Infotund (küsimused Euroopa Komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorra punkt on infotund (B6-0138/2007).
Järgmised küsimused on adresseeritud komisjonile
Esimene osa
Teema: Sunniviisiline töö Euroopas
Inimkaubandus ekspluateeriva sunniviisilise töö eesmärgil on viimastel aastatel ELis kasvanud. Ohvrid, kas Euroopa kodanikud või sisserändajad, kannatavad orjanduse uute vormide all. Mida komisjon kavatseb teha, et sellele nähtusele lõpp teha? Arvestades, et inimkaubandust soodustab liikmesriikide suutmatus tagada, et tööandjad täidaksid töösuhteid ja töötajate õigusi reguleerivate õigusaktide nõudeid, siis mis meetmeid komisjon võtab selle probleemi lahendamiseks?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Pr juhataja, sunniviisiline töö ja inimkaubandus tööjõu ekspluateerimise eesmärgil on põhiõiguste rängad rikkumised ning me pühendame ennast täielikult selliste kuritegude takistamisele ja nende vastu võitlemisele.
Vastavalt rahvusvaheliste tööorganisatsioonide hinnangutele tegi 2005. aastal vähemalt 12,3 miljonit inimest kogu maailmas sunniviisilist tööd. Umbes viiendik neist olid inimkaubanduse ohvrid.
Inimkaubandus tööjõu ekspluateerimise eesmärgil on peamiselt kuritegelike organisatsioonide tegevus ja toob hinnangute kohaselt aastas sisse 12 miljardit dollarit. Me teame ka, et inimkaubandus on siiani väikese riskiga kuritegu.
Euroopa strateegiliseks eesmärgiks on nihutada inimkaubandus väikese riskiga, kõrge tootlikkusega kuritegevuse seast kõrge riski ja madala tootlikkusega kuritegevuse hulka. On vaja integreeritud strateegiat, mis hõlmab ennetamise, vastutuselevõtmise ja ohvrite kaitse ning abistamise võitlemaks tööjõu ekspluateerimise eesmärgil toimuva inimkaubanduse vastu.
Komisjonil on kõiki ennetamisstrateegiaga hõlmatud osalejaid ja institutsioone ühendava võrgustiku rajamisel nõustaja roll. Eelkõige on osalejateks tööinspektsioonid, tööandjate organisatsioonid, ametiühingud.
Ennetamisega seoses on peamiseks eesmärgiks tagada tööõiguse austamine kõigis töökohtades ja sellest tulenevalt võitlemine ebaseaduslike töötajate vastu, eriti sektorites, kus risk on suurem, kaasa arvatud põllumajandus, ehitus, toiduainete töötlemine ja eramajapidamistes tehtavad majapidamistööd.
Mul on kohustused ka uute õigusaktide väljatöötamisel, et võidelda inimkaubanduse ja võõrtöötajate tööjõu ekspluateerimise vastu. Hiljuti esitatud direktiivi ettepanek, mis sätestab sanktsioonid näiteks tööandjate vastu, kes võtavad tööle ebaseaduslikult riigis viibivaid kolmandate riikide kodanikke. Selle ettepaneku eesmärgiks on tõhusam võitlus võõrtöötajate ekspluateerimise vastu hoiatavate haldussanktsioonide abil ja kriminaalõigusmeetmete abil kõige tõsisematel juhtudel, kaasa arvatud inimkaubandus, ja kui avastatakse eriti ekspluateerivad töötingimused.
Uurimine ja vastutuselevõtmine peaksid tõhusamaks muutuma. Õiguskaitsetöötajad peaksid täielikult kohaldama inimkaubanduse ja tööjõu ekspluateerimise vastaseid õigusnorme, kaasa arvatud õigusaktid, mis on kooskõlas raamotsusega inimkaubanduse kohta ja direktiiviga inimkaubanduse ohvrite elamislubade kohta.
Nagu riikide head tavad näitavad, on meetmed abi osutamiseks inimestele, kellega on kaubitsetud, eluliselt olulised, et kaitsta nende põhiõigusi ja samaaegselt edendada edukat vastutuselevõtmist. Abi, elamisõiguse ja toetuse võimaldamine parema alternatiivi leidmiseks tööks ja eluks tagab inimkaubanduse ohvriks langenud inimeste koostöö kriminaalmenetlustes ja muudab rikkujate karistamise kergemaks.
Kokkuvõtteks, esimese inimkaubanduse vastase päeva puhul 18. oktoobril koostab komisjon soovitused koos liikmesriikidega ja liikmesriikide jaoks ohvrite kindlakstegemise ja toetamise kohta - esimesena kõige kaitsetumate rühmade kohta, nagu lapsed, - mis põhinevad tihedal koostööl korrakaitsjate, prokuratuuride ja valitsusväliste organisatsioonide ning teiste teenusepakkujate vahel.
Silvia Ciornei
(RO) Pr juhataja, palun lubage mul tänada volinik Frattinit vastuse eest. Sellest alates, kui ma esitasin oma küsimuse, kohtusin ma volinikuga ja me arutasime inimkaubanduse aspekte. Ma hindan kõrgelt Euroopa Komisjoni ja voliniku enda osalust võitluses selle nähtuse vastu ja ma olen rõõmus, et Euroopa Komisjon alustab 18. oktoobril tegevust selle nähtuse peatamiseks, kaasa arvatud need, keda volinik mainis, st kohaldades tõsiste musta töö juhtumite korral kriminaalsanktsioone.
Tahaksin küsida, kas volinik kavatseb Euroopa Komisjoni nimel taotleda nõukogult mandaati, et Euroopa Ühenduse nimel allkirjastada Euroopa Nõukogu inimkaubanduse vastaste meetmete konventsioon, mis on inimkaubanduse vastu võitlemisel väga tõhus õigusakt.
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - (IT) Pr juhataja, daamid ja härrad, vastus on kindlasti jaatav. Meie, ja mina isiklikult, oleme võtnud kohustuse tagada, et kõik rahvusvahelised dokumendid kajastaksid Euroopat kui osalejat ja eestvõitlejat.
Mis puudutab dokumenti, millele te viitasite, ja samuti teist konkreetset algatust, siis komisjon kahtlemata ei saa, daamid ja härrad, kõike üksi teha. Ma tahaksin teha ettepaneku direktiivi vastuvõtmiseks kriminaalkaristuste kohaldamiseks kasulõikajatele või pigem orjakaubitsejatele, kes kasutavad ja kuritarvitavad inimkaubanduse ohvreid, aga kuni liikmesriigid ei anna oma nõusolekut, kuni Euroopa väikeste, suurte ja keskmise suurusega ettevõtete võrgustik meid ei toeta, on sellised õigusaktid palju vähem tõhusad. Seetõttu ma palungi, et me töötaksime koos.
Reinhard Rack
(DE) EURO 2008 toimub järgmisel aastal Austrias ja Šveitsis. Inimestega ja naistega kauplejad on selleks juba ette valmistatud. Kas ka komisjon on ette valmistatud?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - See on väga oluline küsimus. Me saime päris hea kogemuse 2006. aasta jalgpalli maailmakarikavõistluste ajal Saksamaal. Me tegime väga tihedat koostööd kõikide liikmesriikidega, politseivõimude ja Saksamaa ametiasutustega. Me suutsime sellel ajavahemikul Saksamaal ära hoida vähemalt 3 000 või 4 000 noore inimkaubanduse ohvriks langemise. Oleme valmis tegema sama.
Me valmistame ette aruannet, mis avaldatakse lähiajal Euroopa koostöö väga oluliste tulemuste kohta. Võib-olla te teate, et vähemalt 12 liikmesriiki on teinud koostööd, võttes vastu meetmeid, et takistada ja kontrollida piiril kahtlaseid inimesi, kes üritasid noori inimkaubanduse ohvreid õigusvastaselt riiki tuua. Oleme valmis tegema sama järgmisel aastal koostöös Saksamaa, Austria ja Šveitsiga, kes on ka meistrivõistluste võõrustajariigiks. Saksamaa tegi selles osas väga hea töö.
DanutBudreikait
(LT) Nähtus, mille puhul inimesed võetakse ja vägisi tööle sunnitakse ja mille puhul neilt võetakse liikumis- ja tegevusvabadus, mille puhul neil on võimatu töölt lahkuda, nagu vanglas, on väga vana. Me teame seda meediast ja erinevatest uurimustest. Kas komisjonil on üldistatud statistilisi andmeid riikide kohta, kus seda on esinenud, ja kas te ei arva, et see on kriminaalõiguse küsimus? Liikmesriigil pole õigust keelduda karistamast õigusrikkujaid, kes võtavad teistelt vabaduse.
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - (IT) Pr juhataja, daamid ja härrad, oleme kindlasti sellest ülimalt murettekitavast arengust teadlikud. Teame ka, et mõned liikmesriigid tugevdavad oma koostööd ennetamise ja represseerimise osas. Nende kuritegude määratlemise viis on aga siiski probleem, mis minu arvates haarab kogu Euroopa.
Kui, nagu te ütlesite, inimesi sunnitakse töötama šokeerivates tingimustes, neid hoitakse pantvangis ja me saame karistada üksnes neid, kes vastutavad seadusevastast töötamist reguleerivate eeskirjade alusel, sest sellist kuritegu peab käsitama teise inimese orjastamisena. Ainult sellisel viisil saame olukorda parandada. Toon ühe näite: ainult siis, kui me määratleme sellised kuriteod tõsisel viisil, mida nad väärivad, suudame kohaldada Euroopa vahistamismäärust.
See on ainult üks näide, aga nagu te teate, kohaldatakse Euroopa vahistamismäärust teatud kategooria rikkumistele, ainult tõsistele rikkumistele, ja see näitab, et liikmesriigid, kelle poole ma pöördun, on valmis karmistama oma riigisisest kriminaalõigust, nii et sellised rikkumised oleksid lõplikult määratletud väga tõsiste rikkumistena, nagu mõnes liikmesriigis on juba tehtud, võimaldades olemasolevaid Euroopa koostöövahendeid lõpuks ometi tegelikult rakendada. See on oluline eeldus.
Teema: Meetmed rahvusvahelise kuritegevuse vastu ja Euroopa Kohus
Euroopa Liidu areng on toimunud õiguse kohaldamise alusel, kuid hiljuti väljendatud mure meetmete võtmise pärast rahvusvahelise kuritegevuse vastu viis otsuste vastuvõtmisele kolmanda samba raames, st valitsustevahelise koostöö alusel, ilma et neid oleks esitatud, kuigi oleks pidanud, kontrollimiseks Euroopa Kohtule. Kas komisjon usub, et on võimalik tugevdada kolmanda samba tegevuste juriidilist kontrolli Euroopa Liidus suurema õiguskindluse huvides?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - Pr juhataja, Euroopa Kohus mängib olulist osa kolmanda samba õigusaktide õiguspärasuse tagamises, rakendamises ja kohaldamises.
Euroopa Kohtul on Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 35 kohaselt pädevus anda eelotsus, kui liikmesriigi kohus seda nõuab, raamotsuse ja otsuse kehtivuse või tõlgendamise kohta, Euroopa Liidu lepingu VI jaotises osutatud konventsioonide tõlgendamise kohta ning nende rakendusmeetmete kehtivuse ja tõlgendamise kohta.
Siiski on kõnealune pädevus ainult nendel liikmesriikidel, kes on kinnitanud, et nad tunnustavad Euroopa Kohtu jurisdiktsiooni. Veel enam, liikmesriigid, kes on tunnustanud jurisdiktsiooni, võivad piirata seda riigi kõrgeimate kohtutega. Käesolevaks ajaks on kahjuks ainult 16 liikmesriiki tunnustanud Euroopa kohtu pädevust anda eelotsuseid kolmanda samba õiguslike vahendite kohta ja kaks liikmesriiki on teinud piirangutega avalduse. See on minu arvates tõesti ebapiisav ja ei loo asjakohast dialoogi Euroopa Kohtu ja riiklike kohtute vahel, kes kohaldavad Euroopa õigust iga päev.
Lisaks on Euroopa Kohtul pädevus läbi vaadata raamotsuste ja otsuste õiguspärasus. Nii liikmesriigid kui ka komisjon võivad nende meetmete vaidlustamiseks Euroopa Kohtu poole pöörduda. Praktikas on komisjon kasutanud seda võimalust kaks korda. Ma viitan juhtumitele, mille puhul taotleti raamotsuse kehtetukstunnistamist, mis käsitles kriminaalõiguse kohaldamist seoses keskkonnakaitsega ja laevadelt pärineva reostuse puhul. Kuid minu arvates vajavad ka need sätted parandamist. Eelkõige ei paku praegu kehtiv Euroopa Liidu leping ühenduse õigusele rikkumismenetlusele sarnanevat mehhanismi, et jälgida õigusaktide rakendamist liikmesriikide õigusloomes.
Ma olen väljendanud oma arvamust lünkade kohta seoses Euroopa Kohtu pädevusega vabaduse, julgeoleku ja õigusasjade valdkonnas kahes teatises, mis ma esitasin komisjonile 2006. aastal ja 2007. aasta juulis Haagi programmi rakendamise kohta. Komisjon kiidab seetõttu heaks valitsustevahelise konverentsi mandaadi, milles liikmesriigid kokku leppisid, et viimistleda reformilepingu üksikasju. Ma loodan, et reformilepinguga antakse Euroopa Kohtule täielik vastutus kõikides õigusasjade, vabaduse ja julgeoleku valdkondades. See on oluline, et kõrvaldada puudused varem kokkulepitud töö riiklikus rakendamises.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pr juhataja, volinik vastas nii, nagu ma ootasin, sest ma olen teadlik, kui kõrgelt ta hindab õigusriigi institutsioone.
Probleem on selles, et põhiseaduslik lepe on siiani määratlemata seisundis: me ei tea, kas me saavutame selle väljakujundamisel edu ja vahepeal me peame tegutsema selles ühenduses, tegelema ühelt poolt terroristide kuritegudega ja teiselt poolt tagama õiguskindluse.
Tahaksin volinikult küsida, arvestades, et mõned liikmesriigid ei ilmuta tahet võtta endale Euroopa Kohtu ees kohustusi, kas tema arvates on meil otstarbekas vastu võtta uusi terrorismivastase võitluse meetmeid, kui samal ajal ei kaasne selliste meetmetega kohtute tugevdamine. Teiste sõnadega, iga kord, kui võetakse vastu seda tüüpi meede, peaksid liikmesriigid võtma kohustuse tunnustada Euroopa Kohtu pädevust. Vastasel juhul võime sattuda silmitsi olukorraga, kus vastu võetakse autoritaarsed või sunniviisilised meetodid, ilma et me saaksime olukorra ennistamiseks Euroopa Kohtusse pöörduda.
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - (IT) Pr juhataja, daamid ja härrad, see on väga delikaatne teema. Ühest küljest ma usun, et liikmesriigid peavad täitma oma kohustusi, ja minu arvates on nende esimene kohustus nõustuda oktoobris, Portugali eesistumise ajal, ettepanekuga, mille valitsustevaheline konverents sai Euroopa Ülemkogult, see on väga selge mandaat, mis hõlmab Euroopa Kohtu uusi volitusi.
Ei ole kahtlust, et me saame siis tohutu sammu edasi liikuda, eriti selles osas, mis puudutab kõige delikaatsemaid küsimusi, kõige tundlikumaid sektoreid, st neid, mis asuvad praegu kolmandas sambas, kus Euroopa Kohus lõpuks saavutab pädevuse. Meil on lõpuks ometi võimalus ära kasutada Euroopa Kohtu täielik läbivaatamisõigus.
Tahaksin rõhutada, et mõnel juhul liikmesriigid kõhklevad järgimast isegi Euroopa Kohtu suuniseid; Euroopa Kohus on meile öelnud, et teatud valdkondades võivad kriminaalõiguse vahendid olla ka Euroopa vahendid; Euroopa Kohus ütles seda näiteks reostuse kohta, mis on tundlik teema. Mõned liikmesriigid on jätkuvalt ükskõik millise kokkuleppe vastu, mis õnnetuseks peab olema vastu võetud ühehäälselt ja mis tuleneb lihtsalt Euroopa Kohtu otsusest; nad avaldavad sellele ikkagi vastuseisu.
On selge, et seda probleemi saab lahendada ainult juhul, kui Portugal suudab saavutada kokkuleppe oktoobris oma eesistumise ajal, mis oleks ülim edu ja tagaks selle tohutu hüppe edasi, mida te mainisite ja mida ma täielikult toetan.
Andreas Mölzer
(DE) Pr juhataja, volinik, see on avalik saladus, et teatud uutes ELi liikmesriikides on organiseeritud kuritegevust juhtivad jõud parimates suhetes kõige kõrgemate poliitiliste ringkondadega. Millises ulatuses ja milliste vahenditega aitab liit neil Ida- ja Kagu-Euroopa riikidel, kellel on äärmiselt suured rahalised ja finantsprobleemid, võidelda poliitikute ja organiseeritud kuritegevuse sidemetega?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - (IT) Pr juhataja, daamid ja härrad, üldise eesmärgina ei puuduta see minu arvates üksnes idapoolseid riike, sest üldiseks eesmärgiks on toetada tugevat, karmi ja pidevat võitlust korruptsiooni vastu.
Võitlus korruptsiooni vastu ei saa lõppeda, kui riigist saab näiteks Euroopa Liidu liige. Me oleme töötanud paljude kandidaatriikidega, kellest on saanud Euroopa Liidu liikmesriigid. Need riigid on saavutanud väga head tulemused ja meie huvi praegu on töötada näiteks nende riikidega, kes ei ole kandidaadid, vaid on lihtsalt meie naabrid: Lääne-Balkani riigid, tähtsad partnerid nagu Ukraina, riigid, kellega meil on oluline partnerlussuhe. Ma arvan, et meie huvides on alati aidata neil riikidel välja juurida korruptsioon ning äril ja poliitikal on alati seos korruptsiooniga.
Minu vastus sellele küsimusele on kindlasti jaatav. Euroopa Liit on huvitatud, ja ma arvan, et see on meie huvides, ja ma ütleksin ka, et see on nende riikide elanike huvides, sest inimesed, kes kannatavad poliitikaga seotud korruptsiooni tõttu, ei saa igapäevaselt oma õigusi teostada. See on midagi, mis me võlgneme Euroopale ja nende riikide inimestele.
Hubert Pirker
(DE) Pr juhataja, volinik, ebaseadusliku sisserände korraldamine ja inimkaubandus on organiseeritud kuritegevuse oluline tegevusharu. Meie kui Euroopa Liit kutsusime teie algatuse ellu Frontexi näol - hea idee, mille teostamist pärsivad suured rakendamisprobleemid: liikmesriigid ei tegutse, tegevus seiskus juulis ja jätkus alles septembris. Mida te teete selleks, et Frontex tõhusalt toimiks ja annaks liikmesriikidele vajalikku toetust terve aasta jooksul, nii et meil oleks käepärast tõhus vahend organiseeritud ebaseadusliku sisserände vastu võitlemiseks, seda tahaksite ju teiegi näha?
Franco Frattini
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, minu arvates oleme saavutanud juba väga märkimisväärseid tulemusi. Kui keegi teist sooviks võrrelda 2006. aasta statistilisi andmeid 2007. aasta esimese kaheksa kuu statistikaga, jaanuarist augusti lõpuni, siis näeksite ametliku statistika põhjal, et Vahemere keskosa piirkonnast saabuvate ebaseaduslike sisserändajate arv on peaaegu 40% väiksem kui 2006. aastal ja Kanaari saarte puhul 2007. aastal üle 60% väiksem kui 2006. aastal. See näitab, et Frontex hakkab saavutama häid tulemusi.
Selle nädala teises pooles käivitatakse Vahemere keskosa piirkonnale mõeldud teine Frontexi missioon nimetusega Nautilus II; ma olen teinud ettepaneku ka kolmanda Frontexi missiooni läbiviimiseks Vahemere lääneosa piirkonnas Baleaari saarte, Hispaania, Maroko ja Sardiinia vahel. Tegemist on operatsiooniga, mis nõuab suuremat koostööd meeskonna, laevade, helikopterite ja lennukite osas.
Koostöö liikmesriikide vahel suureneb iga päev, sest nad näevad tulemusi. Frontexi töötajate arvu on siiski vaja suurendada, sest nagu te arvatavasti juba teate, töötab käesoleval ajal Frontexi heaks tegelikult vähem kui 90 inimest selleks, et kooskõlastada operatsioone kogu välispiiri ulatuses. Võttes arvesse esialgseid tulemusi, pole kahtlust, et see näitab rekordilist tõhusust.
Me loodame selle parlamendi toetusele, nii et Frontexit oleks võimalik aidata rahaliselt ja professionaalsete oskustega, mis on asutusel küll juba olemas, kuid ilmselt mitte piisaval hulgal.
Teema: ELi teadusuuringute osa seoses Euroopa toidupoliitikaga
Võttes arvesse vastuolulisi vaateid ELis geneetiliselt muundatud (GM) toiduainetele, kas komisjon selgitaks oma seisukohti seoses rolliga, mis on teaduslikul uurimisel selles eri valdkonnas.
Kas komisjon võib kinnitada, et teaduslikust seisukohast on võimalik, et ükskõik milline ELi liikmesriik kuulutab enda geneetiliselt muundatud ainete vabaks tsooniks? Kui see on võimalik, siis kas selline määratlus oleks kooskõlas asjakohase ELi õigustikuga selles valdkonnas ja kuidas oleks võimalik sellist määratlus kinnitada ka loomsetele toodetele?
Kas komisjoni uurimused lubavad väita, et ELile oleks kasulik vastu võtta geneetiliselt muundatud ainete vaba staatus, ja kui see on nii, siis millised on selle potentsiaalsed tagajärjed?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Ma tahaksin tänada auväärset parlamendiliiget pr McGuinnessi küsimuse eest. Esiteks soovin vastata teie küsimusele GMOsid puudutavate teadusuuringute kohta üldiselt. Minevikus rahastas komisjon geneetiliselt muundatud toiduainete uurimisprojekte viienda raamprogrammi raames ja samuti mitut projekti kuuenda raamprogrammi raames, mis aitasid heita valgust geneetiliselt muundatud toiduainete ohutuse hindamisele.
Rahastati ka GMOde ja tavapäraste põllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevaid uurimisprojekte, mis tegelesid ka jälgitavusmeetmetega. Need projektid aitavad märkimisväärselt kaasa kulude vähendamisele ja tarbijate teadlike valikute tagamisele kooskõlas ühenduse õigustikuga. Käesoleval aastal, seitsmenda raamprogrammi esimeste konkursikutsete ajal, kutsus komisjon esitama uurimisega seotud ettepanekuid GMOde lühi- ja pikaajalise mõju hindamiseks inimese ning loomade tervisele eesmärgiga toetada turustamisele järgneva järelevalve tehnika täiustamise arengut ja analüüsida selle võimalikke puudusi. Praeguseks on hindamised lõppenud, rahastamiseks sobivate ettepanekute valimisprotsess veel käib.
Veel enam, komisjon on algatanud keskkonna peadirektoraadis täiendava uuringu, mis tegeleb geneetiliselt muundatud põllukultuuride pikaajalise mõjuga tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale. Selle uuringu peamiseks eesmärgiks on prioritiseerida peamiste kogu maailmas kasvatatavate põllukultuuride kaubanduslike kombinatsioonide potentsiaalsed riskid, kogudes ja analüüsides eksperthinnangu saanud allikate ja asjakohaste organisatsioonide teavet nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool. Vajaliku ekspertiisi olemasolul geneetiliselt muundatud põllukultuuride uurimiseks ja viljelemiseks võib tulemusi oodata järgmiseks kevadeks.
Tulevikus võivad komisjoni rahastatud uuringud hõlmata vahendeid ohutuse hindamiseks, riski-/tuluanalüüsiks, kaasa arvatud riskist teavitamine ja sellesse suhtumine, avastamismeetodid, jälgitavuse tagamise viisid ning geneetiliselt muundatud ja tavapäraste organismide samaaegne viljelemine.
Teie samaaegse viljelemise kohta esitatud küsimuse teisele osale tahaksin lisada järgmist. Tuleks märkida, et ELis on lubatud vabalt kaubelda ja kasutada üksnes heakskiidetud GMOsid loas sätestatud tingimustel. GMOde ELis turuleviimise ja tahtliku keskkonda viimise lubamise õiguslik raamistik ei võimalda kehtestada alasid, kus GMOde viljelemine või turuleviimine oleks üldiselt keelatud. Üldine keeld oleks vastuolus ühenduse õigustikuga, eriti direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta.
Kahtlemata on lubatud turule viia ainult GMOd, mis on teaduslikult keskkonnale ning loomade ja inimeste tervisele ohutuks tunnistatud. Konkreetse toote keelustamine peab olema teaduslikult põhjendatud vastavalt direktiivi artiklile 23, niinimetatud kaitseklausli artikkel.
Ühenduse uuringud samaaegse viljelemise kohta käsitlevad asjakohaseid meetmeid lubatud geneetiliselt muundatud põllukultuuride eraldamiseks tavapärastest ja mahepõllumajanduslikest põllukultuuridest teostataval ja praktilisel viisil. Uurimistulemused viitavad, et piisav eraldamine on teostatav kõige laiemalt levinud seni uuritud põllukultuuride - maisi ja suhkrupeedi puhul. Siiski, arvestades kaubandusliku viljelemise suurenemist ja geneetiliselt muundatud põllukultuuride olemasolu kasvu ELis ning geneetiliselt muundatud toiduainete ja loomasööda importi, muutub juhuslik GMO-sisaldus geenivoolu ja segunemise kaudu vältimatuks.
Seoses teie küsimusega võimaluse kohta määratleda geneetiliselt muundatud ainete vaba ala loomsete toodete osas, tahaksin juhtida teie tähelepanu avaldusele Euroopa Toiduohutusameti dokumendis, mis anti välja hiljuti, 20. juulil 2007, kus Euroopa Toiduohutusamet märkis, et käesoleval ajal ei ole meetodit, mis võimaldaks kindlalt ja usaldusväärselt tuvastada loomsete toodete puhul, nagu liha, piim või munad, kas loomi on toidetud söödaga, mis sisaldab geneetiliselt muundatud taimi, ehk teiste sõnadega, geneetiliselt muundatud taimede DNA fragmente või proteiine ei ole olemasolevat kättesaadavat tehnikat kasutades põllumajandusloomadest saadud söödavates toodetes avastatud.
Et lisada midagi minu kolleegide valdkonnast, siis komisjon jätkab samaaegse viljelemise meetmete hindamist, mille vastavusest ühenduse õigustiku nõuetele on liikmesriigid teavitanud. Nõukogu palus komisjoni arendada ühiselt koos liikmesriikidega välja tehnilised suunised põllukultuuridele suunatud samaaegse viljelemise meetmete kohta.
Komisjon loob praegu Euroopa samaaegse viljelemise bürood, mis hakkab seda tehnilist tööd juhtima ühiselt riikide ekspertide ja sidusrühmadega. Plaani kohaselt peaks töö algama 2007. aasta lõpus. Esimene põllukultuur, mis vaatluse alla võetakse, on mais.
Mis puudutab edaspidiseid samme ühtlustamise suunas, siis kavatseb komisjon teha 2008. aastal valmivas aruandes kokkuvõtte liikmesriikides kehtestatud eeskirjadest ning rakendamisest ja praktilistest kogemustest, mis on seotud geneetiliselt muundatud põllukultuuride mitmel viisil viljelemisega. Selle alusel otsustatakse, milliseid meetmeid võtta selles valdkonnas tulevikus.
Lõpetuseks tahaksin seoses küsimuse viimase osaga, mis puudutab geneetiliselt muundatud ainete vaba staatuse potentsiaalseid tagajärgi, lisada järgmist. Põllumajandustootjad on vabad ise otsustama GMOsid mitte viljelema, või looma vabatahtlikul alusel alasid, kus geneetiliselt muundatud põllukultuure ei kasvatata. Selliseid alasid saab kehtestada ainult kõikide asjaomaste põllumajandustootjate vabatahtliku ja ühehäälse kokkuleppe alusel vastavates asukohtades, andes samal ajal igale põllumajandustootjale võimaluse taganeda ja viljeleda lubatud GMOsid, kui ta seda soovib.
Piirkonnad või põllumajandustootjad, kes ei soovi GMOsid viljeleda või geneetiliselt muundatud ainete vaba staatust vastu võtta, saavad kindlasti kasu teaduslikest uurimistulemustest uurimisraamprogrammides. Praeguseks ajaks ei viita meie uuringuprojektide tulemused ühelegi põhjusele, miks geneetiliselt muundatud ainete vaba staatus võiks olla kasulik rahvatervisele või keskkonnale.
Mis puudutab teie küsimuse teistesse teemadesse, nagu näiteks geneetiliselt muundatud põllukultuuride viljelemisest vabatahtliku keeldumise majanduslikesse mõjudesse, siis sõltuvad need arvukatest teguritest, nagu näiteks geneetiliselt muundatud või geneetiliselt mittemuundatud põllukultuuride hinnad, agronoomilised erinevused geneetiliselt muundatud ja geneetiliselt mittemuundatud põllukultuuride vahel, toodangu erinevused, seemnete maksumus ja nii edasi. Kohalikud tegurid, kahjurite hulk, kliimatingimused, põllumajandusliku tootmise struktuur ja nii edasi ning regulatoorsed tingimused geneetiliselt muundatud põllukultuuride samaaegse viljelemise tagamiseks tavapärase ja mahetootmisega.
Majanduslik mõju arvatavasti erineb piirkondade ja liikmesriikide vahel. Kõnealused erinevused kajastuvad ka erinevustes geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise määras erinevate Euroopa piirkondade vahel.
ELi loomakasvatuse toodang sõltub paljus sojaubadest saadud loomasöödast, maisist ja teistest põllukultuuridest. Suurem osa importmaisist ja sojaubadest saadud toiduainetest on märgistatud kui geneetiliselt muundatud ained. Sertifitseeritud geneetiliselt mittemuundatud sojajahu on praegu kättesaadav ainult väikesele turuosale. Arvestades kogu maailmas suurenevat geneetiliselt muundatud sojaubade tootmise osakaalu, võiks seda laiendada, kuid loomulikult suurema kuluga.
Juhataja
Tänan teid, volinik. Olen teie vastuse eest tänulik, kuid see oli pikavõitu, ja ma arvan, et pean selle kohta märkuse tegema - see kestis peaaegu üheksa minutit.
Mairead McGuinness
Pr juhataja, ma teen lühidalt. Kuna te teete volinikule etteheiteid, siis kas tohiksin väljendada oma tänu, sest väga sageli me ei saa infot ja ma tõepoolest hindan teie konkreetsust. Mul on vaja uurida üksikasju. Mul on kaks märkust ja üks küsimus ja ma pean ajast kinni.
Kas riik peaks vabatahtlikult otsustama jääda geneetiliselt muundatud ainete vabaks? See on Iirimaa ettepanek; see on osa valitsuse programmist ja seda vaadatakse praegu läbi. Kas meie kui riik võime otsustada, et me ei taha maale tuua toiduaineid, mis on toodetud näiteks loomade lihast, kes on söönud geneetiliselt muundatud tooteid, või ei taha lubada tuua teatud toiduaineid oma riiki, sest tahame jääda geneetiliselt muundatud ainete vabaks? Kas te arvestate sellise poliitika mõju teravilja hindadele?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Ütlen teile ausalt, et mul on veidi raske vastata. Loomulikult peaksid nad järgima kehtivat ühenduse õigustikku. See oleks otsekohene vastus. Kui küsimus on seotud teaduse ja arendustegevusega, on see minu jaoks kergem, kuid ma arvan, et vastus on küllalt otsekohene: see peab olema kooskõlas kehtiva ühenduse õigustikuga.
Jim Allister
Kas tegemist pole juhtumiga, kus komisjoni viivitav lähenemisviis geneetiliselt muundatud saaduste heakskiidule aitab kaasa ELi loomasööda hindade tõusule? Näiteks ülemäärane viivitamine teravilja kõrvalsaaduse Hercules kasutamise heakskiitmisega kahjustab tõsiselt meie teraviljakaubanduse sektori konkurentsivõimet, aga Argentina geneetiliselt muundatud toode GA 21 on ELis heaks kiidetud inimese poolt tarbimiseks, kuid mitte loomasöödaks. Kas pole aeg mõistlikuks suhtumiseks ja luua selles olukorras kord ja teha osaliseltki lõpp seda õhutavale näilisele poliitilisele korrektsusele?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Ma tahaksin vaid rõhutada, et minu arvates me suhtume väga hoolikalt kohustusse teha kõik võimalik, et mõista geneetiliselt muundatud või geneetiliselt mittemuundatud ainete olukorda nii palju kui võimalik.
Komisjoni tehtud otsused põhinevad alati olemasolevatel teadmistel. Me ei eira seda kunagi ja püüame selle lähenemisviisi juurde jääda. Poliitika mõjud, nagu te märkisite, ei ole kunagi pälvinud meie tähelepanu.
John Purvis
Mina tahaksin samuti ühineda pr McGuinnessiga, tänades volinikku suurepärase ja huvitava vastuse eest. Ma arvan, et meile oleks väga kasulik uurida seda esmajärgulise tähtsusega dokumenti, sest mulle näib, et laias laastus põhjendab see teaduslikult geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutamist Euroopas, kus nad on teaduslikult heaks kiidetud ja lubatud.
Ta mainis kaitseklauslit. Millal komisjon kavatseb põhistada kõik oma otsused teadusuuringute tulemusega, mida tema osakond teostab, ja esitada vastuväiteid avalikule arvamusele, mis on sõjakalt geneetiliselt muundatud toodete kasutamise vastu, sest see on ebasoodus meie põllumajandustootjatele ja kahtlemata toiduainete maksumusele ning mõjutab negatiivselt Euroopa majandust?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Nagu te teate, on see keeruline teema ja oluline on mõista, et teatud inimesed on kartuse tõttu üliettevaatlikud. Sellepärast on tähtis, et me tõstaksime teadlikkust ja teadmiste taset nii palju kui võimalik, sest on oluline, et me põhistaksime oma otsuseid olemaolevate teadmistega. Ma püüan anda oma parima, et tagada geneetilise muundamisega seotud teadmiste taseme areng tulevikus nii hästi kui võimalik.
Juhataja
Tänan teid, volinik. Ma ei tahtnud olla liiga järsk, kuid me peame säilitama tasakaalu detailsuse ja ajalise piirangu vahel, mis on raske.
Teine osa
Teema: ELi eelarve haldamine
Kas Euroopa Komisjon saab selgitada, kuidas tema arvates oleks võimalik lihtsustada ja kohandada menetlusi, mille käigus lepitakse kokku ELi aastaeelarve kulutamine?
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Tahaksin sellele vastata ja korrata oma vastust, mille ma juba saatsin hr Crowleyle aastaeelarve menetluse ja eelarvemenetluse kohta üldiselt, ja seda, kuidas neid saab ja võiks parandada. Tahaksin anda oma vastuse kahes osas. Esimene vastus on käesoleva lugemise kohta, mida veel on võimalik teha, kuidas me saame fonde tõhusamalt kasutada ja loomulikult tulevased ettepanekud meie läbivaadatud asutamislepingus, mis tõstatati käesoleva aasta juuni nõukogus.
Võime öelda, et oleme asutamislepinguga sätestatud praegu kehtivate menetluste tulemustega üldiselt rahul, sest kehtiva asutamislepingu alusel on neil võimalus täiustada ja leida kiireid tulemusi pakkuvaid lahendusi, kui tekib tungiv vajadus. Näide lähiajast on eelmise aasta tsunami, ja käesoleval aastal oli see Palestiina ja osaliselt Kosovo. Me suutsime leida kiire lahenduse ühe lugemisega - kuid ka see võtab aega ja väga palju sõltub ühtlustatud kolmepoolsetest läbirääkimistest kahe eelarvepädeva institutsiooni ja komisjoni vahel.
Aga loomulikult on auväärsel parlamendiliikmel õigus, öeldes, et asutamislepingus võib olla juba rohkelt ruumi paranduste jaoks, üks näidetest puudutab aastaeelarve menetluse praktilist ajakava - mida on järgitud alates 1975. aastast. Pärast taotlemist leppisime me kõik koos kokku - ma pean silmas, kõik eelarvepädevad institutsioonid ja komisjon - lisada menetlusele kaks ja pool kuud, peamiselt seepärast, et tol ajal polnud veel olemas elektroonilist kirjavahetust. Nüüd me ei vaja seda ajakava, kuid inertsist on meil siiani see ajakava laual ja mitte keegi ei püüa selle küsimusega tegeleda. Loomulikult võib juba selle näite põhjal teha järeldusi tööviljakuse kohta.
Kuid on veel üks väga huvitav element, me oleme vastu võtnud läbirääkimistel koos parlamendi ja nõukoguga ning nõukogu on lõpuks vastu võtnud uue finantsmääruse ja selle rakenduseeskirjad, mis kehtivad alates käesoleva, 2007. aasta maist. Siin on juba märgata Euroopa Liidu aastaeelarve täitmise teatud lihtsustamist ja kohandamist.
Kuid loomulikult on ilmselt parim sõnum, mis ma täna teile edastan, läbivaadatud asutamislepingu ettepanekud. Ja siinkohal tahaksin rõhutada nelja elementi, mis võivad parandada demokraatlikku kontrolli, aruandekohustust ja läbipaistvust eelarvemenetluses.
Esimene uuenduslik ettepanek läbivaadatud asutamislepingus on see, et loobutakse kohustuslike ja mittekohustuslike kulutuste eristamisest, luues ühe menetluse aastaeelarve vastuvõtmiseks eelarvepädevate institutsioonide poolt.
Teiseks, EÜ asutamislepingu artiklis 27 osutatud niinimetatud suurendamise maksimummäära, mis on iga-aastases läbirääkimisprotsessis tavaliselt vastuolude allikas, tulevikus enam ei kasutata või see ei ole enam vajalik, sest suurendamise maksimummäära asendaja praktikas - mitmeaastane finantsraamistik - on kajastatud asutamislepingutes, mida käesoleval hetkel veel ei rakendata.
Lõpuks, me kehtestame tulevaste finantsmääruste vastuvõtmiseks teistsuguse menetluse. See võetakse vastu koos parlamendiga kaasotsustamismenetluse teel. Kuni 2007. aastani otsustas selle üle ühehäälselt ainult nõukogu - st liikmesriigid. See on meie nägemuses tohutu erinevus.
Niisiis kõik need ettepanekud, mida on võimalik igal aastal ja iga päev täiustada, annavad suuremad volitused demokraatlikult valitud Euroopa Parlamendile ja demokratiseerivad veel rohkem otsustamisprotsessi.
Brian Crowley
Ma tänan volinikku tema vastuse eest ja edaspidiste küsimuste esitamise hõlbustamise eest.
Küsimus selle kohta, mida uus reformileping pakub meile selles osas, mis puudutab mitmeaastast rahastamisaspekti ja eelarve toimimist. Nagu te teate, esitame igal aastal tavapärased argumendid teatud omavahendite osas, mis tehakse kättesaadavaks, ja samuti teiste fondide kohta, mis me teeme kättesaadavaks, ja selle raha jagamise kohta erinevatele rubriikidele, olgu see siis põllumajandus, sotsiaalstruktuur, rahastamine struktuurifondidest, piirkondlik rahastamine ja nii edasi.
Üks suurematest kaebustest, mis me alati siin parlamendis saame, on see, et inimesed ei tea, kuhu Euroopa raha kulutatakse. Nad ei tea täpselt, kuidas fonde, mida nad enda arvates täiendavad, jaotatakse erinevate riikide vahel. Ma tean, et liikmesriigid vastutavad ise selgituste eest, kuid kas on olemas mingi mehhanism, mille kaudu komisjon võiks vastutulelikumalt heita valgust kulutuste valdkondadele?
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Tahaksin teatada, et me saavutasime nõukoguga kokkuleppe just nimelt uue finantsmääruse osas, meie läbipaistvusalgatuse raames, kusjuures liikmesriigid on nõustunud aru andma ja avalikustama kogu teabe kõikide fondidest kasusaajate kohta - mitte ainult põllumajanduse valdkonnas, vaid kõikide fondide osas. Põllumajanduskokkulepe jõustub alates 2009. aastast ja teised alates 2008., 2009. ja 2010. aastast.
See on tohutu samm läbipaistvuse, vastutuse, avatuse ja kodanikega suhtlemise suunas. Kodanikud saavad teada, kes saab iga sendi ja miks, nii et ka liikmesriikidel on lihtsam vastuseid anda.
Paul Rübig
(DE) Volinik, minu küsimus puudutab hilinenud maksmist käsitlevat direktiivi. Paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ning samuti paljud uurimisasutused kaebavad pidevalt selle üle, kui kaua aega kulub projekti kinnitamisest tegeliku väljamakseni. Eelfinantseerimine on paljudele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele liiga raske. Kuidas arvate, kas Euroopa Komisjon võiks viia väljamaksetingimused kooskõlla hilinenud maksmist käsitleva direktiiviga, mida kohaldatakse kogu Euroopa suhtes ja mille osas me kõik kokku leppisime?
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Me oleme probleemist teadlikud ja oleme nende probleemide suhtes kohaldanud uued reeglid ja rakenduseeskirjad. Me loodame, et uus kord, mida kohaldatakse ja mis on kehtiv alates käesoleva aasta maist, lihtsustab menetlust ja loomulikult võimaldab saada komisjonilt vastutustundlikumaid vastuseid. Me saame aru, et eeskirjad peavad olema samad igaühe jaoks, mitte ainult liikmesriikidele ja toetuse saajatele, vaid ka komisjonile.
Reinhard Rack
(DE) Volinik, te viitasite poliitilistele kriisidele. Käesoleval aastal oleme näinud arvukalt loodusõnnetusi Kreekas, Ühendkuningriigis ja mujal. On ülimalt oluline, et eelarvefondid tehakse selliste juhtumite korral kiiresti kättesaadavaks. Kas meil on olemasolevaid vahendeid nüüd piisavalt või tuleks võib-olla veel midagi parandada? Kas leiduks võimalusi üldise rahastamise suurendamiseks, võttes arvesse, et selle suve arvandmed näitavad, et praegu olemasolevatest fondidest meile kindlasti ei piisa?
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Konkreetselt Kreekaga seoses oleme uurinud vähemalt kolme allikat rahaliste vahendite võimalikuks kogumiseks. Regionaalpoliitika rahalistest vahenditest oleme moodustanud erifondi, mille vahendeid võime kasutada üle 1 miljardi euro aastas. Oleme uurinud ka mõnda programmide ümberkorraldamise võimalust - varem kavandatud programmide ümbersuunamist - ja Kreeka valitsus räägib järgmisel nädalal läbi meie tehniliste spetsialistidega, milliseid programme nad tahavad muuta või teistega asendada ja kus prioriteete muuta.
Ka põllumajandusfondide vahendeid saab kasutada maa taastamiseks, eriti maa puhul, mida sellel poolsaarel kasutati põllumajandusmaana. Nii oleme saanud läbi vaadata kolm või neli võimalikku allikat ja need koondada.
Mis aga puudutab menetlust, viidates põhiküsija küsimusele, siis mõnikord kestavad menetlused väga kaua, kui oleme enda vastu ausad ja ei karda seda öelda. Loomulikult me saame Kreeka valitsuselt lõpliku konkreetse taotluse umbes 10 päeva pärast seda, kui kõik arvestused on tehtud, kuid vastamine ja menetlus võtavad väga kaua aega. Tavaliselt me maksame keskmiselt kuue kuni kaheksa kuu jooksul pärast sündmust ja see ei ole loomulikult parim lahendus liikmesriikide jaoks ja lahendamist vajava olukorra jaoks. Kuna praegu asutamislepingu alusel kehtiv menetluskord võimaldab meil kiiremini tegutseda, peab kõikide eelarvepädevate institutsioonide poliitiline tahe olema kindel. Lisaks on loomulikult võimalik see uue lepingu eelnõuga kiiremaks muuta. Aga mis puutub üldiselt summadesse - see on absoluutselt erinev küsimus. Meilt palutakse kogu aeg, et kasutaksime eelarvet paindlikumalt. Näiteks on meil mõned uued kulutamissuunad ja mõned reservid, mis aasta lõpus peavad olema tagastatud. Sellist paindlikkust ei ole veel näidanud nõukogu ega parlament. Ma oleksin õnnelik, kui selline paindlikkus oleks võimalik, ja ma olen kindel, et minu volinikest kolleegid oleksid selle üle samamoodi õnnelikud, sest, jah, mõnikord seob eelarve jäikus meie käed.
Niisiis on mõned valdkonnad: paindlikkus, üldised summad ja kiirus ning kiire reageerimine kõikide eelarvemenetluste puhul. Need on kolm valdkonda, kus me näeme võimalust lõpptulemuse juures suuremat tõhusust saavutada.
Teema: Õppeainete ja õpivaldkondade kavandamine programmi "Haridus ja koolitus 2010" raames
Võttes arvesse eesmärki rajada tugev baas koostööks ja toetuseks haridussektoris, eriti programmi "Haridus ja koolitus 2010" kaudu, selleks et edendada elukestva õppe strateegiat, kas komisjon ütleks, millisele seisukohale on jõutud üldise skeemi osas seoses õppeainete ja õpivaldkondadega, mis ei ole otseselt seotud tööturuga, näiteks vana-kreeka keel, ladina keel, ajalugu, arheoloogia ja keeleteadus? Kuidas veenda Euroopa kodanikke õppeainete, millel pole rangelt praktilist rakendust, jätkuva õpetamise ja õppimise väärtuses, eriti klassikaliste keelte ja kirjanduse ning ajalooõpingute korral?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Nagu me kõik teame, vastutavad EÜ asutamislepingu artikli 149 kohaselt haridusprogrammi sisu eest liikmesriigid, mis tähendab, et otsuse õppekava koostamise kohta, mida õppeasutused pakuvad, ja samuti õppeainete kohta, mida õpetatakse, võtavad seetõttu vastu üksnes liikmesriigid.
Komisjoni roll on toetada liikmesriike kvaliteetse hariduse arendamisel. Meie tööprogrammi "Haridus ja koolitus 2010" raames on komisjonil keskne osa liikmesriikidevahelise heade tavade vahetuse soodustamiseks, tagamaks, et nende haridus- ja väljaõppesüsteem vastab 21. sajandi väljakutsetele.
Arvestades, et tööturu küsimused on Lissaboni strateegia tähtis osa, on selge, et hariduspoliitika tööturuga seotud aspektid ja üldisemalt konkurentsivõime mängivad sellega seoses olulist osa.
Sellest, mis öeldud, ei tule järeldada, et sellised õppeained nagu vana-kreeka keel, ladina keel, ajalugu, arheoloogia ja keeleteadus pole tööturuga seotud. Jättes kõrvale otsesed tööhõivevõimalused paljudes nendes valdkondades, toob selliste õppeainete õppimine kaasa ulatuslikuma arengu ja üldoskuste, näiteks analüüs ja põhjendamine, laienemise.
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta soovituses (võtmepädevuste kohta elukestvas õppes) kajastatud tööprogrammi ühe alusdokumendi kohaselt hõlmavad need pädevused suhtlemist võõrkeeltes ning kultuurialast teadlikkust ja väljendust. Viimane sisaldab teadmisi kohaliku, riikliku ja Euroopa kultuuripärandi kohta ning nende kohast maailmas. Kodanikupädevus hõlmab resolutsiooni määratluse kohaselt teadmisi tänapäevasündmuste kohta ja samuti peamisi sündmusi rahvusvahelises, Euroopa ja maailma ajaloos. Seega ma arvan, et see on väga otsene ja selgepiiriline täiendus orientatsioonile, mida soovis ja toetas proua Panayotopoulos-Cassiotou, ja ma usun, et ka paljud teised selle parlamendi liikmed.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Volinik, tänan teid vastuse eest. Te veensite mind, et teie huvi on püsiv. Siiski, kui palju rahalisi vahendeid on eraldatud programmi "Haridus ja koolitus 2010" edendamisele?
Teie olete kultuuri eest vastutav volinik. Kui suur osa seitsmenda raamprogrammi uuringute jaoks määratud vahenditest kasutakse valdkondades, mida te mainisite - nimelt teadmiste täiendamine keele, kultuuri, ajaloo ja keeleteaduse alal?
Ján Figel
komisjoni liige. - Praegu veel ei ole konkreetseid alajaotusi, kuid nagu te õigusliku aluse põhjal teate, on meie programm jaotatud nelja peamise samba vahel, mis on seotud elukestva õppega: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci ja Grundtvig, lisaks horisontaalsed tegevused või üleminekuvalikud. Enam-vähem sama võime öelda teadus- ja arendustegevuse ning koostöö kohta, kuid on väga oluline, et partnerid - institutsioonid - keskenduksid valdkondadele, mis on lähedased inimsusele, kultuuriteadlikkusele, väärtuste hoidmisele. Nii näiteks me toetame konkreetselt elukestva õppe programmi raames Euroopa ajalooõpetajate assotsiatsiooni püsikonverentsi, ja see on tähtis, et niisugune assotsiatsioon on olemas, et see täidab eeskirju, on abikõlblik, ja me saame seda toetada.
Ma ei õhuta humanitaar- ja reaalteaduste harunemist või liigset eraldamist. Ühiskonnaõpetus seisneb põhipädevustes, millele lisanduvad väga horisontaalset laadi oskused, teadmised ja suhtumised, mis on vajalikud mitte ainult tööturul, vaid ka kooseluks üha rohkem ja rohkem mitmekesistuval ühenduse ja kohalikul, piirkondlikul või Euroopa tasandil.
Teema: Haridustee katkestamise määrad
Eurostati poolt 2006. aasta kohta avaldatud ametliku statistika järgi on koolidest väljalangemise määr Euroopa noorte seas vanuses 18-24 aastat 15,3%.
14 liikmesriigis ületab näitaja siiski Euroopa keskmise. Kõrgeimad koolist väljalangemise määrad on Maltal (41%), Portugalis (39,2%), Hispaanias (29,9%), Islandil (26,3%), Itaalias (20,8%), Lätis (19%) ja Rumeenias (19%).
Euroopa Liit on teinud ettepaneku Lissaboni strateegia abil tõsta tööhõive määra 2020. aastaks 70%ni. Tööviljakuse langust arvestades vajab tööjõud siiski üha rohkem väljaõpet.
Milliseid meetmeid Euroopa Komisjon kavatseb võtta, et haridustee katkestamise määra vähendada?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Pr juhataja, 2000. aastal, millenniumi aastal, ei jõudnud 17,6% elanikkonnast vanuses 18-24 aastat kaugemale keskharidusest. Eelmisel, 2006. aastal langes see tase 15,3%ni. Kuus uut liikmesriiki on juba ületanud meie 2010. aasta 10% sihtmärgi. Nagu ma enne mainisin, on see vastavalt EÜ asutamislepingu artiklile 149 täielikult liikmesriikide vastutus. Hariduse sisu ja korraldus on liikmesriikide pädevuses. Meie roll on liikmesriikide tegevust toetada ja täiendada. Me oleme seda teinud mitmel viisil. Ma mainin vaid mõnda. Komisjon on eriti toetanud haridus-ja koolituspoliitika teadmistebaasi arengut, millele saab rajada poliitilised meetmed, toetades rahaliselt mitmeid selle probleemiga seotud uuringuid.
Lisaks sellele rõhutas komisjon eelmisel aastal, meie 2006. aasta teatises Euroopa hariduse tõhususe ja võrdsuse ning väljaõppesüsteemi kohta, esialgse, koolieelse hariduse kui tõhusa vahendi tähtsust, mis aitab vähendada koolist väljalangemise määra, ja viitas õpilaste enneaegse väljalangemise ohtudele.
Komisjon algatas üsna hiljuti ka avaliku konsulteerimisprotsessi koolihariduse kaasajastamise kohta. See hõlmab sidusrühmade arvamuste väljaselgitamist selle kohta, kuidas oleks kõige parem lahendada enneaegse koolist lahkumise probleemi. Riiklike Lissaboni reformikavade analüüsi raames andis komisjon vajaduse korral liikmesriikidele konkreetsed soovitused enneaegse koolist lahkumise kohta, kus ta pidas seda vajalikuks.
Komisjon on kasutanud tööprogrammi "Haridus ja koolitus 2010” kaudu heade tavade arendamiseks avatud koordineerimismeetodit ja järeleaitamist koolist enneaegse lahkumise puhul.
Liikmesriike on julgustatud ka struktuurifonde kasutama sihipäraseks sekkumiseks koolist enneaegse lahkumise eriti kõrgete määrade korral ja osalema projektides, mida rahastatakse elukestva õppe programmi raames, mis tegeleb selle probleemiga.
Kokkuvõtteks saab öelda, et edusammud on olnud nähtavad ja mõõdetavad, kuid mitte piisavad, ja me peame tõesti jätkama ning parandama dünaamikat.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pr juhataja, volinik, tänan teid vastuse eest. Isegi kui hariduse eest vastutavad liikmesriigid, peaks komisjon osalema, kindlustades sellega Euroopa Liidu tuleviku. Soovitused on osa mittesiduvast õigusest. Euroopa Komisjon peab väga selgelt nõudma liikmesriikidelt tegevuskavade väljatöötamist koolist väljalangemise vastu võitlemiseks.
Euroopa Liit vajab pädevaid inimressursse. On vastuvõtmatu, et vaestest perekondadest või maapiirkondadest pärit noored inimesed on sunnitud koolist lahkuma rahalise olukorra tõttu. ELi elanikkond vananeb ja selleks, et tagada sotsiaalse heaolu süsteemide jätkusuutlikkus, on vajalik suurendada tööviljakust.
Siin on minu küsimus: volinik, milliseid meetmeid te võtate selleks, et toetada liikmesriike, et nad abistaksid rahaliselt lapsi, kes väärivad õpingute jätkamist, eriti kui nad on pärit vaestest perekondadest või maapiirkondadest? See on tõeline probleem ja me räägime Euroopa tulevikust.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Sellele võiks anda pika vastuse, kuid lühidalt öeldes, me püüame teha koostööd, koondada ressursse ja poliitikaid selleks, et saavutada noorte jaoks paremaid tingimusi.
Homme näiteks võtab komisjon vastu kirjaliku menetluse - poliitilise dokumendi noorte tööhõive kohta. Me usume, et noored on meie tulevik ja tulevik algab nüüd. Me julgustame eelkõige uusi liikmesriike kasutama rohkem struktuurifondide vahendeid liikuvusega seotud hariduspoliitikate toetamiseks. Loomulikult, öeldes, et süsteemi ja sisu osas on põhivastutajad liikmesriigid, usume, et kvaliteet või tõhusus ja õigluspärasus, mida liikmesriigid järgivad, pakuvad konkreetsemaid ja paremaid vastuseid meie kodanikele, sealhulgas noortele.
Olen kindel, et investeering inimressurssi, eriti hariduse ja väljaõppe kaudu, on kõige väärtuslikum ja tõhusam investeering ühiskonna ühtekuuluvusse ja tuleviku konkurentsivõimesse. Ma ütlen seda mitte ainult kui volinik, kes vastutab nende valdkondade eest, vaid ka kui poliitik ja isa. Niisiis me ei kahtle, et me peame ühiselt rohkem ära tegema.
Kathy Sinnott
Te viitasite mitu kordastruktuurifondidele. Mida teie kui volinik teete riikide ärgitamiseks neid fonde oma inimeste, sotsiaalprogrammide jms jaoks kasutama? Ma tean kindlalt, et Iirimaal kasutati peamine osa nendest fondidest teede ehitamiseks ja suurtele infrastruktuuri projektidele. Inimestele ei kulutatud praktiliselt mitte midagi.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Me oleme vabad inimesed, vabad ühiskonnad, ja see on üleskutse kasutada seda vabadust mõistlikult. Ma ütlesin, et investeering inimpotentsiaali on parim valiks.
Ma ei ole tänapäeva infrastruktuuridesse investeerimise vastu, nii transpordi kui keskkonna puhul, mis on tähtis. Kuid isegi teatises mainisin ma oma sissejuhatavas vastuses - ja see põhineb teaduslikel andmetel - et investeering vaese sotsiaalmajandusliku taustaga laste koolieelsesse õpetamisse on kõige tõhusam viis tegelemaks nende ühtekuuluvuse halvenenud tingimustega. Koolieelikute haridusse panustamise tulu on kõrgem võrreldes näiteks samade summade pikemaajalise investeerimisega rahandusasutustesse.
Seega on öeldu kutse ministritele ja parlamendi liikmetele käituda nagu mõistlikud isad ja emad ja mõelda tulevastele põlvkondadele, mitte üksnes homsele päevale, lähitulevikule või järgmiste valimiste reitingule. Ma arvan, et sellist, järeltulevate põlvkondadega arvestavat pikaajalist lähenemist on väga vaja ja see on väga tõhus isegi rahalises mõttes, kuid mõnikord me lähtume oma käitumises just lühiajalisest, isegi piiratud lähenemisest.
Euroopa on näidetest tulvil; see on mosaiik, ja mõned liikmesriigid annavad eeskuju, mis on nüüd kogu maailmale võrdlusaluseks. Vaadake PISA uuringut, ja ma kutsun teid tutvuma järgmise uuringuga, mille OECD avaldab septembris. Me näeme, kus me oleme kolme aasta pärast ja mõned Euroopa riigid näitavad maailma parimaid tulemusi. Me vajame selliseid sooritajaid, ja me vajame neid rohkem.
Teema: ETI
Ühenduse institutsioonid valmistuvad asutama Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti ja seetõttu on nad pidanud läbirääkimisi projekti rahastamise üle. Kavatsus on saada raha ka erasektorilt. Kuidas komisjon tagab, et ETI-t ei taba sama saatus, mis Galileo programmi, mida erasektor rahaliselt ei toetanud?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Pr juhataja, see on küsimus ETI rahastamise kohta erasektori poolt. Me arvame, et avaliku ja erasektori partnerlus on otsustavaks jõuks teabe suunamisel teadmistepõhisesse majandusse. Vastasel juhul me ei saavuta edu.
Erasektor pakub mitte ainult täiendavaid rahalisi vahendeid, vaid, mis on veel olulisem, võib kaasa tuua muutusi innovatsiooni strateegilistes suundades. Niisiis ütleksin, et küsimus pole niivõrd rahas, kuivõrd viisis, kuidas me teeme koostööd, kuidas me ühendame partnereid ja huvisid.
Mitmed ELi riigid on võtnud meetmeid, et lihtsustada struktuurilisi sidemeid avaliku ja erasektori vahel, pidades silmas teadmiste siirde edendamist ülikoolide ja tööstuse vahel. Selles kontekstis rakendatakse ETI eesmärgid ja, mis on märkimisväärne, luuakse teadmus- ja innovatiivsed ühendused uuenduslike struktuursete avalike ja erapartnerluste kaudu ning rahastatakse erinevatest avalikest ja eraõiguslikest allikatest. Nende rahastamise täpset korraldust ei saa eelnevalt kindlaks määrata ja need kujunevad selgelt välja aja jooksul, kuid eesmärgiks on maksimeerida erasektori panuse osakaalu.
Ühenduse panus, 308 miljonit eurot, milles lepiti kokku järgmiseks finantsperspektiiviks, kavatsetakse panna toimima katalüsaatorina, mis toob esile erasektori ressursid. Komisjon on osutanud erilist tähelepanu püüdele soodustada ja ligi tõmmata erasektori osalemist ETI ning teadmis- ja innovaatikakogukondade (TIKid) rahastamises.
Näiteks saab võtmekriteeriumiks TIKide valikul nende suutlikkus tagada pikaajaline ja jätkusuutlik rahastamine, kaasa arvatud erasektori oluline panus. On oluline, et juhatus määratleb potentsiaalsete TIKide valdkonnad, mis köidavad arvukate laialdaste sidusrühmade huvi, kaasa arvatud erasektori osalejad.
Veelgi enam, ETI-le antakse volitus asutada ETI sihtasutus konkreetse eesmärgiga kasutusele võtta ja hankida ressursse nii füüsilistest kui ka juriidilistest isikutest rahastajatelt.
Esko Seppänen
(FI) Pr juhataja, volinik, on öeldud, et erasektori rahastamine tuleb ka Ameerika Ühendriikidest ja Microsofti on mainitud ühe ETI sponsorina. Kas pole murettekitav, et selline suur Ameerika Ühendriikide ettevõte üritab kasu saada Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi uurimistulemustest? Samal ajal tahaksin küsida järgmist: kas on võimalik, et need erasponsorid seavad rahastamisele ka oma tingimused?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Ütleksin, et oleks igav, kui ainult Ameerika Ühendriikide ettevõtted oleksid huvitatud dialoogist ja koostööst ning võimalikust investeerimisest. Huvi on näidatud palju rohkem, ja ka Euroopast on neid palju rohkem. Paljud nendest, ükskõik kas Euroopa, Ameerika Ühendriikide või rahvusvahelistest ettevõtetest, investeerivad Euroopasse juba päris palju.
ETI peaks looma isegi rohkem stiimuleid ja sõbralikke tingimusi Euroopa innovatsiooni jaoks. Ma ei jätaks kõrvale välishuvi, kuid ma julgustaksin parlamenti, nõukogu ja komisjoni kaasa aitama, et leida lõplikku vastust, ja kokku leppima täieliku ettepaneku osas, selleks et kaasata Euroopa investeeringud rahvusvahelisse koostöösse. Kuid kõik positiivsed konstruktiivsed signaalid, nii sisemised kui ka välimised, on tõeliselt teretulnud.
John Purvis
Volinik, kas teie vastus hr Seppänenile annab mõista, et teil on tõepoolest andmed ETIsse investeerida soovivate ettevõtete suure huvi kohta? Sest kui see pole nii, kui te ei kaasa olulisel või piisaval määral erasektori rahalisi vahendeid, kas te loobute ründamast ELi eelarvet ja suhtute sellesse kui õppetundi, et ETI rahastamise vastu võib-olla ei tuntagi nii suurt huvi?
Kuid ma tahaksin teie kinnitust, et võib-olla teil on need siirad huviavaldused.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Meie vastu on näidatud ja näidatakse suurenevat huvi, eriti nüüd, kus me oleme jõudnud ettepanekuga käesolevasse etappi, sest alguses oli see pigem idee või kontseptsioon ja nüüd on see konkreetne dokument.
See ei ole veel ametlikult vormistatud - me loodame jõuda selleni käesoleva aasta lõpus - kuid üksikutelt ettevõtjatelt või ettevõtjate organisatsioonidelt on saabunud üha rohkem ning konkreetsemaid ja positiivsemaid sõnumeid, mis viitavad tugevamale kaasatusele tulevikus.
Meil olid kõnelused Euroopa tööstusettevõtjate ümarlauaga, Business Europe'i, Eurochambersi ja paljude teiste liitudega, nagu Euroopa Uurimis- ja Tehnoloogiaorganisatsioonide Assotsiatsioon (EARTO). Võin tõesti öelda, et pöördumisi oli rohkem ja need olid konkreetsemad. Loomulikult ei kirjuta mitte keegi tühja tšekki ega tee ettemakseid, ja see, mida me teeme, ei saa asendada seda, mis toimub positiivses mõttes mõnes keskuses või partnerlussuhtes, kuid ETI peaks ikkagi looma edasisi tõukejõude, stiimuleid ja pädevust innovatsioonisõbralikuma Euroopa Liidu jaoks. See on kavatsus ja see on jagatud vastutus.
DanutBudreikait
(LT) Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi mõte on luua innovatsioone, mis aitaksid kaasa Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamisele. Kui suured eraettevõtted osaleksid instituudi tegevuses, kas siis oleksid innovatsioonid kättesaadavad ka teistele turuosalistele? Mida arvavad liikmesriigid? Kas liikmesriigid ja Euroopa Ühendus ei peaks olema Euroopa institutsiooni peamised rahastajad?
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Meil on vaja määratleda ETI enda roll, milleks on konkursivalikut ja hindamise järelevalvet läbi viiv institutsioon, mis korraldab raamistiku terve rea teadmis- ja innovaatikakogukondade jaoks. Siiski, mis puutub innovatsiooni, siis peamine partnerlus toimub TIKide tasandil. Seal võib ette kujutada märkimisväärset koostööd VKEdega ja sisemine korraldus pole mitte ainult nende õigus, vaid ka töötab nende kasuks, sest nemad peavad looma usalduse, et suurendada või alustada uut koostööd ETI raames ja intellektuaalomandiga seotud põhialuste osas, ettepanek viitab seitsmenda raamprogrammi põhimõtetele.
Olen kindel, et selles peab olema piisavalt vabadust ja paindlikkust, et korraldada partnerite vahelisi intellektuaalomandiga seotud õigussuhteid nende kasuliku koostöö ja TIKide vaheliste suhete huvides, omavahel või koos ETIga, ja samuti innovatsiooni edaspidise rakendamise huvides.
Meil on Euroopas palju mudeleid. Ma arvan, et meil kulub tegelikuks julgustamiseks kõvasti inspiratsiooni ja tegelikult võiks ETI olla teatud mõttes jäälõhkuja, mis avab paremad tingimused teadmistesõbraliku Euroopa jaoks, kaasa arvatud intellektuaalomandisõbralikkus või ühenduse patendid või teadmiste tegelikuks siirdeks partnerite vahel väga vajalikud ja tähtsad poliitikad.
Juhataja
Küsimustele 38 ja 39 antakse kirjalik vastus.
Teema: Täielik keeld tähtajaliste lepingute muutmiseks tähtajatu kestvusega lepinguteks Kreeka avalikus sektoris
Sellest on möödunud kuus aastat, kui direktiiv 1999/70/EÜ2001. aastal jõustus, ja Kreeka ei ole veel selle nõudeid täitnud. Vaatamata lõplikele kohtuotsustele tähtajalise lepinguta töötajate kasuks, on Kreeka Ülemkohus otsustanud, viitega Kreeka põhiseadusele ja jättes kõrvale varasema pretsedendiõiguse, et Kreeka avalikus sektoris on täielikult keelatud muuta tähtajalised töölepingud tähtajatu kestvusega lepinguteks. See kohtuotsus on täielikus vastuolus direktiivi 1999/70/EÜ eesmärgi ja nõuetega ning Euroopa Kohtu otsusega (kohtuasi C-212/04), milles rõhutatakse, et direktiiviga 1999/70/EÜ on "vastuolus selline siseriiklik õigusnorm, millega on avalikus sektoris kategooriliselt keelatud muuta määramata tähtajaga töölepinguteks selliseid järjestikku sõlmitud tähtajalisi töölepinguid, mis on tegelikult sõlmitud tööandja "kindlate ja pikaajaliste vajaduste” katmiseks ning mida tuleb käsitleda kuritarvitamisena."
Milline on komisjoni arvamus seoses Kreeka ilmse keeldumisega rakendada direktiivi 1999/70/EÜ? Kas Kreeka vastu algatatakse Euroopa Kohtus menetlus?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Pr juhataja, daamid ja härrad, nõukogu direktiivis 1999/70/EÜ, mis käsitleb raamkokkulepet tähtajalise töö kohta, nõutakse, et liikmesriik kehtestaks meetmed, mis väldiksid kuritarvitusi, mis tulenevad järjestikuste tähtajaliste töölepingute kasutamisest. Siiski ei ole liikmesriigid kohustatud asendama tähtajalist lepingut määramata tähtajaga lepinguga eeldusel, et on olemas muud tõhusad meetmed, mis aitavad sellist kuritarvitust vältida või karistada.
Euroopa Kohus kinnitas seda tõlgendust oma kohtuotsuses 4. juuli 2006. aasta kohtuasja C-212/04 (Adeneler) puhul, mis käsitleb Kreeka õigusakte.
Euroopa Kohus selgitas ka, et asjakohase riigisisese õigusnormi tõlgendamine ei ole tema pädevuses. Kreeka asjakohase õigusnormi tõlgenduste esitamine ja kindlakstegemine, kas see õigusnorm vastab direktiivi nõuetele, mis käsitlevad tõhusate meetmete olemasolu, mis aitavad vältida või karistada järjestikuste tähtajaliste töölepingu kasutamisest tulenevat kuritarvitust, on täielikult Kreeka kohtute pädevuses.
Kreeka rakendas eespool mainitud direktiivi presidendi dekreediga nr 164/2004, mis käsitles avalikku sektorit. Komisjon analüüsis seda dekreeti põhjalikult ja tegi järelduse, et see on kooskõlas direktiivi nõuetega.
Seetõttu, et direktiiv rakendati hilises staadiumis, 19. juulil 2004, kehtestas presidendi dekreet erandina ajutise sätte, mis andis võimaluse muuta järjestikused tähtajalised töölepingud, mis olid sõlmitud enne dekreedi jõustumiskuupäeva, teatud tingimustel tähtajatu kestvusega töölepinguteks.
Ma olen sellest teadlik, et õiguslik olukord, mis puudutab tähtajaliste töölepingute kuritarvitamist Kreeka avalikus sektoris, oli vaidluste objektiks mitme viimase aasta vältel. Seda kinnitas Kreeka Ülemkohtu hiljuti vastu võetud, 11. juuni 2007. aasta kohtuotsus, millega kohus tühistas oma varasema pretsedendiõiguse.
Nagu juba märgitud, vastutavad siseriiklikud kohtud vastavalt Euroopa Kohtu otsusele Kreeka asjakohase õigustiku tõlgendamise ja kohaldamise eest, kaasa arvatud põhiseadus, seoses neile esitatud konkreetsete juhtumite asjaoludega. Siiski, seda tehes peavad kohtud nõuetekohaselt jälgima kohaldatavat ELi õigustikku, eriti direktiivi 1999/70/EÜ.
Komisjon jälgib tähelepanelikult Kreeka olukorra arengut. Ta uurib hoolikalt ülemkohtu kõige viimast kohtuotsust ja jälgib Kreeka ametiasutuste poolt vastu võetud järgnevaid meetmeid.
Kokkuvõtteks tahaksin mainida, et vastavalt komisjonilt saadud teabele on juba mitu Kreeka kohut esitanud Euroopa Kohtule esialgsed järelepärimised selle teema kohta. Niimoodi saab Euroopa Kohus võimaluse esitada oma arvamus ühenduse asjakohaste õigusaktide tõlgendamise kohta.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Volinik, te teate hästi, et Kreeka on ainus riik, kes pole siiani suutnud rakendada direktiivi, mis on kehtinud kuus aastat. Kümnetele tuhandetele lepinguosalistele on needuseks valitsus, mis teie sõnade järgi peaks austama kohtute lõplikke otsuseid, kuid siiski ei täida seadusi, keeldudes seejuures austamast kohtute lõplikke otsuseid ja Euroopa Kohtu pretsedendiõigust.
Paljud nendest, kes hukkusid käesoleva aasta Kreeka tulekahjudes, olid lepingu alusel töötavad rohkem kui 10aastase teenistusajaga metsatuletõrjujad, tööle võetud ajutiselt ja puuduliku väljaõppega. Enda väitel olete nüüd mitu kuud seda küsimust uurinud. Kas teie kui Euroopa õigustiku järelevalvajad kavatsete midagi ka teha?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Loomulikult on Euroopa Komisjon Euroopa asutamislepingute ja Euroopa õiguse järelevalvaja ja loomulikult oleme seetõttu valmis astuma kõik vajalikud sammud.
Komisjon on tuvastanud esimese presidendi dekreediga seoses palju probleeme, kaasa arvatud need, mida käsitleti Adeneleri kohtuasja puhul. Nende probleemide pärast võttis komisjon 2004. aastal ühendust Kreeka ametivõimudega. Seetõttu saan kinnitada, et me oleme sellesse küsimusse väga tähelepanelikult suhtunud. Me uurime väga hoolikalt Kreeka Ülemkohtu kõige viimaseid kohtuotsuseid ja kui me leiame, et komisjon peab tegutsema, ei kõhkle me seda tegemast.
Loomulikult kerkib palju küsimusi enne direktiivi vastuvõtmise kuupäeva sõlmitud tähtajaliste töölepingute kuritarvitamise kohta, kaasa arvatud need, mis kehtisid juba 10. juulil 2002, kuupäeval, mil direktiiv tuli rakendada, välja arvatud juhul, kui nende lepingute suhtes kohaldati ajutisi sätteid.
Sisuliselt tahan öelda, et kavatseme osutada asjakohast tähelepanu sellele küsimusele ja et me astume samme, mis on vajalikud asutamislepingute kaitsmiseks.
Teema: Võrdsed võimalused
Kas komisjon on Euroopa võrdsete võimaluste aastal kõigile sellega rahul, et nii uutes kui ka vanades liikmesriikides on toimunud tegelik edasiminek erineva etnilise päritoluga ja seksuaalse suundumusega inimeste võimaluste võrdsustumise suunas?
Milliseid konkreetseid algatusi pakub komisjon, pidades silmas jätkuvaid homofoobia ilminguid teatud ELi kuuluvates ja samuti ELi mittekuuluvates Euroopa riikides, nagu geiparaadi ärakeelamine Vilniuses ja katse laiali ajada võrdõiguslikkuse demonstratsiooni Rumeenias?
Mis samme komisjon astub tagamaks, et ELi institutsioonid ja riigid täidaksid oma kohustusi seoses rassilise mittediskrimineerimise ja vähemuste kaitsega, eriti selles osas, mis puudutab romisid, pidades silmas mõnede äärmuslike ja sallimatute erakondade murettekitavat edu valimistel?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, 10 aastat pärast artikli 13 viimist EÜ asutamislepingusse oleme saavutanud olulise edasimineku kõikide Euroopa Liidu kodanike kaitsmisel diskrimineerimise eest, mis põhineb muu hulgas rassilisel või etnilisel päritolul või seksuaalsel suundumusel. Siiski, see kaitse ei ole veel täielik, samuti pole me saavutanud tegelikku võrdõiguslikkust, mida mainis austatud parlamendiliige.
Kõik liikmesriigid peavad täitma niinimetatud rassilise võrdõiguslikkuse direktiivi ja töö saamisel võrdse kohtlemise direktiivi nõudeid ning Euroopa Liidu ülesandeks on jälgida mõlema direktiivi korrektset ülevõtmist riigisisesesse õigustikku ja nende tõhus rakendamine. Seetõttu esitas komisjon 27. juunil 2007. aastal 14 liikmesriigile, kes polnud direktiivi 2000/43/EÜ korrektselt üle võtnud, põhjendatud arvamused.
Ma tahan selgitada, et tegelikud asjaolud, mis olid nende põhjendatud arvamuste aluseks, erinevad loomulikult riigiti, nagu ka nende tõsidus. Igal juhul said 14 riiki kõnealused põhjendatud arvamused.
2007. aasta on Euroopa võrdsete võimaluste aasta kõigile ja see on andnud riigiasutustele ja kodanikuühiskonnale stiimuli ürituste ning kampaaniate korraldamiseks, mis keskenduvad mitmekesisuse ja mittediskrimineerimise eelistele.
Võitlus diskrimineerimise vastu peab pidevalt olema meie mõtetes esikohal. 2008. aastal esitab komisjon Euroopa võrdsete võimaluste aasta kõigile raames jätkuprogrammide ettepanekud: need võivad sisaldada meetmeid diskrimineerimise vastase õigusliku raamistiku lõplikuks väljakujundamiseks. Interneti-põhine konsultatsioon, mis algatati juulis ja mis kestab kuni oktoobri keskpaigani, moodustab osa ettevalmistustest seonduva mõju hindamiseks.
Ma tahaksin ka selgitada, et komisjon taunib kõiki homofoobia vorme ja toetab sallivusel ja austusel põhinevat ühiskonda. Komisjon tervitas Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta resolutsiooni homofoobia kohta Euroopas. Komisjon avaldab selles kontekstis kahetsust, et kohalikud asutused ei andnud vajalikke lube Euroopas mitmekesisust reklaamivale veoautole Vilniuse külastamiseks 25. mail, nagu oli kavandatud, ja keelas samale ajale planeeritud geiparaadi. Komisjon avaldab samuti kahetsust selle üle, et äärmuslikud rühmitused hirmutasid Rumeenia festivali GayFest 2007 raames (mis sai moraalset toetust ja kasutas Euroopa aasta logo) 11. juunil toimuma pidanud mitmekesisust propageeriva marsi osalisi ja nad vajasid politsei kaitset.
Rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv, mida ma juba enne mainisin, väldib diskrimineerimist, mis põhineb rassilisel või etnilisel päritolul. Tahaksin rõhutada, et seda kohaldatakse täies ulatuses ka romide suhtes.
Veel enam, komisjon on arvamusel, et ELi õigustiku nõuetekohaseks kohaldamiseks tuleb seda täiendada teavituskampaaniatega, mis selgitaksid romidele nende õigusi, ja üritustega, mis selgitaksid elanikkonnale diskrimineerimise vastastest õigusaktidest tulenevaid õigusi ja kohustusi. 2007. aastal, Euroopa võrdsete võimaluste aastal kõigile, toimuvad romidele keskenduvad üritused Bulgaarias, Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Hispaanias, Prantsusmaal, Iirimaal, Itaalias, Leedus, Poolas, Rumeenias, Soomes ja Slovakkias.
Meetmeid, mille eesmärgiks on võidelda romide diskrimineerimise vastu, rahastatakse ka Euroopa Sotsiaalfondi ning tööhõive ja sotsiaalse solidaarsuse programmi PROGRESS 2007-2013 egiidi all, mis toetab romide seas suutlikkuse loomist.
Sarah Ludford
Kuigi see on kahetsusväärne, et 14 liikmesriiki pidid saama põhjendatud arvamused, teeb mulle vähemalt rõõmu, et komisjon algatab jõuliselt rikkumismenetlusi, sest käesoleval ajal on meil täielik lõhe õigustiku nõuete ja tegelikult toimuva vahel. Volinik Špidla mainis mõningaid probleeme, mis on seotud võrdõiguslikkust propageerivale veoautole juurdepääsu keelamisega Vilniuses. Ilmselt arvab pool Leedu parlamendiliikmetest, et homoseksuaalsus on perverssus. Teil on elanikkonna seas ja valitsussektoris tõelised probleemid.
Eelmisel nädalal ütles Euroopa Põhiõiguste Amet, et paljud liikmesriigid ei suuda nõuetekohaselt kehtestada rassilist diskrimineerimist käsitlevat õigustikku, seetõttu ma loodan, et karm hoiak püsib, sest tegelikult me vajame seda. Kas te võtate rikkumismenetluste käigus arvesse ministrite ja riigiteenistujate erinevaid arvamusavaldusi ja äärmusluse sallimist?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Ma ei arva, et auväärt parlamendiliikme sõnavõtt sisaldas küsimust, kuid igal juhul tahaksin toetada tema väljendatud arvamust.
Mõlemad mittediskrimineerimist käsitlevad direktiivid on Euroopa põhiõigusaktid. Me peame tagama, et need on täielikult üle võetud, ja me peame kindlustama, et mittediskrimineerimine, võrdsed võimalused ja sallivus oleksid ka edaspidi põhiväärtused, mida aktiivselt rakendatakse. Sellepärast Euroopa Komisjon algataski 14 liikmesriigi vastu rikkumismenetluse.
Siiski, ma tahaksin ka öelda, et üldiselt üksikud liikmesriigid tunnustavad neid kõrgeid väärtusi ja et enamik probleeme, mille üle me vaidleme, probleemid, mis on esile kutsunud rikkumismenetluse algatamise, on seotud õigusloomega ja on seetõttu tehnilist laadi. Need ei viita sellele, et liikmesriigid keelduvad täitmast asutamislepingute nõudeid.
Juhataja
Meil on nüüd viis küsimust, mis puudutavad puuetega inimesi. Ma saan aru, et küsijad ootavad tõenäoliselt vastuseid. Ma ei tahaks kedagi individuaalsest vastusest ilma jätta, aga kui te soovite käsitleda kõiki küsimusi koos, volinik, oleksin selle üle rõõmus. Esiteks tahaksin siiski küsida mõned juhtnöörid ühelt küsimuse esitajalt, enne kui me jätkame.
Proinsias De Rossa
Ka mina oleksin õnnelik, kui volinik vastaks kõikidele küsimustele korraga, kui võimalik. Aga kui mitte, siis võib-olla lubaksite tal lugeda vastuseid kõigile viiele, kui tal on eraldi vastused, ja me teeme täiendused, kui kõik viis vastust on antud.
Juhataja
Teen seda rõõmuga. Teen rõõmuga kõike, mis volinikule sobib, et kindlustada, et kõik parlamendiliikmed saavad küsimusele vastuse, kuid selgitan ka, et küsimused on omavahel seotud ja et muidu me riskime üksteisest möödarääkimisega. Kuid mul on hea meel kõige üle, mida volinik peab parimaks meile pakkuda.
Teema: Aktiivse iseseisva elu toetamine
Kas Euroopa Komisjon ühineb minuga, et tervitada tõsise ja liitpuudega inimesi, kes osalevad Euroopa iseseisva elu võrgustiku (ENIL) kohtumisel sellel nädalal Strasbourgis?
Vastates parlamendi resolutsioonile (P6_TA(2006)0527) komisjoni kahe aasta aruande kohta, mis käsitleb puudeid, millist edu on komisjon saavutanud puuetega inimeste iseseisva elu kontseptsiooni edendamise osas, kaasa arvatud õigus säilitada kõrvalabi rahastamine, liikumisel ELi liikmesriikide vahel tööhõive, hariduse või elamise eesmärgil? Kas komisjon töötab välja üleeuroopalise kõrvalabi poliitika?
Teema: Puuetega inimeste iseseisva elu edendamine
Euroopa Liidu puuetega inimeste strateegia prioriteetide seas on hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine ja suurem autonoomia. Millist edu on komisjon tänaseks päevaks saavutanud selles osas, mis puudutab soovitusi uuringu läbiviimise kohta seoses puuetega inimeste puhul hoolekandeasutuste kasutamise vähendamisega? Kas ta nõustub sellega, et üha suurem arv puuetega inimesi määratakse hoolekandeasutustesse? Milliseid meetmeid kavatseb komisjon edaspidi võtta selle väljakutsega tegelemiseks?
Teema: Puuetega inimeste õigused
Tervitades komisjoni pühendumist inimõigustest lähtuvale lähenemisviisile puuetele alates tema 1996. aasta teatisest ja tunnustades Euroopa iseseisva elu võrgustiku olemasolu Strasbourgis, kas komisjon tunnistab, et puuetega inimeste inimõigusi kuritarvitatakse Euroopa Liidus ja samuti kogu ülejäänud maailmas? Milliseid edasisi samme komisjon kavatseb astuda, et tegelda selliste kuritarvitustega ELis?
Teema: Puuetega inimeste vajadustega arvestamine kogu planeerimisprotsessis
Tervitades komisjoni toetust põhimõttele arvestada puuetega inimeste vajadustega kogu planeerimisprotsessis, kui paljudel juhtudel on tööhõive ja sotsiaalküsimuste peadirektoraadi organiseeritud talitustevaheline töörühm kohtunud 2007. aasta jooksul ja millised komisjoni peadirektoraadid ei ole nendel kohtumistel osalenud? Seoses Euroopa iseseisva elu võrgustiku külastusega Strasbourgi sellel nädalal ja tervitades komisjoni pühendumist tervishoiu, hariduse ja sotsiaalteenuste fikseeritud protsendile oma välisriikidele mõeldud arenguabis, milliseid samme astub komisjon, et teha kindlaks, et ühenduse arenguprojektid puuetega inimeste jaoks saavad nendest rahalistest vahenditest kasu?
Teema: Puuetega inimeste esindamine
Kas Euroopa Komisjon saaks kirjeldada, milline kord on olemas, et tagada puuetega inimeste ja puuetega inimeste organisatsioonide esindamine ELi sotsiaalse kaasamise strateegiates? Arvestades komisjoni poolt toetatud põhimõtet "mitte midagi meie kohta ilma meieta", missuguseid edaspidiseid samme komisjon kavatseb sellega seoses astuda?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Ma püüan anda väga lühikese vastuse kõikidele küsimustele korraga, seepärast keskendun ma ainult kõige olulisematele teemadele.
Puuetega inimeste aktiivsele integratsioonile keskendunud programmi on arendatud alates 2006. aastast Euroopa puuetega inimeste tegevuskava koosseisus. Selle programmi keskmes on puuetega inimeste õigus iseseisvale elule.
Arvestades, et komisjon pooldab hoolekandeasutuste kasutamise vähendamist, ja arvestades, et üldine arvamus selles valdkonnas on samasugune, uurib komisjon ka hoolduse alternatiive, mida pakutakse kaitstud asutustes. Komisjon toetab hoolekandeasutuste kasutamise vähendamise sobivate meetodite uurimist. Puuetega inimeste iseseisvat elu tuleb toetada, pakkudes neile ühenduse kvaliteetseid teenuseid; need on mitte ainult füüsilist laadi, vaid ka inimväärikust austavad.
Oma isiklikule kogemusele toetudes saan öelda, et inimeste harimine, kes pakuvad neid teenuseid isikutele, kes nendest sõltuvad, on sotsiaalteenuste kvaliteedi jaoks väga oluline. Viis, kuidas puuetega inimeste põhiõigusi ja nende elukvaliteeti jälgitakse, sõltub suuresti haridustasemest.
Nagu ma juba märkisin, kasutab komisjon oma õigust aktiivselt toetada ühenduse teenuste arengut ja ma tahan öelda, et selles protsessis keskendub komisjon alati üksikisikute elukvaliteedile. Kahtlemata ei taga hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine iseenesest automaatselt elukvaliteedi paranemist ja autonoomiat: need on ainult siis tagatud, kui hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine asendatakse vastava kvaliteedi ja standardiga ühenduse teenustega. Selles kontekstis on komisjon tellinud sotsiaalse integratsiooni uuringu, mille eesmärgiks on hinnata puuetega inimeste olukorda suurtes hoolekandeasutustes, kus, nagu te teate, on palju instantse, kus standardid ja eluviis ei küüni standarditeni ja kvaliteedini, mida inimesed kahtlemata väärivad. Seetõttu peame seda olukorda jälgima, et tagada selle paranemine.
Komisjon ei saa siiski kinnitada arvamust, et inimeste arv hoolekandeasutustes suureneb. Meie käsutuses ei ole arvandmeid, kuid, nagu ma juba ütlesin, on hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine põhimõte, mida me järgime ja me jätkame seda suunda.
Tahaksin rõhutada, et me tervitame algatusi, mis keskenduvad sotsiaalhoolduse pakkumise kvaliteedi põhimõtetele Euroopa tasandil. Ma rõhutaksin ka, et asjaolu, et puuetega inimeste õiguste küsimus on üles tõstetud rahvusvahelisel tasandil tänu Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni konventsioonile puuetega inimeste õiguste kohta, on minu arvates hiiglaslik samm edasi. Komisjon julgustab liikmesriike seda konventsiooni ratifitseerima ja andma sellele konkreetse vastuse nii kiiresti kui võimalik.
Komisjon on kohustunud arvesse võtma puuetega inimeste vajadusi ja õigusi ning neid sisse viima kõikidesse asjakohastesse ELi strateegiatesse. Puuetega inimeste vajaduste rahuldamise teemaga tegeleb ELi tasandil komisjoni talitustevaheline puuetealane töörühm ja samuti tehakse Euroopa Liidu kõrgetasemelises puuetealaste küsimustega tegelevas töörühmas koostööd liikmesriikide ja sidusrühmadega, kaasa arvatud puuetega inimesed.
Alates 2000. aastast on Euroopa Ühendus kaasrahastanud umbes 160 puuetega inimestega seotud projekti arengumaades kogusummas 100 miljonit eurot. Need projektid pakuvad toetust Ida-Euroopale, Lähis-Idale ja Aafrika ja AKV riikidele ning keskenduvad vaimsete ja füüsiliste puuetega inimestele, suutlikkuse loomisele, ühenduse taastusabile, puuetega inimeste õigustele, sotsiaalsele kaasamisele, vaesuse vähendamisele, hoolekandeasutuste kasutamise vähendamisele jne.
Daamid ja härrad, ei ole mingit kahtlust, et komisjon rakendab puuetega inimeste huvides aktiivseid poliitikaid ja et me oleme Euroopa Liidus saavutanud märkimisväärse edasimineku. Siiski, nagu ma ütlesin eelmisele küsimusele vastates, on meil veel pikk tee käia. Me oleme töötanud olemasoleva Euroopa õigustiku võimalike muudatuste aluste kallal. Sellest ma rääkisingi, kui vastasin küsimusele mittediskrimineerimise direktiivi kohta.
Daamid ja härrad, ma püüdsin lühidalt puudutada kõige olulisemaid teemasid ja selle arutelu ettevalmistuseta olemuse tõttu võisin jätta mõne teema tähelepanuta ja samal ajal võib-olla ei selgitanud teisi piisavalt. Seetõttu teen ettepaneku - kui see on vastuvõetav - et ma kuulan nüüd teie täiendavaid küsimusi ja vastan neile. Siiski, küsimustele, millele ma nüüd suuliselt ei vastanud, vastan ma jälle kirjalikult, nii et need saavad tähelepanu, mida need väärivad.
Richard Howitt
Proua juhataja, ma tahaksin tänada volinikku paindlikkuse eest. Osad meist, kes kuuluvad parlamendi fraktsioonidevahelisse puuetealasesse töörühma, on otsustanud esitada need küsimused, et ära märkida umbes 200 raske ja liitpuudega inimese viibimine Strasbourgis, kes elavad Euroopa hoolekandeasutustes ja on osa sellest, mida nimetatakse Euroopa iseseisva elu võrgustikuks. Ma tean, et nad tunnevad suurt uhkust selle üle, et see parlament tegeleb infotunni ajal nende murede ja vajadustega.
Tahaksin küsida, kas volinik saaks minuga ühineda, ja kas teie, proua juhataja, saaksite minuga ühineda, kui me tervitame nende esindajaid, kes külastavad parlamenti. Kas ehk teie, volinik, saaksite kinnitada, et Euroopa iseseisva elu võrgustik kui kasutajate juhitud organisatsioon, mille tegevust korraldavad puuetega inimesed enda jaoks, esindab puuetega inimeste väga tähtsat huvirühma Euroopas ja et te ühineksite minuga, lootes, et nad saavad kasutada kogu Euroopa puuetega inimeste organisatsioonidele mõeldud koordineerimistoetust, nagu praegu kasutab Euroopa Pimedate Liit ja tulevikus Euroopa Kurtide Liit.
Teiseks ja viimaseks, volinik, te ütlesite mõned väga head sõnad puuetega inimeste iseseisva elu ja ühenduse hoolitsuse kohta, mille eest ma tänan teid. Minu küsimuse mõte Euroopa kõrvalabi strateegia kohta, mis võimaldab hõivata professionaale, keda juhivad ja palkavad puuetega inimesed oma hooldevajaduste rahuldamiseks, on Euroopa iseseisva elu võrgustiku jaoks väga oluline, vabadusele suunatud eesmärk, ja ma loodan, et te pühendute selles osas nende eesmärgi edasiviimisele.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, puuetega elanikkonnarühmade esindajad: dialoogi pidamine nendega, kes istuvad ümber laua, nendega, kellel on mängus otsesed huvid, on midagi, mis on praktiliselt kõikide Euroopa strateegiate tuumaks. Ma ei kujuta ette, et arendaksime välja mis tahes strateegia, mis tahes kava ilma sellise dialoogita. See dialoog on kõikehõlmav ja väärtuslik, kuid ma arvan, et me peaksime otsima veel tõhusamaid meetodeid ja lahendusi.
Komisjon kavatseb kaasa aidata selle teema edendamisele vastastikuse arvamuste vahetuse koordineerimisega ja teiste teabevahetustegevuste toetamisega. See lisab ka empaatilise meeldetuletuse vajaduse kohta arendada tähtsaid liine, mis liikmesriigid ühiselt heaks kiidavad, uute strateegiate ettevalmistamiseks, mis esitatakse 2008. aasta sügiseks. Teiste sõnadega, meil on üheskoos hulk tööd teha.
Evangelia Tzampazi
(EL) Volinik, märkimisväärne arv puuetega inimesi on vastuolus kõikide Euroopa kodanike õigustega sunnitud elama hoolekandeasutustes, hoolimata nende valikust. Et puuetega inimeste aktiivne integratsioon majandus- ja ühiskonnaellu sõltub sellest, kas nad tulevad toime iseseisvalt, tahaksin ma küsida, kas Euroopa Komisjon kavatseb võtta õiguslikke meetmeid selle õiguse tagamiseks.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Proua juhataja, daamid ja härrad, ma olen arvamusel, et praegu kehtiv Euroopa õigustik on ülejäänud maailmaga võrreldes kõrge kvaliteediga. Ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni puuetega inimeste õiguste konventsiooni vastuvõtmine on äärmiselt oluline.
Samuti on selge, et hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine on üks osa kõikidest selle valdkonna Euroopa strateegiatest, kaasa arvatud need, mida rahastatakse meie finantsinstrumentide kaudu.
See üleminek on võimalik. On riike, kus institutsionaalsest hooldusest on puuetega inimeste kasuks täielikult loobutud - võib-olla on neid ainult üksikud, kuid need on olemas - ja need tõestavad, et seda eesmärki on võimalik saavutada. Teisest küljest, see eesmärk tuleb saavutada järk-järgult ja väga loomulikul viisil, sest nagu ma juba ütlesin, hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine, millega ei kaasne asjakohased turvasätted, võib, vastupidi, halvendada puuetega inimeste olukorda, nagu on selgunud paljudes riikides üle kogu maailma. Ma pean silmas eelkõige hoolekandeasutuste kasutamise vähendamise juhtumeid Ameerika Ühendriikides, kus see skeem osutus vastavate turvasätete puudumise tõttu väga vastuoluliseks.
Proinsias De Rossa
Proua juhataja, see on tõsi, et edasiminek on toimunud, kuid tuleb öelda, et progress on piinavalt aeglane. Kahtlemata poleks edasiminekut suuremas osas olnud ilma kampaaniateta, mida puuetega inimesed ise läbi viisid.
Tahan küsida teilt konkreetselt, volinik, seoses ühiskonda integreerimise uuringutega, mida te mainisite: kas see uuring käsitleb ka iseseisva elu küsimust? Loomulikult on äärmiselt tähtis, et ühenduse kvaliteetsed teenused pannakse paika, et tagada hoolekandeasutuste kasutamise vähendamine. Siiski, neid ühenduse hooldamisteenuseid on vaja suunata puuetega inimestele, võimaldades neil elada iseseisvat elu, mis on puuetega inimeste jaoks eluliselt oluline nõue.
Sellega seoses peame Euroopa Liidus välja selgitama, kuidas näiteks õigust kõrvalabile oleks võimalik teha inimestele kättesaadavaks olenemata sellest, kuhu nad Euroopas Liidu piires liiguvad. Kas ma võiksin küsida, kas uuring käsitleb iseseisva elu seda aspekti, ja kui mitte, kas te võtaksite endale kohustuse korraldada uuringu läbiviimist, mis käsitleb kõrvalabi kättesaadavust ja selliste skeemide üldistamist kogu Euroopa Liidus ning igal juhul selle kaasaskantavust?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, ma arvan, et te olete puudutanud väga tõsist küsimust, mis on üldiselt seotud puude temaatikaga.
Esiteks ma tahaksin öelda, et kahjuks ei ole meie käsutuses praegu võrreldavaid andmeid, mis annaksid hea aluse usaldusväärsele Euroopa strateegiale. Andmete kogumine, mida saab selliselt tõlgendada, on üks komisjoni eesmärke. Me peame ka mõistma, et arutelu, mille te algatasite, ja teema, mida te mainisite, on väga lähedalt seotud teenuseid käsitleva aruteluga üldkasulike sotsiaalteenuste kohta. Ka see on seotud teema. Ma tahaksin ka rõhutada, et direktiivi, mis käsitleb lennuliiklust ja töötajate või isikute liikumist Euroopa Liidus, rakendatakse ja et loomulikult on kavas laiendada neid eeskirju teistele transpordiliikidele, mis on loogiline.
Puuetega inimeste puhul on kerkinud ka sotsiaalteenuste ülekantavuse ja juurdepääsetavuse või erinevate sotsiaalsete meetmete küsimus. Selle teemaga tegeldakse määruse 1408/71/EMÜ raames, mis reguleerib sotsiaalkindlustusskeemide koordineerimist, ja täiendavate pensioniõiguste kaasaskantavust käsitleva direktiivi rakendamist.
Kõikide nende vahendite eesmärgi põhiolemuseks on veel kord tugevdada iseseisva elu väärtusi ja võimalusi koos turvalisuse asjakohase tasemega kogu Euroopa Liidus.
Kathy Sinnott
Ma saan teha lühidalt, sest paljud minu küsimused on juba esitatud.
Mõned ELi liikmesriigid on ennetavad, tunnustades oma puuetega kodanike õigusi. Teised kahjuks tõrguvad standardeid parandamast ja isegi loovad või sallivad takistusi. Meil on strateegiad ja tegevuskavad, mis on väärtuslikud ja head, kuid ainult täitmisele pöörataval puudeid käsitleval direktiivil on lootust kutsuda korrale valesti suhtuvaid riike - nagu see, kus mina elan. Millal me võime seda direktiivi loota, volinik?
Kas te saate kinnitada, et te annate viiele küsimusele kirjaliku vastuse?
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, oma esimeses vastuses, mis puudutas mittediskrimineerimist käsitlevat direktiivi, mainisin ma uuringut, mis koostatakse rakendamise ja tõhususe hindamisprotsessi raamistikus, mis selgitab, kas ja kuidas oleks sobiv muuta asjakohast Euroopa õigustikku. Ühe teemana vaatleb see uuring kindlasti võimalust välja töötada eraldi direktiiv, mis käsitleb puuetega inimeste küsimusi.
Seda küsimust arutatakse ja me kasutame asjakohaseid Euroopa vahendeid, et kindlaks määrata, milline meetod on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks kõige tõhusam.
Nagu ma ütlesin oma eelmistes märkustes, loomulikult ma vastan kõikidele küsimustele kirjalikult, juhul kui mõnele küsimusele ei vastatud piisavalt põhjalikult selle ettevalmistuseta esinemisega istungjärgu olemuse tõttu. See on selge. Ma annan täiendavad kirjalikud vastused kõikidele küsimustele, mis esitati käesoleva arutelu käigus.
Juhataja
Tänan teid, volinik, tänan teid selle eest, et meil oli võimalik käsitleda neid viimaseid küsimusi just sellisel viisi. Ma arvan, et sellest oli abi, ja ma loodan, et sellega jäädi rahule.
Küsimused, millele ei vastatud ajapuuduse tõttu, saavad kirjaliku vastuse, välja arvatud küsimus 58, mis võeti tagasi, ja küsimus 73, mis on vastuvõetamatu (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
