Duševné zdravie (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je krátke prednesenie správy pani Tzampaziovej v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín o duševnom zdraví.
Evangelia Tzampazi
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, v súčasnosti sa čoraz viac zvyšuje informovanosť o tom, že bez duševného zdravia neexistuje zdravie ako také. Uvedomujeme si, že problémy duševného zdravia často ovplyvňujú, z ľudského a finančného hľadiska, osobný, rodinný, profesionálny a spoločenský život jednotlivcov a ich rodín a v konečnom dôsledku celú spoločnosť.
Čísla hovoria samy za seba: každý štvrtý človek aspoň raz za život prekoná istú formu duševnej poruchy. Depresia je jednou z najbežnejších porúch a do roku 2020 bude najrozšírenejšou poruchou v rozvinutom svete. V Európskej únii sa každoročne spácha približne 59 000 samovrážd, z ktorých 90 % možno pripísať na vrub duševným poruchám. Výskyt problémov duševného zdravia je oveľa pravdepodobnejší u zraniteľných skupín a skupín žijúcich na okraji spoločnosti, ako sú napríklad zdravotne postihnutí.
V starnúcej Európe sa tiež stále zvyšuje výskyt neurodegeneratívnych porúch. Všetci sa preto zhodneme na tom, že je potrebný spoločný prístup k problémom súvisiacim s duševným zdravím a že sa tieto problémy týkajú nás všetkých. Všetci máme povinnosť chrániť duševné zdravie a zaručenie práv pacientov s duševnými poruchami a ich rodín je ideologickým a politickým postojom, pri ktorom štát poskytuje sociálnu podporu a ochranu tým, ktorý to potrebujú. Prvým krokom bola zelená kniha Komisie; ďalším krokom bola európska konferencia na tému Spolu za duševné zdravie a blaho, na ktorej bol tiež založený Európsky pakt duševného zdravia a blaha.
V súlade s týmto obsahuje správa o duševnom zdraví, ktorú Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť prijal jednohlasne, odporúčania zamerané na podporu duševného zdravia a blaha obyvateľstva, boj proti stigme diskriminácie a sociálneho vylúčenia, posilnenie preventívnych krokov a svojpomoci a poskytovanie pomoci a primeranej liečby ľudom s problémami duševného zdravia a ich rodinám a opatrovateľom.
V správe zdôrazňujeme potrebu poskytovania kvalitných, dostupných, účinných a univerzálnych služieb v oblasti duševného zdravia a čo najaktuálnejších právnych predpisov. Požadujeme, aby bol kladený dôraz na odbornú prípravu všetkých ľudí v kľúčových pozíciách. Žiadame prístup k primeranému vzdelaniu, odbornej príprave a zamestnaniu a vytvorenie podporujúceho prostredia s osobitným dôrazom na zraniteľné skupiny. Požadujeme, aby bol kladený dôraz na prevenciu duševných ochorení prostredníctvom spoločenských zásahov. Vyzývame členské štáty, aby posilňovali organizácie, ktoré zastupujú ľudí s problémami duševného zdravia. Navrhujeme prijatie platformy na monitorovanie implementácie Paktu. Vyzývame Komisiu, aby predložila závery tematických konferencií. Zdôrazňujeme potrebu vypracovať vhodné ukazovatele s cieľom zlepšiť vyhodnocovanie potrieb na vnútroštátnej aj európskej úrovni.
Zároveň pripravujeme návrhy v rámci piatich prioritných oblastí Paktu. V súvislosti s tým zdôrazňujeme, že za účelom prevencie depresie a samovrážd potrebujeme implementovať mnohoodvetvové programy a vytvoriť siete, vytvoriť zdravú klímu v školách, zlepšiť pracovné podmienky, prijať opatrenia na zlepšenie kvality života, a nakoniec, čo sa týka boja proti stigmatizácii a spoločenskému vyčleňovaniu, zdôrazňujeme potrebu informovanosti verejnosti a osvetových kampaní. Preto by som sa chcela poďakovať poslancom, ktorí prispeli svojimi návrhmi, a dúfam, že vyšleme správu, že duševné zdravie je cennou spoločenskou komoditou, a že sa ho všetci musíme snažiť podporovať.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, blahoželám Európskemu parlamentu a spravodajkyni, pani Tzampaziovej, k tejto správe z vlastnej iniciatívy o duševnom zdraví. Správa úplne správne poukazuje na to, ako veľmi duševné zdravie ovplyvňuje všeobecné blaho, vzdelávanie, učenie a sociálnu súdržnosť v Európskej únii.
Skutočnosť, že Parlament prijíma túto správu iba dva roky po uznesení reagujúcom na zelenú knihu Komisie o duševnom zdraví, svedčí o tom, že v tejto oblasti sú nutné ďalšie kroky.
Podľa mňa sú určité dôvody na optimizmus. V porovnaní s nedávnou minulosťou je vo všetkých odvetviach väčšia osveta v oblasti zdôrazňovania dôležitosti duševného zdravia a blaha. To bolo zrejmé z veľkej podpory konferencii Komisie na vysokej úrovni na tému Spolu za duševné zdravie a blaho a Európskemu paktu duševného zdravia a blaha, pričom o obidvoch týchto veciach spravodajkyňa hovorila.
Ďalším pozitívnym vývojom je skutočnosť, že mnohé členské štáty prehodnotili svoju stratégiu v oblasti duševného zdravia alebo vypracúvajú akčné plány, napríklad vo Fínsku a v Maďarsku. Sociálno-hospodárska náuka bola včlenená do školských osnov. V Spojenom kráľovstve sú v súčasnosti otázky týkajúce sa života samostatným predmetom na mnohých školách.
Zamestnávatelia si stále viac uvedomujú súvislosť medzi blahom a produktivitou. Európska obchodná sieť pre spoločensky zodpovedné podnikanie - CSR Europe - dokonca vytvorila návod, ako vytvoriť dobré životné podmienky na pracovisku. Niečo si však ujasnime. Nie sú dôvody na spokojnosť a ešte stále toho treba veľa vykonať. Nové riziká pre duševné zdravie môžu vzniknúť zo súčasnej finančnej a hospodárskej krízy. Členské štáty môžu byť v pokušení znížiť rozpočet na duševné zdravie alebo obmedziť svoje snahy o vybudovanie moderných systémov v oblasti duševného zdravia založených na službách v rámci komunity a nie na zastaraných ústavoch.
Hospodárska recesia zhoršuje vyhliadky mladých ľudí do budúcnosti, hlavne tých, čo práve končia školu. Neistota zamestnania a z toho vyplývajúce obavy o stabilný príjem, ako aj rastúca úroveň nezamestnanosti, vytvárajú vážne hrozby pre duševné zdravie.
V priebehu nasledujúcich dvoch rokov zorganizuje Komisia sériu tematických konferencií týkajúcich sa piatich priorít paktu duševného zdravia. Budú to spoločné podujatia predsedníctiev Rady a členských štátov. Prvú medzinárodnú konferenciu o stigmatizácii a psychiatrickej starostlivosti zorganizuje české predsedníctvo 29. mája tohto roku. Prvá tematická konferencia o duševnom zdraví mládeže a duševnom zdraví vo vzdelávacom procese sa bude konať 29. - 30. septembra v Štokholme v spolupráci so švédskym predsedníctvom. Druhá tematická konferencia o predchádzaní depresiám a samovraždám sa bude organizovať v spolupráci s Maďarskom v decembri. V prvej polovici roku 2010 zorganizuje španielske predsedníctvo tematickú konferenciu o duševnom zdraví starších ľudí. Okrem toho komunikujeme s členskými štátmi v súvislosti s dvoma ďalšími konferenciami, z ktorých jedna je venovaná duševnému zdraviu na pracovisku a druhá boju proti stigmatizácii a sociálnemu vylúčeniu.
Správa Parlamentu obsahuje veľa konkrétnych návrhov, ktoré sú veľmi cenným príspevkom do budúcich rozpráv na týchto konferenciách. Správa nielen podčiarkuje význam duševného zdravia v Európskej únii, ale tiež ukazuje, že na úrovni Európskej únie existuje veľa príležitostí konať v oblasti duševného zdravia.
Jedným z návrhov obsiahnutých v správe je vytvorenie štruktúry na dohliadanie nad implementáciou Európskeho paktu duševného zdravia a blaha. Súhlasím, že hodnotenie pokroku v plnení cieľov by bolo významnou pridanou hodnotou.
Náležite zvážime, ako by sme čo najlepšie mohli uviesť takúto myšlienku do praxe. Ešte raz by som chcel poďakovať Parlamentu a jeho spravodajkyni za túto veľmi podpornú správu a veľmi významné odporúčania, ktoré obsahuje.
Predsedajúci
- Bod je uzavretý.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 19. februára 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Louis Grech  
písomne. - Duševné zdravie je kľúčovým faktorom v živote ľudí a stále viac sa potvrdzuje jeho vplyv na náš sociálny, hospodársky a právny systém. Túto správu podporujem, pretože komplexne pristupuje k problémom, ktorým v oblasti duševného zdravia čelíme, ako je boj proti stigmatizácii, diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, ale aj uznanie potreby preventívnych programov, verejnej podpory a vhodnej liečby ľudí.
Ako relatívne nový vedný odbor sa duševné zdravie všeobecne neuznáva za prioritu, ale technický rozvoj v poslednom období nám umožnil lepšie preskúmať ľudský mozog, čo nám ukázalo cestu k novým liečebným metódam, schopným zmeniť jednotlivcom život. Myslím, že by sme mali intenzívne podporovať ďalší výskum v tejto oblasti, kladúc osobitný dôraz na rastúcu populáciu starších ľudí v Európe, ktorá dúfa v zdravé, dôstojné a aktívne starnutie.
Potrebujeme dostupné štruktúry starostlivosti a liečby duševných chorôb, ale dôležité je tiež vytvoriť podporujúce prostredie, napríklad prostredníctvom programov začleňovania do trhu práce. Duševné zdravie je tiež veľmi dôležité na pracovisku, kde môže výrazne negatívne ovplyvňovať pracovný výkon, takže musíme podporovať osvedčené postupy u zamestnávateľov, aby sa znížil zbytočný stres a zachovalo sa duševné blaho ich zamestnancov.
Eija-Riitta Korhola  
Chcela by som sa pani Tzampaziovej poďakovať za jej správu o duševnom zdraví, za ktorú som hlasovala.
Každý štvrtý človek aspoň raz za život trpí problémami duševného zdravia. Odhaduje sa, že do roku 2020 sa depresia stane najbežnejším ochorením v rozvinutom svete a druhým hlavným dôvodom pracovnej neschopnosti. V dôsledku vonkajších faktorov, ako sú napríklad dôsledky súčasnej finančnej krízy, sa stanú ľudia zraniteľnejšími voči týmto problémom. Zlé duševné zdravie nesie so sebou nielen náklady, ktoré sú záťažou pre sektor zdravotníctva a celý sociálny a hospodársky systém, ale tiež zbytočne znižuje kvalitu ľudského života postihnutých a ich rodín.
Aj keď došlo k výraznému pokroku, pokiaľ ide o úroveň starostlivosti a všeobecný postoj k tomuto problému, sú ľudia trpiaci problémami duševného zdravia a ich rodiny stále častejšie odsúvaní na okraj spoločnosti. Rozdiely v úrovni prevencie a zárukách prvotriednej starostlivosti sú príliš veľké, a to medzi jednotlivými členskými štátmi EÚ, ako aj medzi jednotlivými regiónmi v rámci štátov.
Som rada, že správa pani Tzampaziovej sa osobitne venovala aj otázke duševného zdravia mládeže, pričom správa na riešenie tejto problematiky navrhuje vytvorenie medziodvetvových programov. Nemali by sme však zabúdať, že za prevenciu v oblasti duševného zdravia nesú hlavnú zodpovednosť pedagógovia a inštitúcie mimo rodiny a domova. Treba podporovať zdravý životný štýl, načúvať deťom a mladým ľuďom a venovať im pozornosť.
Z vecí, ku ktorým vyzýva správa pani Tzampaziovej, za obzvlášť dôležité pokladám poskytovanie vysoko kvalitných, ľahko dostupných a účinných univerzálnych služieb v oblasti duševného zdravia, ako aj väčšie investovanie do špičkového výskumu. Obzvlášť by sa mal viac financovať výskum spojitosti medzi prevenciou a duševným a telesným zdravím.
Siiri Oviir  
Poruchy duševného zdravia sú v mnohým krajinách celonárodnými zdravotnými problémami, keďže významne vplývajú na postihnutých, ich rodiny a spoločnosť ako celok. Poruchy duševného zdravia tiež často vedú k invalidite, čo následne znamená významnú hospodársku záťaž pre spoločnosť.
Podľa rozvojovej správy Svetovej banky z roku 1993 boli štyri z desiatich najbežnejších príčin invalidity duševné a/alebo neurologické poruchy. Zatiaľ čo v roku 1993 zaujímala depresia medzi ochoreniami spôsobujúcimi invaliditu štvrté miesto, ak budú pokračovať súčasné tendencie, do roku 2020 sa môže stať depresia druhou najčastejšou príčinou invalidity obyvateľstva a u žien dokonca najčastejšou príčinou.
Napriek rozsahu a vážnosti dôsledkov porúch duševného zdravia, ešte stále existujú vo svete a v Európe krajiny, kde sa tomuto problému nevenuje dostatočná pozornosť. Takáto situácia je často spôsobená prevládajúcim čiastočne negatívnym verejným a politickým postojom spoločnosti a stigmatizáciou duševne chorých. To zase vedie k nedostatočnej pozornosti venovanej duševnému zdraviu, zníženej dostupnosti služieb, nedostatku alternatívnych liečebných metód a nedostatočnej informovanosti o možnostiach liečby.
Bez ohľadu na skutočnosť, že riešenie problémov duševného zdravia patrí do kompetencie členských štátov, je dôležité, aby sa ďalej zvýšil objem finančnej a vedomostnej pomoci EÚ členským štátom, s cieľom pomôcť im vytvoriť a zdokonaliť potrebné zdravotnícke, sociálne, opatrovateľské a vzdelávacie služby, ako aj preventívne opatrenia.
Myslím, že podpora duševného zdravia a sociálneho blaha jednotlivcov sa v členských štátoch Európskej únie musí stať cieľom vysokej priority, pretože duševné zdravie jednotlivcov najbezprostrednejšie vplýva na hospodársku produktivitu a zamestnanosť v členských štátoch.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Ako všetci vieme, duševné zdravie je základnou hodnotou pre každého človeka a my ako zástupcovia európskych štátov na to nesmieme zabúdať. Myslím, že je dobre, že sme sa dnes vo fóre Európskeho parlamentu venovali tejto otázke. Duševné choroby, záplavy samovrážd a depresia sa stali hrozbou pre súčasnú spoločnosť. Tieto problémy sa netýkajú len ľudí žijúcich pod stálym stresom, ale aj detí, mladých ľudí a starších ľudí. Podľa mňa by sme mali prijať ďalekosiahle opatrenia, aby sme tieto civilizačné choroby porazili. Aj preto podporujem výskum a voľný prístup k výsledkom tohto výskumu, ako aj k odborníkom.
Okrem poďakovania za správu o duševnom zdraví by som chcel zároveň vyjadriť obavy v súvislosti s tým, či sú okrem poskytovania pomoci starším ľuďom a boja proti stigmatizácii a sociálnemu vylúčeniu možné tiež projekty zamerané na ľudí, žijúcich na okraji spoločnosti. Takýto ľudia často voči druhým pociťujú antipatiu, cítia sa odcudzení a boja sa, že ich spoločnosť bude odsudzovať. Prvým problémom, na ktorý by sme sa podľa mňa mali zamerať, sú rozsiahle vzdelávacie programy, aby každý človek v núdzi vedel, kam sa má obrátiť, aký druh pomoci je k dispozícii, a čo je najdôležitejšie, že je tiež možné vrátiť sa do normálneho života.
Daciana Octavia Sârbu  
Duševné zdravie a blaho sú závažnými problémami storočia, v ktorom žijeme. Podľa odhadov Svetovej zdravotníckej organizácie budú duševné poruchy do roku 2020 tvoriť 15 % všetkých ochorení.
Obávam sa najmä o budúcnosť dospievajúcej mládeže a detí, a preto som aj navrhla kroky na dosiahnutie toho, aby si občania uvedomili zhoršujúcu sa situáciu v oblasti duševného zdravia detí, ktorých rodičia odišli do zahraničia, ako napríklad zavedenie programov v školách s cieľom pomôcť týmto mladým ľuďom vyrovnať sa s psychologickým problémami spojenými s neprítomnosťou ich rodičov.
Trvala som na tom v dôsledku veľkého počtu detí opustených rodičmi, ktorí odišli za prácou do zahraničia, čo je situácia, ktorá sa v strednej a východnej Európe vyskytuje stále častejšie. Stále mysliac na to, ako pomôcť týmto deťom, som navrhla kroky, ktorých cieľom je vytvoriť v každej strednej škole poradenské funkcie a ponúknuť alternatívne možnosti, ktoré sú dôverné a ktoré nebudú tieto deti stigmatizovať, aby bolo možné vyhovieť ich spoločenským a citovým potrebám.
Majúc na pamäti, že duševné zdravie určuje kvalitu života občanov Európskej únie, treba k tejto otázke pristupovať s rovnakou vážnosťou ako k otázkam telesného zdravia. Je skutočne potrebný európsky akčný plán pre túto oblasť, aby sa reagovalo na problémy, ktoré predstavujú duševné poruchy.
Richard Seeber  
Keď hovoríme o zdraví, zvyčajne máme na mysli telesné blaho. Duševné ochorenie však môže byť pre každodenný život postihnutých rovnakým hendikepom a má rozsiahle nepriaznivé spoločenské dôsledky. Iniciatíva Parlamentu zlepšiť informovanosť v oblasti duševného zdravia je preto veľmi pozitívnym krokom. Treba viac verejnej diskusie o prístupe k duševným poruchám a okrem toho treba širokej verejnosti sprístupniť metódy prevencie duševných ochorení.
Osobitný dôraz treba v tejto súvislosti venovať situácii na pracovisku. Keďže pracujúci ľudia strávia značnú časť času na svojom pracovisku a sú v súvislosti so svojou prácou vystavení stresu, je potrebná podpora duševného zdravia v tomto konkrétnom prostredí. Len motivovaní, vyrovnaní zamestnanci sú schopní splniť na nich kladené požiadavky.
Je preto potrebné v podnikateľskej sfére a verejných orgánoch zvýšiť informovanosť o tejto otázke. Celkove možno povedať, že uznaním duševných porúch Parlament preukazuje známky moderného chápania zdravia a ponúka mnohým postihnutým pozitívnu dlhodobú perspektívu.
