Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0138/2007).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi:
Temats: globāla pieeja imigrācijai.
Ņemot vērā Vispārējo lietu padomes 2007. gada 17. un 18. jūnijā Luksemburgā notikušās sanāksmes secinājumus attiecībā uz globālās pieejas imigrācijai paplašināšanu un nostiprināšanu, kā arī uz problēmām, kas identificētas, īstenojot pastāvīgos starpvalstu sadarbības pasākumus šajā jomā, kādus pasākumus Padome paredz, lai veicinātu efektīvāku Eiropas Savienības politiku izstrādi, tostarp, reālu lēmējvaru Komisijai vai Frontex attiecībā uz tādiem jautājumiem kā pilotprojektu izstrāde?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Eiropas Savienības iestādes īsteno virkni pasākumu, kas noteikti Padomes 2007. gada 18. jūnija sanāksmes secinājumos un kas ir to kompetencē saskaņā ar EK līgumu, sadarbojoties ar dalībvalstīm un, kad vien tas ir iespējams, arī ar iesaistītajām trešajām valstīm.
Atbildība par ārējo robežu kontroli un uzraudzību ir dalībvalstu kompetencē. Tomēr ne tikai to valstu, kas atrodas pie ārējām robežām, bet visu Šengenas zonā esošo valstu interesēs ir nodrošināt efektīvu ārējo robežu kontroli; tādēļ ir jāveic noteikti pasākumi, lai sekmētu vienotību un sadarbību starp dalībvalstīm šajā reģionā.
Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kuru pazīst ar nosaukumu Frontex, izveidošana ar Regulu (EK) Nr. 2007/2004 bija ļoti nozīmīgs solis attiecībā uz šādas sadarbības veicināšanu.
Tādā pašā veidā tika nostiprināta aģentūras Frontex kapacitāte, šā gada 12. jūnijā pieņemot priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru nosaka ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienību izveides kārtību, kā arī pienākumu 2007. gadā sagatavot centralizētu pārskatu, kurš zināms ar nosaukumu "toolbox”, par dalībvalstu rīcībā esošo aprīkojumu, ko tās var piedāvāt citām dalībvalstīm.
Kopīgi pasākumi un pilotprojekti tiek īstenoti, saskaņojot tos ar iesaistītajām dalībvalstīm. Ātrās reaģēšanas robežapsardzes vienības izveido pēc vienas vai vairāku dalībvalstu iesniegta pieprasījuma. Šos pasākumus koordinē Frontex.
Pašlaik nav nodomu paplašināt Komisijas vai Frontex lēmumu pieņemšanas kompetenci. Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 574/2007/EK, ar ko laikposmam no 2007. gada līdz 2013. gadam izveido Eiropas Ārējo robežu fondu kā daļu no Vispārīgās programmas "Solidaritāte un migrācijas plūsmu pārvaldība”, ir vēl viens nozīmīgs solis attiecībā uz solidaritātes veicināšanu, un nodrošinās jaunas iespējas sniegt finansiālo atbalstu dalībvalstīm, kuras piemēro Šengenas Nolīguma noteikumus uz to ārējām robežām.
Manuel Medina Ortega
(ES) Priekšsēdētāja kungs, paldies jums par sniegto informāciju. Man ir zināmi konstitucionālie ierobežojumi attiecībā uz šo sadarbības pasākumu īstenošanu, kā arī daudzu dalībvalstu nevēlēšanās uzņemties lielākas saistības, bet vienmēr pastāv risks, ka Eiropas Savienības teiktais netiks apstiprināts ar faktiem, jo īpaši attiecībā uz Frontex mehānisma funkcionēšanu. Tā iemesla dēļ, ka sadarbība tiek īstenota starp valstīm un, pamatojoties uz brīvprātības principu, bieži vien Eiropas Savienības teiktais ir tikai vārdi, vai, citiem vārdiem sakot, pēc tam, kad ir uzsākta programmas darbība, tā tiek pārtraukta, jo valstis nav nodrošinājušas materiālos resursus vai ir piedāvājušas, bet tomēr nav sniegušas, kas nozīmē, ka mums atkārtoti ir jāsniedz paziņojumi par finansējuma atsaukšanu, kas patiešām sarūgtina sabiedrību, tūlīt pēc programmas īstenošanas uzsākšanas vai ļoti drīz pēc tam.
Es ceru, ka prezidentūra veicinās sistēmas nostiprināšanu, kas nodrošinās šādā veida pasākumu ilglaicību.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es saprotu jūsu bažas. Jebkurā gadījumā mums, pēc manām domā, ir pozitīvi jānovērtē panāktais progress. Ja mēs atceramies, kur mēs sākām un kur mēs bijām, es uzskatu, ka aģentūras Frontex izveide jau ir progress un solis pretī sadarbībai ar Eiropas Savienību jautājumos, kas attiecas uz ārējo robežu pārvaldību.
Kā jau jūs minējāt, mēs varam paplašināt Frontex kapacitāti un kompetenci, ja dalībvalstis to vēlas. Tomēr arī šai saistībā ir jāpiemin kāds vārds, un tas nav vārds starpvalstu līmenī, bet būtisks vārds, es pat teiktu vārds, uz kura ir pamatota Eiropas Savienība, un tas ir - solidaritāte.
Arī šajā saistībā mums ir jāpaļaujas uz solidaritāti, solidaritāti ar dalībvalstīm, kurām kādā konkrētā brīdi tā var būt nepieciešama. Šis vārds, kuru nevar aizstāt ar citu, ir vārds, kurš nevis apzīmē starpvalstu situāciju, bet drīzāk gan savienību.
Hubert Pirker,   -
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es būšu precīzāks. Ideja par Frontex ir lieliska, bet tās īstenošana ir neefektīva. Viens no šādas neefektivitātes iemesliem ir tas, ka dalībvalstis nenodrošina darbiniekus vai aprīkojumu, ko tās solīja. F. Frattini secināja, ka ir nodrošināti tikai 10 % no solītā. Es vēlos, lai jūs informētu mani un Parlamentu par to, cik darbinieki un kāds tehniskais aprīkojums no tā, ko solīja dalībvalstis, patiesībā uz šodienu ir nodrošināts un cik darbinieku un kāds aprīkojums vēl trūkst, kā arī kādus pasākumus jūs plānojat veikt, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savus solījumus, lai nodrošinātu Frontex darbību visu gadu.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es arī saprotu cienījamā Parlamenta deputāta jautājumu. Mums ir jāpatur prātā saistības, ko esam uzņēmušies saistībā ar Frontex gan attiecībā uz aprīkojumu, gan arī finansējumu un personālu, un mums ir jāpilda savas saistības, un es vēlos norādīt, ka prezidentūra nav aizmirsusi pievērst uzmanību šiem aspektiem.
Ja mēs nespējam pildīt savas saistības, tas ir klasificējams kā steidzams jautājums. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt, lai aģentūra Frontex varētu efektīvi veikt tai uzticētos pienākumus un īstenot kompetenci.
Paul Rübig
(DE) Es vēlos dzirdēt, vai ir apsvērta iespēja iesaistīt mazos un vidējos uzņēmumus, galu galā tiem ir būtiska loma nodarbinātības nodrošināšanā Eiropā. Es vēlos arī zināt, kādā mērā - pamatojoties uz Amerikas Savienotajās Valstīs notiekošo - Lisabonas darba kārtība ir papildināta ar jautājumiem par sieviešu nodarbinātību. Vai Padome ir veikusi būtiskus pasākumus, lai atbilstīgi integrētu strādājošos?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es vēlos teikt, ka attiecībā uz aģentūras Frontex pārvaldību un vispārīgo imigrācijas jautājumu galvenie Portugāles prezidentūras mērķi ir efektīvāk cīnīties pret nelegālo imigrāciju un uzlabot to cilvēku pielāgošanos, integrāciju un dzīves kvalitāti, kas strādā mums līdzās, un likumīgi veicina mūsu ekonomisko un sociālo attīstību.
Portugāles prezidentūrai ir apsvērusi vairākas iniciatīvas šai saistībā. Mēs paturēsim prātā pasākumus, kas ir nozīmīgi un būtiski attiecībā uz šo jomu saistībā ar mūsu attiecībām ar trešajām valstīm. Imigrācijas jautājums vienmēr būs prezidentūras un Padomes dienas kārtībā, risinot dialogu ar trešajām valstīm.
Priekšsēdētājs

Temats: darba tiesību aktu atjauninājums attiecībā uz dzimumu līdztiesību
Kādas atšķirības attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kas strādā algotu darbu, Padome ir novērojusi?
Kāds ir šo atšķirību ģeogrāfiskais sadalījums dalībvalstīs?
Kāda būs Padomes nostāja diskusijās par darba tiesību aktu atjauninājumu, lai cīnītos pret diskrimināciju, un sievietēm un vīriešiem būtu pieejams kvalificēts darbs ar dažādām iespējām un drošību?
Vai iespējams pieņemt drošības klauzulas par maternitātes aizsardzību un darba un ģimenes dzīves sabalansēšanu privātajā sektorā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Tā kā pastāv atšķirīga attieksme pret vīriešiem un sievietēm, kas strādā algotu darbu, galvenie tiesību akti jau ir pieņemti, ieskaitot tādas direktīvas, kas nodrošina vienlīdzīgu algu, piekļuvi darbam, profesionālo izglītību, izaugsmes iespējas un darba apstākļus.
Turklāt Komisija un EUROSTAT ir atbildīgas par situācijas pārraudzību šajā jomā visos Eiropas Savienības reģionos. Ir skaidrs, ka šīs politikas izstrādāšanai nepieciešams iegūt precīzus datus no visas Eiropas Savienības. Es esmu ļoti apmierināts ar nesen panākto vienošanos starp Padomi un Parlamentu par Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta izveidošanu, kas darbosies tieši šajā jomā.
Darba tiesību aktu atjauninājuma jautājumā Padome var rīkoties tikai pamatojoties uz Komisijas likumdošanas priekšlikumiem. Tomēr Padome arī izmanto atklātākas metodes, lai saskaņotu Eiropas nodarbinātības stratēģiju. Šajā politikas jomā mūsu uzmanība pašlaik ir pievērsta nesenajam Komisijas paziņojumam par elastdrošību, kurā dzimumu līdztiesība īpaši pieminēta kā viens no iespējamajiem kopējiem pamatprincipiem, kas jāsaskaņo Eiropas Savienības līmenī.
Mēs apsveicam arī faktu, ka Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmē nolēma izveidot ģimenes savienību, kas kalpotu par platformu domu un zināšanu apmaiņai pozitīvas pieredzes un ģimeņu politikas jomā.
Attiecībā uz jautājumu par drošības klauzulu ieviešanu maternitātes aizsardzībai un darba un ģimenes dzīves sabalansēšanai privātajā sektorā, es ar prieku varu atzīmēt, ka ir jau pieņemtas nozīmīgas direktīvas par bērna kopšnas atvaļinājumu mātēm un maternitātes un jaundzimušo aizsardzību darba vietā.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Padomes priekšsēdētājam par atkārtotajiem pasākumiem, kas, kā mēs zinām, ir veikti vienlīdzības interesēs. Es jautāju par pozitīvo diskrimināciju dažu dalībvalstu tiesību aktos. Piemēram, mātēm ir paredzēta zemāka pensijas vecuma robeža, vai to tagad nosodīs Eiropas Komisija, kas šīs dalībvalstis iesūdz Eiropas Tiesā? Vai Padome atbalstīs šādu pozitīvu diskrimināciju?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Uzmanīgi izlasot Vācijas, Slovēnijas un Portugāles prezidentūras programmas, var redzēt, ka sociālie jautājumi, sevišķi dzimumu vienlīdzības un ģimenes aizsardzības jautājumi, atrodas mūsu prioritāšu saraksta pašā augšā.
Sadarbojoties ar Komisiju un katram savā atbildības jomā, mums, protams, jāizstrādā daudz piemērotāki pasākumi, kas patiesi atspoguļotu to, cik nozīmīgi mums ir sociālie jautājumi. Šie jautājumi ir vissvarīgākie mūsdienu sabiedrībai ES, ņemot vērā ES un dalībvalstu attiecīgās pilnvaras.
Es gribētu apliecināt cienītajai deputātei, ka sociālie jautājumi, īpaši tie, kas attiecas uz ģimenes aizsardzību, ir visu trīs prezidentūru, sevišķi Portugāles, prioritāte, Es ceru, ka decembrī mēs viņai nesagādāsim vilšanos šajā jomā.
DanutBudreikait
(LT) Jau 1975. gadā Eiropas Savienība pieņēma tiesību aktus, kas aizliedza diskrimināciju attiecībā uz darba algas noteikumiem, pieprasot vīriešiem un sievietēm vienlīdzīgu samaksu par vienlīdzīgu darbu. Ir pagājuši jau 30 gadi, bet vēl aizvien šie tiesību akti nav īstenoti. Es gribētu dzirdēt Padomes viedokli šajā jautājumā. Vai dalībvalstis pašas var izlemt, kurus tiesību aktus tās ieviesīs un, kurus neieviesīs? Kāda ir situācija Portugālē?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Man vēlreiz jāuzsver, kas ir ES kompetencē, proti, politika un likumdošana, un, kāda ir dalībvalstu atbildība - tas jāņem vērā - un man jāsaka, ka dzimumu līdztiesība ir Portugāles būtiskākā problēma.
Man arī jāsaka, ka šajā lietā ES un jaunajā Reformas līgumā, kā jau tas ietverts Konstitucionālajā līgumā, līdztiesību mēs uzskatām par Eiropas integrācijas galveno un fundamentālo jautājumu un tas ir daļa no to pamatprincipu acquis, kuri vienmēr noteikti būs mūsu prioritāšu priekšplānā.
Priekšsēdētājs

Temats: Palestīna
Kāda ir Padomes pašreizējā nostāja attiecībā uz tiešo saziņu ar Palestīnas tautas ievēlētajiem pārstāvjiem, kas kalpo Gazas pārvaldē?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es gribētu atgādināt Parlamentam, ka Padome savos 2007. gada 23. un 24. jūlija lēmumos atkārtoti uzsvēra, ka tā pilnībā atbalsta prezidentu M.Abbas un premjerministra S.Fayyad vadīto valdību.
Padome apstiprināja savu nostāju pret notikumiem Gazā: vienīgais veids, kā sasniegt Palestīnas valsts mērķus ar mierīgiem, tiesiskiem un demokrātiskiem līdzekļiem, ir izlīgums un valstiskā vienotība, kuras pamats ir prezidenta M.Abbas izstrādātā miera programma.
Padome arī paziņo, ka ES ir pret jebkādu Palestīnas teritorijas sadalīšanu un apliecina, ka ES ir gatava sadarboties ar visām Palestīnas partijām, kuru politika un darbības atbilst Kvarteta principiem.
ES apkopojusi attiecības ar Palestīnas varas iestādēm. Mēs sākām sniegt tiešu finanšu un tehnisko palīdzību Palestīnas valdībai. Padome savos 2007. gada 23. un 24. jūlija lēmumos atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos palīdzēt izveidot topošās Palestīnas valsts iestādes un ekonomiku un uzsvēra nepieciešamību attīstīt ekonomiku visās Palestīnas okupētajās teritorijās, veicinot arī sadarbību ar Palestīnas privāto sektoru.
Padome apliecināja savu atbalstu Palestīnas civilajai policijai EUROPOL COPPS misijas izveidošanā. Komisija arī aicina Izraēlu nodrošināt šādai misijai nepieciešamos apstākļus.
Chris Davies
Eiropas Savienības politika kopš Palestīnas vēlēšanām ir bijusi tāda, ka tā atsakās runāt ar ievēlētajiem pārstāvjiem, kas tiek saistīti ar Hamas militāro grupējumu. Ik reizi, kad Hamas grupējums ir spēris mazu solīti, ko varētu iztulkot kā pretimnākošu, mēs esam aizcirtuši durvis tā priekšā.
No sarunām, kas man ir bijušas ar dažiem pašreizējā priekšsēdētāja kolēģiem Lisabonā, es zinu, ka šajā valdībā ir cilvēki, kas uzskata, ka šī politika ir milzīga kļūda. Taču šajā gadījumā, viņa uzdevums ir runāt Padomes vārdā un aizsargāt neattaisnojamo. Vai viņš varētu Parlamentam pateikt, kādos veidos pēc Padomes domām šī politika ir izrādījusies veiksmīga?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es gribētu uzsvērt, ka Vidējo Austrumu miera kvartets nesen tikās Lisabonā. Mēs esam pārliecināti un ticam, ka būsim spējīgi izstrādāt tādus pasākumus saskaņā ar Kvarteta un arī Eiropas Savienības mērķiem, kas palīdzēs veicināt Vidējo Austrumu miera procesa attīstību. Situācija šeit daudzu gadu laikā ir saglabājusies nemainīga, un mēs zinām, ka šo sarežģīto un smago situāciju nevar atrisināt vienas nakts laikā.
Tomēr mēs domājam, ka pašlaik politiskie apstākļi ir tādi, kas dod mums iespēju sekmēt pozitīvu attīstību. Portugāles prezidentūra vēlas rīkoties tāpat kā Eiropas Savienības Padome.
Mums vajag izmantot šo brīdi un tvert šo iespēju. Mums jāizmanto politiskā situācija un jāsaprot, kas ir neatliekami jāveic, lai atrisinātu šo problēmu, kas, kā es domāju, mēs uzskatām, pašlaik ir saistīta ar Vidējo Austrumu miera procesu. Neskatoties uz pārliecību, mums jābūt reāliem un mums nav jāpadodas.
David Martin
Ļaujiet man pārfrazēt Chris Davies ļoti labo jautājumu. Vai Padome uzskata, ka mēs Tuvajos Austrumos varam panākt progresu bez Hamas grupējuma pie sarunu galda? Ja Hamas grupējums sarunās nav iesaistīts, Kvartets var tikties, ar ko vien vēlas, bet nekāda risinājuma nebūs. Vai Padome pieņem to, ka kādu dienu tai nāksies sēdēt aci pret aci ar Hamas grupējumu, lai šo situāciju atrisinātu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā jūs zināt, Padome vienojās par Vidējo Austrumu miera principiem un politiskajām nostādnēm un ir nolēmusi tos atbalstīt, tā uzticas šiem principiem un politiskajām nostādnēm, kas veido tās politisko rīcību, un ir nolēmusi pie tiem turēties.
Priekšsēdētājs
Jautājums Nr. 4 tiek izlaists, jo tā iesniedzējs neatrodas šeit.
Temats: tirdzniecības atbalsts
Somijas un Vācijas prezidentūras apsveic ar to, ka tās ir piešķīrušas prioritāti tirdzniecības atbalstam.
Kādus soļus spers Portugāles prezidentūra, lai nodrošinātu, ka Komisijas izdevumi tirdzniecības atbalstam un atsevišķās dalībvalstīs turpinātos pareizajā trajektorijā uz mērķi 1 miljards eiro gadā, sākot no 2010. gada? Prezidentūra vēlas patiesi noskaidrot attiecīgo valstu finanšu saistības 1 miljarda eiro mērķa sasniegšanai?
Kā Portugāles prezidentūra panāks, lai dalībvalstis un Komisija ieguldītu atbilstošu atbalstu tajos tirdzniecības palīdzības aspektos, ko PTO tirdzniecības darba grupa izstrādājusi 2006. gadā, kā ar tirdzniecību saistīta pielāgošana un ar tirdzniecību saistīta infrastruktūra, kas atrodas ārpus tirdzniecības atbalsta definīcijas un tātad arī ārpus 2 miljardu eiro mērķa?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Portugāles prezidentūra noteikti apņemas turpināt veiksmīgi uzsākto Somijas un Vācijas prezidentūru darbu un īstenot tos lēmumus, ko attiecībā uz tirdzniecības atbalstu Padome pieņēma 2007. gada 15. maijā, īpaši attiecībā uz ES tirdzniecības atbalsta stratēģijas galīgo izveidošanu, lai iekļautu to PTO nākamajā tirdzniecības atbalsta vispārējā vērtējumā, kas paredzēts 2007. gada novembrī.
Viens no prezidentūras pašreizējiem mērķiem ir panākt vienošanos par ES tirdzniecības atbalsta stratēģiju Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē oktobrī, iezīmējot arī tos īpašos soļus, kas paredzēti tirdzniecības atbalsta 2 miljardu eiro mērķa sasniegšanai 2010. gadā, un 1 miljardu eiro no dalībvalstīm, lai nodrošinātu attīstības valstīm paredzēto palīdzību.
Prezidentūra ir pārliecināta, ka šis mērķis tiks sasniegts. Šī stratēģija paredz arī sniegt ieguldījumu tirdzniecības atbalstam plašākā mērogā un īstenojamo pasākumu definēšanā.
Tātad, 2007. gada 5. jūlijā Portugāles prezidentūra iesniedza ES tirdzniecības atbalsta stratēģijas projektu, kas tiek apspriests attiecīgajās Padomes struktūrās. Stratēģijas projekts ir jāizskata sekojot ieteikumiem, ko izstrādājusi PTO tirdzniecības atbalsta darba grupa 2006. gadā.
David Martin
Mani ļoti iedrošināja pašreizējā priekšsēdētāja atbilde, un es viņam vēlu visu labāko oktobra sanāksmē. Ceru, ka viņa darba pakete būs veiksmīga.
Ja tā būs, vai viņš apsvērs iespēju gada beigās publicēt informāciju par to, cik daudz katra atsevišķā dalībvalsts ir ieguldījusi palīdzībā tirdzniecībai? Mēs zinām, ka Komisijas 1 miljards eiro ir ļoti atklāti redzams, un tāpat ir redzams, kā tas tiek tērēts. Mazāk skaidrs ir tas, no kurienes ir paredzēts saņemt dalībvalstu ieguldīto 1 miljardu eiro, vai tas patiesi notiek un no kā tas tiek saņemts. Vai Padome varētu apsvērt šīs informācijas publicēšanu novembrī vai decembrī?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es pateicos godājamajam deputātam par atbalstu un uzticēšanos. Priekšsēdētājs un Padome veiks atbilstīgas darbības šajā jomā saskaņā ar parasto kārtību, noteikumiem un tiesību aktiem.
Priekšsēdētājs

Temats: Ziemeļu dimensijas politika
Portugāles prezidentūra ir paziņojusi, ka tā centīsies veicināt ES sadarbību ar Vidusjūras reģiona valstīm. Tā kā ES arī ir ziemeļu dimensijā, kā Padomes prezidentūra vienlaicīgi varēs veicināt ES Ziemeļu dimensijas politiku un tās īstenošanu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kopš šī gada sākuma mēs esam īstenojuši Ziemeļu dimensijas politiku, pamatojoties uz diviem dokumentiem, kurus pieņēma Ziemeļu dimensijas augstākā līmeņa sanāksmē Helsinkos 2006. gada novembrī.
Šīs politikas pamatnostādņu dokuments un politiskais paziņojums, ko pieņēma Helsinkos, iezīmē pavērsienu ziemeļu dimensijā tādējādi, ka tie padara šo politiku par visu Ziemeļu dimensijas partneru: ES, Krievijas, Norvēģijas un Īslandes kopējo politiku. Jaunās politikas vienota pieņemšana ir svarīgākais mērķis, tas ietver arī Krievijas pilnīgu iesaistīšanu visās Ziemeļu dimensijas struktūrās un darbībās.
Citi Ziemeļu dimensijas vadošie dalībnieki un līderi, sevišķi četras Ziemeļvalstu reģiona padomes un starptautiskās finanšu institūcijas, arī tiks iesaistīti šajā procesā. Ziemļu dimensija tagad pārstāv pastāvīgu platformu diskusijām par ziemeļu jautājumiem un interesēm.
Portugāles prezidentūra noteikti turpinās darbu šajā jomā. Septembra beigās, oktobra sākumā Reikjavīkā ir paredzēta koordinācijas grupas sanāksme. Koordinācijas grupas mērķis ir nodrošināt ministru sanāksmju un augstāko vadītāju sanāksmju nepārtrauktību. Portugāles prezidentūras laikā paredzēta augstāko vadītāju sanāksme, kas notiks 21. novembrī Krievijā.
Portugāle, kā Vidusjūras valsts, vēlētos intensīvākas un plašākas politiskās diskusijas ar mūsu Vidusjūras dienvidu piekrastes partneriem saistībā ar EUROMED. ES un EUROMED valstīm ir kopīgas intereses un līdzīgi uzdevumi.
Mēs esam ieinteresēti paplašināt ES sadarbību ar šīm valstīm, īpaši attiecībā uz migrācijas plūsmas apturēšanu un sociālo attīstību. Tajā pašā laikā mums jāturpina strādāt pie jaunās Ziemeļu dimensijas politikas īstenošanas. Tāpat kā EUROMED lietā, ievērojamus panākumus var gūt ar praktisku sadarbību, kas balstās uz labām kaimiņattiecībām, līdztiesīgu partnerību, kopēju atbildību un pārredzamību.
Esko Seppänen
(FI) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, Krievijas loma ir izšķiroša Ziemeļu dimensijas attīstībā. Šajā ziņā Eiropas Savienības attiecības ar Krieviju ir svarīgas. Vai priekšsēdētājs šoruden ir paredzējis veicināt sarunas ar Krieviju par Partnerības un sadarbības līgumu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā jums zināms, šī Portugāles prezidentūras termiņa laikā ir jāorganizē augstākā līmeņa sanāksme ar Krieviju, kas notiks Mafras pilsētā mūsu galvaspilsētas Lisabonas tuvumā. Šī samita laikā mēs ceram izskatīt visus sadarbības un ES un Krievijas attiecību jautājumus ekonomikas, zinātņu un kultūras jomās, kā arī jomās, kas tieši skar personu pārvietošanās brīvību Eiropas Savienības robežās.
Mēs uzskatām, ka ir stratēģiski svarīgi izveidot abpusēji izdevīgas un labvēlīgas attiecības ar Krieviju, balstītas uz vienotiem principiem un kopīgām vērtībām.
Priekšsēdētājs

Temats: FRONTEX
Kāda pēdējo mēnešu laikā ir bijusi Padomes pieredze ar FRONTEX, ko tā domā par tās darbības izvēršanu pie Eiropas valstu robežām, balstoties uz Vācijas robežpolicijas paraugu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Eiropas aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, pazīstama kā FRONTEX, ir izveidota saskaņā ar regulu (EK) Nr. 2007/2004 un, kā jau es iepriekš minēju, ir paredzēta integrētas vadības ieviešanai pie Eiropas Savienības ārējām robežām.
FRONTEX aģentūras loma un funkcijas ir noteiktas minētajā Regulā, ņemot vērā to, ka dalībvalstis saglabā savu atbildību par kontroli un uzraudzību pie ārējām robežām. Nesen, 2007. gada 12. jūnijā, FRONTEX aģentūras pilnvaras tika pastiprinātas, kad ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu, pieņēma regulu, ar ko izveido mehānismu ātrās robežapsardzes vienību izveidei.
Eiropadome savos 2007. gada jūnija lēmumos apsveica panākto vienošanos par Eiropas ātrās robežapsardzes vienības izveidi un Eiropas patruļu tīkla darbības uzsākšanu, kā arī par centralizēta bruņojuma tehniskā aprīkojuma izveidošanu, kas būtu pieejams visām dalībvalstīm.
Pašlaik nav citu ierosinājumu FRONTEX regulas grozījumiem. Hāgas programma brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai aicina Komisiju iesniegt Padomei aģentūras darbības vērtējumu par 2007. gadu. Šajā vērtējumā jāanalizē aģentūras funkcijas un jānosaka, kādā veidā tai jāuzņemas citas atbildības robežu pārvaldības jomā.
Bernd Posselt
(DE) Es vairāk raizējos par vīziju, nekā par regulu. 1998. gadā es šeit Parlamentā iesniedzu ziņojumu ar ierosinājumu par Eiropas valstu robežu paplašināšanu un iekšējo drošību. Tamperes samits šo ideju saistīja ar Eiropas Policijas koledžu. FRONTEX izveidošana bija pirmais solis šajā virzienā. Vai Padomes prezidentūra arī atbalsta šo vīziju par FRONTEX tālāku attīstību un kaujas vienībām pie Eiropas robežām mūsu ārējo robežu vienotai aizsardzībai?
Manuel Lobo Antunes
Es domāju, ka FRONTEX aģentūra attīstīs un paplašinās savas atbildības saskaņā ar vajadzībām un, protams, ar dalībvalstu gribu.
Priekšsēdētājs

Temats: policijas sadarbības uzlabošana
Kā Portugāles prezidentūra nodomājusi virzīt divus svarīgus Komisijas priekšlikumus ES pilsoņu drošības pret noziedzību un terorismu palielināšanai, proti, par dalībvalstu policiju sadarbības pilnveidošanu pie iekšējām robežām un par informācijas apmaiņu, ievērojot pieejamības principu?
Prīmes līgumā netika iekļautas visas šo abu priekšlikumu daļas. Vai prezidentūra nepiekrīt, ka tas, ka dalībvalstis tos neatbalsta, rada iespaidu, ka uzdevumi pārrobežu sadarbībai tiesu aizsardzības jomā nav sevišķi svarīgi un neatliekami?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Prezidentūra piekrīt, ka pārrobežu sadarbības pilnveidošana tiesu aizsardzības nolūkā ir ne tikai svarīgs un neatliekams jautājums, bet arī uzdevums.
Padomes lēmuma projekts par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, sevišķi terorisma apkarošanas un starptautiskās noziedzības jomā, pazīstamais Prīmes līgums, par ko Padome panāca politisku vienošanos 2007. gada jūnijā, uzrāda ievērojamu progresu pieejamības principu ieviešanā un pārrobežu policijas sadarbības nostiprināšanā, sevišķi attiecībā uz vienotas rīcības līdzekļiem un klātbūtnes nodrošināšanu masu pasākumos, katastrofās un ārkārtējos notikumos.
Prezidentūra uzskata, ka, lai sasniegtu taustāmus rezultātus, Prīmes līgums ir jāīsteno iespējami ātrāk. Prezidentūra arī turpmāk centīsies novērot, kā tuvāko mēnešu laikā virzās Padomes lēmuma projekta attīstība īstenojot Prīmes līgumu.
Prezidentūra piekrīt godājamajam deputātam, ka ne visi šo divu Komisijas priekšlikumu punkti, par policijas sadarbības uzlabošanu un par pieejamības principu, ir iekļauti Prīmes līgumā. Tomēr ievērojama daļa no Komisijas priekšlikumiem par policijas sadarbību ir ietverta Prīmes līgumā un prezidentūrai nav iemesla domāt, ka diskusiju uzsākšana par citām daļām novestu pie citāda rezultāta, kā jau sasniegtais 2006. gada aprīlī.
Toties Komisijas priekšlikums par pieejamības principu formulē pamatnostādnes un attiecas uz sešiem datu tipiem, taču Prīmes līgums faktiski attiecas tikai uz DNS datiem, pirkstu nospiedumiem un transportlīdzekļu reģistrācijas datiem. Prezidentūra uzskata, ka pieejamības principu pakāpeniska ieviešana ir visreālākais un praktiskākais veids, un arī no vairākām metodēm tas ir vispiemērotākais, lai īsā laika periodā iegūtu praktiskus rezultātus policijas sadarbībai ikdienā un ES pilsoņu drošības uzlabošanai.
Prezidentūra uzskata, ka šādi praktiskie rezultāti būs nozīmīgs signāls, ka pārrobežu sadarbība mums ir svarīga un neatliekama, tā parādot, ka praktiskā sadarbība ir iespējama un tiek īstenota, kaut arī tikai daļēji. Tas nenozīmē to, ka mums nav jāturpina censties sasniegt vēl ciešāku sadarbību tiesību aizsardzības jomā, īpaši tas attiecas uz līdzekļiem, kas bija ietverti Komisijas priekšlikumā.
Cerams, ka to tomēr var izdarīt, balstoties uz tiem rezultātiem, kas sasniegti īstenojot Prīmes līgumu.
Sarah Ludford
Priekšsēdētāja kungs, vai Padome tādēļ varētu apstiprināt, ka Padomē notiekošās diskusijas par pieejamības principu un policijas sadarbības pasākumiem ir atliktas? Jūs esat atzinuši, ka Prīmas līgums ir mazāk ambiciozs nekā abi iepriekš minētie, un tādēļ esat diskusijas atlikuši? Kādēļ Padome var izdot tiesību aktus par lietām, kas aizskar cilvēku privātumu, bet nevar ķerties pie jautājuma par policijas sadarbību? Viens no kavēkļiem, protams, ir vispārējas datu aizsardzības sistēmas trūkums. Vācijas prezidentūra mums solīja, ka šāds instruments šogad tiks izveidots. Vai Portugāles prezidentūra aktīvi turpina šo darbu, un kādi ir galvenie šķēršļi? Padomei un dalībvalstīm jāturpina sadarbības izveide kārtības nodrošināšanā stingras datu aizsardzības sistēmas jomā.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Portugāles prezidentūra enerģiski, bet saprātīgi darbojas šajā jomā. Pārdomājot jau veiktos vai iecerētos pasākumus, mēs vienmēr atskatāmies uz sākumu un raugāmies uz iecerēto mērķi un, patiesībā, šajā policijas sadarbības jautājumā, es domāju, mēs esam sasnieguši nozīmīgu un ievērojamu progresu attiecībā pret sākumu. Varbūt tas nav tāds progress, kādu visi vēlētos redzēt, bet kaut kas ir paveikts un tiek darīts, ja dalībvalstis tā nolemj.
Portugāles prezidentūra arī turpmāk atbalstīs, veicinās un īstenos pasākumus, par kuriem vienojās un kuri pēc mūsu domām demonstrē policijas sadarbības pozitīvu attīstību salīdzinājumā ar sākotnējo situāciju.
Priekšsēdētājs

Temats: Konstantinopoles Patriarhijas ekumēniskā būtība
Daudzi notikumi saistībā ar Turcijas iestāžu darbību ir pamudinājuši uzdot jautājumu par Konstantinopoles Patriarhijas ekumēnisko būtību. Piemēram, ārlietu ministrs skaidri ir norādījis, ka Turcijas valdība neatzīst Konstantinopoles Patriarhijas ekumēnisko būtību. Turklāt Turcijas amatpersonām ir aizliegts piedalīties pieņemšanā, ko rīko Konstantinopoles Patriarhija, jo ielūdz ekumēniskā Patriarhija. Turklāt Turcijas jaunā valsts drošības politika nosaka, ka jebkurš mēģinājums pārkāpt Patriarhāta esošo statusu ir jānovērš un, visbeidzot, 2007. gada 26. jūnijā Turcijas Augstākā tiesa nolēma, ka Konstantinopoles Patriarhāts nav ekumēnisks un Patriarhs ir Stambulas grieķu pareizticīgo kopienas vadītājs.
Vai Padome izteiksies par to, vai Turcijas valsts iestāžu nostāja attiecībā pret Konstantinopoles Patriarhiju ir atbilstīga Kopenhāgenas politiskajiem kritērijiem un Turcijas saistībām pirmspievienošanās procesā? Vai tiks izteikts protests Turcijas valsts iestādēm?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Padome vairākkārt ir uzsvērusi, ka tā piešķir lielu nozīmi reliģijas brīvības jautājumam Turcijā. Reliģiskās minoritātes un kopienas vēl aizvien saskaras ar grūtībām attiecībā uz juridiskām personām, īpašuma tiesībām, skolām, iekšējo pārvaldību un izglītību, uzturēšanās atļaujām un darba atļaujām, attiecībā uz turku un neturku garīdzniecību, kā arī ārzemju garīdznieku iespēju tikt ievēlētiem par reliģisko kopienu vadītājiem.
Šajā kontekstā arī jāaplūko īpašās problēmas, ar ko saskaras pareizticīgais Patriarhāts, sevišķi atļauju lietot Ekumēniskā Patriarhāta baznīcas nosaukumu. Šī situācija nedrīkst aizskart tiesības, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija. Reliģijas brīvība ir būtiska joma, kurā steidzami nepieciešams reāls progress; šeit arī nepieciešams veikt īpašas darbības atbilstošu tiesību aktu piemērošanai un īstenošanai saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas precedenta tiesībām.
Sevišķi viena no steidzmākajām prioritātēm ES un Turcijas attiecībās ir tādu tiesību aktu pieņemšana, kas atbilst attiecīgajām Eiropas normām un reaģē uz visām grūtībām, ar ko sastopas minoritātes un nemusulmaņu reliģiskās kopienas, ir nepieciešams attīstīt sociālo toleranci.
Šajā saistībā es varu nomierināt godājamo deputātu, ka mēs turpināsim uzmanīgi pārraudzīt reliģiskās brīvības jautājumus kā iestāšanās sarunu sastāvdaļu saistībā ar 23. nodaļu Tiesu iestādes un pamattiesības, kā arī Turcijā notiekošos reformu procesus, virzīsim tos visos attiecīgajos līmeņos. Par šo Eiropas Savienības un Turcijas lietu runāja arī trijotnes ministru līmeņa sanāksmē 4. jūnijā Ankarā.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, šajās divarpus minūtēs, kamēr jūs runājāt, jūs apstiprinājāt problēmu, par ko es runāju savā jautājumā, bet jūs nenoformulējāt skaidru nostāju.
Komisārs Rehn, 22. August, runājot Komisijas vārdā, sacīja, ka Patriarham un Patriarhijai bija tiesības lietot "Ekumēniskās” baznīcas nosaukumu un piebilda, ka Turcijai jānodrošina, lai nemusulmaņu kopienas varētu iegūt tiesisku statusu.
Vai padome piekrīt šai Komisijas nepārprotamajai nostājai? Ja tā, tad kādēļ jūs to skaidri neapsakāt? Ja nē, tad kādi tam ir iemesli? Kādēļ jūs esat tik atturīgs?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Papadimoulis kungs, es domāju, ka ņemot vērā cilvēktiesību jautājumus mūsu attiecībās ar Turciju, Priekšsēdētājs un Padome ir bijuši pārliecināti savās prasībās un stingrībā kā pagātnē, tā arī tas būs nākotnē. Tāpēc es domāju, ka varbūt ir nevietā izteikt šaubas, iebildumus vai neticību par šo jautājumu.
Mums jāsaglabā mūsu nostāja sarunās ar Turciju, sievišķi sarunās par Turcijas iestāšanos ES.
Bernd Posselt
(DE) Mēs par to jau vairākas reizes esam diskutējuši pirms jautājumu laika, un es gribētu jautāt, kad beidzot tiks pieņemti Turcijas tiesību akti attiecībā uz reliģiju. Mums to apgalvoja jau pirms gada, bet nekas nav izdarīts. Tas ir īpašs jautājums, kas attiecas ne tikai uz šīs valsts sarunām par iestāšanos ES, bet arī uz tās piekāpšanos Kopenhāgenas politiskajiem kritērijiem. Valstij nav tiesības iejaukties baznīcu iekšējās lietās un patvaļīgi atņemt tām tiesisko statusu.
Manuel Lobo Antunes
Kā godājamajam deputāta kungam zināms, Turcijas pievienošanās procesā ES svarīga loma ir gada pārskatam. Šis pārskats, jeb procesa novērtējums, tiek veikts katra gada otrajā pusē un ietver analīzi un diskusijas par visiem Komisijas ziņojumu jautājumiem.
Arī šogad, Portugāles prezidentūras laikā, tiks veikts šis pārskats un tas radīs atbilstošu iespēju, turklāt taisnīgu iespēju, diskutēt par šiem jautājumiem, un tas notiks Padomē.
Priekšsēdētājs
Jautājums Nr. 10.tiek izlaists, jo tā iesniedzējs neatrodas šeit.
Temats: ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmes rezultāti
Vai Padome varētu sniegt 2007. gada 4. jūlijā notikušās ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksmes novērtējumu, sevišķi ekonomikas un tirdzniecības attiecību jomā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā jums zināms, ES un Brazīlijas augstākā līmeņa sanāksme notika 4. jūlijā Lisabonā. Tās mērķis bija abpusējas stratēģiskas partnerības uzsākšana, lai uzlabotu sadarbību starp abām pusēm plaša mēroga kopējo interešu jomās.
Tika pieņemta vienota deklarācija par dažādām jomām, kurās jāstiprina mūsu savstarpējās attiecības, un vienojās par to, ka šai partnerībai ar Brazīliju jābūt operatīvai un perspektīvai. ES un Brazīlija sadarbojās, lai izstrādātu rīcības plānu ar praktiskiem, vienotiem, saskaņotiem priekšlikumiem jautājumos, kas palīdzēs izstrādāt kopīgo programmu.
Norisinājās interesantas debates par ES un Brazīlijas divpusējām attiecībām, reģionālajiem jautājumiem, sevišķi par Eiropas un Latīņamerikas attīstību, kā arī par tādām pasaules problēmām kā Dohas Attīstības programma, efektīva daudzpusējība, klimata izmaiņas, nabadzība un sociālā atstumtība un enerģijas jautājumi.
Par tirdzniecības attiecībām notika interesanta domu apmaiņa, kaut arī Lisabonas samits nebija piemērotākā vieta tehniskām sarunām. Tirdzniecības komisārs Peter Mandelson atkārtoja, ka pozitīvu rezultātu sasniegšana Dohas attīstības ciklā bija un arī turpmāk būs ES prioritāte.
Neraugoties uz G4 grupas Potsdamas sanāksmes neiepriecinošajiem rezultātiem, sarunas turpinājās Ženēvā, un neviens negribēja palaist garām izdevību panākt daudzsološu, sabalansētu un vispusīgu vienošanos.
Brazīlijā uzskatīja, ka abas sarunu puses nebija nemaz tik tālu viena no otras. Diskusiju turpināšana un ciešāka sadarbība padarītu iespējamu panākt vienošanos. Abas puses piekrita, ja panāktu vienošanos Dohā, tas varētu palīdzēt noslēgt līgumu starp ES un Merkosulu.
Klimata izmaiņu un enerģijas jautājumos abas puses atsaucās uz Starptautisko konferenci par biodegvielām, kas notika Briselē 5. un 6. jūlijā, kā soli pareizajā virzienā, lai mazinātu kritisko attieksmi, ka biodegvielas izmantošana ir kaitīga.
Šajā kontekstā Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso pieminēja trīs nozīmīgas jomas: vienotu tehnisko normu noteikšana ilgtspējīgam biodegvielas starptautiskajam tirgum, biodegviela kā līdzeklis siltumnīcas gāzu izplūdes samazināšanai un drošības panākšana pārtikas piegādē.
Presidents Lula debatēs par klimata izmaiņām pievērsās piesārņojumu samazināšanai, paziņojot, ka kombinētās enerģijas lietošana Brazīlijā pēdējo 20 gadu laikā ir pierādījusi, ka tā ir videi draudzīgāka un nekaitīgāka, nekā ES augsto tehnoloģiju dzinēji. Turklāt viņš atspēkoja iebildumus attiecībā uz Amazones mežu līgumiem un pārtikas piegādes drošību.
Mairead McGuinness
Liels paldies par visaptverošo apspriesto interešu izklāstījumu. Skaidrs, ka arī lauksaimniecība bija to starpā, bet vai es varētu jautāt, vai tika ierosināts pretrunīgais jautājums par liellopu gaļas eksportu no Brazīlijas uz Eiropas Savienību, kā arī vai tika izteiktas bažas par ar to saistītajiem standartiem, un vai abām pusēm ir vienots viedoklis par PTO Dohas sarunu kārtu? Vai sarunās tika ierosināts jautājums par dubultajiem standartiem - augstākiem standartiem Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar valstīm ārpus Eiropas Savienības un it īpaši ar Brazīliju, kā tas ir šajā gadījumā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā jau minēju, šis samits bija Portugāles prezidentūras iniciatīva; tā bija pirmā augsta līmeņa sanāksme, kas notika Brazīlijā un, es ceru, tā novedīs pie stratēģisko attiecību attīstības ar šo valsti.
Tā bija pirmā ierosme. Tā bija iecerēta, lai noteiktu tās jomas un nozares, kurās mēs vēlēsimies veidot tuvākas attiecības ar Brazīliju. Bija izvirzīti ekonomiskie jautājumi, bet jūs sapratīsiet, ka tie tika izvirzīti vispārējā un stratēģiskā kontekstā, koncentrējoties uz tiem jautājumiem, kas ir programmā saistībā ar sarunām Dohas pārrunu procesā.
Ir skaidrs, ka specifiskākiem jautājumiem jāatrod tehniskāki atbilstošāks līmenis. Tajā pašā laikā vispārīgie tirdzniecības jautājumi un tā interese, ko abas puses, ES un Brazīlija, ir veltījušas šiem jautājumiem, tika uzņemta ar lielu atvērtību un atklātību, abām pusēm izsakot savu viedokli un cerību, ka Dohas sarunu process var nonākt līdz veiksmīgam noslēgumam.
Jim Allister
Es šo atbildi uz Mairead McGuinness jautājumu uztveru kā "nē” - ka jūs nepapūlējāties izdarīt spiedienu uz Brazīlijas varas iestādēm par nožēlojamajiem veselības drošības standartiem, kas attiecas uz liellopu gaļas eksportu , un par vispārējo izsekojamības trūkumu attiecībā uz viņu mājlopu ganāmpulkiem.
Zemkopības un patērētāju pārstāvjiem visā Eiropā tā būs smaga vilšanās, ka brīdī, kad jums bija dota iespēja, jūs neizdarījāt spiedienu attiecībā uz šo visiem būtisko jautājumu.
Kad Padome apzināsies situācijas nopietnību Eiropas pilsoņu veselības drošības jomā un piespiedīs Brazīliju izveidot reālu savu mājlopu izsekojamības sistēmu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es domāju, ka Portugāles prezidentūrai uzsākot šo iniciatīvu, pastāv visi apstākļi atklātai un vaļsirdīgai diskusijai ar Brazīliju par visiem jautājumiem, kas varētu sagraut mūsu divpusējās attiecības, kā arī par visu to, kas varētu attīstīt un stiprināt šīs attiecības.
Es domāju arī, ka jautājumos, kuros ES un Brazīlija varētu palikt pie atšķirīgiem uzskatiem, samits un Portugāles prezidentūras iniciatīva ir ārkārtīgi lietderīgs līdzeklis vaļsirdīgas diskusijas sākšanai un turpināšanai par jautājumiem, kuros abu pušu nostāja, iespējams, pilnībā nesakrīt.
Priekšsēdētājs

Temats: ES palīdzība Igaunijai saistībā ar līgumiem ar Krieviju par zivsaimniecību Peipusa ezerā
Padome, bez šaubām, ir informēta par 126 kilometrus garo ES-Krievijas robežu gar Peipusa ezeru. Igaunijas-Krievijas savstarpējie līgumi ir regulējuši Peipusa ezera jutīgās ekosistēmas un zivju krājumu aizsardzību, tomēr ir apkopoti pierādījumi par Krievijas radīto apdraudējumu zivju krājumiem, ignorējot līgumus.
Konkrēti, gandrīz visa gada garumā Krievija izmanto dāņu zvejas vadu, kaut tas ir atļauts tikai noteiktā periodā. Krievijas tirgus sniedz drošus pierādījumus tam, ka Krievijas oficiālie pasākumi ir nepiemēroti, lai aizsargātu dažādu sugu mazimēra zivis Peipusa ezerā.
Krievijas puse ir vilcinājusies ar pārrunām 2007. gada rudens sesijā, dažādi aizbildinoties.
Ko Padome ir iecerējusi darīt, lai palīdzētu ES dalībvalstij Igaunijai jautājumā par kvotām un to vadību nākotnē, kas ir patiesais pārrunu temats starp ES un Krieviju?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Atbildot uz cienījamās Komisijas locekles jautājumu par pārrunām starp ES un Krieviju par kvotām un to vadību nākotnē, Padome vēlas uzsvērt, ka, lai arī kopējā zivsaimniecības politika aptver ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, pārvaldīšanu un izmantošanu, Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 (2002. gada 20. decembris) par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku definē "ūdeņu dzīvos resursus” kā "jūras ūdeņos esošo un pieejamo dzīvības formu sugas, ieskaitot anadromās un katadromās sugas laika periodā, ko tās pavada jūrā”.
Turklāt 2006. gada 28. jūlijā Eiropas Kopiena un Krievijas Federācijas valdība ierosināja noslēgt savstarpēju līgumu par sadarbību zivsaimniecības jomā un ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu Baltijas jūrā. Šis līgums tiks noslēgt un stāsies spēkā tuvākajā nākotnē, tiklīdz Krievijas Federācija pabeigs savas iekšzemes parakstīšanas procedūras.
Līgums aptver visus Baltijas jūras ūdeņus un jūras šaurumus, izņemot iekšējos ūdeņus. Neskatoties uz šī līguma ģeogrāfisko piemērošanu, 13. pantā ir noteikts, ka Puses var vienoties paplašināt sadarbību anadromo un katadromo sugu pārvaldībā, izņemot sugas, kas visu dzīvi dzīvo iekšējos ūdeņos.
Tādējādi, kā to nosaka Kopienas likums, Padome var tikai ieteikt cienījamajai Komisijas loceklei vērsties ar savu jautājumu Eiropas Komisijā, kur tas tiktu izskatīts Eiropas Kopienas un Krievijas Federācijas valdības savstarpējā līguma kontekstā, tiklīdz tas stāsies spēkā.
Marianne Mikko
(ET) Taču atbilde saistībā ar Peipusa ezeru mani pilnībā neapmierina: tas ir trešais lielākais ezers Eiropas Savienībā un vienīgais, kurā profesionāli darbojas zivsaimniecības nozare. Tā nav Igaunijas iekšējā ūdens krātuve, bet gan ezers, ar kuru robežojas trīs valstis, arī Krievija. Eiropas Savienības dalībvalsts Igaunija ir norūpējusies par apdomīgu zivju krājumu izmantošanu Peipusa ezerā un dara visu iespējamo, lai nodrošinātu šo krājumu saglabāšanu. Tomēr to pašu nevar teikt par Krieviju.
Tāpēc es tomēr gribētu dzirdēt no Padomes pašreizējā priekšsēdētāja, kā Padome piedāvā ietekmēt Krieviju, lai tā saglabātu Peipusa ezera zivju krājumus tāpat, kā to dara Igaunija? Kādas īpašas saistības jūs kā pašreizējais Eiropas Savienības priekšsēdētājs varat piedāvāt? Jūs minējāt Komisiju, taču atbilde, kuru jūs sniedzāt, vairāk attiecas uz jūru. Peipusa ezera gadījums ir ļoti specifisks, jo tas ir robežezers, nevis iekšējā ūdens krātuve.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Cienījamā Komisijas locekle vēlas, lai viņas jautājums paliktu spēkā, un arī man diemžēl ir jāsaka, ka mana atbilde paliek spēkā. Es ieteiktu, kā es to izdarīju savas pēdējās runas beigās, cienījamajai Komisijas loceklei vērsties ar savu jautājumu Eiropas Komisijā.
Priekšsēdētājs

Temats: ES-Bosnijas attiecības
Vai Padome varētu sniegt jaunākajai informācijai atbilstošu novērtējumu pašreizējām ES-Bosnijas attiecībām?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Politiskā situācija Bosnijā-Hercegovinā atrodas ļoti delikātā fāzē.
Spriedums, ko Starptautiskā Tiesa pasludināja februāra beigās Bosnijas-Hercegovinas ierosinātajā lietā pret Serbiju un Melnkalni par Genocīda konvencijas piemērošanu, uzjundīja naidu, kas uz kādu laiku likās pierimis pēc Ministru padomes izveides 9. februārī.
ES teica Bosnijai, ka tā baidījās, ka politiskā klimata pasliktināšanās valstī, nacionālistiskās retorikas atgriešanās un politiskā gribasspēka trūkums apdraudēja reformas procesu. Bosnijai-Hercegovinai ir jārīkojas efektīvi kā vienotam ekonomiskajam un administratīvajam veselumam, lai nodrošinātu progresu iedzīvotājiem un ceļu dalībai ES.
Kas attiecas uz attiecībām ar ES un stabilizācijas un apvienošanās procesu, tehniskās pārrunas par Stabilizācijas un apvienošanās līgumu tika pabeigtas decembrī. Visas dalībvalstis piekrita tehnisko pārrunu rezultātam par šo līgumu 3. maijā. Pārrunu noslēgšana par Stabilizācijas un apvienošanās līgumu kavējas dēļ tā, ka nenotiek redzams policijas reformas process.
Nesen ieceltais augstais pārstāvis/ES speciālais pārstāvis Miroslav Lajčak, kas stājās amatā jūlijā beigās, par savām sākotnējām un neatliekamām prioritātēm ir noteicis ne tikai jautājumu par Miera uzturēšanas padomes un Eiropas Savienības Padomes Vadības valdi, bet arī konstruktīva politiskā klimata izveidi un policijas spēku pārstrukturēšanu. Augstais pārstāvis/ES speciālais pārstāvis ir pārliecināts, ka progresu ir iespējams panākt līdz šī mēneša beigām.
Brian Crowley
Es vēlētos pateikties pašreizējam priekšsēdētājam par atbildi. Tā vietā, lai runātu par katru atsevišķo jautājumu, es koncentrēšos uz policijas reformas jautājumu, jo tas pašlaik ir vissteidzamākais jautājums. Vai Padomei ir kādi priekšlikumi attiecībā uz koordinatoru grupas izveidi, kas ļautu dažādo Bosnijas-Hercegovinas tradīciju pārstāvjiem sanākt kopā, lai vienotos par kopēju standartu vai kodeksu, pēc kā būtu jāstrādā policijai? Tādi jau pastāv robežkontroles jomā, bet attiecībā uz policiju gan vēl nē.
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Paldies par jūsu jautājumu, ieteikumu un viedokli! Mēs, protams, ar lielu interesi gaidām , ko ierosinās jaunais speciālais pārstāvis jautājumā par policijas spēku reformu Bosnijā-Hercegovinā šīs policijas sadarbības sadaļas kontekstā. Ja tiks atbalstīta speciālā pārstāvja Padomē ierosinātā jautājuma forma un augstā pārstāvja - kurš strādā tieši pie šī jautājuma un, kā jau jūs pareizi teicāt, tas ir svarīgi Bosnijas-Hercegovinas stabilitātei - ieteiktais risinājums vai ieteikums, ja šāds priekšlikums tiks izteikts un iesniegts mums, Padome, protams, to izskatīs.
Mēs uzskatām, ka ikviens ieteikums, doma vai priekšlikums ir jāņem vērā, jo tas var izrādīties noderīgs, lai nodrošinātu stabilitāti un progresu Bosnijā-Hercegovinā.
Priekšsēdētājs
Jautājumi Nr. 14, 15 un 16 tika atlikti.
Priekšsēdētājs
Tā kā jautājuma autors nav klāt, jautājums Nr. 17 tiek izlaists.
Temats: Eiropas Revīzijas palāta
1992. gadā noslēgtais Māstrihtas Līgums ievērojami mainīja ES institucionālo regulējumu, iekļaujot tajā Eiropas Revīzijas palātu (līguma 7. pants). Izveidojot Revīzijas palātu par vienu no tās pamata iestādēm, Savienība parāda, cik nopietni tā attiecas pret sava darba pārskatāmību un nepieciešamajiem uzlabojumiem.
Līgums par Konstitūciju Eiropai arī mainīja institucionālo regulējumu, izslēdzot no tā Revīzijas palātu, kas atbilstīgi šī līguma IV sadaļas II nodaļai tika iekļauta "citās savienības iestādēs un padomdevējas struktūrās”.
Darbs pie jaunā līguma neietver plānus mainīt "institucionālo regulējumu”, kas pasliktina Eiropas institūcijām piesaistīto ārējo revidentu statusu. Pieņemot, ka Savienībai ir jāuzlabo atbildīgums iedzīvotāju priekšā, vai Padome var izskaidrot savu lēmumu mazināt Revīzijas palātas statusu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Iespējams, ka uz šo jautājumu tiks sniegta ātrākā atbilde šajā sesijā, jo Padomes pilnvarās neietilpst komentāru sniegšana par Starpvaldību konferences darbu pie līguma reformas, kas, kā mēs zinām, sākās 2007. gada 23. jūlijā.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs, man patiešām liekas, ka šis lielā mērā ir Padomes jautājums, jo īpaši tāpēc, ka mēs pašreiz runājam par jaunu līgumu, kas paredz radikālās pārmaiņas Eiropas Savienībā, bet Revīzijas palātas iekļaušana sadaļā "citas savienības iestādes un padomdevējas struktūras” ir skaidri redzama šīs institūcijas statusa mazināšana, runājot par to, kā šo iestādi uztver iedzīvotāji.
Revīzijas palātas kontroles funkcija nebalstās tikai uz izdevumu uzraudzību un kopējo līdzekļu - Eiropas Savienības kopējo līdzekļu - pareizas sadales pārbaudīšanu, tā ir "sargsuns” budžeta disciplīnai visā Eiropas Savienībā, tajā skaitā Padomē, Parlamentā un Eiropas Komisijā. Tās ieteikumi un lēmumi palīdz mums visiem mūsu darbā. Revīzijas palātas stingrajai nostājai ir jābūt skaidrai un acīmredzamai visiem ES iedzīvotājiem, jo tā ir arī iestāde, kas vieš iedzīvotājos pārliecību par ES kopumā.
Ja jūs neuzskatāt, ka šis ir Padomes jautājums, tad es gribētu zināt, kā jautājums tas ir, jo Padomes uzdevums - un pašreiz veiktā darba uzdevums - ietver arī Revīzijas palātas novietošanu pareizajā vietā, un manā skatījumā pareizā vieta ir tur, kur atrodas visas svarīgākās ES institūcijas (es runāju par jauno līgumu, kura projekts pašreiz tiek izstrādāts).
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Es, protams, saprotu jūsu bažas un komentārus, bet šeit es pārstāvu Padomi. Padome pēc būtības nav tiesīga sniegt komentārus par Starpvaldību konferenci, kur dalībvalstis sēž pie apaļā galda un diskutē par noteiktiem jautājumiem dalībvalstu pilnvaru ietvaros, tas ir neatkarīgi no atsevišķām suverēnām valstīm, kas darbojas neatkarīgi no dalībvalstīm. Tāpēc Padomes kompetencē neietilpst komentāru sniegšana par šo jautājumu. Turklāt Starpvaldību konferencei ir savas iestādes, struktūras un vadība, un, protams, ja jūs vēlaties jūsu ieteikumi, kritika un padomi par Starpvaldību konferences darba paplašināšanu tiks ņemti vērā. Tomēr Eiropas Savienības Padome kā tāda, kā jau es teicu, nav tiesīga komentēt Starpvaldību konferences darbu no Konferences tiesvedības rakstura viedokļa.
Priekšsēdētājs
Tā kā jautājumu autori nav klāt, jautājumi Nr. 19 un 20 tiek izlaisti.
Temats: Demarkācija starp Šengenas un ne Šengenas dalībvalstīm
Ņemot vērā Īrijas premjerministra Bertie Ahern un Lielbritānijas premjerministra Gordon BrownŠengenas un ne Šengenas dalībvalstīm, kā arī prezidentvalsts Portugāles prioritātes attiecībā uz Šengenu, vai Padome var sniegt komentāru par to, kādā veidā tā paredz atvērt nākamos robežkontroles punktus un veicināt sadarbību starp Šengenas un ne Šengenas dalībvalstīm līdz prezidentūras beigām?
Manuel Lobo Antunes
2007. gada 12. un 13. jūnija sēdē Padome lūdza Portugālei stingri ievērot Šengenas Informācijas sistēmas novērtēšanas vizīšu laika grafiku ar nolūku līdz 2007. gada novembrim pieņemt lēmumus, kas minēti 2003. gadā noslēgtā Pievienošanās akta 3. panta 2. punktā, attiecībā uz tām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai līdz 2004. gadam un kurām tika uzdots līdz 2007. gada decembra beigām slēgt visus iekšzemes un jūras kontrolpunktus, bet līdz 2008. gada martam - gaida robežpunktus, tiklīdz tās izpildīs visus nosacījumus. Attiecībā uz Īriju un Lielbritāniju Amsterdamas Līguma 2. protokola 4. pants, kas ietver Šengenas acquis Eiropas Savienības ietvaros, nosaka, ka Īrija un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, kuras nesaista Šengenas acquis, var jebkurā laikā piedalīties vienā vai visos acquis nosacījumos. Šīm dalībvalstīm nav jādatē dalība Šengenas acquis nosacījumos attiecībā uz personu kontroles atcelšanu uz iekšējām robežām. Tā kā Īrija un Apvienotā Karaliste nav iesniegušas pieprasījumu, Padomes vadība var maz ko darīt šajā jautājumā.
Marian Harkin
Paldies par atbildi. Lielbritānijas premjerministrs Gordon Brown un Īrijas premjerministrs Bertie Ahern ir izteikuši paziņojumus, ka abām šīm valstīm vajadzētu pārtraukt demarkāciju starp Šengenas zonu un pārējām teritorijām. Tomēr, savā atbildē jūs sakāt, ka ne no vienas no šīm valstīm nav saņemts oficiāls pieprasījums. Vai no Apvienotās Karalistes vai Īrijas ir bijis kāds neformāls pieprasījums vai sarunu uzsākšanas mēģinājums par šo jautājumu, un vai jūs man varētu, ja iespējams, plašāk izklāstīt, kā būtu iespējams piemērot tikai daļu Šengenas tiesību aktu, nevis tos visus?
Manuel Lobo Antunes
Padomes pašreizējais priekšsēdētājs. - (PT) Es nevaru vairs neko vairāk piebilst par šo jautājumu. Protams, Šengenas Līgumā ir savi noteikumi un panti par līguma piemērošanu un piemērošanas apmēru, un mums ir jāpakļaujas šiem noteikumiem.
Priekšsēdētājs

Temats: ES-Izraēlas Cilvēktiesību apakškomitejas dibināšana
2005. gada novembrī ES-Izraēlas Politiskā dialoga un sadarbības apakškomiteja izveidoja ES-Izraēlas cilvēktiesību darba grupu.
Vai Padome plāno pārveidot ES-Izraēlas cilvēktiesību darba grupu par apakškomiteju cilvēktiesību jautājumos, kas sanāktu kopā biežāk nekā darba grupa (kas līdz 2007. gada februārim tikās tikai divas reizes) un regulāri un sistemātiski sniegtu konsultācijas civilajiem iedzīvotājiem Izraēlā, Palestīnā un ES, lai novērtētu situāciju cilvēktiesību jomā Izraēlā un okupētajā Palestīnas teritorijā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs (PT). - ES-Izraēlas cilvēktiesību darba grupa, kas tika izveidota ES-Izraēlas Politiskā dialoga un sadarbības apakškomitejas tikšanās laikā 2005. gada 21. novembrī, ir platforma, kas ļauj veikt regulāras, sistemātiskas un padziļinātas analīzes, kā arī sniedz iespēju abām pusēm debatēt par cilvēktiesību jautājumiem, kā to vēlas cienījamais Komitejas loceklis un kā to vēlas pati Padome.
Turklāt cilvēktiesības ir nemainīgs temats visos līmeņos politiskajā sadarbībā starp ES un Izraēlu. Civilās sabiedriskās organizācijas, kā jau minēja cienījamais Komitejas loceklis savā jautājumā, ir gatavas iesaistīties šādus izmaiņu izdarīšanā.
Proinsias De Rossa
Ja godīgi, tad tā nav atbilde. Es jautāju, vai darba grupa, kas kopš 2005. gada ir sanākusi tikai divas reizes, tiks pārveidota par cilvēktiesību apakškomiteju.
Pēc 40 gadus ilgas Palestīnas teritorijas okupācijas, tā iemesla dēļ, ka izraēlieši ir okupējuši Palestīnas teritoriju, notiek nepārtraukti palestīniešu cilvēktiesību pārkāpumi.
Es lūdzu Padomi norādīt, kāda ir tās attieksme pret iespēju pārveidot cilvēktiesību darba grupu par apakškomiteju, kas regulāri tiktos un izdarītu spiedienu uz Izraēlas varas iestādēm, lai tās ievērotu cilvēktiesību normas, kuras ir jāievēro visām civilizētām sabiedrībām un demokrātijām.
Manuel Lobo Antunes
Cienījamais Komitejas locekli, kā jau es minēju, cilvēktiesību ievērošana un aizsardzība ir nemainīgs temats dialogā starp ES un trešajām valstīm.
Tas ir viens no Padomi satraucošajiem jautājumiem, kā arī jautājums, kuru risina ikviena veiksmīga Padomes vadība, arī Portugāle. Portugāle īpašu uzmanību pievērš cilvēktiesībām savu vēsturisko notikumu dēļ. Tikai vakar man bija iespēja šeit dažiem cienījamiem Parlamenta locekļiem norādīt, ka kopš diktatūras Portugālē līdz 1974. gadam mēs esam īpaši jutīgi attiecībā uz demokrātiju, likuma varu un cilvēktiesībām. Šie jautājumi ir īpaši tuvi mūsu sirdīm, un tāpēc arī mūsu turpmākajā dialogā ar trešajām valstīm, tajā skaitā Izraēlu, mums vienmēr būtu jāietver daži no šiem punktiem, kurus mēs apspriedām ar Izraēlas iestādēm.
Priekšsēdētājs

Temats: Situācija Zimbabvē
Kā tiek ziņots, politiskā un ekonomiskā situācija Zimbabvē ir uzskatāma par "dzīvību apdraudošu”. Policija ir arestējusi vairāk nekā 1300 veikalu īpašniekus un vadītājus, kuri atteicās uz pusi samazināt produktu cenas, kā to bija noteikusi prezidenta Mugabe valdība. Cenu samazināšana uz pusi izraisīja iepirkšanās paniku veikalu ķēdēs. Tādas pirmās nepieciešamības preces kā cukurs, cepamā eļļa un maize tagad tiek pirktas tikai melnajā tirgū. Degvielas uzpildes stacijās nav degvielas. Pēc aculiecinieku teiktā daudzus veikalus izlaupa valdības partijas atbalstītāji. Inflācija, kas ir augstākā pasaulē, ir nebeidzās naudas drukāšanas rezultāts. Ar šo naudu valdība maksā ierēdņiem, policistiem un karavīriem. Pēc opozīcijas partijas MDC teiktā valdība deviņus mēnešus pirms prezidenta vēlēšanām mēģina nodrošināt nabadzīgo iedzīvotāju balsis. Tiek ziņots, ka Zanu-PF valdības partijas pārstāvji ir noraidījuši Dienvidāfrikas prezidenta Mbeki lūgumu doties uz Pretoriju.
Kāda ir Padomes nostāja? Vai tā aicinās valdību uzņemiet lielāku atbildību par krīzi?
Manuel Lobo Antunes
Padome rūpīgi uzrauga kritisko politisko un ekonomisko situāciju Zimbabvē. Padome apsprieda šo jautājumu 2007. gada 23. aprīļa sēdē un saņēma papildu informāciju par šo problēmu 22. jūlija sēdē, kas bija pavisam nesen.
Padomes stratēģija ir zināma kopš tika veikti pirmie ierobežojošie pasākumi. 2002. gadā Padome nolēma ieviest ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Zimbabves vadītājiem, kas nosaka, ka gadījumā, ja cilvēktiesības netiks ievērotas arī turpmāk, Padome uzskatīs par nepieciešamu uzturēt ierobežojošus pasākumus attiecībā uz Zimbabves valdību un tiem, kas atbildīgi par šādiem pārkāpumiem, kā arī par pārkāpumiem attiecībā uz uzskatu brīvību, biedrībām un mierīgām sapulcēm. Turklāt Padome noteica, ka šie pasākumi tiks atcelti tikai tad, ja tiks īstenoti pasākumi cilvēktiesību, demokrātijas un likuma varas ievērošanai.
Atbildē uz nesenajiem vardarbības aktiem un cilvēktiesību pārkāpumiem 23. aprīlī Padome nolēma paplašināt savu vīzu aizliegumu sarakstu. Kopš ierobežojošo pasākumu ieviešanas Padome ir mēģinājusi iesaistīt Āfrikas daudzpusējās institūcijas. Padome ir sistemātiski iekļāvusi Zimbabves jautājumu dienas kārtībā visās ministriju sēdēs, kas tika organizētas kopā ar Dienvidāfrikas Attīstības kopienu, kopš šie pasākumi tika ieviesti. ES izskatīja Zimbabves jautājumu arī sarunās ar Apvienoto Nāciju Cilvēktiesību komisiju.
Padome īpaši uzslavēja Dienvidāfrikas Attīstības kopienas iniciatīvu un prezidenta Mbeki doto pilnvarojumu veicināt dialogu starp opozīciju un valdību, kā arī Kikwete kunga iecelšanu par Dienvidāfrikas Attīstības kopienas vadītāju. Padome cer sagaidīt pirmos Āfrikas iniciatīvas rezultātus un attiecīgi pārskatīs savu nostāju.
Johan Van Hecke
(NL) Priekšsēdētāja kungs, situācija Zimbabvē, maigi izsakoties, pakāpeniski kļūst bezcerīga. Diemžēl starptautiskā kopiena, tajā skaitā ES, bezpalīdzīgi uz to noraugās.
Vēlos Padomei uzdot vēl vienu papildu jautājumu, jo Portugāle 8. un 9. decembrī gatavojas organizē ES-Āfrikas samitu Lisabonā. Pēdējos gados tas nav bijis iespējams, jo netika panākta vienošanās par to, vai ielūgt prezidentu Mugabe. Mans jautājums ir ļoti konkrēts un es sagaidu arī tik pat konkrētu atbildi: vai prezidentvalsts plāno ielūgt prezidentu Mugabe uz Lisabonu decembrī? Otrkārt, kādā veidā Padome cer runāt par situāciju Zimbabvē samita laikā?
Manuel Lobo Antunes
Kā jau teicu, ES rūpīgi uzrauga situāciju Zimbabvē un ir veikusi atbilstīgus pasākumus šajā jautājumā. Savukārt Eiropadome vienmēr savos secinājumos pēc sēdēm ir skaidri paudusi savu nostāju, ka Eiropas Savienībai ir stratēģiski svarīgi uzturēt globālu, visaptverošu un detalizētu dialogu ar Āfriku kopumā.
Tas ir pilnvarojums, ko noteikusi Eiropadome, kurā atspoguļotas intereses un uzdevums šajā globālajā dialogā, kas mums jāuztur ar Āfrikas valstīm, jo mums ir jāpārrunā daudz jautājumu, kā arī ir daudzas jomas, kurās mums jāsadarbojas ar Āfriku. Ar šādu mērķi Portugāle ir apņēmusies organizēt otro ES-Āfrikas samitu Lisabonā decembrī. Mēs esam pārliecināti, ka samits ietilpst mūsu interesēs, kā arī dalībvalstu, ES un Āfrikas interesēs.
Ar Āfriku mums ir jāpārrunā imigrācijas, ekonomikas, tirdzniecības, enerģētikas, klimata un, protams, arī cilvēktiesību un labas pārvaldības jautājumus, par kuriem mēs jau runājām pirmā samita laikā Kairā 2000. gadā Portugāles iepriekšējās prezidentūras laikā.
Tas ir uzdevums, kuru mēs noteicām mūsu prezidentūrai, un tas ir uzdevums, kuru mēs plānojam turpināt pildīt arī turpmāk ciešā sadarbībā ar mūsu partneriem gan ES, gan Āfrikā.
Priekšsēdētājs

Temats: Ziemeļeiropas gāzes cauruļvads
Vācijas prezidentūras laikā šīs valsts pārstāvis apgalvoja, ka "Ziemeļu straume” (Nord Stream) bija projekts, kurā tika iesaistīti privāti uzņēmumi un uz kuru ES nebija nekādas ietekmes.
2007. gada 15. jūlija intervijā Lietuvas televīzijai Vācijas ārlietu ministrs Frank-Walter Steinmeier apgalvoja, ka "Ziemeļu straume” nebija Vācijas un Krievijas projekts, bet gan Eiropas projekts. ES pretotos šim projektam, ja Lietuvas enerģētiskās un ekoloģiskās intereses tiktu pārkāptas.
Kāds ir prezidentvalsts Portugāles viedoklis šajā jautājumā? Vai "Ziemeļu straume” ir privāts vai ES projekts? Kāda ir tā nozīme ES enerģētikas politikā nākotnē?
Manuel Lobo Antunes
Runājot par cienījamās Komisijas locekles ierosinātajiem punktiem un pirmo jautājumu, Padome vēlas uzsvērt, ka tā nekomentē ziņojumus plašsaziņas līdzekļos.
Otrkārt, un atbildot un otro jautājumu, Padome vēlas atgādināt cienījamai Komisijas loceklei, ka "Ziemeļu straume” ir privāts projekts, ko īsteno "Nord Stream AG” kā kopuzņēmums. Turklāt, kā Padome minēja savā atbildē uz Nils Lundgren mutisko jautājumu par Krievijas-Vācijas gāzes cauruļvadu Baltijas jūrā, Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā Nr. 1364/2006/EK cauruļvada būvniecība starp Krieviju un Vāciju Baltijas jūrā tika atzīta par Eiropu interesējošu jautājumu. Lai saņemtu detalizētu šīs deklarācijas skaidrojumu, Padome aicina cienījamo Komisijas locekli skatīt atbildi uz šo jautājumu.
Atbildot uz trešo jautājumu, Padome vēlas uzsvērt, ka jauna cauruļvada būvniecība Eiropas ziemeļos minētajā maršrutā atbilst Eiropas Savienības enerģētikas politikas mērķim uzlabot Kopienas apgādes drošību. Efektīva enerģijas resursu un transporta ceļu diversifikācija tika minēta Eiropas Padomes Kopienas darbības plānā, kas apstiprināts 2007. gada martā, kā viens no piegādes nodrošināšanas mehānismiem. Kopiena acquis vienmēr pilnā apmērā tiks piemērots pēc nepieciešamības, tajā skaitā attiecībā uz Kopienas normatīvajiem aktiem vides jomā, attiecībā uz tām gāzes cauruļvada daļām, kas uzbūvētas ES dalībvalstu teritorijā.
DanutBudreikait
(LT) Man ir grūti saprast, vai tas ir privāts vai ES projekts. Gāzes cauruļvads atrodas Baltijas jūrā un tam blakus atrodas nevis divas, bet vairākas valstis. Pastāv risks, ka, būvējot cauruļvadu, varētu no jūras dibena izcelt tur esošos ieročus. Projekts vēl nav uzsākts, bet Vācija un Krievija jau ir mainījušas maršrutu.
Es vēlos pateikt, ka tagad ir grūti saprast, kam pieder šis projekts. Tas ir privāts vai ES projekts? Gāzes cauruļvads atrodas Baltijas jūrā un tam blakus atrodas nevis divas, bet vairākas valstis. Pastāv risks, ka, būvējot cauruļvadu, varētu no jūras dibena izcelt tur esošos ieročus. Projekts vēl nav uzsākts, bet Vācija un Krievija jau ir mainījušas maršrutu, jo tika atklāts liels ieroču daudzums no Otrā pasaules kara Dānijas, Somijas, Igaunijas un Zviedrijas tuvumā. Vai tas var būt privāts projekts, ja tas rada ne tikai enerģijas apgādes problēmas - tas ir, gāzes apgādes problēmas - tuvumā esošām valstīm, bet arī ekoloģiskas problēmas Baltijas jūrā?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Attiecībā uz šo jautājumu mans vairs nav ko piebilst papildus tam, ko es jau minēju savā pirmajā atbildē. Īpaši vēlos atkārtot mūsu solījumu, ka Kopienas acquis tiks piemērots pilnā apmērā pēc nepieciešamības un vienmēr ar vidi saistītos jautājumos. Tāpēc es ceru, ka mūsu apgalvojums mazina bažas un sniedz atbildi uz cienījamās Komisijas locekles jautājumu.
Priekšsēdētājs

Temats: Mordechai Vanunu piespriests sešu mēnešu cietumsods.
Jerusalemes Maģistrātu tiesa 2007. gada 2. jūlijā Mordechai Vanunu, bijušajam kodoltehniķim un pacifistam 20 gadus garumā, piesprieda sešu mēnešu cietumsodu par (pēc Izraēlas iestāžu teiktā) administratīvās kārtības pārkāpumu, kas ierobežo viņa vārda un pārvietošanās brīvību.
Vanunu tika aizturēts Romā un pārvests uz Izraēlu, kur viņš tika ievietots cietumā un apsūdzēts par nodevību, runājot ar izdevumu Sunday Times par Izraēlas kodolieroču programmu. Viņš tika nopratināts kamerā un notiesāts, piespriežot 18 gadu cietumsodu, 11 no kuriem jāpavada ieslodzījuma viennīcā. Pēc viņa atbrīvošanas no cietuma 2004. gadā (atbilstīgi iepriekšminētajai kārtībai) attiecībā uz viņa brīvību tika ieviesti ievērojami ierobežojumi, konkrēti, viņam tika liegts sazināties ar citu valstu, izņemot Izraēlas, iedzīvotājiem un viņam netika ļauts sazināties ar vēstniecībām un konsulātiem, iegādāties mobilo telefonu, piekļūt internetam un izbraukt no Izraēlas.
Kā Padome plāno rīkoties attiecībā uz Izraēlas iestādēm atbildē uz cilvēka vārda un pārvietošanās brīvības pārkāpumu?
Manuel Lobo Antunes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Kā var noprast no mūsu atbildēm uz jautājumiem,, un, Padome ar interesi vēro Mordechai Vanunu lietu, īpaši situāciju pēc viņa atbrīvošanas 2004. gadā, ko cienījamā Komisijas locekle minēja savā jautājumā.
Priekšsēdētājs

Temats: Direktīva par pagaidu līgumstrādniekiem
Kādi ir rezultāti Portugāles sākotnējām konsultācijām ar mērķi vienoties par Direktīvu par pagaidu līgumstrādniekiem projektu?
Vai pašreizējais priekšsēdētājs cer iesniegt grozīto priekšlikumu par direktīvu Padomē šīs prezidentūras laikā, un kādi termiņi ir noteikti oficiālajām un neoficiālajām pārrunām saistībā ar šo jautājumu?
Manuel Lobo Antunes
Vēlos jūs informēt, ka sākotnējo konsultāciju ar dalībvalstīm rezultātā prezidentvalsts Portugāle nolēma atkārtoti uzsākt diskusiju par priekšlikumu attiecībā uz Direktīvu par pagaidu līgumstrādniekiem, ko tā uzskata par svarīgu debašu elastdrošības elementu.
Tā kā Padome šo jautājumu nav skatījusi kopš 200. gada, ir svarīgi izskatīt esošo situāciju un apdomāt iespējamo rīcību. Prezidentvalsts drīzumā veiks pasākumus šajā jautājumā.
Richard Howitt
Es vēlētos pateikties pašreizējam priekšsēdētājam par siltajiem vārdiem. Patiesi, elastīgums un sociālā drošība ir labs princips, kā mēs mēdzam teikt šajā plenārsēžu zālē un Eiropas Savienības institūcijās. Tomēr, daudzi cilvēki saka, ka mēs bieži saskaramies ar elastīgumu un sociālo drošību, bet kur tad ir drošība kā tāda? Direktīva par pagaidu līgumstrādniekiem vēl arvien ir īsts pārbaudījums attiecībā uz to, vai ir jābūt šim drošības aspektam. Es vēlētos zināt pašreizējā priekšsēdētāja domas par to, vai Eiropas Ministru padomē pašlaik pastāv kādi šķēršļi, kas traucē progresu. Neskatoties uz prezidentūras starpniecību, cik lielā mērā viņš ir pārliecināts, ka Padome mūsu portugāļu kolēģu pilnvaru laikā patiesi spēs panākt vienošanos?
Manuel Lobo Antunes
Pateicos cienījamajam Komisijas loceklim par jautājumu. Kā jau minēju, Portugāle vēlas strādāt pie šī jautājuma un veikt nepieciešamos pasākumus. Mēs vienmēr esam teikuši, ka prezidējošās valsts panākumi ir atkarīgi, pirmkārt, no pašas prezidentvalsts, taču tai ir jāņem vērā arī saistības, sadarbība un gribasspēks, lai virzītu uz priekšu visas dalībvalstis. Šis ir viens no gadījumiem, ar kuru mēs nevarētu tikt galā bez visu dalībvalstu atbalsta.
Mēs būtu apmierināti, ja Portugāles prezidentūras laikā mēs varētu sasniegt vismaz ievērojamu progresu, ja ne pilnīgu vienošanos. Mums ir jāstrādā pie tā ar cerību, ka mūsu partneri pieņems mūsu ieteikumus un priekšlikumus, vienlaicīgi reālistiski aplūkojot šo jautājumu, jo šīs ir sarežģītas debates un sarežģīts jautājums, kā to rāda šīs direktīvas vēsture.
Runājot par elastdrošību, varu jums pateikt, ka Portugālei un šai Portugāles prezidentūrai elastdrošība nozīmē ne tikai elastīgumu, bet arī drošību un mums tos abus kopā. Liels paldies!
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
Ar to tiek beigts jautājumu laiks.
(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.00 un atsākta plkst. 21.00.)
