Pastatų energinis naudingumas (nauja redakcija) (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - rekomendacija antrajam svarstymui, kurią pateikSilvia-Adriana Ţicău Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu, dėl Tarybos pozicijos per pirmąjį svarstymą siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl pastatų energinio naudingumo (nauja redakcija) (05386/3/2010 - C7-0095/2010 -.
Silvia-Adriana Ţicău
2008 m. ES įsipareigojo iki 2020 m. sumažinti energijos vartojimą 20 proc., taip pat užtikrinti, kad 20 proc. visos suvartojamos energijos būtų pagaminta naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. 2010 m. kovo 25-26 d. įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Europos Sąjungos vadovai užsibrėžbendrą tikslą iki 2020 m. 20 proc. padidinti energijos vartojimo efektyvumą.
Pastatų sektoriuje suvartojama 40 proc. energijos kiekio ir išmetama 35 proc. teršalų kiekio. Pastatų energinio naudingumo didinimas labai paveiks Europos piliečių gyvenimą. Visoje ES šeimos vidutiniškai išleidžia 33 proc. savo pajamų sąskaitoms už vandenį, elektrą, dujas ir pastatų priežiūrą apmokėti. Tiesą sakant, šeimose, gaunančiose labai mažas pajamas, ši dalis gali net siekti 54 proc. Investicijos į energijos vartojimo efektyvumo didinimą ne tik padės sumažinti sąskaitas už energiją, bet ir sukurti ES iki 2030 m. 2,7 mln. darbo vietų.
2008 m. lapkričio mėn. Komisija pateikteisėkūros pasiūlymą parengti naują Direktyvos 91/2002 dėl pastatų energinio naudingumo redakciją. Europos Parlamentas 2009 m. balandžio mėn. per pirmąjį svarstymą vykstant bendro sprendimo procedūrai didžiosios daugumos balsų sprendimu priėmsavo poziciją. Vėliau, kai Europos Sąjungos Tarybai pirmininkavo Švedija, vyko įtemptos Parlamento ir Tarybos derybos. 2009 m. lapkričio mėn. pasiektas politinis susitarimas dėl teisėkūros pasiūlymo techninių aspektų.
Susitarimu pasiekta šių pagrindinių laimėjimų:
· Naujas atskiras straipsnis kartu su keliomis konstatuojamomis dalimis ir nuostatomis dėl finansavimo. Komisija privalo nustatyti esamas finansines ir fiskalines priemones ir iki 2011 m. birželio 30 d. pateikti naujų pasiūlymų. Šios nuostatos taip pat papildytos Komisijos pareiškimu.
· Iki 2020 m. gruodžio 31 d. visuose naujuose pastatuose bendros energijos sąnaudos turi būti beveik lygios nuliui ir didžioji suvartojamos energijos dalis turi būti pagaminta naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Viešajame sektoriuje šie tikslai turi būti įgyvendinti dvejais metais anksčiau. Siekdamos įgyvendinti tikslą, kad naujuose pastatuose bendros energijos sąnaudos būtų beveik lygios nuliui, valstybės narės nustatys aiškius tikslus ir parengs veiksmų planus, kurie taip pat apims būsimas paramos priemones.
· Kai pastatai atnaujinami dideliu mastu, pastatų ar atnaujintų dalių energinis naudingumas turi atitikti minimalius energinio naudingumo reikalavimus, taip pat taikomus techninėms pastato sistemoms ir sudedamosioms pastato dalims, kurios daro didelį poveikį pastato energiniam naudingumui.
· Naujos nuostatos dėl sertifikavimo, kuriose nurodoma, kokia minimali informacija, įskaitant informaciją apie finansines galimybes, turi būti pateikiama sertifikate. Naujos nuostatos dėl pastatų energinio naudingumo sertifikatų išdavimo ir rodymo.
· Reikalavimas skelbimuose apie pastato arba pastato dalies pardavimą ir (arba) nuomą pateikti energinio naudingumo sertifikate nurodytą energinio naudingumo rodiklį.
· Daugiau informacijos ir skaidrumo apie ekspertų akreditaciją, mokymą bei informacijos teikimas savininkams ir nuomotojams.
· Konsultacijos su vietos valdžios institucijomis ir jų parama įgyvendinant rekomendacijas bei naujos nuostatos dėl gairių vietiniams planuotojams ir architektams siekiant užtikrinti, kad į pastatų energinį naudingumą būtų atsižvelgta.
· Pradedamos taikyti pažangios matavimo sistemos ir aktyvios kontrolės sistemos, pvz., automatizavimo, kontrolės ir stebėsenos sistemos, padedančios taupyti energiją.
· Bendros metodikos nebus, tačiau iki 2011 m. birželio 30 d. Komisija nustatys lyginamosios metodikos principus, skirtus sąnaudų požiūriu optimaliems išlaidų ir minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygiams apskaičiuoti. Iki 2017 m. sausio 1 d. direktyva bus patikslinta. Bendroji Tarybos pozicija grindžiama Europos Parlamento ir Tarybos 2009 m. lapkričio mėn. pasirašytu susitarimu. Todėl rekomenduoju jai pritarti.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami EP nariai, retai politikoje pasitaiko proga pateikti pasiūlymus ir priemones, kurie būtų naudingi visoms pusėms. Šiandien būtent tokią progą turime ir šiuo atveju kalbu apie numatomą naujos redakcijos direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo priėmimą.
ES pastatų sektoriuje suvartojama 40 proc. energijos kiekio ir išmetama 36 proc. anglies dvideginio kiekio. Ekonominių priemonių įgyvendinimas siekiant sumažinti energijos vartojimą buities sektoriuje gali daug prisidėti įgyvendinant 2020 m. užsibrėžtus išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo ir energijos taupymo tikslus. Įgyvendindami šias priemones taip pat padidinsime savo energetinį saugumą bei paskatinsime augimą ir naujų darbo vietų kūrimą statybos pramonėje. Naujos redakcijos direktyva dėl pastatų energinio naudingumo valstybės narės taip pat bus paskatintos savo kodeksuose nustatyti aukštesnius gyvenamųjų pastatų energinio naudingumo standartus, ji taip pat padės vartotojams sumažinti savo sąskaitas už komunalines paslaugas. Efektyvus energijos vartojimas - pigiausias būdas kovoti su klimato kaita.
Norėčiau pabrėžti tris naujos redakcijos direktyvos elementus, kurie, mūsų nuomone, leis mums padaryti didelę pažangą palyginti su esama padėtimi.
Pirma, nustatę valstybės narėms reikalavimus dėl naujų ir atnaujinamų pastatų, turėsime pastatus, kuriuose bus sutaupoma gerokai daugiau energijos. Ši direktyva taip pat taikoma mažiems pastatams, kurių naudingas plotas mažesnis nei 1 000 m², bei smulkesniems atnaujinimo darbams, turintiems įtakos pastatų energiniam naudingumui, taip pat keičiant katilus ir langus.
Antra, nauja direktyvos redakcija reiškia, kad mūsų piliečiai bus geriau informuojami. Namų savininkai ir nuomininkai bus išsamiai informuojami apie energijos vartojimą ir energijos taupymo pastate galimybes. Tai turėtų paskatinti mažai energijos vartojančių pastatų pasiūlą rinkoje ir plataus masto pastatų atnaujinimo vajų.
Trečia, nuo 2020 m. visi nauji pastatai turės atitikti labai griežtą energijos vartojimo pastatuose standartą, kuris turės būti beveik lygus nuliui. Be to, valstybės narės turėtų parengti veiksmų planus, kuriuos jos įgyvendins siekdamos pakelti esamų pastatų standartą arčiau lygio, kai eksploatuojant pastatus energijos sąnaudos beveik lygios nuliui.
Dėl visų šių priežasčių naujoji direktyva - sėkmingas Europos energetikos politikos laimėjimas. Norėčiau padėkoti Parlamento nariams ir jums, ponia S. A. Ţicău, už gerą bendradarbiavimą pastaraisiais mėnesiais, taip pat už neįprastai greitą direktyvos patvirtinimą.
Jau pabrėžėte, kad naujos redakcijos direktyvoje numatytos energijos taupymo galimybės galės būti visapusiškai realizuotos tik tuo atveju, jeigu direktyva bus veiksmingai ir skubiai perkelta į valstybių narių teisę, taip pat jeigu bus numatytos paramos priemonės. Todėl turime geriau panaudoti esamas finansavimo priemones, pvz., Europos regioninės plėtros fondą, pagal kurio taisykles efektyvaus energijos vartojimo priemonėms finansuoti leidžiama skirti 4 proc. biudžeto lėšų - galimybė, kuria valstybės narės iki šiol vargu ar naudojosi.
Be to, norėtume suteikti valstybėms narėms finansinę paramą pertvarkant pastatus. Šiuo metu rengiamės - kaip pirmiau paskelbPramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas - perskirstyti bent 150 mln. EUR nepanaudotų lėšų, kurios buvo asignuotos Europos ekonomikos atkūrimo planui, projektams atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir efektyvaus energijos vartojimo srityje.
Esu tikras, kad šiandien Parlamento parodyta parama - svarbus žingsnis. Norėčiau visiems jums padėkoti už gerą bendradarbiavimą.
Paul Rübig
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponia S. A. Ţicău, norėčiau pasveikinti jus parengus šį pranešimą. Manau, šis pranešimas - didelis žingsnis einant teisinga kryptimi. Europoje yra daugiau nei 160 mln. pastatų ir šie pastatai turi būti atnaujinti jų šiluminio naudingumo požiūriu, kad būtų sumažintas juose suvartojamos energijos kiekis, taigi ir atitinkamai sumažintas visas mūsų suvartojamos energijos kiekis.
40 proc. energijos suvartojama pastatams šildyti ir aušinti. Tikimės, kad įgyvendindami atnaujinimo priemones galėsime pasiekti savo tikslą - iki 2020 m. 5 proc. sumažinti visos mūsų suvartojamos energijos kiekį. Tačiau mums taip pat rūpi kurti naujas darbo vietas. Nėra jokios abejonės, kad mums reikia naujų mokymo programų statybininkams, kurie ne tik atnaujins esamus pastatus, bet ir statys naujus. Mums reikia mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios specializuojasi šiame segmente, ir turime sudaryti joms galimybę užsidirbti šioje srityje bei mokėti savo darbuotojams didesnius grynuosius atlyginimus. Manau, tai geriausias būdas įveikti krizę, nes taip, žinoma, ne tik papildysime biudžetą naujomis mokesčių pajamomis, bet taip pat, o tai dar svarbiau, pakeisime iškastinį kurą atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, taip sumažindami suvartojamo iškastinio kuro kiekį.
Manau, iškastinio kuro pakeitimas vartojimo ir gamybos sektoriuose - perspektyvus kelias, kuriuo einant namų ūkio išlaidos, žinoma, taip pat pastebimai sumažės. Taip pat manau, kad šios investicijos atsipirks ir kad nebeturėtume vartoti tiek daug energijos, kiek vartojome pastaraisiais dešimtmečiais. Turėtume pasinaudoti šia galimybe ir vėl pradėti investuoti į šią sritį. Investicijos ypač svarbios dabar, nes jos gali mums padėti įveikti krizę ir tą padaryti taikant kuo mažiau biurokratinių reikalavimų.
Zigmantas Balčytis
Visų pirma noriu pasveikinti savo kolegę Silvia Ţicău už jos didelį darbą rengiant šį svarbų pranešimą. Pasiektas susitarimas su Taryba, mano manymu, yra labai plataus užmojo, reiškiantis naują kokybinį šuolį visame sektoriuje. Todėl dabar labai svarbu, kad valstybės narės tinkamai ir laiku įgyvendintų direktyvos nuostatas. Pastatų energetinio naudingumo klausimas yra ypač aktualus bendrame vidaus energetikos rinkos kontekste. Pastatų sektorius Europos Sąjungoje yra vienas iš sektorių, turinčių daugiausia energijos taupymo galimybių. Tai yra ypač aktualu naujųjų Europos Sąjungos šalių gyventojams, nes tose šalyse yra didžiausias skaičius senų ir energetiškai netausių gyvenamųjų pastatų, o gyventojai, gyvenantys juose, ir gaunantys pačias mažiausias pajamas, yra priversti mokėti už komunalines paslaugas daugiausiai. Artėjimas prie beveik nulinių energijos sąnaudų pastatuose reiškia, kad statytojams kartelpakelta dar aukščiau, nei buvo kalbama iki šiol diskutuojant apie pasyviųjų namų technologijas. Tai iš tikrųjų labai svarbu, dar karta noriu pasakyti, labai ambicinga ir reikia tikėtis, gerbiamas komisare, gerbiami kolegos, kad tai bus įgyvendinta ir praktikoje.
Fiona Hall
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, aš taip pat norėčiau pasveikinti S. A. Ţicău, kuri labai pasiaukojančiai dirbo rengdama šį dokumentą. Šis darbas labai užtruko dėl teisinių aspektų derinimo, o įsigaliojus Lisabonos sutarčiai tą padaryti buvo būtina, ir tai reiškia, kad į atmosferą būtų išmesta daug mažiau CO2, jeigu šį darbą būtume atlikę greičiau.
Per tokį ilgą brandinimo laikotarpį lengva pamiršti, kad kai kurie dalykai šioje naujos redakcijos direktyvoje pačioje pradžioje iš tikrųjų buvo laikomi gana radikaliais. Kalbu konkrečiai apie 1 000 m2 ribos atsisakymą, kurį pirmasis pasiūlParlamentas savo pranešime dėl energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plano, taip pat apie tikslą, kad iki 2021 m. naujų pastatų energijos sąnaudos būtų beveik lygios nuliui. Deja, šis naujas naujiems pastatams nustatytas reikalavimas nepadės mums įgyvendinant užsibrėžtų "20-20-20" tikslų, nes vis labiau suvokiame, jog mums reikia mąstyti apie tai, kaip sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 30 proc. Kad galėtume pasiekti kokių nors rezultatų įgyvendindami savo užsibrėžtus kovos su klimato kaita tikslus, turime sutelkti dėmesį į esamus pastatus ir jiems taikomus energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus.
Pasiūlyčiau tris pagrindinius veiksmus, kurių mums reikia imtis, jeigu norime sutaupyti energiją esamuose pastatuose.
Pirma, labai svarbu, kad Komisija pasiūlytų griežtą ir išlaidų požiūriu optimalią pastatų atnaujinimo metodologiją. Terminai turi būti gana griežti, bet tai būtina, nes ir taip prarasta tiek daug laiko ir jau bus 2014 m., kai pradėsime šią išlaidų požiūriu optimalią metodologiją taikyti.
Antra, visos valstybės narės turi apsvarstyti galimybę nustatyti metinius tikslus tam tikra procentine dalimi padidinti esamų pastatų energinį naudingumą. Esu įsitikinusi, jeigu turėtume nustatytą europinį "privalomą" tikslą dėl efektyvaus energijos vartojimo, tokių veiksmų valstybės narės imtųsi labai greitai, nes jos suprastų, kad vienas iš lengviausių būdų pasiekti efektyvaus energijos vartojimo tikslą - sistemingas esamų pastatų atnaujinimas.
Trečia ir gyvybiškai svarbu, valstybės narės turi iš anksto finansuoti energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemones. Nepaisant viso pranešėjos darbo ir didelių šešėlinių pranešėjų pastangų, naujos redakcijos direktyvoje šiuo požiūriu nepasistūmėjome tiek, kiek būtų norėjęs Parlamentas. Todėl ypač svarbu, kad ekonomikos atkūrimo programoje būtų numatyta lėšų energijos efektyvumui didinti, ir tikiuosi, kad Komisija nedels ir pateiks savo pasiūlymų šiuo klausimu.
Galiausiai, atsižvelgdama į pastabas, pateiktas dokumente dėl vykdomo veiksmo padėties, kuriame apžvelgiamos energijos vartojimo efektyvumo srityje priimtų teisės aktų įgyvendinimo praeityje silpnosios pusės, norėčiau paklausti Komisijos, ar ji gali užtikrinti, kad ši direktyva bus įgyvendinta visapusiškai ir laiku.
Claude Turmes
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, labai sveikinu S. A. Ţicău ir visą šešėlinių pranešėjų komandą. Ši direktyva nebūtų taip sėkmingai parengta, jeigu neturėtume stipraus Europos Parlamento.
Per man skirtas dvi su puse minutes mažiau kalbėsiu apie direktyvą ir daugiau apie tai, ką reikės padaryti ateityje siekiant ištaisyti direktyvos silpnąsias vietas, ypač dėl esamų pastatų. Kas galėtų būti labiau tinkama krizės metu, nei tausiau naudoti Europos išteklius ir padidinti energetinį produktyvumą? Tai, ko mums dabar iš tikrųjų reikia iš Komisijos, yra europinpastatų iniciatyva, turinti keturis pagrindinius ramsčius.
Pirma, pagalba valstybių narių vyriausybėms perkeliant šią direktyvą į nacionalinę teisę. Paskutinioji direktyva nebuvo tinkamai perkelta. Savo generaliniame direktorate, pone G. Oettingeri, turite vieną visu etatu dirbantį tarnautoją ir šis liepos mėn. palieka tarnybą. Kaip ketinate užtikrinti, taip pat personalo požiūriu, kad ši direktyva būtų tinkamai perkelta į valstybių narių teisę?
Antra, kaip minėjote, finansavimo modeliai. Kas gali būti padaryta Komisijos lygmeniu, kad pastatų sektoriui skiriamos Europos regioninės plėtros lėšos būtų naudojamos geriau? Galbūt galėtumėte mus informuoti išsamiau apie jūsų minėtas Europos ekonomikos atkūrimo planui įgyvendinti skirtas lėšas, kurios liko nepanaudotos.
Trečia, turime padidinti darbo našumą statybos pramonės sektoriuje, o tam turime skirti daugiau dėmesio darbuotojų mokymui. Geriau parengti darbuotojai padidins darbo našumą, bet taip pat, žinoma, kels klausimus, susijusius su Europos statybos pramonės sektoriuje vyraujančiomis darbo ir apmokėjimo sąlygomis. Vadinasi, mums taip pat reikės Komisijos iniciatyvos dėl statybos sektoriaus ir profesinių sąjungų socialinio dialogo Europos lygmeniu.
Galiausiai mokslinių tyrimų ir plėtros srityje būtina skirti didesnį dėmesį pastatų, nebrangių būstų, kuriuose visos energijos sąnaudos lygios ar beveik lygios nuliui, statybai ir - o tai svarbiausia - naujiems pastatų atnaujinimo organizavimo būdams. Galėsime statyti naujus pastatus ar atnaujinti esamus pigiau tik tuo atveju, jeigu visas atnaujinimo procesas bus geriau suplanuotas. Tai dar viena sritis, kurioje Europos mokslinių tyrimų sričiai skiriamos lėšos galėtų būti panaudotos siekiant suteikti ir valstybių narių vyriausybėms, ir statybos sektoriui tikrą ir esminę pagalbą.
Vicky Ford
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, aš taip pat pirmiausia norėčiau padėkoti S. A. Ţicău ir kitiems pranešėjams už tai, kaip dėl šios direktyvos buvo deramasi. Frakcijos šį pasiūlymą priėmlabai karštai ir esu labai padrąsinta girdėdama, kad jau pradėtos diskusijos dėl tolesnių žingsnių.
Džiaugiuosi šiuo pranešimu. Kaip daugelis minėjo, 40 proc. mūsų energijos suvartojama pastatų sektoriuje. Mums reikia gyventi tvariau, ne tik dėl iššūkio mažinti išmetamo anglies dvideginio kiekį, bet taip pat dėl rūpesčių, kuriuos mums visiems kelia didėjančios energijos kainos ir energetinis saugumas.
Kai kurių valstybių narių efektyvaus energijos vartojimo kodeksuose jau nustatyti daug platesnio užmojo reikalavimai ir tikiuosi, šia direktyva kitos valstybės narės bus paskatintos pasekti šiuo pavyzdžiu. Energinio naudingumo sertifikatai padeda suprasti, kuriose srityse yra energijos ir išlaidų taupymo galimybių, ir skatinti statomuose naujuose ir atnaujinamuose esamuose pastatuose diegti pažangias energijos apskaitos priemones, kad vartotojai galėtų labiau kontroliuoti savo sprendimus, susijusius su energija. Visa tai labai pažangu.
Ši nauja redakcija gimtodėl, kad pirmindirektyva buvo prastai įgyvendinama. Žengdami pirmyn, Parlamentas ir Komisija visada turės stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina šią direktyvą. Komisija privalo padėti: palengvinti valstybėms narėms keitimąsi gerosios patirties pavyzdžiais, taip pat užtikrinti, kad minimalūs pastatų energinio naudingumo standartai būtų suderinami, kartu nepamirštant regionų skirtumų.
Visi žinome, kad taupant energiją svarbu, kad vartotojai, ir viešajame, ir privačiajame sektoriuose, pripažintų ir pamatytų naudą, kurią jie galės gauti ir aplinkosauginiu, ir ekonominiu požiūriais, jeigu tiesiogiai įsitrauks į energijos taupymo iniciatyvų įgyvendinimą, bet norėčiau įspėti jus, nes turiu pavyzdį, kaip mano valstybėje narėje ši direktyva tapo "paauksuota", ypač dėl reikalavimų, kad visuomeniniai pastatai turėtų energinio naudingumo sertifikatus, ir kai kuriais atvejais dėl šių reikalavimų vartotojai tik patyrpapildomų biurokratinių išlaidų, o energijos taupymo poveikio beveik nepajuto, todėl su apgailestavimu tenka pripažinti, kad direktyva prarado visuomenės paramą.
Galiausiai visi nuogąstaujantys, kad ES šiuo metu patiria tapatybės krizę, turėtų būti padrąsinti šio pranešimo. Nuo pat pradžių, kai įsitraukiau šį procesą, laikomasi vieningo tikslo ir įsitikinimo - ir žinau, kad taip buvo daugybę metų prieš man praeitą vasarą tampant EP nare. Išmokime pamoką, kad ES stipriausia tada, kai sutelkiame dėmesį į svarbiausias sritis, kuriose dirbdami išvien bendram labui galime sukurti vertę.
Marisa Matias
Pone pirmininke, aš taip pat pirmiausia norėčiau padėkoti S. A. Ţicău už jos didžiules ir pasiaukojančias pastangas rengiant tokį svarbų pranešimą, taip pat už darbą, kurį ji atliko siekdama padidinti pastatų energinį naudingumą ir paremti tvaresnę Europą. Kaip žinome, suvartojamos energijos kiekiai Europos Sąjungoje gerokai viršija priimtinus lygius ir būtent todėl taip svarbu teikti tokius pasiūlymus kaip šis.
Atėjo laikas įgyvendinti europinio užmojo politiką ir papildyti šią plataus užmojo politiką tolesnėmis priemonėmis, ypač dabar, kai patiriame krizę. Statybos pramonės sektorius laikomas vienu iš sektorių - ar viena iš rinkų - turinčiu didžiausią potencialą energijos taupymo ir kitais požiūriais ir būtent todėl jis yra pavyzdinis sektorius, kuriame galime įgyvendinti viešąją šios srities politiką. Norėčiau užbaigti savo mintis šiuo klausimu, pone pirmininke.
Taigi tikimės pasinaudoti suteikiama galimybe investuoti į pastatų energinio naudingumo didinimą ir į galimybę per ateinančius kelerius metus sukurti milijonus naujų darbo vietų. Be to, kalbama ne tik apie naujus pastatus, bet taip pat apie esamų prastos būklės ar apleistų pastatų atnaujinimą ir modernizavimą.
Tad nepraleiskime galimybės panaudoti šio teisės akto kaip svaraus indėlio atgaivinant Europos ekonomiką. Siekdami įveikti krizę, privalome pradėti optimaliai naudoti investicijas, kurios gali ir privalo turėti strateginę vertę. Taip pat tikėkimės, kad Komisija suteiks lėšų investicijoms ir kad valstybės narės žino, kaip užtikrinti, kad šios investicijos būtų panaudotos optimaliai.
Jaroslav Paška
Pirmiausia norėčiau pasakyti, kad džiaugiuosi, jog Europos Sąjunga įžvelggalimybę pastatuose sutaupyti daug energijos. Energijos taupymo tikslas gali būti pasiektas santykinai greitai ir veiksmingai patobulinus pastatų išorės sienų šilumos izoliacijos savybes, net ir tuo atveju, kai senesnius pastatus reikia papildomai šildyti.
Tačiau šilumos nuostoliai, susiję su pastatų šildymu, nėra vieninteliai energijos nuostoliai pastatuose. Išsivysčiusiose visuomenėse daug energijos suvartojama šildant asmeninei higienai skirtą vandenį ir vėdinant orą uždarose patalpose. Tačiau šiose srityse sutaupyti energiją bus gerokai sunkiau ir sudėtingiau. Tam reikės padidinti santykinai painių ir sudėtingų sistemų, užtikrinančių energijos reguliavimą ir mainus tarp atskirų pastato dalių, efektyvumą.
Kadangi dauguma pastatų jų vienodinimo požiūriu yra vienetiniai objektai, kiekvieno pastato vidinenergetinsistema taip pat turi būti tinkamai suprojektuota ir įdiegta praktiškai individualia tvarka, pritaikant ją konkrečiai darbo vietai ar konkrečiam namų ūkiui. Todėl mūsų tikslai turi apimti gerokai išplėstus reikalavimus, susijusius su inžinierinio ir projektavimo darbo sudėtingumu, kad individualiems pastatams taikomi pažangūs energetiniai sprendimai būtų teisingai apibrėžiami.
Todėl, pone Komisijos nary, turime ieškoti būdų, kaip paskatinti šioje srityje dirbančius žmones tobulinti savo įgūdžius. Džiaugsiuosi, jeigu šios direktyvos tikslai bus tinkamai įgyvendinti, tačiau manau, kad kai kuriose srityse juos pasiekti bus sudėtinga.
Maria da Graça Carvalho
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nary, Europos Sąjungoje statybos pramonės sektoriuje suvartojama 40 proc. energijos ir išmetama 35 proc. teršalų. Šiame teisės akte nustatoma, kad iki 2020 m. visų naujų pastatų energijos sąnaudos turės būti beveik lygios nuliui ir kad atnaujinti esami pastatai turės atitikti minimalius energinio naudingumo reikalavimus.
Todėl šia direktyva bus prisidėta prie Europos energetinės priklausomybės mažinimo, išmetamo CO2 kiekio mažinimo, vidaus ir išorės oro kokybės gerinimo ir gyvenimo miestuose gerovės kėlimo. Iniciatyva didinti energinį pastatų naudingumą mums taip pat suteikiama galimybsukurti geresnes gyvenimo sąlygas savo miestuose prisidedant prie turizmo plėtojimo, darbo vietų kūrimo ir tvaraus ekonominio augimo ES.
Tačiau tam reikia daugiau viešojo ir privačiojo sektorių investicijų. Kalbu apie tiesiogines viešojo sektoriaus investicijas, kurios turės tiesioginį poveikį darbo vietų kūrimui ir leis į šį procesą įtraukti mažąsias ir vidutines įmones. Geresnių gyvenimo sąlygų miestuose sukūrimas - tai saugi programa, gerai deranti prie mūsų ekonomikos atkūrimo plano.
Todėl raginu Komisiją ir valstybes nares panaudoti struktūrinių fondų lėšas investicijoms į pastatų poveikio aplinkai ir energijos sąnaudų mažinimą, kurios taps katalizatoriumi privačiojo sektoriaus investicijoms. Taip pat raginu Komisiją ir valstybes nares dirbti išvien ieškant esamiems pastatams atnaujinti tinkamų finansavimo modelių.
Ivari Padar
(ET) S. A. Ţicău pranešimas - viena iš svarbiausių per pastaruosius kelerius metus mūsų priimtų energetikos ir kovos su klimato kaita politikos priemonių. Norėčiau pasveikinti visus, kurie dalyvavo rengiant šį pranešimą, ir ypač pranešėją S. A. Ţicău. Nekartosiu to, apie ką buvo kalbėta, o sutelksiu dėmesį į du aspektus.
Pirma, direktyva suteikiama daug naujų verslo galimybių verslininkams. Be to, kad reikės naujų technologijų pastatų energiniam naudingumui didinti, ateityje taip pat išaugs poreikis aplinkos neteršiančioms statybos medžiagoms, statybos sektoriuje suvartojamų medžiagų ir atliekų mažinimui, antriniam statybos medžiagų atliekų panaudojimui ir vadinamųjų protingų namų plėtojimui. Todėl Europos verslininkai, bendradarbiaudami su Europos Sąjunga ir valstybėmis narėmis, šiandien turėtų investuoti į technologijas, kurios padėtų sumažinti didelį pastatų poveikį aplinkai, nes Europos Sąjungoje šiuo metu pastatų sektoriuje suvartojama apie 40 proc. energijos ir išmetama 38 proc. CO2 kiekio, be to, statybos sektorius - daugiausiai išteklių naudojantis Europos Sąjungos ūkio sektorius.
Antra, direktyvoje tik iš dalies atsakoma į klausimą, kas už visą tai mokės. Pvz., direktyvoje yra pasiūlymų, kuriuose teigiama, kad Europos Komisija turėtų skirti daugiau Europos Sąjungos struktūrinių fondų lėšų pastatų energinio naudingumo didinimui finansuoti. Manau, nepaprastai svarbu, kad tikslinant esamą finansinę perspektyvą būtų pasinaudota šia galimybe ir rasta daugiau lėšų pastatų energinio naudingumo didinimui finansuoti. Energijos taupymas - pigiausias energijos gamybos būdas, tad panaudokime jį.
Karima Delli
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, vertinu šią direktyvą kaip teigiamą pažangą kovojant su klimato kaita.
2010 m. paskelbti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Europos energetikos ir aplinkosaugos partnerystės (angl. EPEE) duomenimis, Europoje energijos skurdą kenčia 50-125 mln. žmonių. Tačiau šiame naujame teisės akte kalbama tik apie naujus pastatus, kurių per metus pastatoma tik 2,7 mln., o senų pastatų skaičius Europos Sąjungoje siekia net 200 mln. Dalykas tas, kad iki 2050 m. mums reikės atnaujinti bent 150 mln., kad galėtume pasiekti koeficientą, lygų keturiems.
Pone Komisijos nary, nuo 2007 m. 4 proc. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) lėšų atidedama pastatų energiniam naudingumui didinti, bet panaudojama tik labai nedidelšių lėšų dalis. Tad kaip ketinate priversti valstybes nares šias lėšas iš tikrųjų panaudoti, nes jeigu jos liks nepanaudotos, po 2013 m. šių asignavimų nebeliks, nors iš tikrųjų juos reikia padidinti?
Algirdas Saudargas
(LT) Kaip jau ne vienas paminėjo, ekonomiškiausias būdas užtikrinti energetinį saugumą, riboti išmetamo anglies dvideginio kiekį yra energijos taupymas. Noriu prisijungti prie sveikinimų visiems kolegoms, visų pirma pranešėjai, ir visiems kitiems kolegoms, už šitą sėkmingą direktyvos peržiūrą. Pastatų sektorius, ši sritis, turi didelį neišnaudotą potencialą ne vien energijos taupymo, bet ir naujų darbo vietų kūrimo bei naujų technologijų diegimo srityse. Pvz., Lietuvoje, mano šalyje, virš 80 proc. pastatų yra statyti daugiau nei prieš 20 metų. Ir yra labai neekonomiški. Todėl ši Pastatų energetinio naudingumo direktyvos peržiūra yra tikrai labai laiku ir būtina esamos krizės laikotarpiu. Pasiektas sutarimas su Taryba dėl naujos direktyvos redakcijos gerai suderintos - buvo visapusiškai atsižvelgta į subsidiarumo principą. Direktyvoje numatyti minimalūs reikalavimai pastatams, naujiems ir renovuojamiems, leis optimaliau naudoti energijos išteklius ir taupyti gyventojų bei valstybės pinigus. Tuo tarpu griežtesnės pastatų sertifikavimo ir informacijos teikimo taisyklės skatins gyventojus keisti savo vartojimo įpročius. Gerb. pirmininke, jau buvo ne kartą sakyta, bet vis dėlto noriu dar kartą pabrėžti ir aš, kad direktyvos sėkmpriklausys nuo to, kaip greitai ji bus įgyvendinta valstybėse narėse. Tam turi būti numatytos efektyvios finansinės paramos priemonės ir valstybių narių, ir Europos Sąjungos lygmeniu. Energijos vartojimo efektyvumas, vienas iš Europos Sąjungos prioritetų, turėtų tapti ir kiekvienos valstybės narės politikos prioritetu.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo turės tiesioginės įtakos naujos rūšies investicijoms statybos pramonės sektoriuje. Investicijos į naujas technologijas, kuriomis bus siekiama sumažinti suvartojamos energijos kiekį, turės didelį poveikį valstybių narių ir regionų darbo rinkoms ir prisidės prie Europos Sąjungos energetinio saugumo didinimo.
Tam reikia finansinių priemonių. Negalime leisti, kad energetikos sistemų modernizavimo išlaidų našta gultų tik ant Europos piliečių pečių. Didžiausia suma, kuri gali būti skirta šiai sričiai iš Europos regioninės plėtros fondo, nėra pakankama ir turi būti kiek įmanoma padidinta. Komisija privalo suteikti papildomą paramą iki 2014 m. įsteigdama Efektyvaus energijos vartojimo fondą, kurį bendrai galėtų finansuoti Europos Sąjunga, Europos investicijų bankas ir valstybės narės.
Raginu Europos Komisiją toliau plėtoti Protingų miestų iniciatyvą ir ištirti šiuo metu valstybių narių naudojamus mechanizmus, kad Europos Sąjungoje būtų skleidžiama geroji patirtis bei keičiamasi žiniomis ir technine pagalba siekiant sukurti naujų finansinių išteklių pastatų energiniam naudingumui didinti.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Sveikinu S. A. Ţicău parengus pranešimą ir direktyvą. Tačiau ši direktyva bus net neverta popieriaus, ant kurio išspausdinta, jeigu jai įgyvendinti nebus skirta lėšų. Noriu atkreipti Komisijos nario G. Oettingerio dėmesį į tai, kad finansavimo šaltiniai turi būti užtikrinti biudžete, skirtame laikotarpiui po 2013 m., ir Sanglaudos fonde. Akivaizdu, kad be Europos Sąjungos finansavimo šaltinių mums taip pat reikės valstybių narių lėšų, privačiojo sektoriaus kapitalo ir gyventojų indėlio, kitaip sakant, reikės taikyti ypatingos formos bendro finansavimo modelį. M. Marinescu jau minėjo, kad mums reikia nustatyti gerosios patirties pavyzdžius remiantis pažangia praktika, kurią kai kurios valstybės narės taiko naudodamos tiesiogines subsidijas, kredito priemones ar kitus finansavimo būdus. Vengrijoje atnaujinta 250 000 daugiaaukščių daugiabučių namų, nes senų namų būklnaujosiose valstybėse narėse, kaip minėjo kolegos iš Estijos ir Latvijos, ypač prasta. Manau, šią pastatų atnaujinimo programą būtina tęsti ir išplėsti įtraukiant į ją ir neturtingus kaimo vietovių gyventojus, kaip pareiškir kolega iš Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, yra keletas aspektų, į kuriuos, manau, turėtume atsižvelgti būsimose diskusijose. Pirma, galimybės per ateinančius metus sutaupyti energiją gyvenamųjų pastatų sektoriuje abejotinos. Tai, ką galima nesudėtingai padaryti, iš dalies jau padaryta. Tačiau pastatų, ypač pastatų, įtrauktų į valstybės saugomų objektų sąrašą, atnaujinimas gali labai brangiai kainuoti. Vargu, ar prasminga atnaujinti pastatą padarant jį tobulą energinio naudingumo požiūriu, jeigu jis paskui stovės tuščias dėl labai išaugusios nuomos kainos. Manau, net siekdami apsaugoti klimatą pastatų atnaujinimo atveju neturėtume kištis į sritį, susijusią su piliečių nuosavybės teisėmis. Neturi būti reikalaujama, kaip daroma Marburgo atveju, kad statant namą, keičiant esamo pastato stogo dangą, atliekant jo išplėtimo darbus ar keičiant šildymo sistemą nauja būtų įrengtos saulės baterijų plokštės.
Kitas aspektas susijęs su reikalavimu, kad pastatų energijos sąnaudos būtų beveik lygios nuliui. Kaip žinome, namų ūkio, kuriame naudojama saulės baterijų plokštė, elektros poreikis bus patenkintas tik tuo atveju, jeigu jis liks prisijungęs prie elektros energijos tinklo, iš kurio gaus energiją mažiau saulėtais laikotarpiais. Kitaip sakant, elektros tinklo operatoriaus išlaidos nepakis. Bendra šilumos ir elektros energijos gamyba taip pat reikalauja, kad tokios gamybos objektuose būtų įdiegta brangi dvejopa sistema. Net užtikrinus optimalų galios valdymą, vis dar lieka daugybneatsakytų klausimų ir didelių kainų šuolių tikimybė, neminint to, kad daugeliu atveju mes dar nenaudojame atitinkamų pažangių prietaisų.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, palankiai vertinu šį pranešimą ir ypač puikias mintis ir rekomendacijas, kurias pateikkolegos EP nariai. Neabejotinai akivaizdu, kad dauguma esamų pastatų ir privačių namų išliks ne tik iki 2020 m., bet ir iki 2050 m. Todėl nedelsdami turėtume sutelkti dėmesį į šiuos pastatus ir namus.
Mano šalyje yra daugybstatybininkų ir panašių sričių specialistų, neturinčių darbo. Pristatyta daug namų, bet tūkstančiai jų stovi tušti, nes juose niekas negyvena. Taigi statyti naujus pastatus nėra poreikio. Todėl, kaip kalbėjo kolegos EP nariai, turėtume sutelkti dėmesį į esamus pastatus. Sutinku su Komisijos nariu - vyriausybės turėtų panaudoti struktūrinių fondų lėšas ir pan., kad šis darbas būtų pradėtas nedelsiant. Tai labai svarbu. Taip pat rekomenduoju, kad šis planas būtų įgyvendintas.
Elena Băsescu
(RO) Norėčiau padėkoti pranešėjai S. A. Ţicău už jos pastangas rengiant pranešimą. Statybos pramonės sektoriuje yra daug energijos taupymo galimybių. Siekiant įgyvendinti strategijos "Europa 2020" tikslus, labai svarbu padidinti pastatų energinį naudingumą. Sertifikatai pirmiausia reikalingi tam, kad pirkėjai būtų informuoti apie pastato energinį naudingumą.
Rumunija ketino nustatyti reikalavimą dėl pastatų energinio naudingumo sertifikatų teikimo parduodant ar nuomojant pastatus jau šiais metais, bet norminio teisės akto projekto tvirtinimas atidėtas. Pagrindinės priežastys, lėmusios tokį sprendimą - energetikos auditorių trūkumas ir senų pastatų kainų augimo rizika. Reikalavimas dėl pastatų energinio naudingumo sertifikatų Rumunijoje bus nustatytas, anot Vyriausybės atstovų, vėliausiai iki 2011 m. sausio 1 d. Pagrindinnauda, kurią eiliniai piliečiai gaus atnaujinus gyvenamųjų pastatų šildymo sistemas - mažesnės pastatų priežiūros išlaidos. Regioninės plėtros ir turizmo ministerija šiais metais tam skyr150 mln. RON.
Zuzana Roithová
(CS) Nėra abejonių, kad sprendimas daugiau taupyti energiją pastatuose - šį tikslą iš dalies padės pasiekti ši direktyva - politiškai labai pagrįstas. Energijos taupymas pastatuose - nedidelvisos tvaraus gyvenimo būdo mozaikos dalis, kuri taip pat prisideda prie politinės Europos nepriklausomybės nuo trečiųjų šalių energijos išteklių. Kaip ir jūs tikiuosi, kad per dešimtmetį iš tikrųjų sumažinsime išmetamų teršalų kiekį, kartu pristabdydami mūsų priklausomybės nuo trečiųjų šalių energijos išteklių, ypač naftos ir dujų, didėjimą. Nuoširdžiai džiaugiuosi šia direktyva, kuria suteikiama nauja paskata diegti naujoves šildant ne tik naujus, bet ir senus pastatus. Pastatų sektoriuje išmetama net trečdalis viso išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio. Taigi savaime aišku, kad mūsų tikslas apima ir valstybių narių teikiamą aktyvią finansinę paramą. Taip pat palankiai vertinu savo kolegos M. J. Marinescu pasiūlymą įsteigti specialų fondą. Šio fondo lėšomis, žinoma, būtų remiamas šildymo sistemų pertvarkymas ne tik daugiabučiuose namuose, bet ir visuose pastatuose ES.
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, 2008 m. ES įsipareigojo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį. Direktyva dėl pastatų energinio naudingumo didinimo siekiant sumažinti energijos sąnaudas pastatuose beveik iki nulio padės mums ne tik sumažinti suvartojamos energijos kiekį, bet ir įveikti krizę. Direktyvai įgyvendinti reikia specialistų ir ekspertų, taigi bus sukurta naujų darbo vietų. Be to, ilgalaikėje perspektyvoje direktyva leis Europos piliečiams sumažinti namų ūkio išlaikymo išlaidas. Galiausiai norėčiau paminėti esamų gyvenamųjų namų ir kitų pastatų energetinę būklę ir būtinybę ją atitinkamai pagerinti.
Günther Oettinger
Pone pirmininke, gerbiami EP nariai, visi sutariame dėl pastatų sektoriaus, esamų pastatų atnaujinimo ir naujų pastatų statybos svarbos įgyvendinant mūsų bendrus tikslus didinant energijos vartojimo efektyvumą ir mažinant išmetamą CO2 kiekį. Kitose šių tikslų požiūriu svarbiose srityse, tokiose kaip elektrinės, energijos rūšių derinys apskritai ar automobilių pramonė, yra santykinai mažai veikėjų, su kuriais galėtume bandyti užmegzti partnerystės ryšius: tai tik energetikos bendrovės ir automobilių pramonės bendrovės, kurių Europoje yra nuo dvylikos iki penkiolikos. Vadinasi, partnerių, kuriuos turėsime palenkti į savo pusę, skaičius lengvai valdomas.
Pastatų sektoriuje yra daugybveikėjų: namų savininkai, nuomininkai, naudotojai, savivaldybės su savo miestų planavimu ir miestų plėtra apskritai bei tie, kurie rengia regiono lygmeniu taikomus statybų pramonės sektorių reglamentuojančius teisės aktus - dažniausiai tai provincijų ar valstybių narių valdžios institucijos. Trumpai sakant, nėra jokios kitos srities, kuri būtų tokia svarbi įgyvendinant mūsų užsibrėžtus tikslus energetikos ir kovos su klimato kaita srityje, kaip statybos pramonės sektorius, ir jokio kito sektoriaus, kuriame būtų tiek daug veikėjų, skaičiuojamų milijonais, su kuriais galėtume užmegzti partnerystės ryšius - ir vertikaliuosius, ir horizontaliuosius. Todėl ši direktyva - svarbus žingsnis, bet neabejotinai ne paskutinis žodis šiuo klausimu.
Įdėmiai klausiausi jūsų kalbų ir džiaugiuosi jūsų siūlymais ir indėliu. Patikėkite manimi, kai sakau, kad manau, kad įgyvendinti šią direktyvą yra tiek pat svarbu, kaip ir ją parengti. Šiuo metu direktyva yra tik popieriuje. Jos vertę pajusime tuomet, kai ji bus perkelta į valstybių narių teisę. Todėl į šį procesą turime įtraukti visus - valstybes nares, bet taip pat savivaldybių administracijas ir mūsų pastatų savininkus bei naudotojus.
Norime, kad mūsų numatytos energijos taupymo priemonės būtų įgyvendinamos ne tik naujuose statomuose, bet taip pat esamuose atnaujinamuose pastatuose. Per ateinančias savaites pateiksime pasiūlymą dėl to, kaip 115 mln. EUR ar didesnsuma galės būti konkrečiai panaudotos artimiausioje ateityje. Įtemptai dirbame rengdami jį. Norime pateikti jį kuo vėliau, kad žinotume, ar yra galimybskirti daugiau nei 115 mln. EUR, bet tinkamu laiku, kad galėtume užtikrinti, kad dėl laiko apribojimų jokia šių lėšų dalis nebūtų prarasta. Džiaugtumėmės galimybe liepos ir rugsėjo mėn. papildomai aptarti šią programą atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir efektyvaus energijos vartojimo srityje su EP nariais, kuriuos šis klausimas domina.
Šiuo metu tariamės su Komisijos nariu J. Hahnu, kaip užtikrinti, kad regioninės programos būtų labiau orientuotos į šio finansinio laikotarpio tikslus energetikos srityje - šią mintį jis aiškiai parėm- ir kaip panaudoti būsimas finansavimo programas siekiant suteikti didesnį prioritetą energinio pastatų naudingumo klausimui kitą finansinį laikotarpį. Sprendžiant šiuos klausimus man reikia jūsų pagalbos. Ilgai rengėmės kitam finansiniam laikotarpiui. Esate susipažinę su pagrindinėmis programomis, įtrauktomis į Europos Sąjungos biudžetą. Įtariu, kad valstybės narės nebus linkusios skirti mums daugiau lėšų. Įtariu, kad šiuo krizės ir biudžeto konsolidavimo metu mums teks išsiversti su tuo, ką jau turime - neviršijant nustatytos procentinės BVP dalies.
Tokiomis aplinkybėmis dar svarbiau užtikrinti, kad vietos veikėjai teiktų prioritetinį dėmesį energetikos, mokslinių tyrimų energetikos srityje ir energijos taupymo programoms, taip pat infrastruktūrai, kaip šias programas papildančiam elementui. Tikiuosi, kad rengdamiesi kitam finansiniam laikotarpiui galėsime aptarti su jumis, kaip susieti vietos, regionų ir valstybių narių lygmenimis įgyvendinamas pastatų atnaujinimo programas su mūsų tikslais ir tam tikrais atvejais su papildoma europine finansavimo programa. Kaip sakiau, tai svarbus žingsnis, bet ne paskutinis. Taigi jūsų pasiūlymus vertinu palankiai.
Esu tikras, kad mus kontroliuosite siekdami užtikrinti, kad ši direktyva taip pat galėtų būti sėkmingai įgyvendinta. Norėčiau padėkoti visiems šio Parlamento nariams ir ypač pagrindinei pranešėjai. Galiu pasakyti, kad ši pagrindų direktyva sukėlsusidomėjimą kituose pasaulio regionuose, pvz., Kinijoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose. Europa šiuo atžvilgiu bent vienu dideliu žingsniu lenkia kitus žemynus.
Silvia-Adriana Ţicău
Pirmiausia norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams už suteiktą paramą. Pastatų energinio naudingumo didinimo procesas, kuriame Europos Parlamentas dalyvaus kaip nuolatinis ir plataus užmojo siekius puoselėjantis partneris ir kuris taip pat pareikalaus skaidrumo priimant deleguotuosius teisės aktus, tik prasidėjo. Reikia pripažinti, kad mes iš tikrųjų aiškiai atskyrėme naujus ir esamus pastatus atsižvelgdami ir į nekilnojamojo turto rūšį, kuri valstybėse narėse skiriasi, ir į esamų pastatų kiekį.
Manau, kad 2010 m. atlikdamos finansinės perspektyvos įgyvendinimo vidurio laikotarpio patikslinimą, valstybės narės ir Komisija būtinai turės patikslinti veiklos programas ir skirti pastatų energiniam naudingumui didinti daugiau lėšų. Valstybės narės šiam tikslui gali panaudoti 4 proc. joms skirtų ERPF asignavimų ir tam tikrais atvejais, kai mano, jog tai tikslinga, sumažintą PVM tarifą, bet su pastatų energiniu naudingumu susijusio darbo atveju jis negali būti mažesnis nei 5 proc.
Norėčiau pabrėžti, kad visos pastatų energiniam naudingumui didinti skirtos lėšos padės sukurti naujų darbo vietų ir padidinti pajamas iš vietos, regiono ar valstybės narės lygmeniu taikomų mokesčių ir rinkliavų atsižvelgiant į vietinį šio darbo pobūdį. Tik užtikrinę geresnį pastatų energinio naudingumo didinimui skirtų 4 proc. ERPF asignavimų įsisavinimo lygį vėliau galėsime prašyti, kad ši dalis 2014-2020 m. finansiniu laikotarpiu būtų gerokai padidinta. Manyčiau, ji turėtų siekti 8-12 proc.
Be to, prašau Europos Komisijos leisti, kad Europos ekonomikos atkūrimo planui asignuota nepanaudota 115 mln. EUR suma būtų skirta Protingų miestų iniciatyvai. Manau, energijos vartojimo efektyvumo didinimas kartu su kaimo vietovėms skirtomis programomis turi būti mūsų prioritetas, ypač planuojant 2014-2020 m. finansinį laikotarpį.
Per pirmąjį svarstymą Europos Parlamentas taip pat paprašė, kad būtų sukurtas specialus energijos vartojimo efektyvumo fondas ir kad jis pradėtų veikti 2014m . Pone Komisijos nary, paremsime jus kuriant šį fondą.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. gegužės 18 d., antradienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Ivo Belet  
Šiuo teisės aktų paketu darome kokybinį šuolį aplinkos neteršiančios visuomenės link. Juk pastatų sektoriuje išmetama apytikriai 40 proc. viso išmetamo CO2 kiekio. Per ateinančius kelerius metus ketiname laipsniškai sumažinti šį kiekį iki nulio. Tai labai teigiamai atsilieps ir visų vartotojų kišenėms ir, žinoma, duos teigiamų rezultatų užimtumo srityje, nes investicijos į aplinkos neteršiančius pastatus yra labai imlios darbui. Dabar, trumpuoju laikotarpiu, turime pašalinti visas kliūtis, trukdančias paspartinti esamų pastatų atnaujinimą, ir padėti privatiems asmenims tai padaryti. Šiuo požiūriu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas socialinio būsto nuomininkams. Socialinio būsto asociacijoms turi būti suteikta paskatų ir esminparama siekiant užtikrinti, kad jos atnaujintų senesnius pastatus artimiausiu metu ir taip pasirūpintų, kad nepalankiausioje padėtyje esantys nuomininkai taip pat gautų kuo didesnę naudą.
Véronique Mathieu  
Pastatų energinis naudingumas - tai sritis, kurioje Europos Sąjunga turi daug galimybių. Šiame tekste numatytomis priemonėmis paskatintas energijos vartojimo mažėjimas prisidės prie ES energetinės nepriklausomybės didinimo ir leis mums judėti pirmyn link europinės efektyvaus energijos vartojimo politikos. Šios politikos sėkmtaip pat priklausys nuo valstybių narių, kurios privalo taikyti finansines priemones, pvz., mažinti PVM tarifą, skirti energinio naudingumo sričiai didžiausią nustatytą Europos fondų lėšų dalį ir pan. Piliečių lygmeniu šių pažangių žingsnių teikiamą naudą taip pat pajus Europos namų ūkiai, nes sumažės jų sąskaitos už energiją. Sąskaitoms už energiją išleidžiama vidutiniškai 33 proc. šeimos pajamų, o jeigu šeima gauna kuklesnes pajamas, ši dalis gali siekti net 54 proc. Todėl norėčiau, kad padidinus pastatų energinį naudingumą būtent šios kategorijos piliečiai labiausiai pajustų naudą. Turime atminti, kad naujos normos reiškia papildomas išlaidas. Jeigu dėl statybos ir atnaujinimo darbų išlaidų bus didinamas nuomos mokestis, galės atsitikti taip, kad nauda, gauta padidinus pastatų energinį naudingumą, taps neprieinama tiems, kuriems jos labiausiai reikia.
Alajos Mészáros  
Kalbant apie tausiai energiją naudojančius pastatus, manau, kad mums labai svarbu spręsti šį klausimą. Jis turi būti prioritetinis, nes Europoje jau įžvelgiama energijos krizės požymių. Europos Sąjunga įsipareigojo iki 2020 m. 20 proc. sumažinti suvartojamos energijos kiekį ir užtikrinti, kad 20 proc. suvartojamos energijos būtų pagaminta naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius. Tačiau taip pat būtina skirti dėmesį efektyvaus energijos vartojimo klausimui, ypač statybos pramonės sektoriuje, nes tai vienas iš didžiausių energijos vartotojų (40 proc.), taip pat vienas iš didžiausių teršėjų išmetamomis anglies dvideginio dujomis. Šis dėmesys statybos pramonės sektoriui ypač svarbus Vidurio Europos šalims, kuriose pasenę pastatai, paveldėti iš ankstesnio režimo, reiškia, kad turima energija naudojama netausiai. Gyvenamųjų pastatų modernizavimu siūloma ypač svarbių galimybių. Pastatuose pakeitus duris ir langus bei apšiltinus juos šiuolaikinėmis izoliacinėmis medžiagomis galima sumažinti sąskaitas už namų ūkiui tiekiamą energiją. Vakarų Europoje tausiai energiją naudojančių pastatų statyba jau įgavo platų mastą ir tokių pastatų populiarumą daugiausia lemia valstybės subsidijos. Vidurio Europoje, deja, dar nėra jokios investicijų į pasyvių namų statybą skatinimo sistemos, nors tokia technologija galėtų padėti sumažinti didėjančią priklausomybę nuo dujų. Todėl manau, kad paremti šį pranešimą svarbu, ir todėl balsavau už jį.
Zbigniew Ziobro  
Pastatuose suvartojama energija sudaro beveik trečdalį viso Europos Sąjungoje suvartojamo energijos kiekio. Būtent dėl šios priežasties šiame sektoriuje yra daug galimybių mažinti energijos vartojimą - ne tik dėl mūsų įsipareigojimų mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bet taip pat dėl energetinio saugumo. Viena iš svarbesnių direktyvos, prie kurios dirbame, nuostatų - "pastatų, kurių energijos sąnaudos beveik lygios nuliui" koncepcija. Prisiminkime, kad iki 2020 m. visų naujų pastatų energijos sąnaudos turės būti beveik lygios nuliui, o viešojo sektoriaus atveju, kuris turėtų tapti sektinu pavyzdžiu, ši nuostatas turės būti įgyvendinta dvejais metais anksčiau. Tačiau du svarstomos direktyvos elementai verti teigiamo įvertinimo. Pirma, joje numatoma iki 2020 m. įsteigti Efektyvaus energijos vartojimo fondą - priemonę, kuri padės padidinti privačiojo ir viešojo sektorių investicijas į projektus, kuriais siekiama padidinti energinį pastatų naudingumą. Tokios rūšies struktūrine parama suteikiama galimybįgyvendinti mūsų užsibrėžtus tikslus. Antra, į direktyvos projektą įtraukta nuostata dėl pažangių energijos vartojimo apskaitos ir aktyvios kontrolės sistemų (pažangieji skaitikliai), kuriomis siekiama taupyti energiją. Šių sistemų diegimas plačiu mastu gali būti naudingas vartotojams energijos kainos, efektyvaus energijos vartojimo ir energetinio saugumo požiūriais.
