Aftale EU-Cameroun om skovbrugsbestemmelser - Aftale EU/Republikken Congo om skovbrugsbestemmelser - FLEGT-partnerskabsaftaler (fortsat forhandling) 
Formanden
Vi fortsætter nu forhandlingen.
Eva Joly
Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Disse partnerskabsaftaler mellem EU, Cameroun og Republikken Congo bør i princippet være til gavn for disse befolkninger og til gavn for biodiversiteten. Det er imidlertid kun en fase i en lang proces, som Europa-Parlamentet vil følge tæt.
Hvis vi ønsker, at denne aftale giver mulighed for at sikre en reguleret, gennemsigtig og miljøvenlig handel med træ, der er til gavn for lokalbefolkningen snarere end for nogle få koncerner af tvivlsom lovlighed, skal EU sikre, at de lokale og oprindelige folks rettigheder respekteres fuldt ud, og at de rent faktisk deltager i høringerne. EU skal medvirke til at styrke alle de involverede aktørers muligheder og bidrage til bekæmpelsen af korruption og til opbygningen af en reel skovforvaltning.
Aftalerne må ikke være et påskud for fortsat udplyndring af naturressourcerne i udviklingslandene. De skal derimod medvirke til at genoprette en balance i forbindelserne mellem EU og disse lande.
Christofer Fjellner
Fru formand! Disse aftaler om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) vedrørende Congo og Cameroun, som vi skal stemme om i morgen, er vigtige europæiske redskaber eller våben i kampen mod ulovlig skovhugst, og jeg hilser dem derfor velkommen.
Ulovlig skovhugst er et enormt problem, både ud fra et miljømæssigt og et økonomisk og socialt synspunkt. Det er samtidig vigtigt at huske, at det i forbindelse med ulovlig skovhugst sjældent er problemet selv, der danner grundlag for handelen med ulovligt træ. Det er derimod et symptom på og en følge af mange andre problemer, der i mange tilfælde er endnu mere alvorlige - fattigdom, manglende ejendomsrettigheder, korruption og i visse tilfælde krig.
Problemerne er størst i nogle af verdens fattigste lande. Det glæder mig derfor meget, at Kommissionen var opmærksom på dette under udarbejdelsen af og forhandlingerne om aftalerne. Vi har så at sige skabt grundlag for frihandel, forudsat at de pågældende lande gennemfører reformer, der styrker ejendomsrettighederne, bekæmper korruption og sikrer indførelsen af en rimelig lovgivning på skovbrugsområdet.
Det forhold, at vi griber fat om de dybereliggende årsager snarere end symptomerne, er den bedste indikation af, at det skridt, vi tager i morgen, er et skridt i den rigtige retning. Det er samtidig vigtigt, navnlig inden de kommende forhandlinger med andre lande, at huske, at vi i vores kamp mod handel med ulovligt fældet træ ikke må hindre fattige lande i at eksportere et af deres mere værdifulde råmaterialer. Vi må ikke gøre det sværere for dem at bruge træ, der er en fantastisk naturressource. Det gode er ikke det bedstes fjende.
Jeg vil gerne minde om, at mit hjemland, Sverige, på et tidspunkt opnåede velstand netop ved at eksportere træ. Vi må ikke forhindre de fattige lande i dag i at udnytte denne mulighed. Jeg håber, at De under de videre forhandlinger af aftalerne fortsat specifikt vil bekæmpe ulovligt fældet træ og ikke handel med træ.
George Sabin Cutaş
Fru formand! Kommissionen har indledt indgåelsen af frivillige partnerskabsaftaler med lande, der eksporterer træ til EU. Jeg mener i denne forbindelse, at det er vigtigt at etablere en struktur, der fremmer lokalsamfundenes aktive inddragelse, både med henblik på at overvåge gennemførelsen af aftalen og forbedre rammerne for skovbrugsforvaltning, og sidst, men ikke mindst, for at forhindre korruption i muligt omfang.
Inddragelsen af civilsamfundet i udarbejdelsen af aftalen med Cameroun er et positivt udtryk herfor. Det er samtidig nødvendigt at indføre specifikke foranstaltninger for at fortsætte denne form for dialog med alle de lande, der har undertegnet aftalerne. Det er også vigtigt at bestræbe sig på at udvikle en socialt og miljømæssigt bæredygtig træindustri, herunder ved at reducere skovrydningen og skovforringelsen i disse lande. Disse aftaler skal være i overensstemmelse med EU's internationale forpligtelser inden for miljø og bæredygtig udvikling.
Chris Davies
Fru formand! Vi drøfter frivillige partnerskabsaftaler. Det er smukke ord, det er positive ord, og de er udtryk for, at EU ikke forsøger at påtvinge udviklingslandene sin vilje, men forsøger at yde et bidrag til opfyldelsen af fælles mål. De praktiske aspekter i en aftale med en stat på størrelse med Congo indebærer imidlertid alle mulige former for problemer, der kan tage modet fra én.
Staten er på størrelse med Europa. I det meste af staten er der ingen forvaltningspraksis. Korruptionen er temmelig omfattende - Transparency International har placeret Republikken Congo næsten nederst på deres rangliste.
Desuden er der kun nogle få tjenestemænd, der arbejder for at sikre, at målene i denne aftale opfyldes. Fortjenesterne ved ulovlig skovhugst er helt enorme og måske større end noget, vi kan tilbyde i stedet, og markederne for ulovligt træ ligger i lande som Kina, der muligvis overhovedet ikke er lige så opmærksom som os på - og ikke udviser den nødvendige respekt for - beskyttelsen af skovene.
I lyset af alle disse problemer vil det sandsynligvis være vanskeligt at opfylde målene i de frivillige partnerskabsaftaler på trods af vores gode hensigter. Hvilke forsikringer kan Kommissionen give os om, at alt vil blive sat ind for at sikre, at vores høje ambitioner på dette område vil blive opfyldt, og at vi alle kan være sikre på, at disse frivillige partnerskabsaftaler opfylder de målsætninger, som vi har sat?
Anna Rosbach
for EFD-Gruppen. - (DA) Fru formand! Jordens skove er verdens lunger, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at beskytte dem. I en tid med en hurtigt voksende verdensbefolkning og dermed et generelt voksende behov for ressourcer, udflyttende arbejdspladser til fjerne verdensdele og en økonomisk krise ser jeg hellere, at vi i EU bruger mere europæisk træ, end at vi importerer eksotisk træ fra lande, hvor det er svært at kontrollere ulovlig skovhugst, og hvor vi tilligemed ikke kan styre korruptionen.
Når vi fjerner tropiske skove, forringer vi biodiversiteten i områderne og er med til at udrydde en lang række truede dyrearter og ændre klimaet. Og det er helt unødvendigt! Især når der eksisterer glimrende alternativer. For hvis vi igen lærer at rejse mere skov i Europa og bruger mere europæisk træ, vil disse problemer forsvinde. Hvorfor skal vore haveborde være af regnskovstræ, eller hvorfor er eksotiske parketgulve smartere end gulve af EU-træ?
Men når det er sagt, og da jeg ikke kan stoppe EU-borgernes brug af eksotisk og tropisk træ, er det vigtigt, at de her foreliggende aftaler bliver vedtaget. Det er vigtigt, at vi er med til at sikre en bedre kontrol med de træprodukter og det træ, vi importerer. Vi skal forsøge at sikre os mod korruption, hvilket er ekstremt svært, hvad aftalerne da også bærer præg af. Derfor har jeg heller ingen illusion om, at vi hermed får udryddet al illegal skovhugst i hverken Cameroun eller Congo - desværre! Jeg havde hellere set bindende aftaler i stedet for frivillige. Men det er klart, at det er bedre med frivillige aftaler end slet ingen aftaler, og derfor støtter jeg dem.
Generelt håber jeg dog at se flere initiativer til beskyttelse af verdens skove, især når det gælder EU's aftaler med lande fra problematiske dele af verden.
Andreas Mölzer
(DE) Fru formand! Selv om partnerskabsaftalen med Cameroun vedrørende skovbrugssektoren ganske rigtig er prisværdig og indgås i det internationale skovår, er det også meget bekvemmeligt for EU at styrke sit image på denne måde. Jeg er imidlertid desværre i tvivl om, hvorvidt aftalen er noget værd i praksis.
Korruption er trods alt et alvorligt problem i Cameroun. Ifølge miljøorganisationernes anklager mod staten er regeringen fuldt ud klar over skovbrugsindustriens miljøforbrydelser, men den lægger hindringer i vejen for overvågning og retsforfølgning. Udenlandske virksomheder kontrollerer efter sigende trods alt over 60 % af træproduktionen og -forarbejdningen og tre fjerdedele af eksporten af træ. En aftale af denne art vil kun give mening, hvis det kan sikres, at udenlandske virksomheder ikke længere overtager lokale virksomheder helt uden ekspertise inden for skovbrug og miljø, og hvis Cameroun får styr på korruptionen. Den store bekymring over ødelæggelsen af regnskovene må ikke bruges som undskyldning for at forhindre skovejere i Europa i at udnytte deres skove, idet skovforvaltningen i de fleste EU-medlemsstater er eksemplarisk.
Filip Kaczmarek
(PL) Fru formand! For en måned siden var jeg i Republikken Congo med delegationen fra Udviklingsudvalget, hvor vores drøftelser med regeringsrepræsentanter og eksperter fra ikkestatslige organisationer også omfattede FLEGT-initiativet.
Træindustrien er af stor betydning for landet. Det er den næststørste eksportindtægt efter råolie. Vi må ikke glemme, at der ikke er fuld gennemsigtighed og klarhed over, hvad der sker med indtægterne fra råolie, og hvad de anvendes til. Oplysningerne kommer i hvert fald først lang tid efter. Regeringen i Republikken Congo giver samtidig udtryk for bekymring over skovområdernes fremtid og planlægger i øjeblikket en storstilet skovrejsningskampagne. Vi ved naturligvis endnu ikke, om dette skovrejsningsprogram vil lykkes, men vi bør helt sikkert ønske den congolesiske regering held og lykke med bestræbelserne. Derfor er det meget vigtigt at styrke den lovlige handel med træ. Det er ligeledes vigtigt, at FLEGT-initiativet gennemføres i nabolande, fordi aftalen i modsat fald, f.eks. på grund af smugling, kan vise sig at være ineffektiv i praksis.
Vi ved endnu heller ikke, om de standarder for lovlig handel med træ, som vi slår til lyd for, vil blive gennemført og anvendt globalt - nogle talere har allerede gjort opmærksom på dette problem. Vi er på den ene eller anden måde nødt til at sikre, at systemet bliver effektivt. Vi skal også medvirke til at lægge pres på andre importører fra tredjelande for at sikre en gradvis fjernelse af den ulovlige handel med træ.
FLEGT-initiativet er vigtigt både for bekæmpelsen af fattigdom og beskyttelsen af miljøet - for kontrollen med skovrydning og udviklingen af en diversificeret økonomi i mange lande. I Republikken Congo går dette hånd i hånd med et andet behov, nemlig behovet for at udvikle landbruget og reducere fødevareimporten. Som følge af FLEGT kan den internationale handel med træ blive mere retfærdig, mere bæredygtig og mere miljøvenlig. Vi håber, at dette vil ske.
Kriton Arsenis
(EL) Fru formand, hr. kommissær! Tillykke med afslutningen af forhandlingerne om disse to aftaler. Jeg vil imidlertid gerne give udtryk for min bekymring over, at FLEGT-forhandlingerne med Indonesien og Malaysia er gået i hårdknude.
Kommissionen råder over et vigtigt instrument, forordningen om træ. I henhold til forordningen er lande, der er indgået en FLEGT-aftale med, ikke omfattet af forordningens anvendelsesområde. Det er et vigtigt instrument, der kan sætte skub i forhandlingerne. Vi er virkelig nødt til at indgå FLEGT-aftaler med alle lande med vigtige tropiske regnskove i enten Asien eller Latinamerika og med de store træhandlende lande såsom Vietnam, Cambodja, Laos, Kina og mange andre lande.
Disse lande går i øjeblikket deres egne veje og vedtager deres egne procedurer for modernisering og overvågning af den lovlige skovhugst. Spørgsmålet er, om vi træffer de nødvendige foranstaltninger. Vedtager de 27 medlemsstater afgørelser om regulering af importen af træ fra FLEGT-lande?
Endelig skal der vedtages en række delegerede retsakter i forbindelse med forordningen om træ. Forordningen træder fuldt ud i kraft om to år. Kommissionen er nødt til at fremskynde procedurerne og udstede delegerede retsakter, således at landene får klarhed over de nærmere bestemmelser og ved, hvordan de skal tilpasse lovgivningen.
Seán Kelly
(GA) Fru formand! Dette spørgsmål får uden tvivl langt mindre opmærksomhed, end det fortjener.
En af de største skandaler i det 20. århundrede var den stadige og systematiske rydning af skove, navnlig i den tredje verden, ikke af enkeltpersoner, som ikke vidste bedre og ikke kan klandres, men af store grådige virksomheder og korrupte regeringer. Jeg bakker derfor fuldt ud op om denne aftale, og jeg håber, at den vil blive gennemført, idet den i modsat fald ikke vil være noget værd i praksis.
Mere generelt er vi også nødt til at sikre, at andre EU-politikker ikke bidrager til en fortsat skovrydning. Jeg tænker på den foreslåede aftale med Mercosur, som efter manges opfattelse vil tilskynde landbrugerne til at rydde skovene i disse lande, således at de kan eksportere landbrugsprodukter til Europa.
Vi er således nødt til at være på vagt.
(GA) Tak.
João Ferreira
(PT) Fru formand! Ulovlig skovhugst i centralafrikanske lande såsom Cameroun og Congo udgør en trussel mod integriteten af de ressourcer, som lokalsamfundenes og de indfødtes eksistensgrundlag og levevis afhænger af. Den er ganske rigtigt en trussel mod et økosystem med en meget stor biologisk mangfoldighed og spiller en meget vigtig rolle for reguleringen af biogeokemiske cyklusser.
I lyset af den fremadskridende ødelæggelse af de tropiske regnskove i denne region - og lad os ikke glemme, at baggrunden herfor er operatørernes og importørernes efterspørgsel i de industrialiserede lande, navnlig EU-lande - kan løsningen umuligt være at legalisere en praksis, som er ulovlig i dag, nemlig den ubæredygtige udnyttelse af regnskoven, der blot ville legitimere træselskabernes tilraning af jord fra lokalsamfundene og besættelse af enorme regnskovsområder, som har fundet sted.
EU's udviklingssamarbejde og støttepolitik spiller en meget vigtig rolle med hensyn til at fremme diversificeringen af økonomien i disse lande og ændre en model, der er kraftigt baseret på udvinding og eksport af en begrænset råvare til industrialiserede lande, radikalt.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Jeg tror, at der vil komme endnu større fokus på træ fremover. I forbindelse med denne aftale er det derfor vigtigt, at vi yder tilstrækkelig støtte på forskningsområdet, og frem for alt at vi gennem uddannelse og efteruddannelse sikrer, at de små og mellemstore virksomheder i Cameroun og Congo har mulighed for at øge deres miljøviden på dette område. Jeg glæder mig derfor meget over denne forhandling. Det er vigtigt for os alle, at efterspørgslen efter træ også kan imødekommes i fremtiden.
Franz Obermayr
(DE) Fru formand! 40 % af Camerouns overfladeareal er dækket af skov. Det er imidlertid nødvendigt at understrege, at selv om Cameroun er den største eksportør af tropisk skov i Afrika, er der ingen andre lande i verden, hvor skovene ryddes så voldsomt.
Ifølge eksperternes vurdering vil de økologisk vigtige træarter i Congobassinet være forsvundet om 10 til 15 år, hvis skovhugsten fortsætter som hidtil. Hvad kan vi gøre ved det? Hvis vi skal beskytte de tropiske skove i Cameroun, er det frem for alt vigtigt at bekæmpe korruption, både blandt embedsmændene, men også blandt de private forpagtere, at der fortsat sker en effektiv retsforfølgning i straffesager, og naturligvis at der fortsat praktiseres et bæredygtigt skovbrug. Hvis der fældes mange træer, skal der også plantes nye. Det er meget vigtigt at sikre en bedre uddannelse i skovhugst for at undgå skader på unge træer under skovrydning.
De europæiske selskaber skal frem for alt påtage sig en del af ansvaret, da omkring 80 % af udbyttet eksporteres til Europa. EU skal også træffe passende direkte og beslutsomme foranstaltninger på dette område. Det er fint med en frivillig aftale, men den kommer vi ingen vegne med i denne forbindelse. Vi er nødt til at stille selskaberne til ansvar.
Andris Piebalgs
Fru formand! Forhandlingen rakte helt sikkert ud over denne frivillige partnerskabsaftale. Det er ikke kun handel, der berører skovene. Skovene er en energikilde for disse lande, og befolkningstilvæksten har også en indvirkning på skovene.
Jeg vil derfor gerne på ny understrege, at dette er et første skridt i løsningen af blot et af problemområderne. Jeg ved, at det ikke er en endelig løsning, men vi er nødt til at starte et sted med at løse problemerne.
Jeg ønsker desuden ikke at tage modet fra Dem med hensyn til de pågældende landes engagement. Jeg ved, at det ikke altid er nemt at forhandle med disse lande, men det er lande med en vanskelig historie. De fik deres uafhængighed for 50 år siden, og ikke just under samme omstændigheder som nogle af vores lande, så ting tager tid. Det tager tid at etablere statsinstitutioner, der kan bekæmpe korruption og sikre forvaltningen af ressourcer, og de er på rette spor. Navnlig i de afrikanske lande er der økonomisk vækst selv i krisetider, og de bliver således stærkere og dygtigere.
Jeg er klar over, at dette blot er én indikator, men nyhederne har generelt været opmuntrende, og vi kan kun forbedre processen ved at samarbejde. Det er her, at bæredygtig skovforvaltning kommer ind i billedet. Vi taler om Congo-Brazzaville (Republikken Congo) og Cameroun i dag, men vi samarbejder også med Den Demokratiske Republik Congo og Indonesien. Vi forhandler stadig, men vi har store forventninger til en positiv afslutning.
Risiciene på dette område er derfor minimale. Udgangspunktet er engagement, og jeg har et meget positivt syn på denne proces.
Vi bør også have fokus på det globale engagement i bekæmpelsen af klimaændringer. I Cancún blev vi forsikret om, at dette spørgsmål også tages alvorligt andre steder i verden. Vi er ikke de eneste, der ønsker en retfærdig og bæredygtig verden, og andre lande i verden vil tage ved lære af os.
Tag f.eks. energieffektivitetsfremmende faktorer. Vi var de første til at træffe foranstaltninger, og andre lande i verden har fulgt trop. Det samme gør sig gældende for ressourceeffektivitet. Hvis vi kan bruge mindre træ, så vil andre lande i verden helt sikkert tage ved lære af os. Jeg mener, at vi kan føre an på mange måder.
Sidst, men ikke mindst, vil jeg gerne på ny forsikre Dem om, at Kommissionen vil overvåge situationen, ikke kun mit eget personale, men også gennem vores EU-delegationer og medlemsstaternes delegationer. Det er en af de processer, hvor vi samarbejder med medlemsstaterne. Kommissionen ønsker ikke kun at arbejde alene, og medlemsstaternes erfaringer har på mange områder været meget afgørende for indgåelsen af denne frivillige partnerskabsaftale.
Jeg opfordrer på det kraftigste Parlamentet til at give sit samtykke, da jeg mener, at det er en sund proces, den peger i den rigtige retning, selv om den ikke løser alle de problemer, som De har rejst i dag.
Yannick Jadot
Fru formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne på ny takke de medlemmer, som har talt. Jeg mener, at vi næsten alle har påpeget et afgørende aspekt, nemlig at de frivillige partnerskabsaftaler knytter udvikling, miljø og styrkelsen af civilsamfundet sammen.
Jeg mener, at hvis der er ét redskab, som vi kan bruge i dag til at skabe bæredygtig udvikling i disse lande, navnlig de afrikanske lande, er det uden tvivl styrkelsen af civilsamfundet. Så længe det eneste eller primære udtryk for demokrati i disse lande er præsidentvalget, vil vi - som vi har set - ikke gøre tilstrækkelige fremskridt, hvilket Côte d'Ivoires historie desværre minder os om.
Styrkelsen af civilsamfundet - den kendsgerning, at det spiller en vedvarende rolle i gennemførelsen af disse aftaler, i overvågningen af udnyttelsen af skovene, i drøftelsen af betingelserne for denne udnyttelse og i fordelingen af indtægterne fra denne udnyttelse af skovene - er således afgørende.
Det er også gennem denne styrkelse af civilsamfundet, at vi mest effektivt kan imødegå det argument, som vi ofte hører vedrørende Kina. "Hvorfor skal vi opfylde kriterierne for et tæt samarbejde med Europa - sociale, demokratiske og miljømæssige kriterier - når Kina gør grin med dem gennem korruption og udplyndring?" Styrkelsen af civilsamfundet er det bedste forsvar mod dette system, som navnlig Kina forsøger at påtvinge landene i Syd.
Som De påpegede, udgør Europa desuden et stort marked for tropisk træ, men det er også - og det er afgørende for alle udbyttere og for hele industrien - et stabilt og lukrativt marked, og det er også et meget vigtigt redskab i disse lande.
Tak fordi De ønsker at samarbejde med Europa-Parlamentet. Vi glæder os til dette fremtidige samarbejde.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 19. januar 2011.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Gaston Franco
Jeg glæder mig over indgåelsen af frivillige partnerskabsaftaler om retshåndhævelse, god forvaltningspraksis og handel på skovbrugsområdet (FLEGT) med Cameroun og Republikken Congo efter fem års forhandlinger.
Aftalerne vil medvirke til at sikre en god forvaltningspraksis på skovbrugsområdet gennem tildeling af FLEGT-licenser for træprodukter fra disse lande og således sikre en bæredygtig udnyttelse og forvaltning af deres skove.
Det er af afgørende betydning at have et system til sporing af træ og træprodukter lige fra hugst til eksport. 20-30 % af den globale industrielle produktion af træ er ulovlig i lighed med 60 % af den skovhugst, der har fundet sted i Afrika gennem de sidste 10 år.
Disse frivillige partnerskabsaftaler medvirker således til at beskytte skovene i disse lande gennem bekæmpelse af ulovlig skovhugst, der forårsager væsentlige miljømæssige, økonomiske og sociale skader.
Hovedfordelen ved disse frivillige partnerskabsaftaler er, at de vil finde anvendelse på al eksport mellem EU og disse lande og alle andre træimporterende lande.
Jeg håber, at dette system med frivillige partnerskabsaftaler vil blive hurtigt indført i andre skovrige lande.
Daciana Octavia Sârbu
Frivillige FLEGT-partnerskabsaftaler var et godt grundlag for opbygningen af et internationalt samarbejde om bekæmpelse af skovrydning, og de er stadig relevante i dag, navnlig i lyset af forordningen om ulovlig skovhugst fra sidste år. Lande, der tilslutter sig sådanne frivillige ordninger, har mulighed for at afgive visse garantier om lovligheden og den miljømæssige bæredygtighed af deres træressourcer. Der er klare fordele i form af miljøbeskyttelse, selv om vi bør huske på, at handelen med lovligt fældet træ ikke nødvendigvis opfylder den oprindelige befolknings behov. Det er vigtigt at overvåge konsekvenserne af nye frivillige partnerskabsaftaler nøje og sikre, at der tages fuldt højde for de af skovene afhængige befolkningers behov og menneskerettigheder, idet de ofte ikke har indflydelse på forvaltningen af disse skove.
