Integreeritud merenduspoliitika (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on transpordi- ja turismikomisjoni nimel Gesine Meissneri koostatud raport "Integreeritud merenduspoliitika - edusammude hindamine ja uued ülesanded” -.
Gesine Meissner
Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Ma tahaksin, et istungisaal oleks puupüsti täis - mitte minu pärast või seetõttu, et see on minu esimene raport, vaid teema pärast, mis on paljudele võõras, kuid sellegipoolest nii tähtis.
Peaaegu keegi ei ole kuulnud integreeritud merenduspoliitikast, kuid sellel teemal on otsustav tähtsus meie kõigi jaoks, sest on tõepoolest tõsi, et meri on meie tulevik. Kokku 70% Maa pinnast moodustab vesi. Rahvaarv suureneb - mitte küll Euroopas, aga igal pool mujal maailmas - ja 2050. aastaks jõuab see üheksa miljardini. Maa on jäämas liiga väikeseks ja paljud spetsialistid on juba avastanud ookeanide märkimisväärsed võimalused. Meie eesmärgiks peab nüüd saama mereressursside säilitamine tulevastele põlvedele integreeritud merenduspoliitika kaudu.
Siiani on läbi uuritud vaid 10% ookeanidest ja nende ressurssidest, aga juba on meil olemas 50 000 merest saadavat toodet. Nüüd tehakse jõupingutusi energia tootmiseks merest ning ravimite, kosmeetika ja tööstuse jaoks vajaliku tooraine saamiseks. Üldise merenduspoliitika väljatöötamisel on oluline tagada, et meri ei annaks vastulööki, nagu juhtus kuulsa kirjaniku Frank Schätzingu kõmulises romaanis. Meil on võimalus muuta meremajandus kogu oma majanduse suurimaks kasvuallikaks. Seetõttu ei räägi inimesed praegu mitte üksnes rohelistest, vaid ka sinistest töökohtadest ja sinisest kasvust. ELi rannajoon on 23 000 kilomeetrit pikk ja üks kolmandik siinsest rahvast elab mere ääres. Keskkonnahoidlik laevandus ja avamereenergeetika on valdkonnad, kus eurooplastel on laiaulatuslikud teadmised, ning neid saab veelgi süvendada. Seetõttu on meil vaja ühtset lähenemisviisi, et saavutaksime suure hoolega tegutsedes kõik need eesmärgid.
Milliseid üksikuid valdkondi integreeritud merenduspoliitika hõlmab? Esiteks transporti. Laevandust võib nimetada Euroopa transpordi jõujaamaks, sest 95% üleilmsest kaubaveost ja 40% Euroopa-sisesest kaubaveost toimub meritsi, sisemaiste ühendusteede ja vastavaid logistikateenuseid pakkuvate sadamate kaudu. Ennustatakse, et see osakaal kasvab veelgi, mistõttu me peame keskkonnasäästlikumate laevade väljatöötamisega tagama eelkõige heite vähendamise. Järgmine valdkond on laevaehitus. Nagu ma juba mainisin, on meil selles vallas rohkesti eriteadmisi. Me peame veenduma, et rakendame oma teadmisi kasulikult olemasolevate töökohtade kindlustamiseks ja uute loomiseks.
Mõistagi hõlmab merenduspoliitika ka kalandust ja vesiviljelust. Kala ei ole üksnes toit. Pealegi on vesiviljelus see põllumajanduse ja kalanduse valdkond, milles on näha suurimat kasvu. Ka seda peame teadma.
Energiavaldkonnas on merel ja mere läheduses palju toimumas. Meil on nafta- ja gaasitorud, naftaplatvormid ja avamere tuulepargid ning juba plaanitakse varustada tankerid purjedega, et vähendada tuuleenergia kasutamise teel nende energiatarbimist 20% võrra. Laineenergial on tulevikupotentsiaali ja biomassina kasutatavad mikrovetikad kujutavad endast peaaegu piiramatut energiaallikat.
Teadusuuringute valdkonnas keskendutakse ravimite väljatöötamisel nn sinisele biotehnoloogiale. Meil on juba valuvaigistid ja malaariavastased rohud ning praegu tehakse tööd vähiravimite kallal.
Oluline on ka meie rannikute kaitse, mida integreeritud merenduspoliitika samuti hõlmab. Meie rannikuid ohustavad tormilained ja me peame rannikut kaitsma, aga mitte üksnes lainete, vaid ka nafta, piraatluse ja salakaubaveo eest. Peale selle tuleb meil tegelda Itaalia varjupaigataotlejate probleemiga.
Lõpetuseks on meie rannikud loomulikult väga populaarsed turismisihtkohad ja me töötame selle kallal, et kujundada rannajoone jaoks välja säästlik turismikava.
Nagu näete, on hõlmatud paljud üksikud valdkonnad, mis kõik on seotud veega. Integreeritud merenduspoliitika eesmärk on arendada neid valdkondi koostöö käigus ettevaatlikult ja tasakaalukalt edasi. Paljud ei tea seda, aga merenduspoliitika on tohutult tähtis.
Euroopa Liit on siin juba nii mõndagi saavutanud, aga hoopis rohkem on veel tegemata. Seetõttu ei ole ma raportis keskendunud mitte niivõrd üksikutele valdkondadele, vaid peamiselt sellele, mis on toimunud viimaste aastate jooksul pärast nn sinise raamatu avaldamist 2007. aastal ning mida tuleb veel edasi arendada ja jätkata. Need on teemad, millel ma peatun uuesti lühidalt oma kokkuvõttes.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - (GA) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Kõigepealt tahan öelda, et kolleeg Maria Damanaki on täna president Barroso esindajana Portugalis tähtsal merendusküsimusi ja -poliitikat käsitleval konverentsil ning tal on kahju, et ei saa siin viibida.
komisjoni liige. - Esiteks lubage mul siiski öelda, et käimasolev arutelu on tõend merenduspoliitika tähtsusest. Ma tunnustan raportöör Gesine Meissnerit väga hea raporti eest.
Komisjonil on kõnealuse suurepärase raporti ja selles kajastatud integreeritud merenduspoliitikat pooldavate seisukohtade üle ääretult hea meel. Raporti näol on tegemist millegi enama kui lihtsalt inventuuriga. See sisaldab ka kaugeleulatuvat, kõikehõlmavat ja üksikasjalikku arusaama tulevasest merenduspoliitikast. Mitte esimest korda ei ole Euroopa Parlament integreeritud merenduspoliitika arutamisel olnud eeskujuks. Raport on parlamendikomisjonide imetlusväärse koostöö tulemus ja säärane koostöö suurendab meie poliitika demokraatlikku õiguspärasust. Veelgi enam - just riikide ja piirkondade parlamentide ja ametiasutuste rõõmustava osaluse kaudu tekitab see uusi võimalusi, mis aitavad kujundada meie integreeritud merenduspoliitika tõeliselt praktiliseks ja asjakohaseks ning uusi ja paremaid töökohti loovaks poliitikavaldkonnaks.
Komisjon on veendunud, et raportis sisalduvatel poliitilistel nõudmistel on tulevasele merenduspoliitikale kasulik mõju - kolmel tähtsal põhjusel.
Esiteks seetõttu, et Euroopa 2020. aasta strateegia meremõõdet käsitletakse edumeelselt ning tagatakse merendussektori ja rannikualade säästev areng.
Teiseks võetakse nendega suund uutele poliitilistele eesmärkidele, mille nimel komisjon ja Euroopa Parlament peaksid koostööd tegema. Need sihid hõlmavad Euroopa samme kliimamuutuste leevendamiseks rannikualadel, samuti säästva rannikuturismi arendamiseks, keskkonnahoidlikuma, ohutuma ja konkurentsivõimelisema laevanduse toetamiseks piirideta ühises mereruumis ning meresõiduohutuse edendamiseks ja õnnetuste ennetamiseks.
Kolmandaks sisaldab raport selgeid ja asjalikke ettepanekuid edasiseks tegevuseks.
Kuulan huviga seisukohti, mida arutelu käigus väljendatakse.
Werner Kuhn
kalanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Kõigepealt tahan tänada Gesine Meissnerit kõige otsesemas mõttes integreeritud töö eest - mitte üksnes seetõttu, et see käsitleb integreeritud merenduspoliitikat, vaid ka seetõttu, et tööga on hõlmatud kõik erivaldkonnad. Mis puudutab kalandust, siis tahan korrata, et kalandus ja vesiviljelus moodustavad loomulikult olulise osa integreeritud merenduspoliitikast. Minu arvates on tähtis mainida veel kord ka seda, et Euroopa Liidus toodame me ligikaudu kaks miljonit tonni kalandus-, kala- ja vesiviljelustooteid, kuid tarbime neid kaheksa miljonit tonni.
Me oleme maailma üks suuremaid kalandustooteid sisse ostvaid piirkondi. Seega seisavad seoses ressursside kaitsega meie ees konkreetsed ülesanded. Siin on üheks otsustava tähtsusega valdkonnaks, mida ka juba mainiti, mereala ruumiline planeerimine. On oluline, et me teeksime kindlaks, mis on esmatähtis. Kahtlemata on kalapüügikohad ja kaitsealad, samuti mereteed ja sellega seoses mõistagi ka meresõiduohutus ülimalt tähtsad. Eriliselt hoolikas tuleb olla väga tiheda kasutusega mereteedel.
Väga palju oleme me kõnelnud taastuvenergiast. Nii kalanduse kui ka meresõiduohutuse vaatepunktist lähtuvalt tuleb käsitleda ka praegu energia saamiseks ehitatavaid arvukaid avamere tuuleparke. See on raske ülesanne. Antud valdkonnaga seoses tahan tõstatada veel ühe teema. Me peame edendama kalapüügiviisidega seotud teadus- ja arendustegevust. Komisjoni eraldatud 50 miljonit eurot ei ole selleks piisav. Palun teil, lugupeetud volinik, anda see sõnum edasi.
Integreeritud merenduspoliitika ei lõpe loomulikult Euroopa piiride juures. Meil tuleb oma naabritega koostööd teha. Mõelgem kas või Islandile, Fääri saartele ja seal viimastel aastatel juhtunule ning Vahemere piirkonnale, Liibüale ja Egiptusele, mis kujutavad endast suurt proovikivi.
Georgios Stavrakakis
Lugupeetud juhataja ja volinik! Merekeskkonna säästlik kasutus on vajalik kogu Euroopa, eriti aga otseselt merega seotud majandusega riikide jätkusuutlikkuse ja majanduskasvu jaoks.
Põhivaldkondade, näiteks kalanduse ja vesiviljeluse, energeetika, transpordi ja turismi tasakaaluka arenguga saab kindlustada kodanikele erialase tuleviku ja sissetuleku. Regionaalarengu vaatenurgast on ülimalt oluline rakendada territoriaalset ühtekuuluvust siseturu tihedama lõimimise uue alusena. Merendussektorit silmas pidades tähendab see lähimereveo edasist edendamist ning paremate ühenduste tagamist mereliste äärealade, saarte, maismaa ja majanduskeskuste vahel. See on sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks hädavajalik.
Tähtis on ka uudne arusaam integreeritud merenduspoliitikast, mis asendab merenduspoliitikaga hõlmatud valdkondade eraldi käsitlemist. Koostoime ärakasutamisest saavad Euroopa Liidu kodanikud kahekordset kasu: sellega parandatakse saavutatud tulemusi ja säästetakse raha.
Georgios Koumoutsakos
Austatud juhataja! Integreeritud merenduspoliitika on Euroopa Liidu jaoks ülimalt oluline. Meil on seda vaja selleks, et lõigata kasu ühest Euroopa põhilisest eelisest - tugevatest meretraditsioonidest. Integreeritud merenduspoliitika strateegiline eesmärk on merega seonduva poliitika parema kooskõlastamise kaudu tugevdada Euroopa juhtpositsiooni merendusuuringutes ja tehnoloogiaarenduses ning säärastes valdkondades nagu laevaehitus, mereressursside kasutamine ja avamere energiaallikate edasiarendamine.
Integreeritud merenduspoliitikaga tuleb toetada maailmas ainulaadset Euroopa laevandust, et see oleks rahvusvahelisel tasandil esirinnas. Seetõttu peame kaitsma oma laevanduse konkurentsivõimet kui väärtuslikku vara, sest see on Euroopa jaoks väga tähtis. Selleks tuleb üleilmselt rakendada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kehtestatud rahvusvahelisi lahendusi. Nimetatud organisatsiooni kanda peab olema peamine roll.
Gesine Meissneri raportis toonitatakse ja analüüsitakse õigustatult merenduse juhtimise, mereseire ja mereala ruumilise planeerimise olulisust. Kuid selle kõige aluseks on ÜRO mereõiguse konventsiooni täitmine. Seega on iseäranis oluline raporti lõige 25, milles Euroopa Parlament kutsub kõikide merede vesikondades, eriti Vahemere piirkonnas asuvaid rannikuäärseid riike üles lahendama piiriküsimusi ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel. Raportis rõhutatakse ainuõiguslike majandusvööndite tohutut tähtsust Euroopa jaoks. Soovin kiita Gesine Meissnerit suurte jõupingutuste ja meiega tehtud koostöö eest ning tänada kõiki variraportööre nende ponnistuste eest. Samas tekitab minus kui Euroopa laevanduse konkurentsivõime tulihingelises pooldajas tõsiseid kahtlusi ja sügavat muret muudatusettepanek, mille Gesine Meissner esitas mõni päev tagasi.
Knut Fleckenstein
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Esiteks soovin tunnustada ja tänada Gesine Meissnerit raporti ja kogu tema raske töö eest. Me jagame raportis kajastatud käsitlusviisi, milles ei keskenduta mitte üksikute liikmesriikide merenduspoliitika valdkondlikule ülesehitusele, vaid rõhutatakse hoopis, kui tähtis on kooskõlastada merenduspoliitikat nii liikmesriikides endis kui ka nende vahel.
Pilk tulevikku kinnitab, et vaba ruum meie meredes ja ookeanides üha väheneb. Ookeanid on veoteed, tooraine ja energia allikad, toiduga varustajad ja veereservuaarid. Nende kasutamine majanduslikel eesmärkidel süveneb ja sellega kaasneb neile avalduva keskkonnamõju suurenemine. Tekivad huvide konfliktid ja meil tuleb need lahendada tegevuse tõhusa kooskõlastamisega nii riikide sees kui ka nende vahel.
Kõike pole võimalik kommenteerida, kuid tahan lühidalt peatuda väävliheite kontrollpiirkondadel. Minu kavatsus ei olnud piirtasemeid alandada. Kui komisjon on esitanud oma uurimuse, on meil võimalik näha, kui suures ulatuses toovad uued piirtasemed kaasa ülemineku meretranspordilt maismaatranspordile, eelkõige Põhja- ja Läänemerel. Siis saame küsimust edasi arutada. Kuid põhilised konkurentsitingimused Euroopa Liidu põhja- ja lõunaosas peavad jääma samaks. Ka see peab olema üks komisjoni eesmärke.
Ühe asjaga ei ole me päris rahul. Me oleme kaua rääkinud Euroopa laevaehitustööstuse strateegilisest tähtsusest. Oleme märkinud ka, et uuendused laevaehituses on väga olulised, sest vaid nii jääb kõnealune tööstusharu kestma. Meil on vaja oma laevaehitustööstust hõlmava poliitika jaoks kooskõlastatud strateegiat. Leian, et väga tähtis oli ka liikmesriikide üleskutse eraldada laevaehituseks vahendeid, kuid seda üleskutset ei toetanud liberaalid ja konservatiivid. Kallid kolleegid, kuidas peaksime me teie arvates Euroopa laevaehitustööstust toetama? Kulunud väljenditest ja headest soovidest lihtsalt ei piisa oma töökohtade pärast muretsevatele Euroopa laevatehaste töölistele. Meie, sotsiaaldemokraadid, ootame selles vallas paremaid meetmeid ja ettepanekuid.
Izaskun Bilbao Barandica
Lugupeetud juhataja! Kolmandik Euroopa kodanikest elab rannikualadel. EL on maailma merenduses juhtival kohal. Euroopa 2020. aasta strateegiaga kooskõlas olev integreeritud poliitika aitab meil oma juhtpositsiooni kindlustada.
Kuid selleks on vaja üldist valdkonnaülest poliitikat, milles arvestatakse kõikide kodanikuühiskonna osapooltega, samuti rannikualade kohalike ja piirkondlike ametiasutuste strateegiate ja kohustustega. Me peame oma rannikutes ja meredes jätkuvalt nägema võimalusi.
Seetõttu peame tugevdama oma jätkusuutlikku kalanduspoliitikat, võttes arvesse raskusi, millega pistavad rinda merel elatist teenivad inimesed, kes on muuseas ülimalt vastutustundlikud. Meil tuleb kindlustada ohutuspoliitikat, et kaitsta Euroopa lepingute alusel tegutsevaid kalapüügilaevu. See tähendab piraatlusega võitlemist ja seega operatsiooni Atalanta tõhustamist.
Me peame näitama, et suhtume väga tõsiselt strateegiliselt tähtsasse laevaehitustööstusesse, millel on praegu Kagu-Aasiast lähtuva konkurentsi tõttu rasked ajad ning mis vajab ja ootab Euroopalt siiani puuduvat kindlat tuge.
Me peame süsinikdioksiidi heite vähendamiseks kujundama välja meremagistraalid ja arendama edasi taastuvaid energiaallikaid.
Uuendused, tegevuse institutsioonidevaheline kooskõlastamine, piisavad rahalised vahendid ja Euroopa strateegia selge määratlus igas hõlmatud valdkonnas võimaldavad meil saavutada majandusliku, tehnilise ja säästva arengu, samuti tegelda teadusuuringutega ulatuses, mis aitab meil luua häid töökohti ning kaitsta midagi, millest me kõik hoolime ja mida me tahame säilitada - merd.
Keith Taylor
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Austatud juhataja! Fraktsiooni Verts/ALE nimel tahan tänada raportöör Gesine Meissnerit selle eest, et ta koostas kõnealuse raporti ja pani selle kokku koostöös teiste fraktsioonidega.
Et 71% Maa pinnast on kaetud veega, on tõesti mõistlik püüda välja töötada integreeritud merenduspoliitika. Euroopa rannajoon on ju 305 000 kilomeetrit pikk.
Selline oli komisjoni kavatsus 2009. aastal, kui ta andis teada horisontaalsemast poliitikast sellistes valdkondades nagu meretransport, merekeskkond ning regionaal- ja kalanduspoliitika.
Täna näeme Gesine Meissneri raporti kujul transpordi- ja turismikomisjoni vastust sellele uuele suunale. Me toetame seda raportit. Tegemist on kasuliku sammuga õiges suunas, s.t meie mereressursside eest hoolitsemise ja nende säästliku kasutamise poole.
Kuid me leiame, et paljugi tuleb veel ära teha. Me kiidame heaks raportis tehtud ettepanekud merenduse juhtimise, merede vesikonnaga seotud algatuste ja strateegiate, mereala ruumilise planeerimise ning mereseire kohta, samuti merendusuuringute raamistiku, merevaatlus- ja andmevõrgu ning mereinfrastruktuurifondi.
Mul on eriti hea meel selle üle, et raportis käsitletakse nüüd ka süsinikdioksiidi heite vähendamise eesmärkide integreerimist ning taastuva päikese- ja tuuleenergia laevadel kasutamise toetamist.
Kui täna õhtul toimub hääletamine, siis palun parlamendiliikmetel anda oma poolthääl eelkõige sellele raportööri muudatusettepanekule, millega soovitakse näha ette võimalus lisada ELi ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni õigusaktidesse saastekvootidega kauplemise süsteemide kasutuselevõtt.
See oli küsimus, milles transpordikomisjoni liikmete arvamused läksid võrdselt lahku, nii et 20 häält anti kummalegi variandile. Seega on igati õige, et Gesine Meissner on ettepaneku pannud täna siin täiskogus hääletusele.
Palun parlamendiliikmetel näidata üles ettenägelikkust ning toetada raportööri muudatusettepanekut, mis annab tunnistust sellest, et need meetmed on tihedasti seotud meie üldisemate süsinikdioksiidi heite vähendamise strateegiliste eesmärkide ja Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
Struan Stevenson
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Mul on hea meel, et töötatakse välja integreeritud merenduspoliitikat, milles peetakse tähtsaks ja edendatakse lähimus-, konkurentsivõime ja mereressursside säästliku kasutamise põhimõtteid. Kuid ma ei toeta Euroopa rannavalve ideele uue elu sissepuhumist. See on juba korra tagasi lükatud. Ma leian, et see ei ole vajalik. Minu arust on see majanduslikult kitsal ajal liiga kallis.
Arvan ka, et mereala ruumilise planeerimise direktiiv oleks tarbetu luksus, minu meelest ei lisaks see praegusele liikmesriikidevahelisele koostööle mingit väärtust.
Lubage mul siinkohal mainida ka avamere tuule-, laine- ja loodeteenergia projektide, samuti merekaitsealade kindlaksmääramise mõju rannaäärsetele ja traditsioonilistele püügikohtadele. Me ei saa lihtsalt kaartidele jooni tõmmates määrata suuri rannikuvee piirkondi merekaitse- või taastuvenergia tootmise aladeks. Väikekalureid ei saa meelevaldselt kõrvale tõrjuda ilma põhjaliku aruteluta. Sääraste alade kindlaksmääramine peab toimuma alt üles, mitte ülevalt alla, ning selle käigus tuleb sidusrühmadega nõu pidada.
Jaromír Kohlíček
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (CS) Integreeritud merenduspoliitikat ei arutata Euroopa Liidus esimest korda, aga ikka veel on väga keeruline ühildada keskkonnakaitset, kalandust, transporti, energeetikat, tööstust, teadus- ja uurimistegevust ning viia arengu eri küljed ühe kava raamesse. Komisjoni aruandes vastatakse küsimusele, kuidas rakendada 2007. aastal avaldatud sinises raamatus sisalduvat tegevuskava. Aruandest selgub, et 56 meetme võtmist väljapakutud 65st on alustatud või on need juba võetud, kusjuures üldjuhul on seda tehtud komisjoni või nõukogu õigusaktidega.
Sisemaa jaoks aga on esmatähtis siduda merenduspoliitika Euroopa peamiste veeteede paremat ja mõistlikumat kasutamist edendava poliitikaga (vt raporti lõiget 40). Siin on tavaliselt tähelepanu keskpunktis Reini ja Maasi jõgi ning nendega seotud veeteede süsteem Prantsusmaal, Belgias, Hollandis ja Saksamaal, sealhulgas Reini-Maini-Doonau ühendustee. Kahjuks on püüdluste käigus jäänud varju Viinist allavoolu jääv Doonau keskjooks ja Magdeburgist ülesvoolu asetsevad Elbe lisajõed. Nende veeteede kasutamist liiklemiseks arutatakse hoopis harvem ning komisjonile ja nõukogule pakub investeeringute tegemine nende laevatatavuse parandamiseks vähe huvi. Sellest on kahtlemata kahju, sest nimetatud veeteede suur energiapotentsiaal jääb kasutamata, samas kui tarbetut survet avaldatakse terminalide laiendamiseks sadamalinnades, kust saadetakse laevadega saabunud kaup raud- ja maanteed mööda edasi, kuid jõesadamate võimalustest kinni ei haarata.
Loomulikult tuleb peale laeva-, raudtee- ja maanteeliikluse ühendamise põhjalikult tegelda loodushoiu ja energiakasutuse küsimustega rannikualadel. Siin on mõistlik esitada lisaks Gesine Meissneri raportis välja toodule küsimusi veel kahel teemal: mere- ja jõetranspordi omavahelise suhte ning nende sidumise kohta.
Mind rõõmustavad kümned raportis sisalduvad meetmed. Rõhutan kolmanda merenduspaketi järjekindla kohaldamise vajadust. Seoses lõikega 21 arvan, et reostuse vältimiseks on esmatähtis leida keskkonnasäästlikud lahendused naftatankerite puhastamisele ja vanade laevade kasutuselt kõrvaldamisele. Praegu on seis neis valdkondades haletsusväärne. Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel nõustun raportiga.
Anna Rosbach
Austatud juhataja! Tahan tänada Gesine Meissnerit hästi läbi mõeldud ja kõikehõlmava raporti eest, millele ei olegi peaaegu midagi lisada. Nagu Gesine Meissner, pooldan minagi kindlalt ühtsust eri poliitikavaldkondade vahel, interdistsiplinaarseid teadusprogramme ja uusi ülesandeid, aga suurimat muret valmistavad mulle meie merede reostusega seonduvad probleemid.
Me võtame siin parlamendis vastu nii palju raporteid, et õige pea pärast vastuvõtmist need kahjuks unustatakse. Seetõttu tahan tuletada komisjonile meelde lisaprotokolli, mille Euroopa Parlament võttis vastu käesoleva aasta 26. jaanuaril ehk peaaegu üheksa kuud tagasi. Selles käsitleti koostöö alustamist ELi liikmesriikide vahel, et võidelda Kirde-Atlandit tabanud katastroofidega. Seda teemat puudutab ka Gesine Meissner oma raporti lõikes 4. Tänase päevani ei ole ma saanud komisjonilt mingit tagasisidet nimetatud küsimuses ei selle kohta, kas on astutud samme sedalaadi koostöö alustamiseks või liikmesriikide ettevalmistamiseks hädaolukorraks, ega ka selle kohta, kas komisjon kavatseb ehk ise luua ELis vastava valmisoleku. Seda hoolimata Mehhiko lahes aset leidnud naftakatastroofist, millega tegelemise me just lõpetasime, samuti ohust, mis tuleneb Põhjameres asuvatest liiga vanadest ja roostes naftapuurkaevudest. Seega tahan nüüd komisjonilt veel kord küsida: mis on toimunud seoses hädaolukorraks valmisolekuga meie meredel? Kas peame ootama Euroopa ärkamist alles siis, kui midagi tõsist on juhtunud?
Franz Obermayr
- (DE) Lugupeetud juhataja! Mis puutub meie ookeanidesse, siis aeg on otsakorral. Kui me jätkame nende hävitamist praeguse kiirusega, hävitame lõpuks iseenda, sest meretaimestik toodab 70% maailma hapnikust. Keskkonnakaitse propageerimisest ELis ei piisa, kuigi me seda alati suure õhinaga teeme, sest teada-tuntud on tõsiasi, et tuul ja lained piire ei tunnista.
Seega ei mõista ma tõesti, miks me ei kehtesta selgeid õigusakte olukorras, kus rikkad tööstusriigid saavad oma keskkonnaprobleemid lükata arenguriikide kaela. Leian, et meil on vaja konkreetseid eeskirju laevade lammutamise kohta. Laevad, mis sisaldavad tonnide kaupa asbestiga saastunud jäätmeid, saadetakse lammutamiseks Euroopast Indiasse, Bangladeshi ja Pakistani, kus need reostavad terveid rannalõike. Kuid kõik see annab meile tagasilöögi toiduahela kaudu meie taldrikutele jõudvate saastunud mereandidena. Me pole isegi maininud nimetatud riikide töötajaid, kes seavad oma elu ebapiisavate turvameetmete tõttu ohtu. Üks päev, üks laev, üks surm. Nii kirjeldavad oma ohtlikku tööd India linna Alangi laevalammutajad.
Meil pole selgeid õigusakte ka süvamerepuurimise kohta. Sellega seoses tahan toonitada Günther Oettingeri väga rõõmustavaid samme, sest tema püüab kehtestada puurplatvormide ohutust käsitlevaid eeskirju.
Puuduvad eeskirjad, mis hõlmavad tiheda kasutusega mereteid, näiteks Bosporust, kus ei ole veel ette nähtud kohustuslikku lootsimist. Iga päev läbivad neid väinu suured tankerid.
Teise heameelt valmistava asjaoluna tahan mainida laevandusettevõtete aktiivset osalust keskkonna ja mereloomastiku kaitsmises. Näiteks on üks Itaalia laevandusettevõte varustanud laevad süsteemiga, mis hoiab ära otsasõidu vaaladele. Oleks väga hea, kui EL toetaks sääraseid eraettevõtete võetavaid kasulikke meetmeid.
Ville Itälä
- (FI) Austatud juhataja! Tahan raportööri tänada suurepärase töö eest ja eelkõige tema õige suhtumise eest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsusesse väävliheite kohta. Loodan, et komisjon arvestab tõepoolest resolutsiooniga, mis täna Euroopa Parlamendis kindlasti ühehäälselt vastu võetakse.
Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsus tehti kiirustades, ilma et oleks hinnatud keskkonnamõju või kulusid. EL ei tohiks mereorganisatsiooni viga korrata. Heite eri piirtasemete kehtestamisega põhja- ja lõunaosa suhtes moonutatakse konkurentsi ja ka ELis kohaldatavaid eeskirju. Heite piirtasemed peavad olema samad. Olen täiesti veendunud, et eri tasemete kehtestamine on vastuolus ELi konkurentsiõigusega.
Mida tähendab see näiteks minu kodumaa jaoks? See tähendab, et tööstuse aastakulud kasvavad ligikaudu ühe miljardi euro võrra. Töökohad Soomes on ohus, hoolimata sellest, et me teeme siin kõik endast oleneva töökohtade arvu suurendamiseks ELis. Me räägime Euroopa 2020. aasta strateegiast, aga samas teeme igasuguseid muid otsuseid, millega need töökohad kaotatakse.
Soome veetav kaup lastitakse Vene laevadele, mis toovad selle seejärel Soome veokitel, sest Venemaa ei ratifitseeri kõnealust Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsust. Vaevalt EL seda soovib. Rootslased on öelnud, et nad hakkavad praegu laevadega veetavat kaupa veokitega transportima. Seega oleks meie otsusel halb mõju keskkonnale ja Euroopa tulevastele töökohtadele. Loodan, et komisjon mõistab tõesti seda resolutsiooni, mille Euroopa Parlament täna ühehäälselt vastu võtab.
Guido Milana
- (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Tahan raportööri tänada. Peame integreeritud merenduspoliitikas minema headest kavatsustest kaugemale ning andma uue hoo strateegiale, mis näitab teed kasvule ja arengule Euroopa Liidus, heastades keskkonnakatastroofide ennetamises ning kliimamuutuse ja reostusega võitlemises tekkinud tohutud viivitused.
Alles täna hommikul tuletas Mario Pirillo Euroopa Parlamendile meelde veel üht katastroofilist sündmust, mis toimus hiljuti Paola linnas Calabrias. Komisjon peab näitama, et tal on tõsi taga, et ta mitte üksnes ei kasuta oma valitsemisvahendeid, vaid rakendab ka tegelikult sihipäraseid õiguslikke meetmeid ja võtab vajalikul määral õppust minevikus sageli liiga valdkondliku käsitluse tõttu tehtud vigadest.
Me oleme igati teadlikud sellest, et tegemist on väga keerulise protsessiga, aga oleme raskete ja nõudlike valikute ees. Sellises olukorras ei saa lubada mingitki tähelepanematust. Piisavaid investeeringuid ja ühiseid juhtimissüsteeme on piirkondlike vesikondade jaoks vaja nii institutsioonidevahelisel tasandil kui ka rahvusvahelises koostöös. Nende vesikondade hulgast tõuseb esile eelkõige Vahemere piirkond oma komplitseeritud jurisdiktsiooni tõttu.
Seetõttu on väga oluline hallata Vahemere vesikonda kõikidele selle rannikuriikidele kuuluva varana, lähtudes res communis omnium'i ehk ühise pärandi põhimõttest. Vastasel juhul kahjustab üha enam leviv komme kuulutada Vahemerel ühepoolselt välja ainuõiguslikke majandusvööndeid või muid sarnaseid piirkondi tõhusa ja ühise juhtimise ideed, rääkimata sellest, et see on vastuolus ka ÜRO mereõiguse konventsiooniga.
Sellega seoses juhin tähelepanu asjaolule, et alles kuu aega tagasi tõi Liibüa niisugune tõlgendus kaasa tõelise relvastatud rünnaku Euroopa kalapüügialuse vastu, ning väär oleks väita, et see on vaid Itaalia ja Liibüa vaheline küsimus.
Corinne Lepage
- (FR) Austatud juhataja! Lubage mul kõigepealt öelda suur aitäh meie raportöörile Gesine Meissnerile suurepärase raporti eest ning eelkõige tema hea koostöö eest Euroopa Parlamendi merede ja rannikualade laiendatud töörühmaga, mille esimees ma olen ja mis Gesine Meissneri vahendusel suutis saavutada muudatusettepanekute vastuvõtmise oma liikmete jaoks väga tähtsates küsimustes. Kõnealune raport annab meile võimaluse kujutleda end tulevikku, ja praegust olukorda arvestades on see väga oluline.
Meie kindel soov on näha, et integreeritud merenduspoliitika hõlmaks kaht eesmärki. Esiteks, et esmatähtsaks peetaks mere- ja rannikukeskkonna säilitamist. Meil on juba olemas raamdirektiiv, kuid edasi tuleb arendada teisi vahendeid, eriti seoses rannikualade ühtse majandamise ja merealade ruumilise planeerimisega.
Me peame järgmise kolme aasta jooksul kasutama juhust ja kehtestama kõnealuses valdkonnas tõelise ühenduse poliitika, mis võimaldab ületada kunstliku lõhe maismaa ja merealade jaoks ette nähtud meetmete vahel. Vastasel juhul jääb see teema kaaskodanikele arusaamatuks. Seega ootame siin suuri tegusid Maria Damanakilt.
Teine eesmärk on nn sinine kasv. See on meile kõigile väga südamelähedane ning me loodame, et merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi alustatud uurimusega selgitatakse välja need valdkonnad, kus saab tegutseda ja luua oodatavaid töökohti.
Juhin teie tähelepanu merepiirkondade poolt välja töötatud projektile nimega Vasco da Gama ja tänan Gesine Meissnerit, et ta sellega arvestas.
Isabella Lövin
- (SV) Integreeritud merenduspoliitika on väga oodatud strateegia, sest meie mered on omavahel seotud ja kõik merest kasu lõikavad valdkonnad avaldavad merekeskkonnale ühist mõju. See tähendab, et oleks hukatuslik ja vastutustundetu jätta merekeskkonda puudutavate otsuste vastuvõtmisel endiselt arvestamata kalapüügi, süvendustööde, laevanduse, tuule- ja laineenergia, turismi ning muude tegevusalade kogumõju sellele.
Merestrateegia raamdirektiiv on integreeritud merenduspoliitika keskkonnaalane alussammas ja selles märgitakse, et kõik liikmesriigid peavad 2020. aastaks saavutama merede hea keskkonnaseisundi. Et see oleks võimalik, peavad liikmesriigid esimesel võimalusel asuma merendust ka tegelikult ühtselt juhtima, nii et otsuseid langetataks ühes keskuses.
Toon teile näite sellest, kui halvaks võivad asjad minna, kui erinevad merede kasutajad alluvad eri ametiasutustele ja nende suhtes kehtivad erisugused õigusaktid. Rootsis Kattegati lõunaosas on Rootsi ja Taani leppinud kokku tursa kudemiskohtade kaitsmises, et püüda meeleheitlikult säilitada viimaseid allesjäänud tursavarusid. Hiljuti otsustas üks teine Rootsi ametiasutus, et Falkenbergi vallal peaks olema õigus suunata tohutuid koguseid süvendustööde jäätmeid sadamatest merre just tursa kudemiskohas.
Nüüd on liikmesriikidele pandud kohustus saavutada 2020. aastaks merede hea keskkonnaseisund. See on võimalik vaid meresid mõjutavate otsuste kooskõlastamise ja merealade ruumilise planeerimise korral.
Merealade ruumiline planeerimine võimaldab meil ühtlasi tuvastada paremini need, kellel on meredega seoses oma huvid ja kes soovivad merest kasu lõigata, ning olla kindlad, et samad eeskirjad kehtivad kõigi kohta. Kalapüügi puhul tuleb samuti hinnata keskkonnamõju ja järgida parimaid tavasid. Täita tuleb ka ettevaatuspõhimõtet, täpselt nagu gaasijuhtmete paigaldamisel merepõhja või tuuleparkide käitamisel.
See tähendaks väga suurt sammu õiges suunas.
Marek Józef Gróbarczyk
- (PL) Integreeritud merenduspoliitikat käsitleva raportiga pannakse meid hoolikamalt mõtlema ja nõutakse antud teemale suurema tähelepanu pööramist. Kodukorra artikli 48 alusel tehtud lühiettekanne raporti kohta, muudatusettepanekute esitamise võimaluste piiramine, mis on kodukorraga vastuolus, ja suurema osa komisjoni esitatud muudatusettepanekute tagasilükkamine ei tekita meis optimismi ega lootust, et transpordi- ja turismikomisjon suhtub integreeritud merenduspoliitikasse kõigiti vastutustundlikult.
Ärgem unustagem, et Euroopa Liidu laevandussektor on sügavas kriisis. Seda hävitatakse Kaug-Idast lähtuva dumpingu ja konkurentsiga ning sellega, et laevandusettevõtteid võtavad üle odavalt majandavad omanikud. Selle põhjuseks on Euroopa integreeritud merenduspoliitika puudumine. Me seisame silmitsi laevaehitustööstuse kriisiga. Lisan, et minu kodumaal suleti hiljuti kaks suurimat laevatehast ning see sündis komisjoni survel ja Poola valitsuse mannetu tegevuse tõttu. See on põhjustanud tohutu majandusrände ja suurendanud töötust. Seepärast palun, et integreeritud merenduspoliitikale pöörataks piisavat tähelepanu ja seda teemat käsitletaks igati vastutustundlikult.
João Ferreira
- (PT) Merekeskkonda hõlmavad arvukad tegevusalad ja poliitikavaldkonnad - kalapüügist ja meretranspordist kuni muu hulgas turismi, energeetika, teadustegevuse ja tehnoloogiani - vajavad integreeritud poliitikat, millega edendatakse kõikide nimetatud valdkondade omavahelist kasulikku sidumist merekeskkonna jätkusuutlikkuse ja sellega seotud ökosüsteemide säilitamise raames. Nimelt on valdkondade niisuguse sidumise korral ülimalt olulised konkreetsed kohalikud ja piirkondlikud erijooned ning integreeritud poliitika mõju on tuntav ka nimetatud tasandil. Lisaks pelgale poliitika rakendamisele tuleb seda viidatud tasandil ka määratleda, kaasates selleks merekeskkonnas töötavad rannikualade kogukonnad, kes kõnealuse keskkonna elama panevad ja sellest sõltuvad. Unustada ei tohi ka ühist arusaama ega partnerlust ja koostööd, mis on vajalikud, sest ookeanid ja mered on omavahel seotud ja sõltuvad üksteisest.
Kõikide liidu sammudega selles vallas tuleb kaitsta iga liikmesriigi suveräänsust ja volitusi oma territoriaalvete ja ainuõiguslike majandusvööndite haldamisel, aidates samas suurendada sealseid ressursse, mis moodustavad osa nende sisemisest potentsiaalist ja suhtelistest eelistest.
Mereuuringute edendamise ning merendustehnoloogia ja laevamehaanika, näiteks laevaehituse eri külgede arendamise kõrval peab laiahaardeline käsitus integreeritud merenduspoliitikast muu hulgas hõlmama ka keskkonnahoidlikuma meretranspordi ja sadamate infrastruktuuri edasiarendamist nende avaliku haldamise raames, kalapüügi edendamist, nii et tagatakse selle sektori ajakohastamine, keskkonnasäästlikkus ja sotsiaal-majanduslik jätkusuutlikkus, piisavat ja sõltumatut rahastamist, vähendamata seejuures Euroopa Kalandusfondi vahendeid, ning lõpetuseks äärepoolseimate piirkondade rolli ja iseärasusi.
Nick Griffin
Austatud juhataja! Enne ükskõik millise spetsialisti nõu järgimist on tark uurida tema tausta, et kontrollida spetsialisti pädevust. Integreeritud merenduspoliitikat käsitlev raport on osaliselt kalanduskomisjoni töö, nii et enne selles kajastatud suurejooneliste kavadega nõustumist tasuks heita kriitiline pilk Euroopa Liidu senisele merede haldamisele. Kuna peaaegu 70% niinimetatud ELi kalavarudest on tegelikult Suurbritannia kalavarud, tähendab see vältimatult, et hinnata tuleb olukorda Ühendkuningriigi vetes, mis varem olid sõltumatud, kuid viidi 1973. aastal salajase pettuse teel Euroopa bürokraatia kontrolli alla.
Kuidas on läinud meie kaladel ja kaluritel ühise kalanduspoliitika raames? Arvud on hoopis kõnekamad kui kõik selles raportis sisalduvad kaunid sõnad. 88% ELi kalavarudest kannatab ülepüügi all. Maailmas on sama näitaja keskmiselt 27%. 30% meie kalaliikidest on nüüd langenud ametlikult allapoole bioloogiliselt ohutut piirtaset, sest normaalseks paljunemiseks on järele jäänud liiga vähe täiskasvanud isendeid. Ühise kalanduspoliitika piinliku kvoodisüsteemi alusel heidetakse igal aastal ainuüksi Põhjamerre peaaegu miljon tonni surnud kala. Samal ajal on selliste liikide nagu tobiase tööstuslik hävitamine toonud kaasa linnuliikide, näiteks lunni arvukuse järsu vähenemise.
Euroopa lõunaosas on pilt täpselt sama hull. Lääne-Aafrika kalurid, kelle elustiil püsis muutumatuna põlvkondade kaupa, on sunnitud hakkama tegelema inimkaubandusega, sest ELis registreeritud laevad on nende veed kaladest tühjaks püüdnud.
ELil on aeg tunnistada, et tema merealade haldustegevus on kogu maailma halvim. See kujutab endast tüüpilist näidet niinimetatud ühisvara tragöödiast - nähtusest, mille korral kasutatakse ühiseid vahendeid alati hoolimatult, sest kõik, kes talitavad vaoshoitult, jäävad südametunnistuseta tegelaste käitumise tõttu ebasoodsasse olukorda.
On aeg anda kontroll merede ja kalapüügikohtade üle tagasi iseseisvatele riikidele, kelle senine tegevus on näidanud, et nad on võimelised neid majandama. See tähendab, et kaks kolmandikku ELi vetest, mille liit on kaladest tühjaks püüdnud, tuleb anda tagasi Suurbritannia rahva ja kalurite kontrolli alla.
Luis de Grandes Pascual
- (ES) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Arvan, et raportöör Gesine Meissnerit tuleb kiita. Meie seisukohad on olnud erinevad, isegi vastandlikud, kuid ta on leidnud kompromissi, mis võimaldab meil täna selle olulise küsimuse eest ühiselt seista.
Kallid kolleegid, transpordi- ja turismikomisjon on otsustanud, et kõiki meresid tuleks ühtmoodi kaitsta, öeldes, et igasugune muu lahendus tooks kaasa kõlvatu konkurentsi.
Me nõustume enamuse arvamusega, milles pooldatakse õiguslikku olukorda, kus ühtsed eeskirjad kehtivad terve liidu kohta, kuigi ma ei saa jätta parlamendiliikmetele mainimata, et sellise lahendusega kaasneb ilmselgelt mõningane ebaõiglus.
On ilmne, et Lääne- ja Põhjameri, samuti La Manche'i väin on enam reostunud, ning minu meelest peaks väävliheite kontroll seal olema rangem.
Meetmed transpordile kuluva aja ja käitlemiskulude vähendamiseks sadamates on kahtlemata rõõmustavad. Sellegipoolest kordan ikka ja jälle, et selle küsimuse kallal on veel vaja tööd teha. Kui me ei muuda oma sadamaid otsustavalt vabamaks, ei ole neil võimalik laiendada oma olulist rolli, mille täitmist neilt ühendvedude raames nõutakse.
Heaks tuleb kiita ka süsinikdioksiidiheite vähendamise strateegia edendamine eesmärgiga hoida ära kliimamuutuse konkreetsed tagajärjed.
Leian, et tegemist on hea raportiga, mis tuleb vastu võtta. Kuid me ei tohi unustada, et see raport on koostatud tõsise katastroofi, nimelt Mehhiko lahte tabanud õnnetuse taustal.
Seda arvestades nõuame, et komisjon hindaks, kas Euroopa Meresõiduohutuse Ametit käsitleva määruse ülevaatamise käigus oleks vaja tugevdada nimetatud ameti rolli ennetaval kontrollimisel ja naftareostuse järgsete puhastustööde tegemisel. Lugupeetud volinik, leian, et see on vajalik ümberkorraldus ja vastavate ülesannete täitmist peab toetama asjakohane volitus.
Saïd El Khadraoui
- (NL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Alustuseks tahan tänada Gesine Meissnerit suurepärase töö eest ja selle eest, kuidas tal on õnnestunud saavutada oma raportiga üldine üksmeel. Oma fraktsiooni koordinaatorina tahan ühtlasi kasutada juhust ja avaldada austust meie endisele kolleegile Willi Piecykile, kes kahjuks suri kaks aastat tagasi, kuid kes tegi siin parlamendis ära põhjapaneva töö, et anda sisu Euroopa integreeritud merenduspoliitikale. See on midagi, millest me saame nüüd lähtuda.
Ilmselgelt on tegemist keerulise ja mitmekülgse valdkonnaga ning seega tuleb meil oma eesmärgi saavutamiseks palju ära teha. Algatuseks peame andma sellele valdkonnale uue hingamise, luues tõhusad struktuurid ja kehtestades asjakohased meetmed. Annab ju kõnealune sektor kogu Euroopas nii otseselt kui ka kaudselt tööd paljudele inimestele ning on eriti oluline meie ranniku- ja sadamaalade arendamisel.
Struktuurile on juba viidatud ja see tähendab ka Euroopa struktuure. Euroopa Meresõiduohutuse Ametit tuleb tõesti tugevdada, selle osatähtsust suurendada ning näha sellele ette asjakohane pädevus ja piisavad vahendid. Tõstatatud on ka naftakatastroofi ja puurimise teema. Minu meelest peaks olema selge, et ka selles vallas tuleks igasuguse edasise pädevuse muutmisega kindlustada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti seisundit. Sellel ametil peaks olema tähtis osa ka liikmesriikide järelevalveasutuste, rannikukontrolliteenistuste ja muude selliste üksuste koostöö edendamises.
Lisaks on meie teel loomulikult mõned rasked keskkonnaalased probleemid. Laevandusega reostatakse rohkem, kui peaks. Nii et siin on endiselt palju arenguruumi. Me räägime väävlinormidest, mis peaksid olema igal pool ühesugused, ja saastekvootidega kauplemise süsteemist ning ma palun komisjonil tõesti suurendada selles vallas survet Rahvusvahelisele Mereorganisatsioonile. Veel on meil mõistagi vaja tõhusat ruumilist planeerimist.
Minu viimane märkus: arvan, et oluline on astuda samme ka sotsiaalsel tasandil, et parandada kõnealuse kutseala mainet noorte hulgas.
Britta Reimers
- (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Integreeritud merenduspoliitika on edumeelne valdkond. Ookeane kasutatakse järjest rohkem transpordiks, merega seotud majandustegevuseks, avamerel toimuvaks energiatootmiseks ja kalapüügiks ning nende valdkondade arendamine tuleb kooskõlla viia. Olemasolev ruum on piiratud ning seetõttu peavad eri merendussektorid suhtuma koostöösse vastutustundlikult ja tähelepanelikult. Merede kasutamine ja kaitse ei tohi minna omavahel vastuollu. Need kaks valdkonda sõltuvad teineteisest, sest ookeanidest on meil kasu vaid juhul, kui nad on heas seisukorras. Tahan esile tõsta Läänemere-äärsete riikide head koostööd. Need riigid töötavad üheskoos selle nimel, et aidata rannikualadel kaasa kalanduse, keskkonna, infrastruktuuri ja turismi jõulisele arengule. Meil tuleb ka edaspidi keskenduda kalandussektorile, mis on halvas olukorras. Sageli peetakse seda vähetähtsaks, kuid sellel on rannikualade majanduses oluline koht, sest see varustab meid toiduga.
Tahan kiita Gesine Meissnerit hea raporti eest.
Elie Hoarau
- (FR) Lugupeetud juhataja! Leian, et raportis on selgelt välja toodud merekeskkonnaga seotud raskused kalanduse, vesiviljeluse, transpordi, turismi, energeetika, loodusvarade ja bioloogiliste ressursside ning kliimamuutust puudutavate teadusuuringute vallas. Merekeskkond pakub märkimisväärseid arenguvõimalusi ning seda tuleks hoida, kaitsta ja jätkusuutlikult parandada, sest sellest sõltub inimkonna tulevik. Raportis on õigesti märgitud, et Euroopa Liit on maailma merenduses juhtival kohal ja tänu äärepoolseimatele piirkondadele on Euroopa Liidul maailma suurim ainuõiguslik majandusvöönd.
Seda arvestades on Euroopa Liidul kohustus viia ellu kõikehõlmavat poliitikat, ulatuslikku merenduspoliitikat. Kui maailma merenduses juhtival kohal olija seda ei tee, kes siis teeb? Tuleb siiski tõdeda, et resolutsioonis ei minda siin just väga kaugele. Maailma juhtivaks poliitikakujundajaks ei saa end pidada vaid 50 miljoni euroga.
Lõpetuseks ütlen, et kuna tunnistatakse äärepoolseimate piirkondade strateegilist asukohta, mis tuleneb sellest, et neid leidub igas ookeanis, oleks olnud mõistlik anda neile laiahaardelises merestrateegias juhtroll. Paraku raportöör seda ei teinud ja mul on sellest kahju.
Maria do Céu Patrão Neves
- (PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Ookeanid ja mered hõivavad 70% Maa pinnast. Nad olid elu sünnipaigaks. Kalapüügi tõttu on nad kogu inimkonna ajaloo vältel olnud toiduallikaks ning meritsi toimuva kaubavahetuse kaudu ka vahendiks, mis võimaldab rahvaste ja kultuuride suhtlust. Selline on traditsioonilise merel toimuva tegevuse - kalapüügi ja transpordi - lähtekoht.
Terves maailmas on meri geostrateegilisel ja poliitilisel tasandil omandamas uut tähtsust ning see tagab Euroopale keskse rolli. Pealegi elame me praegu ookeanide niinimetatud uue kasutamise ajajärgul, kus lõigatakse kasu näiteks selle energia-, mineraalsetest ja geneetilistest ressurssidest, ning siin on vaja terviklikku ja kooskõlastatud tegevust, nagu ka kalapüügi ja meretranspordi valdkonnas. Muide, Gesine Meissner on püüdnud seda ette näha ja selle eest avaldan ma talle siiralt tunnustust.
Euroopa Liidu, eriti aga rannikualade ja veelgi enam äärepoolseimate piirkondade jaoks on oluline, et tegeldaks Euroopa merealade ruumilise planeerimise ja kasutuse kavandamisega. Et integreeritud merenduspoliitika oleks tervikuna tõhusam kui selle osad kokku - ja keskne on siin kalapüük -, peab see poliitika tingimata kajastuma erinevate merega seotud tegevusalade kogumis. Nii saab soovidega arvestada koostöö käigus ja ületada merealade kasutamisel tekkinud huvide konfliktidest tulenevad raskused.
Siin tuleb 2002. aasta Johannesburgi tippkohtumisel vastu võetud otsuste täitmiseks kaitsta bioloogilisest vaatenurgast kõige haavatavamaid biogeograafilisi merepiirkondi ja edendada säästlikku kalandust, mille käigus rakendatakse üha valikulisemaid meetmeid. Seetõttu on vaja tagada, et töötatakse välja valdkonnaülesed poliitilised vahendid, millega seotakse merenduse eri sektorid ning milles arvestatakse nimetatud sektoritele omaste, merealade kasutamist puudutavate nõudmiste ja iseärasustega.
Meil on iseendi ja tulevaste põlvkondade ees moraalne kohustus ookeane kaitsta.
Spyros Danellis
. - (EL) Austatud volinik! Peaaegu kõikide tsivilisatsioonide arengu aluseks Euroopa ajaloos on olnud meri. Praegu nähakse Lissaboni lepinguga ette uued poliitikavaldkonnad ja vahendid konfliktide vähendamiseks, tõhusa koostöö edendamiseks ja kõlvatu konkurentsi kaotamiseks, et kaitsta keskkonda ja luua töökohti. Integreeritud merenduspoliitikas on vaja üldist valdkonnaülest strateegiat ranniku- ja saarepiirkondade ning merede säästvaks arengu jaoks.
Põhiline merekasutuse mõistliku piiritlemise vahend on piiriülene merealade ruumiline planeerimine. Me peame aitama kaasa merenduse juhtimise ühtsete ja integreeritud struktuuride loomisele piirkondlikul tasandil ning liidu merealade makropiirkondade strateegiate arendamisele. Me peame tõhusa integreeritud mereseire tagamiseks kaaluma Euroopa rannavalve loomise väljavaateid.
Lõpetuseks, keegi ei saa eitada, et laevandussektor peab aitama kaasa süsinikdioksiidi heite vähendamisele. Me peame ühiselt avaldama survet, et Rahvusvaheline Mereorganisatsioon võtaks vastu üleilmsed õigusaktid, kuna Euroopa ühepoolsel otsusel, millega nähakse laevandussektorile ette saastekvootidega kauplemise süsteem, oleks Euroopa laevandusele kardetavasti hävitavad tagajärjed, sest sellega lükataks edasi õige lahendus ehk rahvusvaheliste aktide kehtestamine. Ärgem unustagem, et laevandus on ju suurepärane näide rahvusvahelisest tegevusest.
Debora Serracchiani
- (IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Ma tänan Gesine Meissnerit integreeritud merenduspoliitika kohta koostatud raporti eest ning nõustun tema arvamusega, et meil tuleb tugevdada meretransporti ja laevaehitustööstust, kaitsta rannikualasid ning soodustada uuendusi ja teadusuuringuid.
Praegu on meretranspordil kaubavahetuses peamine osa. Seetõttu peame edendama koostööd samas merede vesikonnas asuvate väikeste ja suurte sadamate vahel, et aidata kaasa sujuvamale kaubavahetusele. Lisaks peame ühendvedude tagamiseks investeerima mere- ja sisesadamate infrastruktuuri, eelkõige sadamais, mida saab ühendada üleeuroopaliste transpordikoridoridega.
Lõpetuseks leian, et oluline on mitte jätta kahe silma vahele üht teist küsimust, nimelt sadamate ohutust. Kõik Euroopa sadamate ohutusega seotud meetmed tuleb ühtlustada, et meretransporti paremini kaitsta ja hoida ära kõlvatust konkurentsist tulenevat kahju sadamatele, mis peavad suurema turvalisuse tagamiseks tegelikult kandma suuremaid kulusid.
Marian-Jean Marinescu
- (RO) Integreeritud merenduspoliitika väljatöötamine on täiesti kohustuslik, arvestades, et eraldi käsitlemine, millest minevikus lähtuti, muutis kõnealuse valdkonna ebatõhusaks ja tõi kaasa konfliktid. Gesine Meissneri raportis korratakse Euroopa Parlamendi seisukohta, mille järgi tuleb ookeane, meresid, rannikualasid ja merendussektoreid käsitlevate otsuste langetamiseks luua terviklik, sidus ja ühine kord. Integreeritud merenduspoliitika teeb võimalikuks merenduse juhtimise valdkonnaülese käsitluse, sest see aitab merendusega seonduvate Euroopa Liidu poliitikavaldkondade ühisosi kindlaks teha ja ära kasutada.
Ettepanekus võtta vastu määrus nähakse ette programm, millega tagatakse stabiilne raamistik toetuste andmiseks kõnealuse valdkonna algatustele ning merede ja rannikualade arenguks ette nähtud vahendite ühtsem kasutamine. Kahjuks oli praeguses majanduslikus olukorras ainsaks mõistlikuks ja mõeldavaks toetuseks ELi tagasihoidlik rahaline abi. Sellegipoolest loodan ma, et sellega on võimalik saavutada integreeritud merenduspoliitika eesmärgid nii lühikese kui ka keskmise aja jooksul.
Luís Paulo Alves
- (PT) Austatud juhataja! Euroopa 2020. aasta strateegias ette nähtud arukat majanduskasvu on võimalik saavutada üksnes juhul, kui me kasutame targalt ära erinevad Euroopa mitmekesisuse juurde kuuluvad võimalused.
Euroopa Liidu ainuõiguslik majandusvöönd on oma 25 miljoni ruutkilomeetriga maailma suurim. Meie rannik on 32 000 kilomeetrit pikk ja seal elab üks kolmandik meie rahvastikust. Rannikul toodetakse 40% meie sisemajanduse koguproduktist ja toimub 95% meie väliskaubandusest. Need viimased arvud peaksid ajendama komisjoni ja nõukogu tegutsema ning panema mõistma, et ilma Euroopa integreeritud merenduspoliitikata ei ole võimalik saavutada arukat majanduskasvu, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia eduks hädavajalik.
Juhin tähelepanu eriti meie süvameres ja merepõhjas sisalduvale võimalikule biogeneetilisele ja mineraalsele rikkusele, millest me praegu veel vähe teame. Toonitan vajadust tõhustada meie teadus- ja arendustegevust nimetatud valdkondades.
Michael Theurer
- (DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Me peame hoidma maailma ookeane kui ökosüsteemi. Kuid ookeanid ja üleilmastumine kuuluvad samuti kokku. Mereteed on meie heaolu jaoks hädavajalikud, sest need on maailmakaubanduse tuiksooned. Keskkonnakaitse ja turvaliste transporditeede tagamiseks on siin palju vaja ära teha.
Tulevikus peame aga kindlustama ka oma toorainevaru. Teadlased eeldavad, et merepõhjast ja -veest võib leida väärtuslikku toorainet. Oluline on saada toore kätte keskkonnasäästlikul viisil.
Kolmandaks tahan vaadelda ühendust ookeanide ja siseveeteede vahel. Leian, et tähtis on luua side siseveeteedel toimuva transpordiga. Siin on suur osatähtsus Doonau arendamisel. Doonau saab Reini-Maini-Doonau kanali kaudu ELi pikima jõena ühendada Musta mere Põhjamerega. Me peaksime siduma integreeritud merenduspoliitika ka siseveeteede temaatikaga.
Gerard Batten
Austatud juhataja! Kedagi ei tohiks üllatada, et EL soovib merenduspoliitikat integreerida, nagu ta kavatseb lõimida terves Euroopas ka kõik muud elualad ja poliitikavaldkonnad.
2007. aastal esitasin ma Ühendkuningriigi mere- ja kalandusametile järelepärimise selle kohta, kui palju kala Suurbritannia vetest püütakse. Mulle vastati, et Ühendkuningriigi territoriaalvett ei ole võimalik tuvastada. Ühendkuningriigi veed moodustavat nüüd osa EÜ vetest. Nii et Ühendkuningriigil ei ole enam oma territoriaalvett.
Vahest on seda praegu sünnis arutada, sest nagu te kindlasti kõik teate, möödub täna 205 aastat 21. oktoobril 1805. aastal toimunud Trafalgari lahingust, kus admiral Nelson ja paljud teised vaprad mehed andsid oma elu ja surid selle eest, et Suurbritannia jääks endiselt vabaks ja sõltumatuks riigiks. Admiral Nelsoni viimased sõnad olid: "Jumal tänatud, ma olen oma kohuse täitnud.” Ühendkuningriigi Iseseisvusparteid esindavad Euroopa Parlamendi liikmed täidavad oma kohust täna ja hääletavad raporti vastu.
Andreas Mölzer
- (DE) Lugupeetud juhataja! Me teame endiselt liiga vähe mere ökosüsteemidest ja eelkõige paljud süvamerepiirkonnad on meie kaartidel vaid valged laigud. Kuid mered ja ookeanid pakuvad tänapäeval suuri võimalusi, ja mitte üksnes seetõttu, et me saame neist toitu ja valke. Nende rolli meie kliimasüsteemis ja järelikult nende osatähtsust inimkonna heaolus ei tohiks alahinnata.
Suure Vallrahu juhtum näitab, et mere ökosüsteemid võivad taastuda, kui on kehtestatud vajalikud keskkonnakaitsemeetmed. Vallrahu kaitsealustes piirkondades on kalade populatsioon ainuüksi kahe aastaga suurenenud 30-75%. Et enam kui 40% maailma rahvastikust elab merest vähem kui saja kilomeetri kaugusel ja võib seega kannatada hiidlaine tõttu, rõõmustab mind väga kava rakendada meie rannikualadel ühist Euroopa katastroofide ennetamise strateegiat. Kuid erinevate heite piirtasemete kehtestamine ELi vetes on vastuolus integreeritud merenduspoliitikaga, mille eesmärk on arvestada kõiki tegureid. Me peame selles valdkonnas olema järjekindlad.
Petru Constantin Luhan
- (RO) Olukorras, kus Euroopa Liit on maailma merenduses juhtival kohal ning 40% ELi SKPst tuleb mere- ja rannikualadelt, on integreeritud merenduspoliitika vaieldamatult tähtis. Merenduspoliitika eesmärkide poole püüdlemisel tuleb erilist tähelepanu pöörata Euroopat ümbritsevate merede konkreetsetele piirkondlikele erijoontele. Iga mereala on ainulaadne ja vajab eraldi tähelepanu, et selle kasutamises saavutataks püsiv tasakaal.
Samal ajal tuleb meil tagada, et merenduspoliitika jaoks eraldataks järgmiseks programmitöö perioodiks piisavalt vahendeid, et luua uus kava, mille eesmärk on edendada igasuguse merega seotud tegevuse parimat jätkusuutlikku arendamist ja mis hõlmaks kõiki merede vesikondi. Nii saame väiksema keskkonnamõjuga palju suuremat kasu.
Kriton Arsenis
- (EL) Austatud juhataja ja volinik! Raportöörid ja parlamendiliikmed on põhjalikult tutvustanud integreeritud merenduspoliitika sisu. Mina tahan keskenduda laevandusheitmete teemale. Kindlasti ei ole see lihtne ülesanne, aga me peame üldise heitkoguse vähendamise kavadega hõlmama ka laevandusheitmeid. Et seda tõhusalt teha, tuleb antud küsimus esmajärjekorras hõlmata Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni kaudu sõlmitava lepinguga. Kui säärast lepingut sõlmida ei suudeta, siis kaalume mõistagi tõsiselt piirkondlike meetmete võtmist ELi tasandil. Nagu ütles Spyros Danellis - see ei ole lihtne ülesanne ja kui me tahame, et meil oleks mingigi eduvõimalus, peame võtma eeskuju lennundussektorist.
Vastavaid meetmeid tuleb rakendada kaubalaevade külastatavates sadamates ja me peame otsustama, kuidas heidet maksustada. Saastekvootidega kauplemise süsteem on osutunud suhteliselt keeruliseks ja ebatõhusaks. Me peame leidma lihtsa ja tõhusa lahenduse, näiteks kehtestama süsinikdioksiidi maksu või muu segameetodi, mis on arusaadav ja tulemuslik.
Werner Kuhn
- (DE) Austatud juhataja! Tahan veel kord juhtida tähelepanu Euroopa Liidu transpordistrateegiale. Meie eesmärk on tuua kaubavedu teedelt merele ning tagada tõhusate ja keskkonnasäästlike transpordivahendite olemasolu. Kuid teatud laevanduspiirkondades ei tohi me seada endale nii suuri keskkonnaalaseid eesmärke nagu väävliheite kontrollpiirkondades Lääne- ja Põhjameres. Vastasel juhul suurenevad transpordikulud järsult. Ville Itälä ja Knut Fleckenstein juba viitasid sellele. Palun Máire Geoghegan-Quinnil hinnata pooleliolevat uurimust väga hoolikalt. Me ei taha, et meretransport asenduks jälle maanteetranspordiga, ning meie sooviks on aus konkurents Põhja-Euroopas, Euroopa Liidus ja Vahemere piirkonnas. See on üks põhilisi nõudmisi.
Meresõiduohutuse kohta tahan ühtlasi öelda, et integreeritud merenduspoliitikas peaks väga tiheda kasutusega mereteede ja väinade ohutusel olema suurem tähtsus. Näiteks Kadetrinnes ja Bosporuse väinas, nagu üks kolleeg mainis, peaks tulevikus kehtestama kohustusliku lootsimise. Kohtades, kus sõidavad suured tankerid ja kust veetakse läbi ülimalt ohtlikku lasti, parandaks kohustuslik lootsimine meresõiduohutust.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Laevandussektoril ja laevaehitustööstusel on ELi riikide majandusliku heaolu saavutamisel suur osatähtsus ning nende raames osutatakse kasulikke teenuseid nii Euroopa kui ka üleilmsetele tööstusharudele, samuti tarbijatele.
Kiidan Gesine Meissnerit raporti eest. Tahan rõhutada piirideta mereruumi olulisust. Samas palume komisjonil ja liikmesriikidel hinnata ja säilitada väikesi meresadamaid, laiendada lähimereveo võrgustikku, et muuta maismaatranspordi vahemaad võimalikult lühikeseks, toetada veoviisidele, veoste käitlemisele ja logistilistele lahendustele suunatud teadusuuringuid ja innovatsiooni, et leida lahendusi, mis vähendavad transpordile kuluvat aega ja käitlemiskulusid, edendada sadamate infrastruktuuri arengut ning tagada ühendvedude võimalus.
Musta mere geostrateegilist tähtsust rõhutades peaks Euroopa Ülemkogu paluma komisjonil koostada Euroopa Liidu Musta mere strateegia. Kahjuks on siiani Euroopa Liidu jaoks geostrateegiliselt olulisele Mustale merele pööratud liiga vähe tähelepanu.
Pat the Cope Gallagher
Lugupeetud juhataja! Integreeritud merenduspoliitika väljatöötamine on Iirimaa, Euroopa ja tegelikult kogu maailma majanduse jaoks hädavajalik. Meretransport on Iirimaa kui saare majanduse nurgakivi.
Iirimaa kaubavahetusest üle 99%, kordan, 99% toimub meritsi. Iiri merendussektor annab tööd hinnangute kohaselt ligikaudu 8000 inimesele ja toob aastas sisse üle 1,5 miljardi euro.
See sektor ühendab Iiri majandust ülejäänud Euroopa ja maailma omaga. See sektor on minu kodumaa jaoks, samuti Iiri majanduse elavdamiseks strateegiliselt tähtis. Merendussektori kiire areng nõuab Euroopa tasandil ühtset käsitlust. Survet juba niigi piiratud mereruumile suurendab merega seotud tegevuse, näiteks meretranspordi, arendustegevuse, vesiviljeluse ja turismi laienemine koos mere uute kasutusviisidega, mis hõlmavad näiteks veealust tehnoloogiat, avamere taastuvenergiat ja nn sinist biotehnoloogiat.
Josefa Andrés Barea
- (ES) Austatud juhataja! Integreeritud merenduspoliitika on valdkonnaülene eri piirkondi ja valdkondi hõlmav poliitika ning kalandus ja vesiviljelus peavad olema selle osa ega tohi jääda teiste poliitikavaldkondade kõrval teisejärguliseks. Me kõik peame pöörama tähelepanu kogu ühiskonda, aga eelkõige kalandussektorit mõjutavatele keskkonna- ja majandusküsimustele: uutele tehnoloogiatele, püügivahenditele, liikide arengule, arvukamate ja paremate töökohtade loomiseks vajalikele meremajandusprogrammidele, kvaliteetsetele varudele ning rahvusvahelistele suhetele, mille eesmärk on ennetada piraatlust ja edendada merenduse juhtimist nii, et mereruum oleks piirideta ja sellega seoses ei esineks jätkusuutlikkusprobleeme, nagu näiteks Islandil.
Kõik see vajab tegemist, kui soovime luua integreeritud merenduspoliitikat ning teha tööd keskkonna ja jätkusuutlikkuse nimel.
Mario Pirillo
- (IT) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Integreeritud merenduspoliitika toimib horisontaalselt: see hõlmab eri valdkondi keskkonnast kuni mere- ja merendusuuringuteni.
Integreeritud merenduspoliitikaga ei nähta ette rahvusvaheliste vete piiride kontrolli ebaseadusliku kalapüügi ennetamiseks ega järelevalvet nende piiride ületamise üle. Loodan, et raha eraldamisel kõnealuse poliitika elluviimiseks kaalutakse tõsiselt ka seda küsimust ning nimetatud vahenditega aidatakse tugevdada kontrolli, kasutades nüüdisaegseid jälgimissüsteeme, näiteks ülemaailmse keskkonna- ja turvaseire teenuseid.
Ma loodan, et integreeritud meretranspordi horisontaalsus tagatakse tulevase rahastamispaketi raames ELi eelarvega, mitte konkreetseks tegevuseks ette nähtud kalanduspoliitika vahendite arvelt. Olen selle olulise dokumendi eest raportöörile väga tänulik ning loodan, et komisjon ja nõukogu täidavad kõik meie nõudmised.
Juhataja
Suur tänu, härra Pirillo. Ma ei arvestanud teie sõnavõtu alguses tehtud märkusi kõneaja hulka, sest need olid olulised. Kuid ma kinnitan teile, et kõik asepresidendid püüavad selles küsimuses olla väga tublid. Kutsun teid koos minuga osalema ühes võistluses. Võtame mütsist parlamendiliikmete nimed ja vaatame siis, kes oskab neid paremini hääldada. Kiirel hetkel tehakse siiski teinekord vigu ja ma palun teilt kannatlikkust.
Inés Ayala Sender
- (ES) Tänan teid suuremeelsuse eest, juhataja. Tahan südamest kiita Gesine Meissneri suurepärast tööd ning tema suutlikkust kaasata raportisse kolleegide nõudmised ja muudatusettepanekud.
Mul on eriti hea meel kahe konkreetse muudatusettepaneku üle. Esimeses neist nõutakse komisjonilt merendustöötajate töötingimuste parandamist ja seda, et lõpuks ometi võetaks ELi õigusesse üle Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni meretöönormide konventsioon. Ühtlasi nõutakse nimetatud muudatusettepanekus meremeeste kvalifikatsiooni parandamisele ja koolitusele ning eelkõige noorte, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit noorte värbamisele suunatud programmi esitamist.
Samuti rõõmustab mind muudatusettepanek, milles me palume komisjonil aidata liikmesriikidel rakendada Euroopa ajaloo ja kultuuripärandi osaks olevate veealuste laevavrakkide ja mälestiste asukoha kindlaksmääramise ja kaardistamise programmi - minu kodumaa on Hispaania, riik, mille rannikuvetes on suur hulk mälestisi. Selline programm lihtsustab veealuse pärandi mõistmist ja uurimist, aitab ära hoida rüüstamist ning tagab nõnda pärandi nõuetekohase säilitamise.
Leian, et koos Gesine Meissneri heade ettepanekutega on ka neil kahel muudatusettepanekul suur osatähtsus Euroopale vajaliku uue merealase teadlikkuse loomisel.
Máire Geoghegan-Quinn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tean, et arutelu alguses väljendas Gesine Meissner pettumust selle pärast, et istungisaalis on kohal nii vähe parlamendiliikmeid. Minu arvates peaks ta olema väga rahul, et arutelu käigus võttis sõna 37 kõnelejat.
Meie arutelu oli tõepoolest väga elav ja selle raames väljendati uusi mõtteid, millega meid õhutatakse elluviidavas merenduspoliitikas veel kaugemale püüdlema. Me peame merendusküsimuste jaoks eraldatud ELi vahendite haldamisel arvestama komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus integreeritud merenduspoliitika rahastamise kohta 2011., 2012. ja 2013. aastal. Väljapakutud vahendite ehk 50 miljoni euro eesmärk on jätkata 2007. aastal alustatud tööd, et kaotada poliitilised takistused ja tekitada koostoime, ühendades selleks omavahel kõik merd mõjutavad valdkonnad nagu transport, kalandus, tollikontroll ja merekeskkonna kaitse.
Komisjon loodab väga teha nimetatud määruse õigeaegse jõustumise nimel Euroopa Parlamendiga koostööd, et me saaksime rakendada oma tulevasi integreeritud merenduspoliitika meetmeid. Peale selle on oluliseks uueks algatuseks mereseire, mis peaks märkimisväärselt muutma kõiki mereasutuste edasisi toiminguid merel ja mille eesmärk on luua ühine teabejagamiskeskkond ELi merendusvaldkondadele.
Komisjoni sellekohane teatis avaldati alles eile. Tegemist on pingelise töö haripunktiga. Töö tulemusena on koostatud kuueastmeline tegevuskava, et lühikese aja jooksul saavutada mereseire integreerimine, mis tundus veel mõni kuu tagasi ülimalt keeruline.
Asun nüüd mitme konkreetse küsimuse juurde. Mis puutub väävliheitesse, siis komisjon on täiesti teadlik ettevõtjate väljendatud murest Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt 2008. aastal kehtestatud uute laevakütuse kvaliteedinõuete võimalike tagajärgede pärast. Seetõttu nõudis komisjon - ja seejärel kiitis - Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni lepingut, mis peaks praeguste hinnangute kohaselt vähendama vääveldioksiidi heidet kuni 90% ja - mis veelgi olulisem - teiseste tahkete osakeste heidet kuni 80% võrra.
Komisjon esitab mõne järgmise kuu jooksul ettepaneku viia ELi õigusaktid Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsusega kooskõlla. Koos sellega esitatakse üksikasjalik aruanne, mis sisaldab ka mereorganisatsiooni otsuse järel toimunud mõjuhindamise tulemusi, samuti võimalikke meetmeid, mida komisjon saaks võtta sellele sektorile avalduva ebasoovitava mõju leevendamiseks.
Luis de Grandes Pascual tõstatas merede vesikonna küsimuse. EL on merede vesikondade erinevatest seisunditest teadlik ja töötab iga vesikonna jaoks välja asjakohased strateegiad, milles arvestatakse nende konkreetsete vajadustega.
Anna Rosbach ja teised küsisid katastroofide ennetamise kohta. Meretranspordi ohutuse kontrollimine kuulub Euroopa Meresõiduohutuse Ameti vastutusalasse. Praegu ei ole Euroopa Meresõiduohutuse Ametil õiguslikku pädevust kehtestada keskkonnakatastroofe reguleerivaid õigusakte, kuid käivad kõnelused selle üle, kas siis, kui komisjon ameti nüüdseid volitusi pikendab või uuendab, tuleks ametile anda järgmisteks aastateks ulatuslikumad volitused. Mõistagi kaasatakse keskse otsustajana arutellu ka Euroopa Parlament.
Kokkuvõttes oli mul teaduse ja innovatsiooni eest vastutava volinikuna väga hea meel kuulda, et mitmed siin istungisaalis viibinud parlamendiliikmed tõstatasid üldise merenduspoliitika ning konkreetselt mere- ja merendusuuringuid käsitleva poliitika vahelise suhte teema. Eelmisel nädalal korraldas eesistujariik Belgia Oostendes väga olulise konverentsi, kus puudutati just seda küsimust ja kuhu kogunesid antud valdkonnas tegutsevad teadlased. Tegemist on meie integreeritud merenduspoliitika väga tähtsa alussambaga.
Tahan veel kord tänada Gesine Meissnerit kõikehõlmava ja kaugeleulatuva raporti eest. Arvan, et saame nüüd uue innu ja enesekindlusega asuda kõikide edasiste merendusalaste meetmete rakendamise juurde.
Aitäh ja vabandan tõlkide ees, kui kõnelesin liiga kiiresti.
Gesine Meissner
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, tore, et te arvestust pidasite. Ma ei teadnud sõnavõttude arvu, aga 37 on tõepoolest palju. Tahan tänada kõiki, kes tänases arutelus osalesid. Kohe alguses unustasin tänada ka kõiki variraportööre nende töö eest. Me tegime tõesti asjalikku koostööd ja ma nautisin seda väga. Kaasasin raportisse palju teemasid, sest minu jaoks on ülimalt oluline, et selles tähtsas küsimuses saavutataks veenev häälteenamus.
Paljudes sõnavõttudes, mis puudutasid mitmesuguseid küsimusi, toonitati, et meil on ühise juhtimise, ruumilise planeerimise ja seire kaudu vaja ühiselt korraldada merendusuuringuid, samuti planeerida, rakendada ja kontrollida merega seotud tegevust. Just see ongi raporti sisu. Kuid valdkond on väga mitmekülgne.
Nüüd soovin peatuda mõnel sõnavõtul. Knut Fleckenstein tõstatas väävliheite probleemi. Me lisasime selle raportisse, sest meie jaoks oli oluline, et konkurentsi ei moonutataks, kuid meil tuleb tagada ka keskkonnasäästlikum laevandus. Aga armas kolleeg, teie sõnad laevaehituse kohta ei ole päris õiged. Ei olnud nii, et liberaalid ja konservatiivid ei tahtnud seda teemat raportiga hõlmata. Küsimus oli lihtsalt selles, kuidas asi lahendada, kas Euroopas tuleks luua uus fond vanade laevade ümberehitamiseks või kehtestada mingi strateegia. Selline on praegune sõnastus.
Puudutati ka minu muudatusettepanekut, mille ma esitasin eesmärgiga lisada raportisse ka saastekvootidega kauplemine. Parlamendikomisjonis lükati see muudatusettepanek napi häälteenamusega tagasi, kuid minu meelest oleme me kõik veendunud, et peame seda suunda hoidma. Seetõttu loodan neis valdkondades toetust leida.
Härra Kohlíček, te väitsite, et keeruline on kõiki neid alasid omavahel siduda, aga ma tean, et see on võimalik. Kaks korda aastas kohtuvad kõikide merendusvaldkondadega seotud sidusrühmad ja ettevõtjad, et mõtteid vahetada. Need on Euroopas tähtsad jõud ja nad kõik väärtustavad seda võimalust kokku saada.
Minu viimane märkus puudutab viidet tõsiasjale, et väga palju on erisuguseid piirkondi. Olen raportisse lisanud saarte seisukoha, nii et selle väljajätmine ei vasta tõele. Ainus strateegiatega katmata ala on Põhjameri. Ma elan Põhjamerele kõige lähemal ning seetõttu tahtsin öelda, et Mustast merest, Vahemerest ja Doonaust rääkides ei tohiks me unustada Põhjamerd.
Lõpetuseks tahan väljendada tänu eelkõige märkuse eest, et me peame mere ja tulevaste põlvede ees kandma moraalset vastutust. Sel põhjusel panin pealkirjaks "Me vajame uut merealast teadlikkust”. Kui me sellega tööd jätkame, suudame saavutada väga palju.
Paul Rübig
- (DE) Lugupeetud juhataja! Tahan teha kodukorda puudutava märkuse. Ma tänan juhatajat selle eest, et arutelu lõpetati täna veerand tundi enne hääletamist, sest selline arutelu kokkutõmbamine on väärikas. See võimaldab meil kõned rahulikult lõpetada ja annab kolleegidele aega saali sisenemiseks. Eile ei sujunud asjad üldse hästi ja tööd ei kavandatud sugugi meile meelepäraselt. Täna toimis kõik nii, nagu peab, ning ma loodan, et juhataja arvestab sellega ka tulevikus ja jätab arutelu lõpu ja hääletamise alguse vahele piisavalt aega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub täna kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Maria Da Graça Carvalho
ELi jaoks on oluline tagada oma rannikute kaitse. Samuti on kehtivate õigusaktidega vaja ohutumaks muuta naftamaardlate uurimine ja naftatootmine.
Lissabonis asuv Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EMSA) aitab kaasa liidu meresõiduohutust ja merede kaitset, samuti laevade tekitatud saastet reguleerivate õigusaktide koostamisele ja kohaldamisele ning pakub selleks tehnilist abi.
Käesoleva aasta juunis esitasin ma komisjoni liikmetele Günther Oettingerile, Siim Kallasele ja Kristalina Georgievale kirjaliku ettepaneku laiendada Euroopa Meresõiduohutuse Ameti volitusi, et kehtestada meetmed Põhjameres, Mustas meres ja Vahemeres asuvate Euroopa naftaplatvormide ohutuse kontrollimiseks ning panna sellele ametile vastutus naftamaardlate uurimisega seotud keskkonnakatastroofide ennetamise eest. See ettepanek võimaldab nii finants-, inim- kui ka tehniliste ressursside mastaabisäästu.
Mind rõõmustab volinike vastus, milles ilmutati valmidust vaadata EMSAt käsitlevad õigusaktid üle, et laiendada ameti volitusi ja anda talle õigus sekkuda merereostusjuhtumitesse. Kutsun komisjoni taas üles EMSA volitusi täiendama, et tagada meie rannikute kaitse.
Vilja Savisaar-Toomast
kirjalikult. - (ET) Lugupeetud juhataja, lugupeetud kolleegid! Teadaolevalt kehtestas Rahvusvaheline Mereorganisatsioon vastavalt MARPOL VI lisale erinevad nõuded väävliheidete kogustele erinevates piirkondades. Läänemeri, Põhjameri ja Inglise kanal on kuulutatud väävliheite kontrollpiirkonnaks ning antud piirkondadele on kehtestatud märkimisväärselt karmimad nõuded saaste vähendamiseks. Nimetatud piirkondades nõutakse, et alates aastast 2015 võib neis piirkonnis kasutada laevakütuseid, mille väävlisisaldus ei ületa 0,1%, samas kui teistele piirkondadele nähakse ette, et väävlisisaldus ei tohi ületada 0,5% alates aastast 2020. Antud teemat käsitlesin ka 24. septembril toimunud VI Rahvusvahelisel Merenduskonverentsil Tallinnas oma koduriigis. Leian, et ei ole lahenduseks, kui Euroopa Liit tuleb välja omapoolsete nõuetega, mis ei kehti kolmandatele riikidele, ehk me seame meie endi merendussektori ebavõrdsesse konkurentsi. Olukorda peab lahendama rahvusvaheliselt, nii et kehtestatavad nõuded oleksid reaalsed ja kehtiksid kõikidele alustele, mis Läänemerel sõidavad, mitte ainult ELi liikmesmaade laevadele. Lisaks kaasneb ebaratsionaalsete nõuete kehtestamisega kaupade transpordi kandumine merelt tagasi maanteedele, mis on oluliselt keskkonnavaenulikum ja ohtlikum. Seetõttu toetan antud küsimuses Eesti ja Soome valitsuste ning Euroopa Laevaomanike Assotsiatsiooni seisukohti - Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni otsus tuleb üle vaadata ja kehtestada võrdsed reeglid kõikidele ELi piirkondadele ja neis liikuvatele alustele.
Traian Ungureanu
kirjalikult. - ELi Musta mere strateegia raportöörina panin kahetsusega tähele, et liidu integreeritud merenduspoliitikas on Musta merega seotud küsimused peaaegu tähelepanuta jäetud. Kuigi 2007. aastal hõlmati integreeritud merenduspoliitika kavaga ka Must meri, tundub, et ELi konkreetsed sammud selles vallas viibivad. Nõuan tungivalt, et komisjon kahekordistaks jõupingutusi Musta merega seonduva lahenduse väljatöötamiseks kõnealuse poliitika raames. Integreeritud merenduspoliitika on oluline vahend ELi merede vesikondadega seotud võimaluste ühtseks ärakasutamiseks ja raskuste sidusaks lahendamiseks ning selle eesmärk on rannikualade igakülgne arendamine. Olen sügavalt veendunud, et osaliselt ELi piiridesse jääva Musta mere ja selle ääres asuvate riikide jaoks on integreeritud merenduspoliitika nõuetekohane rakendamine hädavajalik. Kõnealuse poliitika rahvusvaheline mõõde on väga tähtis selle edukaks elluviimiseks Musta mere piirkonnas, kus asub ka seitse riiki, mis ei kuulu Euroopa Liitu. Euroopa Parlament valmistab praegu ette raportit ELi Musta mere strateegia kehtestamise kohta. Loodan, et komisjon järgib meie eeskuju ja näeb tulevases strateegias olulist alust integreeritud merenduspoliitika kindlaks rakendamiseks Musta mere piirkonnas.
