Spoločné plánovanie výskumu v oblasti boja proti neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä proti Alzheimerovej chorobe (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie pre Radu o
spoločnom plánovaní výskumu v oblasti boja proti neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä proti Alzheimerovej chorobe - B7-0218/2009).
Autor otázky pán Herbert Reul oznámil, že bude meškať. Ak príde, môže dostať slovo na záver.
Françoise Grossetête
v zastúpení autora. - (FR) Vážený pán predsedajúci, v neprítomnosti pána Reula zopakujem otázku, ktorú predkladáme Komisii. V súlade s právnym základom článku 165 zmluvy si odporúčanie Rady o opatreniach na boj proti neurodegeneratívnym ochoreniam vyžaduje konzultáciu s Parlamentom.
Chceme vedieť, či Rada môže potvrdiť svoj zámer prijať závery týkajúce sa tejto otázky na zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť, ktoré sa uskutoční 3. decembra 2009. Okrem toho, keďže návrh Komisie bol konzultovaný s Parlamentom, je Rada pripravená zohľadniť pri vypracúvaní svojich záverov stanovisko Parlamentu?
A ďalej, pokiaľ ide o možné budúce spoločné plánovanie výskumných iniciatív, môže Rada potvrdiť svoj názor, že tieto iniciatívy by sa v zásade mali prijímať s použitím rovnakého právneho základu?
Rada by som upozornila, že sme vypracovali návrh uznesenia. Toto uznesenie má podporu všetkých politických skupín a je dôležité, pretože prosto zdôrazňuje problémy starnúceho obyvateľstva. Problémy, ktoré znamenajú, že dnes máme v Európe viac než sedem miliónov ľudí, ktorí trpia Alzheimerovou chorobou, pričom sa odhaduje, že toto číslo sa v nasledujúcich dvadsiatich rokoch zdvojnásobí.
V tejto oblasti je preto nevyhnutné plánovať, investovať a spolupracovať s cieľom kontrolovať spoločenské náklady týchto ochorení a ponúknuť miliónom trpiacich a ich rodinám nádej, dôstojnosť a zdravší život. Tieto zdravotné a spoločenské problémy, ktoré postihujú celú Európu, si vyžadujú koordinované opatrenia určené na zabezpečenie účinnej prevencie, diagnostikovania, liečby a starostlivosti, ktoré sa poskytujú príslušným osobám.
Osobitnú pozornosť treba venovať podpore výskumných a inovačných činností, ktoré vykonávajú verejné a súkromné subjekty v snahe nájsť nové lieky a predchádzať vzniku týchto ochorení. Zdravotnícky výskum na európskej úrovni je ešte viac roztrieštený a počet verejno-súkromných partnerstiev sa musí zvýšiť. Príklad iniciatívy pre inovačné lieky, ktorá vznikla vo februári 2008, nesmie zostať jednorazovým experimentom.
Na záver chcem povedať, že toto sú skutočne preteky s časom, pretože týmto ochoreniam musíme čo najviac predchádzať. Súčasný výskum ukazuje, že už existujú iniciatívy, ktoré sa zameriavajú na včasné diagnostikovanie. Práve v týchto konkrétnych otázkach očakávajú naši spoluobčania signály od Európy pre zdravie, ktorá musí poskytovať záruky a predvídať vývoj ochorení spojených s vekom.
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, návrh odporúčania Rady o opatreniach na boj proti neurodegeneratívnym chorobám, predovšetkým Alzheimerovej chorobe, ktorý Komisia prijala 22. júla, je založený na článku 165 zmluvy. Tento článok hovorí o koordinácii činností v oblasti výskumu a technologického rozvoja medzi Spoločenstvom a členskými štátmi, presne s cieľom zabezpečiť vzájomný súlad vnútroštátnych politík a politiky Spoločenstva.
Článok 165 je v súlade s cieľmi iniciatív spoločného plánovania. Tieto ciele sú založené na myšlienke, že spoločne určíme problémy, ktorým naše spoločnosti spolu čelia, a že prostredníctvom zvýšeného politického odhodlania zo strany členských štátov sa dokážeme dohodnúť na spoločných či koordinovaných reakciách na tieto problémy. Zámerom je, samozrejme, zvýšiť účinnosť financovania výskumu z verejných zdrojov v Európe.
Domnievam sa však, že problémom a kľúčovým prvkom vašej otázky je skutočnosť, že článok 165 nedáva Rade právo konať. Tento článok ustanovuje právny základ pre Komisiu, aby mohla prijímať iniciatívy na presadzovanie koordinácie politík členských štátov a Spoločenstva. Podľa tejto zmluvy neexistuje v oblasti výskumu žiadny iný právny základ, ktorý by Komisii umožňoval navrhovať opatrenia týkajúce sa iniciatív spoločného plánovania.
Samozrejme, v rámci Rady existuje veľmi silné politické odhodlanie zaviesť čo najskôr pilotné iniciatívy pre spoločné plánovanie, zamerané najmä na boj proti Alzheimerovej chorobe. Vzhľadom na to predsedníctvo zastáva názor, že Rada by mala prijať závery týkajúce sa tejto iniciatívy spoločného plánovania na základe textu, ktorý predložila Komisia.
Viem, že Európsky parlament považuje boj proti Alzheimerovej chorobe za dôležitú prioritu. Parlament vo svojom februárovom vyhlásení vyzval Komisiu a členské štáty, aby tento boj uznali za európsku prioritu v oblasti verejného zdravia. Návrh Komisie, samozrejme, poznáte. Predsedníctvo sa pokúsi zabezpečiť, aby sa názory Parlamentu, pokiaľ to bude možné, začlenili do záverov, ktoré sa majú prijať na zasadnutí Rady pre konkurencieschopnosť, ktoré sa uskutoční 3. decembra tohto roku.
Pokiaľ ide o možné budúce iniciatívy spoločného plánovania, Rada súhlasí s názorom pána poslanca, že na prijatie týchto iniciatív v oblasti výskumu by sa mal zvoliť spoločný prístup. Žiaľ, v súčasnosti existuje jediný postup, a to prijatie záverov Rady pre každú jednu iniciatívu. Je to preto, pretože zmluva neobsahuje žiadny vhodný právny základ na prijatie iných opatrení.
Elena Oana Antonescu
Švédske predsedníctvo chce v decembri prijať závery týkajúce sa opatrení na boj proti neurodegeneratívnym ochoreniam bez toho, aby vôbec počkalo na stanovisko Parlamentu k tejto otázke.
Bola som spravodajkyňou stanoviska Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín týkajúceho sa týchto dokumentov a vzhľadom na tieto okolnosti podporujem prijatie uznesenia na vyjadrenie stanoviska Parlamentu, ktoré sa týka opatrení na boj proti neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä Alzheimerovej chorobe, prostredníctvom spoločného plánovania výskumných činností.
Neurodegeneratívne ochorenia predstavujú v Európe významný zdravotný problém. Pokrok v lekárskej vede a životná úroveň v rozvinutých krajinách vytvorili podmienky, ktoré viedli k zvýšeniu priemernej dĺžky života, no zvýšil sa aj počet ľudí postihnutých neurodegeneratívnymi ochoreniami.
Je to problém, s ktorým súvisí množstvo rôznych hľadísk. Niektoré hľadiská sa týkajú kvality života osôb postihnutých týmito chorobami, dosahu, ktorý choroba má na ich blízku rodinu či na ľudí, ktorí sa o tieto osoby starajú. Rovnako je to problém ovplyvňujúci trvalú udržateľnosť systémov zdravotnej starostlivosti, ktoré budú musieť zvládať zvýšený počet pacientov v čase, keď v dôsledku starnutia obyvateľstva bude stúpať podiel ľudí, ktorí už nepracujú.
Návrh Komisie sa sústreďuje na hľadiská spojené s výskumom. Uznesenie, ktoré navrhujeme, rovnako zdôrazňuje výsledky, ktoré sa dosiahnu prostredníctvom koordinovaných výskumných činností, a rozsah, v akom pomôžu zlepšiť súčasnú situáciu. Preto naliehavo žiadam, aby sa naše úsilie sústredilo na dve hlavné oblasti: na vedecký výskum a na to, aby sa vynaložené úsilie odrazilo vo výsledkoch dosiahnutých vzhľadom na kvalitu starostlivosti, ktorá sa bude môcť poskytovať pacientom.
So zreteľom na záujem, ktorý Parlament dlhodobo prejavuje o túto oblasť, a na význam týchto dokumentov, ktoré predstavujú pilotný projekt spoločného plánovania výskumných činností, je nevyhnutné, aby sa pri vypracovaní návrhu záverov Rady zohľadnilo stanovisko Parlamentu.
Parlament musí byť zapojený do všetkých iniciatív týkajúcich sa budúceho spoločného plánovania v oblasti výskumu. Článok 182 Lisabonskej zmluvy v skutočnosti zabezpečuje vhodný právny základ pre budúci vývoj v tejto oblasti.
Patrizia Toia
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, iniciatíva, ktorú sa chystáme zaviesť, je veľmi dôležitá z dvoch dôvodov: prvým je predmet výskumu, ktorý sa týka boja proti neurodegeneratívnym ochoreniam, a druhým je spoločné plánovanie výskumných metód.
Samozrejme, že by sme boli radšej, keby bol Parlament priamejšie zapojený do pilotného projektu - bolo to povedané a je to predmetom našej otázky. Bez ohľadu na to, že teraz musíme vyvinúť tlak a nesmieme dovoliť, aby veci zastali, žiadame záruky, že v úvahách Rady pre konkurencieschopnosť sa zohľadní naše stanovisko a že v budúcnosti sa stanoví určitejší právny základ, aby Parlament mohol byť plne zapojený a aby v oblasti výskumu mohol vzniknúť väčší zmysel pre angažovanosť.
Teraz musíme zasiahnuť primeranými prostriedkami a zdrojmi s cieľom predísť rozsiahlej vlne Alzheimerovej choroby, Parkinsonovej choroby a ďalších chorôb, ktoré budú so starnutím nášho obyvateľstva čoraz bežnejšie, a zabrániť ich šíreniu. Žiadame, aby sa úsilie sústredilo na rozsiahle štúdie so širokým záberom, zamerané na diagnostikovanie aj na určenie liekov. Za kľúčové otázky treba považovať výskum biomarkerov, výskum metód včasného diagnostikovania založených na multidisciplinárnom prístupe, zostavovanie rozsiahlych databáz a hľadanie liekov a primeraných modelov liečby a služieb.
Chcem v tomto Parlamente požiadať len o jednu vec: aby sme neignorovali ani podmienky jednotlivých pacientov, ktorí sú v súvislosti s týmto typom ochorení až príliš často vylúčení, ani zapojenie združení pacientov a príbuzných. Z metodologického hľadiska sa domnievame, že spoločné výskumné projekty sú veľmi dôležité, pretože spĺňajú základnú požiadavku: požiadavku spoločného úsilia a spoločného využívania zdrojov a prekonávania tohto rozdelenia, tejto duplicity, čím sa umožní vznik rozhodujúceho množstva, ktoré pri tomto type výskumu postačí na dosiahnutie uspokojivých výsledkov.
Keď si uvedomíme, že v iných častiach sveta sa v rámci spoločného verejného a súkromného úsilia darí investovať desiatky miliónov eur, zistíme, koľko toho ešte treba urobiť a čo všetko ešte musíme urobiť, aby sme nasmerovali svoje úsilie k spoločným projektom, k strategickým líniám činnosti a spoločným programom členských štátov a Európy a k spoločným programom verejných a súkromných subjektov bez toho, aby sme prehliadali medzinárodný rámec, ktorý nám umožňuje byť v kontakte s dôležitým vedeckým vývojom na medzinárodnej úrovni.
Jorgo Chatzimarkakis
Vážený pán predsedajúci, pani úradujúca predsedníčka Rady, dnes diskutujeme o návrhu uznesenia o neurodegeneratívnych ochoreniach. Zámerom v skutočnosti je, aby sa z tohto uznesenia stala smernica, takže nabudúce by sme mali tiež diskutovať o smernici na túto tému. Ochorenia, o ktorých dnes diskutujeme - Alzheimerova choroba, hoci v texte sa hovorí aj o Parkinsonovej chorobe -, sú ochoreniami mozgu, ktoré pre Európu predstavujú závažný problém. Dlhodobé náklady budú prudko rásť, pričom ešte stále treba vykonávať rozsiahly výskum. V Európe, žiaľ, existuje množstvo duplicitného výskumu a byrokracie. Týmto návrhom uznesenia preto chceme odstrániť duplicitný výskum, byrokraciu a roztrieštenosť.
Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice - Nordická zelená ľavica predložila návrh, aby výsledky výskumu boli verejne dostupné. Myslím si, že tento návrh je dobrý. Žiaľ, jeho znenie je zlé, preto by som požiadal o jeho prepracovanie, aby sa dal lepšie začleniť. V zásade je tu problém vo vzťahu k európskym patentom. Bolo by dobré, keby sa Komisia a tiež Rada mohli ujať témy európskych patentov v oblasti liečiv a biologického výskumu a dať jasne najavo, že to potrebujeme. Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu v každom prípade tento návrh uznesenia podporuje.
Philippe Lamberts
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážený pán predsedajúci, mal som byť spravodajcom týchto dokumentov, som preto trochu sklamaný. Som však rád, že napredujeme. Niet času na medziinštitucionálny spor. Som rád, že Rada je pripravená konať.
Mám niekoľko poznámok. Tu v Parlamente skutočne dúfame, že Rada prihliadne na myšlienky zahrnuté v uzneseniach, o ktorých budeme zajtra hlasovať.
Rád by som zdôraznil, že tak ako pri zmene klímy, aj tu je potrebné udržať správnu rovnováhu medzi zmierňovaním a prispôsobením sa. Hovorím tu o predchádzaní tejto chorobe a o pochopení, prečo vzniká, aké činitele sú s ňou spojené, aby sme jej mohli naozaj účinne predchádzať, pretože to je vždy najúčinnejší a tiež najmenej nákladný spôsob boja proti chorobám.
Je iniciatíva spoločného plánovania dostatočná? Nuž, nie v tom zmysle, že by sa to malo stať normou, že v takých dôležitých podnikoch by spolupráca mala byť normou, nie len vecou dobrovoľnosti, ale niečím, čo by všetky členské štáty skutočne zaväzovalo k účinnej spolupráci.
Po druhé, hlavná otázka vo vzťahu k finančným prioritám znie: venujeme na tieto druhy ochorení dostatočné množstvo finančných prostriedkov? Domnievame sa, že nie, a dôrazne by sme odporučili, aby sa v nadchádzajúcich rámcových programoch vzali určité finančné prostriedky z veľkých programov, ako je program ITER, náklady na ktorý sa podľa najlepších vedcov vrátia možno o 60 rokov, a aby sa časť týchto peňazí dala na výskum Alzheimerovej choroby a ďalších ochorení podobného charakteru. Myslím si, že je to naozaj potrebné.
Marisa Matias
Predovšetkým by som chcela vyjadriť svoju plnú podporu vo vzťahu k otázke, ktorú predložil pán Reul, a najmä upozorniť, že zásadnou otázkou - v tomto prípade zásadnou politickou otázkou - je práve spoločné plánovanie výskumu.
Vo vzťahu k otázke spoločného plánovania v oblasti neurodegeneratívnych ochorení, a najmä Alzheimerovej choroby, sa totiž uprostred procesu zmenili pravidlá. Šli sme od správy k uzneseniu a tým sme v tejto otázke prišli o svoje spolurozhodovacie právomoci. Prestali sme byť poslancami Parlamentu a stali sme sa poradcami. Rada by som preto vedela aspoň to, či sa naše odporúčania zohľadnia alebo nie.
Plánovanie výskumných činností v akejkoľvek oblasti je politickou a nie technickou voľbou a v tomto ohľade treba úlohu Parlamentu zdôrazniť a posilniť. Podľa môjho názoru určenie priorít, ktoré sú politické, znamená, že tieto priority majú byť kontrolované, majú byť transparentné a majú byť demokratické. Vo vzťahu k spoločnému rozhodovaniu a spoločnému plánovaniu výskumu Alzheimerovej choroby sa však vyskytol proces, ktorý by sa nemal zopakovať. Ak by sa vôbec niekedy mal zopakovať, aspoň nás na to, prosím, dostatočne upozornite. Dúfam preto, že neprihliadnutie na rozhodnutia a odporúčania, ktoré v tejto otázke predložil Parlament, je to posledné, čo sa môže stať.
Diane Dodds
Vážená pani predsedajúca, v našom volebnom obvode v Severnom Írsku máme v súčasnosti 16 000 ľudí, ktorí trpia demenciou. Oni, ich rodiny a ich opatrovatelia privítajú aktívny prístup k riešeniu tohto ochorenia, ktoré môže zničujúco pôsobiť na tých, ktorí ním trpia, aj na ich rodiny.
Domnievam sa, že je dobre, keď európske štáty spolupracujú práve v takýchto oblastiach. Domnievam sa, že koordinovaný prístup v boji proti týmto chorobám môže priniesť nové fakty, nové lekárske objavy a časom, dúfajme, zlepšiť liečbu a lieky.
V Spojenom kráľovstve máme v súčasnosti o niečo viac ako 400 000 ľudí, ktorí trpia Alzheimerovou chorobou. Toto číslo sa do roku 2025 v Spojenom kráľovstve bude pravdepodobne pohybovať niekde na úrovni 750 000 ľudí. Preto je nevyhnutné, aby sa urobilo niečo na zlepšenie nášho diagnostikovania, liečby a prevencie a spoločenského výskumu sociálnej situácie pacientov a ich rodín, najmä rodín, ktoré pôsobia ako opatrovatelia. Nevyhnutný je koordinovaný prístup a spoločný výskum, pokiaľ tento výskum rešpektuje posvätnosť ľudského života vo všetkých jeho formách.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Vítam iniciatívy a opatrenia prijaté na európskej úrovni na boj proti neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä Alzheimerovej chorobe. Členské štáty vyvíjajú v tejto oblasti výskumné činnosti. Je dôležité, aby sa spolupráca členských štátov podporovala s cieľom zabezpečiť vyššiu koordináciu vzhľadom na vedecký výskum a technologický rozvoj a s cieľom zabrániť roztrieštenosti.
Spoločné plánovanie výskumu je hodnotným nástrojom na zníženie roztrieštenosti zapojením členských štátov, verejného a súkromného sektora na európskej úrovni. Tento nástroj spoločného plánovania bude nevyhnutný pre budúcnosť Európskej výskumnej oblasti. Rozvoj Európskej výskumnej oblasti je ústredným prvkom výskumnej politiky Lisabonskej zmluvy.
Mám však obavy vo vzťahu k vykonávaniu tohto nástroja spoločného plánovania vzhľadom na zložitú byrokraciu a oneskorené administratívne postupy. Chcem sa preto opýtať, aké sú plány na využitie procesu založeného na úspore z rozsahu, spojenej účinnosti, zjednodušení a zrýchlení administratívnych postupov s cieľom presadzovať výnimočnú kvalitu a podporovať spoluprácu na európskej úrovni tak, ako si to vyžaduje táto významná otázka.
Nessa Childers
Vážená pani predsedajúca, keďže som viac ako 30 rokov pracovala ako zdravotnícka pracovníčka, bola som nešťastná, keď som zistila, že nové návrhy Komisie týkajúce sa Alzheimerovej choroby sa nebudú konzultovať s Parlamentom. Musíme sa však pohnúť ďalej.
So starnutím obyvateľstva Európy sa prehĺbi aj dosah Alzheimerovej choroby. Odhaduje sa, že počet prípadov Alzheimerovej choroby na svete sa v roku 2050 zvýši zo súčasných 35 miliónov na 107 miliónov prípadov.
Jedným z najtrpkejších hľadísk Alzheimerovej choroby je to množstvo ľudí, na ktorých táto choroba okrem samotných pacientov vplýva. V Írsku je napríklad 50 000 registrovaných opatrovateľov, ktorí sa starajú o 44 000 írskych pacientov. Táto choroba sa často nazýva rodinnou chorobou vzhľadom na neustály stres pri pohľade na milovanú osobu, ktorá pomaly upadá.
Úloha Európskeho parlamentu v boji proti Alzheimerovej chorobe by sa v budúcnosti nemala prehliadať. Akékoľvek nové smerovanie EÚ by malo zohľadniť jedinečný hlas Parlamentu v tejto otázke a malo by pomôcť nielen osobám trpiacim Alzheimerovou chorobou, ale aj tomu množstvu opatrovateľov, ktorí pracujú na zvýšení kvality ich života.
Mairead McGuinness
Vážená pani predsedajúca, koordinácia výskumu v tejto oblasti je, samozrejme, naozaj dôležitá a netýka sa to len Alzheimerovej choroby, pretože termín "neurodegeneratívne" zahŕňa množstvo chorôb.
Parlament v skutočnosti zohráva vo vzťahu k spôsobu vykonávania tohto výskumu veľmi dôležitú úlohu. Upozorňujem na prebiehajúce diskusie Parlamentu a Rady o otázke dobrých životných podmienok zvierat využívaných na vedecké pokusy. Želám si a vzhľadom na nášho spravodajcu a smerovanie týchto rozhovorov dúfam, že naďalej umožníme potrebný výskum s využitím zvierat takým spôsobom, ktorý zabezpečí lepšie životné podmienky, ako možno majú teraz. Výskum v tejto oblasti totiž potrebujeme, aby sme mohli urobiť to, o čom sa tu hovorí v súvislosti s prevenciou ochorení a liečbou ľudí, ktorí, žiaľ, môžu byť týmito chorobami postihnutí, a medzi ktorými sa časom môžeme ocitnúť aj my sami.
Dúfam, že dohodu o tejto veľmi dôležitej smernici čoskoro dosiahneme v druhom čítaní. Hoci náš príspevok k tejto konkrétnej otázke možno nebol veľký, prispejeme k prebiehajúcemu výskumu.
Bogusław Sonik
(PL) Vážená pani predsedajúca, otázka boja proti tejto chorobe bola nastolená počas francúzskeho predsedníctva a treba za to vysloviť uznanie. Vtedy sa povedalo, že EÚ by mala v tejto veci konať. Bolo by dobré, keby sa nasledujúce predsedníctvo tejto veci ujalo a pripísalo jej rovnaký význam. Už tu bolo povedané, že tento problém postihuje milióny ľudí a ich rodiny, pričom všetci ním trpia.
Keď sa stretávame so svojimi voličmi, často počúvame takéto otázky: Čo robí EÚ pre občanov Európy? Na čo tam ste? Za čo zodpovedáte? Čím sa zaoberáte? Práve tento typ otázok by mal byť predmetom úsilia na vybudovanie obrazu pôsobnosti a významu Európskej únie. Toto naši občania potrebujú. Spoločné úsilie v boji proti chorobám tohto druhu musí byť prioritou inštitúcií EÚ.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážená pani predsedajúca, problém boja proti neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä Alzheimerovej chorobe, považujem za mimoriadne vážny.
Preto je veľmi užitočné, aby sme mali a dosiahli koordinovanú činnosť členských štátov Európskej únie v boji proti príčinám a pri riešení problému prevencie a liečby a dôsledkov, ktoré tieto choroby majú vo vzťahu k pacientom, spoločnosti ako celku a vo vzťahu k verejnému zdraviu občanov Európskej únie.
Domnievam sa, že prioritou a hlavným cieľom má byť oblasť prevencie a nie oblasť liečenia. Členské štáty treba tiež podporiť v tom, aby zriaďovali monitorovacie strediská pre pacientov a ich opatrovateľov a aby sa zabezpečila rovnaká vedecká účasť členských štátov na tomto výskumnom úsilí Európskej únie.
A napokon, databáza vytvorená po dohode s Radou a členskými štátmi musí byť prístupná verejnosti a štátom v rámci vnútroštátnych systémov a závery sa musia zverejňovať na svetovom verejnom fóre. Našou úlohou je kontrolovať rozpočet určený na túto otázku.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Určite súhlasím s tým, že teraz je osobitne dôležité venovať pozornosť vedeckému výskumu s cieľom pomôcť ľuďom, ktorí trpia Alzheimerovou chorobou, keďže naša Európska únia združuje 27 členských štátov a nie všetky štáty dokážu ponúknuť osobám trpiacim Alzheimerovou chorobou rovnakú pomoc. Jestvujú rôzne systémy zdravotnej starostlivosti, rôzne systémy sociálnych služieb, rôzna podpora pre rodiny s takýmito pacientmi. Tento vedecký výskum je preto životne dôležitý a my musíme sústrediť a nájsť predovšetkým finančné zdroje a dosiahnuť koordinovanú prácu a koordinované činnosti. Po druhé, veľmi dôležité sú finančné zdroje na vykonávanie tohto výskumu a na poskytovanie skutočnej podpory ľuďom trpiacim touto chorobou a tiež ich rodinám.
Herbert Reul
(DE) Vážená pani predsedajúca, budem veľmi stručný. Význam tejto veci už zdôraznilo viacero rečníkov. Ide o chorobu, ktorá postihuje množstvo ľudí a toto číslo rastie. Ešte nevyhnutnejšie je, aby členské štáty spolupracovali, spájali sily, aby sa dosiahla účinnosť. V tejto súvislosti je to správna a rozumná cesta.
Je nepríjemné, že máme ťažkosti so zabezpečením účasti Parlamentu na príslušných postupoch. Je mi ľúto, že toto uznesenie sa pripravuje na poslednú chvíľu. Dôležité však je, aby sa napokon dosiahol dobrý výsledok.
Cecilia Malmström
Vážená pani predsedajúca, Alzheimerova choroba a ďalšie ochorenia súvisiace s demenciou sú strašné. Domnievam sa, že mnohí z nás, ktorí videli príbuzného postihnutého Alzheimerovou chorobou, vedia, ako môže zničiť človeka, ktorý bol predtým zdravý, a aké bolestné je to pre rodinu a ďalších príbuzných. Som preto úplne presvedčená, že do výskumu tejto hroznej choroby musíme investovať viac zdrojov.
Je jasné, že musíme podniknúť nové kroky na lepšiu koordináciu našich poznatkov a výskumu v Európe, a pilotná iniciatíva Komisie sa zameriava na mobilizáciu našich najlepších vedcov, aby sa pokúsili pochopiť a liečiť Alzheimerovu chorobu a ďalšie ochorenia súvisiace s demenciou a predchádzať týmto chorobám.
V rámci súčasnej trojky Francúzska, Českej republiky a teraz Švédska sme na začiatku diskutovali o význame zaradenia Alzheimerovej choroby ako spoločnej priority vo vzťahu k činnosti týkajúcej sa verejného zdravia. Francúzske predsedníctvo usporiadalo veľmi dôležitú konferenciu, ako sa tu zmienil jeden z vážených pánov poslancov, a švédske predsedníctvo v septembri usporiadalo konferenciu o dôstojnej starobe, kde jedným z bodov programu bola Alzheimerova choroba.
Ako som povedala, Rada chce prijať závery v tejto veci 3. decembra a je samozrejmé, že zohľadníme vynikajúce uznesenie, ktoré ste vypracovali a o ktorom budete zajtra hlasovať. Som si istá, že otázka Alzheimerovej choroby sa vo veľmi blízkej budúcnosti znovu objaví v rámci výskumného programu a podobných iniciatív, takže vám ďakujem, že ste túto veľmi dôležitú otázku nastolili.
Predsedajúca
Návrh uznesenia na ukončenie rozpravy predložený v súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Cristian Silviu Buşoi  
Vítam návrh odporúčania Komisie o spoločnom plánovaní výskumu v oblasti neurodegeneratívnych ochorení. Otázka duševného zdravia obyvateľstva je zásadná pre zabezpečenie slušného života. Ochorenia tohto druhu postihujú v EÚ čoraz viac ľudí. Preto je potrebné úsilie na boj proti činiteľom, ktoré zapríčiňujú tieto choroby. Aby sme však mohli bojovať proti týmto činiteľom, musíme ich zistiť prostredníctvom výskumu. Som presvedčený, že pilotný projekt spoločného plánovania výskumných činností poskytuje zásadnú výhodu vzhľadom na spoločné financovanie výskumu, ktoré povedie k účinnejšiemu využívaniu finančných prostriedkov určených na výskum v tejto oblasti. Spolupráca založená na sieťach vytvorených vnútroštátnymi výskumnými strediskami a spoločné využívanie potrebnej infraštruktúry sú navyše ešte výhodnejšie, keďže nie všetky členské štáty majú potrebné zdroje na vykonávanie výskumných činností na vlastné náklady, aj keď majú vysoký počet prípadov zahŕňajúcich neurodegeneratívne ochorenia. Prvoradé bude, aby sa výsledky výskumu použili na informovanie obyvateľstva o spôsoboch podpory duševného zdravia, a tým napomohli zníženie počtu pacientov a udržanie spôsobilosti vnútroštátnych systémov verejnej zdravotnej starostlivosti.
António Fernando Correia De Campos  
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, oznámenie Komisie Parlamentu ponúka optimistickú analýzu očakávaných výhod spolupráce členských štátov v oblasti výskumu a koordinácie, ktorú môže Komisia realizovať v rámci siedmeho rámcového programu vo vzťahu k neurodegeneratívnym ochoreniam, najmä Alzheimerovej chorobe. Opatrenia navrhované v oznámení sa týkajú len zásady lepšieho využívania súčasných zdrojov a programov: programu Spoločenstva v oblasti zdravia, siedmeho rámcového programu, akčného plánu EÚ pre osoby so zdravotným postihnutím, otvorenej metódy koordinácie a štatistického programu. Bude optimalizácia využívania týchto zdrojov stačiť na dosiahnutie očakávaných výsledkov? Aké mechanizmy koordinácie, ktoré sa nemohli vykonávať pred vznikom tohto oznámenia, Komisia navrhuje? Akú pridanú hodnotu poskytuje? Aké nové, praktické opatrenia mieni Komisia prijať na podporu spolupráce v oblasti výskumu v situácii, keď zdroje a tímy už existujú, aj keď sú roztrieštené? Bude väčšia publicita venovaná tejto otázke a využitie súčasných nástrojov stačiť na jej vyriešenie?
Proinsias De Rossa  
písomne. - Podporujem toto uznesenie, ktoré víta navrhovaný pilotný projekt spoločného plánovania výskumných činností v oblasti neurodegeneratívnych ochorení. Neurodegeneratívne ochorenia, ako sú Alzheimerova a Parkinsonova choroba, postihujú viac ako sedem miliónov občanov Európskej únie. Na neurodegeneratívne ochorenia dnes nejestvujú žiadne lieky a poznatky o prevencii, liečbe a určovaní rizikových činiteľov sú veľmi obmedzené. Väčšinu výskumných činností v oblasti neurodegeneratívnych ochorení vykonávajú členské štáty pri pomerne nízkej úrovni cezhraničnej koordinácie, čo vedie k roztrieštenosti a obmedzenej výmene poznatkov a osvedčených postupov medzi členskými štátmi. Spoločné plánovanie by mohlo byť veľmi užitočné pri znižovaní roztrieštenosti výskumných činností, keďže by viedlo k spoločnému využívaniu rozhodujúceho množstva zručností, poznatkov a finančných zdrojov. Vhodnejší právny základ pre budúce iniciatívy spoločného plánovania v oblasti výskumu by však mohol poskytnúť článok 182 ods. 5 Zmluvy o fungovaní Európskej únie, zavedený Lisabonskou zmluvou, ktorým sa ustanovujú opatrenia potrebné na realizáciu Európskej výskumnej oblasti. Komisia by mala zvážiť použitie článku 182 ods. 5 ako právneho základu pre všetky budúce návrhy týkajúce sa spoločného plánovania výskumných činností.
Eija-Riitta Korhola  
Vážená pani predsedajúca, Alzheimerova choroba je mätúcim ochorením, ktoré mení svet trpiaceho na niečo neznáme a nebezpečné. Život sa stáva veľmi nebezpečnou prítomnosťou, v ktorej neexistujú žiadne spomienky ani žiadne poučenia z minulosti, ktoré by pomáhali budovať bezpečný most k prítomnému okamihu. Túto osudovú ľudskú tragédiu navyše ešte zhoršuje skutočnosť, že v súčasnosti neexistuje na túto chorobu žiadny známy liek. Choroba tiež zahŕňa aj utrpenie blízkych príbuzných. Niekedy sa nazýva rodinnou chorobou, pretože príbuzní často trpia neustálym stresom. Spoločenský dosah je ohromný a vyberá si obrovskú daň. Keďže obyvateľstvo Európy starne, neurodegeneratívne ochorenia, akými sú Alzheimerova a Parkinsonova choroba, sa čoraz viac stávajú otázkou verejného zdravia. V súčasnosti máme viac než sedem miliónov pacientov, pričom toto číslo sa podľa očakávaní v nasledujúcom desaťročí zdvojnásobí. Lekárska veda však zatiaľ plne nerozumie ani príčinám tohto ochorenia. Výskum už priniesol určité sľubné zistenia, ak však chceme dosiahnuť pokrok, potrebujeme koordinovanú činnosť. Na zhromažďovanie údajov z výskumu súkromných a verejných organizácií a členských štátov a na koordinovanie ich inovácií potrebujeme plánovanie Spoločenstva. Tak môžeme dúfať, že účinnejšia prevencia, diagnostikovanie a liečba vo vzťahu k týmto chorobám sa čo najskôr stanú skutočnosťou v opatrovateľskej praxi. Som presvedčená, že ľudia, ktorí bojujú s neurodegeneratívnymi ochoreniami - pacienti, príbuzní a opatrovatelia -, dôrazne podporia akékoľvek pokusy o spoluprácu pri hľadaní nových spôsobov riešenia týchto stavov. Sú to práve takéto projekty, ktoré našim občanom hovoria, načo tu dnes vôbec sme: odôvodňujú celú existenciu Únie. Súhlasím so svojím kolegom pánom poslancom Reulom, že keď ideme správnym smerom, postupy a právomoci sú až na druhom mieste.
Sirpa Pietikäinen  
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, Komisia v lete prijala odporúčanie Rady, ktoré naliehavo žiada členské štáty EÚ, aby sa zapojili do spoločného plánovania výskumu v oblasti neurodegeneratívnych ochorení. Je to dôležité, ak sa majú ešte lepšie využiť obmedzené zdroje určené na výskum. Musíme však pamätať na to, že okrem výskumu potrebuje Európa rozsiahlejší akčný program v oblasti demencie. Európsky parlament v tomto roku schválil písomné vyhlásenie, ktoré vyzýva Komisiu, aby vypracovala návrh akčného plánu týkajúci sa Alzheimerovej choroby. Vo vyhlásení Parlamentu boli zdôraznené štyri významné otázky: vývoj v oblasti výskumu, včasné diagnostikovanie, lepšia kvalita života pacientov a ich opatrovateľov a postavenie združení, ktorých činnosť sa týka Alzheimerovej choroby. Rada by som všetkým pripomenula, že tento program je naliehavo potrebný a že Komisia musí začať konať vo vzťahu k opatreniam, o ktoré ju požiadal Parlament.
Richard Seeber  
V našej čoraz staršej spoločnosti bude počet neurodegeneratívnych ochorení, akými sú Alzheimerova choroba alebo senilná demencia, ďalej narastať. Aby sme sa na to čo najlepšie pripravili, musíme vytvoriť lepšie výskumné štruktúry a dosiahnuť lepšie využívanie súčasných možností. Pilotný projekt plánovaný v tejto oblasti je ideálnym východiskom na lepšie prepojenie súčasných výskumných činností. Popri poskytovaní čo najlepšej starostlivosti postihnutým je však dôležitá aj prevencia. Členské štáty musia rozšíriť svoje informačné kampane týkajúce sa aktívneho životného štýlu.
