Lamfalussy menetluse läbivaatamisele järgnevad meetmed (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgnevatel teemadel:
majandus- ja rahanduskomisjoni nimel Pervenche Berès' esitatud suuliselt vastatav küsimus nõukogule: Lamfalussy menetluse läbivaatamisele järgnevad meetmed - B6-0011/2008)
majandus- ja rahanduskomisjoni nimel Pervenche Berès' esitatud suuliselt vastatav küsimus komisjonile: Lamfalussy menetluse läbivaatamisele järgnevad meetmed - B6-0012/2008)
Pervenche Berès
autor. - (FR) Härra juhataja, nõukogu eesistuja, volinik, tänan teid kohalviibimise eest. Siiski ootasime me volinik McCreevyt, nagu te kindlasti teate või kahtlustate. Võite talle edasi öelda, et parlament ei mõista, miks ta ei viibi täna siin, sellel arutelul. Olen kuulnud, et tema arvates on halb mõte arutada neid küsimusi Euroopa Parlamendis enne nende arutamist või arutamise lõpulejõudmist Euroopa Ülemkogus. Siiski oli see teema majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu päevakorras ning kogu Brüsselis ja võib-olla muudeski Euroopa pealinnades ringleb järelduste kavand.
Kuna siin, täiskogu istungil, arutame homme ettevalmistumist selleks Euroopa Ülemkogu kohtumiseks, siis miks me ei võiks finantsturgude osas neid küsimusi ka koos Euroopa Parlamendiga ette valmistada? See on midagi, mida me ei mõista, kui volinik ei ole just parasjagu Iirimaal korraldamas kampaaniat Lissaboni lepingu toetuseks, aga kui ta siiski on, võiks ta seda meile vähemalt öelda. Kui ta valmistab ette oma tulevikku, oleme huvitatud ka sellest. Igal juhul, kui volinik McCreevy soovib edendada finantsturgude läbipaistvust, peaks ta minu arvates alustama läbipaistvusest oma märkmiku suhtes!
Finantsuuendused on tähtis küsimus. Ma arvan ka, et selles parlamendis oleks aeg reageerida vajadusele reguleerimise järele. Meile öeldakse sageli: kui reguleerite finantsturge, lahkub kapital Euroopa turult. Täna, nagu mu Ameerika kolleeg ütleb, on minu arvates ainus asi, mida me näeme, mitte kapitali haihtumine, vaid kõrge riskiga laenude tagajärgede haihtumine.
Selle arutelu suhtes soovime silmas pidada kolme asja: loomulikult toimivaid finantsturge, kuid ka ehtsat suutlikkust rahastada majandust ning võimet ennetada finantsturgude vajadusi stabiilsuse järele ning süsteemiriskide eest kaitsmise järele. Just selles vaimus tegeleme täna ettevalmistumisega Euroopa Ülemkogu kohtumiseks, lähtudes arusaamast, et Euroopa rahanduspoliitika tõenäoliselt reageeris hästi kriisi alguses, kuid tänaseks on leitud omamoodi Euroopa järelevalvaja - ja see häirib meid.
Kui vaatame küsimusi, mida hakatakse arutama järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel, mõtleme: kui hästi suudame me tegelikult Euroopa tasandil ennetada kriisi? Räägitakse varajase hoiatamise süsteemist, kuid mida me näeme, on see, et turgudel kutsutakse inimesi, kes tõesti suudavad häirekella lüüa, Goldman Sachsiks. Kas me võtame seetõttu õppust selles suhtes, kuidas Euroopa toimib?
Kuulen kõikjal palju räägitavat läbipaistvusest. Me tõepoolest toetame läbipaistvust, kuid mida peaks arvama sellest üleskutsest läbipaistvusele, kui viimase kaheksa kuu jooksul on suuri investeerimispanku üles kutsutud esitama oma näitajaid ja andma oma hinnangu oma riskivõtumäärale? Nad ei saa seda teha, sest see võib seada ohtu nende maine ja kahtlemata väärtuse, mis on väga tundlik koht.
Seetõttu, kui kuulen räägitavat alternatiivist - varajase hoiatamise süsteemist - olen selle kohta juba midagi öelnud... Nagu üks IMFi nõunik mulle üks päev ütles, et varajase hoiatamise süsteem meenutab veidi kirja "Suitsetamine tapab" sigaretipakil. Kui palju muudab see teie käitumist? Mitte just palju.
Loomulikult etendavad IMF ja finantsstabiilsuse foorum siinkohal oma rolli. Kes ei teaks seda? Siiski peaks see olema alternatiiv meie võimele jälgida, kuidas meie süsteemid toimivad. Peaksin selles küsimuses ütlema, et sellele parlamendile osaks saavad üllatused üha suurenevad. Kui võtsime 13. detsembril vastu Ehleri raporti hoiuste tagamise skeemide kohta, öeldi meile, et see on liialt keeruline küsimus ja et niikuinii ei annaks see mingeid tagatisi süsteemide toimimise suhtes.
Praegu tundub majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu põhijärelduste alusel, et see on viis põgeneda kriisi eest või vähemasti küsimus, mis tuleks esimesel võimalusel uuesti arutlusele võtta. Kui te, volinik, selle uuesti arutlusele võtate või kui teie kolleeg volinik McCreevy seda teeb, oleme esimesed, kas soovivad seda käsitleda. Mingil hetkel peaksite ehk hoolikamalt kuulama, mida parlament ütleb sellistes küsimustes.
Samamoodi peaksite teie või peaks volinik McCreevy krediidireitinguagentuuride osas silmas pidama seda, mida me varem rääkisime. Me teame, et komisjon tahab esitada ettepanekud kapitalinõudedirektiivi muutmiseks. Me uurime neid ettepanekuid hoolikalt, kuid me ei arva, et see on Euroopa Liidule vajaliku järelevalvesüsteemi loomiseks piisav, kui me just ei võta arvesse kõiki ettepanekuid, mis on esitatud juba mitu kuud tagasi.
See puudutab ka järelevalvekomiteede ehk kolme "3. tasandi" komitee, nagu me neid tavaliselt nimetame, olukorda. Nende kolme 3. tasandi komitee puhul vajame ettepanekut võtta vastu õigusakt, mis loob neile kindla õigusliku aluse tegutsemiseks ja oma pädevuse suurendamiseks, sealhulgas dialoogis muude järelevalveasutustega, sest mõte, et me kaasame muid järelevalveasutusi, ilma et meil oleks endal kindlat järelevalvesüsteemi, ei tundu meile eriti meeltmööda.
Me soovime, et nõukogu ja komisjon üheskoos vaataksid esitatud ettepanekuid, unustamata loomulikult ettepanekuid, mille esitas Itaalia rahandusminister härra Padoa-Schioppa majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus detsembris. Samas vaimus sooviksime ka siin mõelda ettenägelikumalt oma reguleerimissüsteemi täiustamise üle, austusest subsidiaarsuspõhimõtte vastu.
Meie arvates ei rahulda juhtiva järelevalvajaga lahendus kõiki liikmesriike. Parlament peaks nõudma lahendust, mis hõlmab kõiki liikmesriike ja võimaldab igaühel neist tunda end järelevalvesüsteemis mugavalt.
Oleksin tänulik, kui teie, eesistuja, ja teie, volinik, esitaksite oma kommentaarid kõikide nende küsimuste kohta, võttes arvesse, et ma ilmselgelt esitan vaid neid küsimusi, mida küsitakse majandus- ja rahanduskomisjonis, sest me ei ole seni arutanud ühtegi korralikku raportit.
Janez Lenarèiè
eesistuja. - (SL) Ma sooviksin rõhutada nõukogu arvamust, mille kohaselt peitub finantsturu hetkeolukorra lahendamise võti kolme tegevuskava, mille nõukogu võttis vastu juba Portugali eesistumise ajal, järjepidevas rakendamises.
Nagu teile võib meenuda, võttis majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu eelmise aasta oktoobris vastu raporti ja hulga otsuseid, nagu mainitud proua Berès' esitatud suuliselt vastatavas küsimuses. Nendele otsustele on lisatud tegevuskava.
Sooviksin teha lühikese märkuse põhimõtete kohta, milles oma tegevuses juhindume. Esimene suunis on seotud menetluste ja põhimõtetega, mille eesmärk on rahvusvaheliste finantskriiside käigus tehtava koostöö ning toimuva tegevuse parendamine. Üks põhieesmärk selles vallas on lõplikult vormistada ja allkirjastada uus vastastikuse mõistmise memorandum, milles määratletakse ühised põhimõtted ja suunised koostöö tugevdamiseks kriisijuhtimise alal. Eesistujariik loodab, et memorandum vormistatakse lõplikult majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu mitteametlikul istungil, mis toimub Sloveenias järgmisel kuul.
Teine põhisuunis finantsstabiilsuse tugevdamise meetmete vallas on seotud kriiside ärahoidmise, juhtimise ja lahendamise vahenditega, Oktoobri tegevuskava käsitleb kõiki tuvastatud puudujääke rahvusvahelisel tasandil, eeskätt riigiabi eeskirju, hoiuste tagamise süsteemi, likvideerimismenetlustega seotud eeskirju ning rahaliste vahendite ülekandmise piiranguid.
Sooviksin lühidalt peatuda otsustel, milleni jõuti pärast Lamfalussy menetluse läbivaatamist ja mis võeti vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu detsembri istungil, ning lisati tegevuskavale. Kuigi mõnes mõttes seondub see küsimus finantsstabiilsuse saavutamise püüetega, ei ole rahvusvaheliste finantskontsernide järelevalvega seotud pikaajalistel küsimustel praeguse turuolukorraga eriti pistmist. Need puudutavad peaasjalikult riiklikke järelevalvajaid, kes on kohustatud kohanema finantsturgude pidevalt muutuva olukorraga.
Ma soovin rõhutada nõukogu arvamust, et me peame järelevalve rohkem ühtlustama, et tagada võrdne konkurents. See puudutab peamiselt ühtlustamist pigem järelevalvetoimingute kui järelevalveasutuste osas. Mis puutub majanduspoliitika kujundajate reaktsiooni finantsturgude praegusele olukorrale, siis sooviksin väljendada nõukogu veendumust, et põhivastutus korrigeerimise eest lasub asjakohasel sektoril. Peaksime õigusnorme kehtestama ainult juhul, kui sektor ei suuda rakendada tõhusaid meetmeid.
Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu arutas finantsstabiilsuse küsimust oma viimasel istungil 4. märtsil. Selle nädala lõpus käsitleb seda probleemi Euroopa Ülemkogu ja ma loodan, et ülemkogu nõustub tehtud edusammudega. Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu jälgib olukorda ka edaspidi teraselt. Olen juba maininud majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu mitteametlikku aprilli istungit, mis toimub Sloveenias. Loomulikult on meil hea meel kuulda ettepanekuid ka Euroopa Parlamendilt.
Joaquín Almunia
komisjoni liige. - Proua juhataja, majandus- ja rahanduskomisjoni nimel proua Berès' esitatud suuliselt vastatav küsimus annab mulle härra McCreevy ja kogu komisjoni nimel võimaluse teavitada teid käimasolevast tööst Lamfalussy menetluse läbivaatamisel.
Kogu eelmise aasta vältel uuriti Euroopa järelevalvemudelit finantsteenuste vallas kõrgeimal poliitilisel tasandil. Need arutelud näitasid, et on olemas suur poliitiline tahe tugevdada praegust järelevalvesüsteemi, mis põhineb Lamfalussy komiteesüsteemil. Eelmisel aastal esitasid nii Euroopa Parlament, nõukogu kui ka komisjon eraldi omapoolse hinnangu praeguse menetluse toimimise kohta. Nüüd on aeg liikuda edasi ja esitada kindlapiirilised ettepanekud.
Lähtekohaks on majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu järeldused ning neile lisatud tegevuskava, mis võeti vastu eelmise aasta detsembris. Selles tegevuskavas öeldakse, mida tuleb teha, et täiustada Lamfalussy menetlust ja eeskätt riiklike järelevalveasutuste komiteesid ehk niinimetatud "kolmanda tasandi" komiteesid.
Komisjoni töö keskendub eelmise aasta detsembris vastuvõetud tegevuskava järgselt kolmele põhivaldkonnale. Esiteks, komisjonil paluti uurida, kuidas selgitada ja tugevdada 3. tasandi komiteede rolli, ning esitada selged valikuvõimalused järgmise aasta aprillis Ljubljanas toimuvaks majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu mitteametlikuks istungiks.
Siin on peaeesmärgiks määratleda panus, mille 3. tasandi komitee peaks andma järelevalvekoostöösse, järelevalve ühtlustamisse ning võimalik, et ka kriisiennetusse ja -juhtimisse. Mitteametlikul majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istungil arutatakse muide ka piiriüleste asutuste kriisijuhtimisele keskenduva toimkonna tööd.
Teiseks, hetkel on üks komisjoni töörühm ametis järelevalvevolituste, ülesannete vabatahtliku edasiandmise, järelevalvekoostöö ja teabevahetuse läbivaatamisega. Me teeme nendes küsimustes koostööd kolme 3. tasandi komiteega, et saavutada soovitud tulemused enne aasta lõppu. Arvestades selle läbivaatuse tohutut ulatust, on täna siiski liiga vara ennustada, milline on selle töö tulem.
Kolmandaks, komisjon uurib võimalust rahaliselt toetada kolme 3. tasandi komitee tegevust. See on pakiline mure, kuna üldiselt on need komiteed, eeskätt Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee (CESR) oma eelarve ammendanud. Komisjon otsib püsivat seadusandlikku lahendust, mis tagaks ELi poolse rahastamise järjepidevuse. Meie arvates on parim viis selleks leppida kokku ELi poolse rahastamise üksikasjalik kord Euroopa Parlamendi ja nõukogu vastuvõetava otsuse näol.
Mul ei ole aega anda parlamendile üksikasjalikku ülevaadet eelmise aasta detsembris majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu vastuvõetud tegevuskavast, kuid lubage mul poole minutiga kirjeldada mõningaid kohustusi, mis komisjon on võtnud. Me töötame kõikide nende küsimustega. Aprilliks 2008 peab komisjon koostama hinnangu selle kohta, kuidas selgendada komiteede rolli ja kaaluda kõikide erinevaid valikuvõimalusi nende komiteede töö tugevdamiseks.
2008. aasta keskpaigaks peavad 3. tasandi komiteed komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimest korda esitama töökavade kavandid ning seejärel hakkama igal aastal edusammude kohta aru andma. Need komiteed peavad uurima ka võimalust tugevdada suuniste, soovituste ja standardite riiklikku rakendamist; nad peavad lisama oma põhikirjadesse võimaluse rakendada kvalifitseeritud häälteenamusega hääletamist üheskoos "täida või selgita" menetlusega; nad peavad uurima võimalust kehtestada järelevalvekolleegiumitele ühised tegevussuunised ja jälgima erinevate kolleegiumite tegevuse sidusust. 3. tasandi komiteed ja komisjon peavad - samuti 2008. aasta keskpaigaks - välja pakkuma ajakava kogu ELi hõlmava aruandlusvormi kehtestamiseks üksikutele andmepäringutele vastamiseks ja aruandlustähtajad.
Komisjon on endale võtnud kohustuse teostada 2008. aasta lõpuks valdkondadevaheline inventuur liikmesriikide sanktsioneerimisvolituste ühtsuse, samaväärsuse ja tegeliku rakendamise osas. Komisjon peab kaaluma - samuti 2008. aasta lõpuks - rahalist toetamist ELi eelarvest. Ja nagu ma enne ütlesin, peab komisjon uurima võimalust rahastada ELi eelarvest 3. tasandi komiteede ühise järelevalvekultuuri loomiseks vajalike vahendite väljatöötamist. Komisjon ja komiteed peavad läbi vaatama finantsteenuste direktiivid, et lisada neisse sätted, mis võimaldavad rakendada ülesannete vabatahtlikku edasiandmist, analüüsima pädevuse vabatahtliku edasiandmise võimalusi ja nii edasi. Seega, me tegutseme jõudsalt ning peame järgnevate nädalate, kuude ja selle aasta lõpuni jäänud aja jooksul veel palju tööd tegema.
Kuid samal ajal tegeleme ka finantskaosega, järgides tegevuskava, mille majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu võttis vastu oktoobris 2007. Raport, mis käsitleb meie tööd selle tegevuskava täitmisel, et lahendada finantskaose tagajärjed, on saadetud Euroopa Ülemkogule, et viimane saaks seda peagi Brüsselis arutada. Me andsime oma panuse sellesse raportisse teatise näol. Mõni aeg tagasi esitas ka majandus-ja rahanduskomisjon oma raporti majandus- ja rahandusküsimuste nõukogule. Me arutasime mõlemat raportit majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu tasandil ning need raportid on esitatud riigipeadele ja valitusjuhtidele arutamiseks järgmisel neljapäeval ja reedel.
Need raportid kannavad lihtsat sõnumit: oma kodanike ja investorite murede lahendamiseks peame tegutsema kiiresti ja järjekindlalt. Me peame taastama usalduse ja stabiilsuse niipea kui võimalik, kaaludes eelnevalt hoolikalt kõiki võimalusi kooskõlas parema reguleerimise põhimõtetega.
Ma usun, et igaüks möönab, et see majandus- ja rahandusküsimuste nõukogus mõne kuu eest vastu võetud tegevuskava annab tuvastatud probleemidele õige vastuse. Töö selle tegevuskavaga pandud kohustuste täitmiseks on käimas. Eelolevatel kuudel on ülioluline püsida ajakavas ja näidata, et EL reageerib kriisile tulemuslikult.
Meie õigus- ja järelevalveraamistik peab jääma tugevaks ja pidama sammu turu muutustega. Kuigi Baseli II raamistikku on täielikult rakendatud alles 1. jaanuarist 2008, on juba kavas kapitalinõuete direktiivi täiendavad parandused. See töö on muutunud üha tähtsamaks, pidades silmas hiljutist kaost, ja võib-olla tuleb tulevikus tegelda ka muude Baseli II raamistiku tahkudega. Me kavatseme oktoobris vastu võtta uue ettepaneku selle direktiivi kohta, et parlamendis ja nõukogus saaks toimuda arutelu enne uue direktiivi vastuvõtmist 2009. aasta aprillis.
Me hindame kõrgelt parlamendi osalemist kõikides nendes aruteludes. Me vajame parlamendi panust ning hindame tema osalust ja panust. 1. aprillil - paar päeva enne järgmist mitteametlikku majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu kohtumist - läheb härra McCreevy majandus- ja rahanduskomisjoni. Ja nagu te teate, olen mina kui majandus- ja rahandusvolinik makrofinantsstabiilsuse vaatenurgast alati valmis panustama aruteludesse majandus- ja rahanduskomisjonis ning selles parlamendis.
Lõpetuseks on makrorahanduse küsimuste puhul tõsi, et me peame parendama järelevalve- ja õigusraamistikku - see kehtib täielikult Euroopa ja maailma tasandil - kuid me ei suuda lõppu teha nendele mullidele, sellele ülemäärasele likviidsusele, sellele finantsstabiilsuse ohutegurile, kui me ei tegele tõsiselt ülemaailmse tasakaalutusega. Seal peituvad selle tasakaalutuse tegelikud juured. Me ei saa lahendada praeguseid ega varasemaid probleeme ega võib-olla järgmisi väljakutseid maailmamajanduse toimimisele, tegelemata ülemaailmse tasakaalutusega, mis ei ole kuhugi kadunud.
Alexander Radwan
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, 1999. aastal algatasime ühtse Euroopa finantsturu projekti ja oleme sellest ajast seda ellu viinud. Me oleme teel õnnestumise poole.
Nüüd peame hoolitsema selle eest, et turu areng ei saaks võitu poliitilistest arengutest. Lamfalussy menetlus oli samm selles suunas. 3. tasand võib olla võimalus Euroopa järelevalvajate lähendamiseks sammu võrra. Siiski jään ma volinik Almunia öeldu juurde: tegutseda kiiresti ja tulemuslikult.
Me oleme kõrge riskiga laenude kriisis ehk kaoses. Ameeriklased - olgu tegu väärtpaberi- ja börsikomisjoni, Valge Maja, poliitikute või New Yorgi või Washingtoni ringkonnaprokuratuuriga - on juba ammu koostanud asjakohaseid kokkuvõtteid ja mõelnud vajalike meetmete üle, samas kui Euroopa ministrid mõtlevad ikka veel, millises suunas liikuda.
Rahandusministrid keelduvad Euroopa järelevalvesüsteemi läbi surumast, mistõttu ma ei räägi siinkohal Euroopa järelevalvajast. Mille eest rahandusministrid aga peavad juba vastust andma - ja siinkohal viitan ma nimelt nõukogule - on tõsiasi, et Euroopa ei osale rahvusvahelises arutelus selle probleemi lahendamise üle. Taas kord leiame endid vaid vastu võtmas muude riikide eeskirju, nagu näiteks Ameerika Ühendriikide omi.
Piisab vaid Katiforise raporti meenutamisest. Pärast Parmalati ja Enroni juhtumeid palusime komisjonil ja nõukogul aastatel 2003-2006 võtta sõna reitinguagentuuride teemal. Komisjon tõepoolest analüüsib kõike Euroopas, kuid kriiside tekkimisel ei toimu mingit analüüsi. Näiteks, riskimaandusfondide vallas ei toimu Euroopa Liidus mingit analüüsi. Seepärast ka minu pakiline üleskutse: vabanege tardumusest, jätke oma rahvuslik isekus selja taha ja töötage selle kallal, et Euroopa finantsturg muutuks edukaks mitte ainult Euroopas, vaid et ka siin edukalt katsetatu muutuks reegliks kogu maailmas.
Ieke van den Burg
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, lubage mul esmalt teha kaks sissejuhatavat märkust. Üks on see, et ma oleksin soovinud härra Almuniaga arutada seda ülemaailmset tasakaalutust ja rahanduslikku sekkumist jne, kuid me teeme seda koos härra Trichet'ga teises kontekstis.
Soovin aga siinkohal rõhutada, et kui meil ei oleks olnud seda EKP süsteemi, Euroopa keskpankade süsteemi, mis sekkus praegusse kaosesse, oleksime me palju halvemas seisus. Minu arvates on see tasakaal olemas rahapoliitikas - me oleme näinud sedalaadi Euroopa tasandil tegutsemist, kuid meil puudub see järelevalve vallas. See on vajalik ennetamiseks, et ei peaks piirduma vaid sekkumisega.
Minu teine sissejuhatav märkus käsitleb Charlie McCreevy äraolekut. Minu arvates on vastuvõetamatu, et ta ei soovi seda meiega arutada. Võib-olla tegeleb ta omaenda tulevikuga, kuid ma ütleksin, et komisjoni 2009. aasta koosseisu puhul oleks mõistlik kaaluda finantsturgude jaoks eraldi voliniku määramist, kes keskenduks ainult sellele, sest minu arvates on see nii Euroopa kui ka Euroopa Komisjoni jaoks tõesti tähtis teema.
Mis puutub järelevalvesse - teie kirjeldatud tegevuskavasse - siis ei arva ma, et meil on meetmete suhtes lahkhelisid, kuid ma oleksin oodanud - ja ma ütlesin seda 3. tasandi komitees väga selgelt novembris toimunud iga-aastasel ühiskohtumisel -, et need meetmed lülitatakse ka komisjoni selgesse ettepanekusse võtta seadusandlikke meetmeid. Komisjonil on algatusõigus ja ta saab esitada ettepanekuid ning me oleksime saanud tegutseda kiirelt ja järjekindlalt, kui meil oleks olnud kindel ettepanek. Sest nüüd on paljud neist meetmetest üksnes vabatahtlikud: need on palved komiteedele, kellel tegelikult ei ole õigusi, volitusi, pädevust ega tööriistu teha seda, mida me neilt ootame, sest nad on oma korralduselt riiklikud ja neil puuduvad üleeuroopalised volitused. See oleks võinud olla Euroopa Komisjoni sellekohase ettepaneku teema.
Miks tegutseb komisjon niivõrd aeglaselt? Minu arvates on üheks põhjuseks see, et komisjon soovib, et need 3. tasandi komiteed oleksid üksnes nõuandvad, mitte Euroopa järelevalve keskne tööriist. Samuti peaksime tunnistama, et need komiteed etendavad tähtsat rolli ja et meil on vaja, nagu Euroopa Keskpangalgi, tõeliselt sõltumatut järelevalveorganit, kes suudaks nende küsimustega tegelda. Mitte ainult komisjon ei peaks sellega tegelema oma konkurentsi peadirektoraadi kaudu, sest komisjon on selles suhtes liiga nõrk.
Mis puutub nõukogusse, siis ma tõesti loodan, et te mõistate asja pakilisust ja arutate täiendavaid meetmeid järelevalve ülesehituse osas.
Josu Ortuondo Larrea
Proua juhataja, volinik, minister, Euroopa majanduse stabiilsuse ja ülemaailmse konkurentsivõime seisukohast on dünaamiline ja terve finantssektor hädavajalik. See on elutähtis nii tarbijatele kui ka ettevõtetele.
Selles valguses nõustume kõik, et finantsasutusi on vaja korralikult juhtida ja jälgida. Seepärast käivitasime 2001. aastal niinimetatud Lamfalussy menetluse, eesmärgiga seada sisse tõhus mehhanism liikmesriikide ja partnerite vaheliseks ühtlustamiseks järelevalvetavade ja finantsvaldkonna reguleerimise osas. Nüüd palub komisjon meil heaks kiita hulga uusi algatusi, mis on seotud õigusaktide vastuvõtmise, järelevalve ühtlustamise ning liikmesriikide järelevalveorganite vahelise koostöö tugevdamisega.
Me nõustume selle kõigega, sest me vajame tugevat ja tervet finantssektorit, mis suudab toetada meie majandust rahvusvahelistel turgudel valitseva kaose kiuste, kuid me tahame veelgi enamat. Me tahame, et hoiusedirektiiv, mis on kehtinud 2005. aastast, vaadataks läbi, et teha lõpp sellistele skandaalidele, nagu Liechtenstein, mis tundub varjavat maksudest kõrvalehoidujaid.
Ei tohiks olla liikmesriike, seotud territooriume ega Euroopa Majanduspiirkonnaga assotsieerunud riike, kes pangasaladuse kaitsmiseks ei vaheta teavet sellesama ühise majandusruumi muude liikmete residentidele makstud intresside kohta.
Vaba konkurents keelab riigiabi kui eramajanduse edendamise viisi, samuti ei tohiks hoiuste maksustamine luua võimalust võrdse konkurentsi moonutamiseks. Mängureeglid peaksid olema kõigile samad, mistõttu peaksime välja juurima maksuparadiisid, sest need on konkurentsi- ja ka ühiskonnavaenulikud.
Piia-Noora Kauppi
Proua juhataja, kaks minutit ei ole piisav aeg, et saaksin käsitleda kõiki küsimusi. Soovin teha väga lühidalt. Nõustun paljude minu kolleegide mainitud tõsiasjadega, eriti proua van den Burgi öelduga komisjoni vastumeelsuse kohta suurendada 3. tasandi komiteede rolli.
Minu arvates on loomulik, et 3. tasandi komiteedel on kaks erinevat rolli. Nad on edukalt andud nõu uute direktiivide teemal. Nõuandev roll on väga hästi täidetud, kuid me ei ole veel suutnud leida teed tõelise ühtlustumise saavutamiseks Euroopas. Üleeuroopalise ühtlustamise ja riikliku vastutuse vahel valitseb tõeline asümmeetria. Kuigi me toetame täiel rinnal majandus- ja sotsiaalküsimuste nõukogu ettepanekuid, tegevuskava ja kõike koostatut, on meil kahtlusi, et need ei lahenda Euroopas ilmnenud probleeme. Kas tõesti on võimalik saavutada täielikult ühtne haldamine praeguse järelevalvesüsteemi abil? Mina nii ei arva. Samuti leiame me, et kapitalinõudedirektiivi järelevalvemudeli tugevdamiseks on vaja palju suuremaid parendusi kui tegevuskavas välja pakutud. Headest delegeerimisvolitustest, headest teavitusnõuetest ja päritolu-/vastuvõtjariigiga seotud küsimuste lahendamisest ei piisa. Me peame andma 3. tasandi komiteele suurema otsustusõiguse. Nad peavad komisjonist vähem sõltuma ja olema uue üleeuroopalise võrgustikupõhise järelevalvesüsteemi lähtekohaks.
Lõpetuseks sooviksin tõstatada Ameerika Ühendriikidega ühtlustamise ja ülemaailmsete tagajärgede küsimuse, mida käsitles ka minu kolleeg, härra Radwan. Minu arvates kaotame me Euroopas aega. Kui me ei võta ennast kokku, ei saa meie rahvusvahelised kolleegid meid tõsiselt võtta. Kuigi finantsteenuste dialoog on jõudsalt edenenud, peame me veelgi parendama oma ühtlustamismeetmeid, näitamaks ameeriklastele, et meil on samaväärne süsteem ning me saame tugineda vastastikusele tunnustamisele ja isegi "asendusvastavusele". Seega on väga tähtis arvestada selle globaalse tahuga.
Elisa Ferreira
(PT) Proua juhataja, hiljutine kaos finantsturgudel näitas, et suuremale tõhususele aluse pannud suundumisega võivad kaasneda ka suuremad ohud, mis mõjutavad finantssüsteemi usaldusväärsust ja tõelise majanduse tervist. Seega muutus 2007. aastaks kavandatud läbivaatamine pakilisemaks ja omandas suurema poliitilise tähtsuse. Täna palutakse Euroopal võtta hoolikalt läbimõeldud ja tõhusaid meetmeid, mis sobiksid kokku turgude kasvava keerukusega.
Samuti on teada, et edu on võimalik saavutada Lamfalussy menetluse põhiolemust muutmata, kuid, nagu paljud parlamendiliikmed on öelnud, hõlmab üks ilmsemaid ja hädavajalikumaid parenduste saavutamise vahendeid tugevamat ja tõhusamat koordineerimist riiklike seadusandjate ja järelevalvajate vahel läbi suurema tõhususe 3. tasandil, suurendades volitusi ja pädevust, tugevdades kaose- ja kriisiolukordade juhtimist ning tagades põhimõtete ja tegevuse kooskõla.
Selline koordineerimine on keerukas ega teki iseenesest: see eeldab selgepiirilisi, asjatundlikke algatusi komisjonilt, vastuseks täna siin õigustatult mainitud soovitustele, mida parlament on mitmel puhul andnud ja mida on andnud ka majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu ning mis on sätestatud tegevuskavas, mida on siin palju tsiteeritud.
Järgmise Euroopa Ülemkogu kohtumise lähenedes on komisjoni kavandatud algatuste läbipaistvuse ilmne puudumine üllatav. Volinik McCreevy äraolek on veelgi üllatavam, kui parlament on selgesõnaliselt palunud temalt teavet töö edenemise kohta.
Lõpetuseks sooviksin veel kord tänada volinik Almuniat kohaoleku eest, kuigi minu arvates peaksime siiski korraldama selgitava arutelu vastutava volinikuga, lähtudes teema tehnilisest eripärast ja komisjoni kohustusest pakkuda välja kindlapiiriline algatus.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Proua juhataja, Lamfalussy menetlus loodi nii, et ühenduse finantsõigus saaks kiirelt ja paindlikult reageerida turu arengule ning et soodustataks järelevalvetavade ühtlustamist. Selle menetluse kohane tegevus kõigil neljal tasandil on võimaldanud paremini koordineerida Euroopa Liidu asutuste ja järelevalveorganite tegevust.
Me peame minema veelgi kaugemale.
Selle menetluse seaduslikkuse, kvaliteedi ja sidususe suurendamiseks peame jätkama parema reguleerimise ja demokraatliku kontrolli põhimõtteid, parendades selle tasandite lõimumist ja edendades suuremat valdkondadevahelist ühtlustumist, et vältida omavoli. Üleeuroopaline tulevikunägemus ning uued sammud on hädavajalikud nende vajaduste rahuldamiseks, eeskätt piiriüleste kontsernide piisava järelevalve tagamiseks ja rahvusvaheliste kriiside ennetamise ja juhtimise vallas edusammude tegemiseks.
Harald Ettl
(DE) Proua juhataja, finantsstabiilsus kriisijuhtimise kaudu peab nüüd, seadusandliku ühtlustamise edendamisel olema standardiks. Finantskriisidest ning finantssektori arengutest, mis väljuvad kontrolli alt ega ole enam kooskõlas tegelikkusele vastava makromajandusega, tuleb õppida. See tähendab, et Lamfalussy menetlusele tuleb veel 2008. aastal luua püsiv alus. Turukorraldajate nõudmised tingivad vajaduse paindliku regulatiivmenetluse järele. Seejuures tuleb nõuda, et järelevalvetegevus toimuks parlamendi kontrolli all ja et parlamendi õigused oleksid kaitstud. Parlamentarismita puudub läbipaistev kontroll.
Meie tee viib juhtiva järelevalvaja kaudu otse üleeuroopalise järelevalveasutuste süsteemini. Ainult üleeuroopalises järelevalveasutuste süsteemis saab leida Euroopa finantskeskuste vahel tasakaalu, mille puhul võetakse arvesse kõiki poliitilisi ja majanduslikke huve. Komisjon peab siin vaheetappides ise tegutsema, mitte ainult ohjama.
Reinhard Rack
(DE) Proua juhataja, volinik, Lamfalussy menetlus on meil aastate jooksul kiiduväärselt aidanud jõuda selle finantsmehhanismide konkreetse tulipunktini. Teisalt oleme pidevalt püüdnud tagada demokraatlikku õigusloomet, ka osana põhiseaduse tavapärasest arutelust, kus õigusloome on meile delegeerinud Euroopa asutused. Mõlemal juhul on meil alati sama probleem, nimelt tagada, et suudame ühelt poolt kindlustada natukenegi läbipaistvust ja teiselt poolt parlamendi piisava kaasatuse sellesse kontrollimisse.
Kas tehakse ka tegelikkuses jõupingutusi, et lähendada üldisi arutelusid komiteemenetluse ja eeskätt Lamfalussy menetluse kontekstis, et meil tulevikus ei oleks enam sellist menetluste rida, kusjuures meilt võetakse veel üks läbipaistvuse komponent?
Joaquín Almunia
Proua juhataja, ma püüan teha väga lühidalt, kuid soovin teha mõned märkused mõningate esitatud kõnede kohta.
Esiteks, on selge, et riigisisese järelevalvemehhanismi, finantsjärelevalve mehhanismide ja riikideüleste institutsioonide kasvava tähtsuse ning finantsturgude ja finantstegevuse ülemaailmse, mitte ainult Euroopa mõõtme vahel on asümmeetria. See asümmeetria põhjustab pingeid ja nõuab tegutsemist Euroopa institutsioonidelt, komisjonilt, nõukogult ja parlamendilt. Me ei hakka seda arutama, sest minu arvates oleme kõik selles suhtes ühel meelel.
Teiseks, ei nõustu ma kuigivõrd mõningate kõnedega, mis annavad mõista, et Ühendriikide järelevalvemehhanismid ning finantssüsteemis toimuvatele sündmustele reageerimise mehhanismid on paremad kui meil Euroopas. Ma usun siiralt, et faktid seda ei näita, vaid näitavad pigem, et võrreldes Ühendriikides toimuvaga, on olemas argumendid, mis räägivad Euroopa reguleerimis- ja järelevalvemehhanismide ning viisi, kuidas finantsturud Euroopas toimivad paljudes valdkondades, kasuks.
Kolmandaks, Lamfalussy 3. tasandi komiteed on erakordselt tähtsad. Kaks kolmest 3. tasandi komiteest - panganduskomitee ning kindlustus- ja ametipensionikomitee - loodi alles 2005. aastal, olgugi et Lamfalussy menetlus algas 1999. aastal. Me peame kaotatud aja tasa tegema, kuid palju aega läks kaotsi enne, kui see komisjon astus mängu.
Neljandaks, kuidas edasi liikuda? Mõningatest kõnedest ilmneb, et mõned teist arvavad, et komisjoni ülesanne on teha otsus liikuda edasi õige kiirusega. Ma ei kavatse varjata ülesandeid, mis on komisjonile pandud, nagu ka parlamendile ja nõukogule ning loomulikult liikmesriikidele.
Minu kogemused, mille ma omandasin, osaledes paljudes hiljutistes majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu, samuti eurorühma aruteludes järelevalve ja reguleerimise arengu, finantsturgudel valitseva kaose lahendamise ning ebakindluse, usalduse puudumise ja süsteemis ilmnenud puudujääkidega tegelemise üle, minu kogemused, mida ma saan teiega jagada - ja te võite uskuda või mitte - näitavad, et suurimateks takistusteks edasiliikumisel on mõningate liikmesriikide seisukohad. See ei puuduta siiski liikmesriike, kes ei kannata finantskaose tagajärgede all.
Tehakse palju tööd. Ma mõistan, miks parlament tahab tööd kiirendada, kuid minu arvates on parlamendil sama palju teavet kui komisjonil ja nõukogul, mistõttu parlament teab, et töötatakse usinalt korraga mitmel suunal. Me oleme olukorras, kus improviseerimine kipub põhjustama vigu ja kus katsed teha asju enne kui me teame, mida on vaja teha, kipuvad olema pigem pärssivad kui edasiviivad. Kogemused, mis on Euroopas ja Ühendriikides omandatud seoses varasemate järelevalve-, reguleerimis- ja finantsprobleemidega, näitavad, et on parem oodata paar kuud ja tegutseda õigesti kui kiirendada tegevust ja muuta lahendamist vajavad probleemid veelgi hullemaks.
Veel viimane mõte: komisjonil on Euroopa Liidus seadusandliku algatuse õigus. Komisjon ei kavatse kunagi loobuda oma algatusõigusest ega anda seda algatusõigust üle Lamfalussy komiteedele. Komisjon arvestab nendega, kuid ta ei kavatse kaaluda oma algatusõiguse üleandmist Lamfalussy komiteedele, ning ma usun, et ka parlament ega nõukogu ei arva nii. Mis on aga tõsi, nagu olen öelnud, on see, et me kõik, alustades komisjonist, leiame, et 3. tasandi Lamfalussy komiteede vaheline koordineerimine, suutlikkus võtta vastu kriteeriume ja otsuseid häälteenamusega, võime reageerida peaaegu kohustavate otsustega, on üha enam ilmsed ja vajalikud, pidades silmas nende komiteede täidetava ülesande erakordset tähtsust. Siiski ei tohiks me seetõttu ajada neid segi Euroopa seadusandliku algatuse õiguse omanikega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
