Výsledky zasedání Evropské rady (Brusel, 13.-14. března 2008) (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o zprávě Evropské rady a prohlášení Komise - Výsledky zasedání Evropské rady (Brusel, 13.-14. března 2008).
Janez Janša
Úřadující předseda. - (SL) Pane předsedající, pane předsedo Komise, dámy a pánové. Březnové dílčí zasedání Evropské rady zahájil projev předsedy Evropského parlamentu Hanse-Gerta Pötteringa, který nám poskytl dobrý základ pro rozpravu a rozhodování o hlavních tématech. Tato témata byla tři: pokračování hospodářského růstu a vytváření nových pracovních míst, reakce na změny klimatu a stabilizace finančních trhů.
Tři rozhodnutí přijatá na dílčím zasedání shrnují dosažené výsledky. Zahájili jsme ambiciózní a modernější tříletý cyklus Lisabonské strategie, který nabízí vyváženější vztah mezi péčí o obyvatele a životní prostředí na straně jedné a konkurenční tržní ekonomikou založenou na znalostech na straně druhé. Za druhé jsme schválili základní zásady a harmonogram pro přijetí balíčku opatření v oblasti energie a změn klimatu. Za třetí jsme vymezili další opatření na stabilizaci finančních trhů.
Nový cyklus Lisabonské strategie klade důraz především na uplatňování reforem. V poslední době se často setkáváme s mylnou představou, že příčinou růstu maloobchodních cen a nestability finančních trhů je slabý ekonomický základ Evropské unie. Přesně pravý opak je pravdou: právě relativně pevné základy evropské ekonomiky vysvětlují, proč mají nejistoty na globálním finančním trhu a cena ropy a dalších komodit menší dopady na Evropskou unii, než kdyby ekonomický základ Evropské unie byl slabý.
Podívejme se na některé ekonomické ukazatele. Schodek veřejných financí Evropské unie se od roku 2005 snížil o více než polovinu. Veřejný dluh poklesl na méně než 60 %. Hospodářský růst dosáhl v roce 2007 téměř 3 %. Pracovní trh nabízí o 6,5 milionu pracovních míst více než před dvěma lety. Těchto výsledků bylo z velké části dosaženo na základě obnovené Lisabonské strategie. To jsou důvody ke střízlivé hrdosti a větší sebedůvěře, nikoli však k pocitu sebeuspokojení. V době, kdy je stále těžší v globální ekonomice cokoli předvídat, by bylo velkou chybou usnout na vavřínech a nepokračovat v reformách.
Při zahájení druhého cyklu Lisabonské strategie, neboli druhého Lisabonského cyklu, Evropská rada zdůraznila, že v letech 2008 až 2010 musíme své úsilí zaměřit zejména na důsledné uplatňování reforem. V tom nám pomáhá ustálenost jednotných pokynů, které stále platí, a přijatá konkrétní doporučení, na jejichž základě budou moci členské státy obnovit své národní programy reforem a uskutečňovat je rychleji. Oblasti priorit se nemění: znalosti a inovace, stimulace podnikatelského potenciálu, modernizace pracovních trhů a klimatické změny a energie.
Pro každou z uvedených oblastí jsme stanovili konkrétní opatření vycházející z poznání shrnutého ve slavném výroku Francise Bacona, který před čtyřmi sty lety prohlásil, že vědění je moc. V současném Evropském společenství je znalostem přikládán stejný význam jako kdysi uhlí, možná dokonce větší. Jsou katalyzátorem hospodářského růstu, strukturálních změn a sociálního začlenění.
Evropská rada proto zavedla tzv. pátou svobodu v oblasti znalostí a inovací. Tato "pátá svoboda" odstraní překážky volného toku informací. Umožní talentovaným lidem mobilitu a otevře cestu ke znalostem a inovacím, což by mělo přilákat ještě více Evropanů, aby se podíleli na tvůrčích procesech. Zřízení nového Evropského inovačního a technologického institutu, které před dvěma týdny schválil Evropský parlament, rovněž nabízí nové příležitosti využití potenciálu Evropy ve výzkumu a vývoji.
Pro zvýšení konkurenceschopnosti podniků, zejména malých a středních podniků, chystá Evropská unie opatření, která usnadní provoz a urychlí rozvoj na sjednoceném trhu. Vzhledem k tomu, že malé a střední podniky zaměstnávají největší počet lidí a jsou významným činitelem ve výzkumu a vývoji, musí jim být zajištěna vhodná legislativa a snadnější přístup k finančním zdrojům, a především je jim třeba umožnit intenzivnější spolupráci v oblasti inovací.
Na tomto zasedání Evropské rady se velice zdůrazňoval sociální rozměr Lisabonské strategie. Myslím, že to byla dosud největší podpora, které se mu dostalo. Znovu jsme potvrdili důležitost investování do lidských zdrojů. Prostřednictvím vzdělávání a odborné přípravy můžeme odstranit nerovnost a chudobu, snížit nezaměstnanost mládeže, vytvářet nová a lepší pracovní místa a usnadnit přechod k ekonomice založené na znalostech. Vyzvali jsme proto Komisi, aby vypracovala přehled požadavků Evropské unie týkajících se znalostí pro období do roku 2020.
Zároveň se členské státy zavázaly uplatňovat společné principy flexikurity, zvýšit míru sociálního začlenění a důsledně propojovat hospodářskou politiku, politiku zaměstnanosti a politiku sociální. Přijaté závěry odrážejí stanoviska Evropského parlamentu a evropských sociálních partnerů.
Znalosti jsou velice důležité rovněž při řešení změn klimatu. Pouze s pomocí nových technologií splníme náročné cíle, které Evropská rada přijala v minulém roce na svém jarním zasedání. Koordinovaná evropská politika vychází v této oblasti ze strategického energeticko-technologického plánu, který podpoří ekologicky šetrný zelený průmysl. Jak potvrdili naši sociální partneři na summitu tripartity, který se konal před zasedáním Evropské rady, změna klimatu představuje příležitost pro všechny, podniky i zaměstnance. Jen samotný ekoprůmysl roste o 5 % ročně a v současné době zaměstnává 3 400 000 lidí.
Co se týče souboru opatření v oblasti energie a změny klimatu, dosáhli jsme dohody o základních zásadách a harmonogramu. To je pravděpodobně největším úspěchem tohoto zasedání Evropské rady. Naše cíle v oblasti změn klimatu a energie byly potvrzeny. Je důležité, že necelé dva měsíce po zveřejnění souboru opatření dne 23. ledna jsme se shodli na dvou klíčových prvcích na podporu rozpravy o základních zásadách a harmonogramu.
Vedoucí představitelé členských států se zavázali, že dohody dosáhnou do konce roku 2008, což umožní přijmout soubor opatření ve stanovené lhůtě nebo v každém případě příležitosti před skončením mandátu současného Evropského parlamentu. Dámy a pánové, zda uspějeme, záleží také na vás. Pouze tehdy, pokud přijmeme tento soubor opatření ve stanovené lhůtě, naplníme očekávání všech evropských občanů a vyšleme pozitivní signál k našim partnerům ve světě, zejména vzhledem k jednáním o všeobecné dohodě po Kjótu, která se uskuteční příští rok v Kodani. Zejména tento poslední bod bych rád zdůraznil.
Evropská rada potvrdila tři základní zásady, kterými se členské státy budou řídit při sdílení svých úkolů a cílů. Za prvé, hospodářský úspěch a hospodárnost; za druhé, solidarita a spravedlnost; a za třetí, transparentnost. Potěšilo mě, že členské státy již nepovažují tento proces za společné břemeno, nýbrž za novou příležitost k rozvoji.
Jsem si rovněž vědom úspěchu, kterého Evropská rada dosáhla při společném vytváření jednotného evropského systému pro omezování emisí a obchodování s nimi, čímž ocenila stávající systém limitů pro jednotlivé státy. Evropská rada se rovněž zabývala možností, že by v případě neúspěchu mezinárodních jednání pomohla energeticky náročným odvětvím v rámci Evropské unie, neboť jejich přemístění do ekologicky méně vyspělých zemí by ohrozilo pracovní místa v Evropské unii a zároveň by obecně zvýšilo množství skleníkových plynů.
Důležitým bodem programu byla otázka liberalizace vnitřního trhu s energiemi. Bylo jasné, dokonce už v době, kdy Komise zveřejnila svůj první návrh směrnic na počátku devadesátých let, že zavedení jednotného trhu nebude snadné a že půjde o zdlouhavý proces. O sedmnáct let později, kdy Evropská rada vyzývá k dosažení politické dohody do června letošního roku, se blížíme k cíli. A také zde bude klíčem k úspěchu posílení spolupráce s Evropským parlamentem.
Tající ledovce, dlouhá období sucha a změny v množství srážek mají přímý dopad na geostrategické a bezpečnostní zájmy. Zpráva vysokého představitele pana Solany a Komise o bezpečnostních aspektech klimatických změn realisticky popisuje situaci a rizika, kterým Evropská unie čelí. Byl to první takový dokument, o němž se vedla diskuse. Evropská rada tuto zprávu podpořila jako základ pro další postup.
Problematika energií a klimatu bude až do konce června 2008 hlavním tématem na všech budoucích summitech mezi Evropskou unií a třetími zeměmi nebo regiony, a to především Japonskem, Latinskou Amerikou a oblastí Karibiku, Ruskou federací a Spojenými státy. Abychom byli schopni mluvit jednohlasně a spolupracovat, musíme v několika následujících měsících sblížit svá stanoviska.
Nyní pár slov o finančních trzích. V reakci na krizi na finančních trzích Evropská rada jednomyslně schválila čtyři potřebná opatření: za prvé, zvýšení transparentnosti; za druhé, zlepšení hodnotících standardů; za třetí, posílení úvěruschopnosti; a za čtvrté, zlepšení efektivity trhu a poskytování strukturálních pobídek.
Státní majetkové fondy hrají kladnou úlohu při zajišťování kapitálu a likvidity i v této nejisté době. Nicméně s příchodem nových subjektů, jejichž investiční strategie nejsou zcela transparentní, se objevily pochybnosti o nehospodárných praktikách. Vedoucí členské státy se dohodly, že budou iniciovat návrh dobrovolného kodexu praxe pro tyto fondy.
Evropská rada věnovala hodně času dohodě o posílení barcelonského procesu. Považuji za velký úspěch, že se nám podařilo dát institucionální rámec debatě, která dosud byla neformální a uzavřená, případně se omezovala na uzavřené kruhy a neoficiální cesty. Podle dohody dosažené na posledním zasedání Evropské rady se všechny členské státy Evropské unie a jiné středomořské země zapojí do barcelonského procesu, tedy do projektu Středomořské unie. Vzhledem k běžné praxi v rámci barcelonského procesu je zcela pochopitelné, že se Evropský parlament jako nesmírně důležitý účastník Evropsko-středomořského parlamentního shromáždění odpovídajícím způsobem zapojí do diskuse o budoucím postupu.
Jelikož se slovinské předsednictví snaží o vyvážený přístup ke všem sousedům Evropské unie, rádi bychom poukázali na východní rozměr evropských politik vůči našim sousedům, který je nutno posilovat paralelně s rozměrem středomořským. Očekáváme, že Evropská rada na svém červnovém zasedání tyto otázky podrobně projedná na základě návrhu předloženého našimi polskými kolegy.
Dámy a pánové, sociální summit tripartity a Evropská rada si uvědomují, že žádné jednotlivé opatření nemůže být samo o sobě efektivní, takže je nutné smysluplně je propojit s jinými opatřeními. Současně však tato integrovaná opatření, ať je to Lisabonská strategie nebo opatření zaměřená na energii a klima, nestačí, dokud si plně neuvědomíme jejich důležitost a nebudeme se podílet na jejich uplatňování. Z dlouhodobého hlediska vyžadují tato témata mnohem více než jen neosobní opatření; vyžadují zásadní změny zvyklostí, to znamená změnu našeho způsobu života.
Konfucius prohlásil: "Přemýšlíte-li rok dopředu, zaséváte semeno; přemýšlíte-li deset let dopředu, sázíte stromy; přemýšlíte-li sto let dopředu, vychováváte lidi." My všichni bychom se měli naučit žít tvořivěji. Musíme se naučit rychle si předávat informace a osvojit si ekologické návyky. Nejefektivnější metodou učení je dobrý příklad. Proto se vlády členských států na zasedání Evropské rady dohodly, že sníží energetickou spotřebu svých vlastních budov a vozových parků a do roku 2010 zajistí všem školám rychlé internetové připojení.
Po březnovém zasedání Evropské rady můžeme říci, že diskuse a závěry byly věnovány momentálně nejnaléhavějším evropským tématům. Avšak sdělovací prostředky to nepovažovaly za příliš atraktivní, neboť se nám podařilo - a to považuji za úspěch - vyhnout se některým diskusím, které by odvedly naši pozornost od hlavní problematiky rozvoje, aniž bychom došli k nějakým řešením. To bylo jedním z důvodů, proč se nám podařilo o něco pokročit, ale ještě toho zbývá dost udělat.
José Manuel Barroso
předseda Evropské komise. - Pane předsedající, v posledních několika letech jsme měli dost příležitostí společně diskutovat o významu partnerství. O tom, že cíle Evropské unie vyžadují zapojení Evropanů na všech úrovních. Že potřebujeme společnou vizi svého směřování. Že je třeba, aby orgány Evropské unie spolupracovaly s cílem naplnit očekávání našich občanů.
Po jarním zasedání Evropské rady jasně vidíme, jaké úkoly máme před sebou po zbytek roku a dále do budoucna. Rád bych pochválil slovinské předsednictví a ministerského předsedu Janšu za velice kvalifikované vedení tohoto zasedání Evropské rady. Věřím, že nyní lépe chápeme, jak nás partnerství nutí jít kupředu, a to pokud jde o konkrétní splněné kroky.
Pro náš cíl zaměřený na "Evropu výsledků" - konkrétních výsledků pro naše občany, musí být tento rok opravdu rozhodující. Musíme dokázat, že Evropa má sílu a odhodlání odolat globálním tlakům a čelit globálním výzvám. A musíme ukázat, že Evropská unie je tou správnou cestou, jak dosáhnout potřebných změn.
Jarní zasedání Evropské rady bylo chvílí pravdy. Vydrží nám naše cíle, pokud jde o Lisabonskou strategii pro růst a zaměstnanost, ale také cíle v rámci naší politiky týkající se změny klimatu a cíle energetické politiky, které byly vytyčeny za příznivější ekonomické situace, vydrží nám tyto cíle, i když jsme se ocitli v bouřlivých vodách? Před zasedáním Evropské rady o tom mnozí pochybovali. Já osobně jsem hovořil o tom, že Evropa musí dodržet své závazky, abychom byli důvěryhodní. Po zasedání Evropské rady s radostí konstatuji, že proběhla velice kvalitní a zásadní debata, kdy Evropská rada nejen potvrdila, že plně stojí za cíli, které si stanovila, pokud jde o energie a změnu klimatu, ale zároveň je podpořila dohodou o přesných termínech. Evropská rada rovněž potvrdila dílčí cíle týkající se obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
Dovolte mi, abych upozornil na některé body, o nichž se hovořilo podrobněji, přičemž se zaměřím zejména na to, jak Komise hodlá postupovat kupředu.
Jako už tradičně na jarním zasedání Evropská rada zhodnotila hospodářskou situaci v Evropě.
Výsledný se obraz je nesourodý: zatímco hospodářské základy Evropy jsou i nadále pevné, globální ekonomické vyhlídky se zhoršují v důsledku zpomalení ekonomické aktivity Spojených států. Důvěra v naši schopnost řešit budoucnost musí být proto spojena s ostražitostí. Důvěra a ostražitost.
To platí i v situaci, kdy na mezinárodních finančních trzích panuje zmatek. Zpráva Evropské rady hovoří jasně: všechny orgány v Evropské unii jsou připraveny v případě potřeby přijmout regulační a kontrolní opatření. Nyní bude na Radě ECOFIN, aby velmi rychle a důrazně uplatnila plán schválený loni na podzim a zlepšila transparentnost a fungování finančních trhů. Pokud jde o vývoj situace, musí být Evropská unie ostražitá - a musí být jako ostražitá vnímána.
Rovněž mě těší, že Evropská rada odsouhlasila materiál Komise o státních investičních fondech podporující požadavek, aby se určil společný evropský přístup a usilující o to, aby se na mezinárodní úrovni dospělo k dohodě na dobrovolném kodexu chování státních investičních fondů a stanovily se zásady pro přijímající země.
Evropská rada rovněž znovu potvrdila svůj závazek vytrvat v reformním úsilí prostřednictvím plného uplatňování revidované Lisabonské strategie. Konsensus na Evropské radě o této prioritě byl vskutku působivý. A Lisabonské strategii jsme dali nový impuls zahájením ambiciózního nového cyklu.
Potěšilo mě, že se Evropská rada řídila naším návrhem a zaměřila se hlavně na investice do lidských zdrojů, především na snížení počtu mladých lidí, kteří neumějí pořádně číst, a počet těch, kteří předčasně opouštějí školu.
Zásadní je také flexikurita. Musíme stavět na nedávné velmi konstruktivní dohodě mezi sociálními partnery a zajistit, aby se tyto zásady proměnily ve výsledky ve všech členských státech Evropské unie.
Dalším příkladem je cíl zavést "pátou svobodu": svobodnou výměnu informací. Evropská rada vymezila klíčová opatření potřebná k jeho dosažení. Například do roku 2010 má být ve všech školách k dispozici vysokorychlostní internet a vysoké cíle budou stanoveny také pro připojení k internetu v domácnostech.
Měli bychom se nyní dále snažit, aby byly výsledky reforem vidět na všech úrovních. Cíle, jako jsou investice do lidí, uvolnění podnikatelského potenciálu, fungování vnitřního trhu, investice do výzkumu a inovací, musí být podepřeny zlepšeními, která lidé a podniky přímo pocítí. Při rozpravě v Parlamentu, která proběhla před zasedáním Evropské rady, mnozí z vás tento bod zdůrazňovali. Spoléhám na pokračující podporu tohoto parlamentu, která zajistí, že kroky na evropské a vnitrostátní úrovni povedou ke splnění cílů, které jsme si stanovili.
Evropská rada rovněž stanovila jasný plán a dala nový impuls nynější legislativní práci.
Chci zmínit, stejně jako pan ministerský předseda Janša, zejména dvě klíčové lhůty stanovené Evropskou radou, které se týkají vnitřního trhu s energiemi a souboru opatření v oblasti změny klimatu a obnovitelné energie. Tyto lhůty nejsou určeny jen na "úklid stolu" před institucionálními změnami v příštím roce. Mají zajistit co nejrychlejší provedení zásadních změn, aby Evropská unie mohla v této velice důležité otázce ukazovat cestu ostatnímu světu.
Ohledně souboru opatření pro vnitřní trh s energiemi musíme dosáhnout dohody, abychom dokázali, že orgány jsou schopné jednat v zájmu občanů, spotřebitelů a podniků, a zde jsme přijali závazek, že se pokusíme dosáhnout politické dohody do června 2008. Komise zastává názor, že úplné oddělení vlastnictví je nejlepší cestou kupředu, ale stále dáváme najevo, že jsme připraveni posoudit funkční alternativy. A také nadále budeme spolupracovat s Parlamentem a Radou s cílem překonat zbývající problémy.
Dosažení politické dohody o balíčku pro klima a obnovitelné energie do konce tohoto roku bude nejjasnějším možným signálem našim mezinárodním partnerům - signálem, že Evropa to myslí se svými závazky vážně. To by umožnilo přijmout návrhy ještě v legislativním období Parlamentu začátkem roku 2009. To je důležité, neboť směřujeme k uzavření mezinárodní dohody o změně klimatu příští rok v Kodani.
Tato mezinárodní dohoda je naší nejvyšší prioritou a nejlepším způsobem jak celosvětově snížit množství emisí a zajistit pro naše energeticky náročná průmyslová odvětví rovné podmínky, jaké potřebují.
Zatím bychom měli v revidovaném projektu obchodování s emisemi jasně určit opatření, která přijmeme v případě, že se vyskytnou problémy v některých hlavních nebo vedlejších odvětvích, jimž kvůli nedostatku financí hrozí únik uhlíku. Komise bude společně se všemi zainteresovanými stranami a především se sociálními partnery intenzivněji pracovat na shromažďování dat a určí potřebné řešení, které se v budoucnu bude v těchto případech používat.
Vím, že Evropský parlament věnuje těmto dvěma tématům zvláštní pozornost. Doufám, že se přidáte k Radě, pokud jde o termíny, abychom naší vyjednávací pozici dodali důvěryhodnost v celosvětovém měřítku.
V řadě oblastí Evropská rada očekávala určité návrhy Komise v nadcházejících měsících. Chtěl bych se dotknout třech oblastí, kterým se budeme věnovat, abychom do léta mohli předložit návrhy.
Za prvé, obnovení našeho sociálního programu. Naším cílem je připravit cestu k širokému evropskému konsensu o sociální vizi pro 21. století:
o sociální vizi reagující na nové výzvy, jako je globalizace a demografické změny;
o vizi vycházející ze zásady poskytnout "šanci pro život" každému prostřednictvím příležitostí, přístupu a solidarity;
o vizi, jejíž podstatou je vnímání sociálních výzev společnosti jako celku a která řeší problematiku mládeže, vzdělání, migrace, stárnutí obyvatel i mezikulturního dialogu;
o vizi, která se samozřejmě konkrétněji zaměřuje na problémy chudoby, s níž se v naší Evropě stále setkáváme.
Budeme se opírat o konzultace probíhající nyní na základě zhodnocení situace v sociální oblasti a vypracujeme konkrétní návrhy - přesně tak, jak jsme postupovali při revizi vnitřního trhu (Internal Market Review) v listopadu minulého roku. Sociální fórum, které pořádáme v květnu, je dobrou příležitostí, abychom si tento přístup vyzkoušeli.
Za druhé, chystaný návrh aktu o drobném podnikání (Small Business Act). Je nutné při našem uvažování zohlednit celý životní cyklus malého a středního podniku. Nemá smysl pomáhat malým a středním podnikům při rozběhu, pokud se poté jejich růst brzdí.
Podnikatelské prostředí jasně ukázalo, že malé podniky nepotřebují žádné další politické prohlášení, nýbrž konkrétní opatření. To znamená odstranit bariéry bránící růstu, zjednodušit regulaci, prosazovat elektronickou státní správu, usnadnit přístup k veřejným zakázkám a zkrátit zbytečné průtahy: obecně řečeno omezit byrokracii. Těším se na diskuse v Parlamentu, jak tyto myšlenky prosadit.
Třetí oblastí, kde budeme velice rychle předkládat návrhy, je Středomořská unie. Komise velice podporuje závazek dát naší středomořské politice nový impuls.
Jsem rád, že se dnes všichni shodují na tom, že projekt poběží ve všech 27 členských státech a posune barcelonský proces o krok dál. A jsem velice hrdý na to, že Evropská rada vyjádřila na zasedání Komise důvěru tím, že nás požádala o předložení potřebných návrhů definujících formy této Středomořské unie. Evropská rada uznala, že Komise má nejlepší pozici pro vytvoření institucionální struktury, která bude v souladu se Smlouvou a se všemi již existujícími činnostmi a fóry. Budeme pracovat rychle s cílem najít správnou institucionální strukturu a pozvednout cíl na novou úroveň, která nám pomůže velmi rychle pokračovat v projektech s našimi partnery po celém Středomoří.
V jednom však musíme mít jasno: orgány a akty samy o sobě nefungují. K tomu, aby se přání stalo skutkem, potřebujeme ze všeho nejvíce politickou vůli, a to na obou stranách Středomoří. Můžeme předkládat návrhy na institucionální uspořádání, ale pokud na obou stranách chybí politická vůle, žádných konkrétních výsledků nedosáhneme.
Vím, že toto leží na srdci mnoha poslancům, a my vás samozřejmě plně zapojíme do další práce. A já budu mít na konci týdne příležitost promluvit k Evropsko-středomořskému parlamentnímu shromáždění v Aténách.
Jsem přesvědčen, že zasedání Evropské rady bylo skutečně významným krokem kupředu. Nyní musí unijní partnerství EU přinést výsledky, aby byl rok 2008 pro Evropu mezníkem.
Joseph Daul
Pane předsedající, pane předsedo Evropské rady, pane předsedo Evropské komise, dámy a pánové, nedávné zasedání Evropské rady bylo z velké části věnováno vymezení nového cyklu Lisabonské strategie a uskutečnilo se za velice složité mezinárodní hospodářské a finanční situace. Ukazatele v rámci Evropské unie však vzbuzují mírný optimismus: více pracovních míst, míra růstu 2,9 % v roce 2007 a snižující se rozpočtové schodky.
Tento pokrok je samozřejmě především výsledkem úsilí o restrukturalizaci podniků, ale také výsledkem politiky reforem a dobré správy ve většině členských států. Toto úsilí podporuje Komise a já jí blahopřeji k jejímu odhodlání a vytrvalosti v tomto směru. Vítr vanoucí z druhé strany Atlantiku nevěstí nic dobrého a odhady růstu pro rok 2008 jsou nižší, než bychom doufali.
V této situaci je velice lákavé uzavřít se do sebe, zastavit provádění reforem a chránit si hranice a při tom čekat, až se vyjasní. Existuje jedno velké lákadlo - a naši političtí oponenti mu příliš často podléhají - utrácet peníze, které nemáme, přesvědčovat Evropany, aby věřili, že všechno může být i nadále jako dříve. Naše parlamentní skupina je opravdovým zastáncem odpovědné politiky, politiky pohybu, reforem a solidarity.
Žádáme Komisi, aby nám předložila svoje obecné směry hospodářské politiky a obecné směry zaměstnanosti, aby mohly být co nejdříve přijaty. Orgány jednotlivých zemí musí srozumitelněji vysvětlovat svým občanům výhody reforem plánovaných v rámci Lisabonské strategie. Tyto reformy jsou často nesprávně interpretovány, ale nedostatečně uplatňovány. Stále je obtížné pocítit, že jsou tady přítomny. Naše skupina je nicméně bude i nadále obhajovat a bude oponovat těm, kdo se chtějí zalíbit svým voličům, a snaží se proto reformy zmírňovat nebo odložit naneurčito.
Chceme jít ještě dále a aktivně prosazovat evropskou politiku založenou na znalostech. Navrhujeme prosazovat volný pohyb výzkumných pracovníků, studentů a vědců a přijmout jednotný režim ochrany práv duševního vlastnictví. Požadujeme zrušení překážek vzájemného uznávání kvalifikací a modernizaci našich evropských univerzit za pomoci finanční podpory ze strany EU.
Dámy a pánové, druhým úkolem Evropské rady bylo upřesnit podmínky, za nichž budou plněny náročné úkoly v oblasti změny klimatu přijaté v březnu 2007. Tyto informace byly nezbytně nutné, aby dotčené firmy mohly konečně dělat plány do budoucna. Velké úsilí o "dekarbonizaci" nesmí ovšem nepříznivě ovlivnit konkurenceschopnost energeticky náročných odvětví.
A konečně vítám dohodu o Středomořské unii, kterou Radě navrhla Francie vzhledem k tomu, že barcelonský proces nepřinesl očekávané výsledky. Tato iniciativa se snaží posílit evropsko-středomořské vztahy. Všichni si uvědomujeme, do jaké míry nás přímo ovlivňují problémy rozvoje, migrace a politické stability v těchto zemích. Proto doufáme, že tento projekt bude znamenat obrat v našich vztazích se zeměmi středomořského regionu, které musí být konkrétnější, efektivnější, a především více politicky zaměřené, aby na Středním východě bylo dosaženo skutečného míru.
Martin Schulz
Pane předsedající, dámy a pánové, hospodářská situace v Evropě je stabilní, ale ohrožená. K tomuto závěru došla Evropská rada. Růst je dosud stabilní a zaměstnanost se zvyšuje, nicméně jsou v ohrožení. Otázka zní: odkud tato hrozba pramení? Hrozba je důsledkem zpomalení ekonomické aktivity ve Spojených státech, což je jedním z vyústění finanční krize ve velkých korporátních bankách, jinými slovy, v investičních bankách uvedené země.
Pane předsedo Barroso, řekl jste, že v jednom ze svých závěrů Rada uvádí, že v reakci na tento vývoj na mezinárodních finančních trzích státy Evropské unie musí být připraveny přijmout v případě potřeby regulační a kontrolní opatření. Dovolte mi, abych vám položil následující otázku: Kdy, když ne teď, by se s tímto krokem mělo začít? Nyní je čas zblízka se podívat na přesně fungující mechanismy, jimiž tzv. divoký kapitalismus vyznávaný investory na mezinárodních finančních trzích ohrožuje hospodářský růst Evropy. Podle mého názoru by Evropská rada v jednom ze závěrů tohoto zasedání měla podrobněji stanovit, pomocí jakých nástrojů je třeba toto podrobné zkoumání provádět.
(Potlesk)
Pane předsedo, zaznamenali jsme, že na tomto zasedání Rady je snaha trochu podrobněji hovořit o sociálním rozměru Evropy. Avšak děje se tak bez promyšlené koncepce, bez návaznosti. Například tzv. pátá svoboda, pane ministerský předsedo Janšo, je součástí sociální politiky. Nemýlíte se, vědění je moc, to je naprostá pravda. Avšak znalosti vytvářejí rovněž příležitosti otevírající přístup k hospodářskému rozvoji ve světě a znalosti vytvářejí příležitosti umožňující podílet se na stále více se diverzifikujícím pracovním trhu.
Ve všech pracovních oborech je nejlépe placený ten zaměstnanec, který má dobrou kvalifikaci, přístup ke znalostem a své znalosti je schopen neustále aktualizovat. Přístup ke znalostem tedy zároveň znamená přístup k sociální spravedlnosti. Mluvíme-li o sociálním rozměru Evropy, znamená to pro nás, že musíme přijmout integrální přístup. Nikoli že pouze tu a tam utrousíme pár poznámek o sociální politice. Takže z našeho pohledu, z pohledu skupiny socialistů, zasedání Rady opět nesplnilo naše očekávání, pokud jde o sociální rozměr Evropy.
Poslouchali jsme proto s velkým zájmem, když jste říkal, že letos v létě se Komise chystá důkladně přezkoumat sociální rozměr vnitřního trhu, sociální rozměr Evropské unie, a získané výsledky nám předá. Použijeme je jako měřítko vašeho výkonu. Snažíte se zde dosáhnout pokroku a my budeme sledovat, jak se s tím vypořádáte. Vaše konání však budeme posuzovat i v jiném smyslu. Je nepřijatelné - a to se obracím na vás, pane ministerský předsedo Janšo, a na vás, pane předsedo Komise - aby Rada ignorovala názory Evropského parlamentu.
Mám zde seznam oficiálních dokumentů předložených Radě. Zahrnuje osm dokumentů předložených různými uskupeními Rady, stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (EHSV) k použití kategorií priorit (Lisabonská strategie) a rozhodnutí Výborů regionů. Tento seznam neobsahuje jediný dokument Evropského parlamentu, dokonce ani dokument, který jsme vypracovali k Lisabonské strategii. Z pohledu mé skupiny jde o politováníhodný stav, neboť to ukazuje, že sociální rozměr, samotný Evropský parlament a stanovisko tohoto orgánu neberete dostatečně vážně.
(Potlesk)
Určitého pokroku bylo dosaženo: Tak zněla odpověď mých kolegů, když jsme se jich v průběhu diskuse naší skupiny dotázali, co si myslí o politice ohledně klimatu. Ano, je pravda, že změna klimatu je klíčovou výzvou, které čelíme, a na tomto zasedání Rady došlo k výraznému pokroku, přičemž bylo dosaženo vyváženosti mezi požadavky politiky v otázce klimatu na jedné straně a požadavky průmyslu na straně druhé. Najít tuto vyváženost je úkolem pro všechny orgány.
Aby nedošlo k nedorozumění: Vydá-li Rada taková prohlášení, někteří průmysloví lobbisté to interpretují tak, že chybí dostatečná kontrola a dostatečný tlak na průmysl. Ve skutečnosti opak je pravdou. Svých cílů v otázce klimatu dosáhneme pouze tehdy, pokud průmysl plní svou úlohu. Avšak ze stejného důvodu svých cílů dosáhneme pouze tehdy, pokud průmyslu dovolíme, aby svoji úlohu plnil. Důležité jsou oba aspekty. Chceme-li řešit změnu klimatu, musíme to dělat v Evropě, a proto mezinárodní dohody oprávněně umožňují, aby evropský průmysl konkuroval na rovném základě průmyslu kdekoli ve světě. Toto byl správný závěr a my jej velice vítáme.
Dovolte mi závěrečnou poznámku o Středomořské unii, která je uvedena v závěrech na straně 19 a která sama o sobě je dalším vzkazem Rady. Těší nás, že v této otázce panuje jasno, a máte pravdu ve svém tvrzení o politice sousedství v oblasti Středomoří. Pan ministerský předseda Janša správně zdůraznil, že politika partnerství vyžaduje politiku partnerství ve všem. Můj kolega pan Svoboda se za naši skupinu za chvíli vyjádří zejména k východnímu rozměru, neboť k této otázce budeme předkládat náš vlastní soubor návrhů.
Dovolte mi, abych zakončil hodnocením. Toto bylo ničím nepřekvapující zasedání Rady. Pokud jde o sociální politiku, minulo se cílem: to se bohužel v Evropské unii stalo normou, ale je to věc, která se dá řešit. Co se týče Středomořské unie, byla to "práce jako obvykle". Viděli jsme zde použití "metody helikoptéry": "zvířená mračna prachu, a než se prach stačí usadit, helikoptéra už opět startuje". Máte úplnou pravdu, potřebujeme zde něco hmatatelnějšího. Pokud má být těchto hmatatelných výsledků dosaženo - a tato poslední věta, pane předsedo, míří na vás - musí jich být dosaženo ve spolupráci s Evropským parlamentem. Skutečností je, že cokoli se v rámci Středomořské unie rozhodne, vyžaduje financování ze strany Evropského parlamentu, a právě proto je nesmírně důležité, aby v závěrech bylo uvedeno, že Evropský parlament bude plně zapojen do budoucích struktur Středomořské unie.
Velice vám děkuji vám za pozornost. Rád bych rovněž poděkoval vytrvale veselým kolegům z CSU, kteří se mnou museli mít takovou trpělivost.
(Potlesk)
Adina-Ioana Vălean
jménem skupiny ALDE. - Pane předsedající, jedna věc je jistá: Bez společného postupu a jeho tlaku a bez odpovědnosti by členským státům chyběla vůle něco proti změně klimatu dělat, ale nepohodlnou pravdou pro EU je, že závěry summitu často trpí mnohomluvností, ale moc toho vlastně neříkají. Již se začíná projevovat, že členské státy hledají způsoby, jak obětovat kvalitu a snížit náklady na loňské politické závazky, i když Sternova zpráva za rok 2006 varovala, že náklady na současnou činnost budou mnohem nižší než náklady na pozdější nečinnost. Něco v jazyce konečného závěru naznačuje, že naléhavost a nutnost reagovat na změnu klimatu se vytrácí. To by znamenalo katastrofu jak pro naše klima, tak pro naši důvěryhodnost.
Somewhat overlooked in this debate is energy efficiency, the simplest and most cost-effective way of reducing our overall emissions. V původním návrhu závěrů Rady se členské státy zavazovaly k 10% snížení spotřeby energie ve vládních budovách a vozových parcích, ale současné znění jednoduše hovoří o "výrazném pokroku". Bylo by to malé, ale významné gesto, kdyby vlády daly najevo, že jdou příkladem. Rozhodně by měly být využity fiskální nástroje podporující ekologičtější chování. Evropský systém obchodování s emisemi (ETS) prokázal svůj význam a stal se celosvětovým standardem pro poskytování ekonomických pobídek ke snížení emisí. Podobný efekt mohou mít i ekologické daně, například snížené sazby DPH, neboť zvyšují poptávku po vozidlech a domácích spotřebičích s nízkou spotřebou.
Pokud jde o ekonomické aspekty summitu, v závěrech se s chloubou uvádí, že základy ekonomiky EU jsou i nadále zdravé, nicméně mnoho našich občanů, kteří jsou konfrontováni s vyššími účty a rostoucí zadlužeností, tento názor nesdílí, což by nás mělo varovat před přílišným optimismem.
Stojí za to připomenout si základní zásady Lisabonské strategie: strukturální reformy, fiskální disciplína a cílené investice do produktivních oblastí, které zajistí budoucí růst. Členské státy EU - s jednou nebo dvěma čestnými výjimkami - hodně zaostávají za svým závazkem vynaložit 3 % svého HDP na výzkum a vývoj. Dnes hovoříme o tzv. páté svobodě v oblasti znalostí a inovací, ale neměli bychom zapomínat, že se nám dosud nepodařilo naplnit původní čtyři svobody, zejména v oblasti volného pohybu práce a služeb po celém území EU.
A konečně, podpora malých a středních podniků je právem považována za klíč k hospodářskému růstu a inovacím. We must enable them to reap the full benefit of the internal market, yet the Council could achieve much for European competitiveness by bringing the long-running disputes over a European patent and private company statute to a successful conclusion. V závěrech ze zasedání Rady se opatrně prohlašuje, že výzvou je naplňovat cíle. Pokud jde o Parlament, ten tak bude určitě činit.
Brian Crowley
jménem skupiny UEN. - Pane předsedající, chtěl bych poděkovat úřadujícímu předsedovi a předsedovi Komise za jejich dnešní příspěvky. Je docela zajímavé, že mluvíme-li o ohrožení růstu a ekonomiky, mnoho lidí zaujme automaticky postoj: Buď jste pro kapitalismus, nebo proti. Nikdy nevidí, že existuje také určitý prostor někde uprostřed a oblast, kde je možné se pohybovat. V souvislosti s investicemi existuje jedno staré úsloví, které říká: "Když je v ulicích krev, dají se vydělat peníze".
Realitou je, že skutečnou hrozbu pro vytváření pracovních míst a hospodářský růst v zemích Evropské unie nepředstavuje ani tak krize hypotečního trhu v Americe, nýbrž naše neschopnost či neochota riskovat a v těchto oblastech krize vynalézavě objevovat příležitosti.
Je zajímavé, ohlédneme-li 100 let zpátky, že v každé etapě rozvoje průmyslu a v každé etapě rozvoje hospodářství jsou buď Spojené státy, nebo Evropská unie přímo u toho, když vzniká nový průmysl a dochází k novému hospodářskému vzestupu, a to z toho důvodu, že nějaký problém, který se vyskytl v určitých místech, byl řešen na místě jiném.
Jedním z úspěchů Evropské rady je, že rozpoznala hrozící rizika a nebezpečí - ať je to změna klimatu nebo zvyšující se nároky na inovace a technologie či regulační zátěž malých a středních podniků - ale existují také možnosti. Začneme-li jednat hned, vytvoříme si dlouhodobý výhled, jak řekl pan ministerský předseda s použitím Konfuciova příměru: zasazením stromu se díváme 10 let dopředu.
Tímto přirozeným způsobem můžeme v krátké době dosáhnout skutečného růstu a rozvoje v rámci Evropské unie a zároveň na dlouhou dobu položit pevné základy, i když z některých novinových titulků se nic pozitivního nedozvíte. Dnešní titulek v jedněch novinách oznamuje převzetí značek Jaguar a Land Rover jednou indickou společností jako příklad toho, jak se ekonomická moc přesouvá ze západu na východ. Realitou je, že korporátní a státní investiční fondy investují do průmyslu a investují do obchodu. My musíme najít způsob, jak zajistit, abychom tento majetek a tyto fondy nejen ovládli, ale také je přiměli vracet podíl na zisku zpět do našich ekonomik vytvářením většího ekonomického růstu a většího počtu pracovních míst.
Mluvíme-li o inovacích a technologiích, je důležité mít na paměti, že 73 % pracovních sil v Evropské unii, které budou pracovat v roce 2017, pracují již teď. Avšak pouze 10 % technologií, které budeme používat v roce 2017, existuje již dnes. Takže zásadní důležitost má požadavek na další investice do vzdělávání našich lidí, zvyšování jejich dovedností, zajišťování jejich nové odborné přípravy a poskytování nových znalostí, aby si v nových ekonomikách lidé dokázali poradit.
Jako poslední bych zmínil skutečnost - a pan Schulz se tohoto tématu dotkl velice závažným způsobem - že úspěch Evropské unie v posledních 20 letech je založen na dvoukolejném přístupu k hospodářskému růstu a sociálnímu rozvoji a ochraně. Jedno bez druhého mít nelze. Ve všech etapách našeho hospodářského rozvoje musíme zajistit nejen, aby bohatí ještě více bohatli - to se stejně stane - ale abychom měli více příležitosti ukázat štědrost a solidaritu mezi našimi lidmi - nejen na trzích s energiemi, nejen na finančních trzích - zaručit, aby dosažený růst a to, co bylo vytvořeno, přinášely prospěch všem.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, pane úřadující předsedo, pane předsedo Komise, v průběhu rozpravy jsem měla dojem, že hovoříme o dvou zcela odlišných událostech. Sledovala jsem zasedání Rady jménem své skupiny, ale vůbec jsem z něj například nenabyla dojmu, že by směřovalo k vytvoření nějakého nového propracovanějšího ambiciózního návrhu společné politiky v oblasti klimatu.
Možná si vzpomenete, že krátce před zasedáním Rady pan Javier Solana představil svůj scénář změny klimatu z pohledu bezpečnosti. Kdyby Zelení uveřejnili nějaký podobný materiál, kde se mluví o tom, jak změna klimatu vyostřuje konflikty po celém světě a zvyšuje tlak zejména na rozvojový svět, každý by pravděpodobně prohlásil, "Zelení ztratili svou vizi, když předkládají takový apokalyptický scénář".
Ve skutečnosti má Solanův materiál v mnohém pravdu a já jsem překvapena, že žádné z citlivých otázek, které předkládá, se nechopila Rada. Ovšem v oblastech, kde měla být důslednější, v porovnání s tím, co bylo předloženo v loňském roce, pozorujeme větší nekonzistentnost. Právě naše spolková kancléřka Angela Merkelová, na niž jsem byla loni tak hrdá, bojovala za odklad, zpomalení a výjimky. Nedělejme si žádné iluze: Pokud z pravidel určených pro evropský průmysl v oblasti obchodu s emisemi, která umožňují výjimky, uděláme tentokrát hlavní téma zasedání Rady, potom jistě už od začátku předpokládáme, že Rada selhala. Hovoříme-li o výjimkách pro obchodování s emisemi po dobu příštích deseti let, považuji to za velice špatnou zprávu vyslanou zbytku světa. Jak za těchto podmínek můžeme naplnit ambiciózní cíl zapojit zbytek světa do jednání v Poznani a Kodani?
Podle mého názoru se tím, co se stalo, naplňuje proroctví. Dovolte mi, abych to jménem své skupiny řekla naprosto jasně. Chceme řádné obchodování s emisemi, nikoli výjimky. Raději bychom měli na svých vnějších hranicích chránit evropský průmysl, který je udržitelný, než v tomto důležitém okamžiku probíhajících klimatických změn ustupovat tlaku exponentů ocelářského a automobilového průmyslu a dalších lobbistů, kteří jak je patrné z nedávné zprávy, již přímo a skutečně enormně ovlivňují rozhodnutí přijímaná v Bruselu.
Podle mého názoru toto nebyl summit smělých cílů, bylo v tom opatrnictví. A to nejen kvůli nové úloze Angely Merkelové, která už není tou "kancléřkou klimatu". Důvodem také bylo, že tolik zemí v Evropě to řeší samostatně. Některé země samostatně vyjednávají o vízových dohodách. Další diskutují s Američany o svém vlastním postoji k protiraketové obraně. Nepanuje jednota ohledně Kosova, ani v otázce energetické bezpečnosti: Němci si sami řídí obchody s ruským Gazpromem a Italové a Maďaři rovněž obchodují na vlastní pěst. Středomořská unie byla vlastně jen nápadem pana Sarkozyho jak zabezpečit dovozy uranu do Francie výměnou za vývozy zbraní a jaderné technologie. Domnívám se, že celkový rámec tohoto summitu byl nesmírně chatrný a jeho výsledek byl negativně ovlivněn velice častým postojem "jdi do toho sám" a velice častou absencí společného postupu. Smělé cíle jsou pro mě jedna věc, opatrnický přístup věc druhá; a celkový dojem ze summitu na mě zanechalo jeho opatrnictví. To určitě není dobré, ale ještě horší je, že v současné době je v Parlamentu tak málo upřímnosti.
Dimitrios Papadimoulis
jménem skupiny GUE/NGL. - (EL) Pane předsedající, pane předsedo Komise, pane úřadující předsedo, je do jisté míry pochopitelné, že jste sem přišli a pokusili se výsledky summit přikrášlovat. Avšak očekával jsem z vaší strany větší upřímnost a větší skromnost.
Místo toho, že si vzájemně blahopřejete a sami sebe chválíte, bych čekal, že promluvíte také o nedostatcích své politiky a o svých neúspěších. Očekával bych, že pohovoříte o sociální agendě a o selhání sociální politiky, což diskuse na summitu viditelně postrádala: 70 milionů chudých, z toho 20 milionů dětí.
Místo toho, abyste říkali "vytvořili jsme pracovní místa", měli byste říkat, že tato místa jsou špatně placena, že mají flexibilní pracovní podmínky a že 20 milionů pracovníků v Evropské unii je chudých. Měli byste hovořit o svém předběžném přezkoumání svých lisabonských cílů, pane Barroso: Ze třech pilířů Lisabonské strategie (konkurenceschopnost, životní prostředí, soudržnost) jste vyloučili sociální, regionální a územní soudržnost a snížili jste důležitost problematiky životního prostředí.
Pokud jde o téma změny klimatu, pan úřadující předseda připustil, že některé členské státy zasedající v Radě se od začátku pokoušely ve jménu konkurenceschopnosti zredukovat váš soubor návrhů, pane Barroso. Komise a Rada místo, aby se snažily dodat cílům, s nimiž pojedou do Kodaně, na náročnosti a závaznosti, snaží získat výjimku pro velká odvětví průmyslu a hospodářství.
Na závěr bych rád zdůraznil, že v době, kdy i ti nejfanatičtější neoliberálové ve světě objevují důležitost veřejných zásahů, v době poklesu cen burzovních akcií a zadrhnutí úvěrů Rada a Komise i nyní umožňují, aby se dogmaticky jednostranná, nekontrolovaná "centrální banka zabývala pouze inflací bez ohledu na riziko, které pro evropskou ekonomiku představuje krize či nulový růst.
(Potlesk)
Johannes Blokland
jménem skupiny IND/DEM. - (NL) Na loňském jarním summitu se Evropská rada vyslovila pro ambiciózní politiku v oblasti klimatu. Dne 23. ledna nabylo toto přání konkrétní podoby předložením legislativních návrhů, které byly vřele přivítány Parlamentem. Jsem přesvědčen, že v zájmu efektivity musíme zajistit dosažení konstruktivní dohody mezi Radou a Parlamentem ještě před zasedáním v Postupimi, a proto je nutné vyhnout se procedurám, které by v prvním čtení tuto dohodu znemožnily. Taková dohoda vyžaduje flexibilitu ze strany Parlamentu a určitě ze strany Rady.
Snahy Evropské unie jsou cenné, ale byly by ještě cennější, kdyby se celé mezinárodní společenství věnovalo otázkám životního prostředí a klimatu. An important step was taken in Bali. Velice mě těší, že Rada bude i nadále usilovat o dosažení dohody se všemi účastníky zasedání v Postupimi.
Lisabonská strategie je důrazně uplatňována jako výsledek loňského jarního summitu. To je dobrá zpráva. Napovídá, že hlavy států a vlád vidí potřebnost sociálního rozměru. Může nám o tom předseda Rady pan Janša říci něco více? Můžeme očekávat nějaké další návrhy?
A na závěr, svoboda projevu je dobrá věc. Svědčí o vyzrálém a moudrém přístupu. V Nizozemsku natáčí jeden poslanec parlamentu kontroverzní film o islámu. Doufám, že Evropa bude mluvit jednotnou řečí, pokud by to vyvolalo neočekávané reakce.
Roger Helmer
Pane předsedající, závěry předsednictví ze zasedání Evropské rady obsahují všechna obvyklá klišé o sociálních rozměrech a malých a středních podnicích a naprosto neřeší hlavní problémy evropských ekonomik, kterými jsou příliš vysoké daňové zatížení a přílišná regulace, takže Evropa není schopná postavit se výzvám globální hospodářské soutěže. Mohu říci, že zpráva byla pozoruhodná také pro to, co v ní není uvedeno. Mnoho jsme slyšeli o lisabonském procesu, ale opravdu jen velice málo o Lisabonské smlouvě, která jak všichni víme, je vlastně odmítnutá Ústava.
Navzdory všem slibům daným občanům Evropy jsme se rozhodli ratifikovat tuto smlouvu ve většině členských států bez referenda. Rozhodli jsme se tak, jelikož víme, že lidé by souhlas nedali. V mém regionu nedávné korespondenční hlasování ukázalo, že téměř 90 % lidí bylo proti Smlouvě. To je popřením demokracie.
Pozdě odpoledne jsme jednali o otázce Tibetu, ale než začneme s vážnou kritikou, možná bychom měli velice důkladně nahlédnout na náš vlastní rejstřík demokratické odpovědnosti. Mezitím bychom se ovšem měli podívat na problematiku Tibetu a odsoudit Čínu za její ostudné chování a potlačování práv. Myslím, že nastal čas, kdy bychom měli seriózně zvážit, zda se svobodné národy mohou zúčastnit oslav letošních olympijských her v Pekingu.
Giles Chichester
Pane předsedající, vítám závěry zasedání Rady a zároveň bych se chtěl ve své poznámce zaměřit na část nazvanou Změna klimatu a energie. Mnozí označili tyto otázky za nejdůležitější problémy, kterým v dnešním světě čelíme, a je dobře, že se EU v souvislosti se změnou klimatu ujímá vedení.
Máme však něco jako dosavadní bilanci úspěchů a neúspěchů při přijímání velmi ambiciózních cílů a jak se ukázalo, nelze jich zatím snadno dosáhnout. A tak vítám upozornění, které nacházím v některých částech textu. Podporuji výzvy k přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, který bude probíhat v souladu s trvale udržitelným rozvojem, konkurenceschopností, zabezpečením dodávek a zdravými a udržitelnými veřejnými financemi EU, zejména hrozí-li přesuny emisí uhlíku nebo přesun pracovních míst mimo Evropu a ve spojení s výzvou k větší flexibilitě při dosahování obnovených cílů v jednotlivých zemích. Podle mého názoru jsme se příliš soustředili na obnovitelné zdroje energie jako na cíl, nikoli jako prostředek k jeho dosažení, neboť jsem si naprosto jist, že obnovitelné zdroje nejsou jediným řešením. Zdá se mi, že bychom měli přemýšlet spíše o svém reálném cíli, za nějž bych považoval minimálně 60% snížení emisí CO2 do roku 2050, a poté posoudit řadu možností, jak toho dosáhnout. Již jsme poznali - na základě zásady sdílení zátěže - že v otázce energií se různé členské státy nacházejí v různé situaci, tak proč se neomezit pouze na stanovení takového cíle a neumožnit členským státům, aby se samy rozhodly jak ho dosáhnout? V této souvislosti vyjadřuji uznání vládě Spojeného království - není to pro mě snadné - za její prohlášení o vyhlídkách jaderné energie.
Hannes Swoboda
Pane předsedající, je mnohem více lepších důvodů, proč podpořit britskou vládu, ale dovolte mi, abych přešel ke svému tématu.
(DE)
Také přínos Rady byl malý a jediné, co tady pozoruji, je generalizování. Vzpomínám si, že pan Thomas Ilves na své návštěvě v Parlamentu ve Štrasburku, poukázal na to, že Rusko má politiku sousedství a politiku vnějších vztahů v oblasti energetiky. My bohužel ne, a to je pro naši konkurenceschopnost nevýhoda. Je načase, abychom přešli od zobecňujících prohlášení k praktickým krokům. Doufám, že než se v červnu uskuteční následující summit, budou na stole ležet skutečné návrhy na koordinovanější postup.
Druhý bod, kterého se dotkl již Martin Schulz, se týká otázky Středomořské unie a Černomořské unie. Obávám se, že naše spolupráce v oblasti Středomoří a v černomořském regionu je nevyvážená. Jsou země jako Ukrajina, Republika Moldavsko, Gruzie a další, například země na jižním Kavkaze, skutečně méně důležité? Mají menší právo, menší nárok na prohloubení spolupráce než země Středomoří? Ne, to si nemyslím.
Společně s Martinem Schulzem a ostatními z mé skupiny jsem velkým zastáncem Středomořské unie jako "vnucené" Barcelonské unie neboli barcelonského procesu. Avšak bylo by mě potěšilo, kdyby Komise předložila některé kompletní návrhy a hned od začátku dala jasně najevo, že svazek mezi Evropskou unií a středomořskými státy musí a bude fungovat a že srdcem tohoto svazku, ve smyslu právním i politickém, je Evropská unie. S něčím podobným uvažujeme rovněž pro oblast Černomoří, neboť otázky jako energetická bezpečnost, migrace a životní prostředí neovlivňují pouze oblast Středomoří, ale také, a ve stejné míře, černomořský region.
Proto vám, pane úřadující předsedo, a rovněž vám, pane předsedo Komise, naše skupina předloží své návrhy. Doufáme, že červnový summit poskytne příležitost jak znovu nastolit rovnováhu, protože pro vás, jako pro ministerského předsedu země a úřadujícího předsedu je rovněž důležité jednou provždy dát jasně najevo, že obě společenství jsou důležitá. Byla jsem velmi překvapena, pane předsedo Komise, že jste hovořil pouze o Středomořské unii, aniž jste se zmínil o Černém moři. Jsme přesvědčeni, že důležité jsou obě oblasti. Jsme pro vytvoření politiky sousedství na novém kvalitativním základě. Naše skupina proto ve vhodnou dobu předloží soubor návrhů.
Lena Ek
Pane předsedající, dovolte mi, abych poblahopřála předsednictví k výsledkům jarního summitu a k tomu, že podklady nových lisabonských diskusí vycházejí z reálně udržitelného hospodářského růstu, což je, myslím, naprosto nezbytné.
V současné době čelíme potížím na finančních trzích. Musíme řešit problémy se změnou klimatu. Ty se často označují jako "problémy evropského průmyslu", avšak chtěla bych vám připomenout, že přežije pouze průmysl moderní, energeticky účinný a založený na znalostech. Musíme proto investovat více peněz do inovací a výzkumu a já doufám, že to budete mít na paměti, až začneme diskutovat o rozpočtu, a že se budete více přidržovat linie parlamentu a financovat inovace a výzkum.
Chci vám rovněž připomenout, kde se nyní nacházíme: jsme v době nové technické revoluce, jako když jsme přecházeli z páry na elektřinu. Kde by byla Evropa, kdybychom jen nečinně seděli a říkali: "Podívejte, my nebudeme dělat nic, dokud nebudou elektrifikovány Spojené státy"?
A znovu opakuji, přežije pouze moderní energeticky účinný průmysl. Musíme tedy být v otázkách klimatu nekompromisní, neboť to pomůže prosazovat inovace, nejenom zlepšovat životní prostředí. Také jednotný trh s energiemi je pochopitelně nesmírně efektivní.
Avšak problém je jak se souborem opatření v oblasti energie, tak se souborem opatření v oblasti klimatu, jak to bylo prezentováno, a to v souvislosti se situací malých a středních podniků. Podíváme-li se totiž především na balíček opatření v oblasti klimatu z pohledu malých a středních podniků, zbývá nám ještě hodně práce, abychom věci zjednodušili, abychom zjednodušili pravidla a postupy, a uvedli tak v soulad jak otázky klimatu, tak toleranci - a dokonce podporu - malých a středních podniků v rámci Evropské unie. Pevně věřím, že se na následujícím summitu už dočkáme výsledků.
Naděje je velmi dobrá k snídani, ale velmi špatná k večeři, takže čekáme výsledky.
Předsedající
Paní Eková, je pozoruhodné, že zde v Parlamentu můžeme nahlédnout do vaší encyklopedie znalostí.
Mario Borghezio
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, mezi 500 nejvýznamnějšími světovými podniky ty evropské jako by zaspaly dobu, na rozdíl od podniků ve Spojených státech a v rozvíjejících se zemích. K dispozici nejsou žádné snadno dostupné finanční prostředky, zejména pro malé a střední podniky, vzhledem k tomu, že těmto podnikům půjčí pouze vnitrostátní banky; mělo by se jim tedy spíše pomáhat, nežli jim to komplikovat.
Kromě toho, zatímco hovoříme zde v této parlamentní budově, mluvčí tibetského exilového parlamentu oznamuje - a důrazně - že v době, kdy my si tady vnaší poklidné Evropě řečníme, dochází k masakrům. V Tibetu, kde jsou lidé zabíjeni, vaše rozumné vyjádření k účasti na olympijských hrách bude působit důstojně a odvážně, pane předsedající. Na druhé straně nám pan Solana sděluje, že on pojede. Rád bych věděl, koho bude reprezentovat: Evropu bank, Evropu podnikání a obchodu, nikoli Evropu národů.
My v Padánii stojíme při Tibeťanech, kteří bojují za svou svobodu, za své právo na sebeurčení, právo potvrzené Chartou OSN o lidských právech a také Evropskou unií.
Ilda Figueiredo
(PT) Zatímco se sociální situace v různých evropských zemích zhoršuje, Rada trvá na širším uplatňování neoliberálních politik Lisabonské strategie a paktu stability a flexikurity, i když ví, že to pouze zhorší sociální a územní nerovnost.
V důsledku toho zisky a příjmy ekonomických a finančních skupin zůstanou nepochybně i nadále stabilní a na velmi vysoké úrovni, zatímco nejistých pracovních míst a nízkých platů bude stále přibývat. Chudoba a sociální vyloučení se udrží na vysoké úrovni, jak je tomu již dnes, a dotkne se desítek milionů žen, dětí a lidí vyššího věku. Avšak jak jsme viděli, Radu a Komisi to nijak zvlášť neznepokojuje. Stačí jim trocha rétoriky, proti níž se můžeme jenom důrazně ohradit.
Rozloučit se s těmito politikami bylo skutečně zapotřebí, aby bylo možné podpořit země se slabší ekonomikou a zvýšit veřejné investice s cílem zlepšit a rozšířit ty veřejné služby, které jsou nejdůležitější v boji proti chudobě a sociálnímu vyloučení. To by zároveň pomohlo vytvořit pracovní místa s právy a přispělo k rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků. Finanční krize ve Spojených státech a vysoké ceny fosilních paliv a některých zemědělských výrobků bude mít zvláště tvrdé důsledky, pokud jde o chudobu a sociální vyloučení, a pocítí je země se slabší ekonomikou. Je proto naprosto nezbytné, aby se tyto politiky změnily, abychom tak mohli zabránit jejich dopadům v Evropské unii, vyhnuli se zhoršení sociální situace a mohli reagovat na obavy obyvatel.
V důsledku toho se musíme vzdát neoliberálních politik Lisabonské strategie, Paktu stability, vysokých úrokových sazeb Evropské centrální banky a podpory zemědělské výroby biopaliv, jelikož potravinových produktů je nedostatek. Je třeba přijmout alternativní politiky.
Jens-Peter Bonde
Pane předsedající, toto je jedno z mých posledních vystoupení v Evropském parlamentu. Rozhodl jsem se k 9. květnu odejít a předat křeslo své nástupkyni, paní ministryni Hanne Dahlové, což změní zastoupení pohlaví a bude znamenat i generační výměnu pro dánské Hnutí června. Ve své politické práci mám v úmyslu pokračovat. Jako předseda nadnárodní strany EUDemokraté nemohu vzdát svůj celoživotní boj za transparentnost, blízkost občanům a demokracii.
Dosáhli jsme mnohé. Interní telefonní seznam Komise již není tajným dokumentem. Pořad jednání a zápisy z nich už nejsou tajné, pouze ve francouzštině. Je možné je nyní najít na síti. Díky panu předsedovi Barrosovi si lze stáhnout 3 000 tajných pracovních skupin Komise, například z mé webové stránky. Od příštího roku bude možno vyhledat si na síti také jména poradců. Od příštího roku budeme mít rovněž kompletní seznam všech příjemců zemědělských dotací. Přehled vítězství v boji za transparentnost je dlouhý.
Rada se přesto nepoučila. O osmdesáti pěti procentech všech evropských zákonů se stále rozhoduje za zavřenými dveřmi ve 300 tajných pracovních skupinách Rady. Volení členové tohoto Parlamentu a parlamentů jednotlivých zemí nemohou sledovat legislativní proces na zasedání Rady. Těch několik formálních debat a veřejných hlasování probíhá za neúčasti veřejnosti a médií. Naléhavě potřebujeme přezkoumat náš legislativní proces. Žádný zákon EU by neměl být schválen bez viditelné hlasovací většiny jak v Parlamentu, tak v Radě. Citizens should be able to hold law-makers accountable. Měli by být schopni odměnit nás nebo potrestat v příštích volbách.
Podstatou demokracie je schopnost konat volby, získat novou většinu a poté přijmout nový zákon. Tento základní demokratický princip nás všechny spojuje. Proč na to tedy zapomínat, když se o svou suverenitu dělíme? Proč neumožnit úplnou transparentnost legislativního procesu? Proč jako členové Komise a Rady stále utajujete hlavní část legislativního procesu, dokonce i při tzv. spolurozhodování, kdy nejsme řádně informováni o vašich diskusích a rozdělení mezi členskými státy? Budu pokračovat v našem společném boji za transparentnost zvenčí. Vážení kolegové, doufám, že budete nadále svádět bitvy zevnitř tohoto Parlamentu.
Irena Belohorská
(SK) Děkuji vám, pane předsedající. Dámy a pánové, vítám konečný výsledek jarního summitu Evropské rady, který soustředil pozornost na rozvíjení Lisabonské strategie a na zahájení nového cyklu obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost (2008-2010).
Vzhledem k tomu, že všichni poslanci vědí, který bod strategie je pro jejich členský stát stěžejní, vybrala jsem z předložených závěrů jeden, který je podle mého názoru v současné době pro Slovensko důležitý: investice do znalostí a inovací.
Je to smutné konstatování faktu, že ačkoli jsme od roku 2004 plnoprávným členem Evropské unie, která zaručuje volný pohyb osob, ačkoli jsme členem Schengenu, a věřím, že se brzy staneme členem hospodářské a měnové unie, naši občané musí stále překonávat překážky a nedostatek transparentnosti ohledně zaměstnání a navzdory dosaženému stupni vzdělání často pracují na místech pod svou kvalifikaci a za mnohem horších finančních podmínek než jejich kolegové.
Obtížný přístup ke zdravotní péči je dalším dosud neřešeným problémem: jde o významnou skutečnost, která má dopad na rovnost mezi zaměstnanci, student a vědeckými pracovníky. Proto podporuji vytvoření "páté svobody" založené na zvyšování příhraniční mobility výzkumných pracovníků, jakož i studentů, vědců a vysokoškolských učitelů. Jsem přesvědčena, že se tím zlepší kvalita a posílí důvěryhodnost našich univerzit a že také Slovensko poskytne pomoc v rámci globalizace s cílem zvýšit prestiž Evropské unie.
Odstraněním nerovností mezi starými a novými členskými státy dosáhneme toho, co měli na mysli zakladatelé Evropské unie. Nezapomínejme, že řetěz je pouze tak silný, jak silný je jeho nejslabší článek.
Othmar Karas
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, mám pocit, jako by někteří z nás vždy očekávali nějakou senzaci. Vzhledem k výchozí situaci a vzhledem k projednávané problematice nešlo o normální summit; byl mnohem lepší, než by se možná dalo čekat, kdyby šlo o některé jiné summity. Byl to dobrý summit a vítám jeho výsledky, ale pravda je, že občané chtějí konkrétní činy, a je nutno zabývat se také otázkou důvěryhodnosti.
V den, kdy ze summitu vzešly výsledky, se mě jedna školačka zeptala, proč jsem měl v tyto výsledky důvěru, když je vypracovali a schválili ti samí lidé, kteří neplní závazky z Kjóta a nedostatečně naplňují cíle Lisabonské strategie. Proto jsem nyní začal zdůrazňovat konkrétně jednu věc: důvěryhodnost Evropské unie u občanů závisí na tom, zda doopravdy uskutečníme to, co jsme schválili na papíře. Teď potřebujeme hlavně společnou akci v dohodnutém časovém rámci s hmatatelnými výsledky, nikoli handrkování jednotlivých států
Uplatňování těchto rozhodnutí si vyžádá spoustu tvrdé práce. Pokud odvedeme dobrou práci, summit podpoří inovace a konkurenceschopnost, posílí růst a zvýší zaměstnanost, a to je ta nejlepší forma sociální politiky. Sociální rozměr považujeme za nedílnou součást naší politiky. Je hodnocen nejenom podle toho, kolikrát se v dokumentu vyskytne slovo "sociální", pane Schulzi, ale jakou míru odpovědnosti a sociálního závazku obsahuje.
Linda McAvan
Pane předsedající, uvedu pár poznámek k souboru opatření v oblasti změny klimatu.
Skupina PSE poskytuje širokou podporu závěrům, které se týkají otázky změny klimatu. Velmi vítáme, že se tento rok nyní považuje za rok plnění cílů. Závazky byly přijaty v minulém roce, ale dnes celý svět sleduje - předseda Komise to názorně ukázal - zda Evropa splní to, co loni v březnu podepsala. Vítáme to. Doufáme, stejně jako vy, že toho hodně dosáhneme, dříve než skončí toto parlamentní období - samozřejmě pokud dostaneme ten správný balíček. Budeme to hlídat.
Chci se zaměřit na tři konkrétní body. Za prvé na zachycování a ukládání uhlíku. Správně jste poukázal na nesmírnou závažnost této věci. Nikde ale nehovoříte o financování demonstračních projektů, které musí Evropa zahájit v následujících několika letech. Doufám, že vy a Komise se na to opravdu neodkladně zaměříte. Bez finančního krytí tuto technologii nezprovozníme.
Druhý bod se týká biopaliv. Myslím, že v současné době má širokou podporu názor, že musíme mít udržitelnou strategii biopaliv, a pokud ji nedostaneme, pak je třeba znovu přezkoumat cíle, které jsme si stanovili.
Třetí bod se týká systému obchodování s emisemi (ETS). Zavázali jste se dodržovat dvě velice důležité zásady: že existuje jediný evropský horní limit a že emisní křivka má sestupnou tendenci. Bez těchto dvou složek nelze žádný ETS realizovat. Veškeré problémy první etapy vznikly, jelikož jsme toto neměli, takže teď je nesmírně vítáme.
Připustili jste rovněž, že existuje problém úniku uhlíku. Víme, že to skutečně občany, odboráře, zaměstnance znepokojuje a musíme se na to podívat. Moje skupina považuje za velmi důležité ujistit se, že v Evropě jsme stále konkurenceschopní a zachováváme pracovní místa.
V odstavci 20 obšírně hovoříte také o flexibilitě. Zmínil jste ji třikrát. Ale doufám, že všem nám je jasno, o čem hovoříme, mluvíme-li o flexibilitě, nesmíme totiž zaměňovat flexibilitu s tím, když se něco skutečně dělá. Venku čeká armáda lobbistů a všichni se snaží ze svého oboru udělat zvláštní případ. Ale existuje pouze jeden zvláštní případ, a tím je naše planeta. We all need to remember that. Every company, every country and every citizen will have to make an effort. Záleží na tom, jak toto úsilí sdílíme, nikoli zda se nám to podaří, či nepodaří, o tom musíme diskutovat.
Diana Wallis
Pane předsedající, naši občané mají obavy a pociťují nervozitu a nejistotu kvůli změně klimatu a energetické bezpečnosti - ano, samozřejmě, a jiní to řeší - ale také kvůli svému finančnímu zabezpečení. A jakou jim dáme odpověď? Počkáme a uvidíme.
V těchto závěrech se toho mnoho neříká o právech našich občanů jako investorů, důchodců, spotřebitelů. Hodně by mohla pomoci důvěra mezi spotřebiteli a malými a středními podniky. Mohl by to být klíč k větší ekonomické úspěšnosti. Novým myšlenkám - a závěry takových obsahují hodně - říkáme "ano", ale co nedokončené projekty, které by mohly vybudovat onu důvěru mezi našimi spotřebiteli a malými a středními podniky? Co evropský patent, který uvázl v Radě? Projekt o smluvním právu uvázlý v Radě? Mobilita pacientů uvázlá v Radě? Myšlenka statutu evropské soukromé společnosti - ujme se toho Rada spolu s námi, abychom to úspěšně dotáhli do konce před vypršením tohoto mandátu? To by byl určitý úspěch.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pane předsedající, rád bych využil příležitosti, kterou mi poskytla tato rozprava, a upozornil vás pouze na dva problémy spojené s takzvaným balíčkem opatření v oblasti klimatu.
Za prvé, tíha boje proti změně klimatu je v rámci Evropské unie rozložená velice nespravedlivě. Limity emisí CO2 byly rozděleny mezi jednotlivé členské státy, aniž by se dostatečně bralo v úvahu, nakolik ty novější zaostávají v oblasti rozvoje. Tento přístup znamenal, že zemím, jako je Polsko, byly přiděleny nižší limity. Také to znamenalo, že polské elektrárny byly nuceny hned od začátku nakupovat část svých limitů v dražbách, což vedlo k nárůstu nákladů na elektrickou energii o 10 až 20 %. Budou-li polské elektrárny nuceny nakupovat od roku 2013 všechny své limity v dražbách, ceny elektrické energie se zvýší o desítky procent, takže mnohá odvětví polského hospodářství přestanou být konkurenceschopná.
Za druhé, podle odhadů Evropské komise provádění souboru opatření v oblasti klimatu bude stát kolem 50 miliard EUR ročně, a to v době, kdy většina zemí světa, zejména Spojené státy, nepodnikají proti globálnímu oteplování vůbec nic. Může se docela dobře stát, že evropský průmysl přestane být na světovém trhu konkurenceschopný. To vyžaduje zavést opatření na ochranu evropské průmyslové výroby, která je zatížena těmito vysokými dodatečnými náklady.
Philip Claeys
(NL) Dovolte mi, abych ještě jednou vyjádřil svůj údiv nad tím, že na posledním evropském summitu nezaznělo nic o problémech v Turecku. Nošení šátků na tureckých univerzitách vyvolalo velkou ústavní krizi a tato krize byla naprosto předvídatelná. Nyní tady máme situaci, kdy vládnoucí islámská strana AKP riskuje, že bude zakázána, a ministerskému předsedovi i prezidentovi Turecka hrozí, že přijdou o svá politická práva. Nikdy jsme nic takového v kandidátském státě nezažili.
Komisař Rehn prohlašuje, že celá krize nemá žádný vliv na přístupový proces, což je mírně řečeno bezmyšlenkovité tvrzení. Jak to může říkat, když ani neví, s kým bude muset v nejbližší době jednat? Jaké je stanovisko Rady k této otázce? Zdá se, jako by se už o problémy Turecka nikdo nezajímal. Pokud se však domníváme, že tyto problémy samy o sobě zmizí, pokud nic neřekneme, pak se obávám, že nás čeká dlouhá řada nepříjemných překvapení.
Elmar Brok
(DE) Pane předsedo Komise, pane úřadující předsedo, některá témata, která spolu zdánlivě nesouvisejí, jsou spolu ve skutečnosti neoddělitelně spjata. Mluvíme-li o změně klimatu, mluvíme o migraci, a mluvíme-li o migraci, mluvíme zároveň o Středomořské unii. Ukazuje se, že jednotlivé otázky jsou vzájemně značně propojené, a je tedy nutné najít správná řešení. Avšak to znamená, paní Harmsová, že se musíme snažit najít správnou rovnováhu v každé tematické oblasti, neboť například v otázce změny klimatu nesmí námi přijímaná opatření vyvolat žádné nežádoucí účinky, které by mohly mít sociální dopady. Je proto nutné nalézt rovnováhu také ve sféře průmyslu, aby další rozvoj mohl rozumným způsobem pokračovat.
Středomořská unie je podle mého názoru zásadní otázkou a jsem přesvědčen, že je důležité vyvíjet zde větší tlak v zájmu bezpečnosti a hospodářského rozvoje těchto regionů. V našem vlastním zájmu je vypracovat efektivnější politiku pro oblast Středomoří. Obdobně bychom však měli posílit naši politiku sousedství - pro nás je ostatně základem všech těchto politik - vůči našim východoevropským sousedům. Musíme nalézat způsob, jak těmto zemím v oblasti Středomoří - zejména mají-li, jako například Ukrajina, šanci připojit se k Evropské unii - nabídnout příležitost dokončit vnitrostátní vývoj, který je pro tyto země důležitý. Ještě bych dodal, že je rovněž v zájmu naší bezpečnosti, aby tyto země měly prospěch z lepších sociálních podmínek, větší míry demokracie a právního státu.
Tato politika však znamená odpovědnost, která leží na Evropské unii jako celku. Stejně jako Německo musí převzít odpovědnost za Maroko v oblasti Středomoří, tak také Španělsko musí převzít odpovědnost za Ukrajinu. Proto nemůže nastat situace, kdy se některé země zapojují, taková byla původní představa, a jiné nikoli. Toto je politika, kterou musí prosazovat Evropská unie jako celek. Pane předsedo Komise, naštěstí jste byl požádán, abyste se zabýval podrobnostmi červnového summitu. Je třeba, aby zde převzala odpovědnost Komise jako celek. Také Evropský parlament musí převzít plnou odpovědnost, v opačném případě budeme mít problémy s rozpočtem.
Musíme vyslat jasný vzkaz, že Evropská unie zastává jednotnou zahraniční a bezpečnostní politiku, a chtěl bych vás ještě jednou požádat, abyste jste prověřili, zda předsednictví Rady vždy postupuje skutečně jako předsednictví Rady, nikoli jako izolovaná na principu rotace fungující organ jednoho členského státu. To je jeden z nedostatků, které podle mého mínění danou koncepci dosud blokují, a domnívám se, že je třeba provést přezkoumání a dospět k promyšlenému řešení.
Udo Bullmann
(DE) Pane předsedající, rád bych požádal pana Karase, aby vyřídil pozdrav od Evropského parlamentu té školačce, kterou zmiňoval. Podle toho, co jste nám řekl o jejím kritickém názoru, mi připadá, že by to mohla v politice dotáhnout daleko, neboť očividně nemá ještě mysl zatemněnou nekonečnou řadou stále stejných textů, které jsou nám předkládány, bez jakékoli návaznosti - naprosto žádné - pokud jde o provádění praktické politiky.
V souvislosti s usnesením Evropské rady o základních tématech Lisabonské strategie, o hospodářské a sociální politice, jsem si položil otázku, jak nás tento text může posunout kupředu, jak to, co říká, změní zítra situaci ve srovnání s uplynulými roky, a zda je to přiměřená reakce na zjištěnou hospodářskou situaci. Odpověď zní: Nikoli! Podíváme-li se na danou situaci přímo z pohledu hospodářství, máme krizi nebo minimálně stagnaci ve Spojených státech. Máme slábnoucí růst v Asii a na obzoru není žádný subjekt, který by se stal hnací silou. V Evropské unii asi zažijeme tvrdé rány: už žádný 3% růst, o nějž jsme usilovali, ani 2,9% růst, ale 1,3% nebo 1,6%, možná 1,8%, pokud všechno půjde dobře. To znamená, že s pravděpodobnými trendy vývoje produktivity nezaměstnanost ve většině zemí opět vzroste.
Podíváme-li se na tento text, pane Barroso, - který připravily služby Komise takovým způsobem, že v usneseních Rady není nic nového - chci vědět, jaká je alternativa. Kde je motor naší ekonomiky? Můžeme tohle v Evropě udělat? Můžeme sami sobě nabídnout nějakou perspektivu? Odpověď zní: Ano, mohli bychom, protože pracovníci v Evropě mohou, protože podnikatelé mohou, protože malé a střední podniky čekají na určitý "startovací" mechanismus ze strany politiků. Avšak chybí tady politické vedení, které by to uskutečnilo. Nejsou tady žádné vyrovnávací mechanismy. Řádné vozidlo má motor, který je pohání, ale vy nám nabízíte, jen prázdný prostor, kde by měl být motor, nic než prázdný prostor. Neuvědomujete si spojitost s veřejnými investicemi a zvyšováním míry soukromých investic a zdá se, že postrádáte jakoukoli vazbu na pracovníky a jejich požadavky, na pracovníky, kteří - minimálně ve většině Evropských zemí, hlavních zemí, o něž se opírá hospodářský růst - zakoušejí absenci jakékoli mezní produktivity. Ani zmínka o minimálních mzdách a ani slovo o sociálních právech, která jsou nedílnou součástí jakékoli činnosti v tržním hospodářství, abychom mohli směřovat k prosperitě pro každého jednotlivce. Myslím, že pro Lisabonskou strategii je to promarněná příležitost, a doufám, že společně můžeme tuto situaci napravit. Není určitě žádná náhoda, jak upozornil již pan Schulz, že na zasedání Evropské rady nebyly předloženy žádné dokumenty Parlamentu.
Mojca Drčar Murko
(SL) Souhlasím se závěrem zasedání Evropské rady, že výsledek boje proti nebezpečně reálné změně klimatu závisí na snižování emise skleníkových plynů. Nejdůležitější proto je využít každé příležitosti a vyvarovat se zneužívání přírodních zdrojů a omezit emise plynů v souladu s Kjótským protokolem.
Jednou z nevyužitých příležitostí je snížení plynných emisí z odpadu z domácností. V roce 2005 tvořily 2 % všech emisí. Jeden z plynů, metan, se uvolňuje na skládkách odpadu, které jsou tím nejhorším možným způsobem nakládání s odpadem. Evropská agentura pro životní prostředí nedávno spočítala, že by bylo možné značně snížit emise, pokud by nakládání s odpady bylo těsněji spjato s politikami na zmírnění dopadů vyvolaných změnou klimatu.
Nyní se nám k tomu naskytla příležitost, neboť v současné době aktualizujeme 20 let starou směrnici o odpadech. Této příležitosti by se mělo využít ke zvýšení množství recyklovaného odpadu a to, co zbude, by se mělo spálit, a získat tak elektřinu a teplo. Obě tyto činnosti by měly splňovat nejpřísnější ekologické normy.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Děláte neustálé pokroky, pokud jde o velké soubory právních předpisů v oblasti energie a klimatu. To všechno podporuji. Z tohoto nepochybného pokroku mám velkou radost, a proto vás podpořím rovněž jako člen nizozemské delegace, až dojde na oddělení, separaci politiky a realizace mezi energetickými sítěmi a výrobci.
Jako koordinátora regionální politiky mě těší, že text lisabonské agendy nyní vymezuje postoj regionů a měst velice jasně. Právě tady, blízko občanům, dochází k inovacím a využívají se naše fondy, strukturální fondy a Fond soudržnosti, ale také fondy pro výzkum. Uvedené priority, které tento parlament stanovil ve svém usnesení a o nichž se diskutovalo rovněž ve Výboru regionů, jsou nyní přesně formulovány.
Mám pouze jednu poznámku. Poprvé byla do Lisabonské smlouvy zahrnuta územní soudržnost. Jednou z věcí, která v tomto ohledu chyběla - je zmíněna pouze na jednom místě - byla vize Rady a Komise. Původně se předpokládalo, že Rada v tomto bodě také pokročí kupředu; v současné době čeká na Bílou knihu, která se má objevit v září.
K tomu bych rád doplnil ještě jednu další poznámku. Soudržnost, zejména jako reakce na globalizaci, znamená, že na jedné straně říkáte "ano" soustředění výzkumu a vývoje a důležitých aktivit v určitých částech našeho území - například, leteckého průmyslu nebo průmyslu nanotechnologií - ale na druhé straně musíte mít vizi pro ten zbytek. S postupem globalizace, bude-li pokračovat podle očekávání, bude toto stále důležitější. Proto doufám, že ještě před nadcházejícím zasedáním Rady bude vize stanovena a že rozhodnutí k ní přijatá, včetně těch, která vzejdou ze zasedání Komise, budou pozitivní.
Genowefa Grabowska
(PL) Slovinské předsednictví obecně prokázalo schopnost zaměřit na otázky, které jsou pro země a jejich občany důležité. K tomu bych vám měla poblahopřát. Poslední zasedání Rady, které se zabývalo problematikou stejně důležitou jako je Lisabonská strategie, hospodářský růst, zaměstnanost, stav veřejných financí a boj proti změně klimatu, tuto schopnost potvrdilo.
Nyní bych se však ráda zeptala, co toto zasedání Rady skutečně přineslo běžnému občanovi Evropské unie. Byly vzaty v úvahu obrovské sociální a ekonomické rozdíly v celé Evropě, když se diskutovalo o důležitých otázkách, které jsem právě uvedla? Byla vzata v úvahu také pokračující diskriminace spolu se skutečností, že do 21. století vstupuje značná část Evropy i nadále opravdu chudá? Bohužel na tyto otázky zasedání nepřineslo žádné odpovědi. V závěrech předsednictví se jen tu a tam zmiňuje sociální politika. In fact, the latter is treated at best as a by-product of this major debate.
Obávám se, že obyvatelé Evropy nebudou tímto přístupem nadšeni, neboť to znamená, že rok před volbami do Evropského parlamentu jim můžeme nabídnout pouze tři body těchto závěrů. Jsou to tyto body: bod č. 14, v němž se Evropská rada těší na obnovenou sociální agendu, bod č. 15, kde naléhá na členské státy, aby přijaly konkrétní opatření, a bod č. 16, který je velmi dlouhý a kde jsou navrhována určitá řešení a obhajovány staré a dobře známé mechanismy. Až k občanům Evropské unie však tyto podněty se neproniknout. Je nutno revidovat jazyk. Návrhy samotné nestačí: skutečně potřebujeme konkrétní kroky a s těmito kroky by se mělo začít teď.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Pane předsedající, lidé se obávají změny klimatu a jejích dopadů. Boj proti změně klimatu však bude mnohem levnější, než se předpokládalo.
Ze studií vyplývá, že snižování emisí skleníkových plynů podle potřeby s cílem zabránit nejhorším scénářům, zpomalí světový hospodářský růst přibližně o 1 %. Pokud nic nepodnikneme, ztráta v hospodářském růstu by mohla dosáhnout až desetinásobek uvedené hodnoty.
Boj proti změně klimatu vytvoří obrovský trh čistých ekologických technologií a umožní využívat jejich různé formy. V Evropské unii teď především naléhavě potřebujeme další investice do vývoje výrobků a marketingu, aby evropské podniky získaly na globálním trhu s ekologickými technologiemi vedoucí postavení. Budeme-li postupovat pomalu a šetřit na investicích do vývoje výrobků, žádný užitek nám to v současné době nepřinese, jelikož vývoj technologií se nezadržitelně řítí kupředu, a tak tomu bude i v dalších zemích, pokud Evropská unie nezačne jednat.
Avril Doyle
Pane předsedající, stejně jako ostatní vítám příležitost podpořit závěry summitu, zejména pokud jde o balíček opatření v oblasti změny klimatu. Beru na vědomí ambiciózní časový plán a ujišťuji vás, že uděláme z naší strany zde v Parlamentu všechno, abychom tento harmonogram dodrželi, neboť si velmi dobře uvědomujeme nutnost - vnucenou nám zvenčí, ale nicméně velice vítanou - aby před zasedáním v Poznani a především v Kodani zaujala EU jasné stanovisko k systému obchodování s emisemi, jak to nyní nazýváme. I have the responsibility to be the rapporteur for the European Parliament on this most important part of the package. I welcome that responsibility and have broad shoulders. Věřím, že důvěru ve mě vloženou nezklamu, a těším se na spolupráci se zpravodaji ze všech politických skupin, abychom se dohodly na společném stanovisku co nejdříve.
Jsou zde však dvě obavy, které bych dnes ráda zmínila. Především nedostatečný průzkum sekvestrace uhlíku, zejména zalesňování (na rozdíl od nežádoucího odlesňování): lesní hospodářství a uhlíkové kredity - nedostatek úředních povolení v této oblasti. Velké opomenutí. Ráda bych si vyslechla, přímo z předsednického křesla, od pana předsedy Komise, zda pro to můžeme něco udělat. Vím, že se někde v Komisi vedou jakési diskuse, ale zjistit, kdo co dělá a kde, je jako hledání jehly v kupce sena. Každý se snaží zmizet, když člověk začne mluvit o sekvestraci uhlíku, zvláště o zalesňování a nežádoucím odlesňování. Vím, že to je těžké, ale nemůžeme to ignorovat.
Za druhé bych ráda uvedla, že Komise prohlásila, že rozhodne, která energeticky náročná odvětví průmyslu budou, alespoň zpočátku a při neexistenci mezinárodní dohody, osvobozena od placení daně, a že do poloviny roku 2010 vybere odvětví, která tuto výjimku dostanou, a teprve za další rok předloží řešení v otázce úniku uhlíku - tím vyvolala mohutné protesty ze strany zástupců pravděpodobně energeticky náročných odvětví průmyslu žádajících větší míru dřívější právní jistoty. Nepřejeme si jakékoli odsouvání tohoto rozhodnutí, neboť to povede k nedostatku investic v těchto oblastech nebo k zablokování investic a pravděpodobně k jejich přesunutí do jiných regionů. Apeluji na vás, politické směřování v této velice obtížné oblasti je třeba určit brzy - pokud možno hned teď.
Péter Olajos
(HU) Velice vám děkuji, pane předsedající. Dovolte mi, abych pohovořil o dvou tématech: o změně klimatu a výzkumu a vývoji. Pan Barroso na začátku prohlásil, že jarní zasedání Rady bylo chvílí pravdy. Navrhuji, abychom v tomto duchu pokračovali.
Dílčí cíle, cestovní plán a různé politiky stanovené v tomto smyslu orgány Evropské unie jsou podle mého názoru dobré a přiměřené, dlouhodobé cíle jsou dostatečně ambiciózní. Problém, který se rýsuje, je spojen spíše s jejich prosazováním. Vůle naplňovat tyto dlouhodobé cíle se u jednotlivých členských států liší a je zklamáním, že v mnoha případech k tomu nedostává vůle.
Rád bych vás upozornil na nedávnou zprávu Evropské agentury pro životní prostředí, kde se uvádí, že emise oxidu uhličitého v Evropě od roku 2000 neklesly, naopak stouply. Navrhuji, buďme v tomto upřímní. Bohužel postoje a chování členských států mají k jednotě daleko, natož aby byly žádoucí.
Východní polovina Evropy nedělá prakticky nic. Funguje na základě toho, že její průmysl se po roce 1990 zhroutil, takže má stále značné rezervy. V západní polovině Evropy spíše než ke snížení emisí, došlo k jejich zvýšení, a to navzdory slibům z Kjóta. Pouze několik zemí - Německo, Spojené království a Švédsko - své závazky plní, pokud jde o snižování emisí oxidu uhličitého. Musíme si uvědomit, že být flexibilní není totéž jako nedělat nic.
Zpráva Evropské agentury pro životní prostředí taktéž uvádí, že členské státy Evropské unie budou muset zaplatit 2,9 miliard EUR, aby mohly využít mechanismus čistého rozvoje - nástroje Kjótského protokolu - počínaje letošním rokem.
Evropa také stále více zaostává v oblasti výzkumu a vývoje. Dlouhodobý cíl uvolnit na výzkum a vývoj 3 % z HDP už je jen pouhou fantazií. Spojené státy a Japonsko jdou kupředu, zatímco členské státy, včetně mé vlastní země, disponují pouhým 1 % HDP. Tak vstávat, vstávat! Ambiciózní plány už máme; teď je musíme ambiciózně prosadit.
Jerzy Buzek
Pane předsedající, druhé téma summitu, soubor opatření opatření v oblasti klimatu a energie, je v rozporu s tím prvním, Lisabonskou strategií, tedy konkurenceschopností EU. Limity emisí pro méně rozvinuté země jsou extrémně nízké, nebere se v úvahu budoucí tempo růstu HDP v těchto zemích.
Soubor opatření však velice podporuji. Podporuji jej, i když vím, že je to zásadní krok pro naši ekonomiku a bude stát 60 miliard EUR ročně. Jak tedy můžeme pomoci našemu hospodářství? Vidím jediný způsob, možná ten nejjednodušší: levné, účinné a nové nízkouhlíkové technologie. V krátké době toho nelze dosáhnout bez finanční podpory na úrovni EU. Společné evropské finanční prostředky pro nové technologie znamenají v první řadě partnerství. Hovořil jste o tom ve svém projevu, pane předsedo. Za druhé, hovořil jste také o "páté svobodě" a toku znalostí. Za třetí, evropská přidaná hodnota pro inovace znamená větší počet inovací pro Evropu. Za čtvrté, vyslat silný politický signál evropskému průmyslu, aby se začal spolupodílet na financování těchto technologií, a převzal tak za ně odpovědnost. Tyto nové technologie potřebujeme pro jejich energetickou úspornost, obnovitelné zdroje, nulové emise, využívání uhlí a jadernou energii. Potřebujeme minimálně 2 miliardy EUR ročně. To znamená 10 miliard EUR ode dneška až do roku 2013 - pochopitelně předem. Tímto způsobem ušetříme našemu hospodářství náklady na soubor opatření opatření v oblasti klimatu a energie. Navíc v budoucnu můžeme své technologie nabídnout také třetím zemím, můžeme rozvíjet nově se vynořující ekonomiky a - skutečně, nejen teoreticky - zachránit naši planetu.
A na závěr bych ještě rád dodal, že o našich prioritách jsem přesvědčen - energie, boj proti změně klimatu, Lisabonská strategie - ale pro své priority potřebujeme od EU nějaké prostředky.
Zita Pleštinská
(SK) Pane předsedající, děkuji vám, že jste mi umožnil vystoupit v této rozpravě. Pracovní návštěva Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů v Číně ve dnech 16. až 21. března, které jsem se zúčastnila, mě utvrdila v názoru, že Evropa má nejvyšší čas, aby v zájmu budoucího rozvoje evropského hospodářství nastartovala svou znalostní ekonomiku a podpořila tvořivost a inovační schopnosti malých a středních podniků.
Osobně jsem v praxi poznala, jak dobře si vede čínská vývozní ekonomika vzhledem k investicím do výzkumu, inovací a vzdělání a jak podporuje základní technologické dovednosti pracovníků a dopravní infrastrukturu. Čínské podniky jsou mohutně podporovány čínskou vládou.
Proto mě těší zjištění, že na letošním jarním summitu EU má být vytvořena tzv. pátá svoboda založená na přeshraniční mobilitě znalostí, přičemž se zdůrazňuje nutnost více zpřístupnit znalosti a uznávat odborné kvalifikace a diplomy. To je jediný způsob, jak zlepšit kvalitu života našich lidí, a naše jediná šance, jak se stát konkurenceschopnou ekonomikou založenou na znalostech. Děkuji vám.
Evelyne Gebhardt
(DE) Pane úřadující předsedo, pane předsedo Komise, pane předsedo Parlamentu, souhlasím s panem Karasem v jednom bodě, že totiž nejde o to, kolikrát se vyskytne slovo "sociální", ale o ducha samotného textu. Nicméně mu musím odporovat. Právě tohoto ducha text postrádá, přestože slovo "sociální" se vyskytuje často. Jako skupině socialistů v Evropském parlamentu nám jde o to, aby sociální rozměr byl zakotven nejen v textu, nýbrž aby byl obsažen také v politikách, které pomáháme vytvářet. Nemůže tady přetrvávat situace, kdy je sociální rozměr páté kolo u vozu, jak se říká a jak se to právě projevuje v textu Rady; sociální unie musí být hnací silou evropských politik. Jedině tehdy budeme moci přesvědčit své občany, že pro ně děláme něco užitečného. To je vzkaz, který chceme předat.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, je velice důležité, že jsme se v otázce změny klimatu neuchýlili ke špatnému kompromisu. Dovolte mi, abych pana Barrosa upozornil, že aktuálně připravovaná směrnice o zdrojích obnovitelné energie, která má být hotova na podzim 2008, přinese výsledky pouze tehdy, pokud dostatečně zohlední nutnost, aby Evropa společným úsilím vyvinula nové metody a technologie, neboť obnovitelná energie je v současné době stále příliš drahá, jinak stanovený cíl 20 % zůstane jen přáním.
Druhá věc se týká interoperability a flexibility. Uvědomte si prosím, že od roku 1990 a dál průmysl v nových členských státech ustupuje ze svých pozic, a my bychom chtěli, aby se do snižování emisí zahrnulo období 1990-2020 včetně, protože je to spravedlivé. Nechceme snižovat své emise více než staré členské státy; chceme dosáhnout stejného snížení, ale konkrétní situace byla v našem případě odlišná. Děkuji vám za pozornost.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Pane předsedo Rady, pane předsedo Komise, pane předsedo Parlamentu, ledový příkrov taje a dnes ráno se nám pan Pachauri, předseda Mezivládního panelu ke změně klimatu (IPCC) a laureát Nobelovy ceny, svěřil se svými obavami. Hovořil o možnosti náhlého vzedmutí mořské hladiny a my si uvědomujeme důsledky, které by to přineslo. Musíme pochopitelně jednat rychle a efektivně a plánovaný 10% podíl biopaliv bude mít v lepším případě negativní dopad. Dámy a pánové, tomuto špatnému rozhodnutí musíme zabránit a zaujmout raději pozitivní přístup: zrušme stanovených 10 %.
Dovolte mi, pane Barroso, abych vám na závěr položila jednu otázku. Chtěla bych vědět, proč jste neřekl prezidentu Sarkozymu, že Evropská unie již evropskou politiku sousedství měla a bylo naprosto zbytečné vymýšlet novou strukturu: nakonec stejně půjde o úřad 20 lidí, kteří budou mít za úkol řešit problémy Středomoří bez jakékoli konzultace. Osobně se domnívám, že je to vlastně urážka našich středomořských partnerů, že s nimi nebyl konzultován tento projekt na vytvoření unie - symbolické označení pro ty z nás, kteří jsme součástí Evropské unie - unie pro oblast Středomoří.
Ewa Tomaszewska
(PL) Pane předsedající, těší mě, že jedním z konkrétních opatření, které má přinést rozvoj prostřednictvím znalostí a které zmínil pan Barroso, bylo zajistit všem školám internetové připojení. To je velice důležité, neboť to poskytuje rovné příležitosti všem dětem a mladým lidem. Nabízí se však otázka, jak se s touto výzvou vypořádají chudší členské státy a jakou pomoc Unie nabídne. Další věcí, o které bych se ráda zmínila, je ustavení Evropského institutu pro inovace a technologie. Myslím, že by stálo za to přijmout návrh z Vratislavi. Vratislav by skutečně byla vhodným městem, kde by mohlo být sídlo tohoto institutu.
Janez Janša
úřadující předseda. - (SL) Chtěl bych poděkovat všem poslancům Parlamentu, kteří poskytli své vyjádření k závěrům posledního zasedání Evropské rady. Musím říci, že některá z nich byla velmi zásadní. Zvláště děkuji panu Daulovi a dalším, kteří podpořili pokračování lisabonských reforem. Domnívám se, že by nebylo správné reagovat na současné problémy na finančních trzích a na výzvy globální ekonomiky obecně tak, že začneme mluvit o zrušení reforem nebo o jejich dočasném přerušení. Tato podpora druhého cyklu Lisabonské strategie mě velice těší.
Pokud jde o sociální politiku v závěrech ze zasedání Evropské rady, měl bych říci, že osobně se již čtyři roky podílím na činnosti Evropské rady a nikdy předtím jsme tolik nehovořili o sociálním rozměru lisabonské politiky. To platí pro všechny závěry a nejen pro bod 14. Sociální politika byla zahrnuta do všech bodů, kde to bylo nutné.
Avšak stále platí, že pro zajištění prosperity Evropy potřebujeme reálný hospodářský růst. Odpovídající sociální politika musí stavět na skutečném hospodářském růstu, kterého lze dosáhnout na základě lisabonských reforem. Všechny závazky k zajištění sociálně spravedlivého státu jsou marné, pokud neexistuje hospodářský růst a chybí zdroje pro sociální politiku, a tak mám za to, že jsou ve správném pořadí.
Rád bych ještě doplnil, že sociální politika byla zahrnuta do mnoha dalších projektů. Během slovinského předsednictví jsme se na dosah přiblížili k řešení některých otázek. Například věřím, že jsme těsně před dokončením směrnice o přenosu práv důchodového připojištění. Ke konsensu v této otázce je už jen krůček. Doufám, že tento projekt bude brzy zakončen.
Spolu s Evropským parlamentem připravujeme vyhlášení roku 2010 rokem boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. To by dodalo váhu některým závěrům v oblasti sociální politiky, k nimž dospělo toto zasedání Evropské rady.
Pokud jde o změnu klimatu a některá skeptická vyjádření k závěrům na toto téma, musím konstatovat, že toto zasedání Evropské rady nezměnilo žádný ze závazků přijatých v loňském roce, takže se nedá říci, že mělo menší ambice. Posunuli jsme se zase o krok blíž, když jsme dohodli časový plán pro přijetí tohoto souboru opatření v oblasti životního prostředí a energie a samozřejmě když jsme dojednali hlavní zásady. Bez této dohody nejsou možné žádné konkrétní kroky vpřed.
Dovolte mi, abych vás upozornil, že proti změně klimatu je možno úspěšně bojovat pouze na globální úrovni. Čísla hovoří naprosto jasně. Spojené státy vypouštějí do atmosféry 5,817 miliard tun CO2, Evropská unie 5,177 miliard tun, Čína 5,059 miliard tun, Ruská federace 1,543 miliardy tun a Indie 1,147 miliardy tun. I kdyby Evropská unie zastavila únik veškerých emisí skleníkových plynů, svět bude dál čelit nebezpečí, které vyvolává změna klimatu. Tato procenta jsou tedy jasná a stěžejním cílem není pouhé snížení emisí v Evropské unii, ale dosažení globální dohody - bez ní nedosáhneme ničeho.
Podíváme-li se na množství emisí CO2 na jednoho obyvatele, vidíme, že Spojené státy vypouštějí 20 milionů tun na jednoho obyvatele, Evropská unie 10 milionů tun, Ruská federace 10 milionů tun, Čína 3,2 miliony tun a Indie 1,2 milionu tun. Tato čísla nám sdělují, že ty země, které vypouštějí větší množství CO2 na jednoho obyvatele delší dobu, musí provést větší změny. Evropská unie se zavázala k provádění těchto větších změn loni a v letošním roce jsme navrhli způsob, jak jich dosáhnout.
Obavy, že jsme asi udělali krok zpět, když jsme vyjádřili znepokojení nad přesouváním energeticky náročné výroby z Evropy do prostředí s nižšími ekologickými standardy, jsou podle mého názoru nepodložené. Přemístění energeticky náročného průmyslu do oblastí s nižšími ekologickými standardy neznamená jen ztrátu pracovních míst v Evropě. Znamená to současně, že jsme nijak nepřispěli ke snížení emisí, protože své skleníkové plyny vypouštíme někde jinde.
Takže ať se na to díváme jakkoli, vidíme, že uspějeme pouze tehdy, dosáhneme-li úspěchu na celé planetě. Právě zde udělala Evropská unie velký krok kupředu vzhledem k závazkům, které přijala v loňském roce, kdy svět byl svědkem mnoha změn. Například Austrálie se připojila ke Kjótské dohodě. Změny k lepšímu lze pozorovat také ve Spojených státech. Také Čína, která v množství emisí skleníkových plynů už brzy předstihne Evropu, vysílá poslední dobou určité pozitivní signály. Toto všechno se děje z velké části proto, že Evropa udělala první krok, a Evropská unie si musí i nadále zachovat vedoucí postavení.
Co se týče rozhodnutí a závěrů zasedání Evropské rady a jejich dopadu na evropské občany, myslím, že jen málo závěrů bude mít tak velký a dlouhodobý vliv na jednotlivce jako mají tyto. Chceme-li uspět, musíme změnit své zvyklosti i způsob života. To je velice náročné, ale okolnosti to vyžadují. Proto tyto závěry dlouhodobě ovlivní každého člověka. Na základě diskusí probíhajících v posledních několika letech o důležitosti boje proti změně klimatu jsem dospěl k názoru, že nálada v Evropské unii nám umožňuje, abychom se po této cestě vydali.
Nakonec mi dovolte, abych se vyjádřil k připomínkám ke Středomořské unii. Evropská rada přijala prohlášení, nikoli závěr. Těm, kteří v lednu vyslechli vyhlášení priorit slovinského předsednictví, bych chtěl připomenout, že prohlášení, na kterém se Rada sjednotila, obsahovalo všechno, co považujeme za kritéria dobrého projektu.
Zahrnuty byly všechny členské státy Evropské unie; neexistuje duplicita dosavadních orgánů. Nejedná se proto už o Evropskou unii, nýbrž barcelonský proces, tedy Středomořskou unii. Staví na něčem, co již existuje, což znamená, že nebude nutné zdvojovat správu a nevyžádá si to dodatečné náklady. Za třetí, na dalších přípravách se podílí i Evropská komise, což pochopitelně zaručuje praktické a operativní zapojení celé Evropské unie. Na zasedání Evropské rady bylo rovněž zdůrazněno to, co mnozí z vás označovali jako problém.
Náležitá pozornost byla věnována také východnímu, tedy černomořskému, rozměru evropské politiky sousedství. Naši polští kolegové přišli ohledně tohoto projektu, přesněji této jeho části, s určitým podnětem a dostali za úkol vypracovat konkrétnější návrh. Na základě příprav, které budou mezitím probíhat, Evropská unie projedná toto téma v červnu. Domnívám se, že Evropská rada věnovala plnou pozornost obavám a stanoviskům, které na téma Středomořské unie vyjádřil Evropský parlament.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedající, myslím, že z rozpravy obecně řečeno vyplynula podpora závěrům zasedání Evropské rady. Zároveň se vyskytly některé nesporné rozdíly, pokud jde o náročnost cílů. Dovolím si otevřeně prohlásit, že podle mého názoru bychom neměli podceňovat tuto náročnost, která právě opakovaně zazněla v souvislosti se změnou klimatu a obnovitelných energií a naší energetické politiky obecně. Nezapomínejme, že mluvíme o společné politice 27 členských států s různými kombinacemi zdrojů energie, s různými prioritami, někdy i s různými obavami, pokud jde o zabezpečení dodávky, zároveň - a buďme v tomto upřímnější - velmi často s různou mírou informovanosti o problémech souvisejících se změnou klimatu a o závazku přijatém v oblasti životního prostředí.
A tak není snadné shodnout se na jednotném přístupu Evropy ke společné energetické politice a k náročným cílům v oblasti změny klimatu. Neprokazujeme sami sobě dobrou službu, když podceňujeme to, čeho jsme dosáhli před rokem za německého předsednictví na zasedání Evropské rady a co se nyní potvrdilo na zasedání Evropské rady za předsednictví Slovinska v podobě přesněji vymezených záměrů.
Rozumím také obavám - ve skutečnosti jsem je před zasedáním Evropské rady sám vyslovil - pokud jde o realizaci cílů. Budeme či nebudeme plnit své závazky? To je opravdu vážná věc. Avšak doporučuji vám všem, vážení přítomní, abyste nepropadali pesimismu, neboť hodně bude záležet na vás. Hodně bude záležet na úloze Evropského parlamentu, neboť tam se nyní návrhy nacházejí, a spolu s Evropskou radou jste vy těmi zákonodárci. A tak místo skepse nad tím, kam až jdeme, dodržujme své závazky a ukažme své ambice při konkrétní legislativní činnosti. Vítám připomínky všech těch, kteří zmínili odhodlání a vůli pracovat, až přijde čas, na dosažení tohoto cíle, jako paní Doylová a další.
Abychom zodpověděli některé z konkrétních dotazů, počínaje dotazem paní Doylové, který se týká energeticky náročných odvětví průmyslu: Řekněme si jasně, že cílem je a nadále zůstává mezinárodní dohoda z důvodů všem dobře známých. Není to pouze evropské varování, je to varování globální. Potřebujeme globální dohodu, abychom čelili globální výzvě. Na dosažení globální dohody pracujeme a zároveň mechanismy určené pro energeticky náročná odvětví průmyslu, které by byly plně nebo částečně aktivovány, pokud mezinárodní vyjednávání nesplní naše očekávání, by měla srozumitelně objasnit směrnice. Takže co přesně musí být aktivováno a pro koho, bude záležet na výsledku mezinárodních jednání. Proto dnes nemůžeme pro tyto specifické sektory našeho průmyslu přesně a detailně určit konkrétní mechanismus.
Ale to, co chceme - a co přece již děláme - je poskytovat právní jistotu. Věc se má tak: Můžeme poskytnout a také již poskytujeme právní jistotu zúčastněným stranám. Proto by směrnice, kterou navrhneme, měla přinést plnou právní jistotu energeticky náročným odvětvím průmyslu, protože jejich zástupci již budou vědět, že buď směrnice, nebo rovnocenná mezinárodní dohoda se na ně bude vztahovat. Toto bylo vždy záměrem Komise.
Já osobně, společně s kolegy v Komisi, vedu konzultace s některými hlavními zástupci průmyslu a oni to, obecně řečeno, akceptují. Chtějí mít hlavně jistotu, že nebude-li dohoda, budou existovat nějaké mechanismy, které ochrání jejich konkurenční postavení. Považuji to za poctivé nejen vůči podnikatelským kruhům, o nichž mluvím, ale také vůči sociálním partnerům. Například Evropská odborová konfederace, o níž jsme také mluvili.
Jsme tímto problémem velice znepokojeni a věříme, že možné to je, ale ne tak, že slevíme ze svých současných cílů. Pokud ze svých cílů nyní slevíme, nebudeme důvěryhodní, až budeme jednat se svými vnějšími partnery, se svými americkými partnery nebo s Číňany, Indy a dalšími. Jsou velice aktivní a mimochodem pozorují u sebe určitý pokrok - ne velký, ale určitý pokrok vidí.
Velice důležitý je konkrétní dotaz na zalesňování. Jak víte, na konferenci v Bali jsme vyhlásili svůj závazek podporovat zalesňování. Pokud jde o otázku kreditů za zalesňování, nejsme proti nim. Naopak, v zásadě s nimi souhlasíme. Kredity dosud nejsou zahrnuty v závěrech, neboť existují určité metodické problémy. Takže tento bod zpracováváme a jsme pochopitelně připraveni o vašem příspěvku diskutovat. Budou vítány i další příspěvky. V současné době vedeme konzultace se zúčastněnými subjekty.
Další věc, kterou někteří z vás zdůrazňovali, jmenovitě pan Buzek a další, je nutnost více investovat do technologií a inovací. To je pravda. Proto jsme například navrhli, aby první znalostní a inovační komunita nového Evropského institutu pro technologie byla věnována změně klimatu, energii a ekologickým průmyslovým odvětvím, neboť to je naším hlavním zájmem, a nyní potřebujeme zefektivnit některé z našich programů v Evropské unii v rámci našeho rozpočtu a se zdroji, které máme k dispozici, abychom zvýšili prioritu této oblasti a zdůraznili její význam.
To si zajisté vyžádá velkého úsilí. Nikdy jsme netvrdili, že to bude snadný úkol. Bude to úkol velice těžký. Máme před sebou velice náročný a odvážný úkol, ale jsem přesvědčen, že s opravdovým odhodláním - s odhodláním, které tento Parlament v minulosti již prokázal - můžeme tento úkol splnit, s pomocí inovací, s vyššími investicemi do technologií a samozřejmě ve spolupráci s našimi partnery.
Pokud jde o další bod, který se týká Lisabonské strategie, jak již uvedl ministerský předseda Janša, domnívám se, že povědomí o sociálním rozměru v současné době značně stouplo. Rovněž jsem zaregistroval, co dnes prohlásil pan Schultz a co vlastně řekl již v minulosti. Proto připravujeme velice důležitý balíček opatření, co se týče přístupu, příležitostí a solidarity, který bude hotov do léta. Rádi bychom s vámi tímto způsobem spolupracovali, se všemi politickými subjekty v tomto Parlamentu.
Ale dovolte mi, abych vás varoval. Nežádejte prosím evropské orgány o to, co nemohou splnit. Máme vymezené oblasti, za něž bychom měli převzít odpovědnost, ale existují další, za které odpovídají především jednotlivé členské státy. Nikdo nepožaduje, aby závazky v oblasti sociálního zabezpečení, zaměstnanosti a vnitrostátních zdravotnických služeb byly na evropské úrovni. Co však můžeme však zlepšit, jsou některé evropské nástroje, a samozřejmě do nich více investovat s cílem podpořit dlouhodobé sociální cíle a také, jak už to děláme prostřednictvím Lisabonské smlouvy, prosazovat vytváření nových pracovních míst. Mluvím-li o hospodářském růstu, mám tím samozřejmě na mysli udržitelný růst. To znamená růst udržitelný z hlediska sociálního a z hlediska životního prostředí. To je, myslím, zcela jasné.
Musíme si uvědomit, že nástrojů dostupných na evropské úrovni je málo. Možná si vzpomenete, že když tato Komise navrhovala zřízení "fondu pro přizpůsobení se globalizaci", nového nástroje, objevovaly se argumenty proti tomuto nástroji ohledně subsidiarity a dotazy, proč to, co je třeba udělat, se dělalo pouze na úrovni Evropské unie. Nakonec jsme souhlas získali a jsem rád, že jsem se toho nástroje dočkal, i když je skromný, přece už existuje a konkrétním výrazem našeho odhodlání starat se o ty, kteří v globalizaci nevítězí.
Mezi těmi, kdo jsou skutečně proevropští a podporují evropský projekt, bychom měli být podle mého názoru opatrní a nestavět Evropskou unii do pozice, kde neplní některé závazky, které Evropská unie jako taková bez podpory členských států a našich vlád ani plnit nemůže. Hodně práce je nutno odvést na vnitrostátní úrovni. Proto i když můžeme na tuto věc upozornit a vy zajisté můžete předložit návrhy nebo legislativní návrhy pro náš květnový balíček, je důležité uvědomit si při tom, za co odpovídají orgány Evropské unie a co je úkolem vlád jednotlivých členských států.
A na závěr, pokud jde o Středomořskou unii, domnívám se, že z tohoto projektu bychom mohli udělat dobrý projekt pro Evropu, který přenáší obnovený závazek do oblasti Středomoří. Je pravda, že bychom měli dělat více - a zároveň se snažit udržet Evropskou unii jednotnou, nikoli rozdělenou. Pochopitelně, mluvím-li o Evropské unii, nemluvím pouze o členských státech, ale také o evropských orgánech. Zajisté očekáváme, že si Evropský parlament podrží svou velice důležitou úlohu i v této Středomořské unii. Takto lze posílit ambice barcelonského procesu a naší politiky sousedství.
(Potlesk)
President
Rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 142)
Jean-Pierre Audy  
písemně. - (FR) Dovolte mi, abych začal poděkováním úřadujícímu předsedovi Evropské unie, znamenitému slovinskému ministerskému předsedovi panu Janezi Janšovi, jeho vládě a jeho státní správě za skvěle odvedenou nelehkou práci. Pokud jde o výsledky zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008, vítám politický konsensus o evropsko-středomořské otázce. Mám rovněž velkou radost, že jsme se přiblížili k zavedení volného pohybu znalostí jako páté svobody Společenství. Mrzí mě, vzhledem k nynějšímu rozvratu na finančních trzích, že Evropská rada, vysoký politický orgán Unie, neměla sílu, rozvahu ani jasnozřivost, aby navrhla politiku, která by mohla pomoci regulovat finanční trhy, alespoň v Evropě, například zřízením evropských regulačních orgánů v klíčových sektorech vnitřního trhu (energie, poštovní služby, telekomunikace, audit, bankovnictví, pojišťovnictví atd.). A konečně, vzhledem k nynějšímu chaosu na peněžních trzích nechápu, proč tyto problémy nebyly vůbec zkoumány nebo jen v malé míře: Stále častěji je nutno vysvětlovat, co je myšleno cenovou stabilitou předpokládanou v mandátu Evropské centrální banky zakotveném v článku 105 Smlouvy, a vyzvat Mezinárodní měnový fond (MMF), aby se zapojil do celosvětového dialogu o monetárních otázkách.
Titus Corlăţean  
písemně. - (RO) Závěry zasedání Evropské rady ze 13. a 14. března 2008 a rozpravy v Evropském parlamentu dne 26. března 2008 podtrhují důležitost evropské politiky sousedství a potvrzují princip Středomořské unie, podstatnějšího mechanismu spolupráce mezi členskými státy EU a nečlenskými státy v jižním sousedství Unie.
Mám za to, že priority EU by se měly zaměřit rovněž na východní problematiku politiky sousedství: za tímto účelem poukazuji na nutnost užší spolupráce s Republikou Moldavsko. Podporuji tedy závěr nové dohody o spolupráci mezi EU a Republikou Moldavsko, s jasnými a striktními odkazy na velice potřebný pokrok v Kišiněvu na poli demokracie, federálního státu a prosazování lidských práv.
EU by měla svá očekávání soustředit na zajištění skutečné svobody tisku v Kišiněvu. V poslední době jsou často uváděny případy hrubého porušování svobody tisku, jako je případ novinářů radia Hlas Besarábie nebo některých televizí či novin v Rumunsku, provozovaných nebo vydávaných v Kišiněvu. K těmto zprávám by se Evropská rada a Komise neměly stavět lhostejně.
Pevně doufám, že soudržnější politika EU v otázce východního sousedství se stane prioritou pro politické jednání Evropské rady a Komise.
Bairbre de Brún  
písemně. - Potřebujeme koordinovanou dlouhodobou politiku, která stanoví, jakým způsobem řešit změny klimatu v rámci sektoru. Soubor opatření předložený Parlamentu předsedou Barrosem je krokem kupředu a povzbudivé je, že Rada uznává, že EU se musí dohodnout na řadě politik do konce roku 2008.
Vítám záměr zvýšit využívání obnovitelné, udržitelné energie o 20 % a cílem by mělo být rovněž zvýšení energetické účinnosti.
Soubor opatření by měl obsahovat záměr snížit emise uhlíku do roku 2020 o 30 % a na úrovni členských států je cílem rovněž každoroční snižování emisí uhlíku. Tyto záměry a cíle musí být zahrnuty do právních předpisů. Zdálo by se, že tyto právní předpisy jsou jediným způsobem jak zaručit důsledné řešení uhlíkových emisí ve všech aspektech tvorby politiky a politického rozhodování.
Musíme dbát na to, aby záměr získat motorové palivo s příměsí biopaliva nezpůsobil škody.
Dokud se změna klimatu nebude řešit celosvětově, povede to ke katastrofám. Poškodí to naše prostředí, naše ekonomiky a naši společnost.
Pedro Guerreiro  
písemně. - (PT) S odkazem na rozhodnutí Evropské rady mám pouze jednu malou poznámku k hlavním směrům politiky zaměstnanosti v různých členských státech.
Evropská rada schválila (což nepřekvapuje) dosavadní obecné směry EU s cílem dokončit další etapu liberalizace pracovních trhů a zintenzívnit využívání pracovníků, a dosáhnout tak vyšších kapitálových zisků.
Takto je nutno vykládat tyto obecné směry, jejichž cílem je pod klamným zdáním flexikurity zvýšit flexibilitu pracovních trhů, organizace práce a pracovních vztahů, včetně toho, co hlásají ohledně revize pracovního práva, bude-li nutná, různých smluvních podmínek a ustanovení o pracovní době. Výsledkem bude delší pracovní doba, rychlejší pracovní tempo, nižší mzdy, méně práv a menší jistota pracovního místa pro pracovníky, vše čistě v zájmu zaměstnavatelů.
Využitím tohoto trojského koně údajné modernizace pracovních trhů, mechanismů na ochranu pracovních míst, veřejné správy a systémů sociálního zabezpečení Evropská unie potvrzuje, že jejím cílem je rozložit a zlikvidovat ekonomické a sociální vítězství pracovníků.
Vzhledem k těmto cílům, jak je možné vyhýbat se vnitrostátním referendům o navrhované Smlouvě?
Monica Maria Iacob-Ridzi  
písemně. - (RO) Ústředním bodem tohoto evropského summitu bylo zahájení nového tříletého cyklu Lisabonské strategie. Mezi návrhy Rady bych chtěla poukázat na význam zásady volného pohybu znalostí na území Evropské unie.
Zavedení této svobody je třeba doplnit legislativními návrhy vzešlými z Komise a předkládanými v průběhu tohoto roku. Připomínám vám, že souběžně s Lisabonskou strategií by měl být také co nejdříve realizován boloňský proces, jehož cílem je zřízení společného vzdělávacího prostoru do roku 2010. K uplatňování volného pohybu znalostí by mohlo přispět vzájemné uznávání universitních diplomů a dalších formálních a neformálních kvalifikací, rozšíření a přiměřené financování programů evropské mobility, jako je Erasmus, Comenius nebo Leonardo, stejně jako zavedení nové generace studijních programů a institucionálních struktur společně vypracovaných členskými státy.
Abychom zvýšili soudržnost této nové zásady práva Společenství, musíme rovněž vypracovat program s dobře nastavenými lhůtami za účelem odstranění všech dosavadních překážek volného pohybu znalostí. Jsem přesvědčena, že závazek přijmout Chartu práv duševního vlastnictví do konce roku 2008 je v tomto směru dobrým krokem.
Magda Kósáné Kovács  
Z březnového summitu si odneseme poučení, že světové finanční trhy a globální toky zboží a kapitálu uvízly mezi Skyllou a Charybdou a pouze odpovědné strategické myšlení vycházející z politiky Společenství může pomoci zamezit rostoucí nejistotě a šoku, které by ekonomika Evropské unie pocítila.
Tyto chybné linie, jak víme, rozbíjejí globální ekonomiku, a nejen to. Závěry předsednictví ze zasedání Rady kladou značný důraz na mnohostranný výklad soudržnosti, která bude moci do určité míry spoléhat na zdroje Společenství, ale objevuje se tady také jedno varování obsažené ve výzvě, aby národní politiky urychleně snižovaly své schodky a dluh a použily k tomu veškeré neočekávané přebytky příjmů. Jinými slovy, díra v rozpočtu není jen věcí členských států, je to zároveň překážka bránící implementaci politik soudržnosti Evropské unie.
Po všech těch pěkných prohlášeních je čas učinit rozhodnutí a přijmout závazná pravidla, i kdyby to někdy přinášelo bolestné důsledky. Pro mě osobně je nejvyšší prioritou bezesporu zvyšování znalostního kapitálu mladých lidí. A zároveň zvyšování určitých znalostí, které se dostanou také k chudé populaci, k Romům a přistěhovalcům. Zvyšování určitých znalostí, které jsou evropské a mají širokou základnu, určitý druh politiky soudržnosti, která neobírá chudší členské státy o jejich intelektuální kapitál prostřednictvím "odlivu mozků", ale která zároveň solidárně nachází způsob jak reprodukovat stále globálnější nepřetržitý tok znalostního kapitálu. Tímto způsobem bude investice do lidí znamenat zvláštní komparativní výhodu na globálním trhu a pohyb znalostního kapitálu nebude představovat hrozbu nějakého nového přemisťování, nýbrž zdroj bohatství v evropském měřítku.
Rareş-Lucian Niculescu  
písemně. - (RO) Chtěl bych upozornit na pět témat v závěrech zasedání Rady, o nichž dnes ráno před ochodem do práce přemýšlely tisíce Rumunů a možná i mnoho dalších Evropanů.
1. Snížení administrativního zátěže podle právních předpisů EU. Z toho by se měly poučit všechny členské státy a například Rumunsko, kde by snížení nákladů na byrokracii o 1 % přineslo úsporu jedné miliardy eur.
2. Přijetí aktu o malých podnicích - iniciativa týkající se malých a středních podniků - a zásada uzákonění s přihlédnutím k malým podnikům. Pro Rumunsko je to dobrá myšlenka, malé a střední podniky tu totiž vytvářejí 70 % HDP a poskytují pracovní místa pro 60 % zaměstnané populace.
3. Nezaměstnanost mezi mladými lidmi. V Unii Rumunsko zaujímá druhé místo, nezaměstnanost mladých lidí zde dosahuje 21 %.
4. Zajištění kvalitních cenově dostupných zařízení pro péči o děti. Ve velkých rumunských městech mateřské školy uspokojí méně než 70 % poptávky ze strany rodičů.
5. Zvýšení energetické účinnosti. Jednoduchý způsob jak tohoto cíle dosáhnout je zateplení budov. V Rumunsku existuje více než 80 000 činžovních domů, které jsou nepřítelem úspor energie a nákladů. Za posledních šest let se začalo s izolačními pracemi ve dvou těchto činžovních domech v hlavních městě Rumunska.
Daciana Octavia Sârbu  
písemně. - (RO) Rada vyjádřila svůj úmysl dokončit soubor opatření v oblasti změny klimatu a energie před vypršením mandátu v roce 2009, a Evropská unie se proto musí snažit, aby tento závazek plnila a aby i nadále stála v čele boje proti globálnímu oteplování. Cílem EU je uzavřít v Kodani v roce 2009 ambiciózní dohodu o změně klimatu na období po roce 2012, aby si zachovala svou důvěryhodnost na mezinárodní úrovni.
Dalším důležitým tématem, o němž se na zasedání Rady jednalo, bylo hrozící přemísťování emisí CO2 vypouštěných do ovzduší energeticky náročnými průmyslovými provozy, které jsou vystaveny mezinárodní konkurenci a budou se přesouvat do zemí s méně regulovaným trhem a levnější pracovní silou. Evropská unie se zavázala chránit konkurenceschopnost evropského průmyslu a takto vytvořená pracovní místa budou implicitně zahrnuta do mezinárodní dohody o řešení tohoto problému.
Navrhovaný ambiciózní soubor opatření, který předložila Komise, představuje pro Evropskou unii skutečnou výzvu a my, poslanci Evropského parlamentu, budeme usilovat o to, aby byl tento soubor opatření dokončen v roce 2009.
Richard Seeber  
písemně. - (DE) Minulý rok jsme se zavázali k přísným a náročným cílům v oblasti životního prostředí a nyní nadešel čas, abychom se je snažili naplňovat. Je však povinností Evropské unie, aby dosahovala svých environmentálních cílů, aniž by páchala ekonomickou sebevraždu. Nesmíme stavět ekologii a ekonomiku proti sobě. Proto vítám kompromis, kterého bylo dosaženo na nedávném summitu.
Boj proti změně klimatu samozřejmě něco stojí. Avšak náklady za nečinnost vysoce převýší náklady na potřebná opatření ke zmírnění důsledků. Nicméně je nezbytné, aby se zatížení spojené se snižováním emisí CO2 rovnoměrně rozdělilo mezi členské státy a průmyslová odvětví a také, podle mého názoru, aby nebyly znevýhodňovány ty členské státy, které toho v boji proti změně klimatu již udělaly víc než ostatní.
Také energeticky náročné sektory se musí podílet na snižování emisí CO2. Musíme požadovat, aby převedly své výrobní procesy na nejnovější ekologicky šetrné technologie. V zájmu udržení konkurenceschopnosti evropské ekonomiky však musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom zabránili přemístění výroby s vysokým podílem emisí CO2 do zemí mimo EU. Pokud by změna klimatu přiměla rozvíjející se ekonomiky, jako je Čína nebo Indie, aby také hrály svou úlohu, byl by to vítaný krok.
Esko Seppänen  
písemně. - (FI) Názor zástupce předsednické země, že existuje spojitost mezi příznivým hospodářským růstem a Lisabonskou strategií, není věrohodný. Lisabonská strategie nemá žádná informovaná kritéria, která by vysvětlovala snížení rozpočtových schodků a veřejné zadluženosti nebo vytvoření 6,5 milionu nových pracovních míst. Zásluhu na tom mají členské státy. Právě v jejich ekonomikách se nápadně projevuje nedostatek jakéhokoli sociálního rozměru v Lisabonské strategii.
Módním slovem je dnes "flexikurita". To znamená, že větší flexibilita pracovních podmínek by měla být odměněna jistotou pracovního místa. Ducha doby výstižněji vyjadřuje slovo "flexinsekurita". Občanům EU je vyhrožováno výpovědí pro nadbytečnost, pokud by nesouhlasili s vynucenou flexibilitou.
Silvia-Adriana Ţicău  
písemně. - (RO) Evropská unie musí stát v čele boje proti změně klimatu. Přijetí politiky vedoucí k poklesu znečištění by zlepšilo kvalitu života 490 milionů evropských občanů.
Členské státy by měly vypracovat politiky a opatření v oblasti energetické bezpečnosti a boje proti změně klimatu vedoucí k udržitelnému hospodářskému rozvoji a vzniku nových pracovních míst.
Evropská rada vymezila několik hlavních směrů: investice do výzkumu a vývoje, prosazování ekologické dopravy, přezkoumání směrnice o zdanění energií, a zejména poskytování informací evropským občanům a jejich zapojení do boje proti změně klimatu.
Zasedání Evropské rady v březnu 2008 zdůraznilo význam posílení energetické bezpečnosti EU. Zasedání Evropské rady konané v roce 2007 vyhlásilo projekt Nabucco jako projekt evropského zájmu v oblasti diverzifikace zdrojů energie a energetické bezpečnosti na území Unie. S napětím očekáváme předložení revidované strategické energetické politiky v listopadu 2008, která se zaměří na bezpečnost dodávek energií, vzájemné propojení a vnější politiku Unie v oblasti energetiky.
Blahopřeji Evropské radě k zavedení tzv. páté svobody: "volný pohyb znalostí". Jedná se o významnou výzvu, na níž musí Unie reagovat tím, že bude investovat do lidských zdrojů, malých a středních podniků a sociální Evropy.
