Den europeiska kulturindustrin (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Guy Bono, för utskottet för kultur och utbildning, om kulturindustrin i Europa.
Guy Bono
föredragande. - (FR) Herr talman! Det betänkande jag presenterar är en fortsättning på den begäran som gjordes av Helga Trüpel - som är här i dag och som jag välkomnar - och mig själv vid tidpunkten för kulturrapporten för 2007 för tre år sedan, om större erkännande av kulturindustrin. Jag påminner om att denna nu är större än bilindustrin inom EU, att den står för 3,1 procent av den aktiva befolkningen i EU och genererar 2,6 procent av BNP.
Jag har därför förberett detta betänkande genom att så mycket som möjligt rådfråga alla dem som är inbegripna i denna sektor. Följaktligen vill jag tacka alla experter och yrkesverksamma från industrin samt webbanvändare och konsumentsammanslutningar och slutligen mina kolleger i utskottet för kultur för all den diskussion som vi har kunnat föra om dessa centrala frågor.
Detta betänkande grundar sig på följande förutsättningar: Kulturen och ekonomin har i dag blivit oskiljaktiga. Ekonomin behöver kulturen och kulturen behöver ekonomin. Mot denna bakgrund behöver kulturen brådskande få sin rättmätiga plats i Lissabonagendan. Med detta i tankarna, kommer jag med ett antal förslag i detta betänkande.
Det första skulle vara att tillsätta en arbetsgrupp för att undersöka förhållandet mellan kultur, kreativitet och innovation i samband med gemenskapspolitiken.
För det andra är det av central betydelse att ge mer utrymme i vår gemenskapsfinansiering för kulturindustrin. I detta betänkande rekommenderar jag på medlemsstatsnivå privat/offentlig finansiering samt främjande av ett regelverk och skattebestämmelser som gynnar kulturindustrin, och dessutom mer specifikt tillämpning av skatteavdrag och sänkta momssatser på alla kulturprodukter, inklusive produkter på Internet. Jag uppmanar också kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett program liknande Mediaprogrammet för hela kulturindustrin.
För det tredje föreslås i detta betänkande att kultur ska inlemmas bättre i EU:s yttre politik eftersom - och detta vill jag betona - det som gör EU så rikt är dess kultur eller snarare, som jag borde ha sagt, dess kulturella mångfald. Därför uppmanar jag kommissionen och medlemsstaterna att öka stödet för översättning.
Slutligen skulle jag vilja återgå till frågan om immateriella rättigheter, vilka är ämnet för ett stort antal ändringsförslag i detta betänkande. I denna fråga vänder jag mig bestämt emot vissa medlemsstaters hållning, vars repressiva åtgärder styrs av industrier som inte förmår ändra sin ekonomiska modell i linje med de krav som informationssamhället ställer. Att stänga av Internettillgången är en oproportionerlig åtgärd i förhållande till målen. Det är ett straff med kraftiga effekter, som skulle kunna ha allvarliga återverkningar i ett samhälle där Internetanvändningen är nödvändig för socialt deltagande.
Mina damer och herrar! Jag anser att vi behöver göra en åtskillnad mellan storskalig piratkopiering och konsumenter som agerar utan vinstsyfte. I stället för att kriminalisera konsumenter behöver vi inrätta nya ekonomiska modeller som finner en balans mellan möjligheten att ha tillgång till kulturella aktiviteter och kulturellt innehåll, kulturell mångfald och verklig ersättning för dem som innehar de immateriella rättigheterna. Det förefaller mig att detta är det enda sättet för det kulturella Europa att komma in i 2000-talet.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag är glad över att vara här för debatten om Guy Bonos betänkande och jag vill tacka honom för hans bidrag och utskottet för dess arbete. Jag är förvissad om att kulturen, som han sa, är viktig för våra liv och att den är alltmer central för EU:s framtid.
Jag skulle vilja tillägga att den kännetecknar vår gemenskap mycket mer än näringslivet eller geografin. Vi behöver också förstå att kulturen ger ett bidrag. Kulturen skapar. Kulturen är något positivt och inte något som förbrukar våra budgetar eller står i konflikt med våra behov. Kulturen för med sig mycket berikande, inklusive sysselsättning och tillväxt. Detta var första gången som Europeiska unionen uttryckligen kunde erkänna slutsatserna från toppmötet förra året, i den undersökning som vi presenterade för någon tid sedan, och nu i den kulturella dagordningen för EU under en period av globalisering.
Jag vill bara understryka tre specifika idéer eller punkter från ert betänkande, eftersom det finns många och jag inte kommer att kommentera samtliga.
Först ber ni oss att utveckla en europeisk vision om kultur, kreativitet och innovation. Den europeiska dagordning som vi nu har enats om gör precis detta. Vi stärker samarbetet mellan medlemsstaterna, inklusive främjandet av den kreativa industrin. Detta är en av tre pelare. I detta arbete kommer det att ingå att undersöka hur man mer korrekt ska kunna mäta det bidrag som denna industri ger till ekonomin och hur man bäst ska stödja den.
För det andra ber ni oss att undersöka den externa dimensionen. Detta är en av de tre prioriteringarna på dagordningen, och vi uppmuntrar nu mycket aktivt våra partner, våra medlemsstater, att ratificera Unesco-konventionen - det finns medlemsstater och även andra länder i världen som inte har gjort detta - och att säkra dess genomförande. Vi inkluderar också i ökande omfattning kulturella inslag både i vårt utvecklingssamarbete och i våra bilaterala förbindelser med framväxande ekonomier.
För det tredje håller jag med er om att full uppmärksamhet måste ägnas åt att helt genomföra artikel 151 i EU:s politik. Jag har uppnått mycket goda kontakter och ett gott samarbete med mina kolleger, inklusive kommissionsledamot Charlie McCreevy i fråga om den inre marknaden, om upphovsrättsskyddets olika aspekter. Jag är säker på att vi med hjälp från er alla kommer att uppnå de mål som fastställts i denna artikel i fördraget.
Ni nämner även rörligheten för konstnärer och kulturarbetare, vilken står mycket högt på vår dagordning, särskilt i år. Medlemsstaterna har redan sammansatt en arbetsgrupp i detta ämne och kommissionen genomför den pilotverksamhet för konstnärers rörlighet som parlamentet föreslog förra året.
Kommissionen kommer att stödja alla dessa insatser, särskilt genom en undersökning för att bättre kunna förstå kopplingarna mellan kultur, kreativitet och innovation, samt en annan undersökning om hur man åstadkommer en miljö som främjar utvecklingen av kreativa och kulturella industrier, inklusive stöd till små och medelstora företag och risktagande.
Resultatet av dessa initiativ kommer att ingå i en grönbok om kulturindustrin och den kreativa industrin som kommissionen avser att offentliggöra under 2009.
Jag ser fram emot denna debatt.
Rolf Berend
för PPE-DE-gruppen. - (DE) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Ny teknik vinner ständigt mer terräng inom Europas kulturindustri. Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt att skydda immateriella rättigheter.
EU:s uppgift, samt medlemsstaternas, bör vara att tillhandahålla nödvändiga resurser för att se till att immateriella rättigheter respekteras och skyddas. Att bekämpa piratkopiering är särskilt viktigt i detta avseende. Alla inblandade bör vara medvetna om sina rättigheter och skyldigheter när det gäller en gemensam lösning på denna uppgift.
Vårt utskott har i sitt betänkande förespråkat kampanjer för att informera och öka medvetenheten, särskilt när det gäller konsumenter. Förberedande åtgärder och informationsåtgärder som förklarar värdet av immateriella rättigheter bör starta bland unga i skolorna. I detta sammanhang vill jag åter betona utskottets ståndpunkt att en kriminalisering av konsumenter som inte försöker att göra någon vinst inte är rätt lösning för att bekämpa digital piratkopiering.
Vi har upprepade gånger betonat att fria informationsstrukturer såsom World Wide Web är av stor betydelse för Europas kreativa sektor och att vi måste hitta en balans mellan Internets öppenhet och skyddet av immateriella rättigheter. Låt mig i detta sammanhang slutligen kommentera den reviderade versionen av ändringsförslag 22a som lagts fram av 40 ledamöter. Min grupp - gruppen Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater - har tydligt uppgett att den är beredd att stödja den första delen av ändringsförslaget, och bestämt avisa den andra delen av detta ändringsförslag.
Katerina Batzeli
för PSE-gruppen. - (EL) Fru talman, herr kommissionsledamot! I ett läge då traditionella ekonomiska sektorer och industrier drabbas av en betydande nedgång och pressen från globaliseringen skapar stora konkurrensnackdelar för europeiska företag är kulturindustrisektorn en av de få sektorer som erbjuder avsevärda möjligheter för mångsidig ekonomisk, regional, social och kulturell utveckling. Vid det här laget måste Europa, utöver artikel 157 i fördraget och Unescos konvention om främjande av och skydd för mångfalden av kulturella uttryck, sikta på en lämplig balans för att hjälpa företag, agenturer, produkter och tjänster inom denna sektor att vara fullt konkurrenskraftiga. Samtidigt får Europa inte riskera sin tydligt tvärkulturella prägel eller äventyra mångfalden.
Herr kommissionsledamot! Av denna anledning anser jag, som ni själv har sagt, att det kommande året, vilket är det europeiska året för skapande och innovation, är rätt tid för EU att aktivt vända sig till kulturindustrin. Vi måste komma bort från uppfattningen att kultur är en lyx. Däremot behöver vi ha en specifik politik för att främja investeringar inom denna sektor.
Fru talman! Vi stöder till fullo Guy Bonos betänkande. Jag tror att det också noga kommer att studeras av kommissionsledamot Jan Figeľ, så att han kan diskutera det och fortsätta sitt kreativa arbete.
Zdzisław Zbigniew Podkański
för UEN-gruppen. - (PL) Fru talman! Vi stöter ofta på fall där kulturens roll och betydelse försummas. Näringslivet får uppmärksamhet medan kultur ses som något av underordnad betydelse, något slags tillägg. Det är inte bara kulturens kulturella betydelse underskattad, utan även dess ekonomiska och sociala betydelse.
Tack vare detta betänkande ställs vi inför en annorlunda bild av kulturen. Låt oss bara se på siffrorna. EU har 1 procent av BNP från alla medlemsstater till sitt förfogande, medan enbart kulturindustrin tillhandahåller 2,6 procent av BNP och över 3 procent av sysselsättningen, så detta är ett mycket viktigt problem. Dessa uppgifter är emellertid ofullständiga. Vi vet att de inte inkluderar den roll och den betydelse som hantverk och konstnärligt arbete har, och de lyckas inte heller inkludera många områden som påverkas av kulturen. Därför anser jag att detta betänkande är mycket viktigt. Vi bör fortsätta detta arbete och bli involverade, och stödja kommissionsledamot Jan Figel', eftersom han har angett en mycket bra riktning - en som ger alla en möjlighet.
Helga Trüpel
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Den stelbenta debatten mellan å ena sidan begreppet kultur som enbart ett mål i sig och å andra sidan den fullständiga ”marknadsanpassningen” av kulturen tvingas genom Guy Bonos betänkande till en öppning. Vi betonar betydelsen av den kreativa industrin som en del av Lissabonstrategin för ekonomisk tillväxt utan att samtidigt underordna kulturpolitiken rent ekonomiska restriktioner.
Den kreativa industrin och kulturindustrin ses som oberoende ekonomiska sektorer, och de har varit drivkraften för arbetstillfällen i Europa under de senaste åren. I Tyskland skapar de till exempel fler arbetstillfällen än bilindustrin, och EU och medlemsstaterna måste anpassa sin politik till detta faktum. Det finns fortfarande en hel del att göra i detta avseende.
Jag vill också än en gång betona - mot bakgrund av alla de komplicerade argument som omgärdar upphovsrätten - att lämpliga politiska regler måste fastställas för immaterialrättsliga produkter i den digitala världen, för att å ena sidan garantera öppen tillgång till Internet för privata slutanvändare och å andra sidan skapa nya inkomstmöjligheter för artister som producerar kreativt innehåll.
Miguel Portas
för GUE/NGL-gruppen. - (PT) Herr talman! Guy Bonos betänkande är ett utmärkt dokument som vi stöder. Jag ska fatta mig kort och begränsa mina kommentarer till frågan om upphovsrätt. I den ”fördigitala” världen kunde inköp av böcker och skivor ses som en speglig av normala konsumenttrender. Kopieringsapparater och kassettbandspelare inverkade negativt på författares ersättning och ändå fortsatte köp att vara regeln.
Med den digitala världen kommer ett paradigmskifte. Internet innebär att delningen och den fria spridningen av idéer, information och verk har frigjorts från sina tidigare fysiska hinder. I denna värld är betalning något som tillhör det förgångna. Den fria spridningen av verk är kulturens naturliga miljö. Vi bekämpar piratkopiering som görs i vinstsyfte, men vi är helt emot att kriminalisera konsumenter. Vi behöver ännu vissa restriktioner och hinder i den digitala världen eftersom vi ännu inte har upptäckt något annat sätt att ge författare skälig ersättning, men dessa dagar är räknade.
Thomas Wise
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Fru talman! Europa har ett rikt och mångsidigt kulturarv som berikar våra liv, inte bara estetiskt utan också ekonomiskt. Som sagt bidrar denna sektor med 2,6 procent av EU:s BNP. Den visar högre tillväxt än ekonomin som helhet och över fem miljoner människor är anställda inom denna sektor.
Dessa är tre mycket tydliga anledningar till varför kommissionen bör hålla tassarna långt borta, om vi inte vill att kulturen ska gå samma väg som fisket och jordbruket. Emellertid växer handelsunderskottet enbart när det gäller spelfilmer mellan EU och Förenta staterna för varje år, när den europeiska publiken väljer amerikanska produkter i stället för europeiska. Detta underskott var enligt de senaste siffrorna 7,2 miljarder brittiska pund enbart under ett år.
Fria från de restriktioner som står i samband med att förlita sig på statlig finansiering, omsatte de sex största amerikanska filmföretagen 42,6 miljarder US-dollar under 2006, medan situationen för den europeiska filmindustrin som helhet försämras, enligt en rapport från Europeiska audiovisuella observationsorganet. Detta beror på att bidrag och lagstiftning inte inspirerar konstnärer - de alstrar byråkrater och parasiter.
Christofer Fjellner
Kulturens förutsättningar har i grunden förändrats med Internets genombrott och spridning. Jag skulle vilja påstå att det nästan uteslutande har varit positivt. Kulturen har vitaliserats, demokratiserats och spridits till fler. Trots detta fokuserar mycket av den europeiska debatten just nu på problem som Internet påstås skapa för kulturutövare. Det är olyckligt.
Därmed inte sagt att kulturen inte står inför utmaningar. Upphovsrättsbrott och illegal fildelning är exempel på sådana utmaningar. Stora delar av detta betänkande fokuserar också på dessa problem. Just nu cirkulerar flera förslag runt om i Europa om hur vi ska komma till rätta med dem. Tyvärr tas ofta liten hänsyn till våra grundläggande medborgerliga fri- och rättigheter. Exempel på det kanske hetaste förslaget just nu är att förbjuda dem som har gjort sig skyldiga till upphovsrättsbrott från tillträde till Internet.
Jag skulle vilja ta tillfället i akt och uppmana mina kollegor att stödja det ändringsförslag som jag har presenterat till detta betänkande. I korthet så betonar mitt förslag den positiva roll som Internet har spelat för kulturen och demokratin, men det tar också avstånd från tankar om att förbjuda enskilda medborgare tillträde till Internet. Upphovsrättsbrott och fildelning måste bekämpas med sanktioner som är proportionella och som respekterar våra fri- och rättigheter. Att förbjuda enskildas tillträde till Internet är enligt min mening däremot en grov inskränkning i yttrande- och informationsfriheten och allt annat än proportionellt. Internet är mer än bara en kopieringsmaskin eller en kanal för att sprida olaglig film eller musik. Det är en arena för det fria ordet, för information och kommunikation.
För min lillebror är Internet lika naturligt som tv eller samtalet på en skolgård under en rast. Och ska vi tillämpa liknande inskränkningar för andra upphovsrättsbrott? Det var inte så länge sedan jag pluggade på universitet och där var det tyvärr många studenter som olagligt kopierade sin kurslitteratur, men att straffa dem genom att förbjuda dem att läsa böcker eller skriva artiklar vore givetvis orimligt. Den som har snattat mat i en affär förbjuds inte att handla mjölk och den som har stulit en cykel förbjuds inte att använda gatan. Så låt oss därför inte göra något lika galet med andra brott bara för att de är begångna just på Internet. Tack!
Maria Badia i Cutchet
(ES) Tack, fru talman! Mina damer och herrar! Jag skulle först av allt också vilja gratulera föredraganden, Guy Bono, till detta betänkande om kulturindustrin, som omfattar ett flertal olika frågor som han har försökt att besvara.
Jag skulle kort vilja kommentera en aspekt som jag anser vara en prioriterad fråga. I det samhälle som präglas av information, kommunikation och digital teknik framkommer hela tiden nya former av produktion och distribution som innebär nya möjligheter för producenter, upphovsmän, konstnärer och konsumenter. I detta nya sammanhang är det avgörande att man hittar nya, balanserade formler som kombinerar respekten för upphovsmäns rättigheter med medborgarnas tillgång till dessa kulturella tillgångar.
Dessutom bidrar kulturindustrin och upphovsmännen, inklusive små och medelstora företag, på grund av sina dubbla kulturella och ekonomiska roller, både till att främja kulturell mångfald och till att skapa nya arbetstillfällen och möjligheter för ekonomisk utveckling. Eftersom de är en del av en av våra mest dynamiska ekonomiska sektorer bör stöd till den kreativa sektorn ses som en investering. Därför bör stödjandet av livslångt lärande som främjar kreativa talanger och synergi mellan företag inom sektorn och skolor vara en politisk prioritering för EU.
Bernard Wojciechowski
(PL) Fru talman! Låt mig framföra mina gratulationer till detta viktiga betänkande om kultur. Uttalandet att, om han skulle kunna starta det hela igen, så skulle han starta med kulturen, tillskrivs Jean Monnet. Europas skriftliga historia sträcker sig två och ett halvt tusen år tillbaka, och hur rikt och varierat är inte dess innehåll. Kulturen är en viktig del i vår civilisations utveckling. Åtgärder som främjar den industri som har en koppling till kulturen bör stödjas. Det skulle vara bra om man kunde hitta medel för att utveckla ett nätverk av moderna bibliotek i Polen, med tanke på dem som inte har råd att köpa böcker. Det finns fortfarande områden i Warszawa där det inte finns några riktiga rum för akademisk läsning. Det finns inget fungerande utbytessystem mellan bibliotek. Unga måste åka in till stadens centrum för att få tillgång till vetenskapliga verk. Bibliotekssystemet i Förenta staterna skulle kunna tjäna som modell. Medel behövs till utvecklingen av lokala bibliotek som skulle kunna ge tillgång till nödvändigt material, och på så sätt möjliggöra för människor att utbilda sig själva.
Jag instämmer inte helt i betänkandets skäl T. Nationell identitet och språk är grundvalar för kreativiteten. Den moderna europeiska kulturen började först när Dante och Petrarca började skriva på italienska. Anledningen till den europeiska civilisationens utveckling har alltid varit spridningen av mänsklig individualitet, dess spirituella framsteg och det faktum att folk har använt detta för att berika innehållet i sitt eget kollektiva liv.
Paul Rübig
(DE) Fru talman, herr kommissionsledamot! Kultur är en särskilt stark och ekonomisk faktor för oss alla, och vi har sett att den genererar belopp på många miljarder i Europa, att miljontals anställda deltar i den och att särskilt många små och medelstora företag är aktiva inom detta område och blir mycket kreativt och passionerat aktiva bland befolkningen.
Det är viktigt för mig att dessa kulturella drivkrafter har optimal tillgång till de nya digitala och audiovisuella formaten. Det är viktigt att ha möjligheten att presentera sig själv för den relevanta publiken och att utveckla nya produkter särskilt inom livslångt lärande, eftersom det just är dessa nya och innovativa medel som på ett bra sätt utvecklar och främjar kreativa talanger.
Mary Honeyball
(EN) Fru talman! Jag skulle mycket gärna vilja tacka Guy Bono för detta betänkande, vilket belyser den kreativa och kulturella industrins roll och särskilt den tilltagande roll den spelar i vår ekonomi.
Som de flesta av er vet företräder jag London, vilket naturligtvis är ett av de kreativa naven i Europa. På grund av detta är jag mycket medveten om de fördelar som kreativa industrier kan föra med sig till en plats. London kännetecknas av kulturell mångfald och frodas i sin kreativitet. Eftersom kulturindustrin står för en betydande sektor av Londons ekonomi välkomnar jag verkligen rekommendationerna att stödja dess hållbarhet och tillväxt.
Med detta sagt, finns det dock en annan fråga som är mycket viktig, och som redan har berörts i diskussionerna om ett annat betänkande i kväll. Trots att det finns ett stort antal kvinnor anställda inom industrin, finns det inte särskilt många kvinnor på högre befattningar inom de kreativa industrierna, och jag hoppas verkligen att vi kommer att kunna ta itu med detta vid framtida debatter.
Ewa Tomaszewska
(PL) Fru talman! I resolutionsförslaget riktas uppmärksamheten mot kopplingen mellan en blomstrande kulturindustri och konstnärers gränsöverskridande rörlighet. Kommissionen uppmanas här att utarbeta en grönbok om den inre marknaden för skapare av produkter och tjänster, som kommer att ge en möjlighet att jämföra prestationer inom detta område. Betänkandet framhåller kulturens roll i gemenskapspolitiken, och även den roll som kulturell utbildning har för utvecklingen av personligheten och en känsla av identitet.
Kreativitet och deltagande i skapandet av ett mervärde är vad som avgör kulturindustrins viktiga ekonomiska roll. Dess faktiska bidrag till den ekonomiska utvecklingen, särskilt inom musiksektorn och förlagssektorn, är många gånger högre än kostnaderna för utvecklandet av kulturen. Jag gratulerar föredraganden.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kulturindustrin är en viktig leverantör av mervärdestjänster, vilka är grunden för en dynamisk, kunskapsbaserad ekonomi. Den är en viktig källa till arbetstillfällen inom kreativa områden, vilket kraftigt bidrar till ett mer konkurrenskraftigt EU. Uppmaningarna att stödja den kulturella och kreativa industrin genom bättre system för kompetens, utbildning och yrkesutbildning, särskilt genom att försöka ge studenter inom kulturella och konstnärliga ämnen på alla utbildningsnivåer en yrkesorienterad utbildning, speglar denna situation.
Jag stöder uppmaningarna till medlemsstaterna att inkludera entreprenörskapsstudier i nationella program för gymnasieutbildning och högre utbildning, särskilt inom områdena humaniora, konst och kultur. Ytterligare framsteg krävs också när det gäller ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis för konststudier. Jag skulle också vilja be kommissionen att ta större hänsyn till kultursektorns särskilda karaktär i all politik som gäller den inre marknaden, konkurrens, handel, affärer, samt forskning och utveckling.
Ruth Hieronymi
(DE) Fru talman! Jag vill bara utesluta missförstånd en gång för alla. Detta betänkande handlar inte om att på något sätt utesluta någon från tillgång till Internet. Utskottet för kultur och utbildning har enhälligt avvisat detta.
Det handlar om att uppnå ett balanserat förhållande mellan öppen tillgång till Internet och skydd av immateriella rättigheter. Här har vi fortfarande ett stort antal uppgifter att lösa och vi behöver hitta instrument som tar hänsyn till båda målen. Jag skulle därför särskilt vilka be om att detta synsätt anammas också vid omröstningen.
Nicodim Bulzesc
(EN) Fru talman! Jag uppskattar detta betänkande men jag skulle vilja komma med några kommentarer.
Temat kulturindustrin är nära knutet till temat om kulturens ekonomiska värde. Kultur behandlas nu i termer av medel för ekonomisk tillväxt och många studier betonar nu kulturverksamhetens ekonomiska effekt. I detta sammanhang påminner jag om studien ”The Economy of Culture in Europe” som gjordes 2006 av ett privat konsultföretag, KEA European Affairs, där några imponerande siffror för kultursektorn presenteras. Emellertid är dessa siffror diskutabla eftersom mp3-spelare, mobiltelefoner och reklam i denna undersökning också anses vara ”kultur”.
Därför anser vi att fokuseringen på sådana ekonomiska aspekter kan leda till förvirring, medan viktiga saker såsom kreativitet eller konstnärlig potential kan få en mindre framträdande ställning om de inte visar sig vara tillräckligt lönsamma.
Jag är för en kulturpolitik som stöder kulturell mångfald, konstnärlig kreativitet och utveckling av konstnärlig potential för individer och grupper. Dessa är alla riktlinjer som jag anser att vi bör hålla i tankarna för framtida åtgärder.
Ján Figeľ
ledamot av kommissionen. - (SK) Jag har lyssnat på denna debatt med intresse. Självklart är själva betänkandet mycket intressant och som utskottsordföranden Katerina Batzeli sa innebär det på många sätt också en stimulans för kommissionen, för medlemsstaterna och för kulturvärlden och den kreativa industrin.
Jag anser att det huvudsakliga temat eller huvudsakliga målet är att få en helhetsbild, att uppmärksamma dessa stimuli och skapa en miljö som är gynnsam för kreativitet, innovation, själva kulturen och kulturens status i vårt samhälle och i våra relationer.
Låt mig bara säga några ord. Vi kan inte existera utan ekonomin men det är kulturen som ger en mening åt våra relationer och vår identitet och som definierar de värderingar som enar oss i EU. Detta är mitt svar till dem som bekymrar sig om att allt numera ses i ekonomiska termer och uttrycks i penningvärden. Kultur handlar om mer än pengar men det är viktigt att se den som en kreativ tillgång, som något som skapar arbetstillfällen och bidrar till att utveckla ekonomin. Brist på kultur leder i de flesta fall till en försämring inte bara av ekonomin utan även av politiken och samhället. En brist på kultur har alltså många konsekvenser.
Därför är jag nöjd över att se ett brett stöd för kreativitet och innovation i förslagen om Europeiska kommissionens förslag för 2009. Själva det formella förslaget ligger redan hos Europaparlamentet och jag hoppas att lagstiftningsförfarandet snart kommer att leda till dess antagande och till förberedelser för det europeiska året för kreativitet och innovation.
Slutligen vill jag bara säga några ord om bekämpning av piratkopiering. Liksom många av er som är här i dag anser jag att vi måste hitta en balans mellan å ena sidan kulturens tillgänglighet, kommunikation och kulturella möjligheter, och å andra sidan skydd av immateriella rättigheter. Vi måste bekämpa missbruk av immateriella rättigheter eftersom detta ofta är anledningen till att mindre och svagare företag kollapsar. Det är Europeiska kommissionens ståndpunkt. Ett sätt att hantera detta problem är genom information, det vill säga att man ökar medvetenheten om vikten av att skydda immateriella rättigheter och inte missbruka friheter. Den andra metoden är att inbjuda och organisera alla intressenter eller dem som har ett ansvar inom detta område, att få dem att samarbeta och bidra till insatserna för att skydda immateriella rättigheter medan man utvecklar tillgången till moderna elektroniska kommunikationsnätverk. Detta är när allt kommer omkring vad vi först föreslog i vårt förslag nyligen om en reform av elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (telekompaketet) och det är även Europeiska kommissionens hållning i kampen mot piratkopiering. Självklart måste mycket göras av medlemsstaterna själva.
Det är allt jag ville säga, tack. Jag ser fram emot ett fortsatt samarbete.
Guy Bono
föredragande. - (FR) Fru talman, herr kommissionsledamot! Jag anser att vi inte bör glömma vad vi försöker uppnå. Trots vad vissa subjektiva undersökningar vill få oss att tro, är det inte de 13 procent av européerna som laddar ned kulturellt innehåll olagligt som hotar vår kultur. Det förefaller mig snarare att det är koncentrationen av kulturen i händerna på ett fåtal stora koncerner som skadar vår mångfald och därför rikedomen hos vårt kulturarv.
Jag kommer bara att ge er ett exempel, som handlar om skivor. I dag kommer 95 procent av allt som distribueras från de fyra stora skivbolagen. Jag anser att det är viktigt att se till att konsumenterna har ett verkligt val och det är nödvändigt att garantera ett mångfaldigt innehåll på en mycket koncentrerad marknad där de som främst svarar för innovation och kreativitet är små, inte stora. Herr kommissionsledamot! Ni talade om små och medelstora företag och rekommenderade en undersökning, vilket är en mycket intressant idé.
Tillståndet för en fusion mellan Sony och BMG, som beviljades av kommissionen, strider fullkompligt mot EU:s policy om att stödja små och medelstora företag inom musikindustrin. Dessa företag skapar fler arbetstillfällen än de stora företagen. De utgör 99 procent av marknadsaktörerna och står för 80 procent av innovationen inom sektorn. Det förefaller därför som om det finns ett brådskande behov av att stödja mångfalden inom kultursektorn, vilken är en verklig motor för tillväxt och ett medel för individers utveckling.
Slutligen ska jag säga att det just är kulturens mångfald som gör den rik och inte tvärtom.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag, den 10 april 2008.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
John Attard-Montalto  
skriftlig. - (EN) Kultur och kreativitet spelar en central roll för att främja europeiskt medborgarskap. Båda dessa, kultur och kreativitet, måste beaktas i EU:s framtida politik.
En analys av kulturens ekonomi i Europa sponsrades av kommissionen och viktig information har kommit fram. Det framgår att kulturen i vid mening ger ett stort bidrag till ekonomin, faktiskt mycket mer än vad som ursprungligen uppskattats.
För fem år sedan bedömdes det att kultursektorn bidrog med 2,6 procent av EU:s BNP. År 2004 arbetade 3,1 procent av EU:s aktiva befolkning inom denna sektor. Förhållandet mellan kulturell verksamhet och ekonomin i Malta och Gozo kan bedömas utifrån en färsk undersökning från 2007 som gjorts av den nationella statistikbyrån och som inbegriper totalt 5 086 deltagare som är inskrivna vid 34 dansskolor.
Dessa dansskolor hade 109 personer anställda och genererade ett finansiellt överskott på nästan 400 000 euro. Den totala inkomsten översteg 1 miljon euro.
Detta är bara ett exempel som visar den betydelse som kulturell verksamhet har för ekonomin.
Neena Gill  
skriftlig. - (EN) Min region, West Midlands, är ledande i utvecklingen av den kreativa industrin. Där är nu mer än en av tio anställda inom denna sektor. Regionen är en av de mest multikulturella regionerna i Storbritannien och bevisar att dess konkurrensfördel genom kulturell mångfald blir en källa till kreativitet och innovation.
Emellertid måste EU göra ett större åtagande för att stödja kulturindustrin genom att stimulera skapande av arbetstillfällen inom detta område, för att bemöta utlokaliseringen av EU:s traditionella industrier till tillväxtekonomier.
Vad som krävs är gemensamma åtgärder och större ekonomiskt stöd till nystartade företag och små och medelstora företag inom kulturindustrin genom det sjunde ramprogrammet, strukturfonderna och EU:s socialfond. Detta kommer ytterligare att utnyttja kompetensen och talangen hos Europas företagare och arbetstagare, för att se till att de nödvändiga färdigheterna finns tillgängliga för sektorns ytterligare utveckling. EU måste stödja kreativiteten för att uppnå mer innovation och företagande.
Under det europeiska året för interkulturell dialog bör vi också erkänna vikten av att kulturindustrier skapar medvetenhet och förståelse för andra kulturer och därmed deras betydelse för social sammanhållning. På samma sätt har Europa en hel del att vinna ekonomiskt på sin kulturella mångfald.
Eija-Riitta Korhola  
skriftlig. - (FI) Jag vill tacka föredraganden för att ha utarbetat ett betänkande som så uttömmande behandlar kulturindustrin mångsidiga karaktär och de huvudsakliga problemområdena i detta sammanhang. När man överväger kulturindustrins status i det europeiska samhället finns det två grundläggande principer som man måste komma ihåg.
För det första behöver vi förstå hur viktig kulturen är för människors livskvalitet. Kulturprodukter ökar välbefinnandet. Gemenskapen erkänner att européer har grundläggande rätt till utbildning, vilket inkluderar människors rätt till kultur. Vi talar alltså om grundläggande civila rättigheter.
För det andra måste vi förstå hur viktig kulturen är för dem som producerar den. För många är arbetet inte bara en passion - det är ett levebröd. Att få skälig betalning för sitt arbete är en grundläggande rättighet. Det är upp till lagstiftarna att se till att dessa personer kan arbeta i en miljö som inte kränker deras rättigheter. Det finns ingen kulturell produktion utan upphovsmän, och om de inte får betalt för det arbete de utför, är resultatet en begränsning av den kulturella tillväxten.
Lagstiftning om kulturindustrin, såsom skydd av immateriella rättigheter och angränsande rättigheter, måste därför alltid hitta rätt balans mellan kulturens två sociala dimensioner. Detta kräver särskild känslighet från lagstiftarens sida. Det måste erkännas att kulturindustrin är en mycket speciell sektor som därför kräver en mycket speciell rättslig ställning.
Den viktigaste utmaningen för kulturindustrin är uppenbarligen informationstekniken. Kulturindustrin drar en klar nytta av teknisk utveckling och informationsmarknaden, men samtidigt behöver den skydd när nya system används.
Vi har också ett behov av att kommissionen tar fram snabba åtgärder för att förtydliga relationen mellan immateriella rättigheter, kultur och ekonomi. Den största utmaningen är hur vi kan garantera rättvis och skälig ersättning till alla rättighetsinnehavare och till varje enskild kulturindustri för det arbete som gjorts, och samtidigt se till att konsumenterna har valfrihet och god tillgång till kulturprodukter.
Marianne Mikko  
skriftlig. - (EN) Eftersom produktionen av materiella varor alltmer mekaniseras och läggs ut på entreprenad, använder fler människor i Europa sina talanger till att producera kulturprodukter.
KEA-undersökningen, som beställdes av Europeiska kommissionen, underskattar kraftigt kulturindustrins bidrag till vår ekonomi och vårt samhälle. Medan visserligen bara 3,1 procent av EU:s aktiva befolkning genererar ett direkt penningvärde inom kulturområdet, är deras inflytande märkbart i nästan varje aspekt av vårt liv.
Populärkulturen för med sig kulturella och sociala budskap. Musiker och skådespelare bidrog till att sätta igång den gröna vågen inom ekonomin. Musik och film är kraftfulla främjare av bättre förståelse mellan människor och av europeiska värderingar. Kulturindustrin var dominerande i skapandet av efterfrågan på ny teknik, till exempel digitala plattformar.
Därför är det mycket viktigt att den europeiska kulturindustrin förblir livskraftig. Först av allt måste vi se till att kreativa personer kan försörja sig själva genom sin kreativitet. Detta innebär att vi måste göra det möjligt för upphovsmännen att distribuera sitt verk så brett som möjligt, utan fruktan för missbruk från mellanhänders eller konsumenters sida.
Jag ser fortfarande detta som det ledande motivet i detta betänkande, för vilket jag tackar föredraganden och mina kolleger som bidrog med sina tankar.
