Poola merelaevatehaste reformikava (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus Poola merelaevatehaste reformikava kohta.
Marek Siwiec
(PL) Proua juhataja, soovin teile öelda, et külastajate rõdul istub Poola ametiühingu delegatsioon. Nad hakkavad meie arutelu kuulama. Delegatsioonis on Gdański, Gdynia ja Szczecini laevatehaste esindajad. Palun teil tervitada meie Poola sõpru.
Juhataja
Tänan, härra Siwiec, delegatsioon on väga teretulnud.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Proua juhataja, komisjon teab hästi Poola laevatehaste ajaloolist tähtsust ja seepärast oleme teinud kõvasti tööd, et leida sektori ümberkujundamiseks lahendus, mis tagaks elatise asjaomaste piirkondade inimestele. Toimiva lahenduse saavutamiseks vajame aga koostööd Poola võimuasutustega. Ausalt öeldes on kõnealuste juhtumite puhul riigiabi uurimismenetlus kestnud ligikaudu neli aastat.
Uurimise all on Szczecini, Gdynia ja Gdański laevatehastele tegevusabiks antud suur summa. Isegi kui jätta kõrvale riigi garantiid alates 2002. aastast kuni praeguseni, sai Gdynia laevatehas Poola riigilt - teisisõnu Poola maksumaksjatelt - abi ligikaudu 167 000 eurot töötaja kohta. See on umbes 24 000 eurot töötaja kohta aastas, mis tähendab, et iga laevatehase töötaja eest makstud toetus on olnud vähemalt kaks korda suurem kui Poola töötajate keskmine aastasissetulek.
Riigi garantiisid arvestamata on Gdynia ja Szczecini laevatehased saanud alates 2002. aastast kokku toetust nimiväärtuses vastavalt 700 miljonit eurot ja 1 miljard eurot.
Kogu sellele rahale vaatamata on laevatehaste ja töötajate tulevik endiselt ebakindel. Rõhutan, et see on asjaolu, mis hirmutab mind kõige rohkem. Arvan, et töötajate tulevikuväljavaateid tuleb arvesse võtta. Poolas on hoidutud valulikust, aga vajalikust ümberkujundamisest, mis on näiteks ette võetud Saksamaa ja Hispaania laevatehastes ja milleks valmistutakse ka Maltas.
Kõigi nende nelja aasta jooksul on komisjoni uks olnud avatud järgemööda kõikidele Poola valitsustele. Olen kohtunud üsna mitme Poola valitsuse ministri ja peaministriga. Oleme püüdnud ikka ja jälle kokkulepet saavutada, kuid kahjuks - ja ma ütlen seda kurva südamega - ei ole Poola võimuasutused väljapakutud võimalusi kasutanud.
Selle aasta juulis jõudis komisjon järeldusele, et viimased ümberkujundamise kavad ei taga laevatehaste elujõulisust, kuid taas, olles teadlik kõnealuse teema tähtsusest Poola majandusele ja ühiskonnale, näitasime komisjonis üles paindlikkust ja andsime veel kaks kuud aega, et Poola valitsus esitaks uued lõplikud kavad 12. septembriks.
Suve jooksul olid komisjoni ametnikud pidevalt käepärast ja andsid Poola võimuasutustele tagasisidet esitatud projektide kohta. Nüüdseks olen ma põhjalikult hinnanud neid ümberkujundamise kavasid, mis Poola võimuasutused 12. septembril esitasid. Kahjuks ei mõista ma, kuidas peaksid need uuendatud kavad laevatehaste elujõulisuse tagama. Tegelikult tuleks kavade kohaselt riigi raha, sealhulgas igapäevaseks tegevusabiks mõeldud raha edaspidi veelgi rohkem sisse pumbata.
Samuti tuleks rõhutada, et 12. septembril esitatud ümberkujundamise kavade järgi - ma räägin Poola valitsuse kavadest - vähendatakse töökohti ligikaudu 40%. Samal ajal ei jäeta sellise ohvri toomisel allesjäänud töötajatele mingit väljavaadet, et nende töökoht ka edaspidi püsib, sest tõenäoliselt ei muutu tehased elujõuliseks ning vajavad ka edaspidi riigiabi Poola maksumaksjate arvelt.
See ei ole vastuvõetav lahendus. See ei ole vastuvõetav ei ELi konkurentsiõiguse ega ka laevatehaste tuleviku vaatenurgast. See ei ole vastuvõetav tehaste töötajatele ja üldisemalt võttes ka Poola majandusele. Seega ei näe ma praeguses seisus võimalust, kuidas vältida negatiivse seisukoha võtmist Gdynia ja Szczecini merelaevatehaste suhtes.
Kuid komisjoni töö ei ole üksnes "ei” ütlemine. Me oleme aktiivselt tegutsenud, et aidata Poola võimuasutustel leida lahendus, mis tagaks majanduslike keskuste Gdański, Gdynia ja Szczecini elujõulise ärituleviku ning püsivad töökohad.
Selle stsenaariumi järgi müüakse Gdynia ja Szczecini laevatehaste varad turutingimustel mitme komplektina. Varad komplekteeritakse pakkumismenetluse kohaselt, mis on avatud, tingimusteta ja lähtub võrdse kohtlemise põhimõttest; allesjäänud riiulifirma kasutab varade müügist laekunud raha aastate jooksul saadud riigiabi tagasimaksmiseks ning kuulub lõpuks likvideerimisele; varad ostnud äriühing võib jätkata laevatehases viivitamatult äritegevust, ilma et tal oleks kohustust maksta tagasi neid suuri summasid, mida laevatehas on aastate jooksul riigiabi raames saanud. Äriühing saaks uuesti tööle võtta isegi rohkem inimesi kui 12. detsembri ümberkujundamise kava elluviimisel.
Ma võin üksnes eeldada, et iga investor, kes on valmis tehased või vähemalt osa nende praegustest kohustustest üle võtma, oleks rõõmsam, kui ta saaks omandada tähtsaimad tootmisseadmed võlast vabana ning arendada neid konkurentsivõimelisel ja säästval viisil. Lõpptulemus on tõenäoliselt positiivne kahe asjaolu poolest: esiteks oleks tööta jäävate inimeste hulk väiksem kui Poola võimuasutuste esitatud ümberkujundamise kavas mõeldud ja teiseks oleks tehase varade ostjate poolt uuesti tööle võetud inimeste tulevased tööväljavaated elujõulises ettevõttes kindlamad, sest sellel puudub minevikust pärit võlakoorem.
Selline Olympic Airwaysi hiljutise juhtumiga sarnane lahendus võimaldaks alustada laevatehastes äritegevust uuesti puhtalt lehelt ja oleks kasulik ka sealsetele töötajatele.
Komisjon on juhtinud Poola võimuasutuste tähelepanu sellele võimalusele. Oleme teinud seda mitu korda ja ma loodan siiralt, et nad kasutavad meie järeleandlikkust selleks, et esitada meile konkreetsed ettepanekud. Poola võimuasutused ja komisjoni ametnikud on arutanud tehnilisi üksikasju seoses Olympic Airwaysi lahenduse võimaliku rakendamisega Gdynia ja Szczecini merelaevatehaste juures.
Arvan, et Gdański puhul on võimalik jõuda üsna hea tulemuseni, kui osapooled jäävad paindlikuks ja näitavad üles head tahet. Te küsite minult kindlasti, miks on Gdański puhul ette nähtud selline lahendus. Sellel on kaks põhjust: esiteks on Gdański tehas müüdud juba eraettevõtjale, kes on sellesse raha investeerinud; teiseks on selle tehase varasemast ajast pärit kohustused palju väiksemad kui Gdynia ja Szczecini laevatehastel.
Komisjon on juba väljendanud Poola võimuasutustele oma seisukohta ja hinnanud tasakaalustusmeetmeid, mis on EÜ riigiabi eeskirjade täitmiseks vaja võtta. Et nimetatud tehas on saanud minevikus vähem abi, võime olla selle suhtes leebemad. Vastutasuks komisjoni avatuse eest tuleb nüüd Poola võimuasutustel esitada Gdański kohta ümberkujundamise kava projekt, mis laseks arutada lahendamata küsimusi; pean kahetsusväärseks, et siiani ei ole me seda kava saanud; Poola võimuasutustel tuleb see kiiresti esitada.
Poola valitsus võib taotleda toetust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist - see taotlus kiidetakse tõenäoliselt heaks - ning sekkumise ulatus sõltuks summast, mida Poola valitsus on valmis kaasrahastamiseks investeerima, sest Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond kaasrahastab kuni 50% kuludest.
Komisjoni analüüsi tulemustest selgus, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist on praeguse seisuga antud toetust 500-10 000 eurot inimese kohta, millele lisandub veel liikmesriikide sama suur osa.
Lõpetuseks võin öelda, et komisjon on olnud nende juhtumite hindamisel väga vastutulelik ja näidanud üles suurt paindlikkust. Oleme teinud kõik endast oleneva ja jätkame koostööd Poola võimuasutustega, et leida majanduslikult tulus ja sotsiaalselt jätkusuutlik lahendus, mis on kooskõlas EÜ konkurentsiõigusega ja komisjoni sarnaste juhtumitega.
Nüüd on Poola võimuasutuste kord tegutseda. Laevatehaste ja nende töötajate tulevik sõltub Poola asutuste tahtest teha komisjoniga koostööd, et leida kiiresti kõigile sobiv lahendus varem tutvustatud I raamistiku põhjal.
Juhataja
Soovin pöörduda parlamendiliikmete poole ja koputada nende distsipliini- ja vastutustundele, sest meie ajakava on väga tihe. Täna õhtul on meil päevakorras palju teemasid ja seega palun hoolikalt ajapiiranguid jälgida.
Jerzy Buzek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Proua juhataja, proua volinik, tänan teid tänase siinviibimise eest, laevatehaste küsimuse käsitlemise eest ja positiivse noodi eest kõne lõpus.
Mõistagi tunnustame me konkurentsipõhimõtet ja soovime, et Euroopa ettevõtted teeniksid kasumit ja tagaksid töötajatele korraliku palga. Poola laevatehastel on olnud pikka aega raskusi nende põhimõtete järgimisega. Komisjoni ebasoodne otsus laevatehaste kohta viib need aga pankrotti ja sellega on raske leppida.
Me saame aru, et niisuguse pankroti majanduslik ja sotsiaalne mõju on piirkondliku või isegi riikliku ulatusega ning et Euroopa Liit püüab praegu samuti üleilmse kriisiga toime tulla. Siiski ei ole mõtet täiendada üldist majanduskasvu aeglustumist veel Poola laevatehaste ja nende töötajate täbara olukorraga. Euroopa ja Poola laevaehitussektor on väärt päästmist. Seetõttu ei saa ma nõustuda negatiivse otsusega ning palun selle tegemise edasi lükata, et Poola valitsusel ja investoritel oleks aega tegutseda. Me ootame Euroopa Komisjonilt rohelist tuld. Esiteks laseb see jääda kõnealustel ettevõtetel toimivateks laevatehasteks ka ümberkujundamise ajal. Kui erastamise tõttu lõhutakse laevatehaste struktuur, ei ole laevaehitustööstust enam võimalik ellu äratada. Teiseks säilitab positiivne otsus töötajate töökohad või võimaldab leida neile uue sobiva töö ning tagada samal ajal tootmise ja tööhõive jätkuvuse. Kolmandaks tuleb sel ajal võtta vaid mõned üksikud protektsionistlikud meetmed, et tootmine jätkuks ja tehtud muudatused oleksid jätkusuutlikud. Praeguses olukorras tuleks leida optimaalsed lahendused ja ma olen veendunud, et proua volinik ja komisjon nõustub nendega.
(Aplaus)
Martin Schulz
Proua juhataja, meie fraktsioon taotles seda arutelu teiega, volinik, sest me ei nõustu teiega peaaegu mitte üheski aspektis. Praegustes maailmamajanduse oludes ei saa te pöörata selga ja öelda, et laevatehased tuleb sulgeda, sest teatavaid korralduslikke tingimusi ei ole täidetud. Kui te sulgete praeguses majanduskliimas tehased, nagu te just nentisite, põhjustate te kogu piirkonna majandusliku hävingu ja sellega ei saa nõustuda. Seepärast vajab Poola valitsus rohkem aega, nii nagu seda vajate ka teie komisjonis ja meie Euroopa Parlamendis. Niisuguses pingelises majandusolukorras ei saa te lihtsalt öelda, et teatud punktid on täitmata ja sellega on jutul lõpp.
Nüüd räägin ma teisest küsimusest. Väide, et iga töötaja kohta on kulutatud 24 000 eurot, on õige. Kuid ma räägin teile midagi: olen olnud Saksamaal ühe tegutseva söekaevandusega linna meer; meile öeldi, et kulud töökoha kohta on liiga suured, ning kaevandus suleti. Kulus 20 aastat - 20 aastat! - kuni saime tagasi pooled kaotatud töökohtadest. Sama saatus ootab linnu, kus asuvad Poola merelaevatehased. Kui te ütlete praegu, et sellel on nüüd lõpp, kulub teil selle piirkonna ümberkujundamiseks vähemalt kaks aastakümmet.
Seetõttu tuleb pingutada tehaste käigushoidmise, mitte nende sulgemise nimel. Mina ja mu kolleegid meie fraktsioonist kutsume komisjoni ja Poola valitsust üles tegema kõik selleks, et hoida kõiki kolme Poola merelaevatehast töös. See on üks otsustavaid samme, mida me teilt ootame.
Kui Poola ametiasutused ei ole tegutsenud piisavalt kiiresti, kui tegevuskavad, äriplaanid, mida te mainisite, proua Kroes, ei ole veel valmis, siis ma tahan küsida, kas Poola laevatehaste töötajaid tuleb karistada selle eest, et teatavad ametiasutused või valitsus on jätnud oma töö tegemata? Sest umbes seda te meile ju ütlete: töötajad maksavad valitsuse või ametiasutuste vajakajäämiste eest ja see on täiesti lubamatu.
Seega on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist saadav abi väga teretulnud, kuid seda tuleb kasutada nii, et see jõuaks ka abivajajateni, et saaksime tehased päästa ja säilitada seeläbi Poola konkurentsivõimelise laevaehitustööstuse.
See on oluline küsimus ka väljastpoolt Poolat pärit sotsiaaldemokraatide seas - see on ka põhjus, miks ma võtan tänases arutelus sõna. Poola merelaevatehased Gdańskis ja Szczecinis on olnud meie kõigi jaoks Poola inimeste diktatuurivastase demokraatlikku võitluse sümboliks. See on veel üks põhjus, miks tehaseid ei tohi sulgeda.
Janusz Onyszkiewicz
fraktsiooni ALDE nimel. - (PL) Proua juhataja, Poola merelaevatehaste probleemis ei ole midagi uut. See on välja kujunenud aastate jooksul. Poola valitsustel ei ole kahjuks õnnestunud sellele probleemile rahuldavat lahendust leida. Miks on see nii läinud? See ei ole selle küsimuse arutamiseks õige aeg ega koht. Need, kes niisuguse olukorra tekkimise eest vastutavad, peavad Poola demokraatliku korra kohaselt aru andma.
Praegu on aga asjade seis keeruline. On mõistetav, et komisjon ei saa eirata niisuguseid tegematajätmisi. Teisest küljest tuleb toonitada, et erinevad lahendused toovad kaasa erinevaid kulusid. Katse lahendada olukorda teatega, et laevatehased tuleks de facto sulgeda, põhjustab ilmselgelt raskeid tagajärgi. Eelkõige tähendab see töökohtade kaotamist. Töö kaotanud inimesed võidakse hiljem uuesti tööle võtta, kuid seni peavad nad toime tulema väga ebakindlates ja keerulistes oludes.
Lisaks tuleb arvestada veel üht tegurit. Ma ei soovi naasta juba enne tõstatatud küsimuse juurde, kuid kogu Poola merelaevatehaste sulgemise teema ja meid tõenäoliselt ees ootav raske aeg on saanud alguse Euroopa Parlamendi valimiste perioodil. Oleks väga kahetsusväärne, kui need otsused annaksid relvad kätte inimestele, kes on ikka veel meie Euroopa Liidu liikmelisuse vastu - kahjuks on selliseid inimesi Poolas väga palju.
Seega kutsun komisjoni üles olema Gdański suhtes nii järeleandlik kui võimalik. Mõistagi võtame omalt poolt Poolas vajalikke meetmeid, et tagada Poola valitsuse sihikindel ja paindlik tegutsemine.
(Aplaus)
Elisabeth Schroedter
Proua juhataja, lugupeetud kolleegid, proua volinik, Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel kutsun ma komisjoni üles andma panuse merelaevatehaste tuleviku kindlustamisse.
Me ei räägi siinjuures lühiajalisest ümberkujundamisest, nagu seda on lääneriikides sageli tehtud. Me peame meeles pidama, et need laevatehased kannavad endaga rasket minevikutaaka, mille hulka ei kuulu mitte üksnes sotsialistliku riigi majandusest pärandiks saadud koorem, vaid ka ühinemisel tehtud vead - kui teil komisjonis jäeti arvesse võtmata, et riik läbib parajasti rasket üleminekuetappi, ja kehtestati ebarealistlikud nõuded, mis ei soodustanud sotsiaalmajanduslikult õiget arengut. Need on töö käigus juhtunud eksimused, mille eest tuleb teil vastutust jagada.
Seepärast ei ole mõtet keelduda praegu riigiabi andmisest, kaotada töökohad ja toetada seejärel koondatud inimesi Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahenditest. Mis kasu on töötute niisugusest toetamisest? See põhjustaks kohalike inimeste tohutu pettumuse ja EL oleks selles süüdi. Mõttekam on aidata nimetatud laevatehaseid sobival viisil arendada, et tagada Szczecini, Gdański ja Gdynia linna jätkusuutlik tulevik. Tagantjärele tarkuse näitamise asemel võiksime seda võimalust toetada. Minu arvates on see praeguses olukorras ainus valik.
Komisjonil on võimalus öelda, et riigiabi antakse, kuid selle raames tuleb kõne all olevad töökohad keskkonnahoidlikult nüüdisajastada, et tagada tehaste pikaajaline tulevik ja sealsete töötajate kvaliteetne ja kauakestev töö.
Adam Bielan
Proua juhataja, seda kohta, kus Euroopa Parlament praegu koguneb, peetakse Prantsusmaa ja Saksamaa leppimise sümboliks. See on ainus põhjus, miks Euroopa Parlament on jätnud endale täiskogu istungjärkude pidamiseks kaks kohta - Brüsseli ja Strasbourgi. Euroopa maksumaksjad maksavad selle eest igal aastal mitusada miljonit eurot.
Poola laevatehased, iseäranis Gdański laevatehas, tähistavad võitlust kommunistliku valitsuse vastu. Nad sümboliseerivad Euroopa kaheks jaganud raudse eesriide langemist. Seetõttu tehti just Gdański laevatehases Euroopa Parlamendi hoone juures seisvad lipuvardad, mille otsas lehvivad liikmesriikide lipud. Meil on võimalik siin täna koguneda tänu taasühineva Euroopa nimel võidelnud Poola laevatehaste töötajate kangelastegudele. Need inimesed väärivad meie austust, neil on õigus väärikale elule ja korralikule elatisele.
Euroopa Komisjoni ettepaneku kohane merelaevatehaste sulgemine toob kaasa mitme tuhande spetsialisti julma koondamise, millele lisaks kaotab elatise veel kaheksakümmend tuhat inimest. Niisugune samm võib põhjustada massilise majandusrände. Poola laevatehaste töötajad ei soovi seda, nad tahavad jääda oma kodumaale ja töötada nüüdisajastatud, kasumit teenivas laevatehases.
Seetõttu pöördun ma volinik Kroesi poole palvega mitte hävitada seda suurt potentsiaali. Andkem Poolale võimalus finantskriisist taastuda. Proua juhataja, ma tean, et Poola valitsus ja eelkõige rahandusminister tegid eelmisel aastal palju vigu. Aleksander Gradi ebapädevuse tõttu ei peaks aga kümned tuhanded süütud inimesed kannatama. Just praegu, mil Lääne-Euroopa riigid süstivad oma pangandussüsteemidesse kümneid miljoneid eurosid, mõtlemata sealjuures vaba konkurentsi põhimõttele, tõlgendataks komisjoni negatiivset otsust Poolas ebaausa võttena.
(Aplaus)
Ilda Figueiredo
Proua juhataja, komisjonil on kätte jõudnud aeg vaadata üle Euroopa Liidu laevatehaste strateegia. Meie liikmesriikide laevaehitussektor on toodud neoliberalismi ohvriks ning valitseb suur oht, et hävitatakse ka see, mis on järele jäänud, olgu see siis Poolas või Portugalis.
Nüüdseks on selge, et Euroopa Komisjoni eesmärgiks olnud üleilmne strateegia, mis hõlmas ühenduse laevaehitussektori konkurentsivõimet, on küündimatu. Mõnes riigis ollakse laevaehitustööstuse madalseisust üle saadud, teistes riikides mitte. Portugalis hävitati Almadas asuv riigi kõige tähtsam laevatehas Lisvane, kus töötas tuhandeid inimesi. Praeguseni ei ole selles piirkonnas võetud mitte mingisuguseid taastamismeetmeid. Meil on olemas veel Viana do Castelo laevatehased, mis on kogu piirkonna jaoks strateegilise tähtsusega ja mis vajavad nüüdisajastamiseks toetust, et hoida ära uusi raskeid probleeme.
Seepärast peame väljendama oma solidaarsust laevaehitustööstuse töötajatega nii Poolas, Portugalis kui ka kõikides teistes liikmesriikides ning otsima lahendusi, mis muudavad selle tööstuse elujõuliseks. Kui finantskriisiga toimetulekuks saab võtta erimeetmeid, siis miks ei saa sarnaseid meetmeid võtta laevaehitussektori jaoks? See on minu küsimus, volinik.
Witold Tomczak
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (PL) Proua juhataja, volinik, solidaarsus tähendab ühiselt tegutsemist, mitte üksteisele vastu töötamist. Poola merelaevatehaste probleem toob välja põhjapaneva küsimuse - kas meie teenime majandust või teenib majandus meid? Kui pankade ahnus ja ebapädev juhtimine tekitas rahanduskriisi, näidati näpuga inimestele, mitte pankuritele. Nõnda kasutab maailm rahandussüsteemi päästmiseks maksumaksja raha, ehkki majandusteooria järgi peaksid selle eest vastutama süsteemi kokkuvarisemises süüdi olevad osapooled ja pangad. Kahjuks rakendatakse Poola laevatehaste puhul teistsuguseid põhimõtteid. Kas pankur on parem inimene kui laevatehase töötaja?
Poola laevatehased sümboliseerivad muutusi, mis viisid Berliini müüri langemiseni ja uue Euroopa loomiseni. Pangad ei ole niisugust panust meie ajalukku andnud. Siiski aitame me pankasid ja samal ajal viivitame laevatehaseid puudutava otsuse tegemisega. Poola merelaevatehaste raskes olukorras ei ole süüdi töötajad, samuti ei ole see tingitud vähestest laevaehitusoskustest. Selle taga on halb juhtimine, poliitiline mäng ja laevatehaste sulgemisega seotud varjatud majandushuvid.
Paljude Euroopa Liidu vanade liikmesriikide laevatehased said riigiabi, kuid Gdański laevatehas - vabaduse ja inimõiguste eest võitlemise sümbol - hävitati poliitilistel põhjustel. Poola laevatehaste laostumine on nende inimeste huvides, kes loodavad saada suurt kasumit varade ülevõtmisest ja ligitõmbavast maa-alast, millel tehased asuvad. Laevatehaste sulgemine on ilmselgelt kasulik ka konkurentidele, sealhulgas neile, kes asuvad väljaspool Euroopat. Väärib rõhutamist, et kogu Euroopa Liidu osa üleilmses laevaehitussektoris on kolm korda väiksem kui näiteks Lõuna-Koreal üksi, kes toetab oma laevaehitustööstust.
Daamid ja härrad, näib, et suurt osa laevatehastele määratud riigiabist ei ole kasutatud sihipäraselt. Seda tuleks põhjalikult uurida. Volinik Kroes, Poola laevatehaste arenguvõimaluste tagamine ei kindlusta mitte ainult elatist tuhandetele Poola laevatehaste töötajatele ja nende peredele, sealhulgas neile, kes töötavad laevaehitusega seotud sektorites. See annab ka võimaluse arendada välja moodne Poola majandus ning on pikas plaanis kasulik Euroopa Liidule, kes peaks toetama oma laevaehitustööstust. Poola laevatehaste löögi alla seadmine on vastuolus Lissaboni strateegiaga.
(Aplaus)
Sylwester Chruszcz
(PL) Proua juhataja, volinik, Poola merelaevatehaste praegune olukord nõuab, et valitsus, kogu laevaehitussektor ja Euroopa Komisjon võtaks viivitamatult meetmed. Laevatehaste erastamise asemel tuleks need riigistada, et hakata rakendama põhjalikku ümberkujunduskava. Kas on mõtet anda üldse mingit abi, kui ainsaks lahenduseks pakutakse erastamist ja laevatehaste omandamist Euroopa Liidu väliste ettevõtjate poolt? See ei oleks mitte üksnes vastuolus ELi konkurentsiõigusega, vaid selle tõttu jääks Poola majandus ilma ka strateegilisest valdkonnast, sest laevaehituses ja sellega seotud sektorites töötab praegu üle 100 000 inimese.
Üleilmse majanduskriisi taustal toob hiljuti pankadele pakutud abi de facto kaasa nende erastamise ja riigi kontrolli alla viimise. Riigiabi antakse selleks, et muuta ettevõte ümberkujundamise kaudu kasumlikuks. Niisugune tegevus võib näiteks Poola laevaehitustööstuse päästa. Alates 2005. aastast on Euroopa Komisjon uurinud, millele kulutati Poola merelaevatehastele antud riigiabi. Oleks hea, kui komisjon kohaldaks kõikides Euroopa Liidu liikmesriikide laevatehastes võetavatele sarnastele meetmetele ühesuguseid kriteeriume.
Selle asemel et sulgeda laevatehased, mõtlemata korralikult selle tagajärgede üle, peaks Poola nõudma selgitusi nendelt, kes vastutavad ettevõtete halva juhtimise eest, alustades juhatusest ja lõpetades keskvalitsusega. Kindlaks tuleb teha inimesed, kes vastutavad laevatehaste kohta tehtud valede otsuste eest, mitte karistada Poola maksumaksjaid, kelle tasutud rahast on riigiabi antud. Ma pöördun teie poole, proua volinik, ning palun teil toimida arukalt. Me vajame aega, et võtta sobivaid ja tulemuslikke meetmeid. Olen kindel, et seda aega ei kulutata niisama.
(Aplaus)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, kõik inimesed meie riigis ootavad komisjonilt positiivset otsust. Me peame tegutsema selle nimel, et tagada hea tulemus. Me peaksime aitama Poola laevatehaseid ümber kujundada ja moderniseerida, mitte ähvardama neid sulgemisega. Gdynia, Gdański ja Szczecini laevatehaste sulgemine põhjustab terve majandussektori kokkuvarisemise. Sajad tuhanded inimesed kaotavad oma töö ja tulevad tänavatele meelt avaldama. Kas me tahame seda?
Poola laevaehitussektori päästmist pooldavaid argumente on palju. Esiteks nõustuvad eksperdid, et üleilmne nõudlus laevade järele on järsult suurenenud. Teiseks on laevatehastel järgmiseks paariks aastaks juba tellimused olemas, mis tagab nende kasumlikkuse sel ajal. Kolmandaks töötavad Poola laevatehastes head spetsialistid ja seal on esmaklassilised seadmed, mis annavad neile eelise võrreldes Aasia riikide laevatehastega. Neljandaks koormab laevatehaste sulgemine ja sellele järgnev massiline koondamine kõvasti Poola sotsiaalkindlustussüsteemi.
Komisjoni paindumatus peaks meid panema peatuma ja mõtlema olukorra üle järele, eriti kui pidada silmas tohutuid summasid, mida teatavad Euroopa riigid kulutasid finantskriisi ohus pankade päästmisele. Kas need kaks juhtumit on tõepoolest nii erinevad? Või puudub komisjonil lihtsalt hea tahe?
Palun veel kord, et Poola laevatehaste probleemi kohta langetataks positiivne otsus.
(Aplaus)
Bogusław Liberadzki
(PL) Proua juhataja, mina olen pärit Vorpommernist. Nagu Gdańskis ja Gdynias, peetakse ka piirkonnakeskuseks olevas Szczecinis laevatehast linna sümboliks. Proua volinik, daamid ja härrad, meid on tabanud finantskriisi, panganduskriisi ja reformilepingu ratifitseerimise kriisi keeris. Liberalismi aeg hakkab otsa saama ja seetõttu peab komisjon näitama riigiabi küsimustes üles suuremat paindlikkust - ja see ei puuduta üksnes pankasid. Näib, et üks pangatöötaja on riigiabi rohkem väärt kui üks Poola laevatehase töötaja.
Ma teen ettepaneku tunnustada Poola laevatehastele antud riigiabi otstarbekust. Et tegemist on riigiabiga, ei peaks seda tagasi maksma. Laevaehitustööstuse reformimisel on esinenud viivitusi. Nagu esimees Martin Schulz ütles, ei peaks komisjon karistama 100 000 Poola inimest kolme valitsuse hoolimatuse ja ükskõiksuse pärast.
Missugune on siis olukord praegu? Laevatehastel on investorid, kes ootavad positiivset otsust. Laevatehastel on ümberkujundamise kavad. Kui need vajavad täiendamist, tuleb seda teha nii komisjonil kui ka Poola valitsusel. Me teame, missuguseid laevu saab ehitada ja mida veel lisaks laevadele toota. Töötajad ja ametiühingud on olnud ebatavaliselt koostööaltid. Seega, reformigem laevatehased ilma vapustuste, pankrottide ja koondamisteta ning tarne- ja kliendilepinguid lõpetamata.
Me peame muutma laevatehased tulemuslikuks ja konkurentsivõimeliseks. Seda ei saa teha vaid paari nädalaga. Selleks kulub vähemalt aasta ja just sellise ettepaneku ma teengi. Volinik, te teate väga hästi, et vaja on rohkem aega ja et teie toodud paralleel Olympic Airwaysiga ei kattu laevatehaste olukorraga. Üks aasta ei saa olla liiga palju, kui kaalul on peaaegu 100 000 perekonna saatus.
(Aplaus)
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Proua juhataja, Poola inimeste kibestumus ja viha üha kasvavad. Üldsus ei saa aru, miks tahab Euroopa Komisjon viia Poola laevaehitussektori pankrotti. Inimesi huvitab järjest sagedamini, kes saab sellest kõige enam kasu. Kas selle tööstuse hävitamine aitab tõepoolest Euroopat arendada? Kas maailmakriisis, kus finantssektorile antakse sadadesse miljarditesse ulatuvat toetust, on mõistlik või põhjendatud nõuda tagasi laevatehastele paar aastat tagasi eraldatud abi, mis on vaid kümnete miljonite suurune? Kas praegu on sobiv aeg hävitada tööandjad ja jätta alltöövõtjad oma põhiklientidest ilma? Kas me oleme tõepoolest valmis tegema seda tavatut sammu, mis võib praeguses majanduskriisis tuua kaasa hukatuslikud tagajärjed?
Ma loodan, et kuulujuttudel, nagu oleks komisjoni jäik seisukoht lobitöö tulemus, ei ole tõepõhja all. Poola inimeste pilgu läbi just laevatehastes sündinud solidaarsuse idee tähendab lihtsustatult, et me peaksime kõik üksteise eest hoolitsema - kui just komisjoni arvates ei ole kõik eurooplased võrdsed ja mõned teistest võrdsemad, nagu Orwelli "Loomade farmis”.
Filip Kaczmarek
(PL) Proua juhataja, ma palun Euroopa Komisjonil nõustuda Gdynia ja Gdański laevatehaste ühendatud ümberkujundamise kavaga ning Szczecini laevatehase kavaga. Komisjon ei peaks nende kavadega nõustuma mitte sellepärast, et Gdański laevatehas kujutab endast sümbolit. Sümboliks olemine on tähtis, eriti kui see sümbol kuulub sellisesse klassi nagu Gdański laevatehas, kuid see ei anna põhjust eirata õigusakte ja üldtunnustatud reegleid. Ümberkujundamise kavad tuleks vastu võtta teisel põhjusel - sellepärast, et need on mõistlikud ja pakuvad tõenäoliselt ainsat võimalikku lahendust. On veel teisi põhjusi - kavades pööratakse tähelepanu vajadusele nüüdisajastada laevaehitus, nende rakendamisel peetakse kinni vaba konkurentsi põhimõttest, need kätkevad laevatehaste erastamist, mille tulemusel saavad nad toimida iseseisvalt vastavalt turutingimustele.
Meil peaks olema hea meel, et pärast paljusid aastaid on Poola praegune valitsus esimene, kes tõepoolest püüab aidata laevaehitussektoril keerulisest olukorrast välja pääseda. Härra Bielan eksib siin suuresti, sest tänu minister Gradówile on meil nüüd võimalus lahendada need probleemid lõplikult.
Täna hommikul ütles president Sarkozy siinviibijatele, et me soovime ühtset Euroopat. Ühtsus hõlmab ka mõistmist, et Poola laevatehased on päästmisvõimalust väärt. Ümberkujundamise kavade vastuvõtmine annaks niisuguse võimaluse. Tegelikult ütles president Sarkozy veel nii: "Euroopa vajab tugevat tööstust. Euroopa peab tootma sõidukeid ja laevu.” Kui Euroopa Komisjon lükkab ümberkujundamise kavad tagasi, tähendab see, et veel üks Euroopa riik lõpetab laevade ehitamise.
Prantsuse presidendi tänase pöördumise loogiline tulemus oleks Poola laevatehaste ümberkujundamise kavade vastuvõtmine. Siis on meil võimalik saavutada Euroopas kõnealuses küsimuses üksmeel ning Euroopa Parlament, komisjon ja nõukogu saaksid Poola merelaevatehaste päästmisele ühiselt kaasa aidata.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Proua volinik, ma ei saa nõustuda mitte ühegagi teie liberaalsest vaadetest, mis te siin täna avaldasite. Te tegite ettepaneku jagada Poola laevatehaste varad neljaks, müüa need tingimusteta pakkumismenetluse teel maha ning anda seejärel erasektori investorite kätte. Ma tahaks küsida: kelle huvides niisugune seisukoht on? Kahtlemata ei ole see ei laevatehaste töötajate ega laevatehaste endi, vaid investorite huvides.
Samuti soovin teile öelda, et teie esitatud ettepanekut ei ole Poola õigusaktide kohaselt võimalik ellu viia, sest lihtsamalt öeldes tähendab see maksejõuetuse teket. Miks ei teinud teie ja komisjon ettepanekut jagada neljaks Euroopa pankade varad ja müüa need tingimusteta pakkumismenetluse teel? Praegu pakuvad Hollandi, Prantsusmaa ja Saksamaa valitsused vastavalt 10 miljardi, 10,5 miljardi ja 400 miljardi euro suuruseid garantiisid, sest Euroopa on koht, kus austatakse sotsiaalseid väärtusi ja solidaarsuse põhimõtet.
Tean, et mõned Poola valitsused on teinud palju vigu. Kahjuks tuleb need nüüd parandada ning praegu vajab Poola valitsus aega vähemalt aasta, tagamaks, et need vead ei tabaks Poola töötajaid valusalt. Ma palun teil anda rohkem aega. Ma palun teil näidata üles sotsiaalset osavõtlikkust ja majanduslikku kainust. Poola laevatehased on ka Euroopa laevatehased.
Ryszard Czarnecki
(PL) Proua juhataja, mulle meenub, kuidas umbes viisteist aastat tagasi teavitasid Szczecini laevatehase esindajad mind ülisuurest toetusest, mis EL ja Saksamaa andsid Saksamaa laevaehitussektorile, et see suudaks konkureerida Szczecini laevatehasega. Ütlen seda praegu sellepärast, et siinolijaid ei tabaks ootamatult mõistmine, et Brüssel kohaldab topeltstandardeid, et ELis on paremad ja halvemad, võrdsed ja võrdsemad, komisjoni soositavad ja vaid tähenärimist väärivad laevatehased.
Kõigepealt otsustasid nelja suurima liikmesriigi, seejärel euroala riikide ja lõpuks kõigi 25 liikmesriigi juhid kergemeelselt eraldada miljoneid eurosid selleks, et päästa pangad, kus töötab sadu inimesi; samal ajal võeti kaalumisele abi, mis anti laevatehastele, kus töötab tuhandeid inimesi või isegi kümneid tuhandeid, kui võtta arvesse ka alltöövõtjad. Poola laevatehaste töötajad ei peaks maksma Euroopa Komisjoni ja Poola praeguse valitsuse kummalise vägikaikaveo tõttu koondamiste kõrget hinda. Komisjonil on väga lihtne otsustada, et Szczecini ja Gdynia laevatehased kas päästetakse või hävitatakse. Kui komisjon kavatseb langetada niisuguse vastuolulise otsuse, tuleks vaidluspooltele vähemalt veidi aega anda. Andke oma nõusolek ekspertide komisjoni loomiseks ning ärge pöörake selga Poola laevaehitajatele ja nende peredele.
Urszula Gacek
(PL) Proua juhataja, olen kuulanud seda Poola merelaevatehaste teemalist arutelu rahuldustundega; minu arvates on enamik Poola delegatsioonist tulnud oma ülesannetega toime ja esitanud vettpidavaid argumente, kuid hoidunud samal ajal konkreetselt kedagi süüdistamast.
Me ei saa nõustuda likvideerimisega, mille tagajärjel jaotatakse laiali laevatehaste vara. Te tõite näiteks Kreeka lennuettevõtte, mille likvideerimine võimaldas vabastada selle võlgadest ja jätkata äritegevust. Kahjuks ei lase aga Poola maksejõuetust käsitlevad õigusaktid ettevõtjal niisugust ravikuuri läbi teha ega sündida ümber saledamana ja paremas vormis. Niisugune ravikuur hävitaks Poola laevatehased. Võlakoorem ei luba aga tehastel kunagi kasumit teenida. Intervjuus Poola ajalehele ütlesite, et võlgades olevad pangad erinevad võlgades olevatest laevatehastest. Laevatehaseid on ehk halvasti juhitud ja keerulist ümberkujundamist on korduvalt edasi lükatud, kuid üks on kindel - laevatehased ei otsinud väljapääsu niisugustest vastutustundetutest ja kahtlastest tehingutest, nagu seda tehti pangandussektoris. Poola laevatehaste vigade eest on pidanud maksma Poola maksumaksja, kuid Euroopa pankade eksimuste eest maksame me kõik praegu ja ka tulevikus.
See arutelu on näidanud üksmeelt laevatehaste reformimise viisi suhtes - tehastele peab jääma reaalne väljavaade teenida tulevikus kasumit. Me kõik teame, et kui komisjon nõustub meie seisukohtadega, kuid kui Poola laseb võimaluse käest, siis teist võimalust enam ei tule.
Marek Siwiec
(PL) Proua juhataja, volinik, kas ei ole praegu aeg tõdeda, et Euroopas ja kogu maailmas on sündimas midagi uut? Kas pole praegu aeg muuta meie tundlikkust ja mõtlemist? Kas pole käes aeg tunnistada, et selles konfliktis ei ole mitte kaks poolt, vaid ainult üks? Kas ei asu me mitte koos sellel ühel poolel, kus me tahame teha midagi head? Kas pole kätte jõudnud aeg näidata Poola töötajatele ja inimestele, et Euroopa Liit võib tegelikult teha selles konkreetses olukorras midagi eeskujulikku?
Ma julgustaksin teid tulema üle heale poolele. Ma innustaksin teid süvendama oma tundlikkust ja kujutlusvõimet ning astuma sellele uuele poolele, sest asjade seis on muutumas ja teil on võimalus näidata ennast paremast küljest.
(Aplaus)
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Proua juhataja, pangad ja finantsasutused said ilma viivituseta sadu miljardeid eurosid, et kaitsta vaba turgu ja Euroopa Liitu. Poola merelaevatehastele ei ole antud isegi sümboolset summat, ehkki finantsasutused olid need, kelle hangeldamise tagajärjel tekkis maailmas kriis; ja Poola vääringu kallinemine rohkem kui 30% tõi kaasa laevaehitustööstuse kokkuvarisemise.
Praegu annab liit oma kodanike taskust abi neile, kes vastutavad kriisi eest, samal ajal kui ohvrid likvideeritakse. Poola laevatehastele määratud karistus on samal ajal kingitus Saksamaa laevatehastele, kes said pärast 1989. aastat sadu miljardeid Saksa markasid tagastamatu abi näol. Rohkem kui 100 000 töökoha kadumine peamiselt Poolas on poolakate, mitte Euroopa Liidu makstav hind.
Kas solidaarsusliikumise, Berliini müüri langemise ja Euroopa vabastamise algatanud inimesed ja nende elupaigad peavad kannatama Brüsseli meelevaldsete otsuste pärast, mis on tehtud nende hangeldajate huve silmas pidades, kes tahavad lõigata kasu laevatehaste kiviprügist ja jäätmaast? Me nõuame komisjonilt otsuseid, mis aitavad päästa laevaehitustööstust ja seda arendada.
Janusz Lewandowski
(PL) Proua juhataja, volinik, pärast nii paljusid, peamiselt poola keeles peetud kõnesid on mul ainult kaks märkust. Esiteks räägin ma kirjast, mille fraktsiooni PPE-DE Poola delegatsioon saatis president Barrosole ja milles tuletati meelde, et raudse eesriide taga peeti laevaehitust Poola eripäraks. Sellega viidati tehnoloogia suhteliselt kõrgele tasemele ja kvaliteettööjõule. See oli nagu meie kaasavara, mille me tõime kaasa ühinenud Euroopasse ja mida võib näha praegu hästi toimivates väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes, kuid selles on peidus ka potentsiaal, sealhulgas inimpotentsiaal, mida leidub täna arutuse all olevas kolmes laevatehases. Praegu määrab laevatehaste ümberkujundamise kava usaldusväärsuse nende praeguste ja tulevaste erainvestorite huvi, kes riskivad oma rahaga tehaste tuleviku nimel.
Minu teine märkus puudutab praeguse heitliku aja konkurentsipoliitikat. See poliitika ei saa piirduda vaid Euroopa piirkonna konkurentide vaheliste võrdsete tingimuste tagamisega. Seda ajades peab nägema ka üleilmset olukorda ja seda arvesse võtma. Selle poliitikaga tuleb kindlalt vastu seista konkurentidele, kes võivad vahel mängida teist mängu - kui meie mängime Euroopas jalgpalli, siis nemad mängivad ragbit. Mitte väga häid tulemusi võib näha ka Poolast kaugemal. Tõenäoliselt olete kuulnud Akeri kontsernist, mis oli kõige võimsam laevaehitusettevõte tänapäeva Euroopas ja mis ühendas Skandinaavia, Prantsusmaa, Saksamaa ja isegi Brasiilia laevaehitusettevõtteid, et konkureerida minu arvates Kaug-Ida ettevõtetega. Kuid Akeri kontserni ei ole ammu enam. Sellest sai Korea STX. Miski ei läinud ilmselt nii, nagu oleks pidanud minema. Seega on praegusel muutlikul ajal veelgi olulisem teha otsuseid, mis toovad kaasa stabiilsuse, mitte ohud - see kehtib ka Poola laevatehaste kohta.
(Aplaus)
Dariusz Rosati
(PL) Proua juhataja, volinik, te olete esitanud kava, mille alusel võib Poola laevatehased tõepoolest edukalt ümber kujundada. Poola valitsus alustas selle kavaga juba aktiivset tööd, kuid võtmeteguriks on aeg. Me palume komisjonil peatada laevatehaste kohta tehtud otsuse elluviimine. Palume Poola ametiasutustele rohkem aega, et nad saaksid valmistada ette edutoova programmi, mis säilitab Poolas 100 000 töökohta. See aitab ka Euroopal jätta alles olulise tööstussektori, mis suudab konkureerida rahvusvahelisel areenil. Mul on lisaaja küsimiseks vähemalt kaks põhjust. Esiteks eeldab teie esitatud kava Poola õigusaktide märkimisväärset muutmist, mida ei saa teha nädalatega, vaid milleks kulub mitu kuud. Teiseks puudutab praegune olukord meid kõiki. Finantskriis võib kaasa tuua Euroopa üldise kriisi. Viimane asi, mida Euroopa praegu vajab, proua volinik, on kogu tööstuse kokkuvarisemine.
(Aplaus)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Proua juhataja, ma soovin selles arutelus tõstatada kolm teemat. Esiteks on Poola merelaevatehastele antud finantstoetus sihtotstarbeline. Seetõttu ei peaks Euroopa Komisjon nõudma selle tagasimaksmist. Teiseks edendab Poola laevatehastele eraldatud toetus ka Euroopa laevaehitust, nagu seda tegi ka varem Ida-Saksamaa laevaehitustööstusele antud toetus. Euroopa Liit vajab moodsat ja tootlikku laevaehitustööstust, kellelt Euroopa laevandusettevõtjad laevu tellivad. Kolmandaks on Poola laevatehastele seni antud ja tulevikus tõenäoliselt antav riigiabi üliväike võrreldes teadupärast ligikaudu 2 miljardi euro suuruse toetusega Euroopa erapankadele. Lisaks langetavad mõnede liikmesriikide valitsused abi andmise otsused nii kiiresti, et neil ei ole aega Euroopa Komisjoni isegi sellest teavitada.
Euroopa Komisjoni ettepanek, mille kohaselt oleks parim lahendus kujundada Poola laevatehased eraldi tootmisettevõtete loomise kaudu ümber, on vastuvõetamatu, sest see tähendaks tõenäoliselt laevatehase varade laialijagamist, mille tagajärjel kannatab tehaste laevaehitussuutlikkus.
Zbigniew Zaleski
(PL) Proua volinik, ühest küljest hindan ma seda, et mõistate laevatehaste ajaloolist ja moraalset tähendust. Teisest küljest usun, et olete piisavalt intelligentne mõistmaks, et majanduslik põhjendus ei pea enam vett. Minu arvates ei kannata kriitikat asjaolu, et me aitame pankasid, kuid ei suuda sama teha laevatehaste puhul. Samuti olen ma seisukohal, et raskes olukorras tuleb teha julgeid otsuseid. Võib-olla selles seisnebki meie võimalus.
Kolmandaks, kui kujutada ette sünget stsenaariumi, kus laevatehased lähevad pankrotti ja nende varad müüakse investoritele, kes asuvad ilmselt kusagil Poolast väljaspool, sest meie riigis ei ole selliseid investoreid, siis sarnaneb see olukorraga, kus Siemensit või Airbusi juhiksid korealased. Ma tahan küsida, et kui niisugune suur riiklik tööstussektor nagu laevaehitus on kellegi teise juhtimise all, kas see on siis Poolale ja Euroopale kasulik?
Bogdan Golik
(PL) Proua volinik, ma esitasin juulis ja septembris küsimuse, millele ma ei saanud kirjalikku vastust; nüüd küsin ma sama küsimuse suuliselt. Küsimus on selline: kas on tõsi, et 20. juunil Euroopa Komisjoni ja ühe investori - Ulsteini kontserni - delegatsiooni kohtumisel esitatud küsimusele Szczecin Nowa laevatehase tõenäolise hinna kohta vastas komisjoni esindaja härra Soukup - ma tsiteerin praegu Euroopa Komisjoni märkusi -, et tehase suuri kohustusi ja kulusid arvestades ei tule selle hind kõrge? Seejärel küsis Soukup, miks ei kaalu Ulsteini kontsern varade ostmist pärast lõplikku maksejõuetusmenetlust, mis algatatakse pärast riigiabi tagasimaksmise otsuse tegemist. Ta toonitas, et kui maksejõuetusmenetluse objektiks olevad varad võetakse üle, ei saa ümberkujundamise toetust taotleda, kuid samas on võimalik saada piirkondlikku toetuse osana abi uuteks investeeringuteks ja uute töökohtade loomiseks. Minu kui kogenud ärimehe arvates järgi tähendab see, et investoril soovitati veidi oodata ja tegutseda vastuolus ettevõtte huvidega. Kas see oli nii, volinik?
Ewa Tomaszewska
(PL) Gdański laevatehas - solidaarsuse häll, kommunismivastase võitluse peamine tegevuspaik, laevatehas, mis pidi taluma diskrimineerimist ja mis sattus finantsraskustesse kommunistide poliitiliste otsuste tõttu - ootab praegu Euroopa Komisjonilt positiivset otsust. Sama võib öelda kogu laevaehitussektori kohta. Sellest otsusest ei sõltu üksnes Poola laevaehitustööstus, vaid kogu Euroopa Liidu laevaehitustööstuse olukord maailma mastaabis. Sektoril on probleeme konkurentidega Koreast ja riikidest, mis mitte ainult ei anna riiklikke toetusi, vaid vähendavad ka tööstandardeid ega austa töötajate õigusi. Siinne konkurents ei ole õiglane, kui laevatehaseid koheldakse halvemini kui pankasid, kes julgustasid ebaausate vahendite abil hüpoteeklaenu võtma.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Proua juhataja, volinik, Poola laevaehitussektori kokkuvarisemine ei ole vajalik ei Poolale ega Euroopa Liidule. Seetõttu peame leidma koos lahenduse.
Esiteks tuleb Euroopa Komisjonil taganeda oma riikliku toetuse tagasimaksmise nõudest, eriti kui võtta arvesse asjaolu, et enamikule laenajate toetusest andis garantii valitsus. Teiseks on ebaõiglane ja Euroopa Liidu eesmärke õõnestav esitada laevatehastele tagasimaksmise nõue ajal, mil Euroopa Liit on kaugenemas turumajandusest ja riigistab pankasid.
Kolmandaks peavad Euroopa Liidu ja Poola majandus arenema. Areng ei saa tugineda üksnes üksikute sektorite likvideerimisele või nende toodangu vähendamisele. Neljandaks võib soov likvideerida solidaarsusliikumise ja Euroopa muutuste sünnikohaks olevad laevatehased kaasa tuua üldsuse rahulolematuse ja ulatusliku kaitsereaktsiooni, mida ei ole praegu kellelegi vaja. Ja viiendaks elab Euroopa Liidus juba ligikaudu sada miljonit inimest bioloogilise ellujäämise piiril. Milleks vaesust mitmekordistada?
Marcin Libicki
(PL) Proua juhataja, kahtlemata oleme me praegu tunnistajaks usalduskriisile Euroopa institutsioonide suhtes ja kriisile Iirimaal, Hollandis ja Prantsusmaal. Kuid mitte Poolas. Vähemasti praegu veel mitte. Poola usub Euroopa institutsioonidesse. Kui aga laevatehastel ei lasta lõpuks töötada ja need järk-järgult reformitakse, võib ka Poolas tekkida Euroopa Liidu institutsioonide suhtes usalduskriis, sest igaühele on selge, et siin kohaldatakse kahesuguseid meetmeid, topeltstandardeid, mis olid teistsugused endise Ida-Saksamaa puhul ja mis on erinevad pankade jaoks. Me võime rääkida ulatuse erinevusest, kuid töökoha kaotavad inimesed ei mõista seda. Kui mul oli au koos volinikuga Poola laevaehitajaid külastada, jäi mul mulje - tõenäoliselt oli see õige mulje -, et te soovite leida hea lahenduse. Seega palun teil leida tõesti parim lahendus ja anda laevatehastele võimalus. Suur tänu.
Juhataja
Ma vabandan härra Janowski, härra Wojciechowski ja härra Pęki ees, kuid meil ei ole enam võimalik jätkata. Ma olen olnud ametiühingus 30 aastat ning ma mõistan praeguse teema tragöödiat ja draamat, kuid ma pean andma sõna volinik Kroesile.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Proua juhataja, mulle jättis sügava mulje austatud liikmete kaasahaaratus kõnealusesse küsimusse ja ma kuulasin hoolikalt kõiki märkusi, mis täna õhtul tehti.
Ma annan parima, et teile vastata ja kui te lubate, siis võtan veidi rohkem aega, et selgitada, milline on praegu tegelik asjade seis.
Härra Buzek alustas Poola olukorra selgitamisest ja ütles õigesti, et me peaksime olema valmis pakkuma positiivset lahendust, et säilitada majandustegevus. Me pakumegi positiivset lahendust, mis säilitaks majandustegevuse. Kui investorid on huvitatud laevaehitusest, ja mõni on - seda ei kuulnud me mitte ainult ühelt valitsuse liikmelt, vaid erinevatelt osapooltelt -, võivad nad teha pakkumise varadele; just seda ma ka toonitasin. Palun võtke arvesse, et komisjoni sedalaadi lahendus võib tagada elujõulise majandustegevuse Poolas. Me peame rääkima elujõulisest majandustegevusest, sest ma ei soovi esitada asjassepuutuvatele töötajatele lahendust, mis ei ole elujõuline.
See on kestnud liiga kaua aega. Kõigil neil inimestel on õigus teada, mis toimub ja missugused on nende tulevikuväljavaated, ja keegi ei oota, et me ütleksime: jätkame samamoodi, mis seal ikka, mida me ikka saame teha. Me teame, et praegune olukord ei taga enam piisavat elujõulisust. Kui me jõudsime komisjonis selle tõdemuseni, tegime kõik endast oleneva, et leida asjale lahendus.
Seega, nagu ma juba enne ütlesin, tuleb Poola valitsusel esitada Gdański laevatehase kohta äriplaan, milles kajastub sektori elujõulisust tagav tulevik. Kõik sealsed oskustöölised võivad teha ja teevadki väga head tööd, mille laiendamise üle võiks kindlasti mõelda; lõppkokkuvõttes - laevatehas on erastatud, omanikud on teinud ja ilmselt teevad ka edaspidi investeeringuid. Me vajame aga hädasti äriplaani ja seda ma teilt palungi. Teie, kes te olete Poola olukorraga nii hästi kursis, peaksite pöörduma Poola valitsuse poole ja ütlema: "Nii, sõbrad, nüüd on aeg see äriplaan esitada. Meie Euroopa Parlamendi liikmetena ei ole enam nõus, et te seda ei tee.” Äriplaani esitamatajätmine tähendab, et nad ei ole ikka veel leidnud lahendust probleemile, mis teile muret valmistab.
Eeldades, et Gdański probleemile lähenetakse niisugusel viisil, nagu ma äsja nimetasin, käsitlen ma nüüd kaht teist laevatehast. Ma selgitasin teile, et Gdynia ja Szczecini probleemi võib aidata lahendada sektori elujõulisust tagav tulevik töötajate jaoks. Just sellest me räägimegi ja sellepärast tõin ma ka Olympic Airwaysi näite. Mõistagi on need täiesti erinevad: üks puudutab laevaehitust, teine lendamist. Kuid tuleb öelda, et Olympic Airwaysi lahenduse taga oli plaan ettevõte likvideerida, vabastada seejärel selle varad kohustusest maksta tagasi kõiki neid suuri summasid ning pärast seda anda uute investoritega ettevõttele võimalus leida elujõulisust tagav tulevik.
Härra Schulz, me ei öelnud, et tehased tuleb sulgeda. Me püüame mõelda, kuidas saaksid ettevõtted olla nii tugevad, et seista vastu tulevasele mõõnaperioodile ja teha töid, mis võiksid olla kasumlikud; selles seisnebki mõlema laevatehase väljavaade pärast varade komplekteerimist, eriti kui arvestada, et mõned võimalikud investorid on huvitatud tulevikust, mis tagab tehaste elujõulisuse.
Proua Schroedter, Poola laevatehaste üleminekuaeg on kestnud kauem kui Ida-Saksamaa tehastel ja see on jäänud majanduskasvu aega. Härra Chruszcz ja ka härra Czarnecki, kui te võrdlete Poola laevatehaste olukorda Saksamaa laevatehaste olukorraga - ja niisuguse paralleeli tõmbamine on õigustatud -, siis on mul kaks üldist märkust.
Kõigepealt tuleb meil mõista, et teistes riikides, näiteks Taanis või Ühendkuningriigis, kus riiklik rahastamine ei olnud nii ulatuslik, kahandati laevaehitustööstust märkimisväärselt või suleti tehased hoopis. Mul on selles vallas isiklik kogemus olemas: ka minu kodumaal tuli mitu laevatehast sulgeda. Seega, kui me räägime võrdsest kohtlemisest, peame arvesse võtma, et ka teistes Euroopa Liidu liikmesriikides on suletud laevatehaseid, mis ei olnud enam elujõulised.
Mõned parlamendiliikmed tõid võrdluseks olukorra Saksamaal. Poola kolme laevatehase - Gdynia, Gdański ja Szczecini - kogusuurust saab võrrelda Saksamaa laevatehaste suurusega enne nende ümberkujundamist ning Poola laevatehastele 2002.-2008. aasta jooksul eraldatud abi on sama suur kui summa, mille Saksamaa andis oma laevatehastele - s.o ligikaudu 3 miljardit eurot. Seega on võrdlusalus olemas.
Samas raskendab pikka aega kestev ümberkujundamine Poola laevatehaste olukorda veelgi, sest sellega kaasnevad konkurentsiandmete moonutamise ja stabiilse tööhõive tagamise probleemid. Kui Saksamaa laevatehased erastati 1993. aastal ja nende ümberkujundamine lõppes aastatel 1995-1996, siis Poola laevatehastes jätkati subsideeritud tegevust väga pikka aega; see sai alguse ammu enne Poola liitumist ELiga ning alates sellest ajast on tehaseid mitmel korral raskest olukorrast välja aidatud.
Ma olen ka varem öelnud, et praeguseks, 2008. aastaks on Poola ühinemisest ELiga möödunud neli aastat ja kaheksa aastat on möödas 2000. aastast, mil Poolas kehtestati 1994. aasta assotsiatsioonilepingu kohased esimesed riigiabi eeskirjad. Lisaks on laevaehitustööstus viimasel viiel aastal enneolematult kasvanud. Ka seda tuleb arvesse võtta: ka sektori õitsenguajal ei suutnud Poola laevatehased kasumit teenida; seda tuleb kindlasti arvesse võtta. Isegi nimetatud ajal ei käinud asjad nõnda nagu teistes võrreldavates laevatehastes.
Paljude usaldusväärsete tellimustega ja pidevalt tõusvate hindadega majanduskasv lõi Poolas laiahaardeliseks ümberkujundamiseks soodsa pinnase, kuid seda võimalust ei suudetud ära kasutada. Sektori eksperdid prognoosivad järgmisel kahel või kolmel aastal juba majanduslangust ja tootmisvõimsuse ülejääki maailmaturul.
Järelduseks võib öelda, et võrdlus Saksamaaga võib olla põhjendatud. Jah, Saksamaa asub Poola kõrval; jah, olukord on üsna sarnane. See näitab, et Poola laevatehaseid koheldakse täpselt samamoodi nagu Saksamaa laevatehaseid. Riigiabi hindamisel kohaldatakse samu kriteeriume, millest kõige olulisem on elujõulisus.
Lisaks tuleb tõmmata paralleel ka juhtumitega, mille korral ei ole komisjon riigiabi heaks kiitnud või on nõudnud mõnes liikmesriigis isegi ebaseadusliku riigiabi tagastamist. Laevaehitussektoris meenuvad mulle - nagu ka osale teist - Hispaania riikliku laevatehasega IZAR, Kreeka laevatehastega ja mõnede teistega seotud negatiivsed otsused riigiabi tagasimaksmise kohta.
Kui härra Bielan ütles - nagu ka mina seda tegin oma märkustes -, et meil on kulunud aastaid, siis on selle põhjuseks olnud just tehaste majanduslik, sotsiaalne ja sümboolne tähtsus. Jah, see on tõsi. Julgen seda tõsiasja kaitsta, kuid parim, mida me saame tehaste kangelastele anda, on elujõulise sektoriga tulevik ja just seda ma palungi - realistlikku plaani, mida need kangelased väärivad.
Üks küsimus esitati ka Euroopa laevaehituse kohta. Komisjon viib aktiivses koostöös Euroopa laevaehitustööstusega ellu lõimitud strateegiat, mida me kutsume nimega LeaderSHIP 2015 ja mille eesmärk on suurendada laevaehitustööstuse konkurentsivõimet kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides. Selle raames tehakse pidevalt tööd, et aidata Poola ja muude riikide asjaomasel sektoril tegeleda põhiliste mureküsimustega, soosides näiteks uuendusmeelsust ja edendades intellektuaalomandi paremat kaitset. Jätkuv subsideerimine ei ole konkurentsiprobleemide lahendus.
Meie komisjonis oleme sarnaselt teiega huvitatud elujõulisest sektorist, mis võib toimida riigi sekkumiseta ja riigiabita ning konkureerida oma jõududega. Nii on see paljude Euroopa laevatehastega iseäranis sektoris, kus toodetakse kõrgtehnoloogilisi laevu.
Härra Tomczak ja veel mitu parlamendiliiget võrdlesid praegust finantssektori olukorda ja panganduse olukorda ning küsisid, keda majandus teenib. ELi osakaalu vähenemist maailma laevaehitustööstuses ei saa pöörata vastupidises suunas, säilitades tehastes mittejätkusuutliku tegevuse; härra Chruszcz ja härra Tomczak käsitlesid laevatehaste olukorra ja finantskriisi ühiseid jooni. Ma püüdsin seda selgitada oma esimeses avalduses. Käsitlen mõningaid teie küsimusi põhjalikumalt.
Üks küsimus puudutas võimalust kohaldada riigiabi eeskirju veidi leebemalt, eriti kui pidada silmas äsja komisjonis heaks kiidetud riigiabi finantsinstitutsioonidele. See on huvitav küsimus ja mitte ainult siin, tänasel koosolekul. Samas peame mõistma, miks komisjon näib olevat Poola laevatehaste korral rangem, kuid lubab anda massiliselt abi Euroopa pankadele.
Poola laevatehaste olukord erineb täielikult pangandussektori olukorrast, kui ma võin niimoodi öelda. Sellel on kaks põhjust, mida ma selgitan teile. Esiteks võib Euroopa suure panga pankrott põhjustada paljude teiste finantsasutuste kokkuvarisemise ning avaldada süstemaatilist negatiivset mõju ühe või mitme liikmesriigi majandusele. Seega kaalume praegu lühiajalise hädaabi andmist pankadele - see ei ole sama mis paljude aastate jooksul Poola laevatehastele antud ümberkujundamise abi. Muide, kui pangad sooviksid saada pikaajalist toetust, kohaldataks nendele samasuguseid nõudeid nagu Poola laevatehastele. Nad peavad esitama usaldusväärse ümberkujundamise kava. Neil tuleb veenduda abisaajate pikaajalises elujõulisuses. Seega tuleb praegu pangandussektoris ka pankadel esitada ümberkujundamise kava ja elujõuline äriplaan tulevikuks.
Ma ei mõista, miks mõned teist muretsevad laevatehaste varade ostjate kodakondsuse pärast. Kui nad on tõepoolest usaldusväärsed ettevõtjad ja varadest huvitatud, siis ei tohiks me neid takistada. Me võlgneme tehaste töötajatele lahenduse, mille tingimuseks ei ole kodakondsus või protektsionism. Seda vastust ei tahaks ma anda töötajale, keda huvitab tema töö - selline töö, mis oleks elujõuline.
Mul on hea meel näha mõnda parlamendiliiget mõistmas, et tehaste suhtes saab üles näidata paindlikkust ja et me ei pea neid pidama reliikviaks. Kui laevade tootmist peetakse ainukeseks võimaluseks, siis minu arvates ei ole me nende juhtumite käsitlemisel kuigi professionaalsed. Nende inimeste kutseoskuste abil peaks saama tehastes toota jätkusuutlikult mis tahes toodangut. Kui nõudlus kasvab ning töötajatel ja tehastel on vajalik pädevus, mis neil minu meelest on, nagu te ütlesite, siis saame anda neile võimaluse vabaneda minevikus võetud riigiabi koormast.
Ma püüan nüüd asja kokku võtta, sest ma näen seda soovi teie kehakeelest. Minu poole pöörduti peamiselt küsimusega, kas me ei saaks anda rohkem aega. Kas see on õige viis selle ülimalt keerulise probleemi lahendamiseks? Arvan, et kõikidel nendel töötajatel on õigus nõuda meilt elujõulist tulevikulahendust. Mida meie komisjonis esile toome ja Poola valitsuselt palume ning milles me vajame hädasti teie toetust Poola valitsusele, on see, et valitsus saaks asjast aru. Esitage Gdański kohta äriplaan. Palun, palun, palun. Ning võtke teatavaks, et Gdynia ja Szczecini laevatehastel on veel võimalus.
Neil on olemas tulevikuväljavaated, kuid meil tuleb toimida nii, et varad ei oleks koormatud kohustusega maksta tagasi viimastel aastatel antud riigiabi; kui me müüme vara komplektina, kindlustame uue tuleviku mõlemas tehases, valdkonnas ja piirkonnas.
On ülimalt tähtis, et kõnealused varad ei oleks koormatud kohustustega, sest vastasel korral on investorid nendest vähem huvitatud. See on üks oluline tingimus, kui lahenduse peale mõelda. Kui likvideerimine tuleb ette võtta, võib seda teha paralleelselt, siis kulub selleks vähem aega.
Kui ma peaksin seisma silmitsi kõikide nende töötajatega, tahaksin ma neile öelda: palun nõustuge komisjoni esitatud lahendusega. Kui te seda teete, saab selle lahenduse kiiresti ellu viia; ärge palun öelge, et Poola õigusaktid on sellised, nagu nad on, ja neid ei saa muuta. Ma ei ole kindel, et esitatud lahenduse saab asjaomaste õigusaktide kohaselt kasutusele võtta, kuid kui ei saa, siis tuleb valitsusel hakata tegutsema valitsusele omasel viisil. Eelmisel sajandil teisel ametikohal saadud kogemuste põhjal tean - ja teadsin - ma, et kui lahendust soovitakse leida, siis leitakse ka väljapääs. Palun teil kogu südamest pöörduda kõikide nende töötajate nimel Poola valitsuse poole.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Andrzej Tomasz Zapałowski  
kirjalikult. - (PL) Proua juhataja, kui ma vaatlen komisjoni praegust tegevust seoses Poola laevatehastega, siis veendun ma järjest enam, et Poola ei oleks pidanud paar aastat tagasi esitatud tingimustel ELiga ühinema. Miljonid kaasmaalased jagasid minu seisukohta, kuid enamik neist lasi end petta mõttega, et EL aitab Poolal saavutada "vanade” ELi riikide arengutaseme. See ei kehti mitte ainult laevatehaste, vaid ka teiste valdkondade, näiteks põllumajanduse kohta. Pooldan oma riigi osalemist Euroopa Ühenduses, kuid olen selle vastu, et Poolat koheldakse majanduslikust seisukohast kui vallutatud ala. Ma näen, kuidas endisele kommunistlikule Ida-Saksamaale ja ka pangandussektorile kohaldatakse teistsuguseid kriteeriume. Neile antakse riigiabi.
Praegu, kui Lissaboni lepingu saatus ripub juuksekarva otsas, olen ma veendunud, et majanduslikust seisukohast muudab see leping Poola Brüsseli bürokraatiast täiesti sõltuvaks. Seetõttu peavad Euroopa inimesed tulevastel Euroopa Parlamendi valimistel toetama poliitikuid, kes ütlevad lepingule "ei”.
