ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni teatis ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta.
Stavros Dimas
Hr juhataja, tänu ühenduse kodanikukaitse mehhanismile mobiliseerus kogu EL, et aidata katastroofiliste metsatulekahjude tõttu kahju kannatavaid liikmesriike.
Oleme teinud kindlaks teatud küsimused, mis vajavad viivitamatut tähelepanu, et tulevikus sarnaseid katastroofe ära hoida.
Esiteks peame lahendama katastroofiabiks kättesaadavate tehniliste vahendite puuduse probleemi. Seda märgiti 2007. aastal läbiviidud operatsioonide käigus.
Teiseks peab olema ühtne lähenemine metsatulekahjudega seotud tegevuseks ning nende ennetamiseks, valmisolekuks ja reageerimiseks.
Kolmandaks tuleks tugevdada komisjoni seire- ja teabekeskuse tegevusvõimekust.
Komisjon on juba võtnud mõningaid praktilisi operatiivmeetmeid, milledest peamised on:
metsatulekahjude ekspertide võrgustiku asutamine ja väljaõpe;
riiklike tuletõrjeüksuste koostalitusvõime alane väljaõpe;
aprillis viidi Sardiinias läbi suuremahuline õppus, milles osales tuletõrjeüksusi viiest liikmesriigist;
kolme kodanikukaitse üksuse moodustamine metsatulekahjude kustutamiseks õhust.
Abivahendite transpordiks on juba eraldatud rahalisi vahendeid. Lisaks teeme metsatulekahjude 2008. aasta katseprogrammi raames liikmesriikidega koostööd, et luua taktikalised reservid, mis on pidevas valmisolekus, et reageerida Euroopas esinevatele katastroofidele.
Lisaks on ajavahemikul 2007-2013 ühtekuuluvuspoliitika programmide raames võimalik kasutada umbes 5,8 miljardit eurot riskide ennetamiseks ning erinevatele katastroofidele, sealhulgas metsatulekahjudele, reageerimiseks.
Maaelu arengu programmide raames on täiendavalt võimalik kasutada 1,6 miljardit eurot metsaressursside taastamiseks ja ennetusmeetmete algatamiseks.
Lõpetuseks on säilitatud võimalus saada abi Euroopa solidaarsusfondist kõige hävitavamate loodusõnnetuste puhul.
Märtsis esitatud teatises rõhutas komisjon vajadust saavutada ühtne lähenemine katastroofiohjamisele, mis peab sisaldama vältimise, valmisoleku, reageerimise ja taastamisega seonduvaid tegevusi. Teatises analüüsiti loodusõnnetuste ja inimese poolt tekitatud õnnetuste kõiki liike nii ELis kui väljaspool seda, ning samuti ka katastroofidele reageerimiseks olemasolevaid ühenduse ressursse.
Lisaks kodanikukaitsele analüüsiti teatises täiendavalt veel kolme ühenduse tegevusvaldkonda:
Euroopa poolt antava humanitaarabi tugevdamine;
katastroofidele reageerimisel kasutatava sekkumissuutlikkuse koordineerimise parandamine;
institutsioonidevahelise koostöö, sh Euroopa agentuuride või institutsioonide vahelise koostöö, tõhustamine.
Samuti töötame välja tegevuskava. See valmib suvel ning selles kaardistatakse lisaks teatises nimetatutele mitmed konkreetsed algatused, nagu näiteks:
materiaalse ja tehnilise abisuutlikkuse puudujääkide analüüs nii humanitaar- kui kodanikukaitsemeetmete osas. See võimaldab meil kindlaks teha, millised vahendid on kättesaadavad, millised on kõige vajalikumad ning millised on kõige kulutõhusamad;
toetuse osutamine algatustele, mille eesmärk on vähendada kolmandates riikides katastroofide esinemise riske;
tihedam koostöö ÜRO, Rahvusvahelise Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga ning erinevate valitsusväliste organisatsioonidega, mille eesmärgiks on ülemaailmselt tugevdada katastroofidele reageerimise suutlikkust;
teaduse, tehnoloogia ja innovatsiooni parem kasutamine;
meie agentuuride rolli tõhustamine katastroofidele reageerimisel kogu maailmas;
katastroofide põhjustatud kahju tõhusam hindamine.
Katastroofiennetuse osas ei ole praegu Euroopa ühtset lähenemisviisi. Kõnealuse küsimuse lahendamiseks valmistab komisjon ette teatist, milles hinnatakse lisandväärtust, mida annab katastroofide ennetamise ühenduse süsteemi loomine. Komisjon toob esile erinevad võimalused, mille eesmärk on:
suurendada meie teadmisi katastroofidest ja nende mõjust;
seonduvate poliitikate, nt maakasutuse planeerimise ja katastroofiennetuse omavahelise seose parandamine;
ühenduse vahendite kasutamise parandamine.
Lisaks sellele algatusele, mis keskendub ELile, töötab komisjon välja strateegiat katastroofiriskide vähendamiseks arengumaades.
Lõpetuseks, komisjon on võtnud mitmeid meetmeid, et tugevdada ELi sekkumissuutlikkust, et reageerida Euroopas võimalikult esinevatele katastroofidele. Eelkõige tugevdatakse komisjoni seire- ja teabekeskust. Kuna meie käsutuses ei ole praegu üksikasjalikke analüüse lünkade ja puudujääkide kohta seoses reageerimissuutlikkusega ulatuslike katastroofide korral, analüüsime praegu katastroofistsenaariume ja katsetame uuenduslikke lähenemisviise. See annab meie käsutusse kodanikukaitsealased ressursid ja -suutlikkuse, et viia läbi üleeuroopalisi operatsioone. Samuti kavatseb komisjon 2009. aasta keskpaigaks esitada ettepanekuid katastroofidele reageerimise Euroopa koolitusvõrgustiku loomiseks.
Lõpetuseks sooviksin tänada Euroopa Parlamenti pideva toetuse eest, mida ta annab seoses ühenduse katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamisega. Seda toetust kinnitatakse taas resolutsiooni kavandis, mida hääletatakse täiskogu istungil.
Antonios Trakatellis
Hr juhataja, viimastel aastatel on mitmeid ELi liikmesriike tabanud loodusõnnetused nagu tulekahjud, üleujutused ja maavärinad. Inimesi on saanud surma, hävinenud on omand, farmid ja majad ning keskkonnale on tekitatud laastavat kahju, mille heastamiseks kulub aastaid.
Üheks ELi aluseks olevaks peamiseks põhimõtteks on solidaarsus. See tähendab, et loodusõnnetuse korral on väga oluline, et EL oleks võimeline osutama kahjukannatanud piirkondadele mitte üksnes koordineeritud tehnilist abi, vaid samuti ka rahalisi ressursse Euroopa solidaarsusfondi kaudu. Kuulasin huviga voliniku analüüsi, mis käsitles ennetuse ja koordineeritud sekkumise kõiki elemente ning me loodame Euroopa Komisjonilt näha vastavate meetmete võtmist.
Lubage mul keskenduda Euroopa solidaarsusfondiga seotud küsimusele. Leian, et nõukogu otsus mitte vastu võtta Euroopa solidaarsusfondi käsitlev määrus on õigustamatu ning seepärast tuleb seda otsust muuta.
Euroopa solidaarsusfondi ümberkorraldamine oleks oluline edusamm. Esiteks paraneks ELi suutlikkus reageerida looduskatastroofidele tõhusalt ja paindlikult. Teiseks tunnetaksid katastroofi tulemusel kodutuks jäänud ja hädasolevad kodanikud koheselt üleeuroopalist solidaarsust. Nad mõistaksid, et oluline ei ole üksnes riigi kodakondsuse omamine, vaid ka ELi kodanikuks olemine.
Sellised on poliitikad ja meetmed, mida Euroopa kodanikud meilt ootavad ning loodan, et Euroopa solidaarsusfondi käsitlev määrus võetakse viivitamatult vastu.
Edite Estrela
fraktsiooni PSE nimel - (PT) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, see on juba omalaadne iga-aastane rituaal, mis toimub kas enne või pärast suve: metsatulekahjud on saanud poliitilise päevakorra osaks. Tegemist on siiski üha tõsisema küsimusega sest looduskatastroofid on seotud kliimamuutustega. Ning kuna erandlikud kliimanähtused muutuvad järkjärgult probleemsemaks, hoiatavad teadlased et looduskatastroofid muutuvad üha sagedasemaks ja intensiivsemaks, mis tähendab korduvate ja ekstreemsemate põuaperioodide, tõsisemate ja hävitavamate üleujutuste, sagedasema ülemäärase kuumuse ning tõsisemate ja ulatuslikumate metsatulekahjude esinemist, millega on raskem võidelda.
Euroopa Parlament kiitis 2006. aastal heaks kolm aruannet, mis käsitlesid kõnealust küsimust ning millest ühes tegi keskkonnakomisjoni arvamuse koostaja ettepaneku, et komisjon esitaks direktiivi tulekahjude kohta. Minu küsimus komisjonile on seega järgmine: arvestades asjaolusid ning pidades meeles, et antud küsimuses on vaja ühtset lähenemist ehk teisisõnu, kliimamuutuste vastu võitlemise poliitikat ei saa lahutada kodanikukaitsepoliitikast, kas komisjon leiab, et antud asjaoludel oleks tulekahjusid käsitlev direktiiv õigustatud?
Käesolev arutelu leiab aset erakordselt keerulisel ajal: energiakriis, toidukriis jne. Kõik on omavahel seotud. Näiteks biomassi tuleks kasutada selleks, et metsa puhastamisega paralleelselt vähendada tulekahjusid ning samas toota energiat. Selle täiendavaks eeliseks on see, et teravilja ei kasutata biokütuste tootmiseks.
Marios Matsakis
fraktsiooni ALDE nimel - Hr juhataja, käesoleva resolutsiooni põhjendustes A ja D ning punktis 4 rõhutatakse selgesõnaliselt ennetuse tähtsust. See on väga tark kuna ennetamine on alati palju parem kui reageerimine. Seoses sellega sooviksin käsitleda erilist laadi ärahoitavat katastroofi, milleks on hoonete kokkuvarisemine. Ajendiks on hiljuti Küprosel toimunu. Möödunud kolmapäeval varises ootamatult sisse 1100 kohalise Nicosia linnateatri teraskatus. Kukkuvate terastalade ja muu prügi raskus purustas istmed. teater oli õnneks sel ajal tühi, vastasel korral oleks sadu inimesi hukkunud või saanud viga. Eelmistel päevadel oli teater täis lapsi, kes osalesid erinevatel kooliüritustel. Kaks nädalat tagasi esines seal täismaja ees Bolšoi balletiteater ning mõni kuu varem osalesid president Barroso, mitmed ELi ametnikud, Euroopa Parlamendi liikmed, Küprose president, Küprose ministrid, Küprose parlamendiliikmed ja paljud teised ametiisikud samas hoones tseremoonial, millega tähistati Küprose ühinemist euroalaga. On ime, et ei toimunud hiiglaslikku katastroofi.
Esile on toodud, et vaid kolm aastat tagasi viidi hoones läbi ulatuslikud ehitustööd, miks maksid umbes 6 miljonit eurot, kuid tundub et vastutavad ning kõrgelt hinnatud ja tasustatud arhitektid, insenerid, valitsusametnikud ei suutnud diagnoosida, et 50 aasta vanune teraskatus ei ole ohutu. Kahtlustatakse, et ka teised Küprose avalikud hooned võivad oma konstruktsiooni osas olla ohtlikud, kuid parandusmeetmeid ei võeta kas hooletuse ja teadmatuse või asjaomaseid ametiasutusi või erasektori ettevõtteid hõlmava korruptsiooni tõttu. Sama olukord võib korduda ka teiste ELi liikmesriikide puhul. Lisaks tuleks mainida, et Küprose avalike hoonete osas ei pea erinevalt erasektori hoonetest enamasti järgima maavärinatega seonduvaid õigusakte. Kutsun komisjoni tagama, et käesoleva resolutsiooni raames kontrollitakse hoonete ohutust ELis.
Dimitrios Papadimoulis
Hr juhataja, volinik, kõik me näeme, et looduskatastroofid sagenevad, kuna neid põhjustavad kliimamuutused ja muutused maakasutuses.
Minu koostatud resolutsiooniga - ning loodan, et me kiidame selle neljapäeval täiskogu istungil pea ühehäälselt heaks nagu oleme seda juba teinud keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutusekomisjonis - kutsutakse komisjoni lõpetama viivitamine ja tegevusetus.
Küsin volinikult, kas ta kavatseb võtta komisjonis meetmeid, tagamaks et Barnier' ettepanek Euroopa kodanikukaitsejõudude loomisest kiidetakse heaks, nagu Euroopa Parlament seda oma resolutsioonides on korduvalt nõudnud?
Kas volinik kavatseb võtta meetmeid, et muuta solidaarsusfond paindlikumaks ja vähem bürokraatlikuks?
Kas volinik kavatseb võtta meetmeid, et täita tõsised puudujäägid õigusaktides ja kohaldatavates poliitikates, mille tulemusel saaks Euroopa rohkem ja tõhusamalt toetada meetmeid nendes liikmesriikides, kus looduskatastroofid hävitavad vara ja surmavad inimesi?
Keskkonnakomisjonis kiitsime heaks mitmed komisjonile esitatavad küsimused ning täna kinnitasite meile, et esitate ettepanekud aasta pärast, 2009. aasta keskel. Küsimus kõlab - millal otsustab komisjon need küsimused tõsiselt läbi vaadata ning anda vastus Euroopa Parlamendi ettepanekule?
Milliste ettepanekutega te nõus olete ning millal te neid ellu viite? Millistega te nõus ei ole ning miks? Hr Dimas, kui nõukogu piirab teie tegevust sellega, et keeldub teile eraldamast vajalikke rahalisi vahendeid või kui teatud isikud komisjonis teid takistavad, siis peaksite seda meile ütlema, et me saaksime teid aidata. Me ei soovi kuulda üksnes sõnu, me soovime näha tegevust, et me ei peaks sel suvel leinama ökoloogiliste katastroofide ohvreid.
Dimitar Stoyanov   -
(BG) Varasemalt esitasin Euroopa Parlamendile teavet korrumpeerunud Bulgaaria tipp-poliitiku Ahmed Dogani ja tema juhitud erakonna "Liikumine õiguste ja vabaduste nimel” (MRL) kohta. Nüüd sooviksin esitada konkreetset teavet metsatulekahjude kohta.
Bulgaarias on avalik saladus, et Dohani juhitavat erakonda ümbritsev nn. "ettevõtete ring” on kaheksa aasta jooksul Bulgaarias metsa langetanud. Kõnealuse kuriteo varjamiseks on lihtsaim moodus süüdata metsatulekahjusid ning seepärast süüdatakse ja põletatakse Bulgaarias igal suvel maha tuhandeid hektareid metsa. Ning kui see ka oli üksnes Bulgaaria probleem, siis tänaseks on tegemist ka üleeuroopalise probleemiga sest Bulgaaria saab märkimisväärset toetust, et reageerida metsades asetleidvatele katastroofidele. Kuid kuidas kõnealust toetust eraldatakse? See kantakse üle hädaolukordade ministeeriumile, mida juhib Dogani asetäitja Emel Etem. Tegemist on ministeeriumiga, kust kadus kümneid miljoneid eurosid, mida Euroopa solidaarsusfond eraldas Bulgaariale üleujutustega võitlemiseks. Kutsun teid hr volinik ja kõiki parlamendiliikmeid külastama Bulgaariat, et näha milline on Emel Etemi ja MRLi solidaarsus oma (moslemitest bulgaarlaste) valijaskonna suhtes, kes elavad elamiskõlbmatutes ajutistes varjualustes ja karavanides, samas kui Euroopa solidaarsusfondi raha on vajunud MRLi juhitud ministeeriumi sügavustesse.
See on põhjus, miks ma seda küsimust käsitlen. Tegemist on tõsise kuriteoga Bulgaaria looduse ning Euroopa Liidu vastu, kuna sisuliselt on tegemist ELi rahaliste vahendite vargusega. Hoolimata sellest, millised katastroofid Bulgaariat tulevikus tabavad, ei ole need võrreldavad katastroofiga, mille nimi on "Liikumine õiguste ja vabaduste nimel”.
Gerardo Galeote   -
(ES) Hr juhataja, tervitan keskkonnakomisjoni algatust, mille võime lisada arvukatele algatustele, mida regionaalarengukomisjon on käesoleva õigusloomeperioodi ajal esitanud, kuigi neid ei ole alati täiel määral mõistetud. Samas tõendavad mõned arengud, sealhulgas mõned kohtuotsused, et meie mure oli täiesti õigustatud.
Siiski on kahju näha, et nõukogu on nii tundetu ja passiivne. Samuti on kummaline, et küsimused, mis mõjutavad keskkonda, regionaalpoliitikat ja põllumajandust, kuuluvad rahandusministrite pädevusse.
Riikide valitsused peaksid läbi vaatama oma jonnaka keeldumise reformida iganenud solidaarsusfondi, kuigi selleks teevad jõupingutusi Euroopa Parlament ja komisjon ning sellise reformi läbiviimiseks on olemas selge avalikkuse toetus. Loodan, et sel suvel ei kannata me viimaste aastate kombel tulekahjude, põua ja üleujutuste nuhtluse all. Loodan, et nõukogu ei ole taas sunnitud tegema sisutühje kommünikeesid solidaarsuse kohta, selle asemel et pakkuda koordineeritud kodanikukaitsemehhanisme ja rahalisi vahendeid inimeste aitamiseks, mille tulemusel me kaebame, et inimesed on ükskõiksed ning neid ei huvita meie institutsioonide tegevus.
Regionaalarengukomisjoni mõned liikmed on teinud muudatusettepanekuid, et pöörata nõukogu tähelepanu reformide ja algatuste tegemise vajadusele. Saab näha, kas nõukogu, kelle tänane puudumine on tähelepandav, suudab seda teha.
Iratxe García Pérez   -
(ES) Hr juhataja, sooviksin alustada sellega, et tervitan Euroopa Parlamendi algatust suurendada Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkust, võttes arvesse et kahjuks on katastroofid üha sagedasemad, mis kindlasti kujutab endast väljakutset meie poliitilisele algatusele ja suutlikkusele kiiresti reageerida.
Peame kehtestama laiaulatusliku lähenemise, kuidas käsitleda, ennetada ja taastuda katastroofidest ning seetõttu on oluline, et paluksime komisjonil kiirelt esitada ettepanekud katastroofide ennetamiseks Euroopa Liidus.
Samuti peame võtma arvesse vajadust tunnustada Vahemere piirkonnas põua ja tulekahjude põhjustatud looduskatastroofide spetsiifilist laadi ning vastavalt kohandada oma ennetus-, uurimis-, riskijuhtimis-, kodanikukaitse- ja solidaarsusmehhanisme.
Teame, et ressursid, mida liikmesriigid saavad kasutada metsatulekahjude kustutamiseks, eelkõige õhust, on mõnikord piiratud ning seepärast palume komisjonil võtta meetmeid ühenduse üksuste rahastamiseks, mille eesmärk on suurendada suutlikkust ja täiendada riiklikke ressursse.
Samuti tuleb käesoleva resolutsiooniga esitada nõukogule selgesõnaline taotlus võtta vastu otsus, mis käsitleb kavandatud määrust solidaarsusfondi kohta, mille tulemusel kiirendatakse ja tõhustatakse reageerimist katastroofidele, millega liikmesriigid ise toime ei tule. Samuti ei saa me unustada selliste katastroofide ohvreid, kes vajavad viivitamatut abi ja toetust.
Me ei saa jääda ükskõikseks selle olukorra suhtes, mis igal aastal ja igal suvel mõjutab Euroopa Liidu mitmeid piirkondi. Peame olema võimelised nendele kahetsusväärsetele sündmustele otsustavalt reageerima ja aitama kahjukannatanuid. Tulevik on ebakindel ning me peame kaasama Euroopa Liidu.
Françoise Grossetête
(FR) Hr juhataja, on kahetsusväärne, et taas kord arutame puhkuste eel üht ja sama probleemi, mis loob mulje, et me ei tee aastast aastasse mingeid edusamme. Ajal, mil enamus meie kaaskodanikest kahtleb Euroopa tõhususes, on neile kiirelt vaja näidata, et kui looduskatastroofid (olgu siis tegemist tulekahjude, üleujutuste või isegi epideemiatega) ohustavad inimeste elu ja vara, suudab Euroopa reageerida ning et kui nad on hädas, vajavad nad Euroopat ning et Euroopa aitab neid.
Kuhu oleme tänaseks jõudnud? Taas kord räägime solidaarsuse ja muidugi siduva raamistiku vajadusest. Peame tingimata veenma liikmesriike, et olemas on vajadus luua reaalsed ja tegutsemisvõimelised kodanikukaitsejõud, mille käsutuses on rahalised vahendid, mehhanismid abi osutamiseks ja täiendavad Euroopa ressursid. Loomulikult peame tugevdama humanitaarabi, täites lünki, mis praegu esinevad seoses kõnealuse abi osutamise ja üldise suutlikkuse tugevdamisega. Peame looma koolitusvõrgustiku. Nagu volinik ütles, tuleb koolitada eksperte hädaabi osutamiseks katastroofide puhul, tuginedes kogemustele, mida liikmesriigid on omandanud kodanikukaitsealase koolituse käigus. Ennekõike peame siiski võtma ennetusmeetmeid ning selleks peab meil olema reaalne pinnase-, maa- ja metsapoliitika. Peame võtma ennetusmeetmeid ning alles siis saame valmistuda katastroofideks, võttes heastavaid meetmeid ja luues täiesti hädavajalikud varajase hoiatamise süsteemid.
Milline on Barnier' aruande ettepaneku menetlemise seis? Sooviksin selle ettepanekuga seoses näha praktilisi tulemusi.
Stavros Lambrinidis
(EL) Hr juhataja, volinik, möödunud sügisel väljendasid paljud poliitikud oma leina seoses tulekahjudes hukkunutega, kuid jätsid valdavalt mainimata vastutuse, mis neil peaks olema seoses sellega, et tulekahjudel lubati esineda, mille tulemusel kandsime hävitavaid tulemusi. Nüüd peaksid poliitikud tundma vastutust. Sel põhjusel taotles Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsioon enne suve ja tulekahjude puhkemist oma suulises küsimuses, et arutaksime siin koos komisjoniga, mida on tehtud tulekahjude ärahoidmiseks.
Volinik, ütlesite et ajavahemikul 2009-2013 on tulekahjude ennetamiseks võimalik kasutada 5,8 miljardit eurot. Kui palju raha on ennetuseks eraldatud käesoleval, 2008. aastal? Mitu valitsust (ja millised konkreetselt) on seda rahastamist kasutanud?
Kahjuks tunnistas Kreeka valitsus eelmisel aastal (kui leidsid aset kõige laastavamad tulekahjud) komisjonile esitatud aruandes, et asjaomaste agentuuride vaheline koordineerimine oli puudulik ning ennetuskavad puudusid. Kas olete vahepeal käsitlenud seda, mida on Kreekas kõnealuste probleemide lahendamiseks tehtud või eraldate lihtsalt valitsustele rahalisi vahendeid, mida nad tõenäoliselt raiskavad?
Rolf Berend
(DE) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kuna kirjutasin fraktsiooni PPE-DE nimel alla mõnedele muudatusettepanekutele, kuna olen regionaalarengu komisjoni liige ja aseesimees ning kuna olen Euroopa Parlamendi raportöör, sooviksin kasutada võimalust, et selgitada oma seisukohta seoses solidaarsusfondi ja selle muutmisega.
Euroopa Parlament võttis 2006. aasta mais valdava enamusega vastu aruande komisjoni esitatud ja uut solidaarsusfondi käsitleva õigusakti eelnõu kohta ning sellest ajast on eelnõu olnud nõukogus, kus enamus liikmesriike ei toeta uut fondi selle muudetud kujul. Ükski vahepealsetest nõukogu eesistujariikidest ei ole uut solidaarsusfondi oma tööprogrammi lisanud. Vastupidi, rahandusministrid blokeerivad muudetud fondi menetlemist nõukogus. Seetõttu ei ole uus fond, mis kavandatu kohaselt pidi katma ajavahemikku 2007-2013, jõustunud. Edasiste arenguteni saame kasutada üksnes vana fondi, mis on oma praegusel kujul eksisteerinud 2002. aasta septembrist ning mis toona kiirustades moodustati. Euroopa Parlamendis 2006. aastal toimunud raskete läbirääkimiste tulemusel saavutasime kompromissid, mille eesmärgiks oli muuta solidaarsusfond kiiremaks, tõhusamaks, eelkõige täpsemini määratletud hädaabi osutamise vahendiks. Nüüd soovib nõukogu muudetud fondi küsimuse menetlemise lõpetada.
Ma ei suuda mõista, kuidas solidaarsusel tuginev ühendus võib mõne liikmesriigi tundlikkuse tõttu sel moel loobuda hädaabi osutamise vahendist, mille nimigi viitab solidaarsusele. Me muutsime selle vahendi paremaks. Me laiendasime selle kohaldamisala. Ma ei suuda mõista, miks mõned riigid, kes on fondilt abi saanud, nüüd seda heaks ei kiida. Seetõttu kutsun nõukogu tungivalt üles vaadata uuesti läbi oma otsus ning võtta lõpuks vastu muudetud versioon. Hr juhataja, oleme solidaarsusel põhinev ühendus ning keegi ei tea, kus ja millal juhtub järgmine katastroof. Siis on see teie vastutusel ...
(Juhataja katkestas kõneleja)
Margaritis Schinas
(EL) Hr juhataja, ütlematagi on selge, et looduskatastroofi haldamise alane märkimisväärne ELi tegevus peab olema tõhus seoses ennetamise, reageerimise ja taastamisega. Seevastu oleme siin tunnistajateks eelarvamuste või kinnisideede poolt põhjustatud reaktsioonile, mille kohaselt ei tohiks EL tegeleda ennetamisega. See reaktsioon on ilmne komisjonis ning ka siin ruumis, kuna mõned inimesed leiavad, et ELil ei ole antud küsimuses mingit rolli.
Olen resoluutselt sellise suhtumise vastu. Ennetuseta ei suuda me midagi saavutada. ELi solidaarsus ei tähenda seda, et me näeme kriisi lõpus president Barrosot, kes saabub helikopteriga ja toob kohale solidaarsusfondi tšeki. Solidaarsus eeldab kõikehõlmava reageerimisraamistiku olemasolu. Hr Barnier on sellise raamistiku loonud, kuid see ringleb ikka veel kusagil bürokraatialabürindi sügavustes. Oleme sõnastanud oma diagnoosi ja kirjutame nüüd välja retsepti.
Gyula Hegyi   -
(HU) Eelmise päevakorrapunkti raames märgiti, et enamus Euroopa looduskatastroofidest on seotud veega: põud, üleujutused, metsatulekahjud. Üheks probleemi põhjuseks on traditsioonilised meetodid, mida kasutatakse üleujutuste puhul; täpsemalt on põhjuseks asjaolu, et üleujutuse korral on meie peamiseks prioriteediks vee võimalikult kiire eemaldamine, kuid mõni kuu hiljem põua või metsatulekahju ajal oleme üllatusega fakti ees, et väga kasulik oleks olnud koguda vihmavett, mis sadas üleujutuse või paduvihmade ajal. Seetõttu oleks väga oluline - ning sellega saaks käsitleda, teisisõnu ennetada, käesoleva päevakorrapunkti all käsitlusel olevaid probleeme - kui me saaksime tervikuna ümber kujundada veemajanduse aluseks oleva põhimõtte, nii et iga magevee piisk muutuks väärtuslikuks ressursiks, mida tuleb koguda raskete põuaaegade üleelamiseks. Eelkõige uutes liikmesriikides oleks väga oluline edendada seda põhimõtet ühenduse poliitika tasemele, et me saaksime seda poliitikat arendada, kasutades ühenduse rahalisi vahendeid ning seega leevendada kahju, mida põhjustavad üleujutused, põud ja metsatulekahjud.
Zuzana Roithová   -
(CS) Kuigi ma esindan riiki, mida ei ohusta tõsised tulekahjud kuni me tunnetame globaalse soojenemise kogumõjusid, mõistan ma Euroopa riikide vahelise solidaarsuse olulisust. Olles juba mitmel korral kuulanud sarnast arutelu ning endise juhina olen veendunud, et on saabunud ülim aeg võtta vastu ühine strateegia, mis keskendub ennetamisele ja sellele, kuidas osutada abi seda vajavale riigile. Küsimus ei ole rahas. Küsimus on suutlikkuses ja sihteesmärgilises juhtimises ning sihtotstarbelises abis, mis ei sõltu üksnes rahalistest vahenditest. Samuti kutsun nõukogu, kõiki eesistujariike ja muidugi ka komisjoni tegema kõiki jõupingutusi, tagamaks et meie siin Euroopa Parlamendis saaksime tegutseda ja hääletada sõltuvalt katastroofi ulatusest selle üle, kas osutada abi täna või nädala jooksul.
Zbigniew Zaleski   -
(PL) Hr juhataja, olen üks viiest, kes sai eelneva registreerimiseta sõna. Soovisin ütelda, et looduskatastroofide osas saame teha kahte asja. Esiteks saame neid, näiteks üleujutusi, teatud ulatuses ennetada ning seejärel, pärast katastroofide esinemist, peame kandma hoolt inimeste eest, kes on nende tulemusel kahju kannatanud. Üheks tegevuseks on psühholoogiline nõustamine. Näeme, et isikud, kes on üleujutuse tõttu kaotanud oma maja ja üldse kogu vara, jätkavad oma elu, kuid on meeleheitel ning tunnetavad määratut kaotusevalu. Tean oma kogemusest, et sellises olukorras on psühholoogide töö väga tähtis ning seepärast leian, et katastroofidele reageerimiseks loodud rühmad peaksid inimeste aitamise eesmärgil omama ja kasutama rahalisi vahendeid psühholoogide viivitamatuks lähetamiseks.
Stavros Dimas
Hr juhataja, tänan kõiki sõnavõtjaid nende ülimalt positiivsete panuste eest.
Komisjon on pühendunud sellele, et märkimisväärselt aidata tugevdada ühenduse katastroofidele reageerimise suutlikkust. Komisjon võtab kasutusele ühtse lähenemise, tehes seda märtsis esitatud teatise ja praegu kavandamisel olevate meetmete abil.
Esiteks käsitleme katastroofide kõiki aspekte: ennetamine, ettevalmistamine, valmisolek, kiirreageerimine ja pikaajaline taastamine.
Teiseks analüüsime katastroofide kõiki liike, nii looduskatastroofe kui inimese poolt tekitatud katastroofe, mis leiavad aset nii ELis kui väljaspool seda.
Kolmandaks kavatseme ühendada kõik ühenduse ressursid, parandades koordineerimist ELi agentuuride vahel.
Tõstatatud küsimuste osas võib esmalt märkida, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni arvamus solidaarsusfondi reformimise kohta langeb ühte. Kahjuks ei ole nõukogu reformiga nõus. Komisjon ei kavatse siiski oma ettepanekut tagasi võtta ning leiab, et nõukogu ümberveenmine on võimalik.
Mis puudutab metsatulekahjusid käsitlevat direktiivi, siis töötavad mulle alluvad osakonnad välja teatist katastroofide ennetamise kohta ning üheks käsitlemisele kuuluvaks võimaluseks on võtta vastu õigusakt, mis konkreetselt käsitleb metsatulekahjusid.
Komisjon oli peamine jõud, mis toetas hoonete ohutuse eurokoodeksi vastuvõtmist. Tegemist on Euroopa standarditega hoonete maavärinakindluse kohta; hetkel võetakse neid üle siseriiklikesse õigusaktidesse ja neid jõustatakse vastavalt.
Olen hr Barnier' ettepanekute suur toetaja. Sooviksin teile siiski meenutada, et ühehäälne heakskiitmine nõukogu poolt on nõutav. Me kõik teame, et praegu ei valitse liikmesriikide seas üksmeel. Seetõttu võtab meie ettepanekute väljatöötamine rohkem aega, kui sooviksime. Meenutan, et Lissaboni lepingu kohaselt piisaks nõukogus kvalifitseeritud häälteenamusest.
Oleme juba rahastanud Punase Risti programme, millega osutatakse psühholoogilist abi ning tehnilisel tasandil valmistatakse ette täiendavaid programme.
Lõpetuseks märgib komisjon Euroopa Parlamendi selget huvi ja suurenenud rolli seoses katastroofihaldamisega. Ootan edukat koostööd Euroopa Parlamendi ja nõukoguga, et teha kindlaks subsidiaarsuse piirid, et edendada ja täiendavalt arendada katastroofihaldamise Euroopa mõõdet.
Juhataja
Olen saanud ühe resolutsiooni eelnõu mis on esitatud kodukorra artikli 103 lõike 2 kohaselt.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval 19. juunil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Daciana Octavia Sârbu  
2007. aasta suvel asetleidnud metsatulekahjud Kreekas, Itaalias ja Hispaanias ning üleujutused Rumeenias ja Ühendkuningriigis on põhjustanud arvukamalt üleskutseid suurendada ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse tõhusust. Kliimamuutustega seonduvate katastroofide sagedus on suurenenud ning nendele reageerimine peab olema mitmepoolne ja koordineeritud, et mobiliseerida kõik kättesaadavad ressursid, võttes arvesse aspekte nagu näiteks kiirus, tõhusus ja finantstulu.
Komisjoni kavandatud meetmed ELi katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamiseks sisaldavad seire- ja teabekeskuse tugevdamist, Euroopa kodanikukaitse mehhanismi reageerimissuutlikkuse suurendamist ning ÜRO ja Punase Risti vahelise koordineerimise parandamist seoses humanitaarabi andmisega. Samuti on kavandatud luua katastroofidele reageerimise Euroopa koolitusvõrgustik, varajase hoiatamise süsteemid ja kasutada Euroopa hädaabinumbrit 112, mis ei ole kõigis liikmesriikides tuntud. Rumeenias teab vaid 30% kodanikest, et sellele numbrile saab hädaolukorras helistada igast ELi liikmesriigist ning siseriiklikud asutused peavad jätkama oma jõupingutusi selle numbri kasutamise edendamisel, eesmärgiga reageerida kiirelt kliimamuutustega seotud probleemidele ja teistele probleemidele.
