Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0475/2008).
Komisjonile esitati järgmised küsimused.
I osa

Teema: Uimastitevastase võitluse strateegia
Strateegiliste uimastitevastaste kampaaniate rakendamine põhineb kahel tegevuskaval, kahe eraldi perioodi koha, st 2005-2008 ja 2009-2012. Samuti nähakse ette 2008. aastal nn mõju hindamist, mis eelneks selge ajakava alusel 2009-2012. aasta tegevuskavale.
Asjade praegune seis uimastite suhtes ELis on ärevusttekitav ning probleemiga võitlemiseks valitavad konkreetsed vahendid peavad olema äärmiselt karmid, ranged, püsivad ja järjekindlad.
Mis on komisjoni diagnoos aastate 2005, 2006 ja 2007 raportite alusel praeguse olukorra kohta ning mis tasandil 2005. aastast käesoleva ajani meetmeid teostatud on?
Milline on asjade seis mõju hindamise suhtes, mis kuulub 2008. aastal lõpule viimisele? Mis on komisjoni prognoos perioodi 2009-2013 kohta, eriti uute võitlus- ja koostöövahendite suhtes politsei ja seaduste osas ning samuti kodanikeühiskonna osalemise suhtes?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Proua juhataja, on selge, et keegi ei saa uimastite küsimuses loorberitele puhkama jääda. Komisjon kiitis 18. septembril 2008 heaks ettepaneku võtta vastu Euroopa Liidu uimastivastane tegevuskava (2009-2012), millele lisati ELi uimastivastase tegevuskava (2005-2008) lõpphinnang. Tegemist on mõju hindamisega, mis küsimuses mainitud oli.
Mõlemad dokumendid tehti sellel kuupäeval parlamendile kättesaadavaks. Hinnangu teostas Euroopa Komisjon 2008. aasta esimesel poolel kooskõlas järgneva tegevuskava meetmega 45.3. Hindamine pakkus uuele tegevuskavale olulist sisendit. Leiud olid alljärgnevad.
ELi uimastivastase tegevuskava rakendamise osas saab teha järelduse, et edusammud on toimunud erineva edumääraga peaaegu kõikide konkreetsete eesmärkide ja meetmete osas. ELi uimastivastast tegevuskava kajastavad piisavalt liikmesriikide riiklikud poliitikad ning see on võetud üleriiklikku poliitikasse ja/või antud eesmärke kajastati juba olemasolevates dokumentides.
Liikmesriigid teatavad, et tegevuskava peegeldab riiklikult tasandil peamist poliitikat. Hinnang näitab, et tegevuskava toetab lähenemisprotsessi liikmesriikide uimastivastase võitluse poliitikate vahel, mida komisjon üsna oluliseks peab.
Uimastitega seotud olukorraga seoses pole toimunud uimastite kasutamise levimuses, kuid osade kõige levinumate uimastite kasutamine näib olevat stabiliseerinud ja/või veidi langenud. Kokaiini kasutamine näitab osades liikmesriikides tõusutrendi. Uimastitega seotud nakkushaiguste, eriti HIVi ja AIDSi, levimuse pikaajaline suundumus ELis on, et need on viimastel aastatel kahanenud, nagu ka uimastitega seotud surmajuhtumid.
Esile on kerkinud uued suundumused uimastite kasutamisel, eriti erinevate ainete üheaegsel tarbimisel. Kokaiini konfiskeerimiste sagedus ja suurused kasvavad, samas kui taimse kanepi, heroiini, ecstasy ja amfetamiini oma näib stabiliseeruvat. Ebaseaduslike ainete hinnad paistavad olevat üldiselt langenud, samas näivad puhtuse tasemed olevat päris stabiilsed.
Mis puudutab uimastitega seotud olukorda käsitleva tegevuskava mõju, on eeldatavasti rakendustesse puutuva hindamisraporti mõju hindamine see, ma arvan, millele austatud parlamendiliige viitab. Uimastitega seotud nakkushaiguste ja uimastitega seotud surmajuhtude pidev vähenemine ühelt poolt ja kahjulikke tagajärgi vähendavate meetmete rakendamine kogu ELis teiselt poolt osutavad selgele vastastikule seosele rakenduskavadega, olgugi et taolist sidet on kurikuulsalt raske tõestada nii, et selles ei oleks põhjust kahelda.
Osa liikmesriike on saavutanud järske uimastitega seotud kahjulike tagajärgede vähenemisi kahjulike tagajärgede vähendamise meetmete kasutusele võtmise järel. Sarnaseid järeldusi võib teha tarne vähenemise ja uimastitevastase korrakaitsealase Euroopa koordineerimise ning koostöö valdkonnas.
Armando França
(PT) Tänan teid, proua juhataja! Pean eriti tänama komisjoni esindajat, peamiselt küsimusele vastamise, kuid ka vastuse kvaliteedi eest! Olen komisjoni dokumente väga hoolikalt lugenud.
Esiteks pean ütlema, et nõustun strateegia ja tegevuskavaga, mis tegelevad eeskätt pakkumise ja alles seejärel nõudmisega. Just pakkumise osas sooviksin oma arvamust avaldada.
Pakkumise osas teeb meile väga suurt muret kokaiini ning samuti sünteetiliste toodete küllus. Lisaks oleme äärmiselt mures jõukudevaheliste kohalike vaidluste esinemise pärast, mis osades liikmesriikides turu valitsemise üle võitlevad. Sooviksin paluda teil täpsustada minu jaoks niivõrd, kui see võimalik on, milliseid konkreetseid meetmeid pakutakse välja ühelt poolt liikmesriikide ning liikmesriikide politsei ja kohtuorganite ning teiselt poolt liikmesriikide ning tootvate riikide, iseäranis kokaiini tootvate riikide vahel. See on strateegiavaldkond, mis teeb meile väga muret, ning mille osas sooviksime kuulda komisjonilt konkreetseid vastuseid.
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Proua juhataja, muidugi on liikmesriikidevaheline koostöö uimastite, uimastikartellide ja uimastitega seotud kuritegevuse vastu võitlemisel äärmiselt eluliselt oluline ja raske, sest ringluses on tohutu summa raha. Meie esimene prioriteet, nagu tegevuskavas näinud olete, on tõesti kokaiini tarneahelaga võitlemine. Meil on mitu algatust, mis näevad ette ja korraldavad koostööd Ladina-Ameerika ja Lääne-Aafrika tootvate riikidega, et lõpetada kokaiiniga kauplemine. On selliseid erikeskusi nagu uimastialane mereanalüüsi- ja rakenduskeskus ning Centre d'Enquête et de Coordination de la Lutte Anti-drogue en Méditerranée. Mõlemad algatused on suunatud kokaiiniga kauplemise vastu.
Seega on koostööd ning on algatusi, kuid valdkond on keeruline ning võitlus on raske. Pean rõhutama, et ei saa olla rahuldumist juba saavutatuga. See on enam-vähem lõputu võitlusega. Ent mul hea meel teatada teatud positiivsetest tagajärgedest. Haigusi on jäänud vähemaks, nagu ka uimastitega seotud surmasid.
Teema: Linnulihatoodete import Hiinast
Komisjoni otsus 2008/638/EÜ 30. juulist 2008 , millega muudetakse otsust 2007/777/EÜ, mis käsitleb lihatoodete importi kolmandatest riikidest. Eelneva otsuse alusel lubati Hiinal eksportida ühendusse ainult kuumtöödeldud linnulihatooteid, mida oli töödeldud hermeetiliselt suletud mahutis, kus Fo väärtus on kolm või enam.
Samal ajal kinnitas Hiina pädevate ametiasutuste palvel Hiina Shandongi provintsist linnulihatoodete impordi, mida oli töödeldud madalamal temperatuuril (vähemalt 70 °C).
Lähtudes eelnevast, kas komisjon ei arva, et eeskirjade leevendamine viib Euroopa Liidu rangete loomade tervishoiu, toiduhügieeni ja loomade heaolu eeskirjade lõdvenemiseni? Kas see ei arva, et taolise otsuse tegemine, mis kohaldub ainult riigi ühele provintsile, on murettekitav ning kas see arvab, et kõnealuste linnulihatoodete päritolu ainult Shandongi provintsist saab kontrollida? Kas see ei arva, et ühele provintsile loa andmine viib eeskirjade leevendamise palvete tulvani teistes provintsides (mille kohta on juba märke)? Kas kasutuselevõetud meetmed ei kujuta endast ohtu ELi linnulihakasvatajate olukorrale?
Siim Kallas
Euroopa komisjoni asepresident. - Proua juhataja, linnuliha ekspordile kohaldatavad loomade tervishoiu ja rahva tervise eeskirjad tagavad ELi omadega võrdväärse kaitse taseme. Antud impordieeskirjad tagavad, et kõik imporditavad tooted vastavad sama kõrgetele standarditele kui ELi liikmesriikidest pärit tooted, mitte ainult hügieeni ja kõikide tarbijaohutuse tahkude suhtes, vaid ka loomade tervisliku seisundi suhtes. Põhimõte, millest lähtuvalt peab toit olema ohutu päritolust hoolimata, on ELi lähenemisviisi keskmes.
Hiina ametlikku kontrollisüsteemi kinnitasid kohapeal kolm komisjoni ülevaatust. Tulemus avaldati Tervishoiu ja tarbijakaitse peadirektoraadi koduleheküljel. Ülevaatused on näidanud, et pädevad ametiasutused, eriti Shandongi provintsis, on piisavalt hea struktuuriga, et tagada kuumtöödeldud linnulihatoodete vastavus ühenduse õigusaktidega. Lisaks on samuti antud kontrollkäigud kinnitanud, et pädevad ametiasutused on suutelised jõustama ühenduse impordinõudeid.
Antud meetme tulemusena on Hiina ametiasutused näidanud komisjoni talitustele, et nad suudavad kinnitada, et Euroopa Liitu eksporditavate kuumtöödeldud linnulihatoodete partiid toodeti vastavuses ühenduse nõudmistega ning on pärit üksnes Shandongi provintsist.
Kõik tunnustatud ettevõtted ühenduse loetelust, kust kuumtöödeldud linnuliha importimine lubatud on, asuvad Shandongi provintsis. Seda kinnitasid kohapeal kolm teabekogumismissiooni, üks 2004. aastal, kaks 2006. aastal.
Kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni kokkuleppele sanitaar- ja fütosanitaarmeetmete kohta, võib mis tahes kolmas riik paluda komisjonilt tervikuna või osaliselt oma territooriumile ekspordiluba, mis vaadatakse läbi ja mida hinnatakse kooskõlas asjasse puutuvate ühenduse nõudmistega. Kui kolmandate riikide antud garantiisid peetakse rahuldatavateks ning sisuliselt kinnitatakse, võetakse taolised palved kolmandatelt riikidelt vastu ning antakse ekspordiluba.
Igasugust konkurentsi moonutamise ohtu ELi linnulihatootjate suhtes takistab tõsiasi, et kehtivad meetmed tagavad piisavad garantiid, et teatavatest regioonidest kuumtöödeldud linnulihatooted vastavad kaitsetasemele, mida EL vajalikuks peab. Tarbijate teadlik valik oleks konkurentsisurvele vastuseks.
Hiina ametivõimud väljendasid huvi komisjoni heakskiidu vastu importida kuumtöödeldud linnuliha Jilini provintsist. Antud loa saamiseks peavad Hiina ametiasutused garanteerima, et kuumtöödeldud linnuliha tootmisele Jilini provintsis kohaldatavad sanitaartingimused vastavad EÜ nõuetele, ning komisjon kontrollib antud garantiid, viies läbi kohapeal ülevaatused.
Péter Olajos
(HU) tänan väga, volinik, vastuse eest! Probleem on selles, et see aasta pidi viidama Hiinas läbi kuus ülevaatust ning neist pole tänini ühtki teostatud. Praegu, oktoobris, pidi olema linnuliha ülevaatus, kuid ka see ei toimunud, sest hiinlastel polnud selle jaoks aega. Minu küsimus on: kui me pole suutnud käesolevaks aastaks kavandatud kuuest ühtki läbi viia suutnud ja ometi oleme järgmiseks aastaks kavandanud 15, kuidas viiakse läbi need 15? Kui hiinlased ei tee koostööd oma Euroopa kaubanduspartneriga, siis miks avame oma väravaid impordile Hiinast ning miks laostame Euroopa linnukasvatajaid? Kui Hiina ei tee koostööd, siis miks on meil tarvis avada väravaid nende impordile - see on minu küsimus. Tänan teid väga!
Siim Kallas
Euroopa komisjoni asepresident. - Kõigepealt tahan öelda, et Hiina on valmis koostööd tegema, ning meil pole andmeid, et Hiina pole valmis koostööd tegema. Teiseks, mis puudutab ülevaatusi ja missioone, siis antud missioone seni peetud rahuldavaks. Kui on kahtlusi või küsimusi, on meil uued missioonid. Aeg eelmiste missioonide ja käesoleva aasta vahel oli tingitud kahe ministeeriumi vahelisest haldustegevusest Hiinas. Siiski - vähemalt komisjoni poolel - ei saa me öelda, et oleks vastumeelsust, et teha meiega toodete standardite ja kvaliteedi osas koostööd.
Kui on andmeid, on komisjon valmis korraldama uusi missioone. Seni pole neid vajalikuks peetud.
Jim Allister
Volinik, saan aru, mida ütlete, kuid sellel on ikka Brasiilia loomalihavaidluse kaja, siis kui komisjon kuid seal seisis, kus praegu teie seisate, ning kinnitas meile, et kõik on korras, ning lõpuks ei jäänud tal muud üle kui keeld kehtestada.
Olete öelnud, et see liha läbib sarnased katsed. Kas saate tingimusteta öelda, et iga imporditav tükk liha läbib võrdselt sama ranged veterinaarkatsed, mida nõutakse meie oma tootjailt? Kas katsetatakse sama suhtelist osa toodangust ning kuidas teate, kas toode on tõesti Shandongi provintsist? Kas piisab, kui seda pelgalt seal töödeldakse? Need on küsimused, mis meie tootjates pahameelt tekitavad, et nad alluvad igasugustele nõudmistele, sealhulgas puuride järkjärgulisele kaotamisele. Kas see juhtub ka Hiinas samas tempos? Nende arust lüüakse nende hindu odava impordiga alla.
Armando França
(PT) Suur tänu, proua juhataja, teen lühidalt! Minu küsimus on samas suunas, kui eelmise parlamendiliikme oma. Nõustun, et hiljuti on üritatud üle vaadata ja seirata tooteid, ning oluline on, et antud ülevaatamine ja seire jätkuks. Siiski ei saa ju ometi toimuda eeskirjade leevendamist? Pigem peaks neid tugevdama, kusjuures Euroopa Liit kehtestaks täpsed ja selged eeskirjad, mida peaks kohaldatama kogu Hiinas, mitte ainult osades provintsides, nagu parlamendiliige äsja mainis. Oleksin selle täpsustamise eest tänulik. Suur tänu, volinik!
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Seni on tähistatud kõik antud provintsis toodetavad tooted. Antud provintsi ametivõimud vastutavad kvaliteedi ja ka päritolu eeskirjade eest.
Muidugi on alati küsimus, et iga kana pole võimalik kontrollida - sama seis on ka Euroopa Liidus. Kuid see, mida komisjon oma ülevaatustel teha saab - ning mulle öeldi, et järgmine ülevaatus toimub järgmine aasta, seega on see juba kavandatud - on ülekontrollimine, et haldussüsteemid suudavad reguleerida, kuidas antud linnuliha toodetakse ja mis tasemel loomade tervise kaitse on. Seni on vastused olnud rahuldavad.
Muidugi kontrollitakse pidevalt tõsiasju, kuid tegemist on Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega ning oleme alati avatusest kasu saanud. Kvaliteet on oluline; standardid on olulised. Seni oleme veendunud, et Hiinast pärit linnulihatoodete kvaliteet on rahuldav, ning järgmine provints, nagu juba mainisin, on samuti valmis tulema.
Teema: Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine liikmesriikides
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) kui üks ELi struktuurifondidest, rajati jõukuse ja elatustasemete erinevuste vähendamiseks ELi liikmesriikide ja regioonide lõikes, eesmärgiga soodustada tööhõivet ja lisaks ka majanduslikku ning sotsiaalset ühtekuuluvust. Perioodil 2007-2013 jagatakse ELi liikmesriikidele ja regioonidele eesmärkide saavutamiseks umbes 75 miljardit eurot. Liikmesriigid rahastavad paljusid erinevaid programme ning antud suhtes on oluline teada, kuidas liikmesriigid, eriti uued, olemasolevaid rahalisi vahendeid kasutavad, ning mis tulemusi on elatustasemete tõstmisel ning tööhõive soodustamisel saavutatud.
Kas komisjonil on kavas avaldada ESFi rakendamise kohta liikmesriikides teatis ning, kui jah, millal võime taolise teatise avaldamist oodata? Kui komisjon plaanib taolise teatise väljaandmist, kas võime oodata ESFi rahaliste vahendite kasutamise nii kvalitatiivset ja kvantitatiivset analüüsi? On ülioluline teada mitte ainult, kui palju raha erinevate programmide rakendamisele kulutati, vaid ka selle tegemiseks, et ELi kodanikud naudiksid lisaks samuti käegakatsutavat ja jätkusuutlikku kasu.
Kui komisjon taolist teatist ei plaani, miks see nii on ja kuidas saab siis komisjon garanteerida ESFi läbipaistva ja tõhusa kasutamise?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Komisjon meenutab, et Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 146 kehtestab Euroopa Sotsiaalfondi selleks, et parandada töötajatele siseturul tööhõivevõimalusi ning aidata seeläbi kaasa elatustaseme tõstmisele. Sotsiaalfond rakendab samuti meetmeid, mis viivad majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseni.
Komisjon on lugupeetud parlamendiliikmega nõus Euroopa Sotsiaalfondi konkreetset kasu käsitleva aruandluse osas. Antud kontekstis kavatseb komisjon esitada jada teemaraporteid Euroopa Sotsiaalfondi toe ja tegevuste, kättesaadud soodustatud isikute ning saavutatud tulemuste kohta. Esimene komplekt aruandeid peaks olema kättesaadavad 2009. aasta alguses.
Lisaks sätestab Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikkel 159, et komisjon peab esitama Euroopa Parlamendile, nõukogule, Majandus- ja sotsiaalkomiteele ning Regioonide komiteele iga kolme aasta tagant aruande majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suunas saavutatud edusammude kohta. Viimane ühtekuuluvusraport avaldati 2007. aastal ning pööras erilist tähelepanu inimestesse investeerimise küsimusele. Järgmine ühtekuuluvusraport esitatakse 2010. aastal. Lisaks avaldab komisjon vahepealsetel aastatel niinimetatud arenguaruande.
Ona Juknevičien
Olen teie täpse ja konkreetse vastusega väga rahul, nii et tõepoolest, suur tänu! Mõistan küll, et komisjon peab minu tõstatatud küsimust oluliseks peale parlamendiliikmete ka komisjonile. Arvan aga, et kõige olulisem on see meie inimestele. Neil on vaja teada antud rahaliste vahendite kasutamise läbipaistvuse ja antud rahaliste vahendite kasutuse tõhususe kohta. Ootan seetõttu 2009. aasta alguses raportit.
Kas oskate palun öelda mulle, mis peadirektoraat 2009. aastal antud raporti koostab?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Tööhõive peadirektoraat on see, kes mu hea kolleegi härra Špidla juhtimisel antud raportite eest vastutab. Arvud on huvitavad ning me koolitame iga aasta Euroopas 9 miljonit inimest, seega on kasu olemas.
Zita Pleštinská
(SK) Ehituse ja rekonstrueerimisega seotud kulutusi saab reguleerida. Euroopa Sotsiaalfondist rahastatud projektides saavad sihtrühmad oskusteavet, uusi oskusi ning asjatundlikkust ja seetõttu sõltub bilanss ametnike subjektiivsetest seisukohtades. Liikmesriikide bürokraatlike tavade põhjustatud valitsusväliste organisatsioonide ja sõltumatute organite maksujõuetus takistab tihti Euroopa Sotsiaalfondist rahaliste vahendite saajaid antud programmi raames teistes tegevustes osalemast. Mis vahendid on komisjonil käes, et kindlustada, et liikmesriigid ei püstita ülemääraseid halduslikke tõkkeid Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate projektidega seotud kulude tagasimaksmisel?
Gay Mitchell
Kas võiksin paluda volinikul võimalusel käesoleval ajal, kui majanduslangus meil kannul on, uurida võimalust, et sotsiaalfond teeks koostööd kohalike arenduspartnerlusametitega, nende olemasolu korral, sellistes liikmesriikides nagu Iiri Vabariik, kuid lisaks ka teistes liikmesriikides? Selles suhtes võiks ta pidada arutelusid OECDga, kes on teostanud kohaliku arendustegevuse tõhususe uuringu, et soodustada koolitamise, hariduse, uute töökohtade mikroloomise ning töötuks jäänud inimestele parem keskkond.
Ma ei oota, et volinik oskaks sellele kõigele täna vastata, kuid see, mida tegelikult küsin, on, et ta uuriks antud võimalust ja võib-olla konsulteeriks OECDga, et välja selgitada, kuidas sotsiaalfond ja sotsiaalse partnerluse ning kohaliku arendustegevuse partnerlused saaksid käsikäes tööd teha, et parandada meie kodanikele ühenduse korraldatavat koolitamist ja tööhõivega seotud vajadusi, iseäranis linnapiirkondades.
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Esiteks bürokraatia ja halduskulu kohta: need on kahtlemata olemas. Nagu ütlesin, vastutab mu kolleeg härra Špidla raha kulutamise eest ja mina vastutan täitmise kinnitamise eest, selle tagamise eest, et raha ei raisataks. See on alati dilemma.
Üritame olla niivõrd paindlikud kui võimalik, ent samal ajal kontrollivad hoolikalt kasu ja võimalikke lõpptulemusi ka riiklikud ametiasutused, makseasutused ja tõenäoliselt vastutav ministeerium. Sealhulgas on ka Euroopa Kontrollikoda ja meie peadirektoraat, seega on lisaks ka erinevaid kontrollikihte.
Tulemust hinnatakse suure avaliku osalemise järgi ning projektid peavad olema nähtavad, nii et nüüd on meil kohustus avaldada oma koduleheküljel rahastamise kohta kõik, nii et kõik seda jälgida saaksid. Sotsiaalfond puudutab aga peamiselt koolitamise rahastamist.
Vastusena järgmisele küsimusele: koostöö käib struktuurifondide rahastamise erinevate allikate, sealhulgas sotsiaalfondi ja regionaalarengu fondide, vahel ning teevad vähemalt minu riigis üksteisega väga tihedat koostööd. Antud koostöö sõltub kohalikest ametiasutustest. Saame head koostööd ja raha tõhusat kasutamist ainult toetada.
II osa
Teema: Ühenduse krediidi abil rahastatavad projektid ja Siemensi nn mustad kassad
Kreeka ja Saksamaa kohtuorganid uurivad jätkuvalt Siemensi mustade kassade kohtuasja, mida ettevõte kasutas erakondade ja võimukandjatele altkäemaksu andmiseks, et saada suuri avaliku sektori töö- ja tarnelepinguid. Saksa kohtud on juba süüdi mõistnud ettevõtte endise kõrgema tegevjuhi, kes on tunnistanud, et mustad kassad olid olemas ka Kreekas.
Arvestades, et antud altkäemaksud võivad ka ühenduse kaasrahastatud projekte puudutada, kas komisjon ütleb, kas OLAF või muu tema talitustest uurib lepingute sõlmimise menetluste ning taoliste projektide rakendamise seaduslikkust?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Antud küsimused on alati väga keerukad ja tõsised. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on pädev uurima, kas tegemist on ELi rahaliste vahenditega, kui on piisavalt tõsiseid kahtlustusi Euroopa Liidu finantshuvide vastu toimepandud pettuse või eeskirjade eiramise kohta.
Juhtudel, kus projekte kaasrahastatakse ELi rahaliste vahenditega - nagu näiteks struktuurifondide olukorra puhul -, jagavad liikmesriigid ja komisjon vastutusalasid antud rahaliste vahendite haldamisel. Ses suhtes on just liikmesriigid eeskätt vastutavad kulutuste jagamise ja vajalike kontrollimiste eest. Lisaks, tulenevalt taolistest kontrollimistest ja juurdlustest ning võimalike pettuse või eeskirjade juhtumite edastamisest OLAFile, on lugupeetud liige võib-olla teadlik, et määrusest (EÜ) nr 1681/94 lähtuvalt kehtib regulatiivne kord, mis sätestab, et liikmesriigid peavad teatama komisjoni sobivale astmele oma taoliste võimalike pettuse või eeskirjade juhtumite uurimise üksikasjad. Lisaks alati, kui seda kohaseks peetakse, on OLAF taolistest asjades tehtavate edusammude osas tihedalt ühenduses pädevate riiklike ametiasututega.
Mis puutub lugupeetud liikme osutatud asjadesse, on OLAF teavitanud komisjoni, et on teadlik Saksamaal ja Kreekas käimasolevatest kohtuasjadest, kuid tänini pole kummagi liikmesriigi kohtuorganid palunud struktuurifondide suhtes OLAFi vahetut abi Siemensit Saksamaal ja/või Kreekas puudutavates asjades. Lisaks viitaks komisjon juba lugupeetud liikme kirjalikule küsimusele antud vastusele, mis määras, et tulenevalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2185/96 artiklist 3 ei kontrolli komisjon ja liikmesriikide ametiasutused samal ajal ja samade asjaolude alusel majanduslikke operaatoreid lähtuvalt ühenduse sektorialastest eeskirjadest või riiklikest õigusaktidest. Lisaks võib komisjon igal ajal alustada liikmesriikide vastu rikkumismenetlust lähtuvalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 226, kui on piisavalt tunnuseid, mis osutavad ühenduse riigihangete seaduse rikkumisele. Lugupeetud liikme viidatud konkreetsete asjade suhtes pole komisjonil taolisi tunnuseid, mis võiks õigustada rikkumismenetluse algatamist.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Volinik, see on just see, mida ma teilt palun. Teate väga hästi, et Siemens, mis on suur ja ajalooline ettevõte, on saanud kaasrahastatavatest programmidest mitme miljoni euro väärtuses lepinguid. Tema peakorter on Saksamaal ja ta on saanud lepinguid Kreekas ja mujal. On esitatud süüdistusi ja ülestunnistusi selle kohta, et ta on kasutanud altkäemaksu ja korruptsiooni.
Kuidas saate olla nii kindel, et ta ei kasutanud samu meetodeid ja samu musti kassasid kaasrahastatavate programmide puhul? Volinik, kui kaua kavatsete varjata end Saksamaal ja Kreekas teostavate juurdluste taga? Võite tegutseda omal algatusel. Kas kavatsete pädeva volinikuna paluda OLAFil asja uurida või ei plaani te mitte midagi teha, sest kardate Siemensi-nimelist hiidu?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Ei, ma ei karda Siemensit ning saadan heameelega OLAFi antud kohtuasju uurima, kuid mõistagi on olemas selge õiguslik raamistik, mille piires võime tegutseda ja uurida. Jälgime olukorda, nagu ütlesin, ja võime soovitada tungivalt liikmesriikidele ning võime nõuda neilt meie teavitamist (meie teavitamise kohustus on neil niikuinii) ning aktiivset tegutsemist. Kuid hetkel peab olema OLAFi abi tarbeks liikmesriikidelt näidustus ja palve. Seni pole seda olnud, kuid jälgime olukorda.
Meil on selged ja mõnikord väga tundlikud vastutusalade ning kohustuste jaotused liikmesriikide ja ühenduse organite vahel. Iseäranis vastab see tõele seal, kus juurdluseeskirjad on väga täpselt määratletud.
Juhataja
Kuna küsimuse nr 44 autorit, härra Heaton-Harrist, pole kohal, jääb see küsimus ära.

Teema: Haldusküsimused ja Lissaboni leping
Kas komisjon oskaks kirjeldada üksikasjalikult ELi pädevuste muutusi, mis on personali ja halduse peadirektoraadil, mille on toonud sisse Lissaboni leping? Kas komisjonil on kavas neist reformidest mõnda juurutada?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Lissaboni leping sisaldab kolme peamist muudetud lepingu sätet Euroopa Liidu toimimise osas, mis puudutavad haldusasju: halduskoostööd käsitlev artikkel 197, avatud, tõhusat ja sõltumatut Euroopa haldussüsteemi käsitlev artikkel 298 ning personalieeskirju käsitlev artikkel 336.
Artikkel 197 sätestab, et liit rakendaks meetmeid, väljaarvatud ühtlustamine, et toetada liikmesriikide jõupingutusi parandada oma suutlikkust liidu seadust rakendada. Artikkel 336 on muudetud, et muuta institutsioonide personalieeskirjade kohandamise menetlus tavaliseks seadusloome menetluseks - see tähendab tavalist kaasotsustamist -, hetkel tegutseb nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepanekul teise institutsiooniga konsulteerimise järel.
Uus artikkel 298 nõuab eeskirjade vastuvõtmist, mis tagaksid "avatud, tõhusa ja sõltumatu Euroopa haldussüsteemi", mis on see, mida juba üritame teha Lissaboni lepingu lõplikku jõustumist ootamata.
Nirj Deva
Kas võin tänada volinikku väga selge vastuse eest ja õnnitleda teda komisjoni avatud ja tõhusa juhtimise rakendamise puhul, hoolimata tõsiasjast, et Lissaboni leping kunagi päevavalgele ei jõua?
Ent ometi, kas komisjonil on kavas võtta kasutusele neid reforme, mis ei pruugi vajada Lissaboni lepingu jõustatust - näiteks personalieeskirju käsitleva ELi seaduse rakendamise suutlikkuse parandamise osas?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Pean ütlema, lugupeetud liige, et üritame parandada haldussüsteemi tööd iga päev ning et käesoleval hetkel on mul intensiivsed arutelud käimas meie personali ametiühingutega parlamendiassistente puudutavate eeskirjade osas, mis on samuti osaks personalieeskirjadest. See toob kahtlemata juurde läbipaistvust ja selgust antud - senini - problemaatilisse valdkonda. Niisiis on meil väga hea meel, et oleme avanud mitu veebilehte, mis tohutult parandab meie tegevuse läbipaistvust.
Seega on antud töö pidev. Mis puudutab personalieeskirju - mis on tugev dokument -, siis tegemist on tohutu ja keeruka projektiga, kui tõesti on meie eesmärgiks muutuste tegemine. Arutame tõenäoliselt parlamendiga järgmisel ametiajal võimalikke muutusi, kuid väiksed reformid on pidevad. Seesmiselt oleme just muutnud niinimetatud "karjääriarengu aruandeid” käsitlevaid eeskirju. Seega on pidevaid muutusi praktiliselt iga päev.
Reinhard Rack
(DE) Volinik, viitasite tõsiasjale, et komisjon peab tegema ja teeb alalisi muutusi ning täiustusi oma personalieeskirjades. Üks areng viimastel aastatel, mis on tõeliselt murettekitav, on, et palju - tegelikult üha rohkem - allhangitakse sisse ametitelt ja muudelt haldusüksustelt. Kas see ei riku ühtse haldussüsteemi põhimõtet, eriti haldussüsteemi poliitilise kontrolli ühtsust?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Tegemist on asjaliku küsimusega, mida on tihti arutatud lisaks ka parlamendi eelarvekontrollikomisjonis. Halduse ja auditeerimise ning pettusevastase võitluse eest vastutava volinikuna olen muidugi väga mures; mina ja minu kolleeg Dalia Grybauskaitalati esitame küsimuse uute organite loomise vajaduse kohta ning nõuame, et eeskirjad, mis kehtivad uutele organitele, oleks sama läbipaistvad ja selged kui meie põhiorganites ja peakorteris.
Ametite, mis saavad olla ELi poliitikate rakendamisel paindlikumad ja täpsemad, olemasolu on peamiselt poliitika tegemise otsus. Seda arutatakse väga palju siin parlamendis ning toetatakse paljudel eri puhkudel.
Võin olla bürokraat, kes alati tõstatab küsimusi selle kohta, kuidas antud ameteid auditeerida ja kontrollida, kuid samal ajal ei arva ma, et ELi institutsioonide teatud jaotus või laialilevitamine Euroopas on halb mõte. Seega tasakaalustagem ja kaalugem mõlemat poolt: poliitikategemise vajadus ning hüved ühelt poolt ja halduslik selgus ning auditeerimisselgus teiselt poolt. Oleme üritanud saavutada kõikides küsimustes teatud tasakaalu.
Teema: Võimu kuritarvitamine ja korruptsioon Euroopa Liidu struktuurides töötavate ametnike seas
Aeg-ajalt vapustavad Euroopa avalikku arvamust teated võimu kuritarvitamise ja korruptsiooni kohta Euroopa Liidu struktuurides töötavate ametnike seas. Kas komisjon oskab pakkuda üksikasju antud probleemi ulatuse kohta viimastel kuudel, sel aastal ning viimasel aastal ja võrreldes eelmiste aastatega?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Pean kõigepealt ütlema, et komisjonil pole andmeid, et siin oleks rohkem pettusejuhtumeid kui teistes organisatsioonides. Komisjon juhib tähelepanu, et Ühendkuningriigi lordide koda leidis eriraportis, et komisjonis laialt levinud korruptsiooni kohta pole tõendusmaterjali ning et ELi eelarve vastase pettuse tase pole kõrgem kui võrreldavates avalike kulutuste programmides, sealhulgas Suurbritannias.
Keskmiselt algatab OLAF aastas umbes kõikide institutsioonide ametnikke puudutavat 40 sisejuurdlust. Umbes pooltes antud juhtudest leiab ta, et on vaja järelkontrolli, mis võib olla halduslik, distsiplinaarne, kohtulik, rahaline või isegi seadusloomega seotud või neist mitme kombinatsioon.
Komisjoni nulltolerantsi poliitika ning ametnike formaalne kohustus viivitamata teatada tõsistest õiguserikkumistest aitab kaasa suuremale valvsusele võimaliku pettuse või korruptsiooni suhtes. Samuti võib see viia märkimisväärse arvu juurdluste algatamiseni, kus esialgsed kahtlustused osutuvad lõpuks alusetuks.
Mis komisjoni puudutab, siis 2007. aastal kohaldati distsiplinaarmeetmeid 14 töötaja suhtes, võrreldes keskmiselt viie töötajaga vahemikul 2004 kuni 2006. 2007. aastal rakendati sanktsioone seitsmel juhtumil erinevate rikkumiste, sealhulgas ametiülesande väärikusele mittevastavate välistegevuste, loata äraolekute ja finantseeskirjade eiramiste eest.
Personalieeskirjad sätestavad hästi väljaarendatud distsiplinaarsüsteemi, kus võimalikud sanktsioonid ulatuvad lihtsast hoiatusest klassi alandamiseni ning kõige tõsisematel juhtudel töölt vabastamiseni pensioniõiguste vähendamisega või vähendamiseta. Lisaks võidakse võtta personaliliige isiklikult rahaliselt vastutusele käitumisreeglite vastu tõsise eksimisega põhjustatud kahju eest.
Ryszard Czarnecki
(PL) Proua juhataja, volinik, taolist tõrjuvat kaitsepositsiooni teil võtta ei tarvitsenuks. Praegune komisjon võib olla selgesti uhke võrreldes härra Santeri komisjoniga, ta on samal tasemel püha Franciscusega. Siiski on teine seisukoht, mida väljendada sooviksin, ning see on küsida, kas Euroopa Liidu halduspersonalist on kedagi arreteeritud ja kohtu alla antud, selle asemel et lihtsalt töölt vabastada.
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Nagu ütlesin, on meil käimasolevaid juhtumeid, kuid me pole viimase kuue aasta jooksul lõpuni viinud ühtki kriminaalasja. Ühtki Euroopa Liidu ametnikku pole süüdi mõistetud. Meil on jooksvaid kohtuasju, kuid need on kõik riikide kohtutes. Lisaks on komisjon 2002. aastast saadik kasutanud saadikupuutumatuse äravõtmist. Kui ametnikku on vaja juurdluse alla võtta, teeb komisjon otsuse saadikupuutumatus ära võtta. Oleme seda teinud - kriminaalasjade tarbeks kohtutes - 35 inimeselt ning seni on neist pooled õigeks mõistetud ja kohtuasjad on suletud. Osad kohtuasjad käivad alles ning süüdimõistvaid kohtuotsuseid pole veel olnud. Selline on olukord komisjoni ametnike vastu algatatud kriminaalasjadega. Oleme üsna veendunud, et tuleb ka süüdimõistmisi, kuid osade riikide kohtutes võtab see väga kaua aega. Kahtlemata teeme kõikide antud juurdluste alal koostööd.
Reinhard Rack
(DE) Volinik, viitasite äsja asjaolule, et nagu kohtute kaudu karistatavat süütegu, tuleb ka korruptsiooni lähemalt uurida ja kohtu alla anda riikide kohtutes. Kas enamik antud kohtuasjadest - ning eeldan, et nad on - on Belgia kohtuasjad või kas ametnikke on korruptsiooni eest kohtu alla antud teistes liikmesriikides?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Enamik, võib-olla kõik, kohtuasjad on Belgia kohtutes, sest ametnikud asuvad Belgias. Seetõttu on enamik kohtuasju Belgias - ja lisaks ka Luksemburgis.
Juhataja
Kuna järgmised küsimused käsitlevad sama teemat, vastatakse neile koos:
Teema: Ettevõtete ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) mõju hindamine
Oma pöördumises majandus- ja rahanduskomisjonile käesoleva aasta juunis viitas volinik Kovács ettevõtete ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) mõju hindamisele, mida ta kirjeldas oma väljapakutud seadusloome ettepaneku jaoks "üliolulisena”. Kas komisjon saab esitada meile veel üksikasju antud mõju hindamise kohta ning kinnitada, et kui see osutub CCCTB ettepanekut mittesoosivaks, jätab komisjon taolise seadusloome ettepaneku plaanid kõrvale?
Teema: Ettevõtete ühtne konsolideeritud maksubaas
Mis on hetkeolukord ettevõtete ühtse konsolideeritud maksubaasi kasutuselevõtu alaste arutelude suhtes ning, lähtuvalt antud asjas Lissaboni hääletusel Iiri valijaskonna väljendatud muredest, kas on komisjon muutnud mingil moel oma lähenemisviisi?
László Kovács
komisjoni liige. - Hetkel on käimas ettevõtete ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) mõju hindamine. Antud hindamine katab rida võimalikke variante ELi tasandil ettevõtete tulumaksusüsteemi reformiks.
Kooskõlas komisjoni praeguse tavaga, peab antud iseloomuga ettepanekut saatma mõju hindamise suunistes sätestatud analüütiliste võtmestaadiumidega vastavuses koostatud mõju hindamine. Analüütilised võtmestaadiumid on probleemi väljaselgitamine, selle eesmärkide määratlemine, peamiste poliitikavariantide väljatöötamine, nende mõju analüüsimine, variantide võrdlemine ning poliitikaseire ja -hindamise ülevaatlik kirjeldamine.
Hindamine annab kirjelduse ja tõendusmaterjali olemasolevate piiriüleste maksutõkete kohta siseturul ning määratleb reformiga saavutatavad eesmärgid. Analüüsitakse mitmeid alternatiivseid poliitikavariante, sealhulgas CCCTB, mis võiks tõkkeid lahendada, ning hinnatakse nende vastavat majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset mõju.
Erinevate poliitikavariantide kõige asjassepuutuvamate mõjuliikide suhtes on hindamise eesmärgiks hinnata: a) alternatiivsete maksureformide majandust läbivaid mõjusid ELi konkurentsivõimele, ELi majanduse ja heaolu kasvule; b) nende vastavaid mõjusid ettevõtete vastavuskuludele; ning c) iseäranis nende vastavaid mõjusid riiklikele maksubaasidele ja maksuhalduskuludele.
Märkimisväärseid edusamme on saavutatud mõju hindamise koostamisel, kuid töö pole veel valmis. Kui mõju hindamine lõpetatakse ning erinevad alternatiivid hinnatakse, koostab komisjon vajalikud järeldused. Tõsiasi, et komisjon teostab mõju hindamist, ei tähenda tingimata järgnevat kinnitust.
Eoin Ryan
Öelda, et olen vastuses pettunud, on pehmelt väljendatud: see on täpselt see, mida rääkisite meile eelmise aasta juunis. Ütlesite meile, et meil on see septembris olemas. Pean ütlema, et on väga tugevaid kuuldusi, et olete saanud CCCTBd käsitleva vaheraporti. Te pole seda ametlikult vastu võtnud, kuid hooman, et antud raport pole CCCTB idee suhtes soosiv ning põhjus, miks me seda ei näe, on, et te pole seda ametlikult vastu võtnud.
Sooviksin teilt küsida, kas see vastab tõele, sest on äärmiselt ebaõiglane, kuna tegemist on küsimusega, mida on arutatud nüüd mõnda aega. Mõlemal poolel on selle osas väga tugevaid emotsioone ning arvan, et peaksite meile seda raportit või vaheraportit näitama, nii et saaksime vaadata, mis seisukohal raport antud väga olulises küsimuses on. Paluksin teil tungivalt seda teha. Arvan, et on vale, kui olete vaheraporti saanud, ega näita seda meile, sest see ei kajasta seda, mida komisjon antud küsimuses tahab.
Marian Harkin
Tahan korrata härra Ryani märkusi. Konkreetne esitatud küsimus oli: kui hinnang osutub mittesoosivaks, kas panete CCCTB rakendamise plaanid kõrvale? Ja sellele küsimusele ei vastatud.
Samuti on olnud rida muid hindamisi - ilmselgelt mitte komisjoni poolt teostatud -, mis on näidanud, et mitmelgi moel langeks CCCTB omaenda raskuse all kokku.
Kuid arvestades, et te pole esitatud küsimusele vastanud, soovin teile veel paar tükki esitada. Kas te ei nõustu, et tegemist pole lihtsustusega? Hetkel on meil 27 maksubaasi. CCCTBga saaksime 28. Kui see toimiks, siis kas te ei nõustu, et see kahjustaks Euroopa suutlikkust meelitada ligi välisinvesteeringuid selles mõttes, et ühes riigis riikidevaheliste ettevõtete poolt maksmisele kuuluvat maksu ei määrataks enam selle riigi seadusega, vaid edasiviitamisega keerukale valemile, mida saab ainult tagantjärgi arvutada? Seega teisisõnu mitte mingit poliitika kindlust ning see hirmutab välismaiseid otseinvesteeringuid rohkem kui midagi muud. Palun selles osas lihtsalt teie seisukohta, volinik.
László Kovács
komisjoni liige. - Jah, vastab tõele, et oleme üritanud teha ettepanekut selle aasta sügisel, kuid peate mõistma, et CCCTB taolise niivõrd ambitsioonika projekti puhul pole võimalik ennustada, millal täpselt oleme valmis ettepanekut tegema, kuna ettepaneku ajastus oleneb mõju hindamiste lõpuleviimisest ning selle edasiarendamisest komisjoni poolt.
Mis puudutab Lissaboni lepingu üle toimunud Iiri referendumi ja CCCTB vahelist korrelatsiooni, tahan rõhutada, et komisjon rakendab järkjärgulist lähenemisviisi, mis rajaneb laialdasel konsultatsioonil ja CCCTB kõikide tahkude üksikasjalikul uurimisel. Komisjon on teadlik Lissaboni lepingu suhtes Iirimaa referendumil valijaskonna tõstatatud küsimustest. Siiski juhiksin tähelepanu, et Lissaboni lepingu sätteil pole otsest mõju protsessile, mille kaudu lõpuks liikmesriigid otsustavad ettepaneku üle, mis käsitleb võimalikku komisjoni ettepanekut võtta vastu CCCTB.
(Eoin Ryani vahelehüüatus istungisaalist)
Juhataja
Mul on väga kahju, härra Ryan. Kodukord lubab teile täiendavat küsimust. Ma ei anna teile sõna.
Teema: ELi ja Hiina vaheline tollikoostöö
Mis on komisjoni hinnang ELi ja Hiina vahelise tollikoostöö korralduse ja tõhususe tasemele?
László Kovács
Komisjoni liige. - Proua juhataja, kas tohin lubada endale väga lühidalt vastamist härra Ryani sõnavõtule? Tahan lihtsalt teile öelda, et saate varsti täieliku, juriidilisel alusel vastuse valitsuskantselei juhilt. Siis mõistate meie seisukohta.
Teise küsimuse osas on tollikoostöö oluline osa ELi ja Hiina vahelises strateegilises partnerluses. ELi ja Hiina vaheline tollikoostöö leping ja vastastikuse haldusabi leping Hiinaga annavad antud koostööle õigusliku aluse. ELi ja Hiina ühine tollikoostöö komisjon kohtub kord aastas, et korraldada ja juhendada lepingu rakendamist.
Tollikoostöö lepingust lähtuvalt arendavad EL ja Hiina märkimisväärset lävimist tolli võtmevaldkondades, mis on selgesti korraldatud, et peegeldada Euroopa Ühenduse huve.
Võltsimise probleem on meie võtmeprioriteediks seoses Hiinaga, kes on ELi välispiiridelt sisenevate võltsingute peamine allikas. Külaskäikudel Pekingisse 2008. aasta jaanuaris ja aprillis leppisin Hiina vastaspooltega kokku ambitsioonika intellektuaalse omandiõiguse jõustamise tegevuskavas, mille konkreetsed eesmärgid ja meetmed võetakse vastu ELi ja Hiina tippkohtumisel detsembris. See peaks muuseas sisaldama intellektuaalse omandiõiguse riske käsitleva infovahetussüsteemi, kohapeal tegutsevate ametnike vahetusprogrammi ning koostööd Hiina ja Euroopa Liidu äriringkondadega äripartnerluste arendamise osas.
Tarneahela turvamine on teine oluline ELi ja Hiina vahelise tollikoostöö tahk. Ühine pilootprojekt "Ohutu ja turvaline kaubandustee” on olnud käigus 2007. aasta novembrist kolme sadama osalusel, Shenzhen Hiinas, Rotterdam Hollandis ning Felixstowe Ühendkuningriigis.
Antud projekti eesmärk on tugevdada turvalisust, samas hõlbustades ELi ja Hiina vahelist kaubandust kaasaegse tehnoloogia ja eelinfovahetuse kasutamise kaudu. Samal ajal aitab ta paremini sihistada ebaseaduslikke kaupu. Lisaks on pilootprojekti eesmärk valmistada pinda ette edaspidiseks vastastikuste turvameetmete tunnustamist ning volitatud ettevõtja ja selle Hiina vastasnumbrit käsitlevaks kokkuleppeks. See sisaldab koostööd sellistes olulistes valdkondades nagu Hiina julgeoleku õigusaktide ühtlustamine, infovahetus ja riskianalüüs. Hiina on vahepeal vastu võtnud ja rakendanud seisuga 1. aprill 2008 oma volitatud ettevõtjaid käsitleva õigusakti, mis näib väga sarnane Euroopa Ühenduse ideega.
EL ja Hiina tõhustavad samuti koostööd muudes olulistes valdkondades. ELi ja Hiina vaheline kokkulepe, mis käsitleb uimastite lähteainetega kauplemise koordineeritud kontrolle, allkirjastatakse eeldatavasti eelseisval ELi ja Hiina tippkohtumisel ja lubab meil ebaseaduslike uimastitega kaubanduse vastu veel tõhusamalt võidelda.
Leppisime kokku koostöö tõhustamises, et pettuse vastu võidelda väljakujunenud vastastikuse abistamise mehhanismi kaudu.
Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) on lähetanud Hiinasse ühe oma agentidest, et toetada ameti salakaubaveo- ja võltsimisvastaseid tegevusi, iseäranis sigarettide salaveo suhtes.
EL on valmist jätkama Hiina abistamist tollisuutlikkuse rajamisel, sealhulgas hiljuti avaldatud tolli projektiplaanide kasutamise kaudu.
Ehkki oleme teinud märkimisväärseid edusamme tollikoostöö tõhustamisel Hiinaga, tuleb rakendada täiendavaid meetmeid, iseäranis võltsimise ja piraatlusega võitlemise suhtes. Eelmainitud algatuste korralik rakendamine, eriti väljapakutud intellektuaalse omandi jõustamise tegevuskava puhul, määrab antud koostöö tõhususe taseme.
Georgios Papastamkos
(EL) Tänan vastuse eest, volinik. ELi ja Hiina vaheline kaubandusdefitsiit oli 2007. aastal kokku 160 miljonit eurot Euroopa Liidu kahjuks. Suures ulatuses on antud defitsiit ELi ja Hiina vahelise ebatäieliku tollikoostöö tagajärg. Arvude keelele lisaks huvitab meid väga - mis on ka õigustatud - rahvatervis, Euroopa tarbijate kaitsmine ning mõistagi Euroopa toodete konkurentsivõime.
Usun, et antud kontrolle tõhustatakse lähitulevikus, nii et suudame kaitsta mainitud avalikke huve.
László Kovács
komisjoni liige. - Nõustun täielikult teie murega - minu arvates on võltsimine palju enamat kui finantsprobleem.
Esiteks on see õigusprobleem: intellektuaalse omandiõiguse rikkumine.
Teiseks on see finants- ja majandusprobleem, mis õõnestab liikmesriikide tulu ja lisaks õõnestab see originaaltooteid tootva ettevõtte kasumit ning võib põhjustada isegi töökohtade kadumist meie liikmesriikides.
Kuid kolmandaks - ning tegemist on mu tõelise murega - on see uueks ohuks meie kodanike ohutusele ja tervisele - isegi elule, nii et, nagu selgesti rõhutasite, on see tarbijate kaitse küsimus. Kui esimest korda sain infot, et ELi toll konfiskeeris südame- ja veresoonkonna haiguste vastaste ravimite, farmaatsiatoodete partiisid ning kapslid sisaldasid telliskivipuru ning kollast värvi, olin tõeliselt šokeeritud.
Seega on see palju enam kui finants- või õigusküsimus. Tegemist on meie kodanike ohutusega ning peame andma endast parima.
Lubatagu mul öelda, et olen nüüd optimistlikum: aprillis kohtusin oma uue vastaspoole, tolli eest vastutava uue ministriga Hiinas. Isegi eelmise vastaspoole puhul tajusin positiivseid muutusi hiinlaste stiilis, kuidas nad läbi rääkisid. 2005. aastast saadik on muutunud see üha konkreetsemaks ja asjalikumaks ning Hiina on astunud samme. Näiteks muutsid nad isegi võltsimisevastast võitlust puudutavaid õigusakte.
Kuid teil on õigus, et see ei toimi veel optimaalselt. Seetõttu algatasimegi tegevuskava ning tegin oma uuele partnerile väga selgeks, et see, mida Hiinalt ootame, on konkreetsed meetmed ja konkreetsed tulemused turul, ning arvan, et ta mõistis sõnumit.
Paar põhjust, miks ma optimistlik olen: esiteks, Hiina, kes on arenev riik, kes etendab üha olulisemat rolli maailma majanduses ja poliitikas, ei saa endale minu arvates lihtsalt lubada seotust, süüdistust võltstoodete peamise allikana. Teiseks on Hiina üha enam sihtriik. Üsna hiljuti kuulsime võltsitud hiina piimapulbrist, mis põhjustas hiina väikelaste surma. Seega pole nad mitte ainult päritoluriik, vaid nad on ka sihtriik, võltsijate siht.
Avril Doyle
Euroopa Parlamendi delegatsiooni liikmena, mis vastutab sidemete eest Hiina Rahvavabariigiga, olen märkinud teie vastuse huviga ära.
Kas on läinud üldse midagi paremuse poole Hiinas õõvastavalt palju esinenud võltsimise või intellektuaalse omandi varastamise osas sellest saadik, kui ta WTOsse on astunud, ning milliseid survemeetmeid rakendatakse Hiinale enda parandamiseks antud valdkonnas?
Mainisite ELi ja Hiina ühist tollikomisjoni. Kes on seal EÜ poolelt ning mis on liikmeks saamise kvalifikatsiooniks?
Mu viimane punkt: kas antud ühisel komisjonil on pädevus tegelda kaadamiseks Euroopast Hiinasse minevate erinevate jäätmetega?
László Kovács
komisjoni liige. - Üks näitajatest, millele oma vastuse viidata võin, on, et 2005. aastal oli üle 80% konfiskeeritud võltstoodetest pärit Hiinast. Nüüd on antud suhteline osa umbes 60%. Arvan, et oleks ennatlik öelda, et see on tingitud tollikoostöö lepingust või et tegemist on tollikoostöö iga-aastaste kohtumiste tulemusega, kuid olen üsna kindel, et nende kahe vahel on kindlasti teatud korrelatsioon.
Nagu juba öelnud olen, on Hiina õigusaktides olnud muutusi: võltskaupade tootmine ja turustamine on nüüd karistusseadustiku osa, mis ei olnud varem nii, ning samuti on kehtestatud ekspordikontrollid. Ma ei ütleks, et antud ekspordikontroll on süstemaatiline ja täiemahuline. Pigem on ta sporaadiline ja episoodiline, kuid kujutab endast sammu edasi. Tegemist on konkreetsete faktidega, mis näitavad, et Hiina on muutumas koostöövalmimaks ning võtab seda tõsisemalt. Olen juba sõna võtnud Hiina motiveerituse osas.
Mis puudutab ühist tollikoostöö komisjoni, siis kaaseesistujad on minister Hiina poolelt ja mina ise ELi ehk EÜ poolelt, kuid samuti on ühiskomisjonis esindatud kõik liikmesriigid eksperdi tasandil. Neil on aastas eksperdi tasandil rohkem kohtumisi kui üks. Kord aastas saavad samuti ühise komisjoni kaks eesistujat kokku ning arutavad küsimusi.
Teema: Euroopa piirkondlikes lennujaamades rakendatavate turvameetmete rahastamine
2008. aasta lõpuks avaldab komisjon eeldatavasti raporti Euroopa piirkondlikes lennujaamades rakendatavate turvameetmete kohta, mis võib viia antud küsimuses uute seadusloome ettepanekuteni.
Võttes arvesse, et turvakulutused kujutavad endast Euroopa piirkondlikele lennujaamadele rasket koormat, kas oskab komisjon öelda, mis liiki lahendusi ta peab vajalikuks, et aidata piirkondlikel lennujaamadel kasvavate turvakulutustega toime tulla? Lisaks, kas komisjon plaanib kehtestada uusi meetmeid, mis kohustavad kõiki liikmesriike osaliselt turvet Euroopa piirkondlikes lennujaamades rahastama?
Antonio Tajani
Euroopa Komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, kooskõlas 2008. aastal vastu võetud määruse nr 300, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseid eeskirju ja millega tühistatakse eelnev määrus, artiklis 22 võetud kohustusega, esitab komisjon käesoleva aasta detsembris raporti Euroopa lennujaamades rakendatavate turvameetmetega seotud kulude kohta.
Olukorda arvestades vaatab komisjon läbi huvipoolte ja liikmesriikidega toimunud konsultatsiooni tulemusi, et määrata antud küsimuses kindlaks uue seadusloome ettepaneku sisu. Komisjon esitab oma järeldused kõnealuses raportis ning konsultatsioonide ajal tõstatatud osadele küsimustele vastamiseks võib komisjonil samuti olla tarvis antud teema osas täiendavaid meetmeid rakendada.
Seán Ó Neachtain
(GA) Proua juhataja, sooviksin veel infot. Mida täpselt kavatseb komisjon teha antud kulutuste osas puudutatud lennujaamade abistamiseks? Minu valimispiirkonnas Iirimaa loodeosas on viis lennujaama ning neil on väga raske majanduslikult ellu jääda neile avaldatava surve tõttu. Nende seas on kaks rahvusvahelist lennujaama, Shannoni lennujaam ja Ireland Westi lennujaam, koos kolme teise piirkondliku lennujaamaga. Mida saab komisjon teha nende lennujaamade ellujäämise abistamiseks ning neil majandusliku toimimise võimaldamiseks?
Antonio Tajani
Euroopa Komisjoni asepresident. - (IT) Härra Ó Neachtain, kardan, et mul pole võimalik anda teile vahetut, konkreetset vastust, nagu soovite. Ent komisjon vaatab läbi korraldatud konsultatsiooni tulemusi, et tutvuda tulemustega ja nõnda otsustada, kas, kuidas, mil määral, liikmesriikide suhtes, kui see oleneb ainult liikmesriikidest; meil on tarvis lõpetada läbivaatamine.
Niipea kui oleme konsultatsioonide läbivaatamise lõpetanud, teavitan teid soovi korral kohe ning igal juhul esitame oma raporti antud terve sektori kohta enne aasta lõppu, nagu varem ütlesin. Tarvis on vaid oodata mõned nädalad, saamaks meie ametnikelt lõpphinnangu kõikidele konsultatsioonidele. Minu kantselei ja personal on valmis andma teile kogu vajaliku infot, et võimaldada teil oma valijaskonnale aru anda.
Manolis Mavrommatis
(EL) Volinik, pidades silmas, mida äsja ütlesite, kas on võimalik hinnata iga liikmesriigi ja piirkondlike lennujaamade turvanõudmisi - sest see oli küsimus - kohtades, kus neid on arvukalt, nagu Kreeka saartel ja Itaalias, Hispaanias ning Portugalis?
Ilmselt teate, kui palju saari ja kui palju taolisi piirkondi on; seega kas teie eelarve tervikuna on proportsionaalne ja diferentseeritud?
Paul Rübig
(DE) Teame, et kulud antakse edasi reisijatele. Seetõttu ongi meil tarvis diferentseerida. Tänapäeval pole suurt vahet rongi, olgu ta TGV või mõni muu suure kiirusega raudtee, või lennuki kasutamise vahel. Kui vaadata turvalisuse ettevaatusabinõusid rongi- ja lennujaamades, on ehk siinkohal ruumi ühtlustamiseks. Kas teie arvates on võimalik siinkohal kehtestada ühesugused õiguslikud sätted?
Juhataja
Volinik...
(Jim Higginsi vahelehüüatus istungisaalist)
Mul on väga kahju, härra Higgins, olen lubanud kaks täiendavat küsimust, mis on kõik, mida teha saan, ning oleme selle lahendanud võimalikult kohaselt.
(Jim Higginsi vahelehüüatus istungisaalist)
Kodukord näeb ette kaks täiendavat küsimust. Mul on kahju, aga ma ei saa teiega diskussiooni pidama hakata. See on ebaõiglane nende suhtes, kellel on veel kuulamata küsimusi.
Antonio Tajani
Proua juhataja, soovin öelda neile parlamendiliikmetele, kes kodukorrast tulenevalt ei saa vastuseid küsimustele, mida soovivad esitada, et minu büroo saab pakkuda vastusena nende järelepärimistele igasugust vajaminevat teavet, mille andmine on meie võimuses.
Mis puudutab härra Mavrommatise esitatud küsimust - sisuliselt küsib ta, et kas liikmesriigid saaks vastu võtta 2008. aasta määrusega nr 300 kehtestatutest rangemad turvameetmed -, siis loomulikult saavad liikmesriigid valida õiguslikus raamistikus kehtestatust rangemate meetmete rakendamise. Need karmimad meetmed võivad aga anda tagasilööke riigisisesele lennundusturule, kuivõrd need varieeruvad liikmesriigiti.
Kinnitan, et see saab peagi raportis avaldatud, komisjon kaalub, kas need rangemad meetmed võivad moonutada lennuliinide ja lennuväljade vahelist konkurentsi. Mis puudutab saarte lennuväljade küsimust, siis komisjon vaatab läbi ka selle küsimuse jagatud vastuste kontekstis. Uuring, mis puudutab lennuväljade üldsüsteemi, hõlmab loomulikult ka saarte lennuvälju. Te teate, kuidas komisjon hindab selliseid piirkondi nagu teie enda kodumaa saared, seda ka riikides, millega olen tuttavam ning kuhu pääseb üksnes lennuki või laevaga. Seetõttu kaalub komisjon neid ühendusvõimalusi põhjalikult.
Mis puudutab härra Rübigi küsimust, siis komisjon vaatab üle erinevad valikuvõimalused. Võimalik on kasutada avalikke fonde, mis on üks võimalikke lahendusi lennuohutuse kulude rahastamisel. Seetõttu ei ole väidetud, et piletihindu tuleks tõsta. Kasutada võib ka muid rahastamisvorme. Kuigi ausalt öeldes, andes vastuse, mis on enamat kui üksnes ametlik vastus, soovin rõhutada, et komisjon uurib hoolikalt kogu saadud teavet ning niipea, kui see kõik on läbi vaadatud, üle vaadatud ja tasakaalustatud, proovime koostada ettepaneku, mis oleks tasakaalustatud ning vastaks Euroopa kodanike huvide omavahelisele suhtele.
Härra Rübig, ütleksin teile sama, mida ütlesin teistele lugupeetud parlamendiliikmetele, et minu büroo on alati avatud kõigile parlamendiliikmetele kõikvõimalikeks selgitusteks ning minuga transpordisektori alastes küsimustes igasuguste teie soovitud kohtumiste korraldamiseks.
Teema: Kõrgkvaliteetne transport ja Euroopa Liidu väikesaarte regioonid
Milliseid samme komisjon astub, et tagada Euroopa Liidus säästvate ja kõrgkvaliteetsete transpordisüsteemide olemasolu ning oma kodanike õiguste ja nende ohutuse kaitse? Kuidas see aitab kaasa usaldusväärse transpordisüsteemi loomisele (laev-lennuk-helikopter), millega on kaetud Euroopa Liidu väikesaarte regioonid?
Antonio Tajani
Proua juhataja, see on mõneti härra Mavrommatise esitatud küsimuse jätk. Säästva, kõrgkvaliteetse transpordi tagamiseks Euroopas ning kodanike õiguste ja nende ohutuse kaitsmiseks teeme Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku luua asjakohane õiguslik raamistik ja niipea, kui seadusandjad on selle vastu võtnud, tagame selle rakendamise.
Lubage mul tuua kolm näidet: reisijate õigused, säästev transport ja reisijate ohutus. Ühtlasi palusite mul olla täpsem selles suhtes, kuidas need jõupingutused aitaks kaasa usaldusväärse laeva-, lennuki- või helikopteritranspordi süsteemi loomisele Euroopa Liidu väikesaarte regioonides. Selle ettepaneku põhiväljakutseks on rahastamine. Seetõttu pöördume tagasi eelmise küsimuse teema juurde.
Lugupeetud parlamendiliikmed - võiksin peaaegu nimetada teid kaasliikmeteks, sest minu teadvuses püsib alati see, et olen ise palju aastaid olnud parlamendi liige -, meil tuleb selles punktis olla kindlal arusaamisel. Liikmesriikide ja piirkondlike võimude otsustada on ühendusteede hulk ja kvaliteet väikesaarte piirkondades ning nende regioonide ja mandri vahel. Meie kui komisjoni roll on teisejärguline, mille moodustavad kaks erinevat ülesannet. Ühelt poolt viib komisjon ellu Euroopa ühtekuuluvuspoliitikat, mis toetab geograafiliste ja looduslike puudustega piirkondade arengut. Ühtekuuluvuspoliitika raames saab ühendus pakkuda saarte piirkondadele juurdepääsu parandamiseks kaasfinantseeringut. Teisalt on komisjonil kohustus tagada rahalise toetuse andmine transporditeenuse osutajatele, mis ei moonutaks konkurentsi siseturul ega oleks vastuolus ühishuvidega.
See tagatakse ühenduse transpordi siseturu õigusaktidega. Riiklikku toetust kvaliteettranspordile saarte piirkondades ei saa komisjon kinnitada, eriti avaliku teenindamise kohustuse kompenseerimisena. Mere- ja õhutranspordi sektori siseturgu reguleerivad õigusaktid jätavad liikmesriikidele laialdased võimalused valida, kuidas korraldada saarte ja mandri vahelisi ühistranspordi teenuseid, eeldusel, et kõigil potentsiaalsetel transporditeenuste pakkujatel on võrdsed võimalused kõnealuse avaliku teenuse pakkumisel.
Costas Botopoulos
Volinik Antonio Tajani, kuna kõnelesite itaalia keeles, siis tunnen ka mina kiusatust seda teha, kuid ma hoian end tagasi ja kõnelen selle asemel kreeka keeles.
(EL) Volinik, minu küsimus ei ole niivõrd seotud rahastamisega, mida mu lugupeetud sõber härra Mavrommatis käsitles, see on pigem seotud kolme konkreetse punktiga, millele te osutasite ning mida soovin täpsemalt kommenteerida. Esimene neist on transpordi standard, mis on äärmiselt oluline küsimus. Teine on väikesaarte erijuhtum. Nagu teate, on minu riigis ohtralt väga pisikesi saari, mis kuuluvad erijuhtumi alla, ning kolmas punkt oleks nende väikesaarte elanike hingeseisund, kes tunnevad end pisut äralõigatuna - käesoleval juhul ülejäänud Kreekast ja Euroopast üldiselt, kui meil ei õnnestu nende probleemidele konkreetset tähtsust omistada, eriti transpordi küsimuses. Seetõttu on minu küsimus poliitilist laadi, minnes rahastamise teemast kaugemale: kas te usute, et ka Euroopa Liit peaks siin poliitilist rolli etendama?
Antonio Tajani
Soovin tänada lugupeetud parlamendiliiget mulle minu omas keeles vastamast. Mul endal on kiusatus vastata teile vanakreeka keeles, olles seda palju aastaid õppinud - mu ema õpetas aastaid vanakreeka keel, kuid arvatavasti teeks ma mõningaid vigu ning riskiks sellega, et keegi minust aru ei saa. Tänan teid siiski selle žesti eest.
Härra Botopoulos, ma ütlesin seda siis, kui olin parlamendi liige, olles valitud valimisringkonna poolt, kuhu kuulus palju väikesaari, seega olen täiesti teadlik nende tõsistest ühendusprobleemidest, mis on ebakindlad, eriti talvisel ajal. Kuna paljud neist saartest on turistide sihtkohad, siis suvel liiguvad laevad, mis transpordivad külastajaid ning saarel elavaid inimesi, kel seetõttu ei ole raskusi kolmel kuul (juuni, juuli ja august). Probleemid hakkavad septembris ning siis esineb tõeline eraldatuse tundmise oht.
Usun, et Euroopa Komisjon, saamata otseselt selles küsimuses otsustada - mainisin seda oma kõnes, oleme alati tähelepanelikud subsidiaarsuse põhimõtte suhtes -, saab pakkuda tuge näiteks teatud transpordisüsteemide ühisfinantseeringu kaudu ilma siseturgu moonutamata, et võimaldada kodanikel, kes on Euroopa kodanikud ning kel on samad õigused liikumisele nagu neil, kes elavad suurlinnades või mandril, eriti õigus reisimisele ja saadetiste saamisele, sest see küsimus puudutab ka toiduvarusid ning mõningatel saartel ka vett.
Lugupeetud parlamendiliige, ma jagan teie muret ning toetan seda. Euroopa Komisjon, mille pilk on pööratud kõigi kodanike õiguste kaitsmisele igal ajahetkel, kavatseb kõikjal kus võimalik ning niivõrd kui kehtivad õigusaktid võimaldavad näha vaeva väiksematel saartel elavate isikute toetamisega, pakkudes praktilisi lahendusi nende kodanike vajadustele, kes asuvad tõepoolest ebasoodsates tingimustes, eriti talvekuudel.
Ma olen teile ja kõigile Kreeka parlamendiliikmetele kättesaadav - loomulikult mitte üksnes Kreeka parlamendiliikmetele -, juhul kui teil peaks tekkima soov arutada mingeid algatusi, mida soovite vastu võtta, eesmärgiga pakkuda praktilisi lahendusi väikesaarte kodanikele.
Avril Doyle
Kas te saaksite täpsustada, kas asjakohase õigusliku raamistiku sisu, millele viitasite, on seotud kuuldusega, mis puudutab eelkõige säästva majanduse seisukohalt juurdepääsutransporti väikesaarte piirkondadesse?
Volinik, kas te kinnitate, et see tulevane õiguslik raamistik, mida silmas peate, ei hakka kuidagi mõjutama käesolevat avaliku teenindamise kohustuse režiimi? See on eriti oluline nende äärealade säästva majanduse seisukohalt.
Antonio Tajani
Austatud parlamendiliige, tänan teid selle küsimuse esitamise eest. Ma arvan, et mainisin seda oma põhikõnes, millega vastasin ka küsimusele. Meie kavatsus on vältida igasuguseid konkurentsimoonutusi. Igal juhul peaks igasugune sekkumine pidama silmas üksnes kodanike vajadusi ilma siseturgu häirimata ning konkurentsitingimusi rikkumata, kuid üksnes, kordan, eesmärgiga võimaldada ebasoodsate piirkondade elanikele - eelkõige talvekuudel - võimaluse olla samasugused kodanikud nagu kõik teisedki. Meie abi on ilma kellelegi kahju tekitamata suunatud neile kodanikele, võimaldamaks neile elu kõigi teiste Euroopa Liidu kodanikega samades tingimustes.
Seetõttu võin teid teie mure suhtes rahustada, et meie eesmärgiks on neid kodanikke aidata ilma konkurentsiturgu moonutamata.
Teema: Euroopa mereohutuse õiguslikud meetmed
Kas komisjon on hinnanud mõjusid Euroopa laevandusele juhul, kui Euroopa õiguslikud meetmed mereohutuse kohta jõustuvad, kattudes seniajani ühtsete rahvusvaheliste eeskirjadega?
Miks ei pea komisjon liikmesriikidele piisavaks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni rahvusvaheliste konventsioonide ratifitseerimist, et küsimusi, milles neil on Euroopa Ühendusega ühispädevus, võiks reguleerida üksnes rahvusvaheliste õigusaktidega, millega liikmesriikidele omistatakse ainupädevus nende suveräänsete õiguste põhjal?
Püüdes kehtestada ühenduse ainupädevust ning omandada uusi volitusi ajal, mil Euroopa kodanikud on eriti tundlikud oma riigi suveräänsete õiguste suhtes, eriti suure majandussurve all olevas sektoris nagu laevandus, kas komisjonil ei ole ohtu teha kokkuvõttes rohkem kahju kui head?
Antonio Tajani
Proua juhataja, härra Mavrommatis on alati väga aktiivne ning alati seotud transporti puudutavate küsimustega. Komisjoni ettepanekutega kaasnevad alati mõjuhinnangud. See kehtib eriti 2005. aasta novembri kolmanda mereohutuse paketi ettepanekute kohta.
Komisjoni ettepanekud selles sektoris võtavad eriti arvesse asjakohaseid rahvusvahelisi konventsioone. Enamikul juhtudel on õiguslike ettepanekute eesmärk kutsuda liikmesriike üles konventsioone ratifitseerima või neid ühenduse raames rakendama. Need ei tulene kunagi püüdest uusi pädevusi omandada. Ma sooviks selgitada üht tavalist väärarusaama: ühendusel on juba mereohutuses vajalik pädevus, seda ühise transpordipoliitika raamistikus. Ometi on paratamatu, et kui Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad mingi seaduse vastu, siis piiratakse liikmesriikide võimet rahvusvahelisel tasemel eraldi tegutseda.
Sellegipoolest pole tegemist liikmesriikidele halvema olukorraga. Tõepoolest, selle eesmärk on tugevdada meie kollektiivset mõju rahvusvahelises kogukonnas, tõstes seeläbi kodanike elu ja keskkonna kaitstuse taset. Mõnikord tuleb lihtsalt Euroopal initsiatiiv enda kätte võtta. See juhtus näiteks siis, kui võtsime kiirkorras kasutusele ühekordse põhjaga naftatankerite keelu ning seejärel järgnes meie otsusele samalaadne otsus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt.
Härra Mavrommatis, olete hästi teadlik probleemidest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga: me ei saa alati üksi otsuseid vastu võtta. On pädevusvaldkondi, mis ei puuduta Euroopat ning jätkuv võrdlus nende organisatsioonidega on seetõttu vajalik, mitte seetõttu, et meie meredel liiguvad sageli laevad, mis kannavad liitu mitte kuuluvate riikide lippe.
Uue mereohutuse õigusaktide ettepanekuga loodab komisjon aga parandada globaalse meretranspordi dimensiooni tasakaalu, mis nõuab üleilmseid lahendusi, võttes arvesse üleilmse õigusliku raamistiku piiranguid.
Härra Mavrommatis, ühenduse tegevus on ühise jõupingutuse ja liikmesriikide pühendumuse käegakatsutav väljendus ega ole väljastpoolt tulev nende huvidega vastuoluline sundkohustus. Tänu meie ja teie jõupingutustele on Euroopa vetes märkimisväärselt langenud nende laevade arv, mis ei vasta kehtivatele standarditele. Komisjon jätkab tasakaalustatud ennetava poliitikaga, kaitstes põhieesmärgina meie kodanike elu ja elatist.
Manolis Mavrommatis
Volinik, te teate, millist naudingut mulle meie arutelud ja väitlused pakuvad. Enamgi veel, teil on alati mulle vastus valmis. Loomulikult soovin teid tänada nende punktide eest, mis puudutavad kõiki Euroopa Liidu riike.
(EL) Ajal, mil Euroopa kodanikud on eriti tundlikud oma riigi suveräänsete õiguste suhtes, eriti suure majandussurve all olevas sektoris nagu laevandus, kas te ei leia, et ühise ühenduse pädevuse kehtestamine ja komisjonile uute pädevuste taotlemine võib teha kokkuvõttes rohkem kahju kui head?
Antonio Tajani
Euroopa Komisjoni asepresident. (IT) Härra Mavrommatis, minu arust ei ole mingit kahju tekitamise ohtu, kuid eesmärk on püüda selles raamistikus - mis on alati mereseaduses keeruline - leida kooskõla, sest paraku leiame end alati silmitsi Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsustega ning nagu juba öeldud, võtab õnneks Euroopa mõnikord ohjad enda kätte ning rahvusvaheline organisatsioon tuleb meile järgi.
Kordan, et meie kavatsus ei ole liikmesriikide õigusi piirata, vaid üksnes püüda saavutada kooskõla, mille eesmärk on pakkuda ELi kodanikele kiiremaid ja jõulisemaid vastuseid.
Colm Burke
Ma imestan, et volinik on rahul sellega, et liikmesriigid on võtnud kasutusele piisavalt palju meetmeid seoses olemasolevate õigusaktide ja määruste rakendamisega. Minu isiklik kogemus õigus- ja teovõime meetmete seisukohalt seoses väga tõsise õnnetusega ning isegi 12 kuud pärast õnnetust näitab, et laevakompanii ei ole end sündmuse toimumise hetkeks viinud vastavusse kehtivate määrustega, mis on kehtestatud juba üle kolme aasta tagasi.
Antonio Tajani
Soovin selle küsimuse eest lugupeetud parlamendiliiget tänada, sest see annab mulle võimaluse juhtida tähelepanu ühele väga positiivsele tulemusele, mille saavutasime transpordinõukogus kahe nädala eest Luksemburgis, mil nõukogu näitas lõpuks rohelist tuld kolmanda merepaketi heaks kiitmisele. See edu tulenes ka Euroopa Parlamendi pealekäimisest, selle pühendumusest, tõsiasjast, et tehti end üheskoos komisjoniga kuuldavaks, et saavutada igas mõttes laialdasem avalikku turvalisust kindlustav eeskiri, mis hõlmab meie meresid, keskkonnakaitset ja vastutust õnnetusjuhtumite eest.
Nende reeglite jõustumisel kasvab kindlasti ühenduse kontroll. Kinnitan teile, mis puudutab komisjoni seotust, siis jätkame olukorra hoolikat ja tähelepanelikku jälgimist, sealhulgas meie agentuuri tööd Lissabonis, et tagada see, et kõiki ühenduse õigusakte alati järgitaks ning ennekõike tagada varasest suurem merede turvalisus, kus Euroopa Liidu pädevuse raames kehtivad kõigil meredel ühised õiguslikud ja talitluslikud meetmed.
Teema: Linnatranspordi parandamine
On tõsiasi, et Euroopa kodanike linnatransport ei ole hetkel parim, mis see võiks olla. Ulatuslike ummikute tekitatud surve, kõrge saastemäär ja reisimine linnades, mis kannavad vastutust rohkem kui 40% kogu maanteetranspordist tuleneva CO2 heite eest, koos juhtide ja haavatavate rühmade - näiteks jalakäijate ja jalgratturite - turvalisuse puudumisega, moodustades vaid osa probleemidest, millega Euroopa kodanikud igapäevaselt tähtsamates linnades silmitsi seisavad. Millised on komisjoni eesmärgid ning tegevuskava vastusena sellele olukorrale, et oleks võimalik luua rohkem säästvaid linnatranspordi vorme ja milline ajakava on kehtestatud meetmete eesmärkide saavutamiseks?
Antonio Tajani
Proua juhataja, linnatranspordi teema, millest soovin lugupeetud parlamendiliikmeid teavitada - alati kipun esmalt ütlema "kaasliikmed”, küllap on tegemist harjumuse jõuga; olen olnud voliniku ametis vaid mõned kuud, samas aga olin parlamendi liige aastaid ning ilmselt tunnen endiselt end osana sellest parlamendist -, on üks teemadest, mille üle mitteametlikult nõukogu koosolekul La Rochelle'is 1. ja 2. septembril 2008. aastal pikemalt arutleti. Komisjon ja liikmesriigid osutasid sellele küsimusele suurt tähelepanu, kutsudes linnatranspordist kõnelema eksperte, suur- ja keskmise suurusega linnade linnapäid ning vastava valdkonna spetsialiste.
Ma ise võtsin sellel teemal sõna mõne päeva eest Pariisis toimunud maanteeohutuse päeval, mis on ametlik komisjoni ja nõukogu päev maanteeohutuse nädalal, kus rõhutati, et maanteeohutus peab alati tähendama ka head linnatranspordi süsteemi: meie teed muutuvad ohutumaks, ennekõike suurlinnades, kui olemasolev linnatransport on hea. Minu arvates kahandab see paratamatult suurlinna õnnetusohvrite arvu, kus õnnetuste ja ohvrite arv on suurim.
Komisjon koostab linnalise liikumiskeskkonna tegevuskava, mis tugineb rohelise raamatu avaldamisele järgnenud konsultatsioonidele. Kavatseme selle kava esitada enne selle aasta lõppu. See kava hõlmab ettepanekuid eelolevate aastate kindlate tegevuste kohta Euroopa Liidu tasemel.
Ilmselgelt ei ole Euroopa Komisjonil selles küsimuses pädev: need valdkonnad puudutavad liikmesriike, kuid subsidiaarsuse põhimõttel - mis, nagu te kõik teate, on tuletatud sõnast subsidium - soovime me aidata liikmesriike ja suurlinnade linnapäid. Endine Milano linnapea Gabriele Albertini, kes on transpordi- ja turismikomisjoni aseesimees, saab selle kõige peale tunnistada järgnevat: selle tegevuskava kaudu tagame selle, et kogu meie käsutuses olev teave, kõik nõuanded, mõtted, ettepanekud linnade kohta saab muuta kättesaadavaks, eelkõige liiklusprobleemidega suurlinnade kohta.
Tegevuskava aitab poliitika loojaid kohalikul, regionaalsel ja riiklikul tasemel, täielikult austades - kordan, austades täielikult subsidiaarsuse põhimõtet. Meie poolt ette pandavad tegevused aitavad kulusid vähendada, tagada ühtse turu sobilik rahastamine ning luua uutele tehnoloogiatele uusi turge, arendades säästvat linnalist liikumiskeskkonda. Ei ole sugugi kokkusattumus, et arutelu lõppes alles eile õhtul ning direktiivi osas tehtud hääletus peaks julgustama - sest selle eesmärk on julgustada - kohalikke võime hankima väiksema kahjulike gaaside heitega ühistranspordivahendeid.
Täna on siiski endiselt liiga vara tegevuskavast ülevaate andmiseks või sisu täpsustamiseks, sellegipoolest võime nii teie kui meie eeldada, et selles käsitletakse rohelistele aladele juurdepääsu rikkumise reegleid, linna kaubatransporti ja logistikat, Euroopa linnades paremat ühistranspordi süsteemidest teavitamist ja säästva linnalise liikumiskeskkonna üldised kavu ning ettepanekud sellest, kuidas linnaplaneerimist ja liikumiskeskkonda omavahel ühendada. See tegevuskava võib sisaldada ka ettepanekuid teabe jagamisest ning andmete kogumise ja uurimistöö parandamise kohta ning võib koguni tegeleda rahastamise küsimusega, mis on äärmiselt delikaatne küsimus. Kordan, et see kõik baseerub subsidiaarsuse põhimõtte vastu tuntaval austusel.
Emmanouil Angelakas
(EL) Volinik, me jääme teie poolt ette pandavat tegevuskava suure huviga ootama ning seejärel avaneb meil taas võimalus sellest rääkida.
Ometi soovin kuulata teie isiklikku arvamust järgmises küsimuses: palju on arutatud ummikutasude üle, mis on võetud kasutusel sellistes linnades nagu London, Rooma ja Stockholm ning mis näivad olevat aidanud ummikuid kahandada ning suurendada ühistransporti kasutavate reisijate hulka. Teistes linnades aga, kus puudub organiseeritud võrgustik, ollakse skeptilised ning siinkohal soovin kuulda teie kui kogenud voliniku isiklikku arvamust küsimuses, kas ja mil määral toetate või ei toeta ummikutasusid.
Antonio Tajani
Austatud parlamendiliikmed, tegemist on äärmiselt delikaatse küsimusega: kui härra Albertini, kes on alati väga suuremeelne, soovib meile kohvi osta, võime seda arutada ning kuulata, milline on Euroopa suurlinna linnapea kogemus.
Sellele küsimusele ei ole lihtsaid vastuseid. Olin Rooma linnanõunik viis aastat, kuigi olin samas parlamendiliige ning ma tegelesin nende samade küsimustega. Neid asju tuleb vaadelda juhtumipõhiselt linnade kaupa, sest osa linnu - pean silmas Roomat - on ajaloolised keskused väga kitsaste tänavatega, kus liiklusel on raske toimida. Teistel linnadel on aga teistsugune linnakeskkond ning seetõttu ei ole kerge kõigile ühist reeglit kehtestada.
Minu arvates peaks linnapead alati subsidiaarsuse põhimõtet rakendades valima linnanõukoguga üksmeeles ummikutasu kehtestamise, kui nad peavad seda kasulikuks ning kui linn, mida nad juhivad, vajab liikluse piiramist, sest väga vanades linnades tekivad kesklinnas kergesti ummikud. Seetõttu varieerub olukord linnati ning lahendust on raske leida. Ütleksin kindlalt, et see ei ole valik, mida eirata, isegi, kui see võib mõnikord segadust tekitada. Teil tuleb vaadata, kus piirangud peaks kehtima. Ma kordan, et tegemist on linnade eraldi tehtava valikuga. Mina isiklikult ei ole selle põhimõtte vastu, kuid teatud puhkudel võib see olla ebaõiglane, samas kui teistel puhkudel on see täiesti kohane.
Seetõttu, arvestades Euroopa linnade mitmekesisust, usun, et eriti käesoleval juhul peaks lõppotsus jääma alati kohalike võimude langetada, kuigi tegevuskava sisaldaks endiselt ettepanekuid ja mõtteid. Oluline on, et kodanikud oleks alati teavitatud ning et nad teaks, mis toimub ning milliseid otsuseid langetatud, sest mis puudutab maksude maksmist, siis on alati hea, kui kodanikud mõistavad, mille eest nad maksavad.
Ma kahetsen, et ei saa anda selget põhimõttelist vastust. Usun siiralt, et meil tuleb uurida fakte ja mõju, sealhulgas linnakeskkonda ning võtta ühekaupa vastu otsuseid. Lõpetuseks soovin veel kord lausuda, et põhimõtteliselt ei ole ma sellele vastu, kuid võib esineda juhtumeid, mil sellelaadse maksu kehtestamine on mõttetu.
Mairead McGuinness
Volinik, mind rabasid kaks sõna, mida kasutasite: et rahandus on "delikaatne” teema ning te kordasite sõna "subsidiaarsus”, mis on oluline.
Kas komisjon tunneb muret selle üle, et liikmesriikide majandusraskused takistavad tõhusasse ühistranspordi süsteemi vajalike investeeringute tegemist? Samal ajal võivad liikmesriigid kehtestada suurlinnades ummikutasud kitsikuses olevatele autojuhtidele, kel puudub valik.
Paul Rübig
(DE) Kallis härra Tajani, loomulikult on meil hea meel võimaluse üle esitada küsimusi, eriti linnatranspordi pakkumismenetluse korraldamise kohta. Kas on mingeid kavu, mille järgi linnatranspordi pakkumismenetlus peaks toimuma, nagu mitmel juhul Rootsis toimus, kus linnatranspordis valitseb praeguseks konkurents?
Teiseks: kas tegelikult eksisteerib mingeid ühtseid üle-euroopalisi kontrollsüsteemi kavasid? Võõrasse linna saabudes on sageli raske mõista, kuidas kohalik süsteem toimib ning arvatavasti vajame siinkohal sellekohaseid komisjoni ettepanekuid.
Antonio Tajani
Proua juhataja, tänan teid küsimuse esitamise eest. Ennekõike arvan, et esitatavas tegevuskavas tuleks rõhutada vajadust jagada Euroopa kodanikele ühest linnast teise liikumisel teavet, et nad teaks, milline on sealne olukord ning mida nad leiavad reisides Stockholmist Madridi, vastandina Roomast Viini reisimisele, et mõistetaks neilt nõuda võidavate maksude tasumise süsteemi ning saaks korraldada oma reise vastavalt sellele, kas tegemist on tööalase või turismireisiga. See on juba oluline ning ma usun, et meil seisab ees töö.
Lugupeetud parlamendiliikmed, loomulikult soovin rõhutada subsidiaarsuse põhimõtte küsimust, sest Euroopa Liidu jaoks ei ole see rangelt kohalike võimude käsitlusalasse sekkumine. Sama käib finantsaspektide kohta, komisjonil pole võimalust sekkuda. Probleemiks on rahastamine. Loomulikult püüame oma tegevuskavas ühendada kõik erinevad arutelus esitatud ettepanekud, et pakkuda teenuseid ja abi kohalikele võimudele, kel on õigus seda vastu võtta või tagasi lükata. Meie eesmärk on süsteemi kooskõlastamine, vähemalt kodanikele teabe jagamise küsimuses ning erinevatele kohalikele võimudele võimalikult rikkaliku teabe pakkumine teiste linnade kogemustest, millest oleks soovi korral võimalik kasu saada. See on oluline.
Mis puudutab rahastamist, siis usun, et igal kohalikul võimuorganil on vabadus toimida vastavalt sellele, mida sobilikuks peetakse, loomulikult ilma turgu segi paiskamata või kodanike liikumist takistamata. Igal juhul tuleb valida sobivaim lahendus. Mis aga puudutab viimast Paul Rübigi küsimust, siis avaliku teenindamise kohustuse direktiiv jätab kohalikele võimudele vabaduse otsustada, kas pakkumismenetlusi algatada või mitte. Minu arust on Euroopa Liit sellest seisukohast taas kord subsidiaarsuse põhimõtet nõudnud.
Minu hinnangul on see õige, sest meie töö ei tohiks olla invasiivne: me ei peaks kõike ja ükskõik mida reguleerima, me peaks olema mures tähtsate küsimuste üle, andes suuri vastuseid ning kus saab, seal aitama kohalikke asutusi ja liikmesriike probleemide lahendamisel, tehes seda tõenäoselt Euroopa Liidu abil ja toel ilma, et saadav abi oleks valdav või invasiivne. Minu arust peaks see olema ühistranspordis põhimõtteks, millest me kõik kinni peame ning usun, et soovime seda teha.
Juhataja
Sellega infotund lõpeb.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung peatati kell 19.45 ja jätkus kell 21)
