Eiropas standartizācijas nākotne (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Edvard Kožušník ziņojums Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par Eiropas standartizācijas nākotni.
Edvard Kožušník
Ziņojums, ko šodien apspriežam, ir iesniegts kā jauninājums standartizācijas paketei, pie kuras Komisija pašlaik strādā. Tam būtu jāparedz Eiropas standartizācijas esošā tiesiskā reglamentējuma juridiska pārskatīšana, ko mēs izmantosim, lai nākamo desmitgažu gaitā izstrādātu standartizāciju. Tādēļ Parlamenta interesēs ir šā ziņojuma izmantošana, lai Komisijai un attiecīgajiem speciālistiem izklāstītu mūsu skatījumu uz Eiropas standartizācijas turpmāku izstrādi.
Eiropas standartizācijas sistēmas modelis ir galvenais faktors, lai pilnībā izmantotu iekšējā tirgus iespējas, uzlabojot Eiropas ekonomikas konkurētspēju un īstenojot stratēģiju "Eiropa 2020”. Tādēļ Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā mēs šim jautājumam esam pievērsuši nedalītu uzmanību. Mēs esam rīkojuši intensīvas apspriedes ar visām ieinteresētajām personām gan starptautiskā, gan Eiropas līmenī, kā arī organizāciju līmenī atsevišķās dalībvalstīs. Cenšoties rast piemērotāko Eiropas standartizācijas modeli, mēs darījām visu iespējamo, iesaistot mazu un vidēju uzņēmumu pārstāvjus, kā arī patērētāju pārstāvjus, invalīdus, vides aktīvistus un citas organizācijas, kas pārstāv kopienu intereses.
Apspriežu laikā par Eiropas standartizācijas turpmāko modeli mēs secinājām, ka pārskatīšanas pamatā būtu jābūt esošās sistēmas piemērotākajiem aspektiem, kas nodrošina stabilu turpmākās izstrādes pamatojumu. Mēs nevaram uzņemties nekādas radikālas izmaiņas, kas varētu novājināt pašreizējas sistēmas galvenos piemērotākos aspektus. Lai nodrošinātu efektīvi funkcionējošu Eiropas standartizācijas sistēmu, valsts standartizācijas organizācijas, kuru funkcijas esošajā standartizācijas procesā nav pietiekami efektīvas, pietuvotos spēcīgākām valstu organizācijām. Spēcīgas valsts standartizācijas organizācijas, kas var efektīvi sazināties savstarpēji, kā arī ar citām ieinteresētajām personām, veido Eiropas standartizācijas sistēmas stabilitātes pamatu.
Turpmāk mums ir arī jāpievērš lielāka uzmanība ieinteresēto personu lielākai dalībai pašā standartizācijas procesā. Mērķis ir nodrošināt, lai izstrādātie standarti ir plašas vienošanās rezultāts un lai tādējādi tie būtu pēc iespējas reprezentatīvāki. Vēl viens šajās garajās apspriedēs risinātais jautājums bija vieglāka piekļuve standartiem. Proti, vēlos minēt standartu izveides procesu. Tam būtu jāatbilst ieguvēju un lietotāju iezīmēm. Lai standartus varētu vieglāk piemērot, tiem jābūt saprotamākiem un vieglāk izmantojamiem.
Tā kā pakalpojumu liberalizācija palielinās, standartizācija pakalpojumu nozarē ir jāapsver nopietnāk. Mēs šo nozari uzskatām par izšķiroši svarīgu, lai nodrošinātu lielāku pārrobežu pakalpojumu konkurenci. Eiropas standartu noteikšana pakalpojumu nozarē ir veids, kādā iekšējā tirgū novērst pakalpojumu ierobežojumus, pārmērīgi nekaitējot nevienam. Šo ierobežojumu likvidēšana un konkurences palielināšana ir veids, kādā uzlabot Eiropas pakalpojumu pārredzamību un kvalitāti, kā arī sekmēt konkurenci, kas iet roku rokā ar inovāciju. Tieši inovācija un jaunās tehnoloģijas ir ekonomikas izaugsmes dzinējspēks pēckrīzes periodā. Eiropas standartizācijas jomas uzdevums ir nodrošināt ciešu sadarbību starp standartu izstrādātājiem, novatoriem, akadēmiķiem un pētniekiem. Intensīvas standartu izstrādes procesā neiesaistoties visām minētajām četrām grupām, Eiropai būs grūti standartizēt savas zināšanas par zema oglekļa satura ekonomiku, elektriskajiem automobiļiem, nanotehnoloģijām un IKT. Spēja pētniecības atklājumus un attīstību ieviest standartu izstrādes procesā būs tas, kas galu galā noteiks, vai Eiropas standartizācijas sistēmai joprojām būs galvenā nozīme globalizētajā pasaulē.
Tagad vēlos pateikties visiem saviem kolēģiem komitejā, kā arī maniem kolēģiem partneru ITRE komitejā, kuri aktīvi iesaistījās šā ziņojuma sagatavošanā. Es jo īpaši vēlos norādīt, ka mums izdevās iegūt visu politisko grupu kopēju vienošanos par šā ziņojuma galīgo redakciju.
Lara Comi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pirmkārt es vēlos paust savu apmierinātību ar darbu, ko uzņēmās referents un ēnu referenti, ar kuriem mums ir izdevies nodrošināt pietiekamu līdzsvaru starp dažādām politiskajām nostājām. Šis ziņojums Eiropas Komisijai sniedz skaļu un skaidru politisku vēstījumu, kā arī ietver svarīgas pamatnostādnes, ņemot vērā tā paredzamo pārskatīšanu.
Mēs esam secinājuši, ka pašreizējā sistēma labi darbojas un tai nav vajadzīgas radikālas izmaiņas. Ierosinātie uzlabojumi neskar pašreizējos principus, kas ir sistēmas pamatā vai - precīzāk - valsts delegācijas principu un tā privātās piederības un brīvprātības iezīmes. Tomēr sabiedrības interesēs ir svarīgi aktīvāk piedalīties un iesaistīties jaunu standartu izstrādē. Manuprāt, standartizācijas procesā mazu un vidēju uzņēmumu darbība ir svarīga un atbilstīga.
Šis ziņojums ir tikai sākums. Turpmākajos mēnešos mēs turpināsim strādāt, lai nodrošinātu, ka Eiropas standartizācija nodrošina Eiropas ekonomikas un sociālās vajadzības.
Zigmantas Balčytis
(LT) Es vēlos apsveikt savu kolēģi ar šā būtiskā ziņojuma sagatavošanu. Standartizācija ir īpaši svarīga kopēja iekšējā tirgus izveidei, nodrošinot uzņēmējdarbības konkurētspēju gan Eiropas Savienībā, gan atsevišķas dalībvalstīs, kā arī novēršot tirdzniecības ierobežojumus. Es atbalstu Komisijas iniciatīvu sagatavot standartizācijas paketi, kas, es ceru, būs pietiekami visaptveroša un veicinās pašreizējo trūkumu novēršanu, kuri pašlaik mums neļauj nodrošināt pārtikas nekaitīgumu un kuru dēļ rodas atšķirīgi patērētāju aizsardzības līmeņi dažādās dalībvalstīs. Vienotu standartu noteikšana Eiropas līmenī ir īpaši svarīga tehnoloģiju un inovāciju jomā, kas strauji attīstās. Lai nodrošinātu ne tikai Eiropas Savienības konkurētspēju, bet arī mūsu cilvēku veselības pietiekamu aizsardzību un drošu ražojumu nonākšanu tirgū, jābūt spēkā vienotiem standartiem un tie ir piemērojami visās dalībvalstīs.
Jaroslav Paška
(SK) Eiropas standartizācijas sistēma ietilpst starptautiskajā sistēmā, kas nosaka vienotus, vispārēji piemērojamus noteikumus un normas, kuras izmanto ražošanas nozare visā pasaulē.
Tā kā sabiedrības progress palielina zināšanas, izmaina tehnoloģijas, dzīves kārtību un veidu, standartizācijai kā īpašai jomai, kas nosaka vispārēji izmantojamus noteikumus, arī jābūt aktīvai jomai, kura atvērta progresam. Ja Eiropas Savienība vēlas patiesi mūsdienīgu, inovatīvu ekonomiku, tai ir būtiski jāpalielina tās aktivitāte tādu jaunu normu izstrādes jomā, kuras sekmēs jaunu zinātnisko un tehnoloģisko izgudrojumu ieviešanu tirgū. Raugoties no šādas perspektīvas, manuprāt, ir laiks atjaunināt Eiropas standartizācijas un standartu piemērošanas mehānismus, kas pašlaik ir galvenokārt balstīti uz valstu tradīcijām un nacionālām darbavietām. Tomēr pašreiz minētajiem mehānismiem jābūt vienkāršākiem un efektīvākiem.
Csanád Szegedi
(HU) Dāmas un kungi! Kā Jobbik pārstāvjus mūs nereti sauc par ES skeptiķiem, kam mēs patiesībā piekrītam. Mēs esam ES skeptiķi, bet tas nenozīmē, ka neatbilstām sadarbību starp ES dalībvalstīm. Būtībā mēs esam pret Eiropas Apvienoto Valstu principu un atbalstām nāciju Eiropu, bet standartizācija parasti ir temats, par kuru varam vienoties un kuru atbalstām. Tomēr vienmēr tiek apgalvots, ka mēs vienmēr protestējam un visam sakām "nē, nē, nē”. Taču standartizācija ir temats, ko arī mēs vēlamies sekmēt un atbalstīt. Es arī vēlos aicināt visas dalībvalstis atbalstīt standartizāciju un savus kolēģus deputātus atbalstīt šo Kožušník kunga ziņojumu. To mēs pašlaik atbalstām.
Elena Băsescu
(RO) Eiropas standartu pieņemšana var būtiski sekmēt MVU piekļuvi vienotajam tirgum un to pozīcijas konsolidēšanu šajā tirgū. Ņemot vērā iepriekš minēto, MVU ir vajadzīgi vienkārši, standartizēti aizdevumi, kas sekmēs to ātru izmantošanu, pamatojoties uz mazu dokumentu skaitu un vienkāršotu finanšu analīzi. Eiropas standartizācijas sistēmai ir jāsekmē un jāatbalsta inovācija, kā arī jāizveido kopējs pamats visaptverošākai pieejai attiecībā uz standartizāciju. Es arī uzskatu, ka būtu lietderīgi - regulāri un Eiropas līmenī - piemērot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Tas palīdzētu konsolidēt pamatprincipu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem” saistībā ar valsts politikas virzieniem, kas paredzēti MVU. Šajā saistībā vēlos arī minēt, ka nesen Rumānijā izdeva rīkojumu par īstenošanas pasākumiem, kas atbalsta tādu ES tiesību aktu vienotu īstenošanu, kuri saskaņo ražojumu tirdzniecības nosacījumus.
Zuzana Roithová
(CS) Šis ziņojums turpmāk mudinās Komisiju uzmanīgi turpināt standartu saskaņošanu iekšējā tirgū. Globālās tirdzniecības progresīvās liberalizācijas laikā tas mums nodrošina iespēju aizsargāt Eiropas pilsoņus pret zemas kvalitātes un nedrošiem ražojumiem, jo īpaši no Āzijas valstīm. Vēlos pateikties saviem kolēģiem no Komisijas par atbalstu manam projektam, kas ļauj sākt izstrādāt standartus par drošiem bērnu apaviem. Ir laiks rīkoties, jo mūsdienu bērnu paaudzei ir ortopēdiski traucējumi lētu, bet fiziski kaitīgu Ķīnā ražotu apavu dēļ.
Pārsteidzoši, ka mums ir Eiropas kvalitātes tiesību akti par drošām rotaļlietām, lai gan bērns ar to saskaras tikai neilgu laiku, bet mums nav atbilstīgu standartu apaviem un čībām, ko bērni valkā katru dienu. Es ceru, ka Komisija reaģēs uz šo aicinājumu, kas nav pirmais, un attiecīgi rīkosies. Es domāju, ka ir skumji, ka uzvarēja Vācijas un Francijas rūpnieciskā lobēšana un ka starptautisko standartu komitejās Eiropas Savienība neizrāda vienprātību, bet gan runā divdesmit septiņās valodās.
Mitro Repo
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Apsveicu ar lielisko ziņojumu. Tas ir labs pamats turpmākajam darbam. Standartu noteikšanas procesā svarīgākie aspekti ir pārredzamība un demokrātija, kā arī plašāka neaizsargātāko sabiedrības ieinteresēto personu, patērētāju un vides organizāciju līdzdalība. Nedrīkst pieļaut, ka standartizācija kļūst par lielu uzņēmumu cīņas lauku.
Esmu gandarīts, ka ziņojumā tiek ņemts vērā atbilstīgas pārstāvības princips, saskaņā ar kuru ir atbilstīgi jāiesaista visas ieinteresētās personas. Svarīgi ir arī tas, lai tiktu plašāk pārstāvētas sabiedrības ieinteresētās personas. Manuprāt, to varētu īstenot, dodot viņām tiesības balsot tehniskajās komitejās. Ir arī būtiski izstrādāt otro ražošanas līniju. Es ceru, ka Komisija tam pievērsīs nopietnu uzmanību.
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos apsveikt referentu ar viņa visaptverošo ziņojumu, kas ir saņēmis vispārēju atbalstu. Es vēlos pateikties godājamajiem deputātiem, kas šeit palikuši tik vēlu, lai palīdzētu priekšsēdētājam veikt viņa pienākumus, kā arī lai debatēs uzstātos ar ļoti konstruktīvām runām un ierosinātu idejas.
Šis ziņojums ir būtisks ieguldījums debatēs, ko Eiropas Komisija uzsāka pirms kāda laika. Tajā tiek pievērsta uzmanība Eiropas standartizācijas sistēmas nākotnei, kas ir iekšējā tirgus realizēšanas un Eiropas uzņēmējdarbības konkurētspējas palielināšanas galvenais elements, kā arī svarīgs instruments inovācijas sekmēšanai.
Nākamajā desmitgadē Eiropas standartizācijai būs jāpielāgojas jaunām enerģētikas, vides un sociālām problēmām, kā jau jūs minējāt. Tās ietvers jaunu ekonomisko varu izveidi, tehnoloģiju attīstību, klimata pārmaiņas, oglekļa pārvaldību un atjaunojamo enerģiju. Tie ir daži no jaunajiem faktoriem, ar ko saskaramies.
Mēs atbalstām referenta viedokli, ka pašreizējo sistēmu varam izmantot par pamatu. Tā veido stabilu pamatu turpmākai attīstībai. Tomēr joprojām ir iespējami uzlabojumi. Ziņojumā ir vairāki priekšlikumi, lai uzlabotu pašreizējo sistēmu. Komisija atzinīgi vērtē uzsvaru, kas likts uz valstu delegāciju principa nozīmi. Vienlaicīgi ziņojumā tiek pievērsta uzmanība šā principa nelabvēlīgajām sekām: to sabiedrības ieinteresēto personu līdzdalības trūkums standartu izstrādes procesā, kas pārstāv veselības aizsardzības un drošības, kā arī patērētāju un vides intereses. Sabiedrības ieinteresēto personu līdzdalība ir ārkārtīgi svarīga, jo tā nosaka sistēmas būtisku likumības un pārskatatbildības aspektu, kā arī uzlabo saskaņošanas kvalitāti. Komisija izskatīs praktiskus veidus, kādos nodrošināt Eiropas standartizācijas tādu organizāciju efektīvu līdzdalību, kas pārstāv sabiedrības ieinteresētās personas, un kā palīdzēt panākt ieinteresēto personu līdzsvarotāku līdzdalību standartu izstrādes procesā.
Komisija piekrīt, ka saistībā ar valstu delegāciju principa galveno nozīmi CENELEC Eiropas standartizācijas modelī valstu standartizācijas organizācijas ir galvenie partneri. Tādēļ visām valstu standartizācijas organizācijām jāspēj nodrošināt stabilu platformu vienošanās panākšanai. Ziņojumā tiek norādītas būtiskās atšķirības saistībā ar resursiem, tehniskajām zināšanām un ieinteresēto personu iesaistīšanos standartizācijas procesā. Šajā jomā dalībvalstis var ieviest uzlabojumus.
Lai gan standartu piekļuves problēmu nevajadzētu attiecināt tikai uz standartu cenu, Komisija atzinīgi vērtē aicinājumu visām valstu standartizācijas organizācijām samazināt cenas, nosakot īpašus tarifus un piedāvājot standartu komplektus par samazinātām cenām, kā arī izpētīt citus veidus, kā uzlabot, jo īpaši MVU, iespējas piekļūt standartiem.
Eiropas standartizācijai ir vērā ņemamas iespējas atbalstīt likumdošanu un valsts politikas virzienus. Mēs augsti vērtējam to, ka ziņojumā šīs iespējas ir atzītas un ka ir uzsvērta vajadzība darboties jaunās standartu izstrādes jomās, piemēram, pakalpojumu nozarē. Kā norādīts ziņojumā, jaunajam Eiropas modelim ir jāsekmē Eiropas inovācija un ilgtspējīga attīstība.
Visbeidzot, vēlos pateikties visiem tiem, kuri bijuši iesaistīti šā īpaši lietderīgā un iedvesmojošā ziņojuma sagatavošanā.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2010. gada 21. oktobrī, plkst. 12.00.
