Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Herr talman! Jag vill göra parlamentet uppmärksamt på att Vitrysslands president, Alexandr Lukasjenko, har anlänt till Prag. Är president Lukasjenkos ankomst förenlig med de värderingar vi står för? Kan EU ha något samröre med en president som innehar all makt, utan varken tidsgräns eller mandat? Vilken signal sänder EU ut när vi accepterar närvaron av en president som har låtit undanröja flera av sina politiska motståndare och begränsat medborgarnas rättigheter? Vilken signal sänder vi till Obama-administrationen när en amerikansk medborgare tynar bort i ett vitryskt fängelse och troligtvis kommer att dö om ingen snabbt gör någonting åt det? Jag anser att den här inbjudan aldrig borde ha sänts ut.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Herr talman! Jag skulle vilja ta upp frågan om El Musel, den största hamnen i min region Asturien.
Det är oerhört viktigt att kommissionen avsätter medel för att täcka merkostnaderna för den här hamnen. Kommissionsledamot Antonio Tajani har förstått detta, liksom hans föregångare Jacques Barrot. De har båda insett vilka stora operativa och miljömässiga problem El Musel har.
Mitt i denna kris, och just för att arbete av den typ som utförs i El Musel verkligen behövs, är det dags att ta oss förbi utdragna, överdrivet byråkratiska hinder och börja tänka storskaligt och skynda på med finansieringen som är så viktig för Asturien, för norra Spanien och för den europeiska återhämtningen. Jag säger det igen, det är viktigt för den europeiska återhämtning som Spanien ser det som en ära att få vara en del av.
Metin Kazak
(BG) Resultatet av Europeiska rådets senaste sammanträde är ett exempel på hur man i praktiken kan omsätta en av EU:s grundläggande principer: solidaritet.
Hjälpinsatsen på 5,6 miljarder euro kommer att göra det möjligt för Europas folk att hantera den globala finansiella och ekonomiska krisens konsekvenser. De 105 miljoner euro som tilldelats Bulgarien ska användas till säkerställandet av energitryggheten, uppbyggnaden av ett bredbandsnät, och till jordbruket. Detta är ett bevis på EU:s stöd och växande förtroende för vår regerings handlingsplan för att hantera krisen.
Det är mycket viktigt för mitt land att kommissionen godkänner och att parlamentet stöder det ökade anslag vi ansökt om som kompensering fram till 2013 för den tidiga nedläggningen av reaktor tre och fyra i Kozloduys kärnkraftverk. Bulgarien var det land som drabbades av de största förlusterna i gaskriget mellan Ryssland och Ukraina. Därför är det viktigt att ta hänsyn till principen om att behandla alla EU:s medlemsstater lika.
Jag räknar med kommissionsordförande José Manuel Barrosos godkännande, och jag uppmanar mina kolleger i parlamentet att låta rättvisa och solidaritet råda i EU.
Eoin Ryan
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp den kritik och de anmärkningar som kommer från vissa håll angående Irlands bank- och finanssystem.
Det irländska systemet fungerar inom ramen för de rättsliga och regleringspolitiska direktiv som bestämts av EU. Irlands system är lika starkt eller lika svagt som EU:s ram. Som vi alla vet har regleringssystemet misslyckats globalt. Irland är varken bättre eller sämre än något annat land.
Jag motsätter mig de fientliga kommentarer om Irland som kommer från media i London, New York och Tyskland. Alla dessa platser har haft problem med sina bank- och regleringssystem, och ibland mycket större problem än vad Irland har haft. Den ständiga kritiken från några av våra EU-grannar grundar sig på fördomar snarare än på objektiva fakta, och den bidrar inte på något sätt till solidariteten inom EU, i en tid då EU går igenom enorma finansiella och ekonomiska svårigheter.
László Tőkés
(HU) Internationellt kända Roşia Montană Gold Corporation, ett kanadensisk-rumänskt samriskföretag, planerar att anlägga Europas största öppna guldgruva i den transsylvanska staden Verespatak (Roşia Montană). Europaparlamentet uttryckte i sin resolution av december 2004 stor oro inför den naturkatastrof som detta projekt riskerar att medföra. Icomos (International Council of Monuments and Sites) generalförsamling beslutade 2005 att skydda den historiska fornbebyggelsen.
Företaget, som förknippas med en serie skandaler, planerar att använda samma metoder baserade på cyanidteknik som förgiftade hela Tiszafloden 2000. Byggnadsminnesmärket Verespatak (Roşia Montană) har också förstörts och dess befolkning utarmats. Det verkar som om den rumänska regeringen planerar att upphäva det tillfälliga förbudet mot investeringen.
Jag ber parlamentet ingripa för att rädda Verespatak och skydda dess naturområden. Kommissionen bör å sin sida bidra till att återställa den förstörda staden med omgivningar.
Georgios Toussas
(EL) Herr talman! De kommande dagarna kommer det att vara:
10 år sedan det skamliga kriget utlöstes av Nato och EU:s regeringar, både center-vänster och center-höger, mot folket i Jugoslavien,
6 år sedan USA och dess tjänstvilliga allierade inledde kriget mot Irak genom att ockupera landet, ett krig som kostat cirka 1,5 miljoner irakier livet,
60 år sedan Nato grundades, en imperialistisk krigsmaskin och ett hot mot freden i hela världen som planerar att fira sin sextionde födelsedag med ett toppmöte i Strasbourg.
För tio år sedan, den 23 och 24 april 1999, skrev Natoländernas ledare under en 50-årsdeklaration i Washington där de godkände den nya doktrinen. Därigenom antogs den nya Natostrategin som också officiellt bryter mot de grundläggande reglerna i den internationella rätten. En serie kriminella ingripanden av Nato följde i Afghanistan, Irak, Iran och i Mellanöstern.
Inför Natomötet har de franska myndigheterna spärrat av Strasbourgs centrum och använt sig av de möjligheter som finns i Schengenavtalet för att hindra fredsdemonstranter att ta sig in i Frankrike. De har mobiliserat stora armé- och polisstyrkor för att hantera eventuella demonstranter. Dessa åtgärder, som helt uppenbart strider mot de grundläggande demokratiska rättigheterna, visar hur rädda imperialisterna och Nato är för folket.
Folket måste få ge ett gensvar på firandet och festligheterna i samband med 60-årsdagen av Natos kriminella imperialistiska gärningar genom att förstärka den anti-imperialistiska fredsrörelsen och skärpa kraven på gräsrotsnivå att Nato ska upplösas...
(Talmannen avbröt talaren.)
Kathy Sinnott
(EN) Herr talman! De tvärpolitiska grupperna har en lång och framstående historia i parlamentet. I dessa grupper kan parlamentsledamöter mötas över politiska gränser för att diskutera särskilda frågor.
Den äldsta tvärpolitiska gruppen till exempel - den för funktionshinder - granskar den lagstiftning som passerar genom parlamentet för att kontrollera att den är funktionshindervänlig samt utbildar andra parlamentsledamöter i funktionshinderfrågor.
Trots de tvärpolitiska gruppernas värdefulla arbete har dessa marginaliserats det senaste året och nu tvingas de läggas ner eftersom man i den interna arbetsordningen vägrar upplåta möteslokaler och luckor i programmet till grupperna.
Jag anser att vi snabbt måste hitta en lösning på detta - före nästa mandattid - annars kommer de tvärpolitiska grupperna snart att vara ett minne blott. Parlamentet kommer att bli fattigare när dessa grupper försvinner, och EU:s medborgare kommer inte att bli lika väl betjänade.
(Applåder)
Desislav Chukolov
(BG) Mina damer och herrar! De senaste åren har man i Bulgarien uppmärksammat det föraktliga utövandet av vad som kallas ”röstköp”.
Detta utförs av var och en av de politiska grupperna, med undantag för det patriotiska Attackpartiet. Även de partier som beskriver sig själva som alternativ till de styrande partierna betalar sina väljare, vilket framkom för några dagar sedan i informationen från byn Brest i närheten av Pleven.
Det kommande valet i Bulgarien ser ut att bli det mest uppgjorda och oärliga valet i landets moderna historia. Det etniska turkiska och antikonstitutionella partiet MRF har öronmärkt det enorma beloppet på 60 miljoner euro som ska ge dem så många ledamöter som möjligt i parlamentet för att företräda Turkiets intressen både i Europaparlamentet och i Bulgariens nationalförsamling.
Det finns helt klart en verklig risk att nästa Europaparlament kommer att ha ledamöter som har fått sina platser genom att köpa röster. Vårt budskap i Attack är: ”Nej till Turkiet i EU”, och vi ber talman Hans-Gert Pöttering uppmana de bulgariska myndigheterna att se till att denna verksamhet stoppas i det kommande valet genom att anta vallagar.
György Schöpflin
(HU) Historien är uppenbar: några hundra meter från den ungerska gränsen, i en by som heter Heiligenkreuz, vill ett österrikiskt bolag sätta upp en förbränningsugn med hög kapacitet. I staden Szentgotthárd på den ungerska sidan av gränsen anser man att det planerade bygget är oacceptabelt bland annat ur miljösynpunkt.
De senaste två åren har det ofta förekommit protester från den ungerska sidan, men österrikarna vägrar att ta hänsyn till detta. Resultatet är en växande anti-österrikisk inställning som till och med börjar påverka de tidigare så vänskapliga kontakterna mellan de två länderna.
Vi ber den österrikiska sidan att granska planen med hänsyn till Ungerns önskemål och att sätta stopp för denna utveckling.
Gyula Hegyi
(EN) Herr talman! I januari kritiserade kommissionen Ungerns moratorium för den genmodifierade majssorten MON810. Detta moratorium får stöd av hela det ungerska forskarsamfundet, alla politiska partier och det ungerska samhället. Vid Europeiska rådet i mars beslutades med överväldigande majoritet att Ungern och Österrike skulle få behålla detta moratorium trots kommissionens beslut. Tjugotre av de tjugosju medlemsstaterna stödde Ungerns sak mot kommissionen.
Detta visar att det är hög tid att vi tänker över våra metoder för godkännande av genetiskt modifierade organismer i EU. Jag anser - och med tanke på hur rådet röstade är det tydligt - att de flesta medlemsstater tänker på samma sätt: medlemsstaterna borde ha befogenhet att godkänna eller förbjuda en genetiskt modifierad organism. Jag hoppas att nästa nyvalda parlament kommer att skapa en ny förordning om godkännande av genetiskt modifierade organismer grundad på subsidiaritets- och öppenhetsprinciperna. Kommissionen ska samarbeta med parlamentet och med medlemsstaterna, inte säga åt dem vad de ska göra.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Herr talman! En av våra kolleger har just tagit upp frågan om tvärpolitiska grupper.
Det finns mer än 20 tvärpolitiska grupper i detta parlament och deras insats har varit tydlig under hela den mandatperiod som snart är slut. Otaliga textmängder har genomarbetats av våra tvärpolitiska grupper. Tiotusentals människor och hundratals institutioner har tagits emot här i parlamentet tack vare de tvärpolitiska gruppernas arbete. Om vi fortsätter att motarbeta de tvärpolitiska grupperna genom att vägra att ge dem möteslokaler, kommer det att bli fler protester.
Ni har en mycket stor erfarenhet av vårt parlament. Låt det inte bli så att mer eller mindre hemliga undergrupper träffas under nästa mandatperiod. Vi är inte rädda för insyn i de tvärpolitiska grupperna, och därför vill vi uppmana er att göra en öppen utvärdering av den här mandatperiodens tvärpolitiska grupper. På så sätt kommer vi att få bevis på deras värde.
Jag ber er att inte ignorera de tvärpolitiska gruppernas krav och alla de skrivelser som har skickats till er under åren.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! Det råder ingen tvekan om att EU har drabbats av en demografisk kris. Bristen på arbetskraft som är en följd av detta utgör ett stort hot mot den ekonomiska utvecklingen i EU:s medlemsstater. Krisen undergräver även pensionssystemens effektivitet och skapar allvarliga problem i sjukvårds- och trygghetssystemen i EU.
Samtidigt visar kommissionen ingen som helst förståelse för våra försök att vända negativa demografiska trender genom att främja familjen. Man har särskilt protesterat mot behovet att sänka momsen på produkter som är till för väldigt unga barn, till exempel blöjor. Idén om att straffa enskilda länder för att de använder sig av denna typ av lösningar visar en brist på medvetenhet om de faror vi står inför, eller så kan det ses som ett tecken på misstro. I vilket fall som helst är det oacceptabelt.
Ilda Figueiredo
(PT) Det är en skandal att den enda helt portugisisk-ägda däckfabriken har stått stilla i flera månader, vilket äventyrar nästan 300 direkta jobb i det socialt eftersatta området Vale do Ave. Det här området har en av de högsta nivåerna av arbetslöshet i EU som följd av en serie nedläggningar av företag och jobbnedskärningar inom textilsektorn.
Camacs anställda i Santo Tirso och den fackförening som representerar dem har gjort den allvarliga situationen känd för allmänheten och uppger att företaget inte är skyldigt bankerna eller staten något, utan att det i stället har tiotusentals euro innestående i moms. De huvudsakliga fordringsägarna är arbetstagarna själva, vars löner inte har betalats ut eftersom företaget inte har kunnat hantera konsekvenserna av det fallande värdet på det brittiska pundet - nästan hela företagets produktion exporteras till Storbritannien - och de snabbt stigande kostnaderna på de råvaror som används i tillverkningsprocessen.
En konkursansökan har lämnats in, och nu väntar man till den 30 mars på en lösning. Portugals regering och kommissionen måste snabbt reagera på denna varning och på arbetstagarnas uttalade missnöje för att förhindra ännu mer arbetslöshet och elände i ett område där det inte finns några jobbalternativ.
Philip Bushill-Matthews
(EN) Herr talman! Översynen och reformen av parlamentets arbetsordning kommer nu på dagordningen, och jag är säker på att detta är ett ämne som ligger er mycket varmt om hjärtat.
Jag vill förstärka de kommentarer som redan gjorts av några av mina kolleger angående de tvärpolitiska gruppernas betydelse. Jag är medordförande för den tvärpolitiska gruppen om åldrande, och som ni kanske vet så är för första gången över 50 procent av väljarna äldre än 50 år. Därför berör frågor om åldrande inte bara parlamentsledamöterna, utan också våra väljare utanför parlamentet.
Jag vill be er att använda er av den klarsynthet och rättvisa som kännetecknar ert ordförandeskap för att se till att de tvärpolitiska gruppernas arbete kan underlättas i stället för att förhindras från och med nu. Har vi ert löfte om det?
Talmannen
Det är alltid trevligt att se de brittiska konservativa helt ombord på EU-skutan, och helt och hållet på vår sida. Tack så mycket, jag lovar att göra mitt bästa.
Proinsias De Rossa
- (EN) Herr talman! Jag tar till orda för att tala om brott mot miljölagstiftningen på Irland, särskilt när det gäller vattenkvalitet. EU:s nya undersökning av vattenkvaliteten på Irland visar att nästan två tredjedelar av befolkningen anser att vattenkvaliteten är ett allvarligt problem och att hälften anser att kvaliteten har försämrats sedan 2004.
Åttio procent av befolkningen anser att det inte har skett någon förbättring av kvaliteten på våra floder, sjöar och kustvatten under de senaste fem åren. Kommissionen har nu under sju år undersökt huruvida den irländska regeringen har rättat sig efter EG-domstolens utslag år 2002 om att Irland bröt mot lagstiftningen om vattenkvalitet.
Vi måste finna metoder för att se till att de lagar vi antar till gagn för EU:s medborgare faktiskt tillämpas av medlemsstaterna. Kommissionen, som har rollen som EU:s kontrollmyndighet, måste ingripa i rätt tid för att garantera denna efterlevnad.
Kinga Gál
(HU) I de nya medlemsstaterna leder påfrestande situationer till det gamla, reflexmässiga beteendet hos makthavarna, ett beteende som är oacceptabelt i en rättsstat. När vår ungerska nationaldag firades kränktes de politiska rättigheterna på ett oacceptabelt sätt i Budapest. Området runt platsen för firandet var helt avspärrat precis som under diktaturen. Krav på en mer ansvarsfull regering och premiärministerns avgång möttes för några dagar sedan med polisinsatser där det även förekom omänsklig, förödmjukande behandling.
Sedan veckoslutet har vi sett att myndigheterna även struntar i demokratin eftersom de försöker förhindra förtida val genom att byta ut personer i ledande poster. Detta är inte den demokratiska stat, präglad av rättssäkerhet, som vi som var unga mot slutet av kommunistregimen har drömt om. Vi anser snarare att det är på detta sätt som mjuka diktaturer börjar.
På liknande sätt ger oss de rumänska myndigheternas agerande en påminnelse om det reflexmässiga beteendet i det förflutna. Mot de rumänska myndigheternas rekommendation reste Ungerns president för att delta i firandet den 15 mars tillsammans med den ungerska befolkningsgrupp på 1,5 miljoner som finns i Rumänien, men han kunde bara resa som privatperson, med bil. Anledningen till detta var att landningstillståndet för presidentens flygplan återkallades av Rumänien under förevändningen att besöket skulle skada partnerskapet mellan de båda länderna. Detta händer 2009 i två grannländer inom EU.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) Vid förra veckans EU-toppmöte bekräftades de grundläggande principer som även Europaparlamentet har fastställt, dvs. att Europeiska unionen inte tolererar protektionism och inte tillåter att man omintetgör de framsteg som har gjorts på den gemensamma marknaden. Jag gratulerar talmannen eftersom han var närvarande vid Europeiska rådets möte.
Mycket viktiga beslut fattades, däribland beslut i den fråga där Ungerns premiärminister Ferenc Gyurcsány för ett år sedan framförde en rekommendation som också stöddes av Europaparlamentets Rasmussenbetänkande, nämligen att det bör inrättas ett system för tillsyn över finansmarknaden och bankväsendet. Vid toppmötet fattades ett principbeslut som innebär ett mycket viktigt framsteg.
Det är ett viktigt framsteg för hela EU, men särskilt för Central- och Östeuropa och de baltiska staterna, att bankerna inte kan överge sina dotterbolag i denna region utan måste vidarebefordra det stöd de får.
Det faktum att stödet till betalningsbalansen för medlemsstaterna utanför euroområdet har fördubblats från 25 miljarder euro till 50 miljarder euro är ett mycket viktigt uttryck för EU:s solidaritet. Detta ligger i vårt gemensamma intresse, och tack och lov ligger det också i hela EU:s intresse.
Aurelio Juri
(SL) Vid vårt senaste sammanträde antog vi ett viktigt paket med lagstiftning på sjöfartsområdet som har lett till en förbättring av de förfaranden som ska tillämpas i händelse av sjöfartsolyckor.
Som vi vet ger oss havet många fördelar, men det innebär också risker. När en allvarlig olycka inträffar är det de som bor längs kusten som får stå för följderna. Det bästa man kan göra är därför att satsa på förebyggande åtgärder, särskilt åtgärder för en reglering av sjöfartens omfattning och karaktär alltefter hur känsligt det trafikerade området är.
Därför vill jag ställa följande fråga till kommissionen och särskilt till kommissionsledamot Antonio Tajani som ansvarar för transportområdet och som jag kommer att tala till på hans eget modersmål italienska.
(IT) Herr talman, mina damer och herrar, (...) hur målen för denna nya lagstiftning om säkerhet till havs stämmer överens med planerna på de två anläggningarna för förgasning av flytande metan i Triestebukten, ett område med tung sjöfart och stora städer där havet är grunt, inte mer än 20 meter djupt, och man inte får komma i kontakt med havsbotten eftersom den är bemängd med kvicksilver. Om terminalerna byggdes skulle de ta emot ett metantankfartyg per vecka och anläggning. Vi vet vilka risker dessa fartyg innebär i områden som detta.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! I dag vill jag särskilt rikta uppmärksamheten mot det sätt på vilket den israeliska armén försöker utplåna den palestinska nationen mitt framför ögonen på oss. Vi får inte förhålla oss likgiltiga i denna fråga.
Jag blir upprörd när jag lyssnar på rapporter i israeliska medier. Jag lyssnar på soldater som berättar att de fick order om att skjuta mot civila, även mot gamla kvinnor. Tidningen Haaraec har publicerat den skriftliga order som en av de militära befälhavarna gav sina underordnade. Han beordrade sina män att skjuta mot människor som hjälper sårade palestinier. Slutligen har soldaterna också lärt sig att visa total likgiltighet för palestinska liv. Man kan finna bevis för detta i form av de makabra T-shirts som bärs av israeliska soldater. Dessa T-shirts har en bild av en gravid arabisk kvinna och är försedda med texten ”ett skott, två dödade”.
Vi måste bryta den tystnad som råder här i kammaren i denna fråga. Ingen nation är bättre eller sämre än någon annan. I dag behöver det palestinska folket vår hjälp och vårt stöd. Vi måste anta utmaningen och ta itu den detta problem.
Anna Záborská
- (SK) Herr talman! För två veckor sedan förmedlade ni en mycket sorglig och fasansfull nyhet till oss. I Tyskland dödade en ung man 15 personer och begick sedan självmord. Han begick mord och vållade många människor, däribland sin egen familj, sorg och förtvivlan. Även hans familj har förlorat ett barn och deras värld har förändrats totalt.
Låt mig citera de ord som yttrades av Tysklands president vid begravningen av offren: ”Vi står alla inför en mycket allvarlig fråga. Gör vi tillräckligt mycket för att skydda oss själva och våra barn? Gör vi tillräckligt mycket för att skydda dem som är i riskzonen? Gör vi tillräckligt mycket för freden i våra egna länder? Vi måste ställa oss frågan vad vi kan göra bättre i framtiden och vilka lärdomar vi kan dra av denna händelse. Låt oss hjälpa både föräldrar och deras barn så att de inte utsätts för fara.”
Därför vill jag ännu en gång uppmana Europaparlamentet och Europeiska kommissionen att stödja den EU-omfattande kampanjen ”Vet ni var era barn är”? Som jag redan har sagt här i parlamentet måste vi göra allt som står i vår makt för att förhindra att något liknande inträffar igen.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europeiska unionen är först och främst ett socialt Europa. Vi behöver ekonomisk utveckling, men i lika hög grad behöver vi arbetstillfällen, anständiga löner och pensioner samt tillgång till sjukvårds- och utbildningstjänster, och dessa måste dessutom vara av god kvalitet.
Under en ekonomisk kris hamnar många företag i svårigheter och anställda förlorar sina arbeten.
Vid Arcelor Mittals anläggningar i Galaţi och Hunedoara i Rumänien kommer flera tusen anställda att bli arbetslösa i teknisk bemärkelse genom ett rotationssystem som innebär att de endast får 75 procent av sin lön eller helt enkelt blir överflödiga. Liknande situationer förekommer även i andra länder och vid andra företag inom olika industrisektorer.
Jag uppmanar kommissionen att överväga att utarbeta ett rådsbeslut som syftar till en översyn av kriterierna för tillgång till Europeiska socialfonden och Europeiska fonden för justering av globaliseringseffekter. Detta måste göras på industri- och företagsnivå, inte bara regionalt och lokalt, så att medlen snabbt kan ställas till förfogande för att hjälpa arbetstagare som drabbas av en ekonomisk kris.
Jag anser att EU både kan och måste göra mer för anställda i svåra situationer.
Edit Bauer
(HU) Jag vill rikta uppmärksamheten mot de metoder som den slovakiska regeringen använder för att undertrycka och kränka minoriteternas språkliga rättigheter. I förra veckan godkände regeringen en lagändring om det nationella språket som enligt regeringen inte påverkar minoriteternas språkanvändning. Lagförslaget tyder dock på motsatsen.
Jag vill nämna två exempel. I lagförslagets paragraf 8.4, som handlar om sjukvård och sociala institutioner, står det att det finns två situationer där individer som tillhör en minoritetsgrupp får använda sitt modersmål vid dessa institutioner: om de inte behärskar det nationella språket eller om institutionen är belägen i ett bostadsområde där minoriteternas andel av befolkningen är över 20 procent. Läkaren kommer således först att fråga patienten vilket språk han eller hon talar, och först därefter kan han fråga vad som är fel med honom eller henne. Annars är det ett lagbrott som enligt lagförslaget bestraffas med böter på mellan 100 och 5 000 euro.
Situationen är inte bättre när det handlar om tillhandahållande av information. Radioprogram - med undantag för public service-radio - måste nämligen först sändas på minoritetsspråket och sedan ännu en gång i sin helhet i översättning.
Herr talman! Jag har bara en fråga: kan minoriteterna räkna med stöd från EU?
Jelko Kacin
(SL) Ända sedan september 1945 har det funnits ett minnesmärke över de första antifascisterna i Europa i Bazovica nära Trieste, på endast kort avstånd från gränsen mellan Italien och Slovenien. Under den första Triesterättegången 1930 dömdes fyra slovenska patrioter, Bidovec, Marušič, Miloš och Valenčič, till döden av en fascistisk specialdomstol.
Minnesmärket har hittills skadats och smetats ned med färg sexton gånger, senast för bara drygt en vecka sedan. Denna vandalisering ingår i en rad politiska, ekonomiska och kulturella åtgärder liksom även åtgärder på utbildningsområdet för att sätta press på den etniska slovenska befolkningsgruppen i Italien och på Slovenien.
En mängd aktioner, däribland att man har smetat färg på slovenska minnesmärken, på väggarna på slovenska skolor och på regionala skyltar med namn på slovenska, har djupt sårat italienska medborgare av slovensk härkomst och det slovenska folket i Slovenien.
Hittills har emellertid ingen ställts till ansvar för dessa brottsliga handlingar. Jag finner det svårt att tro att den italienska polisen har varit så inkompetent att den har misslyckats med att finna förövarna eller att det saknas politisk vilja att finna dem. När det nu för sextonde gången i följd förefaller omöjligt att spåra upp förövarna går det verkligen för långt.
Dimitar Stoyanov
(BG) Mina damer och herrar! I samband med diskussionerna om Turkiet under den senaste sammanträdesperioden talades det om att Turkiet inte har erkänt folkmordet på armenierna. Men ni vet inte om att det finns ännu ett, icke erkänt, folkmord som turkarna har begått under femhundra år: folkmordet på bulgarerna.
Jag ska berätta för er om ett litet inslag i detta folkmord som ägde rum under fyra dagar i april 1876, och jag citerar vad som vid denna tidpunkt skrevs av en amerikansk journalist vid namn MacGahan:
”För mig är det likgiltigt om denna information är opartisk eller inte, när man väl har insett att det förfärande antalet 15 000 människor dödades på fyra dagar. Även om antalet skulle avrundas är det som hänt lika fasaväckande och oerhört när man sätter sig in i alla detaljer i detta ondskefulla, usla och brutala slaktande. Den franske konsuln hörde själv hur bashibazukerna med förtjusning berättade för sina uppmärksamma åhörare om hur de halshögg barn och hur de med nyfikenhet tittade på när deras små kroppar föll och rullade runt som slaktade kycklingar.”
Dessa få rader beskriver endast fyra dagar av det regelrätta, fem sekel långa, folkmord som de osmanska turkarna bedrev mot de underkuvade bulgarerna. Vi Europaparlamentariker från Attack vill ha ett erkännande och en ursäkt innan man över huvud taget inleder några diskussioner om Turkiets medlemskap i Europeiska unionen.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Förutom att vara en jordbrukspolitik och en ekonomisk politik är den gemensamma jordbrukspolitiken nu efter översynerna 2003 och 2008 i hög grad en social politik, och enligt min uppfattning med rätta. Som exempel kan nämnas att programmen för livsmedelsstöd stärks, att det tas initiativ för att erbjuda frukt och grönsaker i skolorna - även detta med all rätt enligt min uppfattning - och att det genomförs program för att införa bredband och ge nytt liv åt landsbygden.
Men det krävs en kraftfull gemensam jordbrukspolitik för att tillgodose dagens behov eftersom jordbrukarna genom den gemensamma jordbrukspolitiken får stöd och stannar kvar på landsbygden. Låt oss därför gemensamt kräva att den gemensamma jordbrukspolitikens resurser inte längre ska kanaliseras till andra politikområden. Jordbrukspolitikens resurser måste ökas
om vi vill ha säkra livsmedel eftersom EU endast bör producera säkra livsmedel,
om vi vill ha tillräckligt med livsmedel eftersom det bara är härigenom som vi kan ta itu med kriser,
om vi vill ha en skyddad miljö, vilket innebär att livsmedlen måste odlas i överensstämmelse med EU:s praxis,
om vi vill att jordbrukarna ska stanna på landsbygden måste vi hjälpa dem, och
om vi vill ha friska konsumenter måste vi förse dem med EU-livsmedel.
Avslutningsvis vill jag uppmana Europeiska unionen att öka sin budget, för detta kommer att ge vårt EU en framtid. Om vi vill ha en stark jordbrukssektor måste vi också öka anslagen till den gemensamma jordbrukspolitiken.
Chris Davies
(EN) Herr talman! Det är mer än en månad sedan ni besökte Gaza, men de senaste siffrorna från den israeliska regeringen visar att ingenting har förändrats: fortfarande tillåts inget material för återuppbyggnaden att passera gränsövergångarna, inget material till skolorna, inget material till industrin. Bombattackerna har upphört, men blockaden fortsätter.
Kanske detta skulle vara ett bra tillfälle för Europaparlamentet att försöka påverka opinionen genom att i sina lokaler anordna en utställning av de T-shirts som en annan ledamot har nämnt - kläder som har tillverkats för soldater som t.ex. krypskytten från Givatibrigaden som på sin T-shirt har en bild av en gravid palestinsk kvinna och texten ”Ett skott, två dödade”. Det finns andra uppgifter i israeliska tidningar om andra bilder som är mer rasistiska, mer extrema och ännu mer avskyvärda. En sådan utställning skulle kanske kunna påverka medlemsstaterna så att de ifrågasätter huruvida vi bör fortsätta med associeringsavtalet mellan EU och Israel under de nuvarande omständigheterna.
Talmannen
Herr Davis! Förra onsdagen höll parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet ett möte där jag själv satt som ordförande. Vid mötet antogs en resolution om den tragiska situationen i Mellanöstern. Jag vill påminna er om detta. Det är värt att notera denna resolution. Tack för era kommentarer.
Péter Olajos
(HU) Detta är inte första gången som jag har varit tvungen att tala klartext i samband med det föreslagna enorma koleldade kraftverk med utsläpp av koldioxid på 4 miljoner ton om året som man planerar anlägga i staden Tőketerebes (Trebišov) i Slovakien. Detta kraftverk har mött lika omfattande protester på både den slovakiska och den ungerska sidan av gränsen, och trots detta har de berörda parterna på nytt ansökt om tillstånd för kraftverket.
På andra sidan gränsen har den ungerska regeringen tagit fram en ”strategi för krishantering och tillväxt”. Enligt denna strategi försöker Ungern nu, med krishanteringen som motivering, utöka Mátrakraftverket, den största utsläppskällan för koldioxid, med en ny, brunkolsbaserad anläggning på 440 megawatt. Mátrakraftverket släpper ut mer än 6 miljoner ton föroreningar om året. Jag behöver knappast säga att inget av kraftverken kommer att använda koldioxidavskiljning.
I slutet av förra året antog Europeiska unionen klimatpaketet, och vid EU-toppmötet i förra veckan godkände unionen finansieringen av ett klimatkompensationsprogram för utvecklingsländerna. Dessutom förbereder vi oss för fullt för klimatkonferensen i Köpenhamn i december. Samtidigt fortsätter ledarna för två medlemsstater, Slovakien och Ungern som om ingenting hade hänt - låt vara att ledarna i Ungern just har avgått. De finansierar klimatförändringarna med skattebetalarnas pengar och struntar i deras protester. Jag hoppas att EU inte kommer att stödja detta vare sig politiskt eller materiellt.
Luisa Morgantini
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Samtidigt som tusentals palestinska hem i östra Jerusalem fortfarande förstörs är t.o.m. den palestinska kulturen ett mål för Israels politik. Sorgligt nog har israeliska soldater gjort T-shirts med en bild på en gravid palestinsk kvinna med en kula som öga och med texten: ”Ett skott, två dödade”.
Den arabiska kulturen är utsatt för angrepp. Den palestinska myndigheten har tillsammans med de andra arabnationerna valt att göra östra Jerusalem - inte hela Jerusalem - till arabisk kulturhuvudstad 2009. Israel har gripit 20 aktivister - däribland internationella aktivister - som helt enkelt förberedde ett evenemang för att hylla den palestinska kulturen. Det är ett försök att omintetgöra all palestinsk närvaro över huvud taget i östra Jerusalem.
Jag ställer mig därför frågan om världssamfundet kan göra någonting för att se till att detta evenemang kan bli en framgång och att Jerusalem verkligen är en delad huvudstad. Låt oss verka för att detta evenemang kan genomföras.
Alojz Peterle
(SL) Under veckoslutet oroades Slovenien och särskilt regionen Nedre Carniola av Renaults beslut att flytta sin tillverkning av Clio från Novo Mesto till Frankrike.
Jag vill tro på den officiella förklaringen att beslutet motiverades av den minskade efterfrågan på Clio och Twingo, inte av protektionism på grund av svårigheterna inom bilindustrin.
Mina damer och herrar! Vem tillhör Revoz-bilfabriken i Novo Mesto? Är den slovensk? Eller fransk? Svaret är klart: en slovensk fabrik som tillverkar franska bilar är alldeles uppenbart en europeisk fabrik.
Jag tror fullt och fast att vi måste skydda bilindustrin genom en EU-lösning snarare än genom nationella lösningar. Annars kommer vi att misslyckas med att upprätthålla av de fyra grundläggande friheter som är själva kärnan i EU:s inre marknad.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! I början av mars överfördes de politiska fångarna Michail Chodorkovskij och Platon Lebedev från Chita i Sibirien till Moskva för att återigen tvingas svara på ohållbara anklagelser. Den första offentliga utfrågningen kommer att äga rum den 31 mars. Den femte omgången av människorättsöverläggningarna mellan EU och Ryssland skulle ha ägt rum samma dag. Ryssarna har nu skjutit upp dessa viktiga samtal på obestämd tid.
Ryssland klargör således mycket tydligt hur lågt landet värderar mänskliga rättigheter. I stället för att skipa rättvisa fortsätter rättssystemet att verka för eliminering av regimmotståndare, och man slår blå dunster i ögonen på EU.
Richard Seeber
(DE) Herr talman! Jag vill rikta ett kritiskt påpekande till kommissionen när det gäller det beslut att förbjuda den klassiska glödlampan som presenterades skriftligen i förra veckan. Jag stöder till fullo de krav på energieffektivitet och de klimatmål som vi har fastställt tillsammans med rådet och kommissionen. Det var bara tillvägagångssättet som var fel i detta fall. Det är klart att medborgarna inte känner sig delaktiga när beslut fattas inom stängda dörrar genom kommittéförfaranden. Därför förtjänar kommissionen avgjort kritik för att den inte har gjort Europaparlamentet delaktigt i beslutsprocessen och för att den inte har följt det normala förfarandet.
För det andra fanns det en tydlig brist på kommunikation. Människor är mycket oroliga eftersom det inte har gjorts någon omfattande konsekvensanalys när det gäller dessa åtgärder, särskilt eftersom vi vet att dessa glödlampor innehåller kvicksilver och därför innebär en fara för människors hälsa, i synnerhet barns hälsa.
För det tredje skulle det också ha varit klokt att tänka på framtiden och främja nya tekniker. Därför vill jag be kommissionen att lägga fram ett nytt förslag.
Tunne Kelam
(EN) Herr talman! Estländare, letter och litauer vill rikta ett varmt tack till er för den solidaritet ni har uttryckt med anledning av att det har förflutit 60 år sedan deporteringarna från de baltiska staterna, deporteringar som överallt har bedömts som brott mot mänskligheten, begångna under fredstid fyra år efter krigets slut. Två tredjedelar av de deporterade var kvinnor och barn som skickades till Sibirien för en period på ungefär 10 år. Proportionellt skulle antalet deporterade ha uppgått till en halv miljon om dessa deporteringar hade ägt rum i de tre skandinaviska staterna Sverige, Danmark och Norge.
I dag är det emellertid tydligt att det inte räcker med ekonomisk och politisk utvidgning av EU för att unionen ska bli verkligt integrerad som en ”värdegemenskap”. Vi behöver en ny utvidgningsvåg: en utvidgning av EU:s samvete. Vi är i akut behov av en alleuropeisk medvetenhet och vilja att erkänna dessa brott och fördomar som en integrerad del av vår gemensamma historia.
Maria Petre
(RO) Många av oss har i dag talat om behovet av solidaritet, och även jag vill fortsätta på detta tema.
Europeiska unionens oberoende i fråga om energi och medlemsstaternas solidaritet i denna fråga är mer nödvändiga än någonsin. Våra insatser måste vara samlade och konsekventa inte bara med tanke på riskerna utan också med tanke på den nödvändiga diversifieringen av våra resurser.
Jag gratulerar Europeiska rådet till den överenskommelse om den ekonomiska återhämtningsplanen som den har kommit fram till, och jag uppskattar särskilt tonvikten på energisektorn och finansieringen av Nabuccoprojektet.
Jag uppmanar Europeiska kommissionen att snabbt och effektivt utforma metoder för att se till att dessa medel används effektivt och leder till önskat resultat både inom energisektorn och särskilt inom den ekonomiska sektorn som allvarligt påverkas och hotas av protektionism.
Att ta sin tillflykt till protektionism är det värsta som kan hända både tillväxtekonomier och utvecklade ekonomier.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Det har gått ett år sedan arbetsgruppen för översynen av Europaparlamentets arbetsordning gjorde det svårt för tvärgrupperna att fungera genom att besluta att de endast bör sammanträda på torsdagseftermiddagar. Detta beslut innebar att man praktiskt taget avskaffade dessa tvärgrupper som var en plattform där man kunde framföra idéer, i allmänhet i frågor som till största delen inte berör EU:s politikområden, t.ex. familjefrågor.
Jag är ordförande för tvärgruppen för skydd av familjer och barn, och jag måste tala om för er att familjeorganisationer i det civila samhället och vanliga EU-medborgare djupt beklagar att de inte längre kan framföra sina åsikter genom denna tvärgrupp.
Arbetsgruppen för översynen av arbetsordningen har inte talat om för oss om den har utvärderat tvärgrupperna, och den har inte gett oss någon lösning för framtiden. Hur kan dessa tvärgrupper ersättas?
Nicodim Bulzesc
(EN) Herr talman! Jag vill tala om en mycket viktig fråga som gäller det europeiska litteraturpriset. Priset finansieras av Europeiska unionens kulturprogram, och dess syfte är att lyfta fram kreativiteten i den samtida skönlitteraturen. Jag anser att detta är ett mycket bra initiativ, men jag har vissa betänkligheter när det gäller genomförandet av programmet.
Jag har kontaktats av kulturorganisationer från mitt land som är missnöjda med att Rumänien inte ingår i programmet i år. Av 34 valbara länder är det faktiskt bara 12 länder per år som deltar i programmet. Den legitima frågan är hur de återstående länderna, däribland Rumänien, skulle kunna medverka aktivt om de över huvud taget inte har tagits med i programmet. Därför vill jag uppmärksamma er på detta problem, och jag hoppas att vi tillsammans med kommissionen kommer att finna en lämplig lösning på problemet.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Herr talman, mina damer och herrar! Detta kommer att bli ett svårt år för EU. Vi står inför utmaningar utan tidigare motstycke i EU:s historia.
Vi måste kämpa mot den finansiella och ekonomiska krisen, mot energikrisen, mot klimatförändringarna och mot den terrorism som hotar allt som vi hittills har byggt upp. Just därför är det nu viktigare än någonsin att vi står enade.
Vi måste ta ställning mot EU-fientlig propaganda, mot ultranationalistiska element som är destruktiva och farliga. I den stämning som nu råder kan medborgare som är missnöjda med den allt värre krisen, för att inte nämna andra problem, lätt manipuleras av ultranationalister som utnyttjar denna ogynnsamma allmänna situation för att gå till angrepp mot det enade Europa. Låt mig påminna er om att effekterna av den kris vi just nu upplever skulle ha varit katastrofala utan Europeiska unionen och euroområdet.
Jag uppmanar alla de EU-politiker som bedriver valkampanjer att inta en fast hållning mot den EU-fientliga propagandan. Jag uppmanar dem att inte utnyttja ultranationalistiska och chauvinistiska element eller att göra populistiska utspel bara för att vinna några extra röster. Tack.
Iuliu Winkler
(HU) Ett huvudtema i de offentliga diskussionerna om den globala ekonomiska krisen är att förtroendet för det internationella finansiella systemet omedelbart måste återställas. Numera är förtroende nyckelordet, och det finns naturligtvis även med i EU:s dokument.
Jag vill föreslå ett annat nyckelord, solidaritet, eftersom man talar så mycket om att solidaritet och samarbete är grundläggande värden för EU. Men jag vill fråga om denna solidaritet verkligen tillämpas i praktiken för oss utanför euroområdet när vi får rådet att höja skatter och bidrag hellre än att förlita oss på EU:s krisfonder och dess mekanismer, samtidigt som det är just solidaritetsprincipen som utgör grunden för EU:s förvaltning av denna fond.
Kommer medborgarna i de central- och östeuropeiska medlemsstaterna att tvingas ge upp hoppet om att komma i fatt EU:s levnadsstandard inom rimlig tid? Det tror jag inte. Jag är säker på att EU:s offentliga ståndpunkt inför det kommande G20-toppmötet kommer att vara godtagbar för oss alla.
Csaba Sógor
(HU) Ungerska befolkningsgrupper i fem av EU:s medlemsstater uppmärksammade nyligen den ungerska revolutionen och frihetskriget 1948-1949. Ungrarna kämpade då sida vid sida med polacker, serber, kroater, schwaber, tyskar, österrikare, armenier och rumäner. De kämpade för sin egen frihet och för världens frihet mot de två största arméerna i Europa vid den tiden.
Vi uppmärksammar detta varje år i mars, och detsamma gjorde presidenterna i två andra länder. De rumänska myndigheterna försökte dock, på ett sätt som är skamligt och ovärdigt för ett EU-land, att hindra Ungerns president László Sólyom från att resa in i Rumänien. Även Förenta staternas president, Barack Obama, har erkänt och hedrat det ungerska frihetskriget. Tänk om han hade velat besöka Rumänien. Vad skulle ha hänt om man på samma sätt hade försökt att hindra honom från att resa in?
Det vore bra om vi alla till slut kunde inse att vi lever i ett EU där vi respekterar varandras förflutna och historia, och även varandras nationella helgdagar.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Jag är en förespråkare för att Serbien ska integreras i och anslutas till Europeiska unionen. Jag vill emellertid uppmana kommissionen att vidta särskilda och effektiva åtgärder för att garantera rättigheterna för den rumänska minoritetsbefolkningen i Timocdalen.
Den europeiska ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk måste tillämpas effektivt i Timocdalen, i grevskapen Craina, Morava, Pojarevaţ och Timoc i östra Serbien. Det är 2009 och jag anser att det är hög tid att den traditionella etniska rumänska befolkningen i Timocdalen får rätt till proportionell representation och till att få tala sitt modersmål i kyrkor och skolor. Tack!
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
