Gatavošanās Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmei (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par gatavošanos Eiropadomes 2011. gada 4. februāra sanāksmei. Pirmā Padomes vārdā uzstāsies Padomes priekšsēdētāja E. Győri kundze. Lūdzu, vārds tiek dots jums.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - (HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, komisāra kungs, es ļoti priecājos, ka varu jūs uzrunāt pirms nākamās Eiropadomes sanāksmes, lai arī prezidentūras loma Lisabonas līgumā ir definēta tādējādi, ka par Eiropadomes sanāksmju gatavošanu pirmkārt ir atbildīgs pastāvīgais priekšsēdētājs. Tomēr Eiropas Komisijas sanāksmes sagatavošanas procesā prezidentūra ir ļoti cieši sadarbojusies ar pastāvīgo priekšsēdētāju, piemēram, Vispārējo lietu padomes gadījumā, kuras sanāksme notika pirmdien, Ungārijas prezidentūras laikā. Turklāt mēs, protams, kontrolējam Eiropadomes secinājumu īstenošanu, gan Vispārējo lietu padomē, gan arī citās Padomes konfigurācijās.
Atļaujiet man vispirms sniegt pārskatu par februāra sanāksmes darba kārtības galvenajiem jautājumiem, kurā uzmanība galvenokārt tiek koncentrēta uz enerģētiku un inovācijām. Nosakot stratēģiju "Eiropa 2020”, Eiropadome 2010. gada martā nolēma rīkot tematiskas debates par jautājumiem, kas saistīti ar enerģētiku un inovācijām. Es domāju, ka man nav jāatgādina, cik ārkārtīgi svarīgas šīs divas nozares ir Eiropas ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai. Tas ir tāpēc, ka Eiropadomes uzdevums nav tikai reaģēt uz tiešām krīzes situācijām, bet arī formulēt stratēģiskas pamatnostādnes nākotnei.
Sāksim ar enerģētikas jautājumu. Energoapgādes drošība ir prioritāte mums visiem. Lai to nodrošinātu, ir nepieciešama lielāka enerģētikas tirgus integrācija un sadarbība. Mums ir jāpalielina izdevumi pētniecībai un attīstībai, ekonomika jāpadara konkurētspējīgāka un ilgtspējīgāka un jāpastiprina sadarbība starp lielākajām tranzīta, enerģijas ražotāju un enerģijas patērētāju valstīm. Tāpēc pirmais elements ir integrēts un savstarpēji saistīts enerģētikas tirgus. Ir nepieciešams izveidot pilnīgi iekšēju enerģētikas tirgu. Šajā nolūkā Eiropadomei ir jāizšķiras par vairākiem svarīgiem pasākumiem.
Pirmkārt, tai ir jāīsteno tiesību akti par iekšējo enerģētikas tirgu. Mums ir arī jāveic reglamentējoši uzdevumi. Mums, piemēram, ir jāvienkāršo atļauju izsniegšanas metodes jaunas infrastruktūras būvēšanai. Turklāt mums ir jāpieliek nopietnas pūles, lai modernizētu un izvērstu Eiropas enerģētikas infrastruktūru, kā arī lai savienotu tirgus, izmantojot pārrobežu sadarbību. Mēs nedrīkstam ļaut nevienai ES dalībvalstij vai reģionam palikt izolētam. Visi šie pasākumi ir jāfinansē galvenokārt privātajam sektoram. Turklāt pārrobežu ieguldījumiem ir jānosaka atbilstoši izmaksu dalīšanas principi. Treškārt, būs tādi projekti, kas, neskatoties uz to, ka tie energoapgādes drošībai ir ārkārtīgi svarīgi, tomēr nebūs pietiekami pievilcīgi, lai privātais kapitāls tos pilnībā finansētu. Šādos gadījumos varētu būt pamatota publiskā finansējuma piešķiršana ierobežotā apjomā no dalībvalstu vai ES līdzekļiem. Tomēr pašreizējo diskusiju mērķis nav pāragri spriest par debatēm attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu, kas tiks sāktas jūnija beigās.
Otrs lielākais temats enerģētikas jomā ir energoefektivitāte un atjaunojamā enerģija. Lieki piebilst, ka tās palielina konkurētspēju un veicina energoapgādes drošību un arī ļauj ar mazākām izmaksām nodrošināt ilgtspējību. Padome 2011. gadā izskatīs priekšlikumu, ko Komisija iesniegs saistībā ar jauno energoefektivitātes plānu. Priekšlikumā tiks ņemts vērā līdz šim sasniegtais attiecībā uz ES energoefektivitātes mērķiem, kas noteikti līdz 2013. gadam, un tiks arī paredzēti papildu pasākumi. Enerģētikas politikā īpaša nozīme ir arī starptautiskajām attiecībām. ES un dalībvalstu darbības, kas attiecas uz galvenajām ražotāju, tranzīta un patērētāju valstīm, ir jākoordinē sistemātiskāk. Piemēram, būtu lietderīgi, ja dalībvalstis savstarpēji apmainītos ar informāciju ne tikai par tiem līgumiem, kas noslēgti attiecībā uz dabasgāzi, kā tās to dara pašlaik, bet arī tiem līgumiem, kas attiecas uz citiem enerģijas veidiem. Ir jāsāk konkrēts darbs, lai izveidotu partnerattiecības ar galvenajiem dalībniekiem attiecībā uz regulējošām pieejām visos jautājumos, par kuriem ir kopīga interese. Tas, protams, attiecas uz Krieviju, bet tāpat arī uz visiem ES partneriem un kaimiņiem.
Pievērsīsimies tēmai par inovācijām. Inovācijas var palīdzēt risināt mūsu laikmeta visaktuālākos sociālos uzdevumus, piemēram, veselības, nodrošinātības ar pārtiku, energodrošības, ilgtspējīgas attīstības, klimata pārmaiņu un iedzīvotāju novecošanās problēmas, vienlaikus arī sniedzot iespējas jauniem tirgiem. Inovācijas varētu arī palīdzēt atrisināt dilemmu starp stingru budžeta politiku un spēcīgas izaugsmes politiku. Kur mēs varam iegūt finansējumu izaugsmei, pirms tā kļūst pašuzturoša? Ne no kredīta, jo tas nav tas, ko mēs vēlamies. Mēs vēlamies galu galā pārtraukt parādsaistības. Tāpēc ir jāizmanto inovācijas, izmantojot kuras ir iespējams atklāt radošuma rezerves, kas var mums palīdzēt sniegt atbilstošas atbildes. Tāpēc inovāciju temata ietvaros mums galvenā uzmanība ir jāpievērš reaģēšanai uz nozīmīgiem sociāliem jautājumiem un jāpanāk progress attiecībā uz Eiropas Pētniecības telpu. Mums ir jānodrošina pētnieku brīva mobilitāte, jāuzlabo pamatnosacījumi attiecībā uz inovatīviem uzņēmumiem, un Eiropadomei ir arī jārisina jautājums par sakārtotu valsts atbalstu.
Enerģētika un inovācijas - investīciju ceļš uz nākotni. Eiropadomei tomēr ir arī jānodarbojas ar pašlaik aktuālajiem ekonomikas un finanšu jautājumiem, jo mēs visi zinām, ka krīze mums vēl nav pvisam aiz muguras. Mēs atrodamies delikātā situācijā. Mums ir jādara viss iespējamais, lai aizsargātu kopējo valūtu euro un nomierinātu tirgus. Tāpēc ir jāstiprina Eiropas finanšu stabilizācijas instruments un jāapspriež arī jautājums par banku stresa testiem. Ungārijas prezidentūra īpašu uzmanību pievērš sešu ekonomiskās pārvaldības tiesību aktu paketei. Mēs vēlamies valstu vadītājiem un valdībām ziņot par to, kā veicas apspriedes Padomē un Parlamentā. Visbeidzot, mums ir jādomā, kādi turpmāki kopējie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu konkurētspēju, un, protams, pašreizējā smagajā situācijā valstu vadītāji un valdības runās arī par Tunisiju un Ēģipti.
Dāmas un kungi, es ticu, ka Eiropadome nodarbosies ar ļoti sarežģītām problēmām, kur var formulēt specifiskus jautājumus, kas arī noteiks Padomes darbu nākamajiem mēnešiem, un priekšsēdētājs Herman Van Rompuy ziņos jums par to pēc sanāksmes.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs - šī Eiropadomes sanāksme notiek laikā, kas ir ļoti svarīgs mūsu kaimiņiem, proti, Ēģiptei, Tunisijai un Baltkrievijai. Ņemot vērā dažādās konkrētās situācijas katrā no šīm valstīm, es tomēr gaidu, ka šī Eiropadome ļoti skaidri paziņos, ka ir jāievieš un jāciena tiesiskuma principi, pamattiesību un plurālistiskas demokrātijas ievērošana. Demokrātija patiesi ir labākais veids, kā šajās valstīs, gluži tāpat kā visur citur, sasniegt stabilitāti un labklājību.
Šo piektdien Eiropadome apspriedīs divas jomas, kas arī ir ļoti svarīgas Eiropas nākotnei un tās ekonomikai: enerģētika un inovācijas. Abas no tām ir stratēģijas "Eiropa 2020” pamatelementi un galvenie līdzekļi mūsu mērķim atjaunot ilgtspējīgu izaugsmi un palielināt Eiropas Savienības konkurētspēju. Neaizmirsīsim, ka enerģētika un inovācijas ir arī divas jomas, kurās Kopienas pieeja un Eiropas dimensija var piedāvāt lielu pievienoto vērtību. Tas ir svarīgs punkts, kas jāsagatavo pašreizējā kontekstā.
Izmantojot stratēģiju "Eiropa 2020”, mēs jau vienojāmies par daudziem vērienīgiem mērķiem un uzdevumiem energoinovāciju jomā. Es varētu pieminēt pamatiniciatīvu "Inovācijas savienība”, kas tika pieņemta oktobrī, vai pamatiniciatīvu "Resursu ziņā efektīva Eiropa”, kas tika pieņemta tikai iepriekšējā nedēļā un kurā enerģētikai ir piešķirta galvenā nozīme.
Tāpēc šīs nedēļas Eiropadomes sanāksmei ir jāidentificē skaidri, konkrēti sasniedzamie rezultāti. Diskusijām un rezultātam ir jābūt maksimāli operatīviem un produktīviem.
Es aprakstīju enerģētikas politiku kā nākamo lielo Eiropas integrācijas projektu, un nav grūti saprast, kāpēc droša, garantēta, ilgtspējīga, pieejama energoapgāde ir galvenais mūsu kā globāla partnera ekonomisko un stratēģisko interešu objekts. Mēs jau pagātnē esam daudz paveikuši, gatavojot mūsu klimata un enerģētikas paketi, un iekšējā tirgus likumdošanas jomā. Mums uz to ir jāpaļaujas, izmantojot Lisabonas līguma piedāvātās iespējas, padziļinot mūsu pašreizējo sadarbību un uzsākot iniciatīvas tādās jaunās jomās kā energoapgādes drošība.
Tāpēc mūsu enerģētikas politikas pirmā uzticības pārbaude ir nodrošināt to, par ko jau esam jau vienojušies.
Komisija ir aprakstījusi pasākumus, kuri, mūsuprāt, ir steidzami vajadzīgi mūsu stratēģijā "Enerģētika 2020” un enerģētikas infrastruktūras komunikācijās. Es vēlos, lai Eiropadome apstiprinātu šīs prioritātes un jo īpaši paustu skaidru apņemšanos līdz 2014. gadam pabeigt mūsu iekšējā enerģētikas tirgus veidošanu. Šajā gadā vajadzētu noteikt arī vienotu tehnisko standartu attiecībā uz elektrisko transportlīdzekļu uzlādes sistēmām, bet līdz 2012. gada beigām - attiecībā uz enerģētikas viedtīkliem un skaitītājiem.
Patiesi integrēts iekšējais enerģētikas tirgus ir galvenais faktors, kas nosaka lielāku izaugsmi un papildu darbavietu radīšanu, veicinot tehnoloģisko progresu, mūsu infrastruktūras modernizēšanu un samazinot mūsu atkarību no importa un cenu svārstībām.
Mums ir arī jānodrošina, ka attiecībā uz enerģētiku neviena dalībvalsts netiek izolēta no pārējās Eiropas. Es vēlos, lai dalībvalstis vienotos par 2015. gadu kā pēdējo termiņu, līdz kuram Eiropā ir jālikvidē "energosalas”.
Mēs esam paveikuši labu darbu, pievienojot Baltijas valstis kontinentālajai sistēmai. Tagad es pievērsīšos Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm, lai turpinātu attīstīt ziemeļu-dienvidu enerģētikas starpsavienojumus. Es vēlos, lai rudenī tiktu panākta vienošanās par plānu attiecībā uz projektiem, kas vajadzīgi, lai Baltijas jūru savienotu ar Adrijas jūru.
Lai gan mēs esam uz pareizā ceļa, lai sasniegtu mūsu atjaunojamo resursu mērķus, ar pašreizējo veikumu mēs panāksim tikai pusi no mūsu energoefektivitātes mērķiem. Efektīvāka enerģijas izmantošana ir galvenais nosacījums, lai atklātu milzīgus vides un ekonomiskos ieguvumus un samazinātu Eiropas ikgadējo enerģijas rēķinu par aptuveni EUR 200 miljardiem. Līdz 2020. gadam tādējādi varētu tikt radīti arī divi miljoni jaunu darbavietu.
Tāpēc es lūgšu Eiropadomei dot jaunu ierosmi mūsu centieniem veicināt energoefektivitāti. Mēs varētu visā Eiropas Savienībā izmantot liela apjoma publiskos iepirkumus, lai reāli veicinātu energoefektivitāti, un tas nozīmē arī darbavietas vietējā līmenī, darbus, kuriem nevarētu izmantot ārpakalpojumus, darbavietas MVU un reālus ietaupījumus gan rūpniecībai, gan arī mājsaimniecībām.
Nākamajās nedēļās Komisija pieņems energoefektivitātes plānu, ierosinot konkrētus pasākumus energoefektivitātes veicināšanai; piemēram, ka no 2012. gada 1. janvāra visām dalībvalstīm energoefektivitātes standartus vajadzētu iekļaut publiskajos iepirkumos. Komisija pēc tam līdz 2013. gadam pārskatīs saistībā ar šiem pasākumiem panākto progresu un apsvērs turpmākos pasākumus, tostarp vajadzības gadījumā ierosinot juridiski saistošus mērķus.
Dalībvalstīm vajadzētu vienoties par pēdējo termiņu, līdz kuram energoefektivitātes standarti būtu jāiekļauj visos sabiedrisko ēku un pakalpojumu publiskajos iepirkumos. Komisija no savas puses ir gatava izvērst jaunus pasākumus enerģijas taupīšanas pilsētām, ilgtspējīgas biodegvielas, viedtīklu un enerģijas uzglabāšanas jomās.
Mums ir arī jāpievērš uzmanība Eiropas enerģētikas politikas ārējai dimensijai. Tieši pirms divām nedēļām man bija iedrošinošas diskusijas ar Azerbaidžānas un Turkmenistānas prezidentiem par Eiropas iespējām piekļūt Kaspijas reģiona gāzes laukiem, kas varētu veicināt dienvidu koridora realizāciju. Liels sasniegums bija kopīgas deklarācijas parakstīšana ar Azerbaidžānu un konkrēta Turkmenistānas apņemšanās piegādāt gāzi Eiropai.
Galvenā atziņa, ko es ieguvu no šī apmeklējuma - kad mēs kopīgi Eiropā pieņemam svarīgākos lēmumus par enerģētiku, mēs esam spēcīgs dalībnieks globālajā cīņā par energoresursiem. Eiropas Savienības enerģētikas politikas ārējās dimensijas nozīmes uzsvēršanai vajadzētu būt galvenajam Eiropadomes vēstījumam, tāpēc es gaidu, ka šajā Eiropadomes sanāksmē būs ļoti svarīga diskusija par enerģētiku, un - es priecājos, ka varu to pateikt - šeit, Eiropas Parlamentā. Es zinu, ka Parlaments stingri atbalsta spēcīgu Eiropas politiku enerģētikas jomā, un Parlamenta priekšsēdētājs uzskata, ka Eiropai attiecībā uz enerģētikas politiku vajadzētu izrādīt stingrāku apņēmību.
Runājot par inovācijām, es domāju, ka ir jau panākta plaša vienošanās par Eiropadomes nostāju šajā jautājumā. Iespējams, mazāk acīmredzama ir apziņa par to, cik steidzama, pat galēji steidzama, ir rīcība; kāpēc pētniecība un inovācijas būtu jāatbalsta tieši tagad, kad visas dalībvalstis pieņem smagus lēmumus par to, kurās jomās samazināt savus budžetus.
Fiskālie apsvērumi un valsts atbalsts inovācijām nav nesavienojami politikas virzieni. Vairākas dalībvalstis ir pierādījušas, ka var samazināt kopējo budžetu, vienlaikus izdevumus attīstībai saglabājot vajadzīgajā līmenī, jo īpaši pētniecībai un inovācijām. Tas ir svarīgi, jo inovatīva ekonomika ir galvenais priekšnosacījums pamatīgu strukturālu pārmaiņu veikšanai. Mūsu konkurenti to zina, un viņi jau slēdz derības par inovācijām.
Lai nepaliktu iepakaļ, mums ir vajadzīgs, lai Eiropadome apstiprinātu mūsu stratēģisko un integrēto pieeju inovācijām. Inovācijām ir jābūt daļai no mūsu ekonomikas politikas, nevis tikai pētījumu veikšanas līdzeklim, kā daži cilvēki uzskata.
Eiropas līmenī mēs varam pievienot reālu vērtību, uzlabojot pamatnosacījumus pētniecībai un inovācijām Eiropas Savienībā. Eiropai ir jākļūst par inovāciju izcelsmes vietu, piemērojot efektīvu standartizāciju, labāk izmantojot intelektuālā īpašuma tiesības, inovācijām labvēlīgus publiskos iepirkumus un pasākumus, lai palīdzētu maziem inovatīviem uzņēmumiem nodrošināt finansējumu.
Daudz kas no tā nemaksā naudu, bet ir nepieciešama politiskā griba. Un politiskā griba veikt pasākumus, izmantojot Eiropas pieeju un Eiropas dimensiju.
Mēs arī varam daudz vairāk iegūt no Eiropas Pētniecības telpas, pilnībā izmantojot vienoto tirgu, piemēram, uzlabojot pētnieku mobilitāti.
Gluži tāpat kā izdevumus vajadzētu saglabāt iepriekšējā līmenī, mums vajadzētu padomāt arī par līdzekļu lietderīgāku tērēšanu. Līdz ar budžeta pārskatīšanu mēs esam uzsākuši debates par to, kā vienkāršot veidu, kādā tiek tērēta Eiropas Savienības nauda, un kā strādāt, lai sasniegtu pētniecības un inovāciju finansējuma kopēju stratēģisko satvaru. Citiem vārdiem sakot, panākot līdzekļu labāku izlietojumu, tiks arī samazināta birokrātija, lai ES finansētie zinātnieki varētu vairāk laika pavadīt laboratorijā vai savā darbā, bet nevis cīnoties ar birokrātiju. Mēs nekad nepiesaistīsim izcilākos zinātniekus un inovatīvākos uzņēmumus ar nekonsekventu finanšu instrumentu kopumu, kas pamatoti uz sarežģītiem un birokrātiskiem noteikumiem.
Tāpēc šomēnes Eiropadome spriedīs par jautājumiem, kas saistīti ar enerģētiku un inovācijām. Taču tā neizvairīsies runāt arī par ekonomiku. Ekonomika, bezdarba problēmas - šie jautājumi mūsu iedzīvotājiem joprojām ir paši aktuālākie.
Mēs nupat esam uzsākuši pirmo Eiropas semestri - ieviešot praksē ekonomisko pārvaldību. Gada izaugsmes pētījums tika novērtēts atzinīgi. Šie ziņojumi bija koncentrēti un skaidri. Tie sniedz vajadzīgās norādes Eiropas Savienības līmenī, lai dalībvalstis, pieņemot savus politiskos lēmumus, ņemtu vērā mūsu savstarpējo atkarību.
Labs progress ir jau sasniegts saistībā ar likumdošanas priekšlikumiem, kas nostiprinās mūsu jauno ekonomiskās pārvaldības sistēmu. Es vēlos pateikties Ungārijas prezidentūrai. Es pilnībā atbalstu Ungārijas prezidentūru attiecībā uz darba paātrināšanu, lai līdz jūnijam nodrošinātu to pieņemšanu.
Turklāt šīs visaptverošās reakcijas ietvaros mums vajadzēs atrisināt problemātiskos jautājumus, kas saistīti ar Eiropas finanšu stabilitātes instrumentu (EFSI) un Eiropas stabilitātes mehānismu.
Attiecībā uz EFSI, izņemot tā darbības jomas paplašināšanu, tagad ir apdraudētas iespējas palielināt tā reālās aizdevumu sniegšanas iespējas - kā Komisija norādīja Gada izaugsmes pētījumā.
Šo jautājumu, protams, vajadzētu izvirzīt saistībā ar visaptverošo atbildi. Diskusijās Eiropadomē nākamajā piektdienā, visticamāk, tiks uzsvērts, ka jāpastiprina ekonomikas politikas virzienu koordinācija Eiropas Savienībā un euro zonā. Es atzinīgi vērtēju šādu diskusiju, kas pilnībā atbilst Komisijas Gada izaugsmes pētījuma nostādnēm. Faktiski Eiropas semestris nenozīmē tikai darbu ar budžeta politikas koordinēšanu, bet plašāku jautājumu loku risināšanu, piemēram, makroekonomisko nelīdzsvarotības un konkurētspējas trūkums.
Turklāt mēs nesen esam dzirdējuši, ka dažas autoritatīvas personas iestājas par ekonomiskās pārvaldības padziļināšanu, bet tajā pašā laikā paziņo, ka to iespējams panākt, vienīgi piemērojot starpvaldību sadarbības metodi.
Mums ir nepieciešama skaidrība šajā jautājumā - Komisija atzinīgi vērtē ekonomiskās pārvaldības un politikas koordinācijas padziļināšanu un paātrināšanu, tostarp euro zonā. Bet mēs esam cieši pārliecināti, ka līgums nodrošina pareizo ietvaru un instrumentus to sasniegšanai. Būtībā mēs neievērotu paši savus principus, ja pieļautu, ka pilnīgi nesaistīti darbojas paralēlas struktūras.
Pastiprinātas ekonomiskās pārvaldības sistēmas izveidošana Eiropas Savienībai - un jo īpaši euro zonai ārpus Eiropas Savienības regulējuma - izraisa svarīgus un politiski ļoti jutīgus jautājumus. Būtībā dalībvalstīm vajadzētu pieņemt pasākumus, kas ir pilnībā savienojami ar Kopienas metodi un līgumā noteikto regulējumu. Tā kā pasākumi ietilpst valstu kompetencē - un daži no tiem, protams, ir valstu pārziņā - šo kompetenci vajadzētu īstenot saskaņā ar vispārējo Eiropas Savienības regulējumu.
Es tiešām uzskatu, ka šis jautājums ir ļoti svarīgs, jo patiesībā mēs ekonomiskās pārvaldības jomā varam panākt ievērojamu progresu. Mums ir vajadzīga - un mēs par to esam iestājušies - lielāka politikas koordinācija un labāka ekonomiskā pārvaldība, bet mums tā ir jārealizē tādā veidā, lai tā būtu loģiska un savienojama ar līgumiem un Kopienas pieeju.
Komisija attiecībā uz šiem jautājumiem būs īpaši uzmanīga. Līgumā līdz ar "Kopienas metodes” izveidošanu pilnībā ievērota visu Eiropas iestāžu loma.
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, Győri kundze, Barroso kungs, dāmas un kungi, ko Eiropas sabiedrība iegūs no tās vadītāju sanāksmes, kas notiks šo piektdien Briselē? Vai tā sapratīs, ka Eiropas atbildes uz Eiropas problēmām - euro, enerģētiku, pētniecību un inovācijām, un nodarbinātību - tiek meklētas pēc labākās sirdsapziņas? Vai drīzāk, ka mēs atkal ļaujamies nožēlojamai izrādei, kurā valda nevienprātība un cīņa par varu? Kādi virsraksti būs lielākajos laikrakstos? Par ko cilvēki runās sestdien emuāros un tīmekļa vietnē Facebook attiecībā uz Eiropadomes lēmumiem? Par Eiropas biklumu, saskaroties ar Vidusjūras reģiona valstu situāciju, kuras vēlas, lai to tiesības tiktu ņemtas vērā, vai arī tieši pretēji - par tās vadību? Eiropas pienākums šajā sakarā ir pilnīgi skaidrs - tai ir jāizmanto visi līdzekļi un visas diplomātiskās iemaņas, lai sniegtu atbalstu pārejas procesā un demokrātisku un atklātu vēlēšanu rīkošanā.
Dāmas un kungi, Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) uzskata, ka, lai atrisinātu savas problēmas, mums ir vajadzīgs vairāk Eiropas līmeņa politikas, nevis mazāk. Risinājums nav tik daudz meklējams tā sauktajās valstu uzvarās, bet vairāk kopējās uzvarās un vairāk saskaņotās reakcijās. Risinājums nav meklējams paviršā attieksmē pret mūsu kopējo noteikumu piemērošanu, bet lielākā disciplīnā. Risinājums, dāmas un kungi, nav meklējams lielākās atšķirībās starp mūsu budžetiem, mūsu darba tiesībām un mūsu nodokļu likmēm, bet lielākā konverģencē.
PPE grupa uzskata, ka no šīs krīzes vajadzētu izdarīt vienu secinājumu, proti, ka bez kopīga redzējuma un bez kopīgiem resursiem mūsu valstīm būs lēna izaugsme un tajās padziļināsies sociālās krīzes. Ja no šīs krīzes kas jāmācās, tad tikai tas, ka, domājot, strādājot un ieguldot kā eiropiešiem, mūsu valstis izkļūs no grūtā posma, kurā tās pašlaik atrodas, un uz visiem laikiem šajā ziņā kļūs spēcīgākas.
Kas cits vēl varētu mums likt vienoti reaģēt, ja ne grūtības, ar kurām mēs tagad esam saskārušies? Es kopīgi ar Eiropas Komisiju, vairākums manu kolēģu Parlamentā, un esmu pārliecināts arī, ka lielākā daļa no 500 miljoniem eiropiešu, Eiropadomei izvirzīja šādu jautājumu - kad mūsu rīcība un reakcija beidzot kļūs vienotāka?
Attiecībā uz euro es tagad zinu, ka mūsu valdības rīkosies stingri un neļaus spekulantiem sagraut Eiropas integrāciju, kas tiek veidota nu jau 60 gadus. Es tagad aicinu tās koncentrēties uz finanšu stabilizācijas mehānisma konsolidāciju, jo tas ir ļoti svarīgi. Es aicinu tās jo īpaši stiprināt to budžeta disciplīnu un turpināt centienus samazināt valsts parādu. Eiropas pārvaldība ir obligāts nosacījums, lai mūsu kopējais projekts izrādītos veiksmīgs. Mana grupa to atbalsta tikpat lielā mērā, kā tā atbalsta euro, tas ir, pilnībā.
Lai mēs atrisinātu savas problēmas, mums ir vajadzīgs vairāk Eiropas līmeņa politikas, nevis mazāk, kā es jau minēju savas runas ievadā. Neskatoties uz to, ka tas attiecas uz nodarbinātību un ekonomiku, tas ir pareizi arī attiecībā uz enerģētiku - tematu, kam Padome pievērsīsies arī piektdien. Vairāk Eiropas līmeņa politikas nozīmē, pirmkārt un galvenokārt, pilnībā īstenot tos tiesību aktus, kas jau pastāv saistībā ar iekšējo enerģētikas tirgu. Nekad nebūs lieki uzsvērt, ka šim tirgum uzsākot darbību pilnā apjomā, mēs kļūsim konkurētspējīgāki, tiks nodrošināta mūsu piegāžu drošība un garantēts ievērojams atjaunojamās enerģijas ražošanas pieaugums.
Vairāk Eiropas līmeņa politikas nozīmē arī aicināt mūsu valstis risināt jautājumu attiecībā uz to energoefektivitātes palielināšanu par 20 % laikposmā starp pašreizējo brīdi un 2020. gadu. Šīs valstis pašas sev izvirzīja šādu mērķi. Mums ir jānodrošina, ka tās sasniedz šo mērķi, vai pretējā gadījumā mums vajadzēs paaugstināt standartus, kas tām ir jāievēro, lai to paveiktu. Visbeidzot, vairāk Eiropas līmeņa politikas enerģētikas jomā nozīmē vairāk ieguldīt. Saskaņā ar Komisijas aplēsēm vajadzīgā infrastruktūras līmeņa sasniegšanai būs jāiegulda EUR 1 miljards. Lai sasniegtu šo mērķi, mēs gaidām vērienīgus lēmumus no Eiropadomes. Eiropai ir vajadzīga droša, tīra enerģija, gluži tāpat kā tai ir vajadzīga pētniecības un attīstības politika un rūpniecisko jauninājumu veicināšanas politika. Arī šeit, lai atrastu risinājumu, ir vajadzīgs vairāk Eiropas līmeņa politikas, un lielāka uzmanība jāpievērš maziem un vidējiem uzņēmumiem. Risinājumu ir iespējams atrast, samazinot birokrātiju līdz minimumam un beidzot panākot vienošanos par Eiropas patentu. Arī inovāciju jomā mēs gaidām no mūsu vadītājiem kopīgus risinājumus, nevis sīkus strīdus.
Dāmas un kungi, ir laiks atsacīties no mūsu paredzamajām pagātnes reakcijām. Mūsu atšķirību veicināšana ir laba un atzīstama lieta, taču vēl labāk būtu, ja tās tiktu padarītas savstarpēji papildinošas. Dažreiz var būt noderīgi personiski uzņemties iniciatīvu, bet spēli var uzvarēt, tikai darbojoties komandā. Valstu centienu atbalstīšana ir pilnīgi likumīga, bet Eiropas iedzīvotājiem nākotni var garantēt, vienīgi apzinoties, ka spēli starptautiskā līmenī var uzvarēt, darbojoties komandā.
Martin Schulz
S&D grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa vakar rīkoja uzklausīšanu, kuras laikā mēs gatavojāmies enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks nedēļas nogalē. Mana kolēģe M. Ulvskog kundze vēlāk sīkāk pastāstīs par to, ko mēs tur apspriedām. Es tāpēc pievērsīšos tikai diviem svarīgākajiem elementiem.
Ja mēs novērtējam "20-20-20” mērķu īstenošanu dalībvalstu līmenī, kurus mēs pieņēmām un kurus slavēja atsevišķu Eiropas Savienības dalībvalstu valdības, pašreizējos apstākļos no tā, ko mēs sev esam izvirzījuši, ir iespējams sasniegt ne vairāk par 9 %. Tādējādi, ciktāl tas attiecas uz enerģētikas politiku, šī nedēļas nogales augstākā līmeņa sanāksme ir krīzes sanāksme, un, ja mēs šajā jomā neieguldīsim milzīgas pūles, šie mērķi netiks sasniegti.
Mans otrs komentārs ir par to, ka mēs enerģijas cenu tirgū varam vērot tendenci, kas ved pie enerģijas trūkuma Eiropā. Lielai daļai mājsaimniecību enerģija un enerģijas piegāde jau kļūst par privilēģiju. Papildu izmaksas, kas saistītas ar nomāšanu, palielinās tik strauji, ka nākotnē cilvēkiem ar zemiem ienākumiem vajadzēs valkāt biezus džemperus, jo viņi savas mājas vairs nevarēs apsildīt. Cilvēku atvienošana no enerģijas piegādes ir jautājums par sociālo netaisnību. Šī arī ir problēma, ko vajadzētu risināt, piemēram, šajā enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmē.
(Aplausi)
Tomēr šajā augstākā līmeņa sanāksmē mēs, protams, konstatēsim, ka tiek diskutēts par citām tēmām, un es vēlētos atgādināt, ko teica Komisijas priekšsēdētājs. Vācijas Federatīvās Republikas valdība, ko vada federālais kanclers, ir veikusi pilnīgi radikālu pārmaiņu. Viss, kas iepriekš saistībā ar ekonomisko pārvaldību bija nepareizi, kas bija sociālistu ideja, tagad pēkšņi tiek atzīts par pareizu. Protams, labāk vēlāk nekā nekad. Komisijas priekšsēdētājam vienā jautājumā tomēr ir taisnība. Šai radikālajai pārmaiņai nevajadzētu novest pie virziena maiņas, kas izjauc Eiropas iestāžu līdzsvaru.
Viena lieta ir pilnīgi skaidra - visa Eiropas politika, kas pašlaik pastāv pašreizējos līgumos, ir jāaplūko saistībā ar pastāvošajām iestādēm. Tā pamatā ir neviena cita iestāde kā Komisija, un es varu piebilst, šāda galvenā iemesla dēļ - Komisija ir iestāde, kas šajā sakarā ir saistīta ar Parlamentu, un parlamentārais pilnvarojums darbībām, kas saistītas ar suverenitāti - un monetārie jautājumi ir svarīgākie suverenitātes jautājumi - ir ļoti svarīgs. Tāpēc mēs sakām "jā” ekonomiskai pārvaldībai, tās praktisko īstenošanu uzticot Komisijai un pakļaujot to Eiropas Parlamenta kontrolei. Tas ir galvenais nosacījums, lai saglabātu līdzsvaru starp Eiropas iestādēm.
(Aplausi)
Mēs atrodamies situācijā, kur Eiropa sastopas ar iekšējām problēmām, kā arī problēmām starptautiskās politikas jomā. Es teikšu pavisam atklāti - mani uztrauc atsevišķu Eiropas politiķu paziņojumi. Mani uztrauc Eiropas trūkums vēsturiskajā procesā. Jūs, Barroso kungs, nākat klajā ar ziņojumu - un tas ir lieliski. Van Rompuy kungs nāk klajā ar savu ziņojumu - tas arī ir lieliski. Baronese Catherine Ashton nāk klajā ar ziņojumu - lieliski. Pēc tam Merkeles kundze, Sarkozī kungs un Cameron kungs nāk klajā ar ziņojumu kopīgā paziņojumā - un es nezinu, kas ir pamatā šai jaunajai savienībai, - tas arī ir lieliski. Tomēr nav neviena, kas tiešā dialogā runātu ar cilvēkiem, kuri cīnās par demokrātiju, par to, kā mēs, eiropieši, varam palīdzēt un atbalstīt šo procesu.
Jūs varat uz papīra rakstīt visu, ko vēlaties, bet papīrs mums nepalīdzēs. Mēs nedrīkstam izšķiest iespēju, kas mums ir dota. Es atzīšu, ka nupat pagājušajā nedēļā Cohn-Bendit kungs informēja mani par izveidojušos lielisko iespēju. Man ir jāatzīst, ka es to uzreiz neapzinājos, bet cilvēki, kas piedalās demonstrācijās uz ielām, cilvēki, kas vada šo revolūciju, rīkojas dažādu, bet tikai ne reliģisku motīvu vadīti. Viņi vēlas sekulārismu. Viņi vēlas pilsonisko demokrātiju. Tie ir mūsu partneri. Mums ir jāstrādā kopā ar šiem cilvēkiem, lai padarītu to par lielisku iespēju Eiropai.
(Aplausi)
Šai sakarā vajag arī atkāpties Mubarak kungam. Tas būtu pozitīvs un uzmudinošs signāls. Kamēr mēs spriežam par mūsu vērtībām, mūsu demokrātiju un mūsu vārda brīvību, es esmu gandarīts, ka šeit atrodas Győri kundze. Es vēlos jums, Győri kundze, sacīt vienu lietu - es tagad esmu izlasījis Ungārijas valdības atbildi uz Komisijas vēstuli. Man jāsaka, ka Komisijas vēstule bija lieliska. Tajā bija uzdots pieklājīgs jautājums, vai Ungārijas valdība nebūtu tik laipna un nepaziņotu mums, vai tā varētu piekrist viedoklim, ka tās sagatavotais tiesību akts, iespējams, nav pilnīgā kārtībā, - un mēs atvainojamies, ka jums to jautājam! Atbilde bija: kā jūs vispār iedomājāties mums kaut ko tādu jautāt; viss ir pilnīgā kārtībā. Tas Eiropā nedrīkstētu notikt. Es vēlreiz atkārtošu - šis tiesību akts ar Eiropas pamatnoteikumiem nav savienojams.
(Aplausi)
Tas nav savienojams ar Audiovizuālo mēdiju pakalpojumu direktīvu. To ļoti eleganti paziņoja pati Kroes kundze. Ja šis likums nav grozīts, es uzskatīšu, ka Padomes priekšsēdētāja mani ir maldinājusi. Ungārijas prezidents un premjerministrs Parlamentā sacīja: "Ja Komisija sniedz komentārus, mēs veiksim izmaiņas likumā.” Komisija ir sniegusi komentārus, un es tāpēc gaidu, lai Ungārija veiktu izmaiņas šajā likumā. Kā mēs citādi domājam ar jebkādu ticamību runāt par demokrātiju Vidusjūras reģiona valstīs, ja mēs to paši neīstenojam Eiropā?
Lena Ek
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, krīzes laikā ir vajadzīgas divas stratēģijas: jānovērš draudi un jāizmanto iespējas, lai virzītos uz priekšu.
Kāda ir Padomes reakcija attiecībā uz enerģētikas un klimata krīzi? Ja pavisam godīgi, tad es uzskatu, ka tā ir apbēdinoša un mulsinoša.
Pasaules valstis ārpus Eiropas droši atzīst enerģētikas problēmu un risina to. ASV iegulda milzīgas naudas summas videi nekaitīgās tehnoloģijās. Pagājušajā nedēļā prezidents Baraks Obama ziņojumā par situāciju valstī uzsvēra energoefektivitātes nozīmi un iespējas, ko piedāvā videi nekaitīgās tehnoloģijas.
(Priekšsēdētājs īsi iejaucās saistībā ar procedūras jautājumu)
Prezidents B. Obama šīs jaunās tehnoloģijas pat salīdzināja ar sacensību kosmosa izpētes jomā, un nodēvēja tās par mūsu paaudzes "Sputņika momentu”.
Kur tagad Padomē ir mūsu "cilvēka nogādāšanas uz Mēness” projekts Eiropai? Jūs pat neuzdrošināties runāt par saistošu mērķi attiecībā uz energoefektivitāti. Energoefektivitāte ir katra enerģētikas referenta vai politiķa iecienīts temats, un Padome tā izskatīšanu ir atlikusi līdz 2012. gadam
Ķīna iegulda ievērojamus līdzekļus pētījumos un jaunajās tehnoloģijās. Pašlaik Ķīnā ir vairāk nekā 400 fotogalvanisko elementu ražošanas uzņēmumu. Pirms desmit gadiem to daļa pasaules tirgū bija nulle procentu. Tagad to daļa ir 23 %. Pirms desmit gadiem to daļa vēja tirgū bija nulle procentu. Tagad to daļa ir 50 %.
Ko mēs darām Eiropā? Par konkurētspējas un inovāciju programmu (KIP) ir jācīnās, lai tai tiktu sniegts atbalsts, un finansējums energotehnoloģiju stratēģiskajai programmai (ESP) ir mazāks par pusi no tai vajadzīgā. Tur mēs atrodamies, salīdzinot ar Ķīnu un ASV. Arī vairākas dalībvalstis plāno par 30 % samazināt emisijas, piemēram, Vācija, taču Padome neuzdrīkstas rīkoties; tāpat arī, starp citu, Komisija. Saskaņā ar neseno Barclays un Accenture kopīgo ziņojumu, pāreja uz zema oglekļa satura ekonomiku veicina ilgtspējīgu zema oglekļa satura tehnoloģiju ievērojamu attīstību. Ar to varētu izskaidrot banku īpašo aktivitāti pēdējā laikā.
Kur tagad ir Eiropas vadošās loma? Padome kaulējas par enerģētikas mērķi. Jūs arī neredzēsit, ka dalībvalstis pildītu trešo enerģētikas tirgus tiesību aktu paketi, un ka vispār notiktu debates par pētniecības un inovāciju finansēšanu ilgtermiņa budžetā. Šādā situācijā mēs Eiropā atrodamies, un jautājumos, kas attiecas uz enerģētiku, klimatu, konkurētspēju un darbavietām, Padome vispār neizrāda vadību. Tāda ir pašreizējā situācija.
Krisztina Morvai
(M. Schulz kungam) tika uzdots jautājums saskaņā ar "”zilās kartītes” procedūru (Reglamenta 149. panta 8. punkts)) (HU) Mēs varējām pārliecināties, cik Eiropas sociālistu vadītājs Martin Schulz kungs ir ļoti norūpējies par demokrātiju un cilvēktiesībām Ungārijā. Es vēlējos jautāt jums, Schulz kungs, kur jūs bijāt laikposmā starp 2002. un 2010. gadu, kad jūsu biedri no sociālistu partijas, kas atradās pie varas Ungārijā, visus pret valdību vērstos protestus izklīdināja ar spēku? Kur jūs bijāt 2006. gada 23. oktobrī, kad tika pavēlēts uz četrpadsmit cilvēkiem šaut ar gumijas lodēm, kas tika izšautas galvas augstumā? Kur jūs bijāt 2006. gada rudenī, kad vairāki simti cilvēku bija, kā tas jau ir konstatēts pēdējā tiesas instancē (priekšsēdētājs pārtrauca runātāju) Man ir viena minūte, priekšsēdētāja kungs, vai es neievēroju Reglamentu? Kur jūs tad bijāt? Un es vēlētos arī jautāt, kāpēc Fidesz valdība jums un jūsu biedriem jau neuzdod šo pašu jautājumu? Kas Fidesz valdību attur to darīt?
Martin Schulz
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Morvai kundze, es ļoti uzmanīgi vēroju, kas notiek Ungārijas iekšpolitikā. Laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam es apmeklēju Ungāriju diezgan bieži. Es arī redzēju jūsu uniformā tērpto Jobbik partijas biedru demonstrācijas Budapeštā. Es neteikšu jums, ko man šīs demonstrācijas atgādināja. Es kā vācietis tajā šeit neiesaistīšos.
Lai sniegtu jums skaidru atbildi, minēšu, ka laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam Ungārija bija, tāpat kā arī tagad tā ir, demokrātiska valsts, kas balstīta uz tiesiskumu, ar kreisi orientētu valdību, kas pārvalda valsti saskaņā ar demokrātijas noteikumiem. Līdz šim man nebija šaubu par to, ka tas attiecas uz Ungāriju arī pašlaik, kur pie varas atrodas konservatīvo valdība. Tomēr ir viena lieta, par ko es esmu pārliecināts, proti, ka jūsu partija ir labēji ekstrēmistiska neofašistu partija.
(Aplausi)
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, visjaunākie ziņojumi no Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm un Ēģiptes liecina, ka Kairā tiekot šauts uz cilvēkiem. Stāvoklis pasliktinās. Saistībā ar šiem jaunumiem es varu tikai aicināt Eiropas valstu un valdību vadītājus negaidīt šonedēļ līdz piektdienas pusdienlaikam, lai vienotos par pareizo vēstījumu Ēģiptei. Mums jau sen bija laiks Mubarak kungam skaidri pateikt, ka viņam ir ātri jāatkāpjas, lai novērstu šo nemieru tālāku saasināšanos Ēģiptē, un nodrošinātu, ka attīstība norisinās līdzīgi kā pirms tam Tunisijā. Būtu tiešām apkaunojoši, ja mēs tagad tikai gaidīsim, lai redzētu, kas notiks Ēģiptē.
(Aplausi)
Šī augstākā līmeņa sanāksme patiesībā ir paredzēta kā augstākā līmeņa sanāksme par enerģētiku. Tomēr, kad es redzu tās sagatavošanas darbus, es tiešām neesmu pārsteigta, ka darba kārtībā tiek iekļauti citi temati. Pamatojoties uz saukli "mums ir vajadzīga energoapgādes drošība”, daudz kontaktu tiek veidots - jo īpaši ar jūsu, Barroso kungs, līdzdalību - ar tādām valstīm kā Azerbaidžāna un Turkmenistāna. Oettinger kungs nesen runāja Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā par to, kā mēs gatavojamies attīstīt mūsu attiecības enerģētikas jomā ar Irāku, Gruziju un Turkmenistānu.
Ņemot vērā notikumus Vidusjūras dienvidu reģiona valstīs, kur mēs redzam arī mūsu politikas rezultātus attiecībā uz mūsu pašu interesēm un mūsu enerģētikas ārpolitiku, es uzskatu, ka situācija ir diezgan bīstama. Es zinu, ka mums ir jāizmanto diferencēta pieeja, jo mēs arī saskaramies ar problemātisku un ļoti sarežģītu situāciju austrumos - Krievijā un tranzītvalstīs Baltkrievijā un Ukrainā. Tomēr diferencēta pieeja nenozīmē, ka mums vajadzētu veidot attiecības ar tirāniem un valstīm, kas atrodas krīzes situācijā.
Energoefektivitāte un atjaunojamās enerģijas ir risinājums labākām un drošākām enerģijas piegādēm, un man jāsaka, Barroso kungs, jūs šajā sakarā esat bijis ļoti icietīgs. Oettinger kungs ir izturējies nevērīgi pret jomu, ko labi pārvaldīja Piebalga kungs, vai arī - un tas ir skatījums no negatīvās puses - viņš ir atkārtoti izvēlējies neveicināt tādu perspektīvo tehnoloģiju attīstību kā atjaunojamās enerģijas un energoefektivitāte un ir atgriezies pie vecās enerģētikas struktūras. Piepeši mēs konstatējam, ka augstākā līmeņa sanāksmē ir jāapspriež uzpirkšanas tarifi atomelektrostacijām, atomenerģijai, - ak Dievs, kur mēs reāli esam nonākuši šajās debatēs par modernizāciju un inovācijām? Es tagad vienkārši esmu zaudējusi pacietību šajā sakarā.
(Aplausi)
Varbūt attiecībā uz ekonomisko pārvaldību mēs esam bijuši pārāk pacietīgi. Vācija tagad, šķiet, seko Schäuble kursam. Tomēr tas, par ko mēs pašlaik spriežam, vēl neatbilst mūsdienīgam attīstības līmenim. Mums ir vajadzīgs kaut kas vairāk par nelielām izmaiņām stabilitātes instrumentā. Mums steidzami ir jāpieņem lēmums, lai mainītu Grieķijas un Īrijas kreditēšanas nosacījumus, vai pretējā gadījumā mēs beigās sagrausim šīs valstis. Mums vajag vairāk naudas krīzes instrumentam, citādi mēs varam aizmirst par visām iespējām tuvākajā nākotnē sniegt palīdzību Spānijai un Portugālei.
Un tas, kas mums ir vajadzīgs visbeidzot - tikai tāpēc, lai mēs viens otru šajā lietā saprastu ļoti skaidri, - ir priekšlikums par to, kā mēs plānojam atrisināt jautājumu par parāda pārstrukturēšanu. Mēs no tā nevaram izvairīties, visi to zina, un mēs kā Parlaments arī vēlamies to tālāk šeit apspriest.
Jan Zahradil
Priekšsēdētāja kungs, energoapgādes drošība ir joma, kurā Eiropas Savienībai ir jāiesaistās un kurā tai ir jārīkojas pēc iespējas vienoti un saskaņoti, kas neattiecas uz daudzām citām Eiropas iniciatīvām, un tāpēc mēs, Eiropas konservatīvie un reformisti, atbalstām kopēja enerģētikas tirgus izveidi, jo tas stiprinās dalībvalstu pozīciju attiecībā pret galvenajiem piegādātājiem, vienlaikus arī ierobežojot dažu stratēģiski svarīgu izejmateriālu piegādātāju iespējas izmantot to dominējošo stāvokli ārpolitiskām spēlēm. Tomēr mēs tajā pašā laikā uzskatām, ka enerģētikas integrācijas procesā vajadzētu ņemt vērā konkrētus valstu faktorus, citiem vārdiem sakot, valstu enerģētikas struktūras, tostarp kodolenerģijas izmantošanu.
Attiecībā uz finansiālo pusi es vēlos sacīt, ka manā grupā pārsvarā ietilpst partijas no valstīm, kas neietilpst euro zonā un kuras neizmanto euro. Tomēr tas nenozīmē, ka mēs vēlētos redzēt vāju, trauslu un nestabilu euro zonu vai ka mēs vēlētos, lai euro projekts ciestu neveiksmi. Taču es vēlētos skaidri paziņot, ka ES ekonomikas un finansiālās stabilitātes atjaunošanās nedrīkst novest pie tālākām pārvalstiskām tendencēm vai fiskālas federalizācijas un nedrīkst kļūt par ieganstu tālākai pilnvaru nodošanai no valstu līmeņa Eiropas līmenī. Mēs pret to kategoriski iebilstam!
Es vēlētos izteikt dažus komentārus par notikumiem Ziemeļāfrikā - Tunisijā un Ēģiptē. Šeit ir saskatāmas ievērojamas līdzības ar notikumiem Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīs 1989. gadā. Mēs ļoti atzinīgi vērtējam demokratizācijas tendences šajās valstīs, un mums tās ir jāatbalsta. Mēs vēlamies, lai tuvējās ES kaimiņvalstis būtu stabilas un demokrātiskas. Tomēr mums tajā pašā laikā vajadzētu rūpēties par to, lai cilvēku pamatotie centieni un aicinājumi šajās valstīs nenovirzītos no pareizā ceļa un nenovestu pie nedemokrātiskām, autoritārām un reliģiozām diktatūrām. Eiropas Savienībai vajadzētu rīkoties tādā veidā, lai to novērstu.
Marisa Matias
Priekšsēdētāja kungs, kā mēs zinām, enerģētikas nozare ir ļoti svarīga jaunu darbavietu radīšanas ziņā, tāpēc šai iespējai, ir jābūt darba kārtībā un Padomes, kurai mēs pašlaik gatavojamies, lozungam; diemžēl tas tā nav.
Mums ir vajadzīgas konkrētas investīcijas, lai pievērstos energoefektivitātei mūsu pilsētās, jo īpaši tajās valstīs, kuras ir cietušas no nopietnākajiem spekulatīvajiem uzbrukumiem, un galvenokārt tajās valstīs, kurās ir augstākais bezdarba līmenis. Tomēr valdību reakcijas bija atbilstošas vecajiem paraugiem, un tās mēs joprojām cenšamies uzspiest.
Mums ir nepieciešams, lai šī Padome rīkotu apvērsumu enerģētikas jomā. Mums vairs nav vajadzīgas tikai valsts un privātā sektora partnerattiecības - tās ir lemtas neveiksmei. Mēs paliekam ļoti cieši saistīti ar vecajiem enerģijas avotiem - fosilajiem kurināmajiem un kodolenerģiju - un mums ļoti pietrūkst mērķtiecības saistībā ar jaunajiem enerģijas avotiem, kas vienīgie var nodrošināt vienlīdzīgu pieeju un kas vienīgie var nodrošināt, ka liela apjoma projekti ir tikpat nozīmīgi kā vietēja mēroga projekti. Tikai visu apvienojot, mēs varam iegūt patiesi integrētu politiku, un tas ir iemesls, kāpēc Padome turpinās rīkoties tāpat kā līdz šim, nevis atsacīsies no pagātnes, kā tai vajadzētu to darīt.
Priekšsēdētāja kungs, es jums vēlētos lūgt atļauju vēl vienai lietai - ārkārtas situācijās ir vajadzīgi ārkārtas lūgumi, tāpēc lūgums, kuram vēlos saņemt jūsu atļauju, ir domāts Eiropas vadītājiem saistībā ar to, kas notiek Ēģiptē, lai izrādītu vismaz tik lielu solidaritāti ar cilvēkiem uz ielām, kāda tiem bija pret autoritārajiem režīmiem, kuru valdīšana bija pilnībā vērsta uz ekonomiku un neievēroja demokrātiju.
Niki Tzavela
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es sirsnīgi novēlu mūsu cienītajam Barroso kungam veiksmi. Lai mums visiem izdodas darījumi ar azerbaidžāņiem un turkmēņiem. Viņi paši atzīst, ka esot jau apsolījuši piegādāt vēl piecas gāzes partijas.
Un tas patiesi izraisa lielu jautājumu. Pirms dažiem gadiem mēs pieredzējām Krievijas-Ukrainas krīzi, un mēs joprojām cīnāmies ar to. Tagad mums ir Ziemeļāfrikas krīze. Naftas cenas jau pieaug.
Tāpēc mums ir laiks darba kārtībā piektdien izvirzīt jautājumu par to, ka Eiropai beidzot vajadzētu meklēt iespējas izmantot pašai savus resursus un avotus. Ir laiks darba kārtībā izvirzīt jautājumu par izmantošanu, iegūšanu utt. Es domāju, ka jūs varētu lūgt dalībvalstīm sagatavot kartes, kurās būtu norādīts, kādas darbības tiek veiktas saistībā ar energoresursu un avotu izmantošanu katrā dalībvalstī, novērtēt daudzsološākos projektus, pieņemt atbilstošus mehānismus privātiem uzņēmumiem, lai tie iesaistītos resursu izmantošanā, un lūkoties, ko mēs varam darīt paši ar saviem resursiem.
Mēs saskaramies ar šausminošāko scenāriju, kas saistīts ar Suecas kanāla zaudēšanu. Tāpēc gan Ēģiptei, gan arī mums visiem ir vajadzīga organizēta pāreja. Citādi mums būs milzīgas problēmas.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pateicoties daudzu gadu smagam darbam, enerģētikas politikas mērķi Eiropā tagad mums ir pilnīgi skaidri: iekšējā tirgus veidošana, droša piegāde, atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes veicināšana.
Saistībā ar šiem mērķiem, kurus mēs paši esam ierosinājuši, dokumentam, pie kura Eiropadome gatavojas turpināt strādāt, ļoti pietrūkst mērķtiecības un kaut kā nomierinoša. Ja stimulam attiecībā uz Eiropas kopējo enerģētikas politiku ir jānāk no Eiropas valstu un valdību vadītājiem, tad mums būs ilgi jāgaida uz nākotni, jo šķiet, ka to starpā dominē valstiski, tuvredzīgi un novecojuši uzskati.
Tas, ar ko mēs šeit nodarbojamies, nav nenozīmīgs jautājums, jo enerģētikas politika ir Eiropas mugurkauls. Tās principus vajadzētu vienoti aizstāvēt visā pasaulē, bet diemžēl mums līdz tam vēl tāls ceļš ejams.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kundze, dāmas un kungi, Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksme notiek laikā, kad ir smieklīgi mazs skaits citu steidzamu jautājumu papildus tam, par ko ir paredzētas debates.
Schulz kungs pareizi minēja, ka mēs visi gaidām, ka Eiropadome nāks klajā ar paziņojumu attiecībā uz Ēģipti un tur notiekošajiem procesiem, un es atbalstu, ka Eiropadome nodarbojas ar šo jautājumu. Tas ir pareizi. Schulz kungs, es varētu jums pilnībā piekrist, ja vien jūs nekļūdītos savas runas otrajā daļā, vēlreiz nesarīkojot lētu partiju politisko izrādi, polemizējot ar ungāriem. Tam ar to nav pilnīgi nekādas saistības, mēs pašlaik runājam par Padomi un tematiem, kas iekļauti darba kārtībā.
Harms kundze, es vēlētos arī noskaidrot vienu lietu jūsu sacītajā. Kad jūs pareizi teicāt, ka ir jānodarbojas ar šiem steidzamajiem jautājumiem - ekonomikas jautājumiem, jautājumiem, kas saistīti ar euro un Ēģipti -, jūs pēc tam nevarat komisāru Oettinger piedevām vēl apvainot, ka viņš vairs pienācīgi nenodarbojas ar enerģētikas jautājumu. Tas ir absurds. Tas ir saistīts ar to, ka Padomei ir jānodarbojas arī ar citām lietām.
Neatkarīgi no tā, vai enerģētikas politika ir jums pa prātam vai nē, vai ja citiem cilvēkiem ir atšķirīgs viedoklis, tas nedara to ne labāku, ne arī sliktāku. To nevar vērtēt atbilstoši šādiem kritērijiem. Es domāju, ka Komisija dažu pēdējo mēnešu laikā ir veikusi ļoti pamatīgu un pamanāmu sagatavošanās darbu augstākā līmeņa sanāksmei. Tā nebija sekojusi principam, saskaņā ar kuru pastāvīgi tiek izvirzītas jaunas prasības. Tā vietā Komisija veica rūpīgu un pamatīgu sagatavošanās darbu un pēc tam īstenoja pasākumus, kas nesīs reālas pārmaiņas.
Starp citu, Schulz kungs - viņš pat neklausās, bet tam nav nozīmes, šī ir tikai parlamentāro debašu spēle, kur mēs acīm redzami nesaprotam cits citu.
(Runa tika pārtraukta ar starpsaucieniem)
Jūs runājāt par nabadzību, ko var veicināt enerģijas cenu pieaugums. Jums ir pilnīga taisnība. Tomēr, Schulz kungs, lai būtu godīgi, mums vajadzētu uzdot šādu jautājumu: kāpēc enerģijas cenas ir tik augstas? Kāds tam ir iemesls? Kāda ir mūsu līdzdalība šajā procesā, pieņemot politiskus pasākumus, kas pastāvīgi veicina cenu kāpumu? Tas arī ir veicinošs faktors - lai arī ne vienīgais -, ko vajadzētu iekļaut godīgās debatēs, turklāt mums ir jāņem vērā jaunās prasības, kas šeit nepārtraukti no rīta līdz vakaram tiek pieņemtas.
Manuprāt, šī augstākā līmeņa sanāksme mums sniedz milzīgu iespēju beidzot panākt progresu jautājumā par infrastruktūru un nodrošināt, ka infrastruktūrā un enerģētikā tiek ieguldītas investīcijas, jo visi pārējie jautājumi ir atkarīgi no tā, cik veiksmīgi mums izdosies atrisināt šos iepriekšminētos. Šeit rodas jautājums par cenām, uzticamību, kā arī par to, vai mēs atjaunojamās enerģijas integrējam tīklā pareizi, un šim nolūkam mums diemžēl ir vajadzīgas ievērojamas investīcijas. Turklāt šīs izmaksas valsts nevarēs uzņemties viena pati.
(Runātājs piekrita atbildēt uz jautājumu, kas uzdots saskaņā ar "zilās kartītes” procedūru (Reglamenta 149. panta 8. punkts))
Rebecca Harms
(DE) Priekšsēdētāja kungs, attiecībā uz pamatīgajiem sagatavošanās darbiem enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmei un politisko prioritāšu jomām - Reul kungs, kāds ir jūsu viedoklis par to, ka šodien Vācijas laikraksta Frankfurter Allgemeine Zeitung galvenajā intervijā Oettinger kungs norādīja, ka Eiropas Savienībai attiecībā uz atjaunojamo enerģiju nevajadzētu izvirzīt pārāk augstus mērķus? Šāda nostāja tiek pausta tikai dažas nedēļas pēc Atjaunojamo energoresursu direktīvas stāšanās spēkā, par ko mēs visi šeit klātesošie bijām ļoti lepni. Attiecībā uz pamatīgajiem sagatavošanās darbiem energoefektivitātes jomā - kāds ir jūsu viedoklis par to, ka energoefektivitātes rīcības plāns joprojām "atrodas atvilktnē” un tāpēc par to nebūs faktiski pilnīgi nekādu iespēju debatēt augstākā līmeņa sanāksmē?
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ir politiķi, kas pastāvīgi pieprasa kaut ko jaunu, bet nekad neko nesaredz līdz galam. Ir arī tādi politiķi, kas rūpīgi veic sagatavošanās darbus un īsteno iniciatīvas. Tieši tas ir svarīgākais. Es neuzskatu, ka ir lietderīgi nepārtraukti izvirzīt jaunas prasības, un tāpēc Oettinger kungam ir pilnīga taisnība. Pirmkārt, ļaujiet mums darīt to, ko mēs jau esam apņēmušies paveikt.
Schulz kungs pilnīgi pareizi norādīja, ka daudzās dalībvalstīs efektivitātes jomā varētu vēlēties lielākus panākumus un ka daudzas dalībvalstis vēl nav sasniegušas savas kvotas attiecībā uz atjaunojamo enerģiju. Mēs darbojamies diezgan labi, bet ne pietiekami labi. Citiem vārdiem sakot, mums joprojām ir tāls ceļš ejams līdz punktam, kur vēlamies nokļūt. Dažkārt, pirms nākamo pasākumu uzsākšanas, ir saprātīgāk sasniegt jau izvirzīto mērķi. Ir cilvēki, kas mēģina iet pārāk ātri, un paklūp, sapinoties paši savās kājās.
Marita Ulvskog
(SV) Priekšsēdētāja kungs, kā Schulz kungs jau iepriekš minēja, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa vakar rīkoja alternatīvu enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmi. Mēs to darījām laikā, kad arvien vairāk un vairāk ģimeņu un iedzīvotāju nespēj atļauties apsildīt savas mājas, kamēr tajā pašā laikā grūtības ir nomocījušas rūpniecību, kas ir atkarīga no enerģijas un kurai ir jāsaglabā konkurētspēja. Cits iemesls šās sanāksmes rīkošanai bija fakts, ka šajā jomā ir bijis ļoti maz iniciatīvu Eiropas Savienības augstākajā politiskajā līmenī, un tās ir bijušas ļoti vājas. Atbildot uz Reul kunga sacīto - atsevišķas lietas ir bijušas ierosinātas, bet tad vienkārši palikušas "uz papīra” un nav tikušas tālāk par biroja atvilktni.
Mūsu vēstījums no enerģētikas alternatīvās augstākā līmeņa sanāksmes saistībā ar rītdienas ES augstākā līmeņa sanāksmi ir pavisam vienkāršs un skaidrs. Rīkojieties, dariet kaut ko - šeit un tagad. Nodrošiniet, lai mums būtu saistoši energoefektivitātes mērķi, kas reāli tiek īstenoti. Piemēram, Eiropas Savienībā ir aptuveni 190 miljoni ēku, kas jāapkurina. Investīcijas tajās, lai novērstu pašreizējos enerģijas zudumus, nodrošinātu gan finansiālus ieguvumus, gan arī jaunas darbavietas. Investējiet atjaunojamās enerģijas avotos, ja vien jūs neuzskatāt, ka resursi, ko mēs izmantojam pašlaik, ir neierobežoti, un investējiet sadales tīklos, kas ir mūsdienīgi un efektīvi visiem enerģijas veidiem. Attiecībā uz enerģētikas uzņēmumiem sniedziet patērētājiem un iedzīvotājiem spēcīgas un skaidras tiesības. Nodrošiniet, ka enerģētikas tirgus ir pārredzams un to var kontrolēt. Gluži tāpat kā mums nav vajadzīgs tāds finanšu tirgus, kas pienācīgi nedarbojas un kas ir slēgts un pilnībā neregulēts, mums arī nav vajadzīgs tāds elektroenerģijas tirgus, kas darbotos līdzīgi finanšu tirgum pirmskrīzes laikā.
Izmantojiet radikālas iniciatīvas, lai apliecinātu, ka enerģijas pieprasījums ir sociālās atbildības un politisko lēmumu jautājums, nevis atsevišķu iedzīvotāju privāta lieta, ar kuru tiem jātiek galā pašu spēkiem. Pierādiet, kā nupat sacīja Schulz kungs, ka mēs saprotam, ka enerģētikas politika ir arī sociālā politika, rūpniecības politika, un politika, kas vērsta uz nākotni.
Fiona Hall
Priekšsēdētāja kungs, ir paredzēts, ka šīs piektdienas augstākā līmeņa sanāksme būs stratēģiski vērsta uz enerģētikas un inovācijas jautājumiem. Es ceru, ka valdību vadītāju uzmanību pārāk nenovērsīs situācija Ēģiptē. Es arī ceru, ka vajadzīgās diskusijas par enerģētikas infrastruktūru un pārrobežu sadarbību - jautājumu loks, kas attiecas uz enerģijas piegādi, - nebūs šķērslis diskusijai par enerģijas pieprasījumu, kas ir vienlīdz svarīga.
Energoefektivitātes mērķis 20 % līdz 2020. gadam ir noteikts uz ļoti vēlu laiku. Piektdien mēs no saviem vadītājiem vēlamies dzirdēt skaidru apņēmību nekavējoties veikt pasākumus, lai atgrieztos uz pareizā ceļa. Visvienkāršāk būtu 20 % mērķi nekavējoties noteikt par saistošu. Pretējā gadījumā mēs tikai izšķiežam lielu daļu no šīs energoapgādes, ko mēs ieviešam par tik dārgu cenu. Tā nav laba ekonomika, īpaši krīzes laikā.
Claude Turmes
Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka enerģētikas nozīme ir acīmredzama no tā, ka Van Rompuy kungs neatrodas šeit, jo viņš sniedz preses konferenci, un Barroso kungs ir devies projām. Tās nozīme ir tik liela, cik, viņuprāt, svarīgi būtu klausīties mūsos.
Vakar pēc S&D grupas ielūguma Jeremy Rifkin apmeklēja Briseli, un viņš skaidri izklāstīja jauno ekonomikas perspektīvu. Pirmkārt, atjaunojamo resursu izmantošana ir jau paredzēta direktīvā. Otrkārt, visas ēkas, kas patērē 40 % no mūsu enerģijas šodien, izmantojot atjaunojamos resursus, var tikt pārveidotas ēkās ar zemu enerģijas patēriņu un pat "pozitīvās enerģijas” ēkās. Treškārt, es domāju, ka mums šeit ir plašs atbalsts uzskatam, ka ir jāveicina elektrotīklu izbūve. Ceturtkārt, mums ir jāizmanto nākamā pētnicība un attīstība, lai attīstītu uzglabāšanas tehnoloģijas, un, visbeidzot, elektriskos spraudkontaktus.
Ar šiem četriem elementiem, un, protams, to, ko minēja Fiona Hall saistībā ar efektivitāti visās nozarēs, mums vispirms vajadzētu mūsu Eiropas ekonomiku padarīt mazāk atkarīgu ģeopolitiskā ziņā. Otrkārt, mēs varētu ietaupīt EUR 300 miljardus uz pārskaitījumiem ārpus Eiropas ekonomikas un izmantot tos, lai ieguldītu darbavietu radīšanā un citiem ieguldījumiem. Treškārt, sacensība videi nekaitīgo tehnoloģiju jomā ir jau sākusies; jums tikai ir jāizlasa Ķīnas jaunais piecgades plāns.
Ja nākamajos mēnešos mēs neizveidosim sistēmu Eiropai, kas ir vadošais tirgus visām šīm tehnoloģijām, mēs paliksim zaudētāji kādā no tām nedaudzajām nozarēm, kurā mums joprojām ir vadošā loma pasaules ekonomikā. Ir tik žēl, ka šī augstākā līmeņa sanāksme nav pienācīgi sagatavota - par to daļēji ir atbildīgs Van Rompuy kungs, kā arī Oettinger kungs. Viņš nav sagatavojis ko tādu, kas ir labi pārdomāts attiecībā uz efektivitāti un atjaunojamiem resursiem un kam pēdējos trijos mēnešos ir bijusi "Trojas zirga” loma attiecībā uz diviem vai trīs lieliem Vācijas elektroenerģijas uzņēmumiem, kas vēlējās sagraut atjaunojamās enerģijas rūpniecību.
Visbeidzot, par to, ko mēs esam sasnieguši: jautājumā par valsts atbalsta shēmu likvidēšanu Oettinger kunga iespējas zaudēt ir 26 pret 1. Viņu atbalsta vienīgi Nīderlande. Šī ir ievērojama uzvara, un atjaunojamie resursi turpmāk tiks izmantoti. Tas ir galvenais nākotnes enerģijas veids.
Konrad Szymański
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mums ir jāpieņem lēmums par EUR 1 miljarda piešķiršanu enerģētikas infrastruktūras paplašināšanai Eiropas Savienībā. Enerģētikas jomā publiskos līdzekļus ir lietderīgi ieguldīt tikai ar nosacījumu, ka tas mums palīdz izpildīt drošības prasības. Eiropas Savienības energoapgādes drošība ir atkarīga no plašas diversifikācijas, kas paredz ne tikai jaunus pārvades maršrutus, bet arī piekļuvi jauniem kurināmā avotiem. Pretējā gadījumā mēs atkārtosim tās kļūdas, kas tika pieļautas TEN-T programmā, kas vēlējās, lai tādi projekti kā Nord Stream kļūtu par Eiropas projektu. Mums vairs nevajag nekādus jaunus ceļus, pa kuriem Eiropas tirgū lielākos daudzumos sūknēt to pašu Krievijas kurināmo. Ja mēs atkārtosim tās pašas vecās kļūdas, tad par savu EUR 1 miljardu iegūsim vienīgi tirgus un konkurences imitāciju.
Vladimír Remek
- (CS) Priekšsēdētāja kungs, es gaidu, ka enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmē notiks vienošanās, pirmkārt, par visaptverošu, kā arī saprotamu un atbildīgu pieeju mūsu iedzīvotāju interesēs. Saskaņā ar pēdējiem Eurostat pārskatiem lielai daļai ES iedzīvotāju enerģijas cenu stabilitāte ir viena no galvenajām prioritātēm. Nav nejaušība, ka Čehijai šajā statistikā ir augstākie rādītāji. Bezatbildīgs politiskais un ekonomiskais lobijs Čehijā ir veicinājis neatbilstoši liela finansiāla atbalsta piešķiršanu saules elektrostacijām. Spekulantu (tostarp ārvalstu) neprātīgā steiga un to dzīšanās pēc augstas peļņas noskaņo sabiedrību pret atjaunojamiem resursiem kā tādiem, jo cilvēki saskaras ar nevajadzīgi lielu enerģijas cenu pieaugumu. Protams, ka nav vienkārši nodrošināt enerģijas piegādi pietiekamā daudzumā un par pieņemamām cenām, bet mēs vismaz varam tuvoties šim mērķim. Manuprāt, risinājums cita starpā ir meklējams līdzsvarotā dažādu enerģijas veidu apvienošanas veicināšanā, sākot no atjaunojamiem resursiem, līdz kodolenerģijai un noraidot galējus uzskatus no abām pusēm. Tikai šādā veidā mēs varam iegūt ES iedzīvotāju uzticību, kuru intereses mēs šeit galu galā pārstāvam.
Mario Borghezio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Padomei vajadzētu pievērst uzmanību tam, ka Eiropas ražošanas sistēma nav aizsargāta pret naftas cenu svārstībām tirgos, jo standartizētu termiņnoguldījumu tirgi ir atkarīgi no sarežģītām starptautiskām finanšu spekulācijām, kas nozīmē, ka cenām tagad ir ļoti maz kopīga ar piedāvājuma un pieprasījuma pamatprincipiem. Padomei pašai ir jāizvirza mērķis nodrošināt Eiropas Savienībai praktisku instrumentu, ar kura palīdzību varētu izveidot regulētu tirgu, kas būtu atvērts izvēlētiem tirgotājiem un ko pārvaldītu pilnīgi uzticams Eiropas partneris.
Tā ir Itālijas valdības priekšlikuma pamatideja - radīt Eiropas naftas biržu nolūkā izveidot stabilu naftas tirgu, kas varētu būt ļoti izdevīgs kā uzņēmumiem, tā arī patērētājiem. Spekulantu aizrautību attiecībā uz izejmateriāliem ietekmē naftas cenas, kas vairs nav saistītas ar tūlītējas piegādes tirgu, jo iepriekšēju pasākumu kopējai ietekmei un spekulatīviem manevriem ir lielāka nozīme nekā piedāvājumam un pieprasījumam reālā tirgū. Eiropas birža pārveidotu pašreizējo papīra barelu "ārpustirgu” efektīvā, regulētā un kontrolētā reālā tirgū, kas būtu balstīts uz reāliem naftas bareliem. Mums to vajadzētu apspriest arī ar Padomi.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es atzinīgi vērtēju to, ka Eiropadome diskutē par energoapgādes drošības un inovāciju tematiem vienlaicīgi. Par energoapgādes drošību, protams, nevar diskutēt, nepievēršoties inovācijām. Mēs, protams, uzskatām, ka ziemeļu-dienvidu cauruļvada būvniecība papildus austrumu-rietumu cauruļvadam ir svarīga, taču tas ne tuvu neatrisinās problēmas saistībā ar energoapgādi. Turklāt atkarība netiks būtiski samazināta; mainīsies vienīgi šīs atkarības virziens. Atkarību var samazināt tikai ilgtermiņā, ja mēs no šī brīža mainīsim akcentu no fosilajiem kurināmajiem uz atjaunojamiem enerģijas avotiem.
Tas ir tieši to politiķu stilā, kuri, kā es esmu konstatējis, definējot prioritātes inovāciju jomā, aizmirst par atjaunojamo enerģiju. Šajā sakarā īpaši vajadzētu atzīmēt divas lietas: no vienas puses, atjaunojamās enerģijas avotiem ir jābūt pieejamiem, kas nozīmē, ka iedzīvotājiem par atjaunojamās enerģijas izmantošanu nedrīkst uzlikt papildu slogu. No otras puses, atkarība ārpus Eiropas Savienības nedrīkst pārvērsties par atkarību ES robežās, t.i., mazāk attīstītajām jaunajām dalībvalstīm, tostarp Ungārijai, Polijai un Čehijai, attiecībā uz atjaunojamās enerģijas avotiem ir jāļauj panākt tās vecās dalībvalstis, kuras pašlaik ir nozīmīgākās lielvalstis atjaunojamās enerģijas avotu jomā, piemēram, Beļģiju, Nīderlandi vai Austriju.
No enerģētikas krīzes tuvošanās, kas ietekmētu arī Eiropu, var izvairīties, vienīgi cieši integrējot energoapgādes drošību un inovācijas.
Jean-Pierre Audy
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Padomes priekšsēdētāja kundze, progresu sociālajā jomā mēs nesasniegsim bez izaugsmes un izaugsmi bez enerģētikas.
Eiropas sociālā labklājības pakta pamatā ir enerģētika. Piecdesmit procenti no mūsu enerģijas piegādes tiek nodrošināti no valstīm, kas neietilpst Eiropas Savienībā. Mums steidzami ir jādažādo piegādes un jāpadara tās drošākas un "oglekli nesaturošākas”. Tā ir mūsu enerģija, un tā ir drošība, kuru mēs esam parādā saviem iedzīvotājiem.
Tāpēc es vēlos aicināt jūs, priekšsēdētāja kungs, arī atbalstīt tās saistības, kuras mēs esam uzņēmušies starptautiskā mērogā attiecībā uz ITER vai kodolsintēzes projektu. Šī tehnoloģija ir droša, tā ir ilgtspējīga, tā ir bez maksas un tā ir neierobežota. Eiropadome kā augstākā politiskā institūcija darītu labi, ja atbalstītu šo projektu darījumos ar starptautisko sabiedrību.
Tas liek man pievērsties tematam par pētniecību un inovācijām. Kopš 20. gadsimta astoņdesmitajiem gadiem pētniecības un attīstības pamatprogrammas ir bijušas Eiropas intervences instrumenti. Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam ir piešķirti EUR 53 miljardi. Kāds posms ir sasniegts? Mēs esam gaidījuši četrus mēnešus, komisāra kungs, jūsu paziņojumu par Septītās pētniecības pamatprogrammas pārskatīšanu. Barroso kungs sacīja: "Mazāk birokrātijas”. Viņam ir pilnīga taisnība. Mēs esam satverti ciešā administratīvā tvērienā, un tie, kas ir iesaistījušies pētījumos, novēršas no Eiropas programmām.
Es vēlos pievērst jūsu uzmanību steidzamajai vajadzībai ne tikai vienkāršot turpmākās procedūras, bet arī risināt pagātnes konfliktus, jo mums ar pētniecības institūtiem ir uzticības problēma. Šajā sakarā es vēlos pateikties komisārei Geoghegan-Quinn par viņas izcili paveikto darbu.
Attiecības ar rūpniecības politiku ir sagādājušas vilšanos, un mums tās vajadzētu izvērtēt. Kopējās tehnoloģiskās iniciatīvas pēc nedroša sākuma tagad vieš patiešām pozitīvas pārmaiņas attiecībā uz rūpniecības vajadzību atzīšanu.
Visbeidzot, kā mēs gatavojamies veidot mūsu Eiropas telpu? Lai mūsu pētījumus padarītu par patiesi eiropeiskiem pētījumiem, Eiropas Pētniecības padomei ir jākļūst par pienācīgu organizāciju. Tā ir rezultātu Eiropa, ko gaida mūsu Eiropas pilsoņi.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētāja kungs, mūsu grupa vakar rīkoja alternatīvu enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmi, kurā mēs pieprasījām noteikt, ka līdz 2020. gadam energoefektivitāte ir jāsasniedz 20 % apmērā un atjaunojamai enerģijai ir jābūt 30 % no visiem enerģijas veidiem.
Tā vietā, lai detalizēti apskatītu mūsu prasības, ko ir jau darījuši daži mani kolēģi, es vēlos uzsvērt jomu, bez kuras iepriekšminētos mērķus nav iespējams sasniegt, proti, infrastruktūru. Jautājums ir šāds - vai mēs tiešām vēlamies tādu Eiropas tirgu, kurā trešdaļa no visas nodrošinātās enerģijas būtu atjaunojamā enerģija? Ja atbilde ir apstiprinoša, vai tādā gadījumā mums nevajadzēja runāt par saistošu mērķi līdz 2010. gadam nodrošināt infrastruktūru 10 % apmērā?
Atjaunojamās enerģijas mērķu īstenošanai ir vajadzīgs tāds tīkls, kuram būtu labāka koordinētība, vairāk attīstītas loģiskās funkcijas un galvenokārt lielāka starpsavienojamība, lai varētu pienācīgi pārvaldīt tās mainīgumu. Tomēr mēs pašlaik esam tālu no 10 % mērķa sasniegšanas, ko Eiropadome izvirzīja Barselonā gandrīz pirms desmit gadiem. Šodien vēl deviņas valstis šo mērķi joprojām nav sasniegušas; esmu pārliecināta, jūs man piekritīsit, ka, ja mēs vēlamies, lai mums izdotos, mums šā mērķa sasniegšanai ir jāpiešķir tikpat liela nozīme, cik iepriekšējiem mērķiem.
Tāpēc es vēlos sacīt, ka mūsu grupa no nākamās augstākā līmeņa sanāksmes gaida, ka tā Padomes priekšsēdētājam iesniegs vērienīgākus secinājumus; secinājumus, kuros būtu runāts par atjaunojamās enerģijas līmeņiem 30 % apmērā, efektivitāti 20 % apmērā un starpsavienojumiem 10 % apmērā, no kuriem visi ir saistoši.
Es vēlos arī pievērsties vēl tikai vienam tematam par inovācijām: cita joma, attiecībā uz kuru mēs vēlamies Padomes secinājumos saskatīt lielāku mērķtiecību, ir valsts iepirkumi inovāciju jomā. Mūsu grupa saprot, ka līgumu slēgšana attiecībā uz inovatīviem izstrādājumiem, procesiem un pakalpojumiem ir viens no svarīgākajiem elementiem inovāciju veicināšanai tirgū.
Mēs īpaši esam ieinteresēti, lai tiktu veicināta un analizēta tās saikne ar Eiropas inovāciju asociācijām ES inovāciju ietvaros. Tas ir vēl viens punkts, ko Padomei nevajadzētu ignorēt.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētāja kungs, investīcijas enerģētikas infrastruktūrā man nozīmē sākuma punktu mūsu politikas mērķu realizācijai, nodrošinot, ka mūsu iedzīvotājiem un uzņēmumiem funkcionējošā iekšējā tirgū ir pieejama droša enerģija par pieņemamām cenām, un realizējot Komisijas vērienīgo enerģētikas infrastruktūras paketi, ko es uzskatu par pozitīvu soli.
Tomēr mums vienlaikus ir jābūt gan pragmatiskiem, gan mērķtiecīgiem. Tā vietā, lai ieguldītu lielas euro summas milzīgos projektos, mums vajadzētu pievērsties mazāku, rentablāku un pragmatiskāku projektu noteikšanai un finansēšanai, kas var sniegt būtiskas izmaiņas, piemēram, uzlabot starpsavienojumus. Es domāju, ka risinājums būtu ES projektu obligācijas, kas veicinātu vajadzīgās investīcijas infrastruktūrā.
Bet kopumā šī krīze liek mums attiecībā uz mūsu enerģētikas politiku pieņemt saprātīgu, atvērtu un integrētu pieeju: pirmkārt, ņemot vērā visus dažādu enerģijas veidu elementus, neuzskatot tos - vai vismaz dažus no tiem - par morāli nepieņemamiem, un, otrkārt, ar integrētu ceļvedi, saskaņojot mūsu dažkārt pretrunīgo klimatu, piegādes drošību un konkurētspējas mērķus.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs, mēs jau zinām, ka vienotā tirgus padziļināšana nozīmēs lielāku liberalizāciju un līdz ar to lielāku monopolistisko koncentrāciju, kas ir izdevīgi Eiropas Savienības attīstītāko valstu lielākajām ekonomiskajām grupām.
Mēs vēlamies skaidri paust savus iebildumus šim kursam tajās jomās, kuras ir stratēģiski svarīgas ekonomikas un sociālajai attīstībai, piemēram, tajās, kas attiecas uz enerģētiku, jo īpaši tām valstīm, kuras atrodas nomalē. Tomēr nopietnākais jautājums ir par to, ka viss, ko šeit minēja Padome un Komisija - tostarp par tā dēvētās "ekonomiskās pārvaldības” stiprināšanu - ignorē reālās sociālās problēmas, augošo nevienlīdzību, bezdarbu, sociālo atstumtību un enerģētisko nabadzību. Enerģētiskā nabadzība dažās valstīs palielinās ģeometriskā progresijā, līdz ar ko pieaug elektrības un degvielas cenas.
Ekonomikas politikai un enerģētikas politikai ir jānosaka galvenais mērķis: sociālais progress un cilvēku dzīves apstākļu uzlabošana; taču notiek pretējais. Tāpēc tas ir iemesls tam sašutumam, kas pieaug uz ielām daudzās dalībvalstīs, un tagad arī Tunisijā un Ēģiptē. Mēs apliecinām solidaritāti ar šo valstu iedzīvotājiem, un vēlamies, lai viņu tiesības tiktu ievērotas, sevišķi no Padomes puses, kurai attiecībā uz visiem šiem jautājumiem vajadzētu ieņemt skaidru nostāju.
Jacek Saryusz-Wolski
Priekšsēdētāja kungs, tas, cik ļoti Eiropas Savienībai šodien ir nepieciešams "aktivizēt enerģētiku” kļūst acīmredzams, ja mēs palūkojamies uz energoapgādes drošības jautājumu, apkārtējo ģeopolitisko situāciju un pašu enerģētikas politiku.
Savienība nedrīkst atpalikt no notikumiem - kā Ēģiptes un Tunisijas gadījumā. Citējot manu kolēģi Gahler kungu, ASV atpaliek vienu soli no notikumiem, dalībvalstis atpaliek vienu soli no ASV un Brisele atpaliek vienu soli no dalībvalstīm.
Pirms četriem gadiem mums bija smaga enerģētikas krīze, un 2007. gadā mēs Parlamentā pieņēmām ziņojumu par energoapgādes drošību. Pēc četriem gadiem mēs atrodamies kopējās enerģētikas politikas un energoapgādes drošības izstrādes pašā sākumposmā. Ir ļoti svarīgi, lai šī Padome, šī nākamā augstākā līmeņa sanāksme, pārmaiņas no vārdiem pārvērstu darbos.
Mums ir vajadzīga fiziska drošība un ne tikai plāni, dokumenti, vārdi un papīri. Ir pienācis laiks pamosties. Kā būt gadījumā, ja ģeopolitiskā nozīmē kaut kas slikts notiek Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos? Mūsu acu priekšā notiek lielas strukturālas pārmaiņas. Nafta tagad atkal maksā USD 100. Ja sliktākajā gadījumā tiek bloķēts Suecas kanāls, tad cik lielā mērā mēs kā Eiropas Savienība būtu gatavi nodrošināt garantētu enerģijas piegādi? Kur mēs atrodamies? Pēc četriem zaudētiem gadiem mēs neesam gatavi nākamajai enerģētikas krīzei, ja tāda būs.
Tāpēc no Eiropadomes visvairāk tiek gaidīts, ka tā nodrošinās reālas pārmaiņas attiecībā uz patiesu iekšējo enerģētikas tirgu un patiesu piegādes drošību materiālā un fiziskā nozīmē.
Jo Leinen
(DE) Priekšsēdētāja kungs, piektdien notiks Eiropas Savienības vēsturē pirmā enerģētikas augstākā līmeņa sanāksme, jo līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā Eiropas Savienība pirmo reizi ir tieši atbildīga par šo nozari. Es piekrītu Barroso kungam, ka enerģētikas politika varētu būt nākamais lielais Eiropas Savienības integrācijas projekts. Šajā jautājumā ir ļoti daudz aspektu, un priekšsēdētājs Buzek ir vienmēr teicis, ka mums Eiropas Savienībā ir vajadzīga enerģētikas kopiena.
Ar šo augstākā līmeņa sanāksmi tiek saistīts daudz cerību un gaidu, ka varētu tikt atrastas atbildes uz Eiropas Savienības stratēģiski svarīgiem jautājumiem attiecībā uz enerģijas piegādi. Kādi ir šie stratēģiski svarīgie jautājumi? Jā, Saryusz-Wolski kungs, to skaitā ir jautājums par ES atkarību no enerģijas importa. To skaitā ir jautājums par milzīgo enerģijas daudzumu, kas joprojām tiek izšķiests, un šeit ir arī jāpiemin negatīvā ietekme, ko pašreizējā enerģētikas sistēma atstāj uz ekosistēmām un jo īpaši uz Zemes atmosfēru. Pēc iepazīšanās ar Padomes secinājumiem es paredzu, ka šī enerģētikas augstākā līmeņa sanāksme sagādās lielu vilšanos, jo tajā netiks sniegtas atbildes ne uz vienu no šiem nozīmīgākajiem jautājumiem. Tā ir patiesībā slikti sagatavota attiecībā uz kopējo redzējumu, kas mums ir nepieciešams, un tā ir slikti sagatavota arī attiecībā uz mūsu izmantoto līdzekļu un instrumentu saskaņotību.
Es vēlos vēlreiz minēt, ka vakar alternatīvajā enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmē, ko organizēja Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, tika ierosināta piecu pīlāru koncepcija, kas iesaka, kā mēs varam atrast atbildes uz šiem stratēģiski svarīgajiem jautājumiem, kā mēs varam samazināt enerģijas importu un enerģijas patēriņu, un, protams, kā mēs varam samazināt negatīvo ietekmi uz vidi. Šo mērķu sasniegšanai ierosinātie līdzekļi izmanto atjaunojamās enerģijas attīstību, energoefektivitāti un informācijas tehnoloģijas, lai savienotu šos dažādos enerģijas avotus. Šī ir sanāksme par inovācijām. Es nebiju dzirdējis, ka informācijas tehnoloģijas kādreiz būtu izmantotas kā stratēģisks faktors. Es tāpēc uzskatu, ka mums ir vajadzīgs apvērsums tehnoloģiju jomā, un šai augstākā līmeņa sanāksmei vajadzētu norādīt mums pareizo ceļu. Tomēr man ir iespaids, ka tā dodas nepareizā virzienā.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, gaidāmā Eiropadomes sanāksme par enerģētiku un inovācijām tiks rīkota ieilgušas kapitālisma krīzes un pieaugošas konkurences apstākļos starp monopoliem gan Eiropas Savienībā, gan arī starp Eiropas Savienību un citiem imperiālisma centriem. Kapitālam šīs ir divas ļoti svarīgas jomas. Tādas lielas teritorijas kā Tuvie Austrumi, Āzija un Āfrika, ir kļuvušas par vietām, kur notiek nežēlīga imperiālistu konkurence un iejaukšanās, lai kontrolētu bagātību vairošanas resursus un enerģijas transportēšanas maršrutus, kas ir cēlonis milzīgai nabadzībai, rupjai ekspluatācijai un apspiešanai, sadarbojoties ar pašmāju buržuāziju un kaitējot cilvēkiem. Šī reakcionārā politika izraisa tautas sacelšanās, kādas tieši tagad ir sākušās Ēģiptē un citās valstīs, tādējādi apstiprinot patiesību, ka vēstures veidošanā tautai ir noteicošā loma.
Grieķijas Komunistiskā partija apliecina solidaritāti ar tiem cilvēkiem, kas rīko protestus Ēģiptē. Tā aicina cilvēkus apliecināt reālu atbalstu un solidaritāti. Augstākā līmeņa sanāksmes galvenā prioritāte, kas nav formāli iekļauta tās darba kārtībā, bet par ko tiks diskutēts, ir ES stratēģija 2020. gadam. Prioritātes attiecībā uz pastiprinātas ekonomiskās pārvaldības īstenošanu tiks ierosinātas tajā pašā virzienā.
Paulo Rangel
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es nešaubos, ka šī Padomes sanāksme būs ļoti svarīga, galvenokārt attiecībā uz tiem jautājumiem, kas saistīti ar Eiropas ekonomikas atveseļošanos, jo īpaši enerģētikas un inovāciju jomā. Es tāpēc nevaru neuzsvērt, ka šī Padomes sanāksme būtībā ir daļa no stratēģijas "Eiropa 2020” īstenošanas: tā ir daļa no tās puses - vienas monētas puses -, kas attiecas uz izaugsmi, konkurētspēju un ekonomikas atveseļošanos.
Tomēr tieši tāpēc, ka tas ir tik svarīgi, es vēlos nākt klajā ar aicinājumu, un tāpēc es arī esmu lūdzis vārdu. Papildus tādiem svarīgiem tematiem kā enerģētika un inovācijas es aicinu Padomi debatēt un izstrādāt risinājumu finanšu krīzei, ar ko Eiropas Savienība pašlaik ir saskārusies. Esmu pārliecināts, ka mēs nevaram atļauties veltīgi tērēt laiku.
Turklāt, ja mēs nevaram gaidīt risinājumu šai problēmai no Padomes sanāksmes, kas notiks piektdien, un, pat ja mums vajadzētu gaidīt līdz Padomes marta sanāksmei, ir svarīgi, lai Eiropas valstu un valdību vadītāji, sākot no 4. februāra, gatavotos stabilitātes fondu padarīt elastīgāku, vienlaikus gatavojoties atkārtotai Eiropas ekonomiskās valdības darba uzsākšanai.
Es uzskatu, ka šis ir būtisks jautājums, un tas nevar palikt ārpus šās Padomes sanāksmes redzesloka. Tagad ar jūsu atļauju es pievērsīšos citam punktam šās Padomes sanāksmes sakarā - es ceru, ka tā izstrādās arī Eiropas Savienības stratēģiju Vidusjūras reģiona valstīm; es ceru, ka tā sagatavos reakciju uz pašreizējām situācijām Tunisijā un Ēģiptē. Citiem vārdiem sakot, neskatoties uz to jautājumu nozīmi, kas saistīti ar enerģētiku un inovācijām, es ceru, ka šajā Padomes sanāksmē tiks risināti arī finanšu krīzes un Ziemeļāfrikas politiskās krīzes jautājumi.
Kathleen Van Brempt
(NL) Priekšsēdētāja kungs, es lūgšu deputātiem palūkoties uz Van Rompuy kunga uzaicinājumu uz nākamo Padomes sanāksmi. Tajā viņš saka: "Mēs runāsim par enerģētiku, un es vēlētos īpaši pievērst uzmanību energoapgādei un energoapgādes drošībai”. Tomēr Padome iesaistās nepareizās debatēs. Energoapgāde un energoapgādes drošība, protams, ir svarīga, bet vispirms tikai saistībā ar globālāku mērķi un jo īpaši tādu enerģētikas sistēmu, kas ilgtermiņā būs pilnīgi neatkarīga un pilnīgi ilgtspējīga.
Protams, es piekrītu daudzām lietām, kas tika sacītas, bet es vēlos virzīt debates mazliet tālāk uz priekšu nākotnē. Mūsu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājs Reul kungs, kura pašlaik nav šeit, sacīja, ka politiķiem nevajadzētu izvirzīt pārāk daudz jaunu priekšlikumu. Tomēr šajā ziņā viņam nav taisnība. Politiķu uzdevums ir izveidot nākotnes redzējumu un atbilstoši formulēt mērķus.
Mums par mērķi vajadzētu izvirzīt pilnīgu pāreju uz atjaunojamās enerģijas izmantošanu līdz 2050. gadam. Tie nav tikai daži atsevišķi politiķi vai vairākas politiskās grupas, kas to saka. Nē, zinātnieki apgalvo, ka tas ir pilnīgi iespējams, ja mēs sāktu rīkoties pareizi tagad, lai ļautu mums sasniegt šo mērķi līdz 2050. gadam. Vēl ir jautājums par energoefektivitāti, kā daudzi deputāti to jau ir norādījuši. Starp citu, Barroso kungs par to ir sacījis daudzas labas lietas, un es no visas sirds ceru, ka atbildīgais komisārs spēs izpildīt savas saistības.
Turklāt mums ir jāveic milzīgas investīcijas atjaunojamā enerģijā: vietējā mērogā, apgabalu līmenī un arī vairākos specifiskos lielos projektos, piemēram, projektā "Ziemeļjūras gredzens” un lielos projektos, kas saistīti ar saules bateriju paneļiem.
Visbeidzot - un šajā ziņā Eiropai ir ļoti īpašs uzdevums - mums ir vajadzīgs energotīkls, kas nodrošinās, ka viss iepriekšminētais kļūst par realitāti. Eiropas Savienībai ir pienākums nodrošināt finansējumu, un Padomei nākamajā piektdienā ir jāpieņem lēmumi.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, enerģētikas augstākā līmeņa sanāksme var atgriezt Eiropas Savienību atpakaļ uz ekonomikas izaugsmes ceļa. Cenšoties kļūt par ilgtspējīgāko pasaules ekonomiku - tai ir jārada Eiropai jauns redzējums attiecībā uz enerģētiku. Gan ražošanai, gan arī efektivitātei ir vajadzīga saskaņota Kopienas pieeja.
Ražošana nozīmē avotus, pārvadāšanu un izplatīšanu. Melnās jūras un Kaspijas jūras reģionos ir jauni enerģijas avoti, kurus ilgākā laikposmā var izmantot. Šajā reģionā var izveidot jaunus pārvadājumu maršrutus. Šajā ziņā galvenā nozīme ir dienvidu koridoram un jo īpaši Nabucco gāzes cauruļvadam. Arī Donavas stratēģija var palīdzēt attīstīt jaunus gāzes vai naftas piegādes maršrutus. Mēs nevaram diskutēt par kopēju politiku, ja mums nav kopēja energotīkla. Starpsavienojumi starp valstu tīkliem ir pirmais solis ceļā uz vienotu iekšējo enerģētikas tirgu.
Energoefektivitāte ir nepieciešamība. Šajā virzienā ir veiktas darbības, taču Eiropas Savienībai nākamajos gados šajā jomā ir jāīsteno rīcības plāns. Energoefektivitātei būs milzīga ietekme uz ekonomikas izaugsmi, metodēm, kas tiek izmantotas CO2 emisiju samazināšanai, un darbavietu radīšanu tādās nozarēs kā IT, būvniecība un pakalpojumi.
Attiecībā uz situāciju Ziemeļāfrikā mums ir jānodrošina, ka Padomes izvirzītie pasākumu priekšlikumi šajā reģionā garantē miermīlīgu pāreju un jaunās organizācijas varu pārņem demokrātiskā ceļā.
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētāja kungs, enerģētika un inovācijas ir ļoti svarīgi jautājumi, kuri ir stratēģijas "Eiropa 2020” pamatā un var veicināt gudru, ilgtspējīgu izaugsmi un jaunu un labāku darbavietu radīšanu.
Enerģētika un inovācijas patiesībā ir jomas, kurās manis pārstāvētā valsts, Portugāle, ir veikusi liela apjoma investīcijas, sasniedzot atzīstamus rezultātus. Pēdējos gados Portugāle ir dubultojusi investīcijas pētniecības un inovāciju jomā un ir sasniegusi mērķi kļūt par vienu no pieciem lielākajiem atjaunojamās enerģijas ražotājiem Eiropas Savienībā: 31 % no tās patērētās elektroenerģijas jau tiek iegūts no atjaunojamās enerģijas avotiem, un tiek prognozēts, ka 2020. gadā šis rādītājs būs jau 60 %.
Tomēr, kā jau tika minēts, šī Padome nevar ignorēt to, kas notiek Ēģiptē, proti, tautas sacelšanos. Tāpat tā nevar arī ignorēt finanšu un ekonomisko krīzi. Euro zonas dalībvalstis, nonākot lielākajās grūtībās, dara to, kas tām arī ir jādara, pieņemot taupības pasākumus, kuri ir vajadzīgi, lai ierobežotu deficītu un nomierinātu tirgus. Šo pasākumu rezultātā ģimenēm un uzņēmumiem nākas no daudz kā atsacīties.
Vai ES dara to, kas tai būtu jādara? Es tā nedomāju. Eiropas reakcija, saskaroties ar spekulantu uzbrukumu euro valūtai - jo spekulanti uzbrūk vienotai valūtai, izmantojot valsts parādu - ir bijusi daļēja, novēlota un mazefektīva. Diagnoze ir noteikta, un recepte ir labi zināma: Eiropas Savienībai ir jāuzlabo ekonomikas koordinācija, un Eiropas finanšu stabilizācijas fonds jāpadara spēcīgāks un elastīgāks tā, lai tas var pārpirkt to valstu parādus, uz kurām tirgi izdara lielāko spiedienu. Citiem vārdiem sakot, mēs saskaramies ar globālām problēmām, kurām nepieciešama globāla reakcija. To arī sabiedrība gaida no drīzumā notiekošās Eiropadomes sanāksmes.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs, īpašiem laikiem ir vajadzīga īpaša politika, un, protams, tagad, kad mēs cenšamies izkļūt no krīzes, ir labi, ka Padomes darba kārtībā tika speciāli atrasta vieta enerģētikas un inovāciju jautājumiem. Tie ir galvenie Eiropas konkurētspējas un tuvākajā nākotnē arī nodarbinātības faktori. Mums ir bijis pietiekami daudz skaitļu un ziņojumu. Tagad mums ir jāvirzās uz priekšu un jāpanāk progress.
Mēs ļoti atpaliekam pārrobežu infrastruktūras un jo īpaši starpsavienojumu jomā. Mums tagad ir jāvirzās uz priekšu, izmantojot jaunus instrumentus, piemēram, projektu obligācijas un Eiropas Investīciju bankas garantijas, un pieliekot lielākas pūles, lai veicinātu investīcijas.
Otrs punkts, protams, ir inovācijas. Šonedēļ tika publicēts Eiropas pārskats inovāciju jomā, un tajā var redzēt, ka dažas valstis atpaliek. Krīzes laikā tas ir saprotams, bet vai mums nevajadzētu mobilizēt arī citus instrumentus? Piemēram, struktūrfondus, kuriem ir vajadzīgs valsts līdzfinansējums, lai iniciatīvas tiktu realizētas. Tieši tad, kad mēs šajā jomā esam piedzīvojuši gandrīz pilnīgu neveiksmi, daudz lielāks uzsvars būtu jāliek uz valsts investīcijām un inovācijām. Ministrs arī to ir ieteicis. Šāda veida inovācijas varētu virzīt attīstību bez vajadzības mums būt gataviem nekavējoties ieguldīt papildu naudas līdzekļus. Tas noteikti palīdzētu mums sasniegt 2020. gada mērķus attiecībā uz ilgtspējību, ātru rīcību un cilvēku iesaistīšanu darbā. Es vēlu jums veiksmi!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 4. februārī, Eiropas Savienībai jāpanāk vienošanās visaugstākajā politiskajā līmenī par prioritāriem pasākumiem, kuru mērķis ir izveidot iekšējo enerģētikas tirgu un attīstīt enerģētikas infrastruktūru, kā arī par pasākumiem enerģijas patēriņa samazināšanai, enerģijas efektivitātes palielināšanai un atjaunojamo enerģijas resursu veicināšanai.
Mums nepieciešams vismaz 10 gadu rīcības plāns, kas nodrošinās gan solidaritāti starp dalībvalstīm jebkādu nopietnu enerģijas piegādes pārrāvumu gadījumā, gan energodrošības palielināšanu ar energoapgādes maršrutu un avotu diversifikāciju. Eiropas Savienībai ir jāmodernizē tās enerģētikas infrastruktūras un jānodrošina starpsavienojumi starp dalībvalstu enerģētikas infrastruktūrām. Šajā sakarā man jāuzsver pieaugošā Melnās jūras reģiona ģeostratēģiskā nozīmība Eiropas Savienības energoapgādes drošībā.
Kopējam enerģētikas tirgum jādarbojas, lai kalpotu parastajiem pilsoņiem, kam enerģijas cena jāsaglabā pieejama, un lai palīdzētu Eiropas rūpniecību padarīt ekoefektīvu, gan nodrošinot darba vietas Eiropas Savienībā, gan attīstot rūpniecisko nozari.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Priekšsēdētāja kungs, enerģētikas jomā mēs esam izvirzījuši sev mērķus, kas aptver kopējās enerģētikas politikas visus trīs pīlārus: konkurētspēju, ilgtspējību un apgādes drošību. Lai sasniegtu šos mērķus mēs jau esam pieņēmuši divas plašas paketes: pirmā ir klimata un enerģētikas pakete un otrā ir liberalizācijas pakete. Tāpēc es nedomāju, ka mums vajag kādus citus tiesību aktus enerģētikas jomā; tā vietā, manuprāt, mums vairāk jākoncentrējas uz pastāvošo tiesību aktu īstenošanu.
Kāda jēga ir papildu un vēl bargāku nosacījumu rakstīšanai uz papīra, ja mēs neīstenojam jau pastāvošos? Mums jāuzlabo Eiropas Savienības uzticamība, tāpēc es saku, ka mums nevajag nekādus jaunus noteikumus, lai uzlabotu energoefektivitāti. Uzņēmējdarbībai un mājsaimniecībām jāpieņem lēmumi saskaņā ar tirgus apstākļiem. Līdz šim efektivitātes uzlabošana visbiežāk tika uzskatīta par ekonomikas pasākumu, abpusēji izdevīgu situāciju, kāda tā bija, un es patiešām neredzu vajadzību izvirzīt jaunus saistošus mērķus.
Mums arī jārada vide, kas veicinās investīcijas infrastruktūrā. Ir jādarbojas tirgum, nevis valsts finansējumam no Eiropas vai valstu budžetiem. Mums ir jāizvairās no valdību subsīdijām un ārpustirgus mehānismiem, kas noved pie ekonomikas centralizācijas, konkurences kavēšanas un noslāpē radošumu. Enerģētika ir daļa no ETS, un oglekļa cenai ir jābūt galvenajai attīstības virzītājai.
Mums arī ir jāuzlabo jaunas infrastruktūras pārrobežu koordinēšana un stratēģiskā plānošana enerģētikas jomā. Tāpēc Energoregulatoru sadarbības aģentūrai vai ACER, kas sāks darboties martā Ļubļanā, jāsaņem viss iespējamais atbalsts, lai efektīvi pildītu savus uzdevumus.
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs, es principā atbalstu ideju par Eiropas konkurences paktu, ar ko tiek nodrošināta pensionēšanās vecuma saskaņošana un it īpaši tiek paātrināta akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīšana, kā arī labāka pētniecības un attīstības centienu koordinēšana.
Es uzsveru vajadzību līdz 2015. gadam radīt pilnīgi integrētu Eiropas enerģētikas tirgu. Vai es varu cerēt, ka četru gadu laikā Igaunija, Latvija un Lietuva pārstās būt izolētas energosalas saistībā ar gāzes piegādi?
No Ungārijas prezidentūras mēs sagaidām patiesus sasniegumus integrēta Eiropas gāzes, naftas un elektroenerģijas infrastruktūras tīkla attīstīšanā no Baltijas līdz Adrijas jūrai.
Es arī aicinu Padomi aizsargāt ilgtspējīgu vietējo elektroenerģijas ražošanu, radot vienādus konkurences apstākļus gan Eiropas Savienības ražotājiem, gan ražotājiem ārpus ES. Ir laiks oglekļa emisijas problēmu elektroenerģijas nozarē atrisināt ES līmenī.
Visbeidzot, ir nožēlojami, ka ES ārlietu ministriem neizdevās vienoties par skaidru nosodījumu sektantu uzbrukumiem kristiešiem Ēģiptē un Irānā. Pirms divām nedēļām Parlaments nodrošināja nopietnu pamatu ieņemt stingru, vienotu pozīciju šajā dramatiskajā jautājumā. Eiropadomes savlaicīgas reakcijas trūkums rada iespaidu, ka tradicionālo kristiešu minoritāšu ārpus Eiropas aizstāvēšana nav ES prioritāte.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētāja kungs, vispirms, arābu tautību iedzīvotājiem ir tādas pašas tiesības uz demokrātiju un cilvēktiesībām kā jebkuram citam. Es domāju, ka ir absolūti nepieciešams, lai Eiropas Savienības politika pašlaik atbalsta demokrātiskos spēkus visās valstīs, kurās mēs redzam pārmaiņu tuvošanos. Mums jānodrošina, ka šīs pārmaiņas virzīsies demokrātijas un cilvēktiesību virzienā, jo mēs redzam pārmaiņas visā Eiropas apkārtnē. Mēs redzam tās gan Austrumu partnerības valstīs, gan Ziemeļāfrikas valstīs. Mums ir jābūt izlēmīgiem, stabiliem un stipriem, nosūtot ziņu demokrātisko spēku atbalstam visur, kur vien varam tos atrast, mums jāpadara šie spēki pēc iespējas stiprāki.
Otrkārt, attiecībā uz enerģiju mums ir nepieciešama energoefektivitāte. Mums ir daudz programmu, lai to sasniegtu. Bet mums arī vajag nodrošināt kopīgus augstsprieguma tīklus un sistēmas Eiropas līmenī gāzes un elektrības izplatīšanai. Tas ir viens no veidiem, kā efektīvi izmantot enerģijas avotus. Treškārt, mums arī jānodrošina, ka mums ir ražošana, kāda nepieciešama, lai nodrošinātu fosilās degvielas daudzumu tādā pašā apmērā un rastu iespēju pastāvēt zemām cenām bez oglekļa dioksīda emisijām. Kodolenerģijas likvidēšana mūs aizkavē. Izmantojot mūsu enerģijas avotus kopā ar vienotiem elektrotīkliem un kopēju enerģētikas tirgu, tā ir viena no nākotnes perspektīvām.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es būšu patiešām atklāts. Es neredzu kaut kādu noteiktību, patiesumu vai attīstību. Var nepietikt laika. Dažreiz man ir sajūta, ka mēs vēl aizvien mēģinām izteikt mūsu vēlmes valstu vai valdību vadītājiem, nevis noskaidrot lietas detaļas, ko mums nepieciešams izdarīt. Mums steidzami vajadzīga lielāka drosme, lai mums būtu vairāk Eiropas līmeņa politikas. Lielāka drosme, lai panāktu vienošanos par to, kas ir nepieciešams, ne tikai par to, kas ir iespējams. Jābeidz tradīcija, ka vienmēr starptautiskās politikas dēļ tiek bloķēts vai atlikts tas, ko nepieciešams izdarīt. Beigsim rakstīt sarakstus par to, ko nav iespējams nacionālā egoisma un protekcionisma dēļ, bet rakstīsim par to, ko mums vajag izdarīt kopā kā Eiropai, lai tā būtu konkurētspējīga un sniegtu pareizo atbildi uz krīzi.
Notikumi prasa jaunas solidaritātes klauzulas. Tie prasa spert nākamo soli integrācijas virzienā. Tie prasa monetārās savienības, proti, ekonomiskās un sociālās savienības strukturālo nepilnību ātru novēršanu. Es atbalstu konkurences paktu, un es atbalstu iekšējo enerģētikas tirgu, jo tas var arī nodrošināt cenu pazemināšanos, mūsu neatkarības un izaugsmes palielināšanos, kā arī darbavietu radīšanu. Tomēr mums arī jāsaka "jā” pētniecības, inovāciju un izglītības jomai, citiem vārdiem sakot, lielākai izglītības un pētniecības politikas asimilēšanai Eiropas kultūrā. Es arī atbalstu ekonomikas pārvaldību, ja tiek nodrošināts, ka iesaistīta ir Komisija, bet es neatbalstu jaunās starpvaldību attiecības, kas pasliktina Lisabonas līguma nosacījumu īstenošanu.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Priekšsēdētāja kungs, ir paredzēts, ka Eiropadome pieņems apstiprināšanai to, ka neviena ES dalībvalsts pēc 2015. gada nebūs energosala.
Parasti starpsavienojumu nav tajās dalībvalstīs, kur dabasgāzes nozarē ir dominējošais operators. Jebkāds progress infrastruktūrā, kas atļautu jaunas puses piekļuvi, ir ļoti lēns, jo vertikāli integrēti monopoli investē galvenokārt, lai turpmāk konsolidētu savu dominēšanu, turpretim ir grūti piesaistīt jaunus investorus slēgtam tirgum.
ES Gāzes direktīvas ieviešana, t.i., pilnīga īpašumtiesību nošķiršana - ir vienīgais efektīvais un saprātīgais veids, lai nodrošinātu ieguldījumus infrastruktūrā (šajā gadījumā Lietuvā), ieviestu konkurenci un paātrinātu integrāciju ES iekšējā enerģētikas tirgū.
Turklāt ir absurds, ka ES dalībvalsts tiek apdraudēta vai pat diskriminēta, lai ieviestu ES tiesību aktus, kamēr pati ES, šķiet, norobežojas.
Tāpēc es vēlētos lūgt jūs, kolēģi, Komisiju un Padomi izmantot katru iespēju atklāti paust nosodījumu par spiedienu, kas izdarīts uz dalībvalsti, lai atceltu ES likumu ieviešanu; kā arī nostiprināt tam atbalstu Eiropdomes sanāksmē. Man jāatzīmē, ka ES Gāzes direktīvas ieviešanu Lietuvā cieši vēro citās dalībvalstīs, kurās ir līdzīgi apstākļi.
Bez šīs pieejas pilnīgi integrēta un funkcionējoša ES enerģētikas tirgus sasniegšanas līdz 2014. gadam mērķis tiks apdraudēts.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Godātais priekšsēdētāja kungs! Šajā zālē mums ir dažādi uzskati par to, kas ir svarīgākais enerģētikas attīstībai Eiropā. Daži uzskata, ka tie ir atjaunojamie energoresursi, citi uzskata, ka tā ir kodolenerģija, citi uzskata, ka energotaupība ir pati svarīgākā. Bet viens jautājums, par ko, man liekas, mēs visi varam vienoties, ir tas, ka Eiropā mums ir nepieciešami vienoti enerģētikas tīkli, lai nebūtu vairs tā situācija, ka dažas dalībvalstis ir pilnībā atdalītas no pārējām gan elektrības tirgū, vai gāzes sektorā. Šajā sakarā Padomes sanāksmē, kas notiks šo piektdien, runās par to, kā izveidot Eiropā vienotus energotīklojumus, un tur, man liekas, pats svarīgākais jautājums ir - no kurienes nāks finansējums. Finansējums ir jāatrod arī tiem projektiem, kuriem nav tieši komercizdevīgums īstermiņā - kopējais finansējums, lai likvidētu energosalas.
Paldies par uzmanību!
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos apsveikt Ungārijas ES prezidentūru par to, ka šis ārkārtīgi svarīgais jautājums beidzot tiek apspriests visaugstākajā līmenī Padomē. Pieņemamas cenas un vispārēji pieejama enerģija ir visu ES dalībvalstu interesēs. Eiropas Savienībai ir jāizmanto visi potenciālie enerģijas avoti. Mēs esam kaut ko nokavējuši, tomēr neviens to nav ievērojis. Ungāru izcelsmes Nobela prēmijas laureāts György Oláh ir atklājis metanola ekonomiju. Ķīnā jau ir liels skaits metanola staciju, bet Eiropā šis enerģijas piegādes veids pastāv tikai Īslandē. Eiropas Savienībā nav uz metanola balstītas enerģijas ekonomijas, pat ja tā ir ārkārtīgi lēta, jo tā ražo enerģiju no oglekļa dioksīda, ūdens un elektrības, kas var tikt izmantota elektromobiļos, elektrības ražošanā, apkurei un citam lietojumam.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs, viens no Eiropadomē apspriestajiem jautājumiem ir pamatnosacījumu uzlabošana - cik vien tie labi var būt - pētniecībai un inovācijām Eiropas Savienībā.
Protams ir atšķirība starp izgudrojumu un inovāciju, kā arī starp šiem diviem un patenta izmantošanu. Tomēr, ja jūs meklējat ģeogrāfisku avotu kādam vai visiem no tiem, jūs neredzēsiet par ģeogrāfisko izvietojumu visā pasaulē.
Jūs atradīsiet nesamērīgu skaitu konkrētās valstīs pasaulē, kam ir tiešas vai vēsturiskas saites ar Eiropu. Tad kāpēc tā jābūt? Vai saprāts sniegs risinājumu pamatnosacījumiem, pēc kā tik dedzīgi tiekusies Inovācijas savienība? Kāds varētu būt skaidrojums? Nu ko, kad mēs neesam ņēmuši vērā klimatu, kaut ko ūdenī esošu, parasto diētu un apmācību aukstā klimatā, kas gan vēl var palikt pāri?
Es baidos, ka palikšu bez atbildes. Bet, lai kā tas ir, mums jābūt pārliecinātiem par to, ka mēs to neatstāsim neziņā.
András Gyürk
(HU) Priekšsēdētāja kungs, enerģētikas augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 4. februārī, varētu būt liels sasniegums, kur beidzot vārdi satiekas ar darbiem. Padomei ir iesniegts jautājums ir par stratēģiju un tajā pašā laikā par infrastruktūru, kas nepieciešama tās ieviešanai. Es ceru, ka rezultāts apstiprinās mūsu cerības un 4. februārī mēs varam būt liecinieki īstas kopējas Eiropas enerģētikas politikas radīšanai.
Atļaujiet man izteikt vienu noslēdzošo domu, priekšsēdētāja kungs. Es vēlētos paziņot, ka atzinīgi vērtēju saraksti starp Eiropas Komisiju un Ungārijas valdību jautājumā par Ungārijas likumu par plašsaziņas līdzekļiem. Es esmu priecīgs, ka dialogs notiek atbilstoši procedūrai tādā veidā, kā tas parasti ir šādos jautājumos. Tam ir jāpārliecina katrs, kas ir ieinteresēts jautājuma atrisināšanā. Es esmu pārliecināts, ka jautājums varētu tikt slēgts dažu nedēļu laikā. Jebkādi turpmāki ļaunprātīgi un nepamatoti politiskie uzbrukumi būs lieki. Es esmu pārliecināts, ka tieši tas ir ES interesēs un ne tas, kas diemžēl tika parādīts šodien runā šajā Parlamentā.
Zigmantas Balčytis
(LT) Nākamā dekāde būs izšķiroša visai Eiropas Savienībai, jo dalībvalstīm būs jāpieņem svarīgi lēmumi: aizstāt pašreizējos resursus un infrastruktūru, kā arī sastapties ar pieaugošo pieprasījumu pēc enerģijas, kas būs nozīmīga Eiropas ekonomikas attīstībai nākotnē. Šī Eiropadome enerģētikas jautājumos patiešām ir ļoti svarīga. Tas var kļūt par vēsturisku notikumu, ja tiks panākta vienošanās par īpašiem principiem iekšējā enerģētikas tirgus attīstībai. Tas patiešām dotu iespēju visām 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm koordinēt savu darbību un vērst savus centienus lielākas un konkurētspējīgākas ekonomiskās vides veidošanā, palielinot darbavietu skaitu un samazinot sociālo atstumtību. Es domāju, ka ir ļoti svarīgi, lai tiku sagatavoti konkrēti kalendāri, kas ļautu samazināt vai likvidēt energosalas dalībvalstīs. Lai to panāktu, ir īpaši nozīmīgi apkopot visu politisko gribu un solidaritāti un nodrošināt, ka mēs attīstām ne tikai komerciāli pievilcīgus projektus, bet arī tādus, kas nepieciešami Eiropas Savienībai. Es uzskatu, ka ir arī ļoti svarīgi noteikt dalībvalstīm saistošus grafikus, lai tās izpildītu savas saistības savlaicīgi, ieviešot šos projektus. Kaut arī lēmumi par ieguldījumiem parasti ir atkarīgi no tirgus dalībniekiem, arī politiskiem lēmumiem ir milzīga nozīme, veidojot stabilu un pārredzamu investīciju vidi.
Maroš Šefčovič
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, šī diskusija skaidri liecina par to, ka gan enerģētika, gan inovācijas ir ļoti svarīgas Eiropas nākotnei un Eiropas ekonomikas nākotnei. Bez šaubām mēs visi piekrītam, ja mēs spersim pareizos soļus tagad, mēs varam ne tikai sniegt nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas atveseļošanā istermiņā, bet mēs varam arī padarīt mūsu Eiropas ekonomiku daudz konkurētspējīgāku ilgtermiņā.
Es arī piekrītu jums visiem, kas aicināja uz konkrētiem rezultātiem un konkrētu darbību veikšanu. Tāpēc Komisija tik ļoti cenšas, lai būtu ļoti skaidri mērķi. Mēs vēlētos, lai mums līdz 2014. gadam būtu īsts iekšējais enerģētikas tirgus. Mums visbeidzot jāatbrīvo iekšējā tirgus potenciāls šajā tik ļoti svarīgajā ekonomikas nozarē. Sniegšu tikai vienu skaitli - ja mēs to darām pareizi, patērētāji var ietaupīt EUR 13 miljardus, jo viņiem ir iespēja saņemt elektroenerģiju no lētāka pakalpojumu sniedzēja. Tas ir vairāk nekā EUR 100 gadā vienam patērētājam, un tas ir tikai sākums. Tāpēc mums jāizdara spiediens uz Eiropadomi iegūt īstas īpašumtiesības iekšējā tirgū enerģētikas jomā un īstenot īpašumtiesības ļoti nozīmīgajā tiesību aktu transponēšanā ne tikai Eiropas līmenī, bet arī valstiskā līmenī katrā dalībvalstī.
Es ļoti uzmanīgi klausījos Eiropas Parlamenta deputātu no Baltijas valstīm uzstāšanos. Es domāju, ka ir pēdējais laiks pārvarēt situāciju, kuras rezultātā mums ir izolētas energosalas. Tāpēc 2015. gads ir īstais laiks beigt darbu pie šī ļoti svarīgā projekta un pieslēgt mūsu Baltijas valstis īstam Eiropas energotīklam.
Ja bija kaut kas, kam es nevarēju pilnībā piekrist, tad tas bija Baraka Obamas valsts paziņojums uzrunā Eiropas Savienībai. Es to klausījos un man šķita, ka to ļoti iespaidojusi mūsu rīcība šeit, Eiropā - tas, ko mēs esam ierosinājuši ES 2020. gada stratēģijā. Viņš runāja par enerģijas efektivitāti, izglītības nozīmīgumu, jauniem stimuliem vides aizsardzībā, kā arī nabadzības samazināšanu. Tie ir precīzi mērķi, ko mēs esam izvirzījuši sev nākamajiem 10 gadiem.
Es patiešām ticu, ka mēs esam vadošie vides politikā. Jūs varat pārbaudīt Eiropas Savienības nostāju visās augstākā līmeņa sanāksmēs vides jautājumos un redzēt, ka tiek pieliktas pūles visas pasaules virzīšanai pareizā virzienā šajā konkrētajā jomā. Kas attiecas uz mūsu mērķiem - mūsu slavenajiem 2020. gada mērķiem - mēs rīkojamies ļoti labi attiecībā uz emisiju samazināšanu. Mēs arī rīkojamies ļoti labi, palielinot daļu atjaunojamo resursu visā mūsu enerģijas ražošanā.
Bet tas ir tiesa - un man tas jāatzīst - ka mēs atpaliekam enerģijas efektivitātes mērķu sasniegšanā. Tāpēc mēs kā Komisija rūpīgi uzraudzīsim attīstību šajā jomā un 2013. gadā veiksim mērķu pārskatīšanu. Es varu apsolīt, ka tad, ja rezultāti nav pietiekami vērienīgi, mēs nopietni apsvērsim arī tiesiski saistošu uzdevumu noteikšanu šajā jomā. Mēs visi zinām, ka vistīrākā enerģija ir droša enerģija.
Attiecībā uz komentāriem par inovāciju ekonomiku es domāju, ka ir pilnīgi skaidrs tas, ka mums jāpaaugstina inovāciju prioritāšu un inovāciju politikas līmenis. Mums jāatbrīvo potenciāls, kas šajā jomā Eiropā pastāvējis daudzus gadus. Mēs to varam redzēt - attiecībā uz mūsu inovāciju plaisu ar ASV un Japānu - mēs nedarām visu, kas būtu iespējams. Mēs varam redzēt to, kā jaunietekmes ekonomikas pietuvojas mums, tāpēc mums pēc iespējas jāpievēršas šai jomai.
Mums jāanalizē mūsu vērienīga progresa trūkuma patiesie iemesli. Viens no tiem ticis minēts, proti, novilcināšanas problēma, birokrātija un pārlieku sarežģītie noteikumi. Tāpēc Komisija jau ir ieteikusi - un tas tika pieņemts pagājušajā nedēļā - noteikumu vienkāršošanu Septītajā pamatprogrammā visām inovāciju politikām. Es domāju, ka mums visiem būs lieliska iespēja diskusijā par nākamo daudzgadu finanšu shēmu uzlabot veidu, kādā mēs izpildām un īstenojam Eiropas programmas, jo mēs apspriedīsim arī finanšu regulas. Mums ļoti uzmanīgi jāpārbauda līdzsvars starp atbilstošu kontroli un nepieciešamo elastīgumu programmu īstenošanā, lai mēs neradītu papildu birokrātisku novilcināšanu attiecībā uz šīm programmām, kas ir īpaši svarīgas inovāciju politikas veicināšanā Eiropā.
Protams, tiks apspriesti arī ekonomikas jautājumi. Februāra Eiropadomes sanāksme būs sanāksme par pārejas periodu un visaptverošas pieejas meklēšana pašreizējām ekonomikas problēmām Eiropā gan attiecībā uz euro zonu, gan uzlabotu ekonomikas pārvaldību visai Eiropas Savienībai. Varat būt pārliecināti, ka Komisija neatlaidīgi piedāvā pasākumus, kas stabilizētu situāciju finanšu tirgū, un meklē ilgtermiņa risinājumus. Mēs uzskatām, ka tam visam jārada visaptveroša reakcija, kas beidzot ļaus mums pārtraukt reaģējošo uzvedību un plānot ilgtermiņa pasākumus un Eiropas ekonomikas stiprināšanu ilgtermiņā.
Attiecībā uz komentāriem par izmaiņām līgumā un pastāvīga Eiropas stabilitātes mehānisma izveidošanu Komisija ir pārliecināta, ka līgumā paredzēta pareiza ekonomikas pārvaldības sistēma turpmākai ekonomikas pārvaldības stiprināšanai. Ir pilnīgi skaidrs, ka, darot to ārpus Eiropas Savienības regulējuma, rodas politiski un institucionāli jautājumi, kas Komisijai ļoti uzmanīgi būs jāpārbauda. Esmu pārliecināts, ka vadītāji apspriedīs arī šo jautājumu Eiropadomes sanāksmē šajā piektdienā.
Situācija Ēģiptē un Tunisijā šorīt tika apspriesta Komisāru kolēģijā. Ēģiptes tautas likumīgajiem centieniem tika izteikts skaidrs atbalsts un skaidrs apliecinājums tam, ka Komisija ir gatava pastiprināt savu palīdzību Ēģiptei un tās tautai šajā pārejas periodā. Diskusija par situāciju Tunisijā un Ēģiptē sekos, un es esmu pārliecināts, ka mana kolēģe Cathy Ashton spēs to risināt precīzāk.
Enikő Győri
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties visiem runātājiem par visiem komentāriem un runām. Es pieredzēju īpaši vērtīgu diskusiju šeit Parlamentā, kas veicinās diskusiju piektdien starp valstu un valdību vadītājiem attiecībā uz enerģētikas un inovāciju jautājumiem.
Es no visas sirds saprotu Parlamenta izteikumu, ka tas, ko mēs darām enerģētikai vai inovācijām, nav pietiekami. Mēs esam ļoti saistīti ar Lisabonas līguma noteikumiem, veidojot Eiropas iekšējo enerģētikas tirgu; mēs lielā mērā esam saistīti, lai dotos šajā virzienā. Protams, iedrošiniet mūs darīt vairāk šajā jomā. Es nevēlos iedziļināties detaļās, jo uzskatu, ka priekšsēdētāja vietnieks M. Šefčovič ļoti pamatīgi izklāstīja visus aspektus par turpmāko kopējo enerģētikas politiku Eiropā.
Tas pats jāsaka par inovācijām. Mēs visi uzskatām, ka mums jāpievēršas daudzām lietām attiecībā uz inovācijām. Inovāciju savienība ir liels ieguldījums nākotnē.
Stipra Eiropa nevar dzīvot bez stipras kopējās politikas, un Eiropas enerģētika un Eiropas inovāciju politika būs viena no tām.
Mans jautājums M. Schulz kungam ir šāds - kāpēc viņš atļāva man atbildēt kā Ungārijas valdības pārstāvei? Es domāju, ka M. Schulz kungs izlasīja citu vēstuli, nevis to, ko mēs nosūtījām Komisijai. Viņš teica, ka Ungārijas valdība izturējās nevērīgi pret Komisijas vienprātību un nebija gatava to ņemt vērā. Ļaujiet man citēt dažas rindas no vēstules, sākot ar apgalvojumu, ka Ungārijas Republikas valdība ir gatava grozīt likumu par plašsaziņas līedzekļiem. "Varētu tikt apsvērti tiesību aktu grozījumi”. "Ungārijas valdība arī ir gatava izvērtēt iespēju atrast citus likumīgus līdzekļus, ja tas ir nepieciešams”. Visbeidzot "ja Komisija... joprojām uzskata par nepieciešamu” pēc apspriedēm "lai izdarītu grozījumus Ungārijas tiesību aktos..., mēs esam gatavi uzsākt šo grozījumu sagatavošanu”.
Tāpēc es vēlētos tikai informēt jūs par to, ka, tā kā tas skaidri pateikts vēstulē, notiek apspriede. Mēs esam gatavi. Vakar Komisija teica, ka tā bija apmierināta ar atbildes saņemšanu. Eksperti sāks darbu, un mūsu darbs ir atrast risinājumu šai problēmai. Es ļoti ceru, ka turpmāk visas diskusijas tiks veltītas enerģētikai un inovācijām un netiks jaukta prezidentūra ar kādu politisko partiju jautājumiem.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
João Ferreira
Šī Padome kā debašu tēmas pieņem enerģētiku un inovācijas. Priekšlikums ir integrēt un "pabeigt” elektrības un gāzes vienoto tirgu. Mēs labi zinām, ka šis izvirzītais mērķis ir bijis sinonīms dalībvalstu ierobežojumiem pilnībā īstenot savu sociālo lomu ar atbilstoši aprīkotu, finansētu un aktīvu valsts dienestu palīdzību, kā arī tas ir bijis sinonīms liberalizācijai un privatizācijai, kas ātrāk vai vēlāk neizbēgami sekoja monopolistiskai koncentrācijai ES līmenī. Tāpēc šajā stratēģiski ļoti nozīmīgajā jomā nebūs atšķirības. Tajā skaitā - un kā visvieglākie līdzekļi šī ceļa padarīšanai par dzīvotspējīgu - ir radušies jautājumi (demagoģiski) par enerģijas piegādes drošību: tie ir patiešām svarīgi un tie ir jāatrisina, bet citā ietvarā. Inovācijas jau galvenokārt tiek uzskatītas tikai kā līdzekļi, kas dod vērtību idejām tirgū, nevis par tādām, kādām tām jābūt - kā nepieciešami līdzekļi, kas palīdz atbildēt uz daudzām problēmām un sarežģījumiem attiecībā uz cilvēci. Tomēr diskusiju laikā ir kļuvis skaidrs, ka šie jautājumi nav nekas vairāk kā dūmu aizsegs citai diskusijai - par katastrofālu un antidemokrātisku mehānismu padziļināšanu tā saucamajā "ekonomiskajā pārvaldībā”, kā arī par ciešā tvēriena pastiprināšanu attiecībā uz cilvēkiem un valstīm, tādām kā, starp citu, Portugāle.
Maria Da Graça Carvalho
Enerģētikas un inovāciju jomas ir būtiskas izaugsmei un nodarbinātībai. Enerģētika ir milzīgs projekts Eiropas integrācijai, tā kā iepriekš ir bijis iekšējais tirgus. Eiropai enerģētikas un inovāciju jomā nepieciešama vērienīga vīzija un koncentrēts plāns. Es ceru, ka Eiropadomes sēde piektdien šajā ziņā būs nozīmīgs pavērsiens. Jau ir daudz izdarīts Eiropas enerģijas un klimata stratēģijas jomā, bet mums jādodas uz priekšu. Mums jāpaliek tehnoloģiju centrā, vairāk ieguldot pētniecībā un inovācijās, izveidojot nepieciešamo infrastruktūru un apmācot vairāk inženieru, zinātnieku un tehniķu. Šajā izškirošajā brīdī, kad mēs piedzīvojam ekonomikas krīzi, rīcība ir ārkārtīgi nepieciešama. Turklāt ir veids, kā to sasniegt - radikāli mainot veidu, kādā mēs ražojam enerģiju un kādā mūsu sabiedrība to izmanto.
Lena Kolarska-Bobińska
rakstiski. - (PL) Enerģētikas augstākā līmeņa sanāksme, kas notiks šonedēļ, palīdzēs uzsvērt solidaritātes enerģētikā nozīmīgumu. Visefektīvākie veidi, lai nodrošinātu enerģijas piegādes drošību, ir pilnīgi kopējs tirgus, Eiropas mēroga sistēma, tiesību aktu īstenošana un pārredzami noteikumi. Diemžēl daži mūsu valstu vadītāji to nesaprot. Tā vietā viņi dod priekšroku paļauties uz pašu valstiskajiem risinājumiem enerģētikas jautājumos un slēgt darījumus ar piegādātājiem no trešajām valstīm. Tāpēc mums jāņem vērā nesenie Eiropas enerģētikas uzņēmumu aicinājumi liberalizēt tirgu un pilnīgi ieviest ES enerģētikas tiesību aktus. Sagatavojot infrastruktūras paketi, mums jābūt pārliecinātiem, ka Eiropas projekti, kuros mēs vēlamies investēt, tiks izvēlēti, vadoties pēc skaidriem un pārredzamiem kritērijiem. Izveidojot Eiropas mēroga sistēmu, mums arī jāliek īpašs uzsvars uz investīcijām tajās valstīs, kur ir ļoti slikti attīstīta un novecojusi enerģētikas infrastruktūra, kā jau minēja Barroso kungs. Tirgus pats par to nerūpēsies; ir vajadzīgi valstiska mēroga pasākumi. Enerģētikas jomā mēs nevaram atļauties divējādu attīstības ātrumu Eiropu. Pateicos.
Petru Constantin Luhan
Eiropas Savienībai, lai tā sasniegtu ierosinātos mērķus, galvenā prioritāte ir pareizi un ātri īstenot trešo elektrības un gāzes tirgu paketi. Enerģētikas infrastruktūras attīstībai ir galvenā nozīme iekšējā tirgus darbības nodrošināšanā. Šajā sakarā es vēlos uzsvērt, ka īpaša uzmanība būtu jāvelta šīs infrastruktūras finansēšanai laika periodā līdz 2020. gadam. Eiropas Komisijai jāsniedz precīzi rādītāji investīciju prasībām un pēc iespējas drīzāk jāiesniedz izskatīšanai jauni enerģijas infrastruktūras finansēšanas instrumenti. Papildus tiem pasākumiem, kas jāveic Eiropas Komisijai, ir svarīgi stiprināt Eiropas Savienības partnerattiecības ar starptautiskajām finanšu institūcijām, lai apzinātu inovatīvus finanšu instrumentus.Ir nepieciešams arī izveidot piemērotu finansēšanas sistēmu, jo īpaši uzlabojot noteikumus izmaksu sadalīšanā pārrobežu projektiem vai tehnoloģiski progresīviem projektiem.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
rakstiski. - (PL) Es uzskatu, ka nākamajā augstākā līmeņa sanāksmē, kas notiks 4. februārī, Eiropadomei energētikas jautājumos jāizvirza mērķis nodrošināt to, ka visi enerģijas avoti, gan tradicionālie, gan netradicionālie, ir aplūkoti vienādi. Īpaši jāuzsver vietējie enerģijas avoti, tostarp minerālais kurināmais (ogles un slānekļa gāze), lai nodrošinātu energoapgādes drošību Eiropas Savienībai. Ar atbilstošu ES atbalstu šo avotu izmantošana būs izšķirošs faktors ne tikai enerģijas piegādes drošībai, bet arī ES konkurētspējai un nodarbinātības līmenim. Tajā pašā laikā es atzīmēšu, ka, nodrošinot atbilstošu ieguldījumu ES enerģētikas infrastruktūrā, mēs garantējam dalībvalstu turpmāku attīstību. Es ceru, ka Eiropadomes secinājumi precīzi atspoguļos debates, kas notikušas par 2050. gada mērķiem, un ka tie netiks publicēti pirms debatēm par šiem mērķiem, kuras notiks 2011. gada martā. Paldies.
Iuliu Winkler
Pašlaik Eiropas Savienībā darbojas 27 enerģētikas tirgi. Savstarpējas saistības trūkums starp tiem liedz sasniegt ES mērķus ekonomikas konkurētspējā un energoapgādes drošībā. Vienota integrēta tirgus trūkums nozīmē, ka ES enerģētikas politika nav spējīga nodrošināt efektīvus risinājumus problēmām, kas saistītas ar Eiropas naftas un gāzes rezervju samazināšanos, jēlnaftas un dabasgāzes cenu paaugstināšanos, globālā pieprasījuma pēc enerģijas pieaugumu un globālo sasilšanu. Es atzinīgi vērtēju komisāra G. Oettinger paziņojumu par vērienīgo iesniegšanas termiņu, ko ierosinājusi Eiropas Komisija, nosakot to, ka 2015. gads būs iekšējā enerģētikas tirgus izveides beigu termiņš. Es arī atzinīgi vērtēju nodomu savstarpēji savienot 27 dalībvalstu gāzes un elektrības tīklus un radīt piemērotu infrastruktūru ES, lai sasniegtu šos mērķus. Es ceru, ka Eiropas vadītāji sapratīs Komisijas saistības kā aicinājumu priekšplānā izvirzīt dalībvalstu patiesās ilgtermiņa intereses. Vienotā enerģētikas tirgus un kopējas politikas izveidošanas uzsākšana un stiprināšana šajā jomā būs iespējama tikai, pēc iespējas drīzāk pieņemot stingru lēmumu. Tie ir vienīgie faktori, kas var aizsargāt katra energodrošību vidējā termiņā un ilgtermiņā.
Martin Kastler
Ir šokējoši, ka kristiešus visā pasaulē turpina vajāt un slepkavot. Tā ir apsūdzība Eiropai, ja dalībvalstu ārlietu ministri Padomē uz to nevar spēt atbildēt. Viņi ar nicinājumu iztirzā Parlamenta gribu. Eiropas Savienībai kaut kas ir jādara. Es aicinu Padomi izrādīt atbildību par pamattiesībām uz reliģijas brīvību, ātri izstrādājot īstenojamu stratēģiju, lai aizsargātu kristiešus visā pasaulē, un izveidojot atsevišķu struktūrvienību starpkultūru un reliģiskiem jautājumiem Eiropas Ārējās darbības dienestā. Tas ir jāizdara tagad, nevis kaut kad nākotnē.
Angelika Werthmann
Man ir komentāri par diviem jautājumiem. 1. Enerģētikas politika: mūsu pašreizējais enerģētikas politikas ceļš ir pārāk garš, lai sasniegtu mērķi. Izmantojot vienkāršotas un paātrinātas procedūras attiecībā uz enerģētikas infrastruktūras attīstību, ES var panākt ievērojamu progresu sava virziena noteikšanā - kaut gan nekādos apstākļos tam nav jākaitē iedzīvotājiem un tam nav jāiedragā Orhūsas konvencija. Pārredzamība un izsekojamība darbā ir vajadzīgi priekšnosacījumi. Protams, ka MVU ar savu inovāciju jaudu jāiesaista kā vienlīdzīgi partneri. 2. Finanšu krīze: finanšu tirgu pasaule griežas daudz ātrāk nekā Padome līdz šim spējusi uz to reaģēt. Lai dotu pretsparu vispārējai neskaidrībai, ko izjūt iedzīvotāji un kas ir finanšu pasaulē, ir nepieciešama ātra un izšķiroša rīcība.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Gaidāmās Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmes laikā, kas plānota 4. februārī, valstu vai valdību vadītāji apspriedīs divus svarīgākos tematus - Kopienas enerģētikas politiku, kā arī pētniecību un attīstību. Galvenie jautājumi, kas attiecas uz pirmo tematu, būs enerģijas efektivitāte, atjaunojamie enerģijas avoti un piegādes drošība (īpaši svarīgs jautājums Polijai), turpretim galvenie jautājumi, kas attiecas uz otro tematu, būs starptautiskā sadarbība zinātnē un ES zinātnes programmu pilnveidošana. Tomēr man ir iespaids, ka zem enerģijas un inovāciju lozungiem notiekošā augstākā līmeņa sanāksme pārvērtīsies par konferenci par pašreizējām aktualitātēm - gan Eiropas Savienībā (ekonomikas politika), gan šķietami tālāk projām (politiskā situācija Tunisijā, Ēģiptē un Baltkrievijā). Tas pierāda to, ka Eiropas Savienībai jārisina strauji augošas problēmas, un problēmas netiks atrisināta tikai ar biežākām ES augstākā līmeņa sanāksmēm, kā piedāvā ES priekšsēdētājs H. Van Rompuy kungs. Eiropas Savienībai drīz ir jāatrod atbildes uz daudziem jautājumiem, piemēram, vai ir jāpalielina Eiropas finanšu stabilitātes mehānisma finansēšana, kā jākoordinē dalībvalstu ekonomikas politika, lai mehānisms nebūtu nepieciešams nākotnē, un, visbeidzot, kā mums būtu jāreaģē uz notikumiem ar spēcīgu starptautisku dimensiju, lai nodrošinātu ES balss sadzirdēšanu. Formulējot atbildi, galvenā nozīme būs ne tikai skaitļiem, kas ir enerģētikas rādītāji, kuri jāsasniedz līdz 2020. gadam, bet arī dalībvalstu patiesai politiskai gribai. Eiropa patērē vienu piektdaļu no pasaules enerģijas; cik daudz laika tiks veltīts enerģētikai sanāksmē Briselē piektdien?
Wojciech Michał Olejniczak
Eiropas Savienības enerģētikas politikas problēma tika aktualizēta debašu laikā, gatavojoties Eiropadomes augstākā līmeņa sanāksmei, kas notiks 2011. gada 4. februārī. Energoapgādes drošība ir prioritāra joma, un kopēja enerģētikas tirgus radīšanai jābūt kopējam Eiropas mērķim, uz ko mums jātiecas, izmantojot integrētus pasākumus. Alternatīvie enerģijas avoti, kam ir aizvien lielāka nozīme Eiropā, bija vēl viens svarīgs jautājums šajās debatēs. Mūsdienīgu tehnoloģiju attīstība un videi nekaitīgo darbavietu radīšana ir cieši saistīta ar enerģētikas politiku. Īpaša uzmanība jāvelta vajadzībai paplašināt Eiropas pētniecības jomu. Šie ir ideāli pasākumu piemēri, kas iederas stratēģijā "Eiropa 2020”, kur prioritāte ir inovācijām un zinātniskās pētniecības attīstībai, kā arī videi nekaitīgo darbavietu radīšanai. Arī šajā jomā Eiropai jāapvieno savi spēki.
