Roheline raamat "Kliimamuutustega kohanemine Euroopas - võimalused ELi meetmete võtmiseks" (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu, milles käsitletakse suuliselt vastatavat küsimust komisjonile, mis käsitleb rohelist raamatut "Kliimamuutustega kohanemine Euroopas - võimalused ELi meetmete võtmiseks”, mille on esitanud Guido Sacconi kliimamuutuste ajutise komisjoni nimel - B6-0014/2008).
Guido Sacconi
autor. - (IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, mul ei ole mingit kahtlust, et Euroopa Parlamendi jaoks on ülioluline uurida põhjalikult küsimust kohanemise kohta kliimamuutustega, mille ulatust oleme siiani tõepoolest alahinnanud. Komisjoni roheline raamat on andnud meile seega väärtusliku võimaluse nimetatud teema läbi vaadata.
Nagu igaüks praegu teab, osaleme raskes võitluses, et anda oma parim globaalse soojenemise leevendamiseks, ja me vahetame arvamusi õigusaktide paketi kohta, mis peaks võimaldama meil astuda suure sammu kõnealuse eesmärgi suunas. Sellest hoolimata oleme teadlikud sellest, et kliimamuutuste mõju on juba tunda paljudes maailma osades, eriti vaeseimates piirkondades ja ka laialdaselt meie oma mandril ja Euroopa Liidu aladel. Seepärast on vaja reageerida asjakohase poliitika väljatöötamisega, mis liigub õiges suunas minemata vastuollu esmatähtsa eesmärgiga, milleks on - kordan veel kord - heite vähendamine ja globaalse soojenemise leevendamine.
Usun, et Balis on tehtud sellest seisukohast märkimisväärseid edusamme, arvestades et Ülemaailmsele Keskkonnafondile otsustati anda rahalisi vahendeid, eraldades eriti teatava osa puhta arengu mehhanismist kohanemisprojektide rahastamiseks arengumaades. Olen samuti lugenud, kui ma ei eksi, et eelmisel nädalal Bangkokis koostatud tööprogrammis Balis tehtu jätkamiseks (Bangkokis toimub esimene suurem kohtumine pärast Balit) on kavandatud veel üks kohtumine Bonnis käesoleva aasta juunis, et keskenduda eriti kohanemise teemale.
Põhjus, miks ma olen kõnealuse aspekti - rahvusvahelise mõõtme - välja toonud, on see, et mulle tundus resolutsiooni koostamisel, mis kliimamuutuste ajutises komisjonis vastu võeti ja mis on praegu esitatud täiskogule heakskiitmiseks, et rahvusvaheline koostöö oli peamine prioriteet. Euroopa Liit peab arendama koostööd ja finantsalast, tehnilist ja teaduslikku kaastööd kõige rohkem abi vajavate riikidega, selliste riikidega, kes ei ole väga hästi varustatud selleks, et globaalse soojenemise kohati laastavale mõjule vastu astuda. Mõelgem vaid Vaikse ookeani saarte peale: me viisime läbi kuulamise, milles osalesid nendest riikidest mõne riigi esindajad ja nad selgitasid meile, kui ebakindel on juba praegu nende olukord.
Teiseks prioriteediks on muidugi luua korralik tasakaal, et säilitada leevendamise ja kohanemise vahel dünaamiline side.
Kolmandaks prioriteediks on stimuleerida teadusuuringuid ja katsetusi. Arvestades territoriaalsete olukordade äärmist mitmekesisust ei ole ikka veel piisavalt oskusteavet, et hinnata õigesti globaalse soojenemise tõenäolist mõju; seega on raske töötada välja pikaajalisi poliitikavaldkondi kõige murettekitavamate arengutega kohanemiseks ja nende ennetamiseks.
Lähiaastate jooksul on mõistagi põhiküsimuseks kõnealuste poliitikavaldkondade sobitamine teistega, mis nõuab kõikide tasandite kõikidelt osalejatelt poliitilist kindlameelsust. Oleme rõhutanud eelkõige, et on vaja ümber mõtestada, mil viisil kaasata kliimamuutused meie ühtekuuluvuspoliitikasse, ümbermõtestamine, mis peab algama põllumajanduspoliitika valdkondade, üldisemalt maakorralduspoliitika, kohandamisega. Arvan, et selles küsimuses peaksime toetama esitatud muudatusettepanekut, milles kutsutakse nõukogu üles võtma viimaks vastu ühine seisukoht mullakaitse direktiivi kohta.
Lõpetuseks - arvan, et mahun veel viie minuti sisse, hr juhataja - ma usun ka, et on väga oluline leida uuesti üles õige tasakaal Euroopa tasandi poliitika ja kohaliku tasandi tegevuse vahel. Subsidiaarsuse põhimõtet tuleb tõlgendada dünaamiliselt ja mitte bürokraatlikul moel.
Olude äärmine mitmekesisus Euroopas tähendab, et ühtset poliitikat ei ole võimalik välja töötada. Meil on muidugi Euroopa lõunapoolsed alad ja ka Alpi vöönd, kus mõjud on väga erinevad ja väga märkimisväärsed. Seepärast peavad eri komisjonid looma piirkondlike asutustega väga lähedase üks-ühele suhte. Ma mõtlen ulatuslikke piirkondlikke organeid, nagu Alpi konventsioon ja Karpaatia konventsioon, kes töötavad parajasti välja mõnda väga väärtuslikku algatust ning keda võib kasutada rahvusvahelise koostöö mudelina.
Tänan teid, volinik. Loodan, et te räägite meile, kuidas edeneb pärast rohelist raamatut käsitlevat konsulteerimist töö valge raamatuga.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Hr juhataja, tänan teid võimaluse eest rääkida komisjoni tööst. Seda arendatakse, et aidata meil kohaneda kliimamuutustega Euroopas ja ülejäänud maailmas. Eriti väga vaesed riigid, ilma et nad oleksid kasvuhooneefektile kaasa aidanud, kannatavad sellest hoolimata kõige kahjulikemate tagajärgede all.
Hr Sacconi mainis, et komisjon koostab parajasti valget raamatut, mis avaldatakse 2008. aasta sügisel ning on järjeks 2007. aasta juunis avaldatud rohelisele raamatule, mis käsitleb kliimamuutustega kohanemist. Valge raamatu peamine eesmärk on, et ELil oleks ambitsioonikas ja tõhus strateegia vältimatute kliimamuutuste mõju piiramiseks. Kõnealused muutused on juba toimunud. Need toimuvad jätkuvalt eelolevatel aastatel hoolimata meetmetest süsinikdioksiidiheite vähendamiseks, mille me loodetavasti võtame ning milles me loodetavasti suudame kokku leppida Kopenhaagenis 2009. aastal.
EL mängib endiselt kohanemisega seotud rahvusvahelistes algatustes juhtivat rolli. Kõnealused algatused töötatakse välja ÜRO rahvusvahelise lepingu egiidi all. Vahepeal on komisjon jätkanud koostööd Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma ja teiste teadusorganisatsioonidega, kes viivad läbi teadusuuringuid seotud valdkondade vallas, et määrata kindlaks kõige asjakohasemad viisid, kuidas rahvusvaheline üldsus saaks tegelda viimastes aruannetes rõhutatud väljakutsetega.
Komisjon tervitab Euroopa Parlamendi resolutsiooni rohelise raamatu kohta ja ma võin teile öelda, et ta toetab suuremat osa sellest. Viitan eelkõige vajadusele ammutada suurimat võimalikku kasu heite vähendamiseks tehtavate jõupingutuste ühtlustamisest ja kohanemisest. Vaja on suurendada teadusuuringuid ja koguda rohkem teaduslikku teavet, kaitsta ökosüsteemi ja analüüsida ning hinnata praeguseid ja tulevasi rahastamisstrateegiaid. Samuti on oluline tugevdada teadusuuringute ja eri poliitikavaldkondade suhet ning integreerida kohanemise parameetrid vajaduse korral ELi sise- ja välispoliitikasse. Peame tagama kõikide riiklike haldusasutuste ja kodanikuühiskonna täieliku osavõtu kõnealuse küsimusega tegelemisest.
Kohanemist käsitleva valge raamatu väljatöötamisel kasutab komisjon muidugi täielikult asjaomaste poolte dialoogi raames tehtud kaastööd ja Euroopa Parlamendi seisukohti. Lubage mul tänada teid kogu senise toetuse eest Euroopa Komisjoni püüdlustele.
Jerzy Buzek
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (PL) Hr juhataja, ma tahaksin tänada raportöör hr Sacconit suurepärase dokumendi eest, mida ma täielikult toetan. Tahaksin öelda, et selle dokumendi üle arutlemisel õnnestus vältida teemaväliste küsimuste arutamist. Me keskendusime kohanemisele ja ma tahaksin õnnitleda raportööri dokumendi kitsendamise eest nii, et see hõlmaks vaid küsimusi, mis on seotud kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju vähendamisega. Sellest hoolimata tahaksin rõhutada nelja küsimust, mida ma väga oluliseks pean.
Peaksime meenutama, et väljaspool Euroopat ehk Aasias, Aafrikas ja Okeaanias on kliimamuutuste mõju tõesti väga märkimisväärne ja ei kannata võrdlust sellega, mida meie oma mandril kogeme. Teiseks peame töötama välja kohanemistehnoloogia ja viisid, mis vähendavad praegu aset leidvate kliimamuutuste mõju ja võimaldavad meil kohaneda sellega, mis kliimaga juhtumas on. Veel üks põhjus sellisel viisil tegutsemiseks on, et siis saame me oma kogemusi vaesemate riikide ja arengumaadega jagada.
Te võite küsida, et miks meil seda kõike teha on vaja, daamid ja härrad. Põhjus on see, et Kyoto järgse uue protokolli üle läbirääkimiste pidamine on keskne poliitiline väljakutse, millega Euroopa Liit silmitsi seisab, kuna end kliimamuutuste vast kaitsta ja nende toimumist ennetada on palju odavam kui nendega kohaneda. Igaüks, kes reisib Aasia või Aafrika riikidesse või Okeaania saartele, on selle eest varsti tänulik. Meie eesmärk peaks seepärast olema tagada, et kogu maailm pühenduks kliimamuutuste ennetamisele. See peaks toimuma Poznańis ja Kopenhaagenis ja meie kui Euroopa Liidu kohustus on tagada, et see nii läheb.
Mu viimane mõte on, et liidu eelarve ei näe ette rubriike meie prioriteetidele. Meie praegune prioriteet on kliimamuutuste ohjamine ja ka ärahoidmine. See on seotud liidu energiapoliitikaga. Praegu meil selliseid rubriike ei ole. Eelarverubriigid tuleks vahekokkuvõtte tegemise ajal läbi vaadata, kuna meie eelarve peaks vastama sellele, mida Euroopa Liit kõige olulisemaks peab.
Katerina Batzeli
fraktsiooni PSE nimel. - (EL) Hr juhataja, volinik, lubage mul esmalt õnnitleda raportöör hr Sacconit, kes on jaganud oma kogemust keskkonna- ja kliimamuutuste alal ja koostanud esmaklassilise raporti.
Volinik, kuna me osaleme tõelises arutelus kliimamuutuste üle, hakkavad kõik probleemid selgelt ja kiiresti kuju võtma. See kehtib eriti keskkonnaalaste, majanduslike ja energiaprobleemide puhul, millele modelleeritakse nii Euroopa kui rahvusvahelise majanduse arengut ja kasvu. Tundub, et kõnealust arengut on jätkatud ilma eesmärgita, raisates loodus- ja inimressursse, selge eesmärgiga kapitali akumuleerida. Siiski on keskkond jõudnud ohtlikku olukorda, nagu on näha looduskatastroofidest, ning kätte on jõudnud krediidikriis. Energiatoodete turg on rahutu, kuna selles ei valitse enam tasakaalu. Energiaallikate geograafilise paiknevuse planeerimine ja toiduaineturg on pea peale pööratud, kuna põllumajandust kasutatakse energiaga varustamiseks. Kõik see stimuleerib märkimisväärseid muudatusi ELi tootmismudelis. Siiski võtavad teised konkureerivad jõud, nagu Hiina ja Ameerika Ühendriigid, samuti meetmeid, püüdes tootmiskapitali ja tootmistegureid ümber jaotada.
Loodame, et kliimamuutustega kohanemise poliitika valmistab ette ELi uue Euroopa arengumudeli. Võibolla kaitseb see keskkonda ja tööhõivet ning annab sotsiaalpoliitika valdkondadele, piiriülestele meetmetele ja maksupoliitikale uue tõuke. Et see juhtuks, tuleb vahendid ja ühenduse eelarve ümber jaotada ning tugevdada, kuna meie hinnangul on vahendid kohanemise soodustamiseks ebapiisavad. Volinik, see on hädavajalik, sest kohanemisprobleemi lahendamine on poliitiliselt kulukas; meie väljakuulutavate poliitikavaldkondade ja eraldatava eelarve vahel ei tohi olla lõhet. Sellise lõhe olemasolu korral ei usalda meid ei praegused kodanikud ega tulevased põlvkonnad.
Lubage mul öelda, et me toetame täielikult hr Sacconi raportit ja esitame kolm olulist nõuet. Esiteks tuleks kohanemispoliitika lisada kõikidele ühenduse poliitikavaldkondadele. Teiseks peaksid kohalikud, piirkondlikud ja keskasutused tegema üksteisega koostööd; kõiki poliitikavaldkondi, nagu tööhõive-, ühtekuuluvus- ja põllumajanduspoliitika, tuleks koordineerida; see on oluline küsimus, mida raportöör käsitles. Kolmandaks ja kõige tähtsama asjaoluna tuleks rahvusvaheliste lepingute osas koostööd teha. Me peame toetama nii kõnealuseid poliitikavaldkondi kui fondi, millele on viidatud.
Volinik, samuti ootame me teie viidatud valge raamatu tulemusi. Võttes arvesse teie tundlikkust nimetatud küsimuste ja parlamendi ja komisjoni vahelise institutsioonidevahelise koostöö suhtes, usume, et Euroopa Parlament mängib teie püüdlustes olulist rolli.
Vittorio Prodi
Hr juhataja, daamid ja härrad, käesolev arutelu on kliimamuutuste ajutise komisjoni, mida me lootsime luua selleks, et meil oleks foorum tõhusa poliitika arendamiseks, mis tagab tiheda seose kohanemise ja leevendamise vahel, esimene tulemus.
Räägime siin konkreetselt kohanemisest, kuid me ei tohiks tegelikult unustada vajadust tagada, et kohanemise vahendid tuleneksid osaliselt saastekvootidega kauplemise süsteemist. Kuna kõige suuremat kliimamuutuste koormat kannavad just kõige vaesemad riigid, peame hoolitsema selle eest, et saastekvootidega kauplemise süsteemist saadud tulud antakse eelkõige arengumaade käsutusse. Usun, et me saame niimoodi toimida, kohaldades üldise võrdsuse põhimõtet, nimelt tasuta saastekvootide väljajagamise abil, mis luuakse peaasjalikult võrdsuse põhimõtte alusel, milleks on: "üks isik-üks saastekvoot".
Kui me mõtleme pooleteisele miljardile vaesele inimesele maailmas ja praeguses Kyoto protokollis viidatud arvandmetele - orienteeruvalt 20 eurot tonni kohta - võiks näiteks ühe tonnini ulatuva saastekvoodi andmine teha maailma vaestele leevendusmeetmete jaoks kättesaadavaks aastas 30 miljardit. Mõelge vaid - seda just võibki Bangladeshil minimaalsete leevendusmeetmete rakendamiseks vaja minna. Teatavad Aafrika riigid mõtlevad juba selles suunas ja kõnealune võrduse põhimõte näitab samuti, et meie - riigid, kes selle nähtuse eest eelkõige vastutavad - võtame oma õlule vastutuse leevendamise ülekandmise eest.
Lisaks sellele tähendavad kliimamuutused meie endi riikides tugevamat vihmasadu, pikemaid kuivi perioode ja vähem lund. Me peame seepärast tegelema ühtse maakorraldusega, et kaitsta mulda, ja siin ma rõhutaksin hr Sacconi sõnade tähtsust, sest laiaulatusliku veepuuduse tingimustes peab säilitama vihma seal, kus see sajab, et see saaks kasta madalamaid nõlvu. Lisaks sellele suurendavad pikemad kuivaperioodid tulekahjude tõenäosust, millega saame tegelda nii, et hõrendame tulekoormuse vähendamiseks metsamaad. Peame siiski tegutsema viivitamata järjekindlal ja otsustaval moel.
Bogdan Pęk
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Hr juhataja, kliimamuutused kujutavad endast tõepoolest ühte kõige tõsisematest probleemidest, millega inimkond tänapäeval silmitsi seisab. Vastupidiselt sellele, mida inimesed tahaksid uskuda, ei saa inimkond kliimamuutustele olulist mõju avaldada. Kliimamuutused on osa looduslikust keskkonnatsüklist, mis on seotud päikese aktiivsusega ja maakoorel toimuvate muutustega. Puuduvad sellised olulised teaduslikud tõendid, mis viitaksid sellele, et süsinikdioksiidi järsk vähendamine aitab oluliselt kaasa kliimamuutuste vähendamisele. Ma kordan, volinik: selle kohta ei ole teaduslikke tõendeid. On lihtsalt poolreligioosne uskumus, mille juurutamiseks tehakse palju jõupingutusi. Igal juhul on süsinikdioksiidiheite vähendamine tegelikult võimalik vaid Euroopas.
Kui olukord on selline, nagu ma seda kirjeldan ja me kulutame kujuteldamatuid rahasummasid süsinikdioksiidiheite piiramisele, samas kui India ja Ameerika Ühendriigid meiega õlg õla kõrval ei seisa, võime me sama hästi kui visata need tohutud rahasummad äravoolutorust alla. Seda raha saaks paljudel teistel viisidel kasutusele võtta. Selle abil saaks näiteks inimesi kogu Euroopas puhta veega varustada. Samuti saaks seda kasutada saaste vähendamiseks ja mürgiste gaaside, oksiidide, nitritite, sulfiidide, fluoriidide jms kõrvaldamiseks. Igaüks saaks nautida puhast õhku ja puhast vett ning ikka jääks veel raha muudeks otstarveteks.
Ma ei väida, et kliimamuutuseid kunagi ei toimu ja et puudub vajadus kokku hoida. Väidan siiski, et siin vastu võetud lähenemisviisil ei ole mingit alust, kusjuures peamiseks probleemiks on süsinikdioksiidiheide kui keskne kasvuhoonegaas, ja et inimeste võetavad meetmed võivad võimalikke kliimamuutusi muuta, vähendada või piirata. See on lihtsalt müüt.
Volinik, praegu on kättesaadaval mõned väga tõsised uuringud. On olemas dokumendid, mille on allkirjastanud mitusada kliimateadlast, kes sellist tüüpi lahenduse kahtluse alla seavad. Ma pöördun palvega komisjoni, teie poole, härra, ja teadlaste poole, kellega te töötate, et te seda küsimust enne strateegiliste otsuste vastuvõtmist hoolikalt kaaluksite, kuna need otsused on inimkonna edasisele arengule väga kahjulikud.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Hr juhataja, nagu eelmine kõneleja on just näidanud, oleme me Euroopa Parlamendis ikka veel kaugel üksmeelsele seisukohale jõudmisest globaalse soojenemise küsimuses. Ka mina ei usu, et oleme praegu suutelised lepitama kahte leeri: neid, kes arvavad, et globaalne soojenemine on suur probleem ja neid, kes kahtlevad korduvalt ja põhimõtteliselt selles, et probleem tõepoolest sellisel kujul olemas on.
Olen siiski kindel selles, et on olemas üks argument, millel peab olema kaalu isegi nende puhul teie hulgast, kes sellel seisukohal on. Kliimamuutuste tekitatava suurima probleemiga ja tähtsaima ülesandega kindlustada usaldusväärne, taskukohane ja jätkusuutlik energiavarustus Euroopas ja teistes maailma osades on võimalik saada hakkama ühtede ja samade vahendite kaudu. Seepärast usun, et kõik, mida Euroopas on senini kliimamuutuste küsimuses arutatud, peab isegi skeptikutele mõttekas tunduma. Piiratud vahendite või raske juurdepääsuga energiavarudele, mis paiknevad tihti maailma kriisipiirkondades, tuleb tegelda kontseptsioonide abil, mis põhinevad taastuvatel energiaallikatel, energiatõhususel ja energiasäästul. Need on head vahendid, millega teha edusamme mõlemal areenil. Võibolla on siiski olemas konsensuse saavutamise võimalus.
Mis puudutab laiemat arutelu kliimamuutustega kohanemise üle, mida me oleme komisjonis pidanud, siis selles osas paistab valitsevat laialdane üksmeel ja see teeb mu kuidagi umbusklikuks. Minu arvates on küsimus järgmine: miks on meie meelest lihtne kohanemisvahendites kokku leppida ent siiski raske globaalse soojenemise vastu tegeliku võitlemise viisides kokku leppida?
Ma ei ole päris veendunud, et kohanemismeetmed meid Euroopas eriti palju aitavad. Minu arvates juhivad need kuidagi tähelepanu minema asjaolult, et ikka veel järgitakse valesid poliitilisi strateegiaid ja vale arengut ning tööstusstrateegiaid ning need teravdavad probleeme, millega me globaalse soojenemise tulemusel silmitsi seisame.
Teisisõnu, meil on täiesti vale kohanemispoliitika, vale põllumajanduspoliitika, vale lähenemisviis veevarude majandamisele ja vilets biosüsteemide kaitse. See kõik teravdab probleeme, millega samal ajal, kui siin istume ja kohanemise üle vaidleme, silmitsi seisame. Arvan, et kui nimetatud kohanemismeetmeid vaadelda seoses vahenditega, mida me kliimamuutustega võitlemiseks kasutame, tuleb neid alati vaadelda kriitiliselt.
Tahaksin rõhutada veel ühte asjaolu, nimelt muudatusettepanekuid, mille me täna hr Sacconi raporti jaoks esitasime. Muudatusettepanekutes oleme keskendunud väga suures ulatuses mullakaitsele. Loodan, et seda toetatakse, kuna mina usun, et see on põhilise tähtsusega probleem, millega ei ole Euroopa tasandil veel piisavalt tegeldud.
Umberto Guidoni
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, ma usun, et isegi juhul, kui me oleme suutelised hoidma globaalse soojenemise kahe kraadi piires, tähendaks see siiski äärmiste klimaatiliste erinevuste stsenaariumit Euroopas tagajärgedega kohalikule majandusele, keskkonnale ja elanikkonnale. Sellised muutused tooksid kaasa suurema piirkondliku ja sotsiaalse ebavõrdsuse ning ebavõrdsuse Euroopas.
Seega ei saa me võtta vastu lähenemisviisi, mis põhineb üksnes kulutasuvuse analüüsil, kuna Euroopas, nagu mujalgi maailmas, on vaesed need, kes saavad kõige rängema hoobi: nemad on need, kes elavad kõige ohustatumates piirkondades ja üldiselt on neil infopuudus ja neil ei ole kiiresti muutuvale keskkonnale reageerimiseks vajalikke rahalisi vahendeid.
Me peame tegutsema viivitamatult, et anda vastulöök kliimamuutuste mõjule, alustades näiteks uute hoonete ja uute infrastruktuuridega, tagades, et linnaplaneerimisel võetakse arvesse mõjuhinnanguid; investeeringuid ei tohiks teha sellisesse infrastruktuuri, mis on juba kliimamuutusi arvessevõtvate uute nõuete mõistes vananenud. Samal ajal peame me investeerima poliitikavaldkondadesse, et tagada kõige ohustatumates piirkondades juurdepääs ühistele väärtustele, nagu vee-, toidu- ja tervishoiuressursid. Veest on saamas üha napimaks muutuv ressurss ja seega tuleb seda majandada viisil, mis teeb selle kõikidele kättesaadavaks ja juurdepääsetavaks.
Lõpuks tahaksin lõpetada, öeldes, et kliimamuutustega kohanemise poliitikavaldkondi ei saa eraldada sotsiaalse võrdsuse eesmärgil kohandatud meetmetest. Meil on vaja uut majandusliku arengu mudelit, mis kajastub keskkonnakuludes ja teeb säästvusest tööhõive ja uute sotsiaalpoliitika valdkondade toetamise keskse vahendi.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Hr juhataja, esitaks tahaksin tänada Euroopa Komisjoni ja Stavros Dimast rohelise raamatu "Kliimamuutustega kohanemine Euroopas - võimalused ELi meetmete võtmiseks" eest. Tahaksin samuti tänada hr Sacconit kogu töö eest, mida ta on resolutsiooni ettepaneku nimel teinud. Minu arvates sisaldavad mõlemad dokumendid väga väärtuslikke üksikasju.
Kliimamuutustega kohanemise sätet on võimalik lisada paljudesse olemasolevatesse õigusaktidesse vee, energia, põllumajanduse ja kalanduse ning tööstuse valdkonnas näiteks. Samuti on oluline aidata arengumaid kliimamuutustega kohanemisel, näiteks keskkonnatehnoloogia siirde valdkonnas.
Euroopa Liidul on minu arvates kõnealuses valdkonnas ajalooline vastutus. ELi tasandil peame me rääkima eelkõige oma strateegia jaoks teabe koordineerimisest ja kogumisest. Lisaks sellele on ülioluline, et liikmesriigid, piirkonnad, kohalikud omavalitsused ja ettevõtted, aga ka üksikud kodanikud võtaksid kohanemisstrateegiate eest vastutuse. Õnneks on selles valdkonnas juba loodud positiivseid strateegiaid. Mul on hea meel selle üle, et kõnealust aspekti on rõhutatud ka hr Sacconi resolutsiooni ettepanekus.
Loodan, et Euroopa Komisjon ja nõukogu võtavad Euroopa Parlamendi soovitusi tõsiselt arvesse. EL on suuteline rääkima ühel häälel teiste pooltega rahvusvahelisel kliimaalasel arutelul eelolevatel kliimakonverentsidel Poznańis ja Kopenhaagenis.
Roger Helmer
Hr juhataja, mul on neli kiiret küsimust kliimamuutuste kohta. Esiteks kas globaalne soojenemine on toimumas? Vastus: ei. maailm on muutunud viimase kümne aasta jooksul veidike jahedamaks ja jahenemine üha kiireneb.
Teiseks, kas seda põhjustab inimkond? Vastus: ei, on olemas üha rohkem teaduslikke tõendeid, mis näitavad, et need kliimamuutused, mida me näeme, on osa looduslikest tsüklitest ja neil on inimtegevusega väga vähe või üldse mitte mingit pistmist.
Kolmandaks, kas meie saame olukorda muuta? Isegi need, kes globaalsesse soojenemisse usuvad, nõustuvad sellega, et kogu Kyoto protsess, kui see täielikult ellu viiakse - ja seda ei juhtu - muudaks saja aasta pärast õige vähe olukorda seoses ülemaailmse temperatuuriga. Ühelgi jõupingutusel, mida me teeme, ei oleks praktiliselt mingit mõju.
Neljandaks, kuidas see meie majandusi mõjutab? See tekitab kohutavalt suurt kahju. Nagu hr Pek õigesti ütles, kallame me koormatäisi raha hukule määratud projekti ja põhjustame tohutut kahju iseendile, Euroopa majandustele ning oma lastele ja lapselastele.
Marian-Jean Marinescu
- (RO) Kliimamuutuste komisjoni loomise tingis kliimamuutuste otsene mõju planeedile, mis seab ohtu inimkonna olemasolu üldiselt.
Me peame arutelu Euroopa ühe aluslepingu üle, me tahame tugevdada ühenduse institutsioone, me loome plaane tulevikuks. Me peaksime olema väga ettevaatlikud, meil ei pruugi olla enam põhjust niimoodi toimida. Meie tervis, majandus, ökosüsteemid, meie elustiil, Euroopa, nagu me teame, on suures ohus.
Teadlased on väljendanud oma seisukohta ja meie oleme nendega suures osas nõustunud. Uuringud on väga selged ja me näeme ka siin Brüsselis, kuidas kõigi meie aastaaegade ilmastikunähtused esinevad ühe päeva jooksul, mis pole selgelt üldse normaalne.
Kliimamuutuste komisjoni volitused on äärmiselt selged: ta peab praegust olukorda analüüsima, koostama nimekirja kliimamuutustega võitlemise võimalustest ja sõnastama konkreetsed ettepanekud, mis puudutavad Euroopa Liidu poliitikat kõnealuses valdkonnas, kõikidel otsustamistasanditel.
Tänane resolutsioon sisaldab arvukalt meetmete ettepanekuid kliimamuutuste komisjonile. Sellest hoolimata usun, et selleks, et neil mõju oleks, tuleb kõnealuseid ettepanekuid põhjalikult kaaluda ja võibolla lisada parlamendikomisjoni lõppraportisse, lisades soovitusi rakendamise tähtaegade osas.
Lisaks sellele on absoluutselt vajalik, et Euroopa institutsioonid kavandaksid niipea kui võimalik selge strateegia, mille üle rahvusvahelisel tasandil läbirääkimisi pidada. Tarbetu on üksnes Euroopas meetmeid võtta. Me peaksime olema ülemaailmsel tasandil kliimamuutuste vastu võitlemise edendajad.
Ainult konkreetsed meetmed, mille puhul võetakse arvesse vaid neid argumente, mis puudutavad kodanike elu stabiilsust, võiksid vähendada kliimamuutuste mõju ja neid meetmeid tuleks rakendada niipea kui võimalik.
Riitta Myller
- (FI) Hr juhataja, säästvus on ilmselt kliimamuutuste vastase võitluse peamine koostisosa, kuid me oleme punktis, kus peame leidma ka kohanemisviise.
Täiesti õige on öelda, et me vajame oma kohanemispoliitika jaoks üleeuroopalist raamistikku, mille raames koordineerida ühiseid eesmärke, eesmärke, mis on nii ambitsioonikad kui võimalik, ja sillutada teed koostööle. Sellest hoolimata peame ka meeles pidama, nagu siin öeldud on, et kohanemise vahendid on ka väga kohalikku ja piirkondlikku laadi, ja seega peavad volitused otsusteks vahendite kasutuselevõtuks olema piirkondlikul tasandil.
Me teame väga hästi, mida meil on vaja teha, et suuta tulevikus aklimatiseeruda viisil, mis võimaldab meie elustiilidel muutunud oludega kohaneda. Näiteks on meil praegu olemas ehitustehnoloogia, mis on vajalik selliste hoonete ehitamiseks, mis ei tarbi energiat, vaid vastupidi - tekitavad seda. On küllaltki uskumatu, et kõnealuses valdkonnas ei ole veel tehtud mingeid edusamme, kuna see on suhteliselt lihtne küsimus.
Me teame samuti, et kliimamuutustel on mõju inimeste elutingimustele. Meil on olnud juba kogemusi kuumalainete ja nendest tingitud inimelude suurte kaotustega eri liikmesriikides. Ka haiguste epideemia juhtumeid võib esineda rohkem, kusjuures haigusi esineb paikades, kus need praegu on tundmatud. See kõik on see, millele meie tervishoiusüsteem peab suutma reageerida nii, et kõigil oleks tervishoiuteenustele tagatud juurdepääs.
Lena Ek
- (SV) Hr juhataja, esiteks tahaksin tänada Euroopa Komisjoni ja volinikku Stravos Dimast kliimamuutustega kohanemist käsitleva rohelise raamatu eest. See on dokument, mida peaksid lugema kõik otsustajad ja ärijuhid, tõesti kõik eurooplased, et mõista meid ees ootavaid väljakutseid ja seda, mida meil on vaja teha. Lõppude lõpuks, nagu paljud kõnelejad on juba rõhutanud, mõjutavad kliimamuutused, mida me näeme saabumas, väga paljusid inimesi. Senini oleme rääkinud Euroopa arutelul palju majanduslikust seisukohast, kuid kliimamuutused muudavad kogu meie elukeskkonda.
Teema, mida me ei ole siiani piisavalt arutanud, on tervis. Maailma Terviseorganisatsioon on osutanud, et eelmisel aastal võib kliimamuutustega seostada 60 000 surmajuhtumit. See nõuab täiesti erinevat lähenemisviisi sotsiaalsele planeerimisele, täiesti erinevat tehnoloogiat ja tohutuid investeeringuid. See võib kohutada paljusid inimesi, kuid me peame neid investeeringuid tegema selleks, et kliimamuutuste ja tehnilise arenguga toime tulla ja selleks, et olla piisavalt pädevad konkurentsis teiste maailma osadega. Nagu alati tehnilises revolutsioonis, on võitjaid ja kaotajaid, kuid kogu ELi süsteemis teeme me selle nimel tööd, et tagada, et Euroopa tööstus ja Euroopa töötajad oleksid kõnealuses olukorras võitjad. See nõuab märkimisväärseid investeeringuid, tulevikku suunatud otsuseid ja piiriülest koostööd. Ei tohi olla selliseid otsuseid, mis kliimamuutusi arvesse ei võta. Ei saa olla mingit arutelu rahvatervise või hariduse teemal ilma kliimamuutusi käsitlemata.
Üks tähtsamaid küsimusi, millega me peame Euroopa ja ülemaailmsel tasandil tegelema hakkama, on muidugi vesi. Meie komisjoni on külastanud Maldiivide - riigi, kus kõige kõrgem punkt on vaid veidi üle kahe meetri üle praeguse meretaseme - esindajad. Maldiivid kaovad osaliselt maa pealt, kui me ei suuda kliimaprobleemi lahendada.
Kõige rohkem kannatavad kõige vaesemad riigid. Seepärast tahaksin esitada komisjonile väljakutse: solidaarsusfondi vahendeid tuleb suurendada ja anda sellele rohkem vahendeid ning ELi abi peab samuti kliimaküsimustele keskenduma. Vastasel korral ei saa me ülejäänud maailma aidata ja lisaks sellele ei saa me 2009. aastal Kopenhaagenis peetavatelt läbirääkimistelt asjakohast kokkulepet. Tänan.
Leopold Józef Rutowicz
- (PL) Hr juhataja, hr Sacconi küsimuse järel vallandunud arutelu on Euroopa kodanike jaoks väga oluline.
Me peaksime seostama kliimamuutustega võitlemise meile kahjulike muutuste piiramisega maailmaturul. Viitan eelkõige gaasi ja nafta, mille suurimad importijad me oleme, hinna "tähelennulisele" tõusule. Me peame samuti kaaluma stsenaariumit, mis puudutab süsinikdioksiidi hulga suurenemise tagajärgi. On fakt, et puud ja taimed lokkasid, kui süsinikdioksiidi sisaldus õhus oli palju suurem.
Viimase aastatuhande jooksul oli aeg, mil Poolast oli võimalik reisida üle külmunud Läänemere Rootsi. Oli ka aeg, kui vilja ja õunu koristati minu kodumaal aprillikuus. Praegu õunapuud alles hakkavad õitsema. Sellepärast tulekski heakskiidetud teooriat suurenenud süsinikdioksiidiheitest tulenevast kahjulikust kasvuhoonegaasiefektist võrrelda paljude teadlaste üsna erinevate seisukohtadega. Kõnealustel ebatavalistel ilmastikutingimustel ja põudadel võib olla muid põhjuseid.
Ebatäielik arusaam kõnealusest teemast võib muidugi tuua kaasa tarbetuid kulutusi meie "varakambritest". On tõsi, et süsinikdioksiidiheitega kaasnevad lämmastiku- ja väävliühendid ning osakesed, mis on kahjulikud keskkonnale ja inimeste tervisele, eriti üha laienevatel linnaaladel.
Keskkonnakaitse alastel ja majanduslikel põhjustel peaks valdkondlik poliitika keskenduma sellistele prioriteetidele nagu meetmed nõudluse vähendamiseks süsivesinike järele, taastuvenergia, biokütuste kasutamine, tuumaenergia edendamine, söe kasutamine keemilises töötluses, mitte üksnes elektrijaamades ja elektri jõul töötavate sõidukite kasutamine transpordis ja sides.
Kõnealused prioriteedid vähendavad oluliselt süsinikdioksiidi- ja teiste kahjulike ainete heidet, andes liidu kodanikele lisandväärtust. Iga sellise valdkonna jaoks tuleks vahendeid piirata eelisprioriteetide ja toetuste abil.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Volinik, ma soovin esitada teile küsimuse. Kas te tunnete end komisjonis veidike üksikuna?
Te pakute meile välja midagi revolutsioonilist. Ma ei räägi kohanemisest, kuna arvan, et üksnes kohanemisest rääkimine ei pruugi olla parim lahendus, kuna me pole tagajärgede kogust veel kindlaks määranud. Millised on kliimamuutuste tegelikud tagajärjed? Praegu me seda tõepoolest ei tea.
Oleme siiski kindlasti suutelised tagajärgede ulatust kindlaks määrama, kui me midagi ette ei võta, Teame ka, miks me sellesse punkti jõudnud oleme. See on lihtsalt meie kehtestatud poliitika, sh põllumajanduspoliitika, majanduspoliitika jne tulemus. Ilmselt siis praegu peame me seadma kahtluse alla poliitika, mida me rakendame, näiteks kasvu poole püüeldes. Peaksime kindlasti endilt küsima, millist kasvu me praegu tahame, et kliimamuutusi aeglustada. Mida tähendab praegu nõuda kõikides meie liikmesriikides majanduskasvu?
Need on olulised küsimused, hr Dimas, mida te palute meil täna tõstatada, sest see ei ole üksnes komisjoni või kliimamuutuste ajutise komisjoni küsimus. See on küsimus, mis puudutab täna kogu maailma ja kõiki meie hulgast. Mulle ei meeldi see viis, kuidas me end võibolla vastutusest vabastame või võibolla isegi eksitame oma kaaskodanikke, püüdes panna neid uskuma, et me suudame kliimamuutustega kohaneda ja et lõppude lõpuks ei pruugigi olukord olla nii tõsine, sest me saame endale vahendid nendega kohanemiseks. Ei, volinik, see oleks tõesti nende ninapidi vedamine.
Kuna me hakkame alles kõnealust küsimust käsitlevaid ettepanekuid tegema, oleme energiapaketi koostamise protsessis ja me teame, kui palju takistusi on meie soovitud tulemuste taseme, mis on tõesti minimum minimorum, saavutamisel. Nagu näete, on meie ees pikk tee. Ma ei väida, et see mida te välja pakute, on halb. See on julgustav, kuid revolutsioon, mida te kavandate, tuleb kvantifitseerida, et veenda teisi volinikke selles, et meil tuleb minna teises suunas. Te peate veenma põllumajandusvolinikku selles, et me peame liikuma teises suunas. Te peate veenma Louis Micheli, et me peame mainima kliimamuutusi partnerluslepingutes Aafrikaga. Me peame oma Aafrika-poliitika ümber kujundama ja see poliitika tuleb lisada sünergiasse, mille me oleme Aafrika riikidega loonud.
Täna või homme teeb hr Sarkozy ettepaneku Vahemere Liidu loomiseks. Mida on ta kliimamuutustega võitlemiseks välja pakkunud? Kõnealused riigid on otsesed asjaosalised. Soovin teile edu, volinik, sest teie töö on kahtlemata äärmiselt raske.
Roberto Musacchio
- (IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, ma keskendun kahele punktile. Isegi täna ei ole miljarditel inimestel juurdepääsu veele ja sajad miljonid surevad selle tagajärjel. Kliimamuutused teevad kindlasti olukorra halvemaks. Hinda maksavad peamiselt sellised mandrid nagu Aafrika, mis juba taluvad kohutavaid tingimusi, ja kuigi nad saastavad vähem, mõjutavad kliimamuutused neid rängemini.
Õigus veele peab saama kohanemispoliitika peamiseks prioriteediks. Ma ütlen "õigus", sest seda õigust ei ole veel sanktsioneeritud. Rahvusvahelistes dokumentides viidatakse "vajadusele vee järele", samal ajal, kui tõelisi militaarsõdu ja majanduslikke sõdu peetakse eesmärgiga võtta vesi oma valdusse ja muuta see tarbekaubaks. Seetõttu on vajalik sanktsioneerida õigus veele ja järgida poliitikat, mis selle õiguse rakendamist võimaldab. Selles mõttes võib olla kasulik - ja siin pöördun ma voliniku poole - koostada veeprotokoll, et lisada see Kyoto järgsete lepingute teksti.
Koos veega käib muld. Meil on üks Euroopa direktiiv, mis on vaja heaks kiita. Me peame võitlema kõrbestumisega ja edendama mulla kui ühe kliima tasakaalu mõjuri rolli: see on meie direktiivi idee. Erinevalt näiteks biodiisli tootmisest võib hea põllumajandustava tagada nii toiduainetetoodangu kui süsinikdioksiidi sidumise. Kohanemine ei tähenda seega kliimamuutustele alla andmist, vaid sekkumist nende vastu võitlemiseks.
Graham Booth
Hr juhataja, EL on uhke oma kohustuse üle valitsustevahelise kliimamuutuste rühma soovituste suhtes, mis käsitlevad seda, kuidas võidelda globaalse soojenemisega, veendes oma liikmesriike tegema süsinikdioksiidi kontrollimise projektidesse suure rahasüsti. Kuid kas te pole panust valele hobusele teinud?
Eelmisel kuul kohtusid New Yorgis paljud väljapaistvad teadlased ja klimatoloogid kogu maailmast ja andsid pärast kaks päeva kestnud tõsiseid arutelusid välja Manhattani deklaratsiooni, milles sätestatakse kategooriliselt, et selle kohta puuduvad veenvad teaduslikud tõendid, et kaasaegsest tööstuslikust tegevusest lähtuv süsinikdioksiidiheide on minevikus põhjustanud, põhjustab praegu või tulevikus katastroofilisi kliimamuutusi, ja et vajalik kohanemine on palju kulutasuvam kui mis tahes üritamine leevendada. Nad soovitavad, et maailma juhtfiguurid ei tunnustaks ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste rühma väljendatud seisukohti ning ka populaarseid, kuid eksitavaid töid, nagu "Ebamugav tõde", ja et kõikidest maksudest, määrustikest ja teistest sekkumistest süsinikdioksiidiheite vähendamiseks viivitamata loobutaks.
Lõpuks, lord Lawson, kes on Lordide Koja kliimamuutuste valikkomisjoni liige, ütleb nii: "Keskmine temperatuur Helsingis on madalam kui 5°C. Singapuris on see kõrgem kui 27°C - 22-kraadiline erinevus. Kui inimesed suudavad sellega edukalt toime tulla, ei ole ilmne, miks nad ei peaks suutma kohaneda 3-kraadise muutusega, kui neile antakse selleks 100 aastat aega."
Ma soovitan teil võtta kuulda Manhattani deklaratsioonis antud nõu.
Jana Bobošíková
- (CS) Hoolimata oma kahtlustest, et temperatuurimuutusi, mida me vaatleme, on põhjustanud inimtegevus, tahaksin toetada mõningaid hr Sacconi raporti keskse tähtsusega punkte. Nagu raportöör, usun ka mina, et rohelises raamatus ei ole piisavalt uuritud sotsiaalmajanduslikku mõõdet, analüüsitud eeldatavaid tagajärgi asjaomasele elanikkonnale ning puuduvad ka küsimused üksikute mõjuga kohanemise sektorite omavahelisest sõltuvusest. Toetan ka nõuet, et nõukogu peaks langetama ELi solidaarsusfondi kasutuskünniseid ja et komisjon peaks viima läbi uuringu kohanemise ökonoomika kohta ja töötama välja stsenaariumid, millega kehtestatakse kohanemise kulude ja tulude bilanss.
Daamid ja härrad, ma usun kindlalt, et kui me tahame tegutseda ELi kodanike huvides, peaksime investeerima teadus- ja arendustegevusse ning haridusse tuumaenergia valdkonnas. Teaduslikud avastused näitavad, et tuumaenergia ei tooda süsinikdioksiidi ja et see viib kliimamuutuste suurenemise miinimumini. Samal ajal on see kõige odavam ränitehnoloogia ning see on ka usaldusväärne ja kindel. Ma arvan, et on viga, et komisjoni rohelises raamatus, mille üle me täna aru pidasime, viidatakse tuumaenergiale vaid möödaminnes.
Agnes Schierhuber
- (DE) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, põllumajandus ja metsandus kuuluvad kliimamuutustest kõige rohkem mõjutatud majandussektorite hulka ja seepärast huvitavad neid väga tõhusad kliimakaitse meetmed, ka ülemaailmsel tasandil. Kõik riigid - eelkõige arengumaad - peavad osalema Kyoto-järgses süsteemis. Arengumaade siduvad eesmärgid on hädavajalikud, kuid heidet tuleb vähendada mõistliku ajavahemiku jooksul.
Loomakasvatuse ja väetiste kasutamise kaudu põllumajandus kasvuhoonegaasiheitele kaasa ei aita. Erinevalt tööstusest, transpordist ja ruumide kütmisest on see siiski looduslik heide. Lubage mul tuua teile mõned näited: Austrias toodab põllumajandus kõigest 8,66 % heitkogustest. Alates 1990. aastast on heitkogused vähenenud umbes 4 % võrra. Peale jäätmehoolduse on Austraalia põllumajandus ainus sektor, mis on juba täitnud Austria Kyoto eesmärgi "miinus 13 %".
Põllumajanduse pakutavad võimalused ulatuvad süsinikdioksiidi ladustamisest muldades, huumuse optimaalsest kasutusest kuni biomassi kui energiaallika tootmiseni. Tahaksin rõhutada, hr juhataja, et Austria tööstuses on tehtud samuti suuri edusamme hoidmaks selle heidet nii väiksena kui võimalik.
Praegu on umbes 9 % ELi kasvuhoonegaasi koguheitest pärit põllumajandusest, mis tähendab, et põllumajandus on kaugelt väiksem saastaja kui näiteks energiatarbimine 59 %-ga või transport 21 %-ga. Volinik, kui me tõesti tahame aru saada, kuidas kliimamuutustega toime tulla, peavad meie eesmärgid olema energia vältimine ja suurem energiatõhusus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kliimamuutused on üha ilmsemad ja inimkond peaks oma käitumist muutma, pöörates rohkem tähelepanu keskkonnakaitsele.
Euroopas esineb juba väga kõrgeid suvetemperatuure, tugevaid vihmasadusid ja üleujutusjärgseid põuaperioode, võimsaid torme ja tohutute piirkondade kõrbestumist, eelkõige lõuna- ja idapiirkondades.
Ka Rumeenia ei ole kliimamuutuste mõjust puutumata jäänud. Viimastel aastatel oleme näinud laastavaid üleujutusi, kuumi päevi, võimsaid torme, piirkondade kõrbestumist riigi lõuna- ja idapiirkondades, sademete vähenemist. Kõik see on kaasa toonud inimelude kaotuse, olulise materiaalse kahju ja põllumajandustoodangu vähenemise.
Euroopal on vaja võtta kindlad meetmed, et kliimamuutuste mõju vähendada. Euroopal on vaja võtta meetmed paremaks veemajanduseks, kaitseks üleujutuste vastu, reovee puhastamiseks, rannikualade kaitseks, energiatõhususe suurendamiseks, kasvuhoonegaasiheite vähendamiseks, vähem saastava põllumajanduse kasutuselevõtuks, ökoloogilise transpordi kasutuselevõtuks, metsade hävitamise lõpetamiseks.
Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõrbestuvatele aladele: Euroopa peaks uurima sellise niisutussüsteemi uurimise võimalust, mis aitaks liikmesriikide, kellel on oht oma põllumajanduslikku tootmist pärast kõrbestumist vähendada, oma niisutussüsteeme rajada või parandada.
Ma õnnitlen komisjoni rohelise raamatu puhul uute suundade kohta linnalise liikumiskeskkonna loomisel. 20 % Euroopa mootorsõidukite kasutajatest võiksid kasutada ühistransporti. Ka kiirusepiirangu vähendamine võimaldab meil kasvuhooneefektiga võidelda.
Lennunduse lisamine saastekvootidega kauplemise süsteemi on esimene samm edasi. Kaalutakse ka meretranspordi lisamine sellesse süsteemi.
Kahjuks ei sisalda liidu praegune eelarve kliimamuutuste piisavaks ja sidusaks vähendamiseks vajalikke meetmeid. Kliimamuutuste eelarve on tagasihoidlik.
Anne Laperrouze
- (FR) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kliimamuutuste mõju on ilmne ja muutub üha esiletungivamaks. Me teame, et hoolimata ambitsioonika kliimamuutuste vastu võitlemise poliitika elluviimisest saame me vaid kõnealust nähtust stabiliseerida ja seetõttu peame me selle tagajärgedega kohanema.
Kliimamuutustega kohanemine nõuab ambitsioonikat rahastamist paljudes valdkondades ja minu arvates on nendest olulisemad tervishoid, põllumajandus, vee kaitsmine, elamuehitus ja elanikkonna ränne. Selleks peaks meie poliitika, mis käsitleb toetust Euroopa uurimistegevusele, andma prioriteedi kõnealustele valdkondadele. Kasvuhoonegaasiheite vastu võitlemine ja kliimamuutustega kohanemine peaks saama Euroopa rahaliste vahendite eraldamise kohustuslikeks tingimusteks.
See on ülemaailmne probleem; seega vajame me ülemaailmset reageerimist. Euroopa Liit peab tegema kõik selleks, et kehtestada ülemaailmsel tasandil kliimamuutustega kohanemise poliitika. Kõnealune poliitika peaks tervishoiu- ja põllumajanduskavade väljatöötamisel võtma arvesse looduskatastroofide arvu suurenemist. See poliitika peaks keskenduma eelkõige kõige haavatavamatele riikidele, st kõige vaesematele riikidele. Kui loodame saada kasu Euroopa teadustegevuse viljadest, peame tagama, et ka arengumaad sellest kasu saavad. Me peaksime viima oma tehnoloogiad üle kolmandatesse riikidesse, ilma et me tingimata mingit tasu eeldaksime.
Siiski ei tähenda kliimamuutustega kohanemine üksnes tehnoloogiate laialdasemat kasutamist. Peame vaatlema ka mõnda tava, mille oleme pärinud eelmistelt põlvkondadelt: näiteks minu kodupiirkonnas Edela-Prantsusmaal paiknevad vanad talud esiküljega otse lõunasse: elanikud olid mõistnud, et suund, kuhu maja esikülg on suunatud, kaitseb neid ida- ja läänetuulte eest ja teeb need talvel kergemaks ja soojemaks ning suvel puudelt langeva varju tõttu jahedamaks. Need olid bioklimaatilised majad.
Tänapäeval on sellised tavad unustatud ja ometi on need nii lihtsad. Me peame minema tagasi nende lihtsate, mõistlike meetmete juurde ja jätkama paremat elamuehitust käsitlevate teadusuuringute toetamist. Just selles sektoris on meil vaja leida lahendusi näiteks vältimaks energiakasutust õhu konditsioneerimiseks majades. Me peame rõhutama, kui oluline on, et hooned oleksid energiatõhusad.
Lõpetuseks peaksime liikuma avalikkuse seas teadlikkuse tõstmiselt haridusele ja koolitusele. Me peame andma nooremale põlvkonnale üle asjakohased ja kaalutletud meetmed, ja loomulikult peab ka meie põlvkond neid õppima.
Tahaksin lõpetada õnnitledes hr Sacconit suurepärase ja lihvitud raporti eest.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Hr juhataja, volinik, ma kuulasin huviga teie avakõnet. Teadke, et teil on siin Euroopa Parlamendis palju liitlasi, kuid kardan, et palju vähem on neid inimesi, kes teie eesmärke Euroopa Komisjonis toetavad.
Selleks et olla kliimamuutuste vastase võitluse eesliinil, peab EL olema eelkõige oma väljaütlemistes järjekindel. Sellest tulenevalt, kui te räägite õigustatult süvalaiendamisest ja ütlete, et me peame kasvuhoonegaase vähendama, ei saa komisjon ELi jätkuvat söe- ja bensiinisõltuvust rahastada. Komisjoni ja nõukogu välispoliitika peab hr Bushile survet avaldama, mitte teda keelitama, et ta kõnealuseid lepinguid täidaks. Poliitika peab aitama vaesemaid riike tehnoloogiasiirde ja ressursipaketiga, et nad saaksid ülemaailmses liidus osaleda. Te peate kuulama ka Euroopa Parlamendi välja öeldud kriitikat kinnisidee kohta seoses biokütustega, mis hävitavad Amazonase metsi, laastavad maailma kliimat, kahekordistades hindu ja avaldades ühiskonna vaesematele osadele survet.
Kokkuvõtteks, volinik, me toetame teid, aga te peate rohkem võitlema, et komisjoni enda üle võit saavutada.
(Aplaus)
Kathy Sinnott
Hr juhataja, kliimamuutused on väljakutse meile kõigile. Me peame meeles pidama, et me jagame seda maailma mitte tänaste inimeste, vaid ka tulevikus juurdetulevate inimestega. Siiski, kui poliitikavaldkonnad on tõhusad, peame me tegema vahet inimtekkeliste ja looduslike kliimamuutuste vahel. Esimene on meie tegevuse tulemus, teine on looduslik protsess. Meie maastikud, mullad ja jõgisüsteemid on kõik loodusliku ja pideva kliimamuutuse tulemus. Inimtekkelised kliimamuutused on andestamatud. Sellele kliimamuutusele tuleb vastata käitumise muutmisega - kasutatavate kütuste, tarbimisharjumuste ja oma "sisemise hääle” muutmisega.
Vahetegemine ei ole selleks, et öelda, et looduslikud kliimamuutused ei ole murettekitav asjaolu, vaid vastus sellele on kohanemine. Arheoloogid räägivad meile, et minevikus, kui kliima muutus, siis inimesed, kes suutsid, kohanesid ja kes ei suutnud, need hukkusid. Täna oleme meie, inimesed, sügavale redusse pugenud. Meie kodud ja linnad on tsementeeritud maakoorde. Meie harjumused ja elupaigad on muutunud paindlikeks. See, kas meil on jääaeg või kuum ajastu, ei ole meil lihtsalt praegu päevakorras: "palun tulge tagasi igavikku või nii."
Looduslike kliimamuutuste probleemi lahendamine kujutab endast pikaaegset ettenägelikku kavandamist, intelligentset ettevalmistust ja mõistlikkust. Ärge rajage midagi üleujutatud tasandikele. Istutage heitlehelisi metsi. Kindlustage ohus olevaid rannajooni. Me peame tasakaalustama oma lähenemisviisi kliimamuutustele ja kohanemisele inimtekkeliste ja looduslike kliimamuutuste vahel ja kasutama oma rahalisi vahendeid asjakohaselt, nii et need oleksid tõhusad.
Koenraad Dillen
- (NL) Hr juhataja, daamid ja härrad, globaalse soojenemise vastane võitlus ei ole üksnes Euroopa võitlus: sellest peab saama kogu planeedi võitlus. Vastasel juhul on kõik meie suured plaanid mõttetud ja eurooplased üksi teevad tohutuid jõupingutusi tulemuste nimel, mis jäävad tilgaks meres.
Lisaks sellele on meil praegu vaja tagada Euroopa dünaamilisus. Jällegi ootavad meid ees kaalukad ja kättesaamatud eesmärgid. Euroopa tippkohtumisel käesoleva aasta märtsis sätestati, et kasvuhoonegaaside heitkogused peavad vähenema 2020. aastaks 20 %, kusjuures taastuvenergia peab moodustama 20 % liidu nõudlusest. Üks peamisi küsimusi, mis jääb, on siiski loomulikult "Kes selle eest maksab?"
Äriühingud ja tarbijad peaksid igal aastal kliimakava eest välja laduma umbes 60 miljardit eurot, mis minu kodumaa Belgia puhul teeks 2 miljardit eurot aastas ja ülemaailmselt vähemalt 200 eurot kodaniku kohta. Lisaks sellele, et sellel on oht tohutuks maksutõusuks, on see ka tegur, mis ähvardab sundida ettevõtteid kolima välismaale, riikidesse, kus keskkonnaalased piirangud on leebemad.
Seepärast peame me jääma "sümptomite" ravimise juurde seni, kuni mõned maailmaareenil osalejad ei ole vajalike jõupingutuste tegemiseks valmis.
Antonio López-Istúriz White
- (ES) Tänan teid, hr juhataja. Tahaksin kõige esimesena õnnitleda hr Sacconit tema küsimuse puhul, mis annab meile võimaluse täna siin kliimamuutuste üle arvamusi vahetada. Mu kolleegid räägivad tehnilisematest aspektidest, kuid mina tahan kasutada võimalust tänada volinikku ja eelkõige väljendada toetust kõigele mida ta sellega seoses teeb: tema oli üks eelkäijatest ja üks esimesi inimesi, kes siin Brüsselis kliimamuutustest kõnelesid.
Eelkõige tahan ma, et võetaks arvesse konkreetseid geograafilisi iseärasusi ja eelkõige ühte piirkonda, mis ei ole teile mingiks üllatuseks: saarte piirkonda. Kreeka saari - nagu Baleaarid, mida ma esindan - võib tulevikus ohustada mis tahes ettetulev kliimamuutus. Minu arvates ei suuda komisjon tunnustada üksnes äärepoolseimate piirkondade eripära; ta peaks lisama ka saarelisuse teguri ja muidugi mägised piirkonnad ja rannikualad.
Hispaania Okeanograafiainstituudi ja paljude teiste uuringutes rõhutatakse asjaolu, et Vahemerel on toimumas kiirendatud soojenemine ja veetase tõuseb. Sellel võiksid olla märkimisväärsed tagajärjed rannajoonele, eriti randadele, mis ujutatakse üle, koos vastava mõjuga turismile, mis on meie põhiline sissetulekuallikas.
Näites, millest ma rääkisin, on Baleaaridel temperatuur viimastel aastatel märgatavalt tõusnud, mis on murettekitav.
Roheline raamat peab sisaldama ka kohustust toetada piirkondi, mus vajavad kliimamuutustele mõju ärahoidmiseks olulisi investeeringuid.
Ma tahan lõpetada rõhutades oma isiklikku ambitsiooni ja Euroopa Rahvapartei ambitsiooni, milleks on, et Euroopa Liit võtaks endale süsinikdioksiidivabade või vähese süsinikdioksiidi tasemega tehnoloogiate valdkonnas juhtrolli. Me oleme veendunud, lisaks sellele, et kiire ja julge üleminek kaasaegsematele ja tõhusamatele tehnoloogiatele toob meie kliimale kasu ja annab aluse ülemaailmsele lahendusele, on see soodne ka majandusele, kuna see paneb meid fossiilkütuste impordist palju vähem sõltuma.
Dorette Corbey
- (NL) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kliimamuutustega kohanemine vajab teie suuremat tähelepanu ja seda õige pea, sest ükskõik mida me kliimamuutuste osas ette võtame, meil tuleb ka investeerida kohanevatesse ühiskondadesse, et tulla toime tõusva merevee- ja jõeveetasemega või siis vastupidiselt vähesema vee ja põuaga. Kõigel sellel on tagajärjed turvalisusele, vee tarbimisele, põllumajandusele ja ka selgelt rahvatervisele.
Mõned piirkonnad peavad end ette valmistama tõsiseks põuaks ja kõrgemateks temperatuurideks. Niisutussüsteemid ja puhtad magestamisseadmed on sel juhul lahenduseks. Teised piirkonnad peavad tegelema vee kui ebamugavust tekitava asjaoluga ja investeerima tammide kindlustamisse. Liikmesriikide endi ülesanne on teha plaane, analüüsida kliimamuutuste mõju ja valmistuda.
On siiski kolm olulist aspekti. Esiteks on solidaarsus väga vajalik: mõnesid riike veavad teised endaga kaasa, samal ajal kui mõnel on rohkem jõudu kui teistel. Enesestmõistetavalt on Euroopa Liidul samuti ühine vastutus.
Teiseks peab olema üks ühine rahastamisallikas. Me peame otsima rahastamisallikaid ja ilmselt on vaja vaadata struktuurifondide poole, kuid ka saastekvootidega kauplemise süsteemi oksjonitest saadava tulu poole.
Kolmandaks tuleb muidugi solidaarsust kohaldada arengumaade suhtes. Paljud Aafrika ja Aasia riigid ei ole peaaegu üldse kliimamuutustele kaasa aidanud, kuid siiski on kliimamuutustel neile negatiivne mõju. Tuleb leida kindlad ja tugevad rahastamisallikad ja siin tuleb ilmselt vaadata saastekvootidega kauplemise süsteemi oksjonitest saadava tulu poole.
Jens Holm
(SV) Kõnealuses raportis nõuame me meetmeid, et panna põllumajandust aru saama oma rollist seoses kliimaga. Põllumajanduse hulka kuulub loomakasvatus, mis moodustab 18 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. Kaheksateist protsenti! Selle on sätestanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon oma 2006. aasta aruandes "Eluskarja pikk vari". Mida me saame ette võtta selleks, et seda 18 %-list heite osakaalu vähendada? Kui valitsustevahelise kliimamuutuste rühma esimees Rajendra Pachauri rääkis meiega kliimamuutuste ajutises komisjonis, nõudis ta liha tarbimise vähendamist. Tal on üsnagi õigus. Mitte kunagi maailma ajaloo jooksul ei ole me söönud nii palju liha nagu praegu. Alates 1950. aastatest on maailma lihatootmine suurenenud rohkem kui viis korda. See ei ole jätkusuutlik. Tahaksin küsida volinik Dimaselt: kas te nõustute Rajendra Pachauriga, et me peaksime vähem liha sööma? Kutsun komisjoni üles töötama välja kava liha tarbimise vähendamiseks.
Lõpuks mõned soovitused: taimetoitlust käsitlev teavituskampaania, üleskutse liikmesriikidele kehtestada lihamaksud, et liha muutuks kallimaks ja taimetoit odavamaks, keskkonnasõbraliku toitumise edendamine meie oma ELi institutsioonides, näiteks taimetoidu nädal Euroopa Parlamendis, komisjonis ja nõukogus oleks hea, kaasaegne ja keskkonnasõbralik algus jätkusuutlikumale liidule.
Christine De Veyrac
- (FR) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, ma ütlen kliimapaketile "jah", sest Euroopa peab saatma maailmale Kopenhaageni rahvusvaheliste läbirääkimiste eelõhtul tugeva signaali.
Pean teile ütlema, et töötajad ja tööandjad minu valijaskonnas on äärmiselt mures ettepaneku pärast kaotada tasuta süsinikdioksiidi saastekvoodid ja lubada neid enampakkumisele panna.
Ettepanek asetaks Euroopa ettevõtted topeltraskesse olukorda, kus nad peaksid maksma süsinikdioksiidi kuritarvitamise eest üle kvoodiläve, kuid ka iga süsinikdioksiidi heitkoguse eest, mis on pärit esimesest toodetud tonnist. Euroopa ettevõtted seisaksid seega silmitsi enneolematu kulude kasvuga.
Kui seda standardit tuleks kohaldada kogu maailmas, oleks hästi: kõik oleksid sel juhul samas paadis. Ent kui kõnealust kitsendust kohaldatakse vaid Euroopa äriühingute suhtes, asetaks see neid rahaliselt ebasoodsasse olukorda ja tekiks tõsine oht, et töökohad paigutatakse ümber väljapoole Euroopa Liitu. Kas peaksime siis hülgama mõtte maksta esimesest toodetud tonnist lähtuvate süsinikdioksiidi heitkoguste eest? Mina nii ei arva, sest lõppeesmärk on kiiduväärt.
Sellest hoolimata peab sel juhul Euroopal olema kättesaadav õiglane mehhanism, kuhu kuulub sellistest kolmandatest riikidest pärit impordi maksustamine, kes ei tee samu keskkonnaalaseid jõupingutusi kui Euroopa äriühingud. Jah, lubage meil luua süsinikdioksiidimaks: kaugeltki mitte ettevaatliku protektsionistliku vahendina on see vahend, mis on välja kujundatud selleks, et tagada ülemaailmsel tasandil aus ja moonutamata kaubandus, mis on Euroopa Liidu ja WTO oluline eesmärk.
Mis puudutab ülejäänut, siis ma tervitan komisjoni eri ettepanekuid. Positiivseks sammuks on tagada, et mehhanismi - saastekvootidega kauplemise süsteem vms - lisataks võimalikult palju majandussektoreid, et kliimamuutustega võidelda. Märgin eelkõige, et transpordisektor, millele me sageli näpuga näitame, valmistub oma panust andma, ja see on miski, mille üle ma heameelt tunnen.
Kokkuvõtteks loodan, et me oleme suutelised kiiresti, st enne aasta lõppu, kokkuleppele jõudma, ja et kliimapaketti on võimalik seega niipea kui võimalik rakendada.
Matthias Groote
- (DE) Hr juhataja, volinik, daamid ja härrad, kliimamuutused on tulekul; see on teaduslikult tõestatud fakt. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma neljandas hindamisaruandes märgitakse küllalt selgelt, et ühelgi Euroopa piirkonnal ei ole nende mõjust pääsu.
On oluline hoida temperatuuri tõus alla 2°C. Ent isegi globaalsel soojenemisel alla 2°C oleksid mõne Euroopa piirkonna puhul negatiivsed majanduslikud tagajärjed ja tagajärjed keskkonnale.
Seepärast peab Euroopa praegu tegutsema. Me peame praegu algatama kohanemismeetmed ja seda paljudes poliitikavaldkondades. Kliimamuutused kujutavad endast siiski ka võimalusi; üks nendest võimalustest on meil end kliimamuutusteks kohanemismeetmete abil ette valmistada.
Kuna me mõtleme kohanemismeetmete peale, peaksime samuti kohandama Lissaboni protsessi vastavalt kliimamuutuste nõuetele. See pakub võimaluse luua keskkonnasõbralik tööstuspoliitika: majandus- ja tööstuspoliitika, mis hoiab majanduskasvu lahus süsinikdioksiidi- ning kasvuhoonegaaside heite küsimusest. Sellest saab edu võti. Lubage mul esitada siin volinikule üks küsimus: kui suures ulatuses arutab komisjon Lissaboni protsessi kliimamuutuste kontekstis?
Järgmine mõte on see: samuti on oluline tagada, et kohalikke ja piirkondlikke otsustajaid teavitataks kliimamuutuste mõjust nende piirkondades. Kuidas mõjutavad kliimamuutused üksikuid piirkondi? See on väga oluline näiteks arengu planeerimise seisukohalt, mistõttu ma toetan resolutsiooni ettepanekus sisalduvat ettepanekut, milles nõutakse Euroopa piirkondlikele otsustajatele kättesaadava andmebaasi kui nende arengu planeerimise juhise loomist.
Mairead McGuinness
Hr juhataja, võiksin soovitada lõpetada endi kliimamuutuste pärast "vahule ajamine" ja iga sektori süüdistamine justkui üks oleks rohkem süüdi kui teine. Eelkõige jätab sellise mulje põllumajanduse roll. Euroopa üksi on võimetu kliimamuutuste osas midagi ette võtma, aga ta võib olla väga vajalik eestvedaja. Meil on vaja ülemaailmseid koordineeritud meetmeid ja seda tunnistatakse.
Lubage mul tegelda eriti põllumajanduse ümber käiva vaidlusega. See aitab kliimamuutustele kaasa, kuid samuti mõjutavad seda kliimamuutused: seda on juba märgitud. On siiski oluline pidada meeles, et põllumajandus toodab toiduaineid ja ilma toiduta me kuigi kaugele ei jõua. Kui vaadata ülemaailmset nõudlust toidu järele, prognoositakse selle suurenemist 20 aasta pärast 50 %, kuid põllumajandus võib süsiniku sidumise, anaeroobse laagerdumise, metsaistutamise - ja ma arvan, et see on keskse tähtsusega - tuuleenergia abil kõnealusele arutelule kaasa aidata.
Iiri olukorra seisukohast oleme me tegelikult vähendanud oma põllumajandusest lähtuvaid heitkoguseid alates 1990. aastast 3 % võrra, kuid vaadake, mis on juhtunud transpordiga, kus heitkogused on suurenenud 163 % võrra? Tööstuse puhul on see arvnäitaja 23 % ja energia puhul 32 %. Põllumajanduse sihikule seadmise oht on see, et me vähendame kariloomade arvu ja vähendame heitkoguseid Euroopas, aga me viime tootmise üle mujale ja mingit vahet ei ole. Seega peame sellega ettevaatlikud olema.
Traditsioonilised tavad, nagu aia kaevamine sügisel ja selle talveks seisma jätmine on praegu taunitud. Ma olen süüdi, sest teen seda endiselt. Olgem selles arutelus mõistlikud. Tegelgem teadus- ja arendustegevusega, et me ei liiguks tagurpidi, vaid liiguks positiivsete lahendustega edasi. Vaadake Indiat. Indial on 7 % maailma rahvastikust, kuid tema osaks on vaid 4 % maailma kasvuhoonegaaside heitkogustest. India peab arenema, et oma vaeste eest hoolitseda. Ta annab oma panuse kliimamuutusi käsitlevasse arutellu, kuid saab seda teha üksnes viisil, millega tunnistatakse tema tegelikku praegust olukorda.
Lõpuks, tohin ma öelda, et Lissaboni leping annab meile esimest korda mõningast lootust ülemaailmsetele meetmetele kliimamuutuste osas, kus Euroopa on eestvedajaks. Sellest tulenevalt loodan, et Iirimaa elanikkond tuleb valima ja hääletab ülekaalukalt Lissaboni lepingu poolt.
María Sornosa Martínez
- (ES) Tänan teid, hr juhataja, ja tänan teid, hr Sacconi kogu teie töö eest.
Meil on probleem. Seepärast on avaliku ja erasektori investeeringud kliimamuutusi käsitlevasse teadus- ja arendustegevusse ülitähtsad, tagamaks, et kliimamuutustega kohanemise ja nende mõju leevendamise alased meetmed, mis on seotud kliimamuutuste piiride ja tagajärgedega, on maksimaalselt tõhusad.
Meid ootab ees tohutult suur ülesanne, volinik. Me peame rakendama meetmeid energiatõhususe, taastuvenergia edendamise, tõhusa koostootmise, mootorsõidukites kütuse tõhusa kasutamise, energiasäästliku ühistranspordi ja valgustuse, põllumajandus- ja karjamaa parema haldamise ja metsade hävitamise vähendamise valdkonnas, unustamata paremat veekasutust vee nappust arvestades.
Soovin siiski kasutada võimalust ja esitada kaks palvet. Esimene on teile, volinik. Palun teil vaadata kiiresti läbi nii esimese kui teise põlvkonna biokütuste poliitika.
Teine on adresseeritud nõukogule: hoolimata asjaolust, et kliimamuutuste põhjustatud temperatuuritõus ja muutused vihmasadude mudelites mõjutavad maad, ei ole jõutud kokkuleppele piisavas Euroopa raamistikus maa kaitsmiseks.
Viivitamata tuleb võtta endale kindel kohustus.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Hr juhataja, volinik, hr Sacconi, daamid ja härrad, PPE-DE regionaalpoliitika koordinaatorina tahan rõhutada, et kõnealuses resolutsioonis on esitatud mõni väga oluline mõte. Ühtekuuluvuspoliitika ja riski maandamise teema on omavahel ühendatud ja levimas on mõte, millised võiksid olla Euroopa tuleviku regionaalpoliitika lahutamatud ja selged koostisosad. Lisaks sellele muudavad kliimamuutused piirkondade seisundit Euroopa Liidus. Ühelt poolt on tulemas põud ja teiselt poolt liiga palju vett koos tõusva meertasemega. Viimane areng on midagi sellist, mida mina kui Madalmaade esindaja pean rõhutama. Pool meie maast asub allpool merepiiri. Meretammid peavad olema kõrgemad, kuid on ka veel palju rohkem tehnoloogilisi probleeme, mida arvesse võtta. See kehtib isegi rohkem teiste maailma osade puhul. Samuti on positiivne, et me soovime end ÜRO katastroofide vähendamise strateegiaga kooskõlla viia.
Ühtekuuluvusel - ja selles suhtes viitan Lissaboni lepingule - on uus territoriaalne mõõde, mida me peame arendama ja mis tuleb meie finantsplaneerimisse lisada. See on miski, mis on inimestele lähedane piirkondades ja linnades ning Euroopal on selles suhtes mängida oma roll.
Hr juhataja, PPE-DE ei toeta lõike 13 esimest osa, kuna seekord pooldame pigem vahendite ümberjaotamist kui nende osas prioriteetide ümberhindamist: tegelikult on see juba toimumas. Struktuurifondidest eraldatakse praegu rohkem kui 15 miljardit eurot näiteks biokütustele jne. Me tahame seda teed mööda edasi minna. Seega selleks, et saavutada suurem energiatõhusus, vaatame me veel kord läbi struktuurifondide määruse. See on PPE-DE lähenemisviis ja me võtame osa aruteludest, mis käsitlevad pikaajalist finantsperspektiivi, millele on viidatud lõike 13 teises osas, ja asume võimalikus ümberjaotamises ja prioriteetide ümberjagamises juhtpositsioonile, kuid mitte seekord: seda saab praegu teha edukamalt pigem eelarvete ja sektorite rahastamise kui ümberjaotamise abil.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Ma pean kiitma hr Sacconit seoses märkimisväärsete lisandustega komisjoni õigeaegsesse kliimamuutuste küsimust käsitlevasse rohelisse raamatusse.
Mõned riigid, eeskätt Põhjamaad, on ilma igasuguse Brüsselipoolse julgustuseta juba töötanud välja pikaajalise strateegia kliimamuutustega tegelemiseks, nähes ette kliimamuutustele reageerimise meetmed: rannikualade kaitsmine, meetmete võtmine rannikualade üleujutuste vastu, erilahendusega majade ehitamine. Valge raamatu kinnitamine julgustab teisi riike nende eeskuju järgima.
ELi riigid, millel on mere- ja ookeanipiirid - ja neid on 22 - peaksid vahepeal analüüsima Madalmaade kogemust mere ohjamisel. Pool riigi territooriumist asub allpool merepiiri. Hollandi elanike jätkuvad jõupingutused mere rünnakutele vastu astumisel ja tohutud ressursid, mida nad oma kaitseks suunavad, ei ole takistanud neid loomast ühte maailma tugevaimatest ja kõige õitsvamatest riikidest. Seega tõestab see, et kohanemise võimalus on olemas.
Ülemkogu hiljutisel kohtumisel teatati, et kliimamuutuste teema seatakse ELi ennetus- ja kaitsepoliitika ettevalmistamisel eriti olulisele kohale. Konflikte ja sõdu ikka veel elamiskõlblike alade ja ka nende alade võitmiseks, mis annavad vett ja toitu, tuleks vältida, enne kui on liiga hilja. See puudutab eelkõige maailma kõige vaesemaid riike, kes on kliimamuutustele kõige vähem kaasa aidanud. Need, kes on teiste kulul edusamme teinud, peaksid oma võla viivitamata tagasi maksma.
Tulevikus peaks EL olema jätkuvalt eestvedajaks teistele mandritele ja riikidele eeskuju näitamises selles, kuidas võtta vastu meetmeid kliimamuutuste ennetamiseks, kuidas uute tingimustega kohaneda ja muuta oma kodanike kombeid ja tavasid.
Ari Vatanen
Hr juhataja, me peaksime jääma arutelu pidades rahulikuks, kuid käesolev arutelu on läinud käest ära ja on sõna otseses mõttes tuulest viidud, ning koos sellega on kadunud ausus ja ratsionaalsus. Me peaksime olema ausad, aga sünge pildi maalimine on alati olnud poliitiliselt väga tõhus. See on end alati ära tasunud. Kuid me peaksime olema tõsised ja me peame vaatama arvandmeid ja jääma ratsionaalseteks ja ausateks.
Inimesed saavad elada Helsingis, kus aasta keskmine temperatuur on 6°C, või nad saavad elada Dakaris 30-kraadises temperatuuris. Kaks tuhat aastat tagasi kõndis Julius Caesar Reini jõel, kuna see oli külmunud. Tuhat aastat tagasi olid viikingid Gröönimaal (Greenland - Roheline maa) - sellepärast seda kutsutaksegi Gröönimaaks (Greenland). Seega ei ole temperatuur iseenesest lõpp, kuid inimeste majanduslik õitseng on iseenesest lõpp ja see on see, mille me ära unustame.
Miks meil on heide? See on majandusliku õitsengu tulemus, kuigi kaks kolmandikku inimestest maailmas elab endiselt vaesuses. Inimsugu on organiseeritud, nagu trepil: meie, privilegeeritud, oleme ülal ja meist allpool on neli miljardit inimest, kes sõna otseses mõttes tahavad päevavalguse kätte tulla, sest kahel miljardil inimesel ei ole isegi elektrit.
Niisiis, milline on meie vastus? Meie vastus on täiustada oma tehnoloogiat. Selleks vajame me raha ja seda, et meie majandus kasvaks. Meil ei saa olla raha, kui me raiskame ja kahjustame oma majandust selliste meetmete kohaldamisega, mis on ebatulemuslikud ja väga kulukad.
Oma avamärkustes volinik isegi ei maininud võtmesõna "tuuma". Kui me ei ole sellel arutelul ausad, ei ole me tõsised eestvedajad. Kokkuvõtteks meenutame pisut meest, kelle katus lekib, kuid selle asemel, et seda parandada, hakkab ta oma keldrit tapetseerima. See ei ole viis, kuidas oma tulevikku üles ehitada.
Cristina Gutiérrez-Cortines
- (ES) Tänan teid, hr juhataja. Ma arvan, et kohanemise roll ja kohanemist käsitlev dokument on olulised. Sellest hoolimata on kliimamuutuste probleem pidev: me õpime pidevalt ja mõistame, mis toimub ja millised on võimalikud lahendused.
Ma arvan, et on ülioluline tagada, et poliitika tervikuna ei kasuta ülalt alla lähenemisviisi. Kui me tahame selles valdkonnas juhtpositsioonile asuda, peame tagama, et teised meile järgneksid; vastasel juhul jääb eestvedaja üksi. On oht, et kui Euroopa liiga kiiresti edasi liigub, kui see põhjustab kriisi tööstuses, kui ta rakendab vaid poliitikat - peaksin ütlema "metapoliitikat" - ülalt alla, siis see ei õnnestu. Me peame kasutama kõiki kohapealseid meetmeid, kaasama entusiastlikult ühiskonna ja kohanema meie oma ühiskonna kohanemisvõimekusega, kuna me ei tohi lasta oma heaolul kannatada.
Seoses sellega rõhutaksin samuti, et kõnealuses dokumendis mainitakse väga vähe kohanemist kohalikul tasandil ja see on miski, millest me rääkima peame. Eelkõige rääkides vee teemast, mis on ülioluline ja millest saab - kui juba ei ole saanud - aspekt, mida kliimamuutused kõige enam mõjutavad, on oluline pidada meeles, et tuleb keskenduda valemitele ja meetmetele kohalikul tasandil - mis on sageli väga lihtsad - pidades silmas mulla läbilaskvust, metsa uuendamist, vee säilitamist, olemasolevate veehoidlate kasutamist vee ülejäägi säilitamiseks ja pigem allesjäänud väheste ressursside õiget jaotamist kui seda, et veel lastakse joosta merre ja kaduda. Selle saavutamiseks peame vahel vaatama minevikku, olemasolevaid traditsioone, ja vahel peame kaotama eelarvamused selliste lahenduste suhtes nagu põhjaveekihi korduvtäitmised ja muud hädavajalikud meetmed.
Nõuan seepärast ühtset poliitikat, kõikehõlmavat poliitikat, mida me saame kohandada ühiskonna suhtes, mis peab kuulama meie soovitusi ja neid järgima. Kui ühiskond meid ei toeta ega ole entusiastlik, ei saavuta me midagi. Seepärast on meil vaja püüelda üksmeele poole ja igaüht kuulata.
Zita Pleštinská
(SK) Resolutsiooni ettepanek, mis koostati vastuseks kliimamuutuste ajutise komisjoni suuliselt vastatavale küsimusele, paistab olevat sidus, kuid minu arvates ei pöörata selles piisavalt tähelepanu veele, mis saab leevendada küsimusi seoses mikro- ja makrokliimaga, mille on põhjustanud maa kuivendamine, ja anda nõnda panus tervemale kliimale.
Parlamendi soovitused on kooskõlas aegunud paradigmaga, mis põhineb olemasolevate veevarude tõhusal majandamisel.
Uus veeparadigma toetab veevarude uuendamist maal. See toetab veetsükli toetamist eesmärgiga tagada järkjärgult, et kõikide jaoks on piisavalt vett. Paradigma eesmärk on kohandada praegust olukorda, mis puudutab suurte alade kuivendamist metsade hävitamise, põllumajanduse või kanalisatsiooni tõttu.
Maa kuivendamine vähendab aurustumist, muudab päikesesoojuse metaboolseks soojuseks ja muudab selles tohutuid energiavooge. Isegi minimaalne 1-millimeetrine vähendamine aurustumise kaudu Slovakkia suurusel alal vastab päikeselisel päeval metaboolse soojuse vabanemisele, mille hulk võrdub kogu Slovakkia elektrijaamade aastatoodanguga.
Daamid ja härrad, ma tahaksin tänada hr Sacconit ja volinik Dimast nende jõupingutuste eest. Ma loodan, et mul on õnnestunud juhtida teie tähelepanu nendele uutele ideedele.
Avril Doyle
Hr juhataja, esiteks tahaksin rõhutada, et mõned kolleegid ja mina esitasime sellesse dokumenti algselt terve rea muudatusettepanekuid, milles käsitleti eriti keskse tähtsusega küsimusi, nagu kliimamuutuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja laastamistöö, millele see juba arengumaades voli annab, millest mõlemad on teemad, millega tuleb viivitamatult tegelda.
ELi usaldusväärsus seoses kliimamuutuspoliitikaga ja meie väited, et oleme iga rahvusvahelise lepingu keskmes, mis käsitleb saastekvootidega kauplemist pärast 2012. aastat, sõltub meie poliitilisest valmisolekust panna oma raha sinna, kus asub meie ühine suu, kui asi puudutab saastekvootide enampakkumistest saadavate tulude eraldamist, ja selleks võib olla kuni 40 miljardit eurot aastas.
Tehnoloogiasiirde, kohanemis- ja leevendusmeetmete jt helde rahastamine on meede, mis on seotud ajaloolise kohustuse tunnustamisega, mis meil on kolmandate riikide, nende ees, kes kannatavad kõige rohkem kliimamuutuste, sealhulgas halbade ilmastikutingimuste, kõrbestumise, rannikualade üleujutuste ja tõsise veepuuduse all.
Selle punkti puhul peavad ELi saastekvootidega kauplemise süsteemi käsitlevad õigusaktid, mille raportöör ma olen, lisama mõne poliitilise suuna enampakkumise tulude kohta, millega kontrollitakse Euroopa Nõukogu kohustust, otsusekindlust ja arusaama 2°C sihttaseme kohta, ja, võin ma öelda, tema arusaama kliimamuutuste tõsisest ülemaailmsest mõjust, kuna me püüame luua kogu ELis vähese süsinikdioksiidiheitega majandusi meie panusena ülemaailmsesse kokkuleppesse Kopenhaagenis.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Hr juhataja, ma olin eelmisel nädalal Mercosuri delegatsiooniga Argentiinas. Ma märkisin, et üks meie poliitilistest esindajatest oli mures kliimamuutuste pärast. Rohkem oli arutlusel sellise maa hulga suurendamine, mis on kättesaadav soja tootmiseks ja metsade hävitamiseks, et saada rohkem viljelusmaad; isegi meie delegatsioon ei olnud sellele teemale eriti tähelepanu pööranud.
Küsiksin seepärast järgmise küsimuse: kas me oleme Euroopas välja töötamas kahekiiruselist poliitikat ? Kas meil ei oleks parem koordineerida oma seisukohta igal pool, teadmises, et kliimamuutuste poliitika on poliitika, mis käsitleb ressursside ümberjaotamist? See on põhiõiguspoliitika, mida tuleb kohaldada kõikjal maailmas.
Anni Podimata
(EL) Hr juhataja, volinik, lubage mul puudutada üht kliimamuutustega seotud küsimust. Tänasel arutelul ei ole keegi maininud Euroopa Komisjoni hiljutist teatist Euroopa Liidu katastroofidele reageerimise suutlikkuse suurendamise kohta. Teatisele on lisatud erilisa pealkirjaga "Metsatulekahjud"; selles osutatakse suurtele katastroofilistele tulekahjudele, mis tabasid eelmisel aastal Lõuna-Euroopat ja eriti Kreekat.
Need tulekahjud on seotud kliimamuutustega. Usun, et on tungiv vajadus võtta ennetavad meetmed kogu Euroopas ja eriti lõunas, mis valitsustevahelise kliimamuutuste töörühma kohaselt on tulekahjudele altim ja mis seisab juba silmitsi sagedaste äärmuslike ilmastikutingimustega. Seepärast, volinik, on ELil tungiv vajadus võtta nii pikaajalisi kui koheseid meetmeid tagamaks, et sellised sündmused, nagu eelmisel aastal, järgmisel suvel ei korduks.
Miloslav Ransdorf
(CS) Ükskõik kui täiesti uus ja ainulaadne käesolev ajajärk võib tunduda, peab samuti paika ka see, et minevik oli tunnistajaks suurtele kliimamuutustele ja tsüklitele. Ma usun, et uuringud ajaloolises klimatoloogias kuuluvad tulevikus kõnealusele väljakutsele vastamise kõige olulisemate vahendite hulka. Meie käsutuses on sellised tööd nagu Clive Pontingi A Green History of the World või Prantsuse ajaloolase Emmanuel le Roy Ladurie kirjutised. Minu arvates peame me aru saama, et minevikus olid inimesed võimelised muutustega looduskeskkonnas toime tulema. Näiteks minu kodumaal Tšehhi Vabariigis leidub üks harmoonilisi looduskeskkondi Lõuna-Böömimaa vesikonnas. Vähesed inimesed mõistavad, et see on kunstlik maastik. See piirkond, mis on inimeste loodud, oli kunagi soomaa, kusjuures tänapäeval on seal järv ja see on populaarne turismi sihtkoht.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Hr juhataja, tahaksin tänada kõiki sõnavõtjaid nende väga olulise ja huvitava panuse eest, ja kui me oma valge raamatu kohanemise kohta lõplikult sõnastame, võtame me arvesse seda, mida siin täna väljendatud on ja mida Euroopa Parlamendi resolutsioonis soovitatakse.
Tahaksin rõhutada, et ilma Euroopa Parlamendi püsiva toetuseta ei oleks enamikku meie täna kehtivatest poliitikavaldkondadest kinnitatud ja Euroopa Parlamendi juhtiv roll maailmas ei annaks lootust, et 2009. aastal Kopenhaagenis rahvusvahelisele kokkuleppele jõutakse.
Meie peamine eesmärk on saavutada rahvusvaheline kokkulepe, et võidelda kliimamuutustega ja kohaneda muutuvate ilmastikutingimustega, milles osalevad kõik maailma riigid ja eriti Ameerika Ühendriigid ja teised suured heite tekitajad, sest siis on võitlus kliimamuutuste vastu tõhus. Euroopa Liidu jõupingutustest loomulikult ei piisa, kuid me ei saa loota, et rahvusvaheline kokkulepe saavutatakse, kui me ei asu selles osas aktiivsele juhtpositsioonile.
Täna sain ma jälle kuulda mõnest kahtlusest teaduse kohta. Arvan, et selle küsimusega on vähem või rohkem tegeldud. Teaduses valitseb peaaegu üksmeel, et kliimamuutused on inimtekkelised: seda põhjustab inimtegevus. On olemas väike arv teadlasi, kes teisiti mõtlevad. Mõned inimesed arvavad siiani, et maakera on lapik, kuid isegi Ameerika Ühendriikides ei võeta seda enam tõsiselt.
Eelmisel nädalal rõhutati ühes Maailma Terviseorganisatsiooni aruandes ilmastikutingimuste ja kliimamuutuste põhjustatavat mõju tervisele ja NASA hoiatas meid, et kliimamuutused toimuvad kiiremini, kui me arvasime. Seepärast, toetudes sellele, mida teadus meile räägib, peame me tegutsema.
Mis puudutab kulusid: kui me tegutseme hiljem, maksame me rohkem; kui me tegutseme nüüd, maksame me palju vähem ning väldime ka kliimamuutuste pöördumatut mõju planeedile. Meil on iseenda ja järgmiste põlvkondade ees kohustus jätta maailm vähemalt samasse seisukorda, nagu see, millisena meie selle pärisime.
Meil on ka moraalne kohustus, mida rõhutas palju parlamendiliikmeid, nende ees, kes ei ole kasvuhooneefekti tekkimisele kaasa aidanud - kõige vähem arenenud riigid maailmas, kes lisaks nende väga väikesele aastasissetulekule inimese kohta on andnud väga väikse panuse kõnealuse nähtuse tekkimisse.
Seepärast on kohanemine koos leevendamiseks tehtavate jõupingutustega absoluutselt hädavajalik ja me peame seda tegema, aidates kõige vähem arenenud riike ja ka võttes Euroopa Liidus õiged meetmed.
Olen kuulnud eri näiteid selle kohta, mis praegu juhtumas on, näiteks olulises veeküsimuses. Meil on õigusakt - vee raamdirektiiv - milles käsitletakse seda väga kallihinnalist ja nappi ressurssi, kuid me võtsime äsja vastu ka teatise vee nappuse ja põudade kohta, sest sellest on saamas väga oluline ja pakiline probleem, millega meil tuleb tegelda.
Teisalt seoses kuludega mainis väike hulk sõnavõtjaid küsimust enampakkumisest ja sellest, kuidas see meie energiamahukaid tööstusi ja teisi majandussektoreid mõjutab. Sooviksin selgitada ühte arusaamatust, et seda teemat maha rahustada. Enampakkumisest saadavad tulud ei lähe Euroopa Liidu ega ühegi teise "varakambritesse", vaid lähevad liikmesriikide rahandusministeeriumidele, kes saastekvoodid enampakkumisele panevad. Sellest tuleks selgelt aru saada. See rahasumma võib ulatuda 30 miljardist kuni 50 miljardini igal aastal ja me oleme soovitanud - ja ma loodan, et Euroopa Parlament sellega nõus on - et osa sellest läheks kohanemispoliitikale. Nii on meil rahalised vahendid olemas juhul, kui meil on poliitiline tahe edasi liikuda, tunnustades seda põhimõtet, et me määrame teatava summa sellest 30-50 miljonist eurost aastas eraldamiseks kohanemispoliitikale.
Ma tahaksin rääkida kauem, kuna tegemist on väga olulise küsimusega ja küsitud on palju küsimusi, kuid tahaksin tänada teid veel kord teie antud panuste eest. Me jätkame teie ja kliimamuutuste ajutise komisjoniga tihedat koostööd oma poliitikavaldkondade sõnastamisel ja näeme vaeva, eriti nende kahe aasta jooksul, et saavutada Kopenhaagenis rahvusvaheline kokkulepe.
Juhataja
Arutelu kokkuvõtteks on esitatud üks resolutsiooni ettepanek vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kell 11.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bairbre de Brún  
kirjalikult. - (GA) Kõigile peaks olema praeguseks täiesti selge, et me peame kliimamuutusteks valmistuma. Kui muutub kliima, peavad muutuma ka meie ühiskond ja majandus.
Euroopa Liidul on rahvusvahelise organisatsioonina eriline roll asjaomase ettevalmistuse ja oma liikmete koordineerimise võimaldamisel. ELi tasandil tehtud teod peaksid olema ambitsioonikad ja kooskõlas meie aja teadusliku tegelikkusega. Ennetav planeerimine saab aidata meil tegelda kliimamuutuste kõige kahjulikumate mõjudega.
Oma välissuhetes, arengumaadega tegeldes, peaks EL olema helde ja aitama neil kohaneda kliimamuutustega - nähtusega, mille eest nemad ei vastuta, vaid mille tõttu nad ebaproportsionaalselt kannatavad. Arengumaadega tulevikus sõlmitavates kaubanduslepingutes tuleks seda arvesse võtta, kui tahetakse, et need oleksid igati õiglased.
András Gyürk  
kirjalikult. - (HU) Tuleb tervitada asjaolu, et Euroopa Komisjoni rohelises raamatus tehakse kokkuvõte kõikidest meie käsutuses olevatest vahenditest kliimamuutuste kahjulike tagajärgede leevendamiseks. Ükskõik kui tulevikkuvaatavad Euroopa Liidu ettepanekud, mis on kantud soovist kliimamuutustega võidelda, ka ei oleks, me peame juba kliimamuutuste mõjudega elama.
Kättesaadavad andmed näitavad, et mõnda riiki mõjutab globaalse soojenemise üha kasvav tempo suuremal määral kui teisi. Üks nendest riikides on Ungari, kus muutuste ulatus on viimaste aastakümnete jooksul keskmise kaugelt ületanud. Ungari elanikkond ise on tunda saanud, et see ei ole pelgalt abstraktne nähtus: põuaperioode on järjest enam ja vihma järjest vähem, millel on põllumajanduslikule tootmisele suur mõju.
Kõige tähelepanuväärsemaks äärmuslike ilmastikutingimuste avaldumiseks on ehk rekordilisel tasemel üleujutused, mida on eelmise kümnendi jooksul esinenud Karpaatia vesikonnas. Oleme veendunud, et kaitse üleujutuste eest on üks valdkondi, kus on vaja viivitamatuid ja jõulisi meetmeid. Euroopa Liit ja liikmesriigid peavad pöörama rohkem tähelepanu tagamisele, et üha harvemad, kuid hoopis valingulisemad vihmasajud ei muutuks saatuslikuks meie jõgedele. Seda meeles pidades tuleb uurida vee loodusliku säilitamise võimalusi tasase, avatud maastiku piirkondades, vähendades samal ajal üleujutuste riski metsade istutamise abil mägistele aladele.
Lootkem, et otsustajad ei oota kuni järgmise korrani, mil me kuuleme kohutavaid uudiseid üleujutustest enne, kui otsustame meetmed võtta.
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - (FI) Hr juhataja, kliimamuutused on tõsiasi. Vähesed kahtlevad teadlaskonna uurimistulemustes. Vaidlus käib selle üle, kuidas me hindame mõju ja tehtud järeldusi.
Looduskaitsjad on seal üleval koos riigijuhtide ja arvukate ekspertide, firmajuhtide ja investoritega. Keskkonnaalastel teadmistel ja keskkonnasõbralikul ettevõtlusel on mängida keskkonnaprobleemidest üle saamisel oluline roll.
Meil Soomes on praegu kalduvus mõelda, et investeerimine puitu, pelletitesse, biokütustesse ning tuule- ja päikeseenergiasse on vaid unistus. See tähendab justkui primitiivsetesse aegadesse tagasiminekut. Californias on päikese-, tuule- ja bioenergia ärakasutamine tõsine äri. Kui asi puudutab energiatehnoloogiat, investeerivad seal kõik ettenägelikud investorid ja hangeldajad taastuvatesse energiaallikatesse.
Keskkonnasõbralik ettevõtlus on oluline rahvusvaheline kasvusektor ja üks peamine tööandja. Äriühingutel ei ole kunagi varem olnud paremat võimalust midagi kasulikku tehes raha teenida.
Ülemaailmne turg keskkonnasõbralikus ettevõtluses on väärt 600 miljardit eurot. Turg kasvab 10 % aastas. Kõige kiiremini kasvav turg on keskkonnasäästlike tehnoloogiate turg. Näiteks päikese- ja tuuleenergia tehnoloogia kasv on 30 % aastas.
Keskkonnasäästliku tehnoloogia ettevõtted loovad väiksema keskkonnamõjuga tooteid ja teenuseid kui varem. Keskkonnasäästlik tehnoloogia koos energia taastuvate vormidega soodustab vähesemate terviseriskidega tervemat keskkonda.
Õhu kvaliteet Pekingis on nii vilets, et teadlased on arvutanud, et see lühendab selle linna elanike eluiga seitsme aasta võrra. Vilets õhukvaliteet Brüsselis lühendab eluiga seitsme kuu võrra. Halb keskkond on seega terviserisk.
Kliimamuutused kujutavad endast ka võimalust uusi töökohti luua - uusi "rohelisi” Nokiaid. IT sektor on viimas oma töökohti Aasiasse; keskkonnasäästlik tehnoloogia saab luua Soome elanikele uusi töökohti.
Richard Seeber  
kirjalikult. - (DE) Kõigile meile on selge, et kliimamuutused on suur väljakutse. Paljud maailma osad näevad juba vaeva, et tulla toime maailma suureneva keskmise temperatuuri tõusu negatiivse mõjuga ja see suundumus jätkub eelolevatel aastatel.
Ka inimesed Euroopas saavad tunda kliimamuutuste ähvardavat mõju oma keskkonnale, majandusele ja igapäevaelule. Seepärast on soovitav sidus strateegia kliimamuutustega võitlemiseks. Me peame püüdma tegelda kliimamuutustega üheaegselt kahel rindel, see on hädavajalik. Euroopa peab mitte üksnes järsult vähendama oma kasvuhoonegaaside heidet; ta peab ka kohanema globaalse soojenemisega. See on ainus viis, kuidas me saame tulevikus piirata kliimamuutuste mõju. Energia ja meie niigi nappide veevarude tõhusam kasutamine on üks meetmetest, mida me võtma peame.
Ma arvan, et on oluline, et liikmesriike, kes on juba kliimamuutuste vastu võitlemiseks teistest rohkem ära teinud, ebasoodsasse olukorda ei pandaks. Kõik riigid peaksid olema sunnitud tegema asjakohase panuse kliimamuutuste leevendamisse. Tegevusetuse hind oleks lihtsalt liiga kõrge.
