Komisjoni 25. aastaaruanne ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on proua Frassoni õiguskomisjoni nimel koostatud raport, mis käsitleb komisjoni 25. aastaaruannet ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta (2007).
Monica Frassoni
raportöör. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, see on mu kolmas raport ühenduse õiguse kohaldamise kohta ja pean ütlema, et kuigi oleme koos komisjoniga teinud palju tööd, ei leia ma, et võiksime eriti rahul olla. Minu arvates on selles peamiselt kolm probleemi, mida tahaksin esile tuua ja millele on raportis teie ja eelkõige komisjoni tähelepanu juhitud.
Algusega võrreldes võib täheldada komisjoni kalduvust pöörata vähem tähelepanu Euroopa Parlamendi tegudele ja küsimustele, sest varasema tavaga võrreldes ei ole me saanud peaaegu mingit vastust küsimustele, mida esitasime eelmise kahe raporti koostamise ajal. Pean ütlema, et see tekitab minus teatud pahameelt, sest leppisime ju kõik kokku, et ühenduse õiguse kohaldamine on parema õigusloome tegevuskava prioriteet.
Leidsime järgmised probleemid: kolm põhiteemat, millest me komisjoniga rääkisime, olid läbipaistvus, ressursid ja menetluste pikkus.
On näha, et meie ühiselt välja töötatud uue punkti ehk läbipaistvuse puhul on edusammud olnud vaevalised ja et uute määruste puhul dokumentidele juurdepääsu kohta on vähenemas rikkumismenetluse läbiviijate ja rikkumismenetluse alustamise taotlejate võimalus teada saada, miks menetlus on lõpetatud või miks seda on alustatud.
Teiseks tahaksin rääkida prioriteetide seadmisest: rikkumismenetluse järgimine ja pidamine ning prioriteetide seadmine peab loomulikult hõlmama otsuseid, mis ei ole pelgalt tehnilised, vaid ka poliitilised, ja kahjuks pärast kolme- või nelja-aastast tegelemist selle teemaga on endiselt probleem järelevalve ja läbipaistvuse mehhanismiga ja seda mitte ainult siseselt ehk seoses komisjoniga, vaid ka väliselt.
Tahaksin tuua paar näidet, eelkõige ühenduse keskkonnaõiguse kohta. Teame, et see on Euroopa õiguse kohaldamise peamine probleem, ent nii vahendite kui ka selle sektori prioriteetsuse seisukohalt oleme endistviisi oluliselt maha jäänud.
Üks huvitavamaid teemasid, millest komisjoniga väga positiivselt räägiti, on menetluse kestuse lühendamine mehhanismidega, mis välja pakuti ja millega komisjon oli osaliselt nõus. Ent ka selles küsimuses oleme endiselt teatud loiduse tõttu surnud seisus, kuid loodan, et see tulevikus ikkagi laheneb.
Teine teema, mille üle me komisjoniga pikalt arutasime, on katseprojekt - projekt, millega kaebus, mille kodanik esitab komisjonile, edastatakse liikmesriigile, et liikmesriik saaks anda vastuse. Mõne liikmesriigi ja eelkõige volinik Tajani hinnang selle katseprojekti edenemise kohta on küllaltki mitterahuldav; see, et komisjon ei kirjuta enam otse võimalikus rikkumises süüdistatule, vähendab oluliselt - ütleme - väidetavas rikkumises süüdi oleva valitsuse motivatsiooni vastata.
Alati on nii: kui Itaalia ministeeriumi osakond kirjutab piirkonnale, annab see kindlasti vähem tulemusi kui otse komisjonilt saadud kiri. Selline on olnud katseprojekti kriitika, aga kahjuks ei ole komisjon suurt midagi vastanud. Proua juhataja, võtan endale õiguse tulla arutelu teises osas selle teema juurde tagasi, et vastata märkustele, mida asepresident Tajani kindlasti teeb.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (FR) Proua juhataja, olen siin president Barroso asemel, kes palus mul öelda edasi tema vabanduse, et ta ei saanud tulla sellele 2007. aasta aruande arutelule ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta.
Komisjonil on hea meel Euroopa Parlamendi toetuse üle komisjoni 2007. aasta teatises "Tulemuslik Euroopa - ühenduse õiguse kohaldamine” võetud lähenemisele.
Barroso komisjon paneb suurt rõhku ühenduse õiguse õigele kohaldamisele, seades selle peamiseks prioriteediks. Sellepärast on komisjon püüdnud spetsiaalselt oma töömeetodeid kodanike ja ettevõtete jaoks paremaks muuta, nagu on selgitatud 2007. aasta teatises.
Euroopa Parlamendi varasemad resolutsioonid on andnud inspiratsiooni olulise hulga algatuste jaoks, mis on teatises. Kõigepealt võtsime eelmise aasta jaanuaris kasutusele sagedasema otsuste langetamise rikkumismenetluses, et juhtumeid kiiremini menetleda; teiseks käivitasime eelmise aasta aprillis 15 liikmesriigis katseprojekti, et katsetada uut meetodit, millega püüame parandada probleemide lahendamist ja teabe kättesaadavust; kolmandaks on algatuse peamine eesmärk, mis on Euroopa Parlamendi huvidele lähedal, teenida paremini kodanike ja ettevõtete huve seoses küsimuste ja probleemidega ühenduse õiguse kohaldamisel, sealhulgas selle õiguse rikkumisega; neljandaks jätkab komisjon ikkagi mittevastavuse korral rikkumiste menetlemist ELi katseprojekti raames, eelkõige rikkumismenetluse teel; ning viiendaks kirjutas president Barroso Euroopa Parlamendi õiguskomisjoni esimehele härra Garganile 2008. aasta detsembris katseprojekti edenemise üksikasjadest. Selles kirjas kinnitati ka komisjoni kavatsust saata Euroopa Parlamendile üksikasjalik aruanne projekti esimese tegevusaasta kohta ja selle ettevalmistamine on alanud.
Pärast teatist võttis komisjon vastu ka aastaaruande, mis on poliitilisem; olgugi et sealgi viidatakse viimase aasta tööle, püütakse seal ka määratleda ühenduse õiguse kohaldamise prioriteedid ja programm nende realiseerimiseks.
Aruanne on komisjoni oluline strateegiline avaldus parema õigusloome programmi põhiküsimuse kohta. Üks selle algatuse eesmärke on anda Euroopa Parlamendile kasulikumat teavet institutsioonidevaheliste arutelude jaoks.
Euroopa Parlament on heaks kiitnud 2008. aasta aruandes loetletud prioriteetide määratlemise, eelkõige põhiõiguste ja elukvaliteediga seotud prioriteedid. Esimest korda on komisjon esitanud aastaaruandes täpsemad prioriteedid eri sektorite jaoks. Meie eesmärk on endiselt keskenduda tegevustele, mis annavad kodanike ja ettevõtete huvides paremaid tulemusi.
Määratletud prioriteetide suhtes eelmisel aastal tehtud töö ja edusammud ning uued prioriteedid aastateks 2009-2010 on selle aasta aruandes.
Aitäh. Kuulan huviga teiste parlamendiliikmete sõnavõtte siin arutelus ja vastan arutelu lõpus mõnele proua Frassoni küsimusele.
Diana Wallis
petitsioonikomisjoni arvamuse koostaja. - Proua juhataja, kõigepealt soovin proua Frassonit raporti eest kiita. Minu arvates oleme temaga nüüd juba kaks või kolm aastat nautinud koostööd selle Euroopa Parlamendi raporti koostamisel. See koostöö mulle meeldib, aga mulle ei meeldi see, et igal aastal kordame ühte ja sama ning tunneme, et tulemust pole mingisugust.
Asi peaks olema lihtne, sest jutt on meie kodanike võimalusest näha, mida kujutab endast Euroopa õigus, milline on selle täitmisele pööramise protsess, kui tekib probleem, ja näha lõpuks ka täitmisele pööramise tulemust. Aga tundub, et püüame leiutada kogu aeg uusi mehhanisme protsessi jaoks, mis on kogu aeg olemas, aga pole nähtav ja läbipaistev.
Oleme saavutanud edu selles, et protsessi algust - ELi õiguse arusaadavaks tegemist - on komisjon kuulda võtnud, ja mul on hea meel, et nüüd on teatud korrapärasusega näha õigusaktide eessõnas kodanikele mõeldud kokkuvõtteid, et meie kõik - ja need, keda me esindame - näeksime, kuhu peaksime suunduma ja mida õigusaktiga saavutada tuleks.
Aga kui tegu on täitmisele pööramise protsessiga, tundub olukord endiselt selline, kus jõustamise või mittejõustamise otsus ei ole selge - miks seda otsust võib või ei või teha - ja kodanikud ei saagi sellest sageli aru. Saime hiljuti kirja kelleltki, kes püüdis teatud õigusakti täitmisele pöörata, ja tal on nüüd Euroopa süsteemi vastu selline vastumeelsus, et kui ta varem oli Euroopa Liidu pooldaja, siis nüüd toetab ta ELi vastast parteid.
Asi on selles, et kui me ei tee seda õigesti, jäävad nii Euroopa õigus kui ka kõik institutsioonid häbisse. Nii tõsine on see. Kõik me, parlamendiliikmed, jookseme oma ametiaja viimastel päevadel ringi trialoogilt trialoogile ja ühelt esimesel lugemisel saavutatud kokkuleppelt teisele, vaidleme õigusaktide sõnavaliku ja lausesisu üle. See on suurepärane. Aga kui seda lõpuks ei jõustata nii, nagu meie kodanikud loodavad, siis tekib küsimus, mis mõtet sellel on?
Kõikidel meie institutsioonidel on kohustus valvata ELi õiguse järele. Teil - komisjonil - on esmane kohustus ja ma tahaksin, et me ei peaks pidama igal aastal ühesugust arutelu.
Tadeusz Zwiefka
Proua juhataja, üks Euroopa Liidu toimimise olulisemaid põhimõtteid on liikmesriikide võetav kohustus ühenduse õigus üle võtta ja rakendada. See põhimõte on lõimumisprotsessi alus. Kahtlemata on vaja komisjoni ja liikmesriikide pidevat aktiivset koostööd, et tagada kiired ja tulemuslikud vastused kodanike tõstatatud kahtlustele ning et kritiseerida ja parandada ühenduse õiguse kohaldamisega seotud rikkumisi. Kiidan heaks komisjoni deklaratsiooni tihedama koostöö kohta Euroopa Parlamendiga ühenduse õiguse kohaldamise ja aruandluse vallas.
Riikide kohtutel on oluline roll ühenduse õiguse kohaldamisel ja seega toetan täielikult komisjoni püüdlusi töötada välja lisakoolitus liikmesriikide kohtunikele, juristidele ja riigiametnikele. Ent ühenduse õiguse tulemusliku kohaldamisega on endiselt tõsiseid probleeme, sealhulgas laialdasi viivitusi direktiivide ülevõtmisel.
Üks olulisemaid mehhanisme, mis võimaldab meil nüüd tuvastada, kuidas Euroopa õigust reaalselt kohaldatakse, on eelotsuse küsimise süsteem, mille eesmärk on anda riikide kohtutele võimalus tagada Euroopa õiguse ühtne tõlgendamine ja kohaldamine kõikides liikmesriikides.
Eelotsuse küsimise menetluse põhiline probleem on see, et Euroopa Kohtult vastuse saamisele kulub kahjuks endiselt umbes 20 kuud. Selle põhjendus on alati sama: kohtudokumentide tõlkimine kõikidesse ELi keeltesse. Sellele kulub umbes üheksa kuud. Muidugi on need tõlked äärmiselt olulised, sest tagavad laialdase juurdepääsu Euroopa uusimatele ja olulisimatele kohtuotsustele ja suurendavad Euroopa Liidus õiguskindlust. Aga ELi õiguse tulemusliku rakendamise õnnestumine sõltub lõpuks sellest, millist institutsionaalset mudelit kohaseks peetakse. Teadmiste ja vahendite olemasolust ei piisa. Vaja on ka tegutsemistahet.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Proua juhataja, nagu varasematelgi aastatel ei ole komisjon vastanud küsimustele, mis tõstatati eelmise aasta resolutsioonis ühenduse õiguse kohaldamise järelevalve kohta, mille koostasin mina. Sellega seoses tekitavad endiselt muret kolm põhiküsimust, kus pole midagi paremaks läinud, ning need on läbipaistvus, ressursid ja menetluste pikkus.
Uutest, 2007. aasta rikkumisjuhtumitest käsitlevad 1196 ühenduse direktiivide ülevõtmise riiklikest meetmetest teavitamata jätmist. On lubamatu, et komisjon lubab endale nende lihtsate juhtumitega tegelemiseks 12 kuud, kui ei ole vaja mingit analüüsi ega hindamist, ainult kiiret reageerimist. Aasta tagasi 15 liikmesriigis käivitatud ELi katseprojekti uue kaebustele reageerimise meetodi katsetamiseks oleks võinud laiendada teistelegi liikmesriikidele, aga et Euroopa Parlamendil puudub kahjuks teave selle toimimise hinnangu kohta, ei saa me sel teemal midagi öelda.
Pean kahetsusega ütlema, et sel Euroopa Parlamendi koosseisu ametiajal ei ole saavutatud märkimisväärset edu Euroopa Parlamendi rolli suurendamises ühenduse õiguse kohaldamise järelevalves. Sellega seoses tuleks nõuda reformitöörühma väljapakutud reformide kiiret elluviimist, et suurendada Euroopa Parlamendi võimet teostada järelevalvet ühenduse õiguse kohaldamise üle liikmesriikides.
Manuel Medina Ortega
(ES) Proua juhataja, kordki on mul hea meel, et mina sel ametikohal ei ole, et härra Tajani on siin, sest tema on varem parlamendiliige olnud. Tean, et endise parlamendiliikmena olete teiegi kogenud ühenduse õiguse kohaldamisega seoses sama pahameelt, mida meie.
Kaldume siin Euroopa Parlamendis komisjoni noomima, aga arvan, et anname komisjonile võimatud juhendid, sest ühenduse õigus ja selle kohaldamine põhineb kaudsel kohaldamisel.
Teisisõnu: komisjonil on vaid mõni ametnik peakontoris, kuhu saabub mõni kaebus, ja tal on mõni tegutsemisvõimalus, aga praegu on suundumus eelarvega seotud volitusi piirata ja seega ei saa komisjon tegutseda.
Kogu ühenduse õiguse ja selle kohaldamise aluseks on riigivõimude - riikide parlamentide, kohtute ja ametnike - tegevus.
Seetõttu arvan, et me ei tohiks komisjonilt nii palju nõuda. Peaksime hoopis komisjoni aitama ja arvan, et proua Frassoni raportis on palju punkte, mis võivad olla ühenduse õiguse reaalse kohaldamise paremaks muutmisel kasulikud. Mõtlen punkte, mis käsitlevad riiklike meetmete seostamist direktiividega, riikide parlamentide koostööd ja riikide kohtute tegevust.
Christopher Beazley
Proua juhataja, ei tea, kas volinik Tajani nõustub, et teatud mõttes takistavad ühenduse õiguse õiget järgimist enim tegelikult meie riikide valitsused.
Toon ainult ühe näite. Umbes 20 aastat tagasi leppisime kokku, et on neli kogu Euroopa Liitu hõlmavat vabadust. Minu valijaskonnas on palju Itaaliast pärit inimesi, kellest üks on õpetaja ja muidugi räägib ta hästi itaalia keelt. Ta läks koju - Itaaliasse - oma pere juurde ja tal keelati oma pere kodumaal õpetada, sest ta oli õpetajakoolituse läbinud Inglismaal. See on ju vale, aga me ei saa midagi teha, sest Itaalia võimud ütlevad millegipärast, et see õigus on ainult Itaalia kodanikel.
Ühendkuningriigi valitsuse käitumine lennujaamades tundub mulle samuti olevat räiges vastuolus enamiku Euroopa lepingutega. Kas komisjon saab midagi teha - võib-olla paluda järgmisel tippkohtumisel meie riikide valitsustelt, et nad näitaksid üles veidi solidaarsust Euroopa suhtes?
David Hammerstein
(ES) Proua president, olen petitsioonikomisjoni kuuluva parlamendiliikmena viimase viie aasta jooksul vaadanud läbi sadu keskkonnaga seotud petitsioone, kaebusi ja küsimusi ja näinud, kui vähe teevad riikide võimud koostööd. Võib isegi öelda, et mõni liikmesriik lausa mässab elupaigadirektiivi ja teiste keskkonnadirektiivide kohaldamise vastu.
Näeme, kui saamatud on komisjoni osakonnad; neil ei ole piisavalt ressursse ega poliitilist tahet, et kohaldada ühenduse õigust ka kõige selgematel juhtudel. Kõik see kestab nii palju aastaid, et enamikul juhtudel, kui rikkumismenetlus Euroopa Kohtusse jõuab, tegutseme "surmahetkel” ega saavuta nii õigusaktidega keskkonnaga seotud pöördumatutes olukordades midagi.
Antonio Tajani
Proua president, daamid ja härrad; täna arutusel olevates resolutsioonide ettepanekutes pannakse erilist rõhku kodanike ja konkreetsemalt kaebuste esitajate huvidele seoses ühenduse õiguse kohaldamisega.
Konfidentsiaalsuskohustusega seotud piiranguid arvestades püüab komisjon olla läbipaistvam ja avaldada oma aastaaruandes Euroopa veebilehel ja kirjavahetuses rohkem teavet.
Komisjon töötab välja ühist Euroopa Liidu portaali, mis peaks kodanikele abiks olema. Otsime parimat viisi, kuidas esitada kodanikele kasulikku teavet ja juhtida neid teabeni, mis neid kõige rohkem huvitab.
Komisjon on lõpule jõudmas ühenduse õiguse rikkumisega seotud riikliku vastutuse põhimõtte selgitamisega, mis peaks aitama kodanikel saada riiklikes kohtutes heastamist.
Kaebustega seoses kinnitab komisjon, et peab oluliseks formaalsusi, kaebuste tõhusat menetlemist ja kaebuse esitaja teavitamist menetluse käigust. Samuti kinnitab ta soovi leida lahendusi nii ruttu kui võimalik.
Viimasena tahaksin rõhutada, et ühenduse õiguse kohaldamises on oluline roll riikide kohtutel, nagu proua Wallis ja härra Medina Ortega õigesti ütlesid. Komisjon tegeleb mitmes kontekstis riikide kohtunikega, et - nagu härra Zwiefka ütles - parandada nende teadlikkust ühenduse õiguse erinevatest tahkudest ja tagada neile asjakohasele teabele ligipääsemise vahendid.
Euroopa Liidu katsemeetodi kohta tuleb öelda, et see ei ole menetluse lisaetapp. See meetod võimaldab meil kiiresti uurida, kas on võimalik leida otse kiire lahendus asjaomaste poolte vahel liikmesriigis. See loodi komisjoni aastatepikkuse kogemuse alusel ning see parandab komisjoni ja liikmesriikide osalemist, mis käsitleb kontaktide korraldamist ja soovitud tulemusi.
Täna arutlusel olevas raporti projektis on palju konkreetseid punkte. Komisjon esitab oma vastuses resolutsioonile selgitusi nende aspektide kohta, millele mina täna vastata ei oska.
Infrastruktuuri suhtes, mis kuulub samuti minu vastutusalasse, on mul ainult hea meel Euroopa Parlamendi palve üle tagada rikkumismenetlustega tegelemine ja nende lõpuleviimine, sest need ei lase liikmesriikidel investeerida infrastruktuuri, mis võiks mõjutada Euroopa majanduse elavdamise kava rakendamist.
Proua juhataja, daamid ja härrad, meil on hea meel Euroopa Parlamendi ja komisjoni ühise huvi üle ühenduse õiguse kohase ja õige kodanike ja ettevõtete huvides kohaldamise üle.
Kinnitame, et me mõlemad oleme parema õigusloome programmi sellest tahust väga huvitatud.
Monica Frassoni
raportöör. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, tahaksin öelda aitäh presidendile. Väga huvitav, et volinik valis kogu raportist punkti, millega mina kõige vähem rahul olen, aga sellegipoolest on mul hea meel kõige üle, mida ta ütles ja komisjoni nimel lubas.
Tahtsin ka kasutada võimalust ja viidata mõnele probleemile, millega komisjon loodetavasti tegeleb. Esiteks peadirektoraatide iseseisvuse pidev vähenemine, mis on tingitud sellest, et õigustalitus tahab üha vähem ilmuda kohtusse ja peasekretariaat tahab üha vähem julgustada liikmesriike; näiteid, mida ma selle kohta tuua võin, on kahjuks arvukalt.
Samuti on tõsine probleem ühenduse õiguse kohaldamise kontrolli ebatõhusus, sest selleks puuduvad vahendid: proua juhataja, seoses direktiiviga, mida me uurisime põhjalikult - direktiiviga 2004/38/EÜ -, on esitatud 1500 kaebust. See on direktiiv isikute vaba liikumise kohta ja kodanikud on esitanud 1500 kaebust, aga alustatud on ainult 19 rikkumisjuhtumi menetlust.
Järgmisena, katseprojekti küsimuses rääkisin juba veenmisjõu vähenemise probleemist ja sellest, et tähtaegu ei saa alati lühemaks muuta. On selge, et kui katseprojektis tegeletakse selliste küsimustega nagu juba kinnitust leidnud saastamine ning selgelt ja avalikult ühenduse õigusega vastuolus olevate jahieeskirjadega, siis ei saa väita, et liikmesriigid sellega seoses midagi ette võtavad, sest see aitab ainult menetlusega rohkem viivitada.
Proua juhataja, viimane probleem, mis on minu arvates murettekitav ja küllaltki uus, on komisjoni antud vastuste aina kasvava äärmise formaalsuse ja otsuste üha suurema meelevaldsuse ühendmõju. Hiljuti suleti ühe juhtumi rikkumismenetlus poliitilise otstarbekuse kaalutlustel - jutt on eksperimentaalse elektromehaanilise mooduli (MoSE) projektist. On selge, et kui järelevalveprotsessi, mis peaks olema eelkõige juriidiline, ilmub poliitiline otstarbekus, muutuvad asjad keeruliseks.
Me oleme oma institutsioonis - Euroopa Parlamendis - silmitsi väga tõsise probleemiga, sest reformid, mille üle hakkame arutama ja hääletama mais, sisaldavad petitsioonikomisjoni volituste olulise vähendamise ettepanekuid. See oleks väga suur viga, sest petitsioonivolituste vähendamine tähendab kodanike volituste ning kaebustega ja ühenduse õiguse rikkumisega tegelemisega seotud volituste vähendamist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub täna.
