Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruanne - Viimased arengud rahvusvahelistes valuutakurssides (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
majandus- ja rahanduskomisjoni nimel esitatud Burkhard Balzi raport Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruande kohta;
Euroopa Komisjoni avaldus viimaste arengute kohta rahvusvahelistes valuutakurssides.
Burkhard Balz
raportöör. - (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Meil just paluti olla natuke vaiksemalt. Võib-olla teatavad parlamendiliikmed võtaksid seda palvet kuulda.
Lugupeetud parlamendiliikmed! Täna käsitleb minu raport peamiselt Euroopa Panga tegevust 2009. aastal - teisisõnu on vaatluse all periood, mil majanduslikku, finants- ja üha enam ka poliitilist tegevust mõjutas olulisel määral majandus- ja finantskriis. Puhtalt finantskriisina alanud kriis levis ja mõjutas teise lainega ka kogu reaalmajandust. Majandustegevus kahanes kogu maailmas, samal ajal kui kriisist tingitud maksutulude vähenemise ja sotsiaalkulude suurenemise tõttu suurenes üha enam avaliku sektori eelarvepuudujääk. Edasised majanduse stimuleerimise meetmed mõjutasid ka võla taset. Suurenenud puudujäägi tõttu võtsid kõik valitsused Euroopa Liidus kasutusele laiaulatuslikud kokkuhoiupaketid. Minu arvates olid need paketid vajalikud ja mõnel juhul oleks neid juba ammu vaja olnud. Kuid nendega piiratakse valitsuste võimalust tegutseda.
Kuigi majandustegevus hakkas 2009. aasta teisel poolel taastuma, ähvardas seejärel oht, et finants- ja majanduskriis muutub 2010. aastal kolmandas etapis valitsemissektori võlakriisiks. Minu arvates ei ole seda ohtu suudetud veel kõrvaldada. Viimastel päevadel on meile Iirimaa juhtumiga liigagi selgelt meelde tuletatud, et liikmesriikide ülemäärase võlakoorma probleemi ei ole veel kaugeltki lahendatud, ning seepärast nõustun ka mina eesistuja Van Rompuyga: euro läbikukkumine ei tule kõne allagi. Praegune olukord on siiski selline. Minu raportis käsitletakse selle asemel 2009. aastat, mille kohta võime öelda, et Euroopa Keskpank reageeris probleemidele asjakohaselt - tegelikult isegi hästi. EKP meetmed osutusid väga edukaks ja hoidsid ära paljude finantsasutuste krahhi. Finantsasutused ei laiendanud siiski likviidsust alati täiel määral reaalmajandusele ning seetõttu ei leidnud nende meetmete kogu potentsiaal rakendust.
Kuna nende meetmetega kaasnesid erakorralised sammud, on nüüd ülitähtis, et need meetmed kõrvaldataks arukalt ja hoolika planeerimise käigus. Kreeka ja teiste euroala riikide probleemid on võib-olla osaliselt ise tekitatud, kuid need juhtisid tähelepanu ka majandus- ja rahaliidu põhiprobleemidele. Rikuti stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid. Kogeme praegu tagajärgi ning see hõlmab ka Iirimaal toimuvat. Need rikkumised tuleb nüüd heastada ja uusi rikkumisi tuleb ära hoida. Stabiilsuse ja kasvu pakti tuleb tugevdada ning majandus- ja rahaliit peab olema rohkem tasakaalus.
Minevikus võimaldas majanduspoliitika ebapiisav kooskõlastamine rahaliidus tekkida märkimisväärsel tasakaalustamatusel euroala riikide vahel ning euroalal puudus kokkulepitud kriisijuhtimismehhanism. Kui soovitakse vältida uut kriisi, peab euroala selle tasakaalustamatuse kõrvaldama. Viimasel juhul võivad struktuurilised reformid koos regulatiivse finantsraamistiku läbivaatamisega euroala siiski tugevdada. Euroopa Keskpanga sõltumatuse küsimus on samuti uue majanduse juhtimise oluline aspekt ning seda eelkõige hiljuti loodud Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu puhul. Seetõttu kavatseb Euroopa Parlament jätkuvalt täita väga tõsiselt oma ülesannet vaadata läbi EKP tegevus.
Olen täiesti kindel, et Euroopa Liit ja euroala suudavad sellest kriisist välja tulla ja seda isegi varasemast tugevamana. Kuid järgmistel kuudel peame juhtunust tegema õiged järeldused. See on keeruline ülesanne, kuid oma senise eksistentsi jooksul on Euroopa Liit pidevalt näidanud, et ta areneb paremini just probleeme lahendades. Seega kujutab kriis endast ka võimalust, mida me peaksime ära kasutama.
Kokkuvõttes sooviksin tänada kõiki teiste fraktsioonide variraportööre väga meeldiva ja eduka koostöö eest selle raporti koostamisel. Seda ei saa võtta iseenesest mõistetavana, kuid praegusel juhul väärib see erilist esiletõstmist.
Jean-Claude Trichet
EKP president. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud raportöör, armsad parlamendiliikmed! Mul on au esitleda teile aluslepingus sätestatu kohaselt Euroopa Keskpanga 2009. aasta aruannet. Kuna päevakava on olnud eelkõige Euroopa Parlamendi valimiste pärast natuke sassis, siis rääkisin teile märtsis eelmisest aastaaruandest. Seepärast pöördun nüüd Euroopa Parlamendi poole sel aastal teist korda.
Lubage mul alustuseks öelda, kui hea meel mul on selle üle, et Euroopa Parlamendi resolutsiooni ettepanekuga toetatakse taas kord korrapäraseid kuulamisi majandus- ja rahanduskomisjonis ning üldisemalt Euroopa Keskpangaga tihedate suhete säilitamist. Mul on selle üle seda suurem heameel, sest käesoleval aastal on Euroopa Parlament näidanud veenvalt üles oma soovi ja võimekust panna maksma esmatähtsad Euroopa huvid ning seda eelkõige seoses finantsjärelevalve paketiga.
(DE) Sooviksin alustuseks esitada lühikese ülevaate Euroopa Keskpanga poolt finants- ja majanduskriisi ajal võetud rahapoliitika meetmetest. Peale kriisiperioodi käsitlemise sooviksin rääkida EKP esimesest 12 eksisteerimisaastast. Lõpetuseks sooviksin heita pilgu kõige kiireloomulisematele probleemidele, mis meid 2011. aastal ees ootavad.
Euroopa Keskpanga president. - Lugupeetud juhataja! Lubage mul alustuseks mainida kriisi ajal võetud meetmeid.
2009. aasta oli EKP rahapoliitika seisukohalt kõige katsumusterohkem. See algas tõsise üleilmse majanduslangusega pärast 2008. aasta sügisel puhkenud finantskriisi. Selles vähenenud inflatsioonisurvega keskkonnas jätkasime oma poliitikat ja langetasime oma peamisi intressimäärasid veelgi. Üldiselt langetasime vaid seitsme kuu jooksul - 2008. aasta oktoobrist 2009. aasta maini - oma põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäära 325 baaspunkti võrra. See viis meie põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimäära 1%ni.
Tagamaks, et euroala majapidamised ja ettevõtted saaksid neist äärmiselt soodsatest rahastamistingimustest kasu, jätkasime 2009. aastal ka suurema krediiditoetuse pakkumist euroala pankadele ja isegi suurendasime seda pakkumist. Tegime seda, et reageerida mittetoimivatele rahaturgudele, mis olid nõrgendanud rahapoliitika võimet mõjutada hinnastabiilsust ainult intressimäärasid käsitlevate otsuste kaudu. Nende ebastandardsete meetmete hulgas - nagu me neid nimetada armastame - on kõige tähtsamal kohal jaotamispiiranguta likviidsustoetuste pakkumine meie refinantseerimisoperatsioonide kaudu koostöös euroala pankadega heade tagatiste eest ning sel ajal kehtiva põhiliste refinantseerimisoperatsioonide intressimääraga, kusjuures mitmed tähtajad olid ühenädalaste tehingute omadest pikemad. Lisaks pikendasime 2009. aastal pikemaajaliste refinantseerimisoperatsioonide tähtaegu ühe aastani. Loomulikult olid need väga olulised otsused.
Nagu teie EKP aastaaruannet käsitlevas resolutsiooni projektis on õigesti rõhutatud, on selle suurendatud krediiditoetusega õnnestunud vältida majandussurutist või veelgi suuremat majanduslangust, mis oleks võinud tekkida turu mittetoimimisest tulenevate lisapingete korral. Lubage mul rõhutada, et kogu meie tegevus oli täielikult kooskõlas meie volitustega tagada euroalal kui tervikul keskpikas perspektiivis hinnastabiilsus. Seda, et meil on õnnestunud usutavalt oma ülesannet täita, näitavad euroala soodne inflatsiooniväljavaade ja kindlad inflatsiooniootused.
Pärast seda, kui 2009. aastal finantsturu tingimused mõnevõrra paranesid, vallandusid uued pinged mitmes euroala võlakirjaturu segmendis. Kuna võlakirjaturu tõrgeteta toimimine on põhiliste intressimäärade ülekandumiseks väga tähtis, otsustasime sekkuda euroala võlakirjaturgudel eesmärgiga aidata taastada rahapoliitika normaalsem ülekandmine majandusse. Selleks võtsime kasutusele väärtpaberituruprogrammi. Et see programm ei mõjutaks meie rahapoliitilist hoiakut, vähendasime pakutud likviidsust.
Kokkuvõtteks lubage mul rõhutada, et kõik tõsise finantssurutise ajal võetud ebastandardsed meetmed on oma olemuselt ajutised ning nende kavandamisel lähtuti nende ajutisest kestusest. Mõned 2009. aastal ja 2010. aasta alguses võetud ebastandardsed meetmed on oma kehtivuse juba kaotanud, kui lähtuda olukorra paranemisest mõnel finantsturul ja võtta arvesse euroala majanduse elavnemist.
Lubage mul korraks teiega jagada mõningaid mõtteid euro käekäigu kohta. Minu arvates on eriti olulised kolm elementi.
Esiteks, EKP on hakkama saanud sellega, mida temalt aluslepingutega antud volituste alusel oodati - nimelt hinnastabiilsusega. Tõepoolest, euroala keskmine inflatsioon on viimase peaaegu 12 aasta jooksul olnud 1,97%. See peegeldab täiel määral meie arusaama hinnastabiilsusest, nimelt meie eesmärki hoida euroala aastane inflatsioonimäär alla 2% ja keskmise aja jooksul 2% lähedal. Selles mõttes on eurosüsteem viimase 12 aasta jooksul pakkunud stabiilsust ja kindlustunnet ning on seda teinud ka viimasel ajal olenemata üleilmse finantskriisi põhjustatud probleemsest keskkonnast.
Teiseks, nagu ma juba ütlesin - ja tuues positiivselt esile EKP rahapoliitika usaldusväärsust -, on inflatsiooniootused jäänud kindlalt hinnastabiilsusega kooskõlas olevale tasemele.
Kolmandaks, me arvame, et see edu põhineb EKP täielikul sõltumatusel poliitilisest mõjust, tema kõige olulisemal ülesandel säilitada hinnastabiilsus ja tema läbipaistval kommunikatsioonil, seda eelkõige hinnastabiilsuse määratluse osas. EKP kahesambaline rahastrateegia võimaldab tulevikku vaatavat ja keskpikale perioodile orienteeritud tegutsemist, mida toetab kindel analüütiline raamistik. See raamistik hõlmab raha ja krediidiga seotud suundumuste põhjalikku analüüsi, mille käigus võetakse arvesse inflatsiooni rahanduslikku olemust keskpika ja pika aja jooksul.
Leiame, et selline kõikehõlmav käsitusviis võimaldab langetada teadlikke ja järjepidevaid otsuseid, on samal ajal kindel ega piirdu vaid lühiajalise volatiilsusega.
Euro välise mõõtmega seoses lubage mul öelda vaid seda, et meie valuuta on ka rahvusvaheliselt kanda kinnitanud. 2009. aastal oli euro osakaal rahvusvahelistes võlaväärtpaberites ja üleilmsetes välisvaluutareservides umbes 30%.
Euro välisest mõõtmest rääkides ütlen mõne sõna praeguste välisvaluutakursiga seotud probleemide kohta - käsitlen valdkonda, mis nõuab suurt konservatiivsust.
On kaks peamist teemat. Üks neist on seos tööstusriikide suurte ujuva vahetuskursiga valuutade, näiteks dollari, euro, jeeni, naelsterlingi ja Kanada dollari vahel. Need valuutad on ujunud alates Bretton Woodsi süsteemi kokkukukkumisest 1970ndate alguses. Soovin rõhutada rahvusvahelise üldsuse kindlat seisukohta, et ülemäärasel volatiilsusel ja valuutakursside korratul liikumisel on ebasoodne mõju majandus- ja finantsstabiilsusele.
Lubage mul öelda, et EKP-l on hea meel USA ametiasutuste, nimelt USA rahandusministri ja USA Föderaalreservi juhi hiljuti tehtud avalduste üle, milles rõhutati veel kord, et Ameerika Ühendriigid on huvitatud sellest, et dollar oleks teiste peamiste valuutade suhtes tugev. Nõustun selle seisukohaga täielikult. Arenenud majandusega riikide peamiste valuutade hulgas usaldusväärne dollar on nii Ameerika Ühendriikide, Euroopa kui ka kogu rahvusvahelise üldsuse huvides.
Teine teema puudutab selliste tärkava turumajandusega riikide valuutasid, millel on jooksevkonto ülejääk ja vahetuskurss, mis ei ole piisavalt paindlik. Selles asjus on rahvusvaheline üldsus ühel meelel - ning seda kinnitati veel kord eelmisel nädalal Koreas ja samuti kinnitas seda Euroopa Komisjon -, et asjaomaste tärkava turumajandusega riikide ja rahvusvahelise üldsuse huvides on turu poolt kindlaks määratud vahetuskursside süsteemide poole liikumine, põhinäitajaid arvestava vahetuskursi stabiilsusele kaasaaitamine ja vahetuskursside konkureerivast devalvatsioonist hoidumine.
EKP tavatses öelda, et praegu ei ole aeg olla enesega rahulolev. Nüüd vastab see tõele enam kui varem. Me seisame silmitsi mitmesuguste probleemidega. Kõik asjaomased ametiasutused ja ka erasektor peavad võtma täieliku vastutuse ning see kehtib nii täitevharude, keskpankade, regulaatorite, järelevaatajate, erasektori kui ka finantsharu kohta. Eelkõige on praegune kriis näidanud selgelt seda, et ulatuslike reformide rakendamine majanduse juhtimises on nii euroala riikide kui ka euroala kui terviku huvides.
Eesistuja Van Rompuy esitatud ettepanekud ELi majanduse juhtimise reformi kohta, mille Euroopa Ülemkogu kiitis oma 2010. aasta oktoobris toimunud kohtumisel heaks, kujutavad endast praegusesse järelevalveraamistikku ELi tasandil tehtavaid parandusi ning tunduvad üldiselt asjakohased rahaliiduväliste ELi riikide jaoks. Euroala konkreetseid nõudeid silmas pidades ei ole need ettepanekud meie arvates aga piisavad, et tagada ühisrahaga majanduse parim võimalik toimimine.
Olen veendunud, et järgmiste kuude jooksul aitab Euroopa Parlament Euroopal teoks teha vajaliku suure muudatuse majanduse juhtimises. Finantsjärelevalve ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu suhtes seadusandliku rolliga on Euroopa Parlament näidanud oma sihikindlust oluliste teemade käsitlemisel.
Soovin kasutada võimalust ja tänada teid selle eest ning väljendada taas kord oma veendumust, et selle parlamendi mõju saab majanduse juhtimisega seotud arutelus määravaks.
Teine tähtis ülesanne on seotud finantsregulatsiooniga. Me peaksime kriisist võimalikult palju õppima ja säilitama finantsreformi tempo. Nagu te oma resolutsiooni projektis ütlesite, on BASEL III kiire rakendamine väga tähtis. Euroopa Komisjoni seadusandlikud ettepanekud lühikeseks müügi ja börsiväliste tuletisinstrumentide kohta on samuti hädavajalikud, et muuta finantssüsteem läbipaistvamaks ja paindlikumaks.
Meil seisab ees otsustav aasta. 2011. aastal peaks vastu võetama läbivaadatud juhtimisraamistik, arutletama põhjalikult kriisijuhtimisraamistiku üle ning võib-olla algatatama aluslepingu muutmise menetlus. Peame kõik need reformid õigesti ellu viima, et Euroopa kui tervik ja euroala suudaksid tulevaste probleemidega paremini ja kindlamalt toime tulla.
Samuti on 2011. aasta Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu esimene tegevusaasta. Nagu te oma resolutsiooni projektis üles kutsusite, teeme selle uue organi toetamiseks kõik endast oleneva. Samal ajal jäävad muidugi muutumatuks EKP täielik sõltumatus ja meie peamine Maastrichti lepingus sätestatud ülesanne ning seda olen ma Euroopa Parlamendi ees juba rõhutanud.
Jätkame oma ülesande täitmist. Just seda nõutakse meilt aluslepingus. Võite kindlad olla, et me täidame oma kaaskodanike ootused.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lubage mul alustuseks tänada raportöör Burkhard Balzi EKP 2009. aasta aruannet puudutava tugeva ja laiaulatusliku raporti eest. Komisjonil on hea meel raporti üle, mis kajastab põhiküsimusi asjakohaselt. Raportis tunnustatakse ja kiidetakse EKP tööd kriisiga toimetulekul. Komisjon on samal arvamusel. President Jean-Claude Trichet' juhtimisel on EKP selles keerulises olukorras toiminud oskuslikult ja kindlakäeliselt.
Soovin kasutada võimalust ja tänada Jean-Claude Trichet'd suurepärase koostöö ja eelkõige tema väga tähtsa rolli eest sel pöörasel ajal. EKP on nii järelevalve kui ka oma ebastandardsete meetmete kaudu olnud kasulik tulekahju kustutamisel kriisist väljatulekul ning seega jätkusuutlikule majanduskasvule ja töökohtade loomisele alusepanekul.
Teie raportis rõhutatakse õigesti seda, et finantskriis on näidanud vajadust tugevama majandusjärelevalve järele euroalas. Komisjon on sellega nõus ning just seepärast oleme esitanud mitu seadusandlikku ettepanekut eesmärgiga tugevdada ELis ja eelkõige euroalas majandusjärelevalvet.
Samuti oleme arvesse võtnud mitmeid Diogo Feio raportis esitatud ettepanekuid, et tugevdada ja laiendada majanduslikku juhtimist Euroopa Liidus. Majandus- ja rahanduskomisjon on Euroopa Komisjoni ettepanekud kätte saanud ning annab endast praegu kõik selleks, et jõuda tööga valmis juba järgmise aasta juuniks, mis on väga nõudlik tähtaeg, ning mul on selle tehtava töö üle väga hea meel.
Lubage mul nüüd asuda arutelu teise poole juurde, milleks on viimased arengud rahvusvahelistes valuutakurssides. Vastab tõele, et volatiilsus on valuutabörsidel viimastel nädalatel suurenenud, kusjuures märkimisväärselt on muutunud suuremate kahepoolsete vahetuskursside väärtus.
Euro tugevnes dollari suhtes alates käesoleva aasta juunist euroala majanduse kohta avaldatud positiivsemate andmete ja USA rahapoliitika edasise laiendamise tõttu. Hiljuti on euro siiski enamiku valuutade suhtes nõrgenenud, sest eurot on mõjutanud suurenenud mure liikmesriikide - eelkõige Iirimaa - rahanduse pärast. Pärast seda, kui euro eelmise aasta alguses valitsenud ülehinnatud tasemega võrreldes käesoleval aastal nõrgenes, on euro vahetuskurss püsihindades arvutatuna praegu oma pikaajalise keskmise väärtuse juures. Aasta algusega võrreldes on euro püsihindades arvutatuna nõrgenenud umbes 7%.
Pidades silmas arenenud majandusega riikide majanduse aeglast elavnemist ja suuri kapitalivoogusid tärkava turumajandusega riikidesse, on paljud riigid seadnud eesmärgiks nõrgendada oma valuutat või vähemalt kasutada konkureerivat devalveerimist. Seepärast on oluline, et G20 juhid võtsid eelmisel nädalal Sŏuli tippkohtumisel selgesõnalise ja kindla kohustuse hoiduda riikide omavääringute konkureerivast devalveerimisest.
Samuti lepiti G20 tippkohtumisel kokku teha lisatööd üleilmse majanduskasvu tasakaalustamiseks. Jõuti kokkuleppele koostada soovituslikud suunised. On selge, et vahetuskursi paindlikkusel peab vajalikus tasakaalustamises olema oma osa, nii et vahetuskursid peegeldaksid majanduse põhinäitajaid, nagu rõhutas ka president Trichet. Euroopa Komisjon toetab ka edaspidi seda G20 olulist töösuunda, millest saab üks prioriteetne teema Prantsusmaa eesistumise ajal G20s järgmisel aastal.
Lõpetuseks pean teid teavitama euroala puudutavatest tähtsatest muutustest. Eile, kui majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu avaldas Iirimaa valitsuse poolt ELile esitatud rahalise abi taotlusele poolehoidu, nõustusid ministrid Euroopa Komisjoni ja EKPga, et Iirimaale abi andmine on õigustatud ja võimaldab tagada Euroopas finantsstabiilsuse. ELi rahalist abi võib anda rangeid poliitilisi tingimusi sisaldava programmi alusel, mille üle Euroopa Komisjon ja Rahvusvaheline Valuutafond koostöös EKPga peavad praegu Iirimaa ametiasutustega läbirääkimisi. Programmis käsitletakse otsustavalt Iirimaa majanduse fiskaalprobleeme ning samuti lisatakse programmi fond pangandussektori võimalike tulevaste kapitalivajaduste rahuldamiseks. Selleks et leevendada pangandussektoris valitsevat pinget, tuleb võtta võlgade vähendamist ja restruktureerimist hõlmavad laiaulatuslikud meetmed, mis aitaksid tagada, et Iirimaa pangandussüsteem täidaks nõuetekohaselt oma ülesannet üldise majanduse toimimisele kaasaaitamisel.
Tehnilised läbirääkimised ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi programmi üle on nüüd juba käimas ning need on võimalik lõpetada novembri lõpuks. Võin teile öelda, et lisaks ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi poolsele rahastamisele on Ühendkuningriik ja Rootsi andnud teada oma valmisolekust panustada programmi kahepoolsete laenudega, ning selle üle võib väljendada heameelt.
Kokkuvõttes on eilsed otsused väga vajalik samm Iirimaa majanduse stabiliseerimise ja seega Euroopa finantsstabiilsuse suunas.
Jean-Paul Gauzès
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud Euroopa Keskpanga president, volinik ja kallid kolleegid! Loomulikult ühinen ma EKP töö kohta käivate kiidusõnadega ega hakka kordama seda, mida on juba öelnud minu kolleeg Burkhard Balz või millest on räägitud resolutsioonis. Mulle antud lühikese aja jooksul soovin vaid öelda, et me peame silmas pidama oma kaaskodanikke.
Miks ma ütlen seda täna sel viisil? Põhjus on selles, et eile õhtul tegi tulevane presidendikandidaat end kõikides Prantsusmaa telekanalites naerualuseks, rebides puruks paljundatud ja suurendatud 10 euro suuruse rahatähe, soovides seda tehes näidata, et ta rebib puruks kõikide meie probleemide põhjuse.
Loomulikult ei ole see nii. Vaja on vaid seda, et püüaksime kõik koos suhelda. Lugupeetud president, järelevalve-, korraldus- ja reguleerimistöö, millele te viitasite, on tehtud suurepäraselt. Te teate, et teil on Euroopa Parlamendi toetus: te ütlesite seda ise. Siiski on meil täita reaalne ülesanne seoses nende kaaskodanikega, kes ei mõista edastatavaid sõnumeid.
Iga päev on ajakirjanduses esitatavad pealkirjad täis osutusi üha süngematele lahendustele ja ebatõenäolistele olukordadele ning ma võin teile öelda, et reedel, kui ma olin rahva seas, nagu me poliitikas seda nimetame, kohtusin ma 100-150 inimesega. Nad kõik küsisid minult sama: mis saab eurost? Meie kaaskodanike mure ei lähe kokku sellega, mida Euroopa Keskpank teeb, olgugi et ta teeb seda hästi.
George Sabin Cutaş
fraktsiooni S&D nimel. - (RO) Lugupeetud juhataja! Lubage mul alustuseks tänada raportöör Burkhard Balzi tema koostöö eest. Samuti on mul hea meel selle üle, et Euroopa Keskpangale on pärast Lissaboni lepingu jõustumist antud ELi institutsiooni staatus.
Teiseks soovin rõhutada, et euroala riikide majandusolukorras on märkimisväärseid makromajanduslikke erinevusi, ning ma soovin esile tõsta vajadust majandus- ja rahapoliitika suurema ühtlustamise järele. Stabiilsuse ja kasvu pakt ei ole piisav vahend praeguse majanduse tasakaalustamatuse lahendamiseks. Üks lahendus sellest ummikseisust väljumiseks oleks väljastada riigivõlakirju ELi tasemel. See solidaarsusmehhanism pakuks hädas olevatele liikmesriikidele stabiilset rahastamist, muudaks järelevalve eelarve üle tõhusamaks ja parandaks märkimisväärselt likviidsust. Ühisraha peaksid täiendama eelarve konsolideerimise meetmed ja pikaajalised ühisvõlad.
Majandus- ja finantskriisi aitas vallandada finantsasutuste hooletu käitumine. Lisaks on hiljutised spekulatiivsed rünnakud teatavate liikmesriikide vastu muutnud nende jaoks raskeks laenata raha rahvusvahelistelt finantsturgudelt, mõjutades seeläbi tegelikult kogu euroala stabiilsust. Seepärast arvan, et euroala kaitsmiseks spekulatiivsete rünnakute eest on vaja püsivat mehhanismi. Euroopa Komisjoni ülesanne on jälgida praeguste reitinguagentuuride tegevust ja töötada ELi tasandil välja reitinguagentuuri struktuur.
Lisaks peame silmas pidama seda, et riikide valitsuste võetud kokkuhoiumeetmed võivad märkimisväärselt vähendada Euroopa majanduse elavnemise võimalusi. Seepärast vajame ELi tasemel majanduse juhtimise mudelit, mis ühendaks eelarve konsolideerimise ja uute töökohtade loomise.
Samuti peab Euroopa Komisjon tegema ettepaneku konkreetsete eesmärkide kohta, et vähendada konkurentsilõhet ELi riikide vahel, ning vähem tähtis ei ole ka see, et komisjon jätkaks investeerimist keskkonnasäästlikku energiasse.
Sylvie Goulard
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Alustuseks ühinen kiiduavaldustega meie raportööri kohta, kes minu arvates on teemat väga selgelt käsitlenud.
Oma raportis rõhutab raportöör Lissaboni lepinguga ette nähtud uuendusi ning ma soovin tõesti tänada teid, härra Trichet, et te tuletasite täna õhtul taas kord meelde neile meie seas, kes ei paista sellest asjaolust teadlikud olevat - sealhulgas juhuslikult ka neile, kes nimetatud lepingu allkirjastasid ja ratifitseerisid -, et Lissaboni leping sisaldab suurt uuendust: me saame siin parlamendis arutleda avalikult stabiilsuspakti reformi üle.
Olli Rehni juhtimisel on Euroopa Komisjon koostanud ettepanekute kogu, mille suund on õige ja mis on üsna julge, kutsudes eelkõige üles tugevdama korda, võttes arvesse makromajanduslikku tasakaalustamatust, mida Burkhard Balz oma raportis tegelikult mainis. Härra Trichet, sellele lisaks viitasite mitu korda suurele muutusele ehk teisisõnu tegelikule sammule edasi selles juhtimises.
Nõustun täielikult Jean-Paul Gauzès' öelduga. Kui minnakse rahva sekka, võib peaaegu et imestada, kas Euroopa Komisjoni septembris esitatud ettepanekud on üldse asjakohased ning kas ei tuleks mitte arvesse võtta praegu valitsevat kriisi, et oleks võimalik teha võimalikult palju edusamme. Sooviksin siinkohal rõhutada, et euro kavandanud inimesed ei arvanud hetkekski, et me hakkame pikas perspektiivis lihtsalt majanduspoliitikat kooskõlastama. Ette nähti poliitiline liit, nimelt võimalus võtta vastu otsuseid, kuid olla samal ajal Euroopa Parlamendi järelevalve all.
Omalt poolt pean kodanikega suheldes rabavaks, et lõpptulemusena on meil juhid - liikmesriigid -, kes on korraga nii rooli taga kui ka politseinikena teeservas. Praegune süsteem paistab niimoodi töötavat. Teisisõnu oleme samal ajal juht, trahvide väljastaja ja teiste autode üle järelevalve teostaja. Ma ei usu, et üheski riigis oleks liiklus niimoodi korraldatud. Seepärast sooviksime trahvisummasid natuke tõsta ning me pingutame selle nimel. Tänan, et tuletasite meile meelde, et oleme seda seoses finantsjärelevalve reformiga juba praktikas teinud, pidades silmas Euroopa üldisi huve.
Sven Giegold
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja! Lubage mul alustuseks väljendada oma fraktsiooni nimel tänu Burkhard Balzile selle eest, et meie arutelud toimusid nii koostööaltilt. Saime esitada teatavad ettepanekud, et muuta raport veelgi tasakaalustatumaks. Ajavahemikku 2009-2010 iseloomustasid Euroopa Keskpanga võetud erakorralised meetmed, ning seda erakorralist majandusarengut silmas pidades soovin veel kord tänada Jean-Claude Trichet'd nende meetmete võtmise eest ning seda eelkõige sellepärast, et tema enda institutsioonis ei suhtutud neisse meetmetesse just alati positiivselt.
Selle perioodi jooksul oleme näinud, et stabiilsuse ja kasvu paktist ei piisa. Vajame selle asemel majanduspoliitika tõhusat koordineerimist, mille puhul võetakse arvesse mitte ainult valitsemissektori võlakoormat, vaid ka erasektori võlga, ning mis käsitleb majanduse tasakaalustamatust mitte ainult eelarvepuudujäägiga riikides, vaid ka eelarveülejäägiga riikides. Hindade puhul peame keskenduma mitte ainult tarbijahindadele, vaid ka kinnisvarahindadele, nende spekulatiivsele arengule ja mullide tekkimisele.
Ennekõike - ja me rõhutame seda pidevalt - vajame Euroopa Liidus maksukonkurentsi raamistikku. On vastuvõetamatu, et meil on tohutud kokkuhoiuprogrammid kulutuste poolel, samas kui tulude poolel jätkavad riigid piiranguteta maksukonkurentsi.
Eelkõige on vastuvõetamatu - ja võimatu meie kodanikele selgitada -, et me päästame praeguses olukorras Iirimaa pankasid, kuid samal ajal ei taga, et selle skandaalselt madala ettevõtte tulumaks, mis on 12,5%, tõstetakse tavalisele Euroopa tasemele, milleks on 25%. Peame kõnelema avameelselt.
Palun, et president Trichet kommenteeriks kahte raportis käsitletavat teemat: nimelt punktis 21 nimetatud läbipaistvust ja punktis 39 nimetatud tagatise tunnistamist. Neid teemasid ei ole te veel kommenteerinud. Kõikide raportööride ja variraportööride nimel oleksin tänulik, kui te just neid kahte teemat käsitleksite.
Kay Swinburne
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Soovin tänada Burkhard Balzi selle raporti eest. Kuid ajal, mil euro seisab iga päev silmitsi uue kriisiga ning üldiselt leitakse, et ellujäämiseks on vaja uut liiki juhtimist ja uusi eeskirju, on EKP-l raske tegelda väliste üleilmsete küsimustega.
Kuid probleem võibki just selles seisneda. Siiani on enamikul suurtest üleilmsetest osalejatest õnnestunud teha koostööd, et leida üleilmsele finantskriisile lahendusi. Kooskõlastamine finantsteenuste regulatiivse reformi valdkonnas, eelkõige sellises valdkonnas nagu tuletisinstrumendid, on ennenägematu. Kuid kui rahvusvaheliste pankade asemel kaitstakse riiklike valuutasid, valitseb suur oht, et mitmepoolne kooskõlastamine katkeb.
Kui EKP soovib ennekõike edendada eurot, Föderaalreserv kaitsta dollarit ja hiinlased kaitsta jeeni, oleme kõik kaotajad.
Oma algusaegadest peale on EKP teinud rasket tööd ning tasakaalustanud rahapoliitika kultuure ja meetodeid. Loodan, et isegi siis, kui EKP on tõsise sisemise surve all, suudab ta kasutada oma eksperditeadmisi neis valdkondades, et edendada koostööd EList väljaspool, st ka maailma tasandil.
Jürgen Klute
Austatud juhataja! Soovin kõigepealt väljendada kogu südamest tänu Burkhard Balzile sellise konstruktiivse koostöö eest. Võin vaid rõhutada asjaolu, et meie erinevatest seisukohtadest olenemata oli koos töötamine positiivne kogemus.
Paljud inimesed arvasid - ja ma soovin selle fakti siinkohal taas ära märkida -, et kriis euroalas on möödas. Iirimaa juhtum näitab, et see ei ole nii. Nagu ka varem, pakub Euroopa end vabatahtlikult finantsturgudel välja. ELi liikmesriigid peavad siiani pakkuma riigi võlakirju finantsturgudel võileivahinna eest ning püüdma võita spekulantide usaldust, võttes vastu enesehävituslikke kokkuhoiupakette. Nädalavahetusel nägime taas kord, kuhu see viib. Seekord ei olnud need kreeklased, kes soovisid väidetavalt kõiki petta, vaid hoopis Iirimaa - priimus ise -, kes oli sunnitud pöörduma Euroopa päästefondi poole oma pangandussüsteemi - pikka aega deregulatsiooni säravaks näiteks peetud süsteemi - päästmiseks.
Samal ajal ootab finantssektor juba Portugali langemist, sest selle intressimäärad muudkui tõusevad. Euroopa Keskpank peab selle draama eest samuti vastutama. Keskpangal ei ole õnnestunud kasutada eurovõlakirju - ja tal ei õnnestu see ikka veel -, et pakkuda sellele kasiinolikule plaanile tsiviliseeritud alternatiivi. Samal ajal kui pool Euroopat püüab kriisist toibuda, seisab EKP tegevusetult ning vaatab kõrvalt, kuidas ülejäänud osa Euroopast mattub üha sügavamale vaesusse ja ebakindlusse. Riikide majanduses tehtavad hävitavad kärped võivad olla meelepärased Euroopa investeerimis- ja pangandusgigantidele, kuid neist ei ole sugugi kasu Iirimaale, samuti mitte rahaliidule ega EKP-le.
Härra Trichet, palun ärge pöörake tähelepanu Angela Merkeli lihtsustatud finantspõhimõtetele. Kui te soovite majandus- ja rahaliitu päästa, siis ärge jätke Euroopa riikide võlakirju hooletusse. Väljastage eurovõlakirju, enne kui spekulantide käe läbi langeb järgmine ohver.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Tahtsin küsida Jürgen Klutelt, kuidas tema ettepanekut võtta kasutusele üleeuroopalised võlakirjad ja eurovõlakirjad saaks ühildada Saksamaa Föderaalse Konstitutsioonikohtu seisukohaga sellistes küsimustes ning milline oleks tema arvates tulemus, kui selliste meetmete vastu esitataks Karlsruhes asuvale Saksamaa Föderaalsele Konstitutsioonikohtule kaebus.
Jürgen Klute
(DE) Lugupeetud juhataja! Tunnistan, et seda on raske hinnata. Mul ei ole praegu vastust varrukast võtta. Kahtlemata on tegemist keerulise olukorraga, kuid ma arvan, et asjad on nüüd läinud nii kaugele, et võib-olla ollakse valmis meelt muutma. Mul on kahju, aga mul ei ole praegu sellele küsimusele vastust.
John Bufton
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Lugesin majandus- ja rahanduskomisjoni raportit Euroopa Keskpanga aastaaruande kohta suure huviga. Raportis tunnistatakse, et euroala liikmesriikide vahelised tohutud erinevused aitasid kaasa meie ees seisvate probleemide tekkimisele. Seal öeldakse, et "see tasakaalustamatus muudab euroalale sobiva rahapoliitika väga keeruliseks”, ning rõhutatakse, et "mõne euroala riigi finantskriis on terve euroala jaoks tõsine küsimus” ning see näitab "euroala teatud puudujääke”.
Ma püüan leida mõtet üleskutses tagada euroala majanduspoliitika jõulisem koordineerimine. Automaatne reaktsioon on olnud suurendada majanduslikku juhtimist, kuid konkreetsed liikmesriigid on finantskriisi viinud pealesurutud ühetaolisusest tulenevad piirangud koos väliste põhjustega, mille üle puudub meil mõjuvõim. Võib-olla ei paku süsteem vajalikku majanduslikku paindlikkust ja vaba tahet, mis võimaldaks valitsustel tõhusalt tegelda selliste eripäraste probleemidega, nagu seda on inflatsioonimäärad.
Raportis juhitakse sellele asjaolule tähelepanu, märkides, et kriis ja sellele järgnenud päästeoperatsioonid ning stiimulipaketid "on toonud mõnes liikmesriigis kaasa karmid kokkuhoiumeetmed, mis ... piiravad tugevalt valitsuste tegutsemisvõimet”.
Üks argument on see, et ühisraha ei saa omada edasise homogeniseerimiseta, mille eesmärk on kõrvaldada erinevused liikmesriikide ja heaolutasemete vahel. Kuid realist teab, et seda ei juhtu. See on vastuolus inimloomusega, mis peaks loogiliselt võttes demokraatias silma paistma, ükskõik kui ebamugav see ka poleks.
Kas euroala on jaanuaris valmis Eesti ühinemiseks? Kergitan kulme väite peale, et "Eesti üleminek eurole näitab, et euro staatus on ... kõrge” ja et see "julgustab (teisi) liikmesriike pürgima euroala liikmeks”.
Ideoloogiline euro külge klammerdumine tähendab, et buumiajal kerkivad rahaprobleemid taas kord üles ja minnakse pankrotti. Ühisraha toimib ainult tihedalt integreeritud föderaalses keskkonnas. Kui see on Euroopa Komisjoni lõplik kavatsus, siis on nad ehk valest otsast alustanud.
Kuigi Ühendkuningriik ei kuulu euroalasse, kannatame mõjude all, mis tulenevad päästeoperatsioonides osalemisest ja Euroopa Liidus detailselt seotud majandusest. Seega ei ole kasu "ma ju ütlesin teile”-hetke ootamisest. See hetk on juba möödas.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Oleks tore, kui kolleeg Balzi raportiga seoses võiks esitada reservatsiooni, konkreetsemalt mälestustega seotud reservatsiooni. President Trichet, arvan, et me saaksime palju targemaks, kui te esitaksite aastaid 2008-2009 käsitleva peatüki oma vaatenurgast. Nende teadmiste puudumisel kobame mõnevõrra pimeduses ning on põhjust uskuda, et on palju väliseid asjaolusid, mille olemasolust me praegu teadlikud ei ole. Härra Trichet, sellest olenemata olete väitnud, et pikemaajaliste finantseerimismeetmete kehtivust on taas kord pikendatud. Võib-olla on see hea. Aeg näitab meile, kas see ikka oli nii hea mõte. Me ei pea alati näpuga kohe Alan Greenspani peale näitama.
Kuid on midagi, mis valmistab mulle muret. Nimelt et meie kodanikele lihtsalt ei öelda, milleks seda likviidsusabi tegelikult kasutatakse, ning et puudub läbipaistvus selles, kuidas iirlasi - paljude inimeste arvates - sunnitakse selle vihmavarju alla astuma. Me teame, et Iirimaa on juba saanud 130 miljardit eurot, millest 35 miljardit on läinud Saksamaa ettevõtte Hyporealestate tütarettevõttele. Kuid miks tekitatakse praegu nii palju pinget? Miks me ei võiks öelda, kes on Iirimaa pankade tegelikud võlausaldajad? Kas selleks on minu elukindlustuse pakkuja Allianz? Või on nendeks Saksamaa pangad, nagu on alati väidetud? Kui see on nii, siis kas me ei arutle mitte valede asjade üle? Sellisel juhul peaksime olema piisavalt ausad ja ütlema oma kodanikele, et just nemad on need, keda me päästame, ja et see on nende enda raha, mille puhul nad langetasid eksliku otsuse, investeerides selle Iirimaasse, valedele alustele rajatud pangandusmaailma. See tõstatab muidugi ka küsimuse, kas iga Iirimaa pank on süsteemi jaoks ülitähtis. Miks meil ei ole julgust leppida sellega, et üks või teine neist pankrotti läheb? Investeerimispanga Lehman Brothers lahendus ei saa iga juhtumi puhul õige olla. Riskid tuleks jaotada õiglaselt, sest suur osa varasemast kasumist läks kahtlemata erasektorile.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Lugupeetud juhataja! Alustuseks sooviksin ma tänada raportööri selle suurepärase töö eest, mida ta on teinud. Kuna Euroopa Parlament on peamine institutsioon, mille kaudu Euroopa Keskpank annab oma tegevuse kohta Euroopa kodanikele aru, on mul väga hea meel, et president Trichet osaleb sellel täiskogu istungil ning et ta võtab korrapäraselt osa rahavaldkonda käsitlevatest aruteludest majandus- ja rahanduskomisjoniga.
Finantsmajandus on oma olemuselt globaalne. Ka kriis on globaalset laadi. Just sellepärast peavad ka kriisi lahendused olema globaalsed. Me ei saa eirata asjaolu, et liikmesriikide majandus- ja finantsprobleemid mõjutavad ikka veel eurot kõikidest aspektidest. Nõustun taas kord raportööriga. Kahjuks ei ole majandus- ja rahaliit järginud kõiki stabiilsuse ja kasvu pakti põhimõtteid ega nõudnud liikmesriikidelt nende põhimõtete järgimist. Sellepärast räägime nüüd valitsemissektori võla suurenemisest ning näeme nüüd kriisi uut lainet, milleks on valitsemissektori võlakriis.
Ma usun, et küsimused, mis käsitlevad EKP sõltumatust ja tema vastutust otsuste tegemisel, lahendatakse rahuldavalt ning et koos eduka majandusliidu loomiseks kavandatud reformikavaga aitab see tugevdada Euroopa Liitu ja selle raames ka euroala. Olen kindel, et suudame kriisist ja oma vigadest õppida ning et kriis loob meie jaoks võimalusi.
Robert Goebbels
(FR) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Euroga on probleeme, aga millise konverteeritava valuutaga neid ei oleks pärast hullumeelse rahanduse põhjustatud süsteemset kriisi?
Valitsemissektori võlg on tõsine probleem. Avaliku sektori eelarvepuudujääk on siiski erapankade päästmiseks korraldatud riiklike operatsioonide tulemus. Lisaks vajas majandus elavdamist. Finantskriis on kiiresti levinud reaalmajandusse, tuues kaasa järsu majanduslanguse ja töötuse.
Tuleb välja, et hullumeelse rahandusega maailm ei ole kriisist õppinud. Wall Streetil ja Citys ellujääjad spekuleerivad valuutaturgudel ja müüvad lühikeseks krediidiriski vahetustehinguid, mida neil isegi pole. USAle antavate laenude intressimäära tuleb tõsta - kusjuures kahtlustatakse, et USA jätab need vaikimisi maksmata -, kohaldades USA suhtes kaudselt kokkuhoiupoliitikat, mis muudab nende jaoks taastumise veelgi raskemaks.
Euroopa solidaarsust näidatakse üles raskelt ja kokkuhoidlikult. Kreeka päästeoperatsioon tähendab ennekõike nende Prantsusmaa ja Saksamaa pankade päästmist, kelle portfellis on märkimisväärne osa Kreeka võlgasid. Iirimaale antud toetus on läinud ennekõike nende Ühendkuningriigi ja Saksamaa pankade päästmiseks, mis kannaksid Iirimaa pankade pankrotistumisel suurt kahju.
Asjaolu, et euro intressimäär on volatiilne, ei ole märk sellest, et ühisraha oleks nõrk. See peegeldab turul valitsevaid pingeid, eelkõige valuutasõda ameeriklaste ja hiinlaste vahel.
Aasta algusest alates ei ole Hiina enam laenu võtnud dollarites, vaid on neid hoopis müünud. Ameerika Ühendriikide maksuolukord on hullem kui Euroopas. Peale föderaalsete valitsemissektori puudujääkide on tohutu puudujääk ka erasektoris. Ameerika Ühendriikide 50 osariigist 48-l on defitsiitne eelarve.
Eesistuja Van Rompuy rääkis euro püüdlustest ellu jääda. Ta eksib. Euro - see stabiilsuse majakas, millest Jean-Claude Trichet just rääkis - elab kauem kui eesistuja Van Rompuy, sest Euroopa Liit ja selle tugistruktuuriks olev eurorühm on maailma kõige tähtsam majandusliit. Vaatamata tegelikele probleemidele, millele Euroopa reageerib pideva kahevahelolekuga, tuleks rõhutada, et maailma tasandil on need 27 liikmesriiki kaupade suurimad eksportijad, kaupade suurimad importijad ja teenuste suurimad eksportijad.
Meil on kõige maksejõulisem siseturg maailmas. Lisaks on Euroopa ettevõtete eksport siseturul kaks korda suurem kui maailma turgudel. Euroopa Liit on kolmandate riikide otseinvesteeringute peamine sihtpunkt. Euroopa Liidu ettevõtetel on üle maailma kõige suurem põhikapital.
Oma 500 miljoni kodanikuga või 7%ga maailma elanikkonnast toodab Euroopa Liit 30% maailma riikide majanduse koguproduktist. USA toodab 25%, Jaapan 8% ja Hiina 8% maailma riikide majanduse koguproduktist.
Meie Euroopa Liidul, mis annab ka 55% maailma arenguabist, võiks olla suurem mõjuvõim, kui meie juhtidel oleks natuke enam poliitilist julgust ja kui nad kasutaksid ära Euroopa tugevust.
Lõpetuseks soovin vaid öelda, et rahvusvahelisele rahandusele tuleb kehtestada range ja läbipaistev raamistik. Peame oma probleemide lahendamiseks tegema koostööd.
Sophia in 't Veld
Lugupeetud juhataja! Nagu meie kolleeg Jean-Paul Gauzès juba ütles, vihkavad mõned inimesed eurot. Nad näevad selles kurja juurt ja rõõmustavad euroala võimaliku kokkukukkumise üle. Kuid need inimesed eksivad ja elavad minevikus. Praeguseid probleeme ei ole põhjustanud euro. Vastupidi - euro kaitseb meid veelgi hullema olukorra eest. Vajame ühisraha, kuid lisaks vajame euroala nõuetekohast juhtimist. Nõrk ühehäälsusel põhinev koostöö ei sobi enam.
Kallid kolleegid, oleme laevas, mille keres on tohutu auk. Praegu on küsimus selles, kas jääme pinnale või upume. Kuid tundub, et riikide valitsused arvavad ikka veel, et sellest ei piisa rakke- ja töörühmade loomiseks, ning räägivad sellest, et ehk tuleks püüelda suurema koostöö poole, kuid siis arvavad jälle, et ehk ei ole see ikka vajalik. Hea uudis on see, et Iirimaa puhul tunduvad nad tegutsevat otsustavamalt ja kiiremini, sest kiire tegutsemine on vajalik ja väga teretulnud. Asi ei ole mitte ainult üksikute riikide päästmises: küsimus on euroala usaldusväärsuses. Küsimus seisneb selles, et maailm paneb meid proovile.
Kas me soovime ja suudame tegutseda? Maailma usaldus euroala vastu on meie valuuta stabiilsuse jaoks väga tähtis. Meie taskus olev raha sõltub sellest, kui usaldusväärseks teised meid peavad. Seega palun tungivalt, et riikide poliitikud lõpetaksid rahvameeste mängimise või siis euro rahatähtede avaliku puruksrebimise ning võtaksid selle asemel vastutuse meie ühise valuuta eest.
Lõpetuseks ütlen paar sõna kokkuhoiumeetmete kohta. Neid on palju kritiseeritud ja on isegi öeldud, et need meetmed kahjustavad majandust. Loomulikult peame tegutsema ettevaatlikult, sest kõnealused meetmed on vajalikud riigi rahanduse korrastamiseks pikas perspektiivis ning samuti märk euroala riikide vahelisest solidaarsusest. Arvan, et me ei peaks rääkima mitte ainult kuludest, vaid ka tuludest, sest ka seal on reformid - kas siis tööturu-, pensioni- või sotsiaalkindlustusreformid - vajalikud ja ammu oodatud.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Euroopa Keskpangal ei ole euro käibelevõtust alates olnud nii sündmusterikast aastat, nagu seda oli aasta 2009. Kriisiga toimetulek on nõudnud omajagu pingutust ning nõuab ka edaspidi. Arvan, et peaksime kriisiga võitlemisel kasutama paremat ja tugevamat lähenemisviisi. Euroopa päästefondi loomine ei ole struktuuriline lahendus. Meile jäävad ikkagi tohutud võlad, mida sellised riigid nagu Kreeka või Iirimaa ei suuda iial tagasi maksta. Aitaks siiski karm ja range eelarvedistsipliin ning sellega kaasnevad automaatsed karistused. Õnneks on Burkhard Balzi raport selles punktis väga selgesõnaline. Nõukogu peaks stabiilsuse ja kasvu pakti kohandamisel kasutama samasugust strateegiat. Kriisist väljumiseks on vaja kärpeid. Selle parlamendi enamus peaks seda põhimõtet kohaldama ka Euroopa eelarve suhtes. 2,9% eelarve suurenemisega nõustumine on juba väga suur kompromiss. Ükski kodanik ei mõista, et parlament tahab ikka rohkem ja soovib edasisi kompromisse. Seepärast ärge tehke seda!
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Käesoleva aasta septembri algusest euroala ministrite vahel toimunud läbirääkimiste protokollide kohaselt - mille avaldas pressiagentuur Reuters - olete teie, president Trichet, väidetavalt öelnud, et kui te oleksite teadnud, et Slovakkia ei nõustu pakkuma Kreeka valitsusele vabatahtlikku rahalist abi, ei oleks te kunagi nõustunud Slovakkia vastuvõtmisega euroalasse. Kõnealuse projekti eesmärk oli kaitsta suuri finantsinstitutsioone ulatusliku kahju eest, mis tulenes Kreeka võimetusest maksta ära oma võlad, ning niipalju kui mina mäletan, te osutasite sõnaselgelt sellele kui vabatahtliku solidaarsuse ülesnäitamisele.
Austatud president Trichet, võib-olla ei ole te oma igapäevaste miljardeid eurosid hõlmavate toimingute käigus tähele pannud, et summast, mida te saate igal kuul oma rolli täitmise eest, piisaks minu riigis peaaegu 100 perekonna igakuiste kulutuste katmiseks.
Kui te tõesti arvate, et need 600-700 euro eest kuus elavad perekonnad või 300 euro eest kuus elavad pensionärid peaksid veelgi vähendama oma igapäevast toidutarbimist vaid selleks, et teie kolleegid pankadest ja rahafondidest saaksid säilitada oma kasumi, maksta välja suuri lisatasusid ja lubada endale veelgi suuremaid kalamarjahunnikuid, siis palun ärge kutsuge seda solidaarsuseks.
Ma tean, et olukord Euroopas on väga keeruline, kuid Slovakkia ei ole kindlasti mitte see riik, mida teil on õigus kritiseerida.
Elisa Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Sekkumine Iirimaal tõestab lõpuks ometi, et EL oleks pidanud põhimõtteliselt enne mis tahes muude küsimustega tegelemist töötama välja ühise lahenduse Euroopa pankade ja eelkõige suurte pankade jaoks. Praktikas arutleme täna avameelselt riikide pankrotistumise üle, aga meil ei ole ikka veel selget ettepanekut lahenduse kohta, mida pakkuda Euroopa pankadele.
Sekkumine Kreekas ja viis, kuidas see riik on arenenud, tõestavad, et Euroopa vajab lahendusi Euroopa tasandil ning siiani pakutud lahendus põhineb peaasjalikult kahepoolsel abil, mille puhul partnerid hindavad iga riiki kriteeriumide alusel, mis ei ole ei selged ega kindlad. Euroopa Keskpank on selles situatsioonis toiminud ankruna ning täitnud mõne lünga ja seda eelkõige riigi võlakohustuse haavatavuse puhul. Ärgem arvakem siiski ekslikult, et me saame niimoodi keskpikas perspektiivis jätkata.
Sellepärast soovin EKP presidendilt küsida järgmised kolm küsimust. Esiteks, mida arvab EKP stabiilsest mudelist, mis võimaldaks luua liikmesriikide vahel riigi võlakohustusi hõlmava tõelise solidaarsussüsteemi? Me vajame seda ning me ei tohiks keelduda seismast reaalsusega silmitsi. Teiseks, millised olid erinevused - kui neid on võimalik kindlaks teha -, mis sundisid EKPd toetuseta jätma kõiki Herman Van Rompuy juhitud rakkerühma aruandes esitatud soovitusi? Kolmandaks, kas EKP usub, et EL suudab ellu jääda olukorras, kus liikmesriikide majanduskasvu erinevused pidevalt suurenevad ja puudub ühine süsteem, mis taastaks mõningasegi lähenemise nende majanduskasvustrateegiate puhul?
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Iirimaalt pärit parlamendiliikmena ei saa ma öelda, et ma oleksin eriti uhke selle üle, mis minu riigis praegu toimub. Olen siiski kindel, et enamik meie kodanikke soovib teha kõik vajaliku, et asjad korda saaks.
Ning selleks, et Iirimaal kõik korda saaks, tuleb teha kahte asja. Esiteks, kahjuks oleme olnud sunnitud pöörduma lühikese aja jooksul abi saamiseks EKP ja Rahvusvahelise Valuutafondi poole. Teiseks - ja see on veelgi tähtsam -, Euroopa ametiasutuste järelevalvefunktsioon peab toimima tõhusalt, nii et riukaid täis pankade, uniste regulaatorite ja nõrkade valitsuste vaheline mugav suhe ei saaks tulevikus jälle tekkida. Kolmandaks soovin vaid seda, et inimesed tõmbaksid ettevõtte tulumaksuga seoses natuke tagasi, sest esiteks on see subsidiaarsuse küsimus, teiseks on teistes ELi riikides samalaadsed määrad ning kolmandaks muudaks see praegu Iirimaal valitseva väga raske olukorra veelgi hullemaks.
- (GA) Seega ma tean, et Iirimaa inimesed soovivad viivitamatult tööga pihta hakata ja et asjad paranevad omal ajal.
Proinsias De Rossa
Lugupeetud juhataja! Volinik Rehn ja härra Trichet on meile siin täna õhtul andnud rohkem teavet kui Iirimaa valitsus, kes on kuude kaupa meid eksitanud ja meile valetanud. Iirimaa on olnud rohkem mures oma ajaloolise pärandi kaitsmise, mitte aga meie inimeste elatise või Iirimaa ja Euroopa valuuta tuleviku pärast.
Pöördun täna volinik Rehni ja härra Trichet'd poole palvega, et nad tagaksid, et abi ajaraamistiku ning eelarvepuudujääkide ja võlgadega seotud eesmärkide puhul võetaks arvesse Euroopa sotsiaalseid eesmärke ja samuti vajadust tagada, et ei kahjustataks Iirimaa võimalusi tugevdada majandust ja luua töökohti.
Kas te kinnitate ka seda, et mõistate täielikult, et Iirimaa 12,5% ettevõtte tulumaksu tõstmine ei ole lahendus Iirimaa kriisile ega tegelikult ka Euroopas praegu valitsevale kriisile, vaid võib tekitada Iirimaal majandusliku ja töökohtadevaba tühermaa?
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! Soovin väga tänada Jean-Claude Trichet'd ja Olli Rehni nende tõeliselt suurepärase töö eest sel keerulisel ajal. Mul on teile mõlemale väga konkreetne küsimus. Minu riigis, mis ei kuulu euroalasse, on praegu käimas arutelu järgmiste ridade üle: "See näitab täpselt seda, miks me hääletasime 2001. aastal euro vastu. See näitab, et meil oli õigus - euro ei saa toimida.”
Loomulikult on see ekslik väide. Sellepärast küsin teilt, härrased, ühe küsimuse. Arvan, et see on põhiküsimus ja teie kahe peamine kohustus selgitada, miks Euroopa ja euroala on neisse raskustesse sattunud. Kas sellepärast, et euroala ja ühisvaluutaga seoses on tekkinud probleemid? Või sellepärast, et konkreetsetes riikides, teisisõnu sellistes riikides nagu Iirimaa, Portugal, Hispaania ja Kreeka, on mitmeid poliitikuid, kes ei ole tegelikult oma tööd teinud? Härrased, te peate seda selgitama. Muidu ei suuda ma ealeski selgitada seda oma riigis.
Joe Higgins
Lugupeetud juhataja! Soovin esitada küsimuse Jean-Claude Trichet'le. Miks olete teie Euroopa Keskpanga presidendina ja Euroopa Komisjon täielikult alla andnud rahvusvahelistel finantsturgudel tegutsevatele spekulantidele ja teatud ärihaidele? Te lubasite neil tekitada Iirimaa kriisi pärast turgudel paanika, mille eesmärk on sundida teid sekkuma, et tagada võlakirjaomanikele need miljardid, mille nad halbade laenudega maha mängisid. Kuna nad ähvardasid teid, et nad ründavad järgmisena Portugali ja Hispaaniat, andsite teie ja volinik Rehn täielikult alla turudiktatuurile, mida ei ole valitud ning mis on anonüümne ja vastutusvõimetu.
Kas ma võin paluda, et te seda põhjendaksite? Erasektori spekulandid ja võlakirjaomanikud panevad Iirimaal erasektori arendajatega eratehingute tegemise kaudu erakasumi saamiseks mängu kümneid miljardeid ning kui mäng ei õnnestu, siis toetate teie haletsusväärset Iirimaa valitsust, et panna töötajad, pensionärid ja vaesed selle mängu kahjusid kinni maksma. Nüüd olete saatnud sinna Rahvusvahelise Valuutafondi kui neoliberaalse kapitalismi rünnakrühma, et panna Iirimaa inimesed maksma.
Moraalselt ja igast muust küljest vaadatuna ei peaks nad maksma ning nad peavad seisma vastu sellele hukatuslikule rünnakule nende teenuste, elatusstandardi ja demokraatia pihta.
Gerard Batten
Lugupeetud juhataja! Minu valijad Londonis ei saa lihtsalt endale lubada 288 naelsterlingist loobumist perekonna kohta, et toetada Iirimaa 7 miljardi euro suurust päästeoperatsiooni. Iirlased on oma õnnetuses ise süüdi: nende valitsus juhtis nende majandust valesti ja õhutas elamuehitusbuumi, arvestamata tegelikku olukorda. Kuid mis veelgi hullem - nad ühinesid Euroopa ühisrahaga.
Esimene samm nende probleemide lahendamiseks oleks lahkuda euroalast. Selle asemel on aga Iirimaa otsustanud anda end Euroopa Liidu finantsjuhtimise alla. Mida kauem neil võtab euroalast väljaastumine aega, seda hullemad on tagajärjed. Sama kehtib loomulikult ka Portugali, Itaalia, Hispaania ja Kreeka ning kahtlemata teiste riikide kohta. Ainus mõistlik asi, mida kadunud ja taganutetud tööpartei valitsus tegi, oli see, et hoidis Ühendkuningriigi eurost eemal. Koalitsioonivalitsuse jaoks oleks mõistlik, kui nad lõpetaksid raha tuulde loopimise.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Gerard Battenil on õigus. Iirimaa valitsus juhtis riiki kohutavalt halvasti ning iirlaste jaoks on see kurb päev, et me oleme siia saali kogunenud neil asjaoludel. Kuid me oleme olukorras, kus vajame solidaarsust. Võib-olla Gerard Batten ei mõista seda sõna või vajab Iirimaa Inglismaad sama palju, kui Inglismaa vajab Iirimaad ja tema majandust.
Ärgem unustagem, et me kõik oleme üksteisega väga tugevalt seotud.
Kui tohib, esitaksin vaid mõned küsimused. Me ju vajame selget pead ja sõnaselget teavet sel emotsionaalsel ajal.
Kus on pankade stressitestid nüüd, mil Iirimaa pangad paistavad olevat täiesti räsitud ja kurnatud?
Teiseks peaks EKP vastama küsimusele oma ülesande kohta. Arvan, et selle võib tuletada avasõnadest, sest kõik pangad on omavahel seotud. Need Saksamaa, Prantsusmaa ja muude riikide pangad, kes investeerisid Iirimaa pankadesse, peavad mõtlema selle üle, mida nad tegid ja miks nad seda tegid.
Lõpetuseks, täna valitseb Iirimaal ebastabiilsus. On kahetsusväärne, kuid vajalik, et me korraldaksime üldvalimised.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Lugupeetud juhataja! ELi asutaja Robert Schuman ütles, et Euroopa Liit areneb erinevate kriiside kaudu, ning see areng võib nüüd väga kiireks osutuda, sest kriise on meil praegu omajagu. See põhjustab Euroopa Liidu ja liikmesriikide poliitilisele süsteemile tohutuid probleeme.
Tuleb öelda, et Iirimaa probleemid tulenevad osaliselt asjaolust, et riigil on nõrk valitsus. Poliitilised üksused peavad nüüd olema ettevaatlikud, et olukorda parandada püüdes ei muudetaks seda veelgi hullemaks. Näiteks ütles Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni esindaja, et ettevõtte tulumaks tuleks Iirimaal tõsta Euroopa tasemele, kuid see võib tegelikult osutuda Iirimaale ja tema majanduskasvule ning tööhõivele surmahoobiks. Eesmärk on saada majanduskasvu ja tööhõive kaudu Iirimaale raha tagasi, mitte aga riiki karistada. Me peame aitama Iirimaad, mitte teda karistama.
Wolf Klinz
(DE) Lugupeetud juhataja! Härra Trichet, me kõik teame, et Euroopa Keskpanga peamine ülesanne on tagada rahaline stabiilsus ning et te suudate seda eesmärki kõige paremini täita siis, kui olete poliitiliselt sõltumatu. Oleme teid selles alati toetanud.
Viimase kahe aasta kriisid on näidanud, et teil on üks lisaülesanne - tagada finantsturgude ja -süsteemi stabiilsus. Ka seda ülesannet olete täitnud väga asjatundlikult ja veenvalt. Kuid selleks olete pidanud nõustuma asjaomaste valitsuste ikkega. Teisisõnu, te ei saanud tegutseda poliitiliselt täiesti sõltumatult. Selle asemel pidite valitsustega koostööd tegema.
Sooviksin teada, kuidas te tahaksite seda rolli tulevikus korraldada, et esiteks tagada oma sõltumatus ja teiseks see, et saaksite jätkata nimetatud ülesande täitmist nõuetekohaselt, ilma et valitsused kasutaksid ära võimalust teie sõltumatust tegelikult kahjustada.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja! Euroala riikide majanduste vaheline tasakaalustamatus ja ebavõrdsus süveneb, kuigi on antud mitmesuguseid lubadusi ja tehtud ettepanekuid, ning seetõttu tekib järgmine küsimus: kas te ei leia, et oleks aeg poliitika üle vaadata? Kas te ei mõista, et nõrga majandusega riikidele kehtestatud nõue järgida rangelt stabiilsuse ja kasvu pakti ebaratsionaalseid kriteeriume suurendab erinevusi, ebavõrdsust, töötust ja vaesust?
Kas te ei leia, et on aeg pöörata tähelepanu sotsiaalsele jätkusuutlikkusele? Üks näide on olukord Portugalis, kus töötajad korraldavad sel nädalal üldstreigi, et protesteerida sellise nn kokkuhoiupoliitika vastu, mis tooks kaasa palkade ja investeeringute kärpeid ning põhjustaksid veelgi suuremat majanduslangust. Kas te ei leia, et on aeg muuta poliitikat ning tõsta esikohale sotsiaalne jätkusuutlikkus ja luua solidaarsusmehhanismid, eelkõige ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Olli Rehn
Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Alustuseks sooviksin tänada teid väga vastutustundliku arutelu eest.
Liisa Jaakonsaari ütles, et Euroopa Liit on alati arenenud läbi erinevate kriiside. Üldjoontes vastab see lühikeses perspektiivis tõele ja nii ka praegusel juhul, kuid me peame siiski tegutsema tuletõrjujatena ja kustutama tulekahjusid, mis nüüd leegitsevad ja ähvardavad Euroopa finantsstabiilsust. Praegu töötame Euroopa majanduse stabiilsuse kaitsmise nimel peamiselt Iirimaal. Samal ajal püüame luua pikemaajalist Euroopa struktuuri, mis tegelikult tugevdaks majandus- ja rahaliitu, mis on juba praegu tubli, kasutades selleks jõulist ja tõelist majandusliitu, mis teisisõnu tähendab majandus- ja rahaliidu algse eesmärgi elluviimist.
Mõlemad on tähtsad ülesanded ning me ei tohi kumbagi tähelepanuta jätta. Selle asemel peame olema pidevalt justkui metsatulekahjusid kustutav tuletõrjebrigaad, töötades samal ajal uue Euroopa struktuuri kallal, et pakkuda paremat finantssüsteemide reguleerimist ja tagada majandusliidu edukam toimimine.
Iirimaa on raskustes. Liisa Jaakonsaari teab väga hästi, et meil on Soomes selline ütlus, mida võiks tõlkida järgmiselt: "Aita meest, kui ta on hädas, mitte aga siis, kui ta seda ei ole”. See kehtib muidugi ka naiste kohta. Praegu on väga tähtis, et hoiame pea selge ning proovime toetada Iirimaad nüüd, mil see on raskustes. Seda ei ole vaja mitte ainult Iirimaale, vaid see on vajalik ka Euroopa majandusliku stabiilsuse tagamiseks, nii et praegune olukord ei kahjustaks esimesi taastumismärke. On tähtis, et võimaldaksime Euroopa majandusel kasvada jätkusuutlikult ja suudaksime paremini tagada tööhõive. See on peamine küsimus: Euroopa majanduse jätkusuutlik kasv ja tööhõive.
komisjoni liige. - Soovin teid tänada arutelus osalemise eest ning ma tõepoolest nõustun Jean-Paul Gauzèsiga, et me peame selgitama paremini, miks me teeme seda, mida me teeme, ning me peame rahustama oma kodanikke. Käes on raske ja segadust tekitav aeg. See aeg tekitab närvilisust ja väärinformatsiooni ning sellepärast peame kõik aitama kaasa sellele, et edastada probleemide kohta õiget teavet. Selles on Euroopa Parlamendil ja teil kõigil kodanike esindajatena peamine roll.
Eesmärk ei ole leida süüdlast: eesmärk on tugevdada Euroopa ülesehitust, mis on kaitsnud Euroopa kodanikke palju hullemate tagajärgede eest. Mis tahes jutud Euroopa projekti laialilammutamisest on vastutustundetud. Euroopa Liidu ja selle kaitsva kilbita oleksid kõik liikmesriigid olnud palju raskemas olukorras. Euro on Euroopa Liidu nurgakivi ja jääb selleks. See ei ole pelgalt tehniline rahakokkulepe - see on tõepoolest Euroopa Liidu keskne poliitiline projekt. Sellepärast on tõesti väga tähtis anda endast kõik, et kaitsta ja tugevdada seda Euroopa ülesehitust.
Soovin kokkuvõtteks öelda, et Sylvie Goulard esitas väga õige tähelepaneku, kui ta osutas Euroopa majandus- ja rahaliidu loojate algsele eesmärgile: luua tugev poliitiline mõõde või siis tegelikult poliitiline liit. President Trichet on minust sobivam isik seda kinnitama, sest tema oli siis siin, kuid ma kaldun sellega nõustuma. Seepärast soovime praegu teie ja nõukogu käes oleva õigusaktide paketiga täiendada tugevat rahaliitu sellega, et luua tõeline ja tugev majandusliit. Minu arvates on nüüd tõepoolest viimane aeg, et majandus- ja rahaliidu nimes sisalduvale sõnale "majandus” puhutaks lõpuks ometi elu sisse, ning see ongi lõppkokkuvõttes majanduslikku juhtimist parandavate õigusaktide paketi eesmärk.
komisjoni liige. - (Vastusena Proinsias De Rossa küsimusele, mis esitati mikrofoni sisse lülitamata.) Austatud juhataja! Nagu te väga hästi teate, olen ma valmis kohtuma Iirimaalt pärit Euroopa Parlamendi liikmetega, et arutada Iirimaaga seotud küsimusi, kuid - olenemata sellest, kui oluline ja raske on praegu olukord Iirimaal - on see siiski arutelu EKP üle ja EKPd käsitleva Euroopa Parlamendi raporti üle.
Praeguse arutelu jooksul on esitatud nii palju küsimusi Iirimaa kohta, et neile kõigile ei ole lihtsalt võimalik vastata. Nagu ma ütlesin, olen ma valmis kohtuma Iirimaalt pärit Euroopa Parlamendi liikmetega ning ma loodan, et saan teie kõigiga kohtuda homme, mil meil on võimalus seda kõike üksikasjalikumalt arutada.
Jean-Claude Trichet
Lubage mul alustuseks öelda, et esitatud küsimused on väga asjakohased ja hõlmavad teemasid, mis on praegusel ajal väga olulised.
EKP president. - Vastan Euroopa Parlamendi liikmetele korraga, sest paljud teie küsimused kattusid.
Alustuseks soovin veel kord kinnitada: me vastutame majandus- ja rahaliidu rahapoole eest. Meil on oma arvamus majanduse küsimuses, kuid me vastutame siiski selle liidu rahapoole eest ja selle eest, mida Euroopa inimesed, Maastrichti lepingu üle hääletanud parlamendid on volitanud meid tegema - nimelt hinnastabiilsuse tagamise eest. See on meie ülesanne. Oleme sõltumatud, et pakkuda hinnastabiilsust 330 miljonile kaaskodanikule.
Nagu ma just selgitasin, oleme pakkunud hinnastabiilsust kooskõlas meie määratlusega, mis on kooskõlas maailmas kasutusel oleva parima määratlusega, ning lubage mul öelda, et meie hinnastabiilsuse määratlus paistab olevat nüüd maailmale eeskujuks. Oleme pakkunud hinnastabiilsust peaaegu 12 aasta jooksul, mil euro on olemas olnud, ning meile teada olevate andmete alusel vastutame selle eest ka järgmise kümne aasta jooksul.
Ma tahan, et see oleks väga selge, sest - nagu ütles Olli Rehn - paljud mulle esitatud küsimused puudutavad majandusliitu, mis on loomulikult majandus- ja rahaliidu osa, kuid meie konkreetselt majandusliidu eest ei vastuta. Meil on oma ideed, oma soovitused. Meil on oma hinnang ja analüüs ning loomulikult tulen ma selle juurde hiljem tagasi.
Minu teine peamine märkus on järgmine: kogeme praegu kõige hullemat globaalset kriisi alates II maailmasõjast. Kui me - nii keskpangad, sealhulgas EKP, kui ka valitsused - ei oleks reageerinud kiiresti ja julgelt, ei kogeks me mitte kõige hullemat kriisi alates II maailmasõjast, vaid kõige hullemat kriisi alates I maailmasõjast, sest meid oleks tabanud nn suur depressioon ning see asjaolu - et me oleme ära hoidnud sellise üleilmse suure depressiooni - on nõudnud valitsustelt ja parlamentidelt tohutult aktiivset tegutsemist.
Meie analüüside kohaselt on dramaatilise depressiooni vältimiseks võetud maksumaksja risk mõlemal pool ookeani SKP osas sama ehk siis umbes 27% SKPst. Loomulikult reaalselt kulutusi ei kaasnenud ning lubage mul öelda, et ammugi mitte ei toonud see kaasa kahju, kuid sellele vaatamata on tegemist tohutu jõupingutusega. Vastasel juhul oleksime sattunud dramaatilisse kriisi. Loomulikult tähendab see seda, et üleilmne rahandus ja majandus on äärmiselt nõrgad ning me peame leidma maailma tasandil viise, kuidas seda nõrkust kõrvaldada.
Kuid see ei ole Euroopa kriis. See on globaalse kriisi mõju Euroopale, Euroopa juhtimisele ning meie siin peame samamoodi mõtisklema, nagu seda peab tegema USA või Jaapan, kui nimetada ainult kahte suuremat arenenud majandusega riiki. Ka neil on ülisuuri probleeme ning ma soovin, et me ei muudaks suure arenenud majandusega piirkonna juhtimist puudutavat õiguspärast mõtisklust kriitikaks euro pihta, mis - nagu ma juba ütlesin - on toiminud just nii, nagu sellelt oodati.
Lubage mul lisaks öelda, et kui ma vaatan finantsseisu ja eelarveseisundit - suure arenenud majandusega piirkonna eelarveseisundit -, siis võin öelda, et Euroopa tervikuna ja konkreetsemalt Euroopa Liit on avaliku sektori eelarvepuudujääki silmas pidades Jaapani või USAga võrreldes paremas olukorras, nagu ütles Robert Goebbels. Järgmise aasta konsolideeritud eelarvest on see võib-olla umbes 6% või isegi natuke vähem, samas kui kahe teise suure arenenud majandusega riigi puhul on see vähemalt kümneid kordi suurem.
Ütlen seda ka meile, et me mõistaksime suurusjärke. Seega on meie probleemiks mitme sellise riigi halb käitumine, kes tekitavad probleeme oma riigis ja põhjustavad finantsilist ebastabiilsust. Kaalul ei ole mitte euro. Asi on hoopis finantsilises ebastabiilsuses, mida tekitab fiskaalpoliitika kehv toimimine loomulikult koos turgude vastastikuse mõjuga, mis on alati olemas, sest me oleme turumajanduses. Põhiliselt on meie hinnang jälle järgmine: Euroopa toimimise puhul oli ebanormaalne see, et meil oli kehv juhtimine, nimelt kehv majandusliidu juhtimine.
Võin kurbusega öelda, et see ei ole üllatav, sest mõned on stabiilsuse ja kasvu pakti ekslikult kritiseerinud juba algusest peale. Ning ma pean teile meelde tuletama, et ma andsin isiklikult Euroopa Parlamendile teada meie võitlusest, sest enamik riike soovis paktist loobuda või seda märkimisväärselt nõrgendada. Kahjuks pean ütlema, et need olid euroala suuremad riigid ning et väikesed ja keskmise suurusega riigid olid sellise suundumuse vastu. See toimus aastatel 2004-2005. Te mäletate, et see oli raevukas võitlus, sest see läks välja Euroopa Kohtuni ning Euroopa Komisjon oli selgesõnaline - ja ma pean komisjonile selle eest austust avaldama -, selgesõnalisem kui nõukogu ning me toetasime teda täielikult. Ma pean teile seda kõike meelde tuletama.
Nüüd on mulle esitatud mitmeid küsimusi, mis käsitlevad täpselt seda, mida me selles etapis nõuame. Pean ütlema, et kui komisjon oma ettepaneku esitas, siis me juba andsime teada, et me ei pea seda piisavaks.
Arvestades seda, mida meie arvame, ja seda, milline on meie ettekujutus Euroopa kui terviku, 27 liikmesriigi ja 16 (alates homsest 17) euroala riigi toimimisest, leidsime, et komisjoni esimene ettepanek oli juhtimise automaatsuse ja ranguse mõttes liiga nõrk ning seda nii fiskaaljärelevalve kui ka konkurentsinäitajate ja tasakaalustamatuse osas.
Austatud parlamendiliikmed, kuna nõukogu ettepanek sellisel kujul nõrgendab komisjoni ettepanekut veelgi, ei saa me seega öelda midagi muud, kui et me usume olevat end valmis tegema seda, mida olukord nõuab. Ning olukord nõuab, et meil oleks väga tugev järelevalve ja väga tugev juhtimine.
Ütlesin 2005. aastal EKP nõukogu nimel, et me ei olnud üldse rahul nõukogu tolle hetke seisukohaga, samuti mitte sellega, mis lõpuks heaks kiideti.
Seega ma ei soovi laskuda üksikasjadesse, sest meil tuleb mitmeid võimalusi Euroopa Parlamendiga sel teemal suhelda. Olen loomulikult teadmiseks võtnud selle, mida Sylvie Goulard ütles Euroopa Parlamendi ning nõukogu ja komisjoni väga suure töö kohta, mille tulemusel valmib Euroopa seisukoht. Kuid pean taas kordama, et meie sõnum selles küsimuses on väga selge.
Lubage nüüd mul vaid minutike käsitleda kommunikatsiooniküsimust. Loomulikult peame jäädavalt parandama oma kommunikatsiooni. Me püüame seda teha. Lubage mul vaid öelda, et mis puutub meie enda kommunikatsiooni, siis me anname selge määratluse hinnastabiilsuse kohta, et võimaldada kõigil hinnata, mida me kogu aeg reaalajas teeme.
Lisaks soovin öelda, et me olime esimene suur keskpank, kes hakkas kohe pärast EKP nõukogu istungeid korraldama pressikonverentse. Olime esimesed, kes avaldasid sissejuhatava kõne, mis sisaldab meie hinnangut olukorrale. Seega püüame olla kommunikatsiooni mõttes võimalikult vastutustundlikud.
Ainus asi, mida me ei tee, on see, et me ei avalda EKP nõukogu liikmete seisukohti. Peame väga oluliseks, et institutsiooni jaoks, kes emiteerib Euroopas ühinenud, kuid siiski sõltumatu 16 riigi valuutat, on parem, kui meie otsuste puhul on asjakohane üksus EKP nõukogu kui tervik.
Esitati mitmeid väga tähtsaid küsimusi. Lubage mul vaid mainida, et meie vastutame majandus- ja rahaliidus raha eest, kuid sel määral, mil majandus on valitsuste ja Euroopa Komisjoni kätes, peame meie sama moodi nagu mis tahes sõltumatu keskpank võtma selles valdkonnas arvesse loomulikult ka majandust: kui eelarvepoliitika on kindel ja mõistlik, siis on kerge täita rahapoliitika ülesannet ehk pakkuda hinnastabiilsust. Kui meie eelarvepoliitika on halb, siis koormame üle otsused, mida keskpank peab tegema.
Ütleksin, et meie puhul on valitsustega suhtlemisel olukord samasugune, kuid me oleme jonnakalt sõltumatud, ning see, et me oleme pidanud võtma mitmeid ebastandardseid meetmeid - nagu ma juba selgitasin -, toimus selleks, et saaksime kanda üle oma rahapoliitika mõju olukorras, kus turud ei toiminud nõuetekohaselt, ning seepärast ei kandunud meie otsused intressimäärade kohta nõuetekohaselt üle majandusele kui tervikule.
Selline on ebastandardsete meetmete olemus: aidata taastada rahapoliitika ülekandekanalite normaalsem toimimine. Me eristasime ka selgelt - nagu ma kordasin hiljutisel ametlikul vestlusel, millel osales ka Ben Bernake - standardseid meetmeid, mis on rahapoliitilise seisukoha puhul tõeliselt olulised, ja mittestandardseid meetmeid, mis on kavandatud eesmärgiga aidata rahapoliitikat üle kanda.
Lubage mul nüüd vaid öelda, et ma märkasin ka olulist küsimust ...
EKP president. - (FR) Vastusena Jean-Paul Gauzèsi küsimusele kommunikatsiooni kohta - ja minu arvates on teised seda küsimust korranud - soovin öelda, et mõningates kommunikatsioonikanalites kaldutakse Euroopat pidama mingiks patuoinaks. Kui asjad lähevad halvasti, siis on Euroopa selles süüdi. Me teame, et see ei vasta tõele, ning Euroopa Parlament teab seda loomulikult teistest paremini.
Lisaks kiputakse ütlema, et kui asjad ei lähe hästi, siis on selles süüdi Euroopa Komisjon või Euroopa Keskpank või - mis veelgi parem - euro. Tegemist on klassikalise patuoinafenomeniga. Euro on valuuta, mis on suutnud märkimisväärselt hästi säilitada oma sisemist ja välist stabiilsust. Peale selle ei ole ma veel öelnud, et see on palju märkimisväärsem kui euro asutajariikide keskpankade mis tahes teod viimase 50 aasta jooksul - hoidsin selle viimaseks, kui ma tohin nii öelda. Arvan, et meil on valuuta, mis on tegelikult kindel ja seda ka ajaloolises mõttes. Seepärast olgem patuoinafenomeniga ettevaatlikud.
Pean ütlema, et me kõik peame kommunikatsiooni tagamiseks kõvasti tööd tegema, kuid ma edastaks selle sõnumi nii Euroopa Keskpangale kui ka euroalale tervikuna ehk siis teisisõnu kõikidele euroalasse kuuluvatele riiklikele keskpankadele. Lisaks sooviksin öelda, et kahtlemata on tegemist 27 liikmesriiki puudutava probleemiga ja seega Euroopa Liitu kui tervikut puudutava probleemiga.
(Aplaus)
Juhataja
Austatud president, ma tänan teid üksikasjaliku vastuse eest. Arvan, et praegusel hetkel on detailne vastus vajalikum kui selle parlamendi puhul tavaliselt tavaks.
Burkhard Balz
raportöör. - (DE) Austatud juhataja! Ka mina soovin edastada tänusõnad Jean-Claude Trichet'le, volinik Rehnile ja ennekõike selle parlamendi liikmetele avatud ja kõikehõlmava arutelu eest. See on olnud ülimalt objektiivne, isegi kui meie auväärsed parlamendiliikmed Iirimaalt lasid lõpus oma emotsioonidel välja paista - ja see on täiesti mõistetav.
Soovin mulle eraldatud lühikese aja jooksul mainida kolme punkti. Esimene neist on Euroopa Keskpanga sõltumatus. Pean õigeks ja vajalikuks, et valitsusjuhid ja riigipead - Euroopa auväärse kodaniku, Saksamaa toonase kantsleri Helmut Kohli juhtimisel - rõhutasid EKP sõltumatuse olulisust. Euroopa Keskpank on euro kaitsja. Arvan, et euro on kriisi viimastel kuudel nii stabiilne olnud just sellepärast, et meil on lõppkokkuvõttes selline sõltumatu Euroopa Keskpank. Härra Trichet, seepärast palun, et jätkaksite ka järgmistel kuudel võimalikult sõltumatut tegevust. Kui inimesed avaldavad teile oma arvamust, siis igal juhul kuulake neid, kuid lõppkokkuvõttes peavad EKP president ja nõukogu kaitsma oma sõltumatust.
Teiseks peame Euroopa Liidu kodanikega olema avatumad. See on oluline teema. Ennekõike ei tohiks me neile anda kogu aeg infot Brüsseli keeles - selle eest on meid mõneti kritiseeritud -, vaid nii, et selle sõnumi saajad, Euroopa inimesed, saaksid sellest tõesti aru. Minu arvates on see väga tähtis punkt.
Lõpetuseks, Jean-Claude Trichet mainis BASEL III raamistikku. See on järgmine asi, mida ma kindlasti rõhutaksin. Soovime rakendada BASEL III raamistiku kohe. Kuid ma soovin BASEL III rakendada kohe ainult siis, kui kõik G20 riigid teevad seda korraga. Me ei saa lubada, et Euroopa asub jälle juhtpositsioonile ja on ainus teerajaja, kahjustades sellega meie rahvusvahelist konkurentsivõimet. Sellepärast väidaksin, et Euroopa peaks selle raamistiku rakendama koos oma üleilmsete partneritega või kaaluma vastasel juhul alternatiive.
Juhataja
Ühisarutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Băsescu
Ka mina soovin tänada Burkhard Balzi tema töö eest selle raporti koostamisel. Praeguse kriisi jaoks kavandatud kokkuhoiupakettide tulemusel ei peaks võetama meetmeid, mis võivad ohtu seada majanduse elavnemise. Arvan, et tuleb leida tasakaal majandusliku konsolideerimise ja investeeringute kaitsmise vahel, tehes seda töökohtade loomise ja jätkusuutliku arengu kaudu. Õppetunnid, mida on meile pakkunud euroalaga ettevalmistamatult ühinenud liikmesriigid, peavad panema meid tõsiselt mõtlema realistlike tähtaegade kehtestamisele tulevikus. Praeguses olukorras võib ühe- või kaheaastane viivitus olla vastuvõetav. Laienemine peab jätkuma ja selle eeltingimuseks peab olema Maastrichti kriteeriumide täitmine. Sellega seoses usun, et euro kasutuselevõtus ei tohi näha hetkelist lahendust, vaid see peaks olema keskpika laiaulatusliku poliitilise strateegia üks osa.
Edward Scicluna
kirjalikult. - Mul on selle raporti üle hea meel ja ma toetan seda. Peaksime siiski meeles pidama, et kui kord lõppevad jutud eelarve konsolideerimise, reguleerimise ja makromajandusliku juhtimise üle, peame uurima, milline on olnud nende mõju majandustegevusele - mis on igasuguse arutelu põhiteema. Tegelikult me vajame head ja tõhusat regulatsiooni ning paremat majanduslikku juhtimist, nii et majanduskasvu peamiseks allikaks olevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted areneksid ja kasvaksid. On kurb tõsiasi, et need ettevõtted on viimase kahe aasta jooksul kõvasti kannatanud. Selle tulemusel on meil suur töötus ja see aina suureneb. EKP otsus käia välja miljardeid eurosid eesmärgiga aidata võlgades olevaid pankasid oli õige, kuid paljud pangad on muutunud EKP likviidsusest ülemäära sõltuvaks. Seega oleme praegu olukorras, kus buumiaastatel liiga kergekäeliselt laenu andnud pangad keelduvad andmast laenu väikestele ettevõtetele. Kui selline olukord jätkub, siis ei saa meil olema majanduskasvu, mida me vajame eelarvepuudujääkide ja valitsemissektori võla taseme vähendamiseks. Töötus kasvab ning meie majandusnäitajad jäävad paigale. Kui me ei soovi Euroopa inimesi taas kord alt vedada, siis tegutsegem targalt.
