EHECi puhang ELi liikmesriikides (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus EHECi puhangu kohta ELi liikmesriikides.
John Dalli
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada kõiki siinviibijaid võimaluse eest anda teile teavet E. coli puhanguga seotud sündmuste käigust.
Mulle valmistavad sügavat muret paljud surmajuhtumid ja suur haiguskoormus, mille see toidust põhjustatud epideemia Euroopa Liidu elanike jaoks kaasa on toonud ja ma tahan veel kord kasutada võimalust, et väljendada oma kaastunnet neile, kes selle probleemi tõttu kannatavad.
Siinkohal pean märkima, et olukord muutub järjest tõsisemaks. Praegu on esinenud üle 1672 Shiga toksiine tootva E. coli bakteriga seotud juhtumi ning vähemalt 661 inimesel on välja kujunenud tõsised tüsistused. Viimaste andmete kohaselt on haiguspuhangu tagajärjel surnud Saksamaal 21 ja Rootsis üks inimene. 11 teises liikmesriigis on teatatud üksikutest juhtumitest. Ka Šveitsis on antud teada 15 ning USAs 4 juhtumist. Haiguspuhangu kese on endiselt Põhja-Saksamaal Hamburgi ümbruskonnas. Enamiku väljaspool Saksamaad esinenud juhtumite puhul on tegemist kas reisivate Saksamaa kodanikega või isikutega, kes külastasid kõnealust Saksamaa piirkonda. Mida on siis ette võtnud Euroopa Komisjon selleks, et haiguspuhang kontrolli alla saada?
Esiteks rakendasime kohe töösse kõik oma kriisiohje eest vastutavad võrgustikud. Need võrgustikud on igapäevases ühenduses ja võimaldavad vahetada teavet õigel ajal, mis on kiire reageerimise puhul esmatähtis. Komisjon kohtub peaaegu iga päev teie tervisekaitse ja toiduohutuse ametkonnaga, et arutada haiguspuhangu kulgu, nakkuse tõkestamiseks võetud meetmeid ja nakatunud inimeste ravi. Varajase hoiatuse ja reageerimise süsteem ning toidu- ja söödaalane kiirhoiatussüsteem moodustavad teabevahetuse tugeva aluse.
Teiseks oleme palunud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel viia läbi teaduslik riskianalüüs, mida olukorra halvenemise käigus korrapäraselt ajakohastatakse. Nüüd on meil olemas haigusjuhu määratlus ELi tasandil, mis võimaldab liikmesriikidel haiguspuhangu uurimisel rakendada ühesugust käsitlusviisi. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus kogub ja võrdleb haiguspuhangute uurimiseks patsientide küsimustikke. See keskus koos Euroopa Toiduohutusametiga on töötanud kodanike jaoks välja ka soovitused ennetavate meetmete kohta. Need soovitused on komisjoni veebilehel nüüd kõikides ametlikes keeltes kättesaadavad.
Oleme palunud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel luua kiiresti nii liikmesriike kui ka kutseühinguid hõlmav platvorm, mille kaudu vahetada ravi alaseid häid tavasid. Meie toiduohutuse referentlaboratoorium Roomas töötas ülikiiresti välja meetodi, millega vähendada ligikaudu kuuelt päevalt 48 tunnini aega, mida on vaja E. coli bakteri tuvastamiseks toidus.
Lubage mul toonitada, kui oluline on avalikkuse teadlikkus. Seepärast ajakohastab komisjon iga päev teavet, mida jagab terviseohutuse komitee sidevõrgu ja toiduohutuse eest vastutavate ametiasutustega. Lisaks hoiab komisjon ajakohasena ka oma veebilehe, kus käsitletakse kõnealust haiguspuhangut.
Et vähendada tarbetuid hirme ja tõhustada meie ühiseid jõupingutusi, soovitan Euroopa Parlamendi liikmetel tungivalt seda teaduspõhist avalikkusega suhtlemist toetada. Võin teile kinnitada, et komisjon teeb koos eelnimetatud asutustega jõulist koostööd liikmesriikide tervishoiu- ja toiduohutuse ministeeriumidega, et neid haiguspuhangu ohjeldamisel toetada.
Selleks peame jätkama intensiivset uurimistööd nakkusallika leidmiseks ning - nagu ma ütlesin - praegu seda tööd tehaksegi. Eilsel tervisekaitseküsimuste nõukogu kohtumisel palusin Saksamaal tugevdada seiret, haiguspuhangu kontrolli ja meetmeid, et tuvastada nakkusallikas ja peatada selle levimine. Palusin ka, et nakatumise põhjustega tegeletaks kiiresti. Saksamaa ametiasutused nõustusid komisjoni ettepanekuga saata Saksamaale komisjoni, Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ja Euroopa Toiduohutusameti epidemioloogid toidust põhjustatud haiguste uurimiseks.
Pühapäeval, 5. juunil lähetati eksperdid Saksamaale, et aidata sealsetel ametiasutustel epideemiaga toime tulla, kontrollida uurimistulemusi ning toetada käimasolevaid uuringuid, mille eesmärk on tuvastada nakkusallikas. Nagu me kõik teame, ei ole ükski läbiviidud uuring kinnitanud Saksamaa ametiasutuste esialgset kahtlust, mille kohaselt on põhjus Hispaania päritolu kurkides.
Pühapäeval, 5. juunil teatasid Saksamaa ametiasutused Euroopa Komisjonile, et epidemioloogiliste uuringute alusel võib peamiselt Põhja-Saksamaad mõjutav E. coli bakteri nakkus pärineda nende arvates oaidudest. Teave edastati kohe toidu- ja söödaalase kiirhoiatussüsteemi kaudu kõikidele liikmesriikidele.
Komisjon jälgib kõiki muutusi tähelepanelikult ning otsustab asjakohase tegevussuuna üle siis, kui laboratoorne kontroll epidemioloogilisi tulemusi kinnitab. Seni ei ole meil ühtegi tulemust.
Siinkohal peaksin rõhutama, kui oluline on, et riigiasutused ei kiirustaks edastama teavet ühegi nakkusallika kohta, mida bakterioloogiline analüüs ei ole kinnitanud. See levitaks kogu Euroopas põhjendamatut hirmu ning tekitaks probleeme meie toiduainetootjatele, kes müüvad tooteid ELis ja EList väljaspool.
Samal ajal kui nii põhjalikke uuringuid läbi viiakse, ei tohiks me mingil juhul teha ennatlikke järeldusi. Siinkohal osutaksin kõige uuemale Saksamaa avaldatud teabele kahtluse kohta, et idud võivad olla nakkusallikas. Saksamaa märkis, et laborianalüüs ei ole lõpule viidud ning et seepärast tuleb hoiduda ennatlikest järeldustest.
See näitab, kui oluline on, et liikmesriigid esitaksid toidu- ja söödaalasesse kiirhoiatussüsteemi asjakohaselt kinnitatud ja teaduslikult põhjendatud hoiatusteated ning käivitaksid süsteemi siis, kui asjaomane liikmesriik on hoiatusteadet toetavates teaduslikes tõendusmaterjalides kindel.
Te peate siseturu hoidmiseks tegutsema kiiresti ja otsustavalt. Kui see meil õnnestub, saame kriisist õppust võtta ja oma süsteeme pidevalt parandada. Ma kordan seda jätkuvalt: meie süsteem toimib. Me peame töö käigus oma õppetunnid kätte saama. Minu arvates on see meie kohustus - kohandada oma toimingud ja menetlused paindlikult ja kiiresti selliseks, et need niisugustele juhtumitele vastaksid.
Kui kõne all on meie suutlikkus jääda sellises olukorras toimivaks, on jätkuvalt kõige olulisemal kohal kooskõlastatus, selge teave ja suhtlus. Me peame siinkohal oma järeldused tegema.
Enne lõpetamist soovin lühidalt peatuda veel kahel küsimusel. Esimene on seotud viidetega teatud toodete keelustamisele. Tahaksin veel kord rõhutada, et haiguspuhang piirdub geograafiliselt Hamburgi linna ümbritseva alaga, ning seepärast ei ole praegu mingit põhjust Euroopa Liidu tasandil tegutseda. Pidades silmas seda asjaolu ning nakkusallika tuvastamiseks tehtavaid edusamme peame igasugust mis tahes toote keelustamist ebaproportsionaalseks.
Olen väga mures ka finantsmõju pärast, mida praegune kriisiolukord avaldab põllumajandustootjatele, eeskätt köögiviljatootjatele. Seepärast teen tihedat koostööd oma kolleegi volinik Cioloşega, et tegeleda raskustega, millega peab toime tulema elanikerühm, keda haiguspuhang on samuti rängalt tabanud. Õigupoolest toimub täna põllumajandusministrite nõukogu erakorraline kohtumine, kus on arutluse all E. coli bakter. Pärast teiega kõnelemist suundun tagasi Brüsselisse, et koos oma kolleegi volinik Cioloşega sellest põllumajandusministrite nõukogu erakorralisest kohtumisest osa võtta.
Lisaks oleme pidevas ühenduses kolmandate riikidega, eeskätt Venemaaga, et paluda neil ebaproportsionaalseks peetav keeld tühistada. Komisjon töötab käsikäes liikmesriikidega ühe ühise eesmärgi nimel - teha haiguspuhangule võimalikult kiiresti lõpp. Kinnitan kõikidele asjaosalistele, et niisuguses olukorras ei ole tegemist kohaliku, vaid Euroopa Liidu probleemiga.
(Aplaus)
Peter Liese
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Tahaksin tänada volinik Dallit, et ta pööras kõigepealt tähelepanu patsientidele. Ka mina tahaksin samamoodi toimida. Sajad inimesed on tõsiselt haiged. Põhja-Saksamaa meditsiinitöötajad on viimase piirini viidud. 23 inimest on juba surnud. Eile nõukogus ütles ühe liikmesriigi, Luksemburgi esindaja, et rahalist kahju on võimalik korvata, kuid inimelu mitte. Seepärast tahaksin kõigepealt paluda, et oleksite hoiatuse andmise suhtes mõistvad, kuigi meil ei ole nakkusallika suhtes täit kindlust, vaid üksnes kahtlus, ning me teeme ka selle teabe avalikuks.
Loomulikult peame endiselt nakkusallika üles leidma. Näen, et paljud riigiasutuste heaks töötavad inimesed, keda toetab ka Euroopa Toiduohutusamet, töötavad kõnealuse probleemi kallal ülimalt jõuliselt - tänan siinkohal siiralt Euroopa Liidu institutsioone ja volinik Dallit selle eest, et ka Euroopa Liit aitab asja uurida. Euroopa Parlamendi sakslasest liikmena ei saa ma aga siin seista ja öelda, et kõik sujub kenasti. Kriisiohjamises on olnud mõningaid probleeme.
Näiteks Hamburgi tervishoiusenaator teavitas avalikkust, mis oli õige tegu, kuigi Hispaania kurkide osas ei olnud täit kindlust. EHECi patogeen leiti Hispaania kurkidelt ja see ei oleks pidanud seal olema. Isegi hispaanlastest parlamendiliikmed peavad sellest aru saama. Senaator teavitas aga esmalt avalikkust ja alles tükk aega hiljem, mitu tundi või pool päeva hiljem teavitas ta Euroopa Komisjoni ja Hispaania ametiasutusi. See on vastuvõetamatu. Selles osas peame Saksamaal mõtlema ka riigisisesel tasandil, kuidas suudaksime probleemiga paremini toime tulla. Koos peaksime keskenduma aga tõsiasjale, et vaenlane ei ole Hispaanias või Saksamaal, vaid pigem on tõeline probleem patogeen, mille üle peame saavutama kontrolli ning mille vastu peame võitlema.
Lõpetuseks veel üks mõte: viimase täiskogu istungi ajal võtsime vastu resolutsiooni antibiootikumiresistentsuse kohta. Kuigi kõnealust patogeeni ei tohiks ravida esmajoones antibiootikumidega, seisneb meie probleem selles, et patogeen on paljude levinud antibiootikumide suhtes resistentne. Tegemist on pikaajalise küsimusega, millega peame nüüd tegelema kiiremini, sest järgmisel korral võib juhtuda, et patogeeni vastu tuleb võidelda antibiootikumidega, kuid resistentsuse tõttu ei ole võimalik seda teha. Me peame selle probleemiga tegelema.
Linda McAvan
fraktsiooni S&D nimel. - Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Teil on õigus, kui ütlete, et tegemist on rahvatervise probleemiga, mis on väga tõsine, ning et me peaksime nüüd keskenduma haigete eest hoolitsemisele ja nakkusallika tuvastamisele. Me peame aga mõtlema ka pikemas perspektiivis ja leidma viisi, kuidas niisuguse sündmuse kordumist ära hoida.
Mõni nädal tagasi kohtusin USA Toidu- ja Ravimiameti esindajaga. Ta rääkis mulle muredest seoses E. coli bakteri levikuga puu- ja köögiviljadel USAs ning me arutasime, et Euroopa Liidus ei ole see levinud. Nüüd on ka siin tekkinud haiguspuhang ning me peame endale mõningaid küsimusi esitama. Kas probleem on meie põllumajandustavades, nagu Peter Liese äsja ütles? Kas põhjus peitub intensiivses põllumajanduses, köetavates kasvuhoonetes kasvatatavates puu- ja köögiviljades? Kas probleem on seotud antibiootikumide ülemäärase kasutamisega kariloomakasvatuses? Kas probleem on sõnniku kasutamises? Kas toidu täpsem märgistamine oleks aidanud meil nakkusallika kiiremini tuvastada? Juhin tähelepanu asjaolule, et nõukogu ei ole täna siin, kuid ta on vastu asjakohasele päritoluriigi näitamisele meie toiduainetel. Loodetavasti kuulavad nad seda arutelu edaspidi.
Austatud volinik! Pikas plaanis peame tegema põhjalikku uurimistööd, tegema oma järeldused ja lisama need oma poliitikasse. Liiga sageli kaebavad komisjon ja paljud parlamendiliikmed ülereguleerimise üle, kuid nagu pankade puhul, hakkan mõtlema, kas me mitte ei kipu asetama turu ja tarneahelate vajadusi avalikkuse kaitsmisest ja tarbijate vajadustest ettepoole? Tavapärasest tegutsemisviisist enam ei piisa. Ei ole normaalne, et Euroopa Liidu elanikud lähevad välja salatit sööma ja surevad selle tagajärjel. Probleemi lahendamiseks on meil vaja poliitikat muuta.
Corinne Lepage
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Tänan teid selle eest, et pöörasite kõigepealt tähelepanu ohvritele ja haigestunutele. Loomulikult peame mõtlema esmajoones nende peale ning samuti põllumajandustootjatele, kes on väga raskes olukorras, ning see on meie jaoks täiesti arusaadav.
Tahan välja tuua kolm mõtet. Esiteks toetame ettevaatuspõhimõtet. Praegusel juhul seda rakendati, nii et me ei saa kurta, ning loomulikult tuleb meil tegeleda tagajärgedega. Nagu Peter Liese äsja ütles, on inimesed kindlasti tähtsamad kui majandusküsimused, millega võib igal ajal tegeleda. Surm on kahjuks pöördumatu.
Teiseks olen täiesti nõus Linda McAvaniga, kes juhtis äsja tähelepanu jälgitavuse tähtsusele. Arutame täna toodete märgistamist. On väga oluline, et meil oleks kasutusel põhjalik märgistussüsteem ning et me saaksime jälgida toodete teekonda selleks, et teada, kust need pärit on.
Kolmandaks peame probleemi tuuma kuuluva üliolulise küsimusega seoses tunnistama, et me ei tea kõike, et meie teaduslikult põhjendatud teadmised on puudulikud ning et õigupoolest kobame me vahel täielikus pimeduses. Me ei saa kõike teada. Me ei saa vaielda vastu neile, kes on teinud otsuseid ning samal ajal arvata, et peaksime ootama. Sellisel juhul peab valitsema ettevaatusprintsiip.
James Nicholson
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Ka mina tahaksin kõigepealt väljendada oma kaastunnet nende suhtes, keda sündmused on mõjutanud. Kui rääkida neist, kes on elu kaotanud, siis tuleb öelda, et elu tagasi anda ei saa. Tõenäoliselt saame olukorda pikemas perspektiivis parandada, kuid see näitab, kui vale on väga varajases etapis ennatlikke järeldusi teha. Ma mõistan hispaanlaste ning oma ettevõtte kaotanute viha - kui see on olemas, ning ma olen kindel, et on. Kahjude hüvitamiseks saame tõenäoliselt midagi teha, kuid elu me tagasi anda ei saa.
Me peame siit oma järeldused tegema ning tagama, et edaspidi on meil reageerimiseks kindel alus, nagu volinik ütles. Meil tuleb praegusele olukorrale võimalikult kiiresti lahendus leida ning pikas perspektiivis peame parandama seda tüüpi sündmustele reageerimiseks ette nähtud mehhanismi.
Tagantjärele on kindlasti väga lihtne rääkida sellest, mida oleks võinud või saanud teha või mida me ei teinud, kuid praegu võiksime selle tagantjäreletarkuse toel seada sisse mehhanismi, mis aitaks tagada, et niisugused sündmused enam kunagi ei kordu. Volinikul on õigus. Me peame juhtunust õppust võtma. Oma vigadest tuleb alati õppida. Kui on tehtud vigu, tuleb need parandada ning tagada, et need enam kunagi ei kordu.
Rebecca Harms
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ütlesite väga õigesti, et EHECi patogeeni tagajärjel on liiga palju inimesi surnud või haigestunud ning minu arvates näitab praegune olukord ka seda, et ei Saksamaa ega Euroopa Liit ole valmis selliseks EHECi levikuks, mille tunnistajaks me praegu oleme.
Lihtne võrdlus mõne teise riigiga näitab selgesti, et me võiksime toimida paremini. Viitaksin veel kord USA eeskujule. Alates 1980. aastatest on USAs tehtud suuri jõupingutusi teadusuuringute valdkonnas, seal kehtib aruandluskohustus ning Atlantas asub tsentraliseeritud haigustõrjekeskus, millel on niisuguste epideemiate ilmnemise korral otseseks sekkumiseks laialdased volitused. Saksamaal seevastu on meil kaks vastutavat föderaalministeeriumi ning loomulikult ei suutnud need ministeeriumid kokku leppida selles, kes peab vastutuse võtma. Meil on ka piirkondlikud ministeeriumid, kes tahavad võtta vastutuse ja peavad seda tegema, kuid kes on ilmselgelt ülekoormatud. Meil on kommunikatsiooniprobleemid laboratooriumide ja poliitikute vahel. Seepärast on täiesti selgusetu, millal peaks teadus sekkuma, millal tuleks kehtestada haigustõrjemeetmed ning millal tuleks sekkuda poliitiliselt.
Mõistan, miks minister esitas vastava hoiatuse, kui sai teada, et nakkusallikaks on kurgid, kuid kus on üksikasjalik kooskõlastamine? Kus on tõeline otsuseid tegev võim? Mulle näib - ning ma ütlen seda väga kaalutletult -, et nii idude kui ka kurkide suhtes võeti ennatlikke meetmeid. Teaduslike tõendite ja poliitilise tegevuse vahel on teatav vastuolu.
Tulles tagasi selle juurde, mida me peame ette võtma - me peame kehtestama kogu Euroopa Liidus aruandluskohustuse, määrama kindlaks kesklaboratooriumid ja looma liidus keskse asutuse, millel oleks volitused sellise haiguspuhangu korral otsuseid teha. Minu arvates oleks see asjakohane ettevõtmine.
Olen ülimalt tänulik Peter Liesele selle eest, et ta tõi välja antibiootikumide küsimuse. Ka selles valdkonnas peame toime tulema probleemidega, mis on meile tegelikult juba tuttavad. Kuna me hoidume laskumast vaidlustesse meditsiinivaldkonna, farmaatsiatööstuse ja intensiivse kariloomakasvatuse sektoriga - selles vallas on palju käsitlusainet -, ei ole me ka nii järjekindlad kui peaksime olema antibiootikumiresistentsuse küsimusega tegeldes. EHEC ja antibiootikumiresistentsus on mõlemad suur probleem.
Sabine Wils
Lugupeetud juhataja! EHECi epideemia paljastab puudused, mis iseloomustavad toiduainete tööstusliku tootmise süsteemi ELi liberaliseeritud siseturul. Kui kasum muutub olulisemaks kui tervishoid, kannatab toidu kvaliteet ja -ohutus. Praeguseks on Saksamaal EHECi patogeeni tagajärjel surnud vähemalt 22 inimest ning nakatunuid on üle 1500. Enam kui 600 patsiendil on diagnoositud ohtlik hemolüütilis-ureemiline sündroom (HUS), mis võib põhjustada ka neuroloogilisi häireid.
Enam kui kaks nädalat hiljem on eluohtliku epideemia allikas endiselt ebaselge. Kui toiduaineid toodetaks piirkonnas kohapeal, oleks palju lihtsam nakkusallikas kindlaks teha ja epideemia mõju oleks väiksem. Pika veotee ja teadmata tootmistingimuste tõttu on toidu päritolu väga keeruline kindlaks teha. Toidu päritolu jälgitavus on aga toiduohutuse seisukohalt ülioluline. Tarbijatel on õigus teada, kuidas nende toit on toodetud ja kust see pärineb.
Saksamaa föderaalvalitsus on EHECi epideemia osas täielikult läbi kukkunud. Piirkondliku ja riikliku pädevuse vahelises segaduses on kriisiohjamine kõrvale jäänud. Järelevalveasutused ei olnud selliseks olukorraks ette valmistatud.
Me peame põllumajanduspoliitika uuesti radikaalselt läbi mõtlema. Meie toit peab olema ohutu. Aga ka põllumajandustootjaid tuleks ettenägematute finantsriskide eest kaitsta. Põllumajandust ja maapiirkondi edendav poliitika peab järjekindlalt püüdlema toiduainete tootmise ja turustusstruktuuride selge detsentraliseerituse poole.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Lugupeetud juhataja! Tahaksin tuua lühidalt välja kolm mõtet praeguse olukorra kohta seoses kurkidega.
Ma olen sakslase lapselaps ja olen Saksamaasse väga kiindunud, kuid praegusel konkreetsel juhul on Saksa ametivõimud ilmselgelt toiminud kiirustades ja mõtlematult.
Teisalt paljastab ELi institutsioonide tegevuse analüüs, et Euroopa Toiduohutusamet ja komisjon on reageerinud tagasihoidlikult ja saamatult. Nad ei ole suutnud olukorda koordineerida ega ohjata.
Kolmandaks on kannatanud pooltel õigus saada kiiresti rahalist hüvitist. Vahepeal soovitan Euroopa Parlamendil aga korraldada kas Brüsselis või siin Strasbourgis suur Euroopa toidunäitus, kus kesksel kohal oleks kurk.
Me peame taastama kurgikasvatajate kaotatud au - see on väljend, mis saksa kirjanikule Heinrich Böllile väga meeltmööda oleks. Euroopa on selleks just õige koht.
Esther Herranz García
(ES) Lugupeetud juhataja! Võime üsknes väljendada suurt kurbust nende 23 surmajuhtumi pärast - 22 inimest on surnud Saksamaal ja üks Rootsis. Praegune kriisiolukord näitab selgelt, et Euroopa Liidul on toiduohutuse hoiatussüsteemi ja oma sisemise koordineerituse parandamise osas veel palju ära teha.
Asjaomased liikmesriigid on reageerinud aeglaselt, ebatõhusalt ja ebaefektiivselt ning nüüdseks, kui 23 inimest on surnud, ei tea me ikka veel, milles on asi.
Euroopa Komisjon peab tõsiselt mõtlema probleemidele, mida ta põhjustab oma vastutustundetu tegevusega ning oma suutmatusega tegutseda sellisel kriisiajal nagu praegu. See toob kaasa rahalise laostumise, varasemate kindlate töökohtade kadumise, töötuse, abituse ja muidugi ka ülimalt ohtliku tervishoiukriisi. Sellal, kui teie komisjonis kuulasite Saksamaa piirkondlike ametiasutuste esitatud vastutustundetuid avaldusi, mis sisaldasid täiesti vale informatsiooni ja olid üsna hoolimatud ning milles esitati Hispaania põllumajandusettevõtete nimed ja aadressid, olid elanikud enese teadmata endiselt bakteri suhtes kaitsetud. Inimesi, kes uskusid, et nad väldivad bakteriga kokkupuutumist, ohustas rohkem kui eales varem võimaliku kahjuliku toidu söömine.
Põllumajandusministrite nõukogu kohtumisel, mis toimub Luxembourgis täna pärastlõunal kell 14, peaks Euroopa Komisjon tegema ettepaneku võtta kasutusele osa ühise põllumajanduspoliitika vahenditest järele jäänud 2500 miljonist eurost. Seda 2500 miljonit eurot tuleks kasutada nii palju kui võimalik tekitatud kahju korvamiseks. Selleks on vaja leida sobilik õiguslik lahendus, nagu tehti varasematel kordadel, näiteks nn hullulehmatõve ja dioksiinijuhtumite korral. Üks niisugune lahendus tuleks leida ka praegu.
Lugupeetud volinikud, austatud ministrid! Teie tänane tegevus Luxembourgis peab olema teie ametikoha vääriline.
Lisaks peaksid Saksamaa ametivõimud oma hoolimatuid süüdistusi arvestades sellist finantslahendust kindlasti algusest peale toetama ning kasutama oma rahalisi vahendeid, et viia läbi teavituskampaaniad, mille eesmärk on taastada tarbijate kadunud usaldus aiasaaduste vastu.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Lugupeetud juhataja! Nakkuspuhang Saksamaal tähendab, et meil tuleb tulla toime oma eluaja ühe kõige keerulisema ülesandega tervishoiukriisi ohjamise vallas. Komisjon ja eriti Saksamaa ei ole kriisiga kõige paremal võimalikul viisil hakkama saanud. Me peame tulema toime tohutu inimtragöödiaga, mis on toonud kaasa paljude elude kaotuse ning tuhandete inimeste elude ohtusattumise. Tegemist on ka tarbija usalduse kriisiga suhtumises põhitoiduainetesse ning selle majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi on raske ette näha.
Ühiskond ootab riiklikelt ja ELi ametiasutustelt kiiret, kriisi põhjusi selgitavat vastust ja tulemuslikku tegutsemist. Vaja on aga vähendada ka kriisi põhjustatud hukatuslikke tagajärgi teiste süütute ohvrite, eelkõige köögiviljatootjate jaoks, nagu siin istungisaalis on täna juba öeldud. Köögiviljasektori töötajaid on kiirustades ja ebaõiglaselt süüdistatud, nad on kaotanud sissetuleku ning nende tulevik on olnud tõsises ohus.
Kiiresti tuleb võtta ka ennetavaid meetmeid, et samasugune olukord enam ei korduks. Ühe aspektina hõlmavad need meetmed loomadel kasutatavate antibiootikumide järelevalve- ja kontrollimehhanismide tõhususe suurendamist, nagu ma ütlesin siin vähem kui kuu aega tagasi toimunud arutelu käigus. Teine meetmeid vajav valdkond on praegu reformitava uue ühise põllumajanduspoliitika struktuur. On oluline, et edaspidi oleksid stiimulid suunatud jätkusuutlikel tootmismeetoditel põhineva kvaliteedi tagamisele, nagu Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis on pidevalt rõhutanud.
Frédérique Ries
(FR) Lugupeetud juhataja! Olukord on veelgi halvemaks muutunud: 23 inimest Euroopas on surnud ja enam kui 2200 on haigestunud. Loomulikult oleme oma mõtetes täna hommikul nendega. Saksamaa ametiasutustel ei ole endiselt õnnestunud epideemia põhjust ametlikult kindlaks teha. Vahepeal ei puutu keegi Euroopa köögivilju ning tervishoiukriisist on saanud sotsiaalne kriis ja loomulikult ka majanduskriis. Köögiviljasektor nõuab õigustatult hüvitist ning nagu volinik ütles, kohtuvad asjaomased ministrid ja volinikud täna pärastlõunal Luxembourgis, et arutada seda küsimust.
Lisaks sellele, mida on juba öeldud ettevaatuspõhimõtte ja üliolulise jälgitavuse kohta - mis on kõige tähtsamal kohal -, on küsimus ka selles, kuidas võidi ilma või peaaegu ilma igasuguse tõendusmaterjalita esitada üldine hoiatus, mille kohaselt valiti süüaluseks Hispaania kurgid. Lugupeetud volinik! Missuguseid olulisi järeldusi kavatseb komisjon praegusest tõsisest kriisist teha, et meie toidualane hoiatussüsteem põhineks rohkem kui eales varem kindlal ja asjakohaselt kinnitatud teaduslikul tõendusmaterjalil, nagu te ise ütlesite?
Janusz Wojciechowski
(PL) Lugupeetud juhataja! Ka mina tahaksin väljendada kurbust elu kaotanud ohvrite pärast ning soovida haigestunutele kiiret paranemist. Meil on paljutki vaja selgitada. Peame tuvastama haiguspuhangu allika ja põhjuse, kuid meil tuleb tuvastada ka haiguspuhangu kohta Euroopa Liidus ja mujal maailmas levitatud teabe allikas ja põhjus - nii palju halba teinud vale ja kahjuliku teabe lähtekoht ning põhjus. Me peame väga hoolikalt uurima haiguspuhangu põhjuseid ning eeskätt tööstuslikku loomakasvatust, kus kasutatakse antibiootikume laiaulatuslikult. Nõustun nendega, kes sel teemal äsja kõnelesid. Kui antibiootikume nii suures ulatuses kasutatakse, ei ole üllatav, et sünnivad bakterid, mis antibiootikumidele ei allu. Minu arvates tuleks antibiootikume kasutavat intensiivset põllumajandust Euroopa Liidus suures ulatuses piirata ja vahest isegi see lõpetada. Tehtud kahju peaksid heastama need, kes selle põhjustasid.
Martin Häusling
(DE) Lugupeetud juhataja! EHEC ei ole uus probleem, kuid on selge, et Euroopa Liit ei ole niisuguseks kriisiks endiselt piisavalt valmistunud. Selgete suuniste esitamine võtab liiga kaua aega. Kolm nädalat on kahtlemata liiga pikk aeg.
Olime kõik ühel nõul, et tarbijate kaitsmine on alati finantshuvidest tähtsam. Selgus tuleb luua aga selles, kes peab esitama hoiatuse ja millal, kes peab seejärel hoiatuste eest vastutama ning millal peab Euroopa Komisjon sekkuma. Saksamaa puhul lasub vastutus 16 liidumaal ja kahel ministeeriumil, mis on üleeuroopalise kriisi puhul liiga killustatud. Euroopa Liit peab sekkuma varasemas etapis. Ma ei usu, et oleme 1990. aastate kriisidest õiged järeldused teinud. See on viga, mille peame nüüd kiiremas korras parandama.
Toiduainete ja nende tootmise osas vajame läbipaistvust ja selget jälgitavust. Meil on vaja selgesõnalisi päritoluriigi märgiseid. Kuid meil on vaja ka Euroopa Liidu reageerimisüksust, mis kooskõlastaks teadustööd ja meditsiinialast tegevust ning looks haigustõrjekavad.
(Aplaus)
João Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Haiguspuhangu põhjusi kajastavate vastukäivate teadete tulvas on oluline mõningaid asju silmas pidada. Esiteks tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et enam kui 15 päeva pärast teateid esimestest haigusjuhtudest ning enam kui kuu pärast esimeste nakkusjuhtude ilmnemist ei ole Euroopa Liidu varajase hoiatamise ja reageerimise üksused suutnud ikka veel nakkuse tegelikku põhjust kindlaks teha. Nagu siin juba mainiti, on see tekitanud väga suurt kahju. Teiseks on oluline meeles pidada, et tegemist on tõsise, kuid mitte erandliku juhtumiga ELis toiduohutuse puudumise vallas. Tuletaksin teile meelde meie hiljutist arutelu siin parlamendis dioksiinide küsimuse üle.
Neid juhtumeid ei saa lahutada ühisest põllumajanduspoliitikast, millega soodustatakse intensiivseid ekspordile suunatud tootmismudeleid, selle asemel et edendada vajalikku tootmist ja tarbimist kohapeal, mis tagaks palju tõhusama jälgitavuse ja selle tulemusena ohutuma toidu.
Oluline on hüvitada kõigile Euroopa Liidu tootjatele tekkinud kahju ning mitte ainult neile, kes asuvad geograafiliselt nakkuspuhangu levikupiirkonnas. Põllumajanduspoliitika on ELis ühine ning seepärast tuleks kahjud korvata ELi, mitte ainult riiklike meetmete kaudu, kui mõelda ilmselgele ebavõrdsusele, mida viimasel juhul tekitataks.
Nick Griffin
Lugupeetud juhataja! Kõigepealt olid süüdi kurgid, eile süüdistati oaidusid. Täna väidetakse, et oaidud ei ole nakkusallikas. Tõde on see, et eksperdid lihtsalt ei tea, kuid iga kord, kui selliseid oletusi tehakse, hävitatakse riikide majanduse tuluallikaid. Teame aga ka seda, et selle haiguspuhangu juures on midagi väga kummalist. Viirust iseloomustab ebaloomulik tüvede ja DNA kombinatsioon. See kahjustab tavapäratult elanikerühmi viisil, mida üldiselt E. coli puhanguga ei seostata. See on tabanud juba märksa rohkem inimesi ja märksa arvukamates kohtades kui tavapärase puhangu puhul ning erinevalt tavapärastest puhangutest ei vii selle jäljed kiiresti tagasi ühe või paari toiduainete tarnija juurde.
Võttes arvesse kõiki neid seletamatuid tegureid ja tõsiasja, et mitme riigi kohta - sealhulgas Ühendkuningriik, USA, Iraak ja Iisrael - on varem teatatud, et seal katsetatakse geneetiliselt muundatud E. coli bakteri kui geneetilise relvaga, siis kas ei tuleks uurida kiiresti võimalust, et see puhang on õigupoolest bioterrorismi juhtum või vahest katsetus?
Françoise Grossetête
(FR) Lugupeetud juhataja! Olukord on tõsine, isegi väga tõsine, sest praegune EHECi puhang on täiesti arusaamatu. Ma võin ainult kujutleda, kui ärevil on haigestunud, ning surmajuhtumite üle saame vaid kahetsust tunda.
Kõik see peab sundima meid käsitlema Euroopa Liidu tervishoiuprobleeme karmimalt ja panema meid mõistma, kui oluline on töötada koos teadlaste ja ravimitööstusega, et reageerida tõhusalt niisugusele olukorrale ning luua endile selleks ka vahendid.
Bakter läheb maksma elusid, liigagi palju elusid. Meie põllumajandusettevõtjatele läheb see maksma ka palju raha ja see õõnestab ohtlikul määral tarbijate usaldust meie põllumajandustoodete ja põllumajandusliku toidutööstuse vastu, mis on kahtlemata maailmas siiski kõige ohutumad ja kõige rangemalt kontrollitud.
Millisest toiduainest saab pärast kurke, tomateid, salatit ja oaidusid selle tervisealasest hoiatusest tingitud hüsteeria järgmine ohver? Põllumajandustootjate jaoks on sel tõsised majanduslikud tagajärjed. Õigupoolest toimis hoiatussüsteem väga hästi. Probleem seisneb selles, et komisjonil ei ole ressursse ega võimalust, et liikmesriikide antud teabe õigsust kontrollida.
Bakterid ringlevad tänapäeval kiiremini kui varem. Teabevahetuse seisukohast peame praeguse tervishoiukriisi ohjamisest oma järeldused tegema. Vaja on tagasisidet. Kahtlemata tuleb enne riiklike või piirkondlike tervishoiuametite järelduste enesestmõistetavaks pidamist näha ette täiendav kontroll.
Praegune kriis õigustab täiel määral toiduainete jälgitavuse olulist parandamist. Kohustus esitada päritoluriik või lähtekoht kehtib ainult piiratud juhtudel. Seda tuleks laiendada suuremale hulgale toiduainetele. Tervishoiukriisi korral võimaldaks see kiiremini nakkusallika kindlaks teha ja tarbijaid hoiatada.
Jo Leinen
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Põllumajandustootjatele võib kahju hüvitada, kuid inimelu tagasi tuua ei saa. Oleme mõttes kõigi nendega, kes on surnud või kes on haigevoodis. Olukord on muret tekitav ja ka vastuvõetamatu. On vastuvõetamatu, et kolm nädalat pärast kriisi puhkemist ei tea me ikka veel täpselt, kust pärineb kriisi vallandanud patogeen. Euroopa Liidus ei tohiks midagi sellist juhtuda.
Meil on toimunust nii mõndagi õppida. Esiteks peame otsima nakkusallikat ja uurima, kas toiduainete tootmise sektoris või toidutarneahelas esineb endiselt vääraid tavasid. Meil on kehtinud 20 aastat õigusaktid ning standardid ja tegevusjuhised on Euroopa Liidus üsna ranged, kuid selge on see, et toiduainete osas oleme endiselt haavatavad. Nimetatud valdkonnas näib endiselt olevat lünki ja puudujääke ning me peame taas kord siit õppima.
Minu arvates on ka teabevahetus olnud selles küsimuses kaootiline. Asjakohaseid fakte ei ole edastatud hästi ega õigel viisil. Ilmselgelt on meil vaja rohkem euroopalikkust. Mitmed parlamendiliikmed on seda juba siin öelnud. Kui piirkondlik või riiklik ametiasutus annab kogu Euroopa Liidule hoiatuse, saab see lõppeda ainult halvasti. Minu arusaamise kohaselt on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus teinud minu arvates head tööd, kuid meil on vaja paremat, tänapäevasemat aruandluskohustust, mille abil teha kindlaks põhjused. Samuti on meil vaja üldsuse teavitamiseks paremat süsteemi.
Antonyia Parvanova
Lugupeetud juhataja! Saksamaa ja Euroopa Liidu ametiasutused püüavad ikka veel E. coli bakteri levikuallikat kindlaks teha. Tänaseks ei ole meil ikka veel konkreetseid tõendeid leviku põhjuse kohta ning arvesse tuleks võtta kõiki võimalusi, sealhulgas võimalikku hooletust või bakteri tahtmatut sattumist toiduahelasse. Kuidas bakterid tegelikult tekkisid, on teine lugu; meil on vaja kiiresti uurimistööd teha ja tulemusteni jõuda. Tahaksin aga juhtida eraldi tähelepanu ka sellele, kuidas Saksamaa ja Euroopa Liidu ametiasutused on praegusi sündmusi üldsusele kajastanud - sel on tõsised tagajärjed puu- ja köögiviljasektorile mitte üksnes Hispaanias, vaid kogu Euroopa Liidus.
Tegemist ei ole esimese korraga, kui meil on Saksamaal toiduohutusega probleeme. Teen komisjonile ettepaneku aidata Saksamaa ametiasutustel suurendada Saksamaal toiduainetega seotud tegevuse jälgitavust ja kontrolli ning samasuguseid meetmeid tuleks võtta ka selle tegevuse suhtes muudes liikmesriikides.
Tarbija usalduse säilitamiseks on vaja läbipaistvust. Kogu teave peaks olema kättesaadav, kuid seda teavet ei tuleks edastada nii, et enne veel kui on tõendeid leitud, lüüakse mitu korda häirekella ja tekitatakse tarbijates hirmu. Lubage mul juhtida tähelepanu ka ajakirjanduse vastutusele.
Marina Yannakoudakis
Lugupeetud juhataja! Kuulujutud võivad ohtlikud olla. Kas see puhang sai alguse Saksamaalt või mõnest teisest liikmesriigist? Kuulujutud võivad olla laastavad ja aidata haiguspuhangul isegi levida. Kõnealust puhangut ümbritseb endiselt palju vastamata küsimusi. Kindel on ainult see, et enamik liikmesriike on andnud bakteri levikujuhtumitest teada. Seni on ELis olnud 22 surmajuhtumit.
Praegune haiguspuhang näitab, kui tähtis on teha ennetava tervishoiu valdkonnas piiriülest koostööd. See näitab ka, kui tähtis on Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse sugune ELi agentuur, mis aitab jälgida liikmesriike, teha nendega koostööd ja neid teavitada. Meie oleme Ühendkuningriigis suhteliselt õnnelikud, sest meile on teada ainult kolm juhtumit, kuid see on vaid tänane seis - homme võivad asjad muutuda ning me peame valvsad olema. Lisaks haiguspuhangu põhjuse leidmisele peame ka avalikkusele teavet jagama, et teda seeläbi kaitsta. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus avaldab iga päev uuendatud teavet.
Koostöö abil saame haiguspuhangut kontrollida. Kui meie kodanikke on teavitatud, on neil parem võimalus nakkust vältida. Eeskätt peame oma reageerimises olema rahulikud ja mõõdukad.
Nikolaos Chountis
(EL) Lugupeetud juhataja! Teist korda kuue kuu jooksul peab Euroopa Liit toime tulema toidukriisiga, mis on tekitanud paljudele inimestele tõsiseid terviseprobleeme ja läinud mõnele meie kaaselanikule isegi elu maksma. Lugupeetud volinik! Miski on korrast ära.
Jaanuaris oli meil Saksamaal probleeme toksiinidega, nüüd on bakterite levimise probleem, ja jällegi Saksamaal. Esimest juhtumit varjati, kuigi see oli kuude kaupa teada; teisel juhul on süü mugavalt Hispaania kurkidele veeretatud.
Tegemist on tunnistamise, jälgitavuse ja ebapiisava kontrolli probleemiga ELi tasandil. Esimese juhtumi korral jaanuaris ütles volinik Dalli meile dioksiinidest kõneldes, et võtab kõik vajalikud meetmed, millega tagada toiduainete kontrollisüsteemi käsitlevate õigusaktide karmistamine. Teine kord ütlesite, et küsimus ei ole tunnistamises, vaid milleski muus. Komisjoni suhtumist iseloomustab segadus, varjamine ja paanika, mille tagajärjel leiname nüüd inimelusid, nutame haigusjuhtumite ja tagajärgede pärast, mille haiguspuhang on kaasa toonud põllumajandusliku tootmise jaoks.
Elisabetta Gardini
(IT) Lugupeetud juhataja! Arutlusalune olukord on väga tõsine, kuid minu arvates ajame me mõnel juhul endiselt asjad väga erinevatel tasanditel segamini.
Loomulikult ei saa kaotatud elusid panna samale tasandile majanduslike probleemidega ning seda me ei teegi. Tahaksin aga rõhutada, et me ei saa lahendada küsimusi nii, et näitame näpuga põhjustele, mis seejärel ei osutugi põhjusteks.
Kui keegi mõrvatakse ja süütu inimene pannakse selle eest vangi, ei paku see toime pandud kuriteo puhul lohutust ega õiglust. Sellegipoolest toimime just nii: väga tõsises olukorras, kus kaalul on rahvatervis ja toiduohutus, näitame näpuga inimestele, kes lõpuks ei osutugi süüdlasteks, ning suurendame seeläbi ohvrite hulka veelgi.
Hispaania köögiviljakasvatajad on juba tänavatele läinud ja täna, umbes 40 minuti pärast, hakkavad ka Itaalia köögiviljakasvatajad Milano tänavatel ja Latina provintsis meelt avaldama. Nad pakuvad tarbijatele värskeid kurke ning teisi puu- ja köögivilju näitamaks, et tegemist on tervisliku toiduga, mis on tervisliku ja tasakaalustatud toitumise seisukohalt tähtis. Me ei tahaks anda Saksamaa tarbijatele veel üht hoopi ega jätta neid ilma toiduainetest, mis on toitumise ja tervise seisukohalt üliolulised.
Tahaksin juhtida tähelepanu ka mõningatele andmetele, mis peaksid andma eeskätt asjakohastele ametiasutustele alust mõelda tõsiselt järele, millal teatav ärevust, hirmu ja paanikat tekitav teave avalikuks teha. Andmed, mis on saadud Eurobaromeetri uuringust ja mida on töödelnud organisatsioon Coldiretti Itaalias, näitavad, et toiduainetega seotud hädaolukorras väldib näiteks 43% itaallastest teatud aeg toiduaineid, millest nad on kuulnud halvasti räägitavat, ning 13% kõrvaldab need alatiseks oma toidusedelist. Seepärast peame mõtlema, mida me ütleme ja kuidas me inimeste toitumisharjumusi mõjutame.
Seepärast tahaksin küsida komisjonilt, kas tema arvates ei ole põhjust kohaldada Euroopa hädaolukorra klauslit ja kiirendada arutelu rahalise hüvitise üle.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Lugupeetud juhataja! Austatud volinik Dalli! Teie kolleegid tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadis ning ka teie ise olete kõik õigesti teinud. Sama ei saa öelda Saksamaa ametiasutuste kohta. Vähim, mida me saame öelda, on see, et kommunikatsiooni osas valitseb kaos ja see on vist veel leebelt öeldud. Asjaolu, et Saksamaa tervishoiuminister ei pidanud eile vajalikuks minna Luxembourgi tervishoiuministrite nõukogu kohtumisele, mille peateema oli seesama tõsine nakkuskriis, näitab, et tal ei ole õrna aimugi, mida Euroopa Liit õieti tähendab, ning et ta on asjatundmatu, ei tunnista probleeme või on endiselt hõivatud riigisiseste parteipoliitiliste kriisidega.
(Aplaus)
Lisaks pean märkima - ja volinik Dalli ütles seda ka ise -, et Saksamaa ametiasutused võtsid ilmselge seisukoha, et nad saavad hakkama ilma Euroopa Liidu ekspertideta. Nad arvasid üleolevalt ja ülbelt, et Saksamaal ei ole nende abi vaja. Ka asjaolu, et Saksamaale jõudmine võttis ekspertidel kolm päeva aega, on šokeeriv ning me peame Euroopa Parlamendis sellesse kriitiliselt suhtuma. Samal ajal peame aga tõdema, et meie ülesanne on hoiatada tarbijaid Euroopa Liidus, kui turul on ohtlikud toiduained.
Ütlen teile selgesõnaliselt, et kui kurkidel või salatil on ohtlikke baktereid, mis ei ole surmava toimega, võib see olla hea uudis, kuid minu jaoks ei ole see piisav põhjendus, miks rääkida kahjude hüvitamisest. Hispaaniast ja muudest riikidest pärit kurkidelt leiti EHECi baktereid. Need ei olnud praeguse puhangu põhjustanud bakterid, kuid selle väljaselgitamine võtab omajagu aega.
Minu jaoks ei ole ka see peamine. Need, kes mõistavad Euroopa Liidu ülesehitust ja on tuttavad varajase hoiatamise süsteemiga, teavad ka seda, kuidas see süsteem töötab. Te teate, et varajase hoiatamise süsteemis tuleb esitada nii toode kui ka tootja nimi. Selle kohta saate hõlpsasti ka õigusaktidest lugeda. Minu jaoks on oluline küsida, mis toimub edaspidi? Tulevikus peame mõtlema sellele, kas sõnniku kasutamine põllumajanduses võib jätkuda. Kas on veel tootmismeetodeid, mis on lubamatud? Kes tegelikult Euroopa Liidus jälgib, mida, millal ja missuguste tulemustega seda dokumenteeritakse ning kellel on sellega seoses missugused kohustused?
(Aplaus)
George Lyon
Lugupeetud juhataja! Tegemist on tõelise kriisiolukorraga. 23 inimest on surnud, enam kui 2000 on nakatunud, alampiirini jõudnud hindadega köögiviljaturge on tabanud vapustus ning hinnangute kohaselt kaotavad tootjad 300 miljonit eurot päevas. Suhted Saksamaa ja Hispaania vahel on pehmelt öeldes pingelised ning sellegipoolest ei ole meil pärast kolme kriisinädalat ikka veel õrna aimu, kust nakkusallikas pärineb.
Lugupeetud volinik Dalli! Soovin, et te kinnitaksite täna siin, et E. coli puhangu allika kindlakstegemiseks tehakse kõik võimalik, sest seni kuni nakkusallikat ei ole tuvastatud, ei saa me hakata tarbijate usaldust taastama. Teiseks soovin, et täpsustaksite, missuguseid meetmeid kavatsete pärast kriisi ületamist turu stabiliseerimiseks ja tarbijate usalduse tagasivõitmiseks võtta.
Kolmandaks on meil vaja teada, mida kavatseb komisjon teha selleks, et püüda korvata kahjud põllumajandustootjatele, kelle turud on kokku kuivanud, kes ei saa oma toodangut müüa ning kes ei ole selles ise süüdi. Neljandaks soovin komisjoni kinnitust, et viiakse läbi läbipaistev sõltumatu uuring eesmärgiga kinnitada fakte tehtud vigade kohta. Alles faktide olemasolu korral saame võtta meetmeid, mille abil kaotada toiduohutust käsitlevates õigusaktides kõik puudused.
Elisabeth Köstinger
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! EHECi bakteri puhangu tagajärjel tekkinud kriisi tervist hõlmav aspekt on väga muret tekitav. Olukord on tõsine. On hädavajalik anda ohvritele abi ja teha kõik võimalik, et takistada nakkuse edasist levikut. Meie teadusasutustele ja haiglatele tuleb anda kõik vajalikud vahendid.
Bakteri levikust alates on olnud tähtsaimal kohal kiire reageerimine. Sellegipoolest ei saa ühtset, kogu Euroopa Liitu hõlmavat kriisiohjamist kuni ühise keele leidmiseni välja nimetada professionaalseks. Haiglane jaht nakkusallika asukoha kindlaksmääramiseks viis ennatlike vastastikuste süüdistusteni. Need vaidlused tõid kaasa päevi kestnud negatiivsed pealkirjad ja tarbijate täieliku ebakindluse.
Kriisist mõjutatud tootjate jaoks kaasnes sellega märkimisväärne saamata jäänud tulu, mis ohustas nende püsimajäämist üldiselt. Ka süüta, piirkondlikud tooted ei müü enam. Ainuüksi Austrias on värskete köögiviljade müük langenud 75% võrra. Köögiviljakasvatajaid tabab sissetulekute kaotus täpselt keset saagikoristusperioodi tippaega. Koordineerimatus tarbijatele sündmuste käigust teavitamisel näitab veel kord, et vaja on ühtset ja valdkonnaülest päritolumärgistust ning et tuleb jälgida tõhusalt seda, kuidas peetakse kinni põhimõttest, mille kohaselt toode märgistatakse ja kontrollitakse päritolukohas.
Tarbijatel on õigus teada, kust tooted pärinevad. See kehtib võrdväärselt nii kaupluseriiulite kui ka restoranide ja toitlustusettevõtete puhul.
Kõik ametiasutused peavad tegema nüüd kiiresti lõpu eelarvamustele värskete köögiviljade suhtes, taastama värskete köögiviljade müügi ja elavdama uuesti kaubavahetust kolmandate riikidega. EHECiga seotud sündmused on tõuganud kohalikud köögiviljakasvatajad täiesti ootamatult ja mitte oma süü läbi eksisteerimise kriisi. Komisjon peab võimaldama kahjude hüvitamise, olgu siis ELi põllumajandusfondi, Euroopa kriisifondi või müüki edendavate meetmete kaudu.
Peter Liesel on täielik õigus öelda, et inimelu on asendamatu ja iga surm on liiga suur koorem. Meil on aga ka kindel kohustus mitte jätta oma tootjaid üksi ja abita, kui nad on sattunud olukorda, mis ohustab tõsiselt nende püsimajäämist ning see ei ole juhtunud nende endi süül.
Iratxe García Pérez
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Me kõik soovime, et Saksamaa toidukriis lõppeks võimalikult kiiresti. Me peame meeles pidama ohvreid ning ma loodan, et kui esialgsed vead on parandatud, on kõigi meelerahu nimel võimalik nakkusallikas tuvastada.
Lisaks kriisi terviseohutuse aspektile pean aga rääkima ka majanduslikest tagajärgedest. Hispaania aiandussektori hinnangu kohaselt on nüüdseks teatavaks saanud majanduslik kahju, mille tingisid saatuslikud vead teabevahetuses -200 miljonit eurot nädalas. Soovin juhtida tähelepanu vastutustundlikule hoiakule, mida kõnealune sektor on üles näidanud, ning selle sektori täielikule koostööle minu koduriigi ametiasutustega.
Lugupeetud volinik! Päritolu jälgitavus toimis, kuid kui palju aega kaotati tähelepanu koondamisega päritolule ja keskendumisega põllumajanduslikule tootmisele, samas kui eirati muid saastumisviise, nagu käitlemine või turustamine sihtpunktis? Miks kordas komisjon kajana Saksamaa rutakalt antud teavet?
Lugupeetud volinik! Tegevus on olnud kooskõlastamata ning ühepoolne piiride sulgemine Hispaania tootjate jaoks näitab suutmatust jälgida kriisi kulgu Euroopa Liidus.
Tahaksin paluda komisjonil käivitada viivitamata kõik vajalikud mehhanismid, millega korvata Hispaania ja Euroopa Liidu tööstusele kahjud nii rahaliselt kui ka tarbijaga seotud maine seisukohalt. Pikas perspektiivis saame aga näha, missuguseid muid meetmeid selles osas võetakse.
Alusetud süüdistused, oletused, kooskõlastatuse puudumine, miljonitesse ulatuvad kahjud, rünnakud sektori maine ja usaldusväärsuse pihta - kas see kõik ei anna piisavalt põhjust küsida, kes vastutab?
Mairead McGuinness
Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada volinik Dallit kaalutletud märkuste eest arutelu alguses. Istungisaalis on olnud kuulda mõningaid vähem kaalutletud märkusi mõju kohta inimelule ja lisanduva mõju kohta tootjatele ja tarbija usaldusele. Tegemist on kõige tõsisema toidukriisiga ja volinik Dalli on seda tunnistanud. Teame, et probleemi seostatakse Euroopa Liidu teatud piirkonnaga, kuid tegemist ei ole ainult Saksamaa murega, vaid ELi murega.
Süsteemi eesmärk on leida põhjus ja tegeleda tagajärgedega, kuid kardan, et kõik süsteemi osad ei toimi asjakohaselt ning mul on mõned küsimused ajastuse kohta. Saan aru, et kiirhoiatus anti 22. mail 2011. Mind paneb muretsema asjaolu, et Euroopa Liidu eksperdid läksid Saksamaale alles pühapäeval, 5. juunil. Miks selline uskumatult pikk ajavahemik? Minu arvates tuleks seda uurida.
Määruse 178/2002 artikli 55 alusel on meil võimalus luua kriisiüksus. Kõik sõnavõtjad ütlesid, et tegemist on kriisiga, ja seda tunnistab ka volinik Dalli. Tegemist on kriisiga, mis pigem suureneb kui hääbub, ning ma arvan, et ELil on aeg määrust kohaldada ja niisugune üksus luua.
Kõige muret tekitavam on olnud köögiviljadele näpuga näitamine ja nende häbimärgistamine ning seejärel nende süütuks kuulutamine. See on kõigutanud tarbija usaldust mitte üksnes värskete puu- ja köögiviljade suhtes, vaid ka meie toiduohutuse ja kontrollisüsteemi suhtes. Lugupeetud volinik Dalli! Ma tean, et te noogutate nõustumise märgiks ja see valmistab mulle heameelt, kuid minu arvates on nüüd aeg luua kriisiüksus ja ma tahaksin, et te seda mõtet oma lõppmärkustes kommenteeriksite.
Ulrike Rodust
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Olen pärit Euroopa Liidu piirkonnast, kus EHECi patogeeni puhang on kõige ägedam. See agressiivne bakter näib olevat peatamatu. Alates mai keskpaigast kuni eilse keskpäevani oli nakatunud 1733 inimest, 23 patsienti on surnud piinarikast surma. Olukord haiglates on ülimalt pingeline. Intensiivravi kohad on otsa saamas ja hädasti vajatakse vereplasmat. Haiguspuhangu lõppu ei paista. Inimesed minu kodupiirkonnas tunnevad iga päev uute haigusjuhtumite ees hirmu.
Minu jaoks on isegi iga võimaliku bakterikandja eest hoiatamine julguse ja vastutustunde küsimus. Paljusid toiduaineid on analüüsitud, kuid bakterit ei ole leitud. Minu arusaama kohaselt on kvaliteetsed toiduained tervislikud ja saadaval kontrollitaval turul. Arvatavasti on selles osas tehtud silmatorkavaid vigu ja taas kord peame tõdema, et esineb puudujääke. Kuid väita sellises olukorras ilma põhjalike laboratoorsete uuringute tõendusmaterjalita, et põhjus on teada, on ülimalt hooletu. Kogu selle mõistetava paanika taustal ei tohi mingil tingimusel toimuda nõiajahti, sest see suruks kogu Euroopa Liidus paljud töökad põllumajandustootjad nurka. Seepärast peab olema kõigile selge, et meil tuleb Euroopa Liidus olla üksteisega solidaarsed ja olla valmis üksteist hädaolukorras vastastikku abistama. Teisisõnu peavad kõik meditsiini asjatundjad istuma koos maha ning neile, kes on süütult finantskatastroofi sattunud, tuleks pakkuda majanduslikku abi.
Pilar Ayuso
(ES) Lugupeetud juhataja! Kõigepealt soovin avaldada kaastunnet kriisi tagajärjel surnute omastele.
Lugupeetud volinik! Avalikkuse teavitamine terviseriskidest on raske ja delikaatne ülesanne ning see peab olema põhjalikult dokumenteeritud ja kinnitatud. Küsimus ei ole süüdlaste leidmises, vaid selles, et praegusel juhul on ilmnenud suured eksitused, alates rutakatest ja hoolimatutest oletustest, mida tegi regionaalpoliitika eest vastutav isik, kes asus hiljuti ametipostile ning vallandas ühiskondliku ärevuse ning väga tõsise, korvamatu majanduskriisi.
Samuti ei näi komisjon olevat kriisi koordineerimisega hästi toime tulnud. Mõtlen sellele, millal tuli ilmsiks esimene haigusjuhtum ja kas järgiti kiirhoiatussüsteemi käsitleva määruse artiklit 3, mille kohaselt tuleb liikmesriikidel ohust viivitamata 48 tunni jooksul teavitada, või kas järgiti ka nimetatud määruse artiklit 8, millega kohustatakse komisjoni kontrollima, kas teave on täielik, tõene ja loetav ning rajaneb asjakohasele õiguslikule alusele.
Kindel on see, et kõnealuse määruse juures on ilmnenud tõsised puudujäägid ning kehtiv õigusraamistik on vaja uuesti läbi vaadata, et määratleda muu hulgas täpselt pädevate asutuste rakendatav kriisiohjemenetlus, seostada vead ja tegemata jätmised nende eest vastutava toidutarneahela lüliga (ning kasutada selleks jälgimist), hoiduda sellest, et tervisekaitsemeetmed varjavad kaubandustõkkeid, ning olla vahelüliks kaubandusliku kahju ja kasumi kaotuse hüvitamise korras.
Lugupeetud volinik! Põhjus pole ei kurkides ega sojas. Nagu Peter Liese ütles, on põhjus patogeen. Süüdi on kõikjal teaduskirjanduses juba kirjeldatud ja lihatoodetega seostatud bakteri Escherichia coli serotüüp O104:H4.
Lugupeetud juhataja! Igal juhul peame laskma teadlastel oma tööd teha - neil tuleb uurida kogu jälgimissüsteemi, kogu toidutarneahelat, kaasa arvatud toiduainete käitlemist ja turustamist.
Andrés Perelló Rodríguez
(ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Ükski meie ettevõtmine siin ega Euroopa Liidus ei too surnuid tagasi elule, kuid ma loodan, et meie tegevus hoiab ära edasised surmajuhtumid ja lõpetab nende inimeste haigestumise ahela, kes on haigestunud ja kannatavad, ilma et nad ise oleksid probleemiks mingit põhjust andnud.
Loomulikult ei tea me põhjuseid, kuid me teame mõningaid asju, mis tuleb välja öelda: poliitilist tegevust ja Saksamaa föderaalvalitsust on iseloomustanud hooletus. Valitsus ei saa toimida nii, nagu oleks Hamburg teises maailmajaos asuv linnriik.
Kui Angela Merkel ja tema tervishoiuministeerium oleks üleoleku asemel, millega nad sageli teistesse riikidesse suhtuvad, näidanud üles hoolikust ja tõhusust, oleksid mõningad sündmused jäänud olemata. Ühe riigi, nimelt Hispaania, ja selle kõige olulisema sektori - põllumajanduse - jaoks on sellel hooletusel kuritegelikud tagajärjed. See on laostanud tuhanded inimesed ja väikeettevõtted ning kaotanud pikaks ajaks usalduse riigi majanduse vastu.
Palun teil minna täna nõukogu kohtumisele ja paluda, et kannatanutele hüvitataks kõik kahjud, sest me ei saa paluda surnutele elu anda. Palun ka, et kontrollisüsteemid uuesti läbi vaadataks. Ning Angela Merkel peab võtma vastutuse. Palun talt vähem üleolevust ja rohkem hoolikust. Ta tuleb tekitatud kahju eest vastutusele võtta. Ta ei saa eirata tõsiasja, et Hamburg asub tema kodumaal. Ta ei saa oma kohustustest kõrvale hoiduda. Ta ei saa lükata süüd liidumaale, kui tema ise peab tekitatud kahju eest vastutama.
Natuke rohkem alandlikkust, natuke rohkem head juhtimistööd ja veidi vähem konservatiivsust oleks aidanud kenasti takistada kriisi käest ära minemist ning hoidnud ära selle valusad tagajärjed Hispaania ja teiste lõunapoolsete põllumajandusettevõtjate jaoks.
Lugupeetud volinik! Vaadake uuesti läbi kontrollisüsteem, vaadake uuesti läbi hoiatussüsteemid ja paluge võtta vastutus, sest just seda palume me Hispaanias teilt, nõukogult ja Saksamaalt.
Esther de Lange
(NL) Lugupeetud juhataja! Tänan volinikku siinviibimise eest, kuid mulle meeldiks rohkem, kui ta oleks kusagil mujal - näiteks Venemaale suunduvas lennukis, et selgitada võimalikult kõrgel tasandil, et Venemaa kehtestatud keeld tuleks tühistada, sest sellega on täielikult liiale mindud. Tänan volinikku valmisoleku eest meiega sel teemal suhelda, kuid seni aset leidnud kommunikatsioon - kaasa arvatud komisjonipoolne - on häbiväärselt läbi kukkunud. Komisjon korraldas pressikonverentsi mitu päeva pärast kriisi puhkemist. Džinn aga oli selleks ajaks juba ammu pudelist välja lastud ning ajakirjanduses levisid juba kõige pöörasemad lood, mida võite ette kujutada. Volinik rääkis Hollandi kurkidest kui võimalikust nakkusallikast, kuigi enam kui 200 testi oli juba päevi varem näidanud, et see ei vasta tõele.
Nõustun teiega selles, et asja tehniline pool töötas. Kiirhoiatussüsteem, liikumisteekonna kindlakstegemine ja jälgimine - kõik toimisid. Kogu probleemil on aga ka kommunikatiivne pool ning see aspekt on olnud kohutavas seisus, eeskätt loomulikult Saksamaal, kus on nii palju eri institutsioone ja asutusi ning isegi hulk ministreid, kes kõik edastavad erinevaid sõnumeid. Põllumajandusminister tegi mõtlematu avalduse, mille kohaselt inimesed peaksid üldse lõpetama tooreste köögiviljade söömise, kuigi tal ei olnud selles vallas isegi volitusi. Oletan, et te räägite sel teemal Saksamaaga, sest vaja oleks põhjalikult uurida, kuidas kõigega nii halvasti tegeleti.
Loodan samuti, et te põhjendate peagi põllumajandusministritele vajadust luua hädaabifond, mida rahastataks põllumajandusele ette nähtud eelarve olemasolevast ülejäägist. Just nagu piimatoodete sektorit tabanud sügava kriisi puhul, on meil ka nüüd vaja see ülejääk kasutusele võtta. Ainuüksi minu kodumaal kannab põllumajandussektor kahju 80 miljonit eurot nädalas, kuigi haiguspuhangu allikas on mujal. Selle tulemusena on muidu tugevad sektorid nüüd kokkuvarisemise äärel. See ei saa olla Euroopa Liidu eesmärk. Eeldan, et te edastate selle Euroopa Parlamendi jõulise sõnumi põllumajandusministrite nõukogule.
Anna Záborská
(SK) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Praegune arutelu valmistab mulle heameelt. Vaatleme probleemi mitme nurga alt ning otsime nakkuse allikat, nakkusetekitaja olemust ja ravivõimalusi. Nüüd ootan vaid, missugune farmaatsiaettevõte tuleb välja väitega, et neil on selle haiguse vastu ravi, ning vallandab sellega uue paanikahoo.
Minu arvates on kõige rohkem parandamisvõimalusi kodanike teadlikkuse suurendamisel. Arvan, et on asjakohatu ja vastutustundetu teavitada kodanikke teatud päeval sellest, missuguseid toiduaineid ei peaks nad ostma või missugune toit tundub kahtlane.
Kodanikke on vaja teavitada sellest, mida nad peaksid tegema igapäevaelus, ning nii Euroopa Liidu kui ka liikmesriikide tasandil tuleks korraldada kampaania. Kui inimesed järgivad elementaarseid hügieenieeskirju ja kui nad peavad kinni oma isiklikust hügieenist, pesevad ja kuumtöötlevad oma toitu, piisab sellest kaitseks nakkuse eest. Tegemist ei ole nõudeid esitava kampaaniaga, kuid minu arvates on epideemiaid ja mitmesuguseid haigusi esinenud varem ja esineb ka edaspidi ning kõige paremini on inimesi kaitsnud nende enda käitumisharjumused.
Usun kindlalt, et niisugune kampaania aitaks haigust takistada ning oleks abiks ka köögiviljakasvatajatele.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Lugupeetud juhataja! On oluline, et arutleme täna ohu üle, mida kujutab endast patsientide, toiduainete tootjate ja tarbijate jaoks ohtlik bakteritüvi, mille allikat ei ole me ikka veel suutnud tuvastada. Me ütleme, et meil on hea süsteem, mille abil jälgida toidu kvaliteeti ja säilitada kõrgeid standardeid, kuid sellest hoolimata tekivad ikka ja jälle keerulised olukorrad nagu praegu. Seepärast on oluline vaadata uuesti läbi meie järelevalve- ja kontrollisüsteem ning seda parandada. Me peame olema valmis veelgi ohtlikumaks olukorraks. Me ei tohi esitada teavet nakkuse allikate kohta, kui teave ei ole usaldusväärne. See aeglustab edasisi uuringuid allika leidmiseks ning tekitab tõsise moraalse ja tohutu majandusliku kahju.
Me avaldame kaastunnet ohvrite ja haigestunute perekondadele, kuid me ei tohi unustada pakkuda hüvitist paljude riikide põllumajandustootjatele, kes on kahju kannatanud. Räägime ühise põllumajanduspoliitika tulevikust ning ohutuse küsimusest seoses toiduainete kättesaadavuse ja toidu kvaliteediga. Vahest aitab praegune keeruline olukord meil teadvustada, kui olulised on need küsimused ja probleemid, sest need ei ole seotud mitte üksnes inimeste söögi, vaid ka nende tervisliku seisundiga.
Josefa Andrés Barea
(ES) Lugupeetud juhataja! Me peame tulema toime rahvatervise probleemiga, mis voliniku sõnul on epideemia, ning eelkõige on otsitud süüdlasi, mitte põhjust.
Süsteem ei toiminud: 22 inimest on surnud, 1600 on nakatunud ja pärast kolme nädalat ei tea me ikka veel põhjust ning ettevaatusprintsiipi rakendades on ilma teadusliku aluseta - kordan, teadusliku aluseta - süüdistatud Hispaaniat.
Lugupeetud kolleegid! Hispaania kurgid ei olnud saastunud. Need ei olnud saastunud! Kordan seda, sest siin on kuulda olnud mõningaid vastupidiseid väiteid. Ning et te mõistaksite, missugust mõju need väited on avaldanud - 300 000 töökohta võib ohtu sattuda, usaldus kaduda.
Epideemia ei tunne mingeid piire. Kinnitan teile, lugupeetud volinik - mitte mingeid piire!
Palume võtta vastutus tegemata jätmiste eest, vajalike meetmete eest, mis me viivitamata peame võtma, sest praegu võib Saksamaal nakkus edasi levida - seal on suurim arv nakatunuid -, kuid Hispaania ei ole selles süüdi. Me palume hüvitust.
Isabelle Durant
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Nagu ütlesite, ei ole probleem kohalik, kuigi see on lokaliseeritud. Kutsun teid üles ütlema seda kõvemini ja selgemalt, sest meil on neis küsimustes hädasti vaja rohkem vahendeid ja Euroopa Liidu tasandil koordineeritust.
Sõnum on olnud väga segane ja toonud kaasa palju tagajärgi, sealhulgas Hispaania tootjate jaoks, kuid mitte ainult, sest probleem on mõjutanud ka teisi. Seda asjaolu on siin mitmel korral toonitatud.
Tasakaalu leidmine ühelt poolt varajase hoiatamise ja teiselt poolt läbipaistvuse vahel on kindlasti keerukas. Ettevaatus või ettevaatuspõhimõte ei tähenda aga seda, et me peaksime teavet juhuslikult ja liiga kiiresti edastama. Seepärast tuleks asjad selgeks teha ja varajase hoiatamise eest vastutajad peaksid olema ka need, kes maksavad hüvitist. Just seda küsimust arutame täna pärastlõunal. Just see on oluline, kuigi, nagu kõikide teiste, on ka minu mõtted esmajoones ohvritega. Sellegipoolest ootavad ka põllumajandusettevõtjad hüvitist, mille nad on ära teeninud.
Ülejäänu osas on antibiootikumiresistentsus ja jälgitavus jätkuvalt põhiküsimused, millega peame edasi tegelema.
Diane Dodds
Lugupeetud juhataja! Kui Euroopas leviva E. coli puhangu tagajärjel on ELis surnud 22 inimest ja enam kui 2000 saavad ravi, on Euroopa Parlamendil kohane edastada kaastundeavaldus neile, kes on kaotanud oma lähedased, ning head paranemissoovid haigetele.
Tarbijad nõuavad toitu, mis on hea kvaliteediga, ohutu ning mille päritolu on võimalik jälgida. Tõsiasi, et haiguspuhangu allikas on endiselt ebaselge ja vastuste otsimine on kohati tundunud täiesti juhuslik, tähendab tarbija usalduse kiiret kahanemist. Majanduslikus mõttes kannatavad selle olukorra jätkudes põllumajandusettevõtjad - põllumajandusettevõtjad, kelle toiduained on täiesti ohutud.
Ma peame niisuguses olukorras nõudma rahumeelsust. Liikmesriikide valitsused on süüdlasele osutamisel olnud väga varmad. Kunagi pidime Ühendkuningriigis kannatama samasuguse paanikakülvamise tõttu, mis meie toodangut mõjutas ning niisugune tõenditeta süüdistamine peab lõppema. Võin ka öelda, et Euroopa Parlament tahab pidevalt ennatlikult eeskirju kehtestada. Enne kui ta seda teeb, peame põhjalikult kõik faktid läbi vaatama.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Lugupeetud juhataja! Kõige olulisem asi ning see, mis meid siin täna ühendab, on ohvrid, sest keegi ei tohiks tunda end kaitsetumana kui tunneme end praegu meie, Euroopa Liidu tarbijad. Lisaks on meil vaja ohvrite osas selgust ja vastutustunnet.
Minu kohustus on mõista hukka Saksamaa ametiasutused, kes ebaõiglaselt ja kiirustades süüdistasid Hispaania kurke, ning veelgi konkreetsemalt Málaga ja Almería põllumajandusühistuid, mis olid näidisettevõtted ja mis pärast kõnealuseid süüdistusi enam jalule ei tõuse.
Tuhanded töötud perekonnad mõtlevad, miks, ning nad ootavad vastust. Ning eelkõige tahavad nad teada, mida toob tulevik neile mitte ainult Andaluusias, vaid kogu Euroopa Liidu põllumajanduses.
Seepärast ning lootuses, et eksperdid leiavad peagi lahenduse, nõuan ma, et täna, kui komisjon kõneleb nõukoguga, palub ta võtta viivitamatud ja eetilised majandusmeetmed kõikide Andaluusia ja kogu Euroopa Liidu tootjate heaks, kes vaatavad meid nördimuse, kuid samas ka lootusega.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Lugupeetud juhataja! Selle asemel et seada esikohale uurimine ja koostöö Euroopa Liidu tasandil, on Saksamaa ametiasutused laimanud ja kahjustanud kurgikasvatajaid ja teisi tootjaid. Sellegipoolest ei ole keegi Saksamaal tagasi astunud või pakkunud tekitatud kahju eest hüvitust. Just Saksamaal on tõsiseks probleemiks usaldusväärsus. See, kuidas Angela Merkel kohtleb lõunapoolseid riike põllumajanduse ja rahanduse vallas, on vastuvõetamatu.
Keegi on öelnud, et Angela Merkel on Adenaueri ja Kohli jünger. See ei ole sugugi tõsi, sest tal puudub selgroog.
Bart Staes
(NL) Lugupeetud juhataja! Kindlasti tuleb meil tehtud vigadest õppust võtta. Kahe föderaalministeeriumi ja kuueteistkümne liidumaaga Saksamaal on koordineerimisega probleeme ja puudub kooskõlastatus, seda on väitnud ka sakslastest parlamendiliikmed nii valitsevast koalitsioonist kui ka opositsioonist.
Vaja on ranget riigisisest kontrollisüsteemi ning tuleb uurida, kuidas see toimib Saksamaal, kuid eeskätt ka ülejäänud 26 liikmesriigis. Praegu näitame näpuga Saksamaa peale, kuid võib-olla näidatakse peagi näpuga meie oma koduriigi peale. Seepärast tuleb küsida, kas riigisisesed kontrollisüsteemid on kõikides liikmesriikides piisavalt tugevad. Olemasolevad Euroopa Liidu süsteemid toimivad - Dagmar Roth-Behrendtil oli selles osas õigus. Võib-olla jääb kooskõlastatusest vajaka. Kindlasti oli puudusi teabevahetuses. Niisiis peaks see olema meie tähelepanu keskpunktis.
Eeskätt tahaksin volinikult küsida, kas ta vastab teiste seas Jo Leineni ja Dagmar Roth-Behrendti küsimusele: kas te leiate tõeliselt euroopaliku lahenduse. Teiseks, kas ütleksite meile, mida te põllumajandusministrite nõukogu kohtumisel ette võtate ja kuidas te saate pakkuda kompensatsiooni neile põllumajandusettevõtjatele, kes on kahju kannatanud?
Gabriel Mato Adrover
(ES) Lugupeetud juhataja! Just kriisiolukordades tuleb ilmsiks institutsioonide tõhusus ja usaldus nende suhtes. Praegusel juhul on nende tegevus jätnud kõvasti soovida.
Volinik on öelnud selgesõnaliselt, et kahtlused Hispaania kurkide osas ei ole kinnitust leidnud. Ei, lugupeetud volinik, kinnitust on leidnud asjaolu, et kahtlused olid alusetud, vastutustundetud ega sisaldanud objektiivseid andmeid; vastab tõele, et surnud on 23 inimest ja et Hispaania aiandussektor on kandnud hiigelsuurt kahju.
Kinnitust on leidnud ka asjaolu, et komisjon peab tegema seda, mida ta siiani teinud ei ole - nimelt tegutsema mitmel rindel otsustavalt. Ta peab tegema lõpu haiguspuhangule, takistama alusetutele kahtlustele usaldusväärsuse omistamist, mis kahjustab tõsiselt üht liikmesriiki - praegusel juhul Hispaaniat - ning ta peab võtma selle saavutamiseks vajalikud meetmed. Ta peab hüvitama kahju viivitamata ning taastama ohutute, väga kvaliteetsete põllumajandustoodetega seostatud Hispaania maine.
Judith A. Merkies
(NL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Meie ümber valitseb kriis ja tõtt-öelda on meil praegu märksa olulisemat teha kui näpuga näidata ja süüdlasi otsida. Kui ümberringi valitseb kriis, tuleks enne kõike muud tegeleda üksnes otsuste langetamise ja kriisi lahendamisega. Kõike muud saab hiljem arutada. Kõige tähtsam on leida võimalus ravida nende antibiootikumiresistentsete bakteritega nakatunud patsiente ja määrata kindlaks haiguspuhangu allikas. Lisaks on meil eelkõige vaja head suhtlemisviisi, et kõndida sel hapral köiel, mis aitab hoida patsiente, tarbijaid ja tootjaid teavitatuna ning neil igaühel õigesti tegutseda.
Seejärel võime pöörata oma tähelepanu küsimusele, kuidas meie kriisiohjamine tegelikult toimib. See ei jää kindlasti viimaseks kriisiks. Kes vastutab? Kaasatud on liiga palju ametiasutusi ja keegi peab juhtrolli asuma. Just sellest tuleks teie ja nõukogu kõnelustel rääkida. Missuguseks kujuneb juhtrolli küsimus edaspidi ja kes selle rolli omale võtab? Antibiootikumide kasutamine on tõepoolest meile pinnuks silmas nii loomade kui ka inimeste puhul. Liikmesriikide vahel on suured erinevused. Viimane, kuid mitte vähem tähtis on vajadus korvata tekkinud kahju. Kokkuvõttes on tarvis selgust ja otsustavust.
Angelika Werthmann
(DE) Lugupeetud juhataja! EHEC on viimase nädala märksõna. Kõigepealt tunneme loomulikult kaasa ohvritele. Rahvatervise huvides on ametiasutustel kohustus elanikele teavet pakkuda. Inimeste heaolu peab olema kõige tähtsam.
USAs rakendatakse selleks varajase hoiatamise süsteemi. Fakt on see, et nakatunuid on üle 2000 ja enam kui 20 inimest on surnud. Inimestele tuleb öelda, kus bakter pesitseb. Seda leiti Hispaania kurkidelt, kus seda kahtlemata ei oleks pidanud olema, sest fekaalne bakter ei tohiks mingil juhul toidu peal olla.
Kui rääkida majanduslikust hüvitusest, peavad maksma vastutajad ning kindlasti mitte kõik teised. Lõpetuseks tahan märkida, et nõukogu ei viibinud kogu kõnealust teemat käsitleva arutelu ajal kohal.
Bogusław Sonik
(PL) Lugupeetud juhataja! Tänan teid väga võimaluse eest niivõrd olulises arutelus sõna võtta. Euroopa Liidu kodanikel on vaja, et ELi institutsioonid tegutseksid tõhusalt paljudes valdkondades, sealhulgas ennetama igasuguste haiguste levikut kõikjal Euroopa Liidus, ning see on mõistetav. Eelkõige peaks aga tervishoiu- ja toiduohutuse valdkonnas töötavatel ennetustööga tegelevatel ametitel olema välja töötatud paanikat takistavad meetmed. Kõnealused institutsioonid peaksid olema liikmesriikide ametiasutustest täiesti sõltumatud ning neil peaks olema isegi õigus toimida kriisi korral täidesaatva võimuna.
Praegusel juhul ei õnnestunud meil paanikat vältida. See on toonud kaasa miljonitesse ulatuvad kahjud ning ka Poola põllumajandusettevõtjad ei ole jäänud puutumata. Ühe nädala jooksul langesid köögiviljade hinnad Poola turul kahe kolmandiku võrra. Iga päev kannavad tootjad 2 miljoni zloti ulatuses kahju. Paar kuud tagasi tõstsime kära seagripi tõttu. Euroopa Liidu institutsioonid ei olnud siis piisavalt pädevad ega suutnud takistada paanika levimist üle kogu Euroopa Liidu. Nüüd on juhtunud midagi sarnast.
Marc Tarabella
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Valitsema peab solidaarsus - see on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid, kuid solidaarsus ei tohi olla mitmete sidusrühmade jaoks vabandus selleks, et oma kohustustest kõrvale hiilida.
Pole õige, et Saksamaa ametivõimud ei suutnud algusest peale alluda Euroopa Liidule tragöödias, mis on sestsaadik, kui lõppes nende esimene pressikonverents, kus nad alusetult Hispaania kurke süüdistasid, riigipiirid ületanud. Ei ole õige esitada alusetuid süüdistusi, edastada kahtlast teavet ja tekitada niisugust segadust. Ei ole õige, et kõiki kriisiga seotud teabevahetuse põhimõtteid niimoodi eiratakse. Just sellepärast on kriisist saanud hüsteeria. Need kuulujutud ja nõiajahid, mida toidavad samad ametiasutused, on tekitanud tohutut kahju; need viitavad vastutustunde puudumiseni. Usaldusside tarbijate ja tootjate vahel on taas kord lõhutud.
Et selle tragöödia näol ei oleks tegemist kohutava kuluga, tuleb meil siit ka olulised järeldused teha: me peame otsustama, missugused on parimad viisid, kuidas rakendada kindlat piiriülest jälgitavussüsteemi ja luua Euroopa kommunikatsiooniüksus ja kriisiohjeüksus. Kui me sellest nurjaminekust kiiresti õppust ei võta, on 23 inimest asjatult surnud.
John Dalli
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin tänada teid ja ka kõiki parlamendiliikmeid, kes selles arutelus osalesid. Mul ei ole aega vastata igale huvitavale märkusele, kuid võin teile kinnitada, et oleme võtnud teadmiseks emotsioonid, mida Euroopa Parlamendis on väljendatud. Nagu ma ütlesin, lähen ma täna põllumajandusministrite nõukogu kohtumisele. Homme olen Berliinis, et võtta koos meie sealsete ekspertidega osa toiduohutus- ja tervishoiusektori vahelisest kooskõlastuskoosolekust.
Minu peamine mure on peatada inimeste haiglasse sattumine - see on mu olulisim eesmärk. Ma püüan rakendada kõik jõud ja kiirendada puhangu põhjuse kindlakstegemist. 30. mail 2011 lõime kriisiüksuse ja komisjoni tasandil olime selleks ajaks täielikult tegevusvalmis. Minule alluv tervishoiuosakond rakendas töösse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse ning see keskus on kehtestanud kriisirežiimi, et anda võimalikult kiiresti teaduslikke hinnanguid.
Komisjon palus Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskusel kohe läbi viia teaduslik hindamine. Igapäevastel kohtumistel liikmesriikide ekspertidega on komisjon kooskõlastanud hindamismeetmed: ühise haigusjuhtumi määratluse koostamine, juhtumitest aruandmine, patsientide küsimustikud, ravivõimaluste jagamine ja hügieenialased nõuanded elanikele on mõned tulemused, mida me väga lühikese ajavahemiku jooksul oleme saavutanud.
Me peame olema väga ettevaatlikud ja pidama kõike silmas. Meil kõigil on lihtne langetada tagantjärele hinnanguid ja teha avaldusi, selle asemel et olla kriisi puhkemise ajal selle keskmes. Me peame oma mõtteavaldustes ja kriitikas olema ettevaatlikud, sest nõudes - nagu mina seda teen -, et otsused tehtaks asjakohaselt põhjendatud tõendite alusel, ei tohiks me kohutada neid, kel tuleb teha riskantseid otsuseid vahel väga keerulises olukorras ning kartuses, et pärast pannakse nad süüpinki ja kõik hakkavad nende otsuste kohta hinnanguid langetama. Minu arvates on see aspekt olukorra ohjamise juures väga oluline.
Sama kehtib ka ringleva teabe analüüsimise ja kontrollimise kohta. Euroopa Liidus kehtib süsteem, mis võimaldab kiiret teabevahetust ning kiireks suhtluseks kohaldame me subsidiaarsuse põhimõtet - selle kohaselt peaks kommunikatsioon saama alguse võimalikult madalalt tasandilt. Peame olema ettevaatlikud, sest kui me hakkame ringleva teabe kinnitamise eesmärgil üksteise järel kontrolle ja analüüse läbi viima, kaotame kiiruses. Tervishoiuküsimustes, kus on vahel kaalul elu ja surm, on kiirus aga kõige tähtsam.
Informatsiooni osas pakume pidevalt teavet kohe, kui me selle saame. Sellega seoses oleme komisjonis ühel nõul, et kooskõlastatud ja kiire teabevahetus on riskijuhtimise oluline osa. Kui te mäletate, siis aastatel 2009-2010 lõime viiruse H1N1 kogemuse tulemusel süsteemi, mille abil kooskõlastada tervishoiualast teabevahetust, ning ELi terviseohutuse komiteel on olemas sidevõrk. Meil on vaja sellesse protsessi tõhusamalt kaasata piirkondlikud jõud ning Maailma Terviseorganisatsioon. Alles eile arutasin telefoni teel Maailma Terviseorganisatsiooni peadirektori Margaret Chaniga teabe koordineerimise küsimust ja täieliku kooskõlastatuse tagamist enne igasugust kommunikatsiooni.
Me vaatleme lähemalt, mis juhtus, ning teeme täpsemaid uuringuid ja analüüse. Kui oleme kindlad, et nakkus on peatatud, keskendume uurimiseeskirju ja üldist koordineerimistööd arvesse võttes sellele, mis toimus pärast kriisi puhkemist teabevahetuse valdkonnas ning mõtleme seejärel, kas me vajame rohkem vahendeid ja suuremat kooskõlastust Euroopa tasandil. See võib olla osa vastusest, kuid nagu te ütlete, nõuab see palju arutamist nii Euroopa Parlamendis kui ka liikmesriikide tasandil.
Kahjude korvamise küsimust arutatakse täna pärastlõunal põllumajandusnõukogu kohtumisel ning ma olen kindel, et mu kolleeg volinik Cioloş teeb kõik endast oleneva, et määratleda ja töötada välja meetodid ja vahendid, mille abil hüvitada kahjud meie põllumajandusettevõtjatele, kes on probleemi tagajärjel kannatanud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
János Áder
Kõige viimane Saksamaa toiduohutuse skandaal on taas kord suunanud meie tähelepanu asjakohase regulatiivse järelevalve puudustele. Tarbijate usk toiduainete tootjate hoolsusse ja eeskätt järelevalveasutuste professionaalsesse tegevusse on veel kord kõikuma löödud. Hästi toimivas õigusriigis on tarbijatel põhjust uskuda, et toit, mis satub nende lauale ning mida nad annavad oma lastele, on tarbimiseks ohutu. Kahjuks ei ole see esimene kord, kui see usk on kõikuma löönud. Piisab sellest, kui mõelda maikuisele mürgitatud tomatite skandaalile Ungaris, kuid võime meenutada ka jaanuarikuist dioksiiniga saastunud sealiha skandaali Saksamaal. Kõik need kurvad sündmused juhivad ikka ja jälle meie tähelepanu tõsiasjale, et riik peab tugevdama järelevalvet ning võitlema kõigi puuduste ja üleastumiste vastu kõige karmimal võimalikul viisil. Lõppude lõpuks on täiesti võimatu oodata, et kodanikud ise teeksid selle töö riigi asemel ära. Meid ei saa õpetada toiduainete teadlaseks või seada meie kodudes sisse laboratooriumid, kus oleks võimalik toitu uurida. Õige lahendus on rakendada määruste rikkujate suhtes kõige karmimaid sanktsioone ning me ei peaks kohkuma tagasi isegi ettevõtete sulgemise ees.
Luís Paulo Alves
Kõigepealt tahaksin väljendada oma solidaarsust ohvrite perekondadega. Lähitulevikus peaksid EL ja liikmesriigid koondama oma ressursid nakkusallika leidmiseks, et katkestada puhangu levimine ja sellega kaasnevad surmajuhtumid ning taastada tarbija usaldus toidutarneahela vastu, sest ilma selleta on võimatu meie põllumajandusettevõtjate meeleheitele lõppu teha. Selleks peavad Euroopa Toiduohutusamet ja liikmesriikide tervishoiuministrid koostööd tegema. Saksamaa kohutava kriisiohjamise tõttu on see olnud pikaldane. Sellises olukorras ei saa EL oma põllumajandusettevõtjaid unarusse jätta. Ta peab looma mehhanismi, millega korvata ettevõtjatele kiiresti kriisi tuntavad negatiivsed tagajärjed, mis ohustavad juba paljude põllumajandusettevõtete püsimajäämist. Esmatähtis on tarbijakaitse, kuid me peame oma tegutsemisviisi korrigeerima. Ülioluline on määrata kindlaks, kes peab esitama hoiatuse ning millal ning kuidas see tuleks esitada. See aitaks takistada infokaost, mille tunnistajaks me praegu oleme olnud. Sel on olnud katastroofilised tagajärjed ning probleemi allikat ei ole isegi veel tuvastatud. Meil on vaja ka üleeuroopaliste asutuste konkreetset tegutsemist.
Ivo Belet
Meie esmane mure on epideemia ohvrid ja nende elusolevad sugulased. See kohutav olukord ei tohi korduda. Me peame sellest kiiresti oma järeldused tegema, et suuta tulevikus kiiremini põhjus üles leida ning suhelda tõhusamal ja kooskõlastatumal viisil. Kõnealune valdkond, liikmesriikidevaheline suhtlemine ja puudulik kooskõlastamine on olnud kahetsusväärselt suutmatu. Tekitatud on väga palju majanduslikku kahju, mis oleks olnud kergesti ärahoitav, kui kriisi ajal oleks teabevahetuse eest paremini hoolt kantud. Kahju kannatanud ettevõtetel on õigus saada hüvitust. Seepärast pooldame Euroopa hädaabifondi loomist. Täiendavad riiklikud toetusmeetmed on nagu luumurru ravimine plaastriga ning need näitavad vaevalt tõelist euroopalikku solidaarsust. Nagu volinik Dalli siin täna hommikul ütles, ei ole tegemist Saksamaa riigisisese probleemiga; see on Euroopa Liidu probleem. Seepärast peame probleemile Euroopa Liidu raames vastu astuma. Kriis pakub lisaks ka võimalust teha Euroopa Liidu kodanikele selgeks, et Euroopa ei jäta niisuguse tervishoiukriisi ohvreid hätta.
Sergio Berlato
E. coli puhangu allika uurimine on osutunud keeruliseks. Oletatakse, et oaidud on nakkuse allikas ning et need on põhjustanud Euroopas 20 inimese surma. Ainuüksi Saksamaal on diagnoositud ligikaudu 300 tõsist haigusjuhtu, kuid viimased oaidude testitulemused on olnud negatiivsed. Puhangu otsene tagajärg on puu- ja köögiviljade tarbimise märgatav vähenemine kogu Euroopa Liidus. Kuigi praegu ei ole veel täpseid andmeid E. coli levimise kriisist põhjustatud kaotuste ulatuse kohta Euroopa Liidu köögiviljasektoris, ei saa nimetatud sektorile tekitatud majanduslikku kahju kindlasti tühiseks pidada. Arvestades asjaolu, et ma olen juba esitanud sel teemal parlamendi küsimuse, kasutan siin istungisaalis võimalust rõhutada, et EL peab võtma ülesandeks toetada Euroopa Liidu köögiviljasektori tootjaid vahenditega, mis vastavad kriisi raskusastmele. Juhin komisjoni tähelepanu ka tõsiasjale, et ta peaks kaaluma meetmete kehtestamist eesmärgiga parandada puu- ja köögiviljade säilitamist ja suurendada kontrolli nende pakendamise üle.
Spyros Danellis
Kui toiduohutus on ELis kuue kuu jooksul teist korda päevakorras ja hukkunute arv on niivõrd suur, ei saa me rääkida toiduskandaalist, vaid toidukriisist. Kaks nädalat hiljem oleme kiiresti hakanud näpuga näitama ja tekitanud usaldusväärsuse kriisi veel enne, kui meile on põhjus teada.
Me oleme kahjustanud tootjaid, kes on oma tööd küll korralikult teinud, kuid kes on patuoina rollis ja peavad nüüd ikka veel selle eest maksma. Oleme õõnestanud Euroopa Liidu ja muude tarbijate usaldust. Oleme löönud mõra oma kaubandussuhetesse ja sisemisse ühtekuuluvusse. See kriis on Euroopa Liidu põllumajandusmudeli kahtluse alla seadnud ja siseturu toimimise proovile pannud. Enam ei piisa sellest, et öelda, kes ja mis on süüdi. Komisjon peaks võtma alalised parandusmeetmed, millest üks on jälgitavus ning mis peaks olema esmatähtis eesmärk.
Anne Delvaux
kirjalikult. - (FR) Arutlusaluse teemaga seoses tuleks tõstatada mitu olulist küsimust ning ma vahendan siinkohal oma kaaskodanike muresid.
Esiteks peavad Euroopa Liidu tarbijad teadma, mida nad söövad. Seepärast on oluline tagada, et Euroopa Liidu tasandil oleks võimalik jälgida põllumajandustoodete teekonda talust toidulauani.
Teiseks peame paluma Saksamaal teha bakteri päritolu tuvastamiseks kõik endast olenev. Siinkohal tunnustan komisjoni otsust saata Saksamaale eksperdid. Komisjon peab aga tegema oma tööd ulatuslikumalt ja vaatama üle, kas kõikidest kontrolli-, analüüsi- ja uurimissüsteemidest on nõuetekohaselt kinni peetud, sest meil tuleb oma toidualaseid hoiatusmehhanisme parandada ja tõhustada.
Kolmandaks tuleks kogu Euroopa Liidus läbi viia audiitorkontrollid, et tagada järelevalvesüsteemide tõhus toimimine.
Neljandaks ja viimaseks ei tohi me unustada põllumajandusettevõtjaid, keda on halvasti koheldud - neid on ekslikult ja alusetult kahtlustatud! Ja veegi enam on neid, kes kannatavad edaspidi tarbijate usaldamatuse pärast. Seepärast peab Euroopa Liit ühiselt asjakohaseid hüvitusmeetmeid toetama.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
kirjalikult. - (PL) Liikmesriikides levivat EHECi puhangut käsitleva arutelu taustal tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et ELi ja ELi-väliste riikide tehtud otsuste tagajärjel on piirid suletud. Selle eesmärk on kaitsta turgu köögiviljade sissevoolu eest riikidest, kus oletatav nakkusallikas varjul on. Köögiviljatootjatelt saadud teave on muret tekitav. Edasimüüjate andmetel ei tunne tarbijad kurkide, tomatite ja muude köögiviljade ostmise vastu mitte mingit huvi. Edasimüüjad kannavad tohutut rahalist kahju, sest nad on sunnitud viskama ära kogu tarne või müüma seda ostuhinnast märksa madalama hinna eest. Tootjad loobuvad köögiviljade kasvatamisest, mis tähendab tootmise ümberkujundamist millekski muuks ning see omakorda tähendab töökohtade koondamisi. Kui prognoosid on edaspidigi muret tekitavad ja me nakkusallikat ei leia, on ettevõtted sunnitud likviidsuse puudumise tõttu kaubandustegevuse lõpetama. Minu arvates on Euroopa Liidul haldusmehhanisme, mis võimaldavad niisugustel juhtudel kiiresti reageerida ning seepärast peaksime mõtlema, kuidas süsteemi parandada ja tõhusamaks muuta. Kuna meil on need vahendid olemas, peaksime võimalikult kiiresti nakkusallika leidma, et mitte ohustada köögiviljatootjaid veelgi suurema kahjuga.
Katarína Neveďalová
Ühiskond peab nüüd aegamisi harjuma tõsiasjaga, et igal aastal puhkeb mingi epideemia - kõigepealt oli linnugripp, siis seagripp ning nüüd on tegu värsketelt köögiviljadelt leitud bakteritega.
See epideemia toob kaasa ka ohvrid ja tohutu rahalise kahju. Peamine erinevus eelmiste epideemiatega võrreldes on minu arvates see, et me ei ole ikka veel kindlalt nakkuse allikat määratlenud - kõigepealt olid need (Hispaania) kurgid, nüüd (Saksa) oaidud.
Küsimusi on tekitanud liikmesriikide tehtud vead. Selle all pean silmas vigu, mida tegi Saksamaa, kes keeldus komisjoni abist ja püüdis kriisi üksi lahendada. Valesüüdistused tõid kaasa tohutu rahalise kahju Hispaania põllumajandusettevõtjate jaoks ja mitte ainult nende, vaid tõenäoliselt ka kogu põllumajandussektori jaoks.
Eile tegi Euroopa Komisjon ettepaneku maksta 150 miljonit eurot hüvituseks köögiviljakasvatajatele, kes Saksamaal levinud soolenakkuse tõttu kahju kannatasid. Minu arvates on väga oluline pidada kompensatsiooni üle läbirääkimisi, arvestades tehtud vigu, nagu Hispaania puhul. Viimased sündmused näitavad, et ainus kahju, mis ilmnes, oli Euroopa Liidu põllumajandusettevõtjate rahaline kaotus. Me ei tohi aga unustada, et kõige kõrgem hind, mida me selle epideemia eest maksime, olid kümned ohvrid mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis. Meie kohus on võtta meetmeid, et samasuguseid vigu ja puhanguid edaspidi vältida.
Rareş-Lucian Niculescu
Esimese vajaliku täpsustusena - sest istungisaalis tehti selle kohta märkus - tuleb öelda, et niisuguses kriisiolukorras ei ole põllumajanduspoliitika probleem, vaid pigem lahendus. Euroopa Liidu tarbijad on harjunud usaldama kaupluseriiulitelt leitavaid toiduaineid just seepärast, et Euroopa Liidu tootjad on kohustatud järgima kõrgeimaid kvaliteedistandardeid maailmas. Praegune kriis on aga näidanud, et ELi süsteem ei ole eksimatu ja et me oleme vägagi haavatavad. Nüüd peame mõtlema esmajoones ohvritele. Toimunud sündmused on traagilised. Samal ajal peame mõtlema ka toetusmeetmetele, mida on vaja selleks, et hoida ära tuhandete põllumajandusvaldkonna töökohtade kaotamine ning eeskätt kogu sektori hävimine.
Georgios Toussas
Uus toiduskandaal uue ülitoksilise bakteriga, mis on toonud kaasa juba kümnete inimeste surma ja tuhandete töötajate tõsised tervisekahjustused, lisandub pikka, näiliselt lõputusse ELi toiduskandaalide nimekirja. Õigupoolest on tegemist kuriteoga, mille on toime pannud rahvusvahelised ettevõtted, kes mürgitavad toiduahelat ja toovad oma kasumi suurendamise nimel ohvriks inimelu ja töötajate tervise. Uus toiduepideemia näitab, et EL ei taha ega saa inimelu ja rahvatervist kaitsta, sest riikideülese monopolide liiduna on ta tõotanud teenida ja kaitsta kapitali kasumit, mitte töötajate elu. Põhjendamatute ja ilma igasuguse teadusliku aluseta süüdistuste - mida Saksamaa ametiasutused ELi lõunapoolsetes liikmesriikides asuvate väikeste ja keskmise suurusega põllumajandusettevõtete suhtes loopisid ning mille EL kiirelt omaks võttis ning seeläbi kõnealuste riikide põllumajandusettevõtjatele tõsist kahju tekitas - ainuke eesmärk oli varjata ühise põllumajanduspoliitika lihtrahvavaenulikku ja ohtlikku olemust ja kohustusi, mida peavad täitma EL, kodanlikud valitsused ja monopoolsed kontsernid, kes kõhklematult toidavad oma töötajaid väga toksiliste ja tervisele ohtlike toiduainetega, tingimusel et nende endi kapitalikasum võimalikult palju suureneb.
Kathleen Van Brempt
Viis, kuidas Põhja-Saksamaal vallandunud EHECi puhangule reageeritakse, on tõstatanud olulisi küsimusi. Kõigepealt peame mõtlema puhangu põhjustele ja teguritele, mis on takistanud sellega võitlemist. Kas kariloomade söödas on liiga palju antibiootikume? Kas tegemist on olukorraga, kus põllumajanduse liigne intensiivsus tekitab meile kahju? Millises ulatuses on meil vaja paremat märgistamist ja jälgitavust? Need on olulised küsimused eeskätt praegu, kui meil seisab ees ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamine.
Lisaks on saanud selgeks, et toiduainetega seotud kriiside ohjamiseks ette nähtud Euroopa Liidu süsteemis on olulisi nõrku kohti. Arvestades eeskätt tingimusi, kus lisaks föderaalvalitsusele on piirkonna kohta kaks pädevat ministeeriumi, iseloomustab olukorda liigne killustatus ja liiga suur selgusetus kriisi lahendamiseks võetavates meetmetes ja kriisiga seotud kommunikatsioonis. Seda tüüpi kriisi korral on tarbijate ja ka toiduainete tootjate seisukohalt ülimalt tähtis, et võimalikult kiiresti loodaks Euroopa koordineerimisüksus, mis tegeleks nii teabevahetuse kui ka teadusuuringute kooskõlastamisega. Sel viisil oleks ka teiste Euroopa Liidu teadlaste ja laboratooriumide teadmiste täieliku kasutamise kaudu võimalik puhangu põhjusi kiiremini ja tulemuslikumalt uurida.
