Meediapädevus digitaalses maailmas (lühiettekanne)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on kultuuri- ja hariduskomisjoni nimel Christa Pretsi koostatud raporti "Meediapädevus digitaalses maailmas” lühiettekanne.
Christa Prets
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Nii hilisel tunnil ei ole meediat küll enam kohal, kuid meediapädevus on siiski vajalik!
Mis on meediapädevus ja miks on nii oluline sellele rohkem tähelepanu pöörata? Digitaalne areng ning uute tehnoloogiate ja infotehnoloogiate areng on meist tegelikult juba ette jõudnud ja me oleme õigupoolest ka nendega ümberkäimises ning oma õpetamis- ja õppimismeetodites maha jäänud. Meediapädevus tähendab oskust meediat kasutada, meedia ja meediasisu eri aspekte mõista ja kriitiliselt hinnata ning suhelda eri kontekstides.
Lisaks pedagoogilistele elementidele on ülimalt suur roll ka varustusel ja juurdepääsul uutele tehnoloogiavahenditele ning selles mõttes on näiteks Euroopa Liidu eri liikmesriikide ning maa- ja linnapiirkondade vahel suured erinevused. Selles valdkonnas tuleb infrastruktuuri veel palju investeerida. Seepärast võib meediapädevust laiemas mõttes mõista kui juurdepääsu uutele infotehnoloogiatele ja kriitilist ümberkäimist nende sisuga. Kõik meediakasutajad on sihtrühmad - olgu nad noored või vanad. Eesmärk on teha kindlaks, et meil on oskused kriitiliselt analüüsida. Me määratleme seda silmas pidades kolm eesmärki: info- ja sidetehnoloogiale juurdepääsu tagamine, meediasisu ja meediakultuuri analüüs ja selle kriitiline käsitlus ja iseseisev järelemõtlemine ning meediatekstide tootmine ja tehnoloogiate turvaline kasutamine.
Meediapädevus peab saama võtmeoskuseks - see tähendab, et see peab olema nii õpetajakoolituse kui ka koolihariduse osa. Meediapädevus peaks olema õpetajakoolituse osa, et õpetajad saaksid ise seda õppida ja oleksid võimelised seda õpetama. Selles valdkonnas soovitame ka meedia õpetamise mooduleid järjepidevalt ajakohastada, et tagada ka selles valdkonnas täiendusõpe.
Koolides peab meediapädevus kuuluma lahutamatult iga kooliastme tunniplaani. Praegu oleme me etapis, kus enamik lapsi õpetab üksteisele, kuidas meediaga ja uue tehnoloogiaga suhelda, kuid koolis pole seda õpetatud ning eelkõige meedia kasutamise tagajärgi praegu kahjuks piisavalt hästi ei tunta.
Meediaharidust tuleb anda ka vanematele inimestele ning meediapädevus peab saama elukestva õppe terviklikuks ja lahutamatuks osaks, sest just vanemate inimeste jaoks on oluline selle tehnoloogiaga sammu pidada, et jääda iseseisvaks ja suuta kogukonna elus veel pikka aega osaleda.
Siiski on selle tehnoloogiaga kaasneval edul loomulikult oma kõrvalmõjud, nagu kõigel muul meie elus. Seetõttu usun, et ka praegu on kõnealuses keskkonnas märkamata jäänud ohte, eriti seoses selle tagajärgedega, kui lapsed suhtlevad teistega sel uuel viisil - olgu blogides või mis tahes muus kohas. Kui nad seda teevad, peavad nad nagu ka täiskasvanud aru saama, et Internetis saab kõike igal ajal välja otsida. Kui ma panen oma isikuandmed Internetti, on need kättesaadavad igaühele ja see tähendab, et igaüks võib minu või mõne teise kasutaja andmeid kasutada, luua minu isikust ettekujutuse, mis võib mõjutada minu esitatavaid CVsid või avaldusi ja avaldada väga olulist mõju minu tulevasele tööelule.
Olukord, mis meil valitsema peaks ja mille me oleme eesmärgiks seadnud, on selline, et me kasutame meediat pädevalt, kuid meid ennast ära ei kasutata. Just selle nimel peame me tööd tegema.
Vladimír Špidla
Austatud juhataja, lugupeetud daamid ja härrad! Komisjonil on hea meel Euroopa Parlamendi raporti üle, mis käsitleb meediapädevust digitaalses maailmas.
Lubage mul kõigepealt avaldada tehtud töö eest kiitust raportöör Christa Pretsile ning kultuuri- ja hariduskomisjonile.
Euroopa Komisjon usub, et meediaharidus on oluline osa Euroopa aktiivsest osalemisest tänapäeva uuendustes ja infoühiskonnas.
Kõrgem meediahariduse tase võib märkimisväärselt kaasa aidata Lissaboni eesmärkide saavutamisele.
Seda arvamust jagab ka nõukogu. Ta väljendas seda seisukohta audiovisuaalsektori ministrite nõukogu kohtumisel 21. mail 2008, kui võttis vastu järeldused infotehnoloogilise pädevuse kohta.
Euroopa Parlamendi raportis rõhutatakse õigesti meediahariduse tähtsust eurooplaste aktiivsel demokraatlikul osalemisel, kuid ka kultuuridevahelise dialoogi edendamisel ja tarbijakaitse valdkonnas.
Komisjon nõustub Euroopa Parlamendiga selles, et meediaharidus kehtib kogu meedia, sealhulgas televisiooni, kino, raadio, salvestatud muusika, kirjutava meedia, Interneti ja kõikide uute digitaalse sidetehnoloogia vahendite kohta.
Meediaharidus on põhipädevus, mille peavad omandama noored, kuid ka nende vanemad, õpetajad, meediatöötajad ja vanemad inimesed.
2009. aastal jätkab komisjon parimate tavade vahetamise edendamist, muu hulgas toetab ta käimasolevat tegevust, näiteks MEDIA 2007, peale selle on meil ettevalmistav meede MEDIA International, teleringhäälingutegevust käsitlev direktiiv ning audiovisuaalsete meediateenuste direktiiv. Seoses just audiovisuaalsete meediateenuste direktiivis sätestatud aruandlusnõuetega on algatatud uuring meediapädevuse eri tasemete hindamise kriteeriumide väljatöötamiseks. Liikmesriike teavitatakse uuringu seisust homme audiovisuaalsete meediateenuste direktiivi kontaktkomitee istungil. Lõplik aruanne avaldatakse 2009. aasta juulis.
Lõpetuseks tahan väljendada rõõmu selle üle, et komisjon ja Euroopa Parlament tunnistavad vajadust võtta soovitus meediahariduse kohta vastu 2009. aasta jooksul.
Juhataja
- Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 16. detsembril 2008.
