Pirātisms jūrās (debates)
Priekšsēdētāja
(EL) Nākamais jautājums ir Padomes un Komisijas paziņojumi par pirātismu jūrā.
Dominique Bussereau
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, tikai pirms dažām dienām, sestdien, 14. septembrī, 420 jūdzes no Somālijas krasta pirāti vajāja franču tunzivju zvejas kuģi. Tas nebija atsevišķs incidents. Kopš jūlija sākuma ir sagūstīti desmit kuģi un 250 jūrnieki ir saņemti kā ķīlnieki. Rezultātā zvejas kuģi darbojas visai negribīgi un jūs varat iedomāties, kādēļ tas tā ir, ap 50 franču un spāņu tunzivju zvejas kuģu, kas mēdza zvejot pie Seišelu salām un Somālijas, nolēma doties atpakaļ uz Seišelu salu arhipelāgu.
Papildus tam, ka šis pirātu uzbrukumu skaits pieaug, ir skaidrs, ka tie vairs nenotiek tikai gar krastu, bet tiecas izplesties tālāk starptautiskajos ūdeņos, pārtraucot ne tikai tranzīta zvejas un kravas kuģu darbību, bet arī, un tas ir ļoti nopietni, to kuģu darbību, kas darbojas humanitāro programmu ietvaros, jo īpaši Pasaules pārtikas programmā, kas sniedz būtisku palīdzību daudzus pārvietotos Somālijas iedzīvotājus.
Šī parādība ir kļuvusi par iemeslu raizēm globālā līmenī. Francijas prezidents N. Sarkozy nesen teica, ka tie vairs nav atsevišķi gadījumi, bet noziedzīga industrija, kas apdraud vienu no pamatbrīvībām, brīvību pārvietoties, kā arī brīvību veikt starptautisko tirdzniecību. Francijas prezidents noslēgumā teica: "Pasaule to nevar pieņemt”.
Ņemot vērā iepriekšminēto, ANO Drošības padome maijā un jūnijā pieņēma rezolūcijas Nr. 1814. un 1816. Atbildot uz šī jautājuma saasināšanos, tā pašlaik strādā pie jaunas rezolūcijas, kas paredzēta starptautiskās sabiedrības mobilizēšanai, lai Jūras tiesību konvencijas un Drošības padomes rezolūcijās daudz efektīvāk piemērotu pastāvošos represiju un novēršanas līdzekļus.
No savas puses ES dalībvalstis jau ir uzsākušas to darīt un 26. maijā paziņoja savu apņemšanos strādāt kopā, lai apkarotu pirātismu pie Somālijas krastiem. Padome 5. augustā apstiprināja krīzes pārvaldības koncepciju. Nesen, 15. septembrī, Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomē Padome pieņēma stratēģisku militāru plānu, ņemot vērā iespējamu jūras operāciju saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku. Es gribu oficiāli atgādināt, ka jūras operācijas sākums ir skaidri paredzēts, kā Francijas prezidentūra sacīja Parlamenta Ārlietu komitejai pagājušajā otrdienā iepriekš minētās Padomes sanāksmes beigās.
Līdz operācijai, tā kā bija vajadzība veikt pasākumus, Padome spēra pirmo soli, veidojot flotes koordinēšanas struktūru. To vada Spānijas vecākais virsnieks un tajā ietilpst četri jūrniecības eksperti, kuru pienākums ir sekmēt regulāru vai neregulāru informācijas apmaiņu starp tirdzniecības floti un jebkuru flotes kuģi attiecīgajā apgabalā. Vienība, kas atrodas Briselē, būs atbildīga par atbalsta sniegšanu novērošanas un aizsardzības darbībām, ko pie Somālijas krastiem veic dalībvalstis. Iniciatīvai ir jābūt trijās sadaļās: noteiktu apdraudētu tranzīta kuģu pavadīšana caur Adenas līci, Pasaules pārtikas programmas humanitāro konvoju uz Somāliju aizsardzība un zvejas rajonu uzraudzīšana pie Somālijas dienvidu krastiem. Dalībvalstis, kurām ir flotes vienības, kas darbojas pie Somālijas krastiem, tiek lūgtas par to informēt vienību, īpaši, lai uzlabotu visapdraudētāko tirdzniecības kuģu aizsardzību.
Turklāt, priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība turpinās sagatavošanos iespējamajām flotes operācijām saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku. Informācijas apkopošanas misija, kurā ietilpst Eiropas Savienības un Padomes ģenerālsekretariāta militārpersonas, pašlaik atrodas šajā rajonā, izstrādājot stratēģisko plānu. Tai jāsniedz savs lēmums 29. septembrī.
Jūs redzēsit, dāmas un kungi, ka Eiropas Savienība ne tikai izrāda savu apņemšanos darboties, bet arī apstiprina savu kā virzītājspēka nostāju starptautiskā mērogā cīņā pret pirātismu. Mums jādod sev iespēja ātrā un koordinētā veidā darboties, protams, komerciālo interešu labā, bet arī pārvietošanās brīvības dēļ, kas ir globāls princips, un visbeidzot - mums ir jāpalīdz mūsu humanitārajiem mērķiem.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Komisija stingri nosoda kriminālās darbības, kas regulāri tiek veiktas dažos pasaules rajonos pret Eiropas Savienības dalībvalstu interesēm, gan pirātismu jūrā, gan kuģu bruņotu laupīšanu ūdeņos, kas atrodas valstu jurisdikcijā.
Šāda veida darbības ietekmē ne tikai jūras transportu, bet arī dziļjūras zvejniecību un jūras tūrismu. Turklāt šīs darbības padara vēl bīstamākus to jūrnieku dzīves apstākļus, kuri jau tā strādā smagos apstākļos. Tāpēc mēs ne tikai nedrīkstam pieļaut šādas darbības, bet mums jārīkojas un jāsaprot, ka pastāv risks regresēt simtiem gadu atpakaļ, kad kriminālie tīkli un pirāti darbojās četros galvenajos apgabalos: Dienvidķīnas jūrā, Malakas šaurumā un Singapūrā, Gvinejas līcī un Āfrikas Ragā. Lielākā daļa noziegumu ir veikti šajos apgabalos, un pārkāpumu intensitāte un nopietnība nepārtraukti mainās.
Turklāt joprojām pastāv bažas par pirātisma attīstību un pat ekspansiju citos pasaules rajonos, faktiski parādot, ka tie nav tikai gadījuma incidenti, bet mēs esam pārliecināti, ka pastāv organizēts krimināls tīkls, kas vēlas vērst plānotus uzbrukumus pret kravas kuģiem, tūristu kuģiem un pasažieru kuģiem.
Tā kā Eiropas Kopiena ir Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas locekle, Eiropas Komisija vienmēr ir uzņēmusies visos aspektos sekmēt kuģošanas brīvību un izstrādāt atbilstošus instrumentus, lai novērstu nelikumīgu darbību pret kuģiem. Šajā sakarā Komisija sistemātiski atbalstīja dalībvalstu un visas starptautiskās sabiedrības centienus izveidot augstas kvalitātes likumdošanas instrumentus ANO un tās specializētajā struktūrā jūrniecības transporta nozarē, kas ir Starptautiskā Jūrniecības organizācija.
Pēc darba pagājušajā jūnijā ANO neformālajā konsultatīvajā procesā par okeāniem un Jūras tiesību konvenciju, kur sevišķi tika risināts jautājums par aizturēto pirātu tiesisko režīmu joprojām tiek turpināts darbs pie SJO pirātisma un bruņotu uzbrukumu kuģiem novēršanas trīs juridisko instrumentu pašreizējā pārskata. Paredzams, ka pārskats tiks pabeigts 2008. gadā.
Atsaucoties uz saviem tiesību aktiem par kuģu un ostas iekārtu drošību, kas ir iekļauta Kopienas tiesību aktu ISPS kodeksā, kas ir SJO instruments, Eiropas Kopiena atbalsta jūras drošības standartu veicināšanu no tās starptautisko partneru puses un jo sevišķi no Eiropas un Vidusjūras reģiona partneru puses, izmantojot Safemed II programmu. Tādā pašā veidā par šo jautājumu tiek gatavots augsta līmeņa seminārs Eiropas Savienības un Indonēzijas līdzprezidentūrā kā daļa no ASEAN Reģionālajā foruma. Sadarbība ar valstīm, kas nav Eiropā, ir kļuvusi ļoti svarīga.
Līdzīgā konceptuālā jomā Komisija pēta iespēju izmantot stabilitātes instrumentu, lai atbalstītu pastāvošās reģionālās iniciatīvas vai arī tās, kuras tiek veidotas un ko atbalsta Starptautiskā jūras organizācija, gan Malakas šauruma, gan Āfrikas Raga rajonā, lai veicinātu jūras navigācijas drošību šajos apgabalos, kas ir stratēģiski nozīmīgi Eiropas interesēs un piegādēs.
Man arī jāuzsver Eiropas Kopienas garantētais ilgstošais atbalsts to valstu attīstībai, kuras robežojas ar riska apgabaliem, lai uzlabotu šo valstu dzīves standartus, kas ir būtisks priekšnoteikums tiesību aktu ievērošanai. Tādā veidā tas arī ir svarīgi darbaspēka novirzīšanai no kriminālajām organizācijām, kas var koncentrēties ārkārtīgas nabadzības apstākļos, ko piedzīvo atsevišķu grupu pārstāvji.
Attiecībā uz jūras pirātisma un kuģu bruņotas laupīšanas apkarošanu, Komisija ir iepriecināta par ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1816. par pirātisma un kuģu bruņotas laupīšanas pie Somālijas krastiem apkarošanu, kā arī, protams, par konkrētiem soļiem, ko ir spērusi Eiropas Padome, kas 2008. gada 15. septembrī apstiprināja detalizētu rīcības plāna pieņemšanu. D. Bussereau kungs uzsvēra, kādas ir šīs iniciatīvas un kādas saistības ir uzņēmusies Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. Mēs piekrītam un atbalstam šīs saistības.
Ir vēl viens jautājums, par ko jārunā saistībā ar pirātisma nepārtraukto pieaugumu. Vai pirātu uzbrukumi finansē starptautisko terorismu? Tas ir jautājums, kas mums jājautā pašiem sev un atbilde ir jāmeklē mums pašiem, pat ja šodien nav pierādījumu, ka terorismu finansē no izpirkšanas maksām, nav nekā tāda, kas ļautu mums a priori teikt, ka tas nav iespējams. Tādējādi mēs šaubāmies par šīs hipotēzes noraidīšanu, sevišķi ņemot vērā acīmredzamās saiknes, kas pastāv starp noteiktām valstīm, kuras sniedz pirātiem patvērumu un nodrošina slēptu teroristu grupu bāzu pastāvēšanu.
Komisija tomēr uzsāks izmeklēšanu par šo jautājumu, lai uzlabotu izpratni par finanšu plūsmām, kas saistītas ar jūras pirātisma parādību. Mēs nekādā gadījumā nedrīkstam mazināt savu modrību cīņā pret terorismu, un tāpēc jebkurām aizdomām, pat ja mēs nevaram izteikt a priori spriedumus, ir jābūt rūpīgi izvērtētām un mums ir jāsper visi atbilstošie soļi, lai novērstu iespēju terorismam gūt labumu no kriminālo organizāciju organizatoriska un ekonomiska atbalsta. Tāpēc mēs turpināsim darbu saskaņā ar visām dalībvalstīm, Padomi un arī ar valstīm, kas neatrodas Eiropā, bet kas ir iesaistītas cīņā ar pirātismu.
Georg Jarzembowski
Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāj, Komisijas priekšsēdētāja vietniek, es pilnībā piekrītu priekšsēdētāja vietnieka paziņojumiem. Mums ir jānošķir tās sarežģītās situācijas, kur ir atbildīgās valstis, ar kurām mēs varam sadarboties, lai apkarotu pirātismu, un jūras operācijas, kur nav nevienas atbildīgās valstis, piemēram, Somālijā, kur mums kaut kas ir jādara pašiem.
Padomes priekšsēdētāj, manuprāt, tas, ko jūs pateicāt, godīgi sakot, bija drīzāk pārāk maz. Krīzes vienības izveide un sagatavošana vienmēr ir laba lieta, ko darīt, bet tas neko nelīdz. Krīzes vienība ir šeit, Briselē, vai kaut kur citur. Mums ir vajadzīga saskaņota jūras operācija uz vietas ar tiem kuģiem no ES dalībvalstīm, kuri tur jau atrodas. Mums ir jāaicina tās dalībvalstis, kurām tur vēl nav kuģu, piedalīties kopīgā jūras operācijā.
Mēs nevaram pieļaut situāciju, kurā divi pirātu bāzes kuģi turpina laimīgi kuģot šajos ūdeņos, uzbrūkot mūsu zvejas un tirdzniecības kuģiem, un mums mūžīgi viņi jāuzmana un jāskatās, kā mēs varam kontrolēt šo situāciju. Es gaidu, lai uzklausītu to, kas būs sakāms manam ģenerālim, kurš šeit būs pēc īsa brīža, bet mums ir vajadzīgs skaidrs stratēģiskais un taktiskais novērtējums par situāciju šajā lietā un mums ir vajadzīgi pietiekami cilvēkresursi, kuri spētu kontrolēt pirātismu, tā kā aicinājumi vienkārši neko nepalīdz. Mums ir jāsagūsta pirāti, mums viņi ir jānotver, citādi tas nedarbosies.
Deviņdesmit procenti Eiropas importa, no kura mēs esam atkarīgi, tiek piegādāti pa jūras ceļiem. Mums ir augsts atbildības līmenis par jūrniekiem, par zvejniekiem, kuri zvejo pie ārvalstu krastiem saskaņā ar līgumiem, par kuriem ir kopīga vienošanās, un mums ir jāaizsargā šie zvejnieki un jūrnieki, kā arī tūristi. Diemžēl tajās vietās, kurās nav valdības iestādes, tas darbosies tikai tad, ja mēs izvērsīsim paši savus Eiropas Savienības pasākumus, pamatojoties uz ANO rezolūcijām.
Šajā ziņā, Padomes priekšsēdētāj, ir labi izveidot krīzes vienību, bet mēs ceram ieraudzīt precīzi noteiktu operāciju bāzi un precīzi noteiktas operācijas nākamajā posmā.
Rosa Miguélez Ramos
Dāmas un kungi! Mums ir steidzami jārisina šī problēma. Tie skaitļi, kas ir manā rīcībā, ir pat vēl sliktāki nekā tie, kurus mums nupat nosauca D. Bussereau kungs: pašlaik, kā ziņots, pirātu varā atrodas 13 kuģi un 300 jūrnieki.
Un ir skaidrs, ka, ja šī parādība netiks apturēta, tā turpināsies in crescendo, kā tas ir bijis līdz šim, un, protams, tā nebeigsies vai neuzlabosies.
Francijas un Spānijas valdību neatlaidība citu vidū, kā arī šā Parlamenta neatlaidība, ir devusi rezultātus. Īsā laikā mēs esam par šo parādību panākuši ANO rezolūciju, ar kuru paplašina tiesības saukt pie atbildības, un ir izveidota arī vienība, lai koordinētu operācijas Eiropas Savienības līmenī.
Tomēr jums ir jāapzinās tas, ka ir būtiski, ka vispirms mēs strādājam, lai panāktu ANO pilnvaru pagarināšanu, jo tās ir derīgas tikai trīs mēnešus, un ja tās netiks pagarinātas, mūsu jaunizveidotā koordinācijas vienība būs jālikvidē decembra sākumā.
Attiecībā uz ministru lēmuma otro daļu, stratēģisko militāro plānu, mums ir vajadzīgs, lai šī operācija tiktu īstenota un lai daudzas dalībvalstis pēc iespējas drīzāk parādītu, ka tās ir gatavas piedalīties šajā operācijā, un es atbalstu to, ko teica G. Jarzembowski kungs. Dāmas un kungi, tā būtu pirmā Eiropas drošības un aizsardzības politikas Eiropas Savienības militārās flotes operācija un Eiropai svarīgs pamanāmības signāls.
To prasa šie apstākļi. Pašlaik pirātisms Indijas okeānā ir ārkārtīgi ienesīga nozare, kura paplašinās katru dienu. Man šodien tika teikts, ka, lai cik tas neticami neliktos, dažās no tām valstīm, kuras robežojas ar Indijas okeānu, paaugstinās pirāta profesijas statuss.
Mums ir jāpārtrauc šī notikumu attīstība pa spirāli, mums ir jāaizsargā neaizsargātie kuģi neatkarīgi no tā, vai tie ir tirdzniecības vai izpriecu kuģi, un daudzās zvejas laivas, kas zvejo šajā teritorijā. Mums ir arī jānodrošina aizsardzība un konvojs Pasaules pārtikas programmas kuģiem, jo 27. septembrī Kanāda beigs tās pilnvaru izpildi un mums joprojām nav valsts, kas tās pārņemtu.
Philippe Morillon
Priekšsēdētājas kundze, vai jūras pirātisma uzbrukumu skaita palielināšanās Eiropas Savienībai nebūtu iespēja izmantot līdzekļus, lai aizsargātu tās vērtības un intereses, ja nepieciešams un kur vien nepieciešams?
Katrā ziņā nesakiet mūsu zvejniekam, kuram pagājušajā nedēļā bija jāmeklē patvērums Mahē salas ostā Seišelu salās, vai mūsu tirdzniecības un kruīzu kuģu apkalpēm, kuras arvien vairāk apdraud Somālijas teritoriālie ūdeņi, ka tā nav Eiropas Savienības darīšana! Šādi tiktu aizmirsts tas, ko Eiropas Savienības pilsoņi sagaida no Eiropas: galvenokārt drošību un jo īpaši drošību jūrā.
Tāpēc, komisār, Komisijas iniciatīvām īstenot Eiropas jūras un okeānu politiku bija tik plašs atbalsts. Tāpēc es domāju, Padomes priekšsēdētāj, ka šajā Parlamentā ir lielais vairākums, kurš apstiprinās tos pasākumus, kurus jūs ierosināsiet apspriežu noslēgumā, kuras, kā saprotu, joprojām turpinās.
Šodien cilvēki saka, ka tas nav tik vienkārši, ka labāk būtu vispirms apspriesties ar mūsu sabiedrotajiem visā pasaulē un domāt par likumību attiecībā uz starptautiskajiem tiesību aktiem. Tas, kas tika darīts, lai panāktu Ponant un Carré d'as ķīlnieku neseno atbrīvošanu, parāda, ka mums ir līdzekļi efektīvai rīcībai, ja ir griba. Ja vien par šo gribu, Padomes priekšsēdētāj, varētu būt plaša vienprātība Padomē.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Somālijas piekraste acīmredzot ir viena no visbīstamākajām piekrastes joslām pasaulē, kā parāda dati, jo īpaši fakts, ka pēdējā gadā vien vismaz 25 kuģi bija cietuši no visa veida pirātiskajiem uzbrukumiem.
Playa de Bakio gadījums, iespējams, ir viens no vislabāk zināmajiem, vismaz Spānijā, bet tas acīmredzot nav vienīgais.
Pašlaik ir arī skaidrs, ka pārejas perioda federālajai valdībai Somālijā nav resursu vai līdzekļu, lai šajā valstī radītu mieru un drošību, un tāpēc tā daudz mazāk spēj garantēt drošību tās ūdeņos vai tiem tuvajās teritorijās, tāpēc, lai to paveiktu, ir nepieciešams starptautiskais atbalsts saskaņā ar to, ko jūnijā noteikusi Apvienoto Nāciju Organizācija, kā minēja iepriekšējie runātāji.
Personīgi es esmu noraizējies arī par ko citu, ko vēlētos minēt: par ziņojumiem, kurus mēs dažkārt saņemam par ārvalstu kuģiem, no kuriem varbūt daži ir Eiropas Savienības kuģi, kuri izmanto šo kontroles trūkuma situāciju, lai nelikumīgi zvejotu vienā no visbagātākajām zvejas vietām šajā teritorijā vai pat lai izmantotu to kā bīstamu vielu izgāšanas vietu, ko federālā valdība arī nespēj kontrolēt.
Tāpēc es domāju, ka tā ir prioritāte - un es uzsveru to - garantēt to kuģu drošību, kuri likumīgi darbojas šajā teritorijā saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, bet prioritāte, vai pat vairāk kā prioritāte, ir arī tā, ka mēs paši apņemamies atrisināt to konfliktu, kurš izposta šo valsti, lai visbeidzot atbildību par drošības garantēšanu šajā teritorijā var pārņemt neatkarīgas, leģitīmas, atzītas Somālijas iestādes.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Es neatkārtošu tos faktus, kuri šeit ir izklāstīti. Es vēlos raksturot tos: tie ir skandalozi, tie rada sociālo trauksmi mūsu pilsoņu vidū, kuri, bez šaubām, sajūt zināmu neaizsargātību. Nemaz nepieminot mūsu zvejnieku sajūtas, kuri izjūt saprotamas bailes par savu darbu un pat par savu fizisko drošību, ņemot vērā, ka pirāti nerada tukšus draudus, un darba ņēmējiem nav jāriskē ar savām dzīvībām sava darba dēļ.
Turklāt kuģu īpašnieki cieš nopietnus ekonomiskos zaudējumus, kurus ne vienmēr sedz viņu apdrošināšana, jo apstākļi ir ārkārtēji un to radītos zaudējumus parasti nesedz ar apdrošināšanas polisēm.
Ko mēs varam darīt saistībā ar šiem pirātiem? Protams, visu, kas atšķirtos no tā pašdarbības gara, kas valdīja Ārlietu ministru padomē 15. septembrī. Lai cīnītos pret pirātismu, mums ir vajadzīga izšķiroša rīcība divos līmeņos: diplomātijas jomā, atbalstot Āfrikas valstis, kuras cieš no īstu mafiju klātbūtnes to teritorijā, kas izmanto izspiešanu un personu nolaupīšanu, lai šantažētu zvejniekus un tirgotājus no pasaules vienas daļas, un likumīgas spēka izmantošanas jomā, lietojot to kā preventīvu līdzekli, kas, iespējams, ir vienīgā valoda, ko pirāti saprot.
Ņemot vērā iepriekš minēto, kur mums jārīkojas un kādā līmenī? Valstu, Eiropas Savienības vai starptautiskajā līmenī? Es domāju, dāmas un kungi, ka sākotnēji mums ir jārīkojas valstu līmenī, kā ir darījusi Francija priekšzīmīgā veidā, aizsargājot starptautiskā tiesības un darot to efektīvi, kas bija nevainojami.
Man žēl, ka Padome nepieņēma Spānijas/Francijas priekšlikumus, jo tas, par ko galu galā vienojās, bija nepietiekami. Es domāju, ka mums ir jāsniedz apstiprinājums Francijas prezidentūrai, lai tā ierosina Eiropas Savienības rīcību, ar kuru ir iespējams aizstāvēt mūsu intereses, un es ceru, ka, kad pienāks laiks, šajā saistībā noderīgs var būt priekšlikums par to, ka NATO veic globālu un starptautisku pārraudzību.
Tomēr rīkosimies tā, vienmēr virzīsimies uz priekšu, pieņemsim lēmumus un tad gaidīsim, lai citi mums palīdz. Neturpināsim būt neaizsargāti, pilsoņiem jūtot, ka mēs neesam spējīgi paši sevi aizstāvēt.
Gilles Savary
(FR) Priekšsēdētājas kundze, es vispirms vēlētos pateikties Padomei un Komisijai par piekrišanu Parlamenta lūgumam rīkot debates par šo jautājumu: ļoti aktuālu jautājumu, par kuru mums ir bažas. Mēs par to jo īpaši esam runājuši Transporta un tūrisma komitejā, kur pie mums viesojās P. De Rossa kungs, kurš sniedza mums priekšstatu par šīs problēmas apmēru. Es vēlētos teikt, ka mums ir jāapsveic sevi par reakcijas ātrumu, ko parādīja attiecīgās dalībvalstis - es runāju par Franciju un Spāniju - un par to, kas jau ir paveikts ANO un Padomē. Es domāju, ka tā ir diezgan ātra reakcija.
Es domāju, ka mums vajag izvairīties no vairākām lietām. Pirmkārt, no civilo kuģu prasībām pēc ieročiem. Es redzu to notiekam, un es domāju, ka mums ir jāuzmanās, jo mēs zinām, ka tas tikai situāciju padarītu bīstamāku. Otrkārt, mums ir jāpārliecinās, ka mēs neizturamies nevērīgi pret šo situāciju un neļaujam tai pāraugt terorismā. Es gribu teikt, ka mums ir jānovērš politisko grupu iesaistīšanās, jo tad tas pieņemtu pavisam citus apmērus. Treškārt, mums ir jāizvairās no situācijas, kurā dalībvalstis rīkojas atsevišķi.
Šajā sakarā es tikai domāju par stabilitātes paktu. Acīmredzami mēs prasām, lai nav iztrūkuma attiecībā uz atsevišķām dalībvalstīm, bet tās ir tās pašas dalībvalstis, kurām vienmēr ir prasīts nodrošināt aizsardzību, jo viņām ir līdzekļi, lai to darītu. Tāpēc es uzskatu, ka mums ir jāizrāda mazliet vairāk solidaritātes ES līmenī, un ka tos, kuriem nav līdzekļu, lai būtu aizsargāti, aizsargā tie, kuriem šie militārie līdzekļi ir. Šajā gadījumā izdarīsim jebkurus secinājumus, kurus mēs varētu gribēt izdarīt jebkurā līmenī.
Es arī vēlētos teikt, ka, lai gan tas ļoti steidzami, ka mēs nodrošinām preventīvu līdzekli, piemēram, ar Francijas valdības veikto pasākumu palīdzību un attiecībā uz Ponant un Carré d'as, mēs ļoti labi zinām, ka noziegums ir daļa no cilvēka dabas, bet tā leģitimitāti uztur cilvēku izmisums. Tāpēc ir ļoti svarīgi veikt diplomātiskus pasākumus attiecībā uz šīm valstīm un atrast veidus, kā tām palīdzēt gan no drošības, gan attīstības viedokļa. Tad tām nebūs ar tukšu vēderu nemitīgi jānoraugās, kā garām aizslīd neskaitāmi ēdienu šķīvji.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Priekšsēdētājas kundze, ministr, komisār! Eiropas Savienības pilsoņi nevar saprast, kāpēc tehnoloģiju, telekomunikāciju, satelītu u.c. laikmetā mēs pieredzam pirātiskus uzbrukumus, kas, šķiet, mūs aizved četrus vai piecus gadsimtus atpakaļ vēsturē.
Es nevaru pieņemt to, ko citi ir teikuši attiecībā uz apmierinātību ar reakciju. Vairākus gadus šeit, Eiropas Parlamentā, es esmu teicis ka situācija Indijas okeānā, situācija Somālijas piekrastē Eiropas zvejniekiem un kuģiem, kuri tur darbojas un strādā, ir nestabila, un īpaši liela reakcija nav bijusi. Es patiešām atzinīgi vērtēju to, ka Padome beidzot ir spērusi pirmo soli, kurš, es domāju, ir nepietiekams, izveidojot šo vienību Briselē, kura būs atbildīga par zvejnieku pavadību, humānās palīdzības aizsargāšanu, kas ir tik nepieciešama Somālijā, kā arī par nolīgumu par zvejas vietām nodrošināšanu.
Es domāju, ka ar to, kas ir izveidots un apstiprināts līdz šim, nebūs iespējams sasniegt visus šos tālejošos mērķus. Jūra, tāpat kā Indijas okeāna piekraste, ir ļoti liela, un mums ir vajadzīgs visu Eiropas Savienības valstu ieguldījums un sadarbība, jo jautājums nav par to, vai zvejnieki vai kuģi ir Francijas, Basku, Spānijas vai Nīderlandes, jautājums ir par to, ka tie ir Eiropas zvejnieki un kuģi un ka mums visiem kopā ir jāsniedz ieguldījums šā jautājuma risināšanā.
Angelika Beer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Mums visiem patiesi rūp jūrnieku aizsardzība, bet es tomēr atļaušos uzdot jautājumu, kā mēs to varam vislabāk nodrošināt.
Es noteikti nepiekrītu Francijas prezidentūras cildinājumam, jo politiski un tehniski tā ir pilnībā sabojājusi šo darbu. Es gribu paskaidrot, kāpēc. Šīs debates ir kā daļa no Zaļās grāmatas par jūrniecības politiku. Mēs esam norādījuši, ka pirātisms ir problēma un ka mums ir vajadzīga ilgtermiņa stratēģija, lai varētu cīnīties pret šo parādību.
Es arī atļaušos norādīt, ka šī parādība ir pastāvējusi kopš sestā gadsimta pirms mūsu ēras. Tad parādās N. Sarkozy kungs, pārtrauc to visu un runā par jūras spēku izvietošanu. Vācijas aizsardzības ministram Franz Josef Jung jau ir nospodrināti ieroči viņa kara kuģos, un ir EDAP misija, kura pat vēl nav apspriesta attiecīgajās komitejās - Ārlietu komitejā un Drošības un aizsardzības apakškomitejā -, bet tikai Transporta un tūrisma komitejā. Kas tā ir par spēli? Tas nekam neder!
Man ir iespaids, ka mēs mēģinām reaģēt īpašā izmisīgā veidā, lai padarītu par likumīgu kaut ko, kam būs ļoti, ļoti ilgstošas starptautiskās sekas. Ja mēs izvietojam jūras spēkus, lai aizsargātu jūrniekus, mums ir jārunā par sekām. Ko mēs gribam? Draudu politiku? Vai mēs gribam lodi pāri kuģa priekšgalam? Vai mēs gribam nogremdēt kuģus? Ja tas patiešām ir saistīts ar starptautisko terorismu, kur šeit ir ilgtermiņa stratēģija? Es to saku tikai kā brīdinājumu. Mums tas ir uzmanīgi jāanalizē, un oktobra otrajā nedēļā mēs, cerams, nonāksim pie lietišķāka secinājuma, kas būs noderīgāks cilvēkiem šajā reģionā.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Es tikko piedalījos Tāljūras flotes reģionālās konsultatīvās padomes sanāksmē un varēju redzēt milzīgas bažas par 51 kuģa un aptuveni 1500 Kopienas tunzivju zvejas kuģu flotes, kura zvejo Indijas okeānā, apkalpju likteni.
Flote gadiem ilgi ir ziņojusi par pirātiskiem uzbrukumiem Somālijai blakusesošajā teritorijā, bet pat Spānijas tunzivju zvejas kuģa Playa de Bakio sagrābšana aprīlī diemžēl neizraisīja nevienas valdības, tostarp arī manas valdības, savlaicīgu reakciju, līdz pavisam nesen flotei bija jāglābjas Viktorijas ostā, un no šā viedokļa veiktie pasākumi ir bijuši ļoti neatbilstoši.
Mums ir jāsaprot, ka zvejnieki atrodas īpaši bīstamā situācijā, jo, lai gan visi kuģi, kuri šķērso šo teritoriju, rada iemeslu bažām, tirdzniecības kuģiem parasti ir izplānoti maršruti, kas nodrošina lielāku iespēju uzraudzīt tos, kad tie šķērso attiecīgo teritoriju.
Taču šis 51 zvejas kuģis ir izkaisīts, sekojot tunzivju migrācijai, teritorijā, kura pārsniedz 3200 kvadrātjūdzes, kas ir piecu dienu brauciens ar kuģi, un tādējādi šie kuģi ir daudz neaizsargātāki, tāpēc militārās flotes operācija ir būtiska un steidzama.
Papildus tam, kas ir pateikts par Malakas šaurumu, papildus Somālijai, mēs tagad saņemam ziņojumus no zvejas kuģu flotes par pirātismu Mozambikas kanālā Indijas un Karību reģiona teritorijās.
Tāpēc mēs nevaram turpināt būt kūtri un mums ir jāreaģē papildus tai reakcijai, kas var būt sagaidāma no mūsu valdībām un Padomes. Visas Kopienas iestādes ir iesaistītas koordinētas stratēģijas sagatavošanā, lai apkarotu starptautisko pirātismu.
Tāpēc es esmu ierosinājusi savai politiskajai grupai, Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupai, budžeta grozījumu par viena miljona eiro piešķiršanu, lai pētītu dzīvotspējas plānu šīs stratēģijas īstenošanai, un es aicinu Parlamentu dot tam zaļo gaismu, lai visi Kopienas pilsoņi, lai kur tie atrastos, saņemtu vēstījumu, ka Eiropas Savienība viņus atbalsta un, pats galvenais, aizsargā viņus.
Margie Sudre
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāj, komisār, dāmas un kungi! Pēdējos dažos mēnešos mēs esam pieredzējuši pirātisko uzbrukumu skaita pieaugumu, jo īpaši Somālijas piekrastē. Šajos uzbrukumos izmanto daudz izsmalcinātākus līdzekļus un tāpēc tie raksturo spēcīgu mafiju. Es pievienojos visu manu kolēģu deputātu bažām par Eiropas zvejniekiem, kuri ir ārkārtīgi neaizsargāti.
Tomēr Eiropas Savienība ir noteikusi līdzekļus, lai reaģētu uz šiem uzbrukumiem. Eiropas Savienības ārlietu ministru sanāksme 15. septembrī deva rezultātus, kuri, manuprāt, bija patiešām nozīmīgi. No vienas puses, 27 dalībvalstis apstiprināja koordinācijas vienības izveidi un, no otras puses, ministri pieņēma stratēģisku militāru plānu, liekot pamatus iespējamajām ES militārās flotes operācijām.
Dažkārt tikusi pieminēta privāto apsardzes aģentūru izmantošana. Tas man neliekas pareizs risinājums. Vienīgais ilgtermiņa risinājums, kā minēja G. Savary kungs, ir gan diplomātisks, gan politisks. Pirātisms plaukst, pateicoties valdību vājumam. Mēs šo postu izbeigsim, palīdzot attiecīgajām valstīm pārtraukt nelikumīgās darbības, palīdzot tām panākt politisko stabilitāti un izglābties no nabadzības. Tas ir veids, kā pirms pāris gadiem no pirātiem atbrīvojās Malakas šaurumā.
Acīmredzot Eiropas Savienība nevar rīkoties viena pati, kā teica N. Sarkozy kungs. Ir jāmobilizē starptautiskā sabiedrība, pretējā gadījumā nebūs iespējams nodrošināt aizsardzību kuģošanai, jo īpaši tāpēc, ka jūras pirātisms ir sastopams ne tikai Somālijas piekrastē. Eiropas Savienība ir uzņēmusies iniciatīvu par saskaņotu reakciju. Tagad tas visas starptautiskās sabiedrības ziņā ir uzņemties savu daļu atbildības.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Padomes priekšsēdētāj, komisār, dāmas un kungi! Es esmu ļoti gandarīts, ka notiek šīs debates. Kopš 2005. gada Parlaments ir brīdinājis gan Komisiju, gan Padomi par draudiem, kas saistīti ar kuģošanu ūdeņos ap Somāliju, pat starptautiskajos ūdeņos.
Pēc vairāku kuģu nolaupīšanas un bruņotas laupīšanas gadījumiem Eiropas Savienība ir tikko izveidojusi "koordinācijas vienību”. Tas ir vērtējams ļoti atzinīgi, vismaz beidzot tiek atzīts, ka problēma pastāv. Tomēr es baidos, ka pat ar šīs vienības izveidi problēma turpinās pastāvēt.
Kamēr mums nebūs reālas sadarbības un īstas kopējās ārpolitikas un drošības politikas, dalībvalstis, kuru intereses ir skartas, joprojām būt spiestas aizstāvēt sevi pašas un aizstāvēt savas leģitīmās valstiskās intereses. Francija to ir skaidri sapratusi un es apsveicu to par tās izlēmīgumu, drosmi un produktivitāti.
Spānija arī ir reaģējusi, plānojot nosūtīt izlūklidmašīnu, citiem vārdiem, neapbruņotu lidmašīnu, lai atbaidītu apbruņotus pirātus. Žēl, ka ar šo lidmašīnu nebūs pietiekami, lai pienācīgi aizstāvētu un aizsargātu mūsu zvejniekus, ja notiks bruņots iebrukums mūsu flotes kuģos.
Mums ir jāprasa un jānodrošina lielāka sadarbība starp skartajām dalībvalstīm, mums ir jāizmanto Francijas prezidentūra un jāpiešķir vairāk resursu, lai likumīga zvejniecība starptautiskajos ūdeņos nav, kā tas ir pašlaik, ļoti riskanta nodarbošanās pirātisko uzbrukumu dēļ, kas ir neiedomājami starptautiskajā sabiedrībā 21. gadsimtā.
Geoffrey Van Orden
Priekšsēdētāja kungs, es izteikšu savas piezīmes jo īpaši Padomes prezidentūrai.
Es pilnībā atbalstu stingru starptautisko rīcību, lai cīnītos pret pirātismu tāljūrā. Es apsveicu Francijas valdību par Francijas desanta rīcību šā mēneša sākumā. Iespējams, atceraties, ka laikā, kad Lielbritānijai patiešām bija ētiska ārpolitika, Karaliskā Jūras kara flote izskauda pirātus no okeāniem. Tā patrieca viņus no ūdeņiem un mēs atbrīvojāmies arī no vergu tirdzniecības.
Tagad mēs šķietam bezpalīdzīgi. Mūsu flotes ir zaudējušas savu ietekmi un mēs baidāmies rīkoties, lai nenonāktu pretrunā ar atsevišķiem cilvēktiesību tiesību aktu aspektiem vai netiktu iesaistīti ilgstošos tiesu procesos.
ES reakcija ir mēģināt un izgudrot vēl kādu militāro operāciju, izveidojot komiteju, tā saukto ES koordinācijas vienību, kura saka, ka tā koordinēs militārās operācijas jūrās pie Āfrikas Raga. Bet šajos ūdeņos jau ir militāra operācija. Tā ir Apvienotā sevišķu uzdevumu grupa 150, kurā ir iesaistīta ASV Piektā flote un karakuģi no citām NATO flotēm, un kuru pašlaik vada dānis.
Man ir jautājums Padomes prezidentūrai. Kāpēc ES iesaistās? Tas ir darbs NATO un, konkrētāk runājot, ko Eiropas sabiedrotie NATO gatavojas darīt, lai nodrošinātu, ka šim uzdevumam tiek paredzēts vairāk kara kuģu? Viņiem ir noteikumi par spēka lietošanu, kas padara šo organizāciju efektīvu, un ANO līmenī pastāv starptautiskie likumi, lai lemtu par aizturētajiem pirātiem, neuzņemoties to mūsu pašu valstīm.
Tobias Pflüger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, mums šeit ir transporta un tūrisma komisārs un Francijas prezidentūras priekšsēdētājs, kuri ir atbildīgi par transportu. Tomēr mēs šeit runājam par ļoti reālu militāro spēku izvietošanu. Informācija attiecīgajai komitejai, Drošības un aizsardzības apakškomitejai, tika sniegta ļoti vēlu, kaut arī paziņojumi presē par šo ES misiju, lai apkarotu pirātismu, ir izplatīti kopš augusta. Tas ir nepieņemami. Mums ir jābūt pamatinformācijai savlaicīgi un tad mēs varam pieņemt atbilstošu lēmumu.
Saskaņā ar BBC sniegto informāciju Francija vēlējās ģenerālpilnvaru pasaules mērogā, ne tikai attiecībā uz Somāliju, bet diemžēl tā nespēja iegūt šo pilnvaru. Mēs šeit pirmo reizi runājam par jūras teritoriju suverenitātes samazināšanu un mēs arī runājam par acīm redzamu starptautisko tiesību aktu pārkāpumu. Mums tas ir ļoti skaidri jānorāda. Mēs runājam par tiešu atbalstu tā sauktajai valdībai Somālijā, kuru atbalsta Etiopija un Amerikas Savienotās Valstis. Ir tieša sadarbība ar operāciju "Enduring Freedom”, kas ir nepieņemami, un finansējums ir jānovirza ar Atēnu starpniecību. Mums nav nekādas informācijas arī par šo lietu.
Mūs ir jāinformē tiešā veidā. Tas, par ko šeit ir runa, ir piekļuves izejvielām aizsargāšana ar militārajiem spēkiem, ko nevar darīt šādā veidā. Mums ir vajadzīgs veids, kā to risināt citādi, nevis ar militāriem līdzekļiem.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šajā ļoti svarīgajā diskusijā ļaujiet man pievērsties diviem jautājumiem, kuri, manuprāt, ir ļoti svarīgi. Viens no tiem attiecas uz juridisko aspektu. Es domāju, ka ir pienācis laiks Jūras tiesību konvencijas atjaunināšanai, lai mēs varam uzlabot juridisko pamatu dažādu metožu īstenošanai cīņā pret šo problēmu.
Otrs jautājums ir lietu operatīvā puse. Šā jautājuma jūrniecības aspekts ir svarīgs, bet ne pietiekami svarīgs. Ir vajadzīgs darbības plāns, ir jāizmanto jūras un gaisa spēki, lai dotu iespēju efektīvi rīkoties.
Visbeidzot, ir vairākas savstarpēji saistītas lietas. Komisārs A. Tajani teica, ka tiek pētīta saistība starp pirātismu un terorismu, un man ir jāmin vēl kāda dimensija: ir jāpēta savstarpējā saistība starp pirātismu un organizēto noziedzību.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es esmu uzmanīgi klausījies visos runātājos. Viss, ko viņi ir teikuši, ir pareizi, bet šeit mēs saskaramies ar jautājumu, kas prasa tūlītēju rīcību. Mēs nevaram gaidīt jauno jūrniecības kodeksu vai arī pievērt acis attiecībā uz šo situāciju.
Ļaujiet man norādīt uz to, ka NATO iesaistās un īsteno starptautiskā policista un visu lietu uzraudzītāja lomu. Vai tā vismaz nevarētu iejaukties šajā jautājumā ar mūsu atbalstu, lai izveidotu vienību no visām dalībvalstīm ar jūras un gaisa spēkiem? Tagad, ja mēs, Eiropas Savienības iedzīvotāji, kuriem nav kopējas aizsardzības politikas, gaidīsim, kamēr mēs varēsim izveidot šādu vienību, es domāju, ka mēs rīkosimies pārāk vēlu.
Tā kā NATO tēlo policistu tur, kur mums tas ir apgrūtinoši, aicināsim to darīt tā, lai pielāgotos mūsu vajadzībām.
Dominique Bussereau
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Vispirms es vēlētos pateikties jums par šīm ļoti augstā līmeņa debatēm.
Es patiesi uzskatu, ka pirātisms ir terorisma veids un ka tas iegūst nekontrolējamus apmērus. Patiesība ir tāda, ka, ja nekas netiks darīts, pārvietošanās brīvība kuģošanai Adanas līcī un Somālijas piekrastē var izzust pavisam, un tam, protams, būs milzīgas sekas. Es priecājos, ka Eiropas Savienība ir pirmā, kura ir uzņēmusies atbildību par šo lietu. Jāpiebilst, ka, kā jūs zināt, ir citi pasaules reģioni, kuros pirātisms arī rada problēmas, jo īpaši Malakas šaurumā un ap Singapūru. Eiropai tas ir tikpat svarīgs un sarežģīts jautājums. Mums jāspēj pieņemt lēmumu par to, vai turpināt oktobra sākumā militārās flotes operācijas plānošanu saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku.
Vairākās runās tika pieminēta NATO loma. Cīņa pret pirātismu nav NATO kompetencē. Tai ir pilnvaras apkarot terorismu. Tas var šķist līdzīgi, bet tā nav viena un tā pati lieta. Līdz oktobrim koordinācijas vienība turpinās atbalstīt dalībvalstis, lai mēģinātu uzlabot drošības nosacījumus šajā teritorijā. G. Savary kungs pieminēja nabadzību Somālijā un es uzsvērtu, ka mums caur šo teritoriju ir jānosūta kravas kuģi Pasaules pārtikas programmai. Somālijai un tās iedzīvotājiem tie patiešām ir vajadzīgi.
Vienlaikus mums būs jāveic pasākumi, lai sagatavotu kopēju tiesisko regulējumu visai starptautiskajai sabiedrībai, lai par šiem pirātiskajiem uzbrukumiem varētu efektīvākā veidā saukt pie atbildības. Ir pirāti, kuri ir arestēti un ieslodzīti Eiropas cietumos. Acīmredzot mums attiecībā ar to visu tagad ir jāaplūko tiesiskais aspekts un tiesiskais regulējums.
Es vēlos pateikt, ka atšķirībā no kāda deputāta, kurš runāja iepriekš, man ir prieks par konkrētajiem pasākumiem, kurus veikušas vairākas dalībvalstis. Ar šiem konkrētajiem pasākumiem tiek raidīts ļoti spēcīgs signāls, kas varētu glābt dzīvības, jo var būt ne tikai prasības par izpirkuma maksu, bet notikt arī slepkavības. Daži zvejas kuģi tika apšaudīti pirms pāris dienām. Tāpēc situācija ir bīstama un tātad militāra reakcija ir atbilstoša.
Visbeidzot, es piesavināšos jauko frāzi, kuru izmantoja deputāts P. Morillon kungs: runa ir par mūsu interešu un vērtību aizsargāšanu. Mūsu vērtību aizsargāšana Eiropai ir mērķtiecīga un pareiza rīcība!
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Man šķiet, ka šīs debates ir bijušas ļoti lietderīgas, jo tās noteikti ir parādījušas Parlamenta, Komisijas un Padomes vēlmi kopīgi rīkoties, lai cīnītos pret šo parādību, kura kļūst arvien satraucošāka, proti, pirātismu, un sniegt atbildi Eiropas Savienības pilsoņiem šajā jautājumā.
Es atbalstu īso kopsavilkumu, kas radies šo debašu laikā: ir nepietiekami tikai veikt militāros pasākumus, kas ir būtiska lieta, bet tie ir arī jāveic ātri, un es neuzskatu, ka mums būtu pārāk ilgi jākavējas pie kompetences jautājumiem, vienalga, vai tai ir jābūt Eiropas Savienībai vai NATO - mēs nedrīkstam izniekot laiku. Es uzskatu, ka mums ir jāpastiprina koordinācija, bet mums ir pienākums iejaukties, lai novērstu to, ka pirātu organizācijas nostiprina savas pozīcijas.
Tajā pašā laikā ir svarīgi veikt pasākumus, lai novērstu un izskaustu iespējamos šīs parādības izplatības un pirātu vervēšanas cēloņus. Kāds šo debašu laikā teica, ka kļūst ļoti ienesīgi nodarboties ar pirātismu, un reģionos, kuros nabadzība ir ļoti liela, ir skaidrs, ka pirātu organizācijām ir viegli vervēt cilvēkus, īpaši jauniešus, kuri ir gatavi darīt jebko un gatavi brīvprātīgi iestāties šajās paramilitārajās organizācijās.
Tāpēc vienlaikus ar pasākumiem, kas vērsti uz kontroli un represijām un kas ir jāveic ES valstīm, un es esmu gandarīts par to, kas jau ir paveikts, mums ir jārīkojas - un šeit Komisijai ir nozīmīga loma -, lai palīdzētu atsevišķām jaunattīstības valstīm attīstīties ekonomiskajā ziņā, lai novērstu to, ka nabadzība kļūtu par līdzekli, kas veicina pirātismu.
Protams, tādā gadījumā mums arī ir jāstrādā, lai saprastu - un arī šeit Komisijai atkal var būt ļoti svarīga loma -, kas ir pirātisma pamātā, kāda ir saistība ar fundamentālismu un terorismu, kādas ir stiprās puses, kādi ir iemesli. Komisija šeit var sniegt nozīmīgu palīdzību citām Eiropas Savienības iestādēm.
Mēs noteikti nevaram palikt malā, mēs noteikti nevaram gaidīt un mums noteikti arī ar Parlamenta mērķtiecīgu rīcību, mudinot Padomi un Komisiju rīkoties, ir jāgarantē drošība jūrniekiem un precēm, kuras ieved no valstīm ārpus Eiropas Savienības, lai apgādātu Eiropas Savienību. Mums ir jānodrošina ne tikai šā jautājuma risināšana - ir pareizi to risināt ne tikai Eiropas Savienībai tuvākajās jūrās - tur, kur arī strādā zvejnieki, un C. Fraga kungs ar bažām stāstīja mums par notikumiem, kas risinās pat tuvāk mums.
Mums ir arī jāraugās, kas notiek citās pasaules daļās, jo pirātisms skar arī kuģus, kas peld ar ES valstu karogiem ļoti attālās jūrās. Tāpēc mēs nedrīkstam izniekot vēl vairāk laika, bet man šķiet, ka Eiropas Savienības vēlme šodien ir skaidri parādīta, un jo īpaši Padomes vēlme ar Komisijas atbalstu iejaukties un turpināt enerģiski rīkoties, lai novērstu, un, es arī uzskatu, ar stratēģisku projektu palīdzību, lai novērstu jebkuru teroristu darbības pieaugumu.
Tāpēc Padome saņems atbalstu no Komisijas attiecībā uz visām iniciatīvām, lai apkarotu terorismu un arī lai to novērstu; mēs vēlamies novērst un apkarot terorismu, kas, tā teikt, ir saistīts ar pirātismu. Tādējādi ar modrību no Parlamenta es ticu, ka šī sadarbība var mums dot pozitīvu rezultātu. Attiecībā uz aizsardzību, es arī atbalstu D. Bussereau kunga viedokli par mūsu drauga ģenerāļa P. Morillon vārdiem: tas ir jautājums ne tikai par Eiropas Savienības interešu, bet arī vērtību aizsargāšanu.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums nenotiks līdz oktobra sesijai.
(Sēdi pārtrauca plkst. 17.50 un atsāka plkst. 18.00.)
