Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0013/2008).
Mul on kahju kolleegidest, kes on oodanud infotunni algust, ning loomulikult peame uurima, miks me täna nii hilja alustame.
Marian Harkin
Proua juhataja, viidates siinkohal menetluskorrale, oli minu küsimus parlamendi võrgulehe Suuliselt vastatavad küsimused kohaselt loendis numbri all 3. Küsimus on mõeldud vastamiseks volinik Mandelsonile, kuna selle pealkirjas oli selgelt märgitud "WTO läbirääkimised" ja härra Mandelson peab neid läbirääkimisi meie nimel. Nüüd näen aga, et minu küsimus on pandud 3. jakku, mis tähendab, et volinik Mandelson ei vasta sellele suuliselt. Ma küsin, kas ta keeldub andmast parlamendile aru WTO läbirääkimiste teemal.
Mis mõte on esitada küsimus volinikule, kes on sel päeval kohal, kui volinik keeldub sellele küsimusele vastamast?
Juhataja
Komisjon otsustab, kes millistele küsimustele vastab.
Marian Harkin
Proua juhataja, selles ongi probleem, sest küsimus WTO läbirääkimiste kohta oli selgelt suunatud volinik Mandelsonile. Tema on volinik, kes pidas neid läbirääkimisi, ta on täna siin ja ta keeldub küsimusele vastamast.
Juhataja
Proua Harkin, teie seisukoht on arvesse võetud ja me teeme, mida suudame.
Järgnevad küsimused on suunatud komisjonile.
Esimene osa
Teema: Rahvusvahelise krediidikriisi negatiivne mõju ettevõtlusele
Praegune rahvusvaheline krediidikriis, mis viib Ameerika Ühendriikide majandust langusse, aeglustab kasvutempot maailma tasandil. Mõju Euroopa majandusele ja ettevõtlusele on märkimisväärne. Kreeka ja muude Euroopa riikide ettevõtted on juba sattunud märgatava surve alla, mis tuleneb ELi välistest riikidest pärineva impordi kasvust, sest nende riikide odavamad tooted suurendavad pidevalt oma turuosa. Samal ajal ennustatakse käimasolevaks aastaks Euroopa ekspordi vähenemist.
Milliseid meetmeid komisjon võtab, et Euroopa ettevõtteid tõhusalt toetada selle kriisi üleelamisel ning rahvusvahelisel tasandil kaubandusliku konkurentsivõime suurendamisel? Millised ärivaldkonnad ja Euroopa tooted on komisjoni arvates kõige haavatavamad? Milliseid tuleks esmajärjekorras kaitsta ja kuidas seda teha?
Joaquín Almunia
Proua juhataja, vastuseks härra Arnaoutakise küsimusele pean esmalt ütlema, et maailmamajandus on aeglustumas; kliimaterminoloogiat kasutades maha jahtumas.
Finantskaos jätkub, Ameerika Ühendriikide majandus on märgatavalt aeglustumas - mõnede arvates on see languse äärel. Toormete, mitte ainult nafta, vaid ka muude toormete hinnad kasvavad ja see mõjutab negatiivselt kasvu, kuigi maailmamajanduse kasv on endiselt märkimisväärne.
Euroopa majandus tuleb nende raskustega üsna hästi toime. Oma hiljutistes prognoosides, mida esitleti 21. veebruaril, rääkisime 2% suurusest kasvust Euroopa Liidus sellel aastal ja 1,8% suurusest kasvust eurotsoonis. Seega on mõju Euroopa majandusele ilmne, kuid selle ulatust ei tohiks üle hinnata.
Väliskaubanduse osas näitavad värskeimad Eurostati avaldatud andmed, et 2007. aastal oli EL27 kaubandusdefitsiit esialgsel hinnangul 185 miljardit eurot, mis on oluline kaubandusdefitsiit, kuid igal juhul väiksem kui paljudes muudes tööstusriikide piirkondades, ning eurotsoonis oli kaubandusülejääk 28,3 miljardit eurot.
Seetõttu, pidades silmas maailmamajandust, mida iseloomustab suur tasakaalutus, on meie välissektor üldjoontes tasakaalus, ja mitte ainult meie välissektor, vaid ka meie rahvamajanduse kontod on sisuliselt tasakaalus.
Kolmandaks: parim viis maailmamajanduse kriisi lahendamiseks on jätkata struktuurireforme ja makromajanduspoliitikat, mis on võimaldanud meil saada oma rahvamajanduse kontod tasakaalu, parandada meie majanduse stabiilsust, suurendada kasvupotentsiaali ja olla finantskaosega silmitsi seismiseks paremas olukorras kui enne.
Neljandaks, selle kaose tõttu on vaja tegelda kitsamate probleemidega. Me arutasime neid eelmise arutelu käigus, mistõttu ei hakka ma neid kordama. Siiski tuletan ma parlamendiliikmele ja parlamendile meelde, et majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis oktoobris vastu tegevuskavad, milles nähakse ette, kuidas sellele finantskaosele reageerida.
Viiendaks, sooviksin parlamendiliikmele ja parlamendile meelde tuletada ka seda, et oktoobris 2006 võtsime vastu ELi välismajandustegevuse strateegia, Euroopa ülemaailmse programmi, millega nähakse ette uus Euroopa kaubanduspoliitika oma välise konkurentsivõime suurendamiseks üheskoos strateegiatega, mis on seotud turulepääsuga, intellektuaalomandi õiguste kaitsega, avatud riigihangetega välismaal, kaubanduse kaitsevahenditega - see ei kujuta endast ainult mitmepoolseid kokkuleppeid Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames, vaid ka kahepoolsete kaubanduslepete uut põlvkonda, mis täiendavad jõupingutusi, mille eesmärgiks on edasi liikuda mitmepoolsete läbirääkimiste Doha voorus.
Selle vastuse lõpetuseks sooviksin öelda, et faktid näitavad, et eeskätt Euroopa majanduse puhul on turu integratsioon, kaubanduse üleilmastumine ja vabamaks muutumine kasulik, tuues endaga kaasa palju rohkem eeliseid kui varjukülgi ja probleeme. Üleilmastumine ja Euroopa kontekstis ühtne turg on olulised vahendid meie konkurentsivõime suurendamisel ning, nagu eurooplased väga hästi teavad - tõenäoliselt paremini kui keegi teine maailmas -, ei ole protektsionism lahenduseks.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Proua juhataja, volinik, sooviksin teilt küsida, kas komisjon on hinnanud, kuidas kõnealune rahvusvaheline krediidikriis mõjutab selliseid sektoreid, nagu turism ja mereveondus, mis minu riigi, Kreeka, puhul moodustavad 21% SKTst. Milliseid meetmeid kavatseb komisjon võtta?
Joaquín Almunia
Ma ei saa esitada selliseid täpseid ja üksikasjalikke arvutusi, nagu te soovite. On vägagi võimalik, et nende arvutuste koostajaks on Kreeka ametiasutused. Oma ajakohastatud veebruari prognoosides hindasime finantskaose ja keerulisema rahvusvahelise majanduskliima mõju Euroopa majandusele ning meie hinnangul saab kasv Euroopa Liidus olema väiksem, viie kümnendiku võrra väiksem, ja eurotsoonis nelja kümnendiku võrra väiksem, võrreldes meie novembris 2007 esitatud prognoosidega. Samuti suureneb poole punkti võrra inflatsioon, peamiselt nafta, toormete ja eeskätt toidutoormete hinnatõusust tingitud "vapustuse" tõttu.
Seni on mõju ekspordile olnud väga väike, et mitte öelda, et seda ei ole seni tunda olnud, kuid nagu me palju kordi oleme öelnud, eriti viimasel ajal, mil valuutaturud on muutunud äärmiselt hüplevaks, leiame me, et vahetuskursside muutused ja kõikumine, mis mõjutab meid kui eurooplasi, on muutunud sedavõrd suureks, et see valmistab meile tõsist muret, ja peame kõikidele muudele maailmamajanduse osalistele meelde tuletama, et ülemäärane kõikuvus valuutaturgudel on ebasoovitav, kuna see mõjutab negatiivselt kõigi majanduskasvu ja -tegevust.
Danutë Budreikaitë
(LT) Ettevõtteid mõjutavad mitte üksnes rahvusvahelised kriisid, vaid ka - nagu äsja mainiti - valuutavahetuskursid. Tugeva vääringuga riik võib konkurentsis rahvusvahelistel turgudel hätta jääda. Hetkel on euro niivõrd tugev, et ettevõtted on hakanud kaebama, et eksportimine ei ole enam kasumlik.
Kas selle probleemi leevendamiseks saaks võtta meetmeid? Mõnikord püüavad riigid oma vääringut devalveerida, et teenida välismaale müügist kasumit.
Joaquín Almunia
Nagu auväärt parlamendiliige teab, valitsevad valdavas osas riikides ja eeskätt enamarenenud tööstusriikides valuutaturgudel paindlikud vahetuskursid. Just pakkumise ja nõudluse vahekord on see, mis määrab vahetuskursi teataval ajahetkel.
Kõikide maailmaturul, eeskätt valuutaturgudel osalejate huvides on järgida suuniseid, mille osas me leppisime kokku G7-s, Rahvusvahelises Valuutafondis, mitmepoolsetel nõupidamistel, mis toimusid aasta tagasi eesmärgiga lahendada majanduse ülemaailmse tasakaalutuse küsimusi. Üks nende mitmepoolsete nõupidamiste järeldusi seondus vajadusega anda valuutaturgudele vabadus peegeldada iga majanduse olemust ning see on parim viis tagamaks, et vahetuskursid ei kahjustaks ühiselt kõiki rahvusvaheliste turgude osalisi.
Kui nüüd vaadata eurotsooni, siis eelmisel aastal kasvas eksport kolmeteistkümnest eurotsooni riigist 8% võrra, samas kui import kasvas 6% võrra, võttes aluseks Eurostati esimesed näitajad 2007. aasta kohta, mis avaldati 15. veebruaril. Siiski on samas tõsi, et muutused intressimäärades, eeskätt viimaste nädalate jooksul, teevad meid murelikuks.
Seda ütlesid eelmisel nädalal toimunud eurorühma viimase koosoleku tulemusena eurorühma esimees, Euroopa Keskpanga president ja mina kui majandus- ja rahandusvolinik.
Me pöörame tähelepanu Ühendriikide ametivõimude soovile, kes endiselt kordavad avalikult, et nad tahavad säilitada tugevat valuutat. Me pöörame tähelepanu selliste riikide, nagu Hiina ja muud arenevad Aasia riigid, ametivõimude teadaannetele ja tahteavaldustele, milles öeldakse, et nad on teadlikult vajadusest muuta vahetuskursside haldamine järk-järgult paindlikumaks.
Juhataja
Enne kui anname järgmise küsimuse jaoks kõnejärje üle volinik Figel'ile, sooviksin kasutada võimalust naasta proua Harkini varasema menetluskorrale viitamise juurde. Ma lasin teha mõned järelepärimised ja minu esimene punkt on, et tegu on komisjonile, mitte kindlale volinikule esitatavate küsimustega.
Komisjon uuris teie tõstatatud küsimust ja pidas nõu nii kaubanduse kui ka põllumajanduse peadirektoraadiga ning pean kahjuks tõdema, et nende arvates kuulub teie küsimus volinik Fischer Boeli pädevuse. Ma ei saa laskuda arutellu, kuid annan teile selle teabe edasi, et teaksite põhjuseid.
Teema: Laulude seaduslik allalaadimine Internetist
28. jaanuaril 2008 sõlmiti kolme suurima plaadifirma (EMI, Universal Music ja Warner Music) vahel kokkulepe teha kasutajatele tasuta allalaadimiseks kättesaadavaks 25 miljonit laulu Otraxi võrgulehel. Allalaadimise ajal peavad kasutajad aga vaatama võrgulehel olevaid reklaame. See võrguleht on ligipääsetav Euroopa ja Ameerika Ühendriikide elanikele ning ennustatakse, et lehe loojad teenivad oma investeeringu varsti tasa.
Arvestades tõika, et puudub ELi õiguslik raamistik Interneti-muusikateenuste kohta - ning, nagu hiljutisest soovitusest nähtub, ei kavatse komisjon välja pakkuda õiguslikult siduvat raamistikku - ja et see kokkulepe sõlmiti suuresti ebaseaduslikust allalaadimisest mõjutatud plaadifirmade õiguste ja kasumi kaitsmiseks, siis mil viisil on lauluesitajate õigused selles raamistikus kaitstud?
Kui pidada silmas asjaolu, et see võrguleht on suunatud ka Euroopa kodanikele, siis kas komisjon leiab, et see õõnestab konkurentsi muusikateenuste vallas, kuna kõnealune kokkulepe hõlmab ainult kolme plaadifirmat, kes teevad oma laulud Internetis tasuta kättesaadavaks ja saavad kasumit samal ajal võrgulehel reklaamimise eest?
Ján Figel'
komisjoni liige. - Olen kindel, et härra Mavrommatisele meenub, et Qtrax avalikustas hiljuti mitme suure kaubamärgi esindajatega sõlmitud uue kokkuleppe pakkuda koos suurte plaadifirmadega oma võrgulehel esimest tasuta seaduslikku, reklaamist rahastatavat plaadifirmadevahelist teenust. See toimus jaanuaris MIDEMi konverentsil Cannes'is.
Siiski tundub, et hetkel puudub kokkulepe, mis võimaldaks tasuta alla laadida nende muusikakatalooge. Tõepoolest, vastuseks Qtraxi teadaandele on neli suurt firmat avalikult öelnud, et ühtegi kokkulepet ei ole veel vormistatud, kuigi läbirääkimised on käimas. Praegusel hetkel ei ole veel kindel, kui palju kokkuleppeid Qtrax suurte muusikafirmadega lõpuks sõlmib ja milline saab olema nende kokkulepete sisu ja ulatus.
Seetõttu on liiga vara anda esialgset hinnangut mõju kohta konkurentsile Interneti-muusikatööstuses. Siiski on selge, et sellise teenuse osutamiseks ei ole vaja mitte üksnes plaadifirmade luba, vaid ka sõnade ja viisi autorid peavad loomulikult olema kokkuleppe osalisteks.
Manolis Mavrommatis
(EL) Proua juhataja, volinik, nagu ma oma küsimuses ütlesin, teenib kasumit kolm firmat. Ma küsin veel kord, volinik: kas teised, kaitseta firmad, peavad oma uksed sulgema, jättes tuhandete esitajate õigused kaitseta ajal, mil Interneti-muusikateenused saavad järk-järgult tuult tiibadesse? Või pean ma uskuma härra McCreevyt, kes ütles meile, et selline direktiiv esitatakse Euroopa Parlamendile 2010. aastal?
Ján Figel'
komisjoni liige. - Esiteks, sooviksin teile veel kord kinnitada, et liidu ja selle komisjoni konkurentsipoliitika kujundamine on lõputu protsess. Me kontrollime ja uurime ning vajadusel tegutseme või reageerime.
Teiseks, online-sisu käsitlevate tähtsate eeskirjade või raamistike või teenuste piiriülese osutamise eeskirjade, sealhulgas nüüd ka autoriõigusi või isegi kaitsetingimusi käsitlevate eeskirjade kohandamine toimub järk-järgult. Mõningaid neist kohandatakse ilmselt sel aastal. Mõned ettepanekud esitati juba eelmise aasta sügisel. Nii et minu arvates on see tähtis protsess, milles me töötame üheskoos ja milles võetakse nõuetekohaselt arvesse kultuurilist konteksti ja mõju ning kaitstakse ja edendatakse kultuurilist mitmekesisust.
Me ei anna nõu, mida üksikud ettevõtted peaksid teiste käitumise suhtes tegema, kuid on tähtis, et säilitataks ja edendataks läbipaistvust ning loovuseks ja kultuuri levikuks soodsaid tingimusi. Minu arvates on see meie ühine eesmärk ja mure. Olen kindel, et nii on ka kultuuri- ja hariduskomisjonis, mille aseesimeheks teie, härra Mavrommatis, olete.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Volinik, ma eeldan, et te teate, et mõnedes riikides makstakse autoriõiguste eest nii, et kehtestatakse tasu, mida peavad maksma kõik, kes ostavad materjali salvestamise või taasesitamise/paljundamise seadmeid või laser- või DVD-plaate. Ma tahtsin teilt küsida, kas teie arvates on selline teguviis vastuvõetav, kui on palju inimesi, kes ostavad selliseid seadmeid või DVD-plaate, kuid kes ei kasuta neid muusika allalaadimiseks ega millegi sellise taasesitamiseks/paljundamiseks, mis mõjutaks autorite õigusi. Minu arvates karistatakse sellise teguviisiga ausaid kodanikke. Ma sooviksin teada teie arvamust selle kohta.
Ján Figel'
komisjoni liige. - On tõsi, et mõnedes riikides on need autoriõiguste eest võetavad maksud tõesti väga suured või äärmiselt erinevad.
See on üks teemasid, millega me tegeleme. Me tegime seda eelmisel aastal ja ma olen kindel, et komisjon tuleb nende küsimuste juurde tagasi. Minu kolleeg, volinik Charlie McCreevy vastutab kõnealuse küsimuse eest ja ma näen seda seostatuna muude valdkondadega, millega seonduvad autoriõigused või kaitsetingimused.
Seega olen nendest küsimustest teadlik, kuid tänan teid sõnumi eest, mida mõned riigid ja majandusharud kordavad. Olen kindel, et see saab olema osa lähitulevikus toimuvatest läbivaatamistest.
Teema: Impordi süsinikumaksud?
23. jaanuaril 2008 esitas Euroopa Komisjon laiaulatusliku ettepanekute paketi, et viia ellu Euroopa Liidu ambitsioonikad kohustused võidelda kliimamuutuse vastu ja edendada taastuvate energiaallikate kasutamist aastani 2020 ja pärast seda.
Strateegia keskmes on heitkogustega kauplemise süsteemi (ELi HKS), mis on ELi põhivahendiks heitkoguste kulutõhusaks vähendamiseks, tugevdamine ja laiendamine. Süsteemi kuuluvate valdkondade heitmeid vähendatakse 21% võrra aastaks 2020, võrreldes 2005. aasta tasemega. Kehtestatakse ühtne kogu ELi hõlmav ülempiir HKSiga hõlmatud heitmetele ning heitmekvootide tasuta jaotamine asendatakse aastaks 2020 järk-järgult kvootide enampakkumisega.
Mis tahes rahvusvahelise kokkuleppe alusel, mis tagaks, et konkurendid mujal maailmas kannavad võrreldavaid kulutusi, oleks süsinikulekke oht väga väike. Siiski selline kokkulepe veel puudub.
Lähtudes eespool öeldust, kas komisjon saab kommenteerida, miks ELi importimisel võetavad süsinikumaksud jäeti ELi HKSist välja?
Teiseks, kas komisjon saab öelda, mil määral toetati volinike kolleegiumis kolmandatest riikidest, kus puuduvad CO2 vähendamist käsitlevad seadused, pärinevate toodete süsinikumakse?
Kas WTO-l on selles küsimuses seisukoht?
Stavros Dimas
Proua juhataja, komisjoni jaoks on esmatähtis sõlmida laiaulatuslik rahvusvaheline kokkulepe kliimamuutuse kohta, mis hõlmaks 2012. aasta järgset perioodi. Bali konverents oli oluline samm kliimamuutusega võitlemiseks maailmatasandil. Kõik ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalised, sealhulgas Ameerika Ühendriigid, Hiina ja India nõustusid alustama ametlikke läbirääkimisi.
Nüüd vajame - kuna see on ELi ja komisjoni jaoks võtmetähtsusega - 2009. aasta lõpuks kokkulepet edasise rahvusvahelise kliimaalase õigusraamistiku kohta. See raamistik peab olema üldtunnustatud, tagama kõikide osaliste kohustatuse ja olema tõhus. Saavutamaks soovitud tulemust, milleks on, nagu oleme öelnud, rahvusvaheline kokkulepe, peab EL kindlalt jätkama eestvedaja rollis, nagu ta tegi seda Bali konverentsi eel ja ka selle ajal.
Just selles seisnebki 23. jaanuaril komisjoni esitatud kliimat ja taastuvaid energiaallikaid käsitleva ettepanekute paketi tähtsus. EL peab hoidma oma juhtrolli ja näitama üles otsusekindlust jätkata sama rada.
ELi heitkogustega kauplemise süsteem on meie põhivahend investeeringute suunamiseks puhtamasse tehnoloogiasse. See süsteem tagab ELi seatud kasvuhoonegaasialaste eesmärkide saavutamise võimalikult väikeste kulutustega.
ELi ettepanek võtta vastu muudetud direktiiv kauplemissüsteemi kohta näeb kvootide peamise jaotamisviisina ette enampakkumise. Enampakkumine ei soodusta üksnes investeerimist vähe süsinikuheitmeid tekitavasse tehnoloogiasse, vaid hoiab ära ka ebasoovitavad tagajärjed, mis tulenevad ebaõiglasest jaotamisest ja põhjendamatust kasuteenimisest. Seetõttu pakub komisjon välja, et alates kolmanda kauplemisperioodi algusest ei tohiks kvoote energiatootmisettevõtetele enam tasuta jaotada ja et tööstuses piiratakse tasuta jaotamist järk-järgult, eesmärgiga kaotada see täielikult 2020. aastaks.
Mõningate energiamahukate majandus- või tööstusharude puhul on konkurents turul väga terav. Seetõttu ei saa nad lasta kulusid tarbijal kanda, ilma et sellega kaasneks oht kaotada suur osa turust. Rahvusvahelise kokkuleppe puudumisel riskivad nad ümberpaiknemisega Euroopast väljapoole, mille tulemusel ülemaailmsed kasvuhoonegaaside heitmed (süsinikuleke) suurenevad. Majandusharud, kus süsinikulekkeoht etendab oma rolli, tuleb erapooletult määratleda. Seetõttu teeb komisjon ettepaneku seda küsimust põhjalikult uurida ja koostada 2010. aastaks haavatavate majandus- või tööstusharude loendi.
2011. aasta juuniks hindab komisjon olukorda nendes energiamahukates tööstusharudes. Ta tugineb hindamisel kliimamuutust käsitleva rahvusvahelise kokkuleppega seotud läbirääkimiste tulemustele või eraldi valdkondlikele kokkulepetele, mis võivad olla sõlmitud. Selle hinnangu põhjal esitab komisjon 2011. aastal aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule ning vajadusel pakub välja täiendavad meetmed. Need meetmed hõlmavad kasvuhoonegaaside heitmekvootide tasuta jaotamist energiamahukatele majandusharudele kuni 100% ulatuses. Komisjoni ettepanek sisaldab lisameetmena tõhusa süsiniku tasakaalustus- ehk tasaarvestusmehhanismi sisseseadmist. Eesmärgiks on, et olulise süsinikulekkeriskiga ühenduse tööstusettevõtted tuleks seada võrreldavasse, võrdsesse seisu kolmandate riikide vastavate ettevõtetega. Sellise tasakaalustussüsteemi raames saaks ette näha ka tingimuste kehtestamise importijatele, kusjuures need oleksid võrreldavad ELis paiknevatele ettevõtetele kohaldatavate tingimustega, näiteks kohustus tagastada CO2 heitekvoodid.
Olenemata kokkulepitavast meetodist ja võetavatest meetmetest peavad need olema täielikult kooskõlas ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni põhimõtetega. See kehtib eeskätt ühiste, kuid diferentseeritud kohustuste ja suutlikkuse põhimõtte osas erijuhul, milleks on vähim arenenud riigid. Samuti peab see olema kooskõlas ühenduse rahvusvaheliste kohustuste, sealhulgas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega.
Lõpetuseks, kliima- ja energiaalane ettepanek on Euroopa Komisjonis tervikuna ühiselt heaks kiidetud - seega toetavad seda kõik komisjoniliikmed.
Avril Doyle
Tänan teid, volinik, väga sisuka vastuse eest minu küsimusele, mille ma juhuslikult esitasin ammu enne seda, kui mõistsin, et hakkan raportöörina vastutama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi läbivaatamise eest.
Minu küsimus käsitles täpsemalt seda, mis seisus me oleme - kusjuures "meie" tähistab praeguses järgus volinike kolleegiumi - seoses süsiniku tasakaalustusmaksude või süsinikukvootide võimaliku kehtestamisega, juhul kui me ei saavuta rahvusvahelist kokkulepet. Nõustun teiega suurel määral, et vajame selles valdkonnas ühesuguseid mängureegleid ELi tööstusele ja kolmandate riikide toodangule.
Tahan ainult välja uurida, kas see võimalus - ja ma ei ole protektsionist ning toetan tõesti globaliseerunud maailma, milles me täna elame - kehtestada süsiniku tasakaalustusmaks on veel kaalumisel. Minu arvates peaks olema ja niisiis küsin teilt, milline on volinike kolleegiumi seisukoht selles küsimuses, arvestades seda, kuivõrd tõsiselt me suhtume vajadusse vähendada CO2 heiteid ja üldse kogu kliimamuutuse arutellu. Me ei pea olema selles suhtes pealetükkivad, kuid peame olema otsusekindlad.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Nõustun teiega täielikult ja see on väga vastutustundlik seisukoht. Mul on väga hea meel, et saate olema selle väga tähtsa õigusakti raportööriks.
Loomulikult arutasime me kõike. Mulle meenub, et Nairobis arutasime just nimelt kõnealust küsimust. Me arutasime seda minu talitustes, muude talitustega ja teiste volinikega ning jõudsime järeldusele, et mõistlik ja tasakaalustatud seisukoht oleks lisada ettepanekusse säte, mis lahendab probleemid, millega energiamahukad majandusharud võivad kokku puutuda juhul, kui me ei saavuta rahvusvahelist kokkulepet või kui rahvusvaheline kokkulepe ei sea muudes riikides samavõrd ambitsioonikaid süsinikupiiranguid kui Euroopa Liidus. Me otsustasime, et 2010. aastaks määratleme erapooletute kriteeriumite abil need majandusharud ja 2011. aasta juuniks hindame olukorda selles mõttes, et kas meil on rahvusvaheline kokkulepe või isegi rahvusvahelised valdkondlikud kokkulepped. Seetõttu ma loodan ja siiralt usun, et me saavutame 2009. aasta lõpuks kokkuleppe, mis lahendab tulemuslikult kliimamuutusega seotud probleemid.
Siiski, kui me ei saavuta kokkulepet või kui see ei ole piisavalt ambitsioonikas, on meie ettepanekus sätted, mis võimaldavad meil olukorda hinnata ja sellest lähtuvalt kas eraldada heitmekvoodid nendele energiamahukatele tööstusharudele kuni 100% ulatuses ettenähtud mahust või lubada importijate lülitamist meie heitkogustega kauplemise süsteemi ja loomulikult näha ette kohustus maksta samasuguste kvoodikoguste eest kui kohalikud tootjad, võrdsustades seeläbi olukorra - või isegi rakendada neid meetmeid kombineeritult.
Seeläbi anname oma tööstusele vajaliku kindlustunde, et me tegeleme probleemidega. Samas anname hoiatuse muudele riikidele: neil oleks parem rahvusvahelise kokkuleppega nõustuda. Seega saavutame selle hästi tasakaalustatud seisukoha abil kõik eesmärgid ning ma loodan, et parlament ja nõukogu hääletavad ja võtavad õigusaktid vastu esimesel võimalusel, kas siis selle aasta lõpuks või järgmise aasta varakevadel.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Mul on komisjoni ja voliniku seisukoha ning hästi tasakaalustatud lähenemisviisi üle siiralt hea meel. Sellegipoolest on mul veel üks väga tähtis mureküsimus, nimelt see, et endiselt ekspordime me arenguriikidesse vana tehnoloogiat, mis on ebatõhus ja heitmeid põhjustav. Ma küsiksin volinikult, et ehk saaksime selles suhtes rakendada täiendavaid meetmeid samas liinis. Kas lähema aja jooksul on oodata mõnda sellist algatust?
Marian Harkin
Sel pärastlõunal toimunud ühise põllumajanduspoliitika teemalisel arutelul käsitlesime importi ELi ning kutsusime komisjoni üles kiiremas korras koostama kava Euroopa mittekaubandusalaste seisukohtade läbisurumiseks WTO läbirääkimistel.
Loomulikult peab kliimamuutuse küsimus olema meie päevakorras kõrgel kohal ning ELi importimisel võetavad süsinikumaksud on selles suhtes kindlasti tähtsad.
Seega sooviksin vaid küsida volinikult, nagu seda tegi ka proua Doyle oma algses küsimuses, kas WTO-l on selles küsimuses seisukoht ja milline see on?
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Nõustun täielikult, et me ei tohiks eksportida tehnoloogiaid, mis põhjustavad kolmandates riikides saastatust. Tegelikult on meie esmane mure see, et me ei lubaks majandus- või tööstusharude ümberasumist väljapoole Euroopa Liitu, mitte ainult seepärast, et me kaotaksime töökohti ja see tekitaks tööhõiveprobleeme, vaid ka seepärast, et me ei taha jätkata saastamist riikides, kus puuduvad sellised süsinikupiirangud nagu meil.
Seega peaksime olema väga ettevaatlikud ja pöörama suurt tähelepanu sellele, et selline sündmuste käik aset ei leiaks. Targutades, et peamine viis arenguriikides kliimamuutuse vastu võitlemiseks on energiatõhususe suurendamine, peame loomulikult olema väga ettevaatlikud selle suhtes, mida neile ekspordime.
Mis puutub Maailma Kaubandusorganisatsiooni seisukohta süsinikumaksude suhtes, siis me ei tea nende seisukohta, kuna seda küsimust ei ole tõstatatud, kuid pärast asja uurimist Euroopa Liidus ei ole meie arvates probleemi, sest oleme heitkogustega kauplemise süsteemi lülitamisega, mis erineb veidi maksustamisest piiril, püüdnud olukorda võrdsustada. Me ei soodusta oma tööstusharusid, vaid seame need samasse olukorda süsinikupiiranguteta riikide sarnaste tööstus- ja majandusharudega.
Muide, Ameerika Ühendriikides toimub samasugune arutelu, sest Liebermanni-Warneri eelnõus heitkogustega kauplemise süsteemi kehtestamiseks Ühendriikides sisaldub samalaadne säte. See arutelu toimus ka Ühendriikides, kus leitakse samuti, et see on kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni eeskirjadega.
Teine osa
Teema: Kultuuridevaheline dialoog ELis
Käesolevaks ELi kultuuridevahelise dialoogi aastaks on komisjon kavandanud palju sündmusi. Rõhku tuleks panna noorte kaasamisele selle aasta üritustesse, et nad saaksid osa ELi rikkalikust kultuurilisest mitmekesisusest.
Milliseid täpsemaid meetmeid komisjon kavandab noorte kaasamiseks Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aastasse?
Ján Figel'
komisjoni liige. - (SK) Tänan teid, proua juhataja, ja tänan ka härra Burke'i tema küsimuse eest.
Soovin öelda, et käesoleva, Euroopa kultuuridevahelise aasta eesmärgiks on edendada kultuuridevahelist dialoogi kui protsessi, mille kaudu iga Euroopa Liidu elanik saaks suurendada oma võimalusi laiaulatuslikumalt ja avatumalt osaleda oma igapäevases elus keerukas kultuurikeskkonnas. See keskendub ennekõike teadlikkuse suurendamisele, eriti noorte hulgas, ja nende koolitamisele tegusateks Euroopa kodanikeks, kes on maailmale avatud, austavad kultuuride mitmekesisust ja lähtuvad ühistest väärtustest. Kõnealuses kontekstis on noored ja haridus kaks dialoogi põhivaldkonda selliste valdkondade kõrval nagu ränne, rahvusvähemused, mitmekeelsus, tööhõive ning meedia, usutunnistus, kunst ja kultuur.
EL kaasrahastab seitset suundanäitavat projekti üleeuroopalisel tasandil, mis on suunatud peamiselt noortele ja nende vahel kultuurilise dialoogi edendamisele läbi ühiste kunstiprojektide, jutuvestmise, meediaprojektide, meediakampaaniate, linnakultuuri, ebasoodsas olukorras olevate piirkondade või kogukondade vahelise teabevahetuse ning kunsti, sisserändajaid, sisserännet ja sarnaseid teemasid käsitleva dialoogi arendamise.
Sel aastal kaasrahastab EL ka ühte projekti iga liikmesriigi kohta. Põhirõhk on jällegi noortel ja haridusel. Samuti suhtleme pidevalt töörühmaga, kes juhib kodanikuühiskonna kultuuridevahelise dialoogi platvormi ja kuhu kuuluvad näiteks Euroopa Noortefoorumi ja Euroopa Kultuuridevahelise Õppimise Liidu (EFIL) esindajad.
Lõpetuseks, teavituskampaania selle aasta tähtsusest ja kultuuriline dialoog hõlmavad endas suurt hulka noortele suunatud tegevusi, mis põhinevad kodanikuühenduste ettepanekutel ja ELi algatustel. Kogu asjakohane teave on loomulikult saadaval Internetis, aadressil http://www.interculturaldialog2008EU". Kogu protsess põhineb suuresti suhtlust edendavatel partnerlustel ning heatasemeliste projektide ja ürituste esiletõstmisel. Olen veendunud, et see tugevdab protsessi: kultuurilist dialoogi kui protsessi, mitte kui ainult ühekordset üritust.
Colm Burke
Ma tänan teid, volinik, väga üksikasjaliku vastuse eest ja tervitan arenguid, millele viitasite. Ma tean, et teie kui volinik ja komisjon tervikuna näeb selle programmiga kõvasti vaeva.
Mis puutub 27 riigi valitsustesse, siis millises programmis olete palunud neil osaleda, pidades silmas komisjoni tegevuse toetamist? Teisisõnu, kuigi on tore, et me oleme koostanud seitse suundanäitavat projekti, siis kas iga valitsus kavatseb oma riigis samuti käivitada suundanäitava projekti?
Ján Figel'
komisjoni liige. - Ma ütlesin, et see on ühine eesmärk, ühine ettevõtmine, ning Euroopa ja riiklikul tasandil on palju häid ideid ja käimasolevaid algatusi, samuti on neid hulgaliselt piirkondlikul ja omavalitsusüksuste tasandil. Mul on hea meel, et "multikultuursuse" teemal kommenteerimise ja hädaldamise asemel on olemas selline suur huvi, ka rahvusvaheliselt, leida võimalus edendada kultuuridevahelist lähenemisviisi. Minu arvates on meil seda vaja.
Ma ei kavatse projekte endid ette lugeda; need on üsna innustavad - eriti ELi tasandil - sest need valiti ELi tasandil paljude hulgast välja ja need erinevad liikmesriikide tasandil esitatutest suuresti. Tegelikult on meil 28 projekti, sest Belgias on kaks suurt kogukonda ja toetajaskonda.
Meie arvates on liikmesriigid, kes kaasavad noori, kes on tulevikule tõeliselt avatud, ilmselt parimateks näideteks mitmekesisuses elamise esitatavate väljakutsetega tegelemisest ja samuti ühtsuse edendamisest. Näiteks projektid, nagu Diversidad, mida juhib Euroopa Muusikabüroo (EMO). Siin näeme väga laialt harrastatavate tegevuste kooslust: muusika, muusika tõlgendamine, muusika kuulamine, õppimine muusika kaudu ja dialoog linnakultuuriga. Rahvusvaheline Yehudi Menuhini Sihtasutus; Ton monde est le mien, millest nähtub, et vajame endi mõistmiseks teisi; A Unique Brussels, mis on ELi kultuuriasutuste võrgustik; Alter Ego, noorte panus rahvusvahelisse kultuuridevahelisse dialoogi, kultuuridevahelisse mõistmisse ja Euroopa kodakondsusse läbi ühiste kunstiprojektide, mille abil nad suudavad vaadata kaugemale oma harilikest sotsiaalsetest ringkondadest.
Ühe projekti - Stranger - autoriks on Euroopa Kultuuri Sihtasutus. See kujutab endast noorte eneseväljendust ja platvormi loomist, kus nad saavad oma kogemused siduda laiema Euroopa kontekstiga.
Samuti on väga tähtis, et parlament oleks kaasatud võimalikult suurel määral, olgu siis individuaalselt või ühiselt. Toimub palju üritusi, näiteks Brüsselis, mis käsitlevad erinevaid kultuuridevahelise dialoogiga seotud teemasid. Meie kui komisjon kutsume kultuurikomisjoni (sealhulgas selle liikmeid) kaasa lööma kõikidel üritustel, millel osaleme või mille kaaskorraldajaks oleme. Näiteks toimub meil novembris Euroopa noorte nädal, milles nad peaksid minu arvates osalema. Mõningaid üritusi tuleks korraldada parlamendi ruumides Brüsselis, kus osaleksid parlamendiliikmed ja loomulikult noored kõikidest riikidest, sh ELi välistest riikidest.
Paljudel puhkudel saaksite sõna sekka öelda, anda eeskuju ja näidata oma pühendumist. Ma leian, et see ei tohiks piirduda vaid ühe aastaga. See peab olema pikaajaline eesmärk ja protsess, mille käigus me õpime, osaleme ja küpseme, et see sajand oleks parem kui 20. sajand, mida iseloomustasid arvukad jagunemised, lahkhelid ja inimväärikuse vastased ideoloogiad. Seega leian, et on olemas tugev ajend teie kaasamiseks.
Avril Doyle
Tahaksin lihtsalt teada, kas komisjon on kursis suurepärase tööga, mida tehakse kultuuridevahelise dialoogi ja noorte kaasamise vallas Iirimaa põhjaosas: põhjas, kahe erineva kogukonna vahel, kes on sedavõrd kaua olnud vaenujalal, ning piiriüleselt. Minu arvates on seal teatavaid asju, millest võiks õppust võtta, ja ma küsiksin komisjonilt, kas ta on sellega kursis ja kui ei, siis kas ta võiks end kurssi viia.
Marian Harkin
Ma teen väga lühidalt. Tahan vaid volinikult küsida, kas vabatahtliku töö vallas on välja pakutud mingeid meetmeid?
See on kindlasti suurepärane võimalus erineva taustaga inimestele vabatahtlikult koos töötada, eeskätt programmide raames vabatahtliku noorsootöö vallas, mille eesmärk on tagada, et kaasataks inimesi, kes harilikult vabatahtlikult midagi ei tee - sest mõnikord kipub vabatahtlik töö olema valge keskklassi tegevus - ja samuti vabatahtliku põlvkondadevahelise töö vallas. Kas nendes valdkondades kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks on olemas mingeid meetmeid?
Ján Figel'
komisjoni liige. - Proua juhataja, Põhja-Iirimaa küsimuses sooviksin esmalt anda edasi oma õnnitlused seoses uue õhkkonnaga, mida ma kirjeldaksin kui väga positiivseid ootusi järk-järgulistest ja siirast leppimisest ja ühiste väärtuste toetamisest. Mul on isegi kavas sinna minna, mis on ehk parim vastus. Minu arvates aitaks Põhja-Iirimaa õpilaste, õpetajate ja professorite suurem osalemine ELi teabevahetuses ja programmi ERASMUS raames toimuvas koostöös lähendada ka laiemat Euroopa üldsust ja elanikkonda. Seetõttu on mul kavas külastada Euroopa Liidu seda osa.
Teiseks, mis puutub vabatahtlikuna töötamisse, siis on see väga tähtis teema, sest vabatahtlikkus on ühisvastutuse, inimlikkuse ja ühtekuuluvustunde väljendus. Teisalt on see ka mitteametlik õppeprotsess. Me vajame seda seoses tööhõive, uute oskuste, uute teadmiste ja sotsiaalsete oskuste ning ka kodanikuühiskonna edendamise ja meid ühendavate väärtushinnangutega. Me teeme rohkem kui me varem tegime. Näiteks uude programmi Euroopa Noored on suunatud palju rohkem raha ja see omab Euroopa vabatahtliku töö seisukohalt palju rohkem tähtsust. Nüüd on see rohkem avatud rahvusvahelisele osalusele. Arvud on suuremad ja minu arvates on see üks vastustest.
Sel aastal sooviksime käivitada vabatahtlikku tegevust käsitleva algatuse, mille raames saaks vabatahtlikku tegevust rohkem teadvustada ja luua sellele paremad eeldused. Loomulikult on vaja, et liikmesriigid osaleksid, ja mul on hea meel, et Prantsusmaal on suur tahe tegelda vabatahtliku töö teemaga - vabatahtlik töö ja noored. Täna hommikul kohtusin tervishoiu-, noorsoo- ja spordipoliitika eest vastutava ministriga ning me leppisime kokku teatavates rõhuasetustes. See on üks kolmest noorsoovaldkonna rõhuasetusest Prantsusmaa eesistumise ajal, seega teeme mõningaid edusamme.
Juhataja
Järgmise päevakorras oleva küsimuse esitas härra Higgins. Pean kahjuks tõdema, et ma ei saa seda küsimust vastu võtta, kuna teda ei ole saalis. Ma tean, et sooviksite teha koostööd. Kahjuks ei teatatud meile vahetumisest eelnevalt, mistõttu ei saa ma seda meie kodukorra kohaselt vastu võtta. Mul on väga kahju, et ma ei saa seda küsimust vastu võtta ja pean andma eesõiguse parlamendiliikmetele, kes viibivad saalis.
Teema: Saksamaa, Tšehhi Vabariigi ja Austria vaheline kultuurikoostöö
Milliseid kahe- või kolmepoolseid piiriüleseid Tšehhi Vabariigi, Saksamaa ja Austria vahelisi kultuurikoostööprojekte toetas komisjon eelmisel aastal ja kas komisjon näeb võimalusi toetada selliseid projekte märkimisväärses ulatuses 2008. aastal?
Ján Figel'
komisjoni liige. - (SK) Proua juhataja, lubage mul Bernd Posseltit tema küsimuse eest tänada. Sooviksin märkida, et kultuur ja selle rahastamine riiklikul tasandil on liikmesriikide kohustus. See on subsidiaarsuspõhimõte, mida me austame ja kõrgelt hindamine. Euroopa Liidu ülesanne on toetada ja täiendada liikmesriikides toimuvat tegevust, mitte võtta vastutust selle eest.
Teiseks, on oluline meeles pidada, et kultuuriprogramm (2007-2013) edendab kultuuridevahelist dialoogi, kultuuritegelaste ja -teoste ning kultuuri- ja kunstitoodete riikidevahelist liikuvust. Need projektid peavad kaasama vähemalt kolme kultuuriettevõtjat kolmest erinevast riigist: see annab osaliselt vastuse Bernd Posselti küsimusele. Tšehhi Vabariigi, Austria ja Saksamaa ettevõtjate vahelist koostööd saab seega toetada, kui need koostööpartnerid on valitud Euroopa Komisjoni kutsel esitatud projektide kvaliteedi põhjal.
Mis puutub nende kolme liikmesriigi eriprojektidesse, mida rahastati eelmisel aastal, siis sooviksin ära märkida, et kultuuriprogramm (2007-2013) on väldanud vaid veidi rohkem kui aasta. Peame veidi ootama, et teada saada, mis laadi projekte on selle lühikese aja jooksul rahastatud. Lühidalt öeldes, eelmise aasta projekte käsitlevad tulemused ei ole veel saadaval. Siiski, kui vaadata ajavahemikku 2000-2006, toetati nende aastate jooksul 116 koostööprojekti ja 39 kaasrahastatavat projekti, mis käsitlesid kas kahe- või kolmepoolset koostööd Austria, Saksamaa ja Tšehhi Vabariigi vahel. Nendest projektidest 28 rahastati 2006. aasta eelarvest: see pani tegelikult aluse eelmise aasta (2007) tegevusele.
Kõikide heakskiidetud ja rahastatud projektide täielik loend on avaldatud Euroopa Komisjoni võrgulehel. Ma arvan, et see on ammendav vastus sellele küsimusele.
Bernd Posselt
(DE) Suur tänu teie vastuse eest, volinik. Veidi aega tagasi rääkisite pikalt üritustest Brüsselis. Siiski on ka üritused erinevates piirkondades väga tähtsad, mistõttu on mul kaks lühikest täiendavat küsimust.
Esiteks, rääkisite äsja kahepoolsetest programmidest. Kes see tähendab ainult Saksa-Tšehhi programme või tuleks silmas pidada kolme riiki? Lisaks Austriale võiksid nendeks olla näiteks Slovakkia või Poola.
Teine täiendav küsimus: kas see hõlmab ka euroregioone?
Ján Figel'
komisjoni liige. - - (SK) Nagu ma enne ütlesin, peab uue kultuuriprogrammi kohaselt osalema lühikestes, üheaastastes kavades kolm koostööpartnerit kolmest riigist; mitmeaastased kavad eeldavad suuremat koostööpartnerite hulka. Nende meetmete ulatus või hulk on seega omamoodi kohandatud laienenud Euroopa Liidule.
Me ei saa täiendada ega asendada väikesest eelarvest seda, mis tegelikult vajab palju suuremat toetust riikide valitsustelt või suurtes liitriikides piirkondlikelt võimuorganitelt. Mis puutub sellesse, mida ma ütlesin kahepoolsete suhete kohta kolme Bernd Posselti küsimuses mainitud riigi vahel, siis kaks pandi teatavatel juhtudel paari mõne muu riigiga, kuid osalemise küsimus sai seega osaliselt vastatud.
Tahan kinnitada mitte ainult härra Posseltile, vaid ka võimalikele koostööpartneritele, et koostöö näiteks piirkondade või euroregioonide vahel ning linnade ja kultuuriettevõtjate vahel üldises mõttes on tänapäeval võimalik ja seda toetatakse mitte ainult kultuuriprogrammi (2007-2013) raames, vaid ka 2007.-2013. aasta programmi "Kodanike Euroopa" raames. Kõnealune programm edendab kodanikuühiskonna osalemist ning selle õiguslikuks aluseks on muu hulgas EÜ asutamislepingu artikkel 151, edendades kodakondsust kultuurilises mõistes või mõõtmes. Tänaseks on tuhandeid näiteid väljakujunenud partnerlustest koostööd tegevate kohalike võimuorganite, valitsusväliste organisatsioonide või mitmesuguste ühenduste vahel, mis põhinevad inimestevahelisel dialoogil kodanikuühiskonnas.
Kolmandaks, tahaksin lisada, et struktuurifondidest toetatakse kultuuriaspekte ja kultuuripärandit ning riikidevahelist koostööd oma kultuuripärandi kaitsmisel ja tugevdamisel veelgi rohkem. Tahaksin ministritele ja koostööpartneritele südamele panna, et nad kultuuriküsimuste arutamisel peaksid meeles, et kultuur iseloomustab Euroopat rohkem kui äri või geograafia. Seetõttu aitab investeerimine kultuuri suurendada meie suutlikkust, tugevdab Euroopa identiteeti ja muudab eurooplased atraktiivsemaks. Seda tuleks teha kohalikul tasandil - seal, kus inimesed elavad. See ei puuduta ainult Brüsselit ja muid pealinnu: see puudutab meie piirkondi, väikelinnu ja külasid.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Mul on teile üks küsimus, volinik. Nagu olete öelnud, rakendavad ainult liikmesriigid ise kultuuripoliitikat. Brüssel ei saa selles suhtes midagi teha. Siiski on kunstnikud ja kultuuriinimesed tundnud end viimased 10-15 aastat unarusse jäetuna, eriti hiljuti liitunud riikides.
Mida komisjon teeb või on valmis tegema, et jagada häid kogemusi kunstnike toetamisest hiljuti liitunud riikides ning uusi ideid ja projekte selles vallas? Kas saaksite anda mõne näite?
Reinhard Rack
(DE) Tšehhi Vabariigi, Saksamaa ja Austria vahelistes suhetes on ka arvukalt ajaloolisi surveid. Kas on olemas ka kitsamaid programme või kavatseb komisjon pigem koondada siinkohal oma jõupingutused, et kaasata näiteks ümberasunud inimeste ühendusi nendesse Euroopa tööprogrammidesse, mis oleks selles suhtes väga tähtis üldisema kokkuleppe saavutamiseks?
Ján Figel'
komisjoni liige. - (SK) Tänan teid lisaküsimuste eest. Need näitavad, et kultuur, identiteet ja mälestused on tähtsad, nagu on ka tulevikku vaatamine ja kultuuri arendamine. Ma toetame neid aspekte. Pean kordama, et subsidiaarsus tähendab vastutust ja mitte meile alibi loomist selleks, et saaksime öelda, et me ei tee koostööd, kuna see küsimus on liikmesriikide pädevuses. Komisjon teeb tõesti kõik selleks, et luua kultuurialaseks dialoogiks, teabevahetuseks ja koostööks parim võimalik keskkond, ning ma usun, et nende jõupingutuste viljad on üsna ilmsed.
Mainisin ennist kultuuriprogrammi (2007-2013). Võrrelgem arve: seitse aastat minevikus, seitse aastat nüüd. Siiski on üks väga tähtis näide asjaolu, et Euroopa kultuurialane tegevuskava globaliseeruvas maailmas suruti läbi ja kiideti esimest korda heaks eelmisel aastal ning mitte ainult komisjoni, vaid ELi kui terviku meeleheaks. Mais esitati ettepanekud ning novembris kiitsid liikmesriigid need heaks. Teiseks, meil on õnnestunud kokku leppida, et kultuuri ja kultuurialase tegevuskava osas rakendame uut koostöövormi - avatud koordineerimist. Enne seda oleks enamus öelnud, et see oleks ebatõenäoline, kuna me ei suudaks eriarvamuste tõttu kokkuleppele jõuda.
Võtmeküsimuseks on siiski sisu: on tähtis tagada, et selles koostöös keskendutaks praktilistele kultuurivajadustele laiemas mõttes, kultuuri- ja kunstivaldkonna vajadustele, lihtsalt kultuuri laiendamisele. Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel eelmise aasta kevadel saavutati midagi tähtsat: kultuurivaldkondi ehk niinimetatud kultuuritööstust on esimest korda mainitud Lissaboni strateegias, mida hinnatakse tähtsa panuse andmise eest majanduskasvu ja tööhõivesse. See aitab üle saada klassikalisest dihhotoomiast, et kultuur viib raha välja, samas kui äri toob raha sisse. Kultuur käib käsikäes väärtushinnangutega ning jätkusuutliku majandusarengu mõõtmete laiendamisega. Kultuuri puudumise tulemuseks on probleemid äris, samuti poliitikas ja mujal. Sellega tahan ma öelda, et kultuuri tuleks käsitleda kui tähtsat tegurit ning edendada mitut moodi, et see õitseks. Seetõttu on mul hea meel, et isegi komisjonis teeme selle horisontaalse lähenemisviisi abil suuremaid edusamme ja seda ka tänu eelmise aasta otsusele.
Ma ei taha vastust liialt pikaks venitada. Uued liikmesriigid panustavad oma kultuuriga, oma laiaulatusliku pärandiga ning oma värskete mälestustega jagatud Euroopast või 20. sajandi teisel poolel palju dramaatilisemast minevikust. Siiski saavad nad paljuski õppida vanematelt liikmesriikidelt, kellel on näiteks palju dünaamilisemad meetodid kultuuri rahastamiseks, kultuurialase hariduse arendamiseks ning paljude küsimustega tegelemiseks, mida tuleb edendada ka uutes liikmesriikides. Poliitikad ja valitsused ei saa käsitleda kultuuri kui jääknähtust: "kui raha jääb järele, siis loomulikult anname midagi kultuurivaldkonnale, kuid see ei ole esmatähtis ega võtmeküsimus".
Teiseks, sooviksin vastata Reinhard Racki öeldule minevikutaaga kohta. Veidi varem puudutasin lühidalt mälu teemat: see etendab tähtsat rolli identiteediküsimustes; see õpetab meid mitte kordama minevikutragöödiaid. Oma vastuses Bernd Posseltile viitasin 2007.-2013. aasta programmile "Kodanike Euroopa". See programm võimaldab Euroopa Liidul nende seitsme aasta jooksul kaasrahastada projekte, mille eesmärk on hoida elus mälestusi diktatuuri aegadest ning natsismi ja stalinismi ohvritest. Leian, et see on väga tähtis ülesanne, sest see aitab meil meeles pidada, et kõik see, mis meil on - vabadus, demokraatia, ühendatud Euroopa - ei ole juhuslik või iseeneslik ja et alati on teatav ahvatlus, olgu suur või väike, liikuda totaalsuse ja lihtsustamise poole. Pidage meeles, et peame arendama väärtushinnanguid igas põlvkonnas: tehnoloogiat ja ehitisi on lihtne edasi anda, kuid väärtushinnangud tuleb kinnistada iga inimese mõistusse ja hinge juba lapsepõlvest.
Seetõttu julgustaksin teid kasutama neid kultuuri- või kodanikukoostöö vahendeid, kasutama neid meie mälestuste säilitamiseks nii meie hinge kui ka mõistuse hüvanguks. Minu arvates on just see nende ülesanne, kes on sellised ajad üle elanud, kes mäletavad sündmusi, kes pärinevad riikidest, mis olid niinimetatud hallis tsoonis või raudse eesriide taga. Igal juhul peaks tänapäeva liit jätma ruumi mäletamiseks ja ühenduse arendamiseks.
Juhataja
Meie aja piiratuse tõttu läheme nüüd volinik Mandelsonile esitatud küsimuste juurde. Küsimustele nr 38-40 vastatakse seetõttu kirjalikult.
Jim Higgins
Lamfalussy menetlust käsitleval arutelul lubati venida 30 minutit üle infotunni algusaja. Seetõttu ei saanud ma siin olla. Nagu ma aru sain, alustati küsimustega 18.00 ja esimesele volinikule oli ette nähtud 30 minutit ning ma olen järgmise voliniku teine küsitleja.
Selle parlamendi menetluskord on täiesti ajuvaba. See peaks olema organisatsiooni eeskujuks. Sellist korraldust ja menetlusi, mis meil siin on, ei talutaks ka kõige korratumas küla- või linnanõukogus Euroopa Liidus. See on täiesti ajuvaba.
Infotund peaks olema pühalt puutumatu ja mitte mingit ajalist ülevenimist olla ei tohiks. Seeläbi diskrimineeritakse neid liikmeid, kes esitavad oma küsimused aegsasti, ja sellele ei ole mingit vabandust.
Juhataja
Ma mainisin infotunni alguses, et oleme hilinenud ja et see on äärmiselt kahetsusväärne. Ma püüan välja uurida, mis põhjusel meil oli eelnevalt nii palju arutelusid, mis põhjustas alguse hilinemise. Ma võtan seda väga tõsiselt - vastutust infotunni eest.
Mis puutub aga teie enda küsimusse, siis panin tähele, et siin saalis on muid liikmeid, kes on kannatlikult kogu aeg oodanud, et nende küsimustele vastataks, ja kes ei lahkunud muude kohustuste tõttu. Ma tean, et meil kõigil on keerukad ajakavad, kuid olen seetõttu pidanud kodukorda rangelt järgima ja andma eesõiguse nendele liikmetele, kes on jäänud saali. Mul on kahju, kuid kodukord on üsna selgesõnaline.
Teema: ELi ja Ameerika Ühendriikide vahelise GMOde teemalise vaidluse lahendamine Maailma Kaubandusorganisatsioonis
11. jaanuaril 2008 möödus mõistlik ajavahemik, mille jooksul EL pidanuks täitma WTO vaidluste lahendamise organi otsust, mis käsitles geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) suhtes müügiloa andmise ja nende turustamise meetmeid. Ameerika Ühendriikide valitsuse avalduste kohaselt leppisid Ühendriigid ELiga kokku kaubandussanktsioonide rakendamise menetluse peatamises, "et anda ELile võimalus näidata üles mõtestatud edasiliikumist biotehnoloogiliste toodete heakskiitmisel". Ühendriigid väljendasid ka oma pahameelt Prantsusmaa valitsuse kavatsuse üle rakendada kaitseklauslit ühe geneetiliselt moondatud maisisordi viljelemise keelamiseks, nagu muud ELi liikmesriigid on juba teinud.
Milline on komisjoni mänguruum läbirääkimistel, et saavutada selle küsimuse "sõbralik" lahendamine ja vältida ELi vastaseid survemeetmeid, samas siiski võimaldades ELil säilitada GMOde osas range õigusliku raamistiku?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Auväärt parlamendiliikme viidatud vaidluse lahendamist hõlbustaks see, kui Euroopa Liit tõendaks kaebajale, et tema õiguskorralduslikud menetlused toimivad rahuldavalt ja et heakskiidud antakse põhjendamatu viivituseta alati, kui ohte tervisele või keskkonnale ei tuvastata või kui need on maandatavad.
Lisaks sellele tuleks leida lahendus WTO menetluse kohaldamisalasse jäävate riiklike kaitsemeetmete osas, mis leitakse olevat teadusliku aluseta ja seega WTO eeskirjadega vastuolus.
Mõlemal juhul peab komisjon arvestama liikmesriikidepoolse koostööga. Seetõttu on meie kohustused selged ja me ei saa oma vastutusest kõrvale hiilida.
Samas on Ameerika Ühendriigid nõustunud mitte hakata kohe samaga vastama. Siiski võib vastav menetlus jätkuda, kui täitmiskogu leiab, et Euroopa Liit ei ole rakendanud WTO vaekogu otsuseid. Geneetiliselt muundatud organismide alase Euroopa Liidu õiguskorraldusliku süsteemi tõhus toimimine ei huvita mitte üksnes WTO kaebuseesitajaid, vaid ka Euroopa Liitu ennast.
Enamik meie praegustest söödaallikatest on biotehnoloogilisi tooteid arendavad riigid. Seetõttu on ohutute GMO-toodete õigeaegne heakskiitmine söödana kasutamiseks vajalik, et tagada ELi loomakasvatuse konkurentsivõimelisus. Näiteks, ELi sealihatööstus seisab silmitsi üha kasvavate raskustega mõistliku hinnaga sööda hankimisel, samas kui sealiha hinnad langevad. Teisisõnu, mida kauem me oma heakskiitudega viivitame, seda suurem on oht põllumajandusele Euroopas.
Georgios Papastamkos
(EL) Proua juhataja, volinik, kui ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel peaks puhkema kaubandussõda geneetiliselt muundatud organismide pärast, siis kui ulatuslikke võimalikke sanktsioone kaalutakse ja kuidas neid rakendatakse?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Sanktsioonide ulatuse määrab kindlaks WTO rakenduskogu. Kuid sanktsioonid võivad olla märkimisväärsed. Tõepoolest, need võivad küündida sadadesse miljonitesse dollaritesse toimumata jäänud kaubavahetuse näol. Neid võidakse kohaldada ELi toodetele, mis pärinevad erinevatest liikmesriikidest, mitte ainult neist, kus on vastu võetud riiklikke kaitsemeetmeid GMOde vastu.
Seega ei seaks vastutavad liikmesriigid otsesesse kättemaksuohtu mitte ainult oma tootjaid ja eksportijaid. Need liikmesriigid ohustaksid oma tegevusega ka paljude teiste liikmesriikide eksportijaid.
Ma loodan, et nad kaaluvad neid mõjusid ja tagajärgi, kui nad hakkavad oma tegevust läbi vaatama.
Mairead McGuinness
Ma sooviksin tänada volinikku selge vastuse eest, sest see on söödatööstusele äärmiselt tähtis küsimus. Kuid kas volinik täheldab - samamoodi kui mina - tarbijate üha kasvavat soovimatust tegeleda ELi söödaturu reaalsusega? Volinik mainib väga tabavalt mõju meie linnu- ja sealihasektori konkurentsivõimele. Ehk hiljem saame arutada WTO eeskirju laiemalt seoses mittekaubanduslike küsimuste ja praegu käimasolevate, põllumajanduse üldist konkurentsivõimet käsitlevate läbirääkimistega.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Ma arvan, et tegu on laiaulatusliku valeteabe, vääresitamise ja paanika levitamisega, mis mõjutab osaliselt avalikku arvamust. Ma leian, et kui teabeallikad oleksid asjakohasemad ja üldsusele antaks erapooletumat teavet ning võetaks arvesse selle tegevusest tingitud sündmusteahelat ja tagajärgi, jõuaks üldsus üsna toenäoliselt teistsugusele järeldusele.
Loomulikult peavad tarbijad teadma, mida nad tarbivad. Tarbijad peaksid saama ka valida GMOde ja mitte-GMOde vahel. Hetkel neil seda valikut ei ole, kuna GMOde suhtes on eelarvamusi.
Teema: Majanduspartnerluslepingute põhjalik hindamine
AKV riikidel, kes on leppinud kokku kaubavahetuse liberaliseerimises, puudub piisav läbirääkimissuutlikkus neid tõeliselt puudutavates küsimustes. Sel ajal kui nemad peavad tegema majanduspartnerluslepingutes suuri järeleandmisi, ei võta Euroopa ühtegi siduvat kohustust tähtsates küsimustes, nagu päritolueeskirjade täiustamine, toetuste eraldamine või arenguabi pikendamine.
Kas komisjon nõustub, et nendele riikidele tuleks anda rohkem aega korralikult läbiräägitud majanduspartnerluslepingute sõlmimiseks, et neid tuleks rohkem toetada oma läbirääkimissuutlikkuse suurendamisel ja et seetõttu on vajalik kehtivate lepingute - mis ikka veel ei kujuta endast selliseid "arenguvahendeid", nagu nad peaksid kujutama - põhjalik hindamine ja läbivaatamine!
Teema: Majanduspartnerluslepingud
AKV-riikidega sõlmitud majanduspartnerluslepingutega seotud tähtaja 1. jaanuar 2008 möödumine on tekitanud nendes riikides märgatavat ebakindlust. Lepingud, mis on sõlmitud ekspordi vabastusklauslite, kaitseklauslite, täiustatud päritolueeskirjade, toetuste eraldamise või arenguabi pikendamise kohta, on sageli ebapiisavad, mistõttu toetatakse neid asjaomastes riikides vähe. Kas komisjon on valmis põhjalikult hindama kehtivaid lepinguid? Milliseid konkreetseid meetmeid ta selleks võtab ja millise aja jooksul?
Teema: Majanduspartnerluslepingute mõju mõõtmine
Komisjon sõlmis hiljuti täieliku majanduspartnerluslepingu (MPL) Kariibi mere piirkonna riikidega, samuti hulga vahelepinguid, mille lõppeesmärk on täielike MPLide sõlmimine teiste riikide või piirkondadega. Senistest edusammudest anti selle aasta jaanuaris Euroopa Parlamendi arengukomisjonile väga selgelt aru ning me tunnustame voliniku suurt tööpanust.
Siiski juhtisite tähelepanu ka eelseisvatele ülesannetele. Muu hulgas mainisite, et on elutähtis leida uusi viise uute lepingute rakendamise ja mõju jälgimiseks.
Kas komisjonil on hetkel ligikaudne ülevaade värskeimate lepingute mõjust Aafrika talupidajate sissetulekule ning Euroopa tarbijate makstavatele lõpphindadele? Kuidas kavatseb komisjon välja töötada viise rakendamise ja mõju jälgimiseks ja mõõtmiseks?
Teema: MPLid
Kas komisjon saaks anda värsket teavet MPLide kohta?
Teema: Majanduspartnerluslepingud
Miks te ei ole suutnud kriitikuid veenda, et MPLid on arenguriikide suhtes õiglased?
Teema: Partnerluslepingud arenguriikidega
Enamik AKV riikidest on sõlminud ELiga majanduspartnerluslepingud (MPLid). Hulk vabatahtlikke organisatsioone leiab, et lepingutega ei saavutata seatud eesmärke, s.o majandusarengu edendamist lepinguriikides. Komisjoni pressiesindaja on öelnud, et MPLid võidakse tulevikus panna arutusele ja seega uuesti läbi rääkida. Teisalt on kaubandusvolinik ennast kehtivate lepingute uuesti läbi rääkimise võimalusest distantseerinud.
Kas komisjon saaks selgitada olukorda selles küsimuses? Kas ELiga partnerluslepingud sõlminud arenguriigid saavad neid uuesti läbi rääkida?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Pärast seda, kui komisjon esitas selle aasta jaanuaris arengukomisjonile värske ülevaate, on asjad edasi liikunud. Juriidilised tekstid on ühiselt läbi vaadatud Kariibi mere piirikonna majanduspartnerluslepingu osas ning me alustame protsessi, mille tulemuseks on allkirjastamine ja ratifitseerimine. Muudes piirkondades oleme allkirjastamiseks ette valmistanud vahelepinguid ning vaaginud, kuidas neid asendada täielike MPLidega.
Naasin äsja Lõuna- ja Ida-Aafrika külastuselt, mis hõlmas Lesothot, Lõuna-Aafrika Vabariiki, Botswanat ja Sambiat. Osalesin ministrite kohtumistel Lõuna-Aafrika Arenguühenduse (SADC) ning Ida- ja Lõuna-Aafrika piirkondadega ning arutasin juhtumisi pikalt ja laialt president Mbekiga mõlemat MPLi ja Doha arengukava. Kõikidel kohtumistel Ida- ja Lõuna Aafrika ja SADC esindajatega üllatas mind nende piirkondade tahe liikuda läbirääkimistega edasi ning mitte vaadata tagasi ega lahti harutada saavutatut, kuna selline lahtiharutamine mõjuks kaubanduse turvalisusele katastroofiliselt. See kajastus ühisdeklaratsioonides, milles me väljendasime selgelt oma ühist tahet sõlmida selle aasta lõpuks täielikud MPLid.
Hiljuti oleme pidanud ka kõrgemate ametnike tasandi kohtumisi Kesk- ja Ida-Aafrika esindajatega. Kesk-Aafrika soovib täielikku MPLi juuliks ning Lääne-Aafrika kavatseb selleni jõuda 2009. aasta keskpaigaks. Vaikse ookeani piirkond peab siseläbirääkimisi, kuid kokkulepitud eesmärgiks jäi täieliku MPLi vormistamine 2008. aastal.
Tunnen selgelt, et enamik piirkondi on nüüd väljumas analüüsimise ja eelmise aasta detsembri sündmuste mõtestamise perioodist ning et nad kinnitavad selgelt uuesti oma tahet liikuda täielike MPLide poole. See on tähtis märk, et nad tahavad kaubandust ja arengustrateegiat lõimida edumeelselt, vaadates tulevikku. Ma tervitan seda tahet.
Meie eesmärk sõlmida tervete piirkondadega täielikud MPLid, mis hõlmavad kaubandus-, kaubandusega seotud ja arenguküsimusi täies ulatuses, on jäänud muutumatuks. Vahepeal on vähim arenenud riikide hulka mittekuulujad, nagu Keenia, Elevandiluurannik ja teised, öelnud, et nad on vahelepingute abil taganud tuhandeid töökohti põllumajanduses, ning vähim arenenud riigid, nagu Tansaania ja Lesotho, kiidavad päritolueeskirjade täiustusi. Tundlikud põllumajandusvaldkonnad on kaitstud ning AKV riikidel on nüüd aega ja tegutsemisruumi, et välja mõelda, kuidas jõuda täielike piirkondlike lepinguteni.
MPLe tuleb teraselt jälgida nii abistamise kui ka kaubanduse vaatenurgast. Seepärast nähakse Kariibi mere piirkonna MPLiga ette tiheda järelevalve kord, sealhulgas parlamentaarsed ja muud nõuandvad alamkomisjonid. Vahelepingud asendatakse samasuguseid sätteid sisaldavate täielike MPLidega, enne kui AKV riikide suhtes hakkavad kehtima mingid sisulised liberaliseerimiskohustused.
Bart Staes
(NL) Volinik, võtan teie vastuse teadmiseks. Uurime seda täiendavalt. Siiski ei saa te eitada, et enamikul AKV riikidest on äärmiselt ebapiisav läbirääkimissuutlikkus ning mõnikord ei jää neile mingit valikut, sest asi on juba ära otsustatud. Alles eelmisel nädalal - sel ei ole AKV riikidega mingit pistmist - kohtusin Guatemala ametiühingujuhi, härra Pinzoniga, kes rääkis mulle oma keerulisest olukorrast ametiühingu juhina seoses Euroopa Liidu ja Kesk-Ameerika vaheliste läbirääkimistega. Selline olukord on tavaline riikides, kus teatavad ringkonnad ja positsioonid on äärmiselt nõrgad.
Minu küsimus on järgmine: kas komisjon suudab tagada, et teatavad õigused, näiteks ametiühingute õigused ja rahvusvahelised tööõigused, on sellistes kaubanduslepingutes - nii majanduspartnerluslepingutes (MPL) kui ka muude ülemaailmsete blokkidega, nagu Kesk-Ameerika, sõlmitavates lepingutes - kohustuslikud, nii et neid õigusi austatakse? Ma ei ole sel teemal asjatundja, kuid mulle on jäänud mulje, et lepingutes on selles suhtes olulisi lünki.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Kui ma viimati vaatasin AKV riikide nimekirja, siis Guatemala nende hulka ei kuulunud. Kesk-Ameerikas ei ole ühtegi.
Seega soovitaksin auväärt parlamendiliikmel leida muid teabeallikaid, kes tegelikult elavad ja töötavad AKV riikides.
Glenis Willmott
Majanduspartnerluslepingud (MPLid) töötati algselt välja kui kaubandus- ja arengulepingud, mis käsitlevad enamat kui vaid turulepääsu.
Kas volinik saaks kommenteerida kasvavat muret, et partnerlusalased vahelepingud õhutavad üha suuremat kaubandusalast vaenu Aafrika riikide vahel, kusjuures üheks näiteks oleks Keenia? Keenia naabrid on Keenia toetust nendele lepingutele käsitlenud õõnestavana mandri püüdluse suhtes võtta MPLide osas radikaalsem seisukoht.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Mul on väga kahju, kuid ma ei tea, millised Keenia naabrid on asunud sellele seisukohale. Nii palju kui mina tean - kui auväärt parlamendiliige just ei ütle mulle, millisest riigist ta räägib -, on nad vahelepingutele alla kirjutanud samamoodi kui Keenia.
Ütleksin vaid seda, et vahelepingud käsitlevad pääsu kaubaturule. Tegu on vahelepingutega, mis sõlmiti enne WTO tähtpäeva detsembri lõpus, et sellistele riikidele nagu Keenia, mis ei kuulu vähim arenenud riikide hulka ega ole seetõttu hõlmatud algatusega "kõik peale relvade", oleks tagatud nende kaubanduslikud eelistused ja pääs Euroopa turule, et pärast 1. jaanuari ei esineks kaubandushäireid. Just sel põhjusel on meie kolleegid Keenias ja muudes sarnases olukorras olevates riikides väljendanud oma rahulolu selle üle, kui palju me vaeva nägime ja kui paindlikud me olime, tagamaks, et nad saaksid asjale aasta lõpuks joone alla.
David Martin
Kas te nõustute, et kui AKV-EÜ suhete WTO eeskirjadega sobivaks muutmine välja jätta, on üks majanduspartnerluslepingute põhieesmärkidest lõuna-lõunasuunalise kaubanduse kasv?
Kas selles kontekstis uuriksite võimalust suurendada ja paremini suunata meie kaubandusabi, tagamaks, et lõuna-lõunasuunalisest kaubandusest tulenev kasu realiseerub nende MPLide kaudu?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Ma toetan tugevalt seda seisukohta ja kasutaksin käesolevat võimalust kutsuda meie liikmesriike üles täitma oma osa kokkuleppest, täites kaubanduse toetamiseks võetud kohustusi samaväärselt komisjoni võetud kohustusega.
See on väga tähtis kohustus, mille oleme võtnud ja mille kohta liikmesriigid on varem öelnud, et nad võtavad samaväärsed kohustused. Ma loodan, et nad seda nüüd ka tegelikult teevad ja täidavad meie AKV riikide kolleegide ootused.
Sarah Ludford
Kuna ma ei ole selles vallas asjatundja - erinevalt ilmselt paljudest teistest küsijatest -, sooviksin vaid teada, kuidas, ja olles üsna hämmeldunud, et miks, on MPLide vastased leidnud ajakirjanduses nii palju kajastamist. Miks ei olnud võimalik MPLide eeliseid paremini teadvustada? Asi on lihtsalt selles, et nende vastased ei nõustunud kaubanduse vabamaks muutmise eelistega, erinevalt minust, ja lihtsalt soovisid alal hoida protektsionismi?
Miks komisjon ja teised ei suutnud end ajakirjanduses ehk piisavalt kuuldavaks teha?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Meid võeti kuulda olulistes kohtades - poliitikakujundajate, ministrite ja otsustajate hulgas. Ma ei saa ajakirjanduse eest vastutada; päevad, mil sain vastutada ajakirjanduses kirjutatu eest, on mul ammu selja taga.
Paljude meie läbirääkimispartnerid AKV riikides pidasid argumente aga väga veenvateks. Olles sõlminud vahelepingud, on enamik neist nüüd äärmiselt huvitatud mitte ainult nende täies ulatuses allkirjastamisest, vaid ka täielike majanduspartnerluslepingute sõlmimisest, kaupadelt teenustele, investeerimisele ja muudele kaubandusega seotud eeskirjadele edasiliikumisest, sest nad teavad, et seal peitub nende lepingute arengualase väärtuse täiendav osa.
Ilmselt on MPLide suhtes teatav ebakõla, mille on tekitanud peaasjalikult, kuigi mitte täielikult, inimesed, kes on kaubanduse suhtes kahtlevad, globaliseerumisvastased (mida iganes see ka tähendab) ja kes usuvad, et AKV riikidel oleks teatavas mõttes parem olla rohkem eraldatud rahvusvahelisest majandusest, kuid mina ütleksin, et nad on minevikus kinni. Ma ei usu, et on olemas seda soodustavaid põhjuseid, kuid see on paeluv oma lihtsate loosungite tõttu, mida on lihtne mõista ja millest on lihtne kirjutada, samas kui asja tegelik poliitiline sisu on keerukam. Kuid need, kes vaevuvad asjasse süvenema, näevad selle väärtust ja võimalikku kasu. Seepärast püüavad paljud inimesed AKV riikides neid asju süvitsi näha.
Paul Rübig
(DE) Volinik, ma sooviksin teada, kas töötatakse välja strateegiaid arenguriikidega partnerluslepingute sõlmimiseks taastuvate energiaallikate vallas, sest meile on loomulikult tähtis kulutuste minimeerimine eeskujuliku tootmise puhul, samas maksustades vastavalt ohtlike kaupade tarbimist. Kas võiksite kavandada selle küsimuse lülitamist taolisse lepingusse?
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Kõikidel kaubanduslepingutel on säästvuse tahk, mida püüame läbirääkimistel läbi suruda, ning majanduspartnerluslepingud ei ole erandiks.
Siiski peame lähtuma AKV riikide huvidest ja nende läbirääkijatest ning sellest, millisena nad enda huve näevad. Seega, kuigi me ei hoia end selliste küsimuste tõstatamisel tagasi, ei saa ma vastutada selle eest, kuidas sellistesse küsimustesse suhtuvad need, kellega me neid läbirääkimisi peame.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Juhataja
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung peatati kell 19.55 ja see jätkus kell 21.00)
