Doba vyhrazená pro otázky (otázky Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0001/2011).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
První část

Předmět: Využívání finančních prostředků EU
Podle jednoho článku, který nedávno zveřejnil deník Financial Times, Evropská unie vynaložila pouze 10 % z 347 miliard eur vyčleněných do roku 2013 na podporu rozvoje chudých regionů.
Podle tohoto článku jsou finanční prostředky určené na podporu malých a středních podniků v konečném důsledku využívány ze strany nadnárodních společností (Coca-Cola, IBM, Nokia Siemens), zatímco jiné velké společnosti (Twinings, Valeo) využívají finanční prostředky EU k tomu, aby převedly svou činnost do zemí, v nichž je pracovní síla levnější, a to v rozporu s právními předpisy, které tuto praxi výslovně zakazují.
Mohla by Komise vyjádřit své stanovisko k informacím obsaženým v tomto článku a případně předložit řešení, na jejichž základě by bylo možné se v budoucnu vyhnout opakování dané situace?
Johannes Hahn
člen Komise. - Pane předsedající, Komise vítá kontrolu, kterou provedl deník Financial Times; jedná se o významný příspěvek k vyvolání a rozšíření veřejné diskuse o účinnosti a účelnosti politiky soudržnosti.
Komise si je vědoma skutečnosti, že čerpání na začátku programového období je obvykle pomalejší. Nejnovější údaje však ukazují, že Komise v rámci politiky soudržnosti vyplatila ve čtvrtém čtvrtletí roku 2010 více prostředků než kdy dříve. Velkou většinu těchto plateb představovaly průběžné platby, tedy náhrady nákladů, které už v členských státech vznikly a byly potvrzeny. Je tedy jisté, že se podobě jako v minulých programových obdobích výdaje v rámci politiky soudržnosti zrychlují. Úroveň čerpání dosahuje, pokud jde o platby EU členským státům, 21 % u Fondu soudržnosti, 22 % u Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a 23 % u Evropského sociálního fondu (ESF).
Pokud jde o podporu poskytnutou nadnárodním a velkým společnostem, Komise by ráda zdůraznila, že jedním z hlavních cílů politiky soudržnosti je růst a vytváření nových pracovních míst v určitých regionech a členských státech. Veškerou podporu produktivních investic je třeba chápat v těchto souvislostech.
Podpory vzniku pracovních míst a ekonomického růstu lze dosáhnout mnoha způsoby, od zakládání malých podniků až po podporu velkých firem. Zásahy v rámci politiky soudržnosti podporují produktivní investice, jež se primárně zaměřují na malé a střední podniky soudržnosti, a to v souladu s nařízeními o EFRR a ESF. Komise úlohu malých a středních podniků vyzdvihla také v rámci jednání o stávajících programových dokumentech. Na malé a střední podniky se zaměřuje velká většina produktivních investic a investic na vytvoření vnitrního potenciálu. Existují nicméně případy, kdy je v souladu s nařízeními spolufinancování poskytnuto větším firmám pod podmínkou, že budou dodrženy cíle příslušných fondů a programů.
Celkem bylo v rámci politiky soudržnosti na podporu podniků mezi lety 2007 a 2013 vyčleněno 55 miliard EUR, přičemž velká část z této částky je určena na podporu inovací u malých a středních podniků. Komise chce zdůraznit, že nadnárodní firmy nepatří k příjemcům podpory z ESF. Spolufinancována jsou školení pracovníků. ESF podporuje lidi. Cílem je poskytnout vzdělávací a rekvalifikační kurzy, zlepšit dovednosti lidí a připravit je a pomoci jim najít práci. Pracovník - ať už jde o muže, či ženu - zaměstnaný u jedné firmy může být později zaměstnán u firmy jiné. Jde tedy o to, jaký dovednostní kapitál se pracovníkům podaří si vytvořit tak, aby se udrželi na trhu práce, nikoliv o jméno nebo typ podniků, jež vzdělávání poskytují.
Komise má za to, že z hlediska politiky by firmy neměly obdržet evropské finance na investice, které povedou k poklesu zaměstnanosti v rámci téže firmy v jiném regionu Evropské unie, protože čistý vliv investic z ESF by pak mohl být nulový, či dokonce záporný. V případech, kdy podnik, který získal podporu v rámci politiky soudržnosti, ukončí činnost nebo přestane projekt podporovat, musí být poskytnuté prostředky do pěti - resp. v případě malých a středních podniků do tří - let vráceny.
A poslední, ale klíčová poznámka: Ačkoliv v mnoha oblastech samozřejmě existuje prostor pro zlepšení, nesmí tato skutečnost zastiňovat zásadní pozitivní vliv, který politika soudržnosti má. Rád bych vás ujistil, že Komise před problémy neuhýbá. V minulosti jsme ostatně navrhli změny, z nichž některé byly přijaty, a budeme i nadále usilovat o zlepšení politiky soudržnosti. Politika soudržnosti představuje jednoznačný přínos pro chudší regiony Evropské unie, ale také jasný přínos pro zbytek Evropy.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Dovolte mi také poděkovat panu komisaři za kvalitu poskytnutých informací. Rád bych však vznesl ještě další připomínku. V rozpravě, jako je tato, ve které se zabýváme takovýmto tématem, bychom se, myslím, měli spíše soustředit na budoucí opatření zaměřená na to, abychom se propříště podobným situacím vyhnuli, a může pro nás být, mohu-li to tak říci, důležitější klást si otázku, zda takováto čísla, když je veřejnost zaznamená, nemohou vést k poklesu důvěry občanů v činnost orgánů EU.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, chtěl bych vám velmi poděkovat za toto vysvětlení, protože poskytuje základ pro rozumnou diskusi a je také jasným závazkem vůči našim malým a středním podnikům. Na tyto podniky koneckonců připadají dvě třetiny pracovních míst v Evropě a 80 % odvedených daní. Chci se proto zeptat, zda věříte, že bychom v budoucnu mohli posílit rámcové podmínky a infrastrukturu pro výzkum těchto programů o něco více.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pane předsedající, mám následující otázku. Peníze ze strukturálních fondů, a zvláště z Evropského sociálního fondu, jsou velmi důležité. Slouží ke zvyšování kvalifikace pracovníků a zachovávání pracovních míst tak, aby na ně mohly nastoupit kvalifikované osoby. Domníváte se však, že existují rovné podmínky pro bohaté mezinárodní firmy, vzhledem k tomu, že k získání peněz ze strukturálních fondů či Evropského sociálního fondu si musí přispět z vlastních zdrojů, a malé a střední podniky, které také chtějí vzdělávat své lidi a mít kvalifikované zaměstnance? Neuvažujete vzhledem k tomu, že podmínky pro velké firmy na jedné straně a malé a střední podniky na straně druhé nejsou stejné, v této věci o nějakých návrzích?
Johannes Hahn
Pane předsedající, děkuji za otázky.
Pokud jde o infrastrukturu pro výzkum, malé a střední podniky už z Evropského fondu pro regionální rozvoj získávají značné prostředky, zvláště na podporu inovací; v této oblasti k nim směřují dotace na inovace v řádech desítek miliard eur. V období 2000-2006 se na tuto oblast soustředěně zaměřilo více než 30 000 podniků. Zabýváme se skutečností, že obzvláštní důraz je nutno klást na infrastrukturu pro výzkum, a to zvláště do budoucna - nejen v oblasti ekonomiky, ale také na poli základního výzkumu. Existuje možnost, že ještě ve stávajícím období poprvé podpoříme těmito prostředky jeden projekt v oblasti infrastruktury pro výzkum, který je také součástí plánu postupu Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI), protože zkoumání tohoto projektu ukázalo, že má velmi trvalý dopad i mimo region vlastního projektu v tom smyslu, že povede k vytvoření pracovních míst, a to nejen pracovních míst v oblasti výzkumu, ale také pracovních míst v dodavatelských podnicích, protože i infrastruktura pro základní výzkum potřebuje služby a subdodávky. Řečeno jinak, mohlo by tak vzniknout skutečné centrum dané oblasti v příslušném regionu - v tomto případě regionu v Maďarsku. Mělo by se také jednat o signál pro nadcházející programové období, třeba pro univerzity, u kterých koneckonců také budou konkrétní důsledky. Už dnes skoro třetina činnosti univerzit probíhá v oblasti aplikovaného výzkumu, což v konečném součtu prospívá ekonomice a vytváří trvalá pracovní místa.
Pokud jde o otázku, kterou položila kolegyně, v rámci Evropského sociálního fondu získají podporu na školení obecně zaměstnaní či dočasně nezaměstnaní pracovníci, aby se tak zlepšily jejich možnosti na trhu práce. Ať už v podniku, kde jsou zaměstnáni, či pokud zaměstnáni nejsou, aby se zlepšily jejich dovednosti nebo se prostě obecně zvýšila jejich kvalifikace pro jiné možné typy zaměstnání. Mohu vám dát následující příklad - protože to je možná to, na co jste narážela, a zároveň něco, co bylo značně kritizováno. Jedná se o to, že další vzdělávání bylo nabídnuto pracovníkům firmy McDonald's. Je zde třeba jasně rozlišovat: Jednalo se o další vzdělávací opatření pro pracovníky firmy McDonald's, aby se zvýšila jejich kvalifikace pro trh práce a pracovní proces. Jak víte - protože se to koneckonců někdy kritizuje - u pracovních míst u firmy McDonald's, kterým se často říká "McJobs", se v zásadě jedná o práci na částečný úvazek, která nevyžaduje žádnou zvláštní kvalifikaci; jedná se o práci, kterou často vykonávají studenti. Jde o zlepšování dovedností těchto lidí. U interní rozšiřující kvalifikace, například v rámci tohoto projektu, třeba firma McDonald's nesla všechny náklady sama. Jinými slovy, snažíme se a usilujeme o to, abychom zajistili, že se další vzdělávání, kterého se pracovníkům dostává, bude soustředit na jejich osobní kvalifikaci. Vzhledem k tomuto se domnívám, že by nemělo hrát roli, kde tito lidé pracují; našim cílem musí být spíše dále zlepšovat kvalitu dovedností každého jednotlivce tak, aby byli lidé lépe připraveni pro stále mobilnější pracovní trh, a aby se tak, jak jen to je možné, zamezilo nezaměstnanosti.
Předmět: Evropský nástroj mikrofinancování Progress
Provádění evropského nástroje mikrofinancování Progress probíhá zjevně pomaleji, než se očekávalo. Tato situace, která nepřehlédnutelně kontrastuje s rychlostí, s jakou byl tento nástroj v březnu 2010 přijat, by mohla ohrozit jeho účel.
Jak hodlá Komise tento proces urychlit a zajistit, aby se prostředky z tohoto nástroje dostaly až k těm nejzranitelnějším osobám a zároveň aby bylo jejich přidělování správně geograficky vyváženo?
Co plánuje Komise udělat pro to, aby členské státy přiměla financovat poradenské a školící programy a také aby se zajistilo dotování plateb úroků z prostředků Evropského sociálního fondu, jak bylo dohodnuto? Jakým způsobem Komise zajistí, aby byly o evropském nástroji mikrofinancování Progress informovány cílové skupiny?
Johannes Hahn
člen Komise. - Vážení kolegové, jsem rád, že mohu ohlásit, že obě části evropského nástroje mikrofinancování Progress - část záruční a část hotovostních produktů - už nyní plně fungují. Jen tři měsíce po vstupu rozhodnutí v platnost Komise definitivně schválila Evropskému investičnímu fondu mandát k zahájení záručních operací pro poskytovatele mikrofinancování.
Minulý listopad zřídila Komise zvláštní investiční nástroj. Díky tomu budou první mikropůjčky poskytnuty už tento měsíc. S potěšením také oznamuji, že se Komisi podařilo zajistit dodatečné financování pro mikropodnikatele v Evropě. Evropská investiční banka napodobí Evropskou unii a rovněž poskytne 100 milionů EUR a očekáváme, že se připojí i další přispěvatelé. Celkový objem půjček v rámci nástroje mikrofinancování Progress tak dosáhne, jak bylo plánováno, asi 500 milionů EUR. Tyto peníze prospějí nezaměstnaným, osobám, jimž hrozí sociální vyloučení, či zranitelným osobám, jež mají obtíže s přístupem ke běžnému úvěrovému trhu. Zajištění toho, aby se dosáhlo na tyto cílové skupiny, a podpora zeměpisné vyváženosti představují klíčové prvky mandátu, který Komise Evropskému investičnímu fondu dala.
Operace, které byly doposud schváleny, nebo které se připravují, naznačují, že oba cíle budou splněny. Od počátku roku 2011 budou poskytovány mikropůjčky prostřednictvím nově zřízené instituce pro mikrofinancování v Belgii, která se soustředí na znevýhodněná městská společenství, a prostřednictvím nadace v Nizozemsku, která se zaměří na jednotlivce, kteří nemají přístup k běžnému financování. EIF oznámil, že připravované operace budou vyvážené také z hlediska zeměpisného pokrytí. Očekává se, že asi 40 % se prostřednictvím zprostředkovatelů proinvestuje v západní Evropě a asi 60 % ve střední a východní Evropě. Je dobře známo, že mikrofinancování je nejúčelnější, pokud se začínajícím podnikatelům a mikropodnikům poskytují doprovodné služby na podporu podnikání.
Komise tedy podnikne kroky k podpoře řídících orgánů a zprostředkujících subjektů Evropského sociálního fondu, aby zintenzivnila podporu samostatně výdělečně činných osob a mikropodniků.
Na stávající programové období ESF vyčlenily členské státy na podporu podnikání více než 2,7 miliardy EUR. Podnikatele lze také podpořit slevami z úroků. To, zda tyto slevy budou, nebo nebudou dotovány z ESF, je však na rozhodnutí jednotlivých členských států. Prozatím pouze jeden členský stát, totiž Litva, naznačil, že této možnosti využívá.
Konečně: Komise podpoří informovanost o nástroji mikrofinancování Progress. Poskytovatelé mikrofinancování, kteří jsou zamýšleným příjemcům nejblíže, poskytnou informace o dostupnosti mikropůjček. Komise k poskytování informací o nástroji mikrofinancování Progress využije stávajících sítí služeb veřejné zaměstnanosti, řídících orgánů ESF a neziskových organizací.
V neposlední řadě se Kampaň Mládež v pohybu zvláště zaměří na příležitosti zakládat vlastní firmy a získat mikropůjčky pro mladé lidi z různých prostředí.
Kinga Göncz
(HU) Pane předsedající, bylo potěšující slyšet informace od pana komisaře a chtěla bych ujasnit jednu věc. Když jsme před pár týdny obdrželi zprávu Komise a Evropského investičního fondu, hovořilo se v ní o celkové sumě v přibližné výši jenom 200 milionů EUR. Jedna z mých otázek se týkala přesně tohoto, totiž že původní slib či plán předpokládal 500 milionů EUR. Zajímalo by mě, odkud se vzaly tyto dodatečné prostředky. Mám za to, že je to velmi důležité, protože se jedná o program vysoké priority ke zmírnění dopadů krize, což je částečně také důvod, proč jsme s jeho přijetím spěchali. Další důležitá otázka byla, zda členské státy podporují dotace na platbu úroků a školící a poradenské prvky ze Sociálního fondu. Původní plán zahrnoval i toto, pak ale - zdá se - Komise tuto věc opomenula. Poskytování informací, zajištění toho, aby se dostaly k lidem, je velmi důležité.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane předsedající, pane komisaři, chtěl bych poděkovat za tyto informace. Naprosto s vámi souhlasím v tom, že tento nástroj, o kterém jsme dnes hovořili, je nástrojem velmi důležitým. Stojí však za to zmínit, že bychom měli také odpovědět na otázku, které státy nástroj mikrofinancování využívají. Znepokojilo mne, že jste ve své odpovědi uvedl, že bychom měli zajistit různé úrovně rozdělení podle státu a zeměpisné oblasti. Využily už některé státy tohoto nástroje?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, mladé lidi zřejmě hospodářská a finanční krize zasáhla nejvíce, nesmíme však zapomínat ani na nezaměstnané lidi ve věku nad 45 let. Ráda bych vám položila následující otázku, protože jste zmiňoval, že 60 % evropského nástroje mikrofinancování Progress půjde do střední a východní Evropy: Zjistil jste, jaké překážky doposud bránily zemím v tomto regionu využít tohoto nástroje dostatečným způsobem?
Johannes Hahn
Velmi děkuji za váš zájem a připomínky. Tématem mikrofinancování se ve skutečnosti zabývá více generálních ředitelství, přičemž pan Andor má, pokud jde o podstatu věci, určité vedoucí postavení. Jedná se však také o něco, čím se zabýváme v rámci regionální politiky. Pokud jde o úrokové sazby, některé členské sáty nastavily - takříkajíc jako podmínku - strop, který se pohybuje asi mezi 8 a 9,5 procenty. V této souvislosti je třeba také zohlednit to, že režijní náklady - a o této věci se vždy diskutovalo, i v rámci příprav na všechny tyto věci - jsou v poměru k vlastním půjčkám přirozeně poměrně vysoké, a tyto vzniklé je tudíž třeba pokrýt. Je třeba nalézt rozumnou střední cestu, a já se domnívám, že se nám to podařilo.
Ke druhé otázce mohu říci, že nástroj JASMINE, který má pomáhat s vhodnými přípravami mikrofinancování a připravit půdu pro ustavení zprostředkovatelů a jejich vyškolení, se v současné době využívá k přípravě 15 institucí v 15 různých zemích, z nichž 11 se nachází ve střední a východní Evropě a čtyři v Evropě západní. Nevzpomínám si teď na to, o které země se konkrétně jedná, ale v podstatě jde hlavně o nové členské státy, přičemž očekáváme, že v příštích letech bude v rámci programu JASMINE náležitě připraveno dalších 20 zprostředkovatelů.
Pokud jde o poslední otázku, prosím o pochopení, protože nedokážu z hlavy odpovědět. Předložíme odpověď písemně a uvedeme v ní podrobné důvody pro omezení přístupu. V každém případě bych však předpokládal, že zde často dochází ke komunikačním problémům a že tu také existují překážky, protože u mnoha potenciálních úvěrových klientů se jedná o osoby, které už nemohou získat půjčky od "klasických" bank, a panují tak jisté obavy a určitá zdrženlivost, pokud jde o využití těchto nástrojů. Je-li situace taková, a pokud se utvrdí a začne jít o zavedený stav, pak ale bude nutné provést v této oblasti příslušnou osvětu.
Předmět: Doplňková podpůrná opatření pro malé a střední podniky při provádění politiky cestovního ruchu
Průmysl cestovního ruchu čelí stejně jako všechna ostatní hospodářská odvětví stále více celosvětové konkurenci. Aby byla zachována konkurenceschopnost cestovního ruchu, stanovila Evropská unie v Lisabonské smlouvě cíl podporovat konkurenceschopnost odvětví a vytvářet prostředí příznivé pro rozvoj podniků. K tomuto účelu se stanoví tyto cíle: podpora inovací v cestovním ruchu, zlepšení kvality všech služeb cestovního ruchu, zdokonalování odborných znalostí zaměstnanců v tomto odvětví. Podniky v cestovním ruchu však většinou patří k malým a středním podnikům a nemohou samy tyto cíle uskutečňovat. Tento stav je ovlivněn několika skutečnostmi, například omezeným množstvím finančních zdrojů, nedostatkem kvalifikovaných pracovníků a neschopností reagovat rychle na změny, z čehož vyplývá potřeba dodatečných finančních zdrojů.
Nedomnívá se Komise, že by bylo vhodné rozvíjet v tomto směru strategii a vypracovat podrobný akční plán obsahující zvláštní podpůrná opatření pro malé a střední podniky a mechanismy financování, které by mohly přispět k překonání obtíží, jimž toto odvětví čelí?
Antonio Tajani
Pane předsedající, dámy a pánové, pro evropský průmysl cestovního ruchu, tak jako pro mnoho jiných odvětví ekonomiky, je globalizace stále větší výzvou.
Jedná se o výzvu, jejíž význam už Komise zdůrazňovala a jíž se při mnoha příležitostech zabývala, zvláště ve sdělení "Průmyslová politika pro éru globalizace". Třicátého června loňského roku navíc Komise přijala zvláštní sdělení o cestovním ruchu, které navrhuje - v souladu s Lisabonskou smlouvou a novou strategií Evropa 2020 - konsolidovaný politický rámec k posílení konkurenceschopnosti v tomto odvětví s cílem učinit evropské odvětví cestovního ruchu odvětvím skutečně moderním, udržitelným a odpovědným.
Tento konsolidovaný rámec stojí na zásadě, jíž je vytvoření prostředí, které napomáhá rozvoji mikropodniků a malých a středních podniků v odvětví cestovního ruchu. K dosažení tohoto cíle jsme navrhli tři konkrétní opatření, která se zaměřují zaprvé na podporu konkurenceschopnosti v evropském odvětví cestovního ruchu, zadruhé na podporu rozvoje udržitelného, odpovědného a vysoce kvalitního cestovního ruchu a zatřetí na konsolidaci image a profilu Evropy jakožto souboru udržitelných a vysoce kvalitních turistických destinací a samozřejmě také na maximalizaci potenciálu finančních politik a nástrojů EU pro rozvoj cestovního ruchu.
Podporované iniciativy by měly tomuto odvětví poskytnout nástroje nezbytné k tomu, aby se přizpůsobilo výzvám, kterým provozovatelé v tomto odvětví čelí, a aby ve věci konkurenceschopnosti zacílilo úsilí na dosažení udržitelného vývoje. Samozřejmě budou podniknuta konkrétní opatření k podpoře inovací v odvětví cestovního ruchu, ke zlepšení kvality turistických služeb a zdokonalení odborných dovedností pracovníků v cestovním ruchu, protože na cestovní ruch už dále nesmíme pohlížet jako na odvětví, které sestává výlučně z rodinných podniků; musíme hledat cesty, jak jej učinit modernějším a konkurenceschopnějším.
Uvedu několik příkladů, které se týkají vzdělávání a odborných dovedností: Vznikne platforma "IKT a cestovní ruch", která má odvětví cestovního ruchu a podnikům, které v něm působí, pomoci přizpůsobit se vývoji na trhu nových informačních technologií a zvýšit svou konkurenceschopnost. Všechny tyto návrhy a myšlenky jsou obsaženy ve sdělení Komise, které už schválila Rada a o kterém vedeme rozpravu v Parlamentu - zpravodaj je v této sněmovně přítomen.
Provozovatelé z odvětví cestovního ruchu budou pobídnuti, aby lépe využívali různé programy Unie, např. program Leonardo, Rámcový program konkurenceschopnost a inovace, program Erasmus pro mladé podnikatele, Evropský sociální fond a jiné programy. Vytvoření příhodného prostřední pro provozovatele z tohoto odvětví napomohou také strategie k posílení diverzifikace služeb v oblasti cestovního ruchu a vytvoření virtuálního elektronického střediska pro sledování evropského cestovního ruchu.
Musím také zdůraznit, že malé a střední podniky mohou těžit z dalších průřezových iniciativ a získat z nich prostředky. Zmínil bych společnou iniciativu Komise, Evropského investičního fondu a Evropské investiční banky JEREMIE, která se zaměřuje na zlepšení přístupu k financování pro mikropodniky a malé a střední podniky, a to zvláště prostřednictvím rizikového kapitálu, půjček, záruk, mikroúvěrů a jiných forem návratné pomoci.
Konečně bych chtěl poukázat na to, že na malé a střední podniky v odvětví cestovního ruchu se plně vztahují opatření navržená v rámci iniciativy Small Business Act, jejímž záměrem je podpořit podnikatelské prostředí přesně takových podniků. Parlament obdrží aktualizované znění za několik týdnů.
Small Business Act se tedy také stane nástrojem k zajištění malých a středně velkých podniků, které skýtají obrovský potenciál, pokud jde o rozvoj odvětví, jež se mi, jak doufám, v příštím roce podaří posílit, protože jsem naprosto přesvědčen o tom, že evropská politika tak, jak je zakotvena ve Smlouvě, může dát skvělé práci, kterou v tomto směru už odvádějí regiony Evropy a členské státy, přidanou hodnotu.
Mám proto za to, že jsem schopen poskytnout váženému panu poslanci, který položil tuto otázku, ujištění, že Komise i já osobně jsme připraveni usilovně pracovat na tom, aby byla malým a středním podnikům v tomto odvětví zajištěna podpora a pomoc, pokud jde o jejich úsilí domoci se ekonomických nástrojů EU, a to jako součást politické strategie zaměřené na to, aby se z cestovního ruchu stalo jedno z klíčových odvětví naší hospodářské a odvětvové politiky.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pane předsedající, asi všichni dnes tady v Parlamentu doufáme, že vaše prognóza budoucího vývoje v oblasti cestovního ruchu se skutečně vyplní a že v této oblasti nejenže dojde k rozvoji, ale že se stane příznivou pro investice. Jak víte, cestovní ruch je dnes v Evropské unii stále nerovnoměrně rozvinut, a to z objektivních i subjektivních důvodů. Mám otázku. Ve strategii EU pro region Baltského moře se dosažení atraktivity a dostupnosti tohoto regionu uvádí jako jeden z hlavních cílů. Čeho přesně se v tomto směru za rok podařilo dosáhnout?
Carlo Fidanza
(IT) Pane předsedající, komisaři, dámy a pánové, chtěl bych poděkovat panu Balčytisovi za jeho otázku, díky které se naše rozprava soustředí na témata, jimž se bude Parlament moci znovu věnovat v nadcházejících měsících v rámci parlamentní zprávy, jejíž vypracování je mým úkolem.
Především musíme uznat, že sdělením, k jehož přijetí došlo v červnu minulého roku, a souvisejícím plánem provádění, jenž byl představen před několika týdny, poskytl pan místopředseda Tajani nové evropské politice cestovního ruchu, kterou stanoví Lisabonské smlouva, velmi silnou podporu. Tyto dva akty se zaměřují zvláště na malé a střední podniky a na konkurenceschopnost v tomto odvětví, přičemž zmiňují obzvláště inovace a otázky související se vzděláváním.
Pokud jde o financování, musíme postupovat na dvou frontách: Jednak musíme zvyšovat povědomí o fondech, které už existují, a zajistit, aby byly využívány více, a zadruhé musí Parlament silně prosazovat - a tím skončím, pane předsedající, - začlenění konkrétních rozpočtových položek politiky cestovního ruchu do finančního výhledu na roky 2014-2020.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Některé země využívají k rozvoji cestovního ruchu třeba regionální program Konkurenceschopnost a inovace či operační program, v případě Spojeného království či Řecka se jedná o operační program pro regionální rozvoj. Ráda bych se zeptala, zda zamýšlíte vytvořit evropský rámec ke zvýšení účasti malých a středních podniků na čerpání prostředků z evropských fondů k rozvoji cestovního ruchu.
Antonio Tajani
Pane předsedající, dámy a pánové, dovolte mi poděkovat panu Balčytisovi za to, že mi poskytl příležitost vyjádřit se k tématu, jež je ze všech témat, pro které jsem coby evropský komisař příslušný, mému srdci zvláště blízké, a jako první evropský komisař pro cestovní ruch věřím, že politika cestovního ruchu je, společně s odvětvovou a prostorovou politikou, prioritou.
Abych vám však dal konkrétní odpověď, hlavní problém, kromě politických iniciativ, které jsem se snažil od doby, kdy jsem se stal komisařem, provádět, je ten, na který ve svém projevu narážel pan Fidanza: Protože EU nebyla před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost příslušná pro politiku cestovního ruchu, neobsahuje současný finanční výhled prostředky potřebné k tomu, aby se EU mohla podílet na významném úsilí v oblasti cestovního ruchu.
Máme zajímavé programy, např. program Calypso, které ve Španělsku doplňují podle mého názoru velmi pozitivní regionální iniciativy. Ačkoliv jasně rozumím tomu, co pan Fidanza uvádí ve zprávě, kterou Parlament brzy předloží, podpora bude, protože objem prostředků vyhrazených pro politiku cestovního ruchu se v příštím finančním výhledu zvýší. Může dojít k jejich navýšení v rámci osmého rámcového programu či prostřednictvím zavedení rozpočtových položek ad hoc. Podstatné však je, že Parlament na tento problém upozorňuje, protože je obtížné poskytnout konkrétní odpovědi, nejsou-li zřízeny příslušné ekonomické nástroje.
To nicméně neznamená, že nebudeme postupovat velmi odhodlaně. Jak víte, došlo k přijetí bezpočtu iniciativ, belgické předsednictví zorganizovalo významnou akci na Maltě a maďarské předsednictví už oznámilo, že uspořádá významnou akci, jež se bude zvláště věnovat cestovnímu ruchu - to bylo tématem naší první schůzky, která proběhla před pár dny v Budapešti.
Jsem rád, že pan Balčytis nadnesl otázku cestovního ruchu v regionu Baltského moře: Cestovní ruch jako téma se netýká výlučně ekonomik středomořských zemí - Španělska, Francie, Itálie, Řecka a Malty. Jedná se o velmi důležitý zdroj pro celou Evropskou unii, a to včetně zemí střední a východní Evropy, které mají své vlastní památky a vlastní potenciál, který je třeba rozvíjet.
Pokud jde o pobaltské státy, domnívám se, že jedno z témat, které mimochodem řeší text, jenž byl schválen 30. června loňského roku, je vztah s nově vznikajícími třídami; se vznikem střední třídy v Rusku. Miliony a miliony Rusů mají turistické plány, a chtějí proto vycestovat ze své země.
Je zde problém s vízy. Tento problém, myslím, existuje také v případě Číny, Evropská komise a ministři příslušní pro oblast cestovního ruchu jsou odhodláni snažit se tento problém s potenciálními návštěvníky jak z Ruska, tak z Číny vyřešit. Chceme věci urychlit a usnadnit těmto návštěvníkům vstup do našich zemí. Pobaltské země navíc mohou, protože leží blíže Rusku, sklidit potenciální ekonomické plody také z přijetí turistů ze střední třídy, která se v této zemi utváří.
Jedná se o věc, která je středobodem naší práce na podporu politik cestovního ruchu, a povzbuzující je pro mě také skutečnost, že mnoho ministrů z různých členských států, a to včetně Spojeného království - setkal jsem se s novým britským ministrem pro cestovní ruch před několika týdny v Londýně - a Francie, vyjádřilo pevné odhodlání podpořit politiku cestovního ruchu EU.
Podstatné je stanovit řadu bran pro turisty, protože Evropa musí představovat přidanou hodnotu. Mám velkou radost, že komisařka Vassiliou se rozhodla do textu o sportu, který byl dnes přijat, zařadit také to, že významné sportovní akce, např. blížící se olympijské hry v Londýně jsou velkou příležitostí pro celou Evropskou unii.
Stručně řečeno, musíme zajistit, aby každá země v EU mohla fungovat jako brána tak, aby turisté vstoupili do příslušné země a navštívili ji, ale pak se po skončení návštěvy vydali do dalších evropských zemí.
Jedná se o další opatření, které může Evropská komise přijmout, a podpora Parlamentu je podle mě klíčová. Dovolte mi vám nyní poděkovat za vaše budoucí úsilí, a to jak za úsilí v rozpravě o politice cestovního ruchu, tak za úsilí ve všech rozpravách o blížících se rozpočtových krocích.
Druhá část
Předmět: Iniciativy a programy na modernizaci vysokého školství
V některých členských státech Evropské unie byly provedeny studie zjišťující, nakolik se vysokoškolská zařízení přizpůsobila novým požadavkům trhu práce a jaké mají absolventi po dokončení vysokoškolského studia příležitosti nalézt práci. Výzkumy bohužel ukázaly, že mnohé univerzity připravují odborníky pro trh, které je již nasycen. Programy vysokých škol nejsou vždy připravovány s ohledem na požadavky trhu práce, a proto jsou tímto jevem nejvíce postiženi mladí lidé, kteří právě dokončili studium. Pracovní program Komise na rok 2011 obsahuje zmínku o modernizaci vysokého školství. Upřesňuje, že mohou být předkládány návrhy týkající se systémů hodnocení a transparentnosti činností vysokoškolských zařízení.
Jaké konkrétní programy a iniciativy tedy plánuje Komise schválit s cílem modernizovat vysokoškolské vzdělávání v Evropě? Má Komise v úmyslu připravit zvláštní strategii pro modernizaci vysokého školství, aby měli mladí absolventi vysokých škol možnost co nejrychleji najít práci? Kolik prostředků hodlá Komise v budoucnu investovat do těchto programů a iniciativ zaměřených na mládež?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Pane předsedající, vzdělání je jedním z hlavních faktorů, které rozhodují o zaměstnatelnosti. Riziko nezaměstnanosti je u lidí s vysokoškolským vzděláním o 40 % nižší než už osob, které dosáhly pouze vzdělání středoškolského. Nicméně nezaměstnanost a podzaměstnanost mladých jsou dnes nepřijatelně vysoké. Příliš mnoho absolventů má problémy s přechodem na trh práce a se získáním kvalitního zaměstnání, které odpovídá jejich vzdělání.
Samozřejmě úsilí zlepšit zaměstnatelnost začíná už dlouho před vysokoškolským vzděláním. Komise spolupracuje s členskými státy na vymezení dovedností či klíčových schopností, jimž se mladí lidé mají ve škole naučit. Dnes mladí lidé potřebují širší spektrum dovedností než kdy dříve, aby se jim v globalizované ekonomice dařilo. Mnoho z nich bude působit na pracovních místech, která ještě neexistují. Mnoho z nich bude potřebovat pokročilé jazykové, mezikulturní a podnikatelské dovednosti. Technologie bude i nadále měnit svět způsoby, které si nedokážeme představit, a schopnost učit se dál a schopnost inovovat se tedy stanou klíčovými faktory zaměstnatelnosti.
Velmi podstatné je však i vedení. Mladí lidé stojí v oblasti vzdělání před stále větším množstvím voleb. Musí mít možnost rozhodovat se informovaně. K tomu je zapotřebí lepších informací o možnostech vzdělání a odborné přípravy, a to včetně jasné představy o pracovních příležitostech. Musíme vytvořit kvalitní služby v oblasti kariérního poradenství a kvalitní profesní poradenství se silným zapojením orgánů pracovního trhu.
Přejdu nyní k vysokoškolskému vzdělávání; Komise nedávno, jak víte, spustila stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 "Mládež v pohybu", která si za cíl klade lépe přizpůsobit vzdělání a odbornou přípravu potřebám mladých lidí. V současnosti začínáme s prováděním různých části této strategie. Později v průběhu tohoto roku plánuje Komise představit nové sdělení o modernizaci vysokoškolského vzdělání. Provedeme inventuru pokroku v přizpůsobování vysokoškolského vzdělání potřebám společnosti založené na znalostech, a to včetně otázky zaměstnatelnosti. Vymezíme hlavní výzvy ve vztahu k budoucnosti a stanovíme naši odpověď.
V rámci těchto snah Komise posílí evropskou platformu pro dialog mezi univerzitami a podniky tak, aby se zvýšila zaměstnatelnost studentů a rozvinula úloha vzdělání v rámci vědomostního trojúhelníku. V globálnějším a mobilnějším světě může transparentnost výkonnosti vysokoškolských institucí stimulovat jak soutěžení, tak spolupráci, a stát se podnětem k dalším zlepšením a modernizaci. Stávající mezinárodní žebříčky ovšem mohou podávat neúplný obraz výkonnosti univerzit. Letos představí Komise výsledky studie proveditelnosti vytvoření alternativního vícerozměrného systému hodnocení, který by odrážel různorodost vysokoškolských institucí.
Evropa se musí zlepšit v předjímání dovedností potřebných v budoucnu. Proto Komise spustila Program pro nové dovednosti a pracovní místa, který jde ruku v ruce s naší iniciativou Mládež v pohybu. Program pro nové dovednosti a pracovní místa se zabývá tím, jak pomoci našim mladým lidem stát se zaměstnatelnějšími. Především potřebujeme poskytnout lidem tu správnou směs dovedností, aby se mohli přizpůsobovat naší rychle se měnící společnosti. Náš přehled dovedností EU, který se stane funkční v roce 2012, pomůže předjímat nejen dovednosti, které zaměstnavatelé potřebují dnes, ale také ty, které budou potřeba do budoucna.
Letos na jaře hodlá Komise navrhnout nové evropské referenční hodnoty pro studijní mobilitu a pro úlohu, kterou vzdělávání hraje v přípravě lidí na to, aby byli zaměstnatelní na trhu práce založeném na znalostech.
Konečně programy EU na podporu vzdělání, odborné přípravy a mládeže, včetně programů mobility jako např. programu Erasmus, mohou mladým lidem pomoci zlepšit si šance na pracovním trhu tím, že jim umožní získat cenné mezinárodní zkušenosti a rozvinout své intelektuální chápání.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pane předsedající, paní komisařko, děkuji za vaši opravdu vyčerpávající odpověď. Ráda bych však položila další otázku. Evropská unie musí zaručit všem občanům právo na kvalitní vysokoškolské vzdělání. Mezi systémy vysokoškolského vzdělání, náklady na něj a poskytováním půjček na studia ale v jednotlivých členských státech existují mnohé rozdíly. Vysoké úroky na půjčky na studium a nepříznivé podmínky splácení těchto úvěrů mladé lidi často od vysokoškolského studia ve své vlastní zemi odrazují a podporují odliv mozků do jiných zemí. Zamýšlí Evropská komise zveřejnit pokyny stran preferovaných podmínek pro studentské půjčky?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane předsedající, rád bych položil jenom jednu otázku, ačkoliv bychom v této souvislosti mohli hovořit o mnoha různých věcech. Rád bych se vás zeptal, paní komisařko, zda se nějak pracuje na navýšení prostředků na studentské výměnné programy v Evropě. Mám dojem, že objem prostředků, který máme pro Erasmus a další programy k dispozici, zůstává po mnoho let stejný. V současné době jsou tato stipendia v každém případě velmi nízká.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní komisařko, je pravdou, že právě tato otázka spadá do působnosti subsidiarity. Evropská unie však členským státům poskytuje financování na modernizaci sylabů v těchto členských státech. Například v rámci předchozího, třetího, rámce podpory Společenství čerpaly mnohé členské státy financování Společenství za tímto účelem. Mám velmi konkrétní otázku: Má Komise k dispozici data o účinnosti vynaložení prostředků, které byly a budou poskytnuty členským státům?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Nejprve k otázce rozdílů mezi institucemi vysokoškolského vzdělání: Je to přesně tak! Proto chceme transparentnost v záznamech o studijních výsledcích na univerzitách. Proto nyní dokončujeme studii proveditelnosti, na jejímž základě se pokusíme podívat na žebříčky univerzit, zmapování univerzit a kvalitu univerzit, abychom dali studentům možnost volit na základě většího množství informací. Cílem je, aby přesně věděli, kde a co studovat a jaká je kvalita univerzity, kterou hodlají navštěvovat.
Pokud jde o poplatky, myslím, že s vámi souhlasím v tom, že vysoké poplatky si žádají spravedlivě nastavené půjčky, ale jak jistě víte, to je v kompetenci členských států. Víme, že jednou z věcí, na níž se ekonomové shodnou, je to, že investice do vzdělání jsou něčím, co přinese dlouhodobé výsledky, růst a pracovní místa, a já tedy vždy naléhavě vyzývám vlády, aby neškrtaly investice do univerzit či do vzdělání obecně.
Souhlasím navíc s váženým panem poslancem, který nadnesl otázku nedostatečnosti stipendií na programy mobility, jako je např. program Erasmus. I z tohoto důvodu dokončujeme další studii proveditelnosti - studii, kterou provádí London School of Economics a která bude, doufám, k dispozici za pár měsíců -, na jejímž základě spolu s Evropskou investiční bankou prozkoumáme možnost vytvoření evropské studentské půjčky pro mobilitu. Jsem si jista, že takto budou mít studenti, ať už jsou bohatí, či chudí, možnost využít těchto vynikajících stipendií na podporu mobility.
Co se týče otázky pana Papanikolaoua, hovoří o strukturálních rozvojových fondech, na základě kterých mohou vlády budovat svou infrastrukturu v oblasti vzdělávání. Strukturální fondy bohužel nespadají do mé kompetence, zeptám se však pana komisaře Hahna, zda existují nějaké zprávy členských států o výsledku těchto dotací, a pokud tomu tak je, určitě vám dám vědět.
Předmět: Výsledky žáků v členských státech EU
Výsledky patnáctiletých žáků v nedávno zveřejněném mezinárodním srovnávacím hodnocení OECD (mezinárodní výzkum PISA 2009) celkově ukazují, že konkurenceschopnost EU je vážně ohrožena, neboť v testu čtenářské gramotnosti (úroveň 5-6) se v první desítce umístily pouze dva členské státy EU. V testu matematické gramotnosti jsou mezi nejlepšími deseti jen tři země EU, žádná z nich není mezi prvními pěti. Vezmeme-li v úvahu, že v roce 2020 se tito mladí lidé i jejich mladší spolužáci již budou aktivně účastnit pracovního trhu nebo se budou připravovat na vstup na něj, je třeba co nejrychleji přijmout v členských státech účinná opatření, aby se kvalita školního vzdělávání výrazně zvýšila.
Hodlá Komise provést podrobné hodnocení uvedené studie a předložit členským státům konkrétní doporučení ohledně osvědčených postupů? Plánuje se vypracovat program k šíření těchto osvědčených postupů nebo zřídit platformu, na níž by bylo možné o těchto problémech diskutovat? Mělo by se s členskými státy hovořit o tom, jaká opatření je třeba přijmout, aby se výsledky zlepšily?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Jak víte, je na každém členském státu, aby si rozhodl, jak zorganizuje svůj vzdělávací systém. Je to v souladu s článkem 165 Smlouvy o fungování Evropské unie. Přesto Komise spolupracuje s členskými státy na rozvoji vzájemného učení a výměny osvědčených postupů.
Jak jsme uvedli ve strategii Evropa 2020, pro budoucnost Evropy jako společnosti založené na znalostech a společnosti inkluzivní je životně důležité, aby vzdělávací systémy byly reformovány a modernizovány tak, aby se vyrovnaly těm nejlepším na světě. Studie PISA organizace OECD je pro tyto diskuse významným zdrojem. Obraz, který členským státům EU dává poslední studie PISA, zveřejněná v prosinci 2010, je smíšený. Obsahuje náznaky významného zlepšení u některých systémů, ale celkově je ještě zapotřebí velkého pokroku. Tyto výsledky budou představovat významný vstup pro budoucí diskuse mezi Komisí a členskými státy.
Evropská referenční hodnota, kterou přijala Rada v květnu 2009, usiluje o přiměřenou úroveň základních dovedností v oblasti čtení, matematiky a přírodních věd tím, že vyzývá k tomu, aby se počet žáků ve věku 15 let, kteří nedosáhnou dostatečného výsledku, snížil do roku 2020 pod hranici 15 %.
Nyní mi dovolte přečíst úryvek ze zprávy PISA, který je velmi podstatný. Podíl žáků, kteří nedosahují dostatečného výsledku ve čtení, jenž se zvýšil z 21 % v roce 2000 na 24 % v 2006, se v roce 2009 zlepšil na 20 %. Referenční hodnota OECD na rok 2010, tj. snížit podíl z roku 2000 o 20 % a dosáhnout 17 %, však dosažena nebyla.
Podíl žáků, kteří nedosahují dostatečné úrovně v matematice a přírodních vědách, od roku 2006 klesá. V přírodních vědách byl pokrok větší než v případě matematiky a podíl žáků, kteří nedosahují dostatečných výsledků, je dnes u přírodních věd menší než v případě matematiky.
Pokud použijeme rok 2006 jako pevný výchozí bod, je EU ve věci pokroku směrem k referenčnímu podílu žáků, kteří nedosahují dostatečné úrovně, pro rok 2020 na dobré cestě. V průměru v rámci tří disciplín v 25 členských státech EU, pro které jsou k dispozici údaje, bylo žáků, kteří nedosahují dostatečné úrovně, v roce 2006 22,5 % a do roku 2009 se jejich podíl snížil na 19,6 %. Vidíme tedy, že v průměru se nám v Evropské unii podařilo v této věci poněkud pokročit.
Komise bude samozřejmě výsledky studie PISA analyzovat a závěry zveřejní ve své příští výroční zprávě o pokroku v referenčních ukazatelích v roce 2011. V listopadu 2010 Rada vyzvala Komisi a členské státy, aby soustředily společnou práci na následující oblasti: podobu osnov, motivaci ke čtení, gramotnosti, matematice, vědě a technice, vliv nových technologií na základní dovednosti a jejich využití k tomu, aby se žáci stali autonomní a udrželi si motivaci, rozdíly mezi pohlavími ve výkonnosti a přístupu, vazbu mezi zázemím žáků a tím, jak zvládají základní dovednosti, a konečně otázky týkající se učitelů a školitelů učitelů i étosu škol a jejich charakteristiky.
Ve svých závěrech Rada také vyzvala Komisi ke zřízení skupiny na vysoké úrovni pro gramotnost a tematické pracovní skupiny pro matematiku, přírodní vědy a techniku.
Zamýšlím zahájit činnost skupiny na vysoké úrovni pro gramotnost 1. února. Skupina bude navrhovat opatření v oblasti politik, která se budou zakládat na osvědčených postupech a výsledcích bádání, což pomůže členským státům zvýšit důslednost a efektivitu v poskytování základních dovedností v rámci svých strategií pro celoživotní učení, přičemž skupina ukončí činnost a zveřejní svou zprávu v polovině roku 2012.
Tematická pracovní skupina pro matematiku, přírodní vědu a techniku už navíc byla založena. Na principu vzájemného učení a výměny osvědčených postupů sdružuje tvůrce politik a odborníky z vnitrostátní úrovně. Tematická pracovní skupina vymezí opatření v oblasti politik a rozšíří povědomí o nich tak, aby se zlepšila situace žáků, kteří na vnitrostátní úrovni nedosahují dostatečné úrovně základních dovedností.
Dovolte mi také zdůraznit, že opatření Comenius v rámci programu celoživotního učení se soustředí, vedle jiných priorit, na zvýšení motivace v přírodních vědách a matematice a na zlepšení čtenářských dovedností.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Pane předsedající, ráda bych se zeptala, možná, že v některých zemích proběhl výzkum, který by mohl vysvětlit špatné výsledky a nízkou úroveň žáků? Jedná se o finanční, či strukturální záležitost? Co si myslíte o základním školství? Výzkum proběhl u žáků ve vyšších třídách, jak to ale vypadá u ještě mladších dětí, které chtějí ve svých studiích pokračovat?
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Mohu vám poskytnout veškeré podrobné údaje, které máme pro různé členské státy k dispozici. Neanalyzovali jsme je, našim úkolem není hledat důvody, proč si některé členské státy vedly hůře než jiné, nicméně během naší práce jsme si vyměňovali osvědčené postupy. S velkým potěšením mohu říci, že se ukázalo, že některé země, které se osvědčenými postupy řídily, vykázaly od roku 2006 velmi slušný pokrok ve většině z těchto ukazatelů.
Pokud jde o základní školství, nemáme bohužel k dispozici podobné studie, jako je studie PISA. Žádná taková studie neexistuje.
Předmět: Fragmentace digitálních trhů a její dopady na vzdělávací systém a na investice do izolovaných oblastí
Podle sdělení Komise o digitální agendě pro Evropu je Evropa i nadále pouhým souborem vnitrostátních digitálních trhů a Evropané nemohou využít přínosů jednotného digitálního trhu kvůli problémům - jako jsou nedostatečné investice do sítí -, které by mohly být vyřešeny. V důsledku této situace má v mnohých izolovaných oblastech (horských a ostrovních oblastech) poskytované vzdělání značné technologické zpoždění a investice v těchto zeměpisných zónách jsou také zasaženy. Žádáme Komisi, aby odpověděla na následující otázky:
Vzhledem k tomu, že odvětví informačních a komunikačních technologií (IKT) přímo vytváří 5 % evropského HDP, jeho roční tržní hodnota činí 660 miliard EUR a jeho přínos k celkovému růstu produktivity je ještě vyšší (z 20 % způsobený odvětvím IKT a z 30 % investicemi do IKT), jak hodlá Komise bojovat proti fragmentaci digitálních trhů?
Provádí Společenství cílená opatření s cílem vyřešit problém nízkých vnitrostátních investic do sítí, především pokud jde o izolované oblasti?
Neelie Kroes
místopředsedkyně Komise. - Sdělení Komise o strategii Evropa 2020 a její sdělení o digitální agendě pro Evropu stanovilo cíl poskytnout do roku 2013 všem Evropanům základní širokopásmové připojení a usilovat o to, aby bylo do roku 2020 zajištěno, že všichni Evropané budou mít přístup k mnohem vyšším internetovým rychlostem ve výši 30 megabytů za sekundu a že si 50 % nebo více evropských domácností předplatí internetové připojení nad 100 megabytů za sekundu.
Pane předsedající, Komise si je vědoma skutečnosti, že nedojde-li k důraznému veřejnému zakročení, hrozí riziko suboptimálního zavádění, kdy by se rychlé a ověřené sítě soustředily do zón s vysokým počtem obyvatel a odlehlé a venkovské oblasti by zůstaly pozadu. To by mělo negativní důsledky také na vzdělávací systémy a začlenění informačních a komunikačních technologií do vzdělávání. Nejnovější údaje pro celou EU ukazují, že pouze 67 % škol má širokopásmové připojení a že existují velké rozdíly mezi členskými státy i mezi hustě a řídce obydlenými oblastmi, v hustě osídlených oblastech tento podíl dosahuje 73,7 % a v řídce osídlených 60,6 %.
Abychom se vyhnuli riziku suboptimálního zavádění, přijala Komise balíček pro širokopásmové připojení, který stanoví kontury společného rámce ve vnitrostátních i regionálních politikách, jež by měly být ke splnění cílů vytvořeny. Tyto politiky by zvláště měly snížit náklady na zavedení širokopásmového připojení na celém území EU tím, že zajistí odpovídající plánování a koordinaci a sníží administrativní zátěž.
Komise už podnikla kroky k posílení investic v odlehlých oblastech a regionech v rámci politiky soudržnosti EU tím, že vyčlenila přibližně 2,3 miliardy EUR pro období 2007-2013. Sdělení Komise k plánu evropské hospodářské obnovy také umožnilo vyčlenit 360 milionů EUR na opatření v oblasti širokopásmového připojení pro venkovské oblasti prostřednictvím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova. Ve svém programovém balíčku Komise oznámila, že do roku 2014 posílí a zhospodární financování vysokorychlostního širokopásmového připojení prostřednictvím nástrojů EU a prozkoumá, jak prostřednictvím lepších úvěrů zaštítěných Evropskou investiční bankou a evropskými fondy přimět kapitál k investicím do širokopásmového připojení. Návrh Evropské komise a Evropské investiční banky v této věci se očekává v roce 2011.
Další pilíř digitální agendy se zaměřuje na digitální dovednosti. Zde navrhujeme např. považovat digitální gramotnost a dovednosti za prioritu pro nařízení o Evropském sociálním fondu pro příští programové období a vymezit digitální dovednosti jako doplněk k souboru dokladů Europass, aby byla zajištěna jejich transparentnost. Vzdělání je, jak víte, klíčové pro rozvoj digitálních dovedností v naší společnosti a my souhlasíme s názorem, že bez odpovídajících investic mohou některé regiony zůstat pozadu.
Poslední údaje pro celou EU - mám na mysli rok 2006 - ukazují, že pouze 67 % škol má širokopásmové připojení a že mezi členskými státy EU a mezi hustě a řídce osídlenými oblastmi existují velké rozdíly. Připravujeme spuštění nového průzkumu na školách, jehož výsledky budou k dispozici ke konci letošního roku.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní komisařko, děkuji vám za velmi detailní odpověď. Dovolil bych si položit následující doplňující otázku: Strategie EU 2020 udává, že naším cílem je jednotný digitální trh pro domácnosti a podniky, což znamená rovné příležitosti v oblasti přístupu, ale také rovné příležitosti, pokud jde o rozvoj.
Vy sama jste někdy během slyšení v příslušných výborech, jako je Výbor pro kulturu a vzdělávání, řekla, že v těchto odvětvích bude v příštích pěti letech zapotřebí asi 500 000 nových pracovníků. Mám konkrétní otázku: Přijímáme všechna opatření, jichž je zapotřebí k tomu, aby bylo zajištěno, že tato nová místa budou spravedlivě rozdělena tak, aby nebyly vyloučeny zeměpisně odlehlé oblasti?
Neelie Kroes
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, odpověď je ano.
Předsedající
Velmi dobře. Velmi vám děkuji!

Předmět: Horká linka pro pohřešované děti 116 000
Komise nedávno naposledy vyzvala členské státy EU, aby co nejrychleji aktivovaly evropskou horkou linku pro pohřešované děti 116 000. Na tomto telefonním čísle bude poskytována nezbytná pomoc a podpora dětem, které to potřebují.
V současnosti je linka 116 000 plně funkční pouze ve 12 členských státech. Domnívá se Komise, že skutečnost, že tato služba není plně a řádně funkční po celé EU, by mohla děti ohrozit? Budou lidé informováni, pokud tato služba nebude k dispozici v jejich zemi nebo v zemi, kterou navštěvují? Je povinností každého členského státu tuto službu řádně a plně provozovat? Není pravda, že neschopnost poskytovat odpovídající službu prostřednictvím tohoto čísla ve všech členských státech může děti ohrozit?
Neelie Kroes
místopředsedkyně Komise. - Pane předsedající, Komise sdílí názor váženého pana poslance, že zavedení horké linky 116 000 pro pohřešované děti si v mnoha členských státech žádá dalšího úsilí. V tomto ohledu revidovaná telekomunikační pravidla - a zvláště mám na mysli článek 27a směrnice o univerzální službě - ukládají členským státům povinnost všemi způsoby usilovat o to, aby občané měli přístup ke službě provozující horkou linku, kde je možno hlásit případy pohřešovaných dětí. V tomto ohledu Komise pozorně sleduje provádění tohoto nového ustanovení do vnitrostátních právních řádů členských států, což je třeba dokončit k 25. květnu 2011, a pomáhá jim v něm.
Dne 17. listopadu loňského roku Komise přijala sdělení nazvané "Volejte 116000: Evropská horká linka pro případy pohřešovaných dětí". Cíli tohoto sdělení je obnovit výzvu Komise členským státům, aby zavedly horkou linku pro případy pohřešovaných dětí jako prioritní záležitost a zajistit, že v rámci celé Unie budou na praktickou podporu členským státům poskytovány služby stejné kvality.
Toto sdělení zdůrazňuje stávající osvědčené postupy, které členské státy vyvinuly k řešení hlavních problémů souvisejících s provozními a telekomunikačními náklady horké linky 116 000. Komise navrhuje využít osvědčené postupy k vypracování souboru společných minimálních standardů, jež by zajistily vysokou kvalitu služby v celé EU tak, aby se rodiče a děti mohli spolehnout na stejnou pomoc, ať už jsou kdekoliv. Tato rozsáhlá práce jde za rámec problematiky elektronické komunikace, pro kterou jsem věcně příslušná, a koordinuje ji moje kolegyně paní Redingová.
Liam Aylward
Paní komisařko, v minulosti jste za překážky v zavedení této horké linky v některých členských státech označila náklady a nedostatek informací. Jaká opatření máte v úmyslu zavést k překonání těchto překážek, a předpokládáte dále, že dojde k plnému zavedení této služby ve všech členských státech? A konečně: Jaké možnosti mají členské státy, které mají problémy s financováním této horké linky, k dispozici, aby se zajistilo, že tato linka začne fungovat v celé Evropské unii?
Neelie Kroes
místopředsedkyně Komise. - Samozřejmě, že se snažíme, co to jde. Postoj váženého pana poslance dává smysl. Skutečně jsem dříve zastávala stanovisko, že náklady jsou jedním z problémů. Samotná horká linka je tím nejmenším problémem. Problémem jsou následné kroky. Měli bychom se soustředit nejen na samotnou horkou linku, ale také na následné kroky.
Pozorně sledujeme, jak členské státy postupují v zavádění, a pomáháme jim a jsme si vědomi skutečnosti, že je na nich, aby se ve věci vnitrostátního práva chopily iniciativy. Také si uvědomujeme, že za současné finanční krize je pro členské státy ještě těžší najít možnosti, jak financovat následné kroky.
Některé z těchto organizací byly příjemci financování EU na určité projekty. Finance EU, které jsou k dispozici, nemají sloužit k pokrytí všech provozních nákladů na fungování těchto služeb, ale toliko pomoci vytvořit služby čísla 116 000 prostřednictvím konkrétních projektů.
Samozřejmě musíme být tvůrčí. Ti, kdo jsou do těchto projektů zapojeni, a by také měli být spolu s vládami členských států tvůrčí při využívání rozpočtových zdrojů, sociální odpovědnosti podniků a soukromých darů tak, aby se nakonec nalezly prostředky k tomu, aby se udělalo to, co všichni chceme, aby bylo uděláno.

Předmět: Alpské železniční magistrály
Jak Komise hodnotí aktuální stav, pokud jde o výstavbu Brennerského tunelu, o související nezbytné příjezdové cesty na obou stranách a o výstavbu železniční trati Mnichov-Mühldorf-Freilassing-Salcburk?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Pane předsedající, otázka dopravy přes Alpy je otázkou velmi závažnou, její stav však v této fázi nevypadá zas tak bledě. Přes obtížné finanční podmínky se ve věci Brennerského patního tunelu a jeho severní a jižní přístupové trasy postupuje kupředu. Tento projekt má nejvyšší prioritu a Komise se na něj rozhodla vyčlenit rozpočet ve výši téměř 1 miliardy EUR.
Nejprve k samotnému Brennerskému úpatnímu tunelu, setkání rakousko-italské mezivládní komise dne 19. listopadu 2010 za přítomnosti koordinátora EU Pata Coxe přineslo rozhodující pokrok. Rakousko a Itálie stvrdily dohodu o celkových nákladech na projekt Brennerského patního tunelu ve výši 8 miliard EUR. Rakousko schválilo optimalizovaný pracovní plán, který umožní začít s přípravnými pracemi na hlavním tunelu v roce 2011. Italská vláda schválila zahájení prací a učinila závazek, který zaručuje pokrytí nákladů během celého období výstavby.
Ke slušnému pokroku došlo také u přístupových přivaděčů z každé strany. Itálie schválila zahájení prací na jižním přivaděči, začne se první částí, Fortezza-Ponte Gardena. Slušného pokroku dosáhlo také Rakousko na severní přístupové trase. Rakousko staví úsek v údolí dolního Innu, který bude dokončen do roku 2013, či dokonce ještě dříve.
Konečně, pokud jde o přeshraniční spojení mezi Rakouskem a Německem, původní cíl dokončit práce nejpozději do roku 2012 nebude dosažen. Na německé straně práce nezačnou dříve než v roce 2012 a podle odhadů budou trvat tři roky. Německo nicméně v listopadu 2010 zveřejnilo své národní investiční hodnocení, které obsahuje ustanovení o pozitivním vývoji na severní přístupové trase mezi Mnichovem a rakouskou hranicí. Jednokolejná část bude zmodernizována a na celém úseku bude zavedena elektřina. Dalším krokem bude společné memorandum o porozumění Německa a Rakouska ve věci tohoto úseku a bude muset začít proces plánování správy infrastruktury.
Bernd Posselt
(DE) Děkuji vám za vaši laskavou odpověď, pane komisaři. Nevyjádřil jste se však ke druhé části otázky, v níž jsem zmiňoval úsek Mnichov-Mühldorf-Freilassing, který je součástí magistrály z Paříže do Budapešti a který je zvláště důležitý vzhledem k bavorskému chemickému trojúhelníku a pro odlehčení brennerské přístupové trase.
Bude-li Brennerský patní tunel dokončen, bude rosenheimský úsek přetížen, a bude proto důležité postavit úsek Mnichov-Mühldorf-Freilassing-Salcburk, což je také pro Komisi projekt nejvyšší priority. Musím se vás zeptat, zda považujete za možné uvolnit na tuto věc v příštím finančním výhledu další prostředky , protože se koneckonců jedná o přeshraniční záležitost.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane komisaři, to, co se děje v Alpách, je všechno pěkné a dobré, ale v Řecku kvůli memorandu o porozumění řecká vláda omezuje a škrtá výdaje na služby, čímž Řecko izoluje od evropské a balkánské železniční sítě, a odvolává přitom spolu s Komisí na velké dluhy Helénských drah.
Má otázka je proto tato: Jaký máte názor na tento vývoj, čímž mám na mysli škrty v oblasti železničních služeb? Zadruhé, zahrnuje dluh Helénských drah také peníze na spolufinancování infrastrukturních staveb spolu s Evropskou unií?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Pokud jde o Řecko, nejsem schopen odpovědět, protože neznám podrobnosti. O těchto potížích jsem neobdržel žádné informace.
Pokud jde o prioritní projekt č. 17 Mnichov-Mühldorf-Freilassing-Salcburk, tak tento projekt pokračuje. Počáteční práce začaly v roce 2007. Část těchto prací byla dokončena. Dne 19. dubna 2010 začaly práce na novém dvoukolejném mostním přechodu řeky v Mühldorfu a tyto práce budou dokončeny. Jsou plně financovány z německého plánu hospodářské obnovy. Náklady dosahují 11,7 milionů EUR, stavba tedy probíhá, a nedomnívám se, že by toto představovalo v současnosti nějaký větší problém.
Předmět: Odesílání a přijímání textových zpráv při řízení vozidla - bezpečnost silničního provozu
Pravděpodobnost, že řidič bude účastníkem nehody je 23krát větší, pokud odesílá nebo přijímá textovou zprávu. Odesílání a přijímání textových zpráv při řízení vozidla způsobuje každoročně na silnicích tisíce nehod se smrtelnými následky a také počet zranění osob roste rok od roku znepokojivým tempem.
I když Komise uznává, že je zapotřebí zvýšit bezpečnost silničního provozu a zajistit důsledné dodržování pravidel bezpečného provozu na silnicích, na úrovni EU neexistují právní předpisy, které by učinily přítrž odesílání a přijímání textových zpráv a e-mailů a prohlížení internetových stránek při jízdě motorovým vozidlem nad předem stanovenou nejvyšší rychlost.
Vzhledem k tomu, že jsou již k dispozici technologie umožňující zabránit odesílání či přijímání textových zpráv a e-mailů a prohlížení internetových stránek při řízení vozidla, má Komise v úmyslu zavést právní předpisy na úrovni EU s cílem zabránit provádění těchto nesmírně nebezpečných činností, jako např. odesílání a přijímání textových zpráv a e-mailů a prohlížení internetových stránek, při řízení vozidla?
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Komise se ztotožňuje s názorem váženého pana poslance, že odesílání a přijímání textových zpráv během řízení je, jako všechny další nepatřičné činnosti, vysoce nebezpečné. Roku 2009 Komise vydala zprávu o používání mobilních telefonů během řízení vozidel. Zpráva je dostupná na stránkách o bezpečnosti silničního provozu na portálu Europa. Nemáme však k dispozici žádnou statistiku k počtu nehod způsobených touto činností.
Veškeré členské státy mají právní předpisy, které, alespoň implicitně, zakazují odesílání a přijímání textových zpráv, e-mailů a prohlížení internetových stránek při řízení vozidla. Ačkoliv právní ustanovení vnitrostátních předpisů užívání mobilních telefonů neuvádí konkrétně, stanoví, že se řidiči musí na řízení plně soustředit. Komise z tohoto důvodu nezamýšlí zavádět dalších vrstvu celoevropských právních předpisů k zákazu odesílání a přijímání textových zpráv, e-mailů či prohlížení internetových stránek při řízení motorového vozidla. Doufáme, že si s tímto dostatečně poradí členské státy.
Jim Higgins
(GA) Pane předsedající, jsem zklamán odpovědí, kterou jsem od pana komisaře Kallase obdržel. Je velmi podstatné, aby existovala spolupráce mezi různými členskými státy. Musíme udělat vše pro to, abychom snížili počet úmrtí a vážných zranění na silnicích. Jedním z nových jevů na evropských cestách je to, že lidé při řízení posílají a přijímají textové zprávy. Pravidla se ve všech členských státech liší. Musí zde být více spolupráce; jsem zklamán, že nám v tomto směru pan komisař nemůže slíbit více.
Seán Kelly
Chtěl bych pochválit svého kolegu pana Higginse za to, že nadnesl toto důležité téma. I já sdílím jeho obavy z nedostatku nadšení, který projevil pan komisař k zajištění toho, aby byly v celé Evropské unii dodržovány osvědčené postupy. Rád bych se jej zeptal, proč se Komise alespoň nepokusí pobídnout členské státy k tomu, aby po celé Evropské unii platily stejné předpisy a pravidla a aby bylo zajištěno jejich uplatňování v zájmu bezpečnosti a zachování života?
Inés Ayala Sender
(ES) Pane předsedající, ujala jsem se slova jen proto, abych vás, dámy a pánové, informovala, že jsem zpravodajkou pro téma přeshraničních pokut, v rámci něhož byla Radě dána možnost otevřít seznam přestupků, který byl v podstatě součástí původního návrhu Komise a v němž se objevil problém s používáním mobilním telefonů. Bohužel ani Spojené království, ani Irsko se změny právního základu, který stanoví dohoda z Rady, neúčastní, protože mají výjimku. Jedná se o jeden z problému, který máme a který bychom my v Parlamentu možná mohli napravit. Doufám, že v rozpravě s Radou tyto země ujasní své zájmy, ačkoliv o nich nic nevíme. Zdá se, že Spojené království nyní zamýšlí se připojit.
Siim Kallas
místopředseda Komise. - Široce koncipovaný akční plán v oblasti bezpečnosti a provedení tohoto akčního plánu byly pro Komisi nadmíru vysokými prioritami, a opravdu došlo k ohromnému pokroku: Podařilo se nám podstatně snížit počet nehod v Evropě. Mohu vám říci, že v mé vlastní zemi umíralo na počátku 90. let 400 lidí ročně, zatímco minulý rok došlo pouze k 78 úmrtím - přičemž se samozřejmě počet vozidel na silnicích zdesetinásobil. Jedná se o podstatnou změnu.
Toto je podstatné a velmi vám, paní Ayalová Senderová, děkuji za to, že jste nám připomněla přeshraniční vymáhání pokut za dopravní přestupky, což je velmi důležitý krok ke zlepšení silniční bezpečnosti. Příslušné rozhodnutí přijala Rada v prosinci a my jej nyní budeme provádět.
Nedomnívám se, že vše vyřeší zvýšení počtu legislativních aktů na evropské úrovni, že na každý náš problém musíme mít evropské právní předpisy.
Nicméně zatímco každý kritizuje skutečnost, že máme příliš mnoho právních předpisů EU, v tomto případě se podle mě jedná o záležitost, s níž si členské státy dělají stejné starosti jako evropská veřejnost obecně, a pokud přeshraniční vymáhání pokut za dopravní přestupky může vytvořit pro silniční bezpečnost evropský prostor, je to velmi významné.
Předsedající
Otázky, které nebyly pro nedostatek času zodpovězeny, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Tímto končí doba vyhrazená na otázky.
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:15 a znovu zahájeno v 21:00)
