Komisijas likumdošanas un darba programma 2008. gadam (debates)
Priekšsēdētājs
. Darba kārtības nākamais punkts ir debates par Komisijas likumdošanas un darba programmu 2008. gadam.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, nākamie 12 mēneši Eiropai būs vitāli svarīgi attiecībā uz mūsu turpmākās darbības efektivitāti, mūsu vietu pasaulē un pilsoņu uzticēšanos mūsu spējai piepildīt viņu cerības. Mums ir iemesls būt pārliecinātiem. Mēs atzinīgi novērtējām vienošanos par Lisabonas līgumu, kā arī to, kā tā tika panākta. Tika izteikts noraidījums, kam bija jānovērš uzmanība no šī primārā mērķa nodrošināt ES tādus instrumentus, kas tai vajadzīgi nākotnē. Tika izteikta patiesa apņemšanās pievērsties uzņēmējdarbībai.
Tajā pašā laikā mūsu ekonomikas darba kārtība izrādījās rezultatīva attiecībā uz izaugsmi un darba vietām, palīdzot kompensēt riskus, kas saistīti ar papildu nestabilitāti. Mēs risinām lielus jautājumus - sākot ar enerģētiku un beidzot ar migrāciju, sākot ar nodarbinātību un beidzot ar palīdzību attīstības jomā, proti, attiecībā uz Āfriku, un jau pēc dažām nedēļām Bali mums būs iespēja uzsvērt savu pasaules mēroga līderpozīciju cīņā pret klimata pārmaiņām.
Īsumā - Eiropas Savienība īsteno iecerēto. Eiropas Savienība spēja pārvarēt ļoti sarežģīto situāciju, ar kuru saskārāmies 2005. gadā. Dubultstratēģija, ko Komisija ierosināja 2006. gadā, atmaksājās, galveno uzmanību pievēršot konkrētiem rezultātiem pilsoņu labā un vienlaikus sniedzot ieguldījumu attiecībā uz institucionālā jautājuma risinājumu.
Uzskatu, ka Eiropas Savienība ir ceļā, lai 2008. gadā gūtu rezultātus. Mums tas ir jāizmanto iespējami efektīvāk, īstenojot savas saistības, formulējot galvenos jau tagad izplānotos priekšlikumus, nezaudējot impulsu attiecībā uz jaunām iniciatīvām un vienlaikus - savā redzeslokā saglabājot ilgtermiņa uzdevumus. Turklāt mums, protams, jāņem vērā un jāveicina Līguma ratifikācijas process un jāparāda pilsoņiem, ko ES var piedāvāt periodā līdz 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
Tādēļ es atbalstu šo iespēju formulēt Komisijas ieguldījumu veiksmīgam 2008. gadam, iesniedzot likumdošanas un darba programmu 2008. gadam. To atbalstīdams, es vēlētos pateikties Eiropas Parlamentam par aktīvo iesaistīšanos šīs programmas izstrādē. Pilnveidot mūsu programmu jo īpaši palīdzēja visaptverošais kopsavilkuma ziņojums, ko sagatavoja Komiteju priekšsēdētāju konference un apstiprināja Priekšsēdētāju konference. Daudzi Komisijas priekšlikumi ir tiešā veidā saskaņoti ar prioritātēm, kas izklāstītas jūsu kopsavilkuma ziņojumā.
Bet vispirms ļaujiet man īsi izteikties par 2007. gada programmas īstenošanu.
Pagājušogad šajā laikā mēs apspriedām šogad īstenojamo stratēģisko iniciatīvu sarakstu ar konkrētiem mērķiem. Lai pieminētu dažas pamanāmākās iniciatīvas, būtu jāatsaucas uz vairākiem svarīgiem pasākumiem, piemēram, Stratēģisko enerģētikas pārskatu, nesenajiem priekšlikumiem par darbaspēka migrāciju, elastīgumu un sociālo drošību , vīna tirgu un piekļuvi tirgum.
Līdz nākamā mēneša beigām būs pieņemtas visas stratēģiskās iniciatīvas, izņemot vienu. Tā ir Emisiju tirdzniecības direktīva, ko esmu nolēmis atlikt uz vienu mēnesi, janvāri. To darīju tādēļ, lai nodrošinātu nenovēršanos no izšķirošajām sarunām Bali, kur es vēlētos redzēt vienotu Eiropas Savienību. Tas mums dos arī laiku, lai pabeigtu apspriedes, kas vajadzīgas, lai saprastu, kā īstenot Eiropas Savienības izvirzītos mērķus attiecībā uz siltumnīcefekta gāzi un atjaunojamajiem resursiem. Esmu pārliecināts, ka jūs visi būsiet vienisprātis, ka tam ir nozīme un patiesībā tas var būt laiks, ko iegūstam, jo sagatavošanās - par to esmu pārliecināts - nozīmēs labāku iespēju panākt vienprātību dalībvalstu starpā.
Papildus stratēģiskajām iniciatīvām mēs esam apņēmušies vairāk nekā 18 mēnešus ilgā periodā izstrādāt daudzas prioritārās iniciatīvas. Daudzas no tām tiek izstrādātas tagad. Nākamajās nedēļās tiks iesniegti priekšlikumi par hipotekāro kredītu, tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un automašīnu radīto CO2 emisiju samazināšanu. Mums jānodrošina, ka līdz gada beigām tiks izpildīti 70 % un līdz 18 mēnešu perioda beigām, t.i., nākamā gada jūnijam, - visi vai gandrīz visi 100 %.
Apstiprinās arī tas, ka 2007. gads ir izšķirošs attiecībā uz sagatavošanos turpmākajai darbībai. Piemēram, nākamnedēļ mēs uzsāksim darbu pie vairākiem svarīgiem priekšlikumiem par ES nākotni ekonomikas un sociālajā jomā. Vienotā tirgus pārskats veicinās spēcīga, novatoriska un konkurētspējīga vienotā tirgus izveidi, sniedzot tiešus ieguvumus patērētājiem un uzņēmējiem un pozicionējot Eiropu, lai iespējami labāk veidotu globalizāciju. Vienlaikus mēs apstiprināsim redzējumu par to, kā veicināt iespējas, piekļuvi un solidaritāti 21. gadsimta Eiropā, kurš jāatbalsta nākamajā gadā un par kuru nākamajā gadā jāizstrādā pilnīgs paziņojums par modernizētu sociālo darba kārtību.
Īpašu uzmanību mēs pievērsīsim tam, kā spēsim izmantot Lisabonas līgumu un tā protokolus, lai panāktu progresu sabiedrisko pakalpojumu jomā, izmantojot jaunās iespējas, lai redzētu, kā mēs varam nodrošināt patiesu pievienoto vērtību attiecībā uz šo pakalpojumu nozīmi visu eiropiešu dzīves kvalitātes uzlabošanā.
Saistībā ar iekšējā tirgus pārskatu un sociālo redzējumu es ļoti ceru uz Eiropas Parlamenta un Padomes reakciju. Uzskatu, ka tā sniedz līdzsvaru, kas mums vajadzīgs, lai virzītos uz priekšu savas ekonomikas un sociālās darba kārtības galvenajās jomās. Tā parāda, ka Eiropai ir pareizie instrumenti, un piedāvā īsto platformu, kas ļauj mūsu pilsoņiem pielāgoties globalizācijai un veidot to.
Tagad ļaujiet man pievērsties Komisijas likumdošanas un darba programmai 2008. gadam. Tā ir mūsu politiskā programma 2008. gadam. Tajā izklāstītas mūsu svarīgākās iniciatīvas, un tās pamatā ir mūsu saistības Eiropas pilsoņiem nodrošināt pievienoto vērtību. Mums jāstiprina gan politikas saturs, gan process.
Līdzīgi kā 2007. gadā, darba programmā 2008. gadam galvenā uzmanība pievērsta noteiktam skaitam jauno politikas iniciatīvu, starp kurām ir 26 stratēģiskās iniciatīvas, kas apkopotas 12 paketēs un ko Komisija ir apņēmusies īstenot līdz šī gada beigām, un 61 prioritārās iniciatīvas, kas apkopotas 49 paketēs un kas jāīsteno 12-18 mēnešu laikā.
Savās iniciatīvās mēs koncentrēsimies uz piecām jomām, kas tiešā veidā attiecas uz ikvienu Eiropas iedzīvotāju, - izaugsmi un nodarbinātību, ilgtspējīgu Eiropu, migrācijas pārvaldību, iedzīvotāju interešu izvirzīšanu priekšplānā un Eiropas kā pasaules mēroga partnera nozīmes nostiprināšanu. Mēs esam arī apņēmušies stiprināt savas saistības izveidot labāku regulējumu, garantējot solījumu izpildi.
Ar īpašu gandarījumu mēs esam atzīmējuši, ka Eiropas Parlamenta kopsavilkuma ziņojumos ir vienprātība attiecībā uz vissvarīgākajām jomām, kuras mēs noteicām saistībā ar 2008. gadu. Mūsu mērķu īstenošanā būtiska nozīme būs ciešai iestāžu un dalībvalstu sadarbībai. Attiecībā uz dažām jomām, kas minētas jūsu ziņojumā, konkrētas iniciatīvas vai nu jau ir pieņemtas, vai tiek plānots tās pieņemt vēl 2007. gadā.
Attiecībā uz nākamo gadu es ar gandarījumu varu atzīmēt, ka programmā ir iekļautas vairākas iniciatīvas, kas Eiropas Parlamentu īpaši interesē.
Uzskaitīšu tikai dažas galvenās jomas - Lisabonas stratēģija izaugsmei un nodarbinātībai, par kuru mēs vienojāmies, joprojām ir mūsu svarīgākais mērķis saistībā ar veiksmīgu, atbildīgu vides aizsardzības jomā un sociāli integrētu Eiropas Savienību; klimata pārmaiņas - šogad galvenā uzmanība tiek pievērsta pārmaiņu samazināšanai, ko papildina jauna pieeja par pielāgošanos; transporta nozares ekoloģiskums; Mazās uzņēmējdarbības akts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (faktiski tā ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem paredzēta pakalpojumu pakete); tiesību akti, lai stiprinātu patērētāju aizsardzību saistībā ar līgumtiesībām, un jauns patērētāju pārskats; taisnīgas tiesas labāka pieejamība pilsoņiem; normatīvās vides uzlabošana Eiropā, izmantojot labāka regulējuma stratēģisku pārskatu.
Mūsu darba kārtībā nozīmīgu vietu ieņem Komisijas un Parlamenta vienošanās par vajadzību rīkoties un panākt progresu.
Tā ir taisnība, ka kopsavilkuma ziņojumā ir daži ieteikumi, par kuriem šajā posmā mēs nevaram sniegt noteiktu atbildi. Piemēram, mēs aktīvi strādājam attiecībā uz intelektuālo īpašumu un finanšu pakalpojumiem, bet jūtam, ka pagaidām būtu pāragri noteikt jaunu mērķu veidu un līmeni saistībā ar konkrētām iniciatīvām.
Attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu mēs drīzāk noregulēsim tos jautājumus, kurus jūs ierosinājāt Rīcības plānā par tiesību aktu labāku īstenošanu atkritumu jomā, nevis izstrādāsim jaunu iniciatīvu šajā posmā.
Ļaujiet man precizēt vienu lietu - tie jautājumi, kas nav iekļauti jauno iniciatīvu sarakstā, netiek pamesti novārtā. Komisijas pamatdarbs, kas saistīts ar Kopienas tiesību aktu īstenošanu, programmu izpildi un piedalīšanos sarunās par starptautiskiem nolīgumiem, turpināsies, un tas ir kļuvis pamanāmāks citās programmas daļās. Arī jaunajā nodaļā par "jaunu politikas jomu izveidi” mēģināts atspoguļot vairuma Komisijas darbību daudzgadējo raksturu.
Darba programmā mēs ietvērām arī saziņas prioritātes, tomēr šajā saistībā ir ieviests jauninājums - vairākas šīs prioritātes mēs ierosinām citām iestādēm, lai mēs varētu strādāt kopā un veicināt tās.
Tomēr runa nav par centralizāciju, gluži pretēji. Mēs uzskatām, ka kopēja izpratne par prioritātēm piedāvā iespēju pārorientēties uz vietējo līmeni, pielāgojot saziņu atšķirīgām vajadzībām dažādās ES daļās. Mēs arī uzskatām, ka šajā saziņas jomā būtiska ir partnerība, ja patiesi vēlamies nodrošināt saikni starp Eiropu un tās pilsoņiem.
Komisija cer, ka debates par Komisijas darba programmas stratēģisko dimensiju būs spraigas un rezultatīvas un pilsoņi saņems spēcīgu politisku signālu. 2008. gads patiešām ir izšķirošs Eiropai. Eiropas Komisija un Eiropas Parlaments kopīgi var izmantot izcili paveikto darbu 2007. gadā, var mainīt situāciju un var - par to esmu pārliecināts - nodrošināt, ka 2008. gads kļūst par izcilu gadu Eiropas vēsturē.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
. - Komisijas priekšsēdētāj, es vēlos arī teikt, ka no sirds priecājos par to, ka šodienas debatēs piedalās tik daudz Komisijas locekļi.
Hartmut Nassauer
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vai drīkstu iesākumā vērsties pie Komisijas priekšsēdētāja: pagājušajā gadā jūsu teicāt skarbus vārdus par Parlamenta deputātu plenārsēžu apmeklējumu. Šodien šeit ir ieradušies vairāk deputātu, nekā komisāru un, es domāju, ka jūs esat to pamanījis un esat apmierināts. Vai drīkstu PPE-DE grupas vārdā teikt dažus uzmundrinājuma vārdus: pagājušajā gadā -, kas bija izšķirošs gads jaunā līguma ratificēšanai - mēs mudinājām jūs izmantot Komisijas vissvarīgākās pilnvaras, proti, tiesības izvirzīt likumdošanas priekšlikumus Eiropas Savienībai tā, lai tas nodrošinātu efektīvu to jautājumu risināšanu, par kuriem ir norūpējušies pilsoņi, un izmantotu jūsu iespējas mazināt plaisu starp Eiropas Savienību un tās pilsoņiem.
Mēs atbalstām jūsu pamatpieeju, kāda tā izteikta jūsu programmā, kā arī atbalstām jūsu izvēlētās prioritātes, sākot ar darba vietu skaita palielināšanu - sasniegumi šajā sakarā ir izšķiroši, lai Eiropas Savienībā tiktu nostiprināta sociālā kohēzija, - un beidzot ar citiem, detalizētiem aspektiem, tostarp migrācijas un izpētes jautājumos. Mani kolēģi pievērsīs uzmanību atsevišķiem jautājumiem.
Mēs atzinīgi novērtējam, ka jūs patiesi esat ņēmuši vērā dažādos priekšlikumus, kas izvirzīti, risinot strukturēto dialogu ar komitejām. Mēs vēlētos, lai šis dialogs tiktu padarīts vēl intensīvāks. Mēs arī atzinīgi novērtētu, ja jūsu plānos tiktu ietverti ne tikai pirmie 2009. gada mēneši, bet gan, piemēram, divu gadu periods, kas katru gadu tiktu pilnveidots. Mums šķiet, ka pietrūkst orientējošs laika plānojums, un mēs arī saskatām jūsu programmas neatbilstību budžeta procedūrai, ko būtu lietderīgi atrisināt.
Jūs esat paredzējuši nākt klajā kopumā ar 79 likumdošanas iniciatīvām un aptuveni tik pat daudz pasākumiem, kas neattiecas uz likumdošanu. Ja mēs to aplūkojam saistībā ar jūsu paziņojumu par nodomu samazināt birokrātiju, es neesmu pārliecināts, ka jūsu rīcība patiesi kalpo šim mērķim. Runājot par tiesību aktiem, par kuru atcelšanu jūs esat paziņojuši, daudzi no tiem vairs nebūs spēkā tādēļ, ka beigsies to darbības termiņš. Ņemot vērā minēto, birokrātijas samazināšana vairāk atgādina "skaistu runāšanu”, nekā patiesu tiekšanos pēc patiesa un vajadzīga mērķa.
Nākamais gads ir jaunā līguma gads. Jums ir iespēja - es esmu pārliecināts, ka šis līgums stāsies spēkā - iekļaut līgumu savā programmā jau šajā posmā. Līgums ieviesīs jaunus elementus: savietojamību, pārredzamību un demokrātiju. Tas ieviesīs arī vienu elementu, kas mums ir nozīmīgs un, kuram es rosinu pievērst mazliet uzmanību, - tas ir subsidiaritātes princips. Eiropas Savienībā atkal sākas diskusijas par subsidiaritāti, un svarīgākais dalībnieks šajās diskusijās esat jūs, priekšsēdētāja kungs, un jūsu Komisija.
Atsevišķās Vācijas daļās pirms dažām dienām ir izraisījusies protestu vētra par augļu un ābolu vīnu jautājumu. Es nevēlos detalizēti apspriest sabiedrības reakciju uz šo jautājumu, bet atļaujiet, priekšsēdētāja kungs, man teikt: kāda gan gaisotne valda pārvaldē, kura ar vienu birokrātisku vēzienu iznīcina simtiem gadu senas reģionālās tradīcijas, un dara to tik aukstā un nejūtīgā veidā? Šeit ir pieejas problēma, un tā ir jūsu problēma, priekšsēdētāja kungs. Šī ir ar jūsu Komisiju saistīta problēma. Tagad jums ir iespēja jaunā līguma gaisotnē, veidot jaunu subsidiaritātes kultūru. Šī ir iespēja - lieliska iespēja - jūsu Komisijai panākt lielāku vienprātību ar sabiedrības vairākumu, un šī ir iespēja, ko mēs EPP-ED grupā ar abām rokām mudinām izmantot.
(Aplausi)
Hannes Swoboda
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, atļaujiet arī man savas grupas vārdā jūs ļoti sirsnīgi sveikt. Daudz no Komisijas priekšsēdētāja teiktā un šajā dokumentā iekļautā ir tāds, kam mēs piekrītam. Es vēlētos pievērst uzmanību diviem jautājumiem, kas, mūsuprāt, ir būtiski. Šie jautājumi attiecas uz jūsu programmas noslēgumu. Es būtu vēlējies tos redzēt iesākumā, taču to atrašanās vieta tekstā nepadara tos nekādā ziņā nenozīmīgākus.
Pirmais jautājums ir saziņa. Es varu vienīgi apstiprināt Nassauer kunga teikto. Mums ir jānodod pilsoņiem ziņojums, ka Eiropas Savienība ir par saziņu, un mēs mēģinām to sasniegt ar mūsu dažādajiem likumdošanas priekšlikumiem; citādi mēs veltīgi izniekojam savu laiku. Es esmu ļoti priecīgs par pieeju jautājumam par saziņu - šis jautājums ir arī priekšsēdētāja vietnieces kundzes rokās - un par priekšlikumiem, ko viņa izvirzīja, ierosinot ar Parlamentu kopīgu pieeju. Tomēr ir jautājums arī par to, kāda veida valoda mums jālieto, sazinoties ar pilsoņiem, un kādā veidā mums jāinformē par to, ko mēs mēģinām darīt.
Pagājušajā gadā mēs risinājām vairākus likumdošanas jautājumus, kas uzlaboja patērētāju tiesisko stāvokli, proti, telekomunikāciju jomā un citās jomās. Tomēr mēs neesam spējuši pietiekami pārliecināt mūsu pilsoņus par to, ka mēs šeit strādājam viņu labā un ka mēs neesam izredzēto grupa, kas strādā savrupi, kaut kur Briselē. Mums šajā jomā ir jāpadara vairāk. Es ceru, priekšsēdētāja vietnieces kundze, ka jūs varēsiet pateikt dažus vārdus šo debašu noslēgumā par to, ko jūs konkrēti plānojat, lai sasniegtu mūsu kopīgos mērķus, un tas ir vēstījums, kas mums jo detalizēti jānodod 2008. gadā.
Ir vēl viena svarīga doma, kas ir atrodama dokumenta beigās. Tur ir teikts par sociālajām problēmām un ES sociālo dimensiju saistībā ar globalizāciju, jo īpaši par darbavietām un migrāciju, un pilsoņu rūpju jautājumiem. Diemžēl, priekšsēdētāja kungs, dokumentā ar ko jūs mūs iepazīstinājāt, nav īpaši daudz atbilžu uz šiem jautājumiem. Šis nav jautājums, kas attiecas tikai uz sociālo lietu komisāru, kurš veic lielisku darbu. Jautājums par šo dimensiju ir jārisina visai Komisijai. Patiesi, šis jautājums attiecas uz pašu Komisijas priekšsēdētāju. Viņam arī ir jāpievērš uzmanība šai sociālās Eiropas sasniegšanas lietai.
Uz šo jautājumu attiecas daudzas jomas, un es vēlētos pieminēt tikai divas no tām. Viena no tām ir starptautiskā tirdzniecība. Vai tas nav negods, ka joprojām pastāv Eiropas Savienības uzņēmumi, kas pieļāvīgi izturas pret bērnu darbu Indijā un citās valstīs? Ko mēs darām, lai šo problēmu risinātu? Šī situācija Eiropas Savienībā rada bažas un sekmē nabadzību. To ir atklājuši dažādi pētījumi: tas saasina nabadzību valstīs, kas ir mūsu tirdzniecības partneri. Citiem vārdiem sakot, tirdzniecības politikā ir jāiekļauj arī sociālā dimensija, droši vien sociālo klauzulu veidā.
(Aplausi)
Tāpat arī imigrācijas politikas jautājums - jūsu dokuments parāda "integrētu pieeju migrācijas jautājumam”. Vai nebūtu labāk teikt: "nekādu migrāciju bez integrācijas”? Patiešām, vai Komisijai nebūtu jāsniedz skaidrāks un nepārprotamāks vēstījums šajā jautājumā? Vakar mēs apspriedām šo jautājumu ar komisāru Frattini. Sākotnēji viņa komentāri, piemēram, par Romas iedzīvotāju situāciju Romā, nebija visai pārliecinoši. Viņa paziņojumi vakar bija daudz skaidrāki un noderīgāki. Vai romu jautājums nav viens no tiem, ko mēs bieži esam atstājuši novārtā ne vien jaunajās, bet arī vecajās dalībvalstīs?
Merkel kungs un Sarkozy kungs saka "nekādu migrāciju bez integrācijas”. Vai šī nav tāda pieeja, ko Komisijai būtu bijis jāpieņem jau ļoti sen? Es šaubos, ka Sarkozy kungs un Merkel kungs domā to pašu, ko domājam mēs, sociāldemokrāti, kad viņi runā par integrāciju. Tomēr pamatdoma vēstījumam ir pilnīgi pareiza un Komisijai šajā jautājumā ir jāpieņem daudz skaidrāka pieeja.
(Aplausi)
Tādēļ labējo spēku ekstrēmisma apkarošana nāktu par labu šī jautājuma risināšanai ne tikai ideoloģiskā līmenī, tas, protams, ir arī sociāls jautājums. Joprojām mūsu sabiedrībā pastāv bezdarbs, sociālā atstumtība un antisociālie elementi, kurus izmanto labējie ekstrēmisti pret Eiropas Savienību vērstajā kampaņā. Šī iemesla dēļ Eiropas Savienībai un Eiropas Komisijai ir jārīkojas.
Mans kolēģis Schulz, Eiropas Parlamenta sociālistu grupas priekšsēdētājs, ir bieži teicis, ka mēs vēlamies sociālu Eiropas Savienību. Šis ir mūsu primārais mērķis un šim ir jābūt arī šīs programmas primārajam mērķim. Jūs esat teikuši, ka mēs 2008. gadu varam padarīt par lielisku gadu Eiropas Savienībai. Mēs domājam, ka 2008. gadam ir jābūt lieliskam gadam sociālai Eiropas Savienībai. Mēs lūdzam jūs, Komisijas priekšsēdētāj: lūdzu uzņematies vadību šīs sociālās Eiropas Savienības sasniegšanā!
(Aplausi)
Andrew Duff
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šī ir politiska programma gadam, kurā paredzēts, ka integrācijas temps strauji pieaugs līdz ar Reformu līguma ratifikācijas pabeigšanu, Šengenas zonas un eirozonas paplašināšanos.
Tomēr sagatavošanās Līguma ieviešanai būs mūsu galvenais uzdevums, un saistībā ar to Liberāļu grupa ir nobažījusies par diviem jautājumiem. Pirmkārt - brīvības, tiesiskuma un drošības telpas izveidē trešā pīlāra apvienošanai ar pirmo pīlāru jābūt iespējami straujākai un visaptverošākai.
Otrkārt - attiecībā uz KĀDP panāktā pirmā līmeņa vienošanās starp Padomi, Komisiju un Parlamentu par ārējā dienesta izveidi solās būt visai aizraujoša un diezgan sarežģīta.
Lai izskaidrotu un pamatotu Līgumu dalībvalstu parlamentiem un sabiedrībai, mums vajadzētu vairāk uzsvērt vienotā tirgus sociālo un kultūras dimensiju, piemēram, migrācijas politiku, kā arī cīņu pret klimata pārmaiņām. Šie jautājumi palīdzēs pārliecināt par Līguma nepieciešamību.
Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) "veselības pārbaudei” tiešā veidā jābūt saistītai ar finanšu sistēmas turpmāko reformu, paplašinot KLP līdzfinansējumu.
Visbeidzot, es esmu pateicīgs par kolēģa novērtējumu attiecībā uz prezidenta N. Sarkozy plānu izveidot "gudro vīru komiteju”, lai pārdomātu jautājumus par Eiropas nākotni.
Pierre Jonckheer
Verts/ALE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, komisāri, jūs esat mūs iepazīstinājuši ar 26 stratēģijas iniciatīvām un 61 prioritāšu iniciatīvu. Es neņemos visas tās komentēt četru minūšu laikā. Šāda veida debatēs vienmēr ir jāpatur prātā, ka Komisijai ir atbildība un visai īpaša loma Kopienas lēmumu pieņemšanas procesā. Tie esat jūs, kam ir monopoltiesības likumdošanas iniciatīvu jomā, un tie esat jūs, kam ir vara caurlūkot dažādus grozījumus - gan tos, kas nāk no Parlamenta, gan arī tos, kas nāk no Padomes. Jums ir milzīga atbildība par tiem rezultātiem, ko mēs esam spējīgi sasniegt, ciktāl tas attiecas uz Kopienas likumdošanu. Tādēļ es jums varu apliecināt, ka Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa, kā vienmēr, ir droši vien vienotākā no visām politiskajām grupām, atbalstot šo Kopienas procedūru, jo es uzskatu, ka Komisijai ir uzticēts starpnieka pienākums, risinot jautājumus ne vien saistībā ar valstu interesēm, bet arī saistībā ar dažādu valstu parlamentu jūtīgajām tēmām.
Ķeroties tieši pie lietas, ir trīs jautājumi, ko es vēlētos tagad aplūkot. Pirmais jautājums ir enerģētikas politika: 2007. gads ir liels gads. Tika piešķirta Nobela Miera prēmija un Eiropas Padome pieņēma noteiktus mērķus, kas, mūsuprāt, varētu būt bijuši vērienīgāki, bet kurus mēs tomēr atbalstījām. Kā jūs jau norādījāt, 2008. gads tagad būs īstenošanas gads. Šajā jautājumā mēs aicinām izturēties ar īpašu piesardzību. Mēs patiesi bijām vīlušies rezultātos saistībā ar automašīnu radītajiem izmešiem. Mēs uzskatām, ka jūsu pieeja biodegvielas jautājumam neņem vērā šīs tehnoloģijas negatīvo ietekmi uz mūsu apkārtējo vidi. Mēs uzskatām, ka emisiju tirdzniecības otrajā pakāpē mums drīzāk ir jāvirzās pretī izsoļu sistēmai, nevis brīvai sadalei, kas nedod citu rezultātu, kā vien jaunus finanšu aktīvus. Mēs esam mazliet pārsteigti, ka attiecībā uz transporta politikas internalizācijas izmaksām jūsu paziņotais nav nekas vairāk par metodoloģiskiem pētījumiem. Man šķiet, ka ekonomisti par šo jautājumu ir diskutējuši jau vismaz 15 gadus un, ka Komisijai būtu jāseko līdzi valstu veiksmīgākajai pieredzei.
Mēs arī uzskatām, ka šis domāšanas veids ir jāpiemēro attiecībā uz visiem enerģētikas politikas aspektiem un, ka jums vajadzētu pretoties domai par, tā saukto, "nesaistošo instrumentu” biežu izmantošanu, lai iztaptu dažādiem lobijiem vai arī rīkotos atbilstoši dažādu valdību prasībām. Mums ir jāliek lietā ierobežojoši instrumenti, jo automašīnu ražošanas nozares piemērs mums rāda, ka brīvprātīgas vienošanās patiesībā nedarbojas. Attiecībā uz atjaunojamajiem energoresursiem mēs neticam, ka laba doma ir ieviest elastīgu kārtību dalībvalstu starpā. Katram ir jādara sava daļa.
Nākamais jautājums, par ko es vēlos izteikt bažas, ir imigrācijas politika. Šī ir joma, par kuru jums ir visaugstākā atbildība. Es atgādināšu Kofi Annan runu, ko viņš teica Eiropas Parlamentā pirms vairākiem gadiem. Būtu lieliski, ja Eiropas Savienība varētu nopelnīt Nobela prēmiju par veiksmīgu imigrācijas politiku. Mēs rēķinamies, ka jūs rūpēsieties, ka šādas imigrācijas politikas rezultātā, ko esat iekļāvuši savā tikko uzsāktajā darba kārtībā, visās dalībvalstīs netiktu ieviestas vienotas pases ar biometriskajiem datiem. Es domāju, ka līdz ar postošas situācijas radīšana cilvēkiem šeit, tas var graut arī uzticību ES arī pārējās pasaules acīs.
Nobeigumā pēdējais jautājums, ko es vēlos aplūkot, - un kas mani izbrīna, Barroso kungs, - ir tas, ka jūsu programmā nav ietverts nekas par starptautiskajiem finanšu tirgiem. Ja jūs vēlaties, lai Kopienas pilsoņi, vai vismaz to lielākais vairākums, būtu pozitīvāk noskaņoti pret globalizāciju un ar to saistītajiem jautājumiem, tad Eiropas Savienība un, jo īpaši Komisija, nedrīkst norobežoties no situācijas finanšu tirgos, no tā, ka joprojām tiek veikti ieguldījumi nodokļu brīvajās zonās, un mūsu nespējas izspriest jautājumus par maiņas kursu starp eiro, Ķīnas juaņu un dolāru.
Es uzskatu, ka pilsoņi gaida, lai Eiropas Savienība izstrādātu vērienīgas iniciatīvas, kas nodrošinātu, lai finanšu tirgi darbojas, dodot labumu ekonomikai un sabiedrībai, nevis otrādi. Es atceros tās debates par šo jautājumu, kas Parlamentā notika pašreizējā likumdošanas perioda sākumā. Dažādi cilvēki tagad parāda, ka šo jautājumu ir pavisam aizmirsuši. Tādēļ man šķiet svarīgi atsākt šādu iniciatīvu ar Parlamenta atbalstu.
Francis Wurtz
Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, kopā ar godājamajiem deputātiem es uzmanīgi klausījos Barroso kunga teiktajā.
Viņš izklāstīja Komisijas stratēģiskos mērķus, kur prioritāšu saraksta augšgalā atradās izaugsme un nodarbinātība.
Tomēr es pamanīju, ka tāpat kā Komisijas paziņojumā, arī viņa runā kaut kas ārkārtīgi pietrūka un es vēlos tagad par to Komisijas priekšsēdētājam pajautāt jo īpaši.
Vai tā ir taisnība, ka 23. oktobrī Komisāru kolēģija apsprieda Mandelson kunga izvirzīto priekšlikumu par Eiropas Savienības uzņēmumiem un saimnieciskās darbības veicējiem, kas savu ražošanu ir pārvietojuši uz trešajām valstīm, kurās atalgojuma līmenis ir zems? Iespējams, ka šī ierosinājuma mērķis bija atbrīvot minētos uzņēmumus no antidempinga nodevas, ko piemēro produktiem, kuri tiek eksportēti uz Eiropas Savienību par cenām, kas ir būtiski zemākas par to vidējo vērtību.
Vai tā ir taisnība, ka šis priekšlikums saņēma lielu atbalstu un, ka Komisijai ir jāpieņem oficiāls lēmums par šo jautājumu pēc 5. decembra?
Kā jūs atbildētu tiem, kas šādā pasākumā nesaskata neko citu, kā tikai subsīdijas ražošanas pārvietošanai? Vai šāds pavērsiens nevarētu būt pilnīgi nesaderīgs ar tām Komisijas paziņojuma nodaļām, kuras mēs šodien apspriežam, tostarp ar šādām nodaļām:
Pēdējie pētījumi rāda, ka ES pilsoņus visvairāk satrauc "ES sociālā dimensija saistībā ar globalizāciju (jo īpaši darba vietas un bailes no bezdarba)”. Vai arī: "globālās konkurētspējas programma veicina stabilu izaugsmi un darba vietas mājās”.
(FR) Kādēļ ne jūsu runā, nedz arī Komisijas paziņojumā netika pieminēta likumdošanas programma 2008. gadam vai jebkāds cits projekts, kas attiecas uz galvenajiem politiskajiem jautājumiem, tādiem kā darba vietu attīstīšana ES, rūpniecības politiku vai ieguvumiem, ko Kopiena var izmantot saistībā ar pašreizējo globalizācijas parādību plašākā nozīmē?
Visbeidzot, vai patiesība, ka, paredzot lielu sagrāvi, kuras iemesls varētu būt balsošana Parlamentā, nerunājot par balsojumu Padomē, jūs plānojat apiet likumdevējus, izvēloties pamatnostādnes?
Es domāju, ka mana grupa nav vienīgā, kas šeit cer uz skaidru atbildi no jums uz konkrētiem jautājumiem, ko nesaņemot, katrs apsvērs, kāda būtu piemērotākā reakcija uz to. Ja jūs esat pieņēmuši tādu rīcības veidu, kādā Parlaments mobilizēja savus centienus pret Bolkesteina direktīvu, tad jūs acīm redzami vēlaties protestus, ko izraisīs Mandelson regula.
Brian Crowley
UEN grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, ar jūsu atļauju es vēlētos savu runu iesākt īru valodā.
Es atbalstu Komisijas plānoto likumdošanas un darba programmu. Komisija pirmām kārtām cenšas sekmēt darba vietu radīšanu un attīstību Eiropā; lai ES saktu risināt klimata pārmaiņas; lai izveidotu kopēju politiku attiecība uz migrāciju; lai ES pilsoņi lepotos ar Eiropas Savienību; un lai nodrošinātu, ka ES rīkojas kā labā virzītājspēks visā pasaulē.
Un, protams, globalizācija ir viens no jautājumiem, kam pievērsīsim savu uzmanību nākamo gadu laikā, nevis tikai īstermiņā - 2008. gadā, un es atzinīgi vērtēju iniciatīvas, jo īpaši tās, ar kurām klajā nākusi Komisija, lai Eiropa varētu sagatavoties gan negatīvajām, gan pozitīvajām ietekmēm un sekām, ko radīs globalizācija.
Visā pasaulē mēs varam redzēt, ka apdraudēta ir arī demokrātija, un pasākumi, kas mums jāveic, lai nodrošinātu iecerēto, attiecas ne vien uz iespējami labāku atbalstu un palīdzību tiem, kuri atrodas grūtībās, bet arī demokrātisko vērtību, tiesiskuma un varas dalīšanas sekmēšanu. Pagājušo nedēļu laikā mēs redzējām, ka Pakistānā, Gruzijā un citur pasaulē rodas jauni pretošanās veidi, kas vērsti pret demokrātisko pārraudzību, jauni draudi preses brīvībai un, kas svarīgāks par visu pārējo, - pasākumi, lai iznīcinātu cilvēku vēlmi tikt uzklausītiem un atzītiem šajos tīklos.
Krīze, kas turpinās visā pasaulē, jo īpaši jaunattīstības valstīs saistībā ar AIDS, HIV un citām jomām, prasa, lai mēs kļūtu iztēles bagātāki un novatoriskāki, lai pēc iespējas efektīvāk spētu risināt jautājumus šajās jomās.
Bet, lūkojoties uz nākotni, īpaši - īstermiņā, viens jautājums mani satrauc īpaši, proti, nodokļu piemērošana Eiropas Savienībā. Daudziem no mums ir nopietnas bažas attiecībā uz priekšlikumiem, kas nāk no Komisijas attiecībā uz uzņēmuma ienākuma nodokli, uzņēmuma ienākuma nodokļa kopējo konsolidēto bāzi, un jo īpaši atsevišķu komisāru nerimstošo vēlmi virzīt tālāk priekšlikumu, par kuru mēs - es un citi Parlamenta deputāti - uzskatām, ka Komisijai nav likumdošanā paredzēta jeb likumīga pamatojuma virzīt šādus priekšlikums.
Man ir prieks, ka Lisabonas Reformu līgums ir nodrošinājis, ka lēmumiem par nodokļu jautājumiem joprojām vajadzīga vienprātība. Man ir prieks, ka bez 27 valdību piekrišanas nav iespējams veikt nekādas izmaiņas.
Eiropā ir vieta, kur var nodrošināt konkurences pastāvēšanu ne vien ekonomikas un vides jomā, bet arī visā nodokļu jomā. Šī nodokļu konkurence ir veselīga, un mums ir jāsaņem garantijas par to, ka neviens izvirzītais priekšlikums neietekmēs negatīvi ekonomikas izaugsmi un nodarbinātības pieaugumu, kas ir tik ļoti vajadzīgi Eiropas iedzīvotājiem. Pat Amerikā pastāv nodokļu konkurence starp štatiem, un, šķiet, ka tur tā darbojas ļoti labi.
Un vēl pēdējais jautājums, par ko es vēlētos runāt, - tā kā mēs skatāmies nākotnē un virzāmies uz priekšu, Eiropas iedzīvotāji nepieprasa lielāku birokrātiju, viņi nepieprasa lielāku regulējumu. Viņi lūdz sniegt redzējumu un ātri risināt reālās problēmas, ar kurām nākas saskarties ikdienā, nevis tās, kas saistītas ar abstraktām ideoloģijām no senas pagātnes, kuru, es ceru, esam atstājuši aiz muguras.
Jens-Peter Bonde
IND/DEM grupas vārdā. - (DA) Priekšsēdētāja kungs, šodien Dānijā notiek vēlēšanas. Es ceru, ka Dānijas jaunajā parlamentā būs deputāti, kas uzņemsies pūles, lasot un izskatot Komisijas gada programmu un ES likumdošanas priekšlikumus. Šim nolūkam ir ES, kas nosaka mūsu tiesību aktus, un ir skumji piedzīvot vēlēšanu cīņu, kurā tiesību aktu veidošana gluži vienkārši netiek apspriesta. Tā vietā Dānijā tika apspriesti pašvaldību un reģionālie jautājumi, piemēram, pārtika pirmsskolas iestādēs, skolās un slimnīcās. Dānijas ietekme uz likumdošanas procesu ES starp pilsoņu ievēlētajiem pārstāvjiem netiek apspriesta; demokrātija kā pārvaldes veids ir izsmelta.
Komisijas gada programmu varētu lieliski izplatīt apspriešanai visu valstu parlamentu visās speciālajās komitejās, un šajā sakarā visām partijām būtu jāpieņem nostāja par to, kam nepieciešama ES līmeņa likumdošana un kas jāatstāj valstu jurisdikcijā. Tuvums un vajadzīgās kontroles - vai arī subsidiaritāte un samērīgums, lietojot ES leksiku - būtu jāapsver valstu parlamentos, vispirms saistībā ar gada programmu un pēc tam, kad Komisija iesniedz dažādus likumdošanas priekšlikumus. Tas radītu valstu parlamentiem saikni ar ES un dotu iespēju pilsoņiem iesaistīties pirms viņi ir saņēmuši rīkojumu no Briseles, kas ir apsolījusi ievērot arī valstu parlamentu ieteikumus, kuri tomēr tiek saņemti ļoti maz. Valstu parlamenti snauž darba laikā, un tas ir nomācoši tiem mūsu vidū, kas cīnās minēto parlamentu labā, taču ir patīkami redzēt tik daudz komisārus vienlaicīgi.
Frank Vanhecke
Priekšsēdētāja kungs, šodien aplūkotā darba programma precīzi parāda, cik vienkārši oficiālā Eiropas Savienība mētājas ar svarīgo jēdzienu "subsidiaritāte”.
Komisija, sekojot Frattini kunga kādreizējām iniciatīvām, uzņemas pilnīgu varu pār darbaspēka migrācijas tiesiskajiem aspektiem, bet, manuprāt, šis jautājums ir vienīgi dalībvalstu kompetencē.
Komisija izdara spiedienu uz Eiropas Savienības pilsoņiem, kas, manuprāt, ir ļoti apstrīdama reakcija uz demogrāfiskām problēmām, piemēram, nākamo darba ņēmēju masveida pieplūdumu no valstīm, kuras nav Eiropas Savienības valstis, un, kas ne mazākajā mērā netiek demokrātiski atbalstīts un kam nepiekrīt mūsu Eiropas Savienības pilsoņi.
Ļaujiet man izteikties par to pavisam skaidri: jauns gluži likumīgs imigrācijas vilnis, ar visu, kas pavada nemitīgu migrāciju un, tā saukto, ģimeņu atkalapvienošanos, padara jau esošās un jau tā saasinātās integrācijas problēmas vēl asākas, nerunājot par intelektuālā darbaspēka emigrāciju, ko mēs acīmredzot nekaunīgi pieļaujam, kaitējot izcelsmes valstīm.
Tas notiek laikā - un to es vēlos uzsvērt -, kad Eiropā jau ir miljoniem iepriekšējo imigrantu, kuru izcelsme ir ārpus Eiropas, kas jau trešajā un pat ceturtajā paaudzē joprojām ir bezdarbnieki un kas joprojām ir vāji iepazinuši vietu, kurā viņi varētu tikt integrēti, nemaz nerunājot par asimilāciju: proletariāts uz sociālās drošības pabalstu rēķina.
Zīmīgi ir tas, ka arī pati Komisija ir iesaistījusies dalībvalstu izglītības politikās. Paziņojums par "Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu", uz ko atsaucas šī darba programma, patiesībā paziņo, ka Komisija aplūkos kā skolām vislabāk nodrošināt saviem audzēkņiem galvenās zināšanas un kā izglītības aprindām palīdzēt jaunajiem cilvēkiem kļūt par
atbildīgiem pilsoņiem, saskaņā ar Eiropas Savienības pamatvērtībām. Es brīnos: vai patiešām nākotnē apskaidrotie Eiropas Mandarīni mums mācīs kā domāt un kā uzvesties? Vai "Lielā Brāļa Eiropu” mēs jau gandrīz esam sasnieguši?
Komisija pretendē, ka tā atļauj vispirms izteikties Eiropas Savienības pilsoņiem, bet patiesībā nereti uzvedas kā imperators vai ķeizars; bieži vien ar pirkstu norādot kā rīkoties un grozot galvu kā neapmierināts skolotājs xxx. Pats Barroso kungs šogad nesen apmeklēja Holandi, lai holandiešiem pastāstītu, ka nu pietiek; ka viņiem labāk būtu nesatraukties par referendumu un, ka ir pienācis pēdējais laiks atzīt Eiropas Savienības konstitūcijas principus.
Tādā pašā veidā šie diženie Eiropas demokrāti pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka pilsoņiem nav iespējas izteikt savu viedokli par pseidokonstitūciju un iespējamo Turcijas iestāšanos. Attiecībā uz manu valsti Barroso kungs, kopā ar citiem Eiropas Mandarīniem labprāt nāk un stāsta, kā risināt problēmas starp Flandriju un Valoniju, pat neapgrūtinot sevi, lai iedziļinātos un saprastu, kas patiesībā notiek.
Nobeigumā - un es baidos, ka šī nav pirmā un ne pēdējā reize, kad saku to šajā plenārsēžu zālē - šī oficiālā Eiropa acīmredzot nekalpo demokrātijai, nekalpo subsidiaritātei, nestrādā, lai skaidri un noteikti nokārtotu jautājumu par varas sadalījumu starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm. Tādēļ mani arī nepārsteidz tas, ka, tā sauktais, Reformu līgums nemaz nav mazi, kosmētiski uzlabojumi, bet gan ir tieši tas pats, kas iepriekšējā Konstitūcija, un tādēļ tas ir šī pilnīgi neskaidrā, tumšā un aizplīvurotā dokumenta maskētā versija, kas pilnīgi izslēdz normālu pilsoņu kontrolētas demokrātijas darbību.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs, o sonho europeo, Eiropas sapnis, der Europäische Traum! Es domāju, ka vairākumam eiropiešu ir pilnīgi skaidrs un viņi ir visumā vienisprātis par to, kādai tai būtu jābūt. Ja tas tā ir, tad kādēļ tik daudz aizdomu tiek vērsts pret Komisiju tik daudzās valstīs? Jūs sakāt, ka tas ir saziņas dēļ. Tomēr, ļoti daudz pilsoņu, pat tie, kuri šīs problēmas aplūko tikai garāmejot, saka nē, tas ir konkrētu projektu dēļ un tas ir Lisabonas stratēģijas un tās nepārprotamās neveiksmes dēļ.
Swoboda kungs saka, ka pietrūkst sociālās dimensijas, un man ir jāpiekrīt, ka šajā jautājumā viņam ir taisnība. Tomēr, tai pašā laikā Duff kungs ir teicis, ka sociālajai dimensijai Konstitucionālajā līgumā - atvainojos, jūs dēvējat to par Reformu līgumu - ir jābūt tā centrā. Tas ir ļoti jauki, bet kurā vietā tajā ir kaut kas teikts par sociālo dimensiju? Kādā veidā šis Līgums patlaban ir lasāms, un kur šajā Līgumā ir kaut kas teikts par demokrātijas pamatprincipiem, piemēram, par varas dalīšanu? Ja jūs patiesi darītu to, ko jūs sakāt un ko acīm redzami esat paredzējuši, proti, efektīvi nodotu vēstījumu un īstenotu jūsu nodomus tādā veidā, kas ir pārbaudāms, izmantojot precīzus datus, - saziņa kļūtu par krietni mazāku problēmu.
Eiropas Kopienu tiesas priekšsēdētājs vakar vakarā piedāvāja jums ļoti skaidru sākumpunktu. Viņš pirmo reizi pieminēja ļoti konkrētus skaitļus: 4 miljoni eiro nepamatoti izmaksāti tikai no struktūrfondiem vien. Ļaujiet man citēt no viņa runas: "Visbiežāk pieļautās kļūdas bija prasības par nepamatotiem izdevumiem un konkursa procedūru nepildīšanu, kā arī pierādījumu trūkums, lai atbalsītu pieskaitāmo izmaksu vai arī iesaistīto darbinieku izmaksu aprēķināšanu. Uzraudzības un kontroles sistēmas dalībvalstīs pārsvarā bija neefektīvas vai arī vidēji efektīvas, un Komisija par to darbību veica tikai vidēji efektīvu uzraudzību.”
Jums ir jārīkojas. Lūdzu, necentieties uzlabot saziņu par to, ko jūs nedarāt! Tas noved uz nepareiza ceļa.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties visām grupām par ļoti interesantajiem un rosinošajiem komentāriem. Vispirms ļaujiet man atbildēt uz dažiem konkrētiem jautājumiem, bet pēc tam es izteikšu dažus vispārējus komentārus.
Es vēlētos pateikties H. Nassauer par vispārējo atbalstu, ko viņš izteica attiecībā uz mūsu prioritātēm. Attiecībā uz viņa pieminēto galveno jautājumu - subsidiaritāti - ļaujiet man teikt, ka mēs esam iesaistījušies tikpat lielā mērā kā viņš, lai sasniegtu viņa noteikto mērķi, proti, Eiropā izveidot jaunu subsidiaritātes kultūru un sniegt savu piemēru. Es patiešām to esmu apsolījis. Es neizliekos, ka mēs esam perfekti. Dažreiz ir grūti mainīt vecos ieradumus, tomēr mēs dodamies pareizajā virzienā. Ja rodas kļūdas, kā dažreiz tas notiek, tad mēs mēģinām tās labot. Nesenais gadījums, ko mēs pieminējām attiecībā uz Apfelwein, ir tam labs piemērs, un ir jāpieņem, ka reizēm mēs nevaram paredzēt visas sekas, kuras var radīt mūsu izstrādātās regulas.
Es vēlos jūs pārliecināt, ka es un kolēģis, kurš arī atrodas šeit, aizstāvam subsidiaritāti. Visās savās iniciatīvās mēs tagad pievēršam uzmanību vajadzībai ieviest īpašu likumdošanas iniciatīvu - ietekmes novērtējumam un mūsu priekšlikumu kvalitātei -, un mēs mēģinām to darīt šādi.
Ļaujiet man vienīgi uzsvērt, ka no 26 stratēģiskajām iniciatīvām, par kurām es paziņoju, tikai 8 ir likumdošanas iniciatīvas; no 61 prioritārās iniciatīvas tikai 28 ir likumdošanas iniciatīvas; no pavisam 87 iniciatīvām - tikai 36 likumdošanas iniciatīvas. Papildus tam mēs izstrādāsim 30 tiesību aktus.
Tomēr es vēlos jums norādīt, lūk, ko - kad mēs runājam par jauno subsidiaritātes kultūru, man vajadzīga jūsu palīdzība, lai mūsu pilsoņiem izskaidrotu, ka tas jādara tāpēc, lai stiprinātu Eiropas Savienību, nevis lai to padarītu vājāku; lai iestādes kļūtu demokrātiskākas un uzņemtos lielāku atbildību, nevis lai piekāptos tiem, kas, izmantojot populismu un demagoģiju, uzbrūk Eiropai un Eiropas Savienībai. Es neredzu subsidiaritāti šādā veidā. Reizēm dažās mūsu dalībvalstīs cilvēki tā runā saistībā ar subsidiaritāti; Komisijai un Eiropas Parlamentam nevajadzētu nākt klajā ar šāda veida programmu, jo tā ir pretrunā subsidiaritātes principam. Patiesībā, ja viņi vēlas panākt, ka Eiropas Savienība nespēj darboties tad, kad Eiropas rīcība ir nepieciešama, tad es nepiekrītu, ka tas patiešām tiek darīts subsidiaritātes vārdā.
Sniegšu jums nesenu piemēru - martā Eiropadome pieņēma, kā jūs zināt, dažas ļoti nozīmīgas idejas saistībā ar enerģētiku un vidi, proti, aizsardzību pret klimata pārmaiņām. Mēs, piemēram, pieņēmām vispārējus nošķiršanas principus. Tas bija Eiropadomes lēmums. Tomēr reizēm esmu dzirdējis, ka kāda dalībvalsts uzskata, ka Komisijai nevajadzētu uzstāt uz nošķiršanu, jo tas ir pretrunā subsidiaritātes principam. Es tam nepiekrītu, un man tas ir jāpasaka. Patiesībā tā ir pretošanās kādai svarīgai Eiropas kustībai, kas tiecas radīt patiesu iekšējo enerģētikas tirgu un izveidot ļoti spēcīgu politiku, kura vērsta pret klimata pārmaiņām. Ar to netiek atbalstīta subsidiaritāte.
Šis ir jautājums, kurā mums vajadzīga jūsu palīdzība. Mums vajadzīga jūsu palīdzība, lai izskaidrotu, kad ir nepieciešama ES darbība, un kritizētu mūs, kad uzskatāt, ka ES darbība nav vajadzīga, lai tādējādi vajadzības gadījumā mēs atteiktos no, iespējams, nederīga tiesību akta.
Pie H. Swoboda viedokļa par paziņojumu es atgriezīšos vēlāk, tomēr uzskatu, ka viņam ir taisnība. Patiesībā es kopā ar priekšsēdētāja vietnieci M. Wallström un visu kolēģiju strādājam pie šī jautājuma. Bet pamatideja ir partnerība. Ļaujiet mums būt godīgiem šajā jautājumā. Mēs nevaram visu izdarīt paši. Sakot "mēs”, es domāju Eiropas iestādes - Komisiju un Eiropas Parlamentu. Ir vajadzīga aktīva visu - valsts un reģionālo - līmeņu vadītāju iesaistīšanās. Tas ir svarīgi, lai nodrošinātu subsidiaritāti. Piemēram, federālā zeme Vācijā, reģioni lielākajā daļā dalībvalstu, ir ļoti svarīgi; mani kolēģi un arī es pats esam viesojušies valstu parlamentos visā Eiropā, reizēm dažādos reģionos, sniedzot skaidrojumu. Nesen es viesojos Polijā, kur ļoti skaidri izteicos un norādīju, ka Eiropa viņiem nav Briselē vai Strasbūrā; Eiropa esam mēs, tā ir visa Eiropa, un tā ir kopēja atbildība. Tā ir, vēlreiz atkārtošu, paradigmas maiņa, jo, ja jūs vēlaties iedzīvotājiem sniegt motivāciju saistībā ar Eiropas ideju, mums kopīgi jāizmanto prioritātes, nevis tikai jādomā par "atsevišķiem cilvēkiem Briselē un Strasbūrā”, pārējiem iedzīvotājiem stāstot, kas viņiem būtu vai nebūtu jādara.
Mēs pieminējām sociālo dimensiju. Protams, man nav iespēju uzsvērt visus aspektus. Ļaujiet man tikai pateikt, ka mūsu programmā attiecībā uz šo jomu ir paredzētas daudzas leģislatīvas un neleģislatīvas iniciatīvas. Visbūtiskākais ir tas, ka mēs pabeigsim darbu pie Eiropas sabiedrības "inventarizācijas”, kas ietver redzējumu par to, kā veicināt iespējas, piekļuvi un solidaritāti 21. gadsimta Eiropā. Tas bruģēs ceļu uz jaunu sociālo darba kārtību un nodrošinās sistēmu, kas ļaus izmantot dinamisku un mūsdienīgu pieeju attiecībā uz ES politikas ieguldījumu mūsdienu Eiropas sabiedrībā.
Komisija arī iesniegs priekšlikumus, lai grozītu Eiropas Uzņēmumu padomes direktīvu, lai dotu viņiem iespēju gaidīt pārstrukturizāciju un iesaistīties šajā procesā. Cits tiesību akts attieksies uz grūtnieču apstākļiem, par mērķi nosakot spēkā esošo noteikumu uzlabošanu maternitātes aizsardzības jomā, lai tādējādi nodrošinātu profesionālās, privātās un ģimenes dzīves apvienošanas iespējas.
Viena no iniciatīvām attieksies uz koordinācijas atklātās metodes plašāku izmantošanu sociālās aizsardzības un sociālās integrācijas jomā. To papildinās ieteikums par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir attālināti no darba tirgus; pamatā ir trīs pīlāri - darba iespējas un arodizglītība, ienākumu atbalsts un labākas piekļuves iespējas kvalitatīviem pakalpojumiem. Šī iniciatīva tiek izstrādāta saistībā ar visaptverošo Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.
Visbeidzot, Komisija pieņems paziņojumu par pārmaiņu paredzēšanu un vadību, uzsākot Eiropas sociālo partneru apspriežu otro posmu par uzņēmumu pārstrukturēšanas paredzēšanu. Sniegšu jums dažus piemērus tam, ka mēs patiešām esam iesaistījušies Eiropas sociālās darba kārtības izstrādē.
Duff kungs, attiecībā uz nepieciešamību ratificēt Līgumu, kā jūs saprotat, es pilnībā piekrītu šai prioritātei, un es patiešām uzskatu, ka ir jāuzsver Eiropas sociālā un kultūras dimensija. Šajā jautājumā es daru visu iespējamo, mēģinot izskaidrot, ka Eiropā ir nepieciešams spēcīgs iekšējais tirgus, tomēr Eiropa ir kaut kas vairāk par tirgu, un, manuprāt, jūs varat man piekrist, ka arī tās ir kopējas saistības.
Attiecībā uz prezidenta N. Sarkozy izteikto priekšlikumu izveidot "gudro vīru komiteju”, par ko jūs lūdzāt man sniegt viedokli, Komisija ir apspriedusies. Protams, mēs atbalstām jebkuru iniciatīvu, kas veicina debates un pārdomas par Eiropas nākotni. Kā īsti demokrāti mēs atbalstām debates. Tas, iespējams, ir mūsu tropisms, bet mēs atbalstām debates, mēs atbalstām idejas un viedokļu apmaiņu. Tādēļ, manuprāt, prezidenta N. Sarkozy iniciatīva jāuzskata par daļu no šādu debašu un pārdomu veicināšanas. Tomēr Komisija labprāt pārliecinātos, ka šī iniciatīva, ja tā jāapstiprina Eiropadomē, nemazina mūsu centienus panākt veiksmīgu Lisabonas līguma ratifikāciju un, visvairāk, - nemazina tā apstiprināšanas iespējas.
Mums jābūt skaidrai nostājai šajā jautājumā. Tādēļ mēs uzskatām, ka, ja Eiropadome to apstiprina, šai grupai nevajadzētu iesaistīties jaunās iestāžu debatēs. Es nedomāju, ka tā būtu gudra rīcība, tāpēc es lūgšu "gudros vīrus” (un, cerams, arī sievietes) būt pietiekami gudriem, lai neuzsāktu jaunas iestāžu debates; viņiem drīzāk būtu jāpievēršas redzējumam par Eiropu pēc 20-30 gadiem. Tas ir svarīgi, un kāpēc lai par to mēs nenoorganizētu efektīvas debates?
Mums nevajadzētu arī iesaistīties negatīvās debatēs par Eiropas ģeogrāfiskajām robežām. Šis jautājums var radīt nesaskaņas, un tam nevajadzētu mazināt pašreiz notiekošos procesus Eiropas līmenī, piemēram, budžeta pārskatīšanu un paplašināšanās sarunu normālu norisi. Tas ir svarīgi iestāžu aizsardzībai. Mēs atbalstām visa veida debates, bet būsim godīgi - mums ir iestādes. Mums ir Eiropas Parlaments, Komisija, Eiropadome, un galu galā tieši šīs iestādes, nevis "gudrie vīri” vai, kā mēs varbūt vēlētos teikt, bērni ar gaišām galvām, ir atbildīgas par to, kā tās varētu stimulēt mūsu debates.
Mēs arī uzskatām, ka laika grafiks šādas grupas ziņojumiem jāizstrādā īpaši rūpīgi; 2009. gada beigas šķiet piemērots termiņš.
Komisijas priekšsēdētājs. - (FR) Jonckheer kungs, paldies par jūsu komentāriem, jo īpaši par kopienas metodēm un zaļo atbalstu tām. Mēs pret to būsim ļoti piesardzīgi. Jūs, bez šaubām, būsiet pamanījuši, ka debašu laikā par Reformu līgumu - Lisabonas līgumu - tika izdarīti atsevišķi mēģinājumi nomelnot Kopienas procesu. Komisija, kas efektīvi sadarbojās ar Parlamentu, spēja novērst visu, kas varēja apšaubīt Kopienas sistēmas principus.
Jūs teicāt, ka 2007. gads ir bijis mums nozīmīgs gads "lielā lietā”, proti, saistībā ar klimatu pārmaiņu izaicinājumu, un mēs Komisijā un Eiropas Savienībā lepojamies ar to, ka esam sekmējuši šos pūliņus. Patiešām Komisijas Zaļā grāmata nodrošināja pamatu, lai notiktu vienošanās, kas beidzot tika panākta Eiropas Padomē martā. Eiropas Savienība var lepoties, ka tā uzņēmusies vadošo lomu šajā jomā un, ka tā ir paredzējusi savus centienus turpināt šajā virzienā, jo īpaši nākamajā Bali konferencē un saistībā ar pēdējā laika lielākajām sanāksmēm, kā, piemēram, Augsta līmeņa sanāksmi Ņujorkā un G8 Hailigendammā, kas izrādījās arī nozīmīgas. Tas tiks darīts ar nolūku uzsākt procesu, ar kuru līdz Kopenhāgenas sanāksmei 2009. gadā tiks panākts - mēs ceram - režīms, kas sekos pēc Kioto protokola darbības termiņa beigām 2012. gadā. Jebkurā gadījumā, mēs apzināmies , ka ir nepieciešams motivēt pārējos mūsu partnerus šajā virzienā.
Pievēršoties jautājumam par migrāciju, jūs teicāt, ka Eiropas Savienībai ir jāpiešķir Nobela Miera prēmija. Tādu pašu atzinību varētu izrādīt par tās darbībām arī citās jomās. Patiesībā, es domāju, ka Eiropas Savienība jau sen ir pelnījusi Nobela Miera prēmiju, ja runājam par pieredzi attiecībā uz mieru pasaulē, ir tikai daži reģioni, kas šajā ziņā ir kompetentāki, nekā Eiropas Kopiena, tagadējā Eiropas Savienība. Tagad ļaujiet man sniegt vienu piemēru. Šomēnes es došos uz Singapūru, lai piedalītos Dienvidaustrumu Āzijas valstu ASEAN sammitā, un šo valstu asociācija mani uzaicināja, jo tās meklē ierosmi darbam, pamatojoties uz mūsu pieredzi reģionālajā integrācijā, miera, ekonomiskās izaugsmes un sociālās attīstības labā. Mums ir jābūt lepniem ar to, ka esam piemērs citiem pasaulē, un šis ir jautājums, pie kura mēs nepārtraukti strādājam.
Par migrācijas jautājumu - es vēlos atbildēt uz atsevišķiem jautājumiem, ko uzdeva šī parlamenta deputāti. Es esmu to vairākkārt teicis un tagad es teikšu to vēlreiz: Es uzkatu, ka ir nejēdzīgi Eiropas Savienībā risināt 27 imigrācijas politikas. Mums šeit ir integrēta teritorija un tādēļ mums ir vajadzīga kopīga pieeja. Teiksim skaidri: atsevišķas dalībvalstis ir pret to. Tomēr mums neatlaidīgi ir jāiestājas par integrētu teritoriju, kur ir lielākas iespējas stāties pretīm tādām problēmām, ar kādām pēdējā laikā sastopas Itālija, tostarp tādām, ko rada atsevišķi Rumānijas pilsoņi. Mums Eiropā ir vajadzīga lielāka imigrācija, nevis mazāka: tāda ir šīs lietas patiesība.
Šī iemesla dēļ mēs aicinām izveidot tādu imigrācijas politiku, kura ir atbildīga un kuras pamatā ir divi galvenie aspekti. Pirmkārt, mums ir jābūt apņēmīgiem, kad vajadzēs atklāti apkarojot visus ekspluatācijas veidus darba vietās un likvidējot nelikumīgo darba tirgu. Tādēļ mēs pilnībā atbalstām priekšsēdētāja vietnieka Frattini ierosināto iniciatīvu izveidot direktīvu, ar kuru par noziegumu tiks atzīta ES teritorijā nelikumīgi ieceļojušu personu nodarbināšana, novēršot šādu darba ņēmēju ekspluatāciju un apkarojot iesaistītos noziedzīgos tīklus. Mums ir stingri jārisina nelikumīgās imigrācijas problēma, kā arī jautājumi saistībā ar jebkādām darbībām, kas tiek veiktas atsevišķu tīklu piesegšanai, kas bieži vien nav nekas cits kā kriminālas bandas, jo tās ir ne vien saistītas ar nelikumīgo imigrāciju, bet arī ar narkotiku izplatīšanu, cilvēku tirdzniecību un citiem organizētās noziedzības veidiem.
Vienlaicīgi mums ir jāpieņem atklāta, auglīga un vienota pieeja, lai atrisinātu problēmu saistībā ar to, kā, pirmkārt un galvenokārt, integrēt tos, kuri ir Kopienas pilsoņi un pēc tam tos, kuri pieder dažādām imigrantu grupām. Mums jābūt drosmei atzīt, ka šis uzdevums ir jārisina kopīgi. Eiropas iestāžu uzdevums ir izveidot darba plānu, bet nonākot līdz praktiskajai pusei, kurš rūpēsies par reāli veicamo integrācijas procesu? Nevis Eiropas Parlaments un nevis Eiropas Komisija, bet valstu valdības, reģionālās un vietējās iestādes, NVO un dažkārt pat baznīcas; patiešām visi, kas vien ir un kuriem ir uzdevums uzlabot untegrāciju. Tas ir galvenais uzdevums.
Jūs pieminējāt Kofi Annan. Es vairākas reizes esmu ar viņu runājis par šo jautājumu. Ja ir kāda joma, kas ir vāji regulēta pasaules mērogā, tā ir migrācija. Mēs esam izstrādājuši konkrētus organizatoriskus principus pasaules tirdzniecībai un, patiesi, pat attiecībā uz vidi. Izbrīnu rada tas, ka migrācija, kura ir viena no lielākajām problēmām, ar ko saskaras pasaule, ir joma, kura netiek organizēta starptautiskā līmenī. Es atbalstu jūsu priekšlikumu, lai mēs Eiropas Savienībā - tieši tādēļ mēs esam īpašs gadījums, runājot par integrāciju un pārvietošanās brīvību, - divkāršotu savus centienus noteiktu principu veicināšanai, jo Eiropu un pasauli kopumā reāli apdraud ksenofobija, populistiskas kustības un negatīvie pagātnes spēki, kas pretojas tiem principiem, kurus mēs uzturam, proti, humānismam un viesmīlībai. Mums ir jārīkojas, skaidri apzinoties ekstrēmistu nostāju, un jāstrādā kopā, lai sasniegtu racionālu, īstu un progresīvu pieeju.
(Aplausi)
Wurtz kungs, jūs uzdevāt vairākus jautājumus par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem. Pirmkārt, es pieminēju savā runā šos instrumentus sakot, ka ļoti drīz mēs varētu šajā jomā īstenot atsevišķas iniciatīvas. Atļaujiet man jums sacīt, ka mēs ļoti atbalstām efektīvu mehānismu ieviešanai, lai aizsargātu mūsu komerciālās intereses un nodrošinātu aizsardzību pret negodīgu komercpraksi. Šī iemesla dēļ mēs patlaban meklējam veidus kā panākt, lai šie instrumenti būtu efektīvāki. Turklāt, tas mums ir jāizdara pārredzamā veidā. Lielākās apspriedes ir tiko uzsākušās, lai nodrošinātu, ka mūsu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, ir labākas iespējas stāties pretim starptautiskajai konkurencei. Mēs esam paredzējuši atbilstošus lēmumus šajā jomā pieņemt šī gada decembrī.
Ir jāpiekrīt, ka Eiropas Savienības uzņēmumi ir pasaulē visstarptautiskākie. Eiropas ražošanas un produktu izplatīšanās ķēdes tagad ir izveidotas uz katra stūra uz visas mūsu planētas, tās vairs neatrodas tikai dalībvalstīs. Mēs uzskatām, ka šī uzņēmējdarbības klātbūtne globālā pakāpē ir kokrētpējas un izaugsmes avots Eiropas Savienības ekonomikai, tā sekmē darba vietu radīšanu. Es varu jums apliecināt, ka mums nav nolūka apbalvot vai subsidēt Eiropas Savienības uzņēmumus, kas izlemj pārvietot ražošanu uz trešām valstīm vai arī tajās izvietot daļu no savām ražošanas iekārtām. Tomēr, būšu pilnīgi atklāts pret jums un teikšu, ka mēs nepiemērosim sankcijas un nesodīsim Eiropas Savienības uzņēmumus, kas ir visglobālākie un viskonkurētspējīgākie pasaulē. Tādēļ mums ir vajadzīgi tirdzniecības aizsardzības instrumenti, kuri ir gan pārliecinoši, gan pārskatāmi. Mēs pārskatīsim mūsu tirdzniecības aizsardzības instrumentus, lai ieviestu spēcīgākus pasākumus - un, patiesi, nekad mūsu nolūks nav bijis tos padarīt vājākus -, tos pielāgojot, bez šaubām, jaunajām globalizācijas realitātēm.
Es nekavēšos pie globalizācijas jautājuma. Es ieradīšos šeit atkal rīt, lai apspriestu dokumentu, ar ko mēs iepazīstinājām pēdējo Eiropas Padomi un plašāku sabiedrību, par pievienotās vērtības piešķiršanu Eiropas Savienībai un ieceri par globalizācijas veidošanu. Mēs ļoti labi apzināmies, ka Eiropas Savienības intereses pasaulē ir jāaizstāv, ka ir jāaizstāv arī mūsu intereses, neķeroties pie protekcionisma, ka ir jāsaprot un jābūt drosmei pateikt Eiropas Savienības pilsoņiem, ka,aizvērot savas durvis, mēs no tā cietīsim pirmie. Tas nebūs vienkārši, bet tas ir jāizdara. Eiropas Savienība ir pasaulē lielākā eksportētāja. Mēs paši sev radītu sakāvi, un protekcionisma ceļš būtu pret mūsu interesēm. Savrīgi ir izdomāt kā paturēt mūsu durvis atvērtas, nekļūstot naiviem, kā saglabāt un pat paplašināt piekļuvi globālajiem tirgiem, vienlaicīgi aizstāvot mūsu pašu intereses un tas nozīmē ņemt vērā mūsu intereses nodarbinātības jomā.
Komisijas priekšsēdētājs. - Crowley kungs, pateicamies arī par atbalstu, ko sniedzāt attiecībā uz mūsu vispārējo programmu. Saistībā ar šo konkrēto jautājumu - es zinu, ka tas jums rada uztraukumu un bažas, - ļaujiet man izskaidrot iniciatīvas par nodokļu piemērošanu.
Kā jūs zināt, Komisija kādu laiku jau risina jautājumu par nodokļu kopējo konsolidēto bāzi. Šī ir ļoti sarežģīta joma, un dalībvalstu uzskati ļoti atšķiras. Es labi zinu Īrijas jutīgo attieksmi. Es zinu arī citu dalībvalstu jutīgo attieksmi. Saskaņā ar ierasto kārtību Komisija pirms oficiālu priekšlikumu izstrādes veic ietekmes novērtējumu, lai analizētu jautājumus un izskatītu, kāda būtu dažādu iespējamo risinājumu varbūtējā ietekme. Tas viss ir publiskots, un tas ir pilnībā atbilstīgi, ka savā darba programmā 2008. gadam Komisija atsaucas uz šo aspektu.
Tomēr es jums piekrītu, ka ir skaidrs, ka vienprātība Reformu līgumā ir ietverta kā vispārīgs noteikums attiecībā uz jebkuru tiesību aktu par šiem nodokļu jautājumiem. Tāpēc es uzskatu, ka jūsu bažas ir pienācīgi ņemtas vērā.
Manuprāt, es esmu atbildējis uz vairumu jūs interesējošo piezīmju. Ļaujiet man tikai piebilst, ka es, protams, koncentrējos uz, tā teikt, vispolemiskākajiem jautājumiem. Es vēlos teikt, ka mēs varējām saskatīt zināmu vienprātību attiecībā uz Eiropu. Tā ir vienprātība, kas, manuprāt, lielāka ir iestāžu starpā; protams, pastāv dabiskas atšķirības politisko grupu starpā, un ceru, ka vienprātība pastāv arī daudzveidīgās Eiropas Savienības dažādu reģionu starpā.
Tas, manuprāt, nav vismazākais kopsaucējs attiecībā uz vienprātību. Tas galvenokārt ir trīs faktoru rezultāts. Pirmkārt, par daudzām izmaiņām, ar kurām saskaramies patlaban, nav iespējams diskutēt. Klimata pārmaiņu prasības, migrācija un risks, kas saistīts ar nabadzību visā pasaulē, - tās visas ir skaidri redzamas problēmas. Un neatkarīgi no tā, vai jūs pārstāvat kreisās, labējās vai centra partijas, nākat no Eiropas ziemeļiem vai dienvidiem, vecām vai jaunām dalībvalstīm, mazām vai lielām dalībvalstīm, tās ir kopējas problēmas, ko atrisināt mēs varam vienīgi kopējiem spēkiem.
Otrkārt, mēs pakāpeniski izskaidrojam, ka Eiropas Savienība ir centrs šādu jautājumu atrisināšanā. Atsevišķu dalībvalstu rīcība var sniegties vienīgi līdz noteiktai robežai, bet aizvien redzamāks kļūst tas, ka ir nepieciešama Eiropas dimensija.
Protams, mums jāsaredz, kāds ir piemērotākais līmenis Eiropas dimensijas izmantošanā, runa ir par subsidiaritātes jautājumu, uz ko norādīja daži no jums, bet, manuprāt, mēs varam piekrist, ka pat lielākās dalībvalstis vienas pašas nevar atrisināt visas šīs problēmas un mums ir vajadzīga zināma Eiropas iesaistīšanās.
Visbeidzot, es uzskatu, ka darbs, ko visas iestādes ieguldījušas attiecībā uz dialogu un sadarbību, atmaksājas. Mēs mazāk tērējam savu enerģiju punktu iegūšanai savstarpējās sacensībās, un vairāk pievēršam uzmanību tam, kā būt noderīgiem saviem iedzīvotājiem, vienmēr īpaši uzsverot iedzīvotāju intereses. Jā, tā ir spēcīga Eiropas Savienība, taču spēcīga Savienība nav izveidota pašu iestāžu labad, bet gan tādēļ, lai nodrošinātu konkrētus rezultātus iedzīvotājiem, - tāda ir mūsu programma. Es domāju, ka tagad, pēc 50 gadiem, ES dibinātāju ģeniālā ideja, kas paredzēja izveidot šo unikālo iestāžu sistēmu, joprojām ir tikpat spēcīga kā iepriekš.
Tāpēc es ļoti ceru uz ciešu sadarbību ar Parlamentu, piemēram, īstenojot iesniegtos priekšlikumus, savas idejas īstenojot konkrētos pasākumos un izstrādājot savu jauno darba kārtību turpmākajai darbībai.
Savā un visu kolēģu vārdā es gribu jums pateikt, ka mēs patiešām vēlamies izveidot funkcionējošu, lojālu un dinamisku sadarbību ar Parlamentu .
(Aplausi)
Izaugsme un nodarbinātība
Piia-Noora Kauppi
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pievērsties Komisijas darba kārtībai, jo īpaši ekonomikas jomai, ne tikai tāpēc, ka tā ir joma, uz ko galvenokārt attiecas Ekonomikas un monetārās komitejas intereses, bet arī tāpēc, ka tai ir būtiska nozīme saistībā ar Lisabonas stratēģiju.
Komisijai jāsaglabā sava aktīvā nozīme finanšu pakalpojumu patiesi vienota tirgus izveidē. Tas pamatoti ir aktuāls jautājums. Pirmkārt, nesenā finanšu nestabilitāte uzsvērti atklāja pareiza finanšu regulējuma nozīmi. Otrkārt, finanšu pasaules dalībnieki kļūst aizvien vairāk savstarpēji saistīti. Mums jāspēj nodrošināt konverģenci ar mūsu galvenajiem ārvalstu sabiedrotajiem. Transatlantiskā tirgus iniciatīvas aizsāka ļoti nozīmīgu procesu, kas ir ļoti svarīgs attiecībā uz kapitāla tirgiem.
Pirms dažiem gadiem veiksmīgi tika īstenots progresīvs likumdošanas process saistībā ar Lamfalisī procedūru. Lamfalisī procedūra ir pirmais mēģinājums lielā apmērā pāriet uz deleģētām likumdošanas pilnvarām Eiropas Savienībā. Lai gan šajā procedūrā gūtā pirmā pieredze ir pozitīva, tomēr ir svarīgi arī turpmāk veidot uzticību iestāžu starpā. Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas darba attiecības šajā procesā ir ļoti svarīgas.
Runājot par turpmākajiem pasākumiem, Lamfalisī procedūra būtībā ir stabils process, ko atzinīgi novērtē ieinteresētās puses. Tāds tas bija arī sākotnējos posmos. Tas nepārtraukti attīstās. Tādējādi attiecībā uz šo jautājumu nav jāveic pamatīga pārbaude, un šādu vēlmi nav izteikušas arī ieinteresētās puses. Drīzāk mums ir vajadzīgi mērķtiecīgi uzlabojumi, īpaši attiecībā uz 3. līmeņa komitejām, jo saistībā ar tām ir plaša darbības joma, kurā jāveic uzlabojumi to starptautiskajā sadarbībā, lai pārbaudītu cita citu un sniegtu paskaidrojumus.
Visbeidzot, par jautājumiem, kas attiecas uz nodokļiem, es vēlētos teikt, ka Komisijai vajadzētu saglabāt savu aktīvo lomu. Lai gan nodokļu piemērošana var šķist mazliet sarežģīta un mēs visi zinām, ka šajā jautājumā nav vienprātības, mums jābūt ļoti drosmīgiem, veicot turpmākus pasākumus šajā jomā.
Ciešāka sadarbība ir labs jauninājums, turklāt ļoti svarīgi ir arī citi jautājumi, kas ietverti Komisijas darba kārtībā saistībā ar nodokļu jomu.
Harlem Désir
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, es domāju, ka Eiropas Savienības cilvēkiem ir ļoti lielas cerības, runājot par Eiropas integrācijas sociālo dimensiju un, ka sociālā pīlāra nostiprināšana ir vājais posms, lai neteiktu, iztrūkstošais posms Komisijas stratēģijā.
Mums ir jābeidz pretoties izaugsmes stratēģijai, kopējā tirgus veidošanai un sociālā pīlāra nostiprināšanai. Šis ir galvenais faktors Eiropas Savienības iedzīvotāju atbalstīšanai un tas ir arī gluži vienkāršs un būtisks nosacījums Lisabonas stratēģijas veiksmīgai īstenošanai un Eiropas Savienības konkurētspējas un ekonomiskās efektivitātes nostiprināšanai.
Šajā sakarā pārsteidzošs kontrasts ir informētība par klimata pārmaiņu radītajām problēmām, kas patlaban šķiet, ka patiesi strāvo no pagājušā gada pavasara sammita, un, patiešām, Komisijas rīcības programmā noteiktās prioritātes ir kas vairāk, nekā tikai pieraksts. Nepavisam mēs neveltām tādu entuziasmu,stājoties pretī problēmām, ko rada sociālā integrācija un vajadzība Eiropas Savienību izveidot tādu, kas darbojas visu labā, izveidot tādu Eiropas Savienību, kas ne vien spēj veicināt darba vietu skaita, bet arī darba vietu kvalitātes palielināšanos.
Ir deklarācijas par nodomiem, dažādas atsauksmes ir arī ievadā un preambulā, bet šīs tikko samanāmās aprises nav iekļautas ne rīcības plānā, ne likumdošanas iniciatīvās.
Aplūkojot, piemēram, mūžizglītību, kas tiek pieminēta kā viens no vajadzīgajiem blakusfaktoriem, lai būtu sekmīga jaunā darba tirgus reformas politika, - tā ir būtiska, ja mēs vēlamies sasniegt godīgu un efektīvu elastīguma un sociālās drošības (flexicurity) principu sistēmu. Tomēr tā nav ļoti vērienīga programma, kaut kas līdzvērtīgs, piemēram, vecajai Erasmus programmai, kas ne vien ir bijusi auglīga, bet arī ir pierādījusi sevi kā efektīvu saiknes veidotāju, ar ko ES pilsoņi var atpazīt un atzīt Eiropas Savienības darbu.
Runājot par sociālās atstumtības un nabadzības novēršanu un sociālās aizsardzības jomas nostiprināšanu, rīcības priekšlikumi tiek būtiski ierobežoti līdz iniciatīvām, kas neattiecas uz likumdošanu.
Mums ir žēl arī, ka nav nekādas sekmes saistībā ar Darba laika direktīvu un Nepilna darba laika direktīvu. Tāpat, nodokļu jomā, mēs nespējam, bet norādām, ka ir vajadzīga iniciatīva, lai izveidotu patiesu uzņēmumu nodokļu bāzi - to Parlaments ir aizstāvējis un tā labā ir strādājis attiecīgais komisārs - mēs joprojām nevirzāmies uz godīgāku kopējo tirgu šajā konkrētajā aspektā.
Visbeidzot, mēs nepacietīgi gaidām divas iniciatīvas, par kurām jūs paziņojāt. Pirmā iniciatīva attiecas uz Eiropas Uzņēmumu padomju direktīvas pārskatīšanu, uz ko aicina Parlaments kopš 2001. gada, un otrā, kuru jūs pieminējāt, attiecas uz dzemdību atvaļinājumu.
Es vēlos nobeigt kā piemēru minot divus jautājumus, kas ir nonākuši strupceļā, kas mums sķiet pilnīgi neizprotami un nepieņemami: tie attiecas, pirmkārt, uz pakalpojumiem ar vispārēju ekonomisko nozīmi un, otrkārt, uz vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem.
Pēc tik daudzām Baltajām grāmatām, Zaļajām grāmatām, paziņojumiem, konfliktiem Eiropas Kopienu tiesā un vairākām skaidrām un atkārtotām Reģionu komitejas un Ekonomikas un sociālo lietu komitejas prasībām, un pat pēc vienprātības, kas panākta starp dalībvalstīm Padomē par jauna panta iekļaušanu Lisabonas līgumā, paredzot skaidru likumdošanas iniciatīvas pamatu - koplēmumu ar Parlamentu -, attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem, kuri ir vispārējas nozīmes pakalojumi, joprojām nav gaidāms konkrēts priekšlikums.
Sabiedriskie pakalpojumi ir mūsu sociālā modeļa sirds. Eiropas Savienības pilsoņi gaida, lai tiktu izskaidrots, ka pret viņiem pēkšņi netiks piemēroti konkurences noteikumi un kopējā tirgus noteikumi. Priekšsēdētāja kungs, jums ir jāiesniedz Parlamentam iniciatīva šajā jautājumā.
Elizabeth Lynne
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju daudzus aspektus Komisijas programmā. Jo īpaši es priecājos par Komisijas apņemšanos nākt klajā ar īpašu horizontālo direktīvu atbilstīgi 13. pantam, lai cīnītos pret diskrimināciju preču un pakalpojumu pieejamībā, lai gan, iespējams, es dotu priekšroku konkrētām direktīvām visās nozarēs. Tomēr es šo soli vērtēju ļoti atzinīgi. Es un daudzi citi kolēģi jau aicinājām spert šādu soli, un saistībā ar šo jautājumu es ceru uz ciešu sadarbību ar Komisiju.
Es atzinīgi vērtēju arī Komisijas apņemšanos izstrādāt paziņojumu par infekcijām, kas iegūtas slimnīcās. Mums jāizstrādā Eiropas līmeņa prakses kodekss, lai nodrošinātu paraugprakses kopīgu izmantošanu un standartu paaugstināšanu, ņemot vērā krasās atšķirības dalībvalstu starpā. Es arī vēlētos ieraudzīt grozījumus 2000. gada Bioloģisko aģentu direktīvā, lai aizsargātu veselības aprūpē strādājošās personas no inficēšanās ar HIV un C hepatītu, ko var iegūt, savainojoties ar injekciju adatām. Visā Eiropas Savienībā katru gadu notiek vairāk nekā miljons šādu savainošanos, un es esmu vīlusies par to, ka 2008. gada darba programmā šajā saistībā nav paredzēts neviens pasākums. Es mudinātu Komisiju iespējami drīzāk nākt klajā ar grozījumiem, kas būtu atbilstīgi Parlamenta pieprasījumam.
Vēl saistībā ar veselības aizsardzības un darba drošības tiesību aktiem es vēlētos pateikt, ka esmu apmierināta ar to, ka jūs esat apņēmušies pirms visu jauno tiesību aktu izstrādes veikt ietekmes novērtējumus. Tomēr es mudinu jūs pārliecināties, ka pievēršaties arī pašreiz spēkā esošo tiesību aktu īstenošanai.
Konrad Szymański
Priekšsēdētāja kungs, esmu iepriecināts par izcilo vietu, kas Komisijas plānos ir atvēlēta enerģijas politikai. Tomēr es vēlētos pievērst uzmanību, ka jāpanāk līdzsvars starp vides un stratēģiskajiem mērķiem. Ir ļoti vienkārši uzlikt jaunus vides nodokļus, un ir vienkārši pieprasīt, lai būvniecībā un rūpniecībā ievērotu jaunus vides standartus, taču tas tomēr neatrisinās mūsu energodrošības problēmu. Ir nepieciešami politiski pasākumi, kuru mērķis ir solidaritāte enerģētikas jomā krīzes apstākļos.
Kopējā tirgus principi ir steidzīgi jāpiemēro attiecībā uz saimnieciskās darbības veicējiem enerģētijas jomā, kuru kontrolē ir arī enerģijas sadale. Tas ir īpaši svarīgi, ja uzņēmēji ir no trešajām valsīm, piemēram, no Krievijas, kur netiek piemērots subsidiaritātes princips ārvalstu ieguldījumu jomā.
Valstīs, kurās pastāv ekonomiskās šantāžas risks ir lielākā mērā pakļautas vides programmu izmaksām, ja tās būs cieši saistītas ar stratēģiskiem risinājumiem, svarīgiem Eiropas Savienības energodrošībai. Man joprojām ir sajūta, ka mēs šajā jomā vēl neesam panākuši līdzsvaru.
Nigel Farage
IND/DEM grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šorīt J. M. Barroso drīzāk izklausījās pēc slikta Pirmā pasaules kara ģenerāļa: darīsim to pašu, ko darījām pagājušajā nedēļā, pat ja tas neizdevās.
Pilnīgi netika atzīts, ka šis modelis vienkārši nedarbojas. Kā viņš var runāt par izaugsmi un nodarbinātību, neatzīstot, ka šī brīnišķīgā, leģendārā Lisabonas stratēģija ir cietusi pilnīgu neveiksmi? Mēs neesam sasnieguši nevienu no šiem mērķiem. Tomēr, neskatoties uz to, mēs runājam par izaugsmi un nodarbinātību, bet - ko mēs gatavojamies darīt? Vai mēs gatavojamies noregulēt šo jomu? Vai mēs gatavojamies likvidēt uzņēmējdarbībai radīto slogu? Nē, nekā tamlīdzīga.
Es brīnos, kā viņam pietika nekaunības runāt par ilgtspējīgu Eiropu, ja mums joprojām ir tā pati kopējā zivsaimniecības politika, mēs joprojām atlaižam zivis atpakaļ, mirušas; tie ir vairāk nekā 50 % mūsu noķerto zivju, bet joprojām mēs plānojam uzticīgi izmantot kvotu sistēmu.
Bet, iespējams, man vistuvākā ir ideja par to, ka šajā Komisijas programmā iedzīvotāju intereses paredzēts izvirzīt priekšplānā. Tas ir smieklīgi! Ja jūs vēlētos izvirzīt iedzīvotāju intereses priekšplānā, jums vajadzētu ņemt vērā viņu viedokļus. Jums vajadzētu klausīties, ko teica franči un nīderlandieši, un jums, izmantojot šo jauno Līgumu, vajadzētu viņiem sniegt iespēju piedalīties brīvos, taisnīgos un atklātos referendumos, lai redzētu, vai viņi piekrīt jūsu redzējumam par Eiropas nākotni.
Tomēr jūs neko tādu nedarāt. Jūs paslēpjat galvu smiltīs. Jūs izliekaties, ka tas viss nenotiek, un patiesībā jūs graujat pašu izveidoto Eiropas Savienību, jo tas viss vēl vairāk rada sabiedrības nicinājumu.
László Surján
(HU) Pateicos, priekšsēdētāja kungs, ka devāt vārdu. Kungi un dāmas, EPP-ED grupas deputāti, kuri ir saistīti ar budžeta jautājumiem, ar patiesu prieku apstiprināja Komisijas plānus 2008. Gadam, un Barroso kungs ir sagatavojis skaidru vēstījumu, kas atspoguļo politisko apņemšanos. Tomēr rīcības programma drīzāk atgādina nebeidzamu vēlmju sarakstu. Ja mēs būtu apsprieduši likumdošanas programmu vai arī gada politisko stratēģiju tieši šī gada sākumā, sasaistot vienu ar otru, tad budžets būtu pielāgots mūsu mērķiem, un nevis mūsu mērķi budžetam.
Parlaments ir uzņēmies Galileo programmu un tam ir saistības attiecībā uz Eiropas Tehnoloģiju institūtu, un tas cer, ka Komisija un Padome pieņems lēmumus jautājumos, kas kalpo Eiropas Pilsoņu interesēm. Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka Komisija ar daudzām programmām ne vien kalpo izaugsmes un darba vietu radīšanai, bet tā ir arī atbildīga par nodokļu maksātāju naudu un tādu pašu atbildību prasa no dalībvalstīm.
Es apliecinu, ka nopietnos ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos Komisija ir gatava aizturēt maksājumus attiecīgajām dalībvalstīm. Par laimi, šis sāpīgais solis vēl nav bijis vajadzīgs, taču visiem - valdībām un Eiropas Savienības pilsoņiem - ir jāzina, ka palīdzības mērķis ir attīstīt nepietiekami attīstītos reģionus un, ka izaugsme un darba vietu radīšana nenozīmē veiklu uzņēmēju un liekēžu bankas saldo palielināšanu. Komisija šajā jomā var rēķināties ar spēcīgu sadarbību un atbalstu no Parlamenta puses. Paldies par jūsu uzmanību.
Dariusz Rosati
(PL) Priekšsēdētāja kungs, esmu iepriecināts, ka jautājumi attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību atrodas Komisijas 2008. gada prioritāšu sarakstā.
Tas pierāda izpratni par to, ka pilnīga nodarbinātība un visdāžādāko Eiropas Savienības sociālajam modelim raksturīgo sabiedrisko pakalpojumu saglabāšana nevar tikt panākta bez straujas un ilgtspējīgas attīstības. Diemžēl Komisijas dokuments liek vilties, jo tajā pietrūkst detaļu. Situāciju vienkārši nevar uzlabot, vairākkārt atkārtojot tādas mantras, kā "zināšanu sabiedrība” un "elastīguma un sociālā nodrošinājuma princips”, kamēr Lisabonas stratēģija joprojām ir tikai papīrs.
Ir vajadzīga konkrēta un noteiktāka rīcība, lai Eiropas sabiedrību mudinātu kļūt aktīvākai darba tirgū, likvidētu šķēršļus kopējā tirgū, proti, saistībā ar darbaspēka brīvu pārvietošanos un pakalpojumu brīvu apriti, un izveidotu labvēlīgākus apstākļus uzņēmējiem.
Eiropa ir pasaules līderis sociālās un vides aizsardzības ziņā. Tomēr Eiropas izaugsmes potenciāls ir pārāk zems, tas nespēs nosargāt pozīcijas. Rīcība, galvenokārt, ir jākoncentrē uz izglītības attīstību un elastības palielināšanu un sagatavošanu darbam. Mums ir jāatmet paternālisma sociālā politika, kas uztur pasivitāti un tās vietā jāizveido sociālo politiku, kura atlīdzina rosību darba tirgū.
Ekonomiskās konkurences veidošanā svarīga loma ir vienotai valūtai. Es apsveicu eiro zonas palielināšanos, tajā iekļaujot Slovēniju, Kipru un Maltu. Diskriminējošā attieksme, ar ko ir jāsastopas atsevišķām jaunajām dalībvalstīm saistībā ar to iekļaušanos eiro zonā, tomēr rada bažas. Tas attiecas uz Lietuvu. Katra reize, kad nākotnē šādas kļūdas tiks atkārtotas, var kaitēt eiro zonai.
Mēs ticam, ka Eiropas Komisija mums izvirzīs konkrētus priekšlikumus attiecībā uz atbalstu nodarbinātībai un izaugsmei, kā arī nodrošinās augstus un nemitīgi augošus dzīves standartus vienotā Eiropas Savienībā.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, ciktāl tas attiecas uz EPP-ED grupu, nākamgada mērķi starptautiskās tirdzniecības un patērētāju aizsardzības jomā ir pavisam skaidri. Pirmkārt, mēs vēlamies piedzīvot iekšējā tirgus izveidošanas pabeigšanu likvidējot atlikušos šķēršļus un traucēkļus. Tādēļ, Kyprianou kundze, mēs atzinīgi vērtējam jūsu priekšlikumu Veselības pakalpojumu direktīvai, pamatojoties uz 95. pantu, ar ko varētu panākt ļoti vispusīgu pieeju veselības nozarei. Mēs apsveicam arī to, ka McCreevy kungs un viņa ģenerāldirektorāts izskatīs valsts iepirkuma pārējos aspektus, lai īstenotu Pakalpojumu direktīvu.
Otrkārt, mēs vēlamies redzēt, ka visās Eiropas Savienības dalībvalstīs tiek ieviesti salīdzināmi patērētāju aizsardzības standarti, un mēs ļoti atzinīgi vērtējam, Kuneva kundze, jūsu sniegto attiecīgās ES likumdošanas pārskatu šajā jomā. Mēs esam arī apmierināti ar to, ka varam rīkoties, pārskatot šīs divas direktīvas, pirmkārt, par horizontālo instrumentu, un pēc tam - pārskatīšanas direktīvu, kas aptvers citas jomas, kuras jāaplūko.
Treškārt, mēs vēlamies palīdzēt, lai panāktu situāciju, kurā beidzot mēs varētu redzēt skaidrākus, vienkāršākus un, līdz ar to, godīgākus noteikumus Eiropas Savienībā. Es vēršos pie jums, Verheugen kungs: kā šī Parlamenta deputāti, mēs ļoti rūpīgi no šī viedokļa aplūkosim visus priekšlikumus, kas attiecas uz brīvu preču apriti. Būs rotaļlietu drošības direktīva, kā arī Būvizstrādājumu direktīva un es esmu pārliecināts, ka mēs pieredzēsim arī kaut kādu rosību attiecībā uz traktoriem un aizsardzības izstrādājumiem. Mēs ceram, ka šajā sakarā mēs panāksim pamanāmas sekmes. Mēs arī ļoti ceram uz jūsu ierosināto pētījumu par patēriņa preču marķēšanu.
Ilgtspējīga Eiropa
John Bowis
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, pateicos jums saistībā ar Komisiju!
Komisijas politika ir Lisabona. Parlamenta politika ir Lisabona, bet Lisabonas mērķi netiek īstenoti. Mēs gribam zināt, kāpēc tas tā notiek, mēs gribam redzēt progresu, kā arī uzraudzību un īstenošanu. Priekšsēdētājs J. M. Barroso runāja par balvām. Ieviesīsim J. M. Barroso balvu par sasniegumiem, ko katru gadu piešķirt tai dalībvalstij, kas panākusi lielāko progresu. Kāpēc gan ne? Iedrošiniet tās!
Dažās jomās, kas iekļautas šajā programmā, mēs patiešām vēlamies panākt progresu. Acīmredzami mēs vēlamies to panākt saistībā ar emisiju tirdzniecību. Mēs nevēlamies redzēt, ka šis jautājums tiek pārcelts vairāk par vienu mēnesi, uz ko viņš norādīja. Mēs vēlamies panākt progresu saistībā ar klimata pārmaiņām; tas ir pilnīgi nepārprotami. Mēs vēlamies panākt progresu attiecībā uz abiem aspektiem - ko mēs varam panākt, izmantojot tiesību aktu ierobežojumus emisiju jautājumā un tamlīdzīgās jomās, un ko mēs varam darīt, lai iedrošinātu cilvēkus. Tāpēc ļaujiet mums, piemēram, izstrādāt priekšlikumus par ekomarķējumu.
Zināmu progresu mēs vēlamies panākt arī attiecībā uz informācijas sniegšanu pacientiem - tas ir G. Verheugen priekšlikums. Mēs vēlamies panākt progresu attiecībā uz pacientu mobilitāti un pārrobežu veselības aprūpi. Šis ir steidzams jautājums. Pretējā gadījumā mūsu vietā lēmumus par politiku pieņems juristi. Mēs vēlamies, lai papildus tiktu ieviesti pasākumi pacientu drošībai, nodrošināta informācija medicīnas speciālistiem, īstenots darbs attiecībā uz infekcijām, kas iegūtas slimnīcās, un darbs saistībā ar medikamentu viltojumu apkarošanu utt. Mēs vēlamies redzēt priekšlikumu par garīgo veselību, par kuru tika izteikti solījumi, bet kurš joprojām nav izstrādāts. Tas tika apsolīts uz šo gadu. Lūdzu, izstrādājiet to! Tas ir svarīgs solis.
Visbeidzot, šonedēļ tika atzīmēta pati pirmā Pasaules Diabēta diena, ko atbalstīja gan ANO, gan dalībvalstis, gan Padome un Parlaments. Mēs sagaidām nelielu atbalstu no Komisijas puses saistībā ar progresu šajā jomā, jo tas ir simbols, ko mēs rītdien gatavojamies uzsliet Parlamenta pagalmā. Lai tas ir par atgādinājumu tam, ka mēs vēlamies dažus pasākumus, lai atbalstītu tās daudzās ģimenes, jo īpaši bērnus, kas cieš no šīs novājinošās slimības.
Linda McAvan
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es ļoti priecājos par to, ka klimata pārmaiņas joprojām ir viena no Komisijas galvenajām 2008. gada prioritātēm. Šajā jomā mums ir ārkārtīgi daudz darāmā, un, manuprāt, galvenā uzmanība mums jāpievērš šo mērķu īstenošanai.
Es saprotu, kāpēc komisārs Dimas atliek ETS un citu enerģētikas paketes daļu publiskošanu līdz nākamajam gadam, tomēr es ceru, ka tas nenozīmē aizmirst mūsu nodomu klimata pārmaiņu jomā. Vašingtonā un arī citviet valda zināma skepse attiecībā uz to, cik nopietni Eiropas Savienība risina klimata pārmaiņu jautājumu. Tas būtu īsts kauns, ja mums saistībā ar mūsu reformu paketi klimata pārmaiņu jomā nāktos paklupt laikā, kad mēs esam aculiecinieki pārmaiņām Vašingtonā - gan republikāņu, gan demokrātu spārnā - un pārmaiņām Austrālijā, kā arī vēlmei uzsākt dialogu ar Ķīnu un Indiju.
Mūsu sammits notika martā, bet ar to nepietiek, lai runātu par mērķiem. Mums tie ir jāīsteno. Mēs nevaram bezgalīgi runāt par klimata pārmaiņām; mums ir jārīkojas klimata pārmaiņu jomā.
Jūs kā komisārs nevarat rīkoties viens pats. Jums vajadzīgs Eiropas valstu valdību atbalsts, un jaunajā gadā par sloga sadalījumu notiks sīvas debates. Es ceru, ka šis Parlamenta sastāvs iesaistīsies šajās debatēs, nevis tikai nolūkosies no malas, un mēs ceram ieraudzīt, kādā veidā mēs varētu iesaistīties.
Tomēr jums ir vajadzīgs arī šī Parlamenta atbalsts, un es vēršos pie kolēģiem, kas atrodas opozīcijā, un liberāļiem - pagājušajā mēnesī attiecībā uz automašīnām jūs palēninājāt mūsu darbu saistībā ar klimata pārmaiņām, jo nogremdējāt Komisijas priekšlikumus. Šorīt, vēlāk, būs vēl viena pārbaude attiecībā uz aviācijas emisijām, un es ceru, ka mēs iegūsim spēcīgu paketi.
Visbeidzot, J. M. Barroso pieminēja gudro vīru jeb gudro cilvēku komiteju, ko vēlas izveidot N. Sarkozy. Jā, es piekrītu, ka viņiem nebūtu jāpievēršas iestāžu reformai, bet kāpēc gan šie gudrie cilvēki nevar pievērsties rezultātam, tam, ko mēs panākam saistībā ar Eiropas solījumiem, un pēc tam mēs sāksim atjaunot saikni ar iedzīvotājiem, par ko tik bieži tiek runāts.
Fiona Hall
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es ļoti atzinīgi vērtēju uzsvaru, kas 2008. gada darba programmā likts uz ilgtspējīgas Eiropas enerģētikas politikas nozīmi.
Priekšsēdētājs J. M. Barroso runāja par transporta nozares ekoloģiskumu, un tas, protams, ir būtiski. Tomēr, manuprāt, patiesi šokējoša statistika ir tā, kas rāda, ka Eiropā 40 % no enerģijas mēs izmantojam ēkās - apkurē, dzesēšanā un apgaismojumā -, lai gan mums ir tehnoloģijas, kas ļauj projektēt un konstruēt tādas ēkas, lai tās faktiski vispār neradītu enerģijas vajadzības.
Tādēļ es vēlos lūgt Komisiju nākamajā gadā būt radikālai savā pārskatā par Ēku energoefektivitātes direktīvu - tas ir stratēģisko iniciatīvu 2. punkta c) apakšpunkts. Ir vajadzīgas divas lietas. Pirmkārt, jaunām ēkām noteiktajām obligātajām energoefektivitātes prasībām jābūt striktākām. Mums ļoti strauji jāvirzās uz pasīvajām ēkām vai "nulles oglekļa” standartu, jo attiecībā uz to nepastāv enerģijas prasības. Eiropā patlaban tiek būvētas tūkstošiem pasīvo ēku, bet diemžēl tikai dažās valstīs un reģionos.
Otrkārt, un tas ir vissvarīgākais aspekts, mums jāatbrīvojas no 1000 m2 sliekšņa un jāpanāk, ka visas ēkas atbilst apkures un dzesēšanas prasībai, kas noteikta šīs direktīvas darbības jomā. Tas nozīmē, ka visās ēkās, kurās notiek nozīmīga atjaunošana, būtu jāpanāk atbilstība augstiem enerģijas standartiem. Mums jāņem vērā tā enerģija, kas tiek tērēta jau senāk uzbūvētajās ēkās, nevis tikai jaunajās ēkās, jo 75 % no patlaban esošajām ēkām joprojām atradīsies savā vietā arī 2050. gadā.
EP deputāti Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā apsprieda Komisijas rīcības plānu par energoefektivitāti, un man šķiet, ka Parlaments ir izrādījis savu politisko gribu attiecībā uz Ēku energoefektivitātes direktīvas plašu pārskatīšu. Es ceru, ka mēs varam paļauties uz Komisiju un tā nākamajā gadā nāks klajā ar dažiem spēcīgiem priekšlikumiem, lai mēs spētu pielikt punktu šai pilnībā liekajai enerģijas tērēšanai savās ēkās.
Adamos Adamou
Priekšsēdētāja kungs, mēs arī apsveicam Komisijas enerģiskos centienus, likumdošanas programmu un rīcības programmu. Programmā ir uzsvērta vajadzība pieņemt apkārtējai videi labvēlīgākus pasākumus transporta nozarē, tajā ir uzsvērts Stratēģiskais Enerģētikas pārskats, bioloģiskās daudzveidības samazināšana un jūras vides stratēģija.
Mēs atzinīgi novērtējam ES lielākos līdz šim veiktos ieguldījumus cīņā pret klimata pārmaiņām, par ko vairāki deputāti jau ir runājuši. Mans vienīgais komentārs attiecībā uz nenovēršamā klimatu pārmaiņu periodu, kas mums ir jānovērš, ir tas, ka es nepiekrītu. Nevis mums ar to ir jāsamierinās, bet drīzāk jāizdara spiediens uz mūsu partneriem, lai viņi ievērotu Kioto protokolu un pakļautos saistībām pēc Kioto protokola darbības beigām, samazināt gāzu emisijas. Mums, eiropiešiem, ir arī praksē jāpilda tas, ko mēs sludinām.
Eiropas Komisija uzsver arī veselību un izvirza vairākus likumdošanas un ar likumdošanu nesaistītus priekšlikumus. Medicīniskā apdrošināšana un veselības pakalpojumu kvalitāte, farmaceitiskie produkti, orgānu transplantācija, reti sastopamas slimības un novatoriskas tehnoloģijas hronisku slimību apkarošanai ir tie jautājumi, ko Komisija ir paredzējusi iekļaut savā programmā. Komisijas mērķi ir ļoti vērienīgi, bet mums ir jānogaida un jāredz tie detalizētāk izstrādāti.
Visbeidzot, man ir jāpiemin Veselības pakalpojumu direktīva. Kādi būs nosacījumi, lai tiktu atļauta slimnieku un veselības jomas speciālistu brīva pārvietošanās? Kā mēs varam izvairīties no veselības aprūpei paredzēto līdzekļu nesamērīgas izmantošanas? Ir tikai daži jautājumi, kas mums jāapsver saistībā ar šo jauno direktīvu.
Giles Chichester
Priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Komisijas darba programmu un ļoti ceru uzzināt, kā ES sasniegs savus ārkārtīgi vērienīgos mērķus saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisijām un enerģētiku.
Nesen es viesojos Vašingtonā un tikos ar Kongresa locekļiem. Viņi aizrautīgi klausījās par mūsu emisiju tirdzniecības sistēmu un runāja par kvotu ierobežojumiem un tirdzniecību, tomēr viņi ir diezgan skeptiski noskaņoti attiecībā uz mūsu vērienīgajiem mērķiem.
Es arī patiesi ceru izdzirdēt, kā mēs gatavojamies turpmāk attīstīt kopējo pētniecības telpu. Tā kā priekšsēdētājs J. M. Barroso neatrodas šeit, es atturēšos no komentāriem par Eiropas Tehnoloģiju institūtu un ātri pāriešu pie jautājuma par Mazās uzņēmējdarbības aktu, kas ir Komisijas paziņojums mazajiem uzņēmumiem, jo attiecībā uz šo priekšlikumu pastāv lielas cerības mazo uzņēmumu vidū. Tomēr man jāsaka, ka manā dalībvalstī tas var radīt zināmas neskaidrības, jo neleģislatīva darbība, kas aprakstīta kā akts, iespējams, ir kaut kas līdzīgs oksimoronam AK izpratnē.
Tomēr mazās uzņēmējdarbības nozare ir ārkārtīgi nozīmīga mūsu ekonomikai, jo tā var ieviest jauninājumus, būt elastīga, radīt jaunas darba vietas - tā ir jāatbalsta. Bet mums Eiropas līmenī patiešām ir raksturīgi tas, ka attiecībā uz atbalstu mazajiem uzņēmējiem mēs esam spēcīgi retorikā, bet vāji rīcībā.
Karin Scheele
(DE) Priekšsēdētāja kungs, viens no iemesliem, kādēļ uzmanība jākoncentrē uz Eiropas ilgtspējību, ir klimata aizsardzības prioritāte. Šodien vairākkārt ir pieminēta pārāk lielā birokrātija, pārāk daudzie noteikumi un subsidiaritātes pārkāpumi. Ir arī ļoti pārliecinoši redzams, ka šie argumenti tiek vienmēr izmantoti, kad kāds noteikums vai arī tiesību akts nav vēlams. Tomēr saistībā ar efektīvu klimata aizsardzību ir skaidrs, ka, ja mēs būtu guvuši panākumus pirms 10 gadiem un būtu pieņēmuši noteikumus par transporta līdzekļu CO2 emisijas samazināšanu, Eiropas Savienībai šobrīd būtu labākā pozīcijā, un mēs neizjsutu to spiedienu, ko mēs patlaban izjūtam, saistībā ar šo efektīvo klimata aizsardzību, kas tiek pieprasīta.
Saskaņā ar dažādajiem Komisijas novērtējumiem ir acīm redzams, ka vienu no mūsu lēmumiem, proti, samazināt CO2 emisijas par 20% līdz 2020. gadam, var sasniegt, vienkārši ievērojot jau tiesību sistēmā esošos tiesību aktus, tādēļ mans jautājums Komisijai ir šāds: kas konkrēti tiek darīts, lai uzraudzītu pastāvošo tiesību aktu īstenošanu?
Man ir vēl viens jautājums, kas attiecas uz riska novērtējumu, saistībā ar ģenētiski modificētiem organismiem, kas arī ir pieminēts Komisijas rīcības programmā. Mans jautājums ir: kādus uzlabojumus Komisija cenšas panākt šajā jomā? Kā mēs esam noskaidrojuši daudzajās diskusijās, šis arī ir viens no galvenajiem jautājumiem, kurā tiek kritizēts darbs un likumdošana šajā jomā.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, kohēzijas un reģionālo politiku darbības pamatā ir noteikumi, ar kuriem mēs 2006. gadā izveidojām septiņu gadu pamatprogrammas. Kopumā 350 miljardi eiro ir paredzēti izaugsmei un nodarbinātībai, kā prioritāti nosakot Lisabonas mērķus, un prātā paturot konkrētus mērķus.
Tas ir labi un noderīgi, jūs teiktu, bet kas pietrūkst? Man pietrūkst piektā kohēzijas ziņojuma nākamā gada plānā: tas tika solīts līdz 2008. gada jūnijam. Ziņojumā ir jānosaka pamats ilgtermiņā veicamajiem precizējumiem kohēzijas politikai un mūsu plāniem saistībā ar reģioniem un pilsētām. Mūsu dalībvalstīs ir tendence mēģināt pārņemt šos jautājumus savā kompetencē, ko Parlaments noraida, jo tā aptver šādu politiku jomas: pētniecību un attīstību, jauninājumus, reģionālo kohēziju un lauksaimniecības politiku.
Šajā sakarībā es gribētu vērsties pie komisāriem Hübner un Potočnik. EPP-ED grupa pagājušajā nedēļā ar Parlamenta uzklausīšanu uzsāka debates par vidējā termiņa pieeju, lai gluži pamatoti aplūkotu jautājumu daudz dziļāk un, lai nākamajos gados koncentrētu uzmanību uz pilsoņiem un reģioniem.
Visbeidzot, virzību, lai Solidaritātes fondu padarītu elastīgāku, priekšsēdētāja kungs, kavē Padome, un mēs šajā sakarībā vēlētos piedzīvot krasas pārmaiņas. Ciktāl tas attiecas uz Komisiju, ir nepieciešams daudz lielāks atbalsts.
Lutz Goepel
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos ļoti īsi uzskaitīt tos jautājumus, ko uzskatu par pašiem svarīgākajiem, kas izvirzīti šajā rīcības programmā. Bez šaubām, izšķirošs jautājums 2008. gadā ir kopējās lauksaimniecības politikas "veselības pārbaude”. 2003. gada KLP reforma ir jāpārskata un jāvienkāršo, mēs visi tam piekrītam un tādēļ es kā referents ceru, ka nozīmīgais devums, ko mēs kā Parlaments ieguldīsim šajā pastāvīgajā ziņojumā, tiks ņemts vērā izstrādājot likumdošanas priekšlikumu. Šai "veselības pārbaudei” ir jāpalīdz rast pareizo kopējās lauksaimniecības politikas virzienu laika periodam pēc 2013. gada.
Nākamais projekts ir plānotā Zaļā grāmata par lauksaimniecības produktu kvalitāti. Vēl lielāka uzmanība lauksaimniecībā ir jākoncentrē uz kvalitāti, un tas attiecas arī uz lauksaimniecības produktu importu no trešām valstīm, kur ir jāpiemēro tādi paši standarti, kādus piemēro ES ražotājiem.
Īpaši dedzīgi es atbalstītu iniciatīvu veicināt augļu patēriņu skolās. Šis ir viens no jautājumiem, par ko mēs EPP-ED grupā cīnāmies, un mēs priecājamies par to, ka Komisija gatavojas uzņemties šo iniciatīvu. Citi svarīgākie jautājumi 2008. gadam, piemēram, iniciatīvu pakete attiecībā uz pienu, 2008.- 2009. gada budžeta pārskats, rīcības plāns attiecībā uz ES dzīvnieku stratēģiju un atbalsta pārskatīšana mazāk labvēlīgiem apgabaliem nepārprotami apliecina, ka Parlamentā jāgarlaikojas nebūs!
Mathieu Grosch
(DE) Priekšsēdētāja kungs, transporta un mobilitātes jautājums dabiski ir 2008. gada programmā parādīts kā prioritāte. Protams, šajā jautājumā mums ir ļoti skaidri izaicinājumi. Mums ir jānosaka prioritātes 2008. gadam, aptverot gan ekonomikas efektivitāti, ietekmi uz vidi, neaizmirstot arī lietotāju tiesības un viņu drošību: jautājumus, ko šeit ir iespējams aplūkot tikai ļoti īsi.
Piemēram, noteikumi par drošības pārbaudēm lidostās tika ieviesti, reaģējot uz ļoti aktuāliem notikumiem tajā laikā. Mēs EPP-ED grupā uzskatām, ka attiecīgā direktīva tagad ir jāpārskata. Tāpat kā attiecībā uz pasažieru tiesībām, šo jautājumu ir jārisina apņēmīgi, ja mēs vēlamies detalizētāk pievērsties pasažieru tiesībām arī starptautiskajos pasažieru pārvadājumos ar autobusu. Tas nozīmētu, ka Eiropas Savienībā pasažieru tiesības būtu aizsargātas visos transporta veidos: gaisa pārvadājumos, kā arī pārvadājumos pa dzelzceļu un autoceļiem.
Runājot par Eiropas ceļu tīkliem, šis ir jautājums, kuru mēs pēdējo mēnešu laikā esam bieži apsprieduši. Šajā jautājumā mēs, protams, saskaramies ar īpašu situāciju. pārāk maz naudas līdzekļiem un ļoti daudz projektiem, jo īpaši tagad, kad Padome pēdējo nedēļu laikā ir paziņojusi par vairākiem jauniem projektiem. Attiecībā uz Eiropas ceļu tīklu mēs uzskatām, ka 2008. gadā ir jāpieņem skaidri lēmumi un, ka absolūti prioritāri ir pārrobežu maršruti, lai likvidētu, tā saucamos, "pudeles kaklus”, lai izmantotu vairākveidu satiksmes principu.
Ir jāpanāk ātra lēmumu pieņemšana, ņemot vērā šīs valstis, kurām jau ir paredzēts piešķirt līdzfinansējumu un, kurās projekti jau ir veiksmīgi uzsākti tehniskā līmenī.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, EPP-ED grupas vārdā, saistībā ar priekšlikumiem Komisijas kopējai zivsaimniecības politikai, mēs atkal saskaramies ar vairākiem jautājumiem, ko Komisija nav izpildījusi tik ātri, cik ātri tai tie būtu bijuši jāizpilda. Pietiek ar to vien, ka mēs par vairākiem gadiem atpaliekam ar jaunās regulas īstenošanu attiecībā uz tehniskajiem pasākumiem Atlantijas okeānā: šis ir galvenais aspekts zivsaimniecības pārvaldībā, ko mēs ceram nodrošināt 2008. gadā, jo tas varētu būt pats noderīgākais KZP, lai sasniegtu mērķi vienkāršot tiesību aktus.
Mēs arī vēlētos, lai Komisija uzsāktu izdot precīzas pamatnostādnes par to kā tā ir paredzējusi piemērot ilgtspējīgu maksimālās nozvejas modeli ES zivsaimniecībā, jo īpaši zvejas vietās, kur sastopamas dažādas zivju sugas. Mums šķiet būtiski nākt klajā ar konkrētiem likumdošanas priekšlikumiem par zivsaimniecība produkcijas ekomarķēšanu, jo tas būtiski uzlabotu šo produktu izsekojamību un nodrošinātu garantijas nelikumīgi zvejoto zivju produkcijas patēriņa un pārdošanas ierobežošanai.
Visbeidzot, sakarā ar Komisijas paziņojumu, kurš paredz atcelt nolīguma projektu ar Tanzāniju, man ir jānodod nozares lūgums darīt visu, lai sarunas ar šo valsti varētu turpināt: tās ir būtiski svarīgas lai tunzivju zvejas flotei nodrošinātu zvejas vietas šajā Āfrikas reģionā, ar vairākiem nolīgumiem ar blakus esošajām ekonomiskajām zonām.
Integrēta pieeja migrācijas jautājumam
Manfred Weber
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, lai gan mēs apspriežam programmu 2008. gadam, es vēlētos iesākt, norādot, ka lielākās sekmes iekšlietu politikā mēs esam panākuši pēdējo mēnešu laikā, un es vēlētos par to izteikt atzinību komisāram Frattini. Mums ir Šengena, un šīs nedēļas plenārsēdē mēs esam snieguši lielāko savu palīdzību saistībā ar Prīmi, Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu aizsardzību. Šie ir lielākie panākumi.
Tomēr ar to mums nav gana. Tagad jautājums ir par praktisku darbu rītdienai. Mūsu visu galvenā prioritāte, runājot par praktisko pusi, ir panākt nozīmīgu attīstību saistībā ar Šengenas informācijas sistēmu SIS II. Visvairāk norūpējušies EPP-ES grupā mēs esam par to, ka pēc lielajiem panākumiem Šengenas zonas paplašināšanā iestāsies pagurums un daudzas dalībvalstis kļūs kūtras. To mēs nevaram atļauties. Mums ir vajadzīgs, lai SIS II būtu lielākais projekts nākamajā gadā.
Likumdošanas jomā es vēlētos vēlreiz jo īpaši pieminēt robežu drošības jautājumu. Šajā jautājumā mums ir jāapsver, vai arī turpmāk ārējo robežu aizsardzības novērtējumu veikt pašu Šengenas valstu novērtēšanas grupām vai tomēr aģentūrai Frontex. Jāizlemj uz kā šai atbildībai jāgulstas.
Es vēlētos Komisiju lūgt rīkoties drosmīgi un priekšlikumos attiecībā uz migrācijas jautājumiem patiesi noteikt Eirpas Savienības pievienoto vērtību. Ja tiek izvirzīts priekšlikums par "Zilo karti” augsti kvalficētiem darba ņēmējiem, šis priekšlikums nedrīkst tikai apstiprināt valstu noteikumus un piemērot vienotu etiķeti: tam patiesi ir jābūt Eiropas Savienības priekšlikumam! Tas pats attiecas uz terorisma apkarošanu. Ja tiek izveidota pasažieru datu pārsūtīšanas sistēma, mums nedrīkst būt 27 atsevišķi noteikumi, kurus mums nekavējoties jāīsteno. Mums patiešām ir vajadzīgs Eiropas Savienības priekšlikums.
Claudio Fava
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs nevaram piekrist daudzām lietām, ko teicis priekšsēdētājs Barroso, jo īpaši, tam, ka Komisija ir ļoti stingra pret nelikumīgo migrāciju, bet ļoti devīga un atbalstoša pret integrāciju.
Mēs, protams, varam piekrist direktīvai par darba devēju sodīšanu, kas nelikumīgi izmanto imigrantus kā darba ņēmējus, kuru izcelsme ir ārpus kopienas, taču šajā programmā mēs neatrodam neko no likumdošanas pasākumiem saistībā ar likumīgo migrāciju, par ko iepriekš paziņoja priekšsēdētāja vietnieks Frattini. Nav pieminēta ne Direktīva par sezonas strādniekiem un augsti kvalificētiem strādniekiem, ne arī par likumīgo migrācijas ceļu atvēršanu nekvalificētiem darba ņēmējiem ārpus Kopienas, kuri veido to imigrantu vairākumu, kas patlaban atrodas ES teritorijā. Mēs uzskatām, ka šie pasākumi ir vajadzīgi ne tikai, lai apkarotu ekspluatāciju un celtu gaismā nelikumīgo nodarbinātību.
Atsaukties uz kopīgu, vispārēju pieeju ir labi, un nevar nepiekrist, ka ir jāizvairās no tā, lai mums būtu 27 dažādas migrācijas politikas, taču mēs ceram saņemt precīzāku informāciju par Eiropas uzraudzības sistēmu, par ko ir ziņots programmā. Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, es vēlos atgādināt, ka saskaņā ar jauno Lisabonas līgumu vairāki no šiem jautājumiem tiks risināti koplēmuma procedūrā, jo kopš 2009. gada 1. janvāra Parlaments kopā ar Padomi un Komisiju uzņemas pilnīgu likumdošanas atbildību. Droši vien būtu lietderīgi sagatavot priekšnoteikumus labākai ES iestāžu sadarbībai.
Sarah Ludford
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, viens no jautājumiem, kam vēlējos pievērsties, ir ļoti līdzīgs tam, par ko tikko runāja C. Fava, - par svarīga uzsvara trūkumu attiecībā uz vajadzību īstenot ES politiku legālās migrācijas jomā. Komisārs Frattini - visu cieņu viņam - nāca klajā ar priekšlikumiem, tomēr mums ir jāizdara liels spiediens, lai dalībvalstis reaģētu uz šiem priekšlikumiem, jo uzdevumam izveidot visaptverošu un labi pārvaldītu ES legālās migrācijas sistēmu jābūt saistītam ar klimata pārmaiņu problēmu. Tas ir saistīts ar ļoti daudziem citiem jautājumiem, gan ekonomiskiem, gan sociāliem.
Mums vajadzētu noorganizēt premjerministru sammitu, lai aplūkotu ne vien ES kompetenci, bet arī paraugprakses apmaiņu migrācijas pārvaldes, kā arī integrācijas jomā. Man jāatzīstas, ka es šaubos par Komisijas uzsvaru uz cirkulārās migrācijas ieguvumiem. Es vēlos uzzināt, vai šāda virzība ir tāpēc, lai panāktu neizdošanos tādā pašā veidā, kā tas pirms daudziem gadiem notika ar Gastarbeiter? Es neesmu pārliecināta, ka šoreiz tas izdosies. Cilvēki ne vienmēr pamet kādu vietu, kaut gan viņi ir plānojuši tā rīkoties.
Mans pēdējais komentārs attiecas uz datu aizsardzības palielināšanu saistībā ar bažām par plānoto ieceļošanas un izceļošanas sistēmu un elektroniskajām ceļošanas atļaujām. Es nezinu, kādu pievienoto vērtību vīzu informācijas sistēmai radīs elektroniskās ceļošanas atļaujas, bet es ceru par šīm shēmām uzzināt daudz vairāk no komisāra F. Frattini.
Jan Tadeusz Masiel
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, paplašināšanās 2004. un 2007. gadā, kad Eiropas Savienībai pievienojās 12 valstis, ir jau aiz muguras. Patlaban ir jāpievērš uzmanība visu 27 valstu pilsoņu integrācijai un Eiropas Savienībai jānosaka kopēja virzība un kopēji izaicinājumi.
Viens no Komisijas programmas punktiem ir iedzīvotāju interešu izvirzīšana priekšplānā. To paturot prātā, pret turpmāku paplašināšanos ir jāizturas uzmanīgi un tā ir pienācīgi jāapsver. Ir jānovērš paplašināšanās, pret kuru iebilst pilsoņi. Ar to es domāju Turciju.
Kā to norādīja Barroso kungs, mums pietrūkst kopējas imigrācijas politikas. Es ticu, ka pieņemtais princips ietvers kontrolētu imigrāciju, tādu kā Amerikas Savienotajās Valstīs. Visbeidzot, imigrācija nav tikai reakcija uz īpašiem apstākļiem, kas ietekmē darba tirgu vai pensijas. Tā ir saistīta ar cilvēkiem, ar kuriem mums būs jādzīvo kopā gadsimtiem ilgi. Mums ir jānolūko personas, kas integrāciju Eiropas Savienības civilizācijā uzņems ar prieku, nevis kā piespiedu lietu.
Stavros Lambrinidis
- (EL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienība gūst labumu no tās imigrantiem, taču šodienas Eiropā ksenofobija palielinās, nevis samazinās. Itālijas piemērs mums ir svaigi atmiņā. Manā valstī Grieķijā EP delegācija nesen pati pārliecinājās par nožēlojamajiem apstākļiem, kuros atrodas simtiem aizturētie imigranti Samosas salā. Šis bija aizturēšanas centrs, ko ministri solīja nekavējoties slēgt, taču kas joprojām darbojas, neraugoties uz starptautisko NVO paziņojumu, kurā izteikts nosodījums par nelikumīgo imigrantu mocīšanu. Diemžēl tagadnes bīstamajā gaisotnē, tā vietā, lai atbalstītu imigrācijas pozitīvos aspektus, Komisija reaģē uz baiļu gaisotni, kas atsevišķos sektoros jau ir radusies xxx.
Problēma, ar ko jūs iepazīstinājāt mūs, kas lielāko vērību velta kārtības nodrošināšanai, ir tendencioza. Protams, nelikumīgā imigrācija ir jāapkaro. Ir vajadzīga solidaritāte ar tām valstīm, kurās ir milzīgs imigrantu pieplūdums. Atbilstīgi Eiropas Savienības nolīgumi par atpakaļuzņemšanu un kopēja Eiropas Savienības imigrantu pamattiesību aizsardzība ir nepieciešama. Imigrantus nedrīkst sūtīt atpakaļ briesmās un nabadzībā. Eiropas Savienībai ir vajadzīga nopietna ārpolitika un ekonomiskā politika, lai, īstenojot miermīlīgus un apņēmīgus pasākumus apkarotu galvenos migrācijas iemeslus, piemēram, nabadzību un karu. Vissvarīgākā, protams, ir daudzpusējā politika, lai imigrantus integrētu mūsu sabiedrībā.
Tā vietā jūsu programma imigrāciju pielīdzina noziegumam. Komisāri, jūs īpaši uzsverat, ka Eiropas robežkontroles sistēma, programma, kas ir iekļauta imigrācijas politiku sistēmā, palielinās Šengenas zonas iekšējo drošību, novēršot nelikumīgo imigrāciju, terorismu utt. Kāds gan ir sakars drošībai ar imigrāciju vai pat ar nelikumīgo imigrāciju? Kāds tai ir sakars ar terorismu? Saistot šos draudus ar imigrāciju sabiedrības iztēlē un Eiropas Savienības politikās, es baidos, jūs spēlējat ES labējo spēku spēlītes.
Lūdzu, likvidējiet šo bīstamo nostāju savos stratēģijas dokumentos. Bez šaubām ir imigranti noziedznieki, tādi paši kā angļu, vācu vai grieķu noziedznieki, taču imigrantu vienīgais patiesais noziegums ir tas, ka viņi ir dzimuši nabadzīgos un kara postītos reģionos.
Izvirzot iedzīvotāju intereses priekšplānā
Ingeborg Gräßle
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, no budžeta kontroles viedokļa Komisijas likumdošanas un rīcības programma 2008. gadam ir vilšanās, jo galvenie jautājumi un problēmas attiecībā uz budžeta kontroli programmā vienkārši nav aplūkoti.
Varētu apgalvot, ka tas ir pastāvošās pārvaldības dēļ, taču mūsu bažas ir šādas: ja mēs aplūkojam pēdējos piecus "pastāvošās pārvaldības” gadus, ir skaidrs, ka lai atrisinātu problēmas, Komisijai patiešām ir jāpieņem programma, kas ir tālredzīgāka nekā patstāvošā pārvaldība.
Maz ticams, ka mēs varam sasniegt sekmes saistībā ar ticamības deklarācijām, kaut gan Komisijai šajā ziņā ir jāizdara nozīmīgs spiediens uz dalībvalstīm. Mēs atbalstām jūs šajā jautājumā, taču neredzam, ka jūs ar to nodarbojaties. Rezultātā ir ļoti ticams, ka jūs paši savu apņemšanos neizpildīsiet: apņemšanos, ko personīgi, Komisijas vārdā uzņēmās Komisijas priekšsēdētājs. Viņš solīja panākt pozitīvu virzību saistībā ar ticamības deklarācijām. No minētā sasniegšanas mēs esam vismaz tik pat tālu, cik visus iepriekšējos gados, kā mēs zinām kopš vakardienas vakara.
Runājot par saistību pildīšanu, mēs domājam, ka tas, kas pietrūkst, ir nopietna pieeja. Tas, starp citu, attiecas arī uz pašu Komisijas likumdošanas programmu. Jums ir jābūt pasaules čempioniem praktiskajā īstenošanā, nevis plānošanā! Parlamentam no paziņotajiem 200 kodifikācijas jautājumiem 2007. gadam līdz šim brīdim ir iesniegti tikai 23 jautājumi un no 43 paziņotajiem jaunajiem jautājumiem tikai seši.
Rodas šāds jautājums: kādēļ mēs joprojām runājam par šo programmu, ja jūs to praksē neīstenojat? Patiesi, 2008. gadā mums ir jārīkojas labāk.
Bárbara Dührkop Dührkop
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos izteikt pateicību Komisijai. Rīcības programma nav tikai paziņojums par principiem, bet līdzeklis konkrētu politiku īstenošanai.
Pazemīgais priekšlikums īstenot tomēr var būt dārgums, un, man šķiet, ka šajā rīcības programmā īsti dārgumi ir iniciatīvas, kas Eiropas Savienības pilsoņus izvirza centrālajā pozīcijā: iniciatīvas, piemēram, attiecībā uz pacientu drošību, veselības pakalpojumu kvalitāti vai profesionālās dzīves un ģimenes dzīves apvienošanu, kā Barroso kungs teica savā runā. Mēs būtu vēlējušies redzēt to noformulētu rakstiski tik pat detalizēti, kā daļu no rīcības programmas.
Droši vien pats lielākais dārgums tomēr ir ierosinājums direktīvai, lai apkarotu diskrimināciju visās dalībvalstīs. Šajā Eiropas vienlīdzīgu iespēju gadā mums visiem ir vajadzīga šī direktīva, jo tai ir jāparāda, ka diskriminācija ir ne tikai sociāla, morāla un politiska kļūda, bet arī cilvēkresursu izniekošana.
Reformu līgums nosaka, ka ES ir jānodrošina, ne tikai sociālā kohēzija, bet arī nediskriminācija. Līdz ar to ir vajadzīgas atbilstošās direktīvas, jo visām Eiropas Savienības valstīm ir jābūt vienādam aizsardzības līmenim pret diskrimināciju. Nedrīkst būt diskriminācijas hierarhijas. Eiropas Savienība, kurā pastāv tolerance pret jebkādu diskriminācijas veidu parādīt piemēru nevienam.
Tomēr man šeit ir viena problēma un tā ir Eiropas Parlamenta loma šajā jautājumā. Mums visiem ir šāds viedoklis, un tā ir ironija, ka šeit mēs mudinām uz līdztiesību, bet runājot par iestādēm, visas tās ir vienlīdzīgas, taču dažas no tām ir vēl vienlīdzīgākas, nekā pārējās.
Man ir arī žēl, ka saistībā ar šo rīcības programmu par, maz uzmanības tiek veltīts un maz ir atsauksmes uz diskrimināciju pret imigrantiem un viņu integrāciju. Mēs aicinām Komisiju izpildīt tās Parlamentā doto solījumu, ka ES rīcība aptvers diskrimināciju visās jomās.
Sophia in 't Veld
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kunga devīze ir "dot labumu Eiropai”, taču labums ir vajadzīgs arī nemateriālajos jautājumos, ne tikai tirgū.
Barroso kunga Komisija ir kļuvusi par pilsoņu brīvību un tiesību aizstāvi. Tas līdz šim ir darīts ļoti neapmierinoši, bet varbūt gaisma tuneļa galā parādīsies divu gadu laikā. Pēc manām domām, 2008. gada darba programmā ir izcelts priekšlikums direktīvai par līdztiesību ārpus darba vietām, tas ir vispārējs diskriminācijas aizliegums.
Vismaz Komisija ieklausās Parlamenta vairāku pēdējo gadu laikā izteiktajos aicinājumos. Šim jautājumam ir jāpiešķir prioritāte. Tomēr Komisijai ir jāgarantē labāka pastāvošo tiesību aktu ievērošana, jo pastāv pretrunas starp teicamajiem diskriminācijas novēršanas tiesību aktiem, kuri mums jau ir, un Komisijas nespēju tos patiesi ieviest.
Diskriminācijas novēršanas princips ir jāievieš arī citās jomās, piemēram, saistībā ar mantojuma nodokļiem un testamentiem, un Komisijai attiecībā uz to ir jāatzīst mūsdienīgi ģimenes uzstādījumi.
Es arī apsveicu priekšlikumus par līdztiesības nostiprināšanu starp vīriešiem un sievietēm, piemēram, saskaņojot profesionālo un ģimenes dzīvi.
Attiecībā uz sievietes stāvokli darba tirgū, priekšlikumi par lielāku elastīgumu ir svarīgi. Elastīgums sievietēm dažkārt ir noderīgs. Stingrie darba ņēmēju aizsardzības noteikumi sievietes nostāda neizdevīgākā situācijā.
Kā prioritāte ir izcelts starpkultūru dialogs. Nolūks ir, izmantojot dialogu, likvidēt sociālos saspīlējumus, taču patiesībā tas bieži vien ir starpreliģiju dialogs, un tādēļ es pret to iebilstu, komisār. Nākamajā gada priekšlikumā nav norādīts nekas konkrēts, un tādēļ nav skaidrs, kas šis starpkultūru dialogs būs patiesībā, bet es baidos, ka tas varētu būt Barroso kunga un vispārēji konservatīvo vadošās elites ikgadējā fotogrāfija xxx.
Es vēlētos darba kārtību par ...
Tatjana Ždanoka
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem. Pirmkārt, attiecībā uz daudzgadu stratēģiju izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu - Reformu līguma projektā paredzēta minoritātēm piederošo personu tiesību aizsardzība. Uzskatu, ka patlaban mums patiešām ir vajadzīga kopēja Eiropas politika attiecībā uz minoritāšu tiesībām un sociālo integrāciju; to skaidri pierādīja nesenie notikumi Itālijā. Runājot par iedzīvotāju interešu izvirzīšanu priekšplānā, esmu pārliecināta, ka mums atkal ir jāatgriežas pie civilpilsonības (civic citizenship) koncepcijas, kas ietver visus ES pastāvīgos iedzīvotājus. Frattini kungs, Komisijai šajā jautājumā jāieņem kaut kāda nostāja.
Attiecībā uz valodu daudzveidību Eiropas politikā, kas paredz veicināt valodu dažādību, jāņem vērā tas, ka valstīs pastāv ne vien oficiālās, bet arī reģionālās un minoritāšu valodas. Arī šo valodu lietotājiem jāgūst labums no valodu daudzveidības politikas.
Patrick Louis
IND/DEM grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Komisijas prasība izvirzīt pilsoņus centrālajā pozīcijā Eiropas Savienības projektos ir savā ziņā ironiska.
Tā ir patiesība, ka pilsoņi - mūsu vienkāršie pilsoņi - nekad nav bijuši nozīmīgākais Briseles - Frankfurtes - Luksemburgas trīsstūrim, kam tagad ir koncentrēta praktiski visa vara, citiem vārdiem sakot, viņi ir iestāžu rokās, kas pat neievēro demokrātijas pamatprincipus.
Tādēļ kā gan mēs varam mēģināt sekmēt mūsu pilsoņu labklājību šajā globalizācijas laikmetā, ja patiesībā mēs esam ceļā uz atteikšanos no republikas principa, kas nozīmē, ka vara ir pilsoņiem, ko realizē pilsoņi pilsoņu labā?
Rūpes par pilsoņiem nozīmē respektēt viņu izteikto gribu. Lisabonas līgums šajā sakarā ir apvainojums mūsu valstu pilsoņiem, jo tas ir vienkārši kopēts un ielīmēts Eiropas Konstitūcijas teksts, kas ar lielu pārsvaru tika noraidīts, jo apstiprina pastāvošo Līgumu loģiku, kuri mums neļauj kontrolēt eiro, neļauj aizsargāt mūsu tirgus, neļauj sargāt mūsu robežas no nelikumīgās imigrācijas un neļauj sevi aizsargāt starptautiskajos tirdzniecības nolīgumos.
Jo īpaši - un šī piebilde jo īpaši attiecas uz Francijas kolēģiem no visām Parlamenta grupām - šis Lisabonas līgums nemaina dogmatisko koncepciju par konkurenci, kurā nav līdzsvara, kurā nav valstu intereses, kurā nav robežu un kas nekādā mērā nerūpējas par demokrātiju. Tā Pamattiesību harta, kas nosaka prioritāti pār atsevišķu dalībvalstu tiesībām, likvidē mūsu konstitūcijā noteikto republikas pilsoņa jēdzienu, aizstājot to ar visbīstamāko multikulturālisma veidu. Runājot par Eiropas Savienības pilsoni, nekad neviens viņu nav redzējis: tāds patiesībā nepastāv.
Tādēļ nobeigumā teikšu, ka, ja kādam šeit rūp pilsoņi, atļaujiet viņiem iesākt ar vispārēja referenduma pieprasīšanu par Lisabonas līgumu.
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, no Eiropas Parlamenta tieslietu komitejas EPP-ED grupas viedokļa, es vēlos runāt par trim jautājumiem.
Pirmkārt, mēs ļoti atzinīgi novērtējam to, ka Eiropas Komisija ir iekļāvusi priekšlikumu par Eiropas uzņēmumu statūtiem savā likumdošanas programmā nākamajam gadam. Parlamentā tas ir jau ilgi gaidīts un tādēļ tas patiešām ir ļoti apsveicami. Mēs uzskatām par bēdīgu to, ka Komisija patiesībā tika piespiesta pieņemt šo virzienu pēc tam, kad mēs izmantojām 192. pantā paredzēto juridisko instrumentu un izvēlējāmies iesniegt likumdošanas iniciatīvas pastāvīgo ziņojumu, neraugoties uz to, ka Komisija šo problēmu apzinājās jau ļoti ilgu laiku. Patiešām, tas ir pieminēts jau vairākkārt uzņēmējdarbības tiesību aktu programmās jau kopš komisāra Bolkestein laikiem.
Otrkārt, visskumjākais, mūsuprāt, ir tas, ka Komisija atlika četrpadsmitās Sabiedrību tiesību direktīvas par akciju sabiedrību juridiskās adreses pārcelšanu no vienas valsts uz citu pieņemšanas procesu. Šī patiešām ir liela problēma. Mēs ceram, ka Komisija šo lēmumu pārskatīs un iekļaus nākamajās likumdošanas programmās. Atļaujiet man paskaidrot, ka, ja tā nenotiks, mēs atkal izmantosim 192. pantu un piespiedīsim Komisiju izvirzīt attiecīgu likumdošanas priekšlikumu.
Komisāra viedoklis par to, ka, piemērojot uzņēmējsabiedrību apvienošanās direktīvu, vispirms būtu jāizveido uzņēmums citā valstī, lai ar to apvienotos, ir birokrātisks un nejēdzīgs. Šis nav risinājums, kuru mēs uzskatām par pieņemamu.
Vismaz nākamajā likumdošanas termiņā mēs vēlētos, lai Komisija parūpētos par to, lai tiktu panāktas sekmes attiecība uz autortiesībām, iespējams, laižot darbā Zaļo grāmatu par šo jautājumu.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Priekšsēdētāja kungs, bez šaubām, mēs esam ārkārtīgi priecīgi par to, ka pilsoņi ir izvirzīti Eiropas Savienības projektu priekšplānā, bet man jānorāda, ka ES galvenās problēmas ir plašākās sabiedrības vairākuma informācijas trūkums par to, kas ir Eiropas Savienība. Es domāju, ka jebkurš, kas spriež, māca vai runā par šo jautājumu, ir liecinieks šai parādībai.
Tikai nākamajā dienā plašsaziņas līdzekļi manā valstī minēja jūsu kolēģi Ferrero-Waldner kungu, kā Šveices komisāru. Ņemot vērā iepriekš teikto, gadu no gada mums ir vajadzīga specifiska un plaša informācijas kampaņa Eiropas Savienības projekta tuvināšanai tās pilsoņiem un pakāpeniskai iestāžu izpratnes veicināšanai par to, kā tās darbojas.
Es arī vēlētos lūgt Komisijai precīzāk definēt un ciešāk sazināties ar šo Parlamentu un ar Kultūras un izglītības komiteju saistībā ar 2008., Eiropas starpkulturālā dialoga gadu, jo tīmekļa vietnes iespējas ir ierobežotas.
Eiropa kā partneris pasaulē
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, tā ir patiesība, ka 2008. gads būs nozīmīgs gads, kā to teica Komisijas priekšsēdētājs, taču šis būs pārejas gads pirms šīs Komisijas pilnvaru beigām.
Es domāju, ka mēs varam izdarīt vienu secinājumu, ka Durćo Barroso komisija, neraugoties uz sarežģītajiem apstākļiem, kas spieda risināt ES ārlietas, bija pilnībā piemērota uzdevumaiem, gan iekšējiem - darbības programmai - un arī saistībā ar ārējā tēla veidošanu.
Es kā Ārlietu komitejas grupas koordinators, satraucos par vairākiem starptautiskiem notikumiem, piemēram, nākamajām Amerikas Savienoto Valstu prezidenta vēlēšanām un tās sekām saistībā ar konfliktiem Vidusāzijā, sarunām ar jauno Krievijas prezidentu, kaimiņattiecību politikas attīstību un iestāšanās sarunām, atbalstu saistībā ar Kosovas statusu, Anapoles konferences rezultātu Tuvajos Austrumos, par vēlēšanām, ko mēs visi vēlamies redzēt Pakistānā, par Olimpiskajām spēlēm Ķīnā pēc Komunistiskās partijas kongresa un par nākamo ES un Latīņamerikas sammitu Peru.
Tomēr, priekšsēdētāja vietnieces kundze, lūdzu, palūdziet Komisijas priekšsēdētājam atkārtot mūsu izteikto atzinību komisāriem, kas atbild par ārējām attiecībām. Redzu, ka šodien šeit ir tikai Rehn kungs, bet es vēlos savus laba vēlējumus izteikt arī Mandelson kungam, Michel kungam un, protams, Ferrero-Waldner kungam.
Vissvarīgākais šeit ir, lai ES ārējās darbības būtu pārredzamas un efektīvas un es vēlos lūgt jums, priekšsēdētāja vietnieces kundze, ārkārtīgi piesardzīgi piemērot jaunā Līguma noteikumus lai nepakļautu kompromisam ES sasniegumus un panākumus ārpolitikā.
Jan Marinus Wiersma
PSE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, ES pilsoņu vairākums piekrīt, ka Eiropas Savienībai pasaules mērogā ir jāuzņemas lielāka loma. Šajā sakarā lielāka loma ir jāuzņemas Padomei, taču bieži vien tā ir paralizēta vai neefektīva starptautisku domstarpību dēļ.
Cerams, nākamgad Komisija parādīs labu piemēru, uzsākot to Eiropas Savienībā. Turcijā sarunas ir raiti jāturpina un jārūpējas, lai šis pareizais ceļš tiktu saglabāts. Daudz darba ir jāpaveic Balkānos: Bosnijai, uzsākot valsts veidošanu, ir vajadzīga palīdzība, un Maķedonijai ir jāgatavojas iestāšanās sarunām. Turklāt, bez šaubām, jācer, ka Eiropas Savienība dos nozīmīgu ieguldījumu Kosovas atjaunošanā un veiksmes gadījumā - jau šī gada beigās vai arī nākamā gada laikā - tiks atrasts risinājums jautājumam par tās statusu.
Mēs ļoti vēlamies, lai Komisija tomēr turpinātu Melnās Jūras iniciatīvu, ko tā ir uzņēmusies. Eiropas Savienībai ļoti svarīgi ir censties panākt, lai ap tās robežām notiktu reģionālā sadarbība. Ko Komisija darīs saistībā ar Vidusāzijas stratēģiju, ko nesen apstiprināja Eiropas Padome?
Šajā sakarā es vēlos arī jautāt, vai mēs drīkstam cerēt uz turpmāku enerģijas politikas pilnveidošanu, ko šogad pieprasīja Parlaments. Tas ir ļoti svarīgi, arī saistībā ar attiecībām ar reģionu, kuru es saucu par "zonu”.
Tātad: Eiropas kaimiņattiecību politika. Manuprāt, par nākamā gada prioritāti jākļūst sarunu pabeigšanai ar Ukrainu: šajā sakarībā mēs ceram - un Parlamentā to apspriedīs rīt pēcpusdienā - ka šajā valstī var izveidot situāciju, kas dotu iespēju nākamo gadu laikā noslēgt jauna veida līgumu kā asociācijas līgumu, saskaņā ar ko Ukraina varētu turpināt reformu procesu ar jauno valdību tuvojoties integrācijai ar Eiropas Savienību.
Šajā procesā nedrīkst arī aizmirst Moldovu un nepieciešamību noslēgt ar to jaunu partnerattiecību nolīgumu. Es ceru, ka nākošgad Komisija izvirzīs priekšlikumus arī par to.
Protams, mums ir arī jāmeklē rīcības veids attiecībā pret tādu valsti kā Gruzija: šis ir jautājums, kas arī tiks apspriests rīt pēcpusdienā, un mēs lūgtu Komisiju šajā sakarībā rīkoties enerģiskāk.
Visbeidzot, pavisam maza virzība ir bijusi saistībā ar Krieviju. Ko mums darīt, lai šo virzību paātrinātu? Mēs ieteiktu pārskatīt rīcību pēc prezidenta vēlēšanām.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, diemžēl man jāsaka, ka esmu vīlies saistībā ar jūsu likumdošanas un darbības programmas nodaļu "Eiropa kā pasaules mēroga dalībnieks”.
Protams, ārējo attiecību jomā, kā mēs visi zinām, nav daudz tiesību aktu, taču šeit ir jāiegulda vislielākais darbs, un es konstatēju, ka tas, kas par šo jautājumu ir uzrakstīts, ar vairākiem izņēmumiem, patiesībā ne tuvu nav pilnīgs.
Acīm redzot ir sarežģīti noteikt Eiropas Savienības pamatproblēmu saistībā ar ārpolitiku. Tekstā ir vienkārši paziņots, ka Eiropa ir pasaules līderis cīņā pret nabadzību, ilgtspējīgas attīstības līderis, kā arī līderis cilvēktiesību un labas pārvaldības veicināšanā un tā tālāk. Tā tas varētu būt, taču tā neuzskata pārējā pasaule, patiesībā, arī ne ES dalībvalstis, un esmu dzirdējis daudzus iebildumus, ka tas tā nemaz nav.
Tomēr ir taisnība, ka Eiropas Savienība visu uzskaitīto nodrošina vairāk, nekā citi. Tomēr atspoguļot to mūsu kā pasaules līdera tēlā, atspoguļot kā spēku, kas uzņemas vadību pasaules mērogā, ir kaut kas pavisam cits.
Manī rada cerības programmas priekšlikumu pozitīvais virziens attiecībā uz Āfriku. Man, piemēram, šķiet, ka priekšlikums uzsākt trīspusējas diskusijas starp ES, Āfriku un Ķīnu ir īpaši cerīgs un pozitīvs. Es arī domāju, ka priekšlikumi par lielāku pūliņu veltīšanu ekonomiskās attīstības veicināšanai Āfrikā ir tik pat svarīgi. Tādējādi mēs virzāmies pareizajā virzienā, lai gan joprojām nav izvirzīti pietiekami konkrēti mērķi.
Ryszard Czarnecki
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, 2008. gads atšķirsies no šī gada ar to, ka nenotiks tālāka Eiropas Savienības paplašināšanās. Tomēr nākamais gads dos iespēju attīstīt ekonomiskās un politiskās attiecības starp Eiropas Savienību un vairākām svarīgām valstīm Āzijā, Āfrikā, Latīņamerikā, kā arī, piemēram, Dienvidkaukāzā, kā to jau minēja iepriekšējie runātāji.
Mums ir jāpatur prātā divas Eiropas Savienības prioritātes. Pirmkārt, līdzdalība miermīlīgas stabilizācijas procesā, proti, Vidējos austrumos un Dienvidāzijā. Otrkārt, spiediena izdarīšana uz visiem mūsu partneriem, lai nodrošinātu, ka divpusējās attiecības attīstās tajās ekonomikas un politiskajās jomās, kas ir saistītas ar cilvēktiesībām. Tas attiecas uz visiem un katru no mūsu partneriem neatkarīgi no tā, vai attiecīgā valsts ir nabadzīga Āfrikas vai Āzijas valsts, vai arī spēcīgā Krievija, vai Ķīna, kurā notiek strauja attīstība. Šīs divas jomas - politiskā un ekonomiskā - no vienas puses un cilvēktiesības no otras puses, nevar nodalīt vienu no otras vai risināt atsevišķi.
Tobias Pflüger
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, "Eiropa ir pasaules mēroga partneris” - ir jauks virsraksts Komisijas programmā, taču tas, par ko mēs runājam patiesībā, ir Eiropas Savienība un nevis Eiropa un šādu virsrakstu lietot ir iedomīgums, jo Eiropa ir daudz lielāka, nekā tikai Eiropas Savienība.
ES vēlas iepazīstināt ar sevi, kā ar pasaules mēroga partneri, un Komisijas programma šajā ziņā ir ļoti godīga: tajā ir runa par ārpolitiku, lai plānotu, veicinātu un aizsargātu - un līdz ar to, aizstāvētu - Eiropas intereses pienācīgi. Kā ir paredzēts to darīt? Arvien biežāk tiek saņemta atbilde: izmantojot militārus līdzekļus! Eiropas Savienība patlaban ir militārs dalībnieks visā pasaulē. Uz papīra to sauc par atbalstu iedzīvotājiem, taču praksē ES intereses vai arī ES dalībvalstu intereses tiek aizstāvētas ar militāriem līdzekļiem. Labs piemērs ir Kongo. ES militārā iejaukšanās šeit nodrošināja patvaldnieka Joseph Kabila nākšanu pie varas, tagad viņš ir atbalstīts vēlēšanās un viņa pretinieks bija spiests bēgt. Nežēlīgs karš sākās Kongo austrumos, kur aptuveni 350 000 iedzīvotāji bija spiesti atstāt savas mājas.
Arī ES militārā iejaukšanās Čadā, pirmkārt, kalpoja kā atbalsts militārajam pavēlniekam Idriss Déby, senam Francijas draugam. Šāda veida ES militārās operācijas vienkārši ir dalībvalstu neo-koloniālo politiku turpinājums. Šķiet, ka ir sarežģīti vārdos izteikt neizskaistinātu kritiku politiskajiem draugiem. Šobrīd tas attiecas uz Pakistānu. Tam visam pamatā ir Reformu līgums, kas dod iespēju ES politiku padarīt nepārprotami militāru. Nākamais jautājums ir Kosova, un mēs redzam, kas var notikt. Atsevišķas dalībvalstis jau ir paziņojušas, ka tās vienpusēji gatavojas atzīt Kosovu.
Es aicinu Komisiju šādus pasākumus noraidīt bez atrunām un nepieļaut Kosovas vienpusēju atzīšanu.
Robert Sturdy
Priekšsēdētāja kungs, riskējot atkal uztraukt komisāru Dimas, es atkārtošu dažus vārdus, ko jau teicu vakar vakarā. Vienīgi izdodiet tiesību aktus, Komisija, lūdzu, tajās jomās, kur tie ir nepieciešami saistībā ar jauno darba programmu. Īstenojiet tās regulas, kas jau ir izstrādātas, un īstenojiet tās visā Eiropas Savienībā. Neieviesiet tādu politiku, kas patiesībā diskriminē rūpniecību, uzņēmējdarbību un iespējas Eiropas Savienībā.
Komisārs Barroso minēja kaut ko par man kā Starptautiskās tirdzniecības komitejas loceklim ļoti tuvu tēmu, proti, par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem. Izmantojiet tos, ja ir nepieciešams aizsargāt ES patērētāju veselību un drošību, bet neizmantojiet tos kā protekcionisma pasākumus. Kā viņš pareizi norādīja, mēs dzīvojam globālas ekonomikas pasaulē, un es ceru to piedzīvot.
Komisāram Mandelson es vēlu visu to labāko attiecībā uz PTO Dohas vienošanos un ceru, ka mēs, ASV un Eiropas Savienībai darbojoties kopā, varam attīstīt lauksaimniecības nozari, lai nodrošinātu, ka izveidojam un sakārtojam tādus jautājumus kā Euromed, kas ir ļoti svarīgs Eiropai. Mums ir panākta vienošanās ar Maroku, un mums jāpievēršas šāda veida situācijām. ASV tikko ir nākusi klajā ar brīvās tirdzniecības nolīgumu šajā jomā.
Visbeidzot par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) - nedaudz vairāk nekā pirms mēneša tirdzniecības komisārs Peter Mandelson stingri uzstāja uz savu apņemšanos līdz decembrim beigt EPN sarunas. Cerēsim, ka viņš ir kļuvis pieļāvīgāks attiecībā uz savu nostāju un turpinās virzīties uz priekšu šajā jautājumā.
Pasqualina Napoletano
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs apzināmies apstākļus un ierobežojumus, kādi Komisijai ir ārpolitikas jomā, un tādēļ priecājamies par veiktajiem pūliņiem, piemēram, lai panāktu, ka nosūtītā palīdzība sasniedz Palestīnas iedzīvotājus pēc notikumu dramatiskā pavērsiena pēc parlamenta vēlēšanām. Šajā sakarā mēs ieteiktu Komisijai, lai tā sagatavojas turpmākajiem notikumiem, vienalga vai Anapoles konference ir veiksme - uz ko mēs ceram - vai arī neveiksme.
Kaimiņattiecību politikā, kā tas jau ir minēts, mēs gluži atklāti gaidījām kaut ko vairāk par īsu progresa ziņojumu programmas tekstā. Ir iesāktas diskusijas par Vidusjūras reģiona politiku - un es nezinu vai priekšsēdētājs Sarkozy šo jautājumu izvirzīs savā šodienas runā - un Komisijai, bez šaubām, būtu jāveic detalizētāks novērtējums par šīm politikām. Tai ir arī jāizvirza turpmākie priekšlikumi, iesaistot šo Parlamentu vairāk nekā līdz šim, ņemot vērā, ka rīt mums ir jāapspriež Parlamenta ziņojums par kaimiņattiecību politiku.
Turklāt, mēs aicinām panākt lielāku saskaņu starp ES iekšpolitikām, piemēram, lauksaimniecības, zivsaimniecības, un imigrācijas politikām, kā arī starp mūsu attīstības sadarbības politikām ar nabadzīgākajām valstīm, jo īpaši Āfrikā.
Visbeidzot, atsauksme uz Latīņameriku mūs parāda kā ļoti vājus. Mēs patiešām vēlētos, lai attiecības starp Eiropas Savienību un šo lielo kontinentu kļūtu plašākas Eiropas Savienības darba kārtībā, ņemot vērā, ka Latīņamerikai ir tik liela nozīme pieņemot vides lēmumus, kā arī lēmumus saistībā ar citām politikām, piemēram, tirdzniecības un enerģētikas politikām. Jautājumus, kuri ir svarīgākie, es vēlējos uzsvērt savas grupas vārdā.
Maria Martens
(NL) Priekšsēdētāja kungs, es runāju kā mūsu Attīstības komitejas grupas koordinators. Tādēļ jūs nepārsteigs, ka vēlos sveikt Komisiju par labklājības, solidaritātes, brīvības, kā arī Eiropas lomas nostiprināšanas pasaulē uzsvēršanu.
Viss minētais nepastarpināti attiecas uz situāciju nabadzīgajās valstīs. Nabadzība, karš un nestabilitāte jaunattīstības valstīs nepastarpināti ietekmē mūsu kontinentu. Solidaritātes izrādīšana un atbalsta sniegšana nabadzīgajām valstīm ir ne vien šo valstu, bet arī pašas Eiropas Savienības interesēs. Tikai sadarbībā ar nabadzīgajām valstīm var atrast piemērotus risinājumus tādām problēmām, kā migrācija un enerģētikas un klimata pārmaiņu problēmām. Patiešām, kā jau minēja komisārs, ir nekavējoties vajadzīga saskaņota un vispusīga rīcība.
Priekšsēdētāja kungs, tieši tādēļ ir tik svarīgi, lai Eiropa un Āfrika, strādājot kopā, izveidotu kopējas ES un Āfrikas stratēģijas Āfrikas attīstības labā. To noteiks Āfrikas sammitā, kas decembrī notiks Lisabonā. Es ceru, ka tas būs labs piemērs jaunam sadarbības veidam.
Attiecībā uz mūsu politikas efektivitāti, es patiesi ticu, ka ir nepieciešama kvalitātes kontrole un ietekmes novērtējums, kā arī ir jānovērš birokrātija. Es ceru, ka šādā veidā Parlaments un Komisija var veiksmīgi strādāt kopā un, ka tādēļ Komisija mūs regulāri un laicīgi informēs par situāciju, kās tai patiesībā arī būtu jādara.
Margot Wallström
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos visiem pateikties par komentāriem - gan detalizētiem, gan vispārīgiem, gan kritiskiem, gan atbalstošiem -, kas izteikti attiecībā uz Komisijas priekšlikumu par darba programmu nākamajam gadam. Šo apspriežu joma ilustrē arī Eiropas iestāžu pienākumu, uzdevumu un darbības jomu. Komentāri tika izteikti par dažādiem jautājumiem - no zivsaimniecības politikas vai zvejas nolīgumiem ar Tanzāniju līdz pat miera atjaunošanas procesam Tuvajos Austrumos; tā ir visa plašā darbības joma, kurā mēs esam iesaistījušies.
Manuprāt, šīs debates uzsver, ka J. M. Barroso Komisijas izvirzītie vispārējie mērķi joprojām ir pamatoti un steidzami īstenojami. Tie attiecas uz labklājību, drošību, solidaritāti un - saistībā ar visu mūsu darbības jomu - Eiropas Savienības nozīmi pasaulē. To ļoti skaidri apliecināja pēdējie izteikumi.
Es esmu ievērojusi šo procedūru un sadarbojusies ar Eiropas Parlamentu, strādājot gan komitejās, gan šeit, plenārsēdē. Manuprāt, mēs varam teikt, ka tas, kādā veidā ir uzlabota šī procedūra, ir uzlabojis arī tā mūsu priekšlikuma kvalitāti, kas attiecas uz jauno likumdošanas un darba programmu. Es novērtēju arī to, ka mani kolēģi komisāri ir apmeklējuši savas komitejas; manuprāt, mēs to esam augstu novērtējuši, kas redzams atsevišķos aspektos, kurus mēs esam spējuši pievienot vai izmainīt šajā procesā. Ceru, ka mēs varam turpināt strādāt, lai to padarītu vēl politiskāku, un jūsu komentāri apliecināja, ka mēs esam šeit, lai apspriestu politisko saturu un vispārējo līdzsvaru. Skaidri redzams arī tas, ka dažādām politiskajām grupām var būt atšķirīgi viedokļi par šo vispārējo līdzsvaru.
Es vēlētos izteikt komentāru par saturu saistībā ar četriem vai pieciem īpašiem jautājumiem. Pie pirmā no šiem jautājumiem gandrīz katru nedēļu mēs atgriežamies Eiropas Komisijas darba kārtībā. Sāksim ar Lisabonas procesu un nodarbinātības pieaugumu. Manuprāt, pirmo reizi mums ir izdevies sasniegt ļoti redzamus rezultātus. Nav pareizi apgalvot, ka tā ir pilnīga izgāšanās un ka mēs nevaram saskatīt uzlabojumus. Mēs esam panākuši, ka uzmanības centrā daudz skaidrāk izvirzījusies Lisabonas darba kārtība. Mēs esam panākuši lielāku politisko līdzdalību un izveidojuši tādu kā rezultātu pārskatu, kurā redzami ar konkrētām valstīm saistīti ieteikumi - pozitīvi vai negatīvi komentāri par to, ko dara katra dalībvalsts. Tādai jābūt arī turpmākajai virzībai - lielāka koncentrēšanās, lielāka politiskā līdzdalība, lielāka darbības pārredzamība. Tas ir ilgtermiņa nolūks, Eiropas Savienības ilgtermiņa mērķis, tomēr mums arī turpmāk jāizdara spiediens uz dalībvalstīm, lai īstenotu šos mērķus.
Cita joma ir saistīta ar sociālajiem jautājumiem un sociālo darba kārtību, kas, spriežot pēc viņu komentāriem, īpaši nozīmīga ir Parlamenta PSE grupai. Arī šajā jomā mums ir daži konkrēti jautājumi par sabiedriskiem pakalpojumiem. Komisija jau sen ir atzinusi, cik svarīgi ir sabiedriskie pakalpojumi, un vairāku gadu garumā mēs esam risinājuši debates par šo jautājumu.
Mēs ļoti priecājamies, ka ir panākta vienošanās par Lisabonas līgumu un Protokolu par sabiedriskiem pakalpojumiem. Nākamnedēļ - arī saistībā ar mūsu iekšējā tirgus pārskatu - Komisija pieņems paziņojumu, kurā izklāstīts, kādā veidā mēs risināsim jautājumu par sabiedriskajiem pakalpojumiem. Ceru, ka Parlaments ļoti nopietni izpētīs mūsu paziņojumu, kā arī tam pievienotos dokumentus, kuros paskaidrots, kā un kad šiem sabiedriskajiem pakalpojumiem piemēro noteikumus par valsts atbalstu un kā piemēro publiskā iepirkuma noteikumus.
Ļaujiet man precizēt apgalvojumu, ka Komisija nevēlas slēgt šīs debates. Tā vēlas, lai debatēs galvenā uzmanība tiktu pievērsta attiecīgajiem jautājumiem, tādējādi ļaujot mums koncentrēties arī uz saviem centieniem nodrošināt konkrētus risinājumus. Tāpēc šīs apspriedes turpināsies, un mēs ceram, ka šajās debatēs Parlaments sniegs savu ieguldījumu.
Cits svarīgs jautājums - es pateicos par jūsu detalizētajiem komentāriem - attiecas uz enerģētiku.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju, lūdzot plenārsēžu zālē saglabāt klusumu.)
Es nespēšu detalizēti iedziļināties visos jautājumos, kas tika apspriesti šajās debatēs, bet esmu pārliecināta, ka dialogs turpināsies attiecīgajās komitejās, kā arī Eiropas Parlamentā. Atkārtošu vienīgi to, kas iekļauts mūsu priekšlikumā - enerģētikas paketē ir četras dažādas iniciatīvas. Jūs pievērsāties tam, jo tas ir politisks dokuments, kurā galvenā uzmanība pievērsta iekšējam enerģētikas tirgum, piegāžu drošībai un tehnoloģiskajai attīstībai.
Tiks pārskatīta Naftas rezervju direktīva. Pilnībā tiks pārskatīta direktīva par ēku energoefektivitāti; šajās debatēs tas tika īpaši apspriests. Pārskatīta tiks arī Enerģētikas nodokļu direktīva, jo nodokļus var izmantot, lai veicinātu videi nekaitīgu patēriņu.
Nākamais jautājums, kas pastāvīgi atrodas starp galvenajiem jautājumiem mūsu politiskajā darba kārtībā, ne tikai Eiropas Komisijā, bet, esmu pārliecināta, arī Parlamentā un visās Eiropas valdībās, protams, ir migrācija.
Priekšsēdētājs J. M. Barroso ļoti skaidri izklāstīja, kā mēs risinām šo jautājumu. Es varu jums apliecināt, ka gandrīz katru nedēļu, pateicoties mūsu kolēģim F. Frattini, šis jautājums tiek iekļauts Komisijas darba kārtībā un ka mēs to apspriežam un izstrādājam attiecīgus priekšlikumus, lai risinātu migrācijas jautājumu. Jūs zināt, ka legālās migrācijas politika netiks apspriesta nākamajā gadā, jo mēs jau esam pieņēmuši vairākus priekšlikumus par legālo migrāciju, tāpēc tam nākamajā gadā netiks pievērsta galvenā uzmanība.
Tomēr 2008. gadā tiks izstrādātas divas prioritārās iniciatīvas - direktīva par sezonas darbinieku ieceļošanas un uzturēšanās noteikumiem un direktīva par darbinieku, kas pārcelti darbam citā uzņēmuma struktūrā, un algotu praktikantu ieceļošanu, īslaicīgu uzturēšanos un dzīvošanu. Tas ir tas, ko jūs varat sagaidīt šajā konkrētajā jomā.
Runājot par Komisijas principiālo nostāju šajos jautājumos, es vēlētos vienīgi atsaukties uz priekšsēdētāja J. M. Barroso teikto šajās debatēs. Tādējādi jūs pārliecināsieties, ka šie jautājumi joprojām ir vieni no galvenajiem punktiem mūsu nākamā gada darba kārtībā.
Attiecībā uz ārējo darbību - jo jūs minējāt arī plašo to jautājumu klāstu, kas attiecas uz ārpolitiku, darbību un pasākumus, kuros Eiropas Savienība ir plānojusi iesaistīties un uzņemties nozīmīgu lomu, - nākamajam gadam mums ir paredzētas trīs stratēģiskās iniciatīvas. Mums ir Stratēģijas dokuments par paplašināšanos, vairāki ziņojumi par progresu Eiropas kaimiņattiecību politikā (daudzi no jums to pieminēja), kā arī paziņojums par konkrētiem Kopējās ES un Āfrikas stratēģijas pēcpasākumiem. Tādējādi mums ir plašas iespējas nākamajā gadā apspriest ārpolitikas jautājumus.
Tā kā šis ir mans otrais pilnvaru termiņš Komisijā, es varu jums teikt, ka daudz lielāku koncentrēšanos saskatu attiecībā uz īstenošanu - tas tika minēts debatēs. Mums tā ir ikdienas cīņa, lai nodrošinātu, ka galveno uzmanību pievēršam īstenošanai; turklāt tiesību akts ir efektīvs vienīgi tad, ja tas ir īstenots. Mēs turpināsim pievērst uzmanību šim jautājumam.
Es varu jums arī teikt, ka tā nav taisnība, ja tiek apgalvots, ka mēs nesasniedzam rezultātus. Ja mēs palūkojamies uz pēdējiem Eirobarometra skaitļiem - tie nekad nav bijuši tik pozitīvi saistībā ar konkrētiem rezultātiem, ko mēs spējām sasniegt. Tad, kad debates Eiropas Parlamentā un konkrēti rezultāti kļūst redzami, un rezultāti kļūst pamanāmi pilsoņiem, mēs varam ieraudzīt arī savas demokrātiskās likumības palielināšanos, un uz to mums ir jākoncentrējas.
Saviem priekšlikumiem nākamajā gadā mēs pievienosim arī pilsoņu viedokļu kopsavilkumu. Līdz šā gada beigām mēs iesniegsim jaunu stratēģiju par internetu, jo daži no jums to lūdza izdarīt. Nākamā gada sākumā mēs nāksim klajā arī ar jaunu stratēģiju audiovizuālajā jomā. Ir svarīgi, lai mēs kopā koncentrētos uz vairākām saziņas prioritātēm, un mūsu darba programmā jūs pamanīsiet priekšlikumus par starpiestāžu saziņas prioritātēm.
Visbeidzot - nākamais gads ir Starpkultūru dialoga gads, kura sākumā, janvārī, savu darbu sāks Slovēnijas prezidentūra. Tas tiks aizsākts jau decembrī, piedaloties Eiropas Parlamentam, un mēs ceram, ka Eiropas Parlaments aktīvi iesaistīsies visa gada garumā.
Es vēlreiz pateicos jums par šīm debatēm. Ja ir kādi jautājumi, kas, jūsuprāt, nav iekļauti šajā likumdošanas un darba programmā, tas nenozīmē, ka tie ir atlikti malā, jo Komisija arī turpmāk reizi mēnesī nodrošinās plānošanas atjauninājumus, arī iniciatīvas, kuras nav uzsvērtas, vai tādas iniciatīvas, kuras vajadzīgas, lai risinātu neparedzētas situācijas.
Dialogs starp jums, Eiropas Parlamenta deputātiem, un Komisiju, nebeidzas šodien, mēs turpināsim strādāt kopā labvēlīgā gaisotnē, kas bija raksturīga visai izpildei un procedūrai, un mūsu kopīgajiem mērķiem, kuri izklāstīti šajā darba programmā. Es redzu, ka mums ir vairāk kopīgu nekā atšķirīgu uzskatu un mums ir kopējs redzējums par vispārējiem mērķiem un prioritātēm 2008. gadam. Es arī ceru, ka to apstiprinās jūsu rezolūcijas priekšlikums, un mēs nodrošināsim izcilu pamatu turpmākajai sadarbībai.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Es pateicos kolēģiem par viņu ieguldījumu debatēs, Komisāru kolēģijai par piedalīšanos un īpaši Wallström kundzei par viņas burvīgo un drosmīgo uzstāšanos.
Debates tika slēgtas.
Balsojums notiks decembra sesijā.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Richard Corbett  
rakstiski. - H. Nassauer runa robežojās ar tiesību aktu apjoma pielīdzināšanu birokrātijas apjomam. Tas, maigi izsakoties, ir vienkāršoti. Eiropas tiesību akti, ar kuriem tiek nodrošināts kopīgu noteikumu kopums attiecībā uz kopējo tirgu - 27 pretrunīgu un atšķirīgu noteikumu vietā -, atvieglo dzīvi uzņēmējiem un samazina birokrātiju. Tiesību akti, kas aizsargā sabiedrības veselību vai vidi, var prasīt tēriņus īstermiņā, bet ilgtermiņā tas ļauj ietaupīt daudz vairāk līdzekļu.
Protams, mēs visi gribam izvairīties no nevajadzīgiem administratīviem ierobežojumiem un birokrātijas, bet radīt iespaidu, ka visi tiesību akti ir nevēlami, jo tie neizbēgami rada birokrātiju, - tas ir smieklīgi.
Katalin Lévai  
rakstiski. - (HU) Dāmas un kungi, priekšsēdētāja kungs, es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas darba programmu 2008. gadam, kas nosaka Eiropas Savienības nākotni un tās turpmākos attīstības posmus. Es uzskatu par svarīgu uzsvērt, ka dokumentā ir jābūt noteiktiem ne tikai principiem, bet jābūt arī konkrētiem ieteikumiem, lai Eiropas Savienības politikas darbotos efektīvi, jo īpaši sociālās politikas jomā. Pēdējos gados arvien pieaugošā imigrācija ir liels izaicinājums visām ES valstīm. Vēl nav atrastas piemērotas atbildes sociālo un ekonomisko problēmu risināšanai, ka ar to saistīti.
Es piekrītu, ka darba dokumentos migrācijai tiek paredzēta integrēta pieeja un pieprasīta atbilstīga darbaspēka pārvietošanās pārvaldība, kas ir būtiska ekonomiskajai attīstībai. Eiropas Savienībai ir vajadzīgs imigrantu darbs, bet neskatoties uz to, imigranti regulāri piedzīvo diskrimināciju un dažādas nežēlības. Mēs nevaram atteikties no humānisma un labsirdības pamatprasībām mūsu Eiropas Savienības imigrācijas politikā. Bēgļu uzņemšanas programmās ir jāiekļauj nodarbinātības un apmācības jautājumi, kā arī jautājumi saistībā ar imigrantu pilnīgu integrēšanu Eiropas sabiedrībā humānā veidā, kā arī - un tas ir vissvarīgākais - cīņa pret ksenofobiju un rasismu.
Likumīgā imigrācija ir jāatbalsta un vienlaicīgi ir nepieciešama efektīva rīcība pret nelikumīgo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību. Lai minēto sasniegtu, būtu jāizstrādā kopēja Eiropas bēgļu politika.
Šim nolūkam ir nepieciešama labāka un saprotamāka likumdošana, kas tiek konsekventi piemērota, kā arī, Eiropas Savienībai ir jāiekaro pilsoņu uzticība.
Mairead McGuinness  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju iepazīstināšanu ar Komisijas darba programmu 2008. gadam. Uzskatu, ka tās pieejā, lai risinātu problēmas, ar kurām patlaban saskaras ES, piemēram, nestabilitāti finanšu tirgos, cīņu pret klimata pārmaiņām un energoapgādes drošību, uzsvērts, ka ES kopīgiem spēkiem var īstenot mērķus, ko neviena dalībvalsts, darbojoties atsevišķi, nevarētu sasniegt. Vienīgi izvirzoties līderpozīcijā un sasniedzot rezultātus šajās jomās, ES var nodrošināt turpmāku uzticību iedzīvotāju vidū.
Tomēr es vēlētos izteikt piezīmi brīdinājuma nolūkā; tā attiecas uz Komisijas pieeju divās konkrētās jomās. Es uzskatu, ka virzība uz ES mēroga nodokļu bāzes izveidi ir nepamatota. Nodokļu politika joprojām ir dalībvalstu ekskluzīvās kompetences joma, un ierosinātā kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB), neskatoties uz priekšlikuma iesniedzēju apgalvojumiem, paredz ierobežot dalībvalstu kompetenci šajā jomā. Uzskatu, kas tas novedīs pie automātiskas nodokļu saskaņošanas, un es vēlētos pilnībā iebilst šādai attīstībai. Tādas iniciatīvas, kas rada nesaskaņas, var izraisīt vienīgi šķelšanos dalībvalstu starpā un mazināt iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas projektam.
Otrkārt, es uzskatu, ka īpaši svarīgi ir tas, lai Komisija atrastu pareizo līdzsvaru attiecībā uz gaidāmo kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) efektivitātes pārbaudi un paralēli notiekošajām debatēm par ES budžetu.
