Дивата природа в Европа (кратко представяне) 
Председател
Следващата точка е кратко представяне на доклад от г-н Hegyi, от името на Комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните, относно дивата природа в Европа.
Gyula Hegyi
Около 46 % от сухоземната площ в света може да бъде разглеждана като естествена среда - дива природа, недокосната от човешката цивилизация. В Европа обаче дивата природа представлява само 1 % от цялата територия. Трябва да направим всичко възможно, за да сме сигурни че поне оставащата дива природа, този 1%, е запазена за бъдещите поколения. Това е целта на доклада ми и се надявам че нарастващата защита на областите с дива природа рано или късно ще бъде интегрирана в законодателството на ЕС. Има двояко разбиране на понятието дива природа в европейската култура. От една страна, то се разглежда като място, от което носи страх и трябва да се избягва, място обитавано от където чудовища и мистериозни опасности, както се описва в много фолклорни приказки. От друга страна, то се разглежда като атрактивно, приятно място, което ни дава временно убежище от стреса на градската и индустриалната цивилизация.
Английската литература по този въпрос прави разлика между понятието за опазване на околната среда, което е правилното използване на природата, и на предпазването, с други думи защита на природата от използването й от човека. Тези философски дебати за извън обхвата на настоящия доклад, но за протокола бих искал да отбележа, че смятам устойчивото развитие за най-доброто решение. Дивата природа не може да бъде заключена в депозитна кутия в сейфа, подобно на огърлица или на пакет акции. Ние имаме право да открием нейните ценности. Така че трябва да пазим природата, чрез използването й от човека.
Територията на Европа е твърде малка, за да има забранени зони за гражданите. Откриването на природата и запознаването с условията, в които е живяло човечеството преди цивилизацията, учи на уважение към природата, и може да послужи като основа за висококачествен туризъм. В същото време тези области са изключително уязвими спрямо екологичните промени, причинени от човешката дейност - например в резултат на моторизацията, химикалите и изменението на климата - и с появата на чуждоземни растения и животински видове. Ние трябва да внимаваме несвойствени посетители да не застрашат дивата природа, и следователно всички форми на туризъм трябва да бъдат поставени под наблюдението на експертите по опазването на природата. Развитието на устойчив туризъм трябва да бъде комбинирано със защитата на тези области, и всички процедури следва да бъдат посветени на защита на дивата природа.
Дивата природа е убежище за много видове, като кафявата мечка, вълка и риса, които не са в състояние да оцелеят дори и при леко променени условия. Има все още много видове в Европа, които очакват да бъдат открити и описани. Повечето от тях живеят в почвата или в гниещ дървен материал и са особено чувствителни към промени. Тези незасегнати зони са подходящи за проучване на еволюцията, на естествените промени случили се в природата. Зоните с дива природа като цяло са част от мрежата Натура 2000, но изискват по-стриктна защита. Следователно докладът ми призовава Европейската комисия да работи с държавитечленки, за да направи карта на оставащите диви райони в Европа и за да развият стратегия за увеличаване на тяхната защита. Естествените ценности на все още недокоснатите територии и характеристиките на местообитанията следва да бъдат определени, и тяхната защита да бъде осигурена. Експертите ме съветват да не мислим от гледна точка на ново законодателство, а по-скоро да въведем по-специфична и стриктна защита на девствените зони в рамките на регламентите на Натура 2000. Тъй като финансирането на Натура 2000 е в известна степен противоречиво и е източник на по-основателна критика, ние ще трябва при всички случаи да направим промени в съответните регламенти през следващия парламентарен цикъл, но най-късно в новия бюджет. Това също може да е добра възможност за законово определяне и насърчаване на защитата на дивата природа.
Една област в моята родна страна, сталактитната пещера Aggtelek, също е класифицирана като част от дивата природа. Част от това място се намира в рамките на територията на съседна Словакия. Ще бъда много щастлив ако унгарските и словашките природозащитници могат да си сътрудничат, за да развият мрежа от защитени територии на фондацията PAN Park, тъй като мрежата от паркове PAN Parks има развита успешна европейска система за защита на дивата природа.
Viviane Reding
член на Комисията. - (EN) Гн Председател, спирането на загубата на биоразнообразие е приоритет на Съюза и Комисията. Тук става дума буквално за бъдещето на живота на Земята. Но независимо от първостепенното значение на опазването на биоразнообразието, до днес е отбелязан твърде скромен напредък.
През декември 2008 г. Комисията прие първата обхватна оценка на напредъка на ниво Европейска общност и държави-членки. Въпреки постиженията от последните години - като например, мрежата "Натура 2000" - биоразнообразието на ЕС продължава да се намира под непрестанен натиск от разрушаването на местообитанията, замърсяването, изменението на климата и въздействието на нахлуващите видове. Заключението на Комисията беше, че е твърде малко вероятно да постигнем целта за спиране загубата на биоразнообразие до 2010 г. - и че ще са необходими по-нататъшни интензивни усилия на ниво държави-членки и ЕС.
В този контекст Комисията приветства последователната подкрепа на Парламента за усилията да защити богатото и разнообразно природно богатство на Стария континент. Горещо приветстваме инициативата на г-н Hegyi за изработването на тази важна резолюция относно дивата природа в Европа.
Бих искала да започна с нещо по-общо и да спомена, че много от изяснените в този доклад въпроси вече се проследяват от Комисията.
Например, през декември 2008 г. Комисията прие съобщението "Към Стратегия на ЕС за нахлуващите видове". Освен това стартираме цялостно преосмисляне на бъдещето на политиката на ЕС за биоразнообразието и очакваме с нетърпение приноса на Европейския парламент към тези проблеми. Въпроси като подобряване прилагането и връзката между биоразнообразието и изменението на климата изискват специално внимание.
Важно е да се добави и едно пояснение към доклада. В момента се извършва оценка на нашето законодателство, свързано с природата - т.нар "доклади по член 17" - но няма планове за изменения на това законодателство, а вниманието е насочено главно към по-ефективното му прилагане.
Да се върнем отново на темата за дивата природа, нека отбележим, че Европа е гъсто населена и само 1-2% от нейната територия остават незасегнати от човешка намеса. Но докато зоните на дива природа са с малка площ, тяхната научна и културна стойност е голяма. Те могат дори, както в случая с общия трансграничен Национален парк на горите в Бавария (Германия) и Бохемия (в Чехия), да станат символ на европейското сътрудничество и интеграция.
Повечето от тези области вече са част от мрежата "Натура 2000". Въпреки това настоящият доклад дава вдъхновение да хвърлим отново поглед към зоните на дива и полудива природа в ЕС и да видим има ли случаи, където допълнителни действия от страна на Европа могат да помогнат да защитим тези специални места. Комисията е възложила извършването на няколко проучвания и работи в сътрудничество с чешкото председателство на ЕС. През май 2009 г. в Прага ще се състои конференция по въпроса. Тя ще предложи платформа за разглеждане на въпроси, свързани със зоните на дива природа в Европа и набелязване на мерки за гарантиране на съхраняването им.
Позволете ми да завърша, като потвърдя убеждението на Комисията, че европейският ландшафт е резултат от дълъг процес на човешка намеса. Идеята за жив ландшафт, който балансира природните и човешки потребности, е в основата на мисленето, което създаде "Натура 2000". Със сигурност не възнамеряваме да върнем съществуващите ландшафти в предишния им див вид, но трябва открито да се ангажираме с опазването на последните зони на дива природа в Европа.
Поради тази причина Комисията смята резолюцията на Европейския парламент за навременна. Тя представлява много желан принос към Пражката конференция. Специални благодарности на докладчика.
Avril Doyle
(EN) Г-н Председател, процедурен въпрос. Бих искала да протестирам срещу злоупотребата и засилващото се свободно прилагане на член 45, параграф 2 от Правилника на дейността, съгласно който протичат тези така важни разисквания.
Позволявам си да взема отношение, тъй като и на мен много ми се иска да отбележа отличната работа на г-н Hegyi по този доклад, но за съжаление има твърде много колеги, които се изказват по теми, които не са били разисквани в главната ми комисия и в главните комисии на другите колеги, а на мен ми се отказва правото да взема отношение по тях в пленарна зала.
В рамките на групата PPE-DE миналата седмица проведохме неприятен и много разгорещен спор на ниво работна група и група относно броя точки от Дневния ред, обсъдени тази седмица в съответствие с член 45, параграф 2 от Правилника на дейността. Смятам, че трябва в най-скоро време да преразгледаме това правило. Знам, че е създадено от Парламента и че депутатите са го подкрепили, но според мен е налице злоупотреба с нашето добро желание чрез броя точки от дневния ред - при това най-важните в дневния ни ред - по които все повече ни се отнема правото да разискваме.
Председател
Г-жо Doyle, с удоволствие ще вземем предвид вашето изявление, но нека ви припомня, че прилагането на член 45, параграф 2 е в пълномощията на Председателския съвет и че в рамките на последния, на гласуванията се придава допълнителна тежест, което значи, че големите парламентарни групи, каквато е вашата, имат поголяма власт да решават какво трябва да се разисква в пленарна зала съгласно което и да било правило.
В известен смисъл съм склонен да се съглася с вас, и трябва да ви кажа, че преминахме от едната крайност на прекалена толерантност към другата, на прекалена строгост, а истината определено е някъде по средата.
Не се притеснявайте, ще отнесем въпроса към заинтересованите страни.
Освен това трябва да се обърнете към председателите на вашите групи, госпожи и господа. Смятам, че в този контекст вашето послание ще бъде разбрано най-добре.
Точката е приключена.
Гласуването ще се проведе утре.
Писмени декларации (член 142)
Nicodim Bulzesc  
в писмена форма. - (EN) Работих като докладчик в сянка по доклада "Дивата природа в Европа" и бих искал да поздравя моя колега г-н Gyula Hegyi за извършената от него работа.
Искам да подчертая две неща:
Първо, ние наистина трябва да продължим с обозначаването на последните зони на дива природа в Европа. Разбира се, това не може да стане без да се даде определение за дива природа, затова призовавам Европейската комисия да предприеме действия в тази посока.
Второ, искам да взема отношение по главния въпрос, засегнат в този доклад, а именно човешкото присъствие и туризма. Човешкото присъствие не трябва да се изключва. Напротив, хората трябва да бъдат запознати с природните красоти на своите страни, за да ги опазват по-добре.
Трябва да подкрепим устойчивия туризъм в тези зони и да научим управителите на обектите как да опазват и защитават дивата природа.
Следователно, аз се присъединявам към молбата на основните НПО в този сектор и искам да помоля Европейската комисия да даде някакви насоки за опазването на дивата природа в Европа.
Magor Imre Csibi  
в писмена форма. - (EN) За различните хора дивата природа може да означава различни неща. Лично за мен дивата природа означава зони, незасегнати от човешка дейност, в които преобладават природните процеси. Така че за мен насърчаването на туризма в зоните на дива природа е в противоречие със смисъла на самото понятие "дива природа". От друга страна съм съгласен, че устойчивият туризъм, ако се практикува правилно, може да послужи за икономически стимул за местните общности да опазват природното и културно богатство.
Но увеличаването на търсенето на туристически услуги в зоните на дива природа поставя натиск върху самите ценности, които туристите преследват, и може да ускори унищожаването на крехките екосистеми. Едно от възможните решения е отваряне на ограничена част от зоните на дива природа за висококачествен устойчив туризъм, който не предизвиква нежелани последствия върху целите по опазването на тези обекти. Туристическата дейност трябва да бъде разрешена при строги условия, като например строго определен брой туристи на ден, и да почива върху стабилен план за устойчив туризъм, който подкрепя инициативите за съхраняване и насърчава отговорно пребиваване сред дивата природа. Плановете за туризъм и дейността на операторите трябва да бъдат оценявани посредством механизми за цялостна оценка, създадени специално за зоните на дива природа. Целта е да накараме туристите и операторите да си дадат сметка, че дивата природа, освен че изпълва с чувство за свобода, изисква и чувство за отговорност.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Природното богатство трябва да бъде съхранено за бъдещите поколения. В този доклад Румъния е посочена като една от страните, които притежават значително количество представители на флората и фауната. За да постигне тази цел обаче Европейският съюз трябва да разшири приложението на средствата на Общността, предназначени за финансиране на дейности по съхраняването на дивата природа. В последствие, Комисията трябва да отпусне по-големи средства чрез Фонда за развитие на селските райони за проекти за опазване на околната среда в европейския селскостопански сектор с ясната цел да финансира дейности по съхраняването на дивата природа.
От друга страна, Европейската комисия трябва да въведе набор от ясни правила за предоставяне на финансова подкрепа за проекти на местните общности в близост до въпросните зони, които да позволяват контролирани форми на туризъм в зоните, предназначени за съхранение, и да произвеждат икономически ползи за съответните местни общности.
В допълнение Комисията трябва да насърчи трансграничното сътрудничество между държавичленки за проекти, насочени към съхраняването на зоните на дива природа, разположени на територията на две или повече държави.
Daniel Petru Funeriu  
Биоразнообразието на Европа е най-ценното наследство, което можем да оставим на бъдещите поколения. Приветствам и подкрепям настоящия доклад относно зоните на дива природа в Европа. Бих искал да привлека вниманието ви към тревожното състояние на зоната с най-голямо биоразнообразие в Европа, делтата на река Дунав. Тя бива непрекъснато изложена на актове на агресия от страна на бракониери, незаконни икономически интереси и не на последно място, неконтролиран туризъм. Един от най-големите източници на агресия спрямо делтата се корени в липсата на информираност относно съществуващите там популации, както и на селските популации, обитаващи поречието на притоците на река Дунав на територията на Румъния.
Бих искал да използвам предоставената ми възможност и да призова Комисията и Съвета, на основата на настоящия доклад, да разгледат възможно най-скоро специални мерки, насочени към: създаване на работна група за изучаване на ситуацията в делтата на река Дунав, разработване на ефективни образователни програми за околната среда, насочени към популациите, оказващи пряко влияние върху биоразнообразието на областта и установяване на стандарти за защита на биоразнообразието.
В същото време, съхраняването на дивата природа в Европейския съюз, и особено в зоната на делтата на река Дунав, не може да бъде постигнато без прилагане на сходни мерки в съседните на ЕС държави. Следователно, призовавам Комисията и Съвета да ускорят диалога и прилагането на специфичните мерки като част от отношенията им с тези страни.
Daciana Octavia Sârbu  
С оглед на невъзможността за изпълнение на поетите през 2007 г. ангажименти чрез приемането на резолюция за спиране на загубата на биоразнообразие до 2010 г., защитата на зоните на дива природа чрез насърчаване, развитие и финансиране на дейности се превръща в приоритет в светлината на изменението на климата и отрицателното въздействие на туризма.
Предложението за създаване на система за обозначаване на зоните на дива природа в Европа би спомогнало за обозначаване на биоразнообразието и незасегнатите зони, които ще изискват повече внимание и значително усилие от страна на държавите-членки с оглед на тяхната защита. Информационни кампании, насочени към повишаване на осведомеността на широката общественост относно зоните на дива природа, практикуването на висококачествен устойчив туризъм и прилагането на Директивите за птиците и местообитанията, са само част от инструментите, които ще ни помогнат да опазим тези зони.
В Европа вече съществуват осем национални парка, в това число и Националният парк Retezat в Румъния. Тези паркове са част от Мрежата от защитени територии (PAN). Тя носи отговорността за управлението на зоните на дива природа и обединява всички национални органи и местни туристически агенции, ангажирани с осигуряването на устойчиво развитие на туризма. Европейската комисия трябва да подкрепи тази инициатива и да си сътрудничи със споменатата мрежа с оглед обмен на информация и добри практики.
