Spørgetid (spørgsmål til Kommissionen) 
Formanden
Næste punkt på dagsordnen er spørgetid (B6-0231/2009).
Vi behandler en række spørgsmål til Kommissionen.

Om: Konkurrence og gennemskuelig beskatning af indkomster
Er det efter Kommissionens opfattelse foreneligt med den frie konkurrence, at der på EU's område findes vanskeligt gennemskuelige systemer for indkomstbeskatning, og hvilke skridt vil den i så fald tage for at afskaffe sådanne systemer i EU-landene eller på territorier i EU-lande?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Først skal jeg erindre om, at medlemsstaterne i henhold til fællesskabslovgivningen har vide rammer til at udforme deres direkte beskatningssystemer således, at de opfylder deres hjemlige politiske mål og krav bedst, men i de senere år har de indgået en fælles aftale om adskillige foranstaltninger, som Kommissionen har foreslået, og som skal løse problemerne med udhuling af beskatningsgrundlaget og skævheder ved tildelinger af investeringer. Ved at gøre dette har medlemsstaterne erkendt, at det er vigtigt med et EU-dækkende samarbejde og retfærdige regler for skattekonkurrence for at beskytte indtægterne.
Med hensyn til medlemmets spørgsmål om gennemskuelighed vil jeg gerne erindre om, at Kommissionen for ganske nylig, den 28. april 2009, vedtog en meddelelse, hvori den identificerede foranstaltninger til fremme af forsvarlig forvaltning på skatteområdet, hvilket betyder gennemsigtighed, informationsudveksling og retfærdig skattekonkurrence.
For det første identificerer man i meddelelsen, hvordan den forsvarlige forvaltning på skatteområdet kan forbedres inden for EU med henblik på at styrke argumentationen, så andre jurisdiktioner kan følge efter. Medlemsstaterne opfordres til hurtigt at vedtage Kommissionens forslag til direktiver om administrativt samarbejde og gensidig bistand ved inddrivelse af skatter og beskatning af opsparing. Medlemsstaterne bør også fortsat prioritere afskaffelsen af skadelige virksomhedsskatteordninger. Kommissionens forslag om administrativt samarbejde indeholder nærmere bestemt en bestemmelse om, at man ikke længe kan påberåbe sig bankhemmelighed til at afvise en anmodning om information fra andre medlemsstater i forbindelse med ikkehjemmehørende personer i den medlemsstat, hvortil anmodningen sendes. Dette er i fuld overensstemmelse med de internationale aftaler om udveksling af skatteoplysninger.
For at fremme indførelsen af forsvarlig forvaltning uden for EU yderligere foreslås det i meddelelsen, hvordan man kan sikre en bedre sammenhæng mellem EU's politikker og dermed sikre, at en intensivering af de økonomiske relationer mellem EU og partnerjurisdiktionerne kan ledsages af en forpligtelse til forsvarlige forvaltningsprincipper. Der lægges særlig vægt på støtte til udviklingslande, der har forpligtet sig til at overholde principperne om forsvarlig forvaltning.
Meddelelsen indeholder også forslag til, hvordan man kan skabe bedre overensstemmelse mellem medlemsstaternes individuelle politiske holdninger på det internationale skatteområde og de aftalte principper om forsvarlig forvaltning. Dette vil i givet fald navnlig omfatte en koordineret reaktion over for jurisdiktioner, der nægter at anvende principperne om forsvarlig forvaltning. I dag fremlagde Kommissionen meddelelsen for EU's finansministre ved Økofin-mødet med henblik på at søge deres støtte til den foreslåede fremgangsmåde på det sidste Økofin-møde under det tjekkiske formandskab i juni 2009.
Manuel Medina Ortega
Fru formand! Mange tak for svaret, hr. kommissær. De var inde på en række aspekter som f.eks. gennemskuelighed. Det, jeg savnede i Deres tale, var en henvisning til den seneste aftale inden for rammerne af G20 om kampen mod skattely og såkaldte "ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner". Bidrager Kommissionen til G20-forslaget, eller har den udelukkende holdt sig i udkanten af disse forhandlinger?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen er fuldgyldig deltager i G20 og deltager fuldt ud i denne proces.
Jeg har allerede nævnt nogle af de foranstaltninger, som Kommissionen gerne vil tilskynde medlemsstaterne til at træffe. Den er fuldt involveret i G20-processen.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Hr. kommissær, jeg er i princippet modstander af nye skatter. De rammer frem for alt middelklassen. De påvirker skabelsen af rigdom og stimulerer ikke investeringerne.
Men vi skal overveje skatter i forbindelse med kortfristede aktiegevinster. Mener De, at skatter på kortfristede aktiegevinster, som opstår ved salg af udækkede optioner, vil blive øremærket til skabelse af nye arbejdspladser?
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Kan kommissæren forsikre Parlamentet om, at han lægger stor vægt på, at alle former for direkte beskatning - indkomstskat og selskabsskat - helt utvetydigt skal høre under medlemsstaternes kompetence? Kan De bekræfte, at det er Deres holdning?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Vi har en traktat, og traktatens ordlyd er helt entydig. Vi ved, at der måske kommer en ny irsk folkeafstemning om Lissabontraktaten, men disse artikler er helt entydige med hensyn til kompetencefordelingen, Kommissionen har ingen hensigter om at skrive en ny traktat med andre ansvarsområder.
Dette er også til dels et svar vedrørende brugen af finanspolitik til at skabe arbejdspladser. Eftersom de forskellige lande befinder sig i forskellige situationer, vil et fælles europæisk beskatningsinstrument måske ikke føre til opnåelse af de samme mål i en givet medlemsstat.
Beskatningsinstrumenter er undertiden gode til virkelig at skabe incitamenter eller udvikle økonomien, men dette afhænger i høj grad af situationen i de enkelte medlemsstater.
Om: EU's politik for jordskælv - hvilke skridt agter Kommissionen at tage efter det ødelæggende jordskælv i Italien for nylig
I november 2007 vedtog Parlamentet en beslutning (P6_TA(2007)0507) med sigte på en integreret strategi for EU til imødegåelse af jordskælv (forebyggelse, reaktion og udbedring af skader), hvori det opfordrede til, at der blev truffet konkrete foranstaltninger til civilbeskyttelse, styrkelse af bygninger (med særlig vægt på bygninger af historisk og kulturel betydning), finansiering, forskning, information af offentligheden m.m.
Endvidere har jeg over for kommissæren for miljø (10. januar 2008) og kommissionens formand (22. maj 2008) påpeget den tvingende nødvendighed af, at der udsendtes en meddelelse, der specielt og udelukkende omhandlede den effektive håndtering af jordskælv.
Mener Kommissionen, at den efter det nylige, dødbringende jordskælv i Italien er dækket ind af den skriftlige besvarelse, som den afgav herom den 22. juli 2008 og svarene fra Barroso og Dimas, eller agter den at tage yderligere initiativer til beskyttelse af de europæiske borgere imod jordskælv?
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Kommissionen er meget engageret i at bidrage til at beskytte mennesker mod jordskælv. Denne beskyttelse skal udgøre en del af en integreret fremgangsmåde til brug i situationer, som kan være fremkaldt af forskellige farer. Kommissionen vedtog for nylig en meddelelse med titlen "Meddelelse fra Kommissionen om en fællesskabsstrategi til forebyggelse af naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer", som også omfatter jordskælv. Denne meddelelse er en opfølgning på Kommissionens foranstaltninger gennem de senere år, der er i overensstemmelse med mange af de henstillinger, som Europa-Parlamentet fremsatte i sin beslutning i 2007. Denne specifikke foranstaltning drejer sig navnlig om formidling af god praksis, udvikling af fælles metoder til risikovurdering, kortlægning og uddannelse samt bevidstgørelse, idet man samtidig søger at forbedre samhørigheden og synergien mellem eksisterende økonomiske og lovgivningsmæssige forebyggelsesmetoder, således at man styrker merværdien af EU's foranstaltninger. Kommissionen vil på alle måder bestræbe sig på at afbøde jordskælvenes følger ved at tilskynde medlemsstaterne til fuldt ud at indarbejde de fælles europæiske planlægningskodekser for bygninger og offentlige anlæg, navnlig Eurocode 8, i deres nationale bestemmelser. Kommissionen afventer med særlig interesse svaret fra Europa-Parlamentet vedrørende den fremgangsmåde, der foreslås i dens meddelelse.
Nikolaos Vakalis
(EL) Fru formand! Beklager, men spørgsmålet blev ikke besvaret. Jeg kan helt ærligt ikke forstå, hvorfor Kommissionen nægter at gøre det samme vedrørende jordskælv, som den gjorde i forbindelse med oversvømmelser Hvad er forskellen? Jeg er faktisk meget overrasket over, at denne forhandling finder sted efter den seneste katastrofe i Italien. Med hensyn til den sidste meddelelse, som De henviste til, nævner man jordskælv en passant tre steder, hvilket De var inde på. Mener De virkelig, at en henvisning til jordskælv tre steder i en meddelelse er nok til at opfylde det store behov, vi har i Europa for en meddelelse specifikt om jordskælv? Jeg vil helt ærligt gerne have et svar.
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Meddelelsen, som vi offentliggjorde i februar 2009, er baseret på en integreret tilgang til det overordnede spørgsmål, uanset risikokilden. Vi anser denne fremgangsmåde for den bedste. Med hensyn til oversvømmelser har vi en meddelelse om vandmangel og tørke. Der findes meddelelser om specifikke farer eller specifikke problemer, men vi mener, at den integrerede fremgangsmåde, som vi ønsker at bruge, er den mest hensigtsmæssige.
Vi afventer Parlamentets svar, og hvis der er vigtige grunde til, at vi bør ændre på denne fremgangsmåde, vil vi tage stilling til dem. Men jeg må sige til Dem, at Kommissionens meddelelse også vil bidrage lidt til at forebygge konsekvenserne af jordskælv.
Dermed er den rettet til medlemsstaterne, som hæger om princippet om subsidiaritet i forbindelse med kompetencen på dette område, for at få dem til at indarbejde EU's bestemmelser om bygninger i deres nationale lovgivning, hvad enten der er tale om bestemmelserne i Eurocode 8 for nye bygninger eller bestemmelserne om forstærkning af bygninger for gamle bygningers vedkommende. Lad dem gøre dette, lad dem træffe andre foranstaltninger, som er nødvendige, f.eks. en nøje overholdelse af planbestemmelserne, for at forhindre de fleste af katastroferne.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand! Hr. kommissær, i forbindelse med forkastningen gennem Appenninerne findes der en anden forkastning, der går gennem Slovenien. Som De måske ved, ligger Krško-kernekraftværket på denne forkastning. På vores initiativ har man installeret adskillige advarselsanordninger der. Hvilke foranstaltninger planlægger De at træffe efter dette ødelæggende jordskælv i Italien for at garantere sikkerheden på Krško-kernekraftværket, som ligger på en forkastning i forbindelse med denne? Vil De træffe forebyggende foranstaltninger, som kan gå så vidt som til lukning af Krško?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Fru formand! Jeg er også overrasket over den holdning, Kommissionen giver udtryk for her i dag, fordi vi naturligvis respekterer svaret med hensyn til spørgsmålet om subsidiaritet, og jeg er fuldstændig enig i de specifikke krav, men det løser ikke spørgsmålet om et kollektivt politisk forslag fra Kommissionen, der omfatter alle aspekter af katastrofer, som forårsages af jordskælv. Hr. Pirker tilføjede endnu et, og vi vil naturligvis også finde andre. Spørgsmålet er således stadig relevant: Hvorfor har vi ikke, ud over subsidiaritetsprincippet og de specifikke foranstaltninger, kommissæren nævnte, et overordnet forslag fra Kommissionen?
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Som jeg sagde tidligere, afventer vi Europa-Parlamentets svar på vores meddelelse om forebyggelse i forbindelse med jordskælv. Når vi får et svar, vil vi undersøge, om denne fremgangsmåde eller en anden er at foretrække. Der findes navnlig specifikke bestemmelser vedrørende kernekraftanlæg, og vi har Seveso II-direktivet for industrien.
Om: Solvarmeelektricitet og den økonomiske genopretningsplan
For at imødegå de betydelige energimæssige og økonomiske udfordringer, EU står over for, har Kommissionen har i sin økonomiske genopretningsplan foreslået foranstaltninger, der skal bidrage både til at genoprette økonomien og opfylde energimålsætningerne. Imidlertid er solvarmeelektricitet, som ellers er en af de mest lovende fornyelige energikilder, ikke opført på listen over støtteberettigede sektorer.
Endvidere er den europæiske industri for indeværende førende på området, men kan kun opretholde denne position, hvis det indre marked ekspanderer, og yderligere F&U fremmes.
Kan Kommissionen oplyse, hvorfor solvarmeelektricitetssektoren ikke har nydt godt af de betydelige økonomiske incitamenter i genopretningsplanen? Hvilke andre finansieringskilder står til rådighed for denne sektor?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Solvarmeelektricitet blev ikke udelukket fra EU's økonomiske genopretningsplan. Den blev ikke medtaget af den grund, at vi har set på de mest påtrængende energibehov. Dette betyder, at vi har set på de problemer, hvor krisen har haft de største virkninger, og projekter ikke kan virkeliggøres.
Det første spørgsmål drejede sig om sammenkobling. Elproduktion, navnlig fra nye energikilder, kan ikke fungere, hvis der er problemer med nettet. Så vi har skyndt os at behandle spørgsmålet om elnettene og sammenkoblingen mellem medlemsstaterne.
Derudover har vi haft gaskrisen, som klart viste, at manglende fysisk infrastruktur i visse tilfælde har haft store konsekvenser for afbrydelser af gasforsyningen. Dette er den letteste måde at reagere på gasforsyningssikkerheden på.
Og vi har behandlet to andre spørgsmål, som formentlig ville være blevet udsat, hvis de ikke havde fået støtte af Fællesskabet: For det første vindenergi til havs, som er et temmelig stort projekt, der skal være koblet på nettet i land, og for det andet kulstofbinding og -oplagring, hvor vi virkelig skal tilskynde industrien til at fremlægge et projekt i fuld skala hurtigst mulig.
Derfor har vi ikke undersøgt andre støtteberettigede områder. Derfor var det ikke medtaget, ikke, fordi jeg ikke tror på det. Jeg tror på solvarmeenergi, men vi har set på de mest presserende behov.
Hvilke kilder findes der til støtte af den videre udvikling af solvarmeelektricitet? For det første er der det syvende rammeprogram. Vi har 2,35 mia. EUR til perioden 2007-2013. For det andet er det et område, hvor vi kan levere værktøjerne. Fra næste år har vi mulighed for at udstede 300 mio. emissionstilladelser til nye markedsdeltagere. Projekter for vedvarende energi som f.eks. solvarmeelektricitet er støtteberettigede. Så hvis projekterne findes, er de meget velkomne.
Vi kan også anvende midler fra Den Europæiske Regionaludviklingsfond. Vi tilskynder til øget anvendelse af synergiske energikilder, og vi har navnlig hævet grænserne for, hvor meget vedvarende energi der kan bruges i boliger og til energieffektivitet. Så den overordnede støtteberettigelse for disse foranstaltninger er blevet forbedret.
Ud over dette vil Kommissionen i løbet af sommeren eller først på efteråret fremlægge en ny meddelelse om finansiering af teknologier med lavt CO2-udslip. Vi vil forsøge at arbejde videre med dette, således at disse teknologier bliver støttet, ikke kun via fællesskabsbudgettet, men også fra industrien og medlemsstaterne, således at støtten målrettes, og så vi hurtigt kan få adgang til den nyeste teknologiske udvikling med henblik på at nå vores mål på 20 % vedvarende energi i 2020, men måske kan vi være endnu mere ambitiøse i denne henseende.
Så vi har ikke udelukket det. Det skyldes bare, at der er en lang række områder, som vi skal forholde os til, og vi har medtaget de områder, hvor det haster mest med at få investeret penge lige nu.
Avril Doyle
(EN) Fru formand! Tak, hr. kommissær, for et meget omfattende svar. Jeg har nøje bemærket mig, hvad De sagde.
Hvis nogle af de projekter, der er blevet udpeget specifikt inden for genopretningsplanen, ikke kan opnå finansiering inden fristen den 30. juni 2010, har De da en reserveliste over projekter, der er klar til at gå i gang, så pengene rent faktisk vil gå til denne sektor, til energieffektivitet og lavenergi?
Inden for solvarme findes der f.eks. omfattende projekter, hvor man er klar til at gå i gang med byggeriet i slutningen af 2009 og begyndelsen af 2010. Der er adskillige projekter, som er klar til at gå i gang. Kan vi få en reserveliste, så alle disse penge bliver brugt, hvis de, der er udvalgt i øjeblikket, ikke kan sættes i gang?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Da vi udarbejdede listen, så vi på de fleste projekter, og vi inddrog også medlemsstaterne, så for indeværende har jeg ingen grund til at tro, at vi ikke vil kunne udbetale eller forpligte alle pengene.
Hvis der skulle opstå forsinkelser, eller hvis nogle projekter ikke er tilstrækkelig velforberedte, kommer der en rapport i marts 2010. Så hvis der er mulighed for, at en del af pengene er til rådighed, lovede jeg ved trilogen, at Kommissionen eventuelt vil overveje at fremsætte det nødvendige forslag, men det er for tidligt at love noget, for det afhænger af, hvor godt vi kan forpligte pengene, eftersom der i dag findes et begrænset antal projekter, som efter vores mening er langt nok fremme til at bruge pengene.
Om: Atomkraftværker
Ifølge oplysninger fra Sydøsteuropas Energiinstitut er adskillige EU-lande og andre lande, der står foran tiltrædelse af EU, fra de sydlige og østlige regioner og den østlige del af Middelhavsområdet i færd med at undersøge planer om at udvide eller bygge atomkraftværker. Kommissionen bedes besvare følgende: Hvilke aktioner og initiativer agter den at udvikle for på forhånd at fastsætte betingelser og begrænsninger for disse initiativer i betragtning af de særlige jordbundsforhold, klimaforhold samt mulighederne for finansiering af disse planer og deres levedygtighed?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Min kollega Stavros Dimas har allerede besvaret et tillægsspørgsmål om dette.
Grundlæggende er kerneenergi struktureret på en sådan måde, at de enkelte lande har en sikkerhedsmyndighed for kernekraft, der har det fulde ansvar for gennemførelse af sikkerhedsforanstaltninger på området. Samtidig beslutter de enkelte medlemsstater, hvorvidt de vil benytte kerneenergi eller ej. Dette er omfattet af Euratomtraktaten, og heri fastsættes der tydelige, supplerende krav. De supplerende krav går ud på, at de enkelte projekter, der foreslås, også analyseres af Kommissionen, og vi fremsætter en anbefaling af de projekter, der bør videreudvikles. Det gjorde vi for Belene og ligeledes for Mochovce.
Der foreligger også et klart krav om, at betingelserne i miljøvurderingen skal være opfyldt som fastsat i fællesskabslovgivningen, og de supplerende krav i UN/ECE's Espoo-konvention om vurdering af miljøindvirkning i en grænseoverskridende sammenhæng vil også finde anvendelse.
Så uanset hvilket projekt der foreslås, skelner vi ikke mellem medlemsstaterne. Der findes tydelige krav, som skal være opfyldt, og de enkelte projekter analyseres særskilt i henhold til EU's acquis og miljølovgivningen. Jeg kan forsikre Dem om, at denne proces er så vandtæt, at der ikke gives tilladelse til at opføre et atomkraftværk, medmindre alle sikkerhedskrav kan opfyldes.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Fru formand! Jeg vil gerne i forbindelse med det, kommissæren sagde om evaluering af de enkelte forslag, spørge, om der kan gennemføres en forundersøgelse af det pågældende spørgsmål, herunder på grundlag af EuroMiddelhavssamarbejdet og dette områdes særlige kendetegn, således at der indføres kriterier, som de enkelte lande skal tage hensyn til lige fra begyndelsen og overholde i deres planlægning.
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Først og fremmest udvikler de enkelte lande deres egen lovgivning for, hvordan ansøgningsprocessen skal forløbe. Dernæst vedrører processen i høj grad og er baseret på den nationale lovgivning og Euratomlovgivningen. Derfor kan vi ikke anlægge en regional fremgangsmåde. Vi er nødt til at se på den specifikke situation i de enkelte medlemsstater og samtidig på hvert enkelt projekt.
Vi kan ikke bare se på den gennemsnitlige situation i regionen og sige, at denne region ikke er egnet til kernekraft. Det ville være usandt, for man kan ikke udvikle et projekt, der kan bruges mere eller mindre overalt. Det er et spørgsmål om omkostninger, betingelser og den nødvendige tid. Så vi kan ikke anvende en regional fremgangsmåde. Vi er nødt til at se på hvert enkelt konkret projekt, for kun på den måde kan vi garantere fuld sikkerhed ved det pågældende projekt.
Paul Rübig
(DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil gerne lykønske Dem med den kernekraftpakke, De netop har fremlagt, hr. kommissær, som især drejer sig om nye kernekraftværker, samt forslaget om, at Det Internationale Atomenergiagenturs (AIEA) standarder fremover bør være bindende.
Jeg vil gerne vide, om De mener, at De kan udarbejde et forslag om en reguleringsmyndighed i EU eller opgradere WENRA til en instans, der kan udstede bindende standarder i den næste lovgivningsperiode, og hvorvidt vi også kan gøre AIEA-standarderne obligatoriske for alle medlemsstater.
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Med hensyn til den anden del mener jeg, at vi med gruppen på højt niveau for reguleringsmyndigheder på kerneenergiområdet kan komme videre med stærkere standarder. Dette er bare begyndelsen. Det var den laveste fællesnævner, vi kunne have udviklet.
Samtidig tvivler jeg, på grund af emnets følsomme karakter - politisk og undertiden også kulturelt - kraftigt på, at den europæiske reguleringsmyndighed kan spille den ønskede rolle. Jeg vil ikke sige, at man ikke kan have tillid til den europæiske reguleringsmyndighed, at reguleringsmyndigheden er nødt til at holde afstand til kernekraftanlæg. Jeg mener, at det fulde ansvar for sikkerheden altid burde ligge hos en national reguleringsmyndighed, fordi det er den bedste løsning, og på den måde vil man undgå diskussioner om, hvorvidt den centrale reguleringsmyndighed presser hårdt nok på for kerneenergi osv.
Det er en god idé at etablere en fælles ramme, men ansvaret skal fortsat ligge hos alle de reguleringsmyndigheder, der som foreslået i direktivet om nuklear sikkerhed har alle beføjelser og alle de nødvendige instrumenter til at gennemføre denne politik. Vi har meget gode reguleringsmyndigheder for nuklear sikkerhed i EU, så der er ikke behov for større organisatoriske omvæltninger. Vi skal bare styrke de bindende standarder med udgangspunkt i vores nuværende niveau og arbejde sammen, så vi kan vise verden, at det er muligt at forstærke standarderne inden for den nukleare industri.
Om: Fremme af vedvarende energi i byerne
I spørgerens hjemby, Cork, udfolder de lokale myndigheder og virksomheder store anstrengelser på at få skabt politiske retningslinjer for vedvarende energi. Hvad gør Kommissionen for at støtte byer som Cork i deres bestræbelser på at fremme bæredygtig energi?
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg er meget glad for dette spørgsmål, for jeg er meget stolt af et af vores resultater, og det er borgmesterpagten.
I 2008 støttede vi byernes initiativ om en borgmesterpagt. Det betyder, at byerne forpligter sig til at reducere CO2-emissionerne med mere end 20 % inden 2020. Med henblik herpå udformer de handlingsplaner for bæredygtig energi. De har også grundlagt borgmesterpagtens kontor for koordinering og formidling. Vi støtter disse foranstaltninger gennem Det Fælles Forskningscenter, der har til formål at tilvejebringe den videnskabelige baggrund og yde teknisk bistand til forberedelse, gennemførelse og evaluering af handlingsplanerne for bæredygtig energi. For mindre kommuner forhandler Kommissionen med andre nationale, regionale og lokale myndigheder for at sikre deres støtte til de mindre byer.
Et avanceret system for god praksis, de såkaldte Benchmarks of Excellence, skal også indføres i år.
Vi har desuden oprettet en økonomisk støttefacilitet via Den Europæiske Investeringsbank (EIB), hvor vi anbringer tilskuddene, og vi bruger ligeledes EIB til at målrette investeringer mod bæredygtig udvikling i byerne. EIB har allerede været involveret i specifikke projekter, f.eks. med Barcelona, hvor forhandlingerne er ret langt fremme.
Jeg ved, at Cork endnu ikke har underskrevet denne pagt, så det er stadig op til denne by at udnytte denne mulighed. Det er en god måde til at mobilisere borgerne bag disse initiativer.
Samtidig findes der også andre instrumenter til bæredygtig udvikling, og via samhørighedspolitikken ydes der betydelig støtte til byer, der ønsker at gennemføre bæredygtige energipolitikker og foranstaltninger. I alt vil der i perioden 2007-2013 blive investeret 9 mia. EUR fra fondene for samhørighedspolitikken direkte i bæredygtige energiinitiativer i EU. Gennem Southern og Eastern Operational Programme, der omfatter Cork, investeres der 669 mio. EUR i regionen, og dette bidrager til at opnå målene for vækst og arbejdspladser i Lissabonstrategien.
Disse samhørighedsfonde vil yde direkte støtte til bæredygtige energiprojekter i regionen og bidrage til at mobilisere yderligere nationale investeringer. Finansieringen kan bruges til at stimulere energieffektivitet og vedvarende energiproduktion, udvikling af effektive energiforvaltningssystemer og fremme af ren og bæredygtig offentlig transport, navnlig i byområder.
Det operationelle program omfatter en såkaldt "Gateway Challenge Fund", der er baseret på en integreret bæredygtig udviklingsstrategi for Cork.
Endelig blev Regionaludviklingsfonden for nylig ændret for at give alle medlemsstater mulighed for at anvende regionalmidler til forbedring af energieffektiviteten samt integration af vedvarende energi i eksisterende boliger. Dette kan udgøre op til 4 % af det samlede tilskud fra Regionaludviklingsfonden.
Så sammenfattende mener jeg, at vi har skabt en ramme for byer, der deler en ambition om at udvikle bæredygtige modeller for deres borgere, og det er borgmesterpagten. Borgmesterpagten har sympatisører som New York og Rochester og har deltagere fra andre lande uden for EU, så den tilbyder en masse viden gennem vores kontor.
Med hensyn til økonomisk støtte har vi ikke i øjeblikket programmer, der er viet til energieffektivitet, men vi har strukturfondene, vi har programmet Intelligent Energi - Europa, og vi har også Den Europæiske Investeringsbank. Vi udnytter alle disse instrumenter til at støtte disse initiativer. Den Europæiske Investeringsbank er meget aktiv i denne proces. Men på nuværende tidspunkt er det ikke så meget et spørgsmål om finansiering, men snarere om gode projekter og en virkelig dedikeret politik fra byernes side.
Det er mit svar på Deres meget relevante spørgsmål. Jeg mener, at byerne har alle muligheder for at føre an i retning af en fremtid med bæredygtig energi.
Brian Crowley
(EN) Fru formand! Tak til kommissær Piebalgs for hans svar. De har allerede påpeget i Deres svar, at der er mulighed for økonomiske besparelser gennem energieffektivitet, hr. kommissær, men nu skal vi videre til næste skridt. I stedet for blot at fremme bæredygtighed og energieffektivitet skal vi anvende fondene til at skabe nye måder at fremstille energi på for at gøre byerne mere selvforsynende frem for at importere brændstof eller opføre kernekraftværker, som vi sagde tidligere. Vi skal finde mere intelligente og bedre metoder, og måske vil De fremover ikke bare lytte til Investeringsbanken, men også til nye idéer fra Kommissionen.
Andris Piebalgs
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Vi forsøger at imødekomme denne anmodning. Mod årets slutning planlægger vi at udarbejde en ny handlingsplan for energieffektivitet, hvor dette vil blive taget op. Vi er også i færd med at udarbejde en meddelelse om finansiering af energikilder med lav kulstofudledning.
Det er meget vigtigt for interessenterne at tage initiativ, og jeg forventer, at byerne fremlægger forslag og lægger pres på Europa-Parlamentets medlemmer og på medlemsstaterne for at få etableret instrumenter over hele Europa på de pågældende områder.
Uden denne antihierarkiske fremgangsmåde vil vi ikke kunne udnytte de foreliggende muligheder. Europæiske byer er så forskellige, og der er så mange gode idéer, at vi ikke bare må forsøge at anvende en topstyret metode i alle byer.
Jeg tror, at borgmesterpagten vil være et stærkt påkrævet intellektuelt input og erfaringer til de politikker, vi skal formulere for at opnå bæredygtige byer. Det drejer sig ikke blot om besparelser. Der er tale om mange områder. Det drejer sig også om intelligente net, integration af vedvarende energi og bæredygtig transport - brintdrevne busser og elektriske køretøjer. Der er masser af muligheder.
Alle byer kan udforme deres eget program, for borgmesterpagten har betydet en forpligtelse til at nedsætte CO2 med mere end 20 %. Det betyder ikke nødvendigvis, at det skal ske ved hjælp af energieffektivitet. Det kan være på et helt andet politikområde. Det afhænger i høj grad af de lokale omstændigheder.
Formanden
På grund af tiden er jeg bange for, at jeg ikke kan modtage flere tillægsspørgsmål. Jeg beklager, hr. Rübig, men De har allerede stillet et spørgsmål, og kommissæren har givet os nogle meget fyldestgørende svar.
Om: Den økonomiske krise og undgåelse af protektionisme
Som kommissær for handel har De med rette udtalt, at vi må undgå en protektionistisk reaktion på den aktuelle økonomiske krise, da det er almindeligt anerkendt, at restriktion af handel ikke vil hjælpe os ud af krisen.
Hvad gør Kommissionen i forbindelse med sine internationale handelsforhandlinger for at forebygge de stigende protektionistiske tendenser? Er der sket fremskridt med hensyn til afslutningen af Doharunden?
Kan Kommissionen desuden oplyse, hvordan den vil sikre, at der skabes balance mellem fremme af åben handel og EU's udviklingsmæssige prioriteringer, f.eks. grundlæggende arbejdstagerrettigheder og miljømæssig bæredygtighed?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Siden den økonomiske krises udbrud har EU konsekvent talt imod protektionisme i henhold til sit engagement i retfærdig og åben handel.
Kommissionen overvåger nøje de protektionistiske foranstaltninger, som de vigtigste handelspartnere har indført, med henblik på at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger. Desuden har EU ydet massiv opbakning til Verdenshandelsorganisationens initiativ om rapportering om handelsrelaterede tendenser under den økonomiske og finansielle krise.
Siden begyndelsen af den nuværende krise har EU mere end nogensinde lagt vægt på multilateralisme, gennemsigtighed og åbne markeder baseret på regler, der både gavner de udviklede lande og udviklingslandene. EU har konsekvent fremført, at et ambitiøst og afbalanceret resultat af Doharunden er et af de vigtigste instrumenter for at forhindre handelsmæssig protektionisme og skabe økonomisk fremgang.
Dette er også budskabet fra WTO i den seneste gennemgang af EU's handelspolitik, hvor man roser EU's rolle i styrkelsen af det multilaterale handelssystem. Doharundens mulighed for at spille en central rolle i den nuværende krise blev også anerkendt i G20's globale genopretningsplan og reformerne, der blev offentliggjort den 2. april. G20-lederne udtrykte på ny deres engagement i at nå frem til en hurtig afslutning på Doharunden.
Endelig går EU's engagement i frihandel hånd i hånd med Unionens engagement i bæredygtig udvikling, som er et overordnet politisk mål for EU, herunder i forbindelse med de forskellige handelspolitiske initiativer.
Bæredygtig udvikling og navnlig miljømæssige og sociale overvejelser er vigtige elementer i vores handelspolitik. Dette bevises af medtagelsen af bestemmelser vedrørende bæredygtig udvikling, hvor man fokuserer på arbejds- og miljøstandarder i vores bilaterale handelsaftaler.
Claude Moraes
(EN) Fru formand! Tak, fru kommissær, jeg er også klar over, at De er trådt til i stedet for kommissær Ashton. Jeg vil gerne lykønske Kommissionen og ligeledes de medlemmer her i Parlamentet, der sidder i Udvalget om International Handel, med at have holdt fast i linjen om at fraråde protektionistiske tendenser.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål vedrørende udviklingslande, og hvordan vi kan sikre, at vi styrker eller letter samhandelen både med og mellem udviklingslande, f.eks. via øget handelsrelateret bistand. Dette er en vigtig faktor, som vi bør medregne. Generelt har jeg set meget opmuntrende aktiviteter fra Kommissionen og Parlamentet over for protektionistiske tendenser, som ville udgøre et tilbageskridt.
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - Fru formand! Rapporter fra WTO og Kommissionens egen overvågning viser, at der ikke er nogen umiddelbar risiko for en udbredt protektionistisk eskalering. Ingen af de store handelsnationer har endnu tyet til generelle restriktioner på handel og investeringer. Udviklingen i visse lande - f.eks. Rusland, Indonesien og Argentina - skal overvåges nøje, idet disse lande hidtil har været de største brugere af grænseforanstaltninger til begrænsning af handelen. Generelt er de mest udsatte sektorer landbrug og fødevareprodukter, jern og stål, metal, biler, tekstiler og legetøj.
David Martin
(EN) Fru formand! Vil Kommissionen medgive, at vi ud over at belære andre og overvåge andre for at undgå risikoen for protektionisme også selv bør være forsigtige og sikre os, at vi bruger vores instrumenter til forsvar for samhandelen til de formål, de er beregnet til, og ikke som protektionistiske foranstaltninger?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen gør alt, hvad der er muligt, for at sikre, at denne overvågning er effektiv i alle henseender, navnlig på de områder, som De nævnte. Jeg skal viderebringe budskabet til kommissær Ashton, så De kan få en mere specifik gennemgang og et mere specifikt svar, men hidtil har der ikke været nogen foruroligende signaler.
Om: Piratvirksomhed på internettet i Canada
Canada har et af verdens højeste niveauer for piratvirksomhed på internettet. Denne situation forværres af alvorlige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige mangler. Faktisk er der stærkt brug for en revision af Canadas lov om ophavsret for at bringe den i tråd med gældende internationale standarder for beskyttelse i onlinemiljøet som f.eks. de standarder, der fastsattes i WIPO's internettraktater fra 1996 og i EU's direktiv om ophavsret (2001/29/EF). Jo længere denne situation varer ved, jo længere må europæiske indehavere af ophavsret - navnlig i den kreative sektor (forfattere, komponister, udøvende kunstnere, sangskribenter og fonogramfremstillere) - undvære de juridiske værktøjer, de har brug for til at sætte en stopper for de omfattende onlinekrænkelser af deres rettigheder i Canada. De lider enorme tab som følge af piratvirksomhed på internettet. Situationen er så alvorlig, at der må træffes lovgivningsmæssige foranstaltninger med det samme snarere end efter det kommende handelstopmøde mellem EU og Canada i maj og senere bilaterale handelsforhandlinger.
Hvad gør Kommissionen i betragtning af dette spørgsmåls presserende karakter for at sikre, at Canada ændrer sin relevante lovgivning uden yderligere forsinkelser?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen er opmærksom på problemerne vedrørende beskyttelse og håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i Canada. Vi er særdeles bekymrede over, at man tilsyneladende prioriterer reformen af den canadiske copyrightlovgivning så lavt.
En rimelig beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder er vigtig for de kreative branchers overlevelse fremover. Mens adskillige medlemsstater nu ivrigt diskuterer, hvordan intellektuelle ejendomsrettigheder bedre kan tilpasses onlineverdenen, skal vi stadig være opmærksomme på risikoen for piratvirksomhed på internettet, der udspringer fra tredjelande.
Et af de centrale spørgsmål her er, hvordan man finder den korrekte balance mellem rettighedsindehavernes og forbrugernes interesser, samtidig med at man overholder reglerne om databeskyttelse. De husker sikkert, at det var et centralt diskussionspunkt i Kommissionens initiativ om kreativt onlineindhold, som Kommissionen offentliggjorde den 3. januar 2008.
Kommissionen har særdeles tydeligt markeret sin bekymring over for de canadiske myndigheder temmelig længe. Vi skal snart i gang med forhandlinger om en frihandelsaftale med Canada, og det vil give os en fornyet mulighed for at sikre en kraftig forbedring af beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder i Canada. I mellemtiden vil Kommissionen tage spørgsmålet op over for de canadiske myndigheder på højeste niveau. Den vil også opfordre til, at der hurtigst muligt iværksættes en revision af Canadas copyrightlovgivning og helst i løbet af parlamentets nuværende valgperiode.
Seán Ó Neachtain
(GA) Fru formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for svaret, men jeg vil gerne stille et spørgsmål - hvor forhåbningsfuld er Kommissionen med hensyn til, at dens indsats over for Canada vil bære frugt, og hvilke direkte planer har Kommissionen for at standse piratvirksomhed på internettet og denne praksis? Hvis vi ikke kan standse det med et land som Canada, hvilke muligheder har vi så i andre tilfælde?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Som jeg sagde før, vil en handelsaftale sikre de juridiske rammer, der skal bruges til at løse nogle af EU's irritationsmomenter og problemer i forhold til Canada, som f.eks. standarderne for håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder og visse former for konkurrencebegrænsende praksis. Vi er optimistiske, fordi vi skal i gang med forhandlinger om en frihandelsaftale.
Om: Frihandelsaftale med Korea
Kan Kommissionen redegøre for den nuværende situation med hensyn til frihandelsaftalen mellem EU og Korea på baggrund af de seneste drøftelser mellem Kommissionen og Sydkoreas handelsministerium?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Forhandlingerne om en frihandelsaftale med Korea er de mest fremskredne af EU's igangværende handelsforhandlinger. Efter to års forhandlinger har vi nu en omfattende aftale inden for rækkevidde med EU's fjerdestørste handelspartner uden for Europa.
Frihandelsaftalen med Korea vil skabe ny markedsadgang på mange områder af interesser for EU's eksportører. Et eksempel: Aftalen vil hurtigt fjerne 1,6 mia. EUR i toldafgifter til gavn for EU's eksportører, den vil betyde stram disciplin vedrørende ikketoldmæssige hindringer i udvalgte sektorer som automobilsektoren, den farmaceutiske sektor og forbrugerelektroniksektoren, den vil betyde en vigtig ny markedsadgang inden for tjenester af særlig interesse for EU's serviceudbydere, den vil betyde den hidtil mest ambitiøse pakke vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder, offentlige indkøb, bæredygtig udvikling og andre regler, og den vil skabe nye muligheder for at inddrage civilsamfundet i overvågningen af, hvordan frihandelsaftalen gennemføres, og beskytte for os følsomme områder gennem hensigtsmæssige ordninger.
Frihandelsaftalen vil også udgøre et nyttigt referencepunkt for andre forhandlinger. Desuden vil indgåelsen af denne aftale vise, at begge parter nu lægger vægt på at få åbnet markederne som et af svarene på den nuværende økonomiske situation.
Ved slutningen af den ottende forhandlingsrunde i marts 2009 gjorde begge parter vigtige tekniske fremskridt på deres niveau, men en række vanskelige spørgsmål er fortsat uløste.
EU's handelskommissær fru Ashton og den koreanske handelsminister Kim mødtes efterfølgende i London den 2. april 2009. Trods intense drøftelser var det ikke muligt at slå bro over meningsforskelle om udestående spørgsmål såsom toldgodtgørelse og oprindelsesregler.
Kommissionen overvejer i øjeblikket den bedste vej fremad.
David Martin
(EN) Fru formand! Tak for Deres svar, fru kommissær. For det første er jeg fuldkommen enig i, at en frihandelsaftale med Korea vil medføre kolossale fordele for både EU og Korea og sende et positivt signal om, at vi er fast besluttede på at holde markederne åbne. Men problemer med at nå frem til denne aftale ser nu mere ud til at ligge hos medlemsstaterne end hos vores forhandlingspartner.
Når det er tilfældet, og hvis det ikke lykkes at nå frem til en aftale med Korea, vil Kommissionen da erkende, at GD Handel lige så godt kan pakke sammen og tage hjem i forbindelse med frihandelsaftaler, for hvis vi ikke kan blive enige med Korea, kan vi heller ikke blive enige med Indien, ASEAN eller nogen af de andre aftaler, vi forhandler om?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Medlemsstaterne har tværtimod for nylig bekræftet deres interesse i at indgå en ambitiøs og afbalanceret aftale med Korea.
Som sædvanlig vil Kommissionen forsvare de principper, vi bruger som grundlag for forhandlinger med alle lande.
Glyn Ford
(EN) Fru formand! Måske kan kommissæren kommentere den tyske regerings holdning i denne sag.
Ligesom hr. Martin støtter jeg denne frihandelsaftale med Republikken Korea. Men vi skal være opmærksomme på detaljerne og tidsplanen. Det skønnes, at der vil blive solgt 650 000 koreanske biler i Europa om året. Selv om der allerede findes nogen produktion i det østlige Europa, vil der blive tale om en betydelig nyimport.
De fleste undersøgelser viser, at disse vil erstatte salget af japanske biler, der produceres i Europa, som dem, der fremstilles på Hondafabrikken i min valgkreds i Swindon. I øjeblikket er denne fabrik lagt i mølpose, og de ansatte er på ventepenge. For ikke at forværre den nuværende situation her og andre steder i Europa, vil De da sørge for en lang tidsforskydning, før der gives tilladelse til en sådan import?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg forstår Deres bekymring over situationen i bilindustrien. Lige fra starten af forhandlingerne med Korea har Kommissionen investeret betydelige ressourcer i at opnå et godt resultat for EU's bilindustri. De europæiske bileksportører vil få gavn af en kombination af afskaffelsen af koreansk told på bilerne og en reel afskaffelse af tekniske handelshindringer. De største handelshindringer vil blive fjernet på aftalens første dag.
Om: Handelstvist mellem EU og USA om hormonholdigt oksekød
Kan Kommissionen give oplysninger om udfaldet af de forhandlinger, som den fører med de amerikanske myndigheder med henblik på - efter afgørelsen om midlertidig suspension - definitivt at afværge aktiveringen af de såkaldte "karrussel-gengældelsesforanstaltninger" som led i handelstvisten tværs over Atlanten angående det hormonholdige oksekød, så de allerede indførte gengældelsesforanstaltninger kan blive ophævet?
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Kommissionen ligger i øjeblikket stadig i forhandlinger med USA, og vi er meget optimistiske med hensyn til, at vi snart vil nå frem til en gensidigt acceptabel løsning. Inden for de seneste par uger har vi haft intense kontakter på tværs af Atlanten om dette spørgsmål. EU's handelskommissær Catherine Ashton og den amerikanske handelsrepræsentant Ron Kirk aftalte den 22. april at føre videre samtaler for at nå frem til en forhandlingsløsning på den langvarige tvist om hormonbehandlet oksekød.
De bekræftede deres ønske om at finde en løsning på dette vanskelige spørgsmål, der påvirker virksomheder og forbrugere i både EU og USA, og for at lette forhandlingerne om en løsning aftalte kommissær Ashton og den amerikanske handelsrepræsentant Kirk, at USA's indførelse af de såkaldte karruselsanktioner over for EU-produkter vil blive udsat med yderligere to uger efter den oprindelige frist den 23. april.
Kommissionen lægger vægt på at gøre sit bedste for at finde en positiv og varig løsning på dette spørgsmål, og der føres i øjeblikket samtaler mellem højtstående embedsmænd fra begge sider. Kommissionens mål ved disse forhandlinger er at sætte en endegyldig stopper for aktiveringen af karruselsanktionerne og at få de nuværende gengældelsesforanstaltninger ophævet. Vi har tillid til, at en aftale er inden for rækkevidde, som fuldt ud vil opfylde vores mål med hensyn til folkesundhed og forbrugerbeskyttelse.
Georgios Papastamkos
(EL) Fru formand! Da den kompetente kommissær fru Ashton ikke er til stede, vil jeg gerne takke kommissær Kuneva for hendes svar og bede kommissæren overbringe min tak til fru Ashton for at have mæglet og ført samtaler med amerikanerne om ophævelse af USA's karrusel-gengældelsesforanstaltninger. Dette er en foranstaltning, som om ikke andet går et skridt videre og går ud over grænserne for partnerskabet mellem USA og EU, der er to vigtige kommercielle aktører, som også spiller en fremtrædende rolle inden for rammerne af forhandlingerne ved Doharunden inden for Verdenshandelsorganisationen.
Meglena Kuneva
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Hr. Papastamkos, jeg vil med glæde viderebringe Deres budskab til kommissær Ashton, og uden at gå for vidt vil jeg sige, at resultaterne efter min mening vil blive ret tilfredsstillende.
Om: Luftfartsselskabernes manglende efterlevelse af forordning (EF) nr. 261/2004
EF-Domstolen afsagde den 22. december 2008 en dom, der fastslår, at luftfartsselskaber ikke må nægte at yde erstatning til passagerer ved aflysning af afgange som følge af tekniske problemer med flyet. En svensk domstol har i en sag, der var anlagt af ombudsmanden, for nylig truffet en lignende afgørelse.
Kommissionen bedes redegøre for, hvordan den forholder sig til disse domme, der er endnu et vidnesbyrd om luftfartselskabernes modvilje mod at føje lovgivningen, om den alt for vage formulering i forordning (EF) nr. 261/2004 vedrørende de "usædvanlige omstændigheder", der skal ligge til grund for en aflysning, og om Kommissionens passivitet trods utallige overtrædelser af denne forordning til skade for passagererne?
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Fru formand, ærede medlemmer! Først og fremmest skal vi understrege, at det ikke er Kommissionens opgave at fortolke EF-Domstolens domme. Disse domme drejede sig om spørgsmål, hvor nationale domstole havde anmodet om en præjudiciel afgørelse med henblik på at sikre en ensartet anvendelse af fællesskabslovgivningen.
I henhold til artikel 16 i forordning (EF) nr. 261/2004 om fælles bestemmelser om kompensation og bistand til luftfartspassagerer ved boardingafvisning og ved aflysning eller lange forsinkelser er medlemsstaterne ansvarlige for at gennemføre forordningen og forpligtede til at retsforfølge flyselskaber, der ikke overholder bestemmelserne. Når de kompetente nationale myndigheder, som medlemsstaterne udpeger i henhold til forordningen, skal behandle klager fra passagerer, skal de naturligvis tage højde for instrukserne fra EF-Domstolen. Kommissionens rolle består i at overvåge de kompetente myndigheders korrekte gennemførelse af forordningen, navnlig i lyset af relevante domme fra EF-Domstolen.
Det seneste møde mellem Kommissionen og de kompetente nationale myndigheder fandt sted i begyndelsen af december sidste år, med andre ord nogle få uger før Domstolens afgørelse. Kommissionen har planlagt et nyt møde den 14. dennes. Ved dette møde vil Domstolens seneste dom i sag C-549/07 blive gennemgået.
De nationale myndigheder vil få mulighed for at kommentere dommen og beskrive, hvordan de vurderer luftfartsselskabernes adfærd over for passagerer i tilfælde af aflysninger i lyset af denne præcedens og ligeledes de praktiske konsekvenser af denne dom.
Giovanna Corda
(IT) Fru formand! Tak, hr. kommissær, for jeg mener, at man skal være meget opmærksom på dette spørgsmål. Så vidt jeg har forstået, skal medlemsstaterne håndtere disse sager, men De kan også se på, om der kan gøres noget. Derfor vil jeg takke Dem for svaret, og vi ser frem til at se, hvad der sker som det næste.
Antonio Tajani
næstformand for Kommissionen. - (FR) Fru formand! Tak, fordi De talte italiensk. Jeg ved, at De kommer fra Italien, så endnu en gang: tak. Kommissionen vil naturligvis holde øje med, hvad der sker, for jeg mener, at passagerrettigheder er meget vigtige for os alle. Det er et af målene for mit arbejde som kommissær.
Det var mine ord, da min udnævnelse blev godkendt af Parlamentet. Derfor vil jeg fortsat sikre, at der gennemføres overvågning for at kontrollere, om medlemsstaterne respekterer passagerrettighederne. Vi er alle, også fru Kuneva, forpligtede til at forsvare borgernes rettigheder effektivt på alle områder.
Glyn Ford
(EN) Fru formand! Jeg skal gøre det kort, da jeg er klar over, at tiden er meget knap. Hr. kommissær, jeg må sige, at gennemførelsen af vores rettigheder helt ærligt er en parodi i øjeblikket. For nylig var jeg i Amsterdam og så KLM håndtere forsinkede passagerer ved at ombooke dem på en maskine, hvor man selv tjekker ind. Medarbejderne nægtede systematisk passagererne, og uden at spørge dem, den erstatning og bistand, de var berettigede til.
Kan vi få noget overvågning fra Kommissionens side? Kan vi få nogle folk ud i lufthavnene, der kigger på, hvad luftfartsselskaberne gør? For som jeg ser det, er det blevet til den rene parodi.
Antonio Tajani
Fru formand! Kommissionen planlægger at aflægge rapport over for Parlamentet og Rådet om funktionen og resultaterne af forordning (EF) nr. 261/2004 i form af en meddelelse, som formentlig bliver vedtaget i andet halvår.
I dette dokument vil vi analysere de fire år, forordningen er blevet anvendt, og vi vil foreslå andre foranstaltninger med henblik på at mindske antallet af hændelser og forbedre beskyttelsen af flypassagerernes rettigheder.
Alle lufthavne vil derfor blive kontrolleret. Jeg håber, at Kommissionens arbejde vil forbedre situationen og give borgerne de svar, de forventer. Jeg kan således forsikre Dem for mit engagement som kommissær. Jeg er begyndt, og jeg vil fortsætte, og jeg kan bekræfte mit engagement.
Om: Privatiseringer af flyselskaber i EU
Kommissionen bedes, i lyset af den velfungerende model, som anvendtes ved salget af Olympic Airways og selskabets overladelse til et privat investeringsforetagende, svare på følgende: Kan denne model også anvendes for andre selskaber, der er i lignende vanskeligheder?
Hvad er Kommissionens holdning til fremtidige privatiseringer af luftfartsselskaberne i EU? I hvilket omfang bidrager fusioner mellem luftfartsselskaber til håndteringen af krisen, uden at der opstår monopolsituationer eller forringelse af konkurrencen?
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Fru formand, ærede medlemmer! Kommissionen deler Deres holdning i spørgsmålet, med andre ord, at Kommissionens beslutninger helt klart har ført til det krævede frasalg af nogle af virksomhederne i Olympic Airways og Olympic Airways Services. Dette har bestemt været en succes med hensyn til konkurrence- og transportpolitikken.
Alitalia anvendte samme model, og den kan bruges af alle luftfartsselskaber, der befinder sig i alvorlige vanskeligheder. Denne beslutning har derfor ført til skabelsen af en ny model for luftfartsselskaber, som bør blive fremtidens luftfartsselskab: ikke flere statsvirksomheder, men helt privatiserede virksomheder. Det er dette arbejde, Kommissionen har forsøgt at støtte. Jeg tror, at målet om privatisering også deles af andre luftfartsselskaber, og her tænker jeg på Austrian Airways, Malev og Czech Airlines.
I henhold til traktaten skal Kommissionen ikke desto mindre forblive neutral med hensyn til, om selskaberne er offentligt eller privat ejet. Kommissionen er tilhænger af en konsolidering af Fællesskabets luftfartssektor, som den stadig anser for fragmenteret, navnlig i lyset af den nuværende krise.
Denne konsolidering må imidlertid ikke hæmme konkurrencen, så den forhindrer det fælles marked i at fungere effektivt. Kommissionen eller den kompetente nationale myndighed er ansvarlig for tilsynet med koncentrationer, der udføres med henblik på dette i henhold til den relevante fællesskabslovgivning afhængigt af omfanget af den pågældende koncentrationsoperation.
Emmanouil Angelakas
(EL) Fru formand! Jeg takker kommissæren for hans bemærkninger og svar. Jeg vil gerne benytte mig af, at kommissæren er til stede, og spørge ham, om Kommissionen har foretaget skøn over antallet af mistede arbejdspladser i de europæiske flyselskaber inden for de seneste otte måneder, siden den økonomiske krise satte ind, og hvis ja, hvilke foranstaltninger mener De da kan bruges til at vende situationen?
Antonio Tajani
næstformand for Kommissionen. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg har ikke nogen endegyldige data for antallet af mistede arbejdspladser på grund af krisen, men jeg er bestemt klar over, hvad der sker inden for lufttrafiksektoren.
Alle mine bestræbelser som transportkommissær har været fokuseret på at støtte denne transportform, og det kommer ikke som nogen overraskelse, at vi igen diskuterer et spørgsmål, spørgsmålet om slot-tider, der skal forhindre en forværring af situationen for luftfartselskaber i disse krisetider: Dette betyder også, at vi forsøger at mindske antallet af tabte arbejdspladser, med andre ord at fastholde beskæftigelsesniveauet i EU's lufttransportsektor.
Om: Højhastighedstogforbindelsen "Europamagistralen" og Brenner-basistunnellen
Kan Kommissionen give detaljerede oplysninger om præcise tidsplaner og budgetforslag vedrørende delstrækningen af højhastighedsforbindelsen "Europamagistralen" fra Strasbourg til Wien og om Brenner-basistunnellen som det centrale punkt i højhastighedstogforbindelsen mellem Berlin og Rom? Hvilke yderligere foranstaltninger er planlagt, og har genopretningsplanen åbnet nye muligheder?
Antonio Tajani
Fru formand! Hr. Posselt, som De ved, er jernbaneforbindelsen Berlin-Palermo et af de 30 prioriterede projekter i det transeuropæiske transportnet, og Brenner-basistunnelprojektet er den centrale del af dette prioriterede projekt.
Kommissionen støtter dette centrale element i det prioriterede projekt, der vil gøre det muligt at sammenkoble jernbanenettene på begge sider af Alperne ved hjælp af en højhastighedslinje med høj kapacitet, som især er beregnet til godstransport. Projektet vil derfor både bidrage til, at det indre marked kan fungere effektivt, samt til opnåelse af miljømålene og til økonomisk genopretning.
Kommissionen ønsker derfor at opfylde borgernes forventninger i praksis. Dette er en anden grund til, at vi fremskyndede bevillingen af finansiering mod slutningen af sidste år, da der blev givet tilladelse til at bruge 786 mio. EUR til det prioriterede projekt nr. 1. Koordinatoren fru van Miert har overvåget projektet siden 2005 og efter min mening med positive resultater.
Vi har nu indledt en høringsproces med EU's medlemsstater for at forny de europæiske koordinatorers mandat for perioden 2009-2013. Dermed vil vi kunne give dem mulighed for at udføre deres arbejde, navnlig overvågning af de prioriterede projekter. Den 22. marts indsendte de østrigske myndigheder deres flerårige infrastrukturprogram, der omfatter finansiering af Brenner-basistunnelen. Den 17. april 2009 gav de efter vurderingen af virkninger på miljøet byggetilladelse til projektet.
De italienske myndigheder forelagde deres basistunnelprojekt for det tværministerielle økonomiske planlægningsudvalg (CIPE), så finansieringen kan være godkendt i maj. Minister Matteoli, som jeg har talt med, bekræfter den italienske stats vilje til at forfølge denne målsætning, med andre ord at finansiere projektet, og jeg tror, at de østrigske og italienske myndigheder er fuldstændig enige i denne sag.
Det prioriterede projekt nr. 17 - højhastighedsforbindelsen mellem Strasbourg og Wien, der udgør en del af jernbaneforbindelsen Paris-Strasbourg-Stuttgart-Wien-Bratislava - skrider tilfredsstillende frem i alle de involverede medlemsstater: Frankrig, Tyskland, Østrig og Slovakiet. Størstedelen af strækningen på 831 km mellem Strasbourg og Wien - nærmere bestemt afsnittene Strasbourg-Stuttgart og Linz-Wien - vil være færdige i 2015. Stuttgart-Ulm-afsnittet, der udgør den største flaskehals, vil være færdigt i 2020.
Den relevante finansieringsprotokol vil blive underskrevet den 2. april i år. I øjeblikket synes det mest komplicerede afsnit at være det grænseoverskridende afsnit i Bayern mellem München og Salzburg. Den tyske regering er i øjeblikket i færd med at gennemgå sin flerårige programmering, og derfor er vi nødt til at vente til årets udgang, før vi kan begynde at diskutere dette meget vigtige afsnit. Strasbourg-Wien-afsnittet vil koste 10 mia. EUR, og det prioriterede projekt vil i alt koste 13,5 mia. EUR.
Jeg mener, at disse oplysninger kan være nyttige og dækker alle dele af hr. Posselts spørgsmål.
Bernd Posselt
(DE) Fru formand! Hr. kommissær, jeg vil gerne takke Dem for et meget godt og detaljeret svar og ligeledes for Deres fremragende arbejde med disse to vigtige projekter, der går gennem München. Jeg har bare to korte tillægsspørgsmål:
For der første går der rygter vedrørende Brenner-basistunnellen om, at den kun vil skulle bruges til passagertransport. Kan De afkræfte dette?
For det andet har man i Østrig og Stuttgart gjort en hel del for hovedruten fra Strasbourg til Wien og Budapest. Men vi har problemer med omkørslen ved München, forbindelsen til Münchens lufthavn og strækningen fra München til Mühldorf, Freilassing og Salzburg og ligeledes den kemiske trekant og strækningen via Mühldorf. Jeg vil især gerne henlede Deres opmærksomhed på dette, og her sker der stadig kun meget langsomme fremskridt.
Antonio Tajani
næstformand i Kommissionen. - (IT) Fru formand, mine damer og herrer! Med hensyn til Berlin-Palermo-forbindelsen kan jeg forsikre Dem for, at selv om der altid vil opstå bekymring, når der verserer rygter, lader disse rygter til at være fuldstændig ubegrundede.
Jeg har flere nyheder til Dem, fordi De er særligt interesseret i Strasbourg-Wien-afsnittet. Den 31. marts offentliggjorde Kommissionen to opfordringer til at indsende forslag til TEN-T. I forbindelse med disse forslag kan Strasbourg-Wien-afsnittet få støtte under det årlige program for 2009 - 140 mio. EUR til både undersøgelser og arbejdsprojekter - og den europæiske økonomiske genopretningsplan, hvorunder der ydes 500 mio. EUR, som udelukkende er øremærket til arbejdsprojekter, der skal være indledt seneste ved udgangen af 2010.
Det er naturligvis op til nationalregeringerne at indsende forslag om medfinansiering, som vil blive vurderet i konkurrence med forslag fra andre medlemsstater. Dette betyder, at hvis Tyskland planlægger at indsende en plan for dette afsnit, der interesserer Dem så meget, kan landet gøre dette, og Kommissionen vil nøje gennemgå planen for fremskaffelse af finansiering.
Med hensyn til fremskridtene med projekt nr. 17 har Kommissionen besluttet at stille betydelig finansiering til rådighed for forskellige projekter langs denne akse, mere specifikt de tre grænseoverskridende afsnit og flaskehalsene.
Formanden
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
