2009 års budget - Avsnitt III kommissionen: budgetram och prioriteringar för 2009 (debatt)
Talmannen
. - Nästa punkt är ett betänkande av Jutta Haug, för budgetutskottet, om budgetförfarandet 2009: Avsnitt III - Kommissionen: budgetramen och prioriteringarna för 2009.
Jutta Haug
föredragande. - (DE) Herr talman, kommissionsledamot Hübner, mina damer och herrar! Det här årets budgetförfarande är speciellt eftersom det är sista gången som vi måste rätta oss efter de bestämmelser som har gällt tidigare. Från och med nästa år kommer vi att utarbeta vår budget i enlighet med det förfarande som anges i Lissabonfördraget.
Detta innebär att det kommer att krävas större koncentration från parlamentets sida, eftersom vi kommer att behöva uttrycka vår politiska vilja i budgetposter och budgetsiffror vid en enda behandling. Vi kommer inte längre att kunna korrigera, ändra kompromisser som vi har kommit fram till eller kompensera för misstag vid en andra behandling.
Den första och enda behandlingen måste vara kvar och tjäna som ett användbart underlag för förhandlingar med rådet fram till årets slut. Därför är det viktigt för oss att betona att vi vid sidan av budgetförfarandet 2009 räknar med att tillsammans med rådet och kommissionen förbereda oss för att se till att vi sköter budgetförfarandet i enlighet med Lissabonfördraget.
Vårt nuvarande budgetförfarande är dock redan lite annorlunda. På förslag från arbetsgruppen för en reform av parlamentets arbetsmetoder har budgetutskottet beslutat att man inte längre kommer att lägga fram våra vanliga riktlinjer som svar på kommissionens årliga politiska strategi i form av ett första förslag till resolution i plenum, utan man kommer i stället att lägga fram vårt förslag om budgetramen och prioriteringarna för 2009. Grupperna är ansvariga för resolutionen om den årliga politiska strategin som kommer att vara inriktad på alla politiska områden. Vi inom budgetutskottet har koncentrerat oss på de överhängande budgetfrågor som vi anser är av särskild vikt och presenterat dem i 11 punkter.
Jag skulle särskilt vilja rikta uppmärksamheten mot tre aspekter. För det första är det uppenbart att vår budgetkostym har skurits till mycket snävt, dvs. den är mycket trång. Marginalerna för enskilda rubriker är mycket små. Vi kan inte finansiera politiska prioriteringar som är i behov av omedelbara omfattande budgetåtgärder, till exempel att göra en praktisk insats i klimatpolitiken, utan att riskera tidigare prioriteringar. Samma sak gäller för finansiering av tillväxt och sysselsättning eller ett hållbart Europa.
Om vi till exempel tittar på budgetrubrik 1A så ser vi att vi inte under några omständigheter kan finansiera några nya byråer med tillgängliga medel. Vi måste hålla fast vi vår gamla, men enkla och i högsta grad förnuftiga princip om att nya insatser kräver nya pengar.
För det andra är det uppenbart att rubrik 4 ständigt är bristfälligt finansierad. Sitationen där är densamma år efter år. Vi förväntar oss att kommissionen lägger fram ett preliminärt budgetförslag för oss, som innehåller en noggrann analys av behoven och är realistiskt. Vi vill äntligen kunna använda flexibilitetsinstrumentet för det syfte som det från början var ämnat för, nämligen för oförutsedda utgifter. Vi vill inte att det delvis eller helt och hållet ska vara borta vid årets slut.
För det tredje är vi fast beslutna att före parlamentets sommaruppehåll informera kommissionen om våra avsikter när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder. Vi förväntar oss att kommissionen lämnar oss tillräckligt mycket handlingsutrymme för detta parlamentariska instrument i det preliminära budgetförslaget och gör så för alla rubriker.
Vi har definitivt noterat att pilotprojekten och de förberedande åtgärderna inte är med i de tabeller som bifogats den årliga politiska strategin för 2009.
Till sist är vi fast beslutna att inte gå utanför den finansiella ramen, utan vi är mycket väl medvetna om begränsningarna och problemen och hoppas därför på ett bra samarbete med rådet och kommissionen.
Danuta Hübner
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag skulle vilja börja med att informera Jutta Haug och de andra ledamöterna i parlamentet om att kommissionen inte bara har granskat den här resolutionen utan även kan instämma på ett stort antal punkter, inte minst när det gäller principerna om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning.
Vi uppskattar den här möjligheten att få utbyta åsikter på ett tidigt stadium om det årliga budgetförfarandet 2009. I denna anda delar jag även fullständigt de åsikter som uttrycks i resolutionsförslaget om att vi bör börja reflektera över Lissabonfördragets följder för budgetförfarandet.
Kommissionen har även noterat parlamentets fortsatta stöd för verksamhetsbaserad budgetering och dess förslag om att lägga fram idéer till pilotprojekt och förberedande åtgärder före sommaren. Detta kommer utan tvekan att förbättra möjligheten till ett smidigt genomförande i rätt tid.
Kommissionen uppskattar även parlamentets detaljerade granskning av den årliga politiska strategin för 2009, som var föremål för en intensiv debatt i mars. Den årliga politiska strategin tjänar som en fast referensram för utarbetandet av det preliminära budgetförslaget och kommissionens arbets- och lagstiftningsprogram utan att föregripa slutresultatet, för vilket hänsyn kommer att tas till Europaparlamentets och rådets prioriteringar.
Mot denna bakgrund kommer kommissionen att anta det preliminära budgetförslaget för 2009. När det gäller politisk utveckling och programgenomförande är 2009 det tredje året i den innevarande programperioden och borde således vara ett konsolideringsår. Kommissionen har därför inte föreslagit några större ändringar av den årliga politiska strategin med avseende på den ekonomiska planeringen. Den har emellertid föreslagit tre centrala initiativ med begränsad inverkan på fördelningen av ekonomiska medel 2009.
För det första ingår, som ett led i vår politik när det gäller den integrerade förvaltningen av de yttre gränserna, en förstärkning av Frontex i budgeten, enligt beslut som redan fattats under 2008 av budgetmyndigheten. För det andra föreslår kommissionen, för att följa upp EU:s nya strategi för Centralasien som antogs av rådet i juni 2007, att biståndet till det området tidigareläggs till 2009, samtidigt som den totala fördelningen förblir densamma under perioden. För det tredje har kommissionen, i linje med handlingsplanen från Bali, föreslagit ökat stöd till miljön och en hållbar hantering av naturtillgångar i utvecklingsländer. I och med de här förslagen har kommissionen varit angelägen om att noggrant begränsa inverkan på de marginaler som finna att tillgå och kommer att fortsätta med det när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag.
Jag vill avsluta med att betona en viktig punkt. Under budgetförfarandet 2008 beslutades det om ett flertal gemensamma förklaringar med avseende på byråer, både verkställande och centraliserade, och den detaljerade information som ska vara tillgänglig för budgetmyndigheten. Kommissionen kommer att genomföra dessa bestämmelser i 2009 års budgetförfarande, och jag är övertygad om att det kommer att ge parlamentet en tydligare översikt över tillgängliga medel.
László Surján
för PPE-DE-gruppen. - (HU) Herr talman! Tack för att ni har gett mig ordet. Jag är säker på att Jutta Haugs betänkande kommer att få parlamentets stöd och jag gratulerar henne till hennes arbete. Jag skulle nu vilja uttrycka ett par funderingar.
Första punkten är att parlamentet med bakbundna händer försöker utarbeta en budget för att kunna möta nya utmaningar. Vi har precis fått höra om dessa. Vi stöder den viktigare rollen för tillväxt och skapande av arbetstillfällen, eftersom dessa två områden utgör en central del i utvecklingen av underutvecklade regioner, eller borde göra det. Jag är glad att kommissionen har denna trygga person som företrädare, med ansvar för regional utveckling.
Ett mycket viktigt inslag i betänkandet är att Europas medborgare måste informeras om hur deras pengar används och om hur vi är förpliktade att använda deras pengar så att vi får ut så mycket som möjligt för dem.
Vi väntar på att Lissabonfördraget ska ratificeras och kan därför inte agera som vi hade hoppats kunna göra vid årets slut, när överenskommelsen som kommer att reglera vårt arbete plötsligt, för att använda ett banalt uttryck, dyker upp som gubben ur lådan. Vi måste arbeta i riktning mot detta. Europeiska folkpartiet kommer att rösta för betänkandet och hoppas att ändringsförslagen kommer att få stöd, särskilt de som gäller små och medelstora företag.
Jag håller dock inte helt med Jutta Haug om att vi förhandlar i tid. Föregående budget måste vara på plats, och vi kan bara enas om den om vi av en lycklig händelse på förhand har begärt saker som kommissionen också stöder. Vi måste verkligen tänka igenom hur vi ska göra detta i framtiden så att parlamentet kan sända sitt eget budskap snabbare till kommissionen. Tack för er uppmärksamhet.
Göran Färm
för PSE-gruppen. - Herr talman! Som Jutta Haug sa så är detta den sista budgeten enligt den gamla modellen, åtminstone om det nya fördraget genomförs, men det är också en budget som är en upptakt till en mer långsiktig budgetreform. Vi är ju samtidigt på väg in i den s.k. halvtidsöversynen. Då är det naturligt för oss att anlägga ett mer långsiktigt perspektiv på budgetfrågorna.
Vi menar, och det är viktigt i resolutionen, att viktiga nya politiska prioriteringar också måste kunna slå igenom i budgeten. Vi har till exempel i dag uppenbart otillräckliga medel både i kategori 1 för tillväxtfrågor och så vidare och i kategori 4. Vi förväntar oss därför av kommissionen ett modigt förslag till halvtidsöversyn, men vi måste också börja redan i nästa års budget.
Vi har några punkter som är särskilt viktiga. Jag tänker först på klimat- och energipolitiken. Jag är budgetföredragande i industriutskottet, och vi har till exempel den stora energiteknologiplanen, SET-planen, vi har åtgärderna för energieffektivitet och så vidare, som alla saknar tillräckliga budgetmedel.
Den andra punkt jag tänker på är kategori 4 och inte minst allt det som händer på Balkan. Förra året hade vi en stor debatt om insatserna i Kosovo. De måste fortsätta och de måste bli långsiktiga. Dessutom måste de ske samtidigt som vi måste få fram ytterligare stöd för Serbiens och Bosniens närmande till EU.
Det tredje vi vill fokusera på är kvalitet i budgeten. Vi har ibland haft lite för mycket till exempel pilotprojekt och förberedande åtgärder. Nu bör vi fokusera mer på att implementeringen av den sortens åtgärder verkligen blir bra. Jag tänker bland annat på det som jag själv har föreslagit om att ta hand om kulturarvet på det konfliktdrabbade Balkan. Nu måste vi se till att det verkligen blir en permanent insats.
Det fjärde område jag tänker på är livsmedelskrisen. Vi är nu i ett läge där prisutvecklingen på livsmedel kanske faktiskt också måste påverka EU:s budget. Vi får inte vara främmande för detta.
Min slutsats är att när samhället förändras, då måste vi också vara beredda att förändra EU:s budget.
Anne E. Jensen
för ALDE-gruppen. - (DA) Herr talman! Som många redan har nämnt kommer 2009 på många sätt att bli ett spännande år för EU. Valet till Europaparlamentet och kommissionens utnämning tillsammans med Lissabonfördragets förväntade ikraftträdande kommer att göra det praktiska arbetet i anslutning till 2009 års budget ganska svårt. Därför har vi beslutat att tillåta det här årets budget att vara ett generöst test av de nya reglerna så att vi kan samla erfarenhet. I framtiden bör vi inleda budgetförfarandet tidigare på året och involvera de tekniska utskotten bättre. Jag skulle även vilja tacka föredraganden Jutta Haug för hennes utmärkta förslag i anslutning till detta.
I dag diskuterar vi de första tillkännagivandena om EU:s budget för 2009. Det är naturligtvis viktigt att det finns en koppling mellan de politiska prioriteringarna, både före och efter genomförandet i kommissionens årliga lagstiftningsprogram, så att EU:s budget utformas som ett integrerat politiskt instrument. Här har vi ett problem eftersom den fleråriga budgetramen är alltför ansträngd på många punkter. EU har numera en gemensam energi- och klimatpolitik och ändå finns det ingen gemensam finansiering för att stödja den politiken. Den del av budgeten som är till för att finansiera forskning, innovation, utbildning och transport är utan tvekan otillräcklig. På samma sätt är ramarna för rättsliga frågor och asyl-, kultur- och hälsopolitik alltför ansträngda. Dessutom är EU:s utrikespolitik ständigt bristfälligt finansierad - prioriteringar som Kosovo och Palestina är exempel på två utmaningar som vi står inför. Därför är det viktigt att vi nu diskuterar den kommande halvtidsöversynen av budgeten för att se till att EU kan fortsätta att finansiera viktiga politiska prioriteringar efter 2009. Vi behöver flexibilitet och bättre möjligheter till omprioritering inom ramarna.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman, fru kommissionsledamot! På UEN-gruppens vägnar skulle jag i den här debatten om budgetprioriteringar för 2009 vilja rikta uppmärksamheten mot följande punkter.
Först och främst kommer makten att förflyttas från medlemsstaterna till EU under 2009 om Lissabonfördraget ratificeras av alla medlemsstaterna, och EU kommer därmed att få nya ansvarsområden. Enligt min åsikt kommer detta markant att inverka på utgifterna från gemenskapens budget.
Andra punkten gäller att 2009 enligt experternas prognoser med största sannolikhet kommer att bli det femte året i följd med en stadig prisökning på livsmedel. Detta kommer att leda till ökade sociala problem i de fattigare medlemsstaterna och även i länder som får livsmedelsbistånd från EU. I gemenskapens budget för 2009 bör det finnas utrymme för ökat stöd till både tillväxt och jordbruksproduktion i Europa, och till export av jordbruksprodukter från gemenskapen.
Slutligen gäller min tredje punkt förebyggande av klimatförändringar, som är en av budgetprioriteringarna för 2009. Detta kommer att belasta medlemsstaternas ekonomi ytterligare, och dessvärre görs inga undantag för förseningar i deras utveckling. Det kommer att försätta nya medlemsstater i en särskilt svår situation som kan få allvarliga och skadliga ekonomiska och sociala följder i dessa länder.
Esko Seppänen
för GUE/NGL-gruppen. - (FI) Herr talman, fru kommissionsledamot! Föredraganden Jutta Haug visar prov på oerhörda fackkunskaper och yrkesskicklighet i sitt arbete. Vår grupp stöder uppmaningen i betänkandet till solidaritet inom gemenskapen och balans i den regionala utvecklingen, och vi vill även ha ökad insyn och klarhet i budgeten.
Det är viktigt att uppmärksamma halvtidsöversynen av budgetramen för de kommande åren under 2009, även om resultatet av de nya förhandlingarna inte kommer att inverka redan på nästa års budget. Vår grupp har alltid ansett att det saknas verktyg i gemenskapens budget för att bygga upp EU:s sociala dimension. Det är en av anledningarna till att vi inte kunde godkänna de slutgiltiga budgetförslagen i december.
Vår grupp anser också att gemenskapens utveckling mot en militarisering kommer att fortsätta om Lissabonfördraget godkänds. Det kommer att tillföra gemenskapens arbete nya inslag: en säkerhets- och försvarspolitik och ett ständigt strukturellt samarbete. Vi noterar att rådet fortsätter att föreslå nya anslag till gemenskapens budget och att parlamentet är villigt att godta dem. Ett försök att ha med finansieringsmekanismen Athena i den gemensamma budgeten är det resultat man kommer fram till att döma av rådets beslutsamhet i den fortsatta strävan mot en militarisering av unionen och dess ständiga krav på större militära anslag.
Vi noterar även att nästa års budget inte innehåller någon tydlig budgetpolitik när det gäller de utgifter som gemenskapen är villig att spendera på Kosovo, och heller inte någon information om varifrån pengarna ska tas. Det hägrar oförutsedda utgifter för vissa medlemsstater på grund av deras förpliktelser. Detta för att vi ska kunna främja nationellt oberoende för ett samhälle som bygger på etnisk samhörighet, vilket är unikt i europeiska sammanhang.
Margaritis Schinas
- (EL) Herr talman! Vi inleder i dag förfarandet med 2009 års budget med dess olika särskilda inslag. Det är den sista budgeten för den innevarande mandatperioden och för Barrosokommissionen. Med största sannolikhet kommer det att bli den första budgeten som faller mellan den nuvarande och den nya lagstiftningsramen. Den här budgeten kommer att antals enligt Lissabonfördraget och som ni vet är Europaparlamentet delaktigt på många betydelsefulla kompetensområden.
Där man har stor kompetens har man vanligtvis också stort ansvar. I det här sammanhanget skulle jag vilja kommentera fyra punkter angående 2009 års budget. Först och främst måste budgeten ha mervärde för gemenskapen och inte bara ge sken av att en tidsepok har nått sitt slut. Jag välkomnar det som kommissionsledamoten sa. Förstärkningen av Frontex är exempelvis ett kvalitativt inslag som visar att vi till och med under det sista året av kommissionens och parlamentets femåriga mandatperiod kan klara av nya utmaningar.
Min andra punkt är att budgeten måste ge utrymme för utveckling, och inte finansiera mikroprogram och anspråkslösa prioriteringar. I det rådande läget, där vi är omgivna av ekonomiska kriser, måste vi framhäva problem som kräver respons i form av utveckling.
Min tredje punkt är att vi för varje ny politisk prioritering även måste ha nya finansieringsmöjligheter. För att gå rakt på sak så kräver nya insatser nya pengar.
Eftersom 2009 är ett valår vill jag till sist vända mig till kommissionen. När kommissionen lägger fram sitt preliminära budgetförslag för oss ber jag att detta ska vara okomplicerat och begripligt. Det är hög tid att EU:s medborgare på ett lättbegripligt sätt kan förstå den budget som gäller dem.
Costas Botopoulos
(EL) Herr talman, mina damer och herrar! Dagens debatt om Haugs betänkande anser jag är det första viktiga steget mot en politisering av budgetförfarandet. På det ena eller andra sättet så kommer 2009 att bli ett mycket fullspäckat politiskt år för Europa och vårt parlament: parlamentsvalet kommer att äga rum, jag hoppas att Lissabonfördraget kommer att träda i kraft och en rad förändringar kommer att ske enbart i parlamentet. Mitt bland all denna utveckling kommer budgeten att genomgå grundläggande förändringar. Det är detta som man i politiska termer förbereder för i betänkandet.
Låt mig få fokusera på fyra viktiga punkter i förfarandet och betänkandet. Först och främst är det viktigt att reagera i tid för att kunna förbereda sig inför den nya situationen. Nästa budget kommer precis som vi alla har sagt att bli den första med det nya förfarandet och den måste bygga på en grundval som redan fastställts så att den kan fungera korrekt.
Jag vill framhäva min andra punkt eftersom den socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet har efterlyst det här under flera år, nämligen att förfarandet öppnas för andra utskott. Här är föredragandens initiativ av stor vikt. Vi har inte bara debatterat med budgetutskottet utan även med andra utskott om de politiska prioriteringarna.
Min tredje punkt gäller att vi både nu och varje år måste sträva efter att återspegla parlamentets budgetprioriteringar i enlighet med vad som står i budgeten. Här anser jag att de främsta frågorna gäller de enorma områdena fattigdom, jordbruk, utveckling och teknik.
Min sista och fjärde punkt, och jag håller precis på att avsluta herr talman, gäller pilotprogrammens betydelse. De ger oss en mycket viktig glimt av vad som kommer att hända under de kommande åren i EU.
Pedro Guerreiro
- (PT) Herr talman! Bland de viktiga aspekter som påverkar 2009 års budget finner vi den planerade översynen av EU-budgeten. Hur översynen exakt kommer att se ut måste fortfarande fastställas, men vi är bekymrade över ett par av de punkter som redan har antytts för översynen.
Med avseende på de riktlinjer som antagits av kommissionen och rådet är det dessutom tydligt att det kommer att ske en upprepning av det som hände 2007 och 2008, nämligen att utgifterna återigen skärs ned till de nivåer som anges i den fleråriga budgetramen och som redan är otillräckliga för att möta behoven av verklig social sammanhållning i EU. Därtill kommer att det finns flera tecken på att anslagen till ”utgifter” för social sammanhållning inte kommer att användas. Samtidigt har en ökning skett av anslagen till EU:s yttre åtgärder, nämligen till medling i krigsområden, vilket vi motsätter oss.
Kort sagt otillräckliga medel till prioriteringar som vi samtycker till och ökade medel till prioriteringar som vi motsätter oss.
Reimer Böge
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill börja med att uttrycka ett starkt stöd för det som föredraganden sagt, och även med att vädja till parlamentets specialiserade utskott att verkligen koncentrera sig på projekt med europeiskt mervärde i samband med det skyndsamma övervägande av pilotprojekt och förberedande åtgärder som jag hoppas kommer att ske.
Till kommissionen och rådet vill jag dessutom säga att vi under debattens gång slutligen vill få ett svar på frågan om hur vi åtminstone kan få vår utrikes- och säkerhetspolitik, som lider av flera års kronisk bristfällig finansiering, att återhämta sig, så att vi kan sätta stopp för de årliga dispyterna på detta område som inte gagnar någon och som även skadar kommissionen och rådet.
Kommissionsledamoten sa att det preliminära budgetförslaget skulle innehålla ett gensvar på resultaten från Bali i form av en ny Asienstrategi. Men jag skulle vilja veta när kommissionen tänker lägga fram förslag till budgetkonsekvenser av reformfördraget för perioden fram till 2013. Eller är det meningen att vi ska vänta till nästa finansiella programplaneringsperiod? Här handlar det ju faktiskt om nya aspekter som invandringspolitik, energipolitik, rättsligt samarbete och utrikes- och säkerhetspolitik. Vi har inte hört någonting om dessa områden.
Låt mig även tillägga att vi som ett led i detta budgetförfarande måste upprätta en ram för att genomföra det nya fördraget när det väl har ratificerats, vilket innebär att vi samtidigt som vi fortskrider med tillbörlig omsorg och lyhördhet måste ta hänsyn till behovet av att justera överenskommelserna med hänsyn till både ratifikationsprocessen och den rättsliga grunden. Detta är av största vikt. Och det finns tre aspekter här. Var behöver vi preliminära överenskommelser för att se till att det sker en lämplig övergång från det gamla till det nya fördraget? Var behöver vi övergångsavtal för att garantera rättssäkerhet? Och var behöver vi lite mer tid på oss för att få till stånd efterföljande överenskommelser på grundval av det nödvändiga lagstiftningsförfarandet?
Jag vill klargöra - även för det kommande franska ordförandeskapet - att alla överenskommelser som vi kan nå med avseende på dessa tre aspekter kommer att vara beroende av resultaten, och vi måste behålla en viss flexibilitet så att vi inte satsar allting på ett kort redan från början och sedan måste slå sönder det med slägga igen.
Jan Mulder
- (NL) Herr talman! Först av allt vill jag uppmuntra Jutta Haug att inte ge upp i denna viktiga fråga som hon har tagit sig an för andra gången. 2008 kommer trots allt att bli ett mycket viktigt år, inte bara eftersom vi måste utarbeta den ordinarie budgeten för 2009 - som många talare har sagt - utan också eftersom vi måste utarbeta ett förfarande för att komma överens om 2010 års budget i enlighet med det nya fördraget. Det här året är rätt tid för att visa exakt vad parlamentet kan och inte kan göra.
Det finns fortfarande mycket som är oklart när det gäller jordbruket. Om man läser fördraget noga tycks det som om rådet den här gången kan bestämma priser och kvoter på egen hand. Hur går det ihop med våra nya befogenheter när det gäller budgeten till jordbrukets andra kategori? Vi antas ha lika stora befogenheter. Det måste vara en prioritering att reda ut det här. Livsmedels- och energipolitiken förblir viktiga och kanske kan vi lösa det hela inom den femprocentiga marginal som vi har lämnats genom det interinstitutionella avtalet. Jag uppmanar kommissionen att fundera på det.
Ville Itälä
(FI) Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag skulle vilja tacka föredraganden Jutta Haug för hennes arbete och samarbete. Hon visar sannerligen upp yrkeskunnighet, och i detta avgörande skede kan man väl säga att budgeten kommer att få ett gott resultat vid årets slut om det här samarbetet fortsätter.
Tillåter vår budget tillräckligt mycket insyn för att vi ska kunna få allmänhetens förtroende när valet äger rum 2009? Samtidigt håller vi på att förbereda för tiden efter Lissabon - det gäller särskilt inom till exempel utrikespolitiken - och vi måste förbereda oss för en tid då även parlamentet visar att det har viljan att bidra till den nya strategin inom utrikespolitiken.
Jag vill säga någonting viktigt medan den här budgeten fortfarande är ett förslag. Jag hoppas att kommissionen kommer att lägga fram ett initiativ som föredraganden sedan kan utveckla. Det gäller Östersjöstrategin. Jag har hört att kommissionen arbetar på en sådan strategi och jag har också hört att Sverige, när landet så småningom innehar ordförandeskapet, tänker ge Östersjöstrategin högsta prioritet.
Strategin kommer inte att ha någon betydelse alls om det inte finns medel att tillgå. För närvarande har vi många olika pilotprojekt här och var. Denna politik som gäller hela Östersjön är ett lapptäcke, både i finansiellt och politiskt hänseende. Därför krävs det en egen rubrik för Östersjöstrategin, så att vi kan genomföra rätt slags miljöpolitik, rätt slags transportpolitik och till och med rätt slags energipolitik eftersom vi vet att en gasledning kommer att gå genom Östersjön från Ryssland till Tyskland. Därför behöver vi ett sådant initiativ och jag hoppas att kommissionen kommer att lägga fram ett i det här sammanhanget.
Valdis Dombrovskis
(LV) Herr talman, mina damer och herrar! Med avseende på förfarandet för EU:s budget för 2009 kan man se det här som en förberedelse för två viktiga frågor. Först och främst ändras EU:s budgetförfarande markant i och med en ratificering av Lissabonfördraget och vi måste göra det förberedande arbete som krävs för att säkra tydlighet och ett framgångsrikt arbete med EU:s budget för 2010. För det andra måste vi skynda på översynen av EU-budgeten, inklusive frågor som gäller reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken och Storbritanniens rabatt, för att halvtidsrapporten om budgetramen ska bli framgångsrik. De politiska prioriteringar som angetts av Europeiska kommissionen för 2009 - att främja ekonomisk tillväxt och sysselsättning, bekämpa klimatförändringarna och stödja hållbar utveckling - måste få stöd, men de måste även genomföras med det stöd som krävs från EU-budgeten. Olyckligtvis innebär det begränsade budgetbelopp och det tak som satts i den finansiella ramen att de resurser som krävs för att finansiera de nya prioriteringarna måste sökas inom gränserna för den existerande budgeten, och att vi måste omfördela resurser. Det är möjligt att vi kommer att behöva ändra begränsningarna för tilldelning av enskilda resurser från EU-budgeten. Den begräsning som för närvarande gäller för strukturfonderna, att endast 3 procent av resurserna från de relevanta operationella programmen kan riktas mot åtgärder för energieffektivitet, hindrar till exempel medlemsstaterna från att se över sina prioriteringar för att få medel från strukturfonder i enlighet med de nya prioriteringarna för EU:s energistrategi och klimatförändringen. Tack för er uppmärksamhet.
Ingeborg Gräßle
- (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag skulle vilja framföra mina synpunkter på två av de prioriterade punkterna, nämligen kritiken från föredraganden att EU:s budget inte tillåter insyn och kommissionens personalpolitik.
Som föredragande för budgeten ber jag kommissionen att ägna sig åt insynen i budgeten och att lägga fram förslag för nästa planerade reform av budgetsystemet. Den information som finns i den faktiska budgeten är definitivt bristfällig och listorna med siffror är faktiskt inte till någon nytta alls för oss. Hittills har kommissionen utarbetat en mängd kompletterade handlingar, vilket enbart nedvärderar budgeten i sig. Varför inte ta med mer information i själva budgeten redan från början och på så sätt göra vissa av de betänkanden som har efterlysts överflödiga och därmed göra både kommissionen och parlamentet en tjänst? Jag kommer att arbeta på detta underlag till nästa budgetreform och skulle redan i det här skedet vilja be mina kolleger att stödja den preliminära verksamheten, eftersom jag skulle vilja att flera undersökningar genomfördes i frågan.
Min andra punkt är följande: I sin resolution i december om budgeten för 2007 efterlyste parlamentet en lägesrapport om översyn av personalstyrkan senast den 30 april 2008. Jag förmodar att vi kommer att få den rapporten inom de närmaste dagarna. Denna översyn som parlamentet efterlyste har nu blivit en av Barrosokommissionens största framgångar. Kommissionens ordförande upphöjer sig själv till en reformator, men han kan bara fortsätta att bli tagen för en reformator om han drar slutsatser av översynen innan den här kommissionens tid är över. Detta innebär att han måste utföra en kritisk granskning av decentraliseringen och ta de första stegen i den riktningen.
Han är inte bara skyldig skattebetalarna och parlamentet detta utan även sin personal som för närvarande ödslar både sin tid och sitt kunnande på alldeles för mycket intern administration och byråkrati. Kommissionen är även skyldig sig själv detta, med tanke på de utmaningar som EU står inför och de viktiga uppgifter som den måste ta itu med. Vi anser nämligen, även med tanke på 2009 års budget, som ni vet inte kommer att innebära några nya poster, att den endast kan lyckas med dessa uppgifter om den också ger sig i kast med lämpliga åtgärder och förändringar inom administrationen.
Péter Olajos
(HU) Tack, herr talman. Som en av dem som har varit med och utarbetat förslaget till 2009 års budget skulle jag vilja tacka Jutta Haug och László Surján för deras grundliga förarbete. För att kunna åstadkomma ett bra slutresultat var vi tvungna att arbeta disciplinerat och samstämmigt eftersom vi ofta var tvungna att utforska nya vägar. Och vi kan känna oss ganska trygga när det gäller oron för miljöskyddet i de delar av den årliga politiska strategin som vi känner till. Jag välkomnar alla de tre initiativen från kommissionen. Som ledamot i Centralasiendelegationen välkomnar jag särskilt EU:s nya strategi för Centralasien och det ökade stödet. Jag välkomnar även avsikterna att främja praxis för hållbar utveckling i utvecklingsländer, särskilt inom biologisk mångfald och energi. Det är inte bara vår moraliska plikt. Det ligger i vårt eget intresse. Tillsammans med mina kolleger är jag säker på att vi kommer att kunna lägga fram många forskningsprojekt för stöd eftersom detta är vad våra medborgare förväntar sig. Tack.
Danuta Hübner
ledamot av kommissionen. - - (EN) Herr talman! Jag skulle återigen vilja tacka Jutta Haug för betänkandet och även alla talare för deras kommentarer, inte bara de som hade direkt anknytning till 2009 års budget utan även de kommentarer som gällde tiden efter 2009 och som är mycket värdefulla i samband med vår reflektion över den politiska agendan och den framtida reformen av budgeten.
När det gäller Östersjöstrategin skulle jag vilja ge svar på två mycket konkreta punkter som tagits upp. Först och främst gällande Östersjöstrategin: kommissionen arbetar på den här strategin och jag har nöjet att få ta del av det interna arbetet med strategin. Det är tänkt att den ska tas upp på agendan i och med Sveriges ordförandeskap under andra halvåret 2009. Men i det här skedet håller vi samråd och bedömer situationen i regionen och överväger även idéer för den här strategin. När det gäller budgetkonsekvenser är det alldeles för tidigt att tala om detta i dagens läge.
Beträffande det nya fördraget och konsekvenserna för den politiska agendan gäller en fråga konsekvenserna av Lissabonfördraget för den institutionella förändringen och de nya rättsliga ramarna.
Den andra frågan gäller den politiska agendan och som ni vet är både rådet och kommissionen för närvarande involverade i reflektionen och det mycket konkreta arbete som främst avser de rättsliga ramarna och de nya utmaningarna angående institutionerna. Som ni känner till äger även en reflektion kring den politiska agendan rum, som ett resultat av kravet att genomföra budgetöversynen. Jag tror att kommissionen mot slutet av det här året - eller mycket tidigt 2009 - kommer att lägga fram den nya politiska agendan och inte förrän då kan budgetkonsekvenserna beaktas och behandlas på ett skäligt sätt och med skäligt ansvar.
Beträffande insyn har jag noterat alla era punkter angående resultaten från översynen av personalstyrkan och jag kommer att vidarebefordra dem särskilt till kommissionsledamot Dalia Grybauskaitė, men jag tror även till hela kollegiet, och jag skulle vilja bekräfta det som ni precis har sagt.
Med avseende på 2009 är min uppfattning att vi nu är medvetna om de riktlinjer som uttryckts av två av budgetmyndighetens grenar. Det preliminära budgetförslaget kommer att bygga på grundliga bedömningar av behoven för att nå alla dessa prioriteringar som vi redan har kommit överens om och som vi har framför oss. Det råder inget tvivel om att kommissionen kommer att behöva ett fortlöpande bra samarbete med er för att nå dessa resultat. Jag skulle även vilja säga att ett bra samarbete även kommer att vara av stor vikt i samband med de långfristiga utmaningarna, både de institutionella och de som gäller den politiska agendan. Tack för debatten.
Jutta Haug
föredragande. - (DE) Herr talman! Jag tackar alla talare i debatten. Jag är naturligtvis även tacksam för lyckönskningarna och det beröm som jag har fått. Låt mig även få tacka kommissionsledamoten.
Om jag har förstått saken rätt stöder kommissionen oss till fullo och utlovar ett preliminärt budgetförslag där man tar hänsyn till allting som vi vill att man ska ta hänsyn till. Vi har återigen uttryckt våra prioriteringar klart och tydligt. De är varken få till antalet eller särskilt små: bekämpning av klimatförändringarna, tillväxt och sysselsättning, ett socialt Europa, forskning, utbildning och hjälp till de fattigaste länderna i världen, i enlighet med våra uppgifter i världen. Det är inte lätt att faktiskt finansiera allt det.
Jag önskar att rådet hade lyssnat, för då hade det fått se att alla, eller åtminstone nästan alla, grupper i parlamentet står enade i denna fråga, tack och lov. För det vill jag varmt tacka alla inblandade.
Reimer Böge
- (DE) Herr talman! Kommissionsledamot Danuta Hübner har just sagt att kommissionen och rådet båda redan arbetar med de frågor som gäller övergången i samband med Lissabonfördraget. Det är fantastiskt! Som ordförande för budgetutskottet vill jag dock på alla kollegers vägnar, tror jag, insistera på att parlamentet behandlas som en jämlike, även när det gäller att lägga fram handlingar och annat om allt som kommer att behöva diskuteras och förhandlas fram gemensamt under de kommande månaderna, snarare än som en andra klassens institution. Om vi inte kan vara säkra på det kommer vi att stå inför stora problem i slutet av förfarandet vid årets slut.
Det ligger även i kommissionens och rådets intresse att garantera fullständig likabehandling inom kommunikationspolitiken, med avseende på de handlingar och frågor som ska beaktas.
Danuta Hübner
ledamot av kommissionen. - - (EN) Herr talman! Jag skulle bara mycket tydligt vilja säga att jag inte kan föreställa mig att dessa tre institutioner inte skulle samarbeta. Samma sak gäller, antar jag, för parlamentets samarbete med kommissionen och med rådet.
Det här är vårt gemensamma fördrag, vår gemensamma prestation och vårt gemensamma arbete. Jag kan bara vidarebefordra era ord till ordförande José Manuel Barroso, men jag är säker på att alla är fullt medvetna om detta ansvar.
Talmannen
. - Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på tisdag den 22 april 2008.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Nathalie Griesbeck  
skriftlig. - (FR) Lissabonfördraget, som ska träda i kraft den 1 januari 2009, kommer att stärka parlamentets privilegier på ett helt nytt sätt. Före årets slut måste vi underteckna ett interinstitutionellt avtal där man tar hänsyn till ett utvidgat medbeslutandeförfarande och den avskaffade distinktionen mellan icke-obligatoriska och obligatoriska utgifter.
Mot denna bakgrund bör vi framhäva att vi är fast beslutna att forcera vår sak i omförhandlingen efter halva tiden om budgetramen för 2007-2013 och genom den politiska nyorientering som vi vill åstadkomma, grundad på en budget som fullständigt sammanfaller med våra ambitioner och inte undergräver principerna om solidaritet som vi värnar om så noga. Samtidigt som vi alltid måste se till att göra vår politik effektivare måste vi skydda oss mot eventuella försök att åternationalisera den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken.
Det är även viktigt att vi är kapabla att främja utvecklingen av ny och värdefull politik genom de budgetverktyg som parlamentet har till förfogande i form av flexibilitetsinstrument, pilotprojekt och förberedande åtgärder.
Dessutom behöver Europeiska kommissionen förbättra budgetinsynen så att vi på rätt sätt kan övervaka användningen av allmänna medel.
Gábor Harangozó  
skriftlig. - (EN) Vi bör förbereda oss för de förändringar som kommer att äga rum under 2009 i och med EU-valet och Lissabonfördragets ikraftträdande, eftersom detta kommer att få stor inverkan på budgeten. Det nyvalda parlamentet och den nyutnämnda kommissionen kommer utan tvekan att behöva behandla det nya budgetförfarandet.
Därför är det nödvändigt att för 2009 presentera hållbara budgetramar och prioriteringar som tillåter insyn. Bland annat är det mycket viktigt att se till att budgeten svarar mot prioriteringarna med tillräckliga resurser. I detta avseende är jag glad över att kunna notera att vår föredragande Jutta Haug lägger tonvikten på solidaritetsprincipens betydelse som en av grundvalarna för EU-politiken, särskilt med avseende på sammanhållning och strukturpolitik.
I och med de nya utmaningar som vi har framför oss och den nya interinstitutionella balansen inom den institutionella triangeln är det ännu viktigare att se till att det finns ett sammanhang mellan de politiska prioriteringarna och de finansiella resurser som finns tillgängliga. Det finns en växande oro för att omprioriteringen mot konkurrens, klimatförändringen eller hållbar utveckling skulle ske på bekostnad av andra budgetprioriteringar. Att man lägger till nya prioriteringar i framtiden borde på intet sätt hindra att man uppnår andra politiska prioriteringar som exempelvis solidaritet.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
skriftlig. - (RO) Jag skulle vilja betona vissa aspekter som gäller den punkt i betänkandet där vikten av solidaritetsprincipen på nytt bekräftas.
Sammanhållningspolitiken fortsätter att ta en tredjedel av EU:s årliga budget i anspråk. Ändå kan vi inte bortse från det faktum att detta område har blivit allt mindre viktigt jämfört med konkurrenskraftspolitikens ökade betydelse för ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Till exempel har budgetpost 1a - för konkurrenskraft - fått en ökning på 18,4 procent jämfört med 2007, medan 1b - som täcker sammanhållningsområdet - bara har fått en ökning på 3,1 procent.
Dessutom bör vi ta hänsyn till effekterna av Lissabonfördragets genomförande. Strukturfonderna, som för närvarande är icke-obligatoriska utgifter och som parlamentet har sista ordet om i budgetförfarandet, kommer att bli föremål för ett gemensamt beslut av ministerrådet och parlamentet. Icke desto mindre är det ett känt faktum att rådet varje år genomför viktiga sänkningar av de belopp som EU avsätter för sammanhållningspolitiken.
Av denna anledning anser jag att det är mycket viktigt att nå målen i Lissabonstrategin, men utan att de skillnader som finns mellan regionerna i Europa försummas.
