Deklareerimata töö vastane võitlus (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on tööhõive ja sotsiaalkomisjoni nimel esitatud Pier Antonio Panzeri raport deklareerimata töö vastase võitluse kohta.
Pier Antonio Panzeri
raportöör. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, teen lühidalt, sest paistab, et on juba päris hilja.
Ma tänan komisjone, kes oma arvamust avaldasid, ja variraportööre, kellega me viimastel kuudel koos töötasime. Osalt tänu nende panusele suutsime koostada teksti, mida toetas suur enamus tööhõive- ja sotsiaalkomisjonist.
Oleme näidanud, et võitlust deklareerimata töö vastu tuleb vaadelda probleemina, mis mõjutab kõiki riike, ning et kui Euroopa tahab saavutada Lissabonis püstitatud eesmärke, peab ta astuma lahingusse.
Vastuvõetud tekstis on mõned lõigud, mis on minu arvates otsustava tähtsusega deklareerimata töö puhul, mis on nii laialt levinud: me räägime umbes 20% Euroopa sisemajanduse kogutoodangust. See tähendab, et ebaseaduslikkus on levinud sellisel määral, mida ei tohi sallida, sest see moonutab suuresti ettevõtete ja territooriumide vahelist konkurentsi ning vähendab töö ja töötajate turvalisust.
Sel põhjusel on väga õige, et me sellele probleemile tähelepanu juhime, sest on tarvis suuremat teadlikkust tõsiasjast, et kui deklareerimata töö vastane võitlus ebaõnnestub, siis tekitab see lähitulevikus probleeme juurde ja samas nõrgestab suurel määral Euroopa sotsiaalkindlustusskeeme.
Need kaalutlused olidki lähtepunktiks selle ettepaneku esitamisel parlamendile. Nagu ma ütlesin, on selles raportis olulisi punkte, mis juhul, kui ka komisjon neile tähelepanu pöörab, võivad anda positiivseid tulemusi ja ettepanekuid, mida peame kasulikeks. Arvatavasti võin öelda, et Euroopa Parlament on oma osa teinud. Nüüd tuleb teistel institutsioonidel teha nende osa, et võiksime deklareerimata töö vastases võitluses oma eesmärgid saavutada.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, tahaksin kõigepealt raportööri tänada ja öelda paar sõna raportis esiletõstetud küsimuste kohta. On tõsi, et deklareerimata töö muutub aina rohkem piiriüleseks nähtuseks, nagu komisjon tõdes oma rohelises raamatus tööõiguse ajakohastamise kohta. Seepärast tuleb sellele küsimusele rohkem tähelepanu pöörata. Meie arvates on ekspertrühma loomine, samuti teabevahetuse süsteemi väljatöötamine sotsiaalkindlustusorganite, nagu näiteks tööinspektsioonide vahel, tähtsad sammud selleks, et nagu soovitatakse lõikes 53: kehtestada teatav alaline ühenduse struktuur piiriüleseks koostööks.
Me kõik oleme nõus, et selleks, et lahendada deklareerimata töö probleem, on tarvis teha suuremaid jõupingutusi. Arvan siiski, et üldiselt oleksid kõige asjakohasemad ja kõige rohkem õigustatud sammud, mis võetakse liikmesriikide tasandil. Meie uuringud on näidanud, et deklareerimata töö liikmesriikides on riigiti erinev. Seega ei tuleks ühenduse tasandil meetmete võtmist pidada vahetuks prioriteediks. Raportis tehakse ettepanek sõlmida "leping deklareerimata töö deklareerimiseks”, pakkudes ajutisi leebemaid õigusakte, mis võiksid stimuleerida deklareerimata töö seaduspäraseks muutmist. Kuigi see on hea mõte, peaksid liikmesriigid meie arvates tegutsema kooskõlas sotsiaalpartneritega, kes on samuti kogu Euroopas deklareerimata töö oma prioriteetsete ülesannete hulka võtnud. Komisjonil võiks olla õigus toetada nende algatusi kampaaniate kaudu, mida rahastatakse programmi PROGRESS raames või struktuurifondide kaudu.
Seoses üleskutsega teha ettepanek seaduse raamistiku kohta abikaasadele või pereliikmetele, kes pereettevõttes kaasa aitavad, on mul hea meel, et saan öelda, et komisjon on hiljuti vastu võtnud direktiivi ettepaneku meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega asendatakse direktiiv 86/613/EMÜ ning tagatakse, et pereettevõttes kaasa aitavaid abikaasasid või pereliikmeid kaitstakse samal tasemel kui füüsilisest isikust ettevõtjaid.
Programmi PROGRESS raames töötab komisjon ka vahendite ja meetodite arendamisel, et hinnata ja jälgida paremini deklareerimata tööd ning määrata kindlaks ja vahetada ELi tasemel olemasolevaid häid tavasid. Me paneme rohkem rõhku heade tavade vahetamisele ja loodame, et võime sel moel omandada vajalikud kogemused, millele toetudes võimalikult kiiresti võimalikult paljude liikmesriikide huvides pilootprojekt käivitada.
Ma ei hakka ebaseadusliku sisserände teemal üksikasjalikuks minema ega tegema ettepanekut sanktsioonideks, mida rakendada isikutele, kes võtavad tööle kolmandatest riikidest ebaseaduslikult sisserännanuid. Me tunnistame raportis väljendatud muret ebaseadusliku töölevõtmise ohvrite ja tööandja vastutuse taseme kohta ning võtame oma aruteludel nõukoguga seda arvesse. Komisjonil on väga hea meel Euroopa Parlamendi toetuse üle oma pingutustes teha lõpp üleminekusätetele, mis piirasid uutest liikmesriikidest pärit tööliste liikuvust.
Tahaksin kokkuvõtteks öelda, et see äärmiselt konstruktiivne raport annab komisjonile ja nõukogule uut energiat, et muuta võitlus deklareerimata töö vastu nähtavamaks ning suurendada meie vastavaid eesmärke.
Juhataja
Sellega me lõpetame arutelu.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Louis Grech  
kirjalikult. - Deklareerimata töö kasutab ära töölisi, moonutab tööturgu ja annab ebaausa konkurentsieelise südametunnistuseta tööandjatele, mis viib madala tasemega põrandaaluse majanduseni.
Ühe deklareerimata töö levialadest võib Euroopa Liidu paljudes liikmesriikides leida illegaalsete/irregulaarsete immigrantide seas.
Odava tööjõu ärakasutamine kasvab väga kiiresti. Arvatavasti jätkab see kasvamist, sest illegaalsed immigrandid vajavad raha ning samas ei julge nad palga maksmata jätnud tööandjatest teatada, sest kardavad, et ametivõimud saadavad nad riigist välja. Ma hindan seda, et mõned liikmesriigid võtavad mitmesuguseid meetmeid, et kõrvaldada selline häbematu seaduserikkumine, kuid tervikuna ei ole edu selles suhtes olnud kuigi muljetavaldav. EL ja liikmesriigid peavad oma pingutused kooskõlastama ning jõustama rohkem õigusakte, et võtta süüdlaste vastu raskemaid karistusaktsioone.
Illegaalse tööjõu olemasolu ja põrandaalune töökultuur, õigusaktide puudumine, südametunnistuseta tööandjad, finants- ja majanduskriisid ning kasumimarginaalide langemine - kõik see muudab deklareerimata töö oma huvides ära kasutamise väga ahvatlevaks.
Ona Juknevičien 
kirjalikult. - (LT) Euroopa Liidus (ELis) on endiselt laiaulatuslik deklareerimata töö turg. Koos töötajate vaba liikumisega ELis on deklareerimata töö juhtumid sagenenud. See tekitab kahju peale ebaseaduslikult töötavate inimeste ka riikide finantsidele. Ebaseaduslik töö sekkub siseturu funktsioneerimisse, takistades edukat konkurentsi. Inimesi, kes ebaseaduslikult töötavad, kasutavad nende tööandjad sageli ära: neil pole õigust sotsiaalkindlustusele ega tervishoiuteenustele. Sellised juhtumid on eriti tavalised liikmesriikides, mis jätkavad üleminekumeetmete kasutamist, piirates uutest liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist. Need piirangud julgustavad deklareerimata töö kasutamist ning tuleks sellepärast võimalikult kiiresti tühistada.
On kahetsusväärne ja andestamatu, et EL hoiab oma kodanikke sellise kasutu poliitika võimetute pantvangidena. Välismaal töötavate leedu väljarändajatega kõneldes kuuleb väga sageli kaebusi tööandjate kohta, kes kasutavad ära nende teadmiste puudumist kohalike õigusaktide kohta ja keeleoskuse puudumist, ning jätavad töö eest maksmata. Minu arvates peaks EL deklareerimata töö vastu võitlemiseks võtma kindlaid otsustavaid meetmeid. Praegu on deklareerimata tööd kasutavatel tööandjatel väga vähe vastutust, nad pääsevad tihtipeale vaid tühise trahvi maksmisega, mis ei võta neilt deklareerimata tööliste palkamise soovi.
Minu arvates oleksid palju tõhusamad sanktsioonid, millel on otsene mõju tööandjate majandushuvidele, nagu näiteks tegevusloa peatamine või äravõtmine, mis takistab nende juurdepääsu liikmesriigi või ELi rahalistele vahenditele. Nii saaks deklareerimata tööd vähendada või sellele koguni lõpu teha.
Katalin Lévai  
kirjalikult. - (HU) 2007. aasta lõpus tehtud Eurobaromeetri uuring näitas, et 5% Euroopa Liidu töövõimelistest kodanikest (19,7 miljonit isikut Euroopa Liidu 392,9 miljonist elanikust) tunnistas, et on ebaseaduslikult töötanud. Mõnes liikmesriigis on deklareerimata töö tase jõudnud 20%ni SKTst või on sellest isegi kõrgem. Deklareerimata töö on pideva kahjuliku majandusliku mõjuga tegur Euroopa tööturul, paheline suletud ring, millest töölistel ja tööandjatel on väga raske välja pääseda.
Selle surve all on kõige rohkem põllumajandus, ehitus, remonditööd ning hotelli- ja turismiteenused, kus ebakindlus ja viletsad palgad on täiesti tavalised. Sel põhjusel ei saa töö- ja palkamisnormid ning selle musta turu kontrolli alla võtmise katsed jääda tühjade hüpoteeside tasemele, vaid sellega peavad tegelema liikmesriigid. Teen ettepaneku, et komisjon koostaks Euroopa Liidu strateegia, et võidelda eelnõu musta turuga ning võtaks enda peale lõviosa tööst tööhõive ja ühiskondliku järelevalve alal. Liikmesriigid peavad tegema maksustamise ja sotsiaalkindlustuse režiimides reforme, vähendades sellega tööjõu rasket maksukoormat.
Selleks, et kodumajapidamised saaksid teenuseid osta madalama hinnaga, tuleks teha ELi teenuse kviitungite käibelevõtmise ettepanek, mis tagaksid nii sotsiaalkindlustusmaksete kui ka maksude maksmise tõendamise. Deklareerimata töö vastu võitlemisel on siiski põhiliseks tingimuseks, et liikmesriigid oma tööturud üksteise töötajatele avaksid, sest osalised piirangud selles valdkonnas põhjustavad piirkondliku ebavõrdsuse kujunemist, samuti kõrvalekaldeid ELi põhimõtetest ja euroopaliku lähenemisviisist.
Sirpa Pietikäinen  
kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, daamid ja härrad, tahaksin tänada härra Panzerit tema suurepärase raporti eest deklareerimata töö tõhusama ärahoidmise kohta ELis.
Selle raporti kohaselt ulatub deklareerimata töö hulk mõnes liikmesriigis kuni 20%ni SKTst. Eelkõige nendes riikides, aga ka kõikjal mujal Euroopa Liidus, on deklareerimata töö probleemiks riigi majandusele, kuid samas rikub see ka töötajate inimlike töötingimuste õigust.
EL on pühendunud oma tegevuses nn väärikale tööle, millega seoses on tekkinud oht, et seda ei saa mingis mõistlikus mõttes rakendada enne, kui on olemas tõhus kontroll ja selge eeskirjade süsteem. Deklareerimata tööd tegevate sisserändajate viletsad töötingimused ning olematud palkamistingimused on tekitanud Euroopas uue sotsiaalse orjuse vormi.
Deklareerimata tööjõu väljajuurimiseks saame me kasutada nii piitsa kui ka präänikut. Kohapeal peab olema rohkem kontrolli, et teha võimalikuks praegusest kiirem sekkumine võimalikel kuritarvituste juhtudel. Ametiühinguliikumisel on tähtis roll tööeluga seotud ettepanekute tegemisel, selle kontrollimisel ning ausate tingimuste tugevdamisel. Riiklikud teabekampaaniad välistöölistele on üks viis, kuidas parandada töötajate teadlikkust iga riigi palkamiseeskirjadest.
On tõsi, et me ei saa deklareerimata töö probleemist lahti üksnes reguleerimise abil. Aus käitumine töölevõtmisel, väärikas palk ja asjakohane sotsiaalkindlustuse tase peab olema tagatud kõigis ELi liikmesriikides, samuti kogu maailmas. Inimestel peab olema võimalus teenida väärikat elatist ning kasutada põhilist sotsiaalkindlustust, olenemata sellest, millises riigis nad elavad.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Deklareerimata töö on nähtus, mis esineb kõigis liikmesriikides, ning Euroopa majandusturu ärevust tekitav joon, mis on vastuolus paindliku turvalisuse põhimõtetega.
Võitlus deklareerimata töö vastu sarnaneb mõneti Microsofti võitlusega häkkerite vastu. Mida uudsemaid meetodeid me deklareerimata töö vastu võitlemiseks kasutame, seda tõhusamaks muutuvad tööandjate kasutatavad trikid. Ja parim näide selle kohta on nn halli töö ilmumine, kui tööandjad teevad miinimumpalgaga töölepingud, kuna ülejäänud osa tegelikust palgarahast makstakse ametlikke vorme kasutamata.
Rumeenias on see nähtus muutunud aina laiaulatuslikumaks ning praegu on halli tööd juba 20 -50% kogutööst. Ärevust tekitab tõsiasi, et kui algul kasutasid seda meetodit väikeettevõtted, siis nüüd teevad seda juba ka hästi tuntud nimedega ettevõtted, et hoida kõrvale maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest, mille tulemuseks on töötaja väga väike pension, mis viib ta vaesuse äärele.
Ma rõhutan neid aspekte sellepärast, et deklareerimata töö vastu võitlemise tulevane strateegia, mida raportis mainitakse, peab arvesse võtma konkreetset olukorda igas liikmesriigis. Meil on tarvis ühtset Euroopa lähenemisviisi ja tõhusat koostööd riiklike agentuuride, tööinspektsioonide ja ühiskondlike partnerite vahel.
