Kaubavedu Euroopas (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on transpordi- ja turismikomisjoni nimel Michael Crameri koostatud raport kaubaveo kohta Euroopas.
Michael Cramer
Proua juhataja, daamid ja härrad, kaubavedu käsitleva raportiga seoses sooviksin siiralt tänada variraportööre, samuti transpordi- ja turismikomisjoni sekretariaati ning eriti härra Catot'd. Meie koostöö oli viljakas, mida näitab ka raporti ühehäälne, ühegi vastuhääleta või hääletamata jätmiseta vastuvõtmine parlamendikomisjonis.
Euroopa kodanikud kannatavad üha enam koormuse all, mida tekitab kaubaveo suurenemine, eriti maanteedel. Raporti eesmärk on püüda veoautode rohkusest tulenevat ebameeldivat olukorda kontrolli alla saada. Euroopa Komisjon on püstitanud selged eesmärgid kaubavedu käsitlevas tegevuskavas, mida varsti esitada soovitakse.
Sõltumatu raudtee-kaubaveovõrgu loomine on Euroopas ühemõtteliselt tagasi lükatud. Kuigi tegemist on ilusa unistusega, kulgeb enamikus riikides segatransport ühtesid rööpaid pidi, st kauba- ja reisirongid sõidavad mööda samu raudteid. Seepärast peab kõigi võimalike tehniliste ja logistiliste võimalustega olemasolevate infrastruktuuride kasutamist paremaks muutma ja - loomulikult - peab infrastruktuure vajaduse korral laiendama.
Komisjoni aruanne nn roheliste koridoride kohta on osutunud sisukamaks. Eelistada tuleks keskkonnasõbralikumaid transpordivahendeid, mis on vajalik mitte ainult õnnetuste ja liiklusummikute arvu ning müra vähendamiseks, vaid ka õhusaaste ja maapiirkondade looduse rikkumise piiramiseks. Suur osa peaks selles olema taastuvenergial, kusjuures tuule- ja päikeseenergia roll on raportis selgelt esile toodud.
Tunnustades kõigi transpordivahendite puhul "kasutaja maksab” ja "saastaja maksab” põhimõtteid, saadetakse raportiga sõnum ka Eurovignette'i käsitlevasse arutellu: suure saastega veoautosid enam ei toetata ja väliskuludega tuleb täielikult arvestada.
(vahelehüüded)
... ja eriti lennuliikluse puhul.
Kaubaveo suunamine maanteedelt raudteele jääb peamiseks eesmärgiks. Sel põhjusel nõutakse raportis ka minimaalselt 40% ELi transpordile kavandatud rahaliste vahendite investeerimist raudteedesse. Euroopas veetakse raudteed mööda vaid ligikaudu 17% kaupadest. Kiirteede riigis Ameerika Ühendriikides on raudteeveo osakaal aga 40%. EL suudab kaubaveo kasvuga toime tulla ainult siis, kui parandatakse oluliselt raudtee infrastruktuuri. Liikmesriikide transpordiministritel on tungivalt palutud vaadata kaugemale oma riigi huvidest ja teha oma riikides Euroopa jaoks vajalikud investeeringud.
Transpordiliikide omavaheline seotus on samuti äärmiselt oluline. Vaja on kasutusele võtta standardsed veodokumendid nii mere-, raudtee-, maantee- kui ka lennutranspordiga kaubaveo puhul, kehtestada piirideta Euroopa meretranspordiruum, kasutusele võtta mitte ainult Euroopa, vaid ülemaailmne ühendvedude veoühikute standard, ning mere- ja jõesadamad tuleb paremini vastastikku ühendada sisemaal kulgeva maantee- ja raudteevõrguga.
Vaatamata ühehäälsele otsusele esitas meie fraktsioon muudatusettepanekud, sest mõned hääletused parlamendikomisjonis olid väga pingelised. Kõige olulisem muudatusettepanek on komisjonile esitatav ülesanne kindlaks teha piirkonnad, kus kaubavedu raudteel sageli ummikuid ja probleeme tekitab. Selline analüüs on vajalik raudteevõrgu nõrkade kohtade väljaselgitamiseks ja sellega suuremate võimsuste saavutamine. Komisjon on muide ise seda ideed väga toetanud ja ma loodan, et homme - täiskogu istungil toimuva hääletuse ajal - võetakse see häälteenamusega vastu.
Suur tänu veel kord parlamendiliikmetele tähelepaneliku suhtumise eest.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - 2007. ja 2008. aastal vastu võetud neljas teatises töötas komisjon välja strateegia Euroopa kaubaveo transportisüsteemi tulemuste parandamiseks. Need neli teatist olid järgmised: esiteks ELi kaubaveokava kaubaveo tõhusamaks, integreeritumaks ja jätkusuutlikumaks muutmiseks Euroopas; teiseks kaubaveologistika tegevuskava; kolmandaks teatis põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas; neljandaks teatis raudteeinfrastruktuuri kvaliteeti käsitlevate mitmeaastaste lepingute kohta.
Mul on hea meel, et need teatised on parlamendis saanud resolutsiooni ettepanekute teemaks, mis näitab, kui oluliseks peab parlament neid küsimusi.
Sooviksin tänada raportööri Michael Cramerit tehtud töö eest ja kõiki parlamendiliikmeid, kes sellele kaasa on aidanud.
Kaubakogustega seoses nägi 2001. aasta valge raamat ette ajavahemikuks 2000-2020 kaupade transpordi kasvu Euroopas 50%. Komisjon uuendab hinnangut järgmisel aastal, kuid juba praegu on selge, et meie ennustus oli õige. Kasvuga kaasnevad suurimad probleemid, võitlus liiklusummikute ja kliimamuutuste vastu, heitgaaside koguste vähendamine ja energiavarustuse kindluse tagamine on praeguseks saanud päevakajalisemaks kui kunagi varem.
Transpordivahendite valikul peaks seepärast eelistama neid, millega kaasneb vähem heiteid, kuigi üksikuid transpordiliike, sealhulgas maanteetransporti, peaks kasutama seal, kus see kõige kasulikum on.
Vaja on kindlasti parandada ka Euroopa transpordisüsteemi, rakendades meetmeid, mille eesmärk on laiaulatuslik infotehnoloogia kasutuselevõtmine, juhtimise lihtsustamine ja teenusekvaliteedi edendamine.
Tervitan asjaolu, et raporti projekt õhutab komisjoni välja töötama head transpordipoliitikat, mis pöörab suurt tähelepanu jätkusuutlikkusele. Meie soov on kujundada nii majanduse kui ka keskkonna seisukohalt usaldusväärne, tõhus ja elujõuline transpordisüsteem. Sellega seoses olen ma veendunud, et intermodaalsus - st kõigi transpordivahendite ratsionaalne ja optimaalne kasutus, nii eraldi kui ka kombineeritult - peab saama meie planeerimist ja tegevust suunavaks reegliks.
Lisaks sellele peavad erinevad transpordiliigid andma teatud tulemusi, mis on oluline konkurentsivõime seisukohalt. Täpsus, regulaarsus, usaldusväärsus, kõrge kvaliteet, piisav mahutavus, koostalitlusvõime ja rahvusvaheliste koridoride piiriülene koordineeritus on märksõnad teenuste puhul, mis arvestavad tarbijatega. Vaid teie koostatud resolutsioonis sisalduva, kontrollitud kulutustega otsese meetmeprogrammi ja selliste Euroopa algatuste abil nagu näiteks üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) tulevikku käsitlev roheline raamat suudame me parandada Euroopa transpordisüsteemi tõhusust.
Georg Jarzembowski
Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, meie fraktsioon toetab transpordi- ja turismikomisjoni omaalgatuslikku raportit ning selles sisalduvaid ettepanekuid kaubaveo kohta Euroopas. Keskkonnasõbraliku kaubaveo raamtingimused, mis on kohandatud turu vajadustele, on Euroopa Liidule olulised kasvu ja tööhõive seisukohalt.
Siiski pean ütlema, et nii Euroopa Liidult kui ka liikmesriikidelt nõutakse suuremaid jõupingutusi transpordisüsteemi arendamisel ja uuendamisel. Finantsvahekokkuvõtte koostamise ajal tuletame seda komisjonile meelde. Kõnede pidamine ei aita, kui üleeuroopaliste võrgustike uuendamiseks ei eraldata piisavalt raha. Transpordiinfrastruktuuri uuendamisest rääkides peame eelkõige silmas raudteetransporti. Kõige tähtsam on uuendada enam kasutatavaid raudteekoridore ja varustada need ERTMSi (Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteem) Euroopa piiriülese raudteeliikluse kontrollisüsteemiga, et saaksime kaubaveo kiiresti maanteetranspordilt raudteetranspordile üle viia. Kuid tõtt öeldes, volinik, kui te koostasite kaubaveoteenuste nimistu ettepanekut (mäletan, et Neil Kinnockil oli juba siis tulnud mõte eraldada raudteevõrgustik kaubaveo jaoks), järgisite te ka siis komisjoni ettepanekut "Põhiliselt kaubaveoks kasutatava raudteevõrgustiku suunas”. Sellest ajast alates ei ole ükski komisjoni liige sellest enam rääkinud, sest nii teie kui ka meie teame, et meil ei jätku raha teise raudteevõrgustiku loomiseks lisaks tavalisele, mõistlikult välja arendatud ja turu vajadustele vastavale süsteemile. Komisjon peaks seega tõe välja ütlema: idee eraldi raudteevõrgust on sumbunud. Arendame siis välja mõistliku, kahe kasutusega võrgu: päeval peamiselt reisirongidele ja öösiti peamiselt kaubarongidele. Sel juhul aga peame lahendama müraga seotud probleemi, sest linnades Saksamaal ja mujal Reini jõe ääres segab öösiti müra tõsiselt meie kodanikke ja nende und. Seepärast peaksime pigem rääkima praktilistest, müravastastest meetmetest raudteel, üleeuroopalisest võrgustikust ja raudteevõrgustiku kahesugusest kasutusest.
Mõistlike meetmete rakendamine on isegi olulisem logistikaga seoses. Seda aga käsitlete oma raportis, härra Kramer, liiga vähe. Kaubaveologistika paremaks ärakasutamiseks on vaja, et liikmesriigid ja EL teeksid tõhusamat koostööd tööstus- ja teenindusettevõtetega. Logistika on muidugi peamiselt ettevõtete ülesanne. Nemad teavad paremini, kuidas seda kasutada. Siiski saavad nii Euroopa Liit kui ka liikmesriigid aidata, eemaldades ebavajalikud piirangud ja - nõustun täielikult härra Crameriga - võttes näiteks kasutusele standardsed tollidokumendid, et oleks võimalik logistikat paremini ära kasutada. Uuendame siis riiklikul tasandil infrastruktuuri ja teeme tööstusega paremat koostööd logistika parimal viisil ärakasutamiseks.
Inés Ayala Sender
Proua juhataja, sooviksin kõigepealt tänada komisjoni kaubaveologistika tegevuskava eest, milles on arvesse võetud enamikku Euroopa Parlamendi eelnevaid ettepanekuid. Sooviksin tänada ka raportöör Michael Cramerit selle eest, et ta oli alati valmis konstruktiivseks dialoogiks. Selle tulemuseks on integreeritum tekst, mille kohaselt logistika ei aita ainult kaasa kogu transpordi ja täpsemalt ka raudteetranspordi jätkusuutlikkusele, vaid samuti edendab liikuvust, kuna tekst hõlmab logistilisi lahendusi kõigile transpordiliikidele ja toetab rohelisi koridore, liikuvuse ja mugavuse mudelit.
Tervitan ka asjaolu, et rõhku pannakse olemasolevatele raudteevõrgustikele, mis vabanevad üha enam tänu suure kiirusega reisirongide kasutuselevõtule ja mida saab seega kasutada spetsiaalselt kaupade veoks.
Arvan ka, et sisemise logistilise platvormi ja kuivdokkide käsitlemine raportis on oluline, samuti äärmiselt huvitava programmi CIVITAS logistiliste aspektide otsusekindla täiustamise abil linnalogistika edendamine, mida me heaks kiidame.
Soovime Michael Cramerit tänada ka selle eest, et tõstetakse esile logistika osa seoses prioriteetsete piiriüleste raudteekaubaveo koridoridega, mille hulgast ma mainiksin liini, mis kulgeb läbi Kesk-Pürenee piiriületuspunkti, millest peaks saama tulevane raudteeliin Hispaania logistiliste platvormide, näiteks Plaza, ja Lõuna-Prantsusmaa platvormide vahel.
Lõpetuseks juhiksin komisjoni tähelepanu ettepanekule töötada selle aasta lõpuks välja liikmesriikide logistiliste kavade koordineerimise programm, mis aitaks ette valmistada tõhusamat juhendit ressursside praeguse nappuse leevendamiseks ja tegeleda olulisima sektori vajadustega praeguses majandusolukorras, kus kütusehind, kliimamuutustega võitlemise vajadus, laienemisega kaasnenud perifeersus ja sektoris valitsevad ohtlikud töötingimused loovad tungiva vajaduse intelligentsete, uuenduslike ja põnevate lahenduste rakendamise järele, mida vaid Euroopa ambitsioonikas logistikaalane tegevuskava meile pakkuda võib.
Neil põhjustel toetab meie fraktsioon Michael Crameri raportit ja tema muudatusettepanekut 4 mitmeaastaste lepingute kohta.
Erik Meijer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (NL) Proua juhataja, tootmisprotsessi teatavas etapis veetakse kaubad kaugetesse paikadesse, valmistoodanguna jõuavad nad hiljem aga hoopis mujale. Sageli transporditakse kaupu kõige keskkonnavaenulikumal viisil: veoautodel mööda üha tiheneva liiklusega maanteid. Kaubaveotranspordi tohutu ja pidevalt jätkuva kasvu on põhjustanud kaubaveoga kaasnevate kulude pidev langemine. See ei kõla sugugi hästi keskkonda, ohutust, töötingimusi ja ka loomade heaolu silmas pidades. Meie fraktsioon toetab seepärast transpordi kasvu piiramist ja liikluse üleviimist raudteedele ja sisevetele nii kiiresti kui võimalik. Seda soovi on küll mahedamal toonil kosta ka Euroopa Komisjoni ettepanekutes ja raportöör Michael Crameri täiendavates ettepanekutes.
Me oleme vastu võimalusele, et reisijateveo arvel hakatakse raudteel eelistama kaubavedusid. Kaubaveo kasv võib kaasa tuua vajaduse täiendava infrastruktuuri järele, et takistada reisi- ja kaubaronge üksteist segamast. Lisaks sellele juhiksin tähelepanu Euroopa ühtse ohutussüsteemi ERTMS käivitamisega seonduvatele probleemidele. Sellesse investeerimine võib küll pikas perspektiivis kasu tuua, kuid lühemas perspektiivis põhjustab see probleeme.
Johannes Blokland
Proua juhataja, sooviksin kõigepealt tänada raportöör Michael Cramerit tehtud töö eest. Raport on hea ning ma tahaksin rõhutada selle järgmisi aspekte.
Kaubavedu peab olema piiranguteta, aus ja keskkonnasõbralik ning siin täiskogus tehakse selle saavutamiseks tõsist tööd. Sel aastal on üles kerkinud ka kabotaaži piiramise küsimus. See oli hea algus. Kõnealune raport jätkab samas vaimus, mis on suurepärane. Raportöör tõstab õigustatult esile asjaolu, et linnade kaubaveologistika nõuab erilist lähenemisviisi. On äärmiselt oluline, et Euroopa linnad ja suurlinnad saaksid puhtamaks. Arvan, et arvutitel põhinev kiiruste reguleerimine linnades on oivaline vahend, seega loodan ma, et Euroopa Komisjon toetab meetmeid ja esitab ettepanekuid kindlustamaks, et linnasid läbivad kaubaveovahendid ei peaks kogu aeg kas pidurdama või kiirust lisama. See on üks viis, kuidas muuta kaubavedu kiiremaks ja puhtamaks.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ühenduse majanduslik areng ja konkurentsivõime sõltuvad tõhusast kaupade veost. Peame arendama raudteeinfrastruktuuri, merekoridore, sadamate infrastruktuure ja intermodaalsust. Mere- ja jõesadamate ühendus sisemaa raudtee- ja maanteevõrguga on logistilise infrastruktuuri oluline osa.
Rumeenia ja Bulgaaria astumisega Euroopa Liitu sai ühendus juurdepääsu Mustale merele. Doonau on nüüd peaaegu täielikult liidusisene veetee. See annab Euroopa kaubaveole uued võimalused. Siiski rõhutan ma, et tõhus kaubavedu vajab kõigi transpordiliikide tasakaalustatud kasutamist, liiklusummikuteta liiklust, menetluste lihtsustamist, õiguslikku stabiilsust, investeerimist logistikasüsteemidesse ja intelligentseid transpordisüsteeme (näiteks Galileo), kuid eelkõige kaubaveo ohutuse tagamist.
Kaubaveo parandamiseks ei kasuta liikmesriigid täielikult ära selliseid programme nagu Naiades ja Marco Polo. Siiski juhin ma komisjoni tähelepanu takistustele, millele mõned kaubaveoga tegelevad ettevõtted põrkuvad, ja ma viitan sellega Rumeenia ettevõtetele, kes peavad läbima teatud liikmesriikide territooriume.
Michael Cramer
Proua juhataja, volinik, peame loomulikult mõtlema ka sellele, millega me hakkama ei ole saanud. Me ei saa pühapäeviti rääkida jätkusuutlikust kaubaveost ja esmaspäevast reedeni teha vastupidist. Siiski paistab, et komisjon kulutab 60% transpordivaldkonnale minevast rahast kaasrahastamisena maanteedele ja vaid 20% sellest kulutatakse keskkonnasõbralikuma raudtee peale.
Võib väita, et Euroopas on transport liiga odav ja keskkonnasõbralik transport jällegi liiga kallis. Siin on oma osa ka raamtingimustel. Näiteks on meil igas liikmesriigis kohustuslik raudteetollisüsteem. See kehtib iga veduri kohta, iga rööpakilomeetri kohta, kusjuures maksu kehtestamine keskkonnale kahjulikule maanteetranspordile on vabatahtlik, selle suurus piiratud ja see kehtib vaid kiirteede kohta ja tavaliselt vaid 12 tonni ja enam kaaluvate veoautode kohta. Neid ebaõiglaseid raamtingimusi peate te muutma, vastasel juhul ei suuda te lahendada ei kliimapoliitikaga seotud probleeme ega ka transpordiprobleeme. Ennustatakse liikluse tihenemist. Kuid miks liiklus tiheneb? Sellepärast, et see ei maksa midagi.
Võib tuua veel mitmeid näiteid. Mainiksin ühte näidet teie kodumaaga seoses. Ühendkuningriigist eksporditakse 1,5 miljonit tonni sealiha aastas. Impordibilanss näitab, et Ühendkuningriiki ka imporditakse 1,5 miljonit tonni sealiha. Me saaksime seda vältida. Me saaksime vältida kogu seda kaubavedu, kasutades võimsusi, mida meil hädasti vaja läheb. Peame Euroopas seega vältima transpordivõimsustega seonduvaid mõttetusi ja seejärel võtma suuna keskkonnasõbralikumatele transpordiliikidele ning kavandama transporti tõhusalt, nii et me oleksime võimelised kindlustama liikuvuse, tagades inimestele kaupade kättesaadavuse, kuid seejuures kaitsma keskkonda, sest selline on praeguse aja nõue.
Rikkumata keskkonnata ei ole ei meil ega meie lastel sellist tulevikku, mida me kõik sooviksime.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 4. septembril.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gábor Harangozó  
kirjalikult. - Jätkusuutlikku ja tõhusat kaubavedu tuleb tingimata tõsiselt täiustada, kuna transpordisektor põhjustab liidus suure osa süsinikdioksiidi heitest. Kuna eeldatavasti kasvab sektor olulisel määral, peaks selle tõhususe ja jätkusuutlikkuse parandamist vaatlema kui võimalust arendada sektori majanduslikku konkurentsivõimet ja luua arvukalt töökohti.
Liit peaks seega eraldama piisavalt ressursse, et täita ambitsioonikad eesmärgid: parem liikuvus, transpordiliikide ühitamine, energiatõhusus, nafta tarbimise vähendamine, saaste vähendamine. Seepärast toetame esitatud kaubaveo tegevuskava strateegilist lähenemisviisi ja seal sisalduvaid eesmärke: keskendumine kaubakoridoridele, kasutades erinevate transpordiliikide kombinatsiooni; uuenduslike tehnoloogiate ja infrastruktuuride edendamine; kaubaveo tõhusam haldamine ja lisaks maanteetranspordile muude transpordiliikide atraktiivsuse parandamine. Selleks et tagada Euroopa jätkusuutliku transpordipoliitika edukus, ei tohi me - loomulikult - unustada koostoime loomise tähtsust ja vastastikust täiendavust teiste poliitikatega, nagu näiteks energia- ja keskkonnapoliitika.
Riiklike eeskirjade piiriülene ühtlustamine ja koos teiste poliitikatega kujunev koostoime on tingimused, mis on vaja täita jätkusuutliku ja tõhusa kaubaveo eesmärgi saavutamiseks.
