A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus (rövid ismertetés) 
Elnök
A következő napirendi pont Striffler asszony jelentése a Fejlesztési Bizottság nevében a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus végrehajtásáról: a cselekvési terv félidős értékelése és az előrelépés útjai.
Michèle Striffler
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! A globális humanitárius helyzet romlott; a humanitárius kihívások és szükségletek hatalmasak, és jelenleg számtalan területen van szükség beavatkozásra.
A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus olyan alapvető eszköz, amely továbbra is teljes mértékben időtálló ebben a nagy változásokon átmenő humanitárius kontextusban. A humanitárius kihívásokra a konszenzus és az ahhoz kapcsolódó cselekvési terv szigorú alkalmazásával lehet megtalálni a választ. Azonban a humanitárius konszenzus a humanitárius partnereken kívül továbbra is csak kevesek számára ismert. Ezért erőfeszítéseket kell tennünk ezen eszköz láthatóságának és ismertségének növelésére a tagállamok és az érintett szereplők körében. Fel kell szólítanunk az Európai Külügyi Szolgálatot és a katonai szereplőket a konszenzus megismerésére, megértésére és végrehajtására.
2009-ben a Tanácson belül létrehozták a humanitárius segélyekkel és élelmiszersegélyekkel foglalkozó munkacsoportot. A munkacsoport fontos fórummá vált, de szerepét meg kellene erősíteni a tagállamok közötti koordináció, a konszenzus megvalósításának nyomon követése, valamint a Politikai és Biztonsági Bizottság más munkacsoportjaival szemben a humanitárius segítségnyújtás ügye melletti kiállás terén.
A cselekvési terv félidős felülvizsgálata egyedülálló lehetőség a tevékenység fokozására néhány nagyobb figyelmet érdemlő területen. Az első ilyen terület a humanitárius elvek és a nemzetközi humanitárius jog előmozdítása. Mivel a humanitárius segítségnyújtás nem válságkezelési eszköz, ezért helytelenítjük azt, hogy egyre inkább politikai színezetet ölt a humanitárius segélyezés, valamint sajnáljuk ennek a "humanitárius térség” tiszteletben tartására gyakorolt hatásait. A második fejlesztendő terület a minőséggel, a koordinációval és a koherenciával összefüggő kérdések az EU humanitárius segélynyújtása keretében. A harmadik aspektus pedig a katonai és polgári védelmi eszközök és kapacitások használatának egyértelművé tétele a humanitárius konszenzussal és az ENSZ iránymutatásaival összhangban.
Nagyon világosan el kell különíteni egymástól a katonai és a humanitárius szereplők mandátumait. Továbbá a katonai és humanitárius szereplők között párbeszédre van szükség a kölcsönös megértés elősegítése érdekében.
Ezenkívül jelentésemben kérem, hogy az Európai Bizottság terjesszen elő nagyra törő jogalkotási javaslatokat az európai polgári védelmi erő létrehozásáról, továbbá üdvözlöm a Bizottságnak az Európai Unió katasztrófaelhárítási képességének megerősítéséről szóló legújabb közleményét.
Végezetül pedig meg kell erősítenünk a "katasztrófakockázatok csökkentésének” dimenzióját, valamint a segélyezés, a helyreállítás és a fejlesztés közötti kapcsolatot.
A Lisszaboni Szerződés bevezette az Európai Külügyi Szolgálat intézményét. A tárgyalások során ezért törekedtünk a DG ECHO függetlenségének megőrzésére, valamint a humanitárius segélyezés külpolitikai célokra való kihasználására tett kísérletek megelőzésére. Pontos és átlátható szabályokat kell létrehozni az Európai Külügyi Szolgálat és a Bizottság közötti együttműködés és koordináció területén a súlyos válsághelyzetek esetére.
Végezetül szeretném felhívni a figyelmüket a szexuális erőszak eseteinek egyre növekvő számára - különös tekintettel a Kongói Köztársaság keleti részére, Kivu tartományra -, valamint annak fontosságára, hogy a nemek közötti egyenlőség dimenzióját és a reproduktív egészség kérdéseit szisztematikusan integráljuk az elsősegélyt nyújtó egészségügyi szolgáltatások terén nyújtott humanitárius válaszlépésekbe.
Anna Záborská
(FR) Elnök úr! Gratulálok Striffler asszonynak ehhez a jelentéshez. A jelentés azonban nem tesz említést azokról a szereplőkről, amelyek vallási alapon vesznek részt a segítségnyújtásban, például a keresztény szervezetekről. Az európai konszenzus szövege említi a Vöröskeresztet, de nem tesz említést olyan keresztény szereplőkről - például a Máltai Lovagrendről -, amelyeknek nemzetközi jogi státusa azonos a Vöröskeresztével.
Tehát a jelentés ismét azt bizonyítja, hogy az európai intézmények nem vesznek tudomást a humanitárius segítségnyújtásban részt vállaló keresztény szereplőkről. A különböző vallások képviselőinek nemcsak kötelességük, hogy válsághelyzetekben és természeti katasztrófák esetén gyorsan beavatkozzanak, hanem ehhez meg is van a szükséges kompetenciájuk.
Felkérem az előadót, hogy terjesszen elő szóbeli módosítást a keresztény szereplők munkája hasznosságának és hatékonyságának elismeréséről.
Miroslav Mikolášik
(SK) Elnök úr! Az Európai Unió tagállamaival együtt a világon az elsőszámú humanitárius segélyfolyósító szervezet. Ez erkölcsi kötelességünk.
A humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus fontos mérföldkövet jelent, és ezt a tényt a humanitárius segítségnyújtás végrehajtására vonatkozó cselekvési terv elemzése is igazolja. A jelentés azonban a rendszer gyenge pontjait is feltérképezi, továbbá egyéb olyan akadályokra is rámutat, amelyek megakadályozzák a humanitárius célú áruk és szolgáltatások gyors eljuttatását a legkiszolgáltatottabbak számára a válság sújtotta területekre.
Remélem, hogy a Lisszaboni Szerződést - amely számos újítást hozott az EU humanitárius segítségnyújtásában, és amely most már külön politikai terület - megfelelően és haladéktalanul alkalmazni fogják annak érdekében, hogy az emberi méltóság, az emberi értékek és az emberi jogok tiszteletben tartása terén a nemzetközi joggal összhangban érzékelhető eredményeket lehessen elérni, ideértve például a katasztrófák esetén történő gyors segítségnyújtást.
Zuzana Roithová
(CS) Elnök úr! A harmadik országbeli humanitárius katasztrófák egyre növekvő száma és mérete - ami sok minden más mellett az éghajlatváltozás következménye is - megköveteli a humanitárius segítségnyújtás mennyiségének és minőségének fokozását. Ezért teljes mértékben támogatom a jelentésben szereplő intézkedéseket - ideértve a tagállamok polgári védelmének átalakítását - annak érdekében, hogy az összehangolt uniós segítségnyújtás feladatát is hatékonyan el tudják látni. Természetesen sürgősnek tartom a humanitárius segélyszervezetek személyzete biztonsági helyzetének javítását is. Véleményem szerint a Bizottságnak forrásokat kellene elkülönítenie olyan információs kampányokra - különösen Haitin -, amelyeknek célja az lenne, hogy az érintett lakosság megértse a katasztrófa okait és következményeit, és hogy segíteni akarjon a humanitárius segélyszervezetek személyzete biztonságának szavatolásában. Jó lenne, ha nem ennek az ellenkezője lenne igaz. Ha nem sikerül a lakosságot meggyőzni, akkor szükséges és kívánatos lesz a fegyveres erők védelmének igénybevétele.
Seán Kelly
Elnök úr! Gyorsan szeretnék feltenni néhány kérdést. Tudom, hogy az Európai Unió nagyszerűen el tudja juttatni a segélyeket oda, ahol azokra szükség van, de ez gyakran nem kormányzati szervezeteken keresztül történik. Vannak olyan nem kormányzati szervezetek, amelyek nem megfelelően működnek, vagy amelyek ellen eljárást indítottak abban az országban, ahol működnek; vagy léteznek olyanok, amelyekkel szemben az Európai Uniónak fenntartásokkal kellene viseltetnie? Másképp fogalmazva: egyszerűen csak évente odaadjuk a pénzt a nem kormányzati szervezeteknek? És hol van az elszámoltathatóság?
A közelmúlt néhány programját látva aggodalommal töltenek el a bizonyos nem kormányzati szervezetek tevékenységére és elszámoltathatóságuk hiányára vonatkozó állítások. Ennek ellenére természetesen tudom, hogy nagy többségük jó munkát végez, és elhivatottan dolgozik.
Peter Jahr
(DE) Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani az előadónak azért, hogy ma itt, a Parlamentben megvitathatjuk ezt a problémát. Lenne két megjegyzésem vagy kérdésem, amelyek mindig felmerülnek bennem, ha a humanitárius segítségnyújtásról van szó. Először is természetesen vitathatatlan, hogy segítséget kell nyújtanunk a bajba jutottaknak, de - ahogy azt az előző felszólaló is megjegyezte - mindig fel kell tennünk a kérdést, hogy a rendelkezésre bocsátott alapokat valóban megfelelően és helyesen fogják-e felhasználni.
Másodszor van még valami, amit nem szabad figyelmen kívül hagynunk. Helyes dolog a szükséget szenvedőknek humanitárius segítséget nyújtani. Humanitárius segítségre szükség lehet természeti katasztrófák következtében, de egyre gyakrabban fordul elő, hogy maguk az emberek okozzák a katasztrófát. Főként a politikai vagy fegyveres konfliktusokra gondolok. Nem szabad elfelejtenünk, hogy bár a humanitárius segítség gyorssegély, ugyanakkor az okot, azaz a politikai erőszakot is meg kell szüntetnünk.
Kristalina Georgieva
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Tiszta szívből üdvözlöm Striffler asszony jelentését, valamint a Parlamentnek a hatékony európai humanitárius fellépések melletti elkötelezettségét és határozott kiállását.
A konszenzus 2007-ben került elfogadásra, és létfontosságú, közös uniós politikai keretet jelent - közös szemléletet és cselekvési tervet. A konszenzus megfelelő végrehajtása a tagállamok és a Bizottság közös felelőssége.
Szeretném kiemelni, hogy a jelentésből egyértelműen kitűnik, hogy a konszenzus végrehajtásának középpontjában a humanitárius elvek, a nemzetközi humanitárius jog és a humanitárius térség védelme kell, hogy álljon. A humanitárius segítség négyötödét olyan embereknek nyújtjuk, akik konfliktusokkal összefüggő, emberek okozta katasztrófák miatt szorulnak rá a segítségre. Ahhoz, hogy ezekhez az emberekhez el tudjunk jutni, létfontosságú, hogy az általunk nyújtott segítség független és semleges legyen, és hogy ilyennek is lássák.
Szeretnék erre egy példát is mondani. Nemrég jöttem vissza Jemenből, ahol az ENSZ menekültügyi főbiztosával, Antonio Gutierrez-vel együtt a humanitárius hozzáférés ügyében tárgyaltunk magas rangú kormánytisztviselőkkel és az al-houthi-lázadók képviselőivel. Most először vállaltak kötelezettséget arra nézve, hogy összhangban a semlegesség és függetlenség humanitárius elveivel lehetővé teszik a humanitárius hozzáférést, és tiszteletben tartják a szükséget szenvedő jemeni emberek számára nyújtandó segítséget. Miután órákat töltöttem kalasnyikovval felfegyverzett férfiak társaságában, szeretném látni, hogy Európa valóban a semlegesség értékét képviseli, amely hidat jelent a szükséget szenvedő emberekhez. Jemen esetében 300 000 belső kitelepítettről van szó, valamint további százezrekről, akik Jemen északi részén hat év hat háborúja következtében szorulnak segítségre.
Természetesen a hosszú távú hatás elérésére nem a humanitárius segítségnyújtás a megfelelő eszköz. A tartós béke alapját a fejlődés teremtheti meg. A Bizottság a tagállamokkal és humanitárius partnereivel szorosan együttműködve elvégezte az európai konszenzus cselekvési tervének egy teljes évig tartó felülvizsgálati folyamatát. Erről a Bizottság december 8-án közleményt fogadott el. A felülvizsgálat azt mutatja, hogy az elmúlt három évben jelentős mértékben hozzájárultunk a humanitárius válaszlépések megerősítéséhez a humanitárius fellépések, valamint a humanitárius segítségnyújtás és a polgári védelem összehangolása terén.
Következtetéseink között szerepel az is, hogy három területen további fejlődésre van szükség.
Először is megfelelő felméréssel, jól koordinált válaszadással és a katasztrófakockázatok csökkentésébe, illetve a helyi kapacitásokba való beruházással fejlesztenünk kell a segítségnyújtás minőségét és hatékonyságát. Ez létfontosságú most, amikor a szükségletek egyre nagyobbak, a költségvetések pedig egyre korlátozottabbak.
Szeretnék válaszolni az elszámoltathatóságra vonatkozó kérdésre. Nyilvánvaló, hogy minden euróból a lehető legtöbbet kell kihoznunk, és hogy minden eurót a lehető leginkább minőségi módon és a leghatékonyabban kell felhasználnunk. Partnereink - az ENSZ ügynökségei és a nem kormányzati szervezetek - elszámoltathatóságának biztosítása érdekében minden évben a partnerek és a projektek egyharmadát felülvizsgáljuk. Az egyre növekvő humanitárius szükségletek miatt a Föld valamennyi érintett területén - így Jemenben is - létrehoztuk a humanitárius segélyek hivatalait, amelyek az adófizetők füleiként és szemeiként funkcionálnak. Nemrég avattam fel Jemenben a humanitárius segélyek hivatalát.
A második terület, ahol még fejlődésre van szükség, az az európai hang erősítése. Mi vagyunk a legnagyobb humanitárius segélyfolyósító szervezet, és biztosítanunk kell, hogy nagyon egyértelműen és egységesen lépjünk fel. Vezető szerepünk megőrzése érdekében fenn kell tartanunk a kapcsolatot a többi segélyfolyósítóval is, ideértve a tradicionális segélyfolyósítókat és az új segélyfolyósító szervezetek megnyerését is.
Harmadszor pedig biztosítanunk kell a következetességet, ami azt jelenti, hogy a Külügyi Szolgálattal közösen együtt kell működnünk a katonai szereplőkkel az elvi alapokon álló, humanitárius megközelítés biztosítása és Európa általi előmozdítása érdekében.
Végezetül hadd köszönjem meg ismét Striffler asszonynak az elvégzett munkát, és hadd szólítsam fel a Parlamentet további vitára a témáról! A világ sokat változott. Sajnálatos módon egyre több természeti és ember okozta katasztrófa történik. Hogy hogyan reagálunk a katasztrófákra, az nemcsak az érintett emberek életére lesz meghatározó hatással, hanem az EU erkölcsi állásfoglalását is tükrözi, továbbá befolyással lesz arra is, hogy az EU globális vezető szerepet tud-e majd betölteni.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2011. január 18-án, kedden kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Artur Zasada
A humanitárius segítségnyújtás az egyetemes emberi szolidaritás kifejezése és így erkölcsi kötelességünk. Ma szisztematikusan nő a humanitárius segítségnyújtás iránti igény, mivel egyre több természeti katasztrófa jut a tudomásunkra. Ez részben az éghajlatváltozás miatt van, részben pedig a technológiai fejlődés miatt, amely lehetővé teszi, hogy értesüljünk a katasztrófákról. A humanitárius segítségnyújtás fontos kritériumai a gyorsaság, a felelősség és a minél alacsonyabb adminisztratív költségek. A közlekedés és szállítás fejlődése megkönnyíti a segítségnyújtást, hiszen így gyorsabban el tudunk jutni az áldozatokhoz, és több embernek tudunk segítséget nyújtani. Ezért is olyan fontos, hogy a vállalatokat is bevonjuk a segítségnyújtásba. Gondolok itt a részvénytársaságokra és konszernekre, de a kisvállalkozásokra is és nemcsak azokra, amelyek a szállítás és a logisztika területén tevékenykednek. Hálózatokat kell kiépítenünk, amelyek tagjai egy adott földrajzi térségben együttműködnek a hatékony segítségnyújtás és a gyorsreagálási rendszerek fejlesztése érdekében. Vállalatok, szervezetek és intézmények ágazatközi partnersége révén lehetséges lenne létrehozni bázisokat, különleges egységeket és irodákat, ahol az alapok, a raktárak, az önkéntesek, az élelmiszerek, a nélkülözhetetlen anyagok, a felszerelések és a közlekedési eszközök lennének. Az ilyen típusú együttműködés mérhető eredményeket hozhatna a humanitárius segítségnyújtásban, különösen azokban az esetekben, amikor fontos a gyors reagálás, és fontos, hogy ne kelljen először nekiállni összegyűjteni a szükséges pénzt.
