Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0475/2008).
Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.
Kahjuks pean ütlema, et meil on vähe aega ja ma kavatsen istungi kavakohaselt kell 19.00 katkestada. Härra Jouyet on viibinud siin kogu pärastlõuna, nagu ka proua Ferrero-Waldner.

Teema: Edasiminek nn sinise kaardi küsimuses
Missuguseid edusamme sinise kaardi ning sellega seotud oskustööliste rände ja ringrände küsimustes saab nõukogu praegusel Prantsusmaa eesistumisaja keskel nimetada?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, tahan öelda härra Moraesele, et nagu ta hästi teab, esitas komisjon 2007. aasta oktoobris nõukogule sinise kaardi direktiivi ettepaneku, s.t ettepaneku kolmandate riikide kodanike kõrget kvalifikatsiooni nõudva töö eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta.
Nimetatud ettepaneku eesmärk on soodustada kolmandate riikide kõrgelt kvalifitseeritud kodanike ümberasumist Euroopa Liitu. Et muuta EL ligitõmbavamaks, sätestatakse ettepanekus ühised kriteeriumid nende kodanike vastuvõtmiseks, nähakse mitmes valdkonnas ette ELi kodanikega võrdne kohtlemine ning antakse sinise kaardi omanikele võimalused liidusiseseks liikumiseks.
Nagu teate, on see ettepanek eesistujariigi Prantsusmaa jaoks sisserände- ja varjupaigapakti raames üks esmatähtsaid küsimusi. 25. septembril toetas nõukogu kõnealust algatust, tuginedes eesistujariigi pakutud kompromissile. Kompromissis keskenduti ühelt poolt kõrgema kutsekvalifikatsiooni ja kõrghariduse mõistetele, teiselt poolt suhtele riiklike õigusaktidega ning viimaseks miinimumpalga künnisele, millele kehtestati erand mingil erialal valitseva erivajaduse puhuks.
Nõukogu on teinud alaliste esindajate komiteele ülesandeks vaadata tekst lõplikult üle, et jõuda kiiresti ettepanekuni; direktiivi kehtestamine muutub võimalikuks pärast seda, kui te olete nimetatud ettepaneku suhtes võtnud vastu oma arvamuse. Usun, et see on võimalik novembrikuisel parlamendiistungil.
Claude Moraes
Tänan teid selle põhjaliku vastuse eest. Sinine kaart võiks olla suur saavutus, kui see oleks laiahaardeline, õiglane ja tasakaalukas. Seda arvestades lubage küsida nõukogult, kuidas välditakse ajude äravoolu või parimate tööliste väljanoppimist mitte üksnes arengumaadest, vaid ka tärkava majandusega riikidest? Kas ELi riikide valitsuste, komisjoni ja viidatud riikide valitsuste - eelkõige tööministeeriumide - vahel tekib mingi side, mis tagab, et olukorras, kus meie saame parimad töölised ja konkureerime nende saamise nimel, ei jäta me siiski tärkava majandusega riike ja arengumaid ilma parimatest inimestest, et me jälgime seda küsimust ja säilitame valikuvabaduse, aga sätestame sinise kaardi õigesti, sest see võiks Euroopa jaoks olla väga kasulik edasiminek?
Reinhard Rack
(DE) Tahan pöörduda ühe konkreetse teema juurde. Minevikus on meil korduvalt olnud üks probleem - kuigi me ühelt poolt teatame, et Euroopa seisukohast vajame me hea kutseoskusega sisserändajaid, siis teiselt poolt oleme alati seadnud palju piiranguid.
Kas me saame usaldusväärsetel alustel võrrelda USA, teiste sarnaste süsteemide ja Euroopas plaanitava kaardi ligitõmbavust?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, arvan, et see on just see, mida me tahame teha - leppida asjaoluga, et Euroopa vajab alati sisserändajaid. On selge, et võrreldes teiste maailma piirkondadega oleme me demograafiliselt ja ligitõmbavuselt ebasoodsamas olukorras ning seetõttu peame ajama avatud poliitikat nii Euroopa Liidus kui ka tõeliste tärkava majandusega riikide suhtes; sealjuures peame olema kindlad ühest küljest selles, et meil on olemas õiguslik raamistik majanduslikel põhjustel sisserändajate jaoks, ja teisest küljest selles, et me sõlmime päritoluriikidega tasakaalukad lepingud, mis ühendavad meie vastuvõtuvõime ja väldivad nende jaoks ajude äravoolu.
Arvan, et 27 liikmesriigi vastuvõetud sisserände- ja varjupaigapakti üks uuenduslikemaid osasid on uueks nähtuseks peetava majandusrändega arvestamine ja sellele raamistiku loomine. Vastuseks lugupeetud parlamendiliikme küsimusele: jah, me püüame järgida mõnel määral seda, mida Ameerika Ühendriigid on selles valdkonnas arukalt ja tõhusalt korda saatnud.
Teema: Ohtudel põhineva lähenemisviisi mõju toiduainete hindadele ja kahjurite resistentsusele
Eeldades, et ohtudel põhinev lähenemisviis vähendab turul olevate pestitsiidide hulka, siis milline on nõukogu arvates tulevikus kahjurite resistentsus ja sellest tulenev taimekasvatustoodang ELis, milline on mõju toiduainete hindadele ja toiduga kindlustatusele ning millised on tagajärjed arengumaades (mõned eksperdid usuvad, et kui EL hakkab suuremal määral hankima toitu arengumaadest, toob see kaasa sealsete toiduainete hinna tõusu koos sellest tingitud tagajärgedega vaesuspiiril elavate inimeste jaoks)?
Jean-Pierre Jouyet
Taimekaitsetoodete osas on nõukogus välja pakutud pestitsiidide pakett, mille eesmärk on vaadata üle kõnealuste toodete turuletoomise eeskirjad ning kehtestada nende säästlikku kasutamist reguleeriv direktiiv.
Eesmärk on tagada pestitsiidide kasutamine kooskõlas keskkonna- ja tervisekaitsega ning loomulikult peame võtma arvesse nimetatud paketi mõju kahjurite resistentsusele. Sellele tuginedes jõudis nõukogu 15. septembril kokkuleppele ühises seisukohas.
Nimetatud seisukohas nähakse pestitsiidides kasutatavate toimeainete heakskiitmine ette pärast seda, kui on hinnatud neist tulenevaid ohte inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale.
See on tähtis ülesanne. Ka siin peame oma kodanikke kaitsma, sest on ohtlikke aineid, näiteks kantserogeenseid ja mutageenseid ained ning sigivust või sisesekretsoonisüsteemi kahjustavaid aineid, mida ei tohiks seetõttu kasutada. Nõukogu võttis ühtlasi arvesse mõju põllumajanduslikule tootmisele, sest ta tahab tagada, et uued õigusaktid ei too kaasa ebasoodsaid tagajärgi seoses kulude või toidu kättesaadavusega Euroopas või muudes maailma piirkondades.
Vastupidi, pestitsiide ja taimekaitset käsitlevate õigusaktide ülevaatamine peaks elavdama toodete vaba ringlust, sest selle tulemusena tunnustataks samas piirkonnas vastastikku tootekinnitusi ja luuakse mõistlikumad toimeainete heakskiitmise meetmed Euroopa tasandil; kõik see peaks aitama nüüdisajastada Euroopa põllumajandust ning parandada meie tarbijate ja kodanike kaitset.
Liam Aylward
Võin kinnitada härra ministrile, et me kõik tahame hoolitseda kodanike tervise ja keskkonna eest, aga kas nõukogu nõustub üleskutsega, et komisjon peaks hindama mõju, mida kõnealused õigusaktid avaldavad igas liikmesriigis toiduainete tootmisele ja toiduga varustamisele? Asjaolu, et komisjon ei ole seda siiani teinud, on täiesti vastuvõetamatu.
Kas nõukogu on nõus, et ilma nõuete- ja ajakohase teabeta ei saa meilt oodata teadlike valikute ja otsuste tegemist?
Jim Allister
Viimase küsimuse jätkuks - öelge, mis see on, mis tekitab nõukogus hirmu nõuetekohase mõjuhinnangu ees, kui me selle tulemusena võiksime teada saada Euroopa toiduainetööstuse kohta esitatud teiepoolsete ettepanekute tegeliku mõju? See mõjutab nii tootjaid kui ka tarbijaid. Tootjatel ja tarbijatel on palju kaotada, kui praegu taimekasvatustoodangu saamiseks hädavajalikud pestitsiidid eemaldatakse kasutusest, ilma et neile pakutaks midagi asemele. Mida näiteks peaks tegema Põhja-Euroopa kartulikasvatajad oma niiskes kliimas, kui ei ole asendusvahendit lehemädaniku tõrjumiseks? Kas peame lihtsalt käsi laiutama? Kas peaksime ütlema oma tarbijatele, et importigem riikidest, kes ei hooli taimekaitsevahendite kontrollist? Kas ei oleks tõesti juba aeg ümber mõelda ja teha korrektne kõnealuste ettepanekute mõju hindamine?
Mairead McGuinness
Tahaksin toetada kaht viimast kommentaari seoses mõjuhinnanguga. Võiks ju arvata, et nii komisjoni kui ka nõukogu seisukohast saaks arvestatavat kasu, kui teil on tõendeid mõju kohta, mida hinnangus kajastada. Tean, et Iirimaa lehemädanikust on palju räägitud, aga see on väga suur probleem ja ma leian, et te peate sellega tegelema - mitte üksnes tootja seisukohast, vaid arvestades ka seda, et see mõjutab toiduainete hindu ja toidu kättesaadavust ning seda, et me hakkame importima toodet, mille valmimisel on kasutatud Euroopas keelatud kemikaale.
Tehke mulle selgeks, kuidas on see mõistlik, sest mina sellest aru ei saa.
Jean-Pierre Jouyet
Suur tänu härra Aylwardile, härra Allisterile ja proua McGuinnessile nende küsimuste eest. Meie eesmärk on saavutada kokkulepe sellel tundlikul teemal teisel lugemisel enne aasta lõppu ning ametlik vastuvõtmine Euroopa Parlamendis detsembrikuisel osaistungjärgul. Kavas on komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi kolmepoolne kohtumine, mille eesmärk on viia kokku erinevad väljatoodud vaatenurgad, ning selle raames tundub mulle täiesti loogiline hinnata kõnealuste eeskirjade mõju nii tootmismeetoditele kui ka tarbijakaitsele. Kahtlemata annavad need hinnangud meile parema ülevaate nimetatud direktiivide mõjust.
Teema: Teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise Euroopa programmidest toimuva rahastamise kättesaadavus
Mida on nõukogu ette võtnud, et tagada Euroopa ettevõtjate täielik teadlikkus sellest, kuidas saada rahalisi vahendeid Euroopa Liidu teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise programmidest, mille väärtus on ELi ettevõtjate jaoks aastatel 2007-2013 üle 55 miljardi euro?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, lubage mul härra Ó Neachtainile öelda, et pärast esimese teadusuuringute raamprogrammi vastuvõtmist on nõukogu võtnud terve hulga meetmeid, et parandada ettevõtete juurdepääsu teabele. Need meetmed peaks võimaldama ettevõtetel saada igakülgset teavet selle kohta, kuidas hankida rahalisi vahendeid Euroopa teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidest.
Näiteks on olemas Cordise veebileht - see on teatud tüüpi elektrooniline tööriist, mis on loodud selleks, et lihtsustada Euroopa teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise projektide tutvustamist. Ettevõtted saavad kogu vajaliku teabe Euroopa programmide kohta ning põhiliste riiklike ja piirkondlike osaliste kohta erinevates liikmesriikides. Veebilehel on praktiline juhis teadus- ja uuendustegevuse rahastamisallikate kohta.
Veel on olemas riiklike kontaktpunktide võrgustik, mis on rajatud selleks, et parandada ettevõtete juurdepääsu teabele, ja mida toetavad teadus- ja arendustegevuse seitsmes raamprogramm ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogramm. Nimetatud võrgustiku eesmärk on seega anda võimalikult isikukohast ja detsentraliseeritud teavet, luues kontakte erinevate asutuste vahel, olgu need siis riikide ministeeriumid, ülikoolid, teaduskeskused või eranõustajate ettevõtted.
Lõpetuseks, me oleme avaldanud juhtnöörid teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist eraldatavate rahaliste vahendite kasutamise kohta ja struktuurifondidest teadussektorile jagatava raha kasutamise kohta. Nendes juhtnöörides antakse ettevõtetele olulist teavet ning me teame ka, et just see teave ja erinevad andmeallikad võimaldavad ettevõtetel konkureerida Euroopa Liidust vahendite saamise nimel.
Seán Ó Neachtain
(GA) Härra nõukogu eesistuja, tänan teid põhjaliku vastuse eest. Siiski soovin küsida, kas nõukogu võiks öelda, kuidas saaks arendustegevuse programmi raames esitatud avaldustega tõhusamalt tegeleda ning kas nõukogul on kavas tagada vastuste kiirem saamine. Kuidas teie arvates tuleks seda teha?
Teresa Riera Madurell
(ES) Härra juhataja, nii seitsmenda raamprogrammi kui ka konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi puhul oli üks meie eesmärk elavdada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalemist.
Kuna nende programmide kehtestamisest on möödunud kaks aastat, palun nõukogul meile öelda, kas liikmesriikide väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate osalus on kasvamas võrreldes näiteks eelmiste raamprogrammidega.
Avril Doyle
Kas nõukogu võib, palun, kinnitada, et seitsmenda raamprogrammi avalduste esitamise kord on muutunud tõepoolest kasutajakesksemaks, nagu seda lubati, ning et see on läbipaistev, nii et ettevõtted teavad üldiselt, kuidas rahastamine toimub ja kuidas vastata kutsetele seitsmenda raamprogrammi alusel saadaolevatele rahalistele vahenditele kandideerimiseks?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Olen härra Ó Neachtainiga täiesti aus - arvestades juba praegu detsembrikuise Euroopa Ülemkogu päevakorras olevaid punkte, ei usu ma, et seda küsimust Euroopa Ülemkogu kohtumisel tõstatatakse, kuigi sellega on probleeme. See küsimus tuleb esitada teadus- ja konkurentsivõime nõukogudes. Leian, et teabesüsteemi parandamiseks on juba palju ära tehtud.
Vastuseks proua Rierale - arvan, et teha on veel palju. Homme sõlmivad komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament teabevahetusalase poliitilise kokkuleppe, et tutvustada Euroopa tegevust laialdasemalt.
Arvan, et see on tähtis samm, aga minu meelest on veelgi olulisem mitmekordistada reaalseid teabepunkte ning proua Doyle'il, nagu ka proua Rieral, on õigus seda nõuda. Usun, et Euroopa Parlamendil on täita väga tähtis järelevalvaja roll, tagamaks, et neid reaalseid teabepunkte arendatakse veelgi edasi, lähtudes nende sihtrühma vaatepunktist ja sellest, millist menetlust tuleks kasutada.
Juhataja

Teema: Loodusõnnetustejärgne hädaabi
Milliseid ettepanekuid on nõukogu eesistuja teinud selleks, et laiendada ja parandada ELis hädaabi andmist pärast loodusõnnetusi, üleujutusi, tulekahjusid jms?
Jean-Pierre Jouyet
Vastuseks härra Crowleyle - Euroopa on viimastel aastatel kannatanud üha rohkemate õnnetuste ja suurte kriiside käes. Hiljuti mitmes Euroopa riigis aset leidnud metsatulekahjud ja üleujutused näitasid, et on eluliselt tähtis parandada Euroopa Liidu tõhusust ja võimet hädaolukorras tegutseda. Ka seda on vaja teha solidaarsuse ja oma kodanike kaitsmise vaimus. Me peame olema solidaarsed ja ühtsed ning kaitsma kodanikke Euroopa Liidus ja sellest väljaspool. Seetõttu on eesistujariigi jaoks esmatähtis parandada muu hulgas Euroopa Liidu suutlikkust reageerida õnnetustele ja kriisiolukordadele.
Alustades olemasolevatest ühenduse ressurssidest, eelkõige ühenduse kodanikukaitse meetmetest, peame läbima erinevad õnnetustele reageerimise staadiumid. Esiteks on meil vajadus ennetustegevuse, teadusuuringute ja teabe järele. Me peame kiirendama tööd varajase hoiatuse süsteemide rakendamiseks. Teiseks peame kriisideks valmistuma, see tähendab parandama haldus- ja reageerimisvõimet ning ühenduse ja rahvusvahelisel tasandil tegutsevate asutuste vahelist kooskõlastustegevust. Sekkumisega loodame suurendada Euroopa humanitaarabi andmise ja kodanikukaitse suutlikkust ning parandada sel viisil ühenduse kodanikukaitse mehhanismi, koondades selle ühe operatiivsema keskuse ümber.
Sellest tulenevalt uurivad kõnealuseid teemasid nõukogus erinevad pädevad töörühmad ja nõukogu tutvub tehtud tööga enne selle aasta lõppu. Annan lugupeetud parlamendiliikmetele teada, et eesistujariik korraldab 4. ja 6. novembril kodanikukaitseõppuse, milles osalevad liikmesriikide kodanikukaitse peadirektorid. See võimaldab näha, millisele alusele rajada edasine tegevus selles väga olulises sektoris.
Brian Crowley
Ilmselgelt on kõige tähtsam tegevuse kooskõlastamine, nagu me nägime eelmisel aastal Kreekast Itaaliasse ja osaliselt Sloveeniasse levinud metsatulekahjude puhul või oleme näinud erinevate Doonau üleujutuste korral, mis ei ole mõjutanud mitte üksnes Austriat, vaid ka teisi riike.
Kas on tehtud ettepanek luua mingis keskses kohas alaline koordinatsiooniüksus, mis aitab kooskõlastada tegevust piiriüleste, tervet liitu mõjutavate loodusõnnetuste puhul?
Reinhard Rack
(DE) Härra nõukogu eesistuja, abimeetmete kooskõlastamine on asja üks külg; asja teine külg on see, kas Euroopa kodanikud näevad, et kaasatud on ka Euroopa Liit, mitte üksnes liikmesriigid - et Euroopa tegutseb tegelikult üksikisiku nimel kohalikul tasandil.
Jim Allister
Härra minister, tahaksin juhtida teie tähelepanu ELi Solidaarsusfondi piirmäärale. Nagu ma aru saan, on see umbes 3 miljardi euro kandis. Sama määr on sätestatud nii suure riigi kui ka väikese ja suure piirkonna jaoks. Selle tagajärjeks võib olla see, et vaatamata hävingule, mille on põhjustanud näiteks väga ulatuslik üleujutus, nagu meil oli sel suvel Põhja-Iirimaal, kus ühes konkreetses piirkonnas on kahju siiani väga suur, puudub juurdepääs ELi Solidaarsusfondile, sest kahju jääb alla piirmäära ega hõlma kogu rahvast. Kas see on õiglane? Kas seda ei oleks vaja üle vaadata ja kas te ei peaks samuti üle vaatama rumalad nõuded, mida peavad täitma eelkõige põllumajanduslikud tootjad selleks, et püüda saada juurdepääsu kõnealustele rahalistele vahenditele?
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Kõigepealt vastan härra Crowleyle - usun tõesti, et eesistujariigi eesmärk on jõuda võimalikult operatiivse koordinatsioonikeskuse loomiseni. Seda me loodame. Probleemiks on see, et me peame saavutama tasakaalu nende vahel, kes soovivad suuremat kooskõlastatust, nagu näiteks eesistujariik, ja nende liikmesriikide vahel, kellele meeldib pigem liidu abistav roll ka kõnealuses valdkonnas. Lõppkokkuvõttes, kui olla täiesti otsekohene, siis eesistujariik töötab nõukogus selle nimel, et kooskõlastatust suurendada ja - vastuseks härra Rackile - seda nähtavamaks muuta, sest, nagu härra Rack õigesti ütleb, peame me kaitsma Euroopa Liidu nähtavust.
Vastuseks härra Allisterile - mis puudutab Euroopa Solidaarsusfondi, siis olen ma täiesti teadlik, et mitmete loodusõnnetuste tõttu vajab Põhja-Iirimaa meie tähelepanu. Mul ei ole andmeid Põhja-Iirimaa diskrimineerimise kohta, kuid loomulikult tagan ma koos nõukogu talitustega, et Solidaarsusfondi kasutatakse sõltuvalt piirkonnast nii kiiresti ja õiglaselt kui võimalik nii Euroopa kui ka liikmesriigi tasandil.
Teema: Toiduainetega kindlustatus ebavõrdse partnerluse olukorras
Kuna EL kohustub jätkama ettevõtmistega, mis tagavad arengumaade toiduga kindlustatuse, siis kuidas reageerib nõukogu arengumaade väidetele, et EL kasutab ära ebavõrdset partnerlust esiteks läbirääkimistel kaubanduskokkulepete üle, mis ei ole ÜRO Aafrika majanduskomisjoni sõnul "piisavalt kaasavad” ega "läbipaistvad” ning mis võimaldavad ELil lõigata kasu Aafrika riikide suutmatusest saada hakkama õiguslikult keeruliste olukordadega, ja teiseks, tagades Euroopa toiduga kindlustatuse muu hulgas Lääne-Aafrika püügikohtade arvelt?
Jean-Pierre Jouyet
Vastuseks härra Ryanile - nagu teate, kehtestati Cotonou lepinguga 23. juunil 2000 Euroopa Liidu ning 78 Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riigi vahel uus partnerlussuhe. Need uued lepingud peaks edendama Euroopa Liidu ja nimetatud riikide vahelisi üleilmseid suhteid, mille aluseks on äriline lähenemine kaupadele ja teenustele, kõrvalmeetmed, piirkondlikku lõimumist soodustavad meetmed ja nõue, et kõnealused ärimeetmed peavad vastama Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjadele. 2007. aasta lõpus allkirjastati mitmeid vahelepinguid, mis - nagu nõukogu oma 2008. aasta maikuistes järeldustes rõhutas - käsitlesid oluliseks mureküsimuseks muutunud häireid kaubanduses.
On täiesti selge, et läbirääkimised kõikehõlmavate piirkondlike majanduspartnerluslepingute üle on nõukogu üks peamisi eesmärke. Lisaks on nõukogu võtnud vastu hulga uusi järeldusi majanduspartnerluslepingute kohta - need on neljandad alates 2006. aastast -, rõhutades, et kõnealuste WTO eeskirjadega kooskõlas olevate lepingute eesmärk on toetada arengut. Seetõttu on nõukogu selles tähtsas küsimuses säilitanud üksmeele ja ühise kavatsuse jõuda kõikehõlmavate piirkondlike majanduspartnerluslepinguteni, mis soodustavad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikides jätkusuutlikku majandusarengut.
Läbirääkimiste eest vastutavalt komisjonilt saadud teabe kohaselt on toiduga kindlustatus ühiste arutelude keskne teema. Piirkondlikul tasandil on edasiminek olnud pidev ja meie püsiv eesmärk on sõlmida kõikehõlmavad piirkondlikud lepingud esimesel võimalusel.
Mis puudutab partnerluslepinguid kalandussektoris, siis tuletan parlamendile meelde, et pärast nõukogu 2004. aasta juulis tehtud järeldusi on ühendus võtnud kasutusele uut tüüpi kahepoolse lepingu. Mulle valmistab muret, et esiteks tuleks kalastamisvõimalused anda - ja me loodame, et nii ka sünnib - ühenduse alustele läbipaistvate teaduslike arvamuste alusel; teiseks, niinimetatud valdkondlikes toetuslepingutes sätestatud osa ühenduse rahast tuleks kasutada partneriks oleva rannikuriigi kalandussektori arendamiseks, et rajada vastutustundlik ja jätkusuutlik kalandusvaldkond.
Lõpetuseks ei tohi me unustada, et vahelepingud on vajalikud, kuid me peame liikuma nii kiiresti kui võimalik kõikehõlmavate majanduspartnerluslepingute poole ja selle nimel töötavad kõik nõukogu liikmed.
Eoin Ryan
Milliseid läbipaistvust tagavaid meetmeid saab nõukogu võtta, et kindlustada mitte üksnes kaubanduslepingute, vaid ka arengumaadele antava abi suurim tõhusus?
Arvestades, et kõigepealt kuulate te komisjoni majanduspartnerluslepingute teemal ja seejärel saate vabaühendustelt nende kohta palju kriitikat, siis on väga keeruline mõista, kellel on õigus ja kes saab sellest tegelikult kasu. Kuid kindlasti kritiseeritakse majanduspartnerluslepinguid pidevalt ja need ei ole piisavalt läbipaistvad. Palun teil seda kommenteerida.
Avril Doyle
Tahaksin seoses Lääne-Aafrika püügikohtadega eesistujariigile mainida, et kuigi kõnealused kalanduslepingud on kahepoolsed, vajavad need hoopis põhjalikumat ELi ja komisjoni poolset järelevalvet ja ülevaatust tagamaks, et vastavate kolmandate riikide äärmuslik vaesus ja suured võlad ei avaldaks väljakannatamatut ja vastupandamatut survet omakasupüüdlike lepingute sõlmimiseks, mille tagajärjeks on sageli üldjoontes tõeliselt talumatu ja vastutustundetu varude raiskamine? Leian, et Euroopa sellise tegevuse kohal ripub väga suur küsimärk. Kas eesistujariik võiks seda kommenteerida, palun?
Manuel Medina Ortega
(ES) Härra juhataja, soovin korrata proua Doyle'i küsimust, kuid tahan sõnastada selle pisut teisiti.
Lääne-Sahara püügikohtade haldamine anti ligikaudu 20 aastat tagasi üle Marokole. Sellega ei ole kaasnenud mingisugust survet. Nimetatud piirkonnas on Euroopa Liidu poolne kalastamine olnud minimaalne, kuid probleem on tekkinud seoses püügikohtade halva haldamisega.
Minu küsimus on järgnev: milliseid meetmeid saame võtta, et aidata püügikohtade eest vastutavatel riikidel tagada tõhusat kontrolli? Lihtsalt kalanduslepingute sõlmimata jätmine ei ole piisav. Kui püügikohti ei kontrollita korralikult, tekib alati probleeme.
Kas Euroopa Liit saab midagi ette võtta, et aidata kõnealustel riikidel oma püügikohti tulemuslikult kontrollida ja vältida praegust varude ammendamist?
Jean-Pierre Jouyet
Seoses läbipaistvusega arvan, et need lepingud peaksid olema ülimalt läbipaistvad. Mina isiklikult ei saa küll teha ühtegi märkust läbipaistvuse puudumise kohta. Me ei tohi unustada, et nimetatud vahelepingud kujutavad meie jaoks endast üleminekujärku. Nad ei ole täiesti rahuldavad, kuid WTO eeskirjade kohaselt ei saa me teistmoodi käituda.
Teiseks, lugupeetud parlamendiliikmel on õigus - lepingud sõlminud riigid kritiseerivad neid. Arenguabi tõhusust kritiseeritakse alati. Me teeme koos komisjoniga tööd, et veenduda nimetatud abi- ja tugimeetmete suuremas läbipaistvuses, see on selge.
Kolmandaks, meie soov on liikuda üleilmsete lepingute suunas, mis hõlmavad kõiki partnerriikide kodanikuühiskonna sidusrühmi ja esindajaid.
Neljandaks usun, et proua Doyle'il on Lääne-Aafrika ranniku püügikohtade osas õigus. Ilmselgelt peame tagama, et areng oleks alati säästev, ning mis ka ei juhtuks, ei tohi kahepoolseks jäävad lepingud avaldada liigset survet. Nagu lugupeetud parlamendiliige märkis, peame kalavarude kontrollimiseks säilitama tõhusad meetmed. See ei ole lihtne. Loomulikult peame arvestama majandusarengu taset ja aitama vastavatel riikidel lõimuda paremini rahvusvahelistesse kaubanduspiirkondadesse.
Juhataja
Küsimus nr 6 on tunnistatud vastuvõetamatuks, sest see on sarnane septembrikuisel II osaistungjärgul vastatud küsimusele.

Teema: Lennuohutus
Kui võtta arvesse viimastel kuudel erinevates maailmanurkades toimunud lennuõnnetuste arvu kasvu, siis kas nõukogu usub, et olemasolevad lennuohutusalased rahvusvahelised eeskirjad ja korrad on piisavad, või pooldab ta uusi algatusi, mille eesmärk on tagada kodanike ohutus õhuveol nii ELi õhuruumis kui ka väljaspool seda?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, vastan härra Medina Ortegale, et õhuvedu on endiselt üks ohutumaid transpordiliike, kuid on tõsi - ja ma mõistan kõigi tundeid -, et mõned õnnetused, eriti sel suvel Hispaanias juhtunu, tuletavad meile meelde selliste õnnetuste äärmiselt traagilisi tagajärgi.
Lennureisijate ohutuse parandamine on endiselt üks nõukogu esmatähtsaid eesmärke. Tuletan siinviibijatele meelde, et Euroopa Parlament ja nõukogu on võtnud vastu määruse, mis sisaldab ohtlike lennuettevõtjate musta nimekirja. Nimetatud määrus lubab takistada ebaturvaliseks peetaval õhusõidukil ühenduse õhuruumi kasutamist ning on tõhus vahend rahvusvaheliste ohutusnõuete rakendamise parandamiseks riikides, kus komisjoni arvates ei täideta minimaalseid ohutuseeskirju. Nimekirja ajakohastatakse pidevalt.
Selle olulise valdkonna - lennuliikluse ohutuse - juures on teiseks tähtsaks elemendiks asutatud Euroopa Lennundusohutusamet, kelle ülesanne on tagada tsiviillennunduse kõrgeim võimalik ohutustase ja keskkonnakaitse. Ühenduse institutsioonid on tegelenud ka juhtumitega, kus õhusõiduki lendu korraldavad ühenduse piirides kolmandast riigist pärit, s.t ühendusevälised vedajad; ning meeskonna lennunduslubade andmise, nende tegevuse ja ohutusnõuete kohta on kehtestatud ühenduse eeskirjad.
Nagu lugupeetud parlamendiliige õigesti märkis, tuleb kõnealuseid eeskirju ilmselgelt täiendada ja rangemaks muuta ning loodetavasti esitab komisjon mõned ettepanekud niipea kui võimalik. Esitatud ettepanekud vaatavad läbi nõukogu ja Euroopa Parlament teile tuttava regulatiivmenetluse raames.
Ühtlasi peame tegema koostööd rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooniga, kes on loomulikult selles valdkonnas peamine partner, ning eesistujariik Prantsusmaa on võtnud lennuohutusküsimuse käsitlemise oma eesmärgiks. Ta on juba alustanud möödunud juunis vastu võetud komisjoni ettepanekutega tutvumist, et koostada ühenduse ohutuseeskirjad lennujaamadele, lennujuhtimiskeskustele ja lennundusteenistustele.
Manuel Medina Ortega
(ES) Suur tänu pika vastuse eest, härra nõukogu eesistuja. See oli väga laiahaardeline.
Minu lisaküsimus puudutab lihtsalt mõnede väiteid, et õnnetuste arvu suurenemine on seotud lennuettevõtjate püüetega konkureerida üksteisega odavlendude pakkumisel. Tarbijatel on väga hea meel, kui lendamise eest saab vähem maksta, kuid ma ei tea, kas komisjonil on mingeid uuringuid, mis näevad seost madala hinnaga lendude ja lennuõnnetuste arvu suurenemise vahel.
Robert Evans
Minu märkus puudutab kogu lennuohutuse küsimust. Dokumenteeritud on mitu juhtumit, kus reisijad - mõnikord britid, mõnikord muust rahvusest inimesed - on lennu ajal tarbinud liiga palju alkoholi ning muutunud ohtlikuks teistele reisijatele ja tegelikult kogu õhusõidukile.
Kas teie arvates on põhjust mitte lubada lennukitesse reisijaid, kellel on alkohol kaasas?
Jean-Pierre Jouyet
Arvan, et komisjon peaks oma ettepanekute raames uurima kõiki ohuallikaid. Vastuseks viimasele, härra Evansi esitatud küsimusele - kui selgub, et ka see on ohuallikas, mis võib täiesti nii olla, siis olen ma sellega nõus. Samuti peame vaatlema sellega seoses reisijate käitumist, mis võimaldab mul vastata härra Ortegale, sest odavlendudel ei leia sellised juhtumid aset, kuna seal on müük kahtlemata piiratum.
Siiski vastuseks härra Ortegale - minu teada ei ole otsest seost odavlendude ja õnnetuste arvu vahel, kui te seda küsite; on aga tõsi, et valitseb seos kulude, eelkõige hooldus-, turvalisus- ja õhusõiduki kasutuseaga seonduvate kulude vähendamist pooldavate ettevõtjate ning õnnetuste arvu vahel. Selles vallas peame võitlusse asuma ja tagama olemasolevate komisjonide ning mis veelgi olulisem, CESARi projekti kaudu parema kontrolli nimetatud ettevõtjate tegevuse, eelkõige hooldustööde üle, mis, nagu järelepärimine näitab, võivad teatud juhtudel olla põhjustanud need katastroofid, mille ohvriteks te kahjuks olite. Usun, et me peaksime tõesti pöörama erilist tähelepanu sellele ilmingule.
Avril Doyle
Tänan teid, kuigi ma segan vahele. Me ei taha muud kui kinnitust - me oleme natuke teemast kõrvale kaldunud, kuritarvitades istungi juhataja suuremeelsust - kas te saaksite, palun, teha midagi seoses Strasbourgi pääsemisega, nii et me saaksime lennata Strasbourgi lennujaama ja siia tulla? Strasbourg on ilus linn, kuid me ei pääse siia ja just sellepärast kurdamegi siin toimuvate istungjärkude üle.
Jean-Pierre Jouyet
Mul on hea meel, et saan vastata proua Doyle'ile, kes mulle väga meeldib ja kellesse ma olen väga kiindunud. Tahan toonitada, et me teeme tõsiseid jõupingutusi, et parandada pääsu Strasbourgi ja nagu te teate, toetame me viit lennuettevõtjat. Prantsusmaa valitsus - kui rääkida korraks selle nimel - kulutab enam kui 22 miljonit eurot, et tagada nende lennuettevõtjate Strasbourgi lennuliinide toimimine. Me oleme samuti püüdnud parandada rongiliiklust Brüsseli ja Strasbourgi vahel ümbersõiduga Roissy kaudu ning Thalys' ja TGV kiirrongiliinide vahelise ühendusega. Me peame ilmselt veel midagi tegema. Me püüame jätkata. Praegu arutame, kuidas parandada transporditeenuseid, mis aitavad meil jõuda sellesse ilusasse linna, nagu te viitasite - ja ma jagan teie arvamust.
Teema: Elektroonilised passid
Kui vastutava ametniku visuaalne kontroll puudub, siis milliseid tagatisi saab nõukogu anda selle kohta, et elektrooniliste passide kasutamine osades lennujaamades ei vähenda turvalisust ega suurenda kellegi teise nime all esinemise võimalust?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, vastuseks härra Evansile - nõukogule on väga tähtis tugevdada kontrolli Euroopa Liidu välispiiridel, mida ka täna hommikul rõhutati.
Me ei taha kujundada Euroopast kindlust, kuid me ei tohi unustada, et Schengeni ruum on laienenud ja see peab toimima väga tõhusalt ning et meie ühine kohus on võidelda piiriülese kuritegevusega ja välistada kõik ebaseaduslikud teod.
Seetõttu on nõukogu hoolitsenud selle eest, et välispiiride haldamisel leitakse parem rakendus uuele tehnoloogiale. Komisjon on andnud välja väga oodatud teatise pealkirjaga "Järgmised sammud Euroopa Liidu piirikontrolli korraldamisel”, mis kujutab endast meie arvates suurepärast ettepanekut.
Samuti on oluline, et kontrolli lihtsustamine piiriületuspunktides - ja ma võin härra Evansit selles küsimuses rahustada - ei muuda küsitavaks Schengeni ruumi terviklikkust ja turvalisust. Reisijate isikute automaatne tuvastamine ei tohi piirijulgeolekut vähendada.
Nagu te teate, pakub määrus nr 2252/04 tagatisi; selle dokumendiga kehtestatakse liikmesriikides väljastatud passidesse ja reisidokumentidesse kantavate biomeetriliste tunnuste täpsed standardid. Sealsed sätted muudavad passid turvalisemaks ja võimaldavad meil tõhusalt võidelda dokumentide võltsimise vastu, sest luuakse usaldusväärsem seos dokumendi ja selle omaniku vahel. Määruses sisalduvaid tagatisi tuleb suurendada ja me peame selle ettevõtmisega jätkama - see on kogu selle sisserände- ja varjupaigapakti mõte, mida president Sarkozy kirjeldas üsna pikalt tänahommikusel istungil.
Tähtis on, et meil on olemas tegevuse õiguslik raamistik; tähtis on ka see, härra Evans, et meil on nüüd selle pakti näol ühtlasi olemas ühine poliitiline tahe tagada julgeolek, mis on suurenenud vabas ruumis hädavajalik.
Robert Evans
Nagu ministrilgi, ei ole ka minul mingit soovi muuta Euroopat kindluseks; ma tahan mõistlikku turvakontrolli ja uue tehnoloogia kasutamist. Kuid ma olen näinud kõnealuste passide kasutamist ja mind huvitab, kas lugupeetud minister saab mulle öelda, kus ma eksin, sest asi käib nii: elektroonilise passiga isik läheb masina juurde, asetab oma passi lugejasse ja kui pass on korras, siis kõnnib kontrollist läbi. Ma saan aru, et sellise tegevusega ei tehta midagi muud kui kontrollitakse, kas vastaval isikul on kehtiv pass.
Kontrollimata jääb aga see, kas isikul on pass, mis on väljastatud tema nimele. Seega ei takista mul minu arusaamist mööda mitte miski kontrolli läbimiseks kasutamast teie passi, härra minister - kui te laenate seda mulle -, sest keegi ei vaata, kas foto ja isik ühtivad; või ma võiks kasutada isegi sellise silmapaistva isiku passi nagu härra McMillan-Scott.
Mulle pakub huvi, kas te saate mulle kinnitada, et tuvastatakse siiski ka omandiõigus ja tegelik isikusamasus.
Jean-Pierre Jouyet
See on lihtne küsimus, mille eest ma olen teile tänulik, härra Evans. Ei, ma usun täiesti kindlalt, et kui isikukontrolli tasand on lünklik - see on midagi, mida ma pean kontrollima -, siis me peame tõepoolest veenduma, et meil on olemas tõend isikusamasuse kohta. See tundub mulle üsna selge. Me ei saa lubada, et inimesed vahetavad omavahel passe.
Seetõttu jätan teie tähelepanekud meelde. Me kontrollime teie ütlusi ja te võite olla kindel, et nõukogu käsutuses olevate meetmete ning sisserände- ja varjupaigapakti rakendamiseks tehtava töö raames kaalume me veel kord, kas on soovitav seda punkti Schengeni ruumis rangemaks muuta. See tuleb ära teha.
Teema: Vabatahtlik tegevus
Palun nõukogul öelda, kas eesistujariik Prantsusmaa toetaks Eurostatile esitatavat palvet, et viimane soovitaks rakendada ÜRO käsiraamatut mittetulundusorganisatsioonide kajastamise kohta rahvamajanduse arvepidamise süsteemis, lähtudes asjaolust, et see on üks osa statistikasüsteemist, mis puudutab otseselt Euroopa kodanikke ja seadustab seetõttu kodanike osalemise vabatahtlikus töös, muutes selle statistikasüsteemis esmakordselt täiesti nähtavaks?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, vastan proua Harkinile, et nagu ta teab, alustas komisjon arutelu rahandus-, finantseerimis- ja maksebilansistatistika komitees; see ongi vist Eurostat. Kõnealuse arutelu lõpus leidis komitee, et teadusasutustes tuleb teha lisauuringuid, et määratleda ühtsed mittetulundusorganisatsioonide tuvastuskriteeriumid, mis lasevad neid asutusi ajas ja ruumis usaldusväärselt võrrelda. Järelikult on see statistikaküsimus tähtis, sest on tõsi, et vabatahtlike sektoris tegutsevad struktuurid on väga erinevad ja me peame neist paremini aru saama. Kuid oluline on - ja ma soovin lugupeetud parlamendiliiget selles osas rahustada - et nõukogus oleme me vabatahtlike sektori arendamisele väga pühendunud. Kodanike, eriti noorte inimeste ülesanne on olla selles Euroopa püüdluses osaline. Viimastest uuringutest nägime hiljuti, et noored ei ole loomult just suurimad eurofiilid, vaatamata neile antud võimalustele.
Seetõttu tuleks nõukogu programmi "Haridus, noored ja kultuur” raames võtta novembris vastu soovitus noorte vabatahtlike liikumise kohta Euroopas, et soodustada vabatahtlikku tööd Euroopa tasandil ja anda nii selgem pilt Euroopast just meie noorematele kaaskodanikele.
Marian Harkin
Kõigepealt tänan eesistujat vastuse eest ja tõesti kiidan eesistujariiki Prantsusmaad liikuvusalase ettevõtlikkuse eest. Kuid teie vastuses tsiteeritakse komisjoni kirja, mis ei ole midagi muud kui puru silmaajamine, sest seal öeldakse, et rõhk on asetatud õigusliku seisundi erisustele erinevates riikides ja mittetulundusliku tegevuse tuvastamisel ühtsete kriteeriumide puudumisele. Härra minister, te teate väga hästi, et sellised mittetulundusorganisatsioonid on juba 32 riigis, sealhulgas on mul hea meel öelda, et ka Prantsusmaal ja Tšehhis, kellest saab jaanuaris nõukogu eesistuja. Seega usun, et komisjon tegeleb, nagu ma juba ütlesin, selles küsimuses puru silmaajamise ja venitamisega ning kuna Prantsusmaa ise koostab vastavad aruanded, oleks mul väga hea meel kuulda, et te vähemalt soovitaksite Eurostatil anda kõigile ELi riikidele nõu samuti kõnealused aruanded koostada.
Zita Pleštinská
- (SK) Enam kui 100 miljonit erinevas vanuses, erineva usutunnistusega ja erinevast rahvusest eurooplast teeb vabatahtlikku tööd ning aktiivse vabatahtliku tegevusega loodav sotsiaalne kapital on mitmekihilise partnerluse kaudu kohalikus demokraatias väga tähtsal kohal. Seetõttu toetan plaani kuulutada 2011. aasta Euroopa vabatahtliku töö aastaks. Kas nõukogu ei arva, et me võiks ja saaks selles valdkonnas enne 2011. aastat teha palju rohkem, kui me siiani oleme teinud?
Paul Rübig
(DE) Minu küsimus puudutab kõnealuse statistika kõrvutamise viisi. Ikka ja jälle näeme, et Euroopa statistikas loetletakse erinevaid riike, nagu Saksamaa, Hispaania, Poola jne, kuid peaaegu mitte kunagi ei kajasta statistika 27 riigist koosnevat Euroopat tervikuna; ja ikkagi võrreldakse vastavaid arvandmeid seejärel USA, India või Hiinaga. Me peaksime püüdma tagada, et 27 riigist koosnev Euroopa on kõnealuses statistikas nähtav just seetõttu, et vabatahtlik töö on meile eriti tähtis.
Jean-Pierre Jouyet
Vastan esmalt proua Pleštinskále ja tulen seejärel tagasi proua Harkini ja härra Rübigi küsimuste juurde; arvan, et on tõesti tähtis hoolitseda selle eest, et vabatahtlike sektoril oleks sümboli tähendus ja et 2011. aasta oleks vabatahtliku töö aasta. Seetõttu soovib eesistujariik Prantsusmaa selleks valmistuda ja tõesti soodustada noorte liikumist ning tagada kogu Euroopas vabatahtlike teenuste edasiarendamine.
Vastuseks statistikaalasele küsimusele soovin pöörduda tagasi proua Doyle'iga peetud kõneluse juurde. Nagu härra Rübig ütles, toetan igati teadmiste parandamist selle kohta, mida Euroopa teeb kogukonna ja heategevuslikul tasandil, samuti pooldan ma suuremat läbipaistvust. Kuid me võime kergesti tajuda, kuidas laieneb Euroopa humanistlik traditsioon võrreldes teiste maailma piirkondadega, eelkõige Ameerika Ühendriikidega, aga samamoodi ka muude kohtadega - pean siin silmas seda, mis võib olla Aasias.
Siiski leian, olemata selles küsimuses spetsialist, et me peame tagama ka hea tasakaalu statistikanõuete ja lihtsustamise vahel ning püüdma kergendada ja leevendada nende struktuuride koormat, kes peavad mõnikord väheste vahenditega hakkama saama. Mina isiklikult pooldan häid statistilisi andmeid ja teie soovitatud suunas edasiliikumist. Olen vastu ühetaolisusele selles valdkonnas - usun, et tähtis on säilitada ka teatud mitmekesisus ning minu arust ei takistaks see mitte kuidagi kõnealust head statistilist lähenemisviisi. Teisest küljest on minu meelest tähtis veenduda, et nõuded, mille kasulikkust ma mõistan ja mis peavad olemas olema, on proportsionaalsed meie püüdlusega kergendada eelkõige nende struktuuride koormat, kelle haldustegevus on kõige puudulikum.
Juhataja
10. ja 11. küsimus on nende sarnasuse tõttu kokku pandud, kuid mõlemad nende esitajad saavad võimaluse esitada ministrile lisaküsimusi.

Teema: Euroopa Liidu poliitika geneetiliselt muundatud toodete suhtes
Kas eesistujariik ja nõukogu on nõus, et praegune ELi lausleppimatuse põhimõte, mis keelustab ELis heaks kiitmata ja juhuslikult või vähesel määral geneetiliselt muundatud organisme sisaldavate toodete sisseveo, põhjustab imporditavast teraviljast ja söödast sõltuvatele ELi põllumajandusettevõtetele suure hankeprobleemi?
Need tooted sisaldavad sageli ELis eelnevalt heaks kiidetud geneetiliselt muundatud sorte, kuid kui leitakse vähimgi jälg lubamatust geneetilisest muundatusest, siis need tooted keelustatakse ja hävitatakse. Sellises käitumises puudub teaduslik rangus ja ühtsus.
Hiljutises komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes jõuti järeldusele: "Siiani ei ole täheldatud, et õigusliku regulatsiooniga hõlmatavad geneetiliselt muundatud toiduained avaldaks tervisele mõju.”
Arvestades Teadusuuringute Ühiskeskuse aruandes toodud järeldust ja lubamatut viivitamist geneetiliselt muundatud sortide hindamisega, siis milliseid meetmeid võtab eesistujariik, et hinnata viivitamatult Euroopa Liidus geneetiliselt muundatud toodete ohutust?
Teema: Arutelud geneetiliselt muundatud organisme puudutavate strateegiliste aspektide üle
Hiljuti kutsus komisjoni president liikmesriike üles nimetama kõrged ametnikud, kes osaleks aruteludes geneetiliselt muundatud organismide strateegiliste aspektide üle. Töörühmas tegeldakse küsimustega, kuidas toimib heakskiitmise kord, millist mõju avaldab asjaolu, et geneetiliselt muundatud organismid ei ole üheaegselt kõikjal lubatud, ning juhitakse avalikku arutelu geneetiliselt muundatud organismide üle. Kõrgetasemelise töörühma esimene kohtumine toimus 17. juulil, järgmine on kavandatud selleks kuuks.
Kas nõukogu saab näidata, milliseid edusamme nimetatud arutelude käigus tehakse ning millal on kõrgetasemelise töörühma eksperdid valmis aru andma?
Kas nõukogu saab kommenteerida, kuidas võivad kõrgetasemelise töörühma eesmärgid ja soovitus(ed) erineda Euroopa Keskkonnanõukogu poolt ametisse nimetatud geneetilise muundamise töörühma omadest?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, mul on hea meel öelda, et nüüd saan ma vastata korraga nii proua Doyle'ile kui ka proua McGuinnessile. Eesistujariik Prantsusmaa otsustas jätkata eelmise eesistujariigi algatatud keerulist ja poliitiliselt väga tundlikku arutelu geneetiliselt muundatud organismide üle, et jõuda sellega enne aasta lõppu ühele poole.
Pärast möödunud juulis La Celle Saint Cloudis teadaolevalt toimunud keskkonnaministrite mitteametlikku kohtumist vahetasid proua Doyle, proua McGuinness ja keskkonnanõukogu eile arvamusi geneetiliselt muundatud organismide teemal. Kõnealust arutelu jätkatakse, et jõuda Prantsusmaa eesistumise lõpus toimuvaks detsembrikuiseks nõukogu kohtumiseks tegevust käsitlevate järeldusteni.
Millises suunas liiguvad arutelud praegusel hetkel? Esiteks tuleb tugevdada keskkonnaekspertiiside ja keskkonnamõju hindamise vahendeid ja ühtlustada need Euroopa tasandil ning ilmselgelt ei lase ma sellega seoses mööda võimalust anda detsembris tagasisidet vastavasisuliste mõttevahetuste tulemuste kohta.
Nende mõttevahetuste raames peame geneetiliselt muundatud organismidega seotud riskide maandamiseks võtma samavõrra arvesse sotsiaalmajanduslikke kriteeriume ning kaaluma, kuidas me saame teaduspõhiseid eriteadmisi paremini rakendada, kehtestada ühtsed märgistamise piirmäärad ning lõpuks arvestada ka teatud tundlike või kaitstud valdkondade haavatavust.
Seetõttu, nagu te teate, on president Barroso loonud selle küsimusega tegelemiseks kõrgetasemelise töörühma ning ma arvan, et te peaksite koos komisjoniga nägema, millisesse järku on kõnealune töörühm oma tegevuses jõudnud. Praegu ei ole avaldatud ühtegi aruannet. Töörühm tutvub õigusliku raamistikuga, teemakohaste kaubandus- ja keskkonnaküsimustega ning põllumajandustoodete hinnatõusu ja selle mõjuga geneetiliselt muundatud organismide problemaatikale.
Nagu ma olen öelnud, on tähtis see, mis on juba nõukogu ette jõudnud, samuti vajadus tagada uute keskkonnamõju hindamise juhiste kiire vastuvõtmine, et geneetiliselt muundatud organismidest tulenevat pikaajalist keskkonnaohtu saaks arvestada. Seda tahtsin ma toonitada.
Avril Doyle
Tänan eesistujat vastuse eest, kuid kui me jätame kõrvale selle kõrgetasemeliselt töörühmalt oodatava aruande - kui Maailma Kaubandusorganisatsioonil on üldse mingi roll, kas ei peaks see siis vähemalt hõlmama üleilmselt kaubeldavate geneetiliselt muundatud toodete ühtset ohutuse hindamise korda ja loamenetlust? Kindlasti ei saa me väita, et Ameerika Ühendriigid, Austraalia ja Jaapan asetavad oma tarbijad suuremasse ohtu seal kehtiva geneetiliselt muundatud organismide ohutuse hindamise korra ja loamenetluse tõttu, mis on ülimalt tõhusad. Lõpetuseks, kas eesistujariik nõustub sellega, et kõik muu peale vastastikustel eksperthinnangutel ja teaduspõhiste geneetiliselt muundatud organismide ohutuse hindamise ja loamenetluste on ebapiisav ning häbistaks siin parlamendis vastu võetud õigusakte?
Mairead McGuinness
Arvan, kui lubate, et kahe küsimuse liitmine jättis minu küsimusele antud vastuse poolikuks, sest mu küsimus oli väga konkreetne. Esiteks ei ole ma veendunud, et kõnealuse kõrgetasemelise töörühmaga on tehtud igakülgset koostööd, kuid ma tahaks teada, milliseid edusamme on saavutatud, kui neid üldse on, ning millal annab see töörühm aru, sest mulle tundub, et Euroopa eelistab geneetilise muundamise küsimuse arutamist, kuid mitte tegutsemist selles vallas, mida me vajame; tekkinud on olukord, kus selline väga suur riik nagu USA, aga ka teised riigid, on täiesti rahul omapoolse geneetiliselt muundatud organismide hindamisega, kuid Euroopa tahab teistsuguseid kriteeriume. Kuulen teie vastusest, et te otsite midagi palju "rangemat” - ükskõik mida see ei peaks ka tähendama - ja seetõttu jääb probleem samaks.
Juhataja
Küsimuste ühendamist palus tegelikult nõukogu.
Jean-Pierre Jouyet
Olen nõus täitma oma kohustusi. Härra juhataja, kinnitan teile, et te ei ole tekkinud olukorraga seotud. Ma olen nõus täitma kõiki oma kohustusi selles küsimuses ja ma vabandan proua McGuinnessi ees.
Vastuseks proua Doyle'i küsimusele võimalike hinnangute, eelkõige vastastikuste eksperthinnangute kohta - nõukogu on alustanud viljakaid kõnelusi Euroopa Toiduohutusametiga peamiselt keskkonnamõju hindamise teemal. Nimetatud arutelud on soodustanud just keskkonnaalaste hinnangute tõhustamist ja tehniliste eriteadmiste paremat rakendamist - mida ma olen teile juba ka öelnud - ning nendes võetakse arvesse teatud tundlikke valdkondi.
Vastastikune eksperthinnang tundub mulle tõepoolest olevat õige suund. Leian, et see oleks kasulik edasiminek. Mis puudutab proua McGuinnessi väljendatud muret, siis usun, et me ei saa hakkama ilma geneetiliselt muundatud organismide pikaajaliste keskkonnamõjude range hindamiseta. Olen teadlik Ameerika suundumustest selles küsimuses. Euroopa puhul ei tohi me samuti unustada pikaajalisi probleeme ning peame seetõttu olema hindamise korraldamisel tõesti väga karmid.
Teema: Olukord Zimbabwes
Palun nõukogul teada anda, kas ta on hinnanud ümber oma seisukoha Zimbabwe olukorra suhtes tulenevalt asjaolust, et küsimuse vormistamise ajal jooksid liiva püüded vahendada kokkuleppe sõlmimist Thabo Mbekiga ja Zimbabwe rahvas kannatab jätkuvalt viletsuse all; samal ajal vaatab Euroopa Liit ebaõnnestunud läbirääkimisi jätkuvalt kõrvalt.
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, vastan härra Higginsile, et me jälgime endiselt eriti tähelepanelikult olukorda Zimbabwes ja oleme selle pärast väga mures. Seetõttu oleme mõistnud aprilli alguses toimunud vägivallaaktid hukka. Oleme tauninud valimiste korraldamise viisi, kuid selle teema juurde ma tagasi ei pöördu. Euroopa Liiduna oleme püüdnud ärgitada Julgeolekunõukogu võtma vastu väga karmi resolutsiooni Zimbabwe kohta.
Pärast ühtse valitsuse lepingu sõlmimist 15. septembril Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) egiidi all on Euroopa Liit lähenenud oma partneritele eesmärgiga moodustada esimesel võimalusel usaldusväärne ühtne valitsus, s.t jõustada Zimbabwe rahva 29. märtsil väljendatud tahe.
Läbirääkimised kestavad, kuid pärast president Mugabe kava jätta tähtsamad portfellid oma parteile (tuletan teile meelde, et ta kaotas valimised, mille teine voor viidi läbi pettusega) on vahenduskatsed läbi kukkunud. Nõukogu on andnud teada, et ta jätkab olukorra pingsat jälgimist.
Lisaks on ta toetanud president Mbeki juhtimisel SADCi vahenduspüüdeid, et jõuda Zimbabwe rahva 29. märtsi valiku osas meelepärasemale tulemusele. Kui kõnealuste püüete takistamist jätkatakse, oleme valmis võtma lisameetmed Zimbabwe võimude vastu suunatud sanktsioonide näol.
Arvestades ülimalt rasket humanitaarolukorda, ei taha me tuua tekkinud olukorras ohvriks elanikke ning seetõttu eraldas komisjon Zimbabwe rahva olukorraga tegelemiseks äsja kümne miljoni euro suuruse lisasumma.
Kokkuvõtteks, mis puudutab majanduslikku ja sotsiaalset külge, siis tahan tuletada Euroopa Parlamendile meelde, et kohe, kui ametisse on asunud usaldusväärne valitsus, on liit valmis võtma meetmeid, mis toetavad selle riigi demokraatia kindlustamist ja majanduse taastamist.
Seetõttu kinnitan teile, et me jääme valvsaks, ja tuletan meelde, et Euroopa Liit tegutseb endiselt aktiivselt igas valdkonnas - nii poliitilisel, diplomaatilisel, majanduslikul kui ka humanitaarrindel -, et jätta õigus Zimbabwe rahvale.
Juhataja
Mul on sellele küsimusele kaks täiendust, aga see jääb viimaseks küsimuseks. Kardan, et pean nüüd otsad kokku tõmbama. Tahan tänada härra ministrit väga põhjalike vastuste eest. Kõigil istungisaalis viibijatel, kellel on küsimus üles märgitud, saavad sellele kirjaliku vastuse.
(Gay Mitchelli vahelehüüe saalist)
Ma mõistan teie probleemi, härra Mitchell. Mina pean ajakavast kinni. Kui teised ei pea, siis see on nende probleem, mina vastutan enda eest. Infotunni alguses ma ütlesin, et me lõpetame kell 19.00.
(Gay Mitchelli vahelehüüe saalist)
Püüdkem säilitada korda, ma saan teie murest aru.
(Gay Mitchelli vahelehüüe saalist)
Ma jätan teie märkused meelde, aga ma leian, et mind ei saa siin süüdistada.
Jim Higgins
(GA) Härra nõukogu eesistuja, nõukogu on teadlik sellest, et rahvuslik demokraatia konverents (NDC) taotleb uusi valimisi ning et kava korraldada kõnelused Svaasimaa võimu jagamise üle on nädala võrra edasi lükatud.
Edasilükkamise põhjustas keeldumine väljastada opositsioonijuhile Morgan Tsvangiraile pass. Kas teie, härra minister, peate seda õigeks ja kasutoovaks? Kas te olete praegu veendunud, et on võimalik jõuda püsivale pikaajalisele kokkuleppele?
Colm Burke
Ma tunnen lihtsalt huvi selle vastu, kas Euroopa Liit on olnud otseselt ühenduses Zimbabwe poliitilises elus osalevate sidusrühmadega. Isegi kui Zimbabwe lahendab lõpuks oma poliitilised probleemid, vajab ta väga suurt tuge nii majanduslikus mõttes kui ka uute kaubandussuhete loomisel. Tahan lihtsalt teada, kas Euroopa Liit on olnud sidusrühmadega ühenduses.
Jean-Pierre Jouyet
nõukogu eesistuja. - (FR) Esiteks, nagu härra Higgins märkis, on olukord endiselt väga murettekitav ja me mõistame, mis on muutnud pakutud lahendused hetkel opositsioonijuhtidele vastuvõetamatuks, kuid usun, et 27. oktoobril toimub Harares SADCi, s.t Svaasimaa, Angola ja Mosambiigi poliitiliste organite kolmepoolne kohtumine.
Vastuseks härra Burke'ile - arvestades härra Tsvangirai olukorda, on väga raske ühendust pidada. Tema pass on konfiskeeritud ja seda ei ole talle tagastatud; ta ei tulnud Svaasimaale. Komisjon ja nõukogu eesistuja Bernard Kouchner hoiavad end loomulikult asjadega kursis ning on väga tihedas ühenduses SADCi esindajate ja härra Mbekiga. Omalt poolt saame üksnes tagada, et suhted Zimbabwega taastatakse, aga seda alles siis, kui õigusriik on kindlustatud ja rahuldav lahendus leitud. Siiski on meil antud olukorras parimad võimalikud kontaktid kas Louis Micheli või Bernard Kouchneri kaudu.
Juhataja
Infotund on lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung katkestati kell 19.00 ja seda jätkati kell 21.00.)
