveta terjalo razumnejše in manj nespametno vedenje - da bi nam postregel z zelo zanesljivim zneskom plačil, a da bi bil natančnejši in premislil, kaj so dejansko prave potrebe.
Nenazadnje bi se rada zahvalila komisarju za izjavo, da moramo zmanjšati naše upravne odhodke, saj je to eno redkih področij, kjer dejansko lahko kratkoročno prihranimo. Mislim, da je dobro, da je začel z besedami o tem, da Komisija zmanjšuje svoje upravne odhodke na praktično nič. To je nekaj, kar bi morali storiti tudi v drugih institucijah, in menim, da je to nekaj, kar bi morali resnično jemati resno - tudi Parlament.
Hynek Fajmon
- (CS) Gospa predsednica, proračun Evropske unije za leto 2012 bi moral nadaljevati tradicijo uravnoteženih proračunov. Po drugi strani pa ne smemo nadaljevati s spori, ki smo jim bili priča pri potrjevanju proračuna za leto 2011. Ne smemo dopustiti, da bi bil vzpostavljen začasni proračun. To bi zelo negativno vplivalo na vodenje EU. Da bi se izognili sporom in proračun kmalu potrdili, moramo predlagati razumen proračun, kar v sedanjem obdobju preživljanja gospodarske krize pomeni omejen proračun. Javnost v državah članicah pričakuje, da bo v času zmanjševanja porabe tudi EU svoje zadeve vodila dobro in gospodarno. Če bomo na to pozabili, bomo ob verodostojnost.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, v tej razpravi lahko povemo svoje mnenje, in tako pokažemo, da obstaja druga možnost za soglasje med pravom in demokratičnim socializmom, ki nam je nakopal to krizo. Soglasje samo po sebi ne upošteva možnosti za izhod iz krize. Druga možnost, ki je mogoča in nujna, je tudi ta, da opravimo korenite spremembe zaradi proračunskih politik EU ter znova premislimo o sredstvih in ciljih, ki jim slednje služijo.
V času, ko se razlike med državami članicami poglabljajo, bi moral biti proračun Skupnosti usmerjen v dejansko zbliževanje, spodbujati polno izkoriščanje dejanskega potenciala vsake države, ustvarjanje delovnih mest z zagotovljenimi delovnimi pravicami, odpravljanje revščine in socialne izključenosti ter varstva okolja. To bi moralo biti orodje, ki bi služilo pristni gospodarski in socialni koheziji.
Zavračamo sporazum, ki služi komercializaciji vse več vidikov družbenega življenja, liberalizaciji na številnih področjih gospodarske dejavnosti in ne premore dovolj varnosti zaposlitve, za kar se zavzema strategija Evropa 2020. Ta pot bo še povečala obstoječa gospodarska, družbena, regionalna in nacionalna nesoglasja in neskladja in zanetila strukturno brezposelnost.
Zato predlagamo novo evropsko strategijo za solidarnost in trajnostni razvoj, utemeljeno na novem nizu gospodarskih, družbenih in okoljskih politik, ki bodo deležne podpore iz proračuna EU, kot je obrazloženo v našem nizu predloženih sprememb tega poročila. Proračun Unije bi moral prav tako služiti pristni politiki razvojne pomoči, sodelovanja in miru, ne pa zunanjemu intervencionizmu, vmešavanju, militarizmu in vojni, področjem, ki vse bolj negativno vplivajo na proračun Skupnosti.
Zato bi radi izpostavili nujo, da Evropa ubere drugo pot, in to bi se moralo odražati tudi v odločitvah v zvezi s proračunom.
Claudio Morganti
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, to poročilo - ki naj bi začrtalo smernice Parlamenta za proračun za leto 2012 - se mi zdi precej brez smisla. Vključuje le celo vrsto nedoločenih izjav in mi torej ni jasno, kaj so dejanske prednostne naloge Parlamenta za pripravo predloga novega proračuna.
Na primer, strategija Evropa 2020 je omenjena večkrat. Gre za velikopotezno, negospodarno in morda preširoko strategijo. Katere bi naj sploh bile njene prednostne naloge? Države članice so tiste, ki se morajo same sprijazniti z omejenimi proračuni in posledicami krize; ne moremo biti tako lahkoverni in misliti, da lahko veliko storimo na evropski ravni. Zato bi dosti raje videl manj izjav o nameri in manj besed ter namesto tega nekaj omejenih in točno določenih področij ukrepanja. Zavedam se, da to poročilo obravnava splošne smernice, a v njegovi sedanji obliki se mi zdi vse prej kot uporabno in le samemu sebi namen.
Lucas Hartong
(NL) Gospa predsednica, gospa Balzani iz Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu je s svojim poročilom dokazala naslednje dejstvo: EU za svoje državljane ne skrbi dobro, temveč skrbi zase. Vladajoča klika socialdemokratov in krščanskih demokratov zagotavlja, da je v Parlamentu še vedno večina, ki je za razsipavanje še več denarja.
Lepa vsota v višini 3000 EUR na uslužbenca za nadomestilo, če pustimo dobro službo v Hiši evropske zgodovine (za tiste, ki imajo to srečo, da imajo prava poznanstva) ob strani, popolnoma nepotrebna in obupno draga evropska TV-postaja, prestižni satelitski projekt po imenu Galileo - vse to še bolj vodi v finančno katastrofo. Še dobro, da so zadeve jasne ... in da si vrh vsega še drznemo govoriti o trajnosti in odgovornosti. Nobene odgovornosti ni, o kateri bi govorili, in trajnost je mogoča le, če so stvari drage.
Gospa predsednica, kratek in jasen bom: zavrzite to nesmiselno poročilo. To vsekakor ni tisto, na kar čakajo državljani Evrope. EU ne daje nobenih znakov, da hoče varčevati, in poleg tega bo to privedlo le še do večjega razsipavanja z denarjem. Mislil sem, da modrost pride z leti, a žal se zdi, da to za ta parlament ne drži.
László Surján
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, po nekaj zadnjih govorih priporočam, da se poskušamo vrniti k temeljnim ugotovitvam. Poročevalki ni bilo lahko, ko je pripravljala material. Navsezadnje o številkah še ne moremo govoriti resno, dokler nam Komisija ne predstavi okvirov, znotraj katerih predvideva proračun za naslednje leto. Seveda pa lahko govorimo o načelih. In v tem pogledu je poročevalka k zadevi pristopila deloma zelo primerno s tem, ko je poskušala vključiti politiko 2020 znotraj okvirov proračuna. Po drugi strani pa njena odločitev, da se na tej stopnji še ne vključimo v politike in da tudi ne govorimo o njihovih osnutkih in ciljih, dejansko utemeljuje določene kritične pripombe, da se zdi vsebina materiala nekoliko prazna.
Prepričan sem, da se lahko še vedno strinjamo, da lahko podobno kot prejšnja leta štejemo kohezijsko politiko za izjemno pomembno. Ta politika bo zagon dobila šele zdaj, na koncu tega cikla, in ravno tukaj se bodo pojavile največje zahteve za plačilo. V nasprotju z ostalimi bi zelo rad poudaril, da ta plačila niso sama sebi namen, in ne gre za trošenje denarja, temveč bolj za to, da ga porabimo na načine, ki pomagajo uresničevati evropski cilj in nas usmerjajo k nudenju pomoči manj razvitim regijam na področju zmanjševanja zaostanka. Če tega ne zagotavljajo, potem ne zagotavljajo ničesar. Potem mora Parlament dejansko ukrepati proti sleherni neustrezni porabi in trošenju za namene prestižnih naložb. Mislim, da je Odbor za proračun v sodelovanju z odbori tej dvojni bitki dobro kos. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Estelle Grelier
(FR) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, rada bi se zahvalila poročevalki, gospe Balzani, za doslednost njenega predloga resolucije o splošnih smernicah za proračun za leto 2012. Ta resolucija nosi jasno politično sporočilo. Ker je Parlament v celoti seznanjen s proračunskimi omejitvami, ki zadevajo Evropsko unijo, danes poziva k sprejetju proračuna za leto 2012, ki se lahko odzove na politične, gospodarske in socialne izzive, s katerimi se zdaj spopadamo.
V času, ko je edina tema razprav, ki potekajo med državami članicami, izvajanje dodatnih varčevalnih ukrepov, pa želi Parlament, vsaj na tej strani dvorane, izkazati svojo zavezanost tisočim delavcem, ki so danes na pohodu po ulicah Bruslja, da bi pokazali, da zavračajo te gospodarsko vprašljive in družbeno nepravične ukrepe, ki bodo povzročili še nadaljnjo rast strukturne brezposelnosti v Evropi.
Dejstvo, da bo evropski proračun prvič leta 2012 usklajen s cilji strategije Evropa 2020 na jasen način, pomeni, da se lahko zaposlovanje in rast pridružita bistvu evropskih politik, ki bi jih izpostavila kot naše prednostne naloge, saj je strategija EU 2020 določila cilj 75-odstotne zaposlenosti delovno aktivnega prebivalstva.
A vendar, ne slepimo se. Ta proračunski postopek bo dolg in težak, v nasprotju s tistim, kar je v francoskem tisku namignil gospod Lewandowski, ko je predvidel stališče poslancev Evropskega parlamenta. Države članice so že izrazile svoja kratkoročna stališča o proračunu, ki se zavzema za disciplino, prav tako pa so že pozvale k omejitvi njihovih prispevkov za financiranje dejavnosti Skupnosti. Evropske unije in njene dejavnosti ne vidijo kot sredstvo za doseganje dodane vrednosti ali kot sredstvo za pomoč pri doseganju velikopoteznih politik, temveč prej kot dodaten strošek. Ne živimo v zmoti. Proračunski postopek 2012 bo zagotovil drug uvid v taktike, ki se uporabljajo za opredeljevanje prihodnjega večletnega finančnega okvira.
Dejstvo je, da bo s proračunom, ki predstavlja le 2 % javne porabe EU, težko zasledovati velikopotezne politike v vseh sektorjih. Na vidiku so že burne razprave o tem, katera politika bo plen, SKP ali kohezijska politika. To hujska državljane enega proti drugemu, ko bi nam moralo biti v čast, da jim pomagamo pri medsebojnem sodelovanju. Zato bi, komisar, ponovno poudarila pomen vašega sporočila o uporabi lastnih sredstev.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Gospa predsednica, kadar vam zidajo hišo, prejmete najvišje račune na koncu. To veste ves čas in s tem se že vnaprej sprijaznite. Enako se dogaja v Evropi. Najvišji računi prihajajo ob iztekih večletnih proračunov in to vemo že vnaprej.
Zavračanje plačila teh računov, h kateremu se zatekajo nekatere države članice, med njimi tudi moja domovina Nizozemska, ni zato nič drugega kot reakcija nezanesljivih vlad. To je enako, kot da bi človek sprejel ponudbo gradbenika in naročil gradnjo hiše, nato pa zavrnil plačilo končnega računa. Seveda lahko v zaključni fazi razmisliš, kje bi lahko kaj privarčeval, in tako moramo ravnati tudi v Evropi. V uvodni izjavi 21 gospa Balzani upravičeno opozarja prav na to. Končni račun pa bomo morali vseeno plačati. Z zavračanjem plačila se ne le izkazuješ kot nezanesljiv partner, ampak tudi netiš protievropsko razpoloženje po Evropi.
Edit Herczog
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, proračun za leto 2012 je šesti od sedmih proračunov v tekočem večletnem finančnem okviru. Obe veji proračunskega organa sta si tako že oblikovali jasno sliko o pomanjkljivostih in pozitivnih dosežkih, povezanih s tekočimi večletnimi programi. Proračunska sredstva za leto 2012 morajo omogočiti uresničevanje ciljev in prednostnih nalog EU v okviru strategije Evropa 2020. To je treba zagotoviti, da bo Evropa izšla iz krize okrepljena. Spodbujanje zaposlovanja, inovacij, raziskav in razvoja, uresničevanje ciljev, povezanih z energetsko strategijo in strategijo socialnega vključevanja, zlasti z zmanjševanjem revščine.
Strategija Evropa 2020 bo seveda verodostojna le, če bo ustrezno finančno podprta. Radi bi javnost opomnili, da je Parlament na to resno politično vprašanje že večkrat opozoril. Zdaj moramo pozvati Svet in države članice k odgovornemu in odločnemu ukrepanju. Ne smemo se sprijazniti z manj Evrope v svetu, v katerem lahko naravne nesreče ali gospodarske krize brez svarila uničijo življenje milijonom, v katerem posledice takih tragedij ne prizadenejo le ene države, naroda ali verske skupnosti, ampak jih občutijo cele regije in se širijo tudi čez oceane. Potrebujemo več Evrope in učinkovitejšo rabo virov in sredstev Skupnosti. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Monika Hohlmeier
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, proračun za leto 2012 določamo v času težkih gospodarskih in socialnih razmer v 27 državah članicah. Zato si gotovo ne bomo mogli privoščiti lotiti se prav vsega, kar bi želeli. Prepričana sem, da poročilo gospe Balzani pomeni uresničljiv kompromis. Vseeno pa imam nekaj kritičnih pripomb.
Po mojem mnenju več denarja še ne pomeni nujno tudi več solidarnosti in več Evrope. Pomembno je izboljšati kakovost tega, kar dobimo za porabljeni denar, predvsem pa zagotoviti, da so cilji, ki si jih zastavljamo, tudi v resnici doseženi, ne pa da denar kar nakazujemo ne glede na to. Vprašanje možnih novih lastnih sredstev moramo vedno obravnavati tudi z ustrezno kritičnostjo. Lastna sredstva ne smejo pomeniti dodatnih obremenitev za državljane ali za podjetja, saj morajo le-ta imeti možnost in biti sposobna tekmovati z ostalim svetom.
Prav tako menim, da nikakor ne smemo ves čas poudarjati tega, da proračun EU pomeni zgolj 2 %, saj konec koncev precej držav sofinancira ustrezne evropske sklade, s tem pa zagotavlja znatno več denarja za porabo na podlagi programov EU. Menim, da moramo še zlasti poskrbeti za napredek na področjih raziskav, izobraževanja, trajnosti in utrjevanja gospodarske rasti. Glede na to mislim, da je pomembno, da se tudi veliki projekti, kot je ITER - in s tem v zvezi bi se rada zahvalila gospe Jensen za njeno pripombo - v celoti in jasno financirajo in vodijo, saj nas bodo drugače Američani, ki izvajajo enak projekt, precej prehiteli, Evropejci pa vendarle ne bi smeli biti večno drugi.
José Manuel Fernandes
(PT) Gospa predsednica, na začetku bi rad povedal, da odobravam delo gospe Balzani, vseeno pa bi rad podal nekaj opazk. Prepričan sem, da je uporabljeni splošni pristop preveč splošen. Mislim, da je poročilo bolj podobno resoluciji o strategiji EU 2020 kot pravim smernicam za leto 2012.
Leta 2011 so bili v središču mladi, pri takih smernicah pa leta 2012 to ne bo več veljalo. Ni pa še prepozno za to. V teh splošnih smernicah izraza "mladi" ne najdemo niti enkrat. Poleg tega je zaradi osredotočenja na strategijo Evropa 2020, ki jo sicer podpiram, prezrta na primer kohezijska politika. Tudi kohezijska politika ni omenjena niti enkrat. Kohezijska politika je skrajno pomembna, te politike in teh ukrepov ni mogoče prilagajati ali krniti na primer s preusmerjanjem denarja v strategijo Evropa 2020.
Niti enkrat ni omenjena kohezijska politika, za katero menimo, da je skrajno pomembna. Po mojem mnenju je še čas za odpravo te pomanjkljivosti. Prepričan sem,, da je še čas za ureditev teh dveh zadev.
Barbara Matera
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, najprej bi se rada zahvalila poročevalki gospe Balzani za opravljeno delo. Proračuna za leti 2012 in 2013 bosta konsolidacijska proračuna, ki naj odsevata krčenje porabe v državah članicah in postavita merila za zneske porabe v naslednjem finančnem okviru.
Prispevek Poslanske skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) k smernicam za pripravo proračuna za leto 2012 je temeljil na konceptu odgovornosti, ki pomeni zavzemanje za gospodarnost, učinkovitost in uspešnost čim bolj skromne porabe razpoložljivih sredstev.
Strategija EU 2020 temelji na pomembnih prednostnih nalogah - namreč raziskavah, razvoju in rasti -, ki v poročilu gospe Balzani prvotno niso bile zajete, skupina PPE pa jim pripisuje velik pomen. Za prednostne naloge Unije mora biti zagotovljeno ustrezno financiranje. Zato je nujno zagotoviti prožnost za morebitno prerazdeljevanje med razdelki odhodkov, da bomo lahko učinkoviteje reševali težave, povezane z gospodarsko krizo, pa tudi predlagali proračunski okvir, ki bo zajemal tudi lastna sredstva.
Nisem pa naklonjena temu, da bi lastna sredstva zbirali z uvedbo davka na finančne transakcije, kar predlaga Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice. Primerneje bi se mi zdelo, če bi Komisija preverila, kako tehnično urediti to zelo pomembno vprašanje, in tako potrdila ter vzpostavila evropsko dodano vrednost ureditve.
Vladimír Maňka
. - (SK) Gospa predsednica, Evropska unija si je za obdobje do leta 2020 zastavila pet merljivih ciljev. O ciljih so se sporazumele države članice same. Cilji nam kažejo smer, za katero bi se morali odločiti. Uspešnost Evrope je odvisna od uresničitve teh ciljev.
Od tega, kako odgovorno bodo ravnale posamezne države, je odvisno, ali bomo dosegli večjo zaposlenost, ali nam bo uspelo zmanjšati delež dijakov in študentov, ki predčasno opustijo šolanje, ali nam bo uspelo doseči načrtovani delež mladih z univerzitetno izobrazbo, ali bomo zmanjšali število ljudi, ki jim grozi revščina, in ali bomo obvarovali naše podnebje.
Kljub sprejetemu soglasju v EU o skupnih postopkih je vlada naše države sklenila skrčiti prednostne operativne programe. Sredstva hoče uporabiti za financiranje visokohitrostnih komunikacij in se o tem že dogovarja s Komisijo. Rad bi vas vprašal, komisar, ali vi osebno in Komisija v celoti podpirate države pri odločitvah in usmeritvah, ki so v nasprotju s skupnimi cilji v sedanji tretji uvodni fazi uresničevanja strategije Evropa 2020?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Gospa predsednica, proračun je ključni instrument evropskega združevanja in pomembno je, kako ga pripravimo.
Prav v času krize lahko proračun EU pomaga blažiti posledice restriktivnih proračunskih politik nacionalnih vlad in usmerja finančna sredstva v želene dolgoročne naložbene projekte. V tem smislu pozdravljam v poročilu izraženo podporo načrtu uvedbe projektnih obveznic, na primer na področju infrastrukture. Rada pa bi poudarila, da jih ne bi smeli šteti za nadomestilo evroobveznic. Po mojem mnenju so evroobveznice posebna tema in podpiram njihovo uvedbo, saj pomenijo logično nadaljevanje procesa združevanja in njegovo poglobitev.
Poskusi rezanja zneskov v proračunu EU pa bi pomenili nasprotno težnjo - usmeritev v razdruževanje. Taki poskusi ne prinašajo le neugodnih gospodarskih učinkov, ampak tudi spodkopavajo solidarnost med državami članicami. Sebična in kratkovidna delitev na neto plačnice in neto prejemnice ne upošteva globlje in pomembnejše razsežnosti evropskega združevanja. Združevanje lahko koristi prav vsem državam članicam. Po mojem mnenju moramo o proračunu EU razpravljati s tega zornega kota.
Jaroslav Paška
- (SK) Gospa predsednica, prednostne naloge proračuna za leto 2012 obravnavamo tudi z mislijo na prihodnost, zato bi morali po mojem mnenju razmišljati tudi o možnostih varčevanja v prihodnje.
Menim, da bi morali nujno razmisliti tudi o rednih selitvah poslancev in celotnega Evropskega parlamenta v Strasbourg, ki jih opravimo dvanajstkrat na leto. Prepričan sem, da s takim ravnanjem jezimo naše državljane, saj morajo naše selitve plačevati davkoplačevalci in jih precej stanejo. Zato bi morali, če že ne v letu 2012, pa vsaj dolgoročno, razmisliti o možnostih zmanjšanja obsega ali prilagoditve tega mehanizma.
Menim, da bi morali razpravljati o še eni možnosti prihrankov, in sicer o stroških ustanovitve muzeja Evropske unije oziroma Evrope, ki bi jih, po mojem mnenju, vsekakor lahko odložili na kasnejši čas, ko bo šlo EU bolje. Danes bi lahko ta sredstva preusmerili v druge dejavnosti, še zlasti v letu 2012, v uresničitev programa za leto 2012, s tem pa bi seveda dosegli tudi večjo učinkovitost našega delovanja.
Monika Smolková
- (SK) Gospa predsednica, najprej bi rada pohvalila delo poročevalke, ki je v svojem poročilu pravilno opredelila številne probleme.
Proračun EU za leto 2012, pa tudi za naslednja leta, bi moral biti ambiciozen, če res želimo uresničiti naloge in cilje Strategije Evropa 2020 ter se iz krize izviti kot zmagovalna in svetovno konkurenčna skupnost. Podpiram predlog Odbora za proračun, da bi organizirali srečanja z nacionalnimi parlamenti, na katerih bi razpravljali o splošnem pregledu proračunov držav članic in EU za leto 2012. Na teh srečanjih bi morali poudariti, da proračun EU ne sme imeti primanjkljaja, da predstavlja samo 2 % vse javne porabe v EU in da so med proračunom EU ter proračuni držav članic bistvene razlike. Proračun EU pokriva predvsem naložbe v prihodnost Evrope.
Tega bi se moral še zlasti zavedati Svet, saj predstavniki Nemčije, Francije in Velike Britanije že napovedujejo, da bodo skušali proračun EU zamrzniti, s tem pa bi znatno upočasnili evropsko rast.
Janusz Lewandowski
član Komisije. - Gospa predsednica, dotaknil se bom samo treh točk. Glede prilagajanja Strategije Evropa 2020, ki jo je jasno omenila gospa Balzani v svojih smernicah: v tekočem proračunu za leto 2011 lahko 41 % vse porabe pripišemo ciljem Strategije Evropa 2020.
Enako si prizadevamo tudi pri proračunu za leto 2012, vendar je potrebnih nekaj popravkov za uskladitev z okvirom, o katerem smo se dogovorili že pred nekaj leti, okvirom 2007-2013. Dejstvo, da moramo proračun prilagajati okviru večletnega sporazuma iz leta 2006, nam seveda omejuje manevrski prostor.
Drugič, moj odziv na besede gospoda Ellesa - pa ne le njegove: enake pripombe glede negativnih prednostnih nalog sta imela tudi gospod Geier in gospa Hohlmeier. Bojim se, da so za proračun za leto 2012 na mestu. Tako bi moralo biti. Danes bi morali, še bolj kot v drugih časih, ob pozitivnih prednostnih nalogah pretresti tudi neuspešne dejavnosti. O tem, kaj ne teče uspešno, kaj ni ustrezno vodeno, razmišljamo zato, da bi odkrili možnosti prihrankov. Tokrat so naša razmišljanja posvečena tako pozitivnim kot negativnim prednostnim nalogam. Pri administraciji je varčnost zapoved.
Moj odgovor gospodu Herzogu o zapravljanju denarja: za administracijo porabimo samo 5,7 % celotnega proračuna Evropske unije. Delež za administracijo je torej manjši kot v mestni občini Rotterdam in številnih drugih nizozemskih mestih, ki veljajo za zgled proračunske varčnosti.
V odgovor gospe Andreasen: ni govorila le o zamrznitvi proračuna. Govorila je o njegovem zmanjšanju. Našega proračuna, evropskega proračuna, ki nima primanjkljaja, ne moremo kriviti za neustrezno upravljanje javnih financ v v številnih državah članicah. Ima svojo logiko, kar je zelo jasno razložil gospod Gerbrandy. Pri tej logiki gre predvsem za zorenje programov v času. To ni presenetljivo. To je naša verodostojnost. Evropski proračun odlikuje verodostojnost, ki izhaja iz prevzemanja obveznosti in plačevanja končanih projektov. Tudi v času varčevanja moraš plačati račun za električno energijo.
Tu gre v resnici za našo verodostojnost. Gre za kohezijo. Gre v resnici za naložbo, zato je po svoji naravi tudi odgovor na nekatere od zahtev, ki jih vzklikajo demonstranti pred Parlamentom in pred palačo Berlaymont.
Francesca Balzani
poročevalka. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, besedo "odgovornost" je omenjalo precej govornikov v razpravi. Menim pa, da je za naše ustanove še posebej pomembna ena vrsta odgovornosti: predvsem so odgovorni za izvajanje naših programov in za to, da državljani EU od nas dobijo več kot le besede. Naša odgovornost je, da smo dosledni pri svojih besedah in svojih obljubah.
Glavne današnje projekte določa Strategija Evropa 2020. Prvi cilj, "več dela", ni le zelo ambiciozen, ampak tudi zelo natančen, saj ga lahko merimo tudi s parametri zmanjševanja brezposelnosti. To se mi zdi zelo oprijemljiv in zelo ambiciozen cilj in menim, da se moramo nujno lotiti njegovega uresničevanja.
Dokler bomo menili, da je Strategija Evropa 2020 preobsežna in preveč ambiciozna, da bi jo lahko stisnili v praktičen dokument, kot je proračun, po mojem mnenju ne bomo dosegli ničesar, razen morda povečevali nevarnost še enega neuspeha, česar pa si ne želi nihče, še najmanj Komisija, če se prav spomnim prvega sporočila o Strategiji Evropa 2020.
Obstaja pa še drugo pomembno vprašanje: varčnost ni politika, ni instrument, je pogoj, ki ga mora izpolnjevati naše delovanje, ne le s prečiščenjem naše porabe, ampak tudi z uporabo evropskega proračuna, izjemnega instrumenta, ki je nekaj povsem drugega kot naši nacionalni instrumenti in ki nam odpira možnost, da letos ravnamo drugače.
Prav temu je namenjen evropski semester. Ne služi le temu, da je prvih šest mesecev leta bolj razburkanih. Omogoča nam, da oblikujemo globalno strategijo in vzpostavimo sinergije, sinergije med proračuni držav članic in našim proračunom pa so sijajen evropski sistem za povečevanje vrednosti javnih sredstev in oblikovanje postopkov za prelitje Strategije Evropa 2020 - dolgoročne in ambiciozne, kot je - v evropsko stvarnost.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149)
Ilda Figueiredo
v pisni obliki. - (PT) Poročilo se žal zavzema za "proračun za leto 2012 v znamenju izboljšanega evropskega gospodarskega upravljanja, mehanizma evropskega semestra in ciljev Evropa 2020". Z drugimi besedami, ta proračun podpira poglabljanje neoliberalizma, militarizma in federalizma v EU s sprejemom globoko protisocialnih in protidemokratičnih ukrepov, utrjevanjem pakta za stabilnost, uveljavljanjem okrutnih glob za države članice in stalnim nadzorom vseh makroekonomskih dejavnosti v državah. Ta predlog tudi skuša vzpostaviti proračun, ki bo spodbujal liberalizacijo, negotovost zaposlitve ter napade na pravice in javne storitve.
Zato predlagamo niz pomembnih sprememb, katerih cilj ni samo obsoditi omenjeni pristop, ampak tudi predstaviti smernice za alternativo, ki je mogoča in potrebna. Ti predlogi so ključni za izboljšanje razmer glede brezposelnosti, revščine in neenakosti, ki že vladajo in ki jih še poglablja kapitalizem, katerega orodje je EU. Proračun EU mora temeljiti na drugačni viziji, da bo lahko služil za reševanje gospodarske in socialne krize, odreči se mora neoliberalistični usmeritvi, tako imenovanemu gospodarskemu upravljanju in naraščajočemu militarizmu.
Jiří Havel
v pisni obliki. - (CS) V svojem poročilu o splošnih smernicah za pripravo proračuna za leto 2012 gospa Balzani zastavlja pet ključnih proračunskih prednostnih nalog EU. Popolnoma podpiram njeno stališče, da je strategija Evropa 2020 tista, ki lahko Evropi pomaga premagati svetovno gospodarsko krizo in iz nje iziti močnejša, z ustvarjanjem novih delovnih mest na podlagi petih prednostnih nalog, to je, s spodbujanjem zaposlovanja, izboljšanjem razmer za inovacijsko dejavnost, raziskave in razvoj ter usmerjanjem javnih sredstev v te dejavnosti, uresničevanjem ciljev v zvezi s podnebnimi spremembami in energijo, z izboljševanjem ravni izobrazbe in spodbujanjem socialnega vključevanja, še zlasti pa z zmanjševanjem revščine v Evropi. Če želimo to strategijo uspešno in resno uresničevati, pa moramo poskrbeti, da bo zanjo na voljo dovolj sredstev, brez znatnih kompromisov ali krčenj. Sedanji večletni finančni okvir pušča zelo malo manevrskega prostora, zato soglašam s poročevalko, da nadaljnji poskusi omejevanja ali zmanjševanja proračunskih sredstev za uresničevanje ključnih prednostnih nalog ta trenutek niso na mestu. Podpiram misel poročevalke, da je lahko uresničevanje petih ključnih prednostnih nalog katalizator za spodbujanje naložb, rasti in ustvarjanja novih delovnih mest po vsej Evropi. Na splošno se strinjam s predlaganimi smernicami in priporočam odobritev poročila.
Ian Hudghton
v pisni obliki. - Po vsej Evropi so vlade in javni organi prisiljeni iskati načine za varčevanje in samoomejevanje. Mojo domovino, Škotsko, je prizadela dvojna nadloga - svetovno recesijo še zaostruje slabo vladanje Londona, ki na eni strani ves čas ropa škotske vire, na drugi strani pa odreka Škotom pravico do urejanja lastnih zadev. Škotska vlada mora zato še toliko bolj trdo delati, če hoče ohranjati življenjsko pomembne javne storitve na Škotskem. V takih ekonomskih razmerah so pozivi naše zbornice k povečanju proračuna povsem nerealni - evropske javne storitve morajo imeti prednost pred delovanjem institucij EU.
(Seja je bila prekinjena ob 10.55 in se je nadaljevala ob 11.35)
