Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0231/2009).
Tarybai pateikti toliau nurodyti klausimai.
Dalyvauja J. Kohout, atstovaujantis Tarybai. Pasinaudodamas galimybe, norėčiau pasidžiaugti šiandien Čekijos Senato priimtu sprendimu, teikiančiu daug vilčių, kad ateityje Lisabonos sutartis bus ratifikuota.
Tema: Kūrybos apsauga Europoje
Kadangi Europos kūrybiniams darbams kenkia augantis piratinių kopijų perteklius, kokių priemonių Taryba siūlo imtis, kad būtų suteikta tikra apsauga?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, dėkoju už malonius žodžius, skirtus Čekijai ir Senatui. Mes taip pat labai džiaugiamės, kad žalia šviesa Lisabonos sutarčiai dabar daug stipresnnegu prieš kelias valandas.
Į pirmąjį klausimą norėčiau atsakyti, kad Taryba pritaria gerbiamo nario pareikštam nerimui, kad reikia visapusiškai spręsti piratinio apsaugotų darbų kopijavimo problemą. Šį klausimą ir Europos Parlamentas, ir Taryba įvardijo kaip politinį prioritetą veiksmų, skirtų Europos kūrėjų novatoriškumui ir atitinkamam Europos ekonomikos konkurencingumui saugoti ir skatinti, fone.
Europos Parlamentas ir Taryba priėmDirektyvą 2004/48/EB, kuria įgyvendinama intelektinės nuosavybės teisių gynimo Bendrijos sistema, ir dabar rengia šioms teisėms ginti skirtos baudžiamųjų priemonių direktyvos pasiūlymą.
Jau galiojanti teisės aktų sistema valstybėms narėms teikia tvirtą pagrindą kovojant su piratavimu ir kitomis priemonėmis veiksmingai saugoti intelektinės nuosavybės teises. Be to, Europos bendrija ir valstybės narės nuolat dalyvauja derybose, pvz., dėl prekybos susitarimo dėl kovos su prekių klastojimu projekto, kad intelektinės nuosavybės teises būtų galima veiksmingiau apsaugoti tarptautiniu lygmeniu.
2008 m. rugsėjo 25 d. Taryba priėmrezoliuciją, kurioje nustatomi konkretūs valstybių narių ir Komisijos veiksmai įgyvendinant išsamų Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų planą. Be to, 2008 m. lapkričio mėn. Taryba patvirtino išvadas, kuriomis reaguojama į 2008 m. sausio mėn. Komisijos komunikatą dėl kūrinių platinimo prijungties režimu bendrojoje rinkoje - šiame komunikate, be kitų dalykų, pabrėžiama, kad reikia sudaryti geresnes sąlygas internete pateikti teisėtą autorių teisėmis apsaugotą medžiagą ir tai skatinti kaip veiksmingą kovos su piratavimu priemonę.
Muitų srityje Taryba priėmReglamentą (EB) Nr. 1383/2003 dėl muitinės veiksmų, atliekamų su prekėmis, kurios, kaip įtariama, pagamintos pažeidžiant tam tikras intelektinės nuosavybės teises, ir priemonių, kurių turi būti imamasi prekių atžvilgiu nustačius, kad jos pagamintos pažeidžiant tokias teises. Šiuo reglamentu nustatomos sąlygos, kurioms esant muitingali įsikišti, kai įtariama, kad prekės pagamintos pažeidžiant intelektinės nuosavybės teises, ir veiksmai, kurių institucijos turi imtis, kai nustatoma, kad prekės neteisėtos.
Konkretesniu lygmeniu Bendrija, siekdama pagerinti ir palengvinti bendradarbiavimą su trečiųjų šalių muitinėmis, inter alia, kovos su suklastotomis ir piratinėmis prekėmis klausimais, sudartam tikrus muitinių bendradarbiavimo susitarimus, pvz., neseniai sudarsusitarimą su Kinija. Šie susitarimai yra praktinės Europos bendrijos ir šalių partnerių muitinių bendradarbiavimo priemonės ir metodai. Jie nuolat taikomi ir atnaujinami pagal juos įsteigtuose Jungtiniuose muitinių bendradarbiavimo komitetuose.
Daugiašaliu lygmeniu Taryba aktyviai prisideda prie Pasaulio muitinių organizacijos remiamo darbo.
Galiausiai 2009 m. kovo 16 d. Taryba priėmrezoliuciją dėl 2009-2012 m. ES kovos su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais muitinės veiksmų plano, išplaukiančią iš minėtosios 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucijos.
Taryba ir toliau nagrinės būsimas iniciatyvas, kuriomis bus siekiama įtvirtinti kovą su klastojimu ir piratavimu, kad teisių turėtojai būtų visapusiškiau apsaugoti. Taryba palankiai vertina visus panašius šiam tikslui pasiekti skirtus Europos Parlamento veiksmus.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gerb. pirmininke, labai dėkoju už atsakymą. Tiesą sakant, manau, kad Taryba tikrai supranta šią problemą, bet šiuo klausimu norėčiau Jūsų, einančio Tarybos Pirmininko pareigas, primygtinai paklausti, ar Taryba žino, kad šiuo metu Europos kultūros produkcijos kiekis mažesnis negu minimalus.
Europos Sąjungos kūrybinių darbų apsaugos teisyra mažai išsivysčiusios šalies lygio ir todėl mūsų kultūros produkcijos kiekis krinta iki lygio, būdingo mažai išsivysčiusioms šalims. Tai ypač akivaizdu garso ir vaizdo sektoriuje, kur šiuo metu didžioji gamybos dalis vyksta už Europos ribų, daugiausia Jungtinėse Valstijose, nes ta šalis kūrybinius darbus saugo. Jeigu Europa nesaugos kūrybinių darbų, jų neturėsime. Ar Taryba žino, kokia atsakomybjai dabar tenka?
Paul Rübig
(DE) Mano klausimas toks: C. Trautmann kompromisinis telekomunikacijų paketo pakeitimas šiandien čia, Parlamente, atmestas balsų dauguma. Tai reiškia, kad ji prezidentui N. Sarkozy suteikgerą progą įtvirtinti savo "trijų smūgių" (angl. "three strikes - out") sprendimą. Kaip pirmininkaujanti Čekija vertina šiandienos balsavimą Parlamente Europos menininkų, norinčių apsaugoti savo teises internete, atžvilgiu?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, norėčiau tik patikinti gerbiamą narį, kad Taryba gerai žino, jog esama plačios veiklos ir kyla tikra grėsmeuropiečių ir Europos Sąjungos kultūros gerovei. Manau, kad iš priemonių, kurių Taryba ėmėsi ankstesniais mėnesiais ir metais, sąrašo akivaizdu, kad šie klausimai buvo ir tebėra prioritetas, net ir išsamiame Europos plane, kuriame nustatyti konkretūs veiklos tikslai, pvz., sukurti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą. Manau, kad šiomis aplinkybėmis reikėtų pareikšti, jog Taryba suvokia savo atsakomybę, žino rimtą problemos pobūdį ir yra pasiryžusi šiuo klausimu imtis konkrečių veiksmų. Jei kalbėtume apie telekomunikacijų paketą, tai ir anksčiau pirmininkavusi valstybė, ir mes šiam klausimu skyrėme daug energijos. Esame nusivylę, kad visas kompromisinis paketas, įskaitant šią kovos su piratavimu nuostatą, nepatvirtintas. Norėčiau pareikšti viltį, kad suderintas telekomunikacijų paketas galiausiai bus priimtas po kitų procedūrų taikymo. Vis dėlto esu nusivylęs, kad dėl gerbiamo nario minėtų priežasčių paketas šiandien nepriimtas.
Tema: Klimato kaita
Kaip, žinodama skeptišką Čekijos prezidento Vaclavo Klauso nuomonę apie klimato kaitą, Taryba užtikrina, kad būtų laikomasi didžiosios daugumos ES valstybių narių ir piliečių, pritariančių mokslinei tiesai apie žmogaus sukeltą klimato kaitą, nuomonių, ypač rengdamasi Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimui klimato kaitos klausimais ir būsimajam Švedijos pirmininkavimui?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Praėjusį kovo mėn. Taryba ir pavasario Europos Vadovų Taryba toliau derino naują tarptautinių klimato kaitos derybų poziciją, ypač rengdamosi Kopenhagos konferencijai.
Šiame 2009 m. kovo 19-20 d. posėdyje Taryba pabrėžįsitikinimą, kad ekonomikos krizir politinės atsako į ją priemonės teikia galimybę pasiekti reikiamų ekonominių reformų ir kartu paspartinti reformas saugios ir tvarios, mažai anglies junginių išmetančios ir taupiai išteklius naudojančios ekonomikos linkme.
Šių metų kovo mėn. Europos Vadovų Taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose teigiama, kad Europos Sąjunga liko įsipareigojusi atlikti pirmaujantį vaidmenį ir šiais metais gruodžio mėn. Kopenhagoje pasiekti pasaulinį išsamų susitarimą dėl klimato, kuris parengtas taip, kad pasaulio atšilimas būtų sumažintas iki mažiau nei 2 Celsijaus.
Šiuo tikslu Europos Vadovų Taryba priminES įsipareigojimą išmetamųjų teršalų kiekį sumažinti 30 proc. - tai būtų jos įnašas į šį susitarimą, jeigu kitos išsivysčiusios šalys šį kiekį įsipareigotų sumažinti panašiai ir jeigu pažangos pasiekusios besivystančios šalys deramai prisidėtų pagal savo atsakomybę ir atitinkamus pajėgumus. Europos Vadovų Taryba šiuos klausimus toliau aptars birželio mėn. susitikime.
Avril Doyle  
pavadavo autorių. - Norėčiau pirmininkaujančiai Čekijai padėkoti už pirmininkavimą komitete ir jų nuomones šiuo klausimu.
Kaip prieš tai klausiau vieno iš Jūsų kolegų, ar dabar, kai artėja kritinės reikšmės posėdis - JT bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija COP15 Kopenhagoje, galite mane patikinti, kad Čekijos vyriausybmus entuziastingai rems, kad būtų pasiektas deramas ir visiškai teisingas pasaulinis susitarimas išmetamųjų anglies junginių kiekiui pasaulio mastu sumažinti?
Pradėdami pirmininkauti turėjote klimato kaitos skeptikų reputaciją. Ar dabar galite patvirtinti, kad "atsivertėte" ir kad visiškai sutinkate su klimato kaitos ir energetikos teisėkūros paketu, kurį šis Parlamentas praėjusį gruodžio mėn. entuziastingai priėmė?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, atsakydamas į klausimą pirmiausia norėčiau pasakyti, kad mes - Čekijos vyriausybir pati Čekija - klimato kaitos niekada nevertinome skeptiškai. Nemanau, kad iš to, ką pasakiau savo kalboje apie tam tikras kovo mėn. Europos Vadovų Taryboje priimtas išvadas, apie tam tikras ankstesniuose Europos Vadovų Tarybos susitikimuose, kuriuose dalyvavo Čekijos vyriausybė, patvirtintas priemones ir apie vyriausybės pritarimą šioms išvadoms, galima spręsti, kad kadenciją baigianti vyriausybarba nauja penktadienį tarnybą pradėsianti vyriausybkaip nors pakeitsavo nuomones šiuo klausimu. Šiuo požiūriu galime pasakyti, kad laikysimės ankstesnių sudėčių Tarybos pateikto arba nusibrėžto kurso ir mūsų užmojis - būsimajame birželio mėn. ES aukščiausiojo lygio susitikime ES turi kuo daugiau nuveikti rengdama Europos Vadovų Tarybos įgaliojimus ir derybų planą Kopenhagai, nepaisydama visų su tuo susijusių problemų ir sunkumų. Klausime pajutau užuominą į Čekijos Prezidentą, tačiau galiu Jums kategoriškai ir sąžiningai pasakyti, kad prieš dvi dienas Prahoje buvo surengtas susitikimas su Japonijos atstovais, kuriam ES vardu pirmininkavo prezidentas V. Klaus, ir jeigu išgirdote ką nors, kas neatitinka bendro ES požiūrio į klimato kaitą, mielai prašau man pranešti, nors žinau, kad nieko panašaus nebuvo pasakyta. Todėl šį nerimą laikau suprantamu, tačiau iš esmės nevisiškai pagrįstu, ir, tikiuosi, sugebėjau jį išsklaidyti.
Tema: Lisabonos sutartis ir Čekijos primininkavimas
Ar Taryba galėtų pateikti informacijos, per kiek laiko Čekija galėtų ratifikuoti Lisabonos sutartį?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, šiandien pristatydami mano kalbą padarėte pranešimą, kuriame Čekiją pasveikinote su tuo, kad jos Senatas šiandien aiškia balsų dauguma patvirtino Lisabonos sutartį. Manau, kad šiuo metu tai geriausias atsakymas į pateiktą klausimą.
Avril Doyle
Dėkoju Čekijos ministrui ir per jį sveikinu Čekijos Senato vadovą ir visus narius. Dabar ir aukštieji, ir žemieji rūmai balsavo, kad ratifikavimui būtų pritarta.
Galite mane vertinti kaip Airijai atstovaujančią šio Parlamento narę ir sakyti: juokiasi puodas, kad katilas juodas. Mes Airijoje dar turime padaryti savo darbą. Lenkai ir vokiečiai taip pat turi šiek tiek susitvarkyti.
Vis dėlto ar galiu Jūsų paklausti: ar tikėtina, kad Jūsų prezidentas V. Klaus sutiks su aukštųjų ir žemųjų rūmų pageidavimais ir patvirtins arba, tiksliai tariant, pasirašys, kad Lisabonos sutartis gali būti iki galo ratifikuota? Kada jis tai padarys? Dar kartą dėkoju. Džiaugiuosi Jūsų Senato šiandienos darbo rezultatu.
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, sveikinu pirmininkaujančią Čekiją su Senato sprendimu. Vis dėlto turiu pasakyti, kad mes Europoje esame nepatenkinti daugeliu Europos Sąjungos institucijų tarpusavio sąveikos sričių ir todėl pastaruosius aštuonis mėnesius derėjomės dėl šios reformų sutarties. Ar būtų įmanoma Čekijoje surengti diskusiją, ką jie iš tikrųjų laiko nerimą keliančiais šios Sutarties aspektais ir kokių alternatyvų prezidentas V. Klaus galėtų pateikti Europos žmonėms dabartiniam nepasitenkinimui, kurį jis taip skambiai pažymi, įveikti, kokius sprendimus jis įsivaizduotų? Dabar viskas, ką žinome - jis nori užkirsti kelią reformai, bet nepateikia jokių pozityviųjų pasiūlymų.
Bernd Posselt
(DE) Gerb. pirmininke, nors prezidentas V. Klaus vien dėl savo egocentrizmo sugadino nacionalinę savo šalies reputaciją, aš taip pat norėčiau pasveikinti pirmininkaujančią Čekiją ir pasakyti, kad tai buvo aukščiausios klasės pirmininkavimas. Esu patenkintas, kad parlamentinės procedūros požiūriu jis pasibaigSutarties ratifikavimu.
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, norėčiau Jums padėkoti už įvertinimo žodžius ir sveikinimus Senatui patvirtinus Lisabonos sutartį. Prezidentas V. Klaus turi savo nuomonę ir mes Čekijoje jo nuomones gerbiame - jos yra demokratinio nuomonių spektro dalis. Kalbant apie diskusiją dėl Lisabonos sutarties, ji buvo labai intensyvi ir todėl Senatas, ilgai diskutavęs šia tema, Lisabonos sutartį patvirtino tik dabar. Didžioji dalis balsavusiųjų - 54 senatoriai iš aštuoniasdešimt dalyvavusiųjų, įskaitant Pilietinės demokratijos partiją (ODS) (partiją, kurią praeityje įkūrprezidentas V. Klaus) - pasisakuž Sutartį, ir tai rodo, kad Čekijoje esama "eurorealizmo", kad labai tvirtai jaučiama bendra atsakomybuž Europą ir ES, taip pat noras tęsti Europos integracijos procesą ir aktyviai jame dalyvauti. Kalbant apie konstitucinę tvarką, pagal kurią Sutartį patvirtinti turi abeji Čekijos Parlamento rūmai, tai iš tikrųjų yra ratifikavimo sąlyga, kurios galutinis akcentas - Prezidento pasirašymas. Šiuo aspektu konstitucijoje galutinių terminų nenustatyta ir nenorėčiau šiuo metu spėlioti, iki kurios datos Sutartį pasirašys Prezidentas. Šis atvejis mums gana naujas, net ir pačioje Čekijoje. Mums dabar nukrito didelnašta ir mes, žinoma, džiaugiamės per daug. Žinoma, rengsime tolesnes konsultacijas ir pokalbius, kad ratifikavimą užbaigtume per kuo trumpesnį laiką.
Tema: Kroatija, Makedonija ir Pietryčių Europa
Kaip Taryba vertina tikimybę, kad iki metų pabaigos bus užbaigtos stojimo derybos su Kroatija ir nurodytas galutinis terminas deryboms su Makedonija, taip pat kad bus sukonkretintos perspektyvos į ES įstoti pietryčių Europos valstybėms, įskaitant Kosovą, esantį tarp Kroatijos ir Makedonijos?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, derybose su Kroatija prasidėjo svarbus ir sunkus etapas. Nuo šių derybų pradžios pradėti 22 skyriai, iš kurių septyni laikinai užbaigti. Derybų proceso pabaigos prognozuoti neįmanoma. Kaip žinote, derybų pažangą daugiausia lemia Kroatijos pažanga rengiantis stojimui - vykdant skyrių pradžios ir pabaigos gaires ir atitinkant derybų sistemos reikalavimus, taip pat įvykdant Kroatijos įsipareigojimus pagal Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą.
Rengiantis tolesnei integracijai į Europos Sąjungą taip pat svarbu įgyvendinti pakeistą Stojimo partnerystės programą. Derybų sistemoje ir toliau būtina visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiai Jugoslavijai, įskaitant galimybę susipažinti su dokumentais. Šiuo aspektu verta prisiminti, kad Taryba ne kartą teigė, jog remiantis derybų sistema ir Stojimo partnerystės programa turi būti toliau stengiamasi palaikyti gerus santykius su kaimynais - pirmiausia ieškant būdų, kaip išspręsti dvišales problemas su kaimyninėmis šalimis, ypač sienų klausimais.
Pirmininkaujanti Čekija apgailestauja, kad sienų klausimas su Slovėnija daro įtaką Kroatijos stojimo derybų tempui ir daroma pažanga neatitinka anksčiau buvusios. Kaip žinote, pirmininkaujanti Čekija kartu su anksčiau pirmininkavusia ir ateityje pirmininkausiančia valstybėmis ir Komisija daug padėjo, kad pažangos šioje srityje būtų daugiau. Be to, balandžio mėn. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba surengnaudingą diskusiją padėčiai įvertinti.
Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos klausimu norėčiau priminti 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti jai šalies kandidatės statusą, pirmiausia atsižvelgiant į stabilizacijos ir asociacijos proceso reikalavimus, narystės ir partnerystės prioritetų įgyvendinimo kriterijus, padarytą didelę pažangą užbaigiant rengti su Ohrido pagrindų susitarimu susijusį įstatyminį pagrindą ir pažangą nuo 2001 m. įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (įskaitant su prekyba susijusias nuostatas).
2008 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos nuomone, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija galės toliau daryti pažangą rengdamasi narystei ES, jeigu bus įvykdytos 2005 m. Europos Vadovų Tarybos išvadose numatytos sąlygos, Kopenhagos politiniai kriterijai ir iki šiol dar neįgyvendinti pagrindiniai Stojimo partnerystės prioritetai. Svarbiausias klausimas ir toliau lieka geri santykiai su kaimynais, įskaitant derybomis pasiektą ir abiem pusėms priimtiną pagrindinio klausimo sprendimą. Itin svarbu rengti laisvus ir sąžiningus rinkimus. Remiantis išankstiniu ESBO bei Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ODIHR) rinkimų stebėjimo misijos vertinimu, kovo 22 d. ir balandžio 5 d. rinkimai buvo surengti nuodugniai, atitiko daugumą tarptautinių įsipareigojimų ir standartų.
Tai - svarbus žingsnis pirmyn šalies demokratijos labui. Raginame naują prezidentą ir vyriausybę toliau stengtis siekti šalies pažangos visų piliečių labui, o vyriausybę - susitelkti į reformų darbotvarkę - stiprinti teisinę valstybę, ekonomikos pažangą, kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.
Kalbant apie kitas Vakarų Balkanų šalis, narystės ES linkme per kelerius pastaruosius metus padaryta didelpažanga, tačiau ji netolygi ir lieka milžiniškų iššūkių. Taryba pasirengusi remti pastangas juos įveikti, ypač įgyvendindama Stabilizacijos ir asociacijos susitarimus ir teikdama nemažą finansinę paramą. Bendras Vakarų Balkanų Europos perspektyvos pagrindas lieka Stabilizacijos ir asociacijos procesas. Darydamos tvirtą pažangą ekonominių ir politinių reformų srityje ir įgyvendindamos reikiamas sąlygas bei reikalavimus, likusios galimos Vakarų Balkanų kandidatės šalių kandidačių statusą turėtų pasiekti kiekviena pagal savo nuopelnus, o galutinis tikslas turėtų būti narystES.
2008 m. gruodžio mėn. narystės paraišką padavJuodkalnija. Šių metų balandžio 23 d. Taryba paprašKomisijos parengti nuomonę dėl paraiškos, kad Taryba galėtų priimti tolesnius sprendimus. Balandžio 28 d. ES narystės paraišką padavAlbanija. Kitų šalių paraiškos gali būti gautos vėliau.
Taryba primena Europos Sąjungos norą padėti siekti ekonominio ir politinio Kosovo vystymosi suteikiant aiškią Europos perspektyvą, atitinkančią viso regiono Europos perspektyvą. Taryba palankiai vertina Komisijos ketinimą 2009 m. rudenį pateikti tyrimą, kuriame nagrinėjamos priemonės Kosovo politiniam ir socialiniam ekonominiam vystymuisi skatinti. Taryba įsipareigojusi stiprinti žmonių asmeninius ryšius, pvz., panaikindama reikalavimus turėti vizas, kai bus įgyvendintos vizų tvarkos liberalizavimo veiksmų planuose nustatytos gairės, toliau skatinti studentų ir jaunų specialistų mainus.
Stiprindama atsakomybės principą, ES pabrėžia Vakarų Balkanų šalių regionų tarpusavio bendradarbiavimo ir gerų santykių su kaimynais svarbą. Regionų bendradarbiavimas ir Europos darbotvarktarpusavyje susiję. Kuo daugiau Vakarų Balkanų šalys bendradarbiaus tarpusavyje, tuo labiau jos integruosis į Europos darinius. Taip yra todėl, kad regionų bendradarbiavimas prisideda prie bendro tarpusavio supratimo konkrečiame regione ir padeda rasti bendros svarbos klausimų sprendimus, pvz., energetikos, transporto, prekybos, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, pabėgėlių grąžinimo ir pasienio kontrolės srityse.
Bernd Posselt
(DE) Labai dėkoju už labai gerą ir labai išsamų atsakymą.
Turiu tris labai trumpus papildomus klausimus:
Pirma, ar, Jūsų nuomone, įmanoma, kad pirmininkaujanti Čekija pradės naują skyrių su Kroatija?
Antra, ar šiais metais nurodysite datą Makedonijai?
Trečia, koks laikotarpis vizų apribojimams sušvelninti?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, atsakau į pirmąjį klausimą dėl derybų proceso pastūmėjimo iš aklavietės. Kaip sakiau savo pradedamojoje kalboje, vienas iš paskutinio Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio darbotvarkės punktų skirtas būtent šiems klausimams. Tvirtai tikime, kad dabartinio pirmininkavimo laikotarpiu šiuo klausimu bus pasiekta pažangos, taip pat bus pasiektas susitarimas sudaryti geresnes sąlygas baigti derybų skyrius, kurie parengti užbaigimui. Pastūmėti šią padėtį iš aklavietės nuo pat pradžios yra vienas pagrindinių dabar pirmininkaujančios valstybės tikslų. Sprendimas jau įgauna formą ir tikimės, kad jis bus priimtinas visoms suinteresuotosioms šalims ir derybose bus įmanoma pasiekti pažangos.
Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (FYROM) klausimu derėtų pažymėti, jog šiuo metu nesitikime, kad šio pirmininkavimo laikotarpiu bus nustatyta data ar bus užbaigti kiti konkretūs aspektai. Pirmąjį šių metų pusmetį vizų tvarkos liberalizuoti nenumatome, tačiau manome, kad iki šių metų pabaigos arba kitų metų pradžioje daugelio Vakarų Balkanų šalių, jau beveik atitinkančių arba jau dabar atitinkančių gaires, piliečiai galės iš kai kurių Vakarų Balkanų šalių į Europos Sąjungą keliauti be vizų. Keletą kartų buvo pabrėžta, kad vienas iš mūsų pirmininkavimo prioritetų - suartinti Europos Sąjungos ir Vakarų Balkanų šalis. Šiam tikslui skyrėme daug pastangų ir šiam prioritetui paskutiniais dviem mums likusiais mėnesiais norime skirti ne mažiau, o gal ir daugiau pastangų.
Tema: Labiausiai pažeidžiamų visuomenės grupių apsauga krizės metu
Kovo 19-20 d. išvadose Europos Vadovų Taryba teigė, kad kovojant su dabartinės ekonomikos krizės socialiniu poveikiu, "itin daug dėmesio turėtų būti skiriama pažeidžiamiausiems asmenims ir naujai atskirties rizikai".
Kokiais būdais Taryba stengiasi apsaugoti labiausiai pažeidžiamas visuomenės grupes, pvz., naujus migrantus, pagyvenusius žmones, sėslias etnines mažumas, neįgaliuosius ir benamius, kad jie neatsidurtų visuomenės užribyje?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Kaip gerai pasakgerbiamas Parlamento narys, kovo 19-20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktoje bendroje ataskaitoje dėl socialinės apsaugos ir socialinės aprėpties pabrėžiama, kad reikia deramų socialinės politikos priemonių, kuriomis būtų ne tik mažinamas neigiamas socialinis poveikis pažeidžiamiausiems žmonėms, bet ir švelninamas krizės poveikis visai ekonomikai.
Tai reiškia, kad prireikus turi būti tikslinamos išmokos ir taip užtikrinama tinkama parama jų gavėjams. Pirmiausia reikia įgyvendinti išsamias aktyvios aprėpties strategijas, apimančias ir padedančias suderinti priemones bei visų darbo rinkos dalyvių galimybes gauti kokybiškas paslaugas ir deramas minimalias pajamas.
Reikia tvirtai padėti valstybėms narėms įgyvendinti visapusiškas skurdo ir socialinės vaikų atskirties mažinimo strategijas, įskaitant fiziškai ir finansiškai prieinamą kokybišką vaikų priežiūrą.
Reikia nuolat kovoti su namų neturėjimo reiškiniu - itin rimta atskirties forma, skatinti socialinę migrantų aprėptį ir, pavyzdžiui, šalinti daugialypius romų patiriamus sunkumus, jų pažeidžiamumą socialinei atskirčiai.
Reikia būti budriems, nes gali atsirasti naujų rizikos grupių, pvz., jaunų darbuotojų ir naujų darbo rinkos dalyvių, taip pat naujų rizikos rūšių.
Kalbant apie ypatingą pagyvenusių žmonių, etninių mažumų ir neįgaliųjų padėtį, Taryba jau priėmteisės aktus šioms ir kitoms pažeidžiamoms grupėms nuo diskriminacijos apsaugoti. Tarybos direktyvoje 2000/78/EB nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai ir darbe bei profesinėje srityje uždraudžiama diskriminacija dėl religijos ar įsitikinimų, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Direktyvoje 2000/43/EB daugelyje sričių, įskaitant užimtumą, savarankišką darbą, profesinį mokymą, socialinę apsaugą, švietimą, galimybę gauti prekių ir paslaugų, būstą, įgyvendinamas vienodo požiūrio principas asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės.
Be to, Taryba dabar nagrinėja naują Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama dar labiau išplėsti apsaugą nuo diskriminacijos. Pasiūlymu dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas, apsauga nuo diskriminacijos dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos būtų taikoma ir kitoms nei užimtumas sritims. 2009 m. balandžio 2 d. Europos Parlamentas pagal konsultavimosi procedūrą balsavo už Komisijos pasiūlymą, šiuo metu diskusijos dėl direktyvos projekto vyksta Taryboje.
Leiskite priminti, kad praėjusį pavasarį Taryba ir Parlamentas sėkmingai baigderybas ir per pirmąjį svarstymą pasieksusitarimą dėl Komisijos pasiūlymo paskelbti Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metus (2010 m.). Tuo metu tik nedaugelis iš mūsų galėjome nuspėti artėjančios ekonomikos krizės mastą. Vis dėlto žvelgiant į praeitį aišku, kad Komisija, Taryba ir Parlamentas, susitelkdami į skurdo ir socialinės atskirties problemas, buvo visiškai teisūs.
Galiausiai Taryba taip pat nagrinėja pirmininkaujančios Čekijos pateiktą išvadų dėl penkiasdešimties metų ir vyresnio amžiaus kartos moterų ir vyrų vienodų galimybių projektą. Tikimasi, kad šias išvadas Taryba patvirtins birželio mėn. Tai bus dar viena galimybTarybai dar kartą patvirtinti įsipareigojimą užtikrinti, kad mūsų pagyvenę piliečiai galėtų gyventi aktyviai ir senti oriai.
Šių metų balandžio mėn. Prahoje surengta dabar ES pirmininkaujančios valstybės globojama Socialinių paslaugų konferencija "Socialinės paslaugos: priemondarbo jėgai sutelkti ir socialinei sanglaudai stiprinti". Konferencijoje pabrėžta socialinių paslaugų svarba aktyviai įtraukiant žmones, kuriems gresia socialinatskirtis ir kurie atskirti nuo darbo rinkos.
Socialinių paslaugų sektorius dėl ekonominių ir demografinių pokyčių tampa svarbi naujų įsidarbinimo galimybių sritis, ypač moterims ir pagyvenusiems darbuotojams, jis taip pat padeda patiems socialinių paslaugų naudotojams išsaugoti savo darbo vietas.
Konferencijoje nurodyti pagrindiniai aspektai, nuo kurių turėtų prasidėti tolesnės visos Europos diskusijos apie socialinių paslaugų vaidmenį visuomenėje. Nors socialinių paslaugų teikimo, kompetencijos sričių pasidalijimo būdai ir finansinio tvarumo samprata įvairiose ES valstybėse narėse skiriasi, dėl socialinių paslaugų vaidmens ir tikslų konferencijos dalyviai plačiai sutarė.
Konferencijos išvadose, kurios bus toliau plėtojamos ir dėl kurių bus deramasi, kad birželio mėn. jas priimtų Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba (EPSCO), pabrėžiamas socialinių paslaugų, kaip būtinos socialinių politikos krypčių priemonės, vaidmuo.
Taip pat pabrėžiama, kad socialines paslaugas reikia suvokti ir teikti integruotai, taip pat atsižvelgti į individualius klientų poreikius. Paminėtas svarbus valstybės institucijų vaidmuo užtikrinant socialinių paslaugų kokybę, prieinamumą ir tvarumą, ir teigiama, kad investuoti į socialines paslaugas, ypač per dabartinę finansų ir ekonomikos krizę, apsimoka ir tai gali stiprinti ekonomikos augimo galimybes ir ekonomikos bei visuomenės sanglaudą. Pažymima neoficialios priežiūros svarba ir atrodo, kad vadinamoji bendroji priežiūra - oficialiosios ir neoficialiosios priežiūros derinys - yra optimaliausia ir veiksmingiausia.
Konferencijos išvadose paminėta, kaip svarbu skatinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi ir gebėjimų kūrimo sistemą paslaugų kokybei užtikrinti. Galiausiai pabrėžiama socialinių paslaugų naudotojų teisių, orumo apsauga ir specialieji poreikiai, tačiau tai ne mažiau svarbu.
Emine Bozkurt  
pavadavo autorių. - (NL) Gerb. pirmininke, norėčiau nuoširdžiai padėkoti pirmininkaujančiai Čekijai už atsakymą į mano klausimą. Taip pat džiaugiausi girdėdama, kad Jūsų atsakymuose į klausimus apie kovą su didėjančiu pažeidžiamiausių grupių skurdu ir socialine atskirtimi iškili vieta suteikta Kovos su diskriminacija direktyvos išplėtimo ir taikymo prekėms bei paslaugoms klausimui. Leiskite pasakyti, kaip aš tai vertinu.
Mano klausimas Jums toks: ar tai taip pat reiškia, kad tekstą, kurį Parlamentas patvirtino balandžio mėn., pirmininkaujanti Čekija visiškai remia ir kokių praktinių veiksmų Jūs, kaip einantis Pirmininko pareigas asmuo, ėmėtės siekdamas užtikrinti, kad šią direktyvą valstybės narės ir Taryba irgi kuo greičiau priimtų? Labai ačiū.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Aš irgi norėčiau padėkoti už išsamų atsakymą. Socialinės atskirties problema yra labai plati, daugiabriaunė. Ir, mano manymu, dabar daugeliui žmonių tiesiog iškyla išgyvenimo problema. Ar Taryba nesiruošia padidinti pagalbos maistu? Pagalba maistu yra irgi labai svarbus dalykas dabar, kai krizįsisiautėjo, ir tam, man atrodo, reikėtų skirti daugiau dėmesio.
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Norėčiau padėkoti už pritarimą mano ankstesniam atsakymui ir mano pastangoms pateikti tikrai išsamų atsakymą į pateiktą klausimą. Dėl papildomo klausimo turiu pasakyti, kad šiuo metu į jį visiškai aiškiai atsakyti negaliu. Vis dėlto reikia pažymėti, kad visi su socialine atskirtimi ir kova su skurdu šiuo krizės laikotarpiu susiję klausimai, įskaitant Jūsų minėtą direktyvą, visiškai suprantama, įtraukti į darbotvarkę ir intensyviai aptariami Tarybos darbo grupėse. Dėl pagalbos maistu gali būti, kad neteisingai supratau klausimo tikslą, bet Taryboje mes pagalbą maistu daugiausia aptariame svarstydami galimybes ją teikti pirmiausia besivystančioms šalims, kitaip tariant, labiausiai nuo ekonomikos ir finansų krizės, taip pat nuo ankstesnės maisto krizės nukentėjusioms šalims. Padėties Europos Sąjungoje požiūriu ši tema neaptariama. Nepaisant to, mes žinome Europos Sąjungos pareigą tiems, kuriems sekasi blogiausiai, ar tiems, kuriems esant dabartinei padėčiai reikia daugiau pagalbos, ir ši tema taip pat bus įtraukta į ministrų, atsakingų už vystomąjį bendradarbiavimą, posėdžio darbotvarkę.
Tema: Europos užimtumo paktas
Kaip Taryba vertina pasiūlymą priimti Europos užimtumo paktą, kuris galėtų būti svarbi priemonsocialinei sanglaudai išsaugoti, ekonomikos augimui ir atsigavimui nuo pasaulinės krizės poveikio nukentėjusioje Europos Sąjungoje skatinti?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Taryba negavo Komisijos pasiūlymo dėl Europos užimtumo mokesčio. Todėl Taryba gerbiamos narės nurodytais konkrečiais aspektais į pateiktą klausimą atsakyti negali. Nepaisant to, Taryba pritaria gerbiamos narės klausime pareikštam nerimui ir mano, kad nuo pasaulinės krizės poveikio nukentėjusioje Europos Sąjungoje svarbu išsaugoti socialinę sanglaudą ir skatinti ekonomikos augimą ir atsigavimą.
Šiomis aplinkybėmis pirmininkaujanti valstybnorėtų priminti, kad už užimtumo politikos priemonių kūrimą ir įgyvendinimą pirmiausia atsakingos valstybės narės. Vis dėlto Taryba šioms užimtumo politikos priemonėms skiria ypatingą dėmesį, ypač dabar, kai Europa susiduria su finansų ir ekonomikos krize, ir, remdamasi Sutartimi, priima naujas ankstyvo užimtumo gaires.
Šioje srityje pirmininkaujanti valstybnorėtų priminti, kad praėjusių metų gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba nusprenddėl bendro Europos ekonomikos atkūrimo plano, kuriame, inter alia, sprendžiamos dėl finansų krizės kilusios užimtumo problemos. Planą sudaro nedelsiant taikomos 200 mlrd. EUR vertės biudžeto priemonės, apimančios 30 mlrd. EUR vertės Bendrijos priemones ir 170 mlrd. EUR vertės valstybių narių priemones.
Europos Vadovų Taryba taip pat pritaridėjai, kad greitų veiksmų užimtumui remti imtųsi Europos socialinis fondas, ypač pažeidžiamiausių gyventojų grupių labui, pvz., remtų lankstumo ir užimtumo garantijų politikos priemones, perėjimo iš vieno darbo į kitą laikotarpių palengvinimo politikos priemones, suteiktų valstybėms narėms galimybę prireikus iš naujo paskirstyti Europos socialinio fondo išlaidas savo užimtumo strategijoms stiprinti.
Taip pat reikia prisiminti, kad, be Europos socialinio fondo, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas irgi teikia Bendrijos paramą, papildančią valstybių narių veiksmus, taip pat regioninio ir vietos lygmens veiksmus. Šis 2007 m. Tarybos sukurtas fondas sprendžia konkrečias globalizacijos sukeltų Europos masto krizių problemas ir teikia vienkartinę, riboto laikotarpio, individualią paramą tiesiogiai atleistiems darbuotojams.
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas netrukus bus persvarstytas ir 2009 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba ragino pasiekti greitą susitarimą. Taryba palankiai vertina susitarimą, kad šis persvarstytas variantas būtų priimtas per pirmąjį svarstymą, ir remiasi šiandienos balsavimu plenariniame posėdyje.
Kovo mėn. Europos Vadovų Taryba taip pat susitardėl kai kurių papildomų priemonių, pavyzdžiui: panaikinti kliūtis (ir nesukurti naujų) vidaus rinkai, pasiekti, kad ji visapusiškai veiktų, toliau mažinti administracinę naštą; gerinti svarbiausias pramonės veiklos sąlygas siekiant išlaikyti tvirtą pramoninę bazę, taip pat svarbiausias veiklos sąlygas įmonėms, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ ir naujovėms; skatinti verslo subjektų, mokslinių tyrimų vykdytojų, švietimo ir mokymo atstovų partnerystę; aktyviau investuoti į mokslinius tyrimus, žinias ir švietimą ir gerinti šių investicijų kokybę.
Galiausiai pirmininkaujanti valstybnorėtų priminti, kad jos iniciatyva gegužės 7 d. Prahoje rengiamas aukščiausiojo lygio susitikimas užimtumo klausimais. Vakar Čekijos ministro pirmininko pavaduotojas Europos reikalams A. Vondra turėjo galimybę šioje plenarinėje sesijoje kalbėti pirmininkaujančios Čekijos vardu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gerb. pirmininke, dėkoju einančiajam Tarybos pirmininko pareigas už atsakymą. Mano klausimas tiksliai tos pačios dvasios. Ar nereikėtų visų nuolat vis programuojamų lėšų, ypač dėl krizės, koordinuoti vienu pagrindu, kurį vadinu "susitarimu dėl užimtumo", kad jos duotų naudos Europos piliečiams, girdintiems apie milijonus eurų, - Jūs minėjote 200 mlrd. EUR sumą, - bet nematantiems, kaip šie pinigai virsta efektyviais veiksmais, suteiksiančiais jiems būdą išvengti nedarbo ir skurdo?
Jan Kohout
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, turiu pasakyti, kad visiškai pritariu tam, kas pasakyta, ir esu įsitikinęs, kad būsimasis aukščiausiojo lygio susitikimas, "užimtumo susitikimas" Prahoje, bus dar viena proga parengti ir pateikti iniciatyvų, prie kurių galės grįžti birželio mėn. Europos Vadovų Taryba ir kurios bus skirtos kaip tik temoms, kurias čia aptariame, kitaip tariant, su ekonomikos krizės poveikiu užimtumui susijusiems klausimams.
Tema: Dėl gydymosi svečioje šalyje
Nauja pacientų mobilumo direktyva, kurią Europos Parlamentas ketina svarstyti balandžio mėnesį, numatys bendras nuostatas, kaip turėtų vykti paciento gydymo užsienyje kompensavimas. Europarlamentarai siekia ES šalių pacientams suteikti kuo daugiau galimybių gydytis svečioje šalyje (pvz., iš anksto kompensuoti brangias gydymo paslaugas, kad ne tik turtingieji galėtų jomis pasinaudoti), tuo tarpu Europos Taryboje vyrauja pasiūlymai apriboti šias teises ir leisti valstybėms narėms pačioms nuspręsti, kokį savo šalies piliečio gydymą užsienyje ji galėtų kompensuoti.
Kaip Europos Taryba įsivaizduoja šių priešingų EP ir ET pozicijų suderinimą? Kokie, ET nuomone, yra galimi kompromisiniai siūlymai?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - Gerb. pirmininke, pirmininkaujanti Čekija, remdamasi pirmininkavusios Prancūzijos atliktu darbu, aktyviai diskutuoja dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo.
Pirmininkaujančios valstybės tikslas - rasti sprendimų, kuriais būtų sukurta teisinga sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse gaunančių pacientų teisių ir valstybių narių pareigų organizuojant ir teikiant sveikatos priežiūros paslaugas ir medicinos priežiūrą, pusiausvyra.
Kaip pirmininkaujanti valstybteig2009 m. balandžio 23 d. plenarinėje diskusijoje, į kitas valstybes nares vykstantys pacientai turėtų gauti visą informaciją ir aukštos kokybės sveikatos priežiūrą. Vis dėlto taip pat svarbu užtikrinti, kad direktyva atitiktų aiškumo, teisinio apibrėžtumo ir subsidiarumo principus. Diskusijos Taryboje vis dar vyksta, tad neįmanoma prognozuoti, ar dabartinio Čekijos pirmininkavimo laikotarpiu bus pasiektas politinis sutarimas. Nepaisant to, iš dabartinių diskusijų Taryboje galima numanyti, kad išankstinio patvirtinimo sistema tikriausiai bus taikoma tik tam tikrų rūšių sveikatos priežiūros paslaugoms. Tai bus valstybių narių galimybė, kuria jos galės naudotis arba nesinaudoti. Šią galimybę tam tikromis sąlygomis pripažino ir Europos Teisingumo Teismas.
Taryba taip pat svarsto galimybę bet kokią išankstinio patvirtinimo sistemą papildyti priemonėmis, kuriomis būtų užtikrintas skaidrumas, o pacientai būtų išsamiai informuojami apie savo teises gauti sveikatos priežiūros paslaugas užsienyje.
Vis dėlto direktyvoje nustatomas būtinasis kitoje valstybėje narėje teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų išlaidų kompensavimo lygis, kurį valstybės narės turi užtikrinti savo pacientams. Tai - ta pati suma, kuri būtų skiriama tam pačiam gydymui paciento valstybėje narėje. Niekas valstybėms narėms neužkerta kelio sveikatos priežiūros paslaugas užsienyje gaunantiems savo pacientams suteikti palankesnės formos kompensaciją, net ir iš anksto. Vis dėlto tai priklauso nuo valstybių narių vidaus politikos.
Nepaisant to, kai asmeniui iš tikrųjų reikia gauti planuotą gydymą kitoje valstybėje narėje ir tam esama objektyvių medicininių priežasčių, jau taikomas Reglamentas (EB) Nr. 883/2004, pagal kurį pacientas gauna sveikatos priežiūros paslaugas pats nepatirdamas išlaidų.
Remiantis pranešimu, dėl kurio 2009 m. balandžio 24 d. balsuota Parlamento plenariniame posėdyje, išankstinio patvirtinimo sistemą, kaip planavimo ir valdymo priemonę, pripažino ir Europos Parlamentas, jei tik ji bus skaidri, prognozuojama, nediskriminacinir pacientams bus teikiama aiški informacija.
Taryba kruopščiai išnagrinės visus pakeitimus ir svarstys, kaip į juos atsižvelgti bendrojoje pozicijoje, kad per antrąjį svarstymą būtų pasiektas sutarimas.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dar kartą ačiū už išsamų ir, sakyčiau, viltingą atsakymą. Ir labai gerai, kad suvienodinamos, vis dėlto, sąlygos gauti ir namie, ir užsienyje medicininę pagalbą. Tik, aišku blogai, kad daug kas priklausys nuo piniginės storio. Ir tie pacientai, kurie negalės padengti skirtumo tarp išlaidų namie ir užsienyje, nelabai galės tuo pasinaudoti.
Aš norėčiau paklausti. Perėmus pirmininkavimą iš Prancūzijos, visgi, Čekija yra nauja šalis. Ar buvo kažkokių skirtumų vertinant šią problemą tarp naujųjų ir senųjų valstybių narių?
Jan Kohout
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (CS) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti už papildomą gerbiamo nario pastabą. Mes tai turime mintyje ir į tai atsižvelgsime. Manau, kad jis įvardijo didelę problemą, bet dabar šio klausimo negalima aiškiai ir paprastai išspręsti. Manau, kad šią problemą Taryba turėtų spręsti tolesnėse diskusijose šiais klausimais.
Pirmininkas
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
