Apakšlīgumus slēdzošo uzņēmumu sociālā atbildība ražošanas ķēdēs (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā sagatavojis L. Lehtinen par apakšlīgumus slēdzošo uzņēmumu sociālo atbildību ražošanas ķēdēs.
Lasse Lehtinen
referents. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, apakšlīgumu slēgšanas ķēdes biznesā ir parasta lieta. Tās palīdz ātri un efektīvi organizēt darbu. Tās ir svarīgas iekšējā tirgus pienācīgai funkcionēšanai un veido nepieciešamo ekonomikas un loģistikas tīklu.
Tomēr tirgus dzīvotspējai un patērētāju aizsardzībai ir svarīgi izmantot tiesību aktus, lai noteiktu galvenās līgumu un apakšlīgumu slēdzēju atbildības. Šajā ziņojumā Komisiju aicina izveidot skaidru juridisku instrumentu, nosakot līgumslēdzēja atbildību Eiropas līmenī, vienlaikus respektējot dalībvalstu atšķirīgās juridiskās sistēmas un subsidiaritātes un proporcionalitātes principus.
Astoņās dalībvalstīs jau ir spēkā šādi tiesību akti, bet mums jāspēj regulēt apakšlīgumu slēgšanas ķēžu attiecības Kopienas līmenī. Kopējas Eiropas problēmas jārisina ar kopējiem likumiem. Citādi valstis, kuras nav regulējušas šo biznesa jomu, var kropļot konkurenci uz citu valstu rēķina.
Tādēļ tas nav jautājums tikai par darbinieku aizsardzību, bet arī par to uzņēmumu konkurētspējas pasargāšanu, kuri ievēro noteikumus. Tas ir jautājums par ēnu ekonomikas novēršanu. Kamēr apakšlīgumu slēgšanas ķēdes būs slepens veids, kā saglabāt zemas algas un izvairīties no nodokļu un sociālo iemaksu maksāšanas, nasta gulsies uz nodokļu maksātājiem un konkurējošiem uzņēmumiem, kuru lielais vairums ir mazie un vidējie uzņēmumi. Arī apakšlīgumu slēdzējiem, kas bieži ir mazas firmas, ir nepieciešami skaidri noteikumi, kad tie strādā ļoti lielu līgumslēdzēju labā.
Mēs jau esam redzējuši, kā valstu specifiskās sistēmas darbojas arī kā profilaktiski spēki. Darba devēju pienākumu pārkāpšanas slieksnis būs augstāks, ja cilvēki par noziedzīgu rīcību saņems sodu.
Visu eiropiešu interesēs ir ievērot minimālos nodarbinātības nosacījumus un skaidrus noteikumus. Tad darbaspēks var droši pārvietoties no vienas valsts uz otru, uzņēmumi var uzticēties līgumiem un patērētāji var būt droši, ka produkta vai pakalpojuma izmaksas ir pareizas un caurredzami noteiktas. Nav nejaušība, ka ziņojumā runāts par uzņēmumu sociālo atbildību.
Louis Michel
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Komisija ļoti augstu vērtē šo ziņojumu.
Lai cik svarīga būtu apakšlīgumu slēgšanas nozīme produktivitātes un konkurētspējas palielināšanā, mēs pilnībā atzīstam, ka ir nepieciešami efektīvi pasākumi, lai nodrošinātu, ka tā nerosina un neveicina nodarbinātības noteikumu neievērošanu, sevišķi garās apakšlīgumu ķēdēs. Ir nepieciešami atbilstīgi, efektīvi un biedējoši sodi, lai nodrošinātu pilnīgu apakšlīgumu slēdzēju juridisko un līgumsaistību izpildi, jo sevišķi saistībā ar darbinieku tiesībām. Lielāka pārredzamība apakšlīgumu slēgšanas procesā kopumā vairāk aizsargās darbinieku tiesības, kas ir un paliks Komisijai ļoti svarīgs jautājums, kā jūs zināt.
Es varētu atbalstīt jūsu kopējo principu, ka Eiropas problēmām nepieciešami Eiropas risinājumi, bet būtu apdomīgāks ziņojuma 14. panta secinājumos, kuros teikts, ka tas iespējams tikai un vienīgi ieviešot skaidru juridisko instrumentu, kas nosaka kopēju un atsevišķu atbildību Eiropas līmenī.
Ziņojums saglabā šādu nostāju arī 15. pantā, kurā tas aicina izvērtēt šāda Kopienas instrumenta ietekmi uz pievienoto vērtību un tā iespējamību. Attiecībā uz aicinājumu Komisijai garantēt efektīvu direktīvas ievērošanu par darbinieku nosūtīšanu, kas minēts 25. pantā, vēlos norādīt, ka mēs jau esam izveidojuši augsta līmeņa darba grupu par darbinieku nosūtīšanu. Šī darba grupa sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un sociālajiem partneriem un tās mērķis ir uzlabot praktisko direktīvas pielietojumu un jo īpaši administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm. Tās pirmā sanāksme notiks 25. martā.
Šajā sakarībā vēlos minēt pētījumu "Atbildība apakšlīgumu procesos Eiropas būvniecības nozarē”, ko 2008. gadā publicēja Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds. Šis pētījums arī uzsvēra faktu, ka nav universāla risinājuma, un rekomendēja tālākas debates un pētījumus, jo īpaši pārrobežu jautājumos.
Mēs cenšamies risināt sociāla rakstura problēmu, bet piedāvātais risinājums pārsniedz sociālo domēnu. Tādēļ mums detalizēti jāpēta tā ekonomiskā un juridiskā rezonanse.
Esmu vienisprātis, ka šī problēma ir pelnījusi pilnīgāku izpēti un pirms tiesību akta projekta piedāvāšanas mums uzmanīgi jāpēta dažādas nereglamentējošas metodes dažu ziņojumā minēto jautājumu risināšanai: uzlabota sadarbība un koordinācija starp valstu iestādēm, inspekcijām un citām valstu institūcijām, informācija par labu praksi uzņēmumos, mūsdienīgas pamatnostādnes un standarti, iniciatīvas par sociālo atbildību un transnacionālu uzņēmumu nolīgumi, kuros jau ir iekļauti inovatīvi noteikumi par riska novērtēšanas procedūrām un apakšlīgumu slēdzēju uzraudzīšanu.
Priekšsēdētājs
Ar to mēs noslēdzam šo darba kārtības punktu.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 26. martā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Proinsias De Rossa
rakstiski. - Apakšlīgumu slēgšanas pieaugumam ir bijusi tālejoša ietekme uz darba attiecībām. Apakšlīgumus slēdz ne tikai par darbu. To juridiskās un finanšu saistības, kā algu un darba apstākļu standartu ievērošana, nodokļu un sociālie maksājumi arī kļūst par ārpakalpojumu apakšlīgumu slēdzējiem un nodarbinātības aģentūrām. Satrauc tas, ka apakšlīgumu slēgšanu aizvien vairāk izmanto kā tiešas sociālās atbildības samazināšanas veidu.
Tādēļ ideja par "kopīgu un atsevišķu atbildību” ir svarīga, nodrošinot uzņēmumu atbildību par apakšlīgumu slēgšanas praksi. Juridisko saistību piemērošana garās un sarežģītās saistītu uzņēmumu ķēdēs kļūst grūtāka. Tas jo īpaši attiecas uz pārrobežu darbību, kur dažāda līmeņa līgumslēdzēji var atrasties dažādās dalībvalstīs un tikt pakļauti atšķirīgiem noteikumiem. Pašlaik tikai astoņu dalībvalstu likumdošana ietver apakšlīgumu slēdzēju atbildību.
Es noteikti atbalstu Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EUTC) apstiprināto ziņojumu, kas aicina Komisiju izveidot skaidru juridisko instrumentu, nosaka kopīgu un atsevišķu atbildību ES līmenī un arī aicina Komisiju sākt izvērtēt ķēžu atbildības instrumenta iespēju palielināt apakšlīgumu slēgšanas procesa caurspīdīgumu.
