Tööhõivealase tippkohtumise ettevalmistamine - Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomine - Uus sotsiaalmeetmete kava - Tööturult tõrjutud isikute aktiivne kaasamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on ühine arutelu teemadel:
nõukogu ja komisjoni avaldused tööhõivealase tippkohtumise ettevalmistamise kohta,
Gabriele Stauneri raport Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise kohta - C6-0518/2008 -,
José Albino Silva Peneda raport Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel uue sotsiaalmeetmete kava kohta ja
Jean Lamberti raport Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, oleme kõik teadlikud, et kannatame praegu paljude aastate ühe kõige tõsisema finants- ja majanduskriisi all. Liit ja liikmesriigid on kasutusele võtnud suure hulga meetmeid nii kriisi tagajärgede leevendamiseks kui ka selle peamiste põhjustega tegelemiseks. Samal ajal on nad arvesse võtnud ka tungivat vajadust eneste tulevikuks paremaks ettevalmistamiseks, et seista silmitsi üleilmse majanduse väljakutsetega.
Oleme ka teadlikud, et praegused raskused ei ole seotud lihtsalt numbritega bilansil või majandusprognooside parandamisega. Neil raskustel on tegelik mõju inimestele, nende elatusvahenditele, perekondadele ning elatustasemele. Kõige otsesemalt mõjutatakse neid, kes on juba kriisi tagajärjel töö kaotanud, või neid, kellel on lähikuude jooksul oht töö kaotada.
Kevadine Euroopa Ülemkogu nõustus, et tööhõivealane tippkohtumine tuleks korraldada selleks, et vahetada kogemusi, mil määral on kasutusele võetud taastamismeetmed olnud edukad tööhõive toetamisel ning uute ja enamate töökohtade loomisel. Tippkohtumine leiab aset sellel neljapäeval Prahas.
Eesistujariigile antud volitus oli selge. Peame vaatlema probleeme, milleks on tööhõive mahu säilitamine kaitstud paindlikkuse ning mobiilsuse kaudu, investeeringutele soodsate tingimuste loomine ja töökohtade loomine ettevõtluse kaudu - eriti väike- ja keskmise suurusega ettevõtete kaudu - oskuste juurdeõppimine ning tööturu vajaduste ettenägemine. Samuti peame vaatama sellist teemat nagu tööturu tugevdamine ja ümberkorraldamine selle tulevikuks ette valmistamiseks. Meie eesmärgiks on kindlustada, et tippkohtumine poleks ainult võimalus rääkimiseks, vaid et selle tulemused ja soovitused tooksid kasu kogu ühiskonnale tervikuna.
Osalejate hulgas on sotsiaalkolmik pea- ja tööministrite näol praegusest eesistujariigist, Tšehhist ja tulevastest eesistujariikidest Rootsist ja Hispaaniast. Sotsiaalpartnereid esindavad Business Europe'i ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni presidendid ja tegevjuhid koos väike- ja keskmise suurusega ettevõtete esindajate ning avaliku sektori ettevõtete tööandjatega. Euroopa Komisjoni esindavad president José Manuel Barroso ja volinik Vladimír Špidla.
Kohal on ka tööhõivekomitee, sotsiaalkaitsekomitee ja majanduspoliitika komitee esimehed. Loomulikult on kutsutud ka Euroopa Parlamendi esindajad. Samuti saan aru, et Euroopa Parlamendi president härra Hans-Gert Pöttering võtab üritusest osa.
Tippkohtumise ettevalmistamiseks korraldati õppepraktikad kolme osaleva delegatsiooni riikides: Madridis, Stockholmis ja Prahas. Nimetatud õppepraktikad keskendusid eriti oskuste juurdeõppimisele, tööhõivele juurdepääsu suurendamisele, tööhõive säilitamisele, töökohtade loomisele ja mobiilsuse edendamisele.
Õppepraktikad aitavad meil koos sotsiaalpartneritega keskenduda peamistele huvipunktidele. Meil on hea meel, et Euroopa Parlamendi esindaja, nimelt tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esimees Jan Andersson osales ettevalmistavatel õppepraktikatel.
Oskuste juurdeõppimise õppepraktika, mis toimus Madridis, rõhutas, et oskused on tulevikuks valmistumiseks eriti olulised. Lühemas perspektiivis aitavad oskused tõsta nii tootlikkust kui ka mobiilsust. Pikemas perspektiivis sillutavad need teed majanduse taastumisele, konkurentsivõime kasvule ning on väga olulisel kohal tõrjumise vähendamisel ning suurema sotsiaalse võrdsuse edendamisel.
Oskuste juurdeõppimine, mida kiidavad heaks kõik huvigrupid, ei tähenda vaid formaalseid kvalifikatsioone, vaid ka näiteks suhtlusoskuste arendamise soosimist noorte hulgas.
Kõrgemate oskuste omandamise rahastamise probleemist ei saa eriti kriisi ajal üle vaadata. See nõuab pühendumist mitte ainult avalikelt võimudelt, vaid ka tööandjatelt, töötajatelt ning tööotsijatelt endilt. Euroopa tasandil on vaja edasi uurida Euroopa sotsiaalfondi kasutamisvõimalusi. Nii palju, kui tööandjad asjasse puutuvad, nende huvi oskuste juurdeõppimisse on ilmne, sest ettevõtted, mis ei investeeri raha oskuste juurdeõppimisse lõpetavad kaks ja pool korda tõenäolisemalt tegevuse kui need, kus seda tehakse.
Stockholmi õppepraktika tööhõivele ligipääsu suurendamise teemal keskendus sellele, kuidas saada äsja töötuksjäänud ja mitteaktiivsed tööotsijad võimalikult kiiresti tagasi tööturule. Äsja töötuks jäänutel ei tohiks lasta jääda pikaajalisteks töötuteks. On eriti oluline, et sotsiaalkaitse süsteemid tegutseksid hüppelaudadena uutele töökohtadele, mitte ei oleks vaid passiivseteks turvavõrkudeks. Üle ei saa vaadata vajadusest luua stiimuleid aktiivseks tööotsinguks. Kaitstud paindlikkuse põhimõte peaks üleminekud tasuvaks tegema, pakkudes selleks vajalikku turvalisust.
Õppepraktikal Stockholmis rõhutati ka seda, et lühiajalised meetmed ei tohi tekitada eelarvamusi pikaajaliste vastu. Varase pensioni süsteemid on halb lahendus noortele rohkemate töökohtade loomiseks, kuna need langetavad üldisi osalemismäärasid ning vältimatult kaasnevad nendega kõrgemad sotsiaalkindlustuse kulutused.
ELi tasandil leiti vahendina Euroopa Sotsiaalfondi kasutamine aktiivsete kaasamise meetmete rahastamiseks nagu ka anda vanematele töötajatele võimalus töö säilitamiseks nende sotsiaalkindlustuse panuste vähendamiseks.
Viimasel õppepraktikal eelmisel nädalal Prahas rõhutati vajadust töökohtade säilitamise järele ja ettevõtlusele ning töökohtade loomisele soodsa keskkonna parandamist. Ajutised lühiajalised töökorraldused võivad olla kasulikud, kuid tagada on vaja nende rahaline jätkusuutlikkus. Kuid peame olema valvsad protektsionismi trendi suhtes, mis võib kahjustada liitu tervikuna.
Peame kasutama aktiivseid meetmeid mobiilsuse edendamiseks ning taas mängib selles kontekstis olulist rolli meie tööturgude suurem mobiilsus. Vaatamata kriisi mõjule, on Euroopas veel palju vabu töökohti, kuid puudub koordinatsioon liimesriikides ja liikmesriikide vahel. Tihti on inimesed vales kohas või puuduvad neil vajalikud oskused või on asi mõlemas.
Õppepraktikate jooksul sai selgeks, et praegune kriis ei ole mitte ainult tsükliline, vaid ka struktuuriline. Tugeva konkurentsiga võistlemiseks ülemaailmses majanduses ja pikaajalise tööhõive kaitsmiseks ELis on vaja sügavaid muutusi. Kuid paljudel juhtudel seisnevad need muudatused tegelikult algatuste jätkamises või isegi juba aastaid läbiviimist ootavate reformide kiirendamises Euroopa tööhõive strateegia kontekstis.
Peale jõupingutuste praeguste töökohtade säilitamiseks peame looma ka investoritele ja ettevõtetele soodsa keskkonna investeerimiseks ja uute töökohtade loomiseks. Kõiki olemasolevaid töökohti ei ole võimalik säilitada, sest kriis vajab struktuurilisi muutusi ja inimesed kaotavad oma töökohti. Kuid peame pakkuma töötutele võimalust oma oskuste täiendamiseks ja tööalase konkurentsivõime parandamiseks ning võimalusi leida kiirelt uus töökoht, mis on kusagil mujal loodud.
Lubage mul mainida põgusalt ka mõnda teist teemat, mida te täna oma sotsiaalmeetmete kava arutelus käsitlete. Õnnitlen härra Penedat, tema ulatusliku ja põhjaliku raporti puhul, milles käsitletakse mitmeid erinevaid probleeme ning milles nõutakse ambitsioonikat sotsiaalpoliitika kava.
Härra Peneda raportis rõhutatakse töökohtade loomise ja töökohtade paindlikkuse vajadust osana Euroopa laiemast sotsiaalpoliitikast. Raportis tunnistatakse ka uute oskuste arendamise olulisust, elukestvat juurdeõppimist ning koostöö edendamist ülikoolide ja ettevõtete vahel. Kõik need on olulised aspektid, mille käsitlemine on ka meie sellenädalase tippkohtumise päevakorras.
Sellele ulatuslikule raportile lisandub Jean Lamberti raport tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta. Sellenädalasel tippkohtumisel tuleb kindlasti ka seda olulist eesmärki käsitleda. Me ei saa ning ei kavatse edendada töökohtade loomist ainult vähestele. Meie eesmärgiks on võtta tööhõivepoliitikas kasutusele kaasav lähenemine, mis on hädavajalik praeguses raskes majanduskliimas.
Tšehhi eesistumine toetab Euroopa Liidu pikaajalisi tööhõive-eesmärke ning on rõhutanud korduvalt vajadust motiveerida inimesi tööd otsima ning oma tööalast konkurentsivõimet tõstma. Kahtlemata on parem, kui inimesed ise endale elatist teenivad ning on vabad, mitte ei sõltu sotsiaalkaitse süsteemist. Seepärast tuleb vähendada meie tööturgude segmenteerimist.
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond pakub toetust globaliseerumise tagajärjel koondatud töötajatele. Mul on hea meel, et parlamendi ja nõukogu vahel jõuti kokkuleppele fondi muutmises, ning olen tänulik Gabriele Staunerile selle nimel tehtud töö eest. Tuues suurema paindlikkuse fondi kasutamisse ning vähendades koondamiste arvu 1 000-lt 500-le, saab sellest veelgi tõhusam vahend võitluses majanduslanguse tagajärgedega.
Lõpetuseks sooviksin öelda, et kõige rohkem on vaja teha teoks need paljud ettevalmistavatel õppepraktikatel tekkinud ideed, mis kujundavad käesoleval nädalal toimuva tööhõive tippkohtumise arutelusid. Nagu ma alguses mainisin, vajame konkreetset tulemust, mis toob kasu nii ühiskonnale tervikuna kui ka Euroopa kodanikele.
Praeguse kriisi mõjusid ei saa kõrvaldada ühe kohtumisega, vaid tuleb keskenduda kindlatele soovitustele ja algatustele, mis suudavad koos toimides kriisi mõjusid leevendada ning aitavad meil kriisist palju tugevamana välja tulla.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, see kiire töötuse tõus on maailma majanduskriisi kõige tõsisem tagajärg. Mõjutatud on nii perekonnad kui ka üksikisikud, kes tõelistesse raskustesse heidetakse. Mõjutatud on ühiskond, mis kaotab oma elujõulisuse, ning mõjutatud on majandus, mis kaotab oskusi ja kogemusi, mille tagasisaamine võtab aastaid.
Just siin on kriisi inim- ja sotsiaalsed kulud kõige suuremad. Töötus on kohalik, siseriiklik, aga samuti Euroopa fenomen. Euroopa turul, kus üha enam kodanikke oma liikumisvabaduse õigust kasutavad, on tööhõive olnud juba kaua aega probleemiks nii siseriiklikus kui ka Euroopa poliitikas. Seetõttu on vaja kindlasti leida vastuseid Euroopa vaatepunktist.
Töötuse küsimus on komisjoni peamiseks mureks. Komisjon töötab väsimatult, et see üleskutse kõikide Euroopa poliitilise vastutuse kandjateni jõuaks ning nad kogu oma energiakriisile lahenduse leidmisele pühendaks.
Tean, et ma ei pea selgitama Euroopa Parlamendi liikmetele, kui tähtis ja tõsine on töötuse küsimus. Iga päev kaotab keegi teie valijatest oma töökoha ning veel kolm kardavad sama saatust.
Märtsis kiitis Euroopa Ülemkogu heaks komisjoni ja nõukogu Tšehhi eesistumise algatuse korraldada tippkohtumine, mis keskendub majandus- ja finantskriisist tulenevatele tööhõive küsimustele. See probleem on olnud meie peamiseks murepunktiks juba kriisi algusest ning möödunud detsembris tegime tänu sellele ettepanku Euroopa majanduse taastamiskava loomiseks. Kava kohaldamine siseriiklikul ja Euroopa tasandil mängib juba praegu tähtsat rolli olemasolevate töökohtade säilitamises ja uute loomises.
Kuid nüüd peame hindama kiiresti selle mõju tööhõivele. Peame saama vajalikud õppetunnid, et oma tulevaste kuude tegevusi vastavalt kohandada. Arvan, et tööhõiveküsimus oleks nõudnud üleeuroopalist tippkohtumist, mis tooks kokku kõik 27 riigi- või valitsusjuhti.
Euroopa Ülemkogus märtsi kohtumisel otsustati aga kahjuks palju piiratuma kohtumise kasuks. Kuid see ei anna komisjonile põhjust vähendada oma ambitsioone seoses tööhõivealase tippkohtumisega ning selle seirega Rootsi ja Hispaania eesistumise ajal.
Euroopa mõõde on ülimalt oluline kahel põhjusel. Esmalt peame saatma selge sõnumi kodanikele ning andma neile mõista, et Euroopa Liit mõistab kriisi olemust, et see ei ole ainult majandusteadlaste ja pankurite asi, vaid et mängus on kõikide Euroopa kodanike, töötajate ja nende perede heaolu.
Meie vastus kriisile ei tohi piirduda kliiniliste tehniliste meetmetega regulatiivsete probleemide lahendamiseks. See peab tuginema meie põhiväärtustele - vastutus, solidaarsus ja sotsiaalne õiglus. Meie vastus peab olema mõistetav kui vastus, mis tuleneb tähtsusest, mida me teatud olulistele väärtustele anname.
Usun, et iga kriis pakub ka võimalust, millest kinni haarata, võimalust meie Euroopa sotsiaalse turumajanduse mudeli ja ökoloogilise majanduse uuendamiseks. Kriis annab meile võimaluse näidata Euroopa tugevat soovi oma kodanikele heaolu tagada.
Teiseks suudab Euroopa tõesti midagi muuta ning oma panuse anda. Kuigi suurem osa võimust on siseriiklikul tasandil, saab Euroopa siiski veel palju teha ning seda peaksime tegema siiralt. Saame luua vajalikud vahendid, millega saavutada parimad tulemused. Euroopa Sotsiaalfondi saab kasutada paljude inimeste abistamiseks - tänu sellele saab üheksa miljonit eurooplast igal aastal väljaõpetel osaleda.
Võime toimida ka ideede vastuvõtukeskusena. Liikmesriikide valitsused, kohalikud ametiasutused, sotsiaalpartnerid ja kõik Euroopa huvigrupid üritavad leida lahendusi töötuse tagajärgedele. Nad vajavad ideesid ja projekte. Euroopa Liit on ideaalne koht ideede kogumiseks, parimate ideede väljavalimiseks ning eriti nende kohaldamiseks.
Töötasime selle protsessi loomisel koos praeguse eesistujariigi Tšehhi Vabariigiga, tulevaste eesistujariikide Rootsi ja Hispaaniaga ning sotsiaalpartneritega.
Härra juhataja, nagu teate, valmistati tippkohtumine ette intensiivse konsulteerimisprotsessiga, tuginedes kolmele ettevalmistavale õppepraktikale. Parlamendi panused sellesse protsessi on olnud hindamatud. Eriti soovin avaldada oma tänu tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni liikmetele ning esimehele Jan Anderssonile nende panuste eest.
Madridis, Stockholmis ja Prahas korraldatud õppepraktikad tõestasid suurepärast keskendumist parimate ideede kogumise faasile. Tervitan sotsiaalpartnerite aktiivselt kaasamist ning muude huvigruppide panuseid. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee mängis aktiivset rolli ideede kogumisel endale sarnastelt siseriiklikelt asutustelt, et arutelu elavdada - tegelikult kohtungi Prahas Majandus- ja Sotsiaalkomiteega.
Soovin rõhutada nendel sündmustel esile kerkinud nelja probleemi.
Esiteks peab meie peaeesmärgiks olema töökohtade säilitamine, peame tegema kõik võimaliku uue töötuse tõusu ärahoidmiseks. Töö kaotanutel tuleb aidata uut töökohta leida. Seda abi tuleb viivitamatult pakkuda, ei tohi oodata kuni inimesed on mitu kuud töötud olnud, selleks ajaks on nende oskused halvenenud ning nende enesekindlus on madal. Töö kaotanutele on pikaajaline töötus traagiline ning see kahjustab meie sotsiaalset stabiilsust ja pikemas perspektiivis ka konkurentsivõimet.
Teiseks on kriis kõige raskem neile, kes on kõige enam haavatavamad - madala kvalifikatsiooniga töötajatele, alles tööturule astunuile või puuetega inimestele, kelle jaoks on töö leidmine raske isegi kõige parematel aegadel. Nüüd on aeg aktiivseks kaasamiseks, aeg suurendada toetusi nendele gruppidele - see oli väga selgelt kajastatud täna päevakorras olevas Jean Lamberti raportis.
Kolmandaks peame suurendama võimalusi noortele. Tean, et antud teema valmistab parlamendile erilist muret. Peame vältima ohu, et noored, kes oma hariduse omandamise lõpetavad, jäävad kohe töötuks. Noored vajavad meie aktiivset toetust praktikakohtade ja täiendusõppe leidmiseks, mis annab neile võimaluse töökohti leida ja neid ka hoida.
Lõpuks - oskuste juurdeõppimine ja reageerimine tööturu nõuetele. Majanduslanguse ajal peavadki inimesed omandama oskusi, mis tõstavad nende tööalast konkurentsivõimet kriisi ajal, aga ka pärast seda. Peame valmistama inimesi ette tuleviku töödeks: "rohelised” töökohad ning töökohad muudes kasvavates sektorites, nagu tervishoid ja sotsiaalhoolekanne.
Arutelu annab ka võimaluse teha kokkuvõtte praeguse parlamendi analüüsist uuendatud sotsiaalmeetmete kavale. Minu arvates on José Albino Silva Peneda raportis käsitletud küsimused oluline osa selle komisjoni pärandist: juurdepääsu, solidaarsust ja võimalusi pakkuv lähenemine, millega tagada meie poliitikate vastavus meie tugevatele põhiväärtustele ja tänapäevaühiskonna reaalsusele. Soovin selle puhul õnnitleda härra Silva Penedat suurepärase töö eest ning arvan, et koostöö minu kolleegiga komisjonis, Vladimír Špidlaga, on olnud väga tähtis.
Nimetatud sotsiaalse kaasamise ja innovatsiooni kavaga anname eurooplastele võimalused ja vahendid, et tulla toime globaliseerumise, tehnoloogilise arengu ja vananevate ühiskondade poolt muudetava reaalsusega, ning aitame neid, kellel on raskusi selliste muutustega toime tulla.
Majandus- ja sotsiaalmeetmete kava ei saa lahutada, majandus ei saa taastuda sotsiaalse lagunemise keskel ning sotsiaalset edu ei ole võimalik saavutada majanduslikus kõrbes.
Olen tänulik selle eest, et parlament neid ettepanekuid üksikasjalikult analüüsis ning volinik Špidla räägib nendest hiljem üksikasjalikumalt. Lubage mul kõnelda lähemalt ühest küsimusest, mis on mulle eriti südamelähedane- Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist. Tänan parlamenti selle eest, et see komisjoni ettepanekud fondi uuendamiseks nii kiiresti käsile võttis. Uued eeskirjad parandavad rahalise toetuse kasutuselevõtmist nende töötajate uuestirakendamiseks ja ümberõpetamiseks, kes oma töökohad majanduslanguse tõttu kaotasid. Toetus on saadaval suuremale arvule ettevõtetele ning suurem osa kuludest kaetakse ühenduse eelarvest. Sellenädalane hääletamine on suurepärane uudis enne tööhõivealast tippkohtumist Prahas.
Selle nädala tööhõivealane tippkohtumine annab meile võimaluse hoida tööhõiveküsimusi Euroopa päevakorra tipus, kuhu see ka kuulub. Soovin saavutada tippkohtumisel konkreetseid käegakatsutavaid tulemusi, ning loodan, et need ka saame. Ning selle asemel, et tippkohtumine jääb ühekordseks sündmuseks, loodan, et sellest saab järjekordne verstapost jätkuvas protsessis, mis juba enne kriisi algas - koostöö komisjoni, liikmesriikide ja sotsiaalpartnerite vahel - mis jätkub selle kriisi vältel, aga ka pärast sellest välja tulemist.
Komisjoni presidendina esitan selle kava juuni Euroopa Ülemkogu kohtumisel kõigile 27 riigi- ja valitsusjuhile. Midagi vähemat pole mõttekas. Euroopa ei ole mitte ainult majanduslik ja poliitiline projekt. See on alati olnud ning jääb alatiseks ka sotsiaalseks projektiks.
Gabriele Stauner
Härrad presidendid, daamid ja härrad, palju vaeva, kuid vähe kasu! Nii võiks võtta kokku töö, mis sai tehtud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) kohandamiseks majandus- ja finantskriisi vajadustega.
Vähe kasu, kuna võttes arvesse töötajate arvu ning kriisi ulatust, paistab vahendile eraldatud 500 miljonit eurot tõesti tühise summana. Kuid see oleks vale järeldus. EGFi saavutused pärast ümberkorraldamist koos muude solidaarsus- ja toetamisvahenditega, mis on saadaval Euroopa tasandil, on kõigile näha.
EGF on siin alles lapsuke. Fond loodi 2006. aastal ning pidi olema selgeks märgiks sellest, et globaliseerumisel ei ole mitte ainult positiivne mõju töötajatele, vaid et massikoondamistel ja eriti ettevõtete ümberpaigutamisel võivad olla ka töötajatele negatiivsed tagajärjed. Sellega leppisid palju säästlikumad eelarvespetsialistid ning avatigi järjekordne rahastamisallikas.
Nüüd on globaliseerumise mõjud jäänud täielikult majandus- ja finantskriisi varju ning meie mõõdukaks reaktsiooniks on kohandada fondi rahastamiskriteeriume. Samas oli üks meie kaalutlustest läbivaatamisel, et fondi uudsuse tõttu puudusid komisjonil kogemused ning siiani on meil raskusi olemasolevate eeskirjade tõhususe hindamisega.
Soovin ka mainida, et tulevikus ei tohi jätta kahe silma vahele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi kooseksisteerimist.
Enamus tööhõivekomisjonis pooldasid määruse ajutist kehtivust, mida muudetakse nii, et sätted kehtivad nüüd kõigile avaldustele, mis esitatakse enne 31. detsembrit 2011 ning puudutab sisu poolest neid töötajaid, kes kaotasid oma töökoha ülemaailmse finants- ja majanduskriisi otsese tagajärjena. See tähendab, et alates aastast 2012 peame kaaluma uuesti Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jätkamist.
Sisu poolest on kahtlemata kergendav, et koondatud töötajate alammäär ühes regioonis langetatakse 1 000-lt 500-le ning samas tõstetakse maksete perioodi 12 kuult 24-le. See hõlbustab avalduste esitamise protsessi ning pakub meie töötajatele jätkusuutlikku toetust, kuni nad on uue töökoha leidnud.
Euroopa Liidu rahastamise ja siseriiklikest eelarvetest kaasrahastamise määrad tekitasid suuri vaidlusi. Kuid saavutasime kompromissi. Määr jääb põhimõtteliselt 50% peale - st 50:50 - ning ainult erijuhtudel saab tõsta rahastamise määra Euroopa fondidest 65 protsendini. Ma olen sellega väga rahul. Komisjonis oleme seetõttu juba loobunud edasistest soovunelmatest, kuna liikmesriik, mis saab oma töötajatele fondist rahalisi vahendeid, peab oma kohustusi juba teadma. Parim viis selle saavutamiseks on liikmesriigi omapoolne mahukas rahaline panus.
Eriti rahul olen sellega, et suutsime läbirääkimistel nõukogu ja komisjoniga kokkuleppele jõuda - 20% otsestest kuludest. Just selles leppisimegi paari päeva eest komisjonis kokku Euroopa Sotsiaalfondi jaoks. Tulevasteks muudatusteks ja parandusteks on aga loomulikult veel ruumi. Tänan teid konstruktiivse koostöö eest nii Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis kui ka nõukogu ja komisjoniga ning palun teil tehtud muudatusettepanekut toetada.
José Albino Silva Peneda
Härra juhataja, daamid ja härrad, viimaste kuude jooksul, valmistades ette raportit uue sotsiaalmeetmete kava kohta, on Euroopat ja maailma mõjutava majandus-, finants- ja sotsiaalkriisi mõjud halvenenud. Iga päev koondatakse üha enam inimesi, suletakse rohkem ettevõtteid ning üha enam peresid satub hirmsasse olukorda.
See on palju enam kui majandus- ja finantskriis, vaid arvan, et meil on tegemist enesekindlusekriisiga. Viimaste 2009. aasta veebruaris kogutud andmete kohaselt oli Euroopa Liidus üle 19 miljoni töötu mehe ja naise. Sellises olukorras, kui midagi ei tehta, järgneb tõusule töötuses kindlasti rohkem vaesust, rohkem sotsiaalset kõrvalejätmist, rohkem ebakindlust, rohkem kuritegevust ja mis kõige olulisem - rohkem usaldamatust.
Meie seisukohast ei tähenda töökoha kaotamine - selle kriisi kõige paremini märgatav osa - töötutele ja nende peredele ainult sissetuleku kaotamist; töötus hirmutab ning võib röövida enesekindluse ning usu teistesse inimestesse. Isegi enne praegust kriisi esines Euroopa Liidu liikmesriikides sotsiaalseid probleeme, mis olid tingitud nõrgast majanduskasvust, keerulisest demograafilisest olukorrast ja raskustest, mis kaasnevad eluga üha enam globaliseeruvas maailmamajanduses.
Oma raportis üritasin neid muresid võimalikult selgelt ja pragmaatiliselt kajastada. Tean, et sotsiaalmeetmete kava on väga lai põhimõte ning seetõttu üritasin esitada tasakaalustatud raporti ning esitada selgelt ja lühidalt tõelised prioriteedid.
Esiteks saavad mängida olulist rolli Euroopa Liidu institutsioonid, kinnitades liikmesriikidele uuesti sotsiaalmudelite ja infrastruktuuride olulisust ning aidates sellega luua üksmeelt selles suhtes, kui oluline on universaalne juurdepääs nendele mudelitele ja infrastruktuuridele, nende kõrge kvaliteet ja eriti nende jätkusuutlikkus.
Teiseks peame mobiliseerima kõik olemasolevad vahendid, et kaasata rohkem inimesi tööturule.
Kolmas prioriteet tuleneb järeldusest, et on veel palju vaja teha, et tagada kodanike täielik mobiilsus Euroopa Liidus.
Neljas prioriteet on minu arvates see, et Euroopa Liit peab mängima palju aktiivsemat rolli sotsiaalsete ja keskkondlike standardite edendamisel olemasolevates suhetes kasvava majandusega riikidega, nagu Brasiilia, Venemaa, India ja Hiina. Eriti oluline on see kaubanduslepingutest rääkides.
Viies prioriteet, mida komisjon on üritanud kohaldada, isegi täna plaanitud hääletusega Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi loomise raporti kohta, on Euroopa struktuurifondide paindlikumaks muutmine.
Tagamaks, et Euroopa kodanikud on suutelised mõistma ja tulema toime praeguses kontekstis tekkinud muutustega, on vaja tugevdada sotsiaalset dialoogi, suurendamaks läbipaistvust sotsiaalse kohandamise ning majanduse ümberstruktureerimise alastes küsimustes. Kaldun arvama, et koostöö saavutamiseks sotsiaalse dialoogi alal tuleb esmalt läbida rahutum periood. Tugevdada on vaja ka avatud koordineerimise meetodit, mis on oluline osa Euroopa Liidu õigusloomes. Sotsiaalpoliitika ei saa olla kogum isoleeritud tegevustest ja ideedest, vajame paremat seost majandus-, tööhõive-, sotsiaal- ja keskkonnaalgatuste vahel.
Sotsiaalpoliitika peab käima käsikäes majanduspoliitikaga, et tagada jätkusuutlik taastumine nii majandus- kui ka sotsiaalstruktuuris. Tahan ühe asja selgelt välja öelda: praegust kriisi ei tohi kasutada ettekäändena sotsiaalkulutuste kärpimiseks. Tuleb öelda, et kui ei ole aeg kärbeteks sotsiaalkulutustes, siis on aeg jätkata vajalike struktuurireformide kohaldamist. Seetõttu soovin õnnitleda komisjoni ja presidenti José Manuel Barrosot, kes suutsid sellistes rasketes tingimustes anda Euroopale jõudu tegeleda kriisi probleemidega koordineeritud viisil ...
(Juhataja katkestas sõnavõtu)
Jean Lambert
raportöör. - Härra juhataja, hiljem on mul veel võimalus veidi mõnest teisest täna päevakorras olevast probleemist rääkida. Kuid minu raport käsitleb just nimelt tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise küsimusi.
Esmalt soovin tänada kõiki kolleege, kes olid asjasse kaasatud ning kõiki tsiviilühiskonna organisatsioone, kes oma panuse andsid.
Täna on räägitud sellest, kuidas majanduslangus suurendab tõrjumise riske, kui me väga ettevaatlikud ei ole. Inimesed, kellel on risk kaotada töökoht, ning võimalus, et töö kaotanu ei suuda niipea pöörduda tagasi tööturule; need, kellel juba on raskusi tööturule tagasi pöördumisega, ning loomulikult need, kes ei ole isegi mitte osa tööturust. On risk, et nad unustatakse, ja see on midagi, mida meie unustada ei tohi.
Peame vaatama mõnda neist struktuurilistest barjääridest, mida me ühiskonnana aktiivse kaasamise suhtes püstitame. Üks komisjonis kokku lepitud asjadest oli see, et aktiivne kaasamine ei tohi asendada sotsiaalset kaasamist, seda tunnetust, et meil on ühiskonnas oma roll mängida. Üldiselt oleme üksmeelel nõukogu ja komisjoniga sellekohaste soovitustega, mis puudutab piisavat sissetulekutoetust, ja käesolev raport kasutab seda fraasi.
Räägime ka miinimumsissetulekust seal, kus me seda tõesti mõtleme. Et inimesed vajavad seda sissetulekut väärikaks eluks, et anda neile valik ja võimalus aktiivseks osalemiseks ühiskonnas. See on tähtis seoses toetusega kõige haavatavamatele, hooldajatele, hoolt vajavatele, neile, kes vajavad toetust sõltumatuks elamiseks, ning see on ka oluline pensionitasemete jaoks.
Raportis on öeldud ka, et on oluline, et liikmesriigid peavad kaaluma miinimumpalka. Meil on Euroopa Liidus kasvav probleem töötavate vaestega.
Raportis rääkisime ka raskustest sotsiaalkindlustuse süsteemidega ning nende puuduvast tundlikkusest, eriti siis, kui on vaja inimesi tööga kursis hoida, teevad nad siis juhutööd, ajutist tööd või tähtajalise lepinguga tööd. Sotsiaalkindlustuse süsteemid ei reageeri sellele tihti eriti hästi.
Kuid meil on ka hoiatus töötajate aktiviseerimise meetmete kohta, eriti seoses nendega, mis juurutavad trahve, mis võivad avaldada kaudset mõju näiteks peredele, keda see puudutab, või juhtudel, kus inimesed läbivad mitu koolitusprogrammi tööde jaoks, mida lihtsalt olemas ei ole.
Oleme nõus ka kaasava tööturu küsimustega. Seetõttu tõime välja diskrimineerimisvastased ning õigusaktide korraliku kohaldamise küsimused, küsimused seotud koolituse ja väljaõppega, et inimesed koolist enneaegselt ei lahkuks, ning palju individuaalsema lahenduse individuaalsete vajaduste jaoks.
Jõudsime ka kokkuleppele seoses juurdepääsuga kvaliteetsetele teenustele, mis on väga olulised raskustes olevatele haavatavatele kodanikele. Samuti tõstsime esile kohalike asutuste rolli ning vajaduse luua tugevam raamistik üldhuvi teenuste pakkumiseks, et tagada inimestele teenused, mida nad vajavad.
Kuid siinjuures on meie jaoks ka sama oluline inimestele sõna sekka ütlemise võimaluse andmine, et tööturult tõrjutud inimesed oleksid kaasatud meetmete kasutusele võtmisesse ning kaalutlustesse selle üle, kas need vastavad pikaajalise töötuse, vanemate või nooremate inimeste vajadustele, kes just tööturule on sattunud. On väga tähtis, et see sõna sekka ütlemine suunataks läbi avatud koordineerimise meetodi - seda ei tohi unustada.
Anne Ferreira
keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Härra juhataja, daamid ja härrad, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostajana soovin tänada José Albino Silva Penedat selle eest, et ta kirjeldas oma raportis asjaolu, et komisjon ei pakkunud välja konkreetseid meetmeid ökoloogilise ja kliimakriisi sotsiaalsete ja tervishoiuga seotud tagajärgede korvamiseks. Tänan teda ka selle eest, et ta mainis sotsiaalset majandust. Siiski on mul kahju, et ei ole tõstetud esile selle rolli seoses ühtekuuluvuspoliitikaga ning kvaliteetsete ja mitte mujale viidavate töökohtadega.
Euroopa valimiste eel oleks raport olnud palju teretulnum, kui teatud eesmärgid ei oleks niivõrd ambitsioonitud. Kas saame leppida kaitstud paindlikkuse ja minimaalsete standarditega seoses tööseadusega? Ei saa. Peaksime olema aga mures selle pärast, et homme võivad parempoolsed need miinimumstandardid tagasi lükata nii, nagu nad viimsed viis aastat on üldhuvi teenuste direktiivi tagasi lükanud.
Kas homme jõuame lõpuks kokkuleppele miinimumpalga suhtes? Euroopa kodanikud on juba aastaid sotsiaalselt tugevat Euroopat nõudnud. Ja järgmine parlament peab erinevad raportid soovitatud sotsiaalsed uuendused sisse viima. Loodetavasti paneb see 7. juunil kõik tegutsema.
Monica Giuntini
regionaalarengukomisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, arvamuse koostajana soovin avaldada oma arvamust Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGAF) muudatuste kohta ning avaldada oma heameelt komisjoni ettepaneku üle, mille osas saavutati parlamendiga juba esimesel lugemisel üksmeel.
Eriti valmistab mulle rõõmu, et suutsime ajutiselt EGAFi kasutamise võimaluse laiendada, muutes selle Euroopa taastumiskava vahendiks, vastamaks maailma finants- ja majanduskriisile ning toetamaks töötajaid, kes on töö kaotanud. Samuti on mul hea meel selle üle, et vähendasime fondist toetuse saamiseks vajalikku koondamiste arvu 1 000-lt 500-le. Ning viimaks ka selle üle, et tõstsime sellel etapil Euroopa Liidu kaasrahastamise määra erijuhtudel 65 protsendini.
Viimaks loodan, nagu ka regionaalarengukomisjoni arvamuses öeldud, et komisjon esitab ajutiste meetmete mõjude hinnangu 2011. aasta lõpuks ning annab parlamendile võimaluse õigusakte vajadusel muuta.
Cornelis Visser
kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Härra juhataja, uuendatud sotsiaalmeetmete kava tähtsus on selge, eriti praeguse majanduskriisi valguses. Raportöör José Albino Silva Peneda on selle projektiga palju vaeva näinud. Kultuuri- ja hariduskomisjonis andsime oma panuse just selle valiku kaudu. Esile on toodud neli probleemi - haridus ja ettevõtlus ning seosed nende vahel, elukestev õpe, mitmekeelsuse tähtsus ja sport.
Esmalt soovin arutada seost hariduse ja ettevõtluse vahel. Vaja on tihendada dialoogi ettevõtete, koolitusasutuste, ametiühingute ja vabatahtliku sektori vahel, et leida uusi pädevusi majanduses. Täiskasvanute õpe mängib nende oskuste arendamisel suurt rolli.
Hariduse sisu peab vastama erialastele ja praktilistele nõuetele. Vaja on edendada ka koostööd ülikoolide ja ettevõtete vahel. Vaja on luua sild haridusprogrammide ja ettevõtluse vahel ning pakkuda ettevõtlusele võimalusi täiendada haridusprogramme, pakkuda praktikakohti ning korraldada üliõpilastele lahtiste uste päevi.
Väga oluline on ka elukestev õpe. Tähtis on luua tasakaal pereelu, töö ja õppimise vahel. Samuti mängib tähtsat rolli munitsipaal- ja eralasteasutuste tegevus, mida tuleb laiendada nii, et vanemad saavad selles terve elu jooksul osaleda.
Teine vahend on sport ning soovin mainida seda kultuuri- ja hariduskomisjoni seisukohalt, mis samuti sporti edendab. Spordiga edendatakse selliseid väärtusi nagu ausus, reeglitest lugupidamine ning meeskonnavaim, ning see on ka tähtis tervise heaks. Tähtis on liikmesriike nende punktide suhtes julgustada.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse koostaja. - (EL) Härra juhataja, mina koostasin naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuse Jean Lamberti raportile tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta ning tänan teda selle eest, et ta kaasas võimalikult täielikult meie komisjoni arvamuse.
Sooline võrdõiguslikkus ning üldiste mittediskrimineerimise põhimõtete järgimine on põhilised tingimused aktiivseks kaasamiseks tööturul ning sellega kaasnevaks sotsiaalseks integratsiooniks. Eriti oluline on minu arvates rõhutada igas vanuses pereliikmete toetamist, põlvkondadevahelist solidaarsust ning abi, mida tuleb pakkuda haavatavatele rahvastikugruppidele perekonna jaoks rasketel aegadel, et see alati ühiskonnale kasu tooks ning ilma et rasked asjaolud seda jäävalt mõjutaks. Seepärast on üleminek ühest olukorrast teise väga tähtis ning seda tuleb toetada riigipoolsete, sotsiaalasutuste ning vabatahtliku sektori vahenditega, et ühiskond tunneks kõikide oma liikmete vastu solidaarsust ja vastastikkust vastutust.
Loodan, et Jean Lamberti raport annab hoogu resolutsiooni ettepanekule, mida ka minu fraktsioon parandas nii, et selles on lisaks sissetulekutoetusele kaasatud ka üldine toetus väärikatele elamistingimustele, mis katavad suuremaid ja väiksemaid tööturul osalejaid ja samuti neid, kes tööturul ei osale.
Othmar Karas
Härra juhataja, komisjoni president, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, oleme siin arutamas kolme raporti üle. Nendest kahe raporti koostajad tulevad Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioonist ja ühe koostaja Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonist. Mainin seda seepärast, et see näitab selgelt, et sotsiaalpoliitiliste teemade monopol ei kuulu ainult Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioonile, vaid tegemist on meid kõiki puudutavate küsimustega.
Fraktsiooni PPE-DE aseesimehena soovin tänada José Albino Silva Penedat ja Gabriele Staunerit nende töö eest, kuna nad on Euroopa sotsiaal- ja elumudeli, sotsiaalse turumajanduse usutavad esindajad ning meie fraktsioonis tähtsad süvendatud sotsiaalse dialoogi eest võitlejad. Need raportid peaksid tagama, et Euroopa liidu poliitika suudab tõhusalt reageerida majanduslikele ja sotsiaalsetele väljakutsetele. Raportite eesmärgiks on anda võimalusi suuremale arvule inimestele, parandada ligipääsu kvaliteetsetele teenustele ning näidata üles solidaarsust nende vastu, kellele muutused on negatiivset mõju avaldanud.
Kõik, mida me ühenduselt soovime, peab olema meele järele ka enamusele inimestele liikmesriikides, kuna meil ei ole piisavalt volitusi, et teha kõike seda, mida meilt oodatakse. Kahjuks ei saa sotsiaalpoliitikas veel kõike teha. Kuid Lissaboni leping on juba suur samm edasi. Eesmärgiks saab täielik tööhõive, Euroopa sotsiaalseks ja majanduslikuks mudeliks saab jätkusuutlik sotsiaalne turumajandus ning lepingus sätestatakse põhilised sotsiaalsed õigused.
Kuid lisaks liiga vähestele volitustele on meil ka liiga vähe raha. Seetõttu palun esitada komisjonil aasta lõpuks ettepanek finantstehingute maksu kehtestamiseks ning esitada konkreetne Euroopa algatus kahe eesmärgiga. Esimene eesmärk on kasutada laekunud raha kindlal eesmärgil luua jätkusuutlikke töökohti, kuna kõik, mis loob tööd, loob ka sotsiaalse stabiilsuse ja turvalisuse. Teine ettepanek on esitada kevadisel G20 tippkohtumisel selge Euroopa projekt.
Nüüd on võimalik toetada töötajaid, kes on koondatud ülemaailmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel ning kaasfinantseerimise määr on tõstetud 65 protsendini.
Kuigi see võiks veel parem olla, võib küsida, kuidas näeks maailma välja ilma Euroopa sotsiaalmudelita. Nagu José Albino Silva Peneda ütleb, on mudelit vaja tugevdada. Selleks on vaja tugevdada tööalaseid põhiõigusakte, luues tööõiguse alased miinimumstandardid, võidelda diskrimineerimise vastu, tugevdada sotsiaalset sidusust, uuendada sotsiaalkindlustuse süsteeme, võidelda vaesuse vastu, edendada üleminekut füüsilisest isikust ettevõtjaks hakkamisele ning tugevdada struktuurifonde. Me teeme küll edusamme, kuid siiski on veel palju vaja teha.
Jan Andersson
fraktsiooni PSE nimel. - (SV) Härra juhataja, komisjoni president, nõukogu eesistuja, keskendun sellele, millest pidi saama tippkohtumine, kuid ei saanud.
Jean-Claude Juncker ütles eile, et läheme üle finants- ja majanduskriisilt sotsiaalsele kriisile. Oleme ka teel tööhõivekriisi suunas. Järgmiste aastate jooksul suureneb töötus ning järgmisel aastal võib Euroopa Liidus olla juba 26 miljonit töötut.
Selline on olukord ning sellistes tingimustes otsustasid nõukogu ja poliitilise spektri parempoolsed ja keskmised valitsused langetada tööhõivealase tippkohtumise kõigest nn troika kohtumise tasemele. Sellest kohtumisest ei võta osa mitme riigi juhid. See on märgiks sellest, et nõukogu ja valitsuste jaoks ei ole tööhõive kõige tähtsamal kohal. Olen siinkohal José Manuel Barrosoga ühel arvamusel. Komisjon tahtis tippkohtumist. Kas see on vältimatu asjade areng? Ei ole. Vaja on teha veel rohkem ja seda palju koordineeritumalt ning kohe. Räägime pikaajalistest keskkonnaohututest investeeringutest, mis loovad aga töökohti lühiajaliselt. Räägime majade energiasäästlikkusest, mis loob töökohti nüüd, aga muudab ka majad tulevikuks paremaks. Räägime elukestvast õppest, mis ei ole kunagi suutnud Euroopat tuleviku jaoks tugevamaks muuta. Kui seda kohe teeme, saavad inimesed vajaliku väljaõppe ning tugevdavad Euroopat tulevikuks ja vähendavad töötust. Neid saab asendada noortega, kes õpivad ning saavad tööturul kindla jalgealuse, mitte ei jää töötuks. Võime investeerida tarbimisabisse kõige halvemas olukorras olevatele gruppidele - pensionäridele, üliõpilastele ja töötutele. Sellega loome töökohti ja tarbimist.
Nagu Prahas toimunud õppepraktikal kinnitati, on liikuvus väga oluline. Väga oluline on see just professionaalsest ja geograafilisest vaatenurgast, kuid kui me ei taga Euroopa tööturul võrdset kohtlemist, võrdseid tingimusi ja õigust selle nimel streikida, suureneb protektsionism. Seetõttu lasub komisjonil vastutus töötajate lähetamise direktiivi muuta.
Kokkuvõtteks - me saame juba nüüd midagi teha. Töötust saab vähendada ja Euroopat saab tulevikuks kindlustada. Need kaks asja käivad käsikäes, kuid hetkel tehakse selle nimel liiga vähe.
Ona Juknevičienė
Daamid ja härrad, volinik, soovin südamest kõiki õnnitleda raporti puhul, mida võime tõepoolest nimetada Euroopa inimeste raportiks. Eurooplased küsivad sageli, mida kasulikku me nende heaks siin Euroopa Parlamendis teeme.
Usun, et käesolev raport on üks neist, mis on plaanitud inimesi aitama. Seetõttu soovin õnnitleda kõiki oma kolleege, Gabriele Staunerit, komisjoni ja nõukogu esimese lugemise jooksul kokkuleppele jõudmise puhul. Nimetatud raport võetakse homme vastu eriti kiire menetluse käigus mitte ainult sellepärast, et see on inimeste jaoks oluline, vaid et praegu on kriisi tarbeks fond planeeritud, nii et inimesed, kes on töö kaotanud, saavad toetust.
Mul on vaid üks küsimus. Kas nimetatud raport on tõepoolest valmistatud inimestele ja kas see aitab abil nendeni jõuda? Volinik, lubage teile meenutada, nagu me oma komitees tulise arutelu käigus ütlesime, meie, Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon, toetame seda abivahendit inimestele seni, kuni see ei lähe lihtsalt bürokraatidele või teistesse struktuuridesse.
Kahjuks on aastane kogemus mulle näidanud, et minu riigis kasutatakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi samal viisil nagu Euroopa Sotsiaalfondi - ümberõppeks. Fondi vahendeid kasutatakse väga vähe või üldse mitte teisteks kavatsetud meetmeteks. Vajame inimesteni jõudmiseks raha, et neid toetada. Pole õige, et administratsioon ning töö- ja koolituskeskused võtavad raha endale, koolitavad inimesi, kuid neil inimestel ei õnnestu ikkagi tööd leida.
Härra volinik, soovin teie tähelepanu sellele pöörata ja kontrollida, kas sellekohased õigusaktid töötavad liikmesriikides korralikult. Kas nimetatud õigusaktid on õigesti siseriiklikusse õigusesse üle võetud? Sageli ei luba seadusandlus õigusakte korralikult rakendada.
Teie ütlete, et see on liikmesriikide valitsuste asi, kuid mina ütlen, et see ei ole nii! Meid valisid inimesed, me ei ole oma valitsuste esindajad. Meid valiti, et me kaitseksime Euroopa kodanike huve ja tagaksime, et raha jõuaks bürokraatide asemel inimesteni.
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - Härra juhataja, tänan raportööre käesolevate raportite kallal tehtud tohutu töö eest. Nagu varasemas arutelus mainitud, tulevad need raportid väga tähtsal ajal, ajal, kui inimesed otsivad vastuseid ja ideesid, kuidas edasi liikuda.
Arvan, et need võib jagada nelja eraldiseisvasse, kuid siiski omavahel seotud ossa. Esimene on seotud hariduse ja koolitusega - olgu selleks siis elukestev õpe, olemasolevate oskuste arendamine või uute oskuste omandamine.
Teiseks on kogu innovatsiooniga seonduv, uurimine, kus töökohad tulevikus tekivad, ja kindlustamine, et inimestel oleksid nendeks töödeks oskused ja koolitus.
Kolmandaks on kõik jätkusuutlikkusega seonduv. Et inimesed, kes juba töötavad, saaksid kogu kaitse ja toetuse kindlustamaks, et nad ei kaotaks tööd ega peaks järgneva aasta või kahe jooksul uuesti ümber õppima ja teadmisi värskendama, et saada järgmist töökohta - see on olemasolevate töökohtade kindlustamine.
Neljandaks on võimaluse korral ette aimamine, millises suunas peame tulevikus liikuma.
Meenutades 1990ndate algust, mil meil oli Delors'i plaan ja valge raamat sotsiaalpaketi kohta ja nii edasi, peeti seda pöördeliseks ja uuenduslikuks. See sisaldas palju keerulisi toimikuid ja ideesid, millele oldi palju tööstuses, kuid imelikul kombel ka ametiühingutes vastu.
Juhul kui meie kogemus alates 1994. aastast meile midagi õpetab, siis eelkõige peame kindlustama, et kogu sotsiaalpoliitika oleks põhjendatud sellega, et tulemused ka jõuavad inimesteni - nendeni ei jõua mitte ainult ilusad numbrid, vaid nende tegelik elu muutub paremaks.
Teiseks näitab see, et vaatamata sellele, kui hea võib olla inimeste koolitus või haridus, võivad nad siiski töötuks jääda. Neile tuleb tagada turvavõrk ning kindlus, mis lubaks neil jääda kohase elatustaseme juurde.
Samuti nagu president Barroso juba ise kohaselt mainis, vaatamata viimaste aastate kõrgele tööhõives osalemise määrale paljudes riikides, olid töötud paljud puudega inimesed, täpsemalt 74%, hoolimata sellest, et neil oli ligipääs haridusele ja koolitusele - ja seda psühholoogiliste tõkete tõttu.
Vabandan, et nii pikalt rääkisin. Soovin oma jutu kokku võtta vanarahvatarkusega - anna inimesele kala ja sa toidad teda päeva, anna talle õng ning sa toidad teda terve elu.
Jean Lambert
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, soovin teha märkuse tööhõive teatud aspektide kohta - mitte ainult selles kontekstis, et kevadine tippkohtumine pidi olema jätkusuutliku arengu tippkohtumine - ja siduda need komisjoni eelmise aasta dokumendiga uute oskuste ja töökohtade kohta. Dokumendis märgiti, kuidas üleminekul süsinikuühendite madalate heitkogustega majandustesse oleks oluline mõju tööhõivele. On väga oluline, et meil oleks see meeles ja me ei kaotaks seda silmist üldiste arutelude käigus, mida me siin praegu peame.
Sooviksin väga, et praegusest murest tööhõive pärast kasvaks välja äärmiselt sidus uusi tööstusi ja investeeringuid puudutav pakett. Praegusel hetkel me seda ei näe. Meil on hetkel suurepärane näide päikeseenergia tehnoloogiast ja selle arengust ühes Saksamaa osas, kuid samal ajal näeme töökohtade kaotusi päikeseenergia tehnoloogia sektoris Hispaanias ja tuuleturbiinide sektoris Ühendkuningriigis. Just sellel ajal, kui me otsime uusi oskusi uutes tehnoloogiates, on meil ka risk need kaotada, kuna meil ei ole selget investeeringute strateegiat ning selle raames ka oskuste arengustrateegiat.
Seetõttu kui me räägime paljudel teemadel oskuste säilitamise ja arendamise jne kohta, peaksime ka vaatama niinimetatud "Õiglase ülemineku” (Just Transition) programmi, mis on välja töötatud ILO (Rahvusvaheline Tööbüroo), ITUCi (Rahvusvaheline Ametiühingute Konföderatsioon) ja ÜRO poolt, sest oskused, mida me hetkel otsime, hakkavad muutuma. Peame arendama nende oskusi, kellel on veel probleeme lugemis-, arvutamis- ja arvutikasutamisoskusega, kuid samuti otsima mitmeid valdkondi hõlmavaid oskusi, mis pärinevad samuti komisjoni dokumendist. Peaksime mõtlema, mida teeme oskuste arendamise koha pealt kõrvale jäänud sektoritega - praegusel hetkel hoolekandeteenuste sektoriga - ning mõtlema, kuidas saaksime seal võrdsust tagada.
Gabriele Zimmer
Härra juhataja, daamid ja härrad, mu kolleegid, Tööhõive- ja sotsiaalkomisjon on oma raportitega puudutanud valusat kohta ning teinud selgeks, kui vajalik on liikmesriikide ja Euroopa Liidu vaheline koostöö kindlustamaks, et üleilmse majandusliku ja finantskriisi tagajärgi ei kannaks need, keda kriis on kõige enam mõjutatud, nimelt need, kes on sotsiaalse redeli alumistel pulkadel.
Seetõttu olen ma äärmiselt pettunud, et niinimetatud 7. mai tööhõivealane tippkohtumine pole tegelikult midagi enamat kui farss. See peaks olema väga piinlik kõigile, kes Euroopa Liidus vastutavad, et see tippkohtumine toimub sellise nime all. Minu arvates näitab see selgelt, et praegune poliitika ikka veel ei peegelda fakti, et me saame võidelda majandusliku ja finantskriisiga vaid siis, kui me samal ajal võitleme ka vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse, töökaotuste ning kõikjale jõudvate langustega tööstandardites.
Komisjon esitas hiljuti dramaatilised numbrid tööhõive arengu ja tööhõive situatsiooni kohta nii Euroopa Liidus kui ka eurotsoonis. Siinkohal on aeg järjekindlaks tegevuseks! Lõpp tuleb teha avalike teenuste erastamisele, näiteks sellistele sotsiaalkindlustussüsteemidele nagu vanadustoetus. Ma ei saa ikka veel aru, miks märtsi tippkohtumisel komisjon ja nõukogu julgustasid liikmesriike edasiselt pensionisüsteeme erastama ning pensionifonde looma. See on tõeliselt ebaproduktiivne. Aina enam ja enam inimesi vajub selle tulemusena vaesusesse ning see teravdab vanurite vaesuse probleemi.
Me vajame vaesusvastaseid sotsiaalkindlustusesüsteeme ja Euroopa sotsiaalkokkulepet, nagu Euroopa ametiühingud on nõudnud. Vaesusevastane võitlus võiks olla tõeliselt humanitaarne viis majandus- ja finantskriisi vastu üleilmse võitlemise alustamiseks ning Euroopa Liidu kohustuseks on seda teha.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, kui globaliseerumine on koondamiste põhjuseks, siis tekib tuludes puudujääk ning globaliseerumise fondil ei ole seda raha, mida soovitakse kulutada. Ärge võidelge globaliseerumisega. Liituge sellega ELi-siseselt konkurentsi julgustades ning maailmaturul konkureerimist õppides.
Soovite uuendada sotsiaalmeetmete kava tööaja direktiivi kaudu, millel on kaks eesmärki. Esiteks pidi see tekitama rohkem töökohti nii, et piirati töötunde ja ettevõtted pidid rohkem inimesi tööle võtma. Rohkem inimesi tähendab rohkem sotsiaalmaksu ning seega tõuseb ka ühikuhind. Seeläbi muutuvad väikesed ettevõtted konkurentsivõimetuks ning kaotavad tellimusi, mis põhjustab osalist töötust või lõppeb isegi ettevõtete sulgemisega. Siis pole töötajatel üldse tööd. Kui sotsiaalne see on?
Teiseks pidi tööaja direktiiv tekitama enam aega perekonnaga koosolemiseks, kuid mis kasu sellest on, kui netopalk on ebapiisav. Kui sotsiaalne on see, kui perekond ei saa endale lubada keni asju? Las inimesed tegelevad ise enda päästmisega. Paljudel riikidel on miinimumpalga süsteem ning mina toetan seda. Me ei soovi näha inimeste ärakasutamise sotsiaalseid pahesid, kuid EL on hävitanud nõnda isegi ühe oma institutsiooni - Euroopa Ühenduste kohtu, kus kohtuotsused Lavali ja teiste kohtuasjade kohta rikkusid liikmesriikide miinimumpalga poliitika. Kui sotsiaalne on takistada siseriiklikel valitsustel oma töötajate kaitsmise püüdlusi? Need meetmed pole midagi vähemat, kui püüdlus rajada Nõukogude Liidu stiilis käsumajandust, ning me kõik teame, kui hästi see töötas.
Carl Lang
(FR) Härra juhataja, eksimine on inimlik, taaseksimine on kuratlik. Täna arutelusid kuulates võin öelda, et vaatamata tohututele kriisi majanduslikele, rahanduslikele, sotsiaalsetele ja demograafilistele mõjudele, mida me praegu kogeme, ei ole Euroopa institutsioonid ega riigi- või valitsusjuhid tragöödia ulatusest ning selle tagajärgedest veel täielikult aru saanud.
Hetk tagasi kuulsin, kuidas nõukogu eesistuja rääkis meile, et töötud vajavad võimalust oma oskusi täiendada, ning me peame inimesi nende tööotsingutes rohkem motiveerima. Kas te tõesti usute, et selle kriisi sajad tuhanded ohvrid on praeguses olukorras seetõttu, et nad on tööks sobimatud? Kõik see on selgelt ideoloogilise ja doktriinse valiku vili, rühmamõtlemise, majandusliku teooria - vabaturule ja vabakaubandusele põhineva majandusteooria tulem.
Euroopa Liit, mis edendab kapitali, kaupade, teenuste ja isikute vaba liikumist, sooviks selle majandusliku valiku, selle doktriini üleilmseks muuta vaatamata sellele, et see on majanduslikult ja sotsiaalselt kuritegelik. Meil on vaja saavutada üleilmne rahvusvaheline konkurents.
Kui me ei ole võimelised rakendama sotsiaalset eelistamist majandusliku eelistamise kaudu ja sotsiaalset kindlust majandusliku kindluse poliitika abil, kui me ei ole võimelised rakendama kaubanduse kaitse poliitikat, siis, härrad ja daamid, anname oma põllumeeste, oskustööliste ja ettevõtete jäänused üleilmastumise džungliseaduste meelevalda.
Selles kojas on liberaal-globalistid, sotsiaal-globalistid ja alternatiiv-globalistid. Olen uhke, et kuulun anti-globalistide ridadesse. Anti-globalistid soovivad meie inimeste kaitseks siseturu tagasi võita, rakendada siseriiklike ja ühenduse eelistuste põhimõtet ning siseriikliku ja ühenduse kaitse põhimõtet.
Elisabeth Morin
(FR) Härra juhataja, olen rõõmus, et saan siin täna olla ja kaitsta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi muutmist, sest usun, et finants- ja majanduskriisi ning nendest tuleneva sotsiaalse kriisi tõttu, millega me praegu silmitsi seisame, on oluline töökohti kaitsta.
Kui soovime kaitsta oma töötajate tulevikku, peame neile loomulikult pakkuma erialast liikuvust, et nad saaksid paremini kohaneda nii praegu kui ka tulevikus toimuvate muudatustega ettevõtluses. Majanduse taastumine, tööhõive tulevik, meie riikide konkurentsivõime - kõik need sõltuvad töötajate oskuste arengust, sest just nemad seavad meie ettevõtluse standardid.
Loomulikult on esimeseks sammuks võitluses sotsiaalse tõrjumise vastu integratsioon tööturule. Peame seda sotsiaalmudelit edendama ning tegema koostööd, et edendada seda inimkapitali. Kõikidel töötajatel on õigus tööle.
Meie poliitilist tõhusust hinnatakse selle alusel, kui kiiresti me tegutseme kindlustamaks, et liikuvus, kohandumisvõime ning vajatava kogemuse kinnitamine muutuksid tulevikus kõigi meie Euroopa riikide ja meie ettevõtetes töötavate meeste ja naiste jaoks tugevateks alusteks. Sellest me hoolime ning need on faktorid, mis on juhtinud meie tööd Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis.
Jean Louis Cottigny
- (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, usun, et volinik Špidlal oli õigus soovitada, et peaksime Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis uuesti üle vaatama Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, mis loodi 2007. aasta 1. jaanuaril.
Parlament peaks selle ettepaneku muudatusteta vastu võtma, kuna selle eesmärgiks on laiendada fondi kohaldamisala majandusliku ja finantskriisi tingimustes. Meie komitee esimehel Jan Anderssonil oli õigus esitada ettepanekuna tekst, mis oli vastu võetud suurema osa tööhõivekomisjoni liikmete poolt, et edastada sõnum kõigile komisjonidele ja eriti eelarvekomisjonile, et väga oluline on pidada sidet liikmesriikidega selles asjus, et iga töötaja, iga ametiühinguliige, iga inimene saaks selle Euroopa fondi kohta teavet oma emakeeles.
Tänu sellele trialoogile ning kuna suurem osa tööhõivekomisjonist lükkas tagasi kõik muudatusettepanekud, saame eneste üle uhked olla järgneva tõttu: kaasrahastamine 65% ulatuses ELi poolt ja 35% ulatuses liikmesriigi poolt, Euroopa fondist toetuse saamise eeltingimuseks olev koondamiste arvu vähendamine 500-le, koondamisi loetakse ettevõtte koondamiskava teadaandest, Euroopa fondi sekkumine majanduskriisi tulemuste tõttu, erandlikud korraldused, mis on soodsamad fondi rakendumisel ja mis jätkuvad kuni 2011. aasta lõpuni, ning lõpuks 24-kuune Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi rakendamise aeg.
Meie komisjonil oli õigus, kuid peame veelgi kaugemale minema. Palun liikmesriikidel teha kõik, mis nende võimuses, et kindlustada kõigi raskustes olevate töötajate kasusaamine nendest sätetest võimalikult kiiresti. Küsin volinik Špidlalt, kas on võimalik, et see muudatusettepanek hakkaks kehtima 1. maist 2009 juhul, kui meil on homme piisavalt suur enamus selle muudatusettepaneku vastuvõtmiseks esimesel lugemisel? Paneme oma ametiajale uhke punkti, võttes vastu Euroopa fondi muudatusettepaneku, mis lubab meil aidata meie heitlevaid töötajaid.
Mida soovib koondatud töötaja? Ta soovib teada, milline on ta elu kuu lõpus. Ta soovib teada, mida hakata oma eluga peale homme. Ta soovib teada, kas ta saab kasutada neid teadmisi, mis ta omandas töötades. Mõelge faktile, et ta võib vajada edasist õpet, et tulevikku astuda.
Selle ametiaja lõpus pöördun seetõttu kõigi tööhõivekomisjoni liikmete poole, ükskõik, mis poolel nad istuvad - palun kindlustage, et see tekst rakenduks otsekohe.
Elizabeth Lynne
Härra president, tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise raporti variraportöörina keskendun peamiselt vaid nimetatud raportile. Soovin õnnitleda Jean Lambertit, kes oli selle raporti raportöör. Ta on esitanud suurepärase raporti. Olen rõõmus, et komisjon kiitis heaks suurema osa minu muudatusettepanekutest, eriti need, mis puudutasid diskrimineerimisvastaseid tegevusi. Nagu teate, on see teema mulle väga oluline.
Inimesi tõrjutakse tööturult paljudel põhjustel, kuid minu jaoks on see täiesti uskumatu, et selline asi toimub veel puude, vanuse, usutunnistuse või veendumuste või seksuaalse sättumuse alusel - ja seda vaatamata 2000. aasta tööhõivedirektiivile. Probleemiks on, et nimetatud direktiiv pole kõigis liikmesriikides korralikult rakendatud. Peame olema veelgi valvsamad kindlustamaks, et me seda olukorda korralikult jälgime.
Olen samuti rõõmus, et minu muudatusettepanek sundusliku pensioniea suhtes vastu võeti. Minu jaoks on alati vastuvõetamatu olnud, et kui keegi jõuab teatud ikka, siis ta heidetakse vanaraua sekka. Olukord, kus inimesi ei tõrjuta tööturult, kuid nad ei saa tööd, sest neil pole vajalikku ligipääsu, viib samuti tõrjumiseni. Seetõttu olen õnnelik, et komisjon võttis vastu ka mu muudatusettepaneku uue ja arusaadava diskrimineerimisvastase direktiivi suhtes.
Samas kahetsen, et PPE-DE fraktsioon on esitanud teistsuguse ettepaneku. Usun, et seda tehti peamiselt vaid seepärast, et eemaldada igasugused viited uuele diskrimineerimisvastasele direktiivile. Tean, et suurem osa neist on selle vastu. Minu jaoks on uskumatu, et keegi üldse soovib keelata inimestele nende peamisi õigusi ELis pelgalt nende vanuse, puude, usutunnistuse või veendumuse või seksuaalse sättumuse alusel.
Teised teemad, mida soovisin vaadelda, on majandusliku sisserände ja varjupaiga taotlemise ning varjupaiga taotlemise ja ebaseadusliku sisserände vaheliste piiride hägustumine. Need on kõik eraldiseisvad probleemid, millega tuleb erinevatel viisidel tegeleda. Usun, et näiteks varjupaigataotlejatel peaks olema lubatud töötada sellel ajal, kui nad ootavad oma varjupaigataotluse menetlemist. Neil ei oleks vaja siis hüvitistest sõltuda. Peame tegema enam ka vaimse tervise ning alkoholi- ja narkoprobleemidega isikute integreerimiseks.
Lõpetuseks paar sõna Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta. Olen rõõmus, et jõudsime kiiresti lõpparvamusele. On oluline, et nimetatud fondi volitusi laiendatakse ka neile töötajatele, kes koondati majanduskriisi, mitte ainult globaliseerumise tõttu. Oluline on ka, et vajalike koondamiste arvuks on nüüd 500, mitte 1 000. See on väga oluline minu West Midlandsi valimisringkonna ja ka ülejäänud Ühendkuningriigi inimestele.
Ewa Tomaszewska
(PL) Proua juhataja, 16% protsenti eurooplastest on vaesuse ohus. Kriis põhjustab palju kollektiivseid koondamisi. Tööpuudus on peamine sügava vaesuse põhjus. Vaesus põhjustab sotsiaalset tõrjutust ning piirab ligipääsu haridusele ja tervishoiule. Hoolimata majanduskriisist soovime säilitada Euroopa sotsiaalmudelit, mis edendab sotsiaalset sidusust ja solidaarsust. See kaasab ka vaesusega võitlemise. Majanduslik iseseisvus tagab väärikuse. Seetõttu ongi nii vajalik kaitsta töökohti ning sissetulekuid, samuti parandada kutsekvalifikatsioone, mis suurendavad liikuvust tööturul.
Üks asi, mis lubab meil tunda, et meil on oma elu üle tõeline kontroll, on võimalus osaleda otsustamises. Seetõttu on oluline austada sotsiaalpartnerite arvamusi, sotsiaalse dialoogi käiku, kollektiivseid kokkuleppeid ning sotsiaalseid lepinguid. Peaksime koos töötama, et kindlustada selliste tingimuste olemasolu, mis võimaldavad inimestel piisavalt teenida ühiskonnaelus osalemiseks ning oma perede toetamiseks, eriti kui neil on palju lapsi. Samuti peaksime tegelema diskrimineerimise probleemiga tööturul iseäranis seetõttu, kuna see mõjutab puuetega inimesi. Fakt, et kriisi jooksul on kasutatud vaevalt 3% Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi olemasolevatest vahenditest, on poliitikute süü. Õnnitlen raportööre.
Sepp Kusstatscher
(DE) Proua juhataja, Lissaboni kava andis Euroopa kodule kolm alustala: majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalustala. Oleme sageli kritiseerinud fakti, et majanduslik alustala on võrreldes teise kahega ülehinnatud. Sotsiaalmeetmete kava on sotsiaalset alustala oluliselt tugevdanud. Seetõttu täname raportööri José Albino Silva Penedat ning suuremat osa Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonist.
Meie ees on nüüd dokument, mis on oluliselt parem kui komisjoni esialgne ähmane ettepanek. Tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis tegime enam kui 40 muudatusettepanekut ning panustasime seega sotsiaalpoliitiliste põhiavalduste konkreetsesse parandamisse. Sotsiaalpoliitika hõlmab endas rohkemat! See peab sisaldama enam kui ainult paari üldist nõudmist rohkemate töökohtade järele. Vaja on rohkem ausust hüvede jaotamisel, pühendunud võitlust vaesuse vastu, tõhusat soolist võrdsust, sotsiaalset integratsiooni sotsiaalse kõrvalejätmise asemel, rahvusvahelist solidaarsust, ümberkorraldusi, põhivabaduste ja inimõiguste austamist - kaasa arvatud sisserännanute suhtes - tervise ja keskkonna eest hoolitsemist töö- ja elukeskkonna parandamiseks. Lõpuks on vajadus selgete ELi direktiivide järele, mida ei saa õõnestada Euroopa Ühenduste kohus.
Palju sellest sisaldub nüüd uues raportis, mis võetakse vastu selle parlamendi viimasel täiskogu istungil. Saame vaid loota, et ka nõukogu ja komisjon neid nõudmisi tõsiselt võtavad. Vaid siis saab üles ehitada sotsiaalse ja kindlalt ühendatud Euroopa - Euroopa, mida ELi kodanikud ootavad ning õnnelikult vastu võtavad.
Roberto Musacchio
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, keskendun Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile. Nagu kolleegid on juba maininud, leiab meie arutelu aset keset äärmiselt tugevat ja dramaatilist majanduslikku ja sotsiaalset kriisi. Kuigi on hea mõte kasutada fondi otsesemalt meetmete osana, et pehmendada töö kaotamise hoopi, nagu oleme juba varemgi maininud, on meil vaja tõsisemalt arutada fondi rolli ja kriisiga tegelemiseks vajalike instrumentide konteksti.
Esiteks peame hoolitsema selle eest, et hädaolukord ei leviks, ning seetõttu peame näiteks tegema selgeks, et kes iganes kasutab Euroopa avaliku sektori raha, ei tohi töötajaid töölt vabastada. Seejärel on meil vaja, et Euroopa kriisiabi meetmed juhiksid selles punktis struktuurilisi valikuid autotööstuses. See puudutab Itaaliat ning meie suhteid USA ja Saksamaaga. Teiseks on meil vaja tööstus- ja keskkonnapoliitikat, kuid samuti ka ühtekuuluvuspoliitikat, et lõpetada dumping Euroopa piires.
Kolmandaks - ressursse on murettekitavalt vähe, eriti kui võrrelda neid ressurssidega, mida kasutab näiteks USA valitsus. Puhvritest pole kasu, meil on vaja radikaalset poliitikate muutust.
Kathy Sinnott
Proua juhataja, tervitan Globaliseerumisega kohanemise Euroopa Fondi muudatusi. Kuigi koondamiste arvu vähendamine 1 000-lt 500-le fondi abile kvalifitseerumiseks on edasiminek, diskrimineerib see suur number siiski väikesi riike ja nende töötajaid, sest seal ei kaotata tööd nii suurtes hulkades.
Minu valmimisringkondades võiksid kvalifitseeruda need, kes kaotasid töö kahe suure ettevõtte, Waterford Crystali ja Delli sulgemise tõttu. See on väga hea ning ma kutsun Iiri valitsust üles oma nimel kohe rahastamist taotlema. Siiski on tuhanded inimesed üleilmsete majanduslike tingimuste tõttu oma töö kaotanud. On ebaõiglane, et nemad ei kvalifitseeru, kuna nad töötasid väike- ja keskmise suurustega ettevõtetes, mitte suurtes rahvusvahelistes ettevõtetes.
Soovitan, et muudaksime selle skeemi õiglasemaks ja kas hülgaksime 500 töökoha kriteeriumi või hindaksime töökaotusi kategooriate või piirkondade alusel, mitte ettevõtete järgi. Sellisel viisil saaksime laiendada 500 töö kaotanud inimese rahastamise kriteeriumi üle kogu sektori, näiteks põllumajanduses, toiduainetetööstuses või infotehnoloogias, või piirkonniti, näiteks Tipperarys, Waterfordis, Limerickis, Corkis või Kerrys.
Järgmine takistus töötajate jaoks, kes üritavad Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondile ligi pääseda, on see, et abi on kättesaadav vaid neile töötajatele, kelle valitsus soovib abi taotleda ning maksta riikliku kaastoetust. Mis juhtub töötajatega, kelle valitsus ei taotle abi? Sellega mõtlen ma Iiri valitsuse peale, kes ei ole siiani fondile taotlust esitanud.
Just need riigid, mille majandused on suurima löögi saanud ning kus on suurim tööpuudus, võivad olla riigid, kes ei saa endale lubada vajalikku kaastoetust töötajate toetamiseks, olgugi et need riigid vajavad kõige enam abi.
Juan Andrés Naranjo Escobar
(ES) Proua juhataja, räägin uuendatud sotsiaalmeetmete kavast. Lubage mul alustada siira tänuavaldusega raportöörile, José Albino Silva Penedale tema töö eest. Arvestades panust, mille ta on selles kojas seoses sotsiaalpoliitika ja tööhõivega andnud, arvan, et võiksime rääkida "Silva Peneda pärandist”.
Proua juhataja, meie ühiskondades juurdub usaldamatus ja hirm. Töötus kasvab, minu kodumaal kasvab see lausa dramaatiliselt. Peame selle olukorra enese kasuks pöörama ning sotsiaalmeetmete kava peaks selle saavutamisele kaasa aitama. Majanduslik ja sotsiaalne edu ei ole erinevad rajad. Üsna vastupidi. Kui soovime kiirendada majanduskasvu ning luua rohkem ning paremaid töökohti, on meil vaja ning me peamegi sotsiaalmeetmete kava rakendama, alustades sellest, mis loob kõige rohkem üksmeelt.
Aega pole kaotada. Me ei tohi suunduda kaitsepositsioonidele, vaid pigem vaatama üle kohalikest lühiajalistest huvidest ja mõtlema tulevastele põlvkondadele. Sotsiaalne Euroopa peab olema midagi, mis meid ühendab, mitte lahutab, seetõttu räägime ühistest Euroopa huvidest. Sotsiaalmeetmete kava ei saa lahutada uuendatud Lissaboni strateegiast, sest majanduslik edu toetab sotsiaalhüvesid ning sotsiaalhüved toetavad majanduslikku edu.
Lähiaastatel seisab Euroopa silmitsi paigalseisu ning elanikkonna jätkuva vananemisega. Me ei saa päid liiva peita, vaid peame uuendama oma sotsiaalmudelit, et muuta seda paremaks, õiglasemaks ning jätkusuutlikumaks. Proua juhataja, sotsiaalmudelis on struktuurinõrkused, mis on raskeks koormaks ja mis takistavad meid edasi liikumast. Peame end sellest koormast vabastama ning sotsiaalmeetmete kava kohaldama.
Gabriela Creţu
(RO) Euroopa Liitu on pikka aega selle sotsiaalmudeli pärast imetletud. Siiski oleme juba mõned aastad näinud, kuidas õõnestatakse õigust töötamisele ja sotsiaalseid õigusi. Riik, kus elaksid kõik ELi vaesed, oleks sama suur kui Saksamaa.
Tekkimas on uued sotsiaalsed nähtused. Pärast viimast laienemist tundub, et sotsiaalne Euroopa areneb kahel erineval kiirusel, kuid need mõlemad on äraspidised kiirused. Komisjon on reaktsioonina sellele esitanud tagasihoidliku sotsiaalkava. Praegusel hetkel on vallandunud finantskriis, millel on kõike muud kui tagasihoidlikud majanduslikud mõjud. On oht, et juba ohustatud inimeste olukord halveneb veelgi.
Sellises kontekstis peab rakendama üht peamistest põhimõtetest - sotsiaalsed õigused ja eesmärgid peavad saama eelisõiguse majanduslike õiguste ees ükskõik millises konfliktiolukorras. Peame astuma vastu pikale traditsioonile, kus sõdu ja kriise põhjustavad rikkad, kuid nende eest maksavad vaesed. Keeldume mõttest, mida mõned hindavad, et tulud tuleb jagada valitute vahel, kuid kulusid peab kandma kogu ühiskond.
Vajame Euroopa solidaarsus- ja sidususpoliitikat, mida toetavad spetsiifilised seadusandlikud, fiskaalsed ja finantsmeetmed. Selle saavutamiseks vajame poliitilist tahet ning see väljendub järgmistes peamistes kontseptsioonides: aktiivne kaasamine, töökohad, arukas tööjaotus, haridus, võrdne kohtlemine ja töötasu ning jätkusuutlik keskkonnasõbralik areng. Sotsiaalse arengu kokkuleppe allkirjastamine ja rakendamine oleks sellise poliitilise tahte tõestuseks. Me ei saa kauem oodata!
Philip Bushill-Matthews
Proua juhataja, kas ma võiksin alustada, tänades härra eesistujat tema avasõnade eest. Need avasõnad olid ettenägelikud, tasakaalustatud ning mõistlikud - omadussõnad, mida me aina sagedamini seostame Tšehhi eesistumisega.
Soovin ka tänada komisjoni presidenti José Manuel Barrosot tema märkuste eest eriti selles osas, kus ta meenutas meile töökohtade tähtsust ning vajadust keskenduda neile õnnetutele inimestele, kellel veel pole tööd.
Mõlemad viitasid üsna õigesti kõige kolme raportööri suurepärasele tööle, kuid ma tahaksin tähelepanu pöörata nende arvamusele José Albino Silva Peneda raportist, sest nad kutsusid seda ulatuslikuks ja põhjalikuks. Seda see on ning seda see peabki olema, just selle erilise teema tähtsuse tõttu.
Härra Silva Peneda andis meile mitmeid prioriteete selles suhtes, mida peame tegema. Tahaksin lisada mõned asjad, mida me parima tahtmise juures tegema ei peaks. Peame vältima eelkõige kahte asja. Esiteks - ülijäikade tööturgude teke, mis välistab võimalused, õhutab töötust ning julgustab varimajandust. Sellist olukorda on võimalik jälgida praegu eriti Hispaanias ning me peame võtma õppust sotsiaaldemokraatide sealsetest läbikukkumistest.
Teiseks peame vältima keskendumist nende kaitsmisele, kes veel töötavad nende arvelt, kes tööd otsivad, ja nende tööandjate arvelt, kes püüavad tööd pakkuda. Need on rühmad, kes tõepoolest vajavad meie abi.
Lõpetuseks võin öelda, et meil kõigil on erinevad arusaamad selle koja erinevatest aspektidest, kuid midagi on meil ühist - me kõik hoolime nendest probleemidest, mille tõttu nii paljud meist räägivadki rohkem, kui sõnavõtuaeg lubab.
Olen rõõmus, et peame seda väga olulist arutelu. Isiklikult olen väga rõõmus, et mu viimane sõnavõtt koordinaatorina selles täiskogus on sellisel olulisel teemal. Soovin neile kolleegidele, kes naasevad, kõike head, kuid eriti soovin kõike paremat Stephen Hughes'ile. Ühel päeval, Stephen, tunned sa minust puudust ning mina tunnen kindlasti sinust puudust, kuid isegi, kui ma ei viibi siin, jälgin ma sind ikkagi!
Juhataja
Ka meie hakkame teie järele igatsema ning mõtleme teie peale.
Proinsias De Rossa
Proua juhataja, kahtlemata teeb ta ka meile juures lobitööd!
See, et mõned liikmesriigid ei soovi tööhõivealase tippkohtumise toimumist sellele teisipäevale, ei kuuluta head. Samuti ei kuuluta tulevase sotsiaalse turumajanduse arengu jaoks head see, et liikmesriikide vähemik peatas möödunud nädalal uuendatud tööaja direktiivi kompromissi. Kui Euroopa on tõeliselt pühendunud sotsiaalsele turumajandusele, siis peame kogu paketti integreerima majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika võrdsete osadena.
Mitmed kriisid, millega praegu silmitsi seisame, ei lahene ainult pankade olukorra parandamisega, kasutades tohutut hulka maksumaksjate sääste ja eirates seejuures meie kodanike sotsiaalseid vajadusi. Pensionite, tööhõive, hariduse, tervise ja ka hoolekandeteenuste alaste poliitikate koordineerimine vajab enamat kui avatud kooskõlastusmeetod.
Siiski on mõned meie liikmesriikidest selgelt võimetud mõtlemast väljaspool selliseid majanduslikke raame, mille kohaselt peetakse sotsiaal- ja keskkonnapoliitikat luksuseks, mis tuleb turupiiranguna hüljata. See peab kohe muutuma, kui me tahame kindlustada arengut parema ühiskonna poole.
Anja Weisgerber
(DE) Proua juhataja, Euroopa sotsiaalmudelid seisavad silmitsi suurte väljakutsetega. Euroopa tasemel meetmeid tuleb koordineerida, seda eriti praeguse finantskriisi taustal. Seetõttu soovin väga tänada raportööre nende suurepärase töö eest.
Peame kasutusele võtma kiired meetmed finantsturu reguleerimiseks. Samuti peame koordineerima sotsiaalpoliitilisi meetmeid ning looma sotsiaalse raamistiku. Siinkohal peame meeles pidama liikmesriikide pädevusi. Pooldan tööhõive loomisele ja õhutamisele praegusel kriisiajal prioriteedi andmist ning paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtte elluviimist. Siiski keeldun ma nõustumast nõudega viia sisse palga alammäär kõigis liikmesriikides, nagu seda nõuti raporti 14. lõikes, mille on koostanud José Albino Silva Peneda, keda ma vaatamata sellele tema töö eest tänada soovin. See nõudmine, mis on seotud otseselt liikmesriikide volitustesse jääva otsusega, rikub subsidiaarsuse põhimõtet.
Tööturu reguleerimine ja süsteemid erinevad liikmesriigiti väga palju. Minu arvates peab igale inimesele olema tagatud piisav sissetulek, et ta saaks elada sobivat elu. Selle saab saavutada miinimumpalga ning riigipoolsete lisasotsiaalhüvitistega. Millisel tasemel peaks miinimumpalk olema? Äkki Rumeenia tasemel? Seal on see umbes 72 eurot kuus.
Eriti toetan mõtet, et peame tagama põhisissetuleku igaühele, kuid ma mainin taas liikmesriikide pädevustele sobivate piiride kehtestamist. Kuulutan, et pooldan sotsiaalset Euroopat. Euroopa peab looma sotsiaalse raamistiku, kuid samal ajal pidama silmas ka liikmesriikide volitusi.
Stephen Hughes
Proua juhataja, algselt lubasime sellel nädalal täielikku tööhõivealast tippkohtumist, kuid selle asemel toimub poolepäevane kolmikkohtumine. See saadab kohutava sõnumi Euroopa kodanikele, kes liituvad murettekitava kiirusega töötujärjekordadega. See saadab negatiivse sõnumi paljudele, kes kardavad töökaotuse pärast. Prognoosid näitavad, et 2010. aastaks võib Euroopa Liidus olla 27 miljonit töötut ja mina isiklikult kardan veelgi halvemat. Loodan väga, et juuni tippkohtumisel pühendatakse vähemalt üks täispäev aruteludele teemadel, kuidas me sellele väljakutsele vastame.
Selle asemel, et teeselda, nagu oleks vastust võimalik leida vaid siseriiklikul tasemel, vajame tugevat, ühtset, üleeuroopalist reageerimist Euroopa, siseriiklikel ja regionaalsetel tasanditel. On vaja tegutseda kohe, et säilitada reaalsed töökohad, kus vähegi võimalik. Koondamised peaksid olema viimaseks abinõuks. Selle asemel tuleks kasutada arukat tööjaotust ning ümberõpet. Peame tegema investeeringuid, et luua arukaid keskkonnasõbralikke töökohti teadmistepõhises ja süsinikuühendite poolest madalate heitkogustega majanduses. Peame tegema investeeringuid, et anda töötajatele oskusi sellises uudses majanduses töötamiseks. Vajame tugevat ja tegusat tööturupoliitikat, et koondatud töötajad tööturuga taasliita. Vajame tugevaid ja elujõulisi sotsiaalkaitse süsteeme, et toetada neid, kes on endast sõltumatult töötuks jäänud.
Seda on enam kui küll, et täita terve päev juuni tippkohtumisel. Poolepäevane kolmepoolne kohtumine on haletsusväärne reaktsioon.
Ning lõpuks, Philip, ma hakkan sind igatsema - veidi nagu hambavalu!
(Naer)
Oldřich Vlasák
(CS) Proua juhataja, koos finantsturgude kokkukukkumisega on töötuse kasv üks peamistest probleemidest, mis tuleneb praegusest finantskriisist. Arvan kindlalt, et kui Euroopa Liit tahab töötuse kasvuga tegeleda, siis peab vältima igasugust protektsionismi. Samuti pean oluliseks Euroopa Liidu siseselt üksikute meetmete koordineerimist. Vajadus on meetmete järele, mis motiveeriksid töö kaotanud inimesi uut tööd leidma. Selles kontekstis suhtun positiivselt ettepanekusse, et inimestel, kes on majanduskriisi tagajärjel oma töö kaotanud, peaks olema võimalik kiiresti Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendeid kasutada. Siiski jääb küsimus, kas me mitte ei lähe nimetatud fondi eeskirjade muutmisega liiga kaugele. Minu arvates on äsjasoovitatud 75% kaasrahastamise tase liiga kõrge. Siin on vaja liikmesriikide koostööd ning samuti ei tohi me unustada fondi haldamise lihtsustamist.
Daamid ja härrad, nõustume kindlasti, et tööhõive säilitamine ning uute töövõimaluste loomine finants- ja majanduskriisi tagajärgede varjus on Euroopa Liidu üks peamisi ülesandeid. Selles kontekstis peaks Euroopa Liidu tööhõivealane tippkohtumine selgelt looma ühtse raamistiku, tegema üksikasjalikke ettepanekuid ning samuti lõpetama arutelu Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi muutuste osas.
Jan Cremers
(NL) Proua juhataja, daamid ja härrad, kui eelmisel aastal esimest korda arutati komisjoni sotsiaalmeetmete kava, ütlesin, et programmil puudub ambitsioonikus, see pakub liiga vähe ning see tuleb liiga hilja. Soovin tänada José Albino Silva Penedat tema hiljutise koostöö eest sellel alal. Arvan, et tema raport näitab, et Euroopa Parlament tahab igal juhul sellel alal näha palju rohkem püüdlusi.
Alguses, kui Euroopa Liidu idee sündis, oli selge, et me tahtsime rajada oma sotsiaalpoliitika reguleerivale raamistikule, mida võis leida peaaegu igast liikmesriigist. Selleks reguleerivaks raamistuseks on nimelt mõistlik tööseadus, mis tagab, et kedagi ei hüljataks ja mis kaitseb töötajate positsiooni tööturul kollektiivläbirääkimiste abil.
Nüüd oleme pidanud lisama sellele ka meie ühiskonna haavatavate sotsiaalse kaitse. Vaatamata Euroopa majanduslikule kasvule oleme kohanud uut nähtust - töötavad vaesed. Soovin tänada härra Silva Penedat, et ta ka selle oma raportisse lisas.
David Casa
. - (MT) Minu jaoks on olnud au töötada kahes valdkonnas, mida oleme arutanud. Soovin soojalt tänada raportööre ning kõiki asjassepuutuvaid, kes aitasid meil jõuda sinna, kus oleme praegu. Enne kõike muud peame kaitsma neid töötajaid, kes kahjuks majanduskriisi tõttu koondati. Usun, et praegu on lihtsam aidata neil inimestel tööturule taassiseneda.
Täna õhtul leppisime ka kokku, et anname endast parima, et luua Euroopasse rohkem töökohti. Saame luua uusi töökohti, kuid mitte nii, nagu Sotsiaaldemokraatide fraktsioon seda soovib - piirates töötajate ületunde. Vastupidi - tahame, et töötajad otsustaksid ise enda eest. Meie poliitikutena ei saa otsustada selle üle, kui palju ületunde keegi teha võib. See otsus peab jääma töötaja teha. Seetõttu - jah - tulenevalt volinik Joaquín Almunia väitest, et me seisame eurotsoonis silmitsi tööturu kriisiga, peame tegema kõik, mis meie võimuses, et luua rohkem ja paremaid töökohti kõigile Euroopa töötajatele.
Colm Burke
Proua juhataja, tervitan soojalt Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi reguleerivate kriteeriumide ülevaatamist. Hetkel oleme Teise maailmasõja järgsetest kriisidest sügavaimas majanduskriisis. Seetõttu vajame uudseid lahendusi, et lahendada tohutuid majanduslikke probleeme, millega me seisame praegu silmitsi.
Üheks selliseks näiteks on Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond. Olin selle koja esimene iirlasest liige, kes tundis ära võimaluse kasutada neid vahendeid hiljutistes töökriisides Limerickis, Waterfordis ja Tralees, mis on kolm minu valimisringkonna olulist kohta. Seetõttu tervitan raportööride tööd, et muuta majanduskriisi kontekstis taotluste esitamise kriteeriumid paindlikumaks. Eraldi peaks välja tooma rahastamise uue suhte komisjoni ja liikmesriikide vahel, millele lisandub ajutine töötuse künnise madaldamine 1 000-lt 500-le.
Usun, et käesolevad reformid saadavad tugeva signaali Euroopa südamesse neile õnnetutele, keda majanduskriisi tugevad tuuleiilid piitsutavad - abi on saadaval, et nad saaksid ümber- ja juurde õppides iseend aidata tulevase õitsengu suunas.
Katrin Saks
(ET) Tahaksin minagi tervitada globaliseerumisfondi ümberkujundamist. Minu kodumaal Eestis ei ole seda fondi kasutatud ja kui ma uurisin, miks, siis öeldi mulle, et tingimused on väga rasked ja see piir, mis siiamaani oli tuhat inimest, ei andnud selleks võimalust. Meil ei olegi nii suuri ettevõtteid, väiksemamahulisi on pankrotti küll läinud. Nii et selle piiri allaviimine viiesaja peale annaks kindlasti ka Eestile - kus on töötuse protsent juba väga kõrge - võimalusi ja kindlasti ka selle finantseerimisprotsendi muutmine on väga kasulik. Nii et veel kord ma tervitan neid muudatusi, mis selle fondi osas ette võetakse.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Ka mina tervitan ja toetan oma häälega neid eriti kasulikke ettepanekuid Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi muutmiseks tõhusaks instrumendiks, mis võitleb majanduskriisi kõige valusama mõjuga - tööpuudusega.
Ei ole ajakohane, et fondi saab kasutada vaid olukorras, kus töökohti kaotatakse ettevõtte ümberpaigutamise tõttu, mis on sage stsenaarium arenenud riikides. Soovitatud muudatusettepanekud võimaldavad ka vähemarenenud liikmesriikidel, milleks on ka Rumeenia, fondi abile kvalifitseeruda.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, esmalt lubage mul avaldada tänu siinse kasuliku arutelu üle. Usun, et arutelu oli seoses käeolevate probleemide tähtsusega väga oluline ning konstruktiivne Usun, et saame kasu juba pelgalt sellest asjaolust, et arutelu on äärmiselt õigeaegne, toimudes vahetult enne neljapäevast koosolekut Prahas.
Seega lubage mul avaldada tänu teie kõigi panuste eest. Arvan, et midagi ei jäeta välja ega unustata. Usun, et käesolev arutelu panustab tippkohtumise tulemustesse samal määral, kui kogu meie koos komisjoniga tehtud ettevalmistav töö, mis sai teoks kolme olulise Stockholmi, Madridi ja Praha õppepraktika käigus.
Neile, kes rääkisid koosoleku suurusest ja ulatusest - jah, esmalt kavatsesime pidada suurema tippkohtumise, kuid peame pidama silmas tööturu üldist olukorda. See on valdkond, kus riiklikud pädevused on äärmiselt olulised ning ühenduse panus sellesse ei ole ainus instrument, mis on kaalul. Seda ütlesin oma avalausetes, kus avaldasin mõningaid meie lootusi sellenädalase tippkohtumise kohta. Me ei tohi unustada, et vaatamata Euroopa tööhõivestrateegiale, on tööhõive poliitika peaasjalikult liikmesriikide vastutusel.
Nimetatud strateegia võtmeosaks alates 1997. aastast on olnud vastastikune õppimine, et leida ühistele tööhõiveprobleemidele lahendusi. Selline lähenemine on otsustavaks ka praegu, kui me seisame vastamisi ühe kõige suurema majanduskriisiga viimastel aastakümnetel. Sellele lähenemisel on oma osa ka sellenädalasel tippkohtumisel.
Lisaks meetmetele siseriiklikul tasemel, on ka liidul oluline roll ning just selles kontekstis peaks saadaolevatest finantsinstrumentidest viimase võtma. Selliste finantsinstrumentide hulgas on Euroopa Sotsiaalfond ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond, mille tingimusi praegu loomulikult parlamendi nõusolekul parandatakse, et selle kohandamisala laieneks ka praegusest kriisist tulenevatele töökaotustele.
See on täpselt see, mida soovime saavutada ning usun, et meil on põhjust uskuda, et Praha koosolek, kus on kohal komisjon, eesistujariik, tulevased eesistujariigid ning sotsiaalpartnerid, toob soovituste ja ettepanekute näol tulemusi. Seejärel on meil jälle võimalus kohtuda 27kesi Euroopa Ülemkogus, et otsuseid vastu võtta.
Seega on meie lootus, et Euroopa sotsiaalpartnerite abiga ning kolme ettevalmistava õppepraktika ja praeguse arutelu baasil on Euroopa tööhõivealasel tippkohtumisel võimalik kindlaks määrata edasised sammud. Need tuleb käiku lasta võimalikult kiiresti, et reageerida praegusele keerulisele olukorrale, millega meie kodanikud silmitsi seisavad. Lisaks on need abiks ka tugevama ja tulevikus konkurentsivõimelisema liidu loomiseks.
Vladimír Špidla
Proua juhataja, daamid ja härrad, oma viie komisjoniaasta jooksul on mul olnud palju võimalusi raportööridega kohtumiseks. Seega ei ole nende raportite kvaliteet mulle üllatuseks. On selge, et kohtume ajal, kus Euroopa ja kogu maailm seisavad silmitsi kriisiga. Kriisi võrreldakse sageli 1930ndate kriisiga ning sageli kardetakse, et sellel on tolle aastate kriisile sarnased tagajärjed. Kindlasti on käesolev kriis tõsine. Siiski on võrreldes varasema kriisiga paljud asjad muutunud. Meil on Euroopa Liit ning Euroopa ei ole täis vastastikust vihkamist ja pingeid. Eksisteerib Euroopa sotsiaalmudel, milles on töötatud välja igati kõikehõlmav sotsiaalkaitsesüsteem. See on väga oluline muutus. Usun, et on olemas ka süvenev kasv koostöötahtes ja -võimes, sest nüüd, esimest korda ajaloos on Euroopa vastanud kriisile koordineeritud viisil oma plaaniga majanduslikuks uuenemiseks, kasutades koordineerimisjõudu ühenduse ja üksikute liikmesriikide tasemel. On selge, et kui räägime kriisist, räägime peamiselt töötusest ning selle sotsiaalsetest tagajärgedest. Komisjon käsitleb tööhõiveküsimust ning töötust oma tegevuskavas prioriteetsena ning teeb ettepaneku, et see peaks olema kogu Euroopa Liidu tegevuskava prioriteediks. Paljud parlamendi liikmed on kritiseerinud, et riigi- või valitsusjuhtide tippkohtumise esmane eesmärk on muutunud. Euroopa Komisjoni president on selgelt väljendanud komisjoni seisukohta, mis väljendab esialgset ideed. Siiski soovin öelda, et Praha tippkohtumine on väljapaistev sündmus. Seda on ette valmistatud väljapaistval viisil. Seal on osalejaid, kes pole kunagi sellistest sündmustest osa võtnud, ning see on samuti ka samm teel Euroopa Ülemnõukogu kohtumise poole. See tähendab, et tööhõive ning töötuse probleemi käsitletakse peaministrite ja presidentide tasemel.
Daamid ja härrad, oleme sotsiaalmeetmete kava raames arutanud paljude erinevate probleemide üle. Arutelu käigus on tõusnud seoses erinevate fondide muutmisega palju küsimusi. Sooviksin rõhutada, et pakutud kava valmistati peamiselt ette enne kriisi algust, kuid vaatamata sellele tahan toonitada, et see oli ning on siiani heaks aluseks kriisiga tegelemiseks. Kava pakub ka head alust selleks, mida pärast kriisi ette võtta. Arvan, et Euroopa sotsiaalmudel on midagi enamat kui reaktsioon mis tahes tõsidusega kriisile. See on protsess ning äärmiselt pikaajaline poliitiline ja sotsiaalne strateegia. Just nimetatud pikaajalisuse aspekt ongi sotsiaalmeetmete kavva sisse planeeritud. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ning Euroopa Sotsiaalfondi muudatuste küsimustes soovin väljendada oma tänu suurepärase koostöö eest. Dialoog on olnud sedavõrd konstruktiivne, et meie eesmärgid võivad olla saavutatavad juba selle koosoleku käigus. Seda pean ma eriti oluliseks. Meil on Tšehhis ütlus: see, kes aitab kohe, aitab kahekordselt. Ma ei tea, kas meie esivanemad arvutasid selle täpselt välja, kuid kiire reageerimine on kindlasti midagi väärt ning kasulikum kui kõhklemine.
Arutelu käigus tõstatati mõned küsimused, millele ma sooviksin vastata. Esimese neist küsimustest esitas Jean Louis Cottigny ning see puudutas selle aasta 1. maid ning maikuud ning fondi kasutamist. Kõik taotlused, mis esitatakse pärast käesoleva aasta 1. maid, menetletakse vastavalt uutele eeskirjadele seoses ettepanekuga, mis on praegu lõppstaadiumis. Ona Juknevičienmuretses sellepärast, et fondi raha ei jõua sageli abivajajateni. Leian, et tõhusust tuleks alati jälgida. Mul oli võimalus külastada Ida-Karjalat. Seal käis arutelu selle üle, kuidas kasutada fondi aitamaks inimesi, kes olid Nokia ümberkorraldamise tõttu kaotanud oma töö. Lähtuvalt sellest kogemusest võin öelda, et arutelud näitasid selgelt, kuidas suurem osa neist, kes olid oma töö kaotanud, leidsid, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist antav abi oli vajalik ja kiire ning sellest oli neile kasu. Ajal, kui ma Ida-Karjalas viibisin, olid 60% töö kaotanutest juba uue töö leidnud. Loomulikult polnud kõik uut tööd leidnud, kuid isegi see protsent näitab, et süsteem toimib. Üks küsimus tõstatati kaasrahastamise kohta. Loomulikult on Oldřich Vlasákil õigus, kui ta väidab, et kaasrahastamine mängib olulist rolli. Vaatamata sellele leian, et kaasrahastamise määra tõstmine kriisi ajal oli õige ettepanek, sest mõnedel liikmesriikidel, kus on olukord väga keeruline, on kaasrahastamise saamisega väga tõsiseid probleeme. Selle lihtsustamiseks, tegime ettepaneku kaasrahastamise määra tõstmiseks 75%-ni. Parlamendis toimunud arutelu järgselt vähendati plaanitud määra 65%-ni. Usun, et see on oluline samm, mis tõesti lihtsustab fondi kasutamist. Samuti sooviksin rõhutada midagi, mida nii selgelt arutelu käigus välja ei toodud. Kuigi Euroopa Sotsiaalfond on kauaaegne ning hästitoimiv institutsioon, mis aitab aastas väga tõhusalt miljoneid inimesi, oleme nimetatud fondi puhul samuti üheskoos arutelu käigus eeskirju muutnud ning usun, et see lihtsustab fondi kasutamist ning suurendab selle tõhusust. Jean Lambert rõhutas sotsiaalse kaasamise olulisust. Arvan, et tuleks rõhutada, et meie suund on absoluutselt selge. Euroopa sotsiaalmudel on aktiivse ühiskonna mudel, mille võtmeosaks on aktiivsus tööturul. Siiski ei aktsepteeri see mudel vaid neid, kes osalevad tööturul, sest suur osa meie kodanikest ei osale mitmetel põhjustel tööturul. Vaatamata sellele on väga oluline, et neil oleks võimalus aktiivseks osalemiseks ühiskonnas. José Albino Silva Peneda rõhutas sotsiaalse dialoogi tähtsust. Nõustun tema vaatega, mille kohaselt on sotsiaalne dialoog praegusel ajal olulisim kui kunagi varem.
Daamid ja härrad, minu arvates muutuvad sotsiaalmeetmete kava ning tööhõive tegevuskava aina olulisemaks. See on protsess, mille mõjusid tuntakse üha enam kõigis Euroopa Liidu strateegiates, nagu ka kõigis pikaajaliste plaanide muutmisettepanekutes ning Euroopa Liidu väljavaates. Soovin teid tänada ning lõpuks väljendada oma sügavat veendumust, et Euroopa sotsiaalmudel nõuab Euroopa integratsiooni. See ei ole mudel, mida saaks arendada ja säilitada omaette tegutsevate rahvusriikide piires. Sooviksin seetõttu lõpetada öeldes, et minu arvates on Euroopa ja Euroopa integratsioon Euroopa sotsiaalmudeli edasise arengu peamiseks eeltingimuseks.
Gabriele Stauner
Proua juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, soovin lisada ühte-teist voliniku märkustele Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kohta. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on ka Euroopa sotsiaalmudeli osa. Tal oli õigus, kui ta ütles, et õigeaegne tegutsemine säästab hilisemast vaevast. Meil olid komisjoniga pingsad arutelud ning soovin rõhutada, et praegusel juhul on meie reaktsioon kiire, kuid sisu ja kvaliteedi poolest tasemel. See on kompromiss, mille üle mina ja mu kolleegid väga uhked oleme.
Soovin kokku võtta mõned arutelus üleskerkinud mõtted. Nii palju kui Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond asjasse puutub, ilmneb, et õnneks on olemas suur üksmeel selle läbivaatamise osas. Soovin komisjonile väikese palve esitada. Palun ärge ainult võtke Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi jääkvahendeid Euroopa Sotsiaalfondist, vaid koguge teisi jääkvahendeid eelarvest. Meist nende jaoks, kes on sotsiaalpoliitikast huvitatud, oleks see otse loomulikult ideaalne, kui Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid kulutataks ainult sotsiaalfondi eesmärkidele ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendid leitakse teistest jääkvahenditest. Sellisel juhul oleks meil võimalik töötajate heaks kaks korda rohkem ära teha.
Oma kolleegidele Elizabeth Lynne'ile, Kathy Sinnottile ja Colm Burke'ile ütleksin näite abil, et Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi abil saab palju saavutada, kuid selle abil ei saa kindlasti lahendada kõiki regionaalprobleeme. See on üsna selge ning see polegi eesmärgiks. Liikmesriikidel on siiski veel mõningane vastutus. Soovin komisjonile veel ühe palve esitada. Võib-olla saate vältida vahendite kulutamist tehnilisele toele - 0,35% - mis on vastavalt määrusele teie käsutuses. Töötajad saaksid siis veelgi enam kasu. Naranjo Escobari märkus oli väga täpne ning puudutab tulevikuülesannet. Seonduvalt majandusliku ja finantskriisiga peame ka Lissaboni strateegia üle vaatama.
Järgnev kommentaar on mõeldud härra Stephen Hughes'ile: kindlasti oleks tööhõivealane tippkohtumine kena, kuid päris ausalt öeldes leian, et ka kolmikkohtumine on sobiv juhul, kui selle tulemuseks on midagi otstarbekat. Meil ei ole selleks tarbeks tippkohtumist tarvis. Me vajame häid ja kiireid tulemusi!
José Albino Silva Peneda
Arutelu selles staadiumis soovin teha kolm märkust. Esiteks soovin öelda, et sotsiaalpoliitika ei ole ühegi selle koja poliitilise jõu monopol. Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon, poliitiline jõud, mida mina siin kojas esindan, on praeguse koosseisu ajal panustanud sotsiaalpoliitikasse viisil, mida mina pean väga otsustavaks. Olin väga aktiivne erinevatel teemadel erinevate raportite koostamisel. Nende hulgast võin välja tuua Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ülevaatamise, kaitstud paindlikkuse põhimõtte, raporti Euroopa sotsiaalmudeli kohta, tööaja direktiivi ja käesoleva Euroopa sotsiaalmeetmete kava.
Minu sellel ametiajal saadud kogemuse kohaselt olen veendunud, et meil on võimalik saavutada sotsiaalpoliitilistes küsimustes üksmeel. Lisaks üksmeelele poliitika kujundamises - mis minu arvates on juba saavutatud - peame siiski olema nõudlikumad üksmeele saavutamisel poliitiliste meetmete suhtes. Selles osas on mul tunne, et komisjonis ja Euroopa institutsioonides oleksime pidanud arendama palju rohkem stiimuleid, nii et rahalised vahendid saaks jaotada kohalikul ja regionaalsel tasemel, kus sihtmärgiks oleks erinevate asutuste ja tegevuste vaheline kattuvus, nii et sotsiaalseid probleeme saaks tegelikult lahendada.
Mu kolmas märkus puudutab usalduse probleemi. Usaldust ei saa seadusega ette kirjutada, suures osas sõltub see institutsioonide käitumisest. Usun, et koostöökultuur poliitika kujundamisel aitab usaldust taastada. Usun, et selle Euroopa Parlamendi ametiaja jooksul oleme olnud heaks eeskujuks koostöö küsimuses ning meie töö uue sotsiaalmeetmete kava kallal on selgelt sellele ideele rajatud.
Nõustun voliniku mõttega, et sotsiaalne dialoog peab olema arutelu keskmes. Siiski leian, et praeguses staadiumis on olulisem, et lisaks sotsiaalsele dialoogile peab poliitilise arutelu keskmes olema sotsiaalpoliitika. Seetõttu pooldan väga siin kojas lausutud sõnu, mis puudutavad tööhõive ja sotsiaalpoliitika tippkohtumist. Tunnen, et praegu on väga sobiv seda teemat arutada.
Lõpetuseks - see on mu viimane sõnavõtt parlamendis ning ma soovin juhataja nimel tänada kõiki kolleege, volinikku ja komisjoni selle eest, et nad on minuga eelnenud viie aasta jooksul siin Euroopa Parlamendis intensiivselt ja kaasakiskuvalt koostööd teinud. Ma tänan teid.
Jean Lambert
raportöör. - Proua juhataja, mul on väga kahju, et mõned meie kõige hinnatumad kolleegid lahkuvad meist selle ametiaja lõpus.
Arutelu käigus tuli välja hulk küsimusi. Üheks olulisematest oli mittediskrimineerimise küsimus ja see, kui olulised on sellealased meetmed, seda isegi majanduslanguse kontekstis. Tõstatati ka küsimus töö kohta, mida me selles küsimuses Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonis teinud oleme. Tekkis ka küsimus seoses vastastikuse toe pakkumisega.
Siinkohal tahan rõhutada, et üks mõõtmetest, mille me sotsiaalse kaasatuse aruandes tõstatasime, oli kohalik tase ning kindlad kohalikud majanduslikud mõõtmed. Rääkisime palju riiklikust ja rahvusvahelisest majandusest, kuid kohalik majandus on eriti oluline. Oluline on inimeste ligipääs pangandusele, mikrokrediidile ja krediidiühistutele isegi siis, kui nad pole eriti jõukad. Peame olema ettevaatlikud, et vaesemad inimesed ei satuks aina enam ja enam võlgadesse väga kõrgete intressimäärade tõttu, mida liigkasuvõtjad ja sarnased nõuavad. Peame kindlustama, et seda ei juhtuks, sest see tõesti kurnab inimesi.
Seoses kohalike ametiasutuste ja teenustega, millest me raportis samuti rääkisime, oli veel üks küsimus, mida komitee tahtis eriliselt rõhutada - eluasemed. Majanduslanguse kontekstis avaldatakse survet inimestele, kes võivad leida, et nad ei suuda enesele lubada eluaset, kus nad parajasti elavad. Seetõttu on vaja keskenduda sellele tasemele. Võiksime kasutada avatud kooskõlastusmeetodit ja tutvuda liikmesriikide parimate tavadega.
Lõpuks soovin rääkida sotsiaalfondist. Oleme väga mures, et see ei jõua väga kitsasse alasse, mis koosneb tööhõivest ja valmisolekust tööhõiveks, kuna me ei soovi kaotada paljusid suure kujutlusvõimega, produktiivseid ja huvitavaid skeeme, mis on kaua aega aidanud inimestel väga keerulistest algpositsioonidest leida tee tööturule.
Juhataja
Arutelu on lõpetatud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 6. mail 2009.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Tunne Kelam  
kirjalikult. - Mõne päeva pärast kohtuvad Euroopa juhid ja sidusrühmad tööhõivealasel tippkohtumisel. Kiire tööpuuduse kasv on muutunud praeguse finantskriisi peamiseks probleemiks. See on sügavalt inimlik probleem: tegelikult Euroopa suurim sotsiaalne ebaõiglus. Valitsusjuhid ja poliitikud peavad lähenema olukorrale loovalt ja konkreetsete meetmetega.
2009. aasta on Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta. Euroopa peab kasutama seda võimalust tööpuuduse vähendamiseks. Parim viis on uute töökohtade loomise edendamine. Võtmeküsimus on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamine. Üks praktiline võimalus on bürokraatlike eeskirjade vähendamine taotluste esitamisel rahaliste vahendite saamiseks Euroopa fondidest. VKEd loovad töökohti ja on oluliseks tööpuuduse vähendamise vahendiks tulevikus, kui me ELis neid tõhusalt toetame.
Lisaks sellele peab Euroopa investeerima haridusse, eelkõige elukestvasse õppesse. Tööpuudus on suur šokk kõigi jaoks. Kõigepealt peavad EL ja liikmesriigid aitama inimestel sellest šokist üle saada ja olema valmis alternatiivseteks lahendusteks, et uuesti tööturule siseneda nii pea kui võimalik. Investeerimine innovatsiooni, teadus- ja arendustegevusse ja elukestvasse õppesse on parim viis selle saavutamiseks.
Magda Kósáné Kovács  
kirjalikult. - (HU) Vaatamata kõikidele meie jõupingutustele alates meie liitumisest 2004. aastal, on ELis järk-järgult välja kujunenud konkurentsivaesuse olukord. Majanduskriis on olukorda selgesti teravdanud nii liikmesriikide tasandil kui ka tavakodanike seas. Sellest tulenevad sotsiaalsed konfliktid ähvardavad olemasolevaid Euroopa raamistikke. Lõppkokkuvõttes ootavad tavakodanikud õigustatult, et Euroopa Liidu institutsioonid tagavad lisaks pankade aitamisele neile ka sotsiaalkindlustuse.
Turukonkurents, mis kriisi tõttu koondub, intensiivistub nii ettevõtete kui ka töötajate seas. Sotsiaalse pinge allikaid ELis näitab kõige paremini liigne reaktsioon, mille kutsusid esile Euroopa Kohtu otsused seoses töötajate lähetamise direktiiviga.
Tutvumine tegeliku õigusliku olukorraga on oluline alusetu hirmu hajutamisel. Järgmine komisjon peaks hindama lähetamise direktiivi sisseviimist liikmesriikides.
Lisaks sotsiaalmeetmete paketile on kriisi käsitlemiseks ja pingete lahendamiseks vaja teisi õigusvahendeid. Võib osutuda väga raskeks tagada sotsiaalset rahu ilma Euroopa miinimumpalgata. Korraliku töö ja korraliku elamise ning piiriüleste kollektiivlepingute määratlused on üksnes mõned küsimused, milles komisjonil on täiendavad tööülesanded.
Pikemas perspektiivis võib Lissaboni leping ja põhiõiguste harta, mis on ratifitseeritud juba 25 liikmesriigis, loomulikult sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks tagada laiema Euroopa pädevuse, kehtestades majanduslike ja sotsiaalsete õiguste võrdsuse, kuid samas mis tahes viisil asendamata kiirete lühiajaliste meetmete paketti.
Iosif Matula  
Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on oluline vahend, mida Euroopa Komisjon kasutab majanduskriisi leevendamiseks ja abi pakkumiseks inimestele, keda see otseselt mõjutab. Majanduses on tööstusi ja sektoreid, näiteks finantssektor, autotööstus ja müügisektor, mis on kriisist rohkem mõjutatud, sest nad on pidanud oma tegevust piirama ja töötajaid koondama - miski, mida märkame ka Rumeenias. Ühe uurimuse kohaselt registreeriti 2009. aasta esimeses kvartalis kolm korda rohkem koondamisi kui uute töökohtade loomist kogu Euroopa Liidus.
Rakendades vastumeetmeid globaalse majanduskriisi mõjule, saavutame ka sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtsuse eesmärgi. Arvan, et seda on võimalik paremini saavutada, kui Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond keskendub töötutele, kes on pärit samast piirkonnast või naaberpiirkondadest ja isegi erinevatest liikmesriikidest, kui nad jagavad ühist piiri. Ühest küljest peame näitama solidaarsust nendega, kes kaotavad töökohti, ja teisest küljest peame aitama neil tööturule tagasi tulla. Ametialane ümberõpe ja spetsialiseerumine vastavalt arenguvaldkondadele ja olemasolevatele konkreetsetele ressurssidele igas piirkonnas võib aidata luua uusi töökohti.
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) Tänasel ülemaailmse majanduskriisi (st majanduslanguse ja töötuse kasvu) ajajärgul valitseb ELi tööturul reaalsus, et üha suurem hulk uusi inimesi koondatakse, mis suurendab vaesuse ja tõrjutuse all kannatavate isikute koguarvu Euroopas veelgi.
Täna on vägagi oluline, et sotsiaalset kaasatust ja sellega seotud tööturupoliitikat taotletakse ka Euroopa majanduse taastamiskavas integreeritud ja ühtse lähenemisviisi kaudu.
Samuti ei tohiks liikmesriigid oma eelarvete ülevaatamise käigus tehtavate kärbete juures tuua ohvriks sotsiaal-, tervishoiu- ja haridusvaldkonda, sest esmajoones on just need valdkonnad, kus aidatakse kaasa vaesusohus olevate inimeste ühiskonda tagasi toomisele.
Tuleb tunnistada, et tihti on liikmesriikide sotsiaalabi ja tööturul aktiivse osalemise sidustamine väga keerukas, eriti kui saadaolev töö on lühiajaline, hooajaline või osaajaline ning kui toetuse saamise tingimused ja sotsiaalkaitse süsteemid või piirmaksumäärad ei motiveeri sellisele palgatööle asuma. Sotsiaalabisüsteemi peame uutes oludes muutma paindlikumaks, see on tänase olukorra nõue.
Leian, et pakutav sotsiaalabi peab tagama inimväärset elu võimaldava piisava miinimumsissetuleku, mis ületab vaesusohu künnise ja on piisav inimese vaesusest väljaaitamiseks, mitte ei süvendaks oma jäikusega seda veelgi.
Esko Seppänen  
kirjalikult. - (FI) On hämmastav, tegelikult andestamatu, et ELi sotsiaaltippkohtumine ja dialoog sotsiaalpartneritega korraldatakse troika tasandil ilma riigi- või valitsusjuhtide osalemiseta. See näitab ELi juhtide vähest huvi sotsiaalse mõõtme arendamise vastu. See näitab, et oleme kaugel eesmärgist teha liidust kodanike Euroopa. Muidugi päästetakse riiklikest fondidest pangad, riigistades nende võlad, kuid keegi ei hooli rahva heaolust.
