Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks punktiks on transpordi- ja turismikomisjoni nimel koostatud Peter van Daleni raport strateegiliste eesmärkide ja soovituste kohta seoses ELi meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani -.
Peter van Dalen
raportöör. - (NL) Austatud juhataja! Euroopa meretranspordipoliitikast võiks väga pikalt rääkida. Ma ei kavatse seda aga teha, vaid keskendun paarile tähtsamale punktile ja olulisemale teemale.
Esimene tähtis punkt on kõne all oleva sektori tähtsus. Kaheksakümmend protsenti maailmakaubandusest toimub mere kaudu ning Euroopa laevastik moodustab 41% ülemaailmsest turust. Euroopa turul transporditakse 40% kõikidest kaupadest merelaevadega. Seetõttu on laevandus äärmiselt tähtis majandussektor, mis peab ülemaailmsel turul konkureerima. Seda mõistes selgub kohe ka teine tähtis punkt, milleks on konkurents.
Me teame, et paljud riigid maailmas toetavad oma merelaevastikke väga erinevalt. Kui lubaksime sama Euroopas, siis läheksid kõik meie laevad vaid paari aastaga üle Hongkongi- või Singapuri-suguste riikide lippude alla. See ei kahjustaks ainult meie laevastikku, vaid annaks ka väga ränga hoobi kogu merendusklastrile. Kui meie laevastikud Euroopast välja läheksid, siis annaks see tõsise tagasilöögi töökohtadele maismaal, pankadele, laevatehastele, kindlustus- ja logistikaettevõtjatele, koolitus- ja haritusinstitutsioonidele ning ettevõtjatele, kes töötavad aktiivselt laevastike keskkonnasäästlikkust puudutavate uuenduste ja täiustustega
Neist kahest tähtsast punktist lähtudes kutsun oma raportis liikmesriike üles oma lippe tugevdama. Räägime siinkohal maksusoodustustest, nagu tonnaaži maksustamise süsteem ning maksusoodustused meremeestele ja laevaomanikele. See on ainus viis, kuidas saame tagada pikemas perspektiivis nii merendussektori kui ka merendusklastrite tähtsuse Euroopas.
Mul on seoses sellega ka küsimus lugupeetud volinikule: millal esitab komisjon meresadamate riigiabi suunised? Nimetatud ettepanek peaks saama esitatud sügisel, kuid ma ei tea, mis aasta sügisel. Minu jaoks on oluline, et riigiabi antakse läbipaistvalt ja et seoses sellega valitseb korralik aruandluskohustus. Me ei saa selle raames hakata toetama püsiterminale rohkem kui sadamaid, mis on geograafiliselt väga lähedal kolmandatele riikidele. Mõlemal juhul oleks see põhimõtteliselt tühja töö tegemine.
Seoses sellega on mul märkus resolutsiooni ettepaneku lõike 5 kohta, mille inglisekeelses versioonis räägitakse nn mugavuslippudest. Minu jaoks on see väärnimetus ja oleksin eelistanud näiteks sõnu "nõuetele mittevastavad laevad”. Lõppude lõpuks ei taha me siiski lippe ja laevasid, mis rikuvad miinimumnõudeid seoses ohutus- ja sotsiaalsete standarditega. Räägime siinkohal lipu kvaliteedist ja Hollandi goedkope vlag ei ole kindlasti mõiste "mugavuslipp” sünonüüm.
Lõpetuseks tahan mainida veel ühte tähtsat punkti, milleks on noortes merendussektori vastu huvitekitamine. Euroopa rahvastik on vananemas ja seetõttu peame oma noortele palju rohkem tähelepanu pöörama. Kunagi ei ole hilja, et neile merendussektorist ja merelaevandusest rohkem rääkida ning mul oli hea meel kuulda, et laevaomanikud külastavad isegi põhikoole, et rääkida noortele merel töötamisest.
Need olid seni tähtsaimad punktid ning vastan arutelu lõpus hea meelega kolleegide ja lugupeetud voliniku märkustele.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan esmalt raportööri suurepärase töö eest seoses käesoleva poliitiliselt väga tähtsa teemaga!
Meretranspordipoliitika kuni 2018. aastani mängis tähtsat rolli komisjoni Euroopa 2020. aasta strateegia koostamisel ning valmimas on ka uus valge raamat seoses transpordiga. On näha, et transpordipoliitika juhib Euroopas suuri strateegilisi arenguid.
Laevandus on üks Euroopa tugevamaid sektoreid ja on igati loomulik, et tahame kasutada ära seda, mille oleme minevikus loonud, kuid sama oluline on ka tulevikku vaadata. Meie peamiseks eesmärgiks on kindlustada ja suurendada Euroopa laevanduse jätkusuutlikkust ja jõudlust. See tähendab tõhusaid, ohutuid, turvalisi ja keskkonnasõbralikke meretransporditeenuseid. Meretransport loob Euroopas kvaliteetseid töökohti ning õhutab teadusuuringuid ja tööstusalast uuendust Euroopas.
Meil on ka ambitsioonikad keskkonnaeesmärgid ja komisjon on alati rõhutanud ülemaailmsete lahenduste tähtsust, seda eeskätt seoses kasvuhoonegaaside vähendamisega.
Suurem osa strateegiat puudutavast tööst tehti enne majanduskriisi ning majanduslangusega arvestades kehtib strateegia ikka veel. Selles kontekstis tuleb panna rohkem rõhku rahvusvahelise korra haldamisele ja paremaks muutmisele. Peame tegelema selliste ohtudega nagu protektsionism, ebaaus konkurents, nõuetele mittevastav laevandus või piraatlus. Peame leidma nendele probleemidele paremad vastused, eeskätt dialoogis peamiste kaubanduspartneritega.
Tervitan järeldusi, milleni jõuti transpordi- ja turismikomisjonis ja siin raportis ning kinnitan teile, et komisjon tegeleb juba paljudega nimetatud probleemidest eri strateegia rakendamist käsitlevate tegevuste raames, mille hulka kuulub näiteks ettepanek laevade teavitusformaalsuste kohta, mis on ühise piirideta meretranspordiruumi tähtis element.
Komisjoni teenistused alustasid samuti tööd seoses meretranspordi sotsiaalmeetmete kava koostamise ja ELi e-merenduse algatusega ning komisjon kavatseb mõlemad 2011. aastal esitada.
Tahan vastata ka küsimusele, mis puudutab meretranspordi riigiabi suuniseid 2010. aastaks. Ühest küljest ei aegu 2004. aasta suunised 2011. aastal, olgugi et need komisjoni sõnul seitsme aasta jooksul läbi vaadatakse. Teisest küljest aga nõuab praegune kriis oma tõsiste tagajärgedega laevandusele väga ettevaatlikku lähenemist.
Mis spetsiifilistesse meetmetesse puutub, siis on hetkel koostamisel üksikasjalik tegevuskava strateegia rakendamiseks ning komisjon kavatseb selle sel suvel avaldada.
Georgios Koumoutsakos
fraktsiooni PPE nimel. - (EL) Austatud juhataja! Voliniku avaldus jättis mulle väga positiivse mulje ning kuulasin seda suure huviga, sest laevandus on Euroopa majanduse seisukohalt väga tähtis ja võiks isegi öelda, et eluliselt vajalik sektor.
Euroopa Liidul on täielik õigus kaitsta majandussektoris oma liidrirolli ning säilitada meretranspordi kõrget standardit. Meie ees seisvaks väljakutseks on säilitada liidriroll ülemaailmsel laevandusturul ning selleks vajame tõhusat ja koordineeritud meretranspordipoliitikat.
Täna arutlemiseks esitatud raport, mis pädevas parlamendikomisjonis juba suure häälteenamusega vastu võeti, on väga üksikasjalik raport, mis liigub õiges suunas, ning minu arvates vastab tekst juba praeguses olekus ilma muudatuste ja muudatusettepanekuteta meie vajadusele liikuda kindlat teed pidi eelpool mainitud suunas.
Loomulikult seisab Euroopa laevandus hetkel suurte raskuste ees, millele lisandub ka väljastpoolt tulev probleem. Esimeseks väljakutseks on vajadus suurendada konkurentsi. Kahtlemata on vaba konkurents laevanduse aluseks. Samas on aga paljudel juhtudel vaja riigiabi, sest peame tihti konkureerima ebaausa konkurentsiga kolmandatest riikidest.
Seega võib teha järgmise järelduse: riigiabi peab säilima, sest tänu sellele on säilinud Euroopa laevanduse ja liikmesriikide majanduste konkurentsivõime. Teine meie ees seisev väljakutse on vajadus tugevdada ja parandada inimeste kutseõpet laevandussektoris, sest laevandusalast elukutset otsivate noorte arv on märkimisväärselt vähenenud ja laevandussektoris on puudus kogenud meremeestest.
Vajame seetõttu dünaamilist poliitikat. Kõne all olevad kaks sektorit vajavad kindlasti tähelepanu ning minu arvates liigub raport õiges suunas.
Knut Fleckenstein
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Esmalt tahan öelda, et tervitame väga asjaolu, et tulevikus on ELil olemas merenduspoliitika, olgugi et me hääletust veel veidi kauem ootama peame. Eeldame, et raport kaasatakse ka valmivasse raportisse transpordi tuleviku kohta ning seejärel valgesse raamatusse.
Euroopa meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani loome raamistiku, mis muudab Euroopa meremajanduse rahvusvahelisel tasandil palju konkurentsivõimelisemaks, ning siin poliitikas tuvastasime esmalt, et tahame seada raamistiku, tuginedes ökoloogilistele standarditele, ning teiseks, et tahame mõistlikke ülemaailmseid sotsiaalstandardeid kvaliteetse laevanduse jaoks.
Tahaksin lühidalt kolme punkti käsitleda. Esiteks on laevandus keskkonnasõbralik transpordisektor ning sellest lähtuvalt oli üks meie peamistest eesmärkidest anda sellele majandusharule tulevikus ka oma roll võitluses kliimamuutuse vastu. Olen igati selle poolt, et loome algatusi, nagu nn roheliste sadamate algatus, olgugi et me täna veel otsuseid vastu ei võta, vaid anname pigem komisjonile ja nõukogule ülesande uurida välja, mis seoses sellega võimalik on.
Minu arvates on rahvusvahelise konkurentsivõime alalhoidmine sama oluline, kaasa arvatud seoses teiste transpordivõimalustega. Seetõttu on ka vajalik, et komisjon koostaks meie ettepaneku alusel uuesti mõjuhinnangu seoses Põhja- ja Läänemere väävliheite kontrollpiirkondadega, sest kui tahame siin rangemaid nõudeid kui mujal, siis peame arvestama ka rahvusvahelise konkurentsiga ning, kui vähegi võimalik, kandma hoolt selle eest, et me ei sunni kaubakonteinerite transporti tagasi maanteedele, mis avaldaks hoopis vastupidist mõju.
Tahan veel mainida ühte minu arvates väga tähtsat asja, milleks on suuremate Euroopa sadamate kaasamine üleeuroopaliste transpordivõrkude kavandamisse. See on meie jaoks äärmiselt tähtis, sest sadamad on väga olulised ristumiskohad transpordiahelates, mis saavad oma rolli ainult siis tõhusalt täita, kui lihtsustame ja toetame nende kokkusobivust.
Võiksin mainida veel paljusid teisi punkte. Tänan teid suurepärase raporti eest, Peter van Dalen! Andsime raporti valmimisele kõik oma väikese panuse ja loodan teie mõistvale suhtumisele seoses asjaoluga, et me ei taha seda suurepärast raportit teie muudatusettepanekute vastuvõtmisega ära rikkuda.
Jean-Paul Besset
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon toetab täielikult Peter van Daleni raportit ja ettepanekuid. Ta esitas meile tasakaalustatud teksti, mis valmis tänu tihedale koostööle, mille ta teiste fraktsioonidega saavutas.
Toetame raportit, sest selles on selgesti sõnastatud ELi merenduspoliitika ees seisvad väljakutsed ehk kasvav mereliiklus liidus sees ja väljastpoolt liitu, ilma samas keskkonna või sotsiaalsete küsimuste valdkonnas järeleandmisi tegemata. Tekst on järjepidev ja selle aluspõhimõtteks olevat jätkusuutliku arengu poliitikat tuleks meie arvates kõikides valdkondades rakendada. Tekstis on pakutud välja positiivsed suunad, milles meretransport saab areneda parimates võimalikes tingimustes kuni 2018. aastani.
Eeskätt rõhutame võitlust nn mugavuslippude kuritarvitamise või nõuetele mittevastavate laevade vastu ning kaitset piraatluse eest. Toome esile ka vajaduse poliitika järele, mis on loodud ühtse Euroopa mere raamistikus, ning samuti Euroopa meresadamate mitmeliigilise sisemaaga ühendamise tähtsust. Rõhutame samuti Euroopa sadamatesse sisenemise ja sadamatest väljumise halduseeskirjade lihtsustamist. Lisaks toome veel esile merenduselukutsete ja asjaomase täiendõppe edendamise ning viimaks ka keskkonnaküsimuste esmatähtsustamise.
Üldjoontes toetame alati kõike, mis aitab meie arvates kaasa meretranspordi sektori edendamisele, et see maantee- ja lennukitranspordiga konkureerida suudaks. Peter van Daleni raportis on võetud täies ulatuses arvesse ülemaailmseid keskkonnaprobleeme, millele meretransport üheks lahenduseks on, seda eriti võitluses globaalse soojenemise vastu.
Meil on ainult kahju, et raportöör ega ka komisjon ei võtnud vastu meie esitatud muudatusettepanekut seoses meretranspordi sektori integreerimisega kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi. Meie arvates ei tohiks ükski majandussektor üldreeglist kõrvale hoida ning sarnaselt lennundus- ja maanteetranspordi sektoritega peab merendussektor, mis küll suurte heitkoguste eest ei vastuta, andma oma panuse nende vähendamiseks. Seetõttu esitame oma muudatusettepaneku täiskogule.
Jacky Hénin
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kui ütleme, et EL vajab tõelist meretranspordi arengustrateegiat, siis oleme väga tagasihoidlikud, sest tegemist on ELi tuleviku jaoks väga tähtsa teemaga nii toidu, majandusliku ja poliitilise iseseisvuse kui ka keskkonnakaitse seisukohalt.
Tõhusaks toimimiseks peab strateegia olema väga laiaulatuslik ning hõlmama laevaehitust, laevade remontimist, sadamaid, tööhõivet ja töötajate koolitamist ning ohutust. Asjaolu, et parlament lükkas 2006. aastal tagasi sadamateenuste liberaliseerimist käsitleva direktiivi, on minu arvates igasuguse Euroopa meretranspordipoliitikaga aluseks.
Parlament nõuab, et komisjon jätkaks võitlust mugavuslippude kuritarvitamise vastu. See on küll positiivne, kuid lahing on alles algamas, sest lõppude lõpuks ei pea me siiski võitlema mugavuslippude kuritarvitamise vastu, vaid mugavuslippude tava enda vastu. Vastasel juhul on kõik meie head kavatsused seoses ohutuse ja töökohtade loomisega hukule määratud.
Väga positiivne on asjaolu, et riigiabi selle sektori jaoks tehakse sõltuvaks kvaliteetsetest sotsiaalsetest ja keskkondlikest kriteeriumidest kinnipidamisest ning töökohtade edendamisest ja meremeeste koolitamisest ELi liikmesriikides, sest ainsad konkurentsi moonutavad tegurid ei ole seotud riigiabiga, vaid tulevad hoopis sotsiaalsest, palkadega seotud ja keskkondlikust dumpingust.
Parim tagatis meretranspordi ohutusele on hästi tasustatud ja hea väljaõppega meekonnad, kellele on garanteeritud hea sotsiaalkaitse ja head töötingimused.
Mul on hea meel, et räägime lõpuks ka meremeeste elukestvast õppest ja erialaste kvalifikatsioonide ning oskuste tugevdamisest. Peame kandma hoolt selle eest, et seda tunnustatakse kõikide meremeeste õigusena ja et tööandjad seda rahastavad.
Toetan ka nõudeid seoses laevaehituse ja terase kvaliteediga. Loomulikult teeb meile esitatud tekst mõned sammud edasi, kuid selles on ka palju vasturääkivusi. Teksti hoiavad endiselt tagasi vaba ja segamatu konkurentsi dogma ahelad. Teksti kujundavad ka ikka veel lastisaatjate lobitöö ja halvimad ultraliberaalsed utoopiastsenaariumid.
Kuidas saab tekstis näiteks toetada Euroopa meremeeste tööhõivet, kuid nõuda samas uuringuid, et leida, millises ulatuses oleks neid võimalik uute tehnoloogiatega asendada?
Kuidas saab tekstis kaitsta dumpingutavade vähendamist ning nõuda samas liikumisvabadust töötajatele, kellel ei ole ELis isegi samaväärseid õigusi? Kuidas saab tekstis panna rõhku ohutusele, kui valdavalt pannakse rõhku tarnijapoolsele deklareerimisele ja kui mõned osapooled on kasumi saamise nimel valmis transportima ilma deklareerimata selliseid kaupu, mis võivad osutuda väga ohtlikuks inimestele ja keskkonnale?
Tööd on veel palju teha, kuid me teeme seda koos, sest kindel ja kõrgetasemeline merenduspoliitika peab samuti ja eelkõige austama neid järjekindlaid mehi ja naisi, kes teiste vajaduste rahuldamise nimel tihti oma elu kaalule panevad.
Anna Rosbach
fraktsiooni EFD nimel. - (DA) Austatud juhataja! Meile esitati küll väga ambitsioonikas poliitikat käsitlev dokument, kuid mul on sellele vaatamata mõned märkused.
Kaubaveo suurendamine suurematel ELi jõgedel on küll hea mõte, aga kuidas arvestame asjaoluga, et viimastel aastatel on veetasemed olnud tihti liiga madalad, et täiskoormatud praamid neil jõgedel navigeerida saaksid? Kui praamid vaid poole lastiga liiguvad, siis on kulud liiga kõrged.
Riskipõhine kontrollimine - kuidas saame siis kontrollida, kas söepraam ei vea salaja ka inimesi? Riskipõhisest kontrollimisest üksinda ei piisa. Naiivne on eeldada, et kõik maailma merendusega tegelevad riigid peavad kinni ELi kõrgetest keskkonnastandarditest. Pigem vastupidi, paljud vanad laevad kolmandatest riikidest hakkavad sellest kasu lõikama.
Piraatlus - miks mainitakse seda probleemi ainult Aafrika kontekstis? Piraatluse probleem on palju tõsisem Indoneesia vetes ja see mõjutab ka ELi laevandusettevõtjaid.
Kohustuslik jäätmete mahalaadimine - jäätmete mahalaadimine peaks olema kohustislik kõikides liigeldavates rannikuvetes, et vältida keskkonnakatastroofe.
Minu arvates on kahetsusväärne ka asjaolu, et oleme sulgenud nii palju väiksemaid sadamaid. Peaksime investeerima rannikualade meretranspordi tugevdamisse, mitte seda nõrgendama.
Viimane märkus käib selle kohta, et meile öeldakse küll tihti, et laevaehitussektor on ELi jaoks väga tähtis, kuid kus on arutelu seoses laevade mõistliku ja keskkonnasõbraliku lammutamisega? Kas tahame saata oma laevu ikka vastutustundetult edasi lammutamisele India randadele, kui me neid enam ei vaja?
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopa merendusküsimusi ei saa käsitleda eraldiseisvana rahvusvahelistest merendusküsimustest. Euroopa on suur konkurent meretransporditurul, eriti reisijate ja kaubakonteinerite transportimises. Euroopa Liidu positsioon sektori ülemaailmsel turul vajab tugevdamist.
Meremeeste koolitustaseme tõstmine ning nende töö- ja elamistingimuste parandamine nii pardal kui ka sadamas ja reidil ankrus oodates aitaksid selle saavutamisele oluliselt kaasa. Kogu Euroopa ulatuses on merendussektoris puudus kõrge kvalifikatsiooniga töötajatest - alates laevaehitusettevõtjatest kuni lõbusõidulaevadeni.
USA, Aasia ja Lähis-Ida ettevõtjad pakuvad palju rohkem võimalusi kui Euroopa ettevõtjad. Nendes tingimustes eelistavad Euroopa elukutselised meremehed töötada Dubai või Hiina merendusettevõtjate või laevaomanike juures ajal, kui Euroopa laevade meeskonnad koosnevad filipiinlastest või indialastest. Selline olukord peab lõppema! Liikmesriikide merendusega seotud asutused peavad tegema tihedamat koostööd, et ühtlustada koolitusprogramme ja pakkuda võimalusi tasustatud õppepraktikateks ning kogemuste vahetamiseks Euroopa merendusettevõtjatega.
Tahan tõstatada veel ühe punkti seoses ohutusega, mis on äärmiselt tähtis ja piirab endiselt ülemaailmse mereliikluse sujuvat toimimist. Pean siinkohal silmas olukorda Somaali poolsaare piirkonnas. Tervitan operatsiooni NAVFOR Atalanta jõupingutusi, mis täidab sealses piirkonnas täiel määral oma kohuseid. Peame aga tunnistama, et vajame spetsiifilisi kaitsetööstuse investeeringuid, et varustada sõjaväge laevade ja muude sekkumiseks vajalike vahenditega, mis on palju tõhusamad kui need, mida Euroopa merevägi hetkel kasutab.
Saïd El Khadraoui
(NL) Austatud juhataja! Head kolleegid, lugupeetud volinik! Nõustun suures osas oma kolleegi Knut Fleckensteini tehtud märkustega. Esmalt tahaksin suurepärase raporti eest tänada oma kolleegi, Peter van Dalenit. Ta keskendub selles paljudele olulistele probleemidele, millest esimeseks on laevanduse tähtsus meie majandusele. Ta osutab ka tõsiasjale, et peame konkureerima ülemaailmsel turul ja seetõttu pöörama tähelepanu meie merendussektori konkurentsivõimele ning samal ajal püüdlema ka jätkusuutlikuma transpordi poole. Teisisõnu peame takistama Euroopa laevade loobumist Euroopa riikide lippudest. Samal ajal peame andma kõikidele võrdsed võimalused. Seetõttu on oluline, et riigiabi eeskirjad, mis on juba mõnda aega kasutuses olnud, hakkaksid ka tegelikult meie sadamates kehtima. Olen kindel, et peame selle küsimuse juurde hiljem tagasi tulema.
Arvesse tuleb võtta kolme olulist valdkonda. Esiteks tööhõive ning töötingimused. Laevandusega seotud erialad tuleb noortele jälle atraktiivseks teha, mis on tänapäeval äärmiselt keerukas. Peame rohkem pingutama, et teavitada noori karjäärivõimalustest maismaal või mujal. Need on faktorid, millele edasine ehitada tuleb. Samuti tuleb töötingimusi parandada, kinnitades Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni õigusaktid, mitte ainult Euroopas, vaid loomulikult ka üleilmsel tasandil kontrolle tehes.
Teine oluline teema, mida paljud teist juba mainisid, on laevanduse mõju keskkonnale. Iseenesest on laevandus jätkusuutlik transpordiliik, kuid arenemiseks on veel ruumi. Selles osas peab Euroopa võtma endale juhtiva rolli, mille hulka kuuluvad ka läbirääkimised Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis.
Viimaks ei ole ju vaja märkidagi, et turvalisus on hädavajalik. Saame luua elujõulise ameti vaid siis, kui sellega saab tegeleda turvaliselt. Peame muutma laiendatud meresõiduohutuse kolmanda paketi tegelikkuseks ning jätkama missiooni Atalanta toetamist Somaalia rannikuvetes.
Gesine Meissner
(DE) Austatud juhataja! Täna esimese sõnavõtjana Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonist sooviksin alustada, tänades südamest Peter van Dalenit! Oleme kõik näinud, et ta on täielikult meretranspordile pühendunud. See on ülimalt selge.
Me kõik teame, kui oluline see teema on. Viimastel aastatel, enne kriisi, kasvas merendussektor oluliselt rohkem kui teised majandusharud. Loomulikult on selles meretranspordil suur roll ning võib öelda, et merendusklastrid on Euroopa edasise arengu jaoks määrava tähtsusega. Ennustatakse, et nüüd, kui oleme majanduskriisi halvima üle elanud, hakkab transpordisektor taas kasvama ning meretransport muutub tähtsamaks. 90% meie ekspordist ja impordist liigub läbi sadamate. Loomulikult on oluline, nagu varemgi öeldud, sadamatele ja sisemaaühendustele tõsiselt tähelepanu pöörata seoses transpordikoridoride ja üleeuroopaliste transpordivõrkudega.
Vajame värsket verd. Kui transport meresektoris kasvab, vajame loomulikult ka rohkem inimesi, kes sellel alal töötada tahaksid. Selleks vajame kvaliteetset koolitust, mis on üle kogu Euroopa ühtlustatud. Samal ajal peame seda ala ka reklaamima. Noored peavad lihtsalt nägema, millised tulevikuvõimalused neil meretranspordi alal on. Soovime häid töötingimusi - ka seda saame ja tahame üle kogu Euroopa ühtlustada.
Keskkonnaaspekti on juba mainitud. Laevandus on väga keskkonnasõbralik, eriti süsinikdioksiidi heitkoguseid silmas pidades. Siiski on arenemisruumi lämmastikoksiidide ja väävli heitkoguste osas. Selles osas tuleb tööd teha nii sektorisiseselt kui ka Euroopas üldiselt, sest, nagu varemgi mainitud, on see tugevas rahvusvahelises meretranspordi konkurentsis püsimise seisukohalt äärmiselt oluline. Euroopas on meil selles valdkonnas juhtiv roll, kuid peame kindlustama, et meile see roll ka jääks. Üksikjuhtudel võime selles osas ka riigiabi vajada. On vaja kindlustada, et teeksime selle sektori edasiarendamiseks koostööd.
Kokkuvõtteks võib öelda, et meretransport on kindel tulevikuala ning seetõttu on hea, et oleme selle tarbeks arendamas pikaajalist strateegiat.
Dominique Riquet
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! On elutähtis, et korraldaksime Euroopa meretranspordipoliitikat, mis on ambitsioonikas ning pikaajaline. See peab arvestama faktoritega, mis on sektorispetsiifilised ning suunatud väljakutsetele, mis sektori ees seisavad.
Meretransport on Euroopa Liidu jaoks mitmes osas strateegiline sektor peamiselt oma rolli tõttu kasvus ja tööhõives ning samuti sellega seotud keskkondlike ja jätkusuutliku arengu aspektide tõttu. Juba mainiti, et meretransport hõlmab 80% maailma kaubandusest. Euroopa Komisjoni teatis ja Peter van Daleni raport näitavad meile teed, mida peame järgima, seavad strateegilised eesmärgid ning määratlevad Euroopa Liidu meretranspordipoliitikas peamised tegevusvaldkonnad.
Sooviksin isiklikult rõhutada punkte, mida oleme kolleeg Dominique Vlastoga transpordi- ja turismikomisjonis propageerinud. Need on järgmised: Euroopa Liit peab tugevdama meretranspordi sektori konkurentsivõimet, milleks tuleb sektorisiseselt parandada töötingimusi ja karjäärivõimalusi. Konkurentsivõime tõstmise kõrval ei tohi tähelepanuta jätta jätkusuutlikku arengut, ausat konkurentsi ega turvalisust. Keskkonda puudutavas osas peaks ELi poliitika edendama väliskulude sisestamist ning merenduse heite kontrollpiirkondade kehtestamist. Lõpuks, eeldades mereliikluse suurenevat taset, peame edendama investeeringuid, mis on suunatud meie sadamate infrastruktuuride kaasajastamisele ja nende mahu suurendamisele.
On oluline, et Euroopa Parlament jagaks oma visiooni ELi meretranspordi poliitikast kuni 2018. aastani. Peter van Daleni suurepärane raport, mis on komisjonis suurt toetust leidnud, leiab sarnaselt suure toetuse parlamendilt, mis annab meile tugeva aluse läbirääkimisteks tulevikus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Meretransport on Euroopa Liidu jaoks äärmiselt oluliseks muutumas. Pidades silmas fakti, et merendussektor ei konkureeri ainult ühenduse tasemel, vaid ka ülemaailmsel tasemel, peaksime rõhutama meretranspordi proportsionaalse kasvu tähtsust meie kogu transporditegevuse osana nii ühenduses kui ka sellest väljaspool. Siiski tuleb rõhutada, et mõned liikmesriigid on ikka veel vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi mustas või hallis nimekirjas. Seetõttu kutsume liikmesriike ja laevaomanikke üles leidma endale koht vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi valges nimekirjas.
Lisaks sellele ja võttes arvesse viimaste aastate mereõnnetusi, usun, et igas liikmesriigis, millel on ligipääs merele, tuleb rajada mereõnnetuste sekkumiskeskused.
Lugupeetud volinik! Soovin kasutada võimalust ning arutleda veel kord palve üle, mille komisjonile esitasin. Palve puudutas asjaolu, et peaksime kasutama täiel määral ära Euroopa Liidu vahetut juurdepääsu Mustale merele, mis on erilise geostrateegilise tähtsusega piirkond. Selles osas peaks komisjon laskma käiku, nagu teistegi Euroopa merede osas, projektikonkursid Musta mere merekoridoride arendamiseks. Rotterdami sadama ja Constanţa vaheline ühendus mööda Reini-Maini-Doonau kanalit lühendab Põhjamere ja Musta mere vahelist kaugust 4000 kilomeetrit. Seetõttu usun, et see on oluline, ning palun komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada prioriteetse projekti 18 rakendamist.
Kuigi transport laevadega põhjustab vähem reostust, on Euroopa Parlament palunud, et laevatransport ja eriti meretransport kaasataks heitkogustega kauplemise süsteemi.
Laevatehased kogevad eriti praeguses majandus- ja finantskriisis rahalisi raskusi. Hetkel ei suuda laevatehaste esindajad pakkuda lahendust majanduskriisist üle saamiseks.
Euroopa merendussektor seisab vastamisi aina kasvava kvalifitseeritud meremeeste puudusega. Euroopa Liidu meremeese sotsiaalsed ja töötingimused on tihedalt seotud Euroopa laevastiku konkurentsivõimega. Arvan, et on vaja meetmeid, mis lihtsustavad selle sektori töötajate liikuvust põhjendamatute takistuste ja piiranguteta.
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja! Soovin õnnitleda Peter van Dalenit ja ka oma kolleegi Knut Fleckensteini selle hiilgava algatuse puhul, mis aitab Euroopa Parlamendi ELi merenduspoliitika eesmärkideni jõuda! Samuti soovin neid tänada selle eest, et nad olid nii suuremeelsed ja arvestasid enamiku minu ettepanekutega!
Lõpetatud raport sisaldab selliseid olulisi aspekte nagu sadamate ja laevade kohandamine vähese liikumisvõimega inimeste vajadustest lähtudes ja ILO 2006. aasta meretöönormide konventsiooni ratifitseerimine. Lisaks sellele palutakse raportis tööstusel konventsiooni ka oma tegevustesse kaasata. Üks oluline aspekt on ettepanekute pikendamine kõikide tasemete meremeeste erialase koolituse puhul, et võidelda nende alaväärtustamise ja ekspluateerimisega.
Raport teeb ettepaneku ka juhtiva rolli võtmiseks Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis reostuse vastu võitlemises, et leida alternatiivid laevamarsruudile ja vähendada väävli heitkoguseid kasutades arukaid transpordisüsteeme, nagu satelliidisüsteemi Galileo.
Raport teeb ka ettepaneku tunnustada Euroopa võitlust piraatluse vastu ja toetada operatsiooni Atalanta kasvavat efektiivsust ning ka vajadust parandada laevade projekteerimise kvaliteeti, et kohandada neid kõige kõrgemate juurdepääsu- ja turvalisuse standardite kohaselt.
Lõpetuseks tahan öelda, et tervitan eriti sadamate rolli tunnustamist uutes üleeuroopalistes transpordivõrkudes, kaasa arvatud nende olulist sidet kuivdokkide või sisemaa sadamate ja logistiliste platvormidega.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja! Täna arutlusel olev strateegia on äärmiselt ambitsioonikas selle peasuunaga seoses on meie fraktsiooni raportöör Georgios Koumoutsakos rääkinud juba kõigest, mida öelda tahtsin.
Siiski lubage mul teha kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmena märkus seoses selle väga huvitava ja teedrajava algatusega, mis loob e-merenduse seirevõrgustiku. Nõustun isiklikult komisjoni tekstiga. See annab sätte, mille alusel luua integreeritud teabehaldussüsteem kõigi merel olevate laevade ja nende lasti tuvastamise, seiramise, asukoha määramise ja sellekohase teavitamise jaoks.
Ka Frontex teostab illegaalse immigratsiooni vastase võitluse raames samasuguseid elektroonilisi seiretegevusi. Ma ei tea muidugi, kas neid seiretegevused on rohkem või vähem arendatud. Seetõttu soovin teada, kas arvestame seda juhul, kui komisjonil on vaja oma teatises midagi selgitada, kui iga ameti jaoks peaksid olema spetsiifilised eri pädevused, või peaks seda teavet hoopis kombineerima, et meil oleksid mõlemas suunas paremad tulemused.
Ioan Mircea Paşcu
Austatud juhataja! Tahan käsitleda kahte küsimust, mida raportöör küll mainis, kuid mida ta ei selgitanud.
Kõigepealt piraatlus, mille kohta tehtud ettepanekud on kõik head, kuid vältimatult üldistavad. Ehk on võimalik kasutada operatsiooni Atalanta käigus omandatud kogemusi, et anda suurem panus Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni soovitatud enesekaitsesuunistele, arvestades, et piraatluse probleem muutub arvatavasti veelgi tõsisemaks ning liit ei saa korraldada terves meretranspordiruumis samasugust operatsiooni, mida ELi kaubalaevastikud kasutavad.
Teine küsimus puudutab vajadust arendada rohkem ühendusi mere- ja siseveeteede sektorite vahel, võttes arvesse nendes sektorites toimuvate tegevuste mahukust. Seda näitab hästi näiteks Doonau jõe ja Musta mere puhul sealsete majanduslike, sotsiaalsete, keskkondlike ja poliitiliste tegurite omavaheline seotus.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Mu esimene küsimus puudutab raportit, mida me Euroopa Komisjonilt programmi Marco Polo tõhususe kohta palume. Mu teine küsimus on seotud võimaluse või pigem tulevaste õigusloomega seotud ettepanekutega, mis puudutavad Euroopa Liidu meresadamate rolli suurendamist ülemaailmses merelogistikas.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Austatud juhataja! Palusin võimalust võtta sõna, et selgitada, et jätsin oma esialgses raportis kahe silma vahele ühe asja, mida ka ükski kolleeg maininud ei ole. Tahan juhtida erilist tähelepanu Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) rollile. Mul oli alles hiljuti võimalus külastada koos mõnede kolleegidega EMSAt, mis teeb Euroopa Liidu meretranspordipoliitika väljatöötamise seisukohalt väga tähtsat tööd. Amet vajab meie toetust ning minu arvates aitavad selle käsutuses olev teave ja tehnilised võimalused ELi laevandust ja meretransporti, kuid nendest võib olla kasu ka teistele sektoritele, mida just äsja mainiti, seda eriti seoses näiteks teabega, mida saab hinnata ja kasutada Frontexi kontekstis.
Viimase märkusena tahan öelda, et EMSA teeb tegelikult väga tähtsat tööd, mida peame Euroopa Liidu merenduspoliitika üle arutledes tunnustama ning millega arvestama.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Arutelu oli väga huvitav ja see toetab kindlasti Peter van Daleni suurepärast raportit. Minu arvates on raport väga hästi koostatud, sest üldiselt on poliitikat käsitleva raporti koostamine üks raskemaid ülesandeid, sest poliitika kui vahendi visioon on suunatud kaugemale tulevikku, aga samas tuleb keskenduda ka peamistele punktidele.
Kolleegium tegeleb hetkel üksikasjaliku rakendamist käsitleva tegevuskava koostamisega. Võimalik, et see valmib suvel. Tahaksin vastata ka kolmele küsimusele. Mis puudutab riigiabi suuniseid sadamatele, siis toimuvad seoses sellega hetkel arutelud komisjoni konkurentsi peadirektoraadis koos ühe endise konkurentsivolinikuga ning komisjonilt oodatakse tõesti head koostööd, mistõttu võtab see veidi aega. Ma ei saa täpset ajakava esitada, kuid tegeleme asjaga.
Mis Marco Polo küsimusse puutub, siis arutlesime juba üleeuroopalise transpordivõrgu küsimuste üle ning seda käsitletakse selle arutelu raames.
Meresadamate kohta ei ole meil hetkel ühtegi õigusakti valmimas.
Tänan teid veel kord selle arutelu eest, austatud juhataja ja lugupeetud parlamendiliikmed! Komisjonil on sellest palju kasu.
Peter van Dalen
raportöör. - (NL) Austatud juhataja! Tänan teid ja tänan kõiki parlamendiliikmeid! Minu arvates on raport hea näide konstruktiivsest koostööst eri fraktsioonide vahel.
Tahan rääkida lähemalt kolmest olulisemast punktist, mida mõned teist juba mainisid. Esiteks keskkond, mis on äärmisel tähtis. Meie laevade keskkonnasäästlikkus peab oluliselt paremaks muutuma ning oma raportis esitasin ka mõned võimalused selle saavutamiseks, nagu laevamasuudi maksu kehtestamine sõltuvalt kütuse keskkonnasäästlikkusest. Mind huvitab, kas komisjon oleks ehk valmis seda ideed veel kaaluma?
Lõpuks veel nn roheliste sadamate kontseptsioon, nagu mõned parlamendiliikmed seda nimetavad. Nn rohelises sadamas tegeletakse keskkonnasõbralikku laevaga kiiremini kui teistega ning selline laev peab ka väiksemat sadamamaksu maksma. Selline kontseptsioon tasustab head keskkonnakäitumist. Nii saab reaalselt kombineerida omavahel positiivsed ja negatiivsed stiimulid. Hea keskkonnakäitumisega laevasid tasustatakse ja laevad, mis jäävad allapoole soovitud taseme, kaotavad kiiresti raha. Pooldan igal juhul sellist süsteemi.
Mis ohutusse puutub, siis ütles üks parlamendiliige, et liikmesriigid peavad kiiremas korras meresõiduohutuse kolmanda paketi rakendama. See on vajalik. Silvia-Adriana Ţicău mainis vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumit. Teil on õigus - kontrollid on muutumas riskipõhisteks kontrollideks, mis on palju parem kui kindla protsendimäära kasutamine. Sellega tugevdatakse kontrolle ning nii tasustatakse head käitumist, mis tähendab, et laevad peavad hästi käituma. Slovakkia ei ole ikka veel valges nimekirjas ja peab oma jõupingutusi suurendama.
Erilist rõhku panin laevaehitusele ja laevade hooldamisele. Teame, et majanduslanguse ajal jäetakse hooldamine kiiresti unarusse. Me ei saa kindlasti lubada sellel juhtuda ja eeskätt klassifikatsiooniühingutele esitatakse hetkel tõsiseid nõudmisi.
Toetame täiel määral Atalanta piraatlusega võitlemise missiooni. See on hea missioon ning on juba väga edukaks osutunud. Alles möödunud nädalal aitas Hollandi merevägi vabastada ühte Saksa kaubalaeva. Minu arvates on selline koostöö ideaalne ning antud juhul pidid laevaomanikud tegema koostööd ja liikuma konvoides, sest mitte ükski neist ei saanud üksinda liikuda.
Tahan viimaks tänada ka volinikku ja komisjoni ning öelda, et jääme ootama raporti kaasamist tegevuskavasse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kahe nädala pärast Brüsseli osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sergio Berlato  
kirjalikult. - (IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa meretranspordisektor mängib globaliseerunud turul tähtsat rolli. Sektori tähtsuse aluseks on üks väga oluline arv, nimelt kuulub 41% ülemaailmsest laevastikust Euroopa Liidu riikide juhtimise alla.
Euroopa laevastik on aga kasvava konkurentsisurve all seoses riigiabi suurenemisega kolmandate riikide meretranspordisektorites. Kutsun seetõttu komisjoni üles esitama kiireimas korras uusi riigiabi käsitlevaid suuniseid, et luua õiglased tingimused rahvusvahelise merekaubanduse jaoks.
Viimase aja uuringute hinnangul peaks Euroopa Liidu liikmesriikide meretransport 2006. aasta 3,08 miljardilt tonnilt suurenema 2018. aastaks 5,3 miljardi tonnini. Olen seetõttu nõus kõne all oleva raporti sisuga. Teisisõnu olen nõus, et Euroopa sadamate infrastruktuuri võimekuse arendamine meretranspordisektori kasvamise säilitamiseks on prioriteetne tegevusala.
Viimaks tahan lisada, et minu arvates vajavad ka merendusega seotud erialad rohkem edendamist Euroopa noorte kodanike seas koos asjakohase teabe abiga, mis hetkel väga puudulik olevat paistab. Leian, et kasvav väljaõppega meremeeste puudus Euroopa meretranspordisektoris võib seda aja jooksul nõrgemaks muuta.
Danuta Jazłowiecka  
kirjalikult. - (PL) Head kolleegid! Kui vaadata Euroopa Liidu meretranspordi praegust olukorda, võib sellest teha väga vastakaid järeldusi. Ühest küljest kinnitavad esitatud andmed, et liikmesriikide lippude osakaal transpordis on suur nii ülemaailmsel kui ka ELi tasandil. See rõhutab ühenduse tähtsust uute tehnoloogiate ja korralduslike süsteemide rakendamises, eriti seoses keskkonnakaitse ja meeskondade elustandardite paremaks muutmisega. Teisest küljest on aga märgata üha kasvavat konkurentsi kolmandatest riikidest ning eriti seoses nn mugavuslippudega. Märgata on ka noorte kahanevat soovi hakata tööle sektoris, milles töötamine kahtlemata väga raske on. Kokkuvõtteks ei ole ELi meretranspordituru praegune olukord küll paha, kuid väljavaated ei ole ka eriti optimistlikud. Minu jaoks on aga prioriteediks meetmed siseveetranspordi toetamiseks ja optimaalse ühenduse tagamiseks mere- ja siseveekaubavedude vahel. Ma esindan Odra jõe ülemise vesikonna piirkonda ning näen, kui vähe kasutatakse selle piirkonna jõesadamate potentsiaali, seda eeskätt transporditeena Tšehhi Vabariigi, Poola ja Saksamaa sisemaapiirkondade ja Szczecini meresadama vahel. Seda aspekti tuleb ELi meretranspordi kontekstis samuti meeles pidada, et hetkel arutlemisel oleva poliitika raames kasutuselevõetavad meetmed annaksid oma panuse kogu ühenduse arengule, mitte ainult rannikualade arengule.
Vilja Savisaar  
kirjalikult. - (ET) Lugupeetud juhataja, raportöör, kolleegid. 41% ülemaailmsest laevastikust kuulub Euroopale, ent kahjuks toetavad mitmed kolmandad riigid oma laevnikke ja laevaomanikke rohkem kui Euroopa Liidu liikmesmaad või siis kehtestavad nõrgemad nõuded laevade turvalisusele ja keskkonnasõbralikkusele.
Euroopa peab tagama oma meremeestele parimad töötingimused, laevade turvalisuse ja merekeskkonna olukorra parendamise. Selle nimel tuleb pingutada, ehk tuleb julgustada liikmesmaid toetama on riigi merendussektorit ning tagama, et antud riigi registris olevad laevad täidaksid ratifitseeritud konventsioone ja rahvusvahelisi nõudeid. Olgugi et merendustransport on keskkonnasõbralikum kui maantee- või lennutransport, on siin võimalik saastamist veelgi vähendada.
Oma muudatusettepanekuga soovin, et tulevikus oleksid sadamaoperatsioonid veelgi efektiivsemad ja vähem saastavad, millele kindlasti aitab kaasa paberivaba asjaajamine ning intelligentsete transpordisüsteemide laiem kasutamine. Samas ei ole intelligentsete transpordisüsteemide peamine eesmärk vähendada saastamist, vaid suurendada efektiivsust ning tagada parem konkurents.
Väga oluline on merendussektori turvalisus: me peame tegema kõik selleks, et tagada meie meremeeste, reisijate, laevade ja kauba turvalisus, ent samas ei saa me antud probleemile läheneda kinnisilmi, relv käes. Peame vaatama olukorda laiemalt ning leidma lahendusi antud piirkonnas olevatele probleemidele.
Kokkuvõtvalt pean tõdema, et merendus on väga oluline osa majandusest ja paljude eurooplaste igapäevaelus. Seetõttu peame tegema kõik selleks, et tagada antud sektori konkurentsivõimelisus ja jätkusuutlikkus, samas mitte unustades keskkonda ja inimfaktorit.
