Taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Claude Turmes'i raport tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta - C6-0046/2008 -.
Claude Turmes
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, taastuvenergia direktiiv on Euroopa energiapoliitikas verstapostiks. Direktiiv ei taga Euroopale mitte ainult keskkonnasõbralikumat elektrienergiat, kütet ja transporti, vaid sellest saab ka meie oma kohalik energia, mis tähendab, et töökohad ja raha jäävad Euroopasse. Loome juhtiva turu ning võtame tehnoloogia alal üle juhtimise ja kindlustame oma eksporditurud. Kas praeguse kriisi ajal saame üldse midagi paremat teha?
See edu on meie ühine edu. Saavutasime selle nendega, keda siin keegi täna ei näe - Lise, Aris, Hans, Paul, Michel, Fred - kogu meie tagatoapersonal. See on parlamendi edu. Soovin tänada veelkord ka Fiona Halli, Britta Thomseni, Umberto Guidonit, Werner Langenit ja Anders Wijkmani nende usalduse eest minu võimesse läbirääkimisi läbi viia! Soovin tänada eraldi veel ühte meest: Jean-Louis Borlood. Ilma tema, ta kontori ja Prantsusmaa eesistumise isikliku panuseta ei oleks me saanud püüda härra Berlusconit terveks nädalavahetuseks nädal aega tagasi ning seda direktiivi lõpetada. Seetõttu on tegemist ühise eduga ning just seda Euroopa suudabki saavutada.
Pöördun lühidalt veel sisu juurde. Esmalt kaasneb direktiiviga investeeringute turvalisus tänu vähemalt 20% suurustele siduvatele eesmärkidele. Meil on siduvad siseriiklikud eesmärgid, väga üksikasjalikud siseriiklikud tegevuskavad ning vahe-eesmärgid, millest kinnipidamist komisjon rangelt kontrollib. See paneb 27 liikmesriigile piisava surve, et keskenduda ulatuslikult energia tootmisele tuulest, päikesest, veest ja biomassist.
2014. aasta läbivaatamisklausel on ebamäärane. Selles ei seata kahtluse alla ei eesmärke ega ka koostöömehhanisme. Itaalia taastuvenergiatööstus tänab mind täna selle eest, et saame üle kogu Euroopa saavutada taastuvenergia alal edu ka sellistes riikides nagu Itaalia.
Need siseriiklikud eesmärgid - 34% Austria, 17% Itaalia ja 23% Prantsusmaa jaoks - on saavutatavad ka koostöömehhanisme kasutades. See on üks punktidest, mida komisjoni ettepanekus muutma pidime. Tahame taastuvenergia turul koostööd, mitte spekuleerimist. Seetõttu olime vastu ettepanekule nende päritoluettepanekutega kaubelda.
Ka infrastruktuur on taastuv. Hoolitsesime selle eest, et elektri jaotusvõrgud ja gaasiliinid peavad olema avatud, et küttevõrkudesse tuleb teha suuri investeeringuid ning et hoonete, nagu näiteks üldkasutatavate hoonete katuste puhul, peab edaspidi taastuvenergiat kasutama.
Raportöörina olen vähem rahul punktiga, milles käsitletakse taastuvenergiat transpordisektoris. Meie planeedil on piirangud. Meil on piiratud naftavarud, kuid ka meie põllumajandusmaa on piiratud. Seepärast tegime lõpu müüdile nn suurtest luksusautodest ja neljarattaveolistest sõidukitest, mis kasutavad pseudorohelist bensiini.
Keskendume ka elektritranspordile ning vaatame samuti lähemalt biomassi jätkusuutlikkuse seisukohalt. Koos keskkonna- ja arenguliikumisega hakkab Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon nüüdsest võitlema pööraste agrokütuste turule saabumise vastu.
(Aplaus)
Jean-Louis Borloo
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, kallid kolleegid, soovin korrata tänu, mida raportöör paljudele inimestele avaldas. See on kindlasti midagi enamat kui kõigest viisakas žest ning soovin öelda, et tehtud tegu oli lihtsalt suurepärane!
Loomulikult oli punkte, mis alguses rahuldavad ei olnud. Mis puudutab kütuste kaasamist, siis on need nüüdseks osaliselt korrigeeritud ja seoses maa jaotusega veidi muudetud. Mis ülejäänusse puutub, siis erinevused jõupingutustes, mida nõutakse erinevatelt riikidelt, mis ei ole seni olnud tõsiseks arutlusteemaks, - või õigemini, mille kohta ei ole veel tõelisi vastuväiteid olnud - näitab, mida Euroopa solidaarsus endast tegelikult kujutab.
Seoses taastuvenergiaga peavad mõned tegema väga palju, sest neil on selleks võimalusi. Ülejäänute jõupingutused keskenduvad teistele üleminekuvaldkondadele. Minu arvates on meil tegemist vägagi erilise direktiiviga.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja, alustuseks soovin avaldada oma tänu raportöörile Claude Turmes'ile, variraportööridele ja kõigile teistele taastuvenergia eest võitlejatele. Mäletan veel arutelu taastuvenergia, kütte ja jahutuse üle ning kõiki probleeme, mille üle arutlesime. Arvan, et oleme meie ees oleva direktiiviga hästi toime tulnud. Eesmärgi siduv iseloom tähendab, et meetmed ja toetuskavad taastuvenergiat kasutavatele liikmesriikidele on etteaimatavad ja pikaajalised. Sellega saavad uued tehnoloogiad turul läbi murda, mitte ei jää vähemusse. Meie ettepanek on põhjalik muutumine.
On tõsi, et erinevatele riikidele on erinevad eesmärgid, kuid soovin mainida ühte spetsiifilist aspekti, mis komisjonis jutuks tuli. Kõik peale ühe riigi mõistsid, et selle eesmärgi saavutamine on võimalik ning selleks on neil kaks täiendavat vahendit. Esiteks peaksime investeerima palju energiatõhususse, sest see aitab ka meie jätkusuutlikke eesmärke saavutada. Teiseks ei tohi unustada ühtegi sektorit, sest soovime pühendada oma tähelepanu kõigile sektoritele, mitte ainult energiasektorile, vaid ka küttele, jahutusele ja transpordile. Sellel põhjusel arvan, et seoses liikmesriikide väga positiivse suhtumisega võime sellele eesmärgile optimistlikult vastu vaadata.
Arvan, et esitatud paindlikud mehhanismid ei ole vast kõige ideaalsemad. Kuid olen ühel meelel parlamendi ja nõukoguga, et praegusel etapil tuleb investeerida mitmesse erinevasse tehnoloogiasse. Halvim, mis juhtuda võib, on see, et takistame mõne spetsiifilise tehnoloogia väljaarendamist, näiteks päikeseenergia, mis on hetkel võrreldes tuuleenergiaga mõnevõrra kulukam. Usun, et õige lähenemine on tagada toetuskavasid, kuid lubada samas ka liikmesriikidel koostööd teha. Soovin mainida Rumeenias ühe Tšehhi ettevõtte investeeringut tuuleenergiasse. Just seda me tahamegi! Tahame suuri investeeringuid seal, kus see on odavam, kuid see ei tähenda tingimata, et mõni tehnoloogia tuleks välistada.
Arvan, et vajalik on kehtestada ka kõrvalmeetmed ning et oleks juurdepääs kokkulepitud administratiivsete takistuste käsitlemisele ja mõnedele meetmetele, mis on selles valdkonnas edu saavutamiseks täiesti vajalikud.
Mis transporti puutub, siis olen palju positiivsem kui Claude Turmes, sest minu arvates on väga oluline võtta käsile jätkusuutlikkuse kriteeriumid. Meil on jätkusuutlikkuse kriteeriumid, mis on seotud kasvuhoonegaasidega. Mõned ütlevad, et need peaksid olema kõrgemad. Mina arvan aga, et need on juba kõrged ning see on tugev motivatsioon. Teiseks on meil määratletud n-ö keelatud alad. Arvan, et ka see on revolutsiooniline muutus. Viimaks käsitleme ka küsimusi seoses otsese ja kaudse maakasutuse muudatusega. Teame, et pole veel piisavaid teaduslikke tõendeid selge otsuse langetamiseks, kuid on ilmne, et peame töötama selle nimel, et saavutada ka selles valdkonnas siduvad kokkulepped. Usun, et isegi see direktiivi osa on väga edukas, kuna esmakordselt on määratletud jätkusuutlikkuse kriteeriumid ning seda ka kohaldatavas vormis. Arvan, et mitte ainult kütte-, jahutus- ja elektrisektor, vaid ka transpordisektor vajab taastuvenergia allikaid.
Olen väga uhke meie raportööride saavutuste üle koos nõukoguga ning Prantsusmaa eesistumisega! Olen veendunud, et 2020. aastaks saavutame mitte ainult 20% taastuvenergia osakaalu, vaid veel palju enamgi. Seega võime olla nüüd väga kindlad ning 2020. aastal oleme väga õnnelikud.
Béla Glattfelder
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamuse koostaja. - (HU) Peamiselt pakkus rahvusvahelise kaubanduse komisjonile huvi biokütuste küsimus, kuna just need on rahvusvahelise kaubanduse seisukohalt tähtsad. Rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvates ei tohi rahvusvaheline kauplemine biokütustega - mis selles kontekstis tähendab põhimõtteliselt importimist kolmandatest riikidest - põhjustada keskkonna hävinemist või suurenevat nälga. Seetõttu teeb rahvusvahelise kaubanduse komisjon ettepaneku, et liikmesriikidel ei lubataks kaaluda biokütuste eesmärkide täideviimisel selliseid imporditud biokütuseid, millega kaasneb otseselt või kaudselt metsade hävitamine või mida imporditakse riikidest, mis saavad rahvusvahelist toiduabi või kus on kehtestatud põllumajandustoodetele ekspordimaksud või muud -piirangud. Minu arvates on ka Euroopa ise suuteline biokütuseid tootma ning oma energiasõltuvust suudame vähendada ainult siis, kui hakkame kasutama Euroopas toodetud biokütuseid.
Mariela Velichkova Baeva
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (BG) Õnnitlen raportööri suurepäraste tulemuste eest! Taastuvenergia direktiivi tulemuste saavutamiseks peame looma õigusliku raamistiku, et tagada pikaajalised investeerimisotsused.
Aimatav nõudlus taastuvenergia allikatest saadava energia ja biokütuste järele toob juurde mitmeid võimalusi, kaasa arvatud näiteks riskikapitali garanteerimine väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, toomaks turule uusi tehnoloogiaid.
Rahalised vahendid mängivad siinkohal isegi praegustel rasketel aegadel olulist rolli kujundamis- ja kauplemisvahenditega, mille eesmärgiks on rahastada taastuvenergiat, energiatõhusust ja muid eemärke edendavaid projekte. Selle saavutamiseks on vaja koostada reguleeriv raamistik pikaajalise väljavaatega ühenduse ja siseriiklikul tasandil, mis keskendub kohalike ja regionaalsete ametivõimude rollile, et mõjutada poliitikaid taastuvatest energiaallikatest saadud energia edendamiseks.
Anders Wijkman
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - Austatud juhataja, olen nõus, et käesolev taastuvenergia direktiiv on kliima ja energia paketi parim osa. Eriti hea meel on mul selle üle, et biokütuste jätkusuutlikkuse kriteeriume nii palju paremaks muudeti. Minu arvates tegi raportöör suurepärase töö!
Peaksime ka end selle direktiivi eest õnnitlema, sest paljud teised paketi osad jätavad veel palju soovida. Kui täielik oksjonite pidamine lükatakse edasi 2027. aastasse - järgmisse põlvkonda - ning üle 60% heitkoguste vähendamisest on võimalik teostada kolmandates riikides, siis kus on vajalikud tõuked ja algatused energiatootmise, transpordi, tööstustootmise jms muutmiseks? Asi on tõsine nii meie pikaajalistele jõupingutustele heitkoguste vähendamisel kui ka tööstusele. Vajame uuendusi! Teie asemel, volinikud, tunneksin natuke muret ELi heitkogustega kauplemise süsteemi kokkuvarisemise riski pärast, mis tuleneb koduste tegevuste madalate nõuete ja majanduslanguse ühistest tagajärgedest.
Minu arvates on kõne all olev taastuvenergia direktiiv suurepärane näide. Sellega luuakse vajalikud stiimulid tehnoloogia väljaarendamiseks ja samuti uusi töökohtasid ning vähendatakse meie sõltuvust välismaailmast. Kõike seda on tingimata vaja.
Inés Ayala Sender
transpordi- ja turismikomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Austatud juhataja, ka mina tervitan taastuvenergia direktiivi läbirääkimiste lõpuleviimist. Transpordi seisukohast oleme arvamusel, et sellega on nüüd märgistatud selge tee. Tööstus on nõudnud seda õiguskindluse tagamiseks. Suutsime kehtestada sellel teel ka piisavad tingimused ja mitmekesisuse, et 20% ja 10% eesmärgi saavutamiseks mängivad selle 20% sees olulist rolli nii biokütused kui ka muud faktorid, nagu vesinik või taastuvenergia allikatest saadud elekter.
Üks põhipunktidest, mis on minu arvates väga tähtis, puudutab jätkusuutlikkuse kriteeriumide kehtestamist. Loomulikult peavad nende sekka kuuluma ka keskkonnakriteeriumid, nagu näiteks maakasutus, ning selle tagajärjed kolmandatele riikidele, kuid minu arvates on olulised ka sotsiaalsed kriteeriumid. Palun komisjonil olla selles suhtes eriti tundlik, kuna sotsiaalsed kriteeriumid on just see, mida inimesed meilt praeguse majanduslanguse ja suure ebakindluse ajal nõuavad.
Mis ülevaatamisklausleid puudutab, siis arvan, et saame seda teed arendada ja paremaks muuta inter alia uute õigusaktide ettepanekutega. Ühine vorming aitab liikmesriike oma siseriiklike tegevuskavade koostamisel määratud eesmärke täita.
Lõpetuseks soovin küsida komisjonilt, millised on plaanid seoses jaotuse infrastruktuuride ja logistikaga ning ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Samuli Pohjamo
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (FI) Austatud juhataja, soovin tänada raportööri tehtud töö eest!
Taastuvenergia allikate jätkusuutlik ja üha laienev kasutamine on regioonide jaoks positiivne lahendus. Sellega luuakse uusi töökohti, parandatakse energiaalast iseseisvust ning samas on see ka oluline panus kliimamuutuste kontrollimiseks. Veel enam, direktiiviga edendatakse taastuvenergia tootmises kasutatavate masinate ja seadmete üleilmset turgu.
Oma arvamuses rõhutab regionaalarengukomisjon seda, kui oluline on keskenduda direktiivi kohaldamisele regioonide ja kohalikul tasandil. Selles valdkonnas on vaja teha palju koostööd. Vajame ka heade kogemuste vahetamist ning teadusuuringuid, tootearengut ja katseprojekte.
Tingimused ja kliimategurid on liikmesriikide ja regioonide vahel vägagi erinevad. Seda on näha ka näiteks kompromissi ettepanekust, millega antaks komisjonile võimalus teha ettepanek kasutada tootmisprotsessides jätkusuutlikult, kuid väikesemastaabiliselt turvast.
On oluline, et saame võtta vastu direktiivi suhtes saavutatud kompromissi koos selle ajaloolise kliimamuutuste ja energia paketiga.
Csaba Sándor Tabajdi
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse koostaja. - (HU) Esmalt soovin õnnitleda raportööri Claude Turmes'i, kuna tegemist on ülimalt tähtsa direktiiviga. Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonil on väga hea meel, et Euroopa Komisjon oma sõna pidas, sest aasta tagasi, kui parlament minu biogaasi raporti vastu võttis, leppisime Mariann Fischer Boeliga kokku, et eraldi biomassi direktiivi ei tule, vaid biomassi küsimust käsitletakse taastuvenergia allikate kontekstis. Tänan Euroopa Komisjoni sellest otsusest kinnipidamise eest! Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvates mängivad biomass ja biogaas taastuvenergia valdkonnas olulist rolli. Kuid biomassi puhul ei saa lubada, et selle alla kuulub ka metsade hävitamine või toiduainete kasvatamiseks sobiliku maa äravõtmine. Seepärast ei saa biokütuste ja biomassi tootmine toimuda toiduainete tootmise arvelt. Ameeriklaste bioetanooli programm on negatiivne näide sellest, kuidas see maisil põhinev programm on mõjutanud hindade tõusmist. Tänan teid tähelepanu eest!
Werner Langen
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Austatud juhataja, kõigepealt lubage mul öelda, et Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on saavutatud kompromissiga nõus. Läbirääkimised olid rasked ja Claude Turmes tegi nendega palju tööd. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis tuli meil käsitleda 1500 muudatusettepanekut ning ideid oli nii palju, et pidevalt esitati uusi ettepanekuid. Kuid omavahel suutsime arutelud siiski edukalt lõpule viia ning eriti soovin tänada pealäbirääkijat Prantsusmaa parlamendi esindajat härra Léglise-Costat, kes säilitas vajaliku rahumeele ja kontrolli nende raskete, vähemalt kümme etappi kestnud läbirääkimiste kestel. Claude Turmes nõustus lõpuks ometi kompromissiga, mida saame toetada, kuna sellega avatakse kõik võimalused taastuvenergia allikate otstarbekaks kasutamiseks.
Volinik Dimas ütles: "Jah, olen nõus kogu paketiga, olgugi et mõnes kohas on midagi, mis ei meeldi”. Piebalgsi täiskogult tulnud ettepanek oli tõeliselt kasulik. Seoses sellega saime leppida kokku kindla aluse ning vastupidi mõnedele probleemidele, mille üle veel arutleda tuleb, ei pidanud eriti palju muudatusi tegema. Sellel alusel saame teha koos edusamme taastuvenergia alal, anda liikmesriikidele kohustuse arendada modernseid tehnoloogiaid ning saavutada seeläbi oma ühine eesmärk, milleks on 2020. aastaks vähemalt 20% taastuvenergia osakaal.
Kahjuks on üldises kompromissis üks punkt, mis ei ole minu arvates eriti optimaalne, nimelt komisjoni ettepanek võtta kasutusele paindlikud mehhanismid. Siinkohal peatusid parlament ja nõukogu. Minu seisukohalt oleks olnud parem, kui oleksime pakkunud liikmesriikides uusi võimalusi. Kuid vaatamata erimeelsustele seoses selle ühe punktiga, on minu fraktsioon paketiga täiesti nõus. Tänan väga Claude Turmes'i, eesistujariiki Prantsusmaad ja komisjoni!
Britta Thomsen
fraktsiooni PSE nimel. - (DA) Tänan teid, austatud juhataja! Kahekümne kahe kuu eest ei olnud palju neid, kes uskusid, et Euroopa Liit pühendub sellele, et saavutada 2020. aastaks 20% taastuvenergia osakaal. Tegemist on tõepoolest ühega maailma tähtsaimatest energiaalastest õigusaktidest, mille homme siin Euroopa Parlamendis vastu võtame. Direktiiviga saame lõpuks ometi teha lõpu mitusada aastat kestnud sõltuvusele naftast ja gaasist, mis on kahjustanud meie kliimat ning olnud üle maailma sõdade, rahustuste ja ebaõigluse põhjuseks. Tee siiani oli konarlik ja täis takistusi, kuid see, et täna siin oleme, annab tunnistust asjaolule, et me ei saa enam lubada, et asjad lihtsalt omapäi arenevad. Peame tegutsema ning kõne all oleva taastuvenergia direktiiviga teeme esimese sammu puhtama ja parema maailma loomise poole.
Energiatarbimine on nurgakiviks, millele tugineme kliimamuutuste vastu võitlemisest rääkides, sest kui suudame oma energiatarbimist muuta ning fossiilkütuste kasutamise lõpetada, siis suudame ka midagi kliimamuutuste vastu ette võtta. Nõukoguga sõlmitud kokkulepe on Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide fraktsiooni seisukohalt hea tulemus, sest selles säilisid peamised siduvad eesmärgid ning seega peab 2020. aastaks tulema 20% Euroopa Liidu energiatarbimisest taastuvenergia allikatest, sõltumata sellest, kui kavalaid möödapõikamise strateegiaid mõned liikmesriigid leiutasid. Oleme kindlustanud siduvad eesmärgid selle kohta, et vähemalt 10% energiatarbimisest transpordisektoris peab tulema taastuvenergia allikatest ning tagasime ka, et biokütuseid tuleb toota vastutustundlikult ja jätkusuutlikult. Sotsiaaldemokraatide fraktsioon rõhutas samuti vajadust sotsiaalse jätkusuutlikkuse järele. Meil on ka hea meel selle üle, et teise põlvkonna biokütuseid on kahekordselt arvestatud, et oleks stiimul uute energiatehnoloogiate väljatöötamiseks. Lõpuks kindlustasime ka tööstuse, mis loob uued töökohad kahele miljonile eurooplasele ning teadusuuringud roheliste tehnoloogiate alal ning seega olen täna veel eriti uhke. Olen uhke selle üle, et Euroopa Parlament näitas, et on suuteline tegutsema ning olen rahul ka sellega, et sotsiaaldemokraatide fraktsioon avaldas otsustavat mõju, et homme saaksime neid õigusakte toetada. Soovin kõiki oma kolleege tänada väga nende silmapaistva koostöö eest seda probleemi käsitledes!
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja, olen pettunud, et ühes osas kliimapaketist toimus heitkoguste vähendamise nõuete lõdvendamine. Euroopa Liit vajab kindla kursi võtmist süsinikuvaese tuleviku suunas, vastasel juhul jõuavad meist ette teised riigid, mis nüüd agaralt kaotatud aega tagasi teevad. Arvan, et me veel kahetseme seda täiskogul maha magatud võimalust ülejäänud maailmast ette jõuda.
Kuid taastuvenergia direktiiviga suutis parlament veenda liikmesriike leppima vajadusega teha põhjalik muutus selles, kust me oma energiat saame. Soovin tänada Claude Turmes'i, kelle sihikindlus selle eduka tulemuse võimalikuks tegi.
Taastuvenergia tööstuse jaoks annab direktiiv kindlasti õiguskindlust ning kõrvaldab piirid sellisele arengule nagu ühendus võrguga. Mis puutub taastuvenergia kasutamisse transpordisektoris, siis anti tööstusele olulised kriteeriumid biokütuste jaoks, mis on väga teretulnud. Tunnen kergendust, et lõplik tekst kaitseb maad suure bioloogilise mitmekesisusega ning kõrge süsinikuvaruga ja et alates 2017. aasta uute rajatiste kasvuhoonegaasi säästmise nõuet suurendati komisjoni esialgselt 35% ettepanekult 60%le. Oluline on ka see, et kaudse maakasutuse muutuse mõjud arvestatakse nüüd kasvuhoonegaasi säästmise arvutusse ning ilma kõrvalmõjude riskita biokütused saavad lisasoodustuse. Jälgitakse ka mõjusid toiduainete hindadele ning neid käsitletakse 2014. aastal korrapärase aruandluse ja läbivaatamisega.
Kui parlament saaks oma tahtmise, oleksid mõned tegevused olnud palju tugevamad ja kiiremad. Sellegipoolest on tegemist lõpliku tekstiga, mis on täiskogu toetuse ära teeninud.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Austatud juhataja, tänan raportööri käesoleva raporti eest! Tuletan täiskogule meelde, et enne nõukogu kohtumist saavutati kompromiss kuuest kliima ja energia paketti kuuluvast raportist kolme raporti suhtes. See kompromiss ei olnud veatu. Sel ajal võis öelda, et kui oli lepitud kokku ühise seisukoha asjus poolte direktiivide kohta, oli Euroopa energia ja tööstuse klaas alles pooltäis. Sellegipoolest juhiks skeptik tähelepanu asjaolule, et eelnimetatud klaas jäigi pooltühjaks. Kuid nüüd, pärast tippkohtumist on liidu klaas servani täis.
Kompromiss ei olnud lihtne. Sellega kohustatakse liikmesriike, kaasa arvatud uusi liikmesriike tegema sõltumata tingimustest suuri majanduslikke jõupingutusi. Kompromissi versiooni standardeid on tõstetud ning meie regioonile on määratud väga kõrge tase. Peame pidama meeles, et kõik need arvud ja näitajad, mida on nii lihtne paberile kirja panna, määravad tegelikud, käega katsutavad rahalised vahendid, mida meie maksudega luuakse. Nendega määratakse ka tegelike töökohtade saatus, mis on hetkel ohustatud.
Umberto Guidoni
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid, meie ees seisab Euroopa jaoks tähtis kompromiss sellele vaatamata, et Euroopa Parlamendil tuli see kui kibe pill alla neelata.
Tähtis on see, et taastuvenergia tekst, mis kolmepoolsetel läbirääkimistel koostati, sisaldab selget eesmärkide lahtimõtestust ning, mis kõige tähtsam, ütleb, et need on kohustuslikud. 2014. aasta ülevaatamisklausel on võtmeks suurema paindlikkuse tagamisel, et saavutada 20% heitkoguste vähendamise eesmärk ning õigete tingimuste korral on võimalik see 2020. aastaks isegi kuni 30%ni tõsta. Tuleb mainida, et kõige mõjusam ja majanduslikult kasulikum viis liikmesriikidele paindlikkuse pakkumiseks ning energia parema kasutamise tagamiseks on kehtestada ehitus-, transpordi- ja tööstussektorite jaoks siseriiklikud tõhususe eesmärgid.
Kohustuslik 10% eesmärk biokütuste jaoks tuleks piiritleda tootmisprotsesside tõhususe nõuetega keskkondlike ja sotsiaalsete jätkusuutlikkuse kriteeriumide vaatlemise kaudu. Mis puutub esimese ja teis põlvkonna biokütustesse, siis biomassi kasutamine tuleb suunata vaidlust mittetekitavatesse valdkondadesse ning palju tõhusamatesse muundamistehnoloogiatesse. Nõukogus saavutatud kokkulepe ja Euroopa Parlamendi tahe annavad meile positiivse sõnumi: me ei saa lahendada praegust tõsist majanduskriisi ilma oma strateegiat muutmata. Silvio Berlusconi sarnased, kes naeruvääristasid Euroopa nn kolme tuule direktiivi, nimetades seda teostamatuks plaaniks, nägid nüüd, et nad eksisid.
Pakett, mis palutakse parlamendil vastu võtta, olgugi et see on liikmesriikide isekuse tõttu oluliselt lahjendatud, annab palju uuenduslike lahenduste pakkumiseks, millega leevendada kliimamuutuste mõjusid. Kui me kiirelt tegutseda ei suuda, siis hakkab probleem veel raskemini Euroopa majandust rõhuma ning, mis kõige tähtsam, Euroopa kodanike eludele survet avaldama.
Jana Bobošíková
(CS) Arutlusel oleva direktiivi eesmärk on edendada taastuvatest allikatest saadavat energiat ning direktiiv moodustab osa kliima ja energia paketist. Homme hääletan nimetatud paketi vastu, kuna olen veendunud, et õigusaktid, mis esitatakse meile raskete vaidluste järel saavutatud kokkuleppena 27 riigi- või valitsusjuhi vahel, on mõistetamatud, ülearused ning potentsiaalselt ohtlikud. Loodan, et seda ei kohaldata ealeski täielikult!
Terve kliimapaketi loomise ja läbirääkimiste protsess meenutab Hans Christian Anderseni muinasjuttu "Keisri uued rõivad”. Valitsusministrid, kes lõpuks sellele kaootiliste õigusnormide, juhiste, karistuste ja trahvide kuhjale Brüsselis oma nõusoleku andsid, esindavad tihti oma koduriigis hoopis vastupidist vaatenurka. Eravestlustel on nad arvutanud sellise kliimasõbraliku hulluse negatiivseid mõjusid ning tunnistanud, et see nn roheline mull kahjustaks nende riikide majandusi. Siiski kartsid nad kasutada oma vetoõigust, et lükata tagasi õigusaktid, mis ei too Euroopa Liidule midagi muud peale edasise konkurentsivõime vähenemise.
Mitte ükski nendest poliitikutest ei rääkinud vastutustundlikult sellest, kuidas uus direktiiv ja õigusnormid tõstavad kütte ja elektri hinda. Miks on päritolutagatise jaoks vaja uusi registreid ja iga-aastaseid aruandeid? Miks peaks kõikuval tuuleelektrijaamast saadud kilovatt-tunnil olema jaotusvõrgus eeliskoht võrreldes usaldusväärse tuumaelektrijaamast saadud kilovatt-tunniga? Milline Euroopa Parlamendi liige suudab arvutada välja näiteks normaliseerimisvalemi, mille abil saab võtta arvesse hüdroelektrijaamas toodetud energiat? Parlament tahab kasutada normaliseerimisvalemit homme, et anda selles leiduvate keerukate valemitega korraldusi kõikidele ELi hüdroelektrijaamadele. Kes peale raportööri ja mõne ametniku üldse teab, millest ma praegu räägin?
Kui tahame töötada oma kodanike huvides ning tagada jätkusuutlikku arengut, siis ei saa me kogu tööstustootmist liidust välja saata, unustada tuult ja vihma, takistada tuumaenergia levikut ning tõsta kasutute bürokraatlike meetmetega lõpmatuseni energiahindasid. Seetõttu peaksimegi terve kliimapaketi homme tagasi lükkama.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Kallid kolleegid, tuleb tunnistada tõsiasja, et seoses tänase arutelu ja homse hääletusega, millel on mõlemal nii omad head kui ka halvad küljed, valitseb täiskogul suhteliselt nukker meeleolu.
Halvaks küljeks on see, et menetluse intensiivsus ja kiirus on jätnud paljudele parlamendiliikmetele tunde, et nad on kõrvale jäetud aruteludest, mis käsitlevad meetmete paketti, mis on selle parlamendi ametiaja kõige tähtsam pakett.
Heaks küljeks on aga see, et minu arvates on läbirääkimiste maratoni lõpptulemus vägagi rahuldav.
Tegemist oli ühise aruteluga terve paketi üle, kuid hetkel käib jutt taastuvenergia direktiivist ning soovin seoses selle teemaga paar punkti esile tuua.
Esiteks on õige jätta biokütuste osakaal 10% peale, sest kui Euroopas üldse on mingi probleem, siis on see energiavarustuse turvalisuse probleem.
Siseriiklikud toetuskavad, mis samuti jätkuvad, on olnud edukad teatud liikmesriikides, eriti Hispaanias. Asjaolu, et neid edasi rakendatakse, on minu arvates väga hea uudis.
Paindlikkuse mehhanismide eesmärgiks on aidata neid liikmesriike, millel on väiksem potentsiaal osaleda selles ambitsioonikas taastuvenergia edendamise projektis, liites nende jõupingutused suure potentsiaaliga liikmesriikide jõupingutustega. Ka see on väga positiivne panus.
Lisaks annab taastuvenergia direktiiv Euroopa tööstustele kindlasti väga tugeva sõnumi, mis annab neile julgust enesekindlaks ja veendunud tegutsemiseks. Sellega avatakse nii Euroopas kui ka üleilmselt suured ettevõtluse ja töökohtade loomise võimalused.
Lühidalt, kõne all olev õigusaktide pakett juhatab sisse uue ajastu, mida iseloomustab pühendumus keskkonna kvaliteedile sellises mahus ja ulatuses ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Mechtild Rothe
(DE) Austatud juhataja, esmalt minu tänud raportöörile suurepäraselt tehtud töö eest! Ole südamest tänatud, mu armas Claude! Kõne all olevad suunised annavad nüüd suurepärase võimaluse jätkata uue jõuga nende energiaalaste muudatustega, mida Euroopa väga vajab.
Teame, et dramaatiliselt arenevad kliimamuutused vajavad selget keskendumist taastuvenergiale ja energiatõhususele. Täna meile esitatud nõukoguga saavutatud kompromiss on väga hea tulemus. Tekstist kustutati edukaid siseriiklikke toetuskavasid ohustanud sertifikaatidega kauplemine, mida komisjon välja pakkus. Tõelised koostöömehhanismid tagavad vajaliku paindlikkuse, millega on võimalik saavutada ning, loodan, et isegi ületada 20% eesmärk. Veel enam, tugevdatud on ka siseriiklikud tegevuskavad, millega sätestatakse taastuvenergia osakaalu suurendamise strateegia.
Ühest küljest parandas Euroopa Parlament oluliselt biokütuste ökoloogilisi kriteeriume ning teisest küljest lisati ka sotsiaalsed kriteeriumid. Seepärast tänan raportööri ning kogu delegatsiooni sellise tulemuse eest!
Roberts Zīle
(LV) Tänan teid, austatud juhataja, esmalt soovin tänada Claude Turmes'i ja kõiki kolmepoolsetel läbirääkimistel osalejaid saavutatud kokkuleppe eest. Minu arvates on taastuvenergia direktiivi puhul saavutatud kompromiss tähtis seepärast, et me ei kaldunud kõrvale minevikus püstitatud eesmärkidest ja kavatsustest, sõltumata finants- ja majanduskriisist ning asjaolust, et lühemas perspektiivis fossiilkütuste hinnad langevad. Mis transporti puutub, siis soovin öelda, et nimetatud jätkusuutlikkuse kriteeriumide esitamine on hea. Samuti leiti ka süsteem uue põlvkonna biokütuste edendamiseks, mis minu arvates kujutab endast head kompromissi toiduainete tootmise ja biokütuste valdkonnas valitsevale kriitilisele olukorrale. Loomulikult on mul ka hea meel selle üle, et kuulati väikese Euroopa riigi Läti seisukohta, mille kohaselt on Läti eesmärk juba saavutatud ning seda vähendati, kuna riigis on kasutusel väga palju taastuvenergiat ja see on kõige kõrgeim tase Euroopa Liidus. See näitab, et Euroopa mõistab ja võtab arvesse ka väikeste liikmesriikide olukorda. Tänan teid!
Roger Helmer
Austatud juhataja, nüüd, kus oleme kõik mures energiaturvalisuse pärast, on kindlasti õige pürgida suurema taastuvenergia kasutamise poole, kuid see taastuvenergia peab olema nii keskkondlikult kui ka majanduslikult jätkusuutlik. Selles kontekstis valmistab mulle väga muret kiire sööstmine tuuleenergia suunas, seda eriti minu oma riigis, kus võeti vastu liiga optimistlikud ja täiesti mittesaavutatavad tuuleenergia kasutuselevõtmise eesmärgid. Pole selge, kas tuul nendele kriteeriumidele vastab. Tuuleenergia on väga kallis ning tõstab juba nüüd rasketes oludes olevate perede ja ettevõtete jaoks elektri hinda.
Juba tuuleturbiinide valmistamine, monteerimine, transportimine ja ülesseadmine kulutab väga palju energiat. Vundamentide kaevamise, infrastruktuuride ja teede ehitamise ning kaablite paigaldamise käigus tekib märkimisväärselt suurtes kogustes süsinikdioksiidi. Kuid austatud juhataja, minu peamiseks mureks ei ole täna mitte need küsimused, vaid mõjud kohalikele kogukondadele. Minu regioonis Leicestershires ja Northamptonshires kerkivad tuulefarmid nagu seened pärast vihma. Need on näevad koledad välja, langetavad kinnisvara väärtust, avaldavad hävitavat mõju eludele, kodudele ja kogukondadele. Oleme üha enam mures madalsagedusliku heli mõjude pärast tervisele, eriti öösiti, sest madalsageduslikud helid häirivad kohalike elanike unemustreid. On aeg kaitsta inimesi, keda me siin esindame. Arvan, et uutele tuuleturbiinidele tuleb kehtestada kohustuslik kolme kilomeetrine minimaalne kaugus olemasolevatest asulatest.
Reino Paasilinna
(FI) Austatud juhataja, minu tänuavaldused kõigile raportööridele!
Praegu on palju toimumas. Euroopa Liit aitas kaasa Gruusia sõja lõpetamisele, alustasime oma jõupingutustega üha enam võimust võtva finantskriisiga võitlemiseks ja nüüd koostame energiapaketti, mis ei ole samuti väike töö.
Lepiti kokku, millised tööstussektorid saavad saastekvoote. On tähtis, et investeerimises ei tuleks langust ning sellest tulenevat töötuse kasvu. See oleks lisandunud finantslangusele, mis oleks olnud tõepoolest hukatuslik kombinatsioon. Samas saab tööhõive uut tuult tiibadesse, kuna tööstused ei koli teistesse riikidesse ning energiatõhusus aina tõuseb, milleks on vaja töötada välja tehnoloogiaid.
Mul on hea meel, et meie ettepanek võtta periood 2005-2007 etalonina kasutusele vastu võeti, kuna sellega on tagatud ausus. Euroopa on nüüd muutuste eestvedajaks. See muutus põhineb solidaarsusel ning kehtib ka neile, kes ei ole tänaseks veel nii head energiatõhususe taset saavutanud.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Austatud juhataja, soovin avaldada oma tänu raportöörile ning öelda, et toetan kompromissi, mis taastuvenergia direktiiviga saavutati! Soovin siinkohal teha ka mõned märkused.
Rääkides taastuvenergia allikatest, peame silmas seda, et tuleb kasutada tuule-, päikese-, geotermilist energiat, laineid, jõgede voolu, biomassi ja -gaasi. Kahjuks võivad taastuvenergiat tootvad rajatised avaldada keskkonnale negatiivset mõju või piirata toiduainete tootmist, kuigi see ei ole alati nii. Seetõttu on tähtis, et me kaaluksime kõik oma tegevused hoolikalt üle ja korraldaksime põhjalikke uurimistöid. Samuti peaksime üritama vähendada taastuvenergia kasutamisega kaasnevaid kulutusi, otsides selleks uuenduslikke lahendusi. Taastuvenergia ei peaks tõesti nii kallis olema. Lisaks peame arvutama kokku lisakulutused, võttes arvesse ka traditsiooniliste energiaallikate kasutamisega kaasnevaid kahjulikke mõjusid keskkonnale.
Seoses sellega soovin rõhutada ka kohalike omavalitsuste kaasamist, seda eriti maapiirkondades. Samuti peame andma avalikkusele võimaluse antud teema kohta piisavat teavet hankida. Ka energia kokkuhoidmine ja selle ratsionaalne kasutamine on väga olulised tegevused. Emakese Maa ressursse ei tohi raisata.
Luca Romagnoli
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid, esmalt lubage mul öelda, et käesolevas arutelus kõne all oleva tähtsa Euroopa kliimamuutuste ja energiapoliitika kohta esitatud huvitavad argumendid on tõeliselt muljetavaldavad.
Nüüd, kui meie majandused on segadusse paisatud, võib vaid imetleda, kuidas Prantsusmaa eesistumine - loomulikult koos Silvio Berlusconiga, kes on samuti seoses sellega tänu ja tunnustuse ära teeninud - suutis võtta käsile valdkonna, mis mängib väidetavalt rolli meie planeedi hävingus ja saastamises, ning tagada samas mõistlikud tingimused meie tööstuste püsimajäämiseks. Claude Turmes'i raport muudab meie väljavaated veelgi paremaks, kuna ei saa kahelda selles, et vajame taastuvenergiat.
Olen nõus raporti üldise suunaga ning selle muudatusettepanekutega, eriti muudatusettepanekutega 1, 2, 4, 5 ja 7, ning kavatsen hääletada direktiivi poolt. Kuid oleksin soovinud, et teatud vahendeid taastuvenergia tootmiseks oleks teisiti hinnatud, arvestades tõsiasja, et nende mõjusid on vaja veel korralikult hinnata ja nende üle arutleda. Esitatud eesmärkide juures tuleb siiski võtta arvesse nii sotsiaalset kui ka keskkondlikku jätkusuutlikkust ning sellest tulenevalt ka kõikide meie tootvate tööstuste jätkusuutlikkust.
Teresa Riera Madurell
(ES) Austatud juhataja, kahtlemata on käesolev raport väga oluline samm turvalisema, konkurentsivõimelisema ja jätkusuutlikuma energiasüsteemi loomise poole. Seepärast soovin õnnitleda raportööri tema suurepärase töö eest tänu millele parlament antud protsessis juhtivat rolli täita saab!
Kuid mul on kahju, et 2014. aasta ülevaatamisklausel alles jäeti. Tunnistan, et kasutusele võeti küll teatud ettevaatusabinõud, tagamaks, et klausel ei mõjutaks ei 20% eesmärki ega ka liikmesriikide kontrolli oma siseriiklike tugisüsteemide üle, kuid minu arvates ei ole need siiski piisavad.
Praeguse sõnastuse puhul võivad mõned liikmesriigid kurta, et taaselustati taastuvenergia sertifikaatidega kauplemine, mis on oht, mille vältimise nimel me direktiivi koostamise ajal läbirääkimistel nii palju vaeva nägime.
Parlamendina on meie kohuseks jälgida, et eesmärkide saavutamisel ei tehtaks järeleandmisi ning julgustada liitu edendama taastuvenergia suurt potentsiaali ka mujal maailmas.
Seetõttu tervitame algatust luua rahvusvaheline taastuvenergia agentuur taastuvenergia edendamiseks ka väljaspool Euroopat.
Inese Vaidere
(LV) Lugupeetud kolleegid, minu arvates on väga teretulnud asjaolu, et kliimamuutuste paketi asjus nii ühehäälselt kokkuleppele jõuti, kuna on selge, et saame tõhusalt edasi liikuda vaid siis, kui meie seas valitseb üksmeel. Esmalt tuletan meelde, et kompromissi sõnastuses leiti lahendus neile liikmesriikidele, mis vähendasid oma heitkoguseid vahemikus 1990-2005 vähemalt 20%. Kuid lahendus peaks olema veelgi julgem. Näiteks minu riigi äti puhul on toimunud vahemikus 1990-005 vähendamine 57% ulatuses ning oluliselt on vähendatud oksjonitest saadud rahade kogusummat, mis on paketi kohaldamiseks ette nähtud. Teiseks peame 2020. aasta eesmärkide saavutamiseks looma tõhusa üleliidulise stiimulite süsteemi, millega toetatakse ettevõtteid ja isikuid, kes taastuvenergia ressursse kasutavad või turule toovad. Selleks võiks näiteks olla muutustega kaasnevate kulutuste osaline hüvitamine. Vastasel juhul võib selle teostamine muutuda võimatuks nendele liikmesriikidele, kus puuduvad selleks piisavad eelarveressursid. Ka Euroopa Komisjon peaks pühendama rohkem aega tõhusamate ja soodsamate taastuvenergia tehnoloogiate tootmise ressursside leidmisele. Üleilmse kliimaolukorra parandamiseks peavad need tehnoloogiad olema vastuvõetavate hindadega ...
Czesław Adam Siekierski
(PL) 2020. aastaks peab kakskümmend protsenti kasutatavast energiast tulenema taastuvatest allikatest. Kui võtta arvesse Euroopa praegust olukorda, siis on see väga ambitsioonikas eesmärk. Hetkel on taastuvenergia osakaal 8,5% kogu kasutatavast energiast. Iga riik peab otsima ressursse, mida see oma territooriumil kõige paremini kasutada saab.
Tasub mainida, et ka kohalikud omavalitsused on üha enam valmis taastuvenergiat kasutusele võtma. Usun, et sektori tulevik sõltubki tegelikult kohalikest algatustest. Viimased saavad loota tugevale siseriiklikule ja Euroopa toele, kaasa arvatud rahalisele toele.
Seepärast on oluline selliseid tegevusi edendada, et näidata kasu, mida need toovad ning toetada ka juba käimasolevaid algatusi. Kasu on laiaulatuslik: rohkem töökohti, sissetulekut ja maksutulu ning kõige tähtsam on see, et luuakse taastuvaid energiaallikaid.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Austatud juhataja, volinikud, kallid kolleegid, käesolev raport on Euroopa Parlamendi jaoks vaieldamatu saavutus. Kuid peame leidma ka kaks tasakaalupunkti: ühel pool on energia tootmine kõikidest võimalikest, kaasa arvatud taastuvenergia ja alternatiivsetest allikatest ning teisel pool energia tootmine ja tarbimine ning keskkonna kaitsmine.
Käesolev direktiiv on tähtis vahend selle saavutamiseks. On tähtis võtta kasutusele majanduslikult tõhusad poliitikad ja meetmed, et vähendada energia tarbijate koormat ning tuua kasu ühiskonnale. Kuid direktiivi toetamine tähendab ka seda, et toetatakse tehnoloogiaid, mida on seni traditsiooniliselt energia tootmiseks kasutatud, tingimusel, et need on ohutud, jätkusuutlikud ja usaldusväärsed, mis on näiteks oluline tegur tuumaenergia kasuks. See tähendab, et vajame paindlikkust.
Seepärast soovin veel kord juhtida tähelepanu probleemile seoses tuumareaktoritega, mis suleti Bulgaaria elektrijaamas, mis vajab piisavat kompensatsiooni, et riik saaks jätkata edukat osalemist ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Kallid kolleegid, möödunud nädalal nägin Poznańis oma silmadega neid suuri lootusi, mis kogu maailmal seoses Euroopa Liiduga on. Saime julgustust säilitada oma juhiroll kliimamuutustega võitlemisel. Saime ka märke sellest, et nii Ameerika Ühendriigid kui ka Austraalia on võtnud kavaks suunduda meiega samale teele.
Loomulikult on see meile suur vastutus. Vastutus võtta vastu veatuid seadusi ning neid ka kohaldada. See vastutus on seda suurem, et meie õigusloome vahendis ei ole nähtud ette karistusi. Seepärast palun liikmesriikide valitsustel ning parlamendiliikmetel teha kõik selleks, et me oma eesmärgid ka täidaksime.
Soovin rõhutada veel kahte asja: peame investeerima transpordivõrkudesse koos investeeringutega tootmisvõimsusesse taastuvenergia allikate valdkonnas. Seoses sellega mängivad eriti tähtsat rolli arukad võrgud, kuna võimaldavad jaotatud elektritootmist. Veel üks asi: peame suurendama biomassi kasutamist ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Soovin õnnitleda raportööri Claude Turmes'i! Taastuvatest allikatest saadava energia edendamine nõuab liikmesriikidelt tõsist pühendumust nende energiavarustuse infrastruktuuride uuendamiseks, toimiva eristuse loomiseks ja liitumiseks erinevate Euroopa energiavõrkudega, et taastuvenergia tootjatel oleks juurdepääs energia transpordi ja jaotamise võrgule.
Euroopa majanduse taastumiskavas on energiatõhususe tagamiseks, taastuvenergia jaoks, erinevate toitevõrkudega ühendamiseks ning energiatõhususe suurendamiseks nähtud ette suured summad. See tähendab, et taastuvenergia edendamisega on võimalik luua uusi töökohti ning aidata kaasa majanduse arenemisele.
Vaja on aga suuri investeeringuid, et vähendada järk-järgult meie sõltuvust fossiilkütustest ning olemasolevaid energiatootmise rajatisi moderniseerida ja tõhusamaks muuta. Mis biokütustesse puutub, siis peab Euroopa Liit investeerima teadusuuringutesse seoses teise põlvkonna biokütustega ...
Gyula Hegyi
(HU) Soovin jagada oma mõtteid seoses biokütustega. Teame, et tegemist on vaidlusttekitava energiaallikaga, kuna seda arengumaadest importides on oht, et hävitame sealseid vihmametsi või põhjustame paljudes kohtades näljahädasid. Samal ajal on aga võimalik kasutada kolmanda põlvkonna biokütust meie üldise energiatasakaalu tagamiseks ning seetõttu arvan, et põhimõtteliselt peaksime tootma biokütuseid meie enda kodustest ressurssidest, see tähendab, et selleks otstarbeks tuleks kasutada Euroopa põllumajanduse jääktootlikkust. Toon ühe näite. Ungaris on raisatud peaaegu 1 miljon hektarit maad. Kui suudaksime kasutada seda maad innovaatiliselt biokütuse tootmiseks ning säilitada samas ka selle looduslikud omadused - ehk siis mitte teostama seal intensiivset maaharimist - tooksime ühtlasi kasu nii keskkonnale kui ka Claude Turmes'i mainitud eesmärkidele, nimelt kasutaksime peamiselt Euroopa enda ressursse, et saada ...
Claude Turmes
Austatud juhataja, suur tänu kõigile ning aitäh ka lillede eest! Oli väga meeldiv teiega koos töötada. Soovin vaid kaks või kolm lühikest märkust teha.
Esiteks, volinik Andris Piebalgs, teil on täiesti õigus. Räägime küll 20%st, aga minu arvates on see vaid miinimum. Olen kindel, et 2020. aastal on tulemused paremad kui 20%, sest tehnoloogia hind langeb ning kogu süsteem ja majandus tugineb taastuvenergia allikatele.
Räägime elektrist: 2020. aastaks saavutame praeguse 15% rohelise elektri asemel 35%. Mis takistab meid jõudmast vahemikus 2025 kuni 2030 50%ni? Seetõttu paneb käesolev direktiiv alates homsest aluse rohelise energia revolutsioonile ning arvan, et järgmisel aastal peame toetama seda kahe meetmega. Esiteks on Euroopa Investeerimispangalt vaja rohkem raha.
Teiseks, kui komisjon esitab järgmisel aastal taastuvenergia tegevuskava, siis palun mõelge hoolikalt regionaalse koostöö üle. Koostöö Põhjamere ja Läänemere vahel, regionaalne koostöö seoses Prantsusmaal algatatud päikeseenergia kavaga ning samuti regionaalne koostöö seoses biomassiga. Miks mitte asutada Poolas tippkeskus, et kiirendada koos küttevõrkudega biomassi kasutamist terves Ida-Euroopas?
Seega ongi roheline revolutsioon alanud. Nüüd saame pühendada oma jõupingutused energiatõhususele. Viimastele kuudel ei ole veel mainitud piisavalt 20% suurust energiatõhusust. Me ei saanud kõike teha. See aga tähendab, et nüüd peame keskenduma energiatõhususele, hoonetele, transpordile, elektroonikale, elektrimootoritele - kõik see vajab nüüd meie tähelepanu perioodil 2009 kuni 2010. Ka järgmised Euroopa Liidu eesistujariigid Rootsi, Hispaania ja Belgia koos parlamendi ja komisjoniga peavad tegema energiatõhususest järgmise Euroopa Liidu eduloo, et oleksime endiselt õigel teel.
Tänan teid kõiki! Käesoleva raporti koostamine oli väga meeldiv töö. Mingil viisil oli see nagu elueesmärk, unistus, mille sain tõeks teha ning seepärast olen tänulik teile kogu selle rahulolu eest, mida ma tänu selle projekti elluviimisele kogeda sain.
Juhataja
Tänan teid, härra Turmes, ning õnnitlen teid siin arutelus ning homsel hääletamisel saavutatud edu puhul!
Arutelu lõpetati.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Constantin Dumitriu  
kirjalikult. - (RO) Hiljuti arutles Euroopa Ülemkogu kliimamuutuste ja energia õigusaktide paketi üle. Peamiseks mureks oli finants- ja majanduskriis. Kuid me ei saa jätta kahe silma vahele sellega kaasnevat toidukriisi. Tänapäeval on majanduslikult teostatav põllumajandus alus Euroopa rahvastiku toiduainetega kindlustatuse tagamisele.
Mõistan oma kolleegi Claude Turmes'i muresid seoses biokütustega ning tema vastuseisu komisjoni toetatavale eesmärgile kasutada neid kütuseid 10% ulatuses kogu tarvitatavast kütusest. On neid, kes arvavad, et energiakultuurid on vastutavad toidukriisi ja toidu hindade tõusu eest. Kuid need kultuurid moodustavad kõigest 2% Euroopa praegusest põllumajandustoodangust.
On risk, et õigustamata tõus biokütuste tootmises hakkab konkureerima toidu tootmisega. Seda riski saab leevendada selgelt määratletud õigusaktidega ning täpsete eesmärkide kehtestamisega siseriiklikes tegevuskavades.
Me ei tohi ka jätta arvestamata eeliseid, mis kaasnevad biokütuste kasutamisega, nagu näiteks vähenev sõltumine fossiilkütustest ning vähenevad kasvuhoonegaaside heitkogused. Suure põllumajanduse potentsiaaliga riikides, nagu Rumeenia, Bulgaaria või Poola, on biokütuste kasutamine sotsiaalmajanduslik alternatiiv maapiirkondade arendamiseks ning keskkonnakaitse edendamiseks, kasutades selleks energiatõhususe ja taastuvenergia allikate pakutavat potentsiaali.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Käesoleva direktiivi vastuvõtmine annab investoritele suurema kindlustunde ning loob õigusliku raamistiku tulevaste investeeringute plaanimiseks, et saavutada 2020. aasta ambitsioonikas eesmärk. Taastuvenergia allikate direktiiv pakub majanduslikke võimalusi uutele arenevatele tööstussektoritele ning 2020. aastaks luuakse umbes 2 miljonit töökohta. Praeguse finants- ja majanduskriisi kontekstis on see väga tähtis ülesanne.
Taastuvenergia allikatest saadava energia edendamise direktiivi ettepanekus sätestatakse igale liikmesriigile kohustuslikud õiguslikud eesmärgid seoses kasutusele võetava taastuvenergia üldise proportsiooniga. Lähtuvalt sellest oodatakse, et Rumeenia suurendab oma taastuvenergia osakaalu kogu lõplikust energiakasutusest 17,8%lt (2005. aasta) 24%ni (2020. aastaks). 2010. aastaks moodustab taastuvenergia 11% kogu riigi energiakasutusest.
Järgneval perioodil täidetakse siseriiklikke eesmärke taastuvenergia allikate kasutuselevõtmiseks elektri tootmisel, juhul kui võetakse kasutusele järgmised meetmed:
terves ressursside, transpordi, jaotus- ja tarbimisvõrgusikus investeeringute suurendamine, et tõsta energiatõhusust;
vedelate biokütuste, biogaasi ja geotermilise energia kasutamise edendamine;
teadus- ja arendustegevuse toetamine ning asjakohaste uurimistulemuste laialijaotamine.
