ELi ja Kanada tippkohtumine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja avaldus ELi ja Kanada tippkohtumise kohta.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Austatud juhataja! Kanada on üks Euroopa Liidu vanemaid ja sarnaseimate seisukohtadega partnereid. Me teeme koostööd suures hulgas küsimustes, nii kahepoolselt kui muidugi ka üleilmsel tasandil.
Meie suhe tugineb ühisele ajaloole, mis ulatub kaugele minevikku, ja sügavalt juurdunud ühistele väärtustele. Sellest lähtub meie koostöö ühiste huvide kaitsmisel. Me teeme koostööd muidugi Euroopa ja Kanada kodanike huvides, ent ka kogu muu maailma julgeoleku ja jõukuse edendamiseks.
Niisiis on see suhe oluline. Me peame seda turgutama ja sellesse panustama, et saaksime kasutada kõiki sellest tulenevaid võimalusi. See on järgmise, 5. mail Brüsselis toimuva ELi ja Kanada tippkohtumise eesmärk.
Ajavalik on õnnestunud, sest see tähendab, et enne kui Kanada juhib eesistujana juuni lõpus toimuvaid G8 ja G 20 tippkohtumisi, aitab ELi ja Kanada tippkohtumine meil hinnata ning kooskõlastada oma strateegiaid G8 ja G 20 tippkohtumistel käsitletavates üleilmsetes küsimustes, näiteks selles, kuidas soodustada majanduse jätkusuutlikku elavnemist, edendada koostööd finantsturgude reformi ja reguleerimise ja kliimamuutuse vallas ning võidelda tuumarelvade leviku vastu.
Osalesin hiljuti Kanadas toimunud G8 välisministrite kohtumisel, kus mitmeid neist teemadest tõepoolest arutati.
Samuti on meil võimalus rääkida ELi ja Kanada kahepoolsetest suhetest ning piirkondlikke kriise puudutavast koostööst. Meie eesmärk on, et tippkohtumine oleks selgesuunaline ja asjalik.
Tippkohtumisel käsitletakse ELi ja Kanada kahepoolsete suhete edasiarendamise ja uuendamise püüdlusi. See annab meile suurepärase võimaluse toetada kõrgeimal poliitilisel tasandil ambitsioonika ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu võimalikult kiiret sõlmimist.
Me hindame esimeses kolmes läbirääkimisvoorus tehtud edusamme ja anname läbirääkimistele ühtlasi uue hoo, pidades silmas nende tähtsust kaubanduse laiendamise ja töökohtade loomise seisukohast. Mis puudutab üldisemalt kaubandust, peaks tippkohtumine andma selgelt märku, et EL ja Kanada väldivad protektsionismi, ning meenutama meie kohustust jõuda Doha arenguvooru edasipüüdliku, kõikehõlmava ja tasakaalustatud lõpplahenduseni.
Tippkohtumisel tuleks käsitleda ka vastastikuse viisavaba reisimise küsimust. Meie eesmärk on selge. Me tahame, et kõik ELi kodanikud saaksid võimalikult ruttu viisavabalt Kanadasse reisida.
Ühtlasi on meil võimalus arutleda kriisiohjamist puudutava koostöö üle, mida, nagu ma võin heameelega tõdeda, kiiresti laiendatakse. Mitme praegu kestva kriisiohjamise operatsiooni hulgast võib esile tõsta meie politseimissiooni Afganistanis, kus me teeme Kanadaga eeskujulikku koostööd.
Tippkohtumise päevakorras on ilmsetel põhjustel ka Haiti. Kanadal on Haitis väga oluline roll. Üks valdkond, kus meie ühiste pingutuste suurendamine oleks nii võimalik kui ka vajalik, on kriisiohjamise ühendamine pikemaajalise arenguga. Seda rõhutasin ma ka 31. märtsil New Yorgis toimunud Haiti-teemalisel konverentsil, mille kaaseesistujateks olid EL ja Kanada koos Prantsusmaa, Hispaania ja Brasiiliaga.
Koos kolleegide, arenguvolinik Andris Piebalgsi ning rahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise voliniku Kristalina Georgievaga oli mul hea meel New Yorgis teatada, et EL annab Haitile ülesehituseks ja arenguks üle 1,2 miljardi euro.
Nii EL kui ka Kanada on võtnud pikaajalise kohustuse abistada Haitit taastamistöödel ja parema tuleviku ülesehitamisel.
Tippkohtumisel käsitletakse kliimamuutust. Kopenhaageni kohtumise järgset olukorda arvesse võttes on kliimamuutusega kohanemine ja selle leevendamine jätkuvalt üks tähtsamaid küsimusi, mis vajab toetavat energiapoliitikat. Laialdane toetus on mõttel, et ELi ja Kanada koostöös peaks keskenduma nii finantsmehhanismidele kui ka kolmandate riikide puhta arengu toetamisele.
Veel üks tippkohtumisel toimuva mõttevahetuse oluline punkt on kliimamuutuse mõju Arktikale. Kusagil mujal ei tajuta kliimamuutuse mõju teravamalt kui Arktika piirkonnas. Keskkonnamuutused mõjutavad Arktika elanikke, bioloogilist mitmekesisust ja maastikku nii maal kui ka merel järjest enam. Nagu austatud parlamendiliikmed minu märtsikuise täiskogu istungi sõnavõtust ehk mäletavad, on ELi arendatava Arktika-poliitika üks põhieesmärke piirkonna, sealhulgas selle elanike kaitse. Kanada, mille maismaapindalast üle 40% asub põhjapiirkondades, on nagu meiegi huvitatud Arktika keskkonna kaitsmisest ning piirkonna püsiva majandusliku ja sotsiaalse arengu tagamisest.
Kui rääkida lõpetuseks ELi ja Kanada suhete edasiarendamisest ja uuendamisest, tuleb märkida, et meil on 1976. aasta Euroopa Ühenduste ja Kanada vaheline raamleping. See kehtib endiselt, ent on vananenud. ELi ja Kanada koostöö on laienenud teistesse valdkondadesse nagu välis- ja julgeolekupoliitika ning suurem koostöö justiits- ja siseküsimustes.
Seega vajame uuendatud raamlepingut, mis oleks katuslepinguks kõigile meie valdkondlikele lepingutele, sealhulgas ulatuslikule majandus- ja kaubanduslepingule, ning me peame Kanadaga praegu selle lepingu edasiarendamiseks selgitavaid kõnelusi.
Pidevalt muutuvas maailmas, kus meie ees seisavad rasked ülesanded, vajame me partnereid. Kanada on üks Euroopa Liidu tähtsamaid partnereid. Meie eesmärk on tulemuslik tippkohtumine, kus saavutatakse selged sihid.
Elisabeth Jeggle
Austatud juhataja, lugupeetud paruness Ashton, head kolleegid! Tänan asepresidenti põhjaliku avalduse eest. Euroopa Parlamendi Kanadaga suhtlemise delegatsiooni aseesimehena on mul iseäranis hea meel, et me arutame parlamendis eesseisvat ELi ja Kanada tippkohtumist. Nagu teate, lükati hääletus kahjuks mai alguseni edasi. Ent ma tahaksin lühidalt tutvustada Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni jaoks tähtsaid asjaolusid.
Kanada on alates 1959. aastast olnud Euroopa Liidu üks lähemaid partnereid ja ta on üks vanemaid partnereid. Kanada ja Euroopa Liit jagavad paljusid ühiseid väärtusi ning pooldavad kindlalt üleilmsete probleemide mitmepoolset lahendamist. 2010. aastal on Kanada G8 eesistuja ja järgmine G 20 tippkohtumine toimub Kanadas. Euroopa Liidu ja Kanada vahelise ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle peetavaid läbirääkimisi arvestades on meie jaoks tähtis, et kahe partneri head suhted eesseisval tippkohtumisel süveneksid ja tugevneksid.
Seetõttu kutsume oma ühisresolutsioonis üles lähtuma eesseisvate ülesannete lahendamisel kooskõlastatud ja sidusast lähenemisest, eeskätt seoses majandus- ja finantskriisi, välis- ja julgeolekupoliitika, arengukoostöö, kliima- ja energiapoliitika ning Doha läbirääkimistevooruga. Ent me kutsume üles lahendama ELi ja Kanada peatsel tippkohtumisel ka probleemi viisanõudega, mille Kanada valitsus Tšehhist, Bulgaariast ja Rumeeniast pärit ELi kodanikele osaliselt uuesti kehtestas. Sellega seoses tunneme väga suurt heameelt viisaosakonna avamise üle Kanada saatkonnas Prahas ja selle küsimusega tegeleva ekspertide töörühma loomise üle.
Lõpetuseks tahaksin veel kord rõhutada oma veendumust, et ELi ja Kanada tippkohtumine süvendab kahe poole juba praegu lähedasi poliitilisi suhteid veelgi. Tänan teid pühendumuse ja tähelepanu eest.
Ioan Enciu
Nagu kõrge esindaja Ashton juba ütles, on Kanada üks Euroopa Liidu vanemaid partnereid, ning tänavune tippkohtumine on oluline selleks, et me saaksime tihedat koostööd jätkata ja tugevdada kõigis valdkondades: majanduses, kaubanduses, kliimamuutuse ja militaarvaldkonnas. Ma väljendan rahulolu ELi ja Kanada kaubanduskokkuleppe allkirjastamiseks seni võetud meetmete üle ning loodan, et tänavune kohtumine annab selle lõplikuks sõlmimiseks vajaliku tõuke.
Arvestades praegust majandusolukorda ja kliima seisundit, pean rõhutama, et tavapärastele energiaallikatele alternatiivide leidmiseks on CO2-vähese tehnoloogia arendamise ja kasutamisega tegeleva kahe poole vahel vaja tihedat koostööd, milles arvestataks mõlema, nii Euroopa Liidu kui ka Kanada iseloomulikke jooni. Samal ajal tuleks edendada ka kliima, energia ja merendusega seotud koostööd Arktika piirkonnas.
Tippkohtumisel puudutatakse ka tundlikke teemasid. Ma pean silmas keskkonnaküsimusi, globaalset soojenemist, võltsimisvastast võitlust käsitlevat kaubanduslepingut, ulatuslikku majandus- ja kaubanduslepingut, pangandussektorit, finants- ja majandusturgude stabiliseerimist, CITESi konverentsi ning ELi ja Kanada broneeringuinfo lepingut. Ma arvan, et minevikus saadud kogemusi arvestades suudavad Euroopa Liit ja Kanada võimalikult paljud neist probleemidest lahendada. Ent neile küsimustele tuleb läheneda taktitundega ja mõistvalt, süüdistusi esitamata, lihtsalt tulevikku vaadates ja mõlema poole kodanike huvisid arvestades. Kahepoolsetes suhetes vastastikkuse põhimõtte tagamine on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid. Me loodame, et Kanada kõrvaldab lähiajal Rumeenia, Tšehhi ja Bulgaaria kodanikele kehtivad viisanõuded ning tagab seega kõigile Euroopa Liidu kodanikele õiglase ja võrdse kohtlemise.
Lõpetuseks ütlen, et kuna kõigi rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel on vajalik Euroopa Parlamendi arvamus, tuleb see institutsioon kaasata ja temaga konsulteerida juba iga projekti alguses. Kasutan võimalust, et paluda komisjonil seada Euroopa Parlamendiga sisse tõhus suhtlus, mis võimaldaks saavutada püsivaid tulemusi.
Wolf Klinz
Austatud juhataja, head kolleegid! ELi ja Kanada partnerlus toimib väga tõhusalt - mitte üksnes majandusvallas, vaid ka välispoliitika küsimustes, mis puudutavad näiteks Iraani, Afganistani, Haitit ja muud.
Sellele vaatamata seisab meie ees hulk tõsiseid ülesandeid. Ma olen kindel, et me saame tänu omavahelisele lähedasele sõprusele ja partnerlusele neist üle. Ma pean silmas eeskätt viit küsimust. Esiteks peame korralikult toime tulema finantssektori reguleerimisega. G 20 on andnud palju lubadusi ja ma pean tähtsaks, et Kanada võõrustataval G 20 tippkohtumisel Torontos näidataks selgelt, et G 20 riigid võtavad konkreetseid meetmeid, mitte ei jaga lihtsalt lubadusi.
Teist küsimust on juba mainitud. Meil on kliimapoliitikas väga sarnased eesmärgid. Meie Euroopas saame Kanadalt süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise projektide ning muu selles valdkonnas toimuva kohta kindlasti õppida. Loodetavasti oleme võimelised kokku leppima ühistes heitkoguste vähendamise normides.
Kolmas küsimus puudutab uue kaubanduslepingu vajadust. Ma usun, et meie eesmärgid on ka selles valdkonnas väga sarnased. Tahaksin rõhutada kaht punkti, kus on vaja tegutseda ja kus me kavatseme üksteise seisukohtadele lähemale liikuda, ent nende vahel valitseb endiselt teatud erinevus. Üks neist puudutab viisavaba reisimist, millele kõrge esindaja juba viitas. Ma loodan, et ELi liikmesriikidest pärit rahvusvähemusi on tulevikus võimalik kohelda samamoodi nagu kõiki teisi ELi kodanikke.
Viimane küsimus puudutab reisijate andmete edastamise lepingut, mis aegus eelmise aasta sügisel. See on de facto endiselt jõus, ent ei põhine õiguslikul alusel. Vajame uut õiguslikku alust, mis võimaldaks meil koostada uue lepingu. Uus õiguslik alus peab tagama kodanikuõiguste kaitse. Võrgusüsteemide moodsaid tehnoloogilisi võimalusi ei tohiks kasutada selleks, et muuta kogu nimesid, sünnikuupäevi, lennuandmeid, krediitkaardiandmeid ja muud sellist sisaldav teave kergesti kättesaadavaks, nii et seda saaks kuritarvitada. Me loodame, et saame koostööd tehes luua õigusliku aluse, mis vastab Euroopa arusaamale kodanikuõigustest.
Reinhard Bütikofer
Austatud juhataja, lugupeetud asepresident! Kanada on ELi hea sõber ja tähtis partner. Kanada on ka tähtis osaline rahvusvahelisel areenil ja ta on kaua olnud küps demokraatlik riik, millelt meil on palju õppida. Ent kuna sellest, kui me viimati Euroopa Parlamendis Kanadat puudutava resolutsiooni vastu võtsime, on möödunud pikk aeg, peaksime kasutama võimalust ning käsitlema Euroopa ja Kanada suhet tõsisemalt, kui seda käesolevas resolutsioonis tehakse.
Minu meelest on üsna piinlik, et resolutsioonis viidatakse hulgale ühistele ülesannetele, ent nende hulka ei kuulu Arktika-poliitika. Arktika kaitsmist eesmärkide ja normide abil ei ole mainitud. Arktikale viidatakse üksnes möödaminnes ning asjaolust, et Kanada takistas märtsis üsna ebasõbralikul viisil Rootsit, Soomet, Islandit ja põlisrahvaid Arktika-teemalisel rahvusvahelisel kohtumisel osalemast, on täiesti mööda vaadatud.
Mul on piinlik, et õliliiva, hariliku tuuni ja hülgepüügikeelu probleemi pole käsitletud. Asi ei ole Kanada provotseerimises, ent kui me peame sõbraga tõsist mõttevahetust, on rumal ja häbiväärne probleemidest vaikida. Tõsiasja, et Kanada ei käitunud Kopenhaagenis eriti positiivselt, ei mainita. Viisapoliitikaga, konkreetsemalt Tšehhi ja selle romidest elanikega seotud probleemi tuleks selgemalt rõhutada.
Me peame sõpradena koostööd tegema, ent ei tohi muresid maha salata, sest see ei aita kedagi. Seetõttu püüab minu fraktsioon kanda hääletusel hoolt selle eest, et resolutsiooni lisataks viide õliliivaga ja hülgetoodete impordiga seotud probleemidele.
Philip Bradbourn
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Kanadaga suhtlemise delegatsiooni esimehena on mul siiralt hea meel selle resolutsiooni üle, mis on tegelikult ELi ja Kanada tippkohtumise esimene etapp. Nagu juba öeldud, on Kanada üks Euroopa Liidu vanemaid partnereid ja meie Atlandi-üleste suhete tugevdamine on saanud mõlema poole jaoks esmatähtsaks eesmärgiks. Nagu paruness Ashton oma avasõnavõtus märkis, peetakse Kanadaga arutelu ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu sõlmimise üle, mida kasutatakse tulevikus loodetavasti eeskujuna järgmiste kaubanduslepingute sõlmimiseks ELi ja kolmandate riikide vahel.
Neile lepingutele on vaja Euroopa Parlamendi heakskiitu ning ma loodan, et komisjon tagab arutelude igas etapis parlamendiliikmete, eriti parlamentidevahelise delegatsiooni ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni täieliku teavitamise ja kaasamise.
Käesolevat resolutsiooni saan ma täielikult toetada, sest see on sisutihe ning puudutab tippkohtumise teemasid ja meie suhteid Kanada valitsusega. Resolutsioon annab edasisele mõttevahetusele soodsa tooni ja näitab suhtluses meie vanima kaubanduspartneriga Euroopa Parlamendi positiivset hoiakut. Selle dokumendi põhjal edasi töötades on võimalik parandada Euroopa Parlamendi mainet ja seda saab kasutada ka edasistes läbirääkimistes muude kolmandate riikidega.
Joe Higgins
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - Austatud juhataja! Euroopa Liidu ja Kanada majanduslepingu sotsiaalseid, majanduslikke ja keskkonnamõjusid ei ole üldse hinnatud.
Kanada avaliku sektori töötajate ametiühingule, mille 600 000 liiget töötavad tervishoiu, hariduse, kohalike omavalitsuste, avalike teenuste ja transpordi sektorites, valmistavad sellise lepingu tagajärjed tõsist muret. Oma muret on väljendanud ka avaliku ja erasektori töötajate riiklik ametiühing, kuhu kuulub 340 000 Kanada avaliku ja erasektori töötajat, ning 165 000 liikmega Kanada avalike teenistujate ühendus.
Need töötajad on mures, sest nad mõistavad, et sellist lepingut kohaldatakse eelkõige Kanada ja Euroopa Liidu suurettevõtete majanduslikes huvides, mitte esmajoones töörahva huvidest või sotsiaalsest õiglusest lähtuvalt.
Euroopa ja Kanada piiriülesed äriühingud tahavad murda Kanada avalike teenuste turule - mõistagi selleks, et suurendada võimalikult palju tulu. Nende jaoks on ELi ja Kanada leping vahend, mille abil saab suruda läbi laialdast erastamist sellistes valdkondades nagu ühistransport ning vee- ja elektrivarustus. Selline sündmuste kulg tõotaks Kanada töötajate palgale ja töötingimustele halba. See võiks tähendada algavat võidujooksu madalamate palkade poole täpselt samamoodi, nagu me oleme näinud Euroopas, kus Euroopa Komisjon isiklikult toetab teenusepakkujatest eraettevõtjate õigust töötajaid ära kasutada. Seda tõendab asjaolu, et komisjon kaebas Luksemburgi riigi kohtusse sellepärast, et too tahtis tagada sisserändajatest teenindustöötajatele Luksemburgi töötajatega võrdse kaitse.
Rahvusvahelised vee-ettevõtted sihivad eriti Kanada vett. Mõni ELis paiknev rahvusvaheline ettevõte on veesektori erastamisega külvanud kaost sellistes riikides nagu Boliivia ja nende hukatuslikku mõju on Kanadas juba tunda.
Õnneks on Kanada lihtrahvas valmis oma riikliku veevarustussüsteemi kaitseks võitlema. Nad peavad olema valvsad.
Euroopa avaliku sektori töötajate ametiühingud on samuti mures ning ma kutsun nii Kanada kui ka ELi ametiühinguid üles organiseerima tõelist kampaaniat, et kaitsta avalike teenuste jäämist riigi omandisse, mis alluks demokraatlikule kontrollile, mitte võimalikult suure erakasumi püüdlemisele. See ei tohi tähendada lihtsalt juhtide koostööd, vaid lihtinimeste tegelikku osalemist avalike teenuste kaitses.
Anna Rosbach
Austatud juhataja! Euroopa ja Kanada vahel on palju aastaid toiminud tõhus partnerlus, nii et vabakaubanduse laiendamise soov on meie jaoks lihtsalt loomulik. Ent kas läbirääkimiste ajastust arvestades on praegune meetod parim võimalik? Kas ELi masinavärk on selle ülesande lahendamiseks liiga kohmakas ja bürokraatlik?
Kanada tahaks ELiga sõlmitavat vabakaubanduslepingut, ent samal ajal ei ole ta nõus keelustama kohutavat hüljeste tapmise meetodit, mis on täiesti vastuolus igasuguste eeskirjadega loomade heaolu kohta.
Samamoodi soovib Kanada õigust maksustada kaubavedu läbi jäävaba Loodeväila. Ent tee ümber Ameerika põhjaosa peab jääma kõigile vabaks. Loodeväil on ideaalne võimalus säästa aega, raha ja kütust ning kaitsta keskkonda. See parandab kõigi põhjapoolkera riikide konkurentsivõimet. Seetõttu kutsun ma Kanadat üles kaitsma vabakaubanduslepingu kandvaid ideesid ja loobuma avamere kasutamise maksustamise kavadest.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Just nagu poleks piisavalt piinlik, et ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu üle peetavate läbirääkimiste käigus on toimunud teabeleke, kõlas ka süüdistus, et Kanadat sunnitakse ulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu ning võltsimisvastast võitlust käsitleva kaubanduslepingu raames kohandama oma autoriõigusi käsitlevaid õigusakte USA ja ELi standarditega. Tundub, et ulatuslik majandus- ja kaubandusleping viitab märkimisväärsele erastamisele, piirangute vähendamisele ja ümberkorraldamisele. Sellega kaasneb olukord, kus kohalikel võimudel ei lubata kohaldada erilisi kohalikke või rahvuslikke riigihanketingimusi. Muidugi on mõistlik, et suuremate lepingute sõlmimiseks korraldatakse avalik hange, ning muidugi tuleb eeskirjadega tagada, et korruptsioon ja onupojapoliitika ei pääseks võimutsema.
Kui meie kohalikud võimud kaebavad juba praegu, et neil ei lubata kasutada sotsiaalset vastutustunnet üles näitavaid ettevõtteid, vaid sunnitakse üldjuhul andma lepinguid turul valitsevatele ettevõtetele, on veelgi raskem aru saada sellest, et me sunnime sarnaseid ettekirjutusi peale ka teistele riikidele. See, et vabakaubanduslepingud võimaldavad rahvusvahelistel ettevõtetel valitsusi nende keskkonna- ja tervishoiupoliitilistest otsustest tingitud kahju eest kohtusse kaevata, näitab selgelt, et Euroopa Liit on finants- ja majanduskriisist kaugelt liiga vähe õppinud ning jätkab vale, neoliberaalset kurssi.
Kui EL tahab tõepoolest näoga oma kodanike poole seista, nagu kõnemehed alati ütlevad, siis peab ta valelt teelt kõrvale astuma ning muutuma kaitsevalliks üleilmastumise vastu, toetades samal ajal Kanada-sarnaseid sõbralikke riike.
Cristian Dan Preda
(RO) Esiteks tahaksin sarnaselt teiste kolleegidega rõhutada, et ELi ja Kanada tippkohtumine on oluline võimalus süvendada meie partnerlussuhet selle tähtsa demokraatliku riigiga. See suhe on ELile erakordselt oluline, sest see hõlmab samu väärtusi jagavaid partnereid, kes on pikka aega koostööd teinud.
Samas tahaksin teile meenutada 2009. aasta maikuus Prahas toimunud eelmisel ELi ja Kanada tippkohtumisel tehtud avaldust, kus korrati partnerite ühist eesmärki, milleks oli aidata kaasa inimeste vabale ja turvalisele liikumisele ELi ja Kanada vahel, võttes sihiks laiendada võimalikult kiiresti kõigi ELi kodanike õigust viisavabalt Kanadasse reisida.
Pärast aasta möödumist oleme sunnitud märkima, et me oleme selle eesmärgi saavutamisest kaugel. Praegu ei kehti kohustuslik viisanõue üksnes rumeenlastele ja bulgaarlastele, vaid nagu te teate, kehtestati möödunud aastal viisanõue uuesti ka Tšehhi suhtes.
Ma arvan, et probleem puudutab eelkõige vastastikkuse põhimõtet. Arvestades, nagu te hästi teate, et kõik ELi liikmesriigid on meie õigusaktide kohaselt loobunud Kanada kodanikele kehtinud viisanõudest, on meil teiselt poolt, kui ma võin niimoodi öelda, probleem järjepidevusega, sest Kanada on kõrvaldanud viisanõude ühele kandidaatriigile Horvaatiale, samal ajal, kordan, säilitades viisanõuded ELi liikmesriikidest pärit kodanikele.
Seetõttu usun, et maikuisel tippkohtumisel peab toimuma oluline, kui mitte otsustav edasiminek viisanõudest loobumiseks kõikide ELi liikmesriikide kodanike puhul. Ma arvan, et vaja on konkreetseid meetmeid ja sellele eesmärgile tuleb kohtumisel pöörata võimalikult suurt tähelepanu, sest põhimõtteid väljendavad avaldused meid enam ei rahulda. Sedalaadi diskrimineerimine on erakordselt ebaõiglane, eriti minu kodumaa, Euroopa Liidu liikmesriigi kodanike suhtes, kus viisanõudest loobumisel on tehtud olulisi tehnilisi edusamme.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja! Tahaksin teada, miks mulle alati tundub, et komisjoni võib kahtlustada kavatsuses mitte lasta Euroopa Parlamendil asjadest teada saada. See puudutab ka vabakaubanduslepingut, mille üle Kanadaga läbirääkimisi peetakse. Ma tahaksin ühineda kolleegide väljendatud kriitilise seisukohaga, et mõned asjaolud on kahtlased. Eriti puudutab see asjaolu, mida mainis kolleeg Higgins, kellega ma täielikult nõustun.
Minu arvates on kaubanduslepingud head siis, kui nad edendavad mõlema poole üldist jõukust, ent mitte siis, kui nad teenivad peaaegu täielikult üksnes mõne suure rahvusvahelise ettevõtte huve. Saades teada, et kaubanduslepingutes on järsku hakatud käsitlema tervishoidu, haridust ja avalikku julgeolekut ning et neis kavatsetakse piirangute vähendamist ja erastamist, tekib kahtlus, et lepingust on kasu vähestele ja see põhjustab kahju paljudele teistele. Tahaksin hoiatada inimesi, kes üritavad selliseid lepinguid sõlmides Euroopa Parlamendist mööda minna.
Teiseks tahaksin tõstatada järgmise mõtte. Kui kohtutakse ja peetakse läbirääkimisi sellise pikaajalise partneriga nagu Kanada, tuleb käsitleda mõningaid ebameeldivaid teemasid. Ma usun, et see arutelu ja leping peaksid sisaldama hülgepüügi küsimust. Eesmärk ei ole kedagi ärritada, vaid täpsustada Euroopa seisukohta ja leida lahendus, mis lõpetaks õõvastava kasumiteenimise väikeste loomade arvel.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Kolleeg Sebastian Bodu ei saanud täna Strasbourgi tulla ja ma kõnelen tema asemel.
Praegu ei saa viisavabalt Kanadasse reisida 39 miljonit Euroopa kodanikku Rumeeniast, Tšehhist ja Bulgaariast. Üle poole nendest inimestest, 22 miljonit, on rumeenlased. See, et Kanadasse sisenemiseks säilitatakse viisanõue, loob sarnaselt Ameerika Ühendriikide süsteemiga olukorra, kus osa eurooplasi koheldakse teisejärguliste kodanikena.
Euroopa kodanike liikumisvabadust tuleb käsitleda ühtsel alusel. Viisaküsimus puudutab Euroopa Liidu ja Kanada suhteid. President Barroso on eelmistel tippkohtumistel kutsunud üles seda küsimust lahendama. Seda probleemi tuleb jätkuvalt üleval hoida.
Rumeenia kodanike tagasilükatud viisataotluste suhtarv on langenud 2004. aasta 16%-lt 2008. aasta 5%-le. Kanadas elab umbes 200 000 rumeenlast, kellest valdav osa on sinna läinud Kanada riigi ametlikku sisserände korda järgides. Ma ei mõista, miks Kanada suhtub riikidesse erinevalt. 2009. aastal loobuti viisanõudest Euroopa riigi puhul, mis ei ole Euroopa Liidu liikmesriik, põhjendades seda asjaoluga, et suur hulk sellest riigist pärit kodanikke elab juba Kanadas.
Samuti arvan, et Tšehhile kehtivast viisanõudest tuleb loobuda. Viisanõude taaskehtestamise põhjendus ei tohi muutuda teisi riike mõjutavaks teguriks. Euroopa Parlament lisas viisaküsimuse ELi ja Kanada tippkohtumise päevakorda. EL peab jätkuvalt lähtuma 2009. aasta oktoobris võetud seisukohast, mille kohaselt jõustatakse juhul, kui probleemi 2010. aasta lõpuks ei lahendata, solidaarsusklausel.
Asepresident Ashton, liikmesriikidele kehtivast viisanõudest loobumine tähendaks teie töös suurt kordaminekut. Soovin teile selle eesmärgi saavutamiseks igati edu.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja! Kanada on üks Euroopa Liidu vanemaid ja lähemaid partnereid ning on seda olnud 1959. aastast alates. Ent meie koostöö peab alati põhinema ühistel väärtustel ja vastastikusel austusel.
Kanada kuulub maailma kümne suurema kasvuhoonegaaside õhkupaiskaja hulka ning on ainuke riik, mis pärast Kyoto protokolli allkirjastamist ja ratifitseerimist avalikult teatas, et ei kavatse sellest tulenevaid õiguslikke kohustusi täita. Selle asemel et vähendada heitkogust 1990. aastaga võrreldes 6%, on Kanada heitkogus suurenenud 26%. Peamiseks põhjuseks on õliliiva tootmine. Õliliiva tootmisega kaasnevate kasvuhoonegaaside heitkogus on 3-5 korda suurem kui nafta ja maagaasi tavapärase tootmise puhul. Ühtlasi kulutatakse õliliiva tootmisel ühe eraldatud õlibarreli kohta kaks kuni viis barrelit vett ja seejärel tekib terve hulk jäätmeid, mis ohustavad nii bioloogilist mitmekesisust kui ka põlisrahvaste elu. Samuti hävitab nimetatud tootmistegevus boreaalset metsa, mis on planeedi üks suuremaid CO2 sidujaid. 2020. aastaks on õliliiv tõenäoliselt põhjustanud suurema heitkoguse kui Austria ja Iirimaa kokku. Kanada kulutab keskkonnasäästliku tehnoloogia toetustele ainult 77 USA dollarit inimese kohta, samal ajal kui Korea kulutab inimese kohta 1200, Austraalia 420 ja Ameerika Ühendriigid 365 USA dollarit.
Boreaalsete metsade kaitsmine on erakordselt oluline ja me peame paluma Kanadal täita rahvusvahelisi lepinguid, mille me oleme ühiselt allkirjastanud, ent mida järgime ühepoolselt üksnes meie. See peaks olema igasuguse edasise koostöö alus.
Miroslav Mikolášik
(SK) Kanada on alates 1959. aastast olnud Euroopa Liidu üks lähemaid ja stabiilsemaid partnereid. Mul on hea meel, et praeguse parempoolse valitsuse ametiajal on Kanada majandusolukord paranenud - eelmistel valitsemisperioodidel seda ei juhtunud.
Paranev majandusolukord ja tugevam Kanada dollar, mis on suurendanud Kanada kodanike jõukust, oli ühtlasi positiivseks märgiks teistele riikidele. See lõi soodsad tingimused nii poliitilise kui ka majandusliku koostöö arendamiseks. Ma usun, et Brüsselis toimuv ELi ja Kanada tippkohtumine toob majanduspartnerlust käsitleva keeruka lepingu üle peetavatel läbirääkimistel konkreetset edu.
Kanada on ELi kaubanduspartnerite seas suuruselt üheteistkümnes ja moodustab kuni 1,7% kogu ELi väliskaubandusest. EL on Kanadasse investeerimise poolest teisel kohal ja Kanada on ELi investeerimise poolest neljandal kohal.
2008. aastal ulatus kaubavahetuse kogumaht peaaegu 50 miljardi euroni ja teenuste maht oli 20,8 miljardit eurot. ELi ja Kanada kaubavahetuse ja teenuskaubanduse liberaliseerimine ning turgudele juurdepääsu hõlbustamine võimaldab kahepoolset kaubavahetust elavdada ja süvendada ning see toob nii ELi kui ka Kanada majandusele märkimisväärset kasu.
Jan Březina
(CS) Austatud juhataja, lugupeetud kõrge esindaja, head kolleegid! ELi ühise viisapoliitika ees seisab praegu suur probleem, mida kujutab endast Kanada poolt kümme kuud tagasi Tšehhi kodanikele kehtestatud viisanõue. Ühtlasi on Kanada Tšehhi suhtes ühepoolset meedet rakendades eiranud üsna vastuvõetamatul viisil ühise viisapoliitikaga tegelevaid ELi organeid. Seega on ohus ühe liikmesriigi kodanike õigused ja neid õigusi kaitsvate ELi institutsioonide maine. Kanada valitsuse seninägematu käitumine ELi liikmesriigi suhtes paneb proovile kogu ELi solidaarsuse.
Tšehhi kodanikud loodavad, et Euroopa Komisjon asub liikmesriiki ja selle õigustatud huve otsusekindlalt kaitsma ja esindama. Selleks pakub ainulaadset võimalust eesseisev ELi ja Kanada tippkohtumine, kus tuleks arutada ka viisaküsimust. On viimane aeg teha kõik mis võimalik, et selles pikaleveninud küsimuses läbimurre saavutada. Ma olin rahul, kui komisjon võttis 2009. aasta oktoobris vastu aruande, milles kutsuti Kanadat üles avama Prahas viisaosakond ja koostama ajakava viisanõude kaotamiseks. Kanada on täitnud esimese nõude, kuid teist seni veel mitte. Seepärast ei peaks komisjon ega nõukogu seniste edusammudega rahul olema. Survet Kanadale ei tuleks leevendada, vaid vastupidi, pigem suurendada. Seda arvestades tahaksin paluda komisjonil teha sõnaselge avaldus, mis puudutab tema kohustust teha ebapiisavate edusammude korral ettepanek võtta vastumeetmeid, mille hulka kuuluks Kanada ametnikele ja diplomaatidele viisanõude kehtestamine.
Ma olen kindlalt veendunud, et me peame oma loiust olekust välja tulema. Tšehhi kodanikud ei oota ELi institutsioonidelt ilusaid lubadusi ega kaastundlikku juttu, vaid konkreetset, eesmärgikindlat tegevust. Minu arvates on praegu aeg tegutseda komisjonil ja eeskätt president Barrosol, kes on tippkohtumisel Kanada peaministri põhiline läbirääkimispartner. Kui me ei suuda hakata Kanada valitsuse suhtes enesekindlalt ja jõuliselt käituma, jooksevad kõik meie jõupingutused liiva ja selle tulemusena saab tõsiselt kahjustatud Tšehhi kodanike usaldus Euroopa institutsioonide vastu. Siis mõjub meie jutt Euroopa solidaarsusest neile tühja lobana.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud asepresident, head kolleegid! ELi Kanadaga suhtlemise delegatsiooni liikmena tahaksin rõhutada, et Kanada ja EL jagavad ühiseid väärtusi. Meie ühised väärtused on meie ühiskonna alustalad ja neil on põhjapanev tähtsus. Me peaksime seda ühist alust rohkem kasutama, et võtta ühine vastutus maailmas valitsevate üldiste tingimuste ümberkorraldamise eest. Meie partnerluse aluseks on tihedad ajaloolised ja kultuurilised sidemed ning austus mitmepoolsuse põhimõtte vastu, sealhulgas meie toetus ÜRO hartale. Me peame oma suhteid parandama ja tugevdama mitmel tasandil, sealhulgas muidugi poliitilisel tasandil.
Leping, mida me täna arutame, on esimene uuel aluslepingul põhinev kahepoolne leping ja komisjon peaks seda teadma. Selle lepingu eduka otsustusprotsessi põhieeldused on läbipaistvus, koostöö ja Euroopa Parlamendi kaasamine. Käesolevas arutelus on tõstatatud kaks olulist küsimust. Tšehhi kodanikele kehtivad ühepoolsed viisanõuded on vastuvõetamatud ja need tuleks tühistada. Kanada kriitika hülgetoodete müügi range reguleerimise suhtes näitab, et muutuma ei pea mitte meie, vaid Kanada.
Ent üks ELi ja Kanada lepingu eesmärke on meievaheline koostöö Põhja-Ameerika vabakaubanduse kokkuleppe piirkonnast tugevama kaubanduspiirkonna loomiseks. Küsimus ei ole üksnes majanduskoostöös, vaid ka selges märguandes, et protektsionism ei ole vastuvõetav. Asjaolu, et ELi ja Kanada tippkohtumisega samal päeval kõneleb Brüsselis Euroopa Parlamendi ees Joe Biden, on rõõmustav kokkusattumus, sest meie jaoks on oluline tõhus ja asjatundlik koostöö mõlema Põhja-Ameerika maailmajaos asuva riigiga ning meie ühine soov on tuua maailma rohkem vastutustunnet.
Zuzana Roithová
(CS) Lugupeetud kõrge esindaja! Tahaksin juhtida teie tähelepanu sellele, et ELi ja Kanada lepingu eduka ratifitseerimise Achilleuse kannaks on Tšehhi, Rumeenia ja Bulgaaria kohta kehtiv ühepoolne viisanõue, sest see jagab ELi kodanikud vastuvõetamatul viisil kaheks. Mitte üksnes meie suhtes solidaarsust üles näitavatel riikidel, vaid ka paljudel Euroopa Parlamendi liikmetel on täielik õigus ratifitseerimist tõkestada, kui Kanada ei täida lubadust karmistada oma leebet varjupaigapoliitikat, mis peaks olema viisanõude kaotamise eeldus. Lugupeetud paruness Ashton, palun öelge mulle, kas te olete juhtinud Kanada tähelepanu sellele, et asjaolu, et riik lükkas selle leebe ja kuritarvitusi võimaldava varjupaigaseaduse karmistamise 2013. aastani edasi, pole vastuvõetav, ning et seda seadust tuleb võimalikult kiiresti muuta, pidades silmas Euroopa Liiduga jagatavaid ühiseid väärtusi ja häid majandussuhteid, mille tingimusi uues kaubanduslepingus käsitletakse? Austatud asepresident, kas te peate oma esmatähtsaks eesmärgiks tõstatada kahe nädala pärast toimuval tippkohtumisel Kanadaga küsimus selle tähtaja ettepoole nihutamise kohta ja saavutada viisanõude kaotamine enne, kui Kanadaga sõlmitakse leping? Kui mitte, siis kas te olete teadlik võimalusest, et Euroopa Parlament ei pruugi seda tähtsat lepingut ratifitseerida, sest me ei kavatse aktsepteerida Kanada sellist käitumist kolme ELi liikmesriigi suhtes?
Head kolleegid! Tänan teid miljonite kodanike nimel solidaarsuse eest ja väljendan suurt heameelt selle üle, et Brüsselis hääletusele tulevas resolutsiooni ühisettepanekus kutsutakse sõnaselgelt üles muutma Kanada varjupaigasüsteemi ja kaotama võimalikult ruttu ligi 50 miljonile Euroopa kodanikule kehtivad viisanõuded.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Austatud juhataja, austatud kõrge esindaja, head kolleegid! Minu arvates annab Euroopa Parlamendis toimuv mõttevahetus ja arutelu parlamendile maikuisel tippkohtumisel suure jõu.
Pole alust kahelda ideedes, mida kõik on väljendanud: meie ja Kanada suhete tähtsuses, partnerluse tähtsuses, suure demokraatliku riigiga jagatavates ühistes väärtustes ega strateegilises vajaduses selle riigiga koostööd teha.
Ometi on tõstatatud küsimusi, millega minu arvates ja teile Euroopa Parlamendi poolt antud volitustest lähtudes tuleb kindlasti tegelda ja mis tuleb võimaluse korral lahendada, sest lõppude lõpuks loevad lahendused, mitte lahingud.
Esimene neist probleemidest puudutab vajadust rõhutada seoses Kanada ja Euroopa kodanike liikumisega vastastikkuse põhimõtet. Ma ei ole tšehh, rumeenlane ega bulgaarlane ning enne mind kõnelesid juba rumeenlastest kolleegid, aga Euroopa kodanikuna tunnen ma end ometi samamoodi petetuna, kui Euroopa kodanikud ei saa Kanadas vabalt ringi liikuda - austatud juhataja, ma räägin kiiresti, sest te saate minust aru, ent ma arvan, et te tahaksite, et ma seda tõlkide jaoks kordan -, ma tunnen end samamoodi petetuna, kui teiste Euroopa riikide kodanikud ei saa Kanadas vabalt ringi liikuda, samal ajal kui Kanada kodanikud saavad vabalt ringi liikuda kõigis Euroopa riikides.
Kui minna edasi hüljeste tapmise küsimuse juurde, siis oleme alati liigutatud, kui telesaadetes või uurivas ajakirjanduses näidatakse julmi ja kohutavaid jahipidamise võtteid. Euroopa Parlamendis on meil võimalus oma arvamust väljendada ja ma usun, et me peaksime lõpetama häiritud tunnete väljendamise ja protestimise ning asuma tegudele.
Meie suhe sellise suure demokraatliku riigiga nagu Kanada peaks võimaldama meil ka probleeme tõstatada ja moratooriumide kehtestamist paluda. Ma tänan paruness Ashtonit tema tegevuse ja parlamendi teavitamise eest pärast maikuist tippkohtumist.
Olga Sehnalová
(CS) Austatud komisjoni asepresident, head kolleegid! Seoses eesseisva ELi ja Kanada tippkohtumisega tahaksin meenutada üht ELi aluspõhimõtet. See on solidaarsuse põhimõte. Kui EL tahab oma kodanike usaldust säilitada, tuleb seda väärtust igasuguses olukorras austada, isegi kui probleem puudutab üksnes üht liikmesriiki. Nagu juba öeldud, kehtestas Kanada 2009. aasta juulis Tšehhi kodanikele viisanõude. Tšehhi Vabariigi palvel lisati Kanadaga seotud viisasuhete küsimus justiits- ja siseküsimuste nõukogu veebruarikuise istungi päevakorda. Istungil väljendasid solidaarsust Tšehhiga Rumeenia, Bulgaaria, Ungari ja Slovakkia ning sõnaselgelt ka eesistujariik Hispaania. Solidaarsust väljendas ka komisjon, ehkki konkreetset lahendust pole silmapiiril isegi pärast eksperdirühmade vahelisi läbirääkimisi. Aeg möödub ning see ei tule kindlasti ELile ja tema kodanikele kasuks. Tšehhist pärit ELi kodanikel on raske taluda seda, et nad peavad viisanõude kaotamise eeltingimusena ootama Kanada uue varjupaigaseaduse vastuvõtmist, mille varaseim realistlik tähtaeg on 2013. aastal. Seda arvesse võttes ootavad nad ELilt tegelikku abi. Kui me räägime sageli kodanike puuduvast usaldusest Euroopa institutsioonide vastu, tuleks selle põhjuseid otsida ka käitumises, mis pole seni kahjuks olnud täiesti solidaarne.
Chris Davies
Austatud juhataja! Ma loodan, et kõrge esindaja avaldab kanadalastele nende diplomaatiliste oskuste eest tunnustust, sest meil on neilt nii mõndagi õppida. Ohustatud liikidega kauplemise konventsiooni (CITESi) osaliste hiljutisel konverentsil tegid nad koostööd oma Jaapani liitlastega, et nurjata täielikult meie katse keelustada hariliku tuuniga kauplemine.
CITESi konverents meenutas liigagi palju Kopenhaageni kliimakonverentsi, kus ELi seisukoht jäi ebaselgeks. Tundus, et me raiskasime teiste riikidega peetavate arutelude asemel iga päev ohtralt aega omavahelisele arutelule, ja lõpuks saime täielikult lüüa.
Jaapan ja tema Kanada liitlased olid enne seda kulutanud kuid, et läbirääkimisi pidada, sõpru juurde võita ja soovitud tulemuse saavutamiseks vajalike häälte leidmiseks siin-seal oma mõjuvõimu suurendada. Meie jätsime kokkuvõttes ebajärjekindla, organiseerimatu ja nõrga mulje.
Keskkonnavolinik ütles, et see ei tohi enam iial korduda. Ta soovib otsusekindlalt muutusi. Ent sellised konverentsid toimuvad terves maailmas kogu aeg ja me peame hoolitsema Euroopa Liidu kogu diplomaatilise võimekuse rakendamise eest, et meil oleks olemas tulevikku vaatav strateegia, et me kasutaksime oma ressursse tõhusalt ja meie tegutsemine allpool oma võimete piiri lõpeks.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Tahaksin rõhutada väga tõsist probleemi seoses intellektuaalomandiõiguste jõustamisega nendel läbirääkimistel. Kanada ja Harvardi õigusteaduse professorite kriitilised märkused osutavad, et kavandatud leping võib tingida Kanada autoriõigusi, patente ja kaubamärke käsitlevate õigusaktide täieliku läbivaatamise.
Ühest küljest tunnevad kanadalased, et nende suveräänsust ja õigust kasutada neile kuuluvat intellektuaalomandit piiratakse. Ent teisest küljest on eriti oluline, et koopiakaitset käsitleksid ranged ja täpsed eeskirjad ning et see kaitse hõlmaks ka filme.
Mulle tundub iseäranis tähtis, et intellektuaalomandiõiguse jõustamise üle peetavates aruteludes käsitletaks ka internetti, sest intellektuaalomandit on ilma piiriüleste lepinguteta võimatu kaitsta. Ma toetan eraldi keeldu videokaameratega lindistamisele kinodes. Seda keeldu tuleks Kanadas jõustada. Ent meil on tähtis leida kesktee. Me peaksime toetama intellektuaalomandi kaitset, ent seisma vastu lauskontrollile ja jälitamisele internetis.
Muidugi on oluline pidada silmas ka seda, et Kanadal on teistsugune õigustraditsioon ja teistsugune õigussüsteem. Selle probleemi lahendamine on väga keeruline, kuid ma loodan, et suudame leida tõhusa lahenduse.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja, paruness Ashton, head kolleegid! Meie kõige tähtsam eesmärk peaks olema toetada väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid, eriti majanduskriisi ajal. Need ettevõtted pakuvad tööd kahele kolmandikule kõigist töötajatest ja loovad 80% maksutulust. Seetõttu on hädavajalik keskenduda riigihangetel sellele, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel oleks võimalik riigihankelepinguid saada. Muidugi tuleb selle lepingu sõlmimisel asjakohaselt arvestada ka tehniliste eeskirjadega, teisisõnu kaubandust soodustavate meetmetega. Tahaksin teada, kas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga on olemas kokkulepe lisada sellesse vabakaubanduslepingusse Doha läbirääkimisvooru aluspõhimõtted.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja, austatud volinik! Lennutransport on hädavajalik, et Euroopa Liit ja Kanada saaksid kaupade ja inimeste veo lihtsustamise kaudu üksteisele läheneda. 18. detsembril 2009. aastal ELi ja Kanada vahel sõlmitud lennutranspordileping ning 6. mail 2009. aastal Prahas ELi ja Kanada vahel sõlmitud tsiviillennundusohutuse leping on Euroopa Liidu ja Kanada Atlandi-ülese dialoogi kaks olulist osa. Esimest lepingut kohaldatakse ajutiselt kuni selle jõustumiseni pärast ratifitseerimist. Nõukogu ei ole selle kohta siiani ühtegi teadet saanud.
Teist lepingut ei kohaldata ajutiselt. Nõukogu peab saatma ettepaneku võtta vastu nõukogu otsus ja lepingu teksti Euroopa Parlamendile selle arvamuse saamiseks.
Austatud asepresident! Arvestades lennutranspordi tähtsust Euroopa Liidu ja Kanada koostöös, küsiksin teilt, millal muutub võimalikuks nende kahe Euroopa Liidu ja Kanada vahel sõlmitud lepingu asjakohane jõustumine.
Fiona Hall
Austatud juhataja! Kanada on meie lähedane liitlane, ent EL peab vajaduse korral tegema sõbralikku kriitikat. Kanada edusammud kliimamuutusega võitlemisel on napid ja Kanada takistas Kopenhaageni läbirääkimisi. Nagu kolleeg Arsenis mainis, tekitab erilist muret õliliivatööstus. Õliliivast õli eraldamine nõuab märksa enam energiat kui õli tootmine muudest allikatest ja lisaks tähendab see kohaliku keskkonna suurt reostamist.
Arvestades, et Kanada valitsus teeb praegu suuri jõupingutusi, veenmaks komisjoni leevendama kütusekvaliteedi direktiivi rakendamisel oma hoiakut süsinikdioksiidi heitkoguse mõõtmise suhtes, küsiksin kõrgelt esindajalt, kas ta kavatseb tippkohtumisel toimuvate mõttevahetuste käigus puudutada õliliiva küsimust.
Catherine Ashton
komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja. - Austatud juhataja! See arutelu on olnud tippkohtumise ettevalmistamiseks ülimalt kasulik ja väärtuslik. Euroopa Parlamendi liikmed puudutasid väga paljusid teemasid ning ma kannan kindlasti hoolt selle eest, et mõlemad kõrged ametnikud - komisjoni president ja ülemkogu eesistuja -, kes mõistagi juhivad tippkohtumisel Euroopa Liidu delegatsiooni, oleksid tõstatatud küsimustest täiesti teadlikud.
Olen väga tänulik, et parlamendiliikmed on mind abivalmilt teavitanud ja tõstatanud küsimusi valdkondade kohta, millest, ma pean tunnistama, ma väga palju ei tea - näiteks lennutranspordi kohta, mille puhul ma pean end vastamiseks kurssi viima.
Tahaksin rääkida vaid kahest-kolmest tähtsamast valdkonnast, mida siin arutati. Antud raamistikus tundus parlamendiliikmete seas valitsevat üldine arusaam, et see suhe on oluline. Võimalik, et nördimus, mida ma siin istungisaalis tundsin, oli osaliselt tingitud sellest, et me tunnistame Kanada tähtsust ja meie ühiste väärtuste olulisust. Seega on täiesti mõistetav nende parlamendiliikmete nördimus, kes on pärit riikidest, mida viisaküsimus iseäranis puudutab.
Alustaksin kaubandusest, sest päris paljudes sõnavõttudes keskenduti sellele teemale. Me teeme ulatusliku kaubanduslepingu sõlmimist toetades õigesti. See ei ole lihtne ning me oleme algusest peale - ja tegelikult mina alustasin kaubandusläbirääkimisi - teadvustanud, et ELi ja Kanada erihuvide tõttu ei saagi need läbirääkimised lihtsad olla. Ometi peaksid mõlemad pooled olema väga innukad.
Üks näide on intellektuaalomandiõigus. Ma olen täiesti veendunud, et Kanada peab tagama asjakohase korra. Nagu ma tean, uurib Kanada vastavaid võimalusi, senised arutelud ja läbirääkimised on olnud ülimalt positiivsed ja edasiviivad ning asjad liiguvad jõudsalt edasi.
Ma olen nõus, et rahvusvahelise kaubanduse komisjoni tuleb igati teavitada ja nagu Philip Bradbourn ütles, on selge, et see kehtib ka nende Euroopa Parlamendi saadikute kohta, kes Kanadast eriliselt huvituvad. Mõju hindamine viiakse läbi, sellega tegeldakse juba praegu ning muidugi küsitakse Euroopa Parlamendilt lõpuks, kas ta annab lõplikult esitatud lepingu kohta nõusoleku või mitte. Euroopa Parlamendi roll selles on väga selge ja määrava tähtsusega.
Tahaksin sellele lisada vaid kaks mõtet. Esiteks toob hea kaubandusleping tegelikult meie kodanikele kasu. Selleks see mõeldud ongi. See on mõeldud selleks, et pakkuda tarbijatele rohkem valikuid ja töötajatele rohkem võimalusi. Me peame tagama, et kõik meie kaubanduslepingud looksid kogu Euroopa Liidus tegelikke võimalusi.
Seoses väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete küsimusega, mis on ka minu arvates väga oluline, meenub mulle üks statistiline fakt, mida ma olen alati väga huvitavaks pidanud: ainult 8% meie väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest tegeleb õigupoolest kaubandusega ja ainult 3% kaubandusega väljaspool Euroopa Liitu.
Olen alati arvanud ja arvan ka edaspidi, et kui me suudaksime neid arve suurendada ja võimalusi pakkuda - ning riigihange võib tõesti olla üks valdkond, kus see võimalik on -, siis võivad sellest võita mõlema poole väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted.
Mitu parlamendiliiget rääkis Arktikast. Me arutasime seda küsimust hiljuti Euroopa Parlamendis. Olen nõus, et see teema on väga oluline, muu hulgas seetõttu, et see on seotud teise olulise probleemiga, mille ma tahtsin enne viisaküsimust tõstatada, nimelt kliimamuutusega.
Meie seisukoha järgi kuulus Kanada tõesti nende riikide rühma, kes ei läinud Kopenhaageni läbirääkimistel meie arvates sugugi piisavalt kaugele. Me võime Kopenhaageni teemal edasi arutada ja vestlustes selle valdkonna eest vastutava volinikuga avanevad sellised võimalused kindlasti. Meis äratas huvi, et 3. märtsil peetud ametisseastumise kõnes teatas Kanada valitsus, et toetab täielikult Kopenhaageni kliimamuutuse kokkulepet. See väärib märkimist. Tippkohtumisel tahame me Kanadat julgustada ja kutsuda teda üles suuremale edasipüüdlikkusele, eeskätt seoses kliimamuutuse leevendamise 2020. aasta eesmärgi suurendamisega.
Rahvusvahelisel CO2-turul on võtmeks investeeringute suunamine vähese CO2-heitega majanduse poole. Üks osa sellest, mida me saame oma kahepoolse suhte raames teha, on kiirendada edusamme investeeringuid, keskkonnasäästlikku tehnoloogiat ja koostööd puudutavates strateegilistes küsimustes, püüdes toetada kõigi kliimamuutusega seotud probleemide leevendamiseks vajalike meetmete võtmist.
Viimane teema - neid oli palju, ent ma tahan keskenduda üksnes kolmele - ja teema, mida ma muidugi kavatsesin tõstatada, on kõik viisaküsimusega seonduv. See on erakordselt oluline ja nagu oma riiki esindavad Euroopa Parlamendi liikmed mainisid, puudutab see otseselt kolme liikmesriiki.
Selle küsimuse lahendamiseks tehakse tõsist tööd. Oleme Kanadaga pidanud pikalt dialoogi, paljudest probleemidest ollakse teadlikud ja Kanada peab lahendama probleemid õigusaktidega, mis tuleb tal tulevikus vastu võtta. Austatud parlamendiliikmed tegid seda küsimust tõstatades õigesti ja see teema tuleb arutlusele.
Et käsitleda Tšehhi jaoks eriti olulisi probleeme, peeti Prahas teine ekspertide töörühma kohtumine. See toimus komisjoni kaasabil, nii et komisjon osaleb selles igati.
Ma mõistan ja pean meeles nördimust, mida väljendasid käesoleval arutelul need Euroopa Parlamendi liikmed, kes juhtisid tähelepanu vajadusele teha selle probleemi lahendamiseks kiiremaid ja pikemaid samme ning tunnistada kindlalt kõige olulisemat asjaolu: tegu pole kahepoolse probleemiga, vaid Euroopa Liidu ja Kanada probleemiga ning me peame seda ka niimoodi käsitlema.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub maikuu esimesel osaistungjärgul.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Praegu ei saa viisavabalt Kanadasse reisida 39 miljonit Euroopa kodanikku Rumeeniast, Tšehhist ja Bulgaariast. Üle poole nendest inimestest, 22 miljonit, on rumeenlased. See, et osale meist säilitatakse Kanadasse sisenemiseks viisanõue, loob vastuvõetamatu olukorra, kus osa eurooplasi koheldakse teisejärguliste kodanikena. Euroopa kodanike liikumisvabadust tuleb käsitada ühisel ja ühtsel alusel, sest viisaküsimus puudutab ELi ja Kanada suhteid, mitte Kanada ja asjaomaste riikide kahepoolseid suhteid.
Rumeenia kodanike tagasilükatud viisataotluste suhtarv on langenud 2004. aasta 16%-lt 2008. aasta 5%-le. Kanadas elab umbes 200 000 rumeenlast, kellest osa on sinna läinud Kanada riigi ametlikku sisserände korda järgides. See on üks põhjus, miks viisataotluste arv on nii suur. Euroopa Parlament lisas viisaküsimuse ELi ja Kanada tippkohtumise päevakorda.
EL peab lähtuma seisukohast, et juhul kui probleemi 2010. aasta lõpuks ei lahendata, kohaldatakse solidaarsusklauslit. Liikmesriikide kohta kehtivast viisanõudest loobumine oleks välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esimene saavutus.
Corina Creţu  
Ma leian, et 5. mail Brüsselis toimuva ELi ja Kanada tippkohtumise päevakorra üks tähtsamaid punkte peab olema kõigi Euroopa Liidu kodanike kohta kehtiv viisanõudest loobumine, mis lähtub vastastikkuse põhimõttest ja mille eesmärk on lõpetada praegune diskrimineerimine, mis ei võimalda Rumeenia, Bulgaaria ja Tšehhi kodanikel ilma viisata Kanadasse reisida.
Olukord on seda kummalisem, kui arvestada, et möödunud aastal kaotasid Kanada võimud Horvaatia kodanikele kehtinud lühiajalise viisa nõude, ehkki see riik peab ELiga alles ühinemisläbirääkimisi. Rumeenia on viimastel aastatel teinud märkimisväärseid edusamme, täites muu hulgas viisanõude kõrvaldamisega seotud olulised kriteeriumid. Tagasilükatud viisataotluste, seadusliku riigis viibimise aja ületamise juhtumite ja varjupaigataotluste hulk on jõudsalt vähenenud.
Seetõttu peegeldaks viisanõudest loobumine neid edusamme, rääkimata sellest, et Euroopa ja Kanada kodanike võrdne kohtlemine aitaks tugevdada vastastikust usaldust.
