Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos programą moksliniams tyrimams ir naujovėms skirtų lėšų sąveikos užtikrinimas - Bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimas - Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas atsigaunant ekonomikai - Sanglaudos politikos indėlis siekiant Lisabonos tikslų ir Strategijos "ES 2020" tikslų (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos:
Pranešimas dėl pagal Reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir pagal Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstravimo veiklos programą moksliniams tyrimams ir naujovėms skirtų lėšų sąveikos miestuose, regionuose, valstybėse narėse ir Europos Sąjungoje užtikrinimo - Regioninės plėtros komitetas. Pranešėjas: Lambert van Nistelrooij,
Pranešimas dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo - Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas. Pranešėjas: Louis Grech,
Pranešimas dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai [COM(2009/0545 - 2010/2038 (INI))] - Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas. Pranešėjas: Liem Hoang Ngoc, ir
Pranešimas dėl sanglaudos politikos indėlio siekiant Lisabonos tikslų ir Strategijos "ES 2020" tikslų - Regioninės plėtros komitetas. Pranešėjas: Ricardo Cortés Lastra.
Lambert van Nistelrooij
Tai iš tiesų labai darnus dokumentų paketas. Po šio ryto diskusijų dėl paramos paketo ir griežtesnio bei veiksmingesnio finansinio ir ekonominio valdymo toliau svarstysime pagrindinius dokumentų rinkinius, kurie svarbūs laikantis įsipareigojimo, kurio reikalaujama strategijos "Europa 2020” atžvilgiu.
Parlamentas turi vadovauti, priimant šiuos Komisijos ir, visų pirma, Tarybos, pasiūlymus; nepriimtina, kad Taryba birželio mėn. priėmsprendimus, nors Parlamente nebuvo pasiekta aiškaus sutarimo dėl kelių pagrindinių dalykų. Tai klausimai, susiję su vadovavimu ir įgyvendinimu artimoje ateityje. Pvz., pavyzdiniai projektai, kuriems netrukus reikės mūsų bendro pritarimo. Todėl iš tikrųjų svarbu, kad dabar tam skirtume pakankamai laiko.
Taigi, ir Cortéso Lastros pranešime, ir mano pranešime Regioninės plėtros komiteto vardu kalbama apie politikos sąveiką, siekiant padidinti Europos našumą ar pasiekimus. Esmta, kad galime padaryti geriau; iš tiesų, mes privalome padaryti geriau. Mes veikiame gerokai susiskaldę įvairiose srityse - jei pažvelgsime į pokyčius pasaulyje, konkurenciją ir tuos dalykus, kuriuos stengiamės išspręsti. Apibendrinant norėčiau pabrėžti, kad viskas privalo būti daroma protingesniu, ekologiškesniu, tvaresniu ir visa apimančiu būdu.
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pateiktuose pranešimuose aptariamas ir valdymas bei pakankamų finansinių išteklių užtikrinimas, įskaitant švietimui skirtus išteklius. Trumpai tariant, tikiuosi, kad šią popietę padėsime aiškius pamatus šiai rezoliucijai. Nežinau, ar balsavimas numatytas rytoj ir ar bus pasiektas sutarimas valdymo klausimu. Tačiau bet kuriuo atveju manau, kad Parlamentas birželio mėn. sugebės priimti galutinę poziciją dėl strategijos "Europa 2020".
Grįšiu prie savo pranešimo: tai pranešimas dėl įgyvendinimo. Tinkamai įvertinome, kaip klostosi reikalai mokslinių tyrimų ir plėtros, regioninės politikos ir mažųjų bei vidutinių įmonių srityse, ir norėčiau padėkoti savo kolegoms nariams, įskaitant tuos, kurie priklauso Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetui - tai komitetas, kuris turi bendrą atsakomybę, remiantis 50 straipsniu - už tai, kad padėjo mums pasiekti gerų rezultatų.
Ką nustatėme?
1. Europoje vykdome aukščiausios klasės mokslinius tyrimus. Tačiau šių mokslinių tyrimų rezultatai nėra tinkamai panaudojami. Žinios yra laisvos; jos keliauja aplink pasaulį, ir jų negalima pasilikti vien tik sau. Nors labai daug investuojame į mokslinius tyrimus, atsiliekame pritaikydami šių tyrimų rezultatus, diegdami naujoves rinkoje, o vėliau ir išlaikydami aukštos kokybės produkciją šioje pasaulio dalyje.
2. Pranešime pabrėžiau, kad šiuo metu mokslinių tyrimų infrastruktūrai ir naujovėms išleidžiame ketvirtadalį regioninių fondų lėšų. Tai didelis pokytis, nes vyksta prioritetų nustatymas, kuris pastaruoju metu įgyvendinamas per Komisijos iniciatyvas. Lėšų skyrimas - viena iš veiksmingų priemonių, kurios, be abejo, turėjo įtakos darbotvarkei regionuose, miestuose ir didmiesčiuose. Tai lemia didesnį vaidmenį žiniomis grindžiamoje ekonomikoje, į kurią žengiame, ir didesnę specializaciją.
3. Pranešime kartu su kolegomis nariais pateikėme keletą pasiūlymų, kaip pagerinti padėtį, pasinaudojant mokslinių tyrimų / naujovių / produkcijos grandine, siekiant padidinti veiksmingumą. Taip pat privalome suprasti, koks svarbus teritorinis aspektas, numatytas Lisabonos sutartyje. Turime sutelkti dėmesį į keletą sričių, kad būtų pasiektas didelio masto poveikis; reikia drąsos siaurinti regiono produkcijos sritis - beje, šis specializavimo principas nėra naujas Europos Sąjungoje - su sąlyga, kad bus sukurti geri ryšiai perduoti toms žinioms (plačiajuostis ryšys ar tradicininfrastruktūra). Jei Europos Sąjunga investuos lėšų, turėtų vykti ir bendradarbiavimas tarp ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Liem Hoang Ngoc
Pone pirmininke, ponios ir ponai, savo iniciatyva pateiktas pranešimas, dėl kurio šią savaitę balsuosime, turi ypatingą simbolinę reikšmę šiuo metu, kai rinkos negali įvertinti rizikos, susijusios su ekonomine padėtimi euro zonoje.
Iš valstybių narių reikalauta griežtos biudžeto koregavimo politikos, o dabar abejojama, ar jos pajėgios paspartinti ekonomikos augimą ir gauti mokestinių įplaukų, kurių reikia, kad galėtų sumokėti savo skolų palūkanas. Deja, nebuvo atliktas joks rizikos vertinimas tokiomis labai neaiškiomis aplinkybėmis, kuriose šiuo metu atsidūrusi pasaulio ekonomika. Toks vertinimas dar svarbesnis Europos Sąjungai, kurios gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis yra žemesnis nei kada nors anksčiau.
Užuot investavusios, įmonės ilgam stabdo įrenginių darbą, nes, nepaisant pirmų atsigavimo ženklų 2009 m. pabaigoje, paklausa yra per maža. Augimas net pradėtų mažėti, jei ribojančios priemonės užgniaužtų jį pačioje užuomazgoje. Pirmas mūsų pranešimo tikslas buvo tiksliai apibrėžti optimalų laiką pradėti įgyvendinti išėjimo iš krizės politiką. Siūlėme ir toliau taikyti paramos priemones, kol nebus atstatytas normalus gamybos pajėgumų naudojimo rodiklis. Todėl siūlėme patvirtinti anticiklinės biudžeto politikos, kuri buvo sėkmingai pritaikyta per pirmą krizės etapą 2008 ir 2009 m. ir kuri atitinka 2005 m. Stabilumo pakto reformos dvasią, principą.
Šia politika reikalaujama, kad būtų naudojami automatiniai stabilizatoriai, kitaip tariant, skiriant perteklių iš pirminio biudžeto skolai apmokėti ciklo viršuje ir suteikiant galimybę valstybėms narėms skolintis išteklių, reikalingų skatinamosioms priemonėms ciklo apačioje. Šiuo metu esame ciklo apačioje. Palūkanų normoms aiškiai daromas spaudimas, ir jos kelia grėsmę skolos tvarumui. Esant tokiai padėčiai, Europos centrinis bankas pasielgteisingai paskelbdamas, kas jis išpirktų dalį skolų, kad valstybės narės galėtų įvairinti savo finansavimo šaltinius.
Neatsižvelgiant į tai, kad ši tvarumo sąvoka niekada nebuvo apibrėžta ekonominėje literatūroje, ar rinkų reikalaujamos rizikos įmokos gali būti pateisinamos? Ne, jeigu manysime, kad neįmanoma įvertinti rizikos išvestinių hipotekos priemonių rinkoje kaip ir valstybės skolos rinkoje. Todėl savo pranešime siūlėme skirti ypatingą dėmesį struktūrinio deficito rodikliui, užuot didžiausią dėmesį sutelkiant į ...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Todėl savo pranešime pasiūlėme skirti ypatingą dėmesį struktūrinio deficito rodikliui, užuot didžiausią dėmesį sutelkiant į einamosios sąskaitos deficitą, kurio dydį lemia faktinio biudžeto deficito didėjimas. Tai krizės, kuri sumažino augimą ir susijusias mokestines įplaukas, padarinys. Be to, šioms įplaukoms nepalankią įtaką padarmokesčių mažinimas, kuris neturėjo laukiamo poveikio pasiūlai.
Savo pranešimu siūlome tris rekomendacijas, atitinkančias tam tikrus veiklos rodiklius. Pirma, ir toliau taikyti paramos priemones, kol sustiprės atsigavimas. Antra, stebėti struktūrinius deficitus, kurie vis dar arti pusiausvyros, nepaisant faktinių biudžeto deficitų didėjimo, kad pasiųstume raminančią žinią rinkoms dėl valstybės finansų padėties. Trečia, įvertinti mokesčių išlaidų ir, visų pirma, konkrečių mokesčių mažinimo, kuris susijęs su mokestinių įplaukų mažėjimu, veiksmingumą.
Deja, liberalams ir konservatoriams Ekonomikos ir pinigų politikos komitete sveikas protas mažai ką reiškia; krizės poveikis mažai ką reiškia, kaip ir tai, kad didžiulskola atsirado dėl bankų gelbėjimo planų. Svarbus tik aklas tikėjimas finansų rinkų veiksmingumu; svarbus tik kategoriškas akivaizdžiai pasenusio Stabilumo pakto laikymasis. Jie nemato poreikio sukurti priemones, reikalingas ekonominiam valdymui, kuris būtinas, siekiant sustiprinti Europos Sąjungą. Tai toks atvejis, kai Europai skiriama bado dieta ir atkakliai stengiamasi laikytis Pakto kriterijų, nesuteikiant jokios sėkmės garantijos ir rizikuojant sužlugdyti atsigavimą, kartu darant didelę žalą socialinei sanglaudai. Tokią poziciją jie gynEkonomikos ir pinigų politikos komitete. Po šio balsavimo Europos ekonominpadėtis dar labiau pablogėjo. Galiausiai Europos centrinis bankas ir Komisija pasiūlpinigines ir biudžeto priemones, kurios turėjo padėti pagerinti ekonominį valdymą euro zonoje. Vis dėlto rinkos smuko dar kartą, sutrikdytos griežto taupymo planų.
Pirmadienį ECOFIN taryba turėjo viską pradėti iš naujo. Atsižvelgiant į tai, mūsų siūlomi pakeitimai yra apskritai labai nuosaikūs; taip pat siūlome ir keletą naujų pakeitimų. Jais pritariame lanksčiam Stabilumo pakto įgyvendinimui, kad būtų galima išvengti nepageidaujamų griežto taupymo priemonių. Pakeitimuose pabrėžiama, kad viešosios kredito reitingų agentūros turėtų apsaugoti valstybes nares nuo rinkų diktato. Tokias žinias privalo pasiųsti Parlamentas. Pone O. Karasai, ideologinės automatinės reakcijos laikas baigėsi, kaip ir trumpalaikių nacionalinių rinkimų laikas. Europai reikia tokios politikos, kuri būtų pagrįsta tikru noru sustiprinti Europos Sąjungą. Jei jūs ir jūsų frakcija nėra pasirengusi įgyvendinti šią užduotį, jei nesugebate atstovauti bendram interesui, galite būti įsitikinęs, kad mūsų piliečiai sugebės padaryti savo išvadas, nes euro zonos ateitis pastatyta ant kortos.
Ricardo Cortés Lastra
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams ir jų padėjėjams, Regioninės plėtros komiteto sekretoriatui už jų indėlį bei Komisijos regioninės politikos generaliniam direktoratui, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generaliniam direktoratui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui, profesinėms sąjungoms ir Europos regionų tinklams bei asociacijoms už bendradarbiavimą.
Rengdamas šį pranešimą, susitikau su keleto regionų asociacijų ir institucijų, ypač su Regionų komiteto, Periferinių pajūrio regionų konferencijos, Europos regionų asamblėjos, Europos regionų mokslo ir naujovių tinklo, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Europos Komisijos Regioninės politikos generalinio direktorato ir jos Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių generalinio direktorato atstovais. Norėčiau visiems padėkoti už jų naudingą darbą ir įdomų indėlį.
Pakeitus pavadinimą, kuris dabar apima nuorodą į strategiją "Europa 2020", pagrindinis pranešimo tikslas - ginti sanglaudos politiką kaip stiprią, gerai finansuojamą politiką, kuri įgyvendinama visuose Europos Sąjungos regionuose, taip pat jos pagrindinį vaidmenį strategijoje "Europa 2020".
Regioninės plėtros komitete pranešimui pritarta praktiškai vienbalsiai: 40 balsų už, 1 susilaikir 1 balsas prieš.
Pirmoje pranešimo dalyje trumpai analizuojamas sanglaudos politikos indėlis į Lisabonos strategiją ir pabrėžiamas regioninių ir vietos valdžios institucijų, socialinių, ekonominių ir pilietinės visuomenės veikėjų įtraukimo į Lisabonos strategiją trūkumai, kurie apsunkino jos priėmimą, informacijos skleidimą ir veiksmingumą. Pranešime taip pat raginama atlikti ne tik faktinių išlaidų, bet ir realaus poveikio vertinimus.
Antroje dalyje pateikiamos rekomendacijos dėl būsimos strategijos "Europa 2020" ir pabrėžiama, kokie svarbūs regionai, daugiapakopis valdymas ir partnerystės principas, pagrindiniai sanglaudos politikos ramsčiai, kurie turi būti įtraukti į strategiją "Europa 2020" kaip išankstinir būtina sėkmingo jos įgyvendinimo sąlyga.
Be to, labai svarbu, kad būtų sustiprintas socialinių ir ekonominių veikėjų ir apskritai pilietinės visuomenės dalyvavimas, kad strategija netaptų atskirta nuo pagrindinių suinteresuotųjų šalių ir šios nepradėtų ja abejoti.
Šioje dalyje pabrėžiamas pagrindinis švietimo, mokymo ir naujovių vaidmuo, pabrėžiama vadinamojo žinių trikampio sukūrimo palengvinimo svarba ir būtinybparemti mažąsias ir vidutines įmones, kurios dažnai atlieka svarbų vaidmenį naujovių diegimo srityje.
Vis dėlto, kartu neturėtume aplaidžiai žiūrėti į specifinius regionų ir nepalankioje padėtyje esančių socialinių grupių poreikius. Taigi, turi būti užtikrintas tam tikras lankstumas.
Konkrečiai, siekdami skatinti investicijų į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei švietimą ir mokymą lyginamojo sverto poveikį, pritariame poreikiui didinti nacionalinių strateginių krypčių planų ir nacionalinių reformų programų sąveiką, taip pat stiprinti koordinavimą ir sanglaudą tarp skirtingų Europos, nacionalinių ir regioninių politikos krypčių, susijusių su strategijos tikslais.
Europos investicijų bankas atlieka ir privalo toliau atlikti svarbų vaidmenį, įgyvendinant finansines, inžinerines, bendradarbiavimo ir paramos priemones, remiant regionus ir mažąsias bei vidutines įmones. Vis dėlto, siekiant palengvinti jo ir visų naudos gavėjų užduotį, būtina daryti pažangą supaprastinimo srityje.
Ir baigdamas norėčiau pasakyti, kad pranešime ateities labui ginama tvirta ir gerai finansuojama sanglaudos politika, kuri įgyvendinama visuose Europos regionuose ir kuri turi atlikti svarbų vaidmenį strategijoje "Europa 2020".
Louis Grech
Pone pirmininke, iš esmės mano pranešime sprendžiamas bendrosios rinkos apsaugos klausimas iš mikro perspektyvos, vertinant rinką kaip bendrą projektą ir aptariant 2012 m. gaires, 2020 m. strategiją ir dabartinę finansų krizę.
Strategijos ir veiksmų kryptys, kuriomis siekiama įkvėpti gyvybės Europos bendrajai rinkai ir Europos rinkai, privalo būti grindžiamos pragmatišku, plačiu ir visapusiu sutarimu, kuris apimtų visas valstybes nares, ir kurio dėmesio centre pirmiausia būtų prioritetai, kuriuos valstybės narės iš tikrųjų norėtų iškelti.
Europai reikia kurti tokias strategijas 2020 m., kuriomis būtų suteikta galimybrinkai tapti pagrindine jėga, padėsiančia ekonomikai atsigauti, ir kurios sulauktų piliečių pritarimo, nes gintų jų interesus, sulauktų vartotojų pritarimo, nes gintų jų teises, sulauktų mažųjų ir vidutinių įmonių palankumo, nes tinkamai skatintų jų veiklą. Savo pranešime siūlau nemažai strateginių teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusių iniciatyvų, kurios būtų skirtos Europos bendrajai rinkai atgaivinti. Šių iniciatyvų kulminacija - parengti Bendrosios rinkos aktą, kuriame būtų suderinti artimiausi veiksmai (2012 m.) su ilgalaike 2020 m. strategijos vizija.
Taip pat iškėliau konkrečių su teisėkūra nesusijusių pasiūlymų parengti piliečių chartiją, kurioje būtų apibrėžtos jų teisės ir teisėti veiksmai. Drąsos suteikia tai, kad Komisijos nariai M. Barnier ir J. Dalli palankiai įvertino mano pasiūlymą sudaryti dvidešimties dalykų, kurie kelia didžiausią nusivylimą Europos piliečiams, sąrašą, pasiūlymą dėl kolektyvinio teisių gynimo mechanizmo sukūrimo ir dėl komunikacijos strategijos, kurios konkretus tikslas - spręsti kasdienines mūsų piliečių problemas.
Mums reikalingas iš tikrųjų naujas politinis požiūris, grindžiamas vartotojų apsauga ir socialine dimensija, kuriuo remdamiesi parengtume teisės aktus ir nustatytume užduotis, kurių turės imtis Europos Sąjunga. Tik taip galėsime sukurti tikrą socialinės rinkos ekonomiką, numatytą Lisabonos sutartyje.
Deja, per pastaruosius metus bendroji rinka nesugebėjo įtikinti mūsų piliečių, kad ji atstovauja jų interesams ir siekiams. Dar didesnį nerimą kelia tai, kad mūsų piliečiai ir vartotojai vis labiau abejoja ir netiki šia rinka. Turime pripažinti, kad reikia persvarstyti tradicinį bendrosios rinkos kaip susietos vien tik su ekonomine dimensija apibrėžimą. Reikia pasiūlyti naują bendrą visapusišką principą, kuris visapusiškai apimtų mūsų piliečių, vartotojų ir mažųjų bei vidutinių įmonių požiūrį. Tai galima padaryti, suteikiant jiems svarbiausią vaidmenį, kai pradėsime iš naujo įgyvendinti Europos bendrosios rinkos projektą. Visos veltui švaistomos pastangos, mėginant dogmatiškai aiškinti bendrąją rinką, nustums į šalį iššūkius, prieštaravimus, interesus, skirtingus įsitikinimus ir keblumus, kuriems turime būti pasirengę.
Bendrosios rinkos integracijos procesas nėra negrįžtamas. Reikia gerinti dabartinę jos padėtį. Kyla pavojus, kad dėl protekcionistinio požiūrio, kuris atsirado kartu su krize, Europos bendroji rinka taps ypač silpna, taigi ir nereikalinga.
Bendroji rinka savaime nėra tikslas, o priemonė, kuri turi gerokai prisidėti prie geresnio visų Europos piliečių gyvenimo kūrimo. Kaip teigEvelyne Gebhardt, "bendroji rinka veikia piliečių labui, o ne prieš juos".
Taigi, kad užtikrintume perspektyvią ir stiprią bendrąją rinką, turime suderinti tai, ką Mario Monti savo analitinėje ir įkvepiančioje ataskaitoje vadina įtampa tarp rinkos integracijos ir socialinių tikslų. Galutinėje analizėje dominuojanti sistema yra tokia, kurioje pavyksta rasti pusiausvyrą tarp energingos ir konkurencingos ekonomikos, kuri skatina naujoves, darbo vietų kūrimą ir kuri suteikia apsaugą vartotojams ir socialines bei aplinkos apsaugos garantijas, kurios reikalingos mūsų piliečiams. Šiuos poreikius reikia patenkinti kompromiso ir solidarumo būdu.
Galiausiai, pone pirmininke, norėčiau padėkoti visiems šešėliniams pranešėjams ir koordinatoriams už jų indėlį.
Pervenche Berès
Pone pirmininke, Komisijos nary, vis dėlto pirmiausia susimąsčiau apie programavimą ir mūsų gebėjimą rengti diskusijas. Džiaugiuosi, kad diskusijose svarstomos visos šios Europos Parlamento iniciatyvos, bet jaučiuosi kaip verdančiame katile, nes abejoju, ar čia atskleidžiama konkreti Europos Parlamento vizija dėl strategijos "Europa 2020". Tačiau galbūt esu pernelyg reikli.
Kita vertus, pone pirmininke, manau, kad esate taip pat susirūpinęs, nes šio Parlamento vardu kartu su Pirmininku H. Van Rompuy gegužės 10 d. iškėlėte labai svarbų klausimą, kuris susijęs su tuo, apie ką toliau kalbėsiu.
Dėl užimtumo gairių priėmimo šiais metais - drįsčiau teigti, kaip išskirtinės priemonės - kaip ypatingos Komisijos ir Europos Parlamento partnerystės, kuri vyksta glaudžiai bendradarbiaujant su Taryba, ir turint galvoje iš dalies persvarstytą grafiką - norėčiau pažymėti, kad užimtumo gairės paprastai priimamos praėjusių metų pabaigoje; šiais metais jos priimtos balandžio mėn., ir nors šios gairės mus įpareigoja ilgam ateinančių metų ciklui, turėsime jas svarstyti prieš Europos Vadovų Tarybos susitikimą pavasarį - jūs maloniai visų mūsų vardu pritarėte prašymui, kurį perdavėme Pirmininkui H. Van Rompuy ir kuriame raginame Europos Vadovų Tarybą suteikti Europos Parlamentui teisę naudotis Lisabonos sutartimi jam suteiktomis galiomis.
Nėra abejonės, kad nei Komisija, nei Taryba nesirengia svarstyti šio prašymo, todėl sąmoningai ketina pažeisti šią Sutartį. Manau, kad šio Parlamento vadovybturėtų prisiimti atsakomybę ir iš to pasimokyti.
Dėl šių užimtumo gairių, kurios bus pagrindinis veiksnys, įgyvendinant strategiją "Europa 2020", problemos turime atkreipti vadovybės dėmesį į jų svarbą, kai 17 proc. europiečių gyvena žemiau skurdo ribos - norėčiau pabrėžti, kad tai 2007 m. duomenys, t. y. laikotarpis, kai krizdar net nebuvo prasidėjusi - ir kai 23 mln. mūsų piliečių gali likti be darbo.
Šiuo metu Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas labai susirūpinęs dėl dviejų problemų. Pirma, dėl skurdo mažinimo tikslo, kurį, manau, iškėlKomisijos narys L. Andor - šis tikslas įtrauktas į strategiją "Europa 2020", ir mes jam pritarėme. Nesuprantame, kaip Taryboje galima diskutuoti, dvejoti ir abejoti tuo, ar šis klausimas yra Europos Sąjungos kompetencijoje, kai Sutartyje aiškiai numatyta, kad ES atsakinga ir už šią sritį.
Kita problema - įvairių politikos sričių ryšys ir jų suderinamumas, nes Komisija aiškiai teigia, kad ji pasiekesminių pokyčių strategijoje "Europa 2020", mažindama tikslų skaičių.
Manau, kad esminis pokytis privalo apimti kur kas daugiau nei vien tik tikslų skaičiaus mažinimą. Vis dėlto, esame įsitikinę, kad strategijoje "Europa 2020" būtina atsižvelgti į tikrąją padėtį ES. Iš esmės tie, kurie šiuo metu labiausiai kenčia nuo krizės, tie, kuriems bus suduotas didžiausias smūgis - tai žmonės, kurie iš tiesų kuria ES gerovę.
Esmta, kad prasideda diskusijos, kurios gali pažeisti Europos žmonių interesus, nes gali nulemti investicijų mažinimą kaip tik tada, kai jų labiausiai reikia, kitaip tariant, investicijas į mūsų ilgalaikį kapitalą: švietimo, mokymo ir sveikatos priežiūros sritis.
Todėl, atsižvelgdamas į šią problemą, Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ragina vadovybę susimąstyti, ar valstybės investicijos gali būti sumažintos šioms sritims kaip tik tuo metu, kai silpnas augimas ir sumažėjusios privačios investicijos negali išjudinti ir užtikrinti viešųjų finansų atsigavimo per trumpą laikotarpį.
Tai ypač svarbus tvarkaraščio sudarymo klausimas, ir galime tik apgailestauti, kad ekonomikos ir pinigų politikos atstovai galėjo pritarti netradicinių užimtumo rėmimo ir nedarbo mažinimo priemonių atsisakymui, nepasikonsultavę su socialinių reikalų politikos atstovais, nes padėtis užimtumo ir socialinių reikalų srityje, kaip žinome, Europos Sąjungoje yra tragiška.
Mary Honeyball
autorė. - Pone pirmininke, strategijoje "Europa 2020" siūlomi veiksmai, kuriais galėtų būti pagerintas švietimo sistemų veiklos efektyvumas, padidintas Europos aukštojo mokslo patrauklumas, suteikta jauniems žmonėms daugiau judėjimo galimybių ir parengta mokymo programų, modernizuota darbo rinka, paskatintas darbo jėgos judėjimas ir ugdomi įgūdžiai bei kompetencija, kurie pagerintų įsitraukimą į darbo rinką.
Tam pritarta ir pavasarį įvykusiame Tarybos susitikime, kuriame pareikšta, kad pagrindiniai tikslai, pagal kuriuos reikia imtis veiksmų ES lygmeniu, apima geresnių sąlygų sudarymą moksliniams tyrimams ir plėtrai, geresnį švietimo lygį, mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimą ir jaunų, vyresnių bei žemos kvalifikacijos darbuotojų įsiraukimo į darbo rinką didinimą.
Vis dėlto pasaulio ekonomikos krizlėmbiudžeto mažinimą švietimo sektoriuje Europos Sąjungos valstybėse narėse. Pvz., Latvija išgyvena gilią ekonomikos krizę, biudžetas smarkiai sumažintas trisdešimt keturiose šalies aukštojo mokslo įstaigose, taip pat gresia 50 proc. biudžeto, skirto aukštajam mokslui, mažinimas. Airijos universitetams biudžetas sumažintas 6 proc., ir Didžioji Britanija - ne išimtis, nes Anglijoje Aukštojo mokslo finansavimo taryba mano, kad biudžetas aukštajam mokslui gali būti sumažintas iki 500 mln. EUR.
Dar ne viskas prarasta, ir ne viskas taip niūru. Kai kurioms valstybėms narėms, pvz., Prancūzijai, sekasi geriau, tačiau problema ta, kad valstybėse narėse skiriasi finansavimo lygis. Norint, kad strategija "Europa 2020" būtų veiksminga, mums reikia stipraus ir koordinuoto požiūrio. Todėl raginu Komisiją paaiškinti, visų pirma, kaip ji ketina užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimus siekti švietimo tikslų, numatytų strategijoje "Europa 2020", kad šioje srityje būtų gauta pakankamai paramos ir finansavimo, ir ji nebūtų pamiršta, mėginant kuo greičiau subalansuoti apskaitą ekonomikos krizės laikotarpiu. Antra, kaip ji ketina gauti papildomų biudžeto lėšų šioms svarbioms ES lygmens strategijoms ir programoms.
Michel Barnier
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos ir Pirmininko J. M. Barroso vardu norėčiau pareikšti kelias pastabas dėl strategijos "Europa 2020" ir pritarti labai įdomiems L. Grecho ir L. Hoang Ngoco pranešimams; vėliau šiose diskusijose kalbės mano kolegos, Komisijos nariai J. Hahn ir L. Andor, kurie atsakys į kai kuriuos žodinius klausimus, susijusius su kitais sektoriais: sanglauda, užimtumu, socialine sritimi, moksliniais tyrimais ir plėtra.
Visų mūsų trijų vardu norėčiau padėkoti visiems pranešėjams ir Parlamentui už šią iniciatyvą, kurios imtasi labai sudėtingu ir sunkiu mums visiems laikotarpiu, per ekonomikos krizę, kai dar visai neseniai patyrėme sunkumų dėl euro, kurie aiškiai pabrėžia visų valstybių narių tarpusavio priklausomybę ir poreikį koordinuoti mūsų šalių ekonominės politikos kryptis. Metas reaguoti ir veikti kartu, kiek tai įmanoma, šiomis netikrumo ir krizės aplinkybėmis. Manome, kad per pastarąsias kelias dienas priimti sprendimai yra labai svarbūs.
Neatkartosiu ilgų šio ryto diskusijų su kolega Komisijos nariu O. Rehnu. Akivaizdu, kad turime imtis priemonių, kuriomis pagerintume mūsų ekonomikos politikos koordinavimą, ir manome, kad strategija "Europa 2020" gali būti pirma naujos, stipresnės ir koordinuotos ekonomikos politikos priemonė.
Kovo mėn. pradžioje Komisija savo pasiūlyme dėl šios strategijos jau pabrėžbūtinybę stabilizuoti viešuosiuos finansus. Euro krizė, kurią ką tik išgyvenome, patvirtina, kad ši pozicija vis dar tinkama. Kaip ir mano kolega Komisijos narys O. Rehn, atkreipiau dėmesį į L. Hoang Ngoco pranešime pateiktus pasiūlymus šiais klausimais.
Toliau, ponios ir ponai, yra dar vienas išankstinis reikalavimas siekiant, kad strategija "Europa 2020" būtų sėkminga, t. y. suteikti mūsų ekonomikai, mūsų valstybėms tvirtą arba tobulesnį pagrindą. Be abejonės, tai būtinybprižiūrėti ir reguliuoti finansų rinką, kad ji tarnautų realiajai ekonomikai, o ne atvirkščiai.
Pažadu, kad Komisija laikysis savo veiksmų plano šiose srityse. Kitais metais pateiksime visus būtinus teisėkūros pasiūlymus, kad įtvirtintume įsipareigojimus, kuriuos kartu prisiėmėme per Didžiojo dvidešimtuko susitikimą šiais keturiais pagrindiniais klausimais: skaidrumas, atsakomybė, priežiūra ir krizių prevencija. Turint galvoje šiuos klausimus, kurie svarstyti diskusijose dėl teisėkūros pasiūlymų, iš tiesų manau, kad Parlamentas ir Taryba sugebės greitai pašalinti savo nesutarimus dėl svarstomų tekstų. Čia svarbus finansų priežiūros paketas ir rizikos draudimo fondų dokumentas.
Privalome atkurti pasitikėjimą. Taip pat privalome panaudoti visus išteklius, kad išlaisvintume ekonomikos augimo galimybes. Šis darbas neabejotinai apima daugelį aspektų. Diskusijos, iš esmės šios popietės diskusijos, byloja štai ką: svarbus vidaus rinkos veikimo atkūrimas, regioninpolitika visuose regionuose, įskaitant labiausiai nutolusius regionus, pvz., atokiausius regionus, sanglauda, ekonominis valdymas, viešųjų finansų gyvybingumas, užimtumas, švietimas ir moksliniai tyrimai.
Dėl strategijos "Europa 2020" norėčiau pasiteirauti, apie ką gi mes kalbame? Manau, kad strategija "Europa 2020" privalo suteikti mums galimybių užtikrinti geresnę valstybių narių ekonomikos politikos perspektyvą, kad ateityje išvengtume tam tikro disbalanso ar net tam tikrų konkurencijos apraiškų. Šis disbalansas buvo labai akivaizdus per dabartinę krizę, tačiau stengdamiesi skubiai įveikti šią krizę, kartu privalome gerinti ekonomiką vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Todėl, remdamasi Komisijos pasiūlymais, Europos Vadovų Taryba nustatpenkis bendrus tikslus: pasiekti 75 proc. užimtumo lygį, 3 proc. BVP investuoti į mokslinius tyrimus ir plėtrą, riboti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių, didinti žmonių, turinčių universiteto diplomą, skaičių iki 40 proc. ir pasiekti "20-20-20" tikslus energetikos ir klimato kaitos srityse. Galiausiai, dar yra ir socialinės integracijos skatinimas kovoje su skurdu.
Švietimo ir socialinės integracijos kiekybiniai rodikliai turės būti nustatyti per birželio mėn. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą. Darbas su šiais dviem tikslais vyksta įvairiuose Tarybos forumuose. Labai svarbu suprasti, kad strategija "Europa 2020" nėra tik vizija. Tai, visų pirma, konkreti reformų, kurios bus įgyvendinamos, programa, todėl siūlome septynias pagrindines iniciatyvas, kurios sudarys šios strategijos branduolį.
Be šių pagrindinių iniciatyvų, bus pasitelktos Europos priemonės, visų pirma, bendrosios rinkos, finansinių svertų ir užsienio politikos priemonės, siekiant panaikinti tam tikras kliūtis. Taip pat norėčiau pasveikinti M. Montį parengus pranešimą, kurį jis pristatprieš kelias dienas, ir pareikšti pagarbą L. Grechui, kuris išmintingai atlieka savo darbą, suteikdamas vidaus rinkai humanišką ir konkretesnį aspektą, ko ir aš pats siekiu.
Dėl įgyvendinimo norėčiau pabrėžti, kad keliami tam tikri reikalavimai. Todėl pasiūlytas veiksmingesnis valdymo mechanizmas, kuriuo reikalaujama valstybių narių ir Komisijos įsitraukimo kiekviename stebėsenos proceso etape. Strategija "Europa 2020" taip pat reiškia, kad valstybės narės pačios turės įgyvendinti kai kurias reformas. Nuo šio momento iki metų pabaigos pastarosios turės koordinuotai pateikti nacionalinių reformų programas kartu su stabilumo ir konvergencijos programa pagal Stabilumo ir augimo paktą. Pone L. Hoang Ngocai, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad šį paktą jau dešimtį metų palaikir kairiųjų, ir dešiniųjų pažiūrų vyriausybės.
Ir galiausiai, Komisija ragina Europos Parlamentą ir toliau taip puikiai dirbti savo darbą ir atlikti dar didesnį vaidmenį šioje naujoje strategijoje. Per krizę siekiame perduoti aiškią žinią valstybėms narėms. Toks integruotų gairių, kurias pasiūlKomisija, tikslas. Jos bus priimtos, kai pateiksite savo nuomones. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad šią padėtį reikia spręsti skubiai, privalome įgyvendinti šią strategiją. Turime siekti politinio sutarimo Europos Vadovų Tarybos susitikime, kuris įvyks birželio mėn.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, kalbėkime aiškiai: kitose pasaulio šalyse jau įgyvendinamos vidutinės trukmės socialinės ir ekonominės strategijos. Europa negali atsilikti.
Baigdamas kalbą, norėčiau pabrėžti, kad Europos Parlamentas atlieka savo vaidmenį, ir mes esame jam už tai dėkingi, telkdamas piliečius, visų pirma, per šalių parlamentus; man įspūdį padariniciatyva dėl Paslaugų direktyvos, kurios ėmėsi Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas ir jo pirmininkas Malcolm Harbour ir kuri leido pasiekti šalių parlamentų ir Europos Parlamento sutarimą. Yra ir kitų pavyzdžių, ir tai labai svarbus įsipareigojimas.
Baigdamas norėčiau patvirtinti, kad Komisija elgsis taip, kaip norėsite, tikslingai atliks savo vaidmenį, kad būtų įgyvendinta ši strategija ir kad kartu su jumis būtų pasiektas naujas, geresnės kokybės, tvaresnis ir teisingesnis augimas, kurio tikisi piliečiai.
Ivaylo Kalfin
Biudžeto komiteto nuomonės referentas. - (BG) Pone pirmininke, Komisijos nary, jei svarstytume strategiją "Europa 2020" ne ekonomikos krizės sąlygomis, viskas būtų gerai. Problema ta, kad per dabartinę krizę, po visų įvykių strategija "Europa 2020” nėra pakankamai plataus užmojo ir dinamiška.
Pastarosiomis savaitėmis visi klausimai buvo sutelkti į tai, ar koordinavimo lygis pakankamas, kad Europos Sąjunga galėtų daryti pažangą, kaip ir iki šiol vykdytos Europos politikos atveju. Atsižvelgiant į susiklosčiusią padėtį galima teigti, kad toks koordinavimas ekonomikos augimo laikotarpiu yra tinkamas, tačiau per krizę jis neatitinka reikalavimų. Kitaip tariant, daugelis funkcijų, ne tik koordinavimas, bet ir sprendimų priėmimas, turėtų būti vykdomos Europos lygmeniu, kad Europa galėtų nustatyti platesnio užmojo užduotis ir atlikti svarbesnį vaidmenį, įgyvendinant šį koordinavimą.
Tai esminis klausimas, į kurį reikia atsakyti. Jei nesugebėsime to padaryti, negalėsime tinkamai apibrėžti 2020 m. programos. Manau, per ateinančias savaites visą dėmesį privalome skirti šiam klausimui.
Othmar Karas
Pone pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, džiaugiuosi matydamas J. Hahną, už regionų politiką atsakingą Komisijos narį, ir M. Barnier'į, už vidaus rinką atsakingą Komisijos narį, vieną šalia kito, nes labai svarbu, kad nepriešintume regionų politikos ir vidaus rinkos. Priešingai, siekdami strategijos "Europa 2020" tikslų, turime užtikrinti, kad jos viena kitą papildytų ir kad abi būtų stiprios.
Strategija "Europa 2020" privalo būti pradėta įgyvendinti čia ir dabar, ir tai neturėtų būti tik tikslų katalogas. Strategija "Europa 2020" - tai projektas, skirtas augimui ir užimtumui, ir mums reikia konkrečių projektų, mums reikia priemonių, reikia procedūros, reikia sankcijų mechanizmo, kad ši strategija būtų sėkmingai įgyvendinta. Esu įsitikinęs, kad strategiją "Europa 2020" galėsime įgyvendinti tik tuo atveju, jei būsime pasirengę, jei Europa bus pasirengusi suvokti ES kaip Jungtines Europos Valstybes! Turime mąstyti būtent taip, nes tik taip galėsime kiekvienas prisidėti prie visumos.
Strategija "Europa 2020" reiškia norą sukurti politinę sąjungą. Tai reiškia pinigų sąjungos stiprinimą ir plėtrą, vidaus rinkos stiprinimą ir plėtrą bei jos išlaisvinimą ir žmonių raginimą pasinaudoti galimybe, kurią suteikia Europa, naudotis Europa ir prasiveržti pro jos sienas. Turime sukurti ekonominę sąjungą, kuri būtų politinės sąjungos dalis, taip pat socialinę sąjungą. Dar niekas nepadaryta, o daugelis klausimų net ir nesprendžiami. Strategijoje "Europa 2020" numatyta visuomeninEuropos Sąjunga, o ne nacionalistinar obstrukcinEuropa.
Todėl turime atlikti finansų peržiūrą, ES poveikio vertinimą, įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą, ir, be abejonės, parengti labai konkrečių Europos projektų, skirtų augimui ir užimtumui, taip pat suteikti didesnių laisvių švietimui, mokslui, moksliniams tyrimams ir naujovėms Europoje.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, užduotą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį pakėlus mėlynąją kortelę)
William
Pone pirmininke, norėčiau paklausti O. Karaso, ar Jungtinės Europos Valstybės, kurias jis minėjo savo kalboje, bus kuriamos su Europos tautų sutikimu, ar be šio sutikimo.
Othmar Karas
(DE) Pone pirmininke, visi mes, kurie atstovaujame Europos piliečiams ir nuolatos su jais bendraujame, turime vieną tikslą: dirbti kartu su Europos piliečiais, kad Europa galėtų toliau vystytis ir taptų konkurencingesnė, ir kad Europos piliečių labui pasiektume augimą ir užimtumą. Jei neveiksime kartu, kad taptume stipresni, ir jei kiekvienas paisysime tik savo interesų šiais vis didesnės globalizacijos laikais, ši Bendrija ne sustiprės, o, atvirkščiai, pasidarys silpnesnė. Piliečiai - svarbiausi mūsų sąjungininkai, siekiant bendrų tikslų.
Marita Ulvskog
Pone pirmininke, Europa, dėl kurios šiandien priimame sprendimus, yra ta pati Europa, kuri sprendžia, kaip ji atrodys 2020 m. Sprendimai, kuriuos šiandien atsisakome priimti, lems naujas krizes. Sprendimai, kuriuos šiandien priimame, turi būti ilgalaikiai.
Tai, kad tiek daug sprendimų vis dar yra trumparegiški ir paremti dešiniųjų pažiūrų filosofija, kuri per krizę pasmerkia valstybes bado dietai, yra rimta problema. Tai, kad diskutuojame apie Graikijos pensijų sistemą, užuot svarstę didžiųjų bankininkų ir nekilnojamojo turto bei finansų rinkų veikėjų elgesį, yra didžiulproblema. Turime pakeisti šią padėtį, arba 2020 m. Europa atsidurs dar didesnėje krizėje nei dabar.
Raginu Komisiją stengtis pakeisti veiksmų kryptį ir atsisakyti aklo tikėjimo rinkos sprendimais, kad galėtume reguliuoti rinkas ir investuoti į tas sritis, kurios atneš naudos visiems. Tai gali būti transporto sistema, energijos tiekimas ar kiti svarbūs sprendimai, kurių valstybės narės negali įgyvendinti vienos ir kuriems įgyvendinti ES ir Komisija privalo imtis veiksmų.
Be to, tikiuosi, kad Komisija pasirengusi pateikti pasiūlymus, bylojančius apie tai, kad rimtai vertiname perėjimą prie tvarios visuomenės. Kitaip tariant, pertvarkysime pramonę taip, kad ji taptų konkurencinga ir pajėgi sukurti naujų darbo vietų. Negalėsime to padaryti, jeigu save įtikinėsime, kad galime toliau eiti tuo pačiu keliu. Prireiks investicijų, tačiau galbūt sumažinsime šiuo metu registruotų 28 mln. bedarbių skaičių.
Taip pat raginu Komisiją rodyti pagarbą ES darbuotojams, nes ši pagarba bus reikalinga per šią ekonomikos krizę, kad kartu su jais kurtume stipresnę ir geresnę visuomenę. Kad įveiktume šią krizę, reikės užtikrinti profesinių sąjungų teises ir paversti Europos darbuotojus suinteresuotosiomis šalimis.
Lena Ek
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, mėgdavau sakyti, kad Europoje yra triguba krizė, apimanti finansų rinkų, darbo vietų ir klimato sritis. Deja, dabar turime keturgubą krizę, jei pridėsime valstybės biudžeto krizę. Ji skausmingai ir aiškiai privertsuprasti, kad Europos Sąjungai būtinai reikia vizijos. Didžiausias Europos integracijos dėmesys iki šiol buvo nukreiptas į naujų projektų kūrimą, neužtikrinant, kad jie bus tinkamai įgyvendinti. Manau, atėjo laikas spręsti mūsų problemas ir stiprinti jau esančias institucijas. Galime ištaisyti padarytas klaidas, o Europos Sąjunga vis dar gali dirbti savo piliečių labui ir kartu su jais.
Europai reikia į ateitį žvelgiančios Europos Sąjungos. Mano pozicija aiški: turime siekti tokios Europos, kuri būtų atvira, visapusiška ir ekologiška. Pagrindiniai pasiūlymai Komisijos strategijoje "Europa 2020" yra svarbios priemonės tokiai Europai sukurti, jeigu įstengsime jas įgyvendinti. Ir čia dedu klaustuką.
Pirmiausia, visiems svarbus strategijos tikslas - sukurti dinamiškesnę ir konkurencingesnę ekonomiką. Kai kuriose šalyse moterų dalyvavimas darbo rinkoje siekia vos 40 proc., ir tai apgailėtina. Lyčių lygybe grindžiama darbo rinka yra būtina, siekiant skatinti darbo vietų kūrimą ir spręsti demografines problemas. Manau, Taryba ir Komisija iš tikrųjų rimtai įvertins tai, kad Tarybos išvados keletą mėnesių apėmlyčių lygybės klausimą. Visapusiškai visuomenei reikia daugiau darbo vietų. Nedarbas - pagrindinpriežastis, kodėl egzistuoja skurdas. Jaunimo nedarbas Ispanijoje siekia 44 proc., ir šie duomenys pribloškia.
Turime neribotų galimybių kurti ekologiškas darbo vietas, tačiau mūsų politika turi būti nukreipta viena kryptimi. Efektyviai energiją vartojanti Europa taip pat yra varomoji naujovių jėga. Greitųjų traukinių energetikos ekvivalentas, bendri elektros energijos tinklai ir modernių technologijų pažangieji elektros energijos tinklai yra būtini, siekiant padidinti Europos konkurencingumą.
Norėčiau pagirti liberalių pažiūrų Komisijos narę Neelie Kroes už tai, kad ji pirmoji iš tikrųjų parengaiškų pavyzdinį pasiūlymą dėl skaitmeninės darbotvarkės, ir manau, kad iki birželio mėn. sulauksime panašaus pobūdžio nuodugnių pasiūlymų dėl kitų pavyzdinių platformų, kad galėtume bendradarbiauti ir priimant sprendimus.
Tačiau, Komisijos nary, strategija "Europa 2020" nukreipta viena kryptimi, o jūsų biudžeto pasiūlymas, tiesą sakant, nukreiptas visai kita kryptimi. Kaip ir regioninių fondų, socialinių fondų ir žemės ūkio fondų klausimu, turime racionalizuoti bendras priemones ir padaryti taip, kad jos būtų darnios. Reikia skaidrumo, tos pačios statistikos ir valstybių narių baudimo ir skatinimo principo, kad jos ne tik pasirašytų pasižadėjimus, bet ir jų laikytųsi. Tai svarbu ir Europos piliečiams, ir mums Parlamente. Turime sustiprinti Augimo ir stabilumo paktą, ir visiškai pritariame Komisijos nario Ollio Rehno pasiūlytam dokumentų paketui.
Komisijos nary, kad atkurtume pasitikėjimą, kaip minėjote, reikia pateikti kitų pavyzdinių pasiūlymų rodiklius. Tai atkurtų mūsų pasitikėjimą Komisija, ir galbūt piliečiai vėl pradės mumis pasitikėti, jei sugebėsime bendradarbiauti, priimdami sprendimus.
Pascal Canfin
Pone pirmininke, pone M. Barnier, savo kalboje minėjote M. Monti ataskaitą, kurią jis jums pateikprieš kelias dienas.
M. Monti ataskaitoje yra vienas labai įdomus aspektas - pabrėžiamas neatidėliotinas poreikis žengti į naują fiskalinio bendradarbiavimo etapą. Jame aiškiai paaiškinama, kad Stabilumo ir augimo pakto kriterijus reikia taikyti, bet jeigu jie taikomi vien tik išlaidoms, mažinant jas, tai, be abejonės, prives prie recesijos. Todėl būtina naudotis abiem ramsčiais ir, visų pirma, fiskaliniu ramsčiu, kad valstybės narės galėtų surinkti papildomų pajamų iš ekonominės veiklos ir ūkio subjektų, kuriems per pastaruosius keletą metų mokestinnašta buvo ne kartą mažinta: pelnas iš įmonių, kapitalo ir finansinių sandorių.
Kad tai padarytume, būtinas Europos koordinavimas. Tokia išvada daroma M. Monti ataskaitoje, kuri pateikta prieš dvi dienas. Vis dėlto šis klausimas net neminimas strategijoje "Europa 2020", kurią pateikKomisija. Apie tai neužsimenama ir O. Rehno komunikate, paskelbtame prieš kelias dienas. Tai vienas iš pagrindinių ramsčių, svari papildoma nauda, kurią Komisija šiuo metu gali sukurti. Imkitės to, ir sukursite ryšį - P. Berès ką tik minėjo, kad šios diskusijos šiek tiek primena verdantį katilą; fiskalinis koordinavimas padės sukurti ryšį tarp strategijos "Europa 2020", pranešimų dėl euro zonos valdymo, bendrosios rinkos ir užimtumo bei švietimo klausimų.
Puikiai suprantame, kad laikydamiesi Stabilumo ir augimo pakto - kuris, tarp kitko, labai svarbus - taisyklių, vien tik mažindami išlaidas, žengsime į socialinę ir ekonominę recesiją.
Todėl mano klausimas labai aiškus: pone M. Barnieri, kaip Komisijos atstovas, ką ketinate pasiūlyti per ateinančias savaites? Kaip ketinate įtikinti savo kolegas, - kadangi pats jau esate įsitikinęs - kad veiksmų planas, fiskalinio koordinavimo planas yra būtinas, kad valstybės narės galėtų vėl padidinti pajamas, remdamosi tam tikrais susitarimais?
Kokie jūsų pasiūlymai? Jums suteiktos teisės nereiškia, kad turite likti nebylūs. Komisija turi teisę inicijuoti teisės aktus, tačiau šiandien svarstomų klausimų atžvilgiu tai nebe teisė, o pareiga.
Malcolm Harbour
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pirmiausia visos frakcijos vardu norėčiau pasveikinti visus pranešėjus ir ypač L. Grechą, kuriam rengiant pranešimą šešėliniu pranešėju komitete buvau aš pats. Netrukus tai aptarsiu, o dabar norėčiau pritarti tam, ką pasakP. Berès apie platų šios popietės diskusijų pobūdį. Tačiau šios diskusijos, kita vertus, gana nekryptingos. Daugelio kolegų indėlis iš tiesų labai svarbus, bet, tiesą sakant - kreipiuosi į Komisiją ir Komisijos narį M. Barnierį - tai atspindi ir dokumento "Europa 2020" pobūdį. Jame pateikiama daug puikių idėjų, tačiau jis labai nekryptingas, ir šiuo metu dar labai neišplėtotas. Komisijos narys kalbėjo apie septynias pavyzdines iniciatyvas. Ką gi, kol kas apie jas žinome labai mažai.
Taigi, pirmas dalykas, kurio noriu paprašyti, ar galime užtikrinti, kad Taryba nepriimtų šio pasiūlymo per kitą susitikimą birželio mėn., nes jis dar nėra parengtas? Turime visi kartu skirti jam daugiau laiko ir išsamiai aptarti visas smulkmenas.
Antra, manau, kad bendrosios rinkos pertvarkymas turėtų būti aštuntąja pavyzdine iniciatyva. Tai nebūtų labai sudėtinga, nes tai būtų pati svarbiausia iniciatyva. Kolegos, L. Grech minėjo, kad yra galimybių kurti darbo vietas, skatinti naujoves ir pereiti prie tvaresnės ekonomikos, tačiau piliečiai ir vartotojai turi paremti šį pasiūlymą.
Tai panašu į klausimą, kurį Dartmuto grafas ką tik uždavO. Karui. Piliečiai turi dalyvauti procese, ir jie tai turi padaryti patys. Jie gautų naudos. Tai didelį potencialą turinti priemonė, kuri mums prieinama, ir, atsižvelgiant į tai, kad valstybių biudžetai vis dar sudaro tik 16 proc. Europos ekonomikos, kodėl nepanaudojame viešųjų pirkimo biudžetų naujovėms skatinti, naujoms technologijoms pirkti, mažosioms ir vidutinėms įmonėms remti, kad pastatytume jas ant kojų? Tai pati didžiausia neišplėtota mūsų politikos sritis. Prisiminkime, ką šiandien kalbėjo M. Barnier ir L. Grech, ir M. Monti ataskaitos, prie kurios mes prisidėjome, indėlį. Turime priemonių, tačiau reikia jas įgyvendinti.
Gabriele Zimmer
Pone pirmininke, esame didžiausios Europos Sąjungos istorijoje krizės įkarštyje, tačiau beveik visi sprendimai dėl strateginės krypties pasirinkimo priimami vyriausybių lygmeniu. Europos Parlamentui leista būti tik pašaliniu stebėtoju.
Visos šios dienos diskusijos sukosi aplink konkrečius klausimus, susijusius su užimtumo ir ekonomikos augimo strategija "Europa 2020", ir tai sukuria klaidingą įspūdį, kad kalbame apie Europos ateitį ir jos tolesnės plėtros planą. Galime užduoti žodinių klausimų apie politinę strategijos "Europa 2020" svarbą dabartinės ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis, tačiau mums neleidžiama savo reikalavimais daryti įtakos šiai strategijai ir ją keisti, užglaistyti jos trūkumus ar, galbūt, net pakeisti prioritetus.
Užuot strateginėse kryžkelėse pasirinkę kryptį, spręsdami beveik visus pastaraisiais mėnesiais šiame Parlamente aptartus klausimus įsiveldavome į institucijų jėgos demonstravimą, nepaisydami Lisabonos sutarties, o galbūt net dėl jos kaltės. Daugiausia žalos tai daro Europos Parlamentui. Ir strategijoje "Europa 2020", ir, pvz., integruotose užimtumo gairėse, apie kurias kalbėjo Užimtumo komiteto pirmininkas, Parlamentas laikomas institucija, kurią reikia tik informuoti ir su kuria užtenka pasitarti.
Be to, visuose šiandien pateiktuose pranešimuose toli gražu visapusiškai neapžvelgiami Europos Parlamento reikalavimai ar pozicijos dėl Europos strategijos. Galime pasiūlyti daugelį konkrečių pakeitimų.
Per paskutinę Parlamento kadenciją Europos Parlamentas pateikkonkrečius reikalavimus Tarybai ir valstybėms narėms dėl kovos su skurdu, pašalpų minimalias pajamas gaunantiems asmenims įvedimo ir tokio minimalaus atlyginimo visoje ES nustatymo, kuriuo būtų užtikrinta, kad žmonės negyventų žemiau skurdo ribos. Šie klausimai nebuvo įtraukti į strategiją. Priešingai, kilo grėsmė, kad tam tikri tikslai, pvz., kova su skurdu ir skurdo sumažinimas 25 proc. netgi gali išnykti iš dabartinio strategijos teksto, nes jie neatitinka valstybių narių ar vyriausybių gebėjimų ir interesų.
Net iš pastarųjų dešimties metų duomenų apie užimtumą ES aiškiai matyti, kad netipinis ir nepastovus darbas išaugo iki 60 proc. Vis dėlto, didžiulis netipinio darbo išaugimas turėtų paskatinti mus įvesti tokį modelį strategijoje ir gairėse, kuris būtų nukreiptas į pastovų darbą ir darbą, užtikrinantį, kad žmonės negyventų žemiau skurdo ribos. Tai esminis poreikis, kurį turime patenkinti.
Kita vertus, kol Europos Sąjunga, jos institucijos ir konkreti politika nesiunčia ženklų socialiai atskirtiems žmonėms, tiems, kurie gyvena skurde ar neturi darbo, ar jauniems žmonėms, kurie ateityje nemato perspektyvų, nesugebėsime įtikinti šių grupių, kad bendra Europos Sąjunga - pažangus projektas. Tai demokratijos stygius, kuriam pašalinti nenumatyta jokių sprendimų dabartinėje strategijoje "Europa 2020", ir kartu su piliečiais turėtume kovoti prieš tokią padėtį.
Bastiaan Belder
Dėl problemų, su kuriomis susidūrGraikija ir euro zona, padėtis tapo rimta, siekiant rasti išeitį iš jos būtinas struktūrinis metodas. Siūloma strategija "Europa 2020", kurios tikslas - skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą, siekiama sukurti tokį metodą.
Strategijoje pagrįstai aptariami geros būklės valstybės finansai. Vis dėlto iniciatyva bus naudinga, jeigu bus laikomasi dviejų sąlygų. Pirma, reikia stiprinti Stabilumo ir augimo pakto veikimą, kad tokia padėtis nepasikartotų. Tai ne vien tik struktūrų ir taisyklių, bet ir mąstysenos klausimas. Svarbiausia, kad valstybės narės įvykdytų savo biudžetinius įsipareigojimus, kaip pažymėjau praėjusią savaitę vykusioje konferencijoje Atėnuose.
Reikėtų palankiai vertinti tai, kad valstybės narės vienos kitas ragina griežčiau atsiskaityti Taryboje dėl struktūrinių reformų, kurias reikia įgyvendinti, kad būtų sureguliuoti jų viešieji finansai. Mano manymu, tai reikėtų įtraukti į ekonomikos koordinavimą.
Antra sąlyga, į kurią norėčiau atkreipti dėmesį - Europos Sąjungos nenoras atsigręžti į socialinių reikalų, užimtumo ir socialinės sanglaudos politikos sritis. Tikslai šiose srityse negali būti įgyvendinami Europos lygmeniu; ir ne be pagrindo. Įgyvendindami Lisabonos strategiją supratome, kad toks metodas neveiksmingas. Čia taip pat galioja taisyklė, kad laimi tas, kuris susilaiko; Europa turi laimėti.
Barry Madlener
(NL) Šiandien diskutuojame apie Europos ekonomiką iš ilgalaikės perspektyvos ir apie tai, kaip pasiekti tvarų ekonomikos augimą. Kai Europoje svarstomi šie klausimai, negaliu ramiai miegoti, nes kol kas dar nesulaukėme pakankamai gerų pasiūlymų. Norėčiau priminti visiems šiame Parlamente esantiems EP nariams apie Lisabonos strategiją, pagal kurią Europa susitartapti konkurencingiausia ekonomika pasaulyje. Tai, be abejo, tapo visiška nesėkme.
Viskas, ką Europos Sąjunga padar- padidino biurokratiją, sukūrnereikalingas taisykles - ypač mano šalyje, Nyderlanduose - padidino mokesčius, sukėlmasinę imigraciją, nusikalstamumą ir nesaugumą. Be to, pažvelkime į sąrašą valstybių, siekiančių prisijungti prie ES, su kuriomis kasdien sėdame prie derybų stalo: Albanija, Bosnija, Turkija - tai neturtingos šalys, musulmoniškos šalys, kuriose egzistuoja didelkorupcija ir nusikalstamumas - ir Islandija - bankrutavusi valstybė.
Be to, kasdien šiame Parlamente Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos ir net Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos atstovai tvirtina, kad mums reikia ekologiškos ekonomikos, kad turime skirti milijardus eurų subsidijoms, skirtoms vėjo turbinoms ir ekologiškai elektros energijai, nors mūsų pramontampa vis mažiau konkurencinga, palyginti su Kinija, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Indija.
Stebitės, kad mūsų ekonomika stovi vietoje? Tėra tik vienas būdas sukurti ekonomiškai stiprią Europą. Reikia mažesnės biurokratijos ir mažesnio pareigūnų skaičiaus Briuselyje, taip pat mažesnės biurokratijos valstybėse narėse; reikia ne didinti mokesčius, o juos mažinti; ir reikia užkirsti kelią masinei imigracijai. Neabejotinai reikia pašalinti Graikiją iš euro zonos. Nors kartą pažvelkite į save veidrodyje, čia esantys Parlamento nariai: ką per pastaruosius metus nuveikėte, kad priverstumėte Graikiją laikytis savo įsipareigojimų pagal Stabilumo ir augimo paktą? Jau žinau jūsų atsakymą: visiškai nieko. Visi miegojote, kai šalys, pvz., Graikija, kiekvienais metais švaistEuropos milijardus, kol jos vyriausybpradėjo nebevaldyti padėties.
Jei Europai nepavyks rasti išeities iš šios padėties, manau, mano šalis, Nyderlandai, kaip ir Vokietija, paliks euro zoną.
Gunnar Hökmark
Pone pirmininke, finansinės paramos priemonių paketas, pateiktas beveik prieš dvi savaites, yra būtinybė, tačiau ne problemų, su kuriomis susidūrEuropa, sprendimas. Dabar reikia veikti, reikia priimti sprendimus ir atkurti pasitikėjimą viešaisiais finansais. Noriu pasakyti, kad reikia svarstyti strategiją "Europa 2020", tačiau dar svarbiau svarstyti 2010 m. strategiją, kurioje būtų aprašyti veiksmai, kurių reikia imtis, kad būtų atkurtas augimas, sumažinti deficitai ir įkvėpta šiek tiek optimizmo.
Tačiau neatkūrus pasitikėjimo viešaisiais finansais, nevyks joks augimas. Šiuo klausimu socialistams nesiseka. Jie gina tas pačias politikos kryptis, kurios ir lėmdeficitus ir krizę Graikijoje, Ispanijoje, Portugalijoje ir kitose valstybėse. Pranešėjas L. Hoang Ngoc teigia, kad turėtume toliau tęsti šias politikos kryptis ir palaukti, prieš mažindami deficitus. M. Ulvskog iš Švedijos siūlo didinti išlaidas. Socialistai tapo grėsme gerovei, atsigavimui ir naujų darbo vietų kūrimui, kurių reikia Europai. Galiu jus patikinti, kad tada, kai socialistams nepasiseks, mes, PPE frakcijos nariai, remsime tuos veiksmus, kurių reikia imtis: sumažinti deficitus, atkurti pasitikėjimą ir imtis reformų, kurių tikslas - skatinti augimą ir kurti naujas darbo vietas. Būtent to reikia Europai, ir mes tai ginsime, priimsime sudėtingus sprendimus ir imsimės atsakomybės, kai kiti nesugebės to padaryti.
Alejandro Cercas
(ES) Pone pirmininke, turiu sugaišti kelias akimirkas ir paprašyti prieš mane kalbėjusio nario nuvykti į Graikiją ir paklausti, kas atsakingas už tas problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria jos darbuotojai. Jie laukia ne Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos. Ne, pone. Jie tikisi tikrų politinių permainų, pvz., tokių, kurios gali įvykti, įgyvendinus strategiją "Europa 2020".
Jei mūsų analizklaidinga, ir sprendimai bus klaidingi. Analizės rezultatai turi būti tokie, kurie patvirtintų, kad Europa smarkiai kenčia dėl godumo, dėl to, kad nėra reguliavimo ir ekonominio valdymo, dėl to, kad gyventojai nepakankamai išsilavinę ir darnūs, dėl to, kad stinga socialinio teisingumo, dėl to, kad ekonomikos augimas yra mažas, dėl lėto užimtumo augimo ir dėl to, kad yra didžiulių mažai kvalifikuotų žmonių grupių, kurios neįsitraukia į darbo rinką.
Pone pirmininke, per ateinančius dešimtį metų reikia stengtis padidinti dirbančių žmonių skaičių ir užtikrinti, kad jie būtų geriau pasirengę išsilavinimo požiūriu laimėti produktyvumo mūšį. Europa netaps konkurencinga, jei nelaimės produktyvumo mūšio. Vietą pasaulyje užsitikrinsime ne mažindami atlyginimus, naikindami socialinius standartus, o keldami žinių lygį, stiprindami solidarumą ir socialinę sanglaudą mūsų visuomenėje. Tai mūsų stipriosios savybės. Privalome paversti Europą išties suvienytu žemynu, turinčiu aiškų projektą, aiškius tikslus ir ekonominį valdymą, kuris įgalintų mus reaguoti ne tik į ekstremalias šiandienos aplinkybes, bet ir į rytojaus iššūkius.
Tokios mūsų viltys. Tokias viltis puoselėja didžioji Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto narių dauguma, kuri nekreipdėmesio į užburiančias dainas tų, kurie siekia grįžti prie idėjos "kiekvienas už save", kuria griaunamas solidarumas.
Pone pirmininke, manome, kad strategija "Europa 2020" pasieks Europos piliečius, kurie mūsų prašo daugiau darbo vietų, aukšto lygio užimtumo ir ekonominio valdymo, taip pat geresnio mokesčių konsolidavimo. Mokesčių konsolidavimas yra geras, tačiau būtinas ir socialinis bei ekonominis konsolidavimas, nes kitaip nieko nepasieksime.
Michael Theurer
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, girdėjome, kad finansų rinkose reikia taikyti naują reguliavimo sistemą, kad ateityje galėtume išvengti perteklių, kurie sukėlkrizę.
Vis dėlto, jei atkreipsime dėmesį į pagrindines vyriausybių įsiskolinimo priežastis, taps aišku, kad Parlamente per daug kalbame apie valstybės skolą ir per mažai apie tai, kaip galime pasiekti gerovės ir augimo. Kas lemia mūsų augimą? Mūsų augimas ir gerovpriklauso nuo Europos Sąjungos žmonių, kurie kuria produktus ir naujas idėjas, kurias taip pat galima parduoti pasaulio rinkoje.
Todėl teisinga, kad vienas skyrius strategijoje "Europa 2020" skiriamas "Inovacijų Sąjungai". Didžiausią dėmesį turime skirti išradimams ir mokslinių tyrimų ir plėtros stiprinimui. Be to, svarbu padidinti mokslinių tyrimų finansavimo ir regioninės plėtros politikos sąveiką. Šiose srityse galima dar daug ką pasiekti. Kartu su liberalais ir Vokietijos laisvąja demokratų partija (FDP) manome, kad didžiausią dėmesį reikia skirti mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Turėtume pasirūpinti, kad ES skirtų finansavimą taip, kad MVĮ iš tiesų pasiektų tos lėšos ir kad universitetai ir koledžai galėtų perduoti technologijas MVĮ. Turime skatinti žmones paimti likimo vadeles į savo rankas, prisiimant asmeninę atsakomybę ir patiems imantis iniciatyvos. Vyriausybnegali kurti darbo vietų; jas turi kurti pati ekonomika.
Elisabeth Schroedter
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, akivaizdu, kad supratote, jog pereiti prie ekologinės ekonomikos plėtros reikia jau dabar, nes klimato kaita kelia grėsmę sėkmingai ES ekonomikos plėtotei.
Vis dėlto strategijoje "Europa 2020" nėra ryšio tarp ekonomikos pokyčių, susijusių su aplinkos apsauga, ir ekologiško užimtumo strategijos. Atlikti tyrimai rodo, kad vien tik perėjus prie kitokio energijos vartojimo modelio, galima sukurti 8 mln. naujų darbo vietų. Todėl ekologiškų darbo vietų kūrimo iniciatyva turi būti įtraukta į strategiją "Europa 2020". Ši iniciatyva turi atsispindėti konkrečiose priemonėse ir integruotose gairėse. Todėl reikia stabilių teisinių ir politinių pagrindų, kad investuotojai iš tikrųjų investuotų į ekologiškų darbo vietų kūrimą. Tai apima ir mokslinių tyrimų ir plėtros bei ekonomikos ryšių kūrimą, naujovių kūrimo grupių skatinimą ir galimybę skatinti šių grupių veiklą nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose. Tai numatyta L. van Nistelrooijo pranešime, ir aš tam pritariu. Nors nepritariu tiems, kurie siekia nustatyti su lėšų skyrimo programa susijusius reikalavimus minėtiems regionams, postūmis, kurį duoda šis pranešimas ir pateikti pasiūlymai, nukreipti tinkama linkme ir prisidės prie ekologiškų darbo vietų kūrimo.
Kita vertus, užimtumo strategijoje taip pat turime skirti daug dėmesio perėjimo prie ekologinės ekonomikos kurso kūrimui, darbuotojų įtraukimui ir jų parengimui tokiam perėjimui. Šiuos žodžius skiriu Komisijos nariui L. Andorui. Iš esmės pateiktos užimtumo politikos gairės teisingos ir subalansuotos. Ypač svarbu tai, kad švietimas pabrėžiamas kaip sritis, kuriai bus skiriamas atskiras dėmesys. Šioje srityje siūlomos didelės galimybės nutraukti skurdo ciklą. Tai kertinis ekologiško užimtumo strategijos akmuo, ir tai labai svarbi strategijos "Europa 2020" sąlyga. Tačiau turime tobulinti gaires. Užimtumo gairių vaidmuo labai svarbus, t. y. jos suteiks mums galimybių iš tiesų išnaudoti ekologiškų darbo vietų potencialą.
Konrad Szymański
(PL) Galima padaryti labai įvairių išvadų, vertinant lėtą Europos ekonomikos augimą ir krizės sukeltą žlugimą. Be abejo, galima sutikti su šio Parlamento nariais, kurie ragina mažinti kompensacijas ir administracinę bei su informavimu susijusią naštą, kuri užkraunama ne tik valstybėms narėms, bet ir Europos Sąjungai ir šiam Parlamentui. Vis dėlto, kyla grėsmė, kad taikomas gydymas bus daug baisesnis už pačią ligą. Viena iš tokių priemonių, kuri pakenktų Europos augimui - Europos Sąjungos vaidmens didinimas, bendradarbiaujant mokesčių srityje ir koordinuojant mokesčius, o paskui derinant teisės aktus mokesčių srityje. Mokesčių konkurencija, kaip ir bet kuri konkurencija, naudinga piliečiams ir rinkoms. Ji suteikia galimybę siekti geresnių rezultatų ir yra svarbi mūsų konkurencingumui pasaulyje. Todėl bendrosios laisvės ir bendroji rinka, taip pat Europos Sąjungos kompetencijos nedidinimas turėtų būti pagrindiniai ES ekonominės politikos principai.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone pirmininke, norime pasakyti, kad atėjo laikas liautis žaisti žodžių žaidimus ir pradėti kalbėti apie tikras problemas, su kuriomis mūsų šalyse susiduria dauguma moterų ir vyrų; apie kančią; apie tai, kad Europos Sąjungoje, kuri yra viena iš turtingiausių pasaulio vietų, ir kurioje vis dar gaunami gėdingai dideli pelnai, nesiimant jokių priemonių jiems kontroliuoti, daugiau nei 85 mln. žmonių gyvena žemiau skurdo ribos. Mes norėtume kalbėti apie pastovių darbo vietų stygių ir mažą atlyginimą, kurį gauna darbuotojai; apie jaunus žmones ir moteris, kurie negali rasti darbo; apie 23 mln. bedarbių. Norėtume kalbėti apie vyresniojo amžiaus žmones, kuriems nesudaromos padorios sąlygos išeiti į pensiją, ir apie vaikus, kurių ateitis yra įkeista.
Norėčiau kalbėti aiškiai: strategijoje "Europa 2020" siūlomas tas pats kelias, kuriuo ėjome, kai prasidėjo krizė. Europos Komisija nenori analizuoti dabartinės krizės priežasčių ir nenori suprasti padarinių, kuriuos sukėlsvarbiausi politikos sričių, kurių ji laikėsi įgyvendindama Lisabonos strategiją, principai: ekonomikos sektorių, įskaitant finansines paslaugas, liberalizavimas ir darbo lankstumas, kurį ji vadino lankstumo ir užimtumo garantijomis.
Šiuo metu siekiama sukurti galimybes didesniam turto koncentravimui, pasinaudojant įvairiomis direktyvomis, kurios palengvintų strateginių ekonomikos sektorių privatizavimą ir išpuolius, nukreiptus prieš viešąsias paslaugas, kurios domina ekonomines grupes sveikatos, socialinės apsaugos ir švietimo srityse; bet ką, kas tik duotų pelną. Slepiama tai, kad tik atsiribojimas nuo šių politikos sričių suteiktų galimybę pakeisti kryptį ir tik tai galėtų paskatinti socialinę pažangą. Nepaisant to, tęsiame šią politiką ir teigiame, kad laikas atsisakyti Stabilumo ir augimo pakto ir pakeisti jį socialinės plėtros ir pažangos programa. Šios programos prioritetai privalo būti gamyba, geros kokybės viešosios paslaugos, darbo vietos, kuriose būtų užtikrintos darbuotojų teisės, atlyginimai, padorios pensijos ir išėjimo į pensiją sąlygos, socialinįtrauktis ir teisingas turto padalijimas ir paskirstymas. Šiems prioritetams įgyvendinti būtina tikra ekonominir socialinsanglauda, akivaizdus ES biudžeto stiprinimas, solidarumas, viešosios politikos sritys ir valstybės atliekama svarbiausių ekonomikos sektorių kontrolė.
Esame įsitikinę, kad darbuotojai ir žmonės toliau už tai kovos, pvz., rytoj Graikijoje ar gegužės 29 d. Portugalijoje; mes reiškiame pagarbą jų kovai.
William
Pone pirmininke, nekyla abejonių, kad strategijoje "Europa 2020" išdėstyta daug įdomių dalykų, tačiau iki 2020 m. prie ES prisijungs penkios, ir labai tikėtina, kad net aštuonios naujos šalys. 2010 m. dvylika ES šalių yra bendrų įmokų mokėtojos. Kitos penkiolika valstybių narių subsidijuojamos.
Regis, nviena iš naujų šalių nebus įmokų mokėtoja. Todėl tikėtina, kad 2020 m. ne mažiau kaip 23 šalys bus subsidijuojamos. Taigi, iki 2020 m. ES praktiškai taps "lėšų perleidimo sąjunga", perleidžiančia lėšas iš dvylika įmokas mokančių šalių į 23 subsidijuojamas šalis. Deja, neteisinga, kad į šį procesą įtraukiami JK mokesčių mokėtojai. Palyginti nuskurdinta JK - antra pagal dydį įmokų į ES biudžetą mokėtoja.
Vokietijoje per paskutinius provincijų rinkimus Šiaurės Reino-Vestfalijos rinkėjai davneigiamą atsakymą savo koalicijai, taigi ir "lėšų perleidimo sąjungai". Per ateinančius dešimtį metų rinkėjai kitose įmokas mokančiose valstybėse taip pat pasakys "ne". Iki 2020 m. spraga taps neįveikiama. JK nėra suinteresuota sukurti ekonominį chaosą, tačiau plėtrai tučtuojau nesiliovus, to ir sulauksime - ekonominio chaoso. Todėl strategijoje "Europa 2020" neatskleidžiama dabartinių problemų esmė.
Krisztina Morvai
(HU) Ponios ir ponai, su visa pagarba norėčiau pasiteirauti, ar jums neatrodo, kad vyksta neįtikėtinai keisti dalykai? Ypač svarbiose diskusijose dėl ekonomikos ir finansų krizės, kuri tapo daugelio milijonų europiečių tragedijos priežastimi, dalyvauja tik apie keturiasdešimt žmonių. Raginame Europos ūkio subjektus ir piliečius taupyti energiją, tačiau paskaičiuokime, kiek per pastarąsias tris dienas - tai pasakytina ir apie kiekvieną plenarinį posėdį - išeikvojome energijos, kad būtų apšviesti šie rūmai, dydžiu prilygstantys stadionui, kuriuose sėdi tik keturiasdešimt žmonių, išskyrus balsavimus. Dvidešimt septyniose vertėjų kabinose sėdi po tris vertėjus, o tai reiškia 81 aukštos kvalifikacijos vertėją žodžiu, kurie mums verčia. Dalyvaujant keturiasdešimčiai Europos Parlamento narių, vienam nariui tenka po du vertėjus. Ar nemanome, kad laikas susimąstyti ir nustoti raginti pensininkus, ugniagesius, slauges ir mokytojus nuolat veržtis diržus?
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Krizės metu, kai Europos Sąjungos vientisumui gresia pavojus, skatindami ekonomikos augimą, turėtume ypatingą dėmesį skirti Europos Sąjungos sanglaudai. Vis dar nežinome, ar krizpadidins skirtumus tarp įvairių Europos regionų. Istoriniai skirtumai regionų plėtros lygmeniu gali padidėti, ir galbūt būsime naujų skiriančiųjų veiksnių atsiradimo liudininkai.
Šiomis aplinkybėmis visų pirma reikia mechanizmų, kurie mažintų regionų skirtumus, ir stiprios regioninės politikos tęsimas - būdas šiam tikslui pasiekti. Esant tokiai padėčiai neprotinga atsisakyti šios politikos ir gerokai mažinti finansavimą vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes tai sukeltų rimtą grėsmę ekonomikos augimo skatinimui ir Europos vienybei.
Ir strategijoje "Europa 2020", ir sanglaudos politikoje siekiama to paties tikslo. Jos abi daro lemiamą įtaką ekonomikos atgaivinimui ir turi didžiulę reikšmę Europos solidarumo politikai. Tačiau reikia geresnio jų koordinavimo. Naujų, atskirų teminių fondų kūrimas, reaguojant į naujus iššūkius, būtų laiko ir pinigų švaistymas, taip pat uždelstų strategijos "Europa 2020" įgyvendinimą ir pasmerktų ją Lisabonos sutarties likimui. Privalome užtikrinti pagrindinių infrastruktūros projektų finansavimą ir atsisakyti regioninės politikos denacionalizacijos.
Šiuo metu dažnai juntame stiprų spaudimą iš tam tikrų valstybių narių vyriausybių ir iš Europos Komisijos nutraukti ar sumažinti išlaidas regioninei politikai. Tačiau Europos Parlamentas turi aiškią poziciją, kurią išreiškia pranešime, kurį rengiant buvau šešėline pranešėja. Reikia stipresnės, o ne silpnesnės sanglaudos politikos. Reikia tikro Europos solidarumo.
Evelyne Gebhardt
(EN) Pone pirmininke, pone Grechai, norėčiau pasveikinti jus parengus iš tikrųjų puikų pranešimą, kurį mums pateikėte ir kuris mums suteikia pagrindą, kuriuo remdamiesi galime judėti pirmyn. Ačiū už tai, kad pavartojote frazę, kurią ir pati vartoju visą laiką, o būtent, kad ekonomika turi tarnauti žmonėms, o ne atvirkščiai. Būtent tuo turi būti pagrįsta Europos Sąjungos politika.
Savo pranešime taip pat gana teisingai pažymėjote, kad labai svarbu atlikti atitinkamą socialinio, su vartotojais susijusio aplinkos apsaugos ir ekonominio poveikio, kurį daro vidaus rinka ir mūsų priimami sprendimai, vertinimą. Būtent to iki šiol trūko arba tai nebuvo pakankamai akivaizdu mūsų piliečiams. Labai svarbu nurodyti tikrus humanistinius ir holistinius mūsų politikos aspektus, net tuo atveju, kai kalbame apie vidaus rinką.
Savo pranešime taip pat atkreipiate dėmesį į vieną dalyką, kuris mums, socialdemokratams, itin svarbus: tai, kad socialinpolitika turi būti laikoma vidaus rinkos politikos pagrindu ir kad labai svarbi bendro ekonominio intereso paslaugų apsauga. Be to, raginate kurti strategiją, kurioje būtų numatytas geresnis vidaus rinkos socialinių pranašumų perdavimas.
Vos apsvarstę šiuos kelis dalykus, suprasime, kad galime daug pasiekti, jei tik mus parems Europos Komisija. Be to, labai tikiuosi, kad Komisija nuoširdžiai pasinaudos proga, kuri suteikta L. Grecho pranešime, pabrėžti ES piliečių pažangos klausimą. Labai to prašau; kaip žinome, M. Barnier jau sutiko tai padaryti. Jei analizuosime vidaus rinką šiuo požiūriu, Europos Sąjungos politika bus kur kas geriau priimta, ir tada galėsime tikėtis geresnės ateities.
Robert Rochefort
(FR) Pone pirmininke, šiose diskusijose dėl 2020 m. strategijos aš irgi norėčiau pasinaudoti labai įdomiu L. Grecho pranešimu ir jums pasakyti, kad esu įsitikinęs, jog šioje būsimoje strategijoje vartotojai negali būti pamiršti.
Žiūrėdamas į Komisijos tekstą dėl 2020 m. strategijos matau, kad apie vartotojus visai neužsimenama. Per dabartinę krizę turite atminti, kad nors investicijos, be abejo, yra svarbiausias kintamasis, tačiau vartojimas įvairiose valstybėse sudaro nuo 60 iki 70 proc. mūsų BVP.
Todėl norėčiau, kad 2020 m. strategijoje būtų daugiau einama šia kryptimi. Norėčiau matyti, kaip Europa tampa kitokio vartojimo modelio - t. y. pagrįsto žinių trikampiu ir tvariu vystymusi - pioniere, norėčiau matyti gamybos sąlygas ir vartotojams svarbius ir kartu su jais kuriamus produktus galinčią kurti Europą, kuri didžiausią dėmesį skirtų kokybei, o ne kiekybei dėl kiekybės. Norėčiau matyti tokią geresnę konkurenciją, kuri neskatintų "nuolaidų dėl nuolaidų", o kuri tarnautų tam, kad būtų užtikrintas didesnis vartotojų pasitenkinimas.
Mano klausimas, Komisijos nary, yra visiškai paprastas. Ar ketinate siūlyte Pirmininkui J. M. Barroso ir Komisijos narių kolegijai sukurti šios srities darbo grupę, siekiant, kad vartotojai būtų laikomi ne priderinamu kintamuoju kaip pasyvūs individai, o aktyviais jūsų pusėje, mūsų pusėje esančiais dalyviais, kad galėtume sukurti tokią ateities visuomenę, kokios mums taip labai reikia?
Emilie Turunen
(DA) Pone pirmininke, norėčiau šiek tiek pakalbėti apie strategijos "Europa 2020" socialinius ir užimtumo aspektus ir Komisijos pastangas šioje srityje. Esu tikra, kad jokia paslaptis, jog Žaliųjų frakcijai / Europos laisvajam aljansui už dabartinį būtų labiau patikęs daug platesnio užmojo 2020 m. planas, kuriame būtų tvirtai norima apibrėžti, kaip Europa ketina ateityje save remti ir nustatyti aukštus socialinius ir užimtumo tikslus. Tačiau šiuo metu turime tokią padėtį, kai valstybės narės neturėjo jokių paskatų plėtoti Komisijos pateikto plano. Vietoj to valstybės narės eina atgal.
Pirmiausia, dėl kovos su skurdu: daug valstybių narių kėlklausimą, ar ES iš tiesų turi kompetenciją kovoti su skurdu ir nustatyti specialius skurdo mažinimo tikslus. Į tai galėčiau paprasčiausiai atsakyti, kad šiuo klausimu yra sukurta teisinbazė, daugelyje naujos Lisabonos sutarties vietų, pvz., Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9 ir 153 straipsniuose. Taigi tai - tiesiog veiksmų pradžios klausimas. Antra, kitos valstybės narės, įskaitant manąją, Daniją, kritikavo skurdo apibrėžimą. Be abejo, turime sukurti gerą apibrėžimą. Tačiau šiais argumentais negalima paslėpti fakto, kad kalbame apie vieną dalyką: ar iš tiesų norime kovoti su skurdu Europoje. Būtent apie tai yra tikroji diskusija.
Ar norime sumažinti Europoje skurde gyvenančių žmonių skaičių, kuris šiuo metu siekia 84 mln.? Ar norime sumažinti skurdžiai gyvenančių darbuotojų skaičių, kuris siekia beveik 17 mln.? Ar norime, kad visi ne tik turėtų darbą, bet turėtų gerą ir tinkamą darbą? Ar norime, kad jaunimas galėtų patekti į darbo rinką? Taip, be abejo, mes to norime ir būtent todėl mums reikia specialių su socialiniais klausimais susijusių ir užimtumo srities klausimų. Šiuo metu Europa patiria ekonomikos krizę, tačiau negalime leisti, kad tai užblokuotų mūsų mąstymą ir mus verstų bijoti šiose srityse išsikelti plataus užmojo tikslus. Jei neturėsime drąsos to padaryti dabar, tai pablogins Europos ekonomikos padėtį ir mūsų socialinę sanglaudą. Taigi, Komisijos nariai, ponios ir ponai, norėčiau pasakyti, kad svarbiausia yra politinvalia. Tikiuosi, kad Parlamentas ir Komisija imsis lyderio vaidmens ir paragins tas valstybes nares, kurios delsia, užuot prisiėmę įsipareigojimus dėl socialinės Europos 2020 m. Tikiuosi, kad jūs, kaip Komisijos nariai, esate pasirengę tai padaryti.
Oldřich Vlasák
(CS) Praleidome visą dieną diskutuodami dėl norimo strateginio plano Europos Sąjungai. Tačiau, mano nuomone, pirmiausia klausimą dėl norimos būsimos plėtros turėtume kelti savo piliečiams ir tiems, su kuriais šis klausimas susijęs labiausiai, t. y. merams ir vietos valdžios nariams. Šiuo požiūriu man didelį nusivylimą kelia tai, kad strategijoje "Europa 2020" nepakankamai pabrėžtas vietos valdžios vaidmuo. Strategijoje teisingai paminėta, kad būtina stiprinti regionų ir vietos partnerių ryšius, tačiau neaišku, kaip partnerystės principas turėtų būti taikomas praktikoje. Be to, konsultavimosi procesas yra savanoriškas ir šis principas jokiu būdu nėra privalomas valstybėms narėms priimant sprendimus. Galiu tai patvirtinti vienu konkrečiu pavyzdžiu. Kai Čekijos Respublikos savivaldybių federacija pateikpastabas dėl mūsų vyriausybės pozicijos dėl strategijos "Europa 2020", šios pastabos ne tik nebuvo įtrauktos į poziciją, bet federacija netgi negavo tinkamo atsakymo apie tai, kas buvo su jomis padaryta.
Jei nenorime, kad pasikartotų Lisabonos sutarties nesėkmė, negalime ir toliau ignoruoti vietos valdžios, kuri yra visų valstybių narių viešojo administravimo dalis ir kurios vaidmuo yra labai svarbus įgyvendinant bet kurios srities Europos politiką, balso. Priešingai, privalomos konsultacijos su "žemiau" esančiais veikėjais prisidėtų prie gyvybiškai svarbių išvadų dėl teisingo, veiksmingo ir efektyvaus patvirtintų priemonių įgyvendinimo. Todėl norėčiau paraginti Komisiją atidžiai stebėti vietos valdžios integravimą visame procese.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Pone pirmininke, dabartinLisabonos strategija paprasčiausiai buvo pervadinta strategija "Europa 2020". Iš esmės Komisijos pasiūlymais dabartiniai tikslai nebuvo bendrai pakeisti ir, svarbiausia, jie ne tik nebuvo pasiekti, bet ir pastarųjų dešimties metų pažanga parodė, kad Europos Sąjungos piliečių gyvenimo standartas suprastėjo. Nepaisant to, į Komisijos pateiktus pasiūlymus nepakankamai įtrauktas socialinis aspektas. Todėl klausiame: kokias priemones Komisija siūlo, kad būtų užkirstas kelias rinkos atskaitomybės nebuvimui, atleidimui bet kuriuo laiku ir darbo nesaugumo augimui? Ar Tarptautinio valiutos fondo dalyvavimas nereiškia dar sudėtingesnių sąlygų valstybėms narėms ir žmonėms? Mūsų nuomone, jei Stabilumo paktas nebus pakeistas socialiniams tikslams pasiekti skirtu paktu, dar labiau bus užveržta kilpa aplink žmonių kaklą ir reikės dar daugiau aukų.
Timo Soini
(FI) Pone pirmininke, kai devintajame dešimtmetyje studijavau Helsinkio universitete, Sovietų Sąjunga vis dar buvo stipri. Kai ten buvo problemų, jie reikalavo daugiau socializmo. Dabar esu vidutinio amžiaus čia, Europos Sąjungoje, gyvenančios šeimos tėvas ir kai čia kyla problemų, raginame imtis didesnės integracijos. Filosofija yra stebinamai panaši, toks pat bus ir rezultatas - tai neveiks.
Pagrindu laikykime tautines valstybes. Todėl - kaip sakome Suomijoje - nedalykime duonos, kol ji neiškepta. Kurkime darbo vietas ir tinkamas sąlygas. Tai bus mūsų stiprybės šaltinis. Būtent taip pasieksime pažangą. Mums trūksta darbdavių - ne darbuotojų, bet darbdavių, kurie galėtų žmonėms duoti darbo.
Labai svarbios yra mažosios įmonės. Turėtume atidėti diskusijas dėl savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiko direktyvos iki kitos mėnesinės sesijos. Tai yra tipiškas pavyzdys, kai turėtume stoti į nepriklausomų verslininkų pusę, kurie kuria darbo vietas, kurie daro gera ir kurie įdarbina žmones. Tačiau dabar kyla pavojus, kad prarasime darbo vietas dėl administracinių sprendimų. Aš iš tiesų myliu Europą, net jei nemyliu Europos Sąjungos.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, pasaulio futbolo čempionato metais Tarybos ponios ir ponai galėtų pasimokyti iš futbolo, kad geras žaidimas neįmanomas, jei teisėjas pernelyg prižiūri kiekvieną žaidėją. Tačiau žaidimas be taisyklių, be teisėjo ir be baudų baigtųsi chaosu. Būtent tokia yra dabartinių reikalų būklė!
Pats laikas, kad strategija "Europa 2020" pagaliau sustabdytų rizikos draudimo fondų spekuliantus. Dabar indėlį turi įdėti tie, kas gražiai prasigyveno iš metų metus trukusių spekuliacijų ir lupikiškų palūkanų. Sąskaitą apmokėti reikėtų paprašyti ne smulkių santaupų turinčių asmenų, bet įmonių, turinčių didžiulius spekuliacinius pelnus.
Be to, sanglaudos politika negalima ignoruoti euro krizės. Net be pastarojo pagalbos paketo Graikija ir praeityje gavo neproporcingą naudą iš žemės ūkio ir regioninių fondų. Nepadarius būtinų struktūrinių pokyčių, šie pinigai aiškiai nutekėjo ir nepaisant metų metus trukusio finansavimo, šalis buvo nuvesta prie žlugimo. Nesuprantu, kodėl turėtume palikti atsuktą pinigų čiaupą, esant tokiai padėčiai. Kodėl neklausome Komisijos nario O. I. Rehno, kuris pateikgana protingą pasiūlymą nutraukti finansavimą? Galiausiai, negalime leisti, kad ES nusiristų iki pervedimų sąjungos lygio. Centralizuota planinekonomika, kurią kai kas iš jūsų norėtų matyti, dar nepasiteisino, netgi jei tokia ekonomika formuojama Briuselyje.
Tai ko mums reikia? Biudžetinės politikos, už kurią būtume atsakingi patys, o jei tai neveikia - drąsių ir veiksmingų sankcijų priemonių. Visa tai turi būti įtraukta į strategiją "Europa 2020".
Jean-Paul Gauzès
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Europoje susidariusi ekonomikos ir finansų padėtis visiškai pateisina drastiškas priemones, kurių buvo imtasi, ypač euro zonos stabilizavimo priemones ir priemones, kaip išvengti mūsų bendros valiutos susilpnėjimo. Padėties skubumas pateisina patvirtintą praktinį metodą. Tačiau patvirtintų priemonių įgyvendinimo požiūriu reikėtų užtikrinti, kad neperžengdamas savo įgaliojimų Parlamentas dalyvaus ir galės vykdyti savo demokratijos kontrolę tinkamomis sąlygomis.
Iš tiesų privalome užtikrinti, kad mūsų kolegos piliečiai neprarastų pasitikėjimo ir kad galėtų vėl pasitikėti politinėmis institucijomis. Be tokio pasitikėjimo nebus įmanoma įgyvendinti jokios struktūrinės reformos ar priimti būtinų griežtų priemonių.
Susidūrusi su finansų krize, Europa nebuvo neaktyvi. Tai sakome nepakankamai dažnai. 2009 m. parengėme ir patvirtinome reglamentus dėl kredito reitingų agentūrų ir Komisija netrukus paskelbs šių reglamentų įgyvendinimo nuostatas. Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komitetas prieš keletą dienų balsavo dėl paketo dėl finansinės veiklos priežiūros. Praėjusį pirmadienį tas pats komitetas didžiąja balsų dauguma patvirtino pranešimą dėl rizikos draudimo fondų valdytojų.
Buvo pradėti trišaliai dialogai, ieškant susitarimo su Taryba. Tokį susitarimą reikia pasiekti greitai, kad mūsų institucijos išsaugotų savo patikimumą. Mūsų kolegos piliečiai dažnai mūsų klausia: "Ką daro Europa?". Privalome patenkinti jų lūkesčius.
Šiuo požiūriu norėčiau jus, Komisijos nary, pasveikinti dėl jūsų ryžto ir paskatinti tęsti jūsų parengtą darbo programą, laikantis įsipareigojimų, kuriuos padarėte klausymo metu. Jūsų plataus užmojo, tačiau svarbus laiko grafikas turi mūsų paramą. Turime stovėti petys į petį su jumis, kad būtų vykdomas būtinas finansinių paslaugų reguliavimas. Tai nėra finansų sektoriaus erzinimo klausimas, tai yra taisyklių kūrimas, siekiant užtikrinti, kad veikla, kuri turi būti reguliuojama, būtų reguliuojama ir kad sandoriai būtų atliekami saugiau ir skaidriau.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Komisijos nariai, ponios ir ponai, šiandien Europa susiduria su dviem didžiuliais uždaviniais: naujos strategijos, dėl kurios dabar diskutuojame ir kuri, mano manymu, gražiai formuojama, sukūrimu. Tačiau Europa atsidurs virsmo taške, jei ji neras naujos modus operandi. Praėjusių savaičių įvykiai Graikijos krizės atžvilgiu rodo, - čia nesutinku su J. P. Gauzèsu, nes, deja, Europos Sąjunga ir valstybės narės ir ypač A. Merkel pavėluotai reagavo į šią padėtį, - kad Europa yra virsmo taške. Tai ypač pavojingas virsmo taškas, kuriame bus nuspręsta, ar keliausime link renacionalizacijos, nacionalinio pasitraukimo ir egoizmo ar link bendrijos. Jei neisime bendrijos link, M. Barniero parengta programa nebus įgyvendinta ir taps bevertė. Labai svarbu, kad nepamirštume, jog nustatydami naujus tikslus nepamirštume apie savo ankstesnę politiką, sanglaudos politika, bendrą žemės ūkio politiką arba, jei pažiūrėčiau į Komisijos narį L. Andorą, apie Europos socialinio modelio atgaivinimą. Esame virsmo taške, mieli kolegos Parlamento nariai. Kelios praėjusios savaitės parodė, kad yra būtent taip: ankstesnis modelis neveikia, o dabartinis modelis veikia netinkamai. Esu už tai, kad Komisija stebėtų nacionalinius biudžetus prieš juos pateikiant valstybių narių parlamentams.
Carl Haglund
(SV) Pone pirmininke, mano kalba susijusi su L. Hoang Ngoco pranešimu dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo atsigaunant ekonomikai. Darbo požiūriu tai buvo labai įdomus pranešimas. Padėtis buvo tokia, - tai savo kalboje patvirtino ir pranešėjas, - kad ideologine prasme turėjome labai skirtingą nuomonę šiuo klausimu.
Be to, labai svarbu atminti, kas Europoje, kur turime tokią ekonomikos krizę, kokią retai kur esame matę, įvyko per pastarąsias savaites. Krizdidžiąja dalimi susidardėl valstybių narių nesugebėjimo prižiūrėti savo finansų ir tinkamai tvarkytis savo pačių namuose. Todėl buvo kiek netikėta, kad taip smarkiai išsiskyrmūsų ideologinės nuostatos dėl to, ar iš tiesų buvo protinga skolintis ir leisti tiek pinigų, kiek pastaraisiais metais skolinosi ir leido daugelis valstybių.
Kaip sakiau, buvo pakankamai skirtumų dėl šio klausimo - tai matėme ir Parlamente. Laimei, didelkomiteto narių dauguma manė, kad reikia imtis griežtesnių priemonių, skirtų padėčiai, kurioje esame atsidūrę, ištaisyti. Per pastarąsias savaites Komisija pateiklabai gerų pasiūlymų. Galiausiai duotas startas priimti sprendimus, dėl kurių iš tiesų galėsime grąžinti tvarką į Europos ekonomiką.
Būtent todėl diskusijos komitete buvo, švelniai tariant, labai įdomios. Svarbu atminti, kad svarstome ne tik dėl mūsų dabartinio skolinimosi, bet ir dėl būsimų iššūkių, pvz., Europos demografijos, jos senėjančios visuomenės ir pan. Tai buvo labai svarbus pranešimas ir, manau, jo atžvilgiu padarėme gerų pakeitimų. Esu įsitikinęs, kad sprendimas, kurį priims šis Parlamentas, bus tvirtas.
Bas Eickhout
(NL) Dabartindiskusija dėl krizės iš esmės apėmbiudžetinę drausmę; ir teisingai, nes tai svarbu. Tačiau tai ne visa istorija. Vertinkime šią krizę teisingai, nes iš tiesų vis dar kalbame apie bankininkystės krizę.
Daugelį metų bankai darpinigus iš oro, naudodami neaiškias struktūras ir 2008 m. šis burbulas sprogo. Tuomet valstybės tą privačią skolą pavertviešąja skola ir būtent su tokia problema, t. y. nepakeliamu viešosios skolos lygiu, dabar turi susidoroti Graikija. Atsižvelgiant į tai, diskutuodami dėl 2020 m. strategijos privalome atkreipti dėmesį į bankų vaidmenį. Komisijai šiuo požiūriu labai trūksta plačių užmojų. Apie bankus nepasakyta beveik nžodžio. Ši krizparodė, kad tarp taupomųjų bankų ir investicinių bankų turi būti nubrėžta aiški skiriamoji linija. Kur Komisijos užmojai planuojant spręsti šią problemą? Tai yra mano pirmoji mintis.
Tačiau privalome pažvelgti į būsimą ekonomiką. Ateities ekonomikoje bus efektyviai naudojami gamtiniai ištekliai. Šioje srityje Komisija irgi turi per mažai užmojų. Arba jos tikslai per maži, arba siekiai per žemi; pvz., sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį 20 proc. yra apgailėtinai per mažas tikslas, norint skatinti ekologiškas inovacijas. Kaip įmonės sužinos, kad turi investuoti į ekologiškas technologijas? Manome, kad į Komisijos planus turi būti įtraukta ir tai.
Galiausiai dėl mūsų pačių biudžeto - jis irgi turi atitikti mūsų pačių strategiją. Tai reiškia, kad struktūriniai fondai pirmiausia turi būti naudojami naujai ekologiškai technologijai skatinti. Šiuo metu iš esmės subsidijuojame didesnius šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo kiekius. Kur pinigai inovacijoms, kur lėšos tvariam žemės ūkiui žemės ūkio biudžete? Mums reikia, kad Komisija būtų konkreti ir turėtų plačių užmojų, o ne kurtų neapibrėžtus planus; tokie planai nėra krizės sprendimo būdas.
Kay Swinburne
Pone pirmininke, strategijos "Europa 2020" pagrindinis komponentas neturėtų būti stabilizavimo fondai ir finansinparama. Tai turėtų būti nauja strategija, kurios norėtų laikytis visos mūsų valstybės, siekdamos iš naujo pradėti ir atnaujinti ES vidaus rinką. Mums reikia žiūrėti, kaip pakeisti savo ekonomiką, kad ji atlaikytų šiuos iššūkius. Vienintelis kelias į priekį - žiūrėti į naują pramonę per mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų prizmę. ES turėtų skatinti naujus ekonominius pokyčius Europos mokslinių tyrimų erdvėje, kurti ekspertų tinklus, mokslinių tyrimų grupes, skirtas integruotiems projektams, kurie grindžiami inovacijomis naujuose produktuose ir paslaugose, atkreipti dėmesį į naujus procesus ir technologijas ir naujas verslo koncepcijas. Turėtume atkreipti dėmesį į veikiančius sėkmingus projektus ir naudoti ES ryšius, ieškodami geriausių patirties pavyzdžių.
Savo rinkimų apylinkėje lankiausi Glyndŵro universitete, kuris sukūrtiesioginius ryšius su aukštųjų technologijų įmonėmis Šiaurės Velse ir netgi praėjusiais metais pasiekė, kad darbą gautų 90 proc. absolventų. Universitetas ne tik pagerino darbo perspektyvas jame besimokinančiam jaunimui, tačiau atgaivino ir visą Šiaurės Velso regioną. Užuot žvalgydamiesi į milijardų dolerių vertės projektus ar ieškodami stebuklingo sprendimo, privalome atsigręžti į tai, kas yra sėkmingos ekonomikos pagrindai. Pietų Velse yra penkios svarbios vaistų kūrimo įmonės, turinčios pasaulinio lygio technologijas. Reikia labai nedaug ES paramos, kad ši auštųjų technologijų įmonių gruptaptų pasaulinio lygio centru ir pakeltų visą ekonomiką, kurios šviesiai ateičiai šiandien reikia paramos iš sanglaudos fondų. Mums reikia sprendimų, kurie būtų veiksmingi mūsų piliečiams.
Jacky Hénin
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, nors to nepripažinsite, tačiau tikrovvisiškai akivaizdi: liberalios Europos minčiai, arba bent jau mitui, pritrūko garo. Kaip kas nors gali vis dar tikėti federalinio aspekto didinimu, kai ruošiamasi apiplėšti labiausiai įsiskolinusias valstybes, siekiant padėti finansų rinkoms?
Vis dėlto liberalios Europos projektas ir veiklos išnaudojo visą garą ir tai yra akivaizdu. Vienai po kitos sekant krizėms, kurių paskutinbuvo pati didžiausia, sprogo viešoji skola. Tačiau blogiausia, kad euro zonos patikimumas nuėjo perniek. Esant tokiai padėčiai būtinas tikras solidarumas. Tačiau Mastrichto sutartimi pašalinamas bet koks valstybių solidarumas euro zonoje. Tai yra didelis Europos paradoksas.
Europos pabaiga matyti ir derybose PPO ir mums nuolat peršamoje istorijoje, kad ES apsaugos mus nuo globalizacijos. Tikrai nebūdamos mūsų skydu ir apsauga, ES direktyvos dažnai gaudavo pirmenybę prieš PPO. Tiesą pasakius, šiuo metu dėl ES esame labai pažeidžiami ir todėl mokame pramonės mažėjimo proceso ir įvairių jos perkėlimo tipų kainą. Žmonių labui būtina skubiai iš naujo persvarstyti ES politiką.
Mara Bizzotto
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, 2007-2013 m. laikotarpiu sanglaudos politikos įgyvendinimui iš viso skirta 308 mlrd. EUR suma. Iki šios dienos Europa jau panaudojo, o sprendžiant pagal rezultatus - paleido vėjais - dalį šių prioritetinių fondų, sukurtų Lisabonoje. Norint, kad strategija "Europa 2020" būtų sėkminga ir kad likę pinigų kalnai būtų išleisti taip, kad jų panaudojimas skatintų ekonomikos augimą ir didintų konkurenciją, būtina atlikti du veiksmus: supaprastinimą ir persvarstymą.
Supaprastinimas yra svarbiausias veiksnys, norint iš biurokratijos brūzgynų ištraukti prieigą prie šių išteklių: regionai, piliečiai ir verslas nori turėti galimybes veikti laisviau ir išlaisvinti savo potencialą.
Dėl persvarstymo - to būtinai reikia tam, kad iš naujo apgalvojus bendrą dvasią, kuria grindžiama sanglaudos politika, būtų pakeisti kriterijai, apibrėžiantys lėšų paskirstymo būdus.
Ypač dabar reikia, kad sanglaudos politika galėtų parodyti savo galią kaip daugiapakopio valdymo priemonė, tikrąjį dėmesį skiriant mūsų teritorijai poveikį darančioms problemoms ir Briuselyje suformuojant ilgai lauktą atsaką dėl mūsų socialinio ir ekonominio modelio ateities.
Ponios ir ponai, visų, kurie, kaip Europos Sąjunga, yra atsakingi už tokio dydžio sumų tvarkymą, pareiga yra įdiegti griežtą remiamų projektų priežiūrą ir tvirtai kovoti su švaistymu. Tai yra vienintelis kelias, kuriuo einant pavyks pasiekti, kad strategija "Europa 2020" netaptų bloga prasto originalo kopija.
Regina Bastos
(PT) Pone pirmininke, susiduriame su spartėjančiais pasauliniais pokyčiais, keliančiais neigiamus padarinius mūsų ekonominėms, politinėms ir socialinėms sistemoms - taigi ir mūsų piliečiams. Šiuo metu esame precedento neturinčio valstybių galimybių reaguoti susilpnėjimo liudininkai. Todėl Europos Sąjunga privalo nustatyti bendras priežastis ir sąjungininkus ir aiškiai ir vieningai veikti pasaulinėje arenoje.
Esant nepaprastoms padėtims būtina imtis aiškių bendrų veiksmų. Jei nesiimsime būtinų tvirtų priemonių ir neprisiimsime bendros atsakomybės, Europa bus pasmerkta atskirčiai ir nuskurdimui. Tik tvirta gerbianti bendras taisykles Europa galės tinkamai reaguoti į naują laikotarpį.
Nusilpusios ir įsiskolinusios valstybės neturi pajėgumų apsaugoti savo piliečius. Todėl mums reikia sugebėti atgauti visuomenės pasitikėjimą, laimėti kovą dėl stabilumo, biudžetinės drausmės, darbo vietų kūrimo, pinigų sąjungos stabilumo, globalizacijos ir strateginių pasirinkimų.
Privalome tai padaryti arba rizikuosime pastatyti į pavojų savo ateitį. Ateitis užsitikrinama įsipareigojant dėl socialinės sanglaudos, užtikrinant taiką, sukuriant naują modelį, pagrįstą laisvės, socialinio teisingumo ir atsakomybės vertybėmis. Taigi 2020 m. strategija ir integruotos Europos 2020 m. gairės yra esminiai naujo Europos augimo ir užimtumo ciklo elementai.
Siekiant teisingai tai įgyvendinti ir vykdyti, reikia nustatyti aiškius suskaičiuojamus tikslus užimtumo, švietimo ir skurdo mažinimo srityse. Taip pat labai svarbu padaryti viską, kad valstybėms narėms būtų lengviau perkelti savo nacionalinius tikslus, jei norime, kad strategija būtų sėkminga ir teisingai įgyvendinta.
Constanze Angela Krehl
(DE) Pone pirmininke, dabartinės sanglaudos politika savo gyvavimą pradėjo Lisabonos strategijos vardu. Tačiau tvirtai manau, kad sanglaudos politika gali padaryti - ir padarys - milžinišką indėlį į strategiją "Europa 2020" ne tik dėl to, kad turime didelį biudžetą, palyginti su kitomis Europos politikos kryptimis, tačiau, svarbiausia, dėl to, kad sanglaudos politika sudaro mums sąlygas turėti tvarų vystymąsi mūsų regionuose ir užtikrina gerą restruktūrizavimo procesų ir iššūkių stebėseną mūsų regionuose.
Tačiau čia yra vienas svarbus klausimas, kurį dar kartą norėčiau paaiškinti, ir tai tinka ir mūsų frakcijai: mūsų sanglaudos politika gali veikti tik tokiu atveju, jei ekonomikos vystymasis bus laikomas tokiu pat svarbiu kaip ir socialinis vystymasis ir darbuotojų mokymas. Iš principo, turime prisiimti bendrą atsakomybę už turimus fondus. Tai truputį panašu į techninę įrangą ir programinę įrangą - viena negali veikti be kitos.
Ramona Nicole Mănescu
(RO) Pirmiausia norėčiau pasveikinti R. Cortés Lastrą dėl jo pastangų rengiant šį pranešimą. Šiuo pranešimu dar kartą pabrėžiamas svarbus sanglaudos politikos indėlis į strategijos "Europa 2020" tikslų siekimą. Todėl privalome užtikrinti, kad sanglaudos politikoje skiriamas dėmesys regioniniam aspektui būtų pripažintas kaip šios strategijos dalis.
Visi žinome, kad veiksmingas strategijos įgyvendinimas labai priklausys nuo to, kokiu būdu ji bus apibrėžta. Todėl manau, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti jau projekto rengimo etape, siekiant užtikrinti, kad vėliau būtų pasiekti tikrai veiksmingi rezultatai. Be to, geresnis kelių lygmenų valdymas užtikrina veiksmingą sanglaudos politikos įgyvendinimą nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu lygmeniu.
Būdamos šių politikos krypčių paramos gavėjomis, valstybės narės, mano manymu, privalo išsaugoti svarbų vaidmenį, kurį jos turi priimant sprendimus dėl sanglaudos politikos Taryboje. Galiausiai norėčiau pasidžiaugti tuo, kad buvo pripažintas struktūrinių fondų vaidmuo siekiant strateginių tikslų. Tačiau dar kartą noriu atkreipti jūsų dėmesį, kad privalome vengti spąstų, į kuriuos pateksime, jei ateityje šiuos fondus naudosime kaip valstybių narių baudimo priemones. Manau, kad tokia priemonvisiškai prieštarautų tikriesiems sanglaudos politikos tikslams.
François Alfonsi
(FR) Pone pirmininke, kertinis žodis šioje 2020 m. strategijoje yra augimas. Nėra jokio skirtumo, ar augimą vadinsime protingu, tvariu ar integruojančiu, šiuo metu Europoje gyvename krizėje, kuri rytoj nepasibaigs. 2020 m. strategijos suskaičiuojami tikslai - augantis užimtumas, mažėjantis skurdas ir pan. - yra tiesiog nerealios viltys, nes naudojamas toks pat modelis, kaip ir Lisabonos strategijoje, kuri nepasiteisino.
Europa susiduria su krize, dėl kurios reikia daug toliaregiškesnio politinio projekto, paremto naujomis idėjomis, kurių labai trūksta šioje 2020 m. strategijoje.
Norėčiau pabrėžti vieną tokią idėją. Ar neturėtume galų gale nustatyti tikslų, kaip padidinti Europos kultūrinę įvairovę, ES kertinę vertybę, kuri galėtų suteikti žaliavos, kuriai neprilygsta joks kitas žemynas, mūsų Europos ekonominiam vystymuisi, naudojant nematerialųjį turtą, pvz., kultūros ekonomiką, ir materialųjį turtą, pvz., mūsų regionų unikalumą?
Be to, kuriamoje strateginėje vizijoje dėmesys telkiamas beveik vien tik į valstybes nares. Tačiau šios valstybės, išlaikydamos savo sienas, tradicinį mąstymą ir centralizuotą administraciją, ir toliau laiko Europą be jokių pokyčių.
Būsimojoje ES strategijoje būtinas didesnis regioninis aspektas. Taip pat turi būti skatinamos makroregioninės strategijos, kuriomis pertvarkoma žemės naudojimo politika žemyno "gyvybės" gamtos baseinuose, kurie kartu yra jo kultūriniai ir istoriniai centrai - Baltijos jūros, Vakarų Viduržemio jūros, Dunojaus, Alpių, Atlanto vandenyno pakrantės ir kituose.
Šis metodas laipsniškai taikomas, pvz., Baltijos jūros regione, tačiau jis neįtrauktas į 2020 m. strategiją, taigi gali būti numarintas pačioje pradžioje, kai reikės skirti lėšų jam įgyvendinti. Mums pateiktą 2020 m. strategiją, mūsų nuomone, galima apibūdinti kaip labai įprastą ir technokratišką; joje trūksta politinės vizijos.
Zbigniew Ziobro
(PL) Strategija "Europa 2020" yra dokumentas, kuriuo siekiama nustatyti Europos Sąjungos vystymosi kryptį per ateinantį dešimtmetį. Tačiau jei nenorime, kad šis dokumentas sulauktų Lisabonos strategijos likimo, dokumentas turi būti tikroviškesnis ir artimesnis valstybių narių siekiams. Turėdami tai omenyje, turėtume vertinti Parlamento patvirtintus Komisijos pasiūlymo pakeitimus, ypač susijusius su bendrosios rinkos stiprinimu, protekcionizmo mažinimu, sanglaudos politikos tęsimu ir parama žemės ūkiui.
Tačiau - ir tai vis dar reikia pabrėžti - būtina sąžiningiau vykdyti klimato politiką, kitaip tariant, ją vykdyti tokiu būdu, kad Vidurio ir Rytų Europos valstybės, užkrautos pernelyg didele našta, neliktų Europos Sąjungos vargšėmis giminaitėmis visam laikui.
Galiausiai norėčiau pabrėžti, kad pagrindinEuropos strategijos koncepcija yra inovacijos, tačiau turime atminti sanglaudos politiką ir paramą žemės ūkiui, nes būtent dėl šių elementų vargingesni regionai gali sumažinti vystymosi atotrūkį.
Mario Borghezio
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano nuomone, pramonės politika, kuria dėmesys skiriamas vien tik tarptautiniu lygmeniu veikiančioms ir aukščiausias technologijas naudojančioms įmonėms, nėra tinkamiausias kelias į sėkmę. Privalome nepamiršti viso mažųjų ir vidutinių įmonių sektoriaus, įskaitant smulkiuosius gamintojus ir pardavėjus. Inovacijų politika turėtų būti nukreipta ir į juos.
Ypač ši strategija turėtų užtikrinti tokias sąlygas, pagal kurias mažosios ir vidutinės įmonės būtų vienodoje padėtyje su savo ne ES konkurentais, patvirtinant apsaugos sąlygas ir tvirtas veiksmingas kovos su ypač rimta klastojimo problema priemones, įskaitant veiksmingas prekybos apsaugos priemones. Svarbu, kad strategijos "Europa 2020" valdymas neatsidurtų vien tik Komisijos rankose, o būtų vykdomas skirtingais lygmenimis, įskatinat nacionalinius ir makroregioninius lygmenis.
Turime pradėti formuoti tokią politiką ir strategiją, kuria dėmesys būtų sutelktas į vietos lygmenį ir esančios gamybos tikrovę ir čia norėčiau pabrėžti gamybos padėtį Padanijoje. Kitaip tariant prašome daugiau dėmesio skirti tikrajai esamos gamybos padėčiai, ypač dėmesį sutelkiant, kaip minėjau, į MVĮ struktūrą, kuri yra kiekvienos Europos valstybės gamybos stuburas, ir todėl būtent čia slypi tikroji Europos Sąjungos gamybos ir vystymosi ateities viltis.
Bendt Bendtsen
(DA) Pone pirmininke, na, mūsų tikslas buvo "tapti pačia konkurencingiausia ir labiausiai žiniomis grįsta ekonomika pasaulyje", tačiau to neįvyko. Per kelerius ateinančius metus Europa susidurs su milžiniškais iššūkiais. Problemos, kurias šiuo metu matome Graikijoje, ir greičiausiai netrukus matysime keliose kitose valstybėse, kilo dėl dviejų dalykų: konkurencingumo trūkumo Europoje ir fakto, kad europiečiai gyveno virš savo galimybių, kitaip tariant, išleidome daugiau pinigų, nei uždirbome, ir išleidome daugiau pinigų, nei duoda mūsų produktyvumas.
Daugelis ekonomistų mėgsta padaryti ekonomiką sudėtingesnę, nei ji yra iš tiesų, tačiau paaiškinimas yra gana paprastas: rinkos paprasčiausiai prarado tikėjimą, kad prasiskolinusios Europos valstybės gali konkuruoti ir laikytis savo įsipareigojimų - tai yra visos šios padėties priežastis. Kaip sakiau, Europos pagrindinproblema yra konkurencingumo trūkumas ir būtent šią problemą ketinama spręsti 2020 m. strategija. Privalome padidinti savo konkurencingumą kitų valstybių požiūriu ir valstybės narės privalo susitvarkyti savo ekonomiką kartu investuodamos į ateitį.
Iš tiesų, gali reikėti sumažinti vadinamųjų gerovės paslaugų išlaidas, kad būtų galima tuos pinigus panaudoti švietimui ir moksliniams tyrimams. Mažosios ir vidutinės įmonės yra Europos ekonomikos stuburas. Todėl privalome šioje strategijoje į jas rimtai atsižvelgti. Joms trūksta kapitalo ir joms sunku pasiskolinti pinigų. Turime ką nors daryti šiuo klausimu. Daug mažųjų ir vidutinių įmonių neįtraukiamos į viešųjų pirkimų kvietimus ir valstybėse narėse, ir ES pirkimų konkursuose, o pirmenybsuteikiama didelėms įmonėms.
Galiausiai norėčiau pasakyti, kad visą laiką turime problemų su administracine našta. Čia mūsų nustatomos administracinės taisyklės, be abejo, yra didesnnašta mažosioms įmonėms, turinčioms labai nedaug darbuotojų. Galiausiai privalome padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms patekti į eksporto rinkas.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, manau, kad visi smarkiai rizikuojame visą dėmesį skirdami vien tik krizei. Po to, kai buvo imtasi veiksmų sukurti fondą, skirtą apsaugoti eurui, siekiant padėti sunkumus patiriančioms valstybėms ir sustabdyti spekuliacijas, diskusijos šiame Parlamente iš esmės vyko vien tik dėl atnaujinimo ir stabilumo, neigiant visus kitus klausimus. Tai yra valstybių narių temos.
Visą savo dėmesį sutelkėme į siaurą sritį taip, kad finansų ir bankininkystės sistemos klausimai ir susijusios problemos buvo nustumti į šalį ir beveik pamiršti. Tačiau tvirtai manau, kad mums formuluojant politiką būtinas perspektyvinis požiūris. Neatsitiktinai paktas pavadintas "Stabilumo ir augimo paktu". Nors dar tikslesnis pavadinimas galėjo būti "Stabilumas augimo paktui".
Turime vėl pradėti kalbėti apie augimą ir vystymąsi. Tai yra geriausias būdas sustabdyti spekuliacijas ir vietoj to investuotojams suteikti tikrą pasitikėjimą. Be su augimu susijusių pasiūlymų - omenyje turiu fiskalinį bendrumą, apie kurį kalbėjo M. Monti, t. y. investicinius išteklius, euroobligacijas ir sanglaudos priemones, nes sanglauda yra labai svarbus konkurencingumo veiksnys - bus sunku, ypač šiuo metu, sukurti tokį teigiamą klimatą.
Olle Schmidt
(SV) Pone pirmininke, pastarasis laikotarpis mums parodė, kokie svarbūs yra valstybės finansai. Todėl švelniai tariant keista, kai pranešėjas L. Hoang Ngoc nori sušvelninti - ir netgi panaikinti - griežtus Stabilumo ir augimo paktui taikomus reikalavimus. Tiesą pasakius, priešingai, dabar ES privalo sutelkti dėmesį į savo nekontroliuojamos skolos suvaldymą. Kitu atveju ateitis gali būti dar labiau gąsdinanti.
Buvau Švedijos parlamento, Riksdago, narys praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje ir buvau Finansų komiteto narys, kai žlugo mūsų viešieji finansai. Ne itin tuo didžiuojuosi, tačiau tai tiesa: tam tikrą laiką mūsų palūkanų norma siek500 proc.! Jos artėjo prie 2 000 proc. ir tai reiškė, kad tiesiu keliu keliaujame į bananų respublikos statusą, tačiau nepakako netgi 500 proc. palūkanų - mūsų valiuta žlugo ir nugalėjo George Soros.
Švedijos žmonėms atėjo sunkūs laikai, tačiau pone, L. Hoangai Ngocai, išmokome vieną dalyką, t. y. tvarkingai valdyti savo finansus. Tas pats taikoma ir Europai - gera tvarka suteikia stabilumą ir augimą.
Michail Tremopoulos
(EL) Europa šiandien vis dar susiduria su daugialype krize, kuri ypač stipriai kerta per užimtumą ir mažas pajamas. Kai pradėjo veikti Europos Sąjunga, skurdas buvo tik ten, kur nebuvo darbo. Šiandien 9,6 proc. europiečių neturi darbo ir 8 proc. darbuotojų gyvena gaudami mažesnes pajamas, nei siekia skurdo riba. Kokios yra perspektyvos 2020 m.?
Šį nedarbo ir skurdo derinį apsunkina spaudimas, kurį kelia nustatytas lengvas darbuotojų atleidimo būdas. Europos lygmeniu nėra jokios apsaugos nuo atleidimo, o nacionaliniai teisės aktai šiuo požiūriu silpninami, kaip Graikijoje. Ir visa tai vyksta kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais.
Todėl mums reikia minimalių atleidimo stabdymo pagrindų. Buvo pateikta pasiūlymų. Pirmas dalykas - masinį atleidimą įmonėse, kurios toje pačioje valstybėje praneša apie gautą pelną, reikia pripažinti piktnaudžiavimu. Būtų logiška tokioms įmonėms nebeteikti Europos paramos ir joms taikyti didesnius mokesčius ir baudas ir priversti grąžinti finansavimą. Klausimas yra toks: ar įmonių socialinatsakomybįtraukta į jų veiklos įsipareigojimus veikti kaip visuomenės daliai, ar įmonės mano, kad priimtina elgtis kaip darbuotojų konkurentėms?
Vicky Ford
Pone pirmininke, džiaugiuosi dėl daugelio strategijos "Europa 2020" tikslų: dėmesio augimui, kurį lems naujoviškas verslas, tvariam augimui ir aukšto užimtumo lygio siekimui. Tačiau norėdama tai pasiekti ES turi ne vien tik kalbas kalbėti: turime pradėti kelius vaikščioti.
Pvz., imdamiesi esminių finansinių paslaugų reformų, privalome atminti, kad naujoviškam verslui ir tiems darbdaviams turi būti prieinamas kapitalas pasaulinėse rinkose. Mūsų valstybėms narėms šios pasaulinės rinkos taip pat turi būti prieinamos ir kol visų akys nukreiptos į Europos stabilizavimo fondą ir tai, ar juo pavyko šiuo metu nors kiek sumažinti didelį nestabilumą, iš esmės, ilgalaikis pasitikėjimas - kaip ir minėtas plataus užmojo augimas - bus pasiektas tik tuomet, jei mūsų deficitai bus suvaldyti ir viešieji finansai bus tvarūs.
Johannes Hahn
Pone pirmininke, manau, kad šios dienos diskusijos parodir įrodė, kad Parlamentas gali ir turėtų įdėti svarbų indėlį į strategijos plėtotę. Atsižvelgdamas į savo kompetencijos sritį, norėčiau ypač padėkoti L. van Nistelrooiui ir R. Cortés Lastrai už jų pranešimus. Taip pat dėkoju visiems tiems, kas intensyviai dalyvavo šiame darbe, nes jų balsas bus labai svarbus formuojant regioninę politiką ir abu pranešimai parodė, kaip svarbu atsižvelgti į visus Europos regionus ir tai, kad regioninpolitika gali ir turi būti visiems regionams skirta politika - taip ateityje ir turėtų būti.
Abiejuose pranešimuose tvirtai pabrėžiamas teigiamas šios priemonės poveikis. Ypač norėčiau padėkoti R. Cortés Lastrai už tokį svarbų indėlį ir už tai, kad buvo pabrėžta, ką, nepaisant visos kritikos, davLisabonos strategija. Galiausiai čia didelį poveikį padarne vien tik idėja, bet ir vėlesnis sukurtos koncepcijos įgyvendinimas, ypač inovacijų ir mokslinių tyrimų srityse.
E. Schroeder gali manyti, kad tai karti piliulė, tačiau akivaizdu, kad reikia nustatyti tikslą. Tačiau vietos struktūras ir atskirus projektų vykdytojus turintys regionai turi ir turės ateityje galimybę vykdyti atskirus projektus ir siekti tikslų naudojantis viena bendra pastoge. Be abejo, turime pabrėžti tam tikrus elementus ir nustatyti prioritetus - būtent tokia yra planavimo mintis. Tačiau galime pasiekti puikių rezultatų tuo pat metu naudodami ir metodą "iš apačios į viršų", ir metodą "iš viršaus į apačią".
Be to, strateginataskaita, kurią neseniai pateikiau dėl 27 valstybių narių ataskaitų dėl iki dabar atlikto dabartinio programavimo laikotarpio įgyvendinimo, rodo, koks tvarus ir protingas buvo planavimas, nes iš iki šiol skirtų 96 mlrd. EUR 63 mlrd. EUR buvo išleisti Lisabonos tikslams, t. y. moksliniams tyrimams, inovacijoms, investicijoms ir, galiausiai, transportui ir infrastruktūrai pačia plačiausia šių sričių prasme.
Regioninpolitika - tai labai aiškiai pabrėžta L. van Nistelroojaus pranešime - yra varomoji inovacijų jėga, kuri stumia reikalus į priekį ir Europos visuomenę daro konkurencingesnę pasaulyje ir ją tokią išlaiko. Buvo parodyta, kad iš daugiau nei 450 veiklos programų tik 246 programose dėmesys sutelktas į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tai pakankamai aiškiai rodo, kad būtina pabrėžti tam tikrus punktus, pvz., mokslinius tyrimus ir plėtrą, ir kad taip reikia elgtis ir ateityje.
Dėl šios priežasties buvo akivaizdu, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu šiai sričiai turėtume skirti tik 86 mlrd. EUR, t. y. tris kartus daugiau nei 2000-2006 m. laikotarpiu. Tačiau, be abejo, turime užtikrinti geresnį derinimą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Kompetencija ir platus geografinis išsiskaidymas vienas kitam neprieštarauja. Mūsų tikslas turi būti protų mainai, o ne protų nutekėjimas iš daugelio regionų į kelis regionus. Priešingai, turime užtikrinti žinių ir dalyvaujančių asmenų sklaidą, ypač mokslinių tyrimų, inovacijų ir plėtros srityse.
Vienu pagrindinių tikslų turėtų tapti - ypač kalbant apie kitą programavimo laikotarpį - perėjimas nuo vien tik veikla grįsto metodo prie stipresnio į rezultatą nukreipto metodo ir perspektyvos. Tai turi būti vienas svarbiausių strategijos "Europa 2020" žingsnių į priekį, palyginti su Lisabona, t. y. žingsnis, kuris iš tiesų sudarys mums sąlygas Europos tikslus išskaidyti į nacionalinius, regioninius ir, svarbiausia, vietos tikslus, ir taip strategijos taps konkrečios, matomos ir išsamios.
Paskutinpastaba: regioninę politiką suprantu kaip investavimo politiką, turiu omenyje investavimą į visus regionus. Galiausiai, visi regionai gali gauti naudos iš atskiruose regionuose padarytų sėkmingų investicijų, nes privalome nuolat atminti, kad du trečdaliai kiekvienos valstybės narės Europos eksporto yra nukreipta į Europos Sąjungą, į kitas 26 valstybes nares. Tai reiškia, kad jei tos kitos valstybės gyvena gerai, 27-oji valstybnarirgi gyvens gerai. Tai turi būti vienas mūsų tikslų. Jei šiandien kalbėtume ir apie tai, kaip įveikti krizę, tuomet biudžeto performavimas nebūtų vienintelis mūsų rūpestis, nes labai svarbus veiksnys yra ir augimas. Vien tik tai ilguoju laikotarpiu gali tapti puikia išeitimi iš krizės ir regioninpolitika gali smarkiai prie to prisidėti.
László Andor
Komisijos narys. - Pone pirmininke, dėl ekonominio valdymo ir strategijos "Europa 2020" pateikti penki ir dar du klausimai. Kiek galėdamas stengsiuos atsakyti į juos per penkias minutes ir siekdamas tai padaryti kalbėsiu anglų, o ne savo gimtąja kalba.
Gerbiamieji nariai, pirmasis klausimas yra apie tai, kaip Komisija ketina sustiprinti bendrųjų ekonominės politikos gairių stebėseną ir kaip Komisija ketina užtikrinti, kad valstybių narių parlamentai ir Europos Parlamentas aktyviai dalyvautų daugiašaliame priežiūros procese.
Atsakydamas į pirmą klausimą, norėčiau atkreipti dėmesį į Komisijos komunikatą "Europa 2020", kuriame Komisija siūlo, kad Europos Parlamentas turėtų imtis svarbaus vaidmens ne tik kaip bendras įstatymų leidėjas, bet ir kaip piliečių ir valstybių narių parlamentų telkimo varomoji jėga. Komisija taip pat pabrėžia, kad labai svarbu sukurti nuolatinį įvairių vykdomosios valdžios, įskaitant nacionalinę, regioninę ir vietos valdžią, lygmenų, valstybių narių parlamentų, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės atstovų, dialogą.
Antras klausimas susijęs su Stabilumo ir augimo paktu ir papildomomis priemonėmis, kurias Komisija gali numatyti įtraukti į šį paktą. Čia norėčiau atkreipti dėmesį į mūsų komunikatą dėl ekonomikos politikos derinimo didinimo, kurį patvirtinome praėjusią savaitę. Šiame komunikate Komisija pateikpasiūlymų dėl atitikties Stabilumo ir augimo paktui didinimo ir didesnio fiskalinės politikos derinimo. Kalbant konkrečiau, Komisija ketina pasiekti, kad biudžetine priežiūra ir politikos derinimu būtų labiau žvelgiama į priekį. Ypač euro zonoje atrodo pateisinamas daug platesnis biudžetinės politikos įvertinimo metodas, įskatinat daug išsamesnį nacionalinių biudžeto planų trūkumų peržiūrėjimą dar prieš tų planų patvirtinimą. Be to, siekiant valstybėms narėms suteikti galimybes imtis tinkamų iniciatyvų, skirtų fiskaliniams disbalansams spręsti, būtų galima pagerinti per didelio deficito procedūros veikimą, pagreitinant atskiras procedūras, ypač tų valstybių narių, kurios pakarotinai pažeidžia paktą, atžvilgiu. Komisija taip pat siūlo sustiprinti makroekonominės prevencijos pagrindus euro zonos valstybėse narėse, sukuriant nuolatinius sprendimo pagrindus. Pagal siūlomą priemonę, ES galėtų suteikti finansines nepaprastosios padėties paskolas nelaimėje atsidūrusiai euro zonos narei.
Trečias klausimas susijęs su dviejų Komisijos dokumentų - 2006 m. birželio mėn. komunikato dėl viešųjų finansų EPS 2006 m. ir 2008 m. pranešimo dėl EPS 10 metų - skirtumų. 2006 m. mūsų pateiktose politikos rekomendacijose dėmesys buvo sutelktas į pokyčius, kurie buvo padaryti 2005 m. pakto reforma. 2008 m. EPS 10 metų pranešimas atitinka tai, kas tuo metu buvo prašyta, pvz., dėl ilgalaikio tvarumo aktualumo, poreikio sukurti iniciatyvas gerais laikais ir teigiamo nacionalinių fiskalinių pagrindų vaidmens. Be to, reikia iš naujo, tačiau nuosekliai įvertinti daugiau nei 10 metų EPS pamokas ir dabartinį krizės poveikį. Praėjusios savaitės komunikate dėl ekonominės politikos derinimo didinimo dėmesys sutelktas į tai, kad paktas būtų griežtesnis ir savo prevencinio, ir taisomojo svertų požiūriu. Komunikate taip pat pateikiama išsamių pasiūlymų dėl naujų galimybių, kurios atsiranda dėl Lisabonos sutarties.
Siūlome sustiprinti Stabilumo ir augimo pakto pagrindus ir prevenciniu, ir taisomuoju požiūriais; išplėsti makroekonominių disbalansų ir konkurencingumo tendencijų euro zonoje priežiūrą; įvesti "Europos semestrą", kad būtų sustiprintas ex-ante integruotas ekonomikos politikos derinimas; ir, galiausiai, dirbti siekiant tvirtos ir nuolatinės krizės sprendimo priemonės, skirtos euro zonos valstybėms narėms, turinčioms fiskalinių sunkumų.
Ketvirtas klausimas susijęs su 2010 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos įsteigta specialia darbo grupe, siekiant pagerinti Europos Sąjungos ekonominį valdymą. Komisija Europos Sąjungos interesų labui konstruktyviai bendradarbiaus ir visapusiškai laikysis savo inicijavimo teisės. Praėjusios savaitės komunikatas yra didelis indėlis į šios specialios darbo grupės darbą. Be abejo, šiuo požiūriu Europos Parlamentas yra labai svarbi suinteresuotoji šalis ES ekonominio valdymo reformoje. Savo darbu ir atitinkamų komitetų - ypač ekonominės krizės komitetų - pranešimais Parlamentas jau svariai prisideda prie specialios darbo grupės svarstymų.
Paskutinis penktas klausimas yra apie pasitikėjimą, kurį reikia atkurti Europos bankų, finansų rinkų ir Europos projekto apskritai atžvilgiu. Apibendrinsiu tai trumpai, nes tai labai plati tema. Manau, kad čia reikia pabrėžti tris svarbius klausimus: pirma, finansų reguliavimo, skirto daug saugesnei finansų sistemai sukurti, svarbą; antra, reikia, kad fiskalinio stabilumo taisyklės taptų labai aiškios, skaidrios ir visiems suprantamos; ir, trečia, reikia atkurti Europos augimo potencialą. Būtent todėl strategijai "Europa 2020" čia tenka labai svarbus vaidmuo. Taigi, mano nuomone, šie elementai yra tiek pat svarbūs ir atkuriant pasitikėjimą Europos projektu.
Kaip tik čia pereisiu prie dviejų klausimų dėl strategijos "Europa 2020". Atsižvelgdama į pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas, ypač dėl strategijos "Europa 2020" pagrindinių tikslų, Komisija pradėjo darbą su valstybėmis narėmis dėl nacionalinių tikslų, skirtų pagrindiniams tikslams paremti, nustatymo. Siekdama palengvinti šį darbą, Užimtumo komiteto Rodiklių gruppateikdu alternatyvius techninius metodus, kuriais parodyta, ką turėtų padaryti kiekviena valstybnarė, kad būtų užtikrinta, jog ES pasieks 75 proc. užimtumo lygių tikslą.
Per paskutinę balandžio mėn. ir pirmą gegužės mėn. savaites Komisija ir Tarybai pirmininkaujanti valstybsurengdvišales diskusijas, siekdamos pasikeisti pradinėmis mintimis dėl galimų nacionalinių tikslų strategijai. Šios diskusijos buvo labai vaisingos ir mums leido suprasti padėtį, kurioje šiuo metu yra valstybės narės, ir specifines kiekvienos valstybės narės ekonominių sąlygų aplinkybes. Dvišaliai susitikimai parodė, kad dauguma valstybių narių tvirtai pritaria pagrindiniams tikslams ir yra pasirengusios nustatyti plataus užmojo nacionalinius tikslus, atitinkančius pavasario Taryboje nustatytus pagrindinius tikslus. Atsižvelgdama į šių susitikimų išvadas, Komisija surinks rezultatus, kurie taps indėliu į įvairios Tarybos sudėties darbą gegužės ir birželio mėn. Jei tarp ES tikslo ir susumuotų nacionalinių tikslų bus neatitikimų, ketiname tęsti diskusijas su valstybėmis narėmis, siekdami išsiaiškinti, kaip nacionalinio ar ES lygmens veiksmai galėtų mus priartinti prie ES tikslų. Europos Vadovų Taryba pasakė, kad ji persvarstys pagrindinį tikslą birželio mėn. tolesnio darbo pagrindu.
Esu ypač suinteresuotas, jei leisite, paaiškinti tikslą dėl skurdo. Pavasario Taryba paprašKomisijos padėti valstybėms narėms nustatyti tinkamus rodiklius, kuriais būtų paremtas pagrindinis tikslas dėl socialinės integracijos, ypač per skurdo mažinimą. Išklausiusi įvairių valstybių narių nuomones, Komisija pateikgalimą kompromisinį pasiūlymą. Pasiūlymas grindžiamas trimis pagrindiniais ES skurdo rodikliais, kurie yra: asmenys, kuriems gresia skurdas, materialinis nepriteklius ir bedarbių namų ūkių skaičius. Kartu šie rodikliai atspindi daugialypį skurdo pobūdį ir įvairius padėties valstybėse narėse aspektus. Nemažai delegacijų pareiškpritarimą Komisijos pasiūlymui Socialinės apsaugos komitete, tačiau kai kurios delegacijos primygtinai reikalavo į ES tikslus įtraukti darbo rinkos aspektą. Komisija aktyviai nagrinėja galimus sprendimus.
Dėl valdymo noriu jus užtikrinti, kad naujoje strategijoje skiriame labai didelę reikšmę jūsų vaidmeniui ir jūsų indėliui. Pirmininkas J. M. Barroso aiškiai pasakė, kad didesnis Parlamento įtraukimas į strategiją "Europa 2020" yra vienas svarbiausių jo tikslų per jo antrąją kadenciją. Kiek galėdami stengiamės užtikrinti, kad Parlamentas turėtų pakankamai laiko šiais metais suformuoti nuomonę. Asmeniškai esu tvirtai pasiryžęs visais įmanomais būdais padėti jums šiame procese. Turime įtraukti visas pagrindines ES institucijas, jei norime, kad atsirastų reikalingą politinnuosavybir strategija būtų sėkminga.
Dėl švietimo ir mokymo, kurie yra antrojo klausimo dėl strategijos "Europa 2020" tema, norėčiau pasakyti štai ką. Dar rengiant atgaivinimo nuo krizės planą 2008 m. lapkričio mėn. Komisija paragino valstybes nares nemažinti investicijų į švietimą ir mokymą ir ketiname išlaikyti tokį dėmesį. Apskritai valstybės narės reagavo teigiamai į raginimą gaivinimo priemones nukreipti į protingą investavimą į būsimo augimo išteklius. Daugelis vyriausybių nesumažino nei paramos studentams, nei jų pačių skaičiaus. Priešingai, į daugelį atgaivinimo paketų buvo įtrauktos platesnio dalyvavimo švietime, ypač aukštesniajame švietime, rėmimo priemonės. Nepaisant krizės, paskelbti 2010 m. švietimo biudžetai daugelyje valstybių lieka stabilūs arba yra didesni. Tačiau kai kuriose valstybėse matome ženklų, jog švietimo biudžetus planuojama mažinti.
Turėtume nepamiršti, kad kai kurios vyriausybės jau suplanavo - o kai kuriais atvejais ir įvykd- bendrą viešųjų biudžetų apkarpymą prieš prasidedant krizei. Dideltokio apkarpymo dalis padarytų poveikį švietimui. Kitos valstybės narės nagrinėja finansavimo įvairinimo būdus. Komisija ir toliau atidžiai stebės šį klausimą. Kai kuriose valstybėse finansiniai apribojimai atsiras tik dabar. Stebėsime bendrus valstybių biudžetus ir investicijų efektyvumą.
Europos lygmeniu ir pagal dabartinę daugiametę finansinę programą Komisija ketina skirti pirmenybę veiksmams, kuriais remiami strategijos "Europa 2020" tikslai. 2011 m. biudžeto projekto, kurį neseniai patvirtino Komisija, prioritetai yra ekonomikos atkūrimo skatinimas, investavimas į Europos jaunimą ir ateities infrastruktūros kūrimas. Parama pavyzdinei iniciatyvai "Judus jaunimas" reiškia mokymosi visą gyvenimą ir Marie Curie programų bei projekto "Erasmus jauniesiems verslininkams" veiksmų stiprinimą.
Nepamirškime, kad šioje srityje veikiame ir per struktūrinius fondus. Europos socialinis fondas, kurio biudžetas 2007-2013 m. laikotarpiu yra 76 mlrd. EUR, padeda jaunimui pereiti nuo studijų prie darbo rinkos. Fondas taip pat padeda jaunimui grįžti į švietimą ir atnaujinti ar išplėsti savo įgūdžius. Maždaug trečdalis Europos socialinio fondo paramos gavėjų yra jaunimas. 8,3 mlrd. EUR, t. y. maždaug 11 proc. fondo lėšų skirta valstybių narių švietimo ir mokymo sistemų reformai.
Visa tai rodo, kad kuriant strategiją "Europa 2020" yra stiprinama žiniomis grįstos ekonomikos sąvoka ir kad švietimas ir mokymas yra tokios ekonomikos pagrindas. Užtikrinsime, kad turėsime išteklių savo tikslams pasiekti.
David Casa
(MT) Nerimą kelia tai, kad krizturės ilgalaikių padarinių. Kadangi didėja gyventojų amžius, didėja ir valstybėms narėms tenkantis iššūkis užtikrinti tvarumą socialinės gerovės srityje. Suprantu, kad viešąsias išlaidas reikia išskirstyti, norint kad Europa pasiektų savo 2020 m. viziją, tačiau taip pat manau, kad tokios išlaidos turi sudaryti nacionalinės fiskalinės politikos dalį. Jei norime užtikrinti fiskalinį tvarumą, dėl gimstamumo mažėjimo ir vis didėjančio gyventojų amžiaus reikia politikos pokyčių. Be to, omenyje reikia turėti ir pensijų poreikio, ir medicininės pagalbos augimą.
Dėl demografinės kaitos tendencijų Europos Sąjungai reikia strategijos, kuria būtų motyvuojami vyresnio amžiaus piliečiai, siekiant juos išlaikyti darbo rinkoje ilgesnį laiką. Labai svarbu, kad tokias strategijas apsvarstytume atsižvelgdami į specifinius įvairių valstybių narių poreikius. Negalime taikyti politikos "vienas dydis tinka visiems". Kiekvienas atvejis nusipelno atskiro dėmesio. Todėl labai svarbu, kad darbo rinkoje darbą turėtų daugiau asmenų ir kad padidintume aukšto lygio užimtumo galimybes. Tai ne tik sumažins priklausomumą nuo socialinių paslaugų, bet ir užtikrins, kad prie šių sistemų prisidėtų daugiau žmonių.
Dėl darbo vietų ir mokymo svarbu, kad Europos Sąjunga sutelktų dėmesį į aktyvų integruotą užimtumą, t. y. išnaudotų visas galinčiųjų dirbti, ypač moterų, galimybes, kad būtų skatinama labiausiai nuo darbo pasaulio nutolusiųjų integracija ir jiems būtų suteikiamos visos reikalingos priemonės ir teikiama pagalba, kad jiems pasisektų. Komisijos nary, jau kelias savaites einant pareigas atėjo laikas pasiraitoti rankoves ir kibti į darbą, kad būtų pasiekti šie tikslai, padidinsiantys užimtumą Europos Sąjungoje.
Ole Christensen
(DA) Pone pirmininke, kiekvieną dieną Europoje prarandama tūkstančiai darbo vietų, todėl strategija "Europa 2020" ketinama spręsti būsimus iššūkius šioje srityje ir numatyti, kaip galime išlaikyti ir padidinti savo konkurencingumą, kad galėtume kurti augimą ir daugiau darbo vietų. Turime pasirinkti kelią, kuriuo eisime: ar konkuruosime mažais atlyginimais ir prastomis darbo sąlygomis, ar žiniomis ir įgūdžiais, kokybiškomis ekologiškomis darbo vietomis ir tinkamomis darbo rinkos sąlygomis.
Šiuo požiūriu šiokį tokį nerimą kelia tai, kad matome nesuderintą Komisijos dėmesį lankstumui, taikytinam lankstumo ir užimtumo garantijų modeliui. Taip nieko nepasieksime. Žmonės turi būti saugūs ir turėti garantijas, norint, kad jie būtų lankstūs. Turėtų būti sukurta kokia nors paramos, iš kurios žmonės galėtų gyventi praradę darbą, forma. Reikia teikti tolesnį mokymą, kad žmonės galėtų judėti darbo rinkoje ir išnaudoti geriausias galimybes. Reikia investuoti valstybėse narėse, tačiau tokios investicijos turi atsipirkti ilguoju laikotarpiu.
Komisija turi daugiau nuveikti spręsdama socialinio dempingo klausimą. Bet kas, persikėlęs į kitą valstybę dirbti, turėtų dirbti tokiomis sąlygomis, kokios taikomos naujoje valstybėje. Komisija privalo užtikrinti, kad visiems taikomos taisyklės dėl migrantų darbuotojų - ES lygmeniu taikomos taisyklės - ir taisyklės dėl vidaus rinkos nebūtų viršesnės už darbuotojų teises reguliuojančias taisykles.
Marian Harkin
Pone pirmininke, tiesiog norėčiau pasakyti, kad šios dienos diskusijos rodo Parlamento norą, netgi primygtinį reikalavimą, būti visapusiškai įtrauktam į šį procesą. Kadangi mano laikas ribotas, norėčiau trumpai pabrėžti tris dalykus. Pritariu Komisijos nario O. Rehno pranešimui - ir, tiesą pasakius, Komisijos nario L. Andoro šiandieniam pranešimui - dėl valstybių narių biudžetų priežiūros. Vienu metu atrodė, kad iki 2020 m. euro zona ir ES gali nebeišgyventi. Taigi norint užtikrinti, kad ne tik išgyventume, bet ir klestėtume, gyvybiškai svarbu, kad valstybės narės vykdytų savo jau duotus įsipareigojimus ir pažadus. Nėra prasmės uždaryti arklidžių durų, kai arklys jau pabėgęs.
Antra, per pastaruosius 18 mėnesių valstybės narės ir ES beveik visą dėmesį skyrvien tik finansinių institucijų stabilizavimui. Tiesą pasakius, mus tai visiškai išsunkė. Nors tai ir svarbu, labai daug piliečių prarado pasitikėjimą ir dabar jaučiasi apleisti. Jie ieško paramos iš valstybių narių ir laukia, kol ES parengs pagrindus, palankius darbo vietų kūrimui, verslumui ir MVĮ, bet svarbiausia, tokiais pagrindais ekonomikos augimas turi būti susietas su tinkamų darbo vietų kūrimu ir visų piliečių, ypač gyvenančių žemiau skurdo ribos, gerovės didinimu.
Galiausiai susidardideljaunimo nedarbo krizė. Vakar Komisijos paskelbtame dokumente patvirtinama, kad jaunimo nedarbas ES siekia 20 proc., t. y. du kartus tiek, koks prognozuojamas bendras nedarbas. Ši krizyra tokia pat tikra ir neatidėliotina, kaip ir ekonomikos krizė, ir džiaugiuosi dėl girdėtų Komisijos nario teiginių dėl jaunimo iniciatyvų - turi būti vykdomas tikras derinimas tarp valstybių narių ir joms daroma tvirta įtaka, kad šios iniciatyvos virstų konkrečiais darbais.
Janusz Wojciechowski
(PL) 2020 m. strategijoje nustatyti plataus užmojo tikslai, kuriems sunku prieštarauti, tačiau šie tikslai apibrėžti taip, tarytum Europos Sąjunga jau būtų turtinga, neturinti rūpesčių ir galvotų vien tik apie sėkmingos ateities kūrimą. Tačiau šiuo metu žinome, kad yra daug nerimą keliančių dalykų ir kad, svarbiausia, labai skiriasi turtingų ir neturtingų Europos valstybių ir regionų vystymosi lygis.
Su nuostaba pažymiu, kad tarp strategijos prioritetų nėra vietos žemės ūkio plėtrai, nors žinome, kad iki 2050 m. pasaulinmaisto gamyba turi būti padidinta 70 proc., nes žmonių skaičius pasaulyje vis labiau auga, o žemės ūkio gamybai naudojama vis mažiau žemės. Sudėtinga suprasti, kodėl žemės ūkio plėtra strategijoje nelaikoma prioritetu.
Žemės ūkis reiškia aprūpinimo maistu užtikrinimą, žemės ūkis reiškia ekologinį saugumą, o šie dalykai labai svarbūs ir mums, ir ateities kartoms. Negaliu įsivaizduoti atsakingos Europos Sąjungos vystymosi strategijos, į kurią nebūtų įtraukta Europos žemės ūkio plėtra.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Pone pirmininke, prieš kalbant apie 2020 m. strategiją, manau, reikia gauti atsakymus į tam tikras vieno ar dviejų narių anksčiau pateiktas pastabas dėl Graikijos centro dešiniųjų partijos pozicijos paramos Graikijos ekonomikai priemonių atžvilgiu. Privalome išsiaiškinti tam tikrus dalykus. Mūsų partija niekuomet neprieštaravo Graikijai taikomoms Europos paramos priemonėms. Mūsų partija paprasčiausiai turėjo savo priemonių, kurios turėjo būti taikomos, suvokimą. Dabar taikomos priemonės, be jokios abejonės, lems gilią recesiją ir stagfliaciją ir dėl šių priemonių vyriausybnusprendpati, iš anksto neinformavusi kitų Graikijos politinių partijų ir Graikijos visuomenės ir su jomis nesitarusi. Vyriausybės dauguma atsisakbet kokio išankstinio susitarimo, kuriuo būtų buvę galima gauti platų ir būtiną politinį ir socialinį pritarimą. Kartoju, Naujosios demokratijos partija neprieštaravo Europos Sąjungos ir Tarptautinio valiutos fondo paramos priemonei. Gerbiame kiekvieną mūsų partnerių eurą ir dėkojame jiems už paramą. Būtent todėl atsakingai rėmėme kitokį, veiksmingesnį, politikos derinį. Pritariame tam, kad reikia griežtos finansinės drausmės ir augimo politikos, kad Graikija galėtų ištrūkti iš užburto gilios recesijos ir augančios infliacijos rato, keliančio pražūtingus padarinius Graikijos visuomenei ir ekonomikai ir, galiausiai, darančio neigiamą poveikį Europai.
Dėl mūsų diskusijų dėl ekonomikos krizės ir 2020 m. strategijos tai manau, kad atėjo laikas imtis specialių veiksmų ir gauti apčiuopiamus rezultatus. Užtenka kalbų. Tai yra mano pranešimo esmė. Darykime viską paprastai. Euras yra istorinEuropos integracijos sėkmir turėtume jį ginti ir saugoti. Būtent todėl mums reikia tvirto finansinio ir ekonominio valdymo, nes, be šios 2020 m. strategijos, integracija gali žlugti ir gali būti pakartotas Lisabonos strategija sukurtas precedentas.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į pakėlus mėlynąją kortelę užduotą klausimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį)
Marc Tarabella
(FR) Pone G. Koumoutsakai, jūs turite įžūlumo! Ką tik girdėjau, kaip kalbėjote apie Graikijos vyriausybę, ir tai, kaip prieš įgyvendindama priemones ji nesivargino pasikonsultuoti su jumis, įvairiomis partijomis ar pilietine visuomene. Tačiau turiu pasakyti, kad dabartinvyriausybniekaip nėra atsakinga už susidariusią padėtį. Ji yra spekuliantų, kuriuos netrukus kritikuosiu savo kalboje, auka. Taip pat mano pareiga pabrėžti ankstesnės vyriausybės, daugelį metų dailinusios skaičius, atsakomybę ir tai, kad jūsų partija buvo valdžioje per pastarąsias dvi kadencijas. Todėl manau, kad didesnatsakomybtenka Graikijai ir kad politinatsakomybtenka jūsų partijai. Ar turite atsakymą į šį klausimą, pone G. Koumoutsakai?
Georgios Koumoutsakos
(EL) Pone, jūsų kalba yra neteisingos informacijos rezultatas. AnkstesnGraikijos vyriausybperėmsmarkiai, labai smarkiai, praskolintą ekonomiką, veikusią ant supuvusių pamatų, ir dėl milžiniškos tarptautinės ekonomikos krizės šios chroniškos per 30 metų giliai įsišaknijusios problemos tapo dar akivaizdesnės ir ryškesnės.
Be abejo, ankstesnvyriausybpadarklaidų, tačiau arba dėl silpnumo, arba dėl drąsos trūkumo dabartinvyriausybpadardaug didesnių klaidų - ji bent penkis mėnesius vėlavo priimti padėčiai suvaldyti reikalingas priemones ir todėl deficito, kurį, kaip puikiai žinote, turi kiekviena valstybė, krizvirto skolinimosi krize.
Būtent taip atsidūrėme šiandieninėje pavojingoje padėtyje. Tai yra atsakymas, kurį jums pateikiu atsižvelgdamas į mūsų savikritiškumą; tačiau čia labai tinka senovės patarlė: "kas be nuodėmės, tegu pirmas meta akmenį".
Edward Scicluna
(MT) Pone pirmininke, dar niekuomet ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo svarba nebuvo taip dramatiškai atsidūrusi dėmesio centre. Lengva ir paprasta sakyti: "įspėjome jus neprarasti deficitų ir įsiskolinimų spiralės kontrolės" ir turime daug priežasčių taip daryti. Tačiau dabar, kai daug valstybių narių, įskaitant esančias euro zonoje, pateko į netvarią padėtį, negalime paprasčiausiai pakeisti šios padėties ir stengtis tai padaryti per kuo trumpesnį laiką, ignoruodami rimtą ekonominę aplinką, kurioje atsidūrėme.
Tai nėra prašymas atidėti mūsų veiksmus viešųjų finansų srityje. Nieko panašaus neturiu omenyje. Tačiau reikalavimas įgyvendinti taupumo programas be skrupulų visose Europos Sąjungos valstybėse reikštų viso Europos regiono pasmerkimą ilgam lėto ekonomikos augimo, ar dar blogesniam, laikotarpiui. Negalime sau leisti sumažinti paklausos netgi tose valstybėse, kurios didžiuojasi pertekliumi tarptautiniu ir nacionaliniu lygmeniu ir kurios turi priemonių, kaip išleisti daugiau, o ne mažiau.
Privalome Europos Sąjungos valstybėms padėti skatinti ekonomiką eksportu ir padėti skatinti darbo vietų kūrimo perspektyvas. Nebūkime dogmatiški. Esant tokiai padėčiai privalome elgtis protingai. Dėl to daugelyje sektorių, ypač ekonomikos politikoje, labai padidėja lankstumo svarba.
Elizabeth Lynne
Pone pirmininke, Komisijos pasiūlyme dėl strategijos "Europa 2020" labai teisingai daug girdėjome apie ekonomikos atkūrimą, tačiau, mano nuomone, per mažai apie skurdą, būtent todėl buvau labai patenkinta, kad savo pranešime paminėjote skurdo mažinimą.
Privalome atminti, kad dauguma pažeidžiamiausių visuomenės sluoksnių per bet kokią ekonomikos recesiją kenčia daug labiau už kitus, būtent todėl privalome įdiegti jų apsaugos priemones. Pvz., norėčiau matyti nustatytą tikslą, kad ES skurde gyvenančių piliečių būtų 25 proc. mažiau, ir užtikrinimą, kad dabar nuo darbo rinkos atskirti asmenys turėtų galimybę gauti geros kokybės darbą, taip pat norėčiau, kad kartu būtų nustatyti tikslai panaikinti nedeklaruojamą darbą.
Taip pat privalome užtikrinti, jog valstybės narės investuos į socialinio saugumo ir socialinės apsaugos sistemas ir užtikrins, kad teisės, ištekliai ir visuotinės svarbos paslaugos būtų prieinami. Taip pat norėčiau matyti ES lygmens tikslą iki 2015 m. užkirsti kelią benamystei ir plėtoti integruotas benamystės strategijas.
Visose šiose srityse turėtų būti daugiau konsultuojamasi ne tik su Parlamentu, - buvau patenkinta, kad tai paminėjote, - bet ir su šioje srityje dirbančiomis NVO. Be to, reikia stiprinti atviro derinimo metodą socialinėje srityje. Visi žinome, kad tai veikne taip gerai, kaip turėjo, tačiau manau, kad ateityje, jei bus įdiegtos tinkamos priemonės, - tačiau tik tuomet, jei tokios priemonės tikrai bus įdiegtos, - tai gali gerai veikti.
Ryszard Czarnecki
(PL) Strategija tvirtinama pačiu blogiausiu momentu, kai pramonės gamyba Europoje nukrito iki dešimtojo dešimtmečio lygio, o Europos Sąjungos bendrasis vidaus produktas praėjusiais metais krito 4 proc. Tačiau blogiausia čia ne netinkamas laikas. Blogiausia tai, kad iš mums pateiktų penkių prioritetų, kurie laikomi pagrindiniais Europos vystymąsi tempiančiais jaučiais, keturis, t. y. užimtumą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, švietimą ir kovą su skurdu, labai sunku vadinti Europos priemonėmis. Iš esmės šiuose klausimuose visai nėra viršnacionalinių aspektų. Tai klausimai, už kuriuos atsakingos pačios valstybės narės. Galima sakyti, kad tik klimato politika yra sritis, kurioje tam tikra veikla vykdoma Europos lygmeniu. Kiti klausimai - būkime atviri - yra valstybių narių kompetencija.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, į 2020 m. strategiją turėtų būti įtrauktos nuomonės dėl ekonomikos krizės ir pasiūlyta nauja valdymo forma, o ne stengiamasi pataisyti dabartinę žlungančią sistemą.
Pirmiausia atsikratykime kai kurių klaidingų minčių, ypač susijusių su Graikija. Tai nėra Graikijos krizė. Graikija ir jos gyventojai šiandien tapo grobuoniškos ekonomikos ir finansų sistemos aukomis, dėl kurios G20 valstybės per kelias dienas iš viso paklojo kelis tūkstančius milijardų dolerių, kad išgelbėtų bankus, tačiau dėl šios sistemos Graikija keliems mėnesiams liko agonijoje.
Tarptautiniai aukščiausio lygio susitikimai ignoruojami: kas bus, tas bus. Galiausiai, buvo ketinama reguliuoti finansus ir Europa vykdsavo begalines diskusijas, tačiau maitvanagiai nepasitraukė. Taigi, ką visi sako dabar? Kad rinka turi būti nuraminta. Tačiau kas yra ta rinka? Spekuliantai, kuriuos privalome nuraminti, tartum jie būtų pusdieviai, kuriems turime teikti pasiūlymus, kad galėtume prašyti jų malonės.
Kiek žmonės dar turi kęsti šį cinišką požiūrį? Kiek ilgai turime gyventi rinkos iliuzijoje, kuri finansininkams duoda daugiau, nei jie nusipelno, tačiau kuri skurdina žmones? Negalime leisti, kad finansinių rinkų terorizmas ant kelių klupdytų ištisas valstybes.
Klastotojas kelia didelę riziką, nes jis puola valstybės suverenumą - jos valiutą. Tačiau, kai prekiautojas spekuliuoja valstybės skola, jis nerizikuoja niekuo. Kada bus tinkamai nubausti kostiumuoti aukštųjų finansų nusikaltėliai? Gobšiai visuomene besinaudojantys spekuliantai turėtų būti paskelbti už įstatymo ribų; iš piliečių gyvenimo ir ateities lošiantys kazino bankai turėtų būti panaikinti; iš ES turėtų būti reikalaujama tinkamai prižiūrėti finansų rinkas, o ne pulti viešąsias paslaugas.
Ponios ir ponai, baigdamas noriu pasakyti, kad manau, jog jie pakankamai ilgai iš mūsų juokėsi. Galime kiekvieną penktadienį sušaukti nepaprastąjį aukščiausio lygio susitikimą ir išleisti milijardus, tačiau jei neišrausime blogio šaknų, vieną iš tokių penktadienių turėsime paskelbti, kad ES bankrutavo.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Pone pirmininke, Europos sanglaudos politika per pastaruosius metus įrodsavo gyvybiškai svarbų vaidmenį ir tapo pagrindine Bendrijos politika. Šia politika Europos piliečiams parodomas matomas ir suskaičiuojamas solidarumo rodiklis. Šios politikos vaidmuo taip pat pripažįstamas ją įtraukiant į Lisabonos sutarties tikslus. Dėl šių priežasčių ši politika nusipelno teisėtos vietos strategijoje "Europa 2020".
Strategijos plane šiai politikai nebuvo suteikta reikalinga vieta. Būtent todėl labai vertinu pranešimą dėl sanglaudos politikos įtraukimo į Lisabonos sutartimi ir 2020 m. strategija siektinus tikslus, nes taip sukuriamos neįkainojamos gairės. Mums reikia tvirtos sanglaudos politikos ir dabar, kai dėl ekonomikos krizės mažėja darbo vietų skaičius ir silpnėja mūsų konkurencingumas, ir ateityje, kad galėtume užtikrinti, jog Europos Sąjunga bus tvirta pasaulinveikėja.
Reikia patikimų gairių, kuriomis būtų parodytas į šią politiką investuotų išteklių veiksmingumas ir efektyvumas. Kaip teigiama šiame pranešime, reikia įvertinti sanglaudos politikos išlaidų poveikį regioninei plėtrai, remiantis specialiais rodikliais. Siekiant nustatyti vertinimo rodiklius, Komisija turėtų apsvarstyti ir pasiūlyti aiškią teritorinės sanglaudos sąvokos apibrėžtį, nes būtent taip yra nurodyta Lisabonos sutartyje. Objektyvūs ir tikslūs įvertinimo kriterijai gali būti sukurti tik apibrėžus tikrąją sąvoką. Tai suteiks konkretų pagrindą politikai, institucijoms ir piliečiams.
Tamás Deutsch
(HU) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad labai vertinu puikų visų kalbėtojų darbą ir noriu padėkoti Komisijos nariams už jų svarbius ir vertingus pranešimus.
Prieš keletą metų geras draugas ir mokytojas man pasakė, kad gyvenime nuolat teks susidurti su atvejais, kai būsi arba problemos, arba sprendimo dalis. Mano nuomone, strategija "Europa 2020" šiuo metu vis dar labiau yra problema nei sprendimas. Manau, kad bendrai esame atsakingi už tai, kad šią strategiją paverstume sprendimo dalimi. Leiskite akimirką sustoti ir jūsų maloniai paprašyti pagalvoti, ar pats strategijos pavadinimas nėra probleminis. Didžiojoje daugumoje Europos Sąjungos kalbų strategijos pavadinimas "Europa 2020" neturi jokios prasmės. Sunku įsivaizduoti, kad daugiau nei 500 mln. piliečių turinti bendruomengali būti tapatinama su strategija, pagrįsta mintimi pateikti piliečių asmeninio gyvenimo problemų sprendimo receptą, nors strategijos pavadinimas yra visiškai nepačiuopiamas ir nutolęs nuo jų asmeninio gyvenimo. Šis pavadinimas gali būti labai reikšmingas rinkodaros specialistams. Tačiau kalbame ne apie rinkodaros specialistus, o apie paprastus europiečius.
Yra dar vienas išmintingas vengriškas pasakymas: "kas daug griebia, mažai paima". Mano nuomone, strategija - kuri vis dar yra problemos dalis - griebiama daug, tačiau paimama mažai. Turbūt geriausia būtų, kad strategijoje būtų nagrinėjamas pats svarbiausias klausimas. Šiuo požiūriu norėčiau pabrėžti, ką, mano nuomone, mums reikia padaryti, kad sustiprintume regioninę plėtrą. Regioninės plėtros stiprinimas apima investavimą, augimą ir darbo vietų kūrimą ir manau, kad rimčiausia problema, su kuria šiandien susiduria žmonės, yra tai, kad jiems reikia darbo vietų ir dar daugiau darbo vietų. Būtent šiuos aspektus noriu pasiūlyti jums apsvarstyti.
Francesco De Angelis
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, strategija "Europa 2020" aiškiai žymima buvusio Lisabonos strategijos laikotarpio pabaiga iš šia strategija reikės išspręsti neigiamą struktūrinį poveikį, kurį sukėlir vis dar kelia finansų, ekonomikos ir socialinkrizė.
Manau, kad norint, jog 2020 m. strategija būtų veiksminga, dėmesys ja turėtų būti telkiamas į du svarbiausius aspektus: pirma - pažangos įvertinimo sistemą, kuri apimtų saldainio ir botago priemonės naudojimą, ir antra - tvirtą investavimo į infrastruktūrą politiką ir, be abejo, finansų sistemos reguliavimo priemones ir politikos kryptis, skirtas socialiniam dialogui ir sanglaudai atkurti.
Infrastruktūra yra kertinis akmuo naujai diegiant inovacijų politiką pramonėje, MVĮ, gamybos konsorciumuose ar mokslinių tyrimų institutuose ir kuriant šių veikėjų, universitetų ir vietos institucijų ryšius. Todėl reikėtų šiltai pasveikinti L. van Nistelrooių parengus puikų pranešimą, nes, be išsamaus vaizdo, kas iki šiol jau nuveikta valstybėse narėse, pranešime pradedamas nagrinėti klausimas dėl kriterijų, skirtų finansinėms priemonėms ir į inovacijas nukreiptiems veiklos planams suderinti.
ES projektų valdymo taisyklių, procedūrų ir administravimo praktikos suderinimas ir procedūrų supaprastinimas ir modernizavimas yra sprendimai, kurių mūsų jau ilgą laiką prašo dabartinės suinteresuotosios šalys ir piliečiai. Manau, kad šiuo metu Europa gali ir privalo daug nuveikti skatindama augimą, vystymąsi ir užimtumą.
Marietje Schaake
Pone pirmininke, kadangi ieškome būdų, kaip išspręsti finansų ir ekonomikos krizę, norėčiau atkreipti dėmesį į esminį deficitą: žinių deficitą. Apgailestauju turėdama pasakyti, kad Europa kas dieną tampa vis kvailesniu žemynu, nors žinos yra mūsų vaisingiausias ir vertingiausias išteklius. Investuodami į jį nkiek nerizikuojame.
Tačiau jaunoji europiečių karta moka krizės kainą: auga jaunimo nedarbas, o švietimo ir inovacijų biudžetai įšaldomi arba mažinami. Turime mažinti biudžetus, tačiau tai darykime pasitelkdami XXI a. išmintį, nes kam šiuo metu tenka pusES biudžeto? Žemės ūkiui! Biudžetas turėtų būti skiriamas jaunajai kartai ir jos ugdymui. Ne tik tradiciniam švietimui, bet ir tokiam švietimui, kuriuo didžiausias dėmesys skiriamas elektroniniams įgūdžiams ir, pvz., verslumui.
Žinome, kad kuo aukštesnis asmens išsilavinimas, tuo mažesnės galimybės jam prarasti darbo vietą. Tačiau valstybės narės dar nesilaiko būtino reikalavimo skatinti plačių užmojų žinių ekonomiką. Taigi Europa baudžia būsimą europiečių kartą neleisdama skleistis jų talentui ir siekti savo tikslų ir sudaro galimybes Kinijai, Indijai ir Jungtinėms Valstijoms tapti patrauklesnėmis talentingiems žmonėms, moksliniams tyrimams, kūrybiškumui ir inovacijoms.
Trumpalaikės priemonės pareikalaus didelių ilgalaikių išlaidų. Verslumas, kompetencija ir tvari Europos ekonomikos ateitis gali būti paskatinta tik tuomet, jei norėsime investuoti į žinias, nes tas, kas mano, jog žinios yra brangu, nežino, kiek kainuoja kvailumas.
Šiandien Komisijos narN. Kroes pateiksavo Europos skaitmeninės darbotvarkės - vienos iš strategijos "Europa 2020" pavyzdinių programų - viziją. Tai plataus užmojo, be to, konkreti strategija, kuria siekiama sustiprinti Europos skaitmeninę rinką pasaulio ekonomikoje ir daugeliui europiečių užtikrinti laisvai prieinamą internetą.
Manau, kad protingus sprendimus turime priimti dabar ir turime užtikrinti, kad dabartinkriznevirs tokia paskola jaunimui ir jaunajai kartai, kurios didelių palūkanų jie niekuomet negalės susimokėti.
Ar Komisija pritaria suderintam metodui priimant sprendimus pereiti nuo tarpvyriausybinės procedūros ir svarbesnį vaidmenį suteikti Komisijai ir Parlamentui, kad būtų užtikrintas valstybių narių įsipareigojimų įgyvendinimas?
Thomas Mann
(DE) Pone pirmininke Lisabonos strategija nebuvo pasiekta jokia tvari sėkmė. Kodėl nebuvo? Per mažai buvo įtrauktos valstybės narės, socialiniai partneriai ir didelės pilietinės visuomenės dalys, taigi jie neturėjo bendros atsakomybės jausmo. Strategija "Europa 2020" gali būti kitokia. Ji, Komisijos nary, gali būti sėkminga, jei joje bus atsižvelgiama į atskirtuosius, kurie patiria nuostolius ir kurie dažnai neturi užtarėjų.
ES nedirba netgi du trečdaliai visų galinčių dirbti asmenų. Tik mažiau nei pusvisų vyresnio amžiaus darbuotojų turi darbą. Aštuoniasdešimt milijonų europiečių turi nepakankamą kvalifikaciją ir turi vis mažiau galimybių darbo rinkoje. Su tokia padėtimi negalime susitaikyti. Tikrai ateities strategijai reikia socialinės krypties. Kokybinis ekonomikos augimas ir užimtumas turi būti suderinti su socialine lygybe ir tvarumu. Komisijos nary L. Andorai, abu dirbame šiuo klausimu.
Ką tai reiškia praktiškai? Valstybių narių socialinės apsaugos sistemos turi būti pritaikytos demokratiniams pokyčiams. Keisdamiesi geriausios patirties pavyzdžiais visoje Europoje, galėtume prie to prisidėti ir pasimokyti vieni iš kitų. Europos socialinis fondas - vienas jūsų arkliukų - turi būti pritaikytas naujiems iššūkiams, kad praktikoje veiktume dar efektyviau. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas sukurtas taip, kad asmenys, rizikuojantys tapti bedarbiais, galėtų atsistoti ant kojų. Mūsų visuomenturi būti integruojanti ir integruoti, pvz., per tinkamą švietimą ir mokymą, jaunimą, kad jis galėtų ugdyti profesinius ir asmeninius įgūdžius.
Nepaisant viso būtino nacionalinių biudžeto konsolidavimo - būtent tai šį rytą nagrinėjame ir apie tai diskutuojame - tik vienam dalykui negalime taupyti pinigų: investicijoms į savo piliečius - ekonomikos, tvarumo ir socialine prasme. Strategijos "Europa 2020" sėkmir nuopuolis priklausys nuo šių trijų ramsčių.
Jutta Steinruck
(DE) Pone pirmininke, pone T. Mannai, tikiuosi reguliariai bendraujate su savo kanclere, jei jums viskas atrodo taip pat, kaip ir man.
Strategija "Europa 2020" yra tikra galimybpaversti Europą labiau socialine ir šiuo metu, kai Europos atžvilgiu sakomi priešiški žodžiai ir kai ji nutolo nuo piliečių, šios galimybės mums labai reikia. Mums būtina savo piliečiams pasiūlyti ką nors teigiamo, kas kompensuotų tokią padėtį. Dėl augimo ir užimtumo turėtume liautis žmonių interesus statę į antrą eilę po verslo interesų. Tiesą pasakius, tai turėtų būti vienas svarbiausių strategijos "Europa 2020" tikslų, nes Europai reikia socialinės pažangos.
Tai jau pabrėžiau praėjusį pirmadienį komitete vykusiose diskusijose dėl užimtumo politikos gairių: privalome neišleisti iš akiračio visiško užimtumo tikslo, tačiau negalime visiško užimtumo siekti bet kokia kaina, nes mums reikia gerų darbo vietų. Visuomet sakome, kad mums reikia darbo vietų, tačiau man labai svarbu, kad tos darbo vietos būtų geros, kad veiktų socialinapsauga, kad žmonėms nereikėtų gauti subsidijų ir kad jie iš tiesų galėtų pragyventi iš tų darbų.
Strategija "Europa 2020" turi būti galiausiai užkirstas kelias dar žalingesniam darbo aspektui, t. y. vis didėjančiam pajamų nelygumui ir augančiam skurdui - apie tai šiandien jau daug kas kalbėjo. Mums reikia aktyvesnės darbo rinkos politikos, apimančios daugelį sričių. Galiausiai, žmonės tikisi daugiau konkrečių atsakymų, labai konkrečių atsakymų, o ne dar vienos strategijos!
Bogusław Sonik
(PL) Dėl mūsų žemynui smogusios ekonomikos krizės mūsų dėmesys nukrypo - ir teisingai - į valstybių narių ekonomikos gelbėjimą ir Europos bendros apsaugos nuo ekonomikos griūties priemonės kūrimą. Suprantama, kad šiandien europiečių dėmesys sutelktas į vystymosi spartos didinimą ir darbo vietų kūrimą, tačiau kurdami Europos Sąjungos strategiją negalime apsiriboti ir diskutuoti tik dėl ekonomikos. Europos Sąjunga negali paprasčiausiai elgtis kaip efektyviai dirbantis verslininkas, siekiantis ekonominės sėkmės savo įmonei.
Strategijoje "Europa 2020" turėtų būti padaryta svarbi nuoroda į kultūros vaidmenį, siekiant nustatytų socialinių ir ekonomikos tikslų. Galiausiai šie prioritetai turės įtakos skirstant būsimą biudžetą, todėl turėtume išlaikyti galimybę finansuoti tokias sritis kaip kultūros infrastruktūros kūrimas ir kultūrinio paveldo apsauga per Europos regioninės plėtros fondą. Strategijoje "Europa 2020" turėtume pabrėžti svarbią kultūros įtaką Europos Sąjungos socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, nes, galiausiai, intelektinis kapitalas ir kūrybiška pramonsuteikšlovę Europai. Būtent šiame sektoriuje galime sukurti konkurencingumą kitų pasaulio dalių atžvilgiu. Kūrybiškumą reikia skatinti ir ugdyti nuo pirmųjų gyvenimo metų. Tik tuomet galėsime tikėtis, kad kūrybiškumas Europos Sąjungoje virs aukšto lygio inovacijomis, įskaitant modernių technologijų sritį.
Europos politikoje negalima nepaisyti kultūros. Negalime atmesti visų pasiūlymų, kaip padidinti kultūros vaidmenį Europos Sąjungos politikoje, tiesiog sakydami, kad tai valstybių narių kompetencija. Šiandien Europa didžiuojasi tokiais projektais, kaip Europos kultūros sostinė, bet šį projektą sukūrEuropos miestai ir būtent jiems tenka pagrindinįspūdingos programos našta.
Todėl tikiuosi didesnio ryžto iš Europos Komisijos, kad būtų užtikrinta, jog į galutinį strategijos "Europa 2020" variantą bus įtraukta kultūra.
Silvia Costa
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, praėjus 10 metų nuo Lisabonos strategijos pristatymo ir strategijos "Europa 2020" išvakarėse ir patirdami gilią ekonomikos, socialinę ir užimtumo krizę, žinome, kad negalėsime nei išbristi iš šios krizės, nei padėti pamatų naujam ir tvariam augimui ir naujai socialinei sanglaudai, - kaip sakėte, - jei nesustiprinsime turimų Europos Sąjungos priemonių ir mechanizmų, skirtų išlaikyti investicijoms į žinių trikampį: švietimą, mokymą ir mokslinius tyrimus.
Ką tik, Komisijos nary, patvirtinote, kad šio tikslo atžvilgiu vienos Europos vyriausybės elgiasi tinkamai, kitos - ne itin. Siekiant nepakliūti į Lisabonos strategijos apribojimus, manau, šioje srityje Komisija privalo stiprinti atvirą derinimo su valstybėmis narėmis metodą, teikti iniciatyvas ir skirti baudas Europos socialiniame fonde ir stebėti rezultatus.
Nemanau, kad vyriausybėms dera elgtis taip, kaip padarItalijos vyriausybė, per trejus metus švietimo ir universitetų biudžetą sumažindama 8 mlrd. EUR ir pakartotinai neinvestuodama sutaupytų lėšų į šias sritis, nors pas mus mokyklos nebaigimo lygis siekia 19 proc., o jaunimo nedarbas - 25 proc.
Baigiant, ar nemanote, kad dabar palankus metas sustiprinti teisines Direktyvos 2005/36/EB galias, kad būtų palengvintas abipusis valstybių narių profesinių kvalifikacijų pripažinimas? Pagal profesoriaus M. Monti ataskaitą, šuo metu tik mažiau nei 3 proc. Europos darbuotojų iš tiesų dirba kitoje valstybėje narėje, ir atrodo, kad viena to priežasčių - būtent šis sudėtingas abipusio kvalifikacijų pripažinimas.
Amalia Sartori
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, aš irgi noriu pateikti savo pastabą apie tai, kas Lisabonos atžvilgiu įvyko per praėjusį dešimtmetį, t. y. 2000-2010 m. Tiesa, kad daugelis mūsų, atsižvelgdami ir į iki 2008-2009 m. įvykusius įvykius, matydami pasiektus rezultatus buvome ne iki galo patenkinti. Tačiau, be jokios abejonės, būtent per šį dešimtmetį išaugo viltys ir siekiai ir daug buvo padaryta, siekiant nustatytų tikslų, ypač užimtumo srityje.
Šiandien atsidūrėme naujo, daugiau problemų keliančio ir sudėtingesnio dešimtmečio pradžioje ir, nors iš dalies sutinku su iki šiol mums pateiktais pasiūlymais, perskaičiusi juos atidžiai vis dar matau per daug trūkumų. Norėčiau išsamiau panagrinėti pagrindinius šio pasiūlymo principus, tačiau apsiribosiu apsvarstydama augimo ir užimto klausimą.
Daugiau darbo vietų, didesnis ekonomikos augimas: tokį tikslą sau turime nusistatyti, atsižvelgiant į tai, kad tai darome turėdami pernelyg dideles viešąsias skolas, mažą struktūrinį augimą ir didelį nedarbo lygį. Taigi mūsų formuojami tikslai yra pernelyg plataus užmojo ir kartais pernelyg nelankstūs. Taigi, galbūt augimo ir užimtumo tikslai bus pasiekti tuomet, jei šiek tiek sumažinsime užmojus ir padidinsime lankstumą.
Zita Gurmai
Pone pirmininke, nors Komisijos narV. Reding patvirtino, o Pirmininkas J. M. Barroso šiandien savo laiške dar kartą patvirtino, kad Moterų chartijos atžvilgiu Komisija įsipareigoja skatinti ir užtikrinti lyčių lygybę ir moterų teises visose politikos srityse, esu nusivylusi, kad tai nepadaryta praktiškai, t. y. strategijoje "Europa 2020". Ar neturėtume siekti daugiau, nei siekėme Lisabonos strategijoje? Ignoruoti 52 proc. visų Europos sektorių ir visų lygių turimų įgūdžių, žinių ir darbo jėgos būtų rimtas praradimas.
Jei Europa nori išnaudoti visas savo galimybes ir išbristi iš krizės, turime užtikrinti, kad moterų užimtumo lygis pakiltų bent iki 70 proc., skaičiuojant lyčių statistiką. Taip pat mums reikia specialių tikslų, kad galėtume pamatuoti kiekvienos valstybės narės lyčių lygybės įsipareigojimus ir juos pagerinti.
Kaip? Turime sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą 10 proc. visose valstybėse narėse. Turime iš naujo įvertinti sveikatos priežiūros sektorių, kuriame dirba daugiausia moterys, padidinant jame atlyginimus ir pagerinant sąlygas ir paslaugų prieinamumą, nes šis sektorius tampa vis svarbesnis mūsų senėjančioje visuomenėje.
Turime, remdamiesi Norvegijos 40 proc. kvotos modeliu, padidinti moterų skaičių sprendimus priimančiose struktūrose, pvz., valdymo ir vykdomosiose tarybose. Turime padidinti moterų galimybes veikti mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų srityje ir mokyti moteris dirbti naujose ekologiškose darbo vietose.
Valstybės narės negali atsisakyti plėsti, gerinti ir įgyvendinti Barselonos tikslų visose valstybėse narėse. Mums reikia tikro Europos Sąjungos ir visų valstybių narių įsipareigojimo, kad įtraukiant visus žmones bus dirbama kuriant protingą, ekologišką ir pažangią visuomenę. Esu įsitikinusi, kad mūsų Komisijos narys L. Andor ketina tai padaryti.
Jan Olbrycht
(PL) Diskusijoje dėl strategijos "Europa 2020" reikia atsižvelgti į ankstesnės strategijos patirtį. Visi žinome, kad tos strategijos nesėkmę pirmiausia lėmtai, jog strategija buvo grindžiama valstybių narių atsakomybe taikant atvirą derinimo metodą, o sėkmę, inter alia, lėm"lisabonizacija", arba tam tikrų Lisabonos tikslų įtraukimas į sanglaudos politiką.
Dėl to turime paklausti, kokį metodą taikyti naujai strategijai. Atrodo, kad dabar gyvybiškai svarbu, pirma, aiškiai parodyti, jog užsiimame "sutarties" politikos kryptimis, kurios nėra strategijos kūrimo politikos kryptys,, o yra skirtos ilgesniam laikotarpiui, pvz., sanglaudos politikai. Tai reiškia, kad turime naudoti atskiras politikos kryptis, kad strategija pradėtų veikti, tačiau, kaip rodo ankstesnpatirtis, strategija bus sėkminga tik tuomet, jei atskiros politikos kryptys bus tarpusavyje integruotos. Visos priemonės, kuriomis atskiriamos tam tikros politikos kryptys, dalijami fondai ir vaidmenys, bus tokios pat nesėkmingos kaip ir paskutinstrategija. Todėl privalome jungti, integruoti ir vykdyti veiksmus, kuriančius sinergiją.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pone pirmininke, valstybių narių ekonomikų prasiskolinimas ir senėjanti visuomenkartu Europai yra tikra tiksinti bomba. Žinome, kad sergamumas su amžiumi susijusiomis ligomis, pvz., Alzheimerio liga, per ateinančius dešimt metų išaugs dvigubai. Tai taps milžiniška našta valstybių narių ekonomikos sistemoms. Tačiau neturėtume slėpti skolos. Kiek prisimenu, N. Ceaucşescu Rumunija buvo valstybė, neturinti skolos - tokia pat yra ir Šiaurės Korėja. Taip pat būna "protinga vaisinga skola", t. y. skola, kuri investuojama į žmones. Šiuo požiūriu, pvz., skurdo panaikinimas - kaip ir jaunimo nedarbo mažinimas - yra labai vertinga investicija į visuomenę.
Šiuo metu, kai valstybės narės pradeda mažinti savo deficitus, visai pagrįstai bijau dėl sričių, kuriose bus sumažintos išlaidos. Ar tai bus švietimas, vyresnių žmonių užimtumas, neįgaliųjų užimtumas, ar kas nors kita? Tai nebus nei protinga, nei išmintinga. Būtent todėl ši strategija "Europa 2020" yra labai svarbus dokumentas ir esu viena tų, kurie sako, kad reikia daugiau, o ne mažiau Europos. Daugiau Europos reiškia kažką panašaus į dantų šaknų kanalų gydymą: valstybės narės bus įpareigotos pasiekti tikslus, kurie nustatyti šioje strategijoje "Europa 2020".
Angelika Niebler
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, strategija "Europa 2020" - jei atvirai, visiškai nesijaučia, kad diskutuotume dėl strategijos "Europa 2020". Prieš dešimt metų patvirtinome strategiją - Lisabonos strategiją. Pažvelgus atgal į šį praėjusį dešimtmetį, matomi, švelniai tariant, riboti rezultatai.
Manau, šiuo metu turėtume sutelkti dėmesį į tai, kas iš tiesų svarbu mūsų valstybių narių žmonėms, užuot vėl darę tą pačią klaidą. Žmonėms įdomu, ar sugebėsime užtikrinti mūsų valiutos stabilumą. Ar bus infliacija? Kokias pamokas turime išmokti iš pastarųjų dvejų metų pokyčių, iš finansų ir ekonomikos krizės ir dabar - iš valiutos krizės? Ar tikrai iškritikuosime finansų rinkų veikėjus, kurie prisidėjo prie krizės?
Pabrėžtinai raginu Komisiją pirmiausia imtis veiksmų, užtikrinančių skubų finansų rinkų reguliavimą ir pažangą Europoje, kad būtų užkirstas kelias pastaraisiais metais populiariam modeliui, kai pinigai siunčiami aplink pasaulį penkis kartus per dieną, iš to daugybžmonių pelnosi, o nuostoliai nacionalizuojami. Norėčiau paprašyti Komisijos pareikalauti, kad valstybės narės laikytųsi griežtos biudžetinės drausmės ir įgyvendintų atitinkamas taisykles. Taip pat norėčiau paprašyti kuo greičiau sugriežtinti Stabilumo ir augimo paktą.
Būtent čia turėtume sutelkti savo pastangas. Raginu Komisiją imtis būtinų priemonių, tačiau ne savo iniciatyva ar jas išsamiai aptariant su valstybėmis narėmis, kaip anksčiau. Reikėtų pagaliau rimtai vertinti Parlamentą, kaip bendrą teisės aktų leidėją kartu su 27 valstybėmis narėmis.
Sylvana Rapti
(EL) Sutinku su ankstesne kalbėtoja - reikia taikyti Stabilumo paktą. Tačiau prieš tai reikia sutvarkyti daug kitų dalykų. Europos Sąjungos sprendimų priėmėjai turi reaguoti greitai ir veikti, kai reikia, nes jei A. Merkel būtų priėmusi sprendimą laiku ir jei Europos Sąjunga būtų ėmusis priemonių, kurių turėjo imtis, būtume sutaupę daug pinigų Europos piliečiams.
Norint, kad Europos Sąjunga būtų tvirta ekonomiškai ir svarbi pasauliniu lygmeniu, jai reikia savo piliečių. Piliečiai turi būti sveiki ir išsilavinę ir turi turėti darbą. Europos Sąjunga privalo į tai atsižvelgti planuodama 2020 m., planuodama bendrąją rinką. Bendrosios rinkos pagrindas turi būti pilietis ir tai turi būti bendroji rinka, kurioje svarbiausia - žmogus.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Ačiū, pone pirmininke. Namuose turiu šunį. Neseniai mano šuo paėmnuo stalo dešrą ir suėdė. Klausimas - ką reikėtų kaltinti dėl to, kad šuo suėddešrą? Ar reikia kaltinti šunį, kuris elgėsi, kaip jam įprasta? Ar kaltinti mane, kad baigęs valgyti nepadėjau dešros į šaldytuvą?
Pasaulinėse finansų rinkose kas dieną krinta euro vertė. Ką dėl to kaltinti? Daugelis kolegų Parlamento narių sako, kad reikia kaltinti spekuliantus ar kad dėl poveikio eurui ir jo nuvertėjimo reikia kaltinti rinką. Ponios ir ponai, siūlau pagalvoti, kad galbūt ne rinka čia kalta. Nes rinka tik pabrėžpagrindinį trūkumą, pagrindinę priežastį. Pagrindinmūsų šiandieninių sunkumų priežastis yra gana paprasta - Europos valstybės per ilgai gyveno aukščiau savo išgalių, leisdamos daug daugiau, nei galėjo uždirbti. Rinkos į tai sureagavo taip pat, kaip mano šuo sureagavo į ant stalo paliktos dešros kvapą. Prieš pusantrų metų Latvija patyrpanašią krizę į dabar visoje Europoje patiriamą krizę, t. y. finansų rinkos puolmūsų valiutą ir prarado pasitikėjimą ja. Užuot skundęsi tokia padėtimi, pataisėme savo pagrindinius rodiklius, sutvarkėme ir surinkome savo viešuosius finansus. Mano nuomone, jei norime, kad strategija "Europa 2020" būtų prasminga, pirmiausias ir svarbiausias mūsų prioritetas turi būti būtinybEuropos valstybėms kontroliuoti savo viešąsias išlaidas, kad jų pajamos neviršytų jų išlaidų. Tokiu būdu bus atkurtas pasitikėjimas, sušvelninta krizir grąžinta ramybfinansų rinkose. Ačiū.
Georgios Stavrakakis
Pone pirmininke, šiandien diskutuojame, inter alia, dėl dviejų puikių Ricardo Cortéso Lastros ir Lamberto van Nistelrooijaus pranešimų. Abiejuose pranešimuose aiškiai parodytas svarbus sanglaudos politikos indėlis į konkurencingumo ir užimtumo tikslų siekimą ir į svarbų žinių ekonomikos vaidmenį skatinant inovacijas ir augimą.
Strategija "Europa 2020" keletu aspektų panaši į Lisabonos strategiją, tačiau naują strategiją stengiamasi pagerinti labiau sutelkiant dėmesį į tikslus ir juos susiaurinant. Tačiau viena sritis - pakankamai svarbi sritis - yra vis dar neaiški: kalbu apie pasiekimo priemones. Tai palikta valstybėms narėms ir tarpusavio vertinimui, kurį stebėdama rems Komisija.
Man atrodo, kad nepasimokėme iš prastos patirties siekiant Lisabonos strategijos tikslų. Raginu Komisiją parengti pasiūlymus, kuriais būtų užtikrinta tvirtesngalimybpasiekti strategijos "Europa 2020" tikslus ir užtikrinta, kad visi strategijos tikslai bus pasiekti veiksmais, ne tik žodžiais.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lisabonos strategijoje buvo nustatyti aukšti tikslai, tačiau Europa nesugebėjo jų įgyvendinti. Rengiame naują strategiją ateinančiam dešimtmečiui, tiesą pasakius, išskirtinai sudėtingomis ir nepalankiomis sąlygomis. Visi sutinkame, kad pirmenybės suteikimas vystymosi trikampiui: švietimui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, ir jo pabrėžimas yra geriausia investicija, jei norime išbristi iš krizės, ir šis trikampis mums leidžia optimistiškai žiūrėti į Europos ateitį.
Svarbu pabrėžti, kad ši strategija turi būti įgyvendinama laikantis solidarumo, t. y. valstybėms narėms artimai bendradarbiaujant. Šiuo požiūriu norėčiau paaiškinti, kad būtų išvengta bet kokio nesusipratimo, kad paramos Graikijai priemonė, nepaisant jos vėlavimo, rodo būtent tokį solidarumą ir neturėtumėte ntrupučio abejoti, kad mes tai pripažįstame.
Mūsų Graikijos centro dešiniųjų partijoje "Naujoji demokratija" aiškiai pasakėme, kad gerbiame kitų europiečių pinigus, įdėtus į paramos priemonę. Tačiau atsižvelgdami į reikalingas aukas, kurios, beje, turi būti padalytos sąžiningai, šiuo požiūriu buvome kritiškai nusiteikę tam tikrų priemonių ir būtino išlaidų apkarpymo, siekiant sumažinti įsiskolinimą ir deficitą, atžvilgiu, nes taip pat reikia ir augimo iniciatyvų, kurias naudojant šalis būtų ištraukta iš recesijos, t. y. iniciatyvų, kurių iki šiol dar nematėme. Tik tokiu būdu ir mes Graikijoje galėsime pasiekti plataus užmojo 2020 m. strategijos tikslus ir tai yra vienintelis būdas, kaip išbristi iš krizės stipresniems.
(Kalbėtojas sutiko TINKAMU LAIKU atsakyti į pakėlus mėlynąją kortelę užduotą klausimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį)
Derek Vaughan
Pone pirmininke, pats mačiau, kokia svarbi sanglaudos politika yra Velsui, ir todėl džiaugiuosi dėl R. C Lastros pranešimo dėl sanglaudos politikos ir strategijos "Europa 2020". Pačiame Velse yra daug projektų, duodančių naudos asmenims ir bendruomenėms. Taigi nkiek neabejoju, kad struktūriniai fondai gali padėti pasiekti 2020 m. tikslus. Tačiau noriu pabrėžti šiuos aspektus.
2020 m. strategija, penktoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita ir biudžetas - visi šie elementai turi būti suderinti. Ateityje struktūriniai fondai turi būti tinkamai finansuojami, struktūriniai fondai neturėtų būti vėl nacionalizuojami, o pereinamasis statusas neturėtų būti suteiktas tiems regionams, kurie nepatenka į vienodos linkmės statusą.
Jei galėsime pasiekti visus šiuos dalykus, esu tikras, kad sanglaudos politika mums padės pasiekti 2020 m. tikslus. Be to, strategija "Europa 2020" taptų aktuali atskiriems subjektams ir piliečiams visoje Europoje.
Sylvana Rapti
(EL) Norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir po mano kolegos Parlamento nario iš Graikijos G. Papanikolaou iš Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos pateiktos pozicijos pateikti šį paaiškinimą, kuris, mano nuomone, yra labai svarbus šiais krizės laikais, ypač Graikijai.
Graikija neima pinigų iš kitų tautų. Europos Sąjungos valstybės narės skolinasi mažesnėmis palūkanomis ir duoda pinigų priemonei, o per ją - Graikijai, didesnėmis palūkanomis. Mes neimame pinigų iš kitų tautų.
Georgios Papanikolaou
(EL) Esate visiškai teisi, ponia S. Rapti. Be abejo, Graikijos skolinimosi reikalavimai būtų mažesni ir Graikija sugebėtų daug lengviau gauti pinigų rinkose ir nebūtų tokio dabar jau šešis mėnesius trunkančio delsimo, jei ne dabartinGraikijos vyriausybė.
Thomas Ulmer
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, A. Niebler jau pasakdidelę dalį man susirūpinimą keliančių dalykų. Man didelį susirūpinimą kelia mūsų bendra ateitis ES. Negaliu tiesiog pereiti prie darbotvarkės, nepaminėdamas krizės.
Vienam mūsų pagrindinių tikslų - eurui ir jo aukštam piniginiam stabilumui kilo visiško žlugimo pavojus. Gerovir darbo vietos neįmanomi be užtikrintos pinigų vertės. Kalbame apie strategiją "Europa 2020", tačiau net nežinome, kaip atrodys Europa 2011 m. Diskutuojame dėl trombinu klijuotos mėsos ir dėl savarankiškai dirbančių vairuotojų darbo laiko, tarytum didžiausios Europos Sąjungos problemos išsispręs pačios.
Turime pateikti tvirtas ir skubias pozicijas dėl valstybių biudžetų ir bankininkystės sektoriaus deficitų reguliavimo, sutvarkymo ir pagerinimo. Leiskite jums pateikti keletą pavyzdžių: privalome aiškiai apibrėžti deficitų pažeidėjus, pvz., dėl fondų patraukimo, ir už tai taikyti griežtas bausmes. Turime nustatyti aiškias taisykles bankams, pvz., uždrausti kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorius ar reikalavimus draudimui ir juos deponuoti pagal nominalias jų vertes. Taip pat norėčiau pasakyti žymaus Vokietijos mero, kuris daugelį metų pirmininkavo Vokietijos miestų ir miestelių asociacijai, žodžius: tas, kas neleidžia pinigų, kurių neturi, toli gražu nėra taupus žmogus!
Kerstin Westphal
(DE) Pone pirmininke, norėčiau grįžti prie R. Cortéso Lastros pranešimo, kuris, mano manymu, yra labai geras pranešimas. Tiesą pasakius, sanglaudos politika iš tiesų yra geriausia investicijų į augimą ir užimtumą sutelkimo priemonė. Tačiau dar kartą norėčiau pabrėžti miestų ir didmiesčių svarbą, nes jiems teks svarbus vaidmuo siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų.
Keturi iš penkių europiečių gyvena miesto vietovėse. Miestai ir didmiesčiai yra Europos ekonomikos augimo varomoji jėga. Tačiau jie tiesiogiai susiduria su daugeliu aštrių problemų. Raktiniai žodžiai čia yra, pvz., socialinintegracija, aplinka ir transportas, taip pat demografinkaita. Todėl miestams ir didmiesčiams tenka ypatingas vaidmuo tikrojo piliečių gyvenimo sąlygų gerinimo požiūriu.
Be to, Europos miestai ir didmiesčiai yra svarbiausi veikėjai inovacijų, mokslinių tyrimų ir švietimo srityse, todėl jiems tenka labai svarbus vaidmuo įgyvendinant Lisabonos sutartį ir strategiją "Europa 2020". Įgyvendinant šias strategijas ir formuojant būsimą sanglaudos politikos kryptį, reikėtų į visa tai atsižvelgti.
Raffaele Baldassarre
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, dėl praėjusių dvejų metų, per kuriuos atsirado gausybbedarbių ir išaugo nacionaliniai įsiskolinimai, liksiantys dar daugelį metų, dar labiau padidėjo spaudimas mūsų socialinei sanglaudai ir joje atsirado naujų plyšių.
Privalome reaguoti laiku ir aštriai ir norint išvengti sprendimų klaidų, kurios įveikLisabonos strategiją, reikia nustatyti ypač tikroviškus strategijos "Europa 2020" tikslus ir suderinti pačioje strategijoje nustatytus uždavinius. Man atrodo, Komisijos nary, kad pirmenybę reikia skirti šiems trims aspektams. Pirmasis, be abejo, stabili valiuta ir stabilūs nacionaliniai biudžetai, tačiau jie negali būti atskirti nuo vystymosi ir ekonomikos augimo. Turime investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad mūsų pramonbūtų dar konkurencingesnė, o mūsų produktai būtų aukščiausios kokybės. Privalome remti MVĮ ir naujas pramonės šakas, pvz., IT ir tausią energetiką, ir, be abejo, mūsų infrastruktūrą. Pakelkime bendrą švietimo lygį - taip, tačiau, svarbiausia, turime pritaikyti mokymą prie darbo rinkos ir gamybos poreikių. Paradoksas, kad verslui vis dar reikia specializacijos sričių, kurių rinka negali pasiūlyti. Aišku, kad kiekvienas tikslas turėtų būti susijęs su nacionalinėmis aplinkybėmis, tačiau kartu jie turi sudaryti platesnės Europos strategijos pagrindus.
Baigsiu pasakydamas, kad Graikijos krizir ekonomikos ir užimtumo krizvisoje Europoje įrodo, kad norint apsaugoti socialinę sanglaudą, vystymąsi ir stabilius nacionalinius biudžetus mums reikalingas tvirtas bendras ekonominis valdymas Europos lygmeniu, kad Europos institucijoms, įskaitant Parlamentą, būtų sudarytos sąlygos imtis veiksmingų ir prevencinių veiksmų.
Damien Abad
(FR) Pone pirmininke, ponios ir ponai, visi sutarėme dėl pagrindinių strategijos "Europa 2020" tikslų ir kadangi tokį susitarimą jau esame pasiekę, turėtume susikurti priemones, skirtas jiems įgyvendinti. Tokios priemonės apima, pvz., ES ekonominio valdymo sukūrimą.
Norint, kad šie gražūs žodžiai ir pagrindiniai tikslai taptų tikrove ir išvengti tokio bendro nusivylimo, kaip dėl Lisabonos sutarties, labai svarbu, kad sau suteiktume išteklius, kurių reikia norint imtis veiksmų. Būtent todėl visapusiškai pritariu Komisijos pasiūlymui, kad ES iš anksto patikrintų nacionalinius biudžetus, tačiau tik tokiu atveju, jei valstybių narių parlamentai ir Europos Parlamentas dalyvautų atliekant šį tikrinimą.
Tačiau norėčiau išsamiau pakalbėti apie krizę ir jaunimą. Manau, kad jaunimas yra didžiausia krizės auka ir kad turime pasinaudoti mums suteikta galimybe jaunimui skirti svarbiausią vietą strategijoje "Europa 2020".
Pirma, strategija "Europa 2020" turi būti integruojanti strategija. Judumas, kuris yra konkreti laisvo judėjimo ES koncepcijos išraiška, turi tapti tikra galimybe visam jaunimui, ne tik jauniems studentams. Būtent todėl tikiuosi, kad Komisija pritars mano pasiūlymui išplėsti Europos judumo programas ir jas taikyti stažuotojams.
Be to, taip pat manau, kad šioje strategijoje turi būti skatinamas jaunimo įgūdžių didinimas, kad būtų panaikintas jaunimo nedarbo prakeiksmas, nes visi žinome, jog perėjimas nuo mokymosi aplinkos prie pirmo darbo yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriuo susiduria jaunimas. Norint padaryti pažangą šioje srityje, reikia gerinti jų įgūdžius, pvz., veiksmingiau nukreipiant ES fondus į jaunimui skirtas politikos kryptis.
Galiausiai, visam Europos jaunimui reikia sudaryti judumo ir įgūdžių gerinimo galimybes, nes mums reikia, pirmiausia, pažangios jaunosios kartos. Būtent šiandieninis jaunimas kurs augimą ir rytojaus inovacijas. Būtent todėl nenoriu, kad šioje strategijoje "Europa 2020" jaunimas būtų pamirštas.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Pone pirmininke, 2000 m. patvirtinome Lisabonos darbotvarkę ir jos labai plataus užmojo tikslus. Kai kurie iš šių tikslų buvo pasiekti, tačiau labai daug - ne. Nėra jokių abejonių, kad regioniniai fondai prisidėjo prie Lisabonos strategijos.
Po dešimties metų mus sukrėtdidžiausia ekonomikos krizė, kokią tik galime atsiminti. Manau, kad ši krizsudarmums sąlygas šioje naujoje strategijoje "Europa 2020" nustatyti, ką darėme blogai, ir sąlygas tobulėti, kad pasiektume geresnius rezultatus.
Pirma, sužinojome, kad labai svarbu derinti visus valdymo lygmenis, kaip tai aiškiai pabrėžiama R. Cortéso Lastros pranešime. Taip pat sužinojome, kad regioninių fondų indėlis yra labai svarbus siekiant mūsų siūlomų tikslų.
Manome, kad visų lygmenų - Europos Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos valdžios - specialių veiksmų derinys yra visiškai būtinas. Jei dirbsime kartu, būsime daug stipresni. Taip pat labai svarbu, kad ekonominius, socialinius ir teritorinius aspektus apimanti sanglaudos politika būtų įtraukta į strategiją "Europa 2020".
Norėčiau čia pateikti su sanglaudos politikos problema susijusią pastabą - biurokratinės procedūros turėtų būti daug lankstesnės ir veiksmingesnės. Be to, neįgalumo sektoriuje tam tikru būdu reikia atkreipti dėmesį į tokį skirtumą.
Galiausiai norėčiau pabrėžti svarbų vaidmenį, kuris teks Europos regionams, miestams ir didmiesčiams ir, ypač, poreikį daugiau dėmesio skirti specialius poreikius turinčioms sritims, pvz., kalnuotoms vietovėms, pakrančių zonoms ir saloms.
Trumpai tariant, jei norime, kad mums pasisektų, turime sugebėti remtis Europos regionais, miestais ir didmiesčiais ir reformuota sanglaudos politika, atsižvelgiant į naują padėtį.
Petru Constantin Luhan
(RO) Strategija "Europa 2020" turi būti siekiama piliečių Europos ir jų poreikių tenkinimo. Mano manymu, būtent toks požiūris turi būti šios strategijos pagrindas. Labai svarbu, kad naujuosiuose Europos lygmens pagrinduose ir toliau eitume jau nustatytų tikslų, kurie turi būti stebimi, siekiant apčiuopiamų rezultatų, skatinimo keliu, kad būtų padarytas teigiamas poveikis. Čia turiu omenyje būtent investicijas į visų rūšių infrastruktūrą, sudarančią mums sąlygas tapti konkurencingesniems ekonomikos požiūriu.
Turime ir toliau vykdyti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką, siekdami sumažinti regionų skirtumus ir sukurti suderinto ekonominio vystymosi platformą, kaip tai nustatyta Lisabonos sutartyje.
2020 m. Europa turi būti pasaulinių veiksmų Europa, ir ji tokia gali tapti, jei Europos Sąjunga turės bendrą vystymosi lygį, kurio užteks padidinti vietos ir regioninių veikėjų galimybėms reaguoti į pasaulinius iššūkius.
2020 m. Europa turi būti Europa, kurioje regionai vystomi pagal savo specifines galimybes ir kuriuose naudojamas regioninis mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų aspektas, skatinant ekonominį vystymąsi ir didinant užimtumą.
Richard Seeber
(DE) Pone pirmininke, kalbėdami apie strategiją "Europa 2020", pirmiausia kalbame apie mūsų žemyno ateitį: kur norime eiti, kokį gyvenimą mūsų piliečiai čia galės gyventi?
Pirmiausia, mano nuomone, turime išnagrinėti tikrąją padėtį, kad galėtume rasti tinkamas priemones šiems tikslams pasiekti. Taip pat labai svarbu atskirti priežastį nuo poveikio. Su kokiomis didžiausiomis problemomis iš tiesų šiandien susiduriame? Manau, kad, neabejotinai, viena jų - senėjanti mūsų Europos visuomenė. Iki šiol, deja, nesugebėjome netgi padaryti Europos patrauklia vieta žmonėms kurti šeimas ir auginti vaikus. Tai reiškia, kad ateityje susidursime su dideliu spaudimu viešiesiems biudžetams, nes kyla rizika, kad mūsų pensijų sistemos nebus pakankamai finansuojamos.
Antra, jau turime didelius vyriausybių deficitus. Pagal klasikinį J.M. Keyneso mokymą šios krizės metu išleidome daug pinigų. Dabar atėjo metas taupyti. Tačiau tai taip pat reiškia, kad mūsų valiutai bus daromas spaudimas. Tokio spaudimo ženklus galime išvysti dabartinėje Graikijos krizėje ir čia visi susiduriame su problema, nes iš tiesų nesugebėjome padaryti savo ekonomikos pakankamai konkurencingos, kad ji kurtų ekonominį augimą, kad galėtume išspręsti minėtus aukštus vyriausybių deficitus.
Čia, Europoje, turime taisykles, kuriomis reguliuojamos šios sritys, pvz., Stabilumo ir augimo paktą, tačiau, deja, niekas tų taisyklių nesilaiko. Tai yra viena didžiausių problemų. Kuriame naujas taisykles, tačiau manau, kad kartais būtų geriau taikyti mūsų turimas taisykles taip, kad jos iš tiesų visapusiškai galiotų. Todėl raginu Komisiją sukurti griežtą aplinką, kad galėtume pasiekti savo sutartus tikslus.
Sabine Verheyen
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau pratęsti tai, ką jau sakR. Seeber. Jei iš tiesų norime sėkmingai pasiekti 2020 m. darbotvarkės tikslus, pirmiausia turime rimtai žiūrėti į turimą darbą.
Mums reikia tvirto finansų rinkų reguliavimo, kuris iš tiesų būtų geresnis priežiūros ir būsimo elgesio reguliavimo šiose srityse požiūriu. Tačiau taip pat privalome susitvarkyti savo pačių namuose ir tai reiškia, kad turime užtikrinti geresnę atitinkamų struktūrinių fondų efektyvaus leidimo kontrolę ir nustatyti, kokiais būdais turėtume remti tolesnį vystymąsi. Taip pat turime į savo struktūras ir planavimą labiau įtraukti vietos ir regioninę valdžią, nes, pirmiausia, būtent ji turi įgyvendinti nustatytus uždavinius ir aiškiai nustatyti, kuriuos uždavinius turime įgyvendinti, jei ketiname pasiekti tikslus, kuriuos visai pagrįstai sau iškėlėme. Tačiau tikslų kėlimas be tvirto ir nuoseklaus faktinės padėties ir įgyvendintinų uždavinių nustatymo ir be analizės, ką dabar reikia padaryti, mano nuomone, turi mažai prasmės.
Kaip anksčiau sakT. Ulmer, perėjome prie darbotvarkės ir diskutuojame dėl kasdienių šio Parlamento reikalų, maisto saugos ir t. t., tiksliai nežinodami, kokius prioritetinius klausimus turime išspręsti. Tai turi būti mūsų starto linija. Pirmiausia turime sutelkti dėmesį į mūsų finansinės padėties kontroliavimą ir užtikrinimą, kad visi laikysis šių taisyklių. Taip pat privalome užtikrinti, kad Parlamentas, ir ypač Komisija, ateityje taikys savo jau anksčiau turėtas kontrolės priemones daug griežčiau, ir mes privalome turėti svaresnį žodį dėl to, kas vyksta kai kuriose valstybėse narėse.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, didžiuojuosi galėdamas šiose diskusijose pasakyti keletą žodžių dėl strategijos "Europa 2020" ir noriu pabrėžti šiuos punktus.
Turiu pasakyti, kad labai apmaudu, o kartais net slegia, kai girdi, kaip kalbėtojas po kalbėtojo čia, Strasbūre ir Briuselyje, kalba apie Lisabonos strategijos nesėkmę. Tai visai nebuvo nesėkmė, nes jei tai būtų buvusi nesėkmė, nemanau, kad 67 proc. airių būtų balsavę už Lisabonos sutartį praėjusį spalio mėn. Visi matdaug naudos, ypač regioniniu lygmeniu, kaip pabrėžKomisijos narys. Tačiau yra sričių, dėl kurių esu susirūpinęs.
Pirma, kur čia dera šešių mėnesių pirmininkavimo laikotarpis? Matau, kaip kiekviena valstybnarateina ir pabrėžia savo šešių mėnesių laikotarpio prioritetus, užuot pabrėžusi, kaip jos prioritetai dera su bendrais tikslais, kurie kas metai nustatomi dešimčiai metų. Manau, kad tai labai svarbus aspektas; joks futbolo klubas nekeičia savo vadovo kas šešis mėnesius, nes kiekvienas ateitų, turėdamas skirtingus prioritetus, kurių negalima įgyvendinti per tokį trumpą laiką.
Antra, džiaugiuosi dėl sukurtų priemonių, kuriomis valstybės narės verčiamos laikytis savo įsipareigojimų ir mokėti už savo nesėkmes, jei taip nedaro. Būdas "švelniai švelniai" daugiau nebepadės. Jei esi komandos narys ir blogai žaidi - arba iškrenti, arba tau liepiama pagerinti savo žaidimą. Turime pagerinti savo žaidimą.
Galiausiai noriu pasakyti, kad taip pat džiaugiuosi dėl pasiūlymo per šį procesą suteikti galių regionams ir miestams.
Sophie Auconie
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, gegužės 9 d. ekonomikos ir finansų ministrų prašymu ES finansų rinkoms pateiktvirtą atsakymą. Nors Europos Parlamentas taiko ilgesnes parlamentines procedūras, jo negalima apkaltinti neveikimu.
Manau, kad šis Parlamentas ir mes, jo nariai, turime atlikti tris svarbiausius vaidmenis. Pirmiausia, turime panaudoti visą savo jėgą ir paremti vyriausybes ir Komisiją dėl iniciatyvų, kurių jos neseniai ėmėsi. Antra, turime nedelsdami imtis darbo ir rasti sprendimus, kurie sudarys mums sąlygas vidutiniuoju ir ilguoju laikotarpiu išbristi iš krizės ir paskatinti tikrai spartų ir tikrąją ekonomiką remiantį augimo modelį. Tai yra tikrasis strategijos "Europa 2020" ir prioritetinių tikslų, kuriuos nustatysime ES struktūriniams fondams 2014-2020 m. laikotarpiui, iššūkis.
Ponia S. Bowles, norėčiau jums pasakyti, kad jei Lisabonos strategija kažkiek ir nepasisekė, tai tik todėl, kad ji buvo parengta prieš keletą metų, kai ekonominpadėtis skyrėsi nuo dabartinės. Todėl smerkiantieji šią strategiją tai daro todėl, kad ji yra nelanksti ir neatitinka dabartinės padėties. Tokia yra problema su strategijomis. Taigi ši strategija "Europa 2020" bus daug tvirtesnė, jei galėsime ją pritaikyti prie vyraujančių aplinkybių.
Galiausiai - ir tai, mano manymu, yra svarbiausias klausimas - privalome vietos lygmeniu paaiškinti, kas vyksta ES lygmeniu, ir gauti visuomenės pritarimą. Pirmadienį, gegužės 10 d., Europos piliečiai nubudo naujoje Europoje. Jie nebuvo šios metamorfozės priežastis. Niekas negali šiuo metu įvertinti jos ilgalaikio poveikio. Ši metamorfozneduos vaisių, jei jos šaknys nebus demokratiškos. Esame susivieniję įvairovėje; dabar turime susivienyti bėdoje.
(Plojimai)
Antonio Cancian
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, šiandien daug klausiausi ir girdėjau naudingų dalykų, tačiau noriu taip pat atkreipti jūsų dėmesį į, mano manymu, svarbų klausimą. Mano nuomone, mūsų nelydės sėkmė, jei visą šią strategiją kursime esant tokioms aplinkybėms, kai rinka šiandien yra iširusi, tapusi nuolatinių spekuliacijų objektu ir išgyvena didelę krizę. Diskutuodami dėl strategijos "Europa 2020" privalome omenyje turėti tokios rūšies padėtį.
Diskusiją padalyčiau į dvi dalis: pirma, rinka turi tarnauti tikrajai ekonomikai, o ne atvirkščiai; antra, manau, kad Europa turi būti tokios ekonomikos garvežys. Dėl pirmos dalies jau buvo daug diskutuota ir dabar pats laikas sukurti apsaugą nuo šios rinkos, kad visiškai nuo nieko nepriklausytume, tačiau svarbiausias dalykas - garvežys, o kad garvežys trauktų, mums reikia priemonių.
Išdrįskime pakeisti šį biudžetą, išdrįskime prisiimti atsakomybę dėl svarbaus fondo sukūrimo, kuris veiktų kaip finansinapsauga, tačiau dar svarbiau, kad toks fondas sudarytų sąlygas veikti TEN-T, TEN-E ir E-TEN tinklams. Tai yra garvežys, kurį turime priversti veikti ir traukti tikrąją ekonomiką, taip pat mums reikia privačiojo sektoriaus taikant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės priemonę. Komisijos nary, tai yra uždavinys, kurį nedelsdami turime įveikti, nes krizdar nesibaigė, krizyra čia ir privalome šį tvirtą postūmį padaryti dabar.
Diogo Feio
(PT) Pone pirmininke, diskutuodami dėl strategijos "Europa 2020" natūraliai pritariame geresniam įvairių nacionalinių politikos krypčių derinimui, požiūriui "daugiau Europos" ir struktūrinių reformų keliui, skirtam mūsų ekonomikos augimui pasiekti. Tačiau tam, kad pasiektume 2020 m., privalome išgyventi 2010 m. ir šiuo požiūriu norėčiau atkreipti dėmesį į pusiausvyrą, kurią reikia pasiekti tarp biudžetų konsolidavimo politikos krypčių ir būtinybės išvengti pakartotinės recesijos.
Esu Portugalijos pilietis ir būtent šiuo metu teikiamas pasiūlymas didinti mokesčius. Iš esmės valstybės narės turėtų pasirinkti smarkaus viešųjų išlaidų sumažinimo kelią, t. y. turėti konkurencingas mokesčių sistemas ir vykdyti struktūrines reformas, kad galėtume pasiekti reikalingą augimą.
Turime galvoti ne tik apie ilgąjį ir vidutinį laikotarpius, bet ir apie trumpąjį laikotarpį ir jau dabar reikia pradėti skatinti kūrybingų bendrovių veikimą. Turime įsipareigoti ir universitetams, ir mokslinių tyrimų bei plėtros požiūriu, nes dabar tai labai aišku. Kad pasiektume 2020 m. privalome vieningai išgyventi 2010 m.
Norėčiau dabar pamiršti šį rūpestį. Aišku, kad turime Stabilumo paktą, tačiau yra ir Augimo paktas, o pagrindinis žodis mūsų ekonomikos ateičiai yra augimas.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nary, būsima strategija "Europa 2020" reikia sudaryti sąlygas Europos Sąjungai ištaisyti Lisabonos strategijoje nustatytus trūkumus, jei iš tiesų norime sukurti konkurencingą ekonominę erdvę, kuri būtų darni ekonomine, socialine ir teritorine prasme.
Nepaisant to, kad nors dabar jau pasenusios Lisabonos strategijos postulatai vis dar galioja, norėčiau pabrėžti, kad viena priežasčių, dėl kurių ši strategija neteko savo jėgos, yra ypač sudėtinga strategijos struktūra, ypač aiškumo trūkumas apibrėžiant atsakomybę ir uždavinius, tenkančius Europos Sąjungos ir kitiems valdymo lygmenims, ypač regioniniam ir vietos.
Regionų ir vietos valdžia turi būti įtrauktos į politikos krypčių kūrimą ir įgyvendinimą, jei norime, kad 2020 m. strategija duotų kokių nors vaisių vidutiniuoju laikotarpiu.
Mūsų regionai ir miestai yra pagrindiniai veikėjai plėtojant ir įgyvendinant didžiąją dalį ES viešųjų investicijų, susijusių su augimu ir užimtumu.
Todėl regioninės politikos išteklių paskyrimas tampa svarbiu veiksniu Europos tikslų, kuriuos dabar apibrėžiame, požiūriu. Norėčiau pabrėžti, kad 2000-2006 m. per Europos regioninės plėtros fondą investuoti ištekliai sudarsąlygas Europos Sąjungoje sukurti 1 400 000 darbo vietų ir nutiesti daugiau nei 2 000 km greitkelių.
Norėčiau užbaigti dar kartą pabrėždama Europos regioninės politikos vertę strateginių tikslų, pvz., augimo ir užimtumo, požiūriu. Ekonominė, socialinir teritorinsanglauda yra pagrindinis tikslas, kuris nustatytas Sutartyse.
Joachim Zeller
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau papildomai pasveikinti mūsų Parlamento lankytojus, kurie šias diskusijas dėl vieno svarbiausių Europos Sąjungos klausimų per ateinančius dešimt metų sekdaug dėmesingiau ir gausiau nei daugelis mūsų Parlamento narių.
Diskutuojame pernelyg technokratiškai. Augau šalyje, kurioje visuomenbuvo organizuojama pagal daugiamečius planus. Šios valstybės, Vokietijos Demokratinės Respublikos, nebėra. Būtent todėl vis dar esu skeptiškai nusiteikęs programų, kuriose sujungiamos strategijos, norimi tikslai ir planinės ekonomikos kodai, atžvilgiu, nes tokios strategijos apima ilgą laiką ir jų įgyvendinimas perduodamas kitiems. Nesvarbu, kokius sprendimus priimsime dėl Europos Sąjungos kurdami strategiją "Europa 2020", ją įgyvendinti turės valstybės narės, šalių vyriausybės ir parlamentai, regioninir vietos valdžia. Nerimas dėl tokių procedūrų yra labai akivaizdus.
Pagal metodą "iš viršaus į apačią" dirbanti Europa negali veikti. Vieninga Europa gali veikti tik tuomet, jei ir toliau ją kursime kartu su nacionalinėmis ir regioninėmis institucijomis ir su piliečiais. Komisija per greitai atsisakLisabonos strategijos, neatlikusi išsamios analizės, kodėl nebuvo pasiekti šios strategijos tikslai. Todėl greičiausiai neatsitiktinai šiandien Parlamente ir pranešimai, ir klausimai buvo sumesti į krūvą po vienu pavadinimu strategija "Europa 2020", nors kiekvienas iš jų nusipelno atskiros diskusijos. Juose yra bent du aspektai, kurių atžvilgiu Europos politika iki šiol veiksėkmingai: vidaus rinkos kūrimas ir sanglaudos ir struktūrinės politikos kryptys. Tačiau strategija "Europa 2020" rodo, kad sanglaudos politikai teks tik papildomas vaidmuo siekiant strategijos tikslų. Dabar tai yra prieštaravimas. Mums nebereikia planinės ekonomikos Europos Sąjungoje; kiti šiame fronte anksčiau jau žlugo.
Todėl prieš mums valstybėms narėms pateikiant planinės ekonomikos kodų, kurių pasiekiamumas šiuo metu niekam nėra aiškus, sąrašą ir atsižvelgiant į dabar ir pastaruosius kelerius metus rinkose vyraujančią nežinomybę ir neramumus ir jų poveikį darbo vietoms ir socialinei padėčiai valstybėse narėse, mums reikia išsamios diskusijos apie tai, kur Europos Sąjunga veiksėkmingai, kur galime pasiekti bendrų tikslų - pvz., paktas dėl ES regionų - ir kaip galime kurti didesnę bendriją nepažeisdami subsidiarumo principo.
Jei taip padarytume, šios diskusijos galėtų baigtis ir baigtųsi bendra strategija. Tačiau šios diskusijos - kaip matėme iš šiandieninio pavyzdžio - dar tik prasidėjo ir būtent mes Europos Sąjungoje turėtume šias diskusijas vesti.
Csaba Sógor
(HU) Komisijos nary, manau, kad pagrindinis bet kurio Europos plėtros plano arba strategijos principas turi būti sukurti tokią Europą, kuri veiktų kaip iš tiesų suvienytas regionas, tarnaujantis Europos piliečiams. Mes esame daug pasakę apie ekonominį ir socialinį strategijos "Europa 2020" aspektus. Vis dėlto šiandieninEuropos Sąjunga apima gerokai daugiau. ES yra ne vien interesų, bet ir vertybių bendrija; būtent tai suteikia jai ekonominės stiprybės ir politinės įtakos. Jeigu iki šio dešimtmečio pabaigos iš tikrųjų norime sukurti sėkmingesnę ir konkurencingesnę Europą, turime skirti daugiau dėmesio tam, kad mūsų bendros vertybės būtų tinkamai gerbiamos, stiprinamos ir įgyvendinamos. Be to, turime daugiau dėmesio skirti kelioms politikos sritims, pagrįstoms Europos vertybėmis: glaudesniam valstybių narių švietimo politikos derinimui, regioninių skirtumų mažinimui ir tolesniam plėtros proceso vykdymui, pagrindinių teisių ir mažumų teisių apsaugai ir kt. Ekonomikos augimas ir piliečių gyvenimo sąlygų gerinimas yra neįsivaizduojamas be tokių vertybėmis grįstų politikos sričių.
Frédéric Daerden
(FR) Ponia pirmininke, Komisijos nary, strategija "Europa 2020" yra išsamus dokumentas ir, kaip matyti iš popietinių diskusijų, apimantis daugybę klausimų. Norėčiau atkreipti dėmesį į du konkrečius aspektus.
Pirma, dėl socialinio šios strategijos aspekto - visiškai pritariu P. Berès pareikštoms abejonėms Komisijai visų pirma dėl kiekybinių skurdo mažinimo siekinių nustatymo šioje strategijoje, kas, mano manymu, yra sine qua non. Be to, visoje ES galiojantis minimalių pajamų principas šiems tikslams pasiekti man atrodo akivaizdus poreikis, kuris privalo būti įgyvendintas.
Antra, dėl ES biudžeto ir šios strategijos suderinamumo tai nei Taryba, nei Komisija kol kas nėra niekaip užsiminusios, kad norėtų peržiūrėti mūsų daugiametę finansinę programą už šį laikotarpį, nors jos trūkumai jau išryškėjo. Vis dėlto jeigu jos nepritaikysime prie naujų strategijos iššūkių, visi labai rizikuotume. Nei iš ES biudžeto, kuris yra pernelyg ribotas, nei iš nacionalinių viešųjų biudžetų nebus galima pradėti skirti reikiamų investicijų įvairioms strategijos "Europa 2020" pavyzdinėms iniciatyvoms remti.
Andrew Henry William Brons
Ponia pirmininke, strategijos "Europa 2020" dokumento 7 puslapyje yra parašyta: "Europa turi daug privalumų: galime pasikliauti mūsų žmonių talentu ir kūrybingumu". Žinoma, ten nėra parašyta, kad kiti žmonės yra mažiau talentingi ar kūrybingi, - tai būtų labai negražu ir beveik akivaizdžiai neteisinga, - tačiau joje yra neabejotinai ypatingomis pagyromis išskiriami Europos gyventojai.
Kitoje vietoje apgailestaujama dėl senėjančios Europos visuomenės. Be abejo, tai visų pirma siejama su staigiai mažėjančiu gimstamumu, nors dokumente apie tai nerašoma. Galbūt nacionalinės valstybės turėtų visomis išgalėmis skatinti gyventojų gimstamumo didėjimą. Taip, be abejo, būtų palaikyta gyventojų skaičiaus pusiausvyra. Be to, dėl tokių veiksmų galėtų atsirasti bent jau proporcingas tokių talentingų ir kūrybingų žmonių, kurių reikia ekonomikos ir kultūros plėtrai, prieaugis. Iš tikrųjų tikiuosi, kad negadinu Komisijos dokumento, nes dėl kai kurių jo dalių pateikiau pagrįstų argumentų, tačiau neperžengiau man skirto laiko ribų!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pagal strategiją "Europa 2020" negalima padaryti tiek daug, kiek šiandien paminėjome. Neįmanoma padaryti tiek daug už kiek mažiau nei 1 proc. BVP, nes tokia yra Europos Sąjungos biudžeto vertė. Parodykime, ką galime padaryti, sukurdami tinkamus ir modernius teisės aktus, taip pat parodykime asignuojamų Europos Sąjungos biudžeto lėšų paskirtį.
Aiškiai pasakykime: mūsų lūkesčiai dėl strategijos "Europa 2020" nėra pakankamai realistiški, yra per daug dalykų, kuriuos reikia nuveikti, puoselėjama per daug vilčių, o valstybių narių vaidmuo nėra apibrėžtas. Užimtumo augimas, skurdo mažinimas, švietimas, o svarbiausia - ekonomikos augimas yra didieji uždaviniai ir pagrindiniai prioritetai, kurie turi būti įgyvendinti esant dabartinėms aplinkybėms, kai patiriame krizę ir turime imtis veiksmų ekonomikai gaivinti, nes tai yra pagrindinstrategijos "Europa 2020" problema: atgaivinti šiandienos ekonomiką.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) ES sanglaudos politika padėjo ir tebepadeda kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos sinergiją. Be to, dėl jos skiriamas dėmesys teritorinei sanglaudai.
Manau, kad regionai turi specializuotis sumanios ir žalios plėtros srityse ir nusistatyti keletą inovacijų prioritetų, kurie būtų siejami su ES tikslais ir regionų poreikiais, taip pat nukreipti Bendrijos išteklius šiems apibrėžtiems prioritetams siekti. Kartu jie turi skatinti sėkmės modelius, kurie yra žinių ir jų santykių su įmonėmis, mokslinių tyrimų centrais, universitetais ir valstybės institucijomis, visų pirma įsteigtais pasitelkiant viešąsias ir privačiąsias partnerystes, dalis.
Be to, manau, kad regioninių grupių žinių mainams skatinti taip pat būtų galima pasitelkti struktūrinius fondus, nes Europos politika yra nuosekliai nukreipiama į tvarų vystymąsi, kurio konkrečius rezultatus galima pamatyti regioniniu lygmeniu. Visos šios dalys sudaro stiprius saitus siekiant teritorinės sanglaudos Europos Sąjungoje.
Iosif Matula
(RO) Norėčiau pasveikinti šiandienos pranešėjus, visų pirma L. van Nistelrooijų, parengusį tokį puikų pranešimą. Moksliniai tyrimai ir technologinplėtra pateiks mums sprendimų, į kuriuos reikės atsižvelgti ateityje, siekiant sėkmingai įveikti didelius sunkumus, su kuriais susiduriame, susijusius su rimta ekonomikos krize ar siekiant ilgalaikių strategijos "Europa 2020" tikslų. Paakstinti sanglaudos politikos, kurios tikslas - skatinti inovacijas ir verslumą, taip pat kurti žinių ekonomiką, turėtume spręsti mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros klausimus pagal dviejų krypčių metodus.
Vadovaujantis metodu "iš viršaus į apačią" moksliniai tyrimai ir inovacijos bus pagrindinės sritys, kuriose bus randama sprendimų problemoms, su kuriomis susiduriame, įveikti, taip pat ekonomikos augimui ir tvariam vystymuisi skatinti. Svarbu, kad inovacijos peržengtų laboratorijų ir mokslinių tyrimų centrų slenkstį ir kuo geriau prisitaikytų prie tokio lygmens, kuris atitiktų Europos piliečių poreikius. Privalome skatinti vietos ir regioninę ekonomiką tobulinti savo gebėjimus kurti inovacijas ir pasitelkiant metodą "iš apačios į viršų" patiems susirasti veiksmingiausius sprendimus ir šitaip išnaudoti regiono ir vietos potencialą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Šiuo metu Europos Sąjunga patiria ekonomikos, finansų ir socialinę krizę. Dėl pastaraisiais metais vykdomos deindustrializacijos politikos buvo prarastas milijonas darbo vietų, Europos pramonbuvo perkelta į trečiąsias šalis, nedarbo lygis pasiek10 proc., jaunimo nedarbas siekia net 20 proc. ir dėl to kyla pavojus ES konkurencingumui.
Manau, kad Europos Sąjunga turi daug investuoti į transporto ir energetikos infrastruktūrą, žemės ūkį, sveikatos priežiūrą, švietimą ir mokslinius tyrimus, o svarbiausia - į tvarų ekonomikos vystymąsi. Pramoninei gamybai plėtoti, o kartu ir darbo vietoms ES kurti reikia investuoti į Europos įmonių modernizavimą, kad šie pokyčiai lemtų ekologiškesnės produkcijos gamybą. Ateinančius 10 metų energijos vartojimo efektyvumas turi tapti mūsų svarbiausiu prioritetu.
Be to, ES gyventojai senėja, gimstamumas mažėja, o didelis nedarbo lygis daro poveikį pensijų sistemų tvarumui. Manau, kad atėjo laikas Europos Sąjungai ginti savo pagrindinius principus ir turtą, o didžiausias ES turtas yra 500 mln. Europos piliečių.
Angelika Werthmann
(DE) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, kalbame apie strategiją "Europa 2020" ir jos pagrindinius prioritetus. Iš Graikijos krizės turime išmokti pamoką: turime veikti, o ne reaguoti.
Suderinta ir stebima biudžeto politika, taip pat finansų rinkos priežiūra ir reguliavimas yra neišvengiami. Savo piliečių labui, siekdami sumažinti nedarbą, sukurti ir apsaugoti darbo vietas, turime skirti dėmesį investicijoms į augimą ir užimtumą. Tai taip pat reiškia švietimo sektoriaus stiprinimą ir investavimą į tvarios socialinės rinkos ir tvarios bei labiau aplinką tausojančios ekonomikos pamatus - į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas.
Anna Záborská
(SK) Strategija "Europa 2020" ir Lisabonos strategija turi šį bei tą bendro: tikėjimą, kad ekonomika turi būti valdoma. Deja, bet Komisijos receptas "konkurencija arba krizė" išlieka nepakitęs. Strategijoje "Europa 2020" rašoma, kad lengvai dalijamos paskolos, trumpalaikių rezultatų siekis lėmveiksmus, dėl kurių atsirado augimo burbulas ir labai sutriko pusiausvyra.
Vis dėlto toliau strategijos tekste nurodoma, kad Komisija sieks sudaryti geresnes sąlygas naudotis kapitalu, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms - gauti lėšų. Taigi vėl leidžiama lengviau gauti paskolas, dėl kurių ir vėl atsiras spekuliacijos bei išsipūs augimo burbulas.
1991 m. tuometinis Malaizijos ministras pirmininkas paskelbapie projektą "2020 m. vizija" arba "Vavasan 2020" malaizietiškai. Įgyvendinant šį projektą buvo planuojama, kad iki 2020 m. Malaizija pasivys Jungtinę Karalystę, Prancūziją, Vokietiją ir Japoniją. Ponios ir ponai, planinės ekonomikos valstybės neveikia, ir tai gali patvirtinti visi mūsų kolegos iš naujųjų valstybių narių, įskaitant ir Komisijos narį.
László Andor
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, šiandieninės diskusijos apie strategiją "Europa 2020", kaip ir šio ryto diskusijos apie ekonomikos valdyseną, mums, Komisijai, yra labai įdomios ir naudingos. Norėčiau padėkoti jums už šią galimybę ir už visas jūsų išsakytas mintis apie šią strategiją. Europos Komisijos vardu norėčiau visų pirma padėkoti L. van Nistelrooijui, L. Grechui, R. Cortésui Lastrai ir L. Hoangui Ngocui už parengtus pranešimus.
Esu pasirengęs tęsti diskusijas apie įvairius strategijos "Europa 2020" klausimus ir net niuansus. Vis dėlto dabar norėčiau sutelkti savo atsakymus į tam tikrus pagrindinius diskusijų aspektus ir pateikti baigiamąsias pastabas.
Visų pirma norėčiau dar kartą pabrėžti didelio Europos Parlamento įsitraukimo į įvairius būsimuosius veiksmus, susijusio su strategija "Europa 2020", svarbą: pirma, Europos Parlamento nuomondėl integruotų gairių; antra, EP, kaip vieno iš teisės aktų leidėjų priimant įvairius pasiūlymus pagal pavyzdines iniciatyvas, vaidmuo vėlesniame etape; ir, nepamirškime, trečia - kita daugiametfinansinprograma, siekiant užtikrinti, kad būsimieji ES biudžetai geriau atspindėtų Europos Sąjungai nustatytus prioritetus strategijoje "Europa 2020".
Be to, norėčiau labai aiškiai pakalbėti apie strategijos tikslus. Ji yra dvejopos paskirties. Visų pirma, ji yra pagrindinis Europos Sąjungos reakcijos į dabartinę krizę ramstis. Ji yra labai svarbus įrankis, siekiant sustiprinti ekonomikos politikos 27 ES valstybių narių viduje ir, žinoma, euro zonoje koordinavimą. Vis dėlto, be šio trumpalaikio tikslo, naujosios strategijos paskirtis yra suteikti Europai naują strategiją, - iš tikrųjų, kaip savo pradiniame pranešime pareiškMichel Barnier, veiksmų programą, - kad Europos Sąjunga galėtų išeiti iš ekonomikos krizės vėl pasiekusi ekonomikos augimą ir užtikrindama, kad šis augimas sukurtų daugiau ir geresnių darbo vietų.
Tačiau privalome siekti, kad užimtumas būtų kuriamas kitaip nei anksčiau - jis turi būti tvaresnis ne tik ekologine, bet ir ekonomine, socialine bei finansine prasme. Strategija yra siejama su tokios konkurencingos Europos Sąjungos atkūrimu, kuri galėtų užtikrinti savo nepaprasto socialinio modelio tvarumą, tokios konkurencingos ES, kuri būtų pasaulinlyderkovoje su klimato kaita, tokios ES, kuri daugiau investuotų į savo žmones, labiau ir geriau juos šviesdama, ir galiausiai - tokios ES, kuri stiprintų socialinę sanglaudą kovodama su skurdu.
Žinoma, kaip buvo apibendrinta Komisijos išvadose per šį rytą vykusias diskusijas, tokio didelio augimo galime sulaukti tik tada, jeigu ateinančiais metais užtikrinsime, jog mūsų valstybės narės įsipareigos imtis būtinų fiskalinio konsolidavimo priemonių, atsižvelgdamos į atitinkamus savo pradžios taškus ir nepakenkdamos trapiam atsigavimui, taip pat žvelgdamos į išlaidas tuo pat metu įvertintų ir pajamas. Visi šie aspektai yra labai svarbūs.
Norėčiau dar kartą pabrėžti šiuo metu svarstomų fiskalinių problemų svarbą bei sudėtingumą, taip pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad ši finansų ir ekonomikos krizyra gerokai sudėtingesnnei paprasčiausios kalbos apie biudžeto deficitus. Krizės ištakos yra iš esmės blogas finansų sektoriaus, pradedant bankų sektoriumi, veikimas, o siekiant tvaraus atsigavimo iš šios padėties būtina šiuos gedimus taisyti. Be to, turime spręsti ir kitas šio nuosmukio priežastis, kaip antai pramonės politikos stoką ir tam tikra prasme nevisišką mūsų ankstesnių strategijų sėkmę, kad pasiektume žinių ekonomikos augimą ir paskleistume šį augimą visuose regionuose, kiekviename Europos Sąjungos kampelyje.
Dėl to turime didinti savo pastangas ekonominės valdysenos srityje, didinti savo pastangas finansinio reguliavimo srityje ir taip pat siekti didesnės ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos.
Apskritai tvirtai tikiu, kad Europa neturi kitos alternatyvos, kaip pradėti įgyvendinti šią strategiją ir pradėti ją įgyvendinti kuo skubiau. Jeigu Europa negrįš į savo augimo kelią, ji nusilps ekonomiškai, o tai reiškia, kad ji nusilps ir politiškai. Tuo metu, kai mes kalbamės apie šią naują strategiją, daugelis mūsų pagrindinių prekybos partnerių ne tik jau yra priėmę 10 metų ilgalaikes socialinės ir ekonominės plėtros strategijas, bet ir jas įgyvendina.
Lisabonos strategija yra per griežtai kritikuojama, nes būtent toks reformų įgyvendinimas ir yra raktas į sėkmę. Todėl reikia kuo skubiau priimti strategiją "Europa 2020" per birželio mėn. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą, kad po jo ir ES, ir jos valstybės narės nedelsdamos pradėtų ją įgyvendinti.
Dabar taip pat norėčiau padėkoti Tarybai pirmininkaujančiai Ispanijai už jos pastangas suburti valstybes nares ir paremti šią strategiją pastaruosius mėnesius ir, be abejo, ateinančias savaites. Turint omenyje dabartinę ekonomikos padėtį ir mūsų šiuo metu išgyvenamą krizę, delsti negalima. Esame įsipareigoję piliečiams rasti sprendimų, kaip išeiti iš dabartinės krizės ir sustiprinti ekonomikos politikos koordinavimą, o kartu pasirengti grįžti prie sumanaus, tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo. Veikdami kartu ir suderintai įgysime reikiamo svorio siekdami sėkmės ir politinėje arenoje. Komisija tikisi Parlamento paramos, siekdama užtikrinti, kad strategija "Europa 2020" būtų priimta greitai ir sėkmingai.
Lambert van Nistelrooij
Pasiklausęs šių diskusijų norėčiau padėkoti už jūsų paramą mano pranešimui. Be to, norėčiau pateikti dar keletą pastabų; iškelti keletą klausimų dėl socialinės ir ekonominės valdysenos artimiausiu laikotarpiu. Finansiniai klausimai susilaukpakankamai dėmesio ir tapo vienu svarbiausių prioritetų. Šią popietę taip pat aptarėme vidutinės trukmės laikotarpį ir dėl jo pateikėme keletą pastabų.
Į Parlamento rezoliuciją įtrauksime viską, ką aptarsime Parlamente prieš birželio mėn. vyksiantį aukščiausiojo lygio susitikimą.
Noriu pateikti dar dvi pastabas: vieną dėl valdysenos. Buvo klausiama, kam iš tikrųjų priklauso ši strategija. Viena iš Lisabonos klaidų buvo ta, kad decentralizuotos šalys - savivaldybės, regionai, mūsų partneriai - nebuvo pakankamai įtrauktos į procesą. Todėl siūlau be Tarybos susitarimo su valstybėmis narėmis ir Komisija sudaryti teritorinį paktą su regionais, miestais ir didmiesčiais. Priešingu atveju pasikartos ta pati padėtis, kai mes ir vėl kalbėsime apie regionus, mūsų partnerius, o ne su jais.
Jeigu šie dalykai šįsyk nepasieks piliečių, esu tikras dėl vieno dalyko - galime mojuoti plačiomis pavyzdinių iniciatyvų vėliavomis, tačiau netrukus tos vėliavos užgoš pačią iniciatyvą. Dalyvavimas Lisabonos strategijoje ir strategijoje "Europa 2020" turėtų būti įdomesnis. Iš tikrųjų tai įmanoma sakant, kad subsidijų ar padrąsinimo teikimo atveju tie, kas rizikuoja ir kurie taip pat skiria finansavimą, gali dalyvauti. Viskas yra pernelyg lėkšta. Todėl kviečiu Komisiją sudaryti teritorinį paktą su regionais, miestais ir miesteliais.
Galiausiai būtina integruotoji politika, visų pirma tarp sektorių; visokio pobūdžio naujų finansinių struktūrų susiskaldymas yra nenaudingas ir nepadės pasiekti šios darbotvarkės tikslų. Mano pranešimas yra dėl mokslinių tyrimų, technologijų plėtros, inovacijų bei gamybos sinergijos ir užimtumo Europoje. Turime kovoti su susiskaldymu ir todėl raginu Komisijos narį L. Andorą išsaugoti Europos socialinio fondo reglamentavimą taisyklėse tokį, koks jis yra, ir nedalyti jo taip, kaip kartais siūloma šiame Parlamente.
Louis Grech
Per šį trumpą man skirtą laiką norėčiau atsakyti į keletą mano kolegų pateiktų pastabų dėl mano pranešimo.
Sutinku su Malcolmu Harbouru, kad nematyti didelio noro laikyti bendrąją rinką pagrindine strategijos "Europa 2020", kuri vis dar nėra tinkamai apibrėžta ir parengta, priemone. Labai gaila, turint omenyje, kad bendroji rinka, apimanti platesnį ir labiau kompleksinį požiūrį, gali būti viena iš svarbiausių, o gal ir svarbiausia iniciatyva, suteikianti Europos piliečiams geresnę gyvenimo kokybę pagal Europos Sąjungos strategiją.
Evelyne Gebhardt yra taip pat teisi sakydama, kad šiandien yra aišku, jog bendrajai rinkai, patenkančiai į strategijos "Europa 2020" taikymo sritį, reikia naujo impulso, kuriam reikalinga stipri Europos Sąjungos institucijų, visų pirma Komisijos, lyderystė, kad bendroji rinka galėtų dar kartą susigrąžinti mūsų piliečių tikėjimą ir pasitikėjimą.
Baigdamas, ponia pirmininke, pasakysiu, kad mums reikia užtikrinti, kad naujoji 2020 m. darbotvarknebūtų pernelyg plataus užmojo ir perkrauta, nes šitaip joje atsiras daugybprioritetų, iš kurių nvienas nebus įgyvendintas, kaip įvyko praėjusį kartą.
Liem Hoang Ngoc
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, per paskutines savaites sulaužėme du tabu. Pirma, dabar ECB gali monetarizuoti valstybių skolas. Antra, ES išlaidos dabar gali būti finansuojamos iš skolinimosi, visų pirma, kai bus sukurti stabilizavimo ir paramos fondai.
Yra ir trečias tabu, kuris, deja, dar nėra sulaužytas, - tai Stabilumo ir augimo paktas, kurį kai kurie šio Parlamento nariai dogmatiškai reikalauja stiprinti. Komisijos nariai, mes, socialistai, palaikome federalizmą. Mes pasisakome už biudžeto politikos derinimą. Tačiau jeigu biudžeto politikos derinimas reiškia valstybių narių parlamentų nepaisymą, siekiant skirti piliečiams bado dietą, tuomet bijau, kad tai gali būti gera mintis pačiai ES negyvai nusibadauti. Tai yra reali grėsmė, su kuria šiuo metu susiduriame.
Komisijos nariai, nėra jokios galimybėms, jog griežti Graikijos, Ispanijos, Portugalijos ir Prancūzijos taupymo planai pavyks. Prašau jūsų tai pripažinti.
Ricardo Cortés Lastra
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kalbėjusiems Parlamento nariams, taip pat už dalykinės kritikos atmosferą, tvyrojusią šių svarbių diskusijų metu.
Šis pranešimas dėl sanglaudos politikos indėlio, siekiant Lisabonos strategijos ir strategijos "Europa 2020" tikslų, yra vienas iš svarbiausių Europos Parlamento indėlių į būsimąją užimtumo ir augimo strategiją "Europa 2020" - vieną iš Tarybai pirmininkaujančios Ispanijos prioritetų.
Pranešime kalbama apie darbo vietų kūrimą, tvarios ekonomikos puoselėjimą, švietimą ir mokymus vystymuisi, užimtumui ir konkurencingumui skatinti, taip pat apie pagrindinį investicijų vaidmenį mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityse, atsižvelgiant į poreikį priimti konkrečias priemones, skirtas gamtinių kliūčių turintiems regionams.
Vis dėlto strategijos "Europa 2020" bus neįmanoma įgyvendinti sėkmingai, jeigu šiame procese nedalyvaus ir jam visiškai nepritars regionų ir vietos valdžia, taip pat piliečių visuomenė.
Regionai ne tik prisideda prie bendro projektų finansavimo, bet ir būdami arti, taip pat galėdami sukurti tiesioginę sąsają su universitetais ir inovacijų centrais, gali geriau įvertinti piliečių bei mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius ir taip paskatinti veikti pažinimo triadą.
Šiuo atžvilgiu sanglaudos politika nėra tik stabilių finansinių asignavimų šaltinis, bet ir stipri visų Europos regionų ekonomikos vystymosi priemonė.
Jos tikslai panaikinti esamus regionų skirtumus ir sukurti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, taip pat jos pagrindiniai principai laikytis integruoto požiūrio, daugiapakopio valdymo ir tikro bendradarbiavimo yra pagrindinės sėkmingos strategijos "Europa 2020" dalys.
Pirmininkė
Klausimas baigtas.
Balsavimas vyks rytoj (2010 m. gegužės 20 d., ketvirtadienį).
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Cristian Silviu Buşoi  
Strategijos "Europa 2020" principai yra labai svarbūs, siekiant padidinti Europos ekonomikos konkurencingumą. Struktūrinės reformos yra vienintelis būdas išeiti iš dabartinės krizės. Iki šiol taikyti sprendimai išeiti iš krizės nesprendpriežasčių, dėl kurių patekome į šią padėtį. Krizės priežastis galima pašalinti tik įvykdžius struktūrines reformas. Privalome skirti daugiau dėmesio inovaciniams mūsų valstybių ekonomikos gebėjimams, nes ateinantį laikotarpį jie bus ES konkurencingumo esmė. Turime priimti suderintą požiūrį į lėšų, skirtų inovacijoms ir regioninei plėtrai, panaudojimą. Inovacijos turi būti regioninės plėtros dalis. Inovacijos buvo numatytos kaip Lisabonos strategijos tikslas, tačiau, deja, teliko popieriuje parašytas principas. Valstybių narių pasiekta pažanga buvo labai įvairi, tačiau bendrasis tikslas nebuvo pasiektas. Todėl raginu visas valstybes nares parodyti šiek tiek atsakomybės ir laikytis duotų įsipareigojimų. Komisija taip pat turėtų vaidinti aktyvesnį vaidmenį derinant strategijos įgyvendinimą, kad ji nebūtų tokia katastrofiškai nesėkminga kaip Lisabonos strategija.
Alain Cadec  
Europos Komisijos pasiūlytoje strategijoje "Europa 2020" skatinti augimą ir užimtumą ES pabrėžiama mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros svarba. Šiose srityse įgyvendinamiems projektams teikiama parama pasitelkiant įvairias priemones: struktūrinius fondus, Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą, taip pat Bendrąją konkurencingumo ir inovacijų programą. Pagal šias programas 2007-2013 m. laikotarpiui skirta 86 mlrd. EUR lėšų. Strategijoje "Europa 2020" taip pat pabrėžiama skirtingų ES politikos sričių sąveika. Siekiant našumo, labai svarbu sukurti šių skirtingų priemonių sinergiją. Tad pritariu pranešėjo išsakytai minčiai apie stiprios ir tinkamai finansuojamos regioninės plėtros vaidmens svarbą siekiant įgyvendinti strategiją "Europa 2020". Taip pat sutinku su pranešėju, kad galimi gavėjai ne visada žino apie esamas galimybes kurti sinergiją finansavimo srityje. Todėl manau, kad labai svarbu geriau informuoti apie ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros finansavimo galimybių praktinio vadovo modelį.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska  
Diskutuodami apie veiksmingą visų Europos Sąjungos asignuotų lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms panaudojimą, turime iškelti klausimą, kylantį atskirose valstybėse narėse, apie tinkamą naujoviškų sprendimų rėmimą.
Dažnai atsitinka, kad dėl prasto informacijos srauto investuojama į mokslinių tyrimų projektus, kuriuos mokslininkai jau įgyvendino vienoje iš valstybių narių. Tai yra ES pinigų eikvojimas, kurio negalime leisti ekonomikos krizės metu. Daugiau dėmesio reikia skirti komunikavimo tobulinimui ir Europos Sąjungos jau esamų naujų technologijų pirkimui, taip pat papildomai finansiškai paremiant novatoriškas verslo įmones.
Taip pat svarbu finansuoti tokius negriežtai apibrėžtus projektus kaip mokymai ir žinių apie inovacijų ekonominiam augimui svarbą sklaida, geriau informuojant vietos įstaigas apie esamas programas, taip pat apie lankstumą apibrėžiant paramos teikimo sąlygas, kad šalys, kuriose inovacijų lygmuo yra žemas, galėtų plėtodamos atitinkamą sektorių prisidėti prie konkurencinio Europos Sąjungos pranašumo pasauliniu mastu.
Be to, labai svarbu kurti paskatos priemones investicijoms į vietos mokslinių tyrimų centrus. Mažosios ir vidutinės įmonės negali sau jų leisti, o didelės, tarptautinės įmonės nenori jomis pasinaudoti ir dėl to yra padidėjusi inovacijų lygmens tarp Europos Sąjungos valstybių narių disproporcija.
