Üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on üheminutilised sõnavõtud poliitiliselt olulistel teemadel.
Georgios Papastamkos
(EL) Härra juhataja, nagu te teate, esineb praegu rahvusvahelises kaubanduses murettekitav langus. Seega on kiire suunamuutus selles olukorras põhitegur majanduse elavnemisel, mida me taotleme. Hinnangute kohaselt on suuremad laenuvõtmiskulud ja krediidivoo vähenemine põhjustanud ligikaudu 10-15% kaubanduse langusest. Mitmepoolne kaubanduse rahastamise pakett, mille G20 võttis Londonis vastu, on kahtlemata positiivne nähtus. Minu arvates palutakse ka Euroopa Liidul olla jätkuvalt juhtrollis Londoni paketi praktilisel kohaldamisel kolmel viisil:
esiteks eesmärgipärane sekkumine mitmepoolsete ja piirkondlike finantsasutuste poolt,
teiseks kooskõlastatud avalik sekkumine riigi tasandil ning
kolmandaks asjaomaste mitmepoolsete eeskirjade kohandamine.
See sõnum on suunatud Euroopa Komisjonile, et ta saaks teha vajalikke algatusi.
Pierre Pribetich
(FR) Härra juhataja, me näeme islamofoobia puhanguid Madalmaade populistliku paremäärmusliku liidri sõnavõttudes; aina rohkem esineb Tšehhis rünnakuid romide vastu; ning me kuulsime Iraani presidendi kohutavaid ja vastuvõetamatuid märkusi rassistliku valitsuse loomise kohta Palestiinas, vihjates Iisraeli riigi loomisele, ÜRO rassismiteemalisel konverentsil, mille eesmärk on eelkõige edendada sallivust ja mitmekesisust.
Kuidas võis Euroopa Parlament, peale meelepaha väljendamise, jätta edastamata kindla ja tähendusliku sõnumi, et toetada seda mitmekesisust ning üleilmastunud maailmas vajalikku sallivust selliseid märkusi kindlalt taunides? Kuidas ta võis jätta pöördumata Euroopa Ülemkogu ja komisjoni poole, et need esitaksid tõsised hoiatused riikidele, kes selle agressiivse mõtteviisiga nõustuvad ja seda isegi välja ütlevad, kui ajalugu on meile kõigile liiga sageli õpetanud, et kahjuks ei jää teod kunagi sellistest märkustest eriti kaugele?
Härra juhataja, kuidas saab selle istungi jooksul olla meie parlament vait selliste rassistlike, ksenofoobsete seisukohtade suhtes majanduskriisi ajal, mil riigid tõmbuvad kahjuks aina rohkem endasse ja kalduvad protektsionismi.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Ma olen äärmiselt mures sündmuste pärast, mis on viimasel ajal Moldova Vabariigis aset leidnud. Kõige tõsisemad neist on inimõiguste rikkumised, vahistamised, inimröövid, piinamine, ajakirjanike hirmutamine ja väljasaatmine. Moldova kodanike tahet on õõnestanud ametiasutused eeskirjade eiramiste kaudu, mis võivad olla tõenduseks oletustele, et valimistulemusi on võltsitud. See hõlmab lisanimekirju, trükitud lisahääletussedeleid, opositsiooni ahistamist, avalik-õiguslikele telejaamadele juurdepääsu keeldu ning kampaaniat, mille riigiasutused on algatanud kommunistliku partei heaks. Kuigi viimastel nädalatel on Euroopa ja üleilmsel tasandil olnud kuulda protestihääli, ei ole Moldova Vabariigis olukord kahjuks paranenud. Loodan, et selle nädala arutelude käigus ja siis, kui ad hoc missioon läheb Moldova Vabariiki, aga eelkõige resolutsiooni kaudu, mida me ootame maikuu viimasel istungjärgul, edastab Euroopa Parlament väga selge sõnumi, et Euroopa Liit ei salli inimõiguste rikkumisi ning kutsub avalikult üles korraldama uued valimised Moldova Vabariigis.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Härra juhataja, suure reede, 13. aprilli hommikul enne koidikut juhtus Poolas Szczecini lähedal Kamieñ Pomorski linnas väga suur tragöödia. Üle 20 inimese hukkus põlevas hoones, sealhulgas ka lapsed. See põhjustas ja põhjustab siiani suurt ängistust kogu Poolas.
Täna sooviksin pöörduda siit istungisaalist kõigi liikmesriikide valitsuste ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poole, et nad võtaksid kiireid meetmeid, kontrollimaks tuleohutusnõudeid kõigis eluhoonetes ja eriti hoolekande eesmärkidel kasutatavates ehitistes. Ma pean silmas nii sobivate materjalide kasutamist nende hoonete ehitamisel kui ka tuleohutusmääruste täitmise ranget kontrolli. Poolas toimunud õnnetus on üks paljudest sellistest juhtumitest, mis on Euroopas kahjuks aset leidnud. See tulekahju ja selle ohvrid võiksid olla selgeks hoiatuseks edaspidiseks.
László Tőkés
(HU) Oma 23. märtsi sõnavõtus palusin Euroopa Parlamendil ja Euroopa Komisjonil sekkuda, et kaitsta Rumeenia linna Verespataki (Roºia Montanã), mille haavatav elanikkond, arhitektuuripärand ja looduskeskkond on suures ohus Kanada-Rumeenia ühisettevõtte kava tõttu rajada kaevandus.
Meie tollased kartused on tõeks saanud, sest pärast kaheaastast edasilükkumist soovib uus Rumeenia valitsus lõpuks luua võimalused investeeringuks, mille tulemusena võetakse kasutusele tsüaniiditehnoloogial põhinevad tootmismeetodid, millega rikutakse Euroopa norme; seega ohustab ökoloogiline katastroof mitte ainult vahetut ümbrust, vaid kogu Rumeenia-Ungari piiri lähedal asuvat piirkonda.
Sooviksin kasutada praegu võimalust, et ühineda teiste kolleegidega, esitades volinik Dimasele taotluse tsüaniiditehnoloogia keelamiseks. Ma kutsun Euroopa Komisjoni üles kooskõlas Euroopa keskkonnakaitsepoliitikaga saatma Rumeeniasse kontrollorgani, et tagada pikas plaanis kaevandustegevuse suhtes asjakohaste ELi määruste kohaldamine.
Vittorio Agnoletto
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin rääkida sellest, mis juhtus Fiati ettevõttes Brüsselis. Ainueesmärgiga nõrgestada ametiühingut esitas Fiat oma töötajatele valesüüdistuse, et need on võtnud ettevõtte juhid pantvangi - sündmus, mis pole tegelikult kunagi aset leidnud. Pole toimunud mingit inimröövi ei 9. aprillil ega üldse mitte kunagi. Fiat levitas meelega kuulujuttu, püüdes häbistada töötajaid, kes üritavad kaitsta enda tulevikku 24 inimese koondamise eel. Fiat keeldub pidamast koosolekuid, arutelusid või läbirääkimisi ametiühingute esindajatega. Ainus eesmärk on koondada 24 töötajat, kellest 12 on ametiühingu esindajad. Arvan, et Euroopa Parlament võiks arutada mitte ainult seda fakti, vaid ka ametühingute vastast käitumist Fiatis ja paljudes Euroopa suurtes rahvusvahelistes ettevõtetes, kus ei peeta töötajate õigusi au sees. Kuigi need rahvusvahelised ettevõtted kasutavad liikmesriikide ja Euroopa Liidu eeskirjade eeliseid ning paljudel juhtudel ka toetusi, ei austa nad töötajate õigusi.
Georgios Georgiou
(EL) Härra juhataja, mõni päev tagasi külastas suur rühm Euroopa Parlamendi liikmeid Euroopa kagupiiri.
See, mida me külastatud piirkonnas nägime ja kogesime, ei pane meid mingil juhul uhkust tundma. Pean teile ütlema, et Euroopa kodanikud elavad sealsetel väikesaartel, mille rahvaarv jääb 120-130 vahele ja kuhu iga päev saabub 150 või 200 või 250 ebaseaduslikku sisserändajat ning kus nad kõik elavad koos väga kehvades oludes, kuna puudub infrastruktuur.
Ma kuulen, et siin parlamendis räägitakse pidevalt Dârfûrist, Lõuna-Sudaanist, Birmast, ning see on õige; aga olgu sellega kuidas on, mingil hetkel peame pöörama tähelepanu seal elavatele Euroopa kodanikele, kes on samamoodi eurooplased nagu need, kes elavad Pariisis, Madridis või Berliinis. Ma tundsin, et mu kohus on teile seda mainida, härra juhataja, ning ma usun, et te võtate meetmeid.
Slavi Binev
(BG) Härra juhataja, daamid ja härrad, praegu ähvardab Bulgaaria ühiskonda oht. Nimelt on politseiteenistus muutumas organisatsioonist, mille eesmärk on kaitsta üldsust, poliitilises väljapressimises osalevaks ja kuritegelike jõukude käske täitvaks ametiks. Ülestõusmispühade 1. püha eelõhtul löödi Burgase kohaliku omavalitsuse volikogu liige 64-aastane Petko Petkov pikali ning kaks vormirõivas politseinikku peksid teda kiriku ees otse suure hulga tunnistajate silme all. Järgmisel päeval avaldatud ametlikus politseiraportis ei mainitud seda juhtumit sõnagagi. See on jälle üks näide politseivägivallast partei ATAKA liikmete vastu pärast Euroopa Parlamendi liikme Dimitar Stoyanovi ja Sofia linnavolikogu liikme peksmist. Ühtegi neist rünnakutest ei ole uurima hakatud.
Veel üks näide politsei tahtlikust tegevusetusest, kui nad "täidavad ametiülesandeid”, on tõsiasi, et Bulgaarias ei ole teatatud mitte ühestki röövimisest, kuigi juba 15 juhtumit on aset leidnud; nendest kaks viimast toimusid sel kuul. Meie ühiskonda on haaranud hirmu ja abituse tunne. Selle tagajärjel on Bulgaarias politseiniku sünonüümiks saanud "rahaahne” ärimees. Kui korrakaitseametnikud on kurjategijad, siis kelle eest saame ennast kaitsta ning kes kaitseb rahvast? See küsimus jääb vastuseta.
Richard James Ashworth
Härra juhataja, juhin Euroopa Parlamendi tähelepanu sellele, millist mõju avaldab Calais', Boulogne'i ja Dunkerque sadamate vahelise laevatee ebaseaduslik blokeerimine Prantsuse kalatööstuse esindajate poolt eelmisel nädalal. See töösulg tõi kaasa väga tõsised kaubavoogude katkestused sellel tähtsal üleeuroopalisel marsruudil. See tekitab tööstusele väga suuri kulusid ja viivitusi ning põhjustab tõsiseid takistusi ja ebamugavusi Kagu-Inglismaal elavatele inimestele.
See probleem on sageli esinenud ning ma palun komisjonilt, et nad kasutaksid oma sekkumisvolitusi, tagamaks, et selline kauba ja inimeste vaba liikumise takistamine Euroopa Liidus võetaks kontrolli alla. Lisaks küsin komisjonilt, kas Prantsusmaa valitsuse poolt kaluritele antud neli miljonit eurot on tema arvates riigiabi ning kas see võib olla seega ühise kalanduspoliitika eeskirjade raames konkurentsivastane ja ebaseaduslik.
Ioan Mircea Paşcu
Härra juhataja, hiljutised negatiivsed sündmused Moldovas näitlikustavad mitut mainimisväärt teemat. Esimene on meie reaktsioon ELi põhiväärtuste rikkumisele Moldova ametiasutuste poolt, kui nad avaldasid survet noortele inimestele ja ajakirjanikele pärast valimistulemuste vastaseid proteste. Igasugune meiepoolne leebus heidaks varju ELi usaldusväärsusele selles valdkonnas.
Teine on ELi reaktsioon Moldova ametiasutuste poolsele menetluseeskirjade rikkumisele, mida tehti meiega sõlmitud lepingute rakendamisel ning kui diskrimineeriti Euroopa kodanikke kodakondsuse alusel. Jällegi on kaalul ELi usaldusväärsus ja autoriteet.
Kolmas on ELi solidaarsus ühe tema liikmesriigi vastu esitatud valesüüdistuste puhul, mis võib olla ettekääne selles piirkonnas sõjalise olukorra külmutamiseks, rikkudes olulisi kohustusi nimetatud valdkonnas.
Neljandaks rõhutab ELi reaktsioon veel kord nende riikide erinevat staatust, kes jagasid 1940. aastal samasugust saatust, ning näitab ELi-Venemaa suhete tulevast suunda.
Chris Davies
Härra juhataja, kui üks meie valijatest nõuab pettuse abil sotsiaalhüvitisi, siis mõistetakse ta süüdi ja võidakse panna vangi.
Mõnikord tunduvad siin asjad teisiti olevat. Ajalehtedes avaldati eelmise aasta novembris, et üks meie liikmetest, Den Dover, on maksnud 750 000 Suurbritannia naela väärtuses kinni kulusid töötajate palgaks oma abikaasa ja tütre omanduses olevale äriühingule ning kasutanud osa sellest rahast kallite autode ostuks ja muudeks isiklikeks hüvedeks.
Enamik inimesi ei pea Doverit paremaks vargast või sulist, kes peaks olema vangis, ning ma paluksin teil, härra juhataja, öelda meile, kui palju raha on praegu tagasi makstud.
Euroopa Parlament peaks olema avatuse, aususe ja läbipaistvuse musternäide ning selle asemel tundub siin mõnikord kehtivat salastamiseeskiri, et varjata mõne liikme poolt hüvitiste kuritarvitamise tegelikku ulatust. Meie keeldumine kehtestada samalaadseid finantsläbipaistvuse põhimõtteid, mida me eeldaksime igalt teiselt Euroopa institutsioonilt, teeb meile kõigile häbi.
Juhataja
Härra Davies, võite olla kindel, et ka kõnealusel juhul käsitletakse seda juhtumit kooskõlas seadusega.
Ewa Tomaszewska
(PL) Härra juhataja, aprillis on taas võimalik mõtiskleda mõlema totalitaarse süsteemi mõju üle. Sellega meenutatakse Katõni veresauna, kui mõrvati tuhanded Poola ohvitserid, keda hoiti sõjavangidena laagrites Ostaškovis, Starobilskis ja Kozielskos ning kes mõisteti surma 1940. aasta märtsis Lavrenti Beria käsul. See toob meelde ka Varssavi geto ülestõusu alguse 1943. aastal protestina okupeerivate Saksa jõudude poolsele juutide massilisele hävituslaagritesse viimisele.
Getos aset leidnud tragöödiat kajastatakse tänasel March of the Living'ul, mis tagab selliste sündmuste mälestamise ja nende kordumise ärahoidmise. Kahjuks ei ole Katõni veresauna ja selle kordasaatjate üle siiani kohut mõistetud ega neid karistatud. Meie parlamendi vastu võetud kirjalik deklaratsioon 23. augusti kuulutamise kohta üleeuroopaliseks stalinismi ja natsismi ohvrite mälestamise päevaks äratab siiski lootust.
Den Dover
Härra juhataja, saan aru, et härra Davies võttis vist sõna mind puudutava olukorra kohta, ning seetõttu sooviksin sellele küsimusele vastamise õigust. Ma kuulsin vaid viimast kümmet sõna. Vähemalt saatis ta mulle e-kirja 20 minuti eest, väites, et kavatseb sellest kõnelda.
Sooviksin öelda vaid seda, et minu parlamenditöötaja kulude ümber toimunud suur sekeldus ja muretsemine, mida meedia on viimased üheksa või kaksteist kuud kajastanud, on olnud kurnav kogemus. Olen esitanud oma dokumendid esimese astme kohtusse, seega kavatsen väga jõuliselt võidelda. Ma mõistan, et mul on väga hea seisund, ning seoses sellega olen võtnud kasutusele vahemeetmed, mis tähendab, et mingit raha ei maksta enne, kui kohus ei ole kõiki tõendeid läbi vaadanud ja asjakohast otsust teinud. Ma palun luba Euroopa Parlamendil viivitada ning tänan teid selle võimaluse eest.
Gerard Batten
Härra juhataja, mida tähendab Euroopa Liit Suurbritannia jaoks pärast 36 aastat liikmeks olemist? See tähendab, et me ei valitse enam ennast ise. 75-85% meie seadustest tuleb nüüd ELilt ja mitte meie enda parlamendilt. EL läheb Suurbritanniale maksma vähemalt 56 miljardit naela aastas - mis võrdub 900 naelaga aastas iga mehe, naise ja lapse kohta. Me ei kontrolli enam oma piire ning kannatame piiramatu ja kontrollimatu sisserände all.
ELi inimõigustealased õigusnormid tähendavad, et me ei saa ennast enam tõhusalt kaitsta välisriigi kurjategijate, ebaseaduslike sisserändajate ja petistest varjupaigataotlejate eest. Euroopa vahistamismäärus ja in absentia kohtuotsused tähendavad, et me oleme kaotanud oma kõige põhilisema kaitse ebaõiglase vahistamise ja vangistuse eest.
ELi liikmesus on Suurbritannia jaoks katastroof. See on ränk ja tarbetu isetekitatud haav. Ainus lahendus probleemile on Suurbritannia tingimusteta lahkumine Euroopa Liidust.
Milan Horáček
(DE) Härra juhataja, mõni nädal tagasi põhjustas Euroopa-vastaste Tšehhi sotsiaaldemokraatide, ELi-vastase presidendi Klausi ja kommunistide häbiväärne liit Topoláneki valitsuse kukkumise. Praegu käib töö selle nimel, et luua ajutine valitsus, kes peab võtma valitsuse ülesanded alates maist kuni uute valimisteni oktoobris. Loodan, et see uus valitsuskabinet lõpetab siiani oma ülesandeid väga hästi täitnud eesistujariigi Tšehhi ametiaja ning aitab tagada Lissaboni lepingu vajaliku ratifitseerimise Tšehhi Vabariigis. See oleks Euroopa jaoks oluline positiivne märk.
Zsolt László Becsey
(HU) Viimastel kuudel on Põhja-Serbias Vojvodinas valitsenud taas hirmu meeleolu mitme rahvuse seas, kes seal elavad, ja peamiselt ungarlaste hulgas. Kuigi Euroopa Parlament võttis nii 2004. kui ka 2005. aastal vastu resolutsiooni vastusena füüsilistele ja psühholoogilistele rünnakutele, mis pandi toime selle piirkonna mitteserblastest elanike vastu, ning võttis ka hoiatavaid meetmeid, saates 2005. aastal piirkonda tõendite kogumise delegatsiooni, siis vägivalla, hirmutamise ja alandamise juhtumid seal elavate vähemuste ja eelkõige ungarlaste suhtes mitte ainult ei jätku, vaid tunduvad muutuvat hullemaks.
Aasta algusest saadik on toimunud kokku viisteist psühholoogilist ja viis füüsilist rünnakut, millest kaks olid tõsised. Kahjuks on usaldus politsei vastu väike. Sellele aitab kaasa ka asjaolu, et nende etniliste rünnakute puhul ei ole ühtegi määratud karistust siiani tegelikult ellu viidud, mis näitab kohtu ebapiisavat toimimist ja tuginedes paljude aastate kogemusele, kahjuks ka leebet suhtumist. Seda kinnitab ka fakt, et Serbia enamus ei suuda tunnistada isegi praegu, et me peame pidama meeles ka kümneid tuhandeid inimesi, kes hukati ilma igasuguse kohtuotsuse ja isikliku süüta.
Kui kaua suudab Euroopa Liit veel taluda üht Euroopa ametlikku keelt kõnelevate põliselanike füüsilist ja psühholoogilist terroriseerimist tulevase liikmesriigi poolt 21. sajandi alguses? Kas me ei tunne vähimatki muret oma maine pärast?
Jo Leinen
(DE) Härra juhataja, eile algas Genfis Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni rassismivastane konverents. Kakskümmend kaks ELi riiki võtab osa ning viis riiki on otsustanud mitte osaleda. See näitab Euroopa Liidu ühtsust sellise olulise sündmusega seoses halvas valguses.
Ent nüüd loen, et mõni riik veel kaalub Genfi sõitmist selle nädala jooksul; ning seega paluksin teil kasutada oma mõjuvõimu eesistujariigi Tšehhi suhtes, et meie kui EL saaksime asuda rassismivastasel konverentsil ühtsele seisukohale.
Iraani presidendi hirmutaval sõnavõtul ei tohi lasta ELi lõhestada ega ÜROd nõrgestada. See sõnavõtt ei tohi seda kaasa tuua ning seetõttu arvan, et me peame veel kord üritama - nagu on palunud ka peasekretär Ban Ki-moon - tagada, et kõik 27 ELi liikmesriiki ja EL tervikuna toetaks tegelikult seal kokku lepitud lõppdokumenti, aitamaks miljoneid inimesi maailmas, kes kannatavad rassismi ja diskrimineerimise tõttu. Tänan teid väga.
Marco Cappato
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, viimasel osaistungjärgul palusin teil pidada kinni Euroopa Parlamendi kohustustest ning avaldada andmed Euroopa Parlamendi liikmete osalemise kohta parlamendi töös. Härra juhataja, te andsite sõna, et järgmisel juhatuse koosolekul - see tähendab koosolekul, mis toimub täpselt 40 minuti pärast - arutatakse seda punkti. Ent nüüd näen, et seda punkti ei ole kell 18.30 algava juhatuse koosoleku päevakorras. Et praegu on vaid veidi üle kuu aja valimisteni ning et Euroopa Parlament on kohustunud avaldama andmeid ja teavet Euroopa Parlamendi liikmete parlamendi töös osalemise kohta ning et praegu on veel väga vähe võimalusi, siis ma ei tea, kas selle teema ametlikuks arutamiseks võib pidada juhatuse koosolekut. Peasekretär on võtnud kohustuse esitada aruanne, mille põhjal oleks presidentuur saanud teha otsuse; seetõttu küsin teilt, lugupeetud juhataja, kas kodanikud, Euroopa valijad saavad selle teabe, nagu nõutud, meie parlamendi poolt sätestatu ja otsustatuna enne Euroopa valimisi juunis või peame murdma oma lubadust ja tegutsema vastupidi oma otsustele.
Etelka Barsi-Pataky
(HU) Eile moodustati Ungari uus sotsialistlik valitsus. Ma ei soovi tegelikult rääkida selle sündmuse poliitilistest aspektidest, vaid asjaolust, et uues valitsuses ei ole mitte ühtegi naisliiget. Muidugi on veider, et 2009. aastal saab Euroopas moodustada uue valitsuse, kus ei ole neljateistkümne ministri hulgas ainsatki naist. Skandinaavia maades on üle poole valitsuse liikmetest naised. Prantsusmaa on samuti jõudmas sellise osakaaluni. Üle kolmandiku Saksamaa valitsuse liikmetest on naised. See on Euroopas üldtunnustatud tava.
Euroopa Parlamendis oleme viimase viie aasta jooksul võtnud vastu üksteist raportit soolise võrdõiguslikkuse teemal. See on tähtis eesmärk, mis tugineb Euroopa väärtustele, aga kaotab mõtte, kui seda ei viida ellu. Seetõttu kutsun üles oma kolleege, käesoleval juhul sotsiaaldemokraatide fraktsioonist, tegutsema selle nimel, et need olulised ja õilsad püüdlused viidaks ellu ka nendes riikides, kus seda pole veel tehtud.
Neena Gill
Härra juhataja, olin hiljuti Birminghamis. Käisin majast majja - see on väga britilik kampaania läbiviimise viis - ja mulle ei tulnud üllatusena, et mitte ühelgi inimesel, kelle juurde ma sattusin, ei olnud mingit aimu sellest, et vähem kui kuue nädala pärast on Euroopa Parlamendi valimised.
Kindlasti te teate, et statistika kohaselt on Ühendkuningriigis vaid 16% inimestest valimistest teadlik, aga teid peaks panema muretsema see, et need näitajad ei ole paremad ka teistes liikmesriikides. Tegelikult ei ole 30%-l inimestest kavas eesseisvatel valimistel osaleda. Huvi ja teadlikkuse puudumine on sama palju ka Euroopa Parlamendi kui kellegi teise vastutusel. Miljonid, mis on kulutatud kodanikega suhtlemisele, pole mingit kasu toonud.
Eriti kurvastav on minu jaoks see, et lubatud reklaam valimistest teavitamiseks on andnud suures osas vastupidise tulemuse. Töö- ja pereelu tasakaalu reklaam on pahandanud tööl käivad naisi ja neid, kes püüavad toetada rinnaga toitmist. See on jälle kivi meie enda kapsaaeda. Härra juhataja, te peate selle olukorraga kiirelt tegelema, laskma solvavad reklaamid maha võtta ning tagama, et me edastaksime lihtsa sõnumi selle kohta, miks inimesed peaksid eesseisvatel valimistel osalema. See peab olema nähtav ja kergesti mõistetav.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Härra juhataja, ka mina tahaksin rääkida samal teemal, nimelt eesseisvate Euroopa valimiste tulemustest, mis ei tõota tulla eriti head. Põhjuste hulgas on Euroopa Parlamendi korraldatud valimiseelne kampaania, mis ei ole piisavalt huvi äratanud, ning veelgi olulisemana rünnakud Euroopa Liidu saavutuste ehk sotsiaalturumajanduse pihta; see on mudel, mille väljatöötamise nimel oleme nii kõvasti võidelnud ning mis toob kasu Euroopa Liidu töölistele. Kodanikud suhtuvad negatiivselt muutustesse, mis ei tõota olla meelepärased ega rahuldavad. Seetõttu on kahju, et me oleme siin vastandlikel seisukohtadel küsimustes, mis peaksid meid Euroopa kodanike huvides ühendama.
Catherine Guy-Quint
(FR) Härra juhataja, 14. ja 15. märtsil viibisin ma eelarvekomisjoni liikmena koos härra Botopoulosega Peloponnesose piirkondades, mida tabasid rängimalt 2007. aasta suve üleujutused. Me avastasime oma suureks üllatuseks, et 89,7 miljonit eurot, mida taotleti ja mis peaks Euroopa Liidu solidaarsusfondist tulema, ei ole neisse piirkondadesse veel jõudnud.
Seetõttu juhime ametlikult komisjoni tähelepanu sellele küsimusele ning sooviksime saada teada, kus eelarvepädeva asutuse tehtud otsuste rakendamist takistatakse. Kuidas on võimalik, et see abi, mida hääletati mitu kuud tagasi, ei ole veel avaldanud mingit erilist mõju neile piirkondadele, kus vajadus Euroopa solidaarsuse järele muutub päev-päevalt ilmsemaks?
Lisaks komisjoni tehtud tagasiulatuvale kontrollimisele sooviksime saada selgitusi Kreeka valitsuselt selle Euroopa abi kasutamise kohta. See on tõepoolest väga kiireloomuline küsimus - inimeste ja majanduse jaoks. Kaks aastat on tõesti liiga pikk aeg ootamiseks.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Sooviksin juhtida tähelepanu asjaolule, et aina sagenevad soovimatud sündmused, mis algasid eelmisel aastal Armeenias ning on jätkunud sel aastal Gruusias ja Moldovas, annavad meile mõtteainet, kuna neil on kaks ühist joont: kõik kolm riiki on idapartnerluse liikmed ning stsenaarium on kõikide nende puhul samasugune. Ma arvan, et peaksime seda asjaolu arvesse võtma.
Eelmisel nädalal teatas Moldova president Voronin isegi seda, et ta soovib sellest idapartnerlusest taanduda, et ta saaks viia ellu taunitavaid meetmeid, mida ta võtab inimõiguste vastu Moldovas. Ma arvan, et Euroopa Liit peaks tegema tihedat koostööd Euroopa Ülemkogu ja OSCEga.
Jim Allister
Härra juhataja, terrorismi ülistamist esineb mitmel kujul, aga kui meie parlamendi liige kiidab alatuid mõrvareid, kelle tapakarjäär lõppes, kui nad said oma karistuse õiguspärastelt julgeolekujõududelt, siis on see liige tegutsenud vastuolus kõigega, mida siin parlamendis on kunagi öeldud terrorismi ning selle toetajate ja õigustajate hukka mõistmiseks. Ent just seda tegi Sinn Feini liige de Brún ülestõusmispühade 1. pühal, kui ta kirjeldas IRA terroriste rahumeelsete, omakasupüüdmatute ja auväärsetena. Terrorismis ei ole olnud ega ole midagi rahumeelset ega auväärset. Häbi igale parlamendiliikmele, kes selliste kõlvatute verevalajate ees lipitseb!
Jelko Kacin
(SL) Oma populistliku ja paindumatu natsionalistliku ilukõnega põhjustab president Ahmadinejad suurt kahju Iraani imagole ja mainele. Ta ähvardab ka mõõdukat islamit läänes ning levitab selle kohta negatiivseid kinnisarusaamu.
Peame võtma otsustavaid meetmeid sellise provokatsiooni vastu. Roxana Saberile karistuse määramisega näitas Iraani režiim, et see riigikord on väga nõrk ja argpükslik. Oma sõnalises vastasseisus Ameerika Ühendriikidega on see kasutanud pantvange, käesoleval juhul üks naine ja ajakirjanik, et oma inimesi ideoloogiliselt ühte koondada. See on kõigi demokraatlike normide pilkamine.
Põhiinimõigused on Euroopa Liidu alus nagu ka võitlus teabe saamise õiguse eest. Neljas võim, see on meedia ja ajakirjandus, on tähtis vahend demokraatlike normide taastamisel. Iga võim, mis kardab ajakirjandust, ründab esmalt seda. Ebademokraatlikes riigikordades ollakse pidevas hirmus, mistõttu kiusatakse taga ajakirjanikke ning vangistatakse, piinatakse ja isegi tapetakse neid.
Kinga Gál
(HU) 1. mail saab viis aastat sellest, mil saime Euroopa Liidu liikmeks koos teiste Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega. Siis tundus, et iga uus liikmesriik hakkab järgima ELi peamisi põhimõtteid ja diskrimineerimise keeldu ning kaitseb ja väärtustab keelelist mitmekesisust ja rahvusvähemuste õigusi.
Isegi pärast viit aastat ELi liikmesust võib endiselt leida näiteid, mille puhul enamuskeelt kaitstakse avalikult ja diskrimineerival viisil, mis kahjustab riigi põliselanikest rahvusvähemuste keelte kasutamist. Nii on see praegu Slovakkias, kus 1995. aastal vastu võetud ja tookord karmi rahvusvahelise kriitika osaliseks saanud keeleseadus on nüüd taas päevakorda võetud. See keeleseaduse eelnõu ohustab vähemuskeelte kasutamist igas eluvaldkonnas, see mõjutab ka näiteks poolt miljonit Ungari põliselanikest rahvusvähemuse liiget, kes seal elavad. Keelelise mitmekesisuse edendamise ja vähemuste identiteedi kaitsmise asemel lubab see keelekorraldajatel ja -inspektoritel minna vähemuste kogukondadesse ning määrata rangeid trahve, kui nad ei järgi neid määrusi; seda saab Brüsseli seisukohast kirjeldada vaid kui hullumeelsust. Seetõttu kutsun ELi keelelise mitmekesisuse volinikku üles sekkuma ning rakendama keelelist mitmekesisust ka Slovakkias.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Kümme uut liikmesriiki on viis aastat olnud Euroopa Liidu liikmed. Meil on aeg olukorrast kokkuvõte teha. Ka meie ametiaeg hakkab lõppema. Alguses oli vanade liikmesriikide seas usaldamatus, aga see kadus järk-järgult. Tegelikult ilmnes mõne aja pärast, et mitmes küsimuses, näiteks teenuste direktiivi või töövõtuvabaduse puhul, võitlesid uued liikmesriigid ELi reformi nimel. Seetõttu võime minu arvates öelda, et nende viie aastaga oleme väga palju õppinud. Samal ajal peame rõhutama, et uued liikmesriigid puutuvad endiselt kokku diskrimineerivate meetmetega. Piisab, kui mainida asjaolu, et uute liikmesriikide põllumajandustootjad saavad sel aastal ikka veel vaid 60% summast, mille saavad vanade liikmesriikide põllumajandustootjad. Tahaksin lisada ka seda, et ELiga ühinemisest võitsid kõik, ning seetõttu sooviksin tänada Euroopa Parlamenti meie kui uute liikmesriikide hea vastuvõtmise eest. Me tunneme, et meid on viie aasta jooksul siin võrdsena koheldud.
Juhataja
Selle päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
