Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е време за въпроси (B7-0001/2011).
Следните въпроси са отправени към Комисията.
Първа част

Относно: Използване на европейските средства
Според неотдавнашна статия във "Файненшъл таймс" ЕС е изразходил само 10% от 347-те милиарда евро, предвидени за насърчаване на развитието на бедните райони за периода до 2013 г.
Според същата тази статия средствата за подпомагане на МСП в крайна сметка се усвояват от мултинационални корпорации (Coca-Cola, IBM, Nokia, Siemens), докато други големи компании (Twinings, Валео) използват финансовите средства на Съюза за преместване на дейността си в страни, където работната ръка е по-евтина, въпреки че правилата изрично забраняват такива практики.
Комисията би ли могла да представи становището си относно информацията, разкрита в тази статия, и да предложи евентуални решения за предотвратяване повтарянето на такива ситуации в бъдеще?
Йоханес Хаан
Г-н председател, Комисията приветства щателното разследване от страна на "Файненшъл таймс", тъй като то е важен принос за откриването и разширяването на публичен дебат относно ефективността на политиката на сближаване.
Комисията е наясно с обичайно по-бавното усвояване на средствата в началото на даден програмен период. Последните данни сочат обаче, че през четвъртото тримесечие на 2010 г. Комисията е извършила повече плащания по линия на политиката на сближаване, отколкото когато и да било преди това. Преобладаващата част от тях са били междинни плащания, т.е възстановяване на вече направени и сертифицирани в държавите-членки разходи. Ето защо е сигурно, че, както сме виждали в предишни програмни периоди, изразходването на средства по линия на политиката на сближаване се ускорява. Коефициентите на усвояване, от гледна точка на плащанията на ЕС към държавите-членки, сега са: 21% за Кохезионния фонд, 22% за Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР) и 23% за Европейския социален фонд (ЕСФ).
Що се отнася до подкрепата, която се оказва на мултинационални и големи дружества, Комисията би акцентирала, че главна цел на политиката на сближаване е растежа и създаването на нови работни места в определени региони и държави-членки. Всяка подкрепа за производствени инвестиции трябва да се разглежда в тази връзка.
Насърчаването на разкриването на работни места и на икономическия растеж може да се постигне по много начини, като се започне от създаване на малки предприятия и се стигне до оказване на подкрепа на по-големи дружества. С намесата по линия на политиката на сближаване се подкрепят производствените инвестиции, ориентирани предимно към малки и средни предприятия (МСП), както е указано в регламентите за ЕФРР и ЕСФ. Комисията наблегна на ролята на малките и средните предприятия и по време на преговорите по настоящите програмни документи. По-голямата част от производствените инвестиции и вложенията за развитие на вътрешния потенциал са насочени към МСП. Възможно е обаче да има случаи, в които, в съответствие с регламентите, се отпуска съфинансиране на по-големи дружества, при условие че е налице съответствие с целите на съответните фондове и програми.
Общо, по линия на политиката на сближаване, са разпределени около 55 млрд. евро в подкрепа на стопански организации в периода между 2007 г. и 2013 г., като с голям дял от тази сума се подпомагат иновациите в МСП. Комисията би желала да отбележи, че мултинационалните дружества не са бенефициери на помощите, отпускани от ЕСФ. Работниците преминават съфинансирано обучение. ЕСФ подпомага хората. Той е предназначен за осигуряване на квалификация и преквалификация и за усъвършенстване на уменията, за да се подготвят хората и да им се помогне да си намерят работа. Даден работник, който е бил нает в едно предприятие, може впоследствие да се окаже ангажиран в друго дружество. Следователно е важен капиталът от умения, който работниците успяват да натрупат, за да поддържат участието си на пазара на труда, а не наименованията или вида на предприятията, осигуряващи обучението.
Комисията счита, че от политическа гледна точка дружествата не трябва да получават европейско финансиране за инвестиции, които биха довели до загуба на работни места в същото дружество в друг регион на Европейския съюз, защото нетният ефект от инвестицията на ЕСФ може да се окаже нулев или дори отрицателен. В случаите, в които дружество, получило подкрепа по линия на политиката на сближаване, бъде закрито, или престане да поддържа даден проект, финансирането трябва да бъде върнато в рамките на пет години - или три години при МСП.
Последният - но много съществен - момент, който ще отбележа, е, че въпреки очевидното наличие на области, в които могат да се внесат подобрения, това не може и не бива да хвърля сянка върху голямото положително въздействие, което политиката на сближаване оказва. Бих искал да ви уверя, че Комисията не се бои от проблемите. Истината е, че в миналото сме предлагали промени, някои от които са били приети, и че ще продължим да стимулираме усъвършенстването на политката на сближаване. Тази политика осигурява явни ползи за по-бедните региони на Европейския съюз, но тя очевидно е от полза и за останалата част от Европа.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Аз също искам да благодаря на г-н члена на Комисията за качеството на предоставената информация. Бих искал обаче да направя един допълнителен коментар. Считам, че в едно разискване като настоящото, когато обсъждаме такава тема, следва по-скоро да съсредоточим вниманието си върху бъдещите мерки с цел гарантиране избягването на подобни ситуации и, ако ми позволите да отбележа, може би е още по-важно да си зададем въпроса дали няма вероятност подобни цифри, поставени на общественото внимание, по някакъв начин да намалят доверието на гражданите в работата на институциите на ЕС.
Paul Rübig
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, бих искал специално да Ви благодаря за разяснението, тъй като то осигурява база за смислено обсъждане, както и за ясна ангажираност с нашите малки и средни предприятия. В крайна сметка, те осигуряват две трети от работните места в Европа и плащат 80% от данъците. Във връзка с това въпросът ми е дали считате, че в бъдеще можем още малко да подобрим условията на рамката за научни изследвания и инфраструктурата за изследователска дейност.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Г-н председател, имам следния въпрос. Средствата от структурните фондове, и по-специално средствата от Европейския социален фонд, са много важни. Те са предназначени за повишаване на квалификацията на работниците и за запазване на работните места, така че те да се заемат от правоспособни хора. Считате ли обаче, че са налице еднакви условия за състоятелните международни корпорации - тъй като от тях се изисква собствен принос, за да получат средства от структурните фондове или от Европейския социален фонд - и малките и средните предприятия, които също желаят да обучават своите хора и да имат квалифицирани наети лица? Не предвиждате ли някакви предложения в това отношение, като се има предвид, че големите корпорации и малките и средните предприятия не се ползват от еднакви условия?
Йоханес Хаан
Г-н председател, благодаря Ви за въпросите.
Що се отнася до инфраструктурата за научни изследвания, малките и средните предприятия вече получават значителни средства от Европейския фонд за регионално развитие, по-специално в областта на насърчаване на иновациите, където им се отпускат субсидии за иновации в размер на много десетки милиарди евро. В периода 2000-2006 г. общо над 30 000 предприятия целенасочено са съсредоточили усилията си в тази сфера. Отчитаме факта, че следва да се отдаде голямо значение на инфраструктурата за научни изследвания, особено в бъдеще, не само в областта на икономиката, но и в тази на фундаменталните научни изследвания. Възможно е дори в настоящия период за пръв път да субсидираме с такива средства инфраструктурен проект в сферата на научните изследвания, който е включен и в Пътната карта на ESFRI - Европейския форум за стратегии за научноизследователски инфраструктури - защото проучванията във връзка с този проект показаха, че той има много трайно въздействие в област, по-голяма от тази на самия проект, защото ще бъдат разкрити работни места не само в областта на научните изследвания, но и в предприятията, които са техни доставчици, тъй като дори инфраструктурата за фундаментални научни изследвания се нуждае от услуги и доставки. С други думи, тя би могла да е истински център в определена област на даден район - в този случай регион в Унгария. Това би трябвало да послужи и като сигнал за идния програмен период, може би към университетите, които в крайна сметка също имат конкретни резултати. Днес вече почти една трета от научноизследователската дейност на университетите е в областта на приложните изследвания, което в крайна сметка носи ползи за икономиката и води до създаване на трайни работни места.
Ако ми позволите да премина към въпроса на уважаемата дама, обикновено по линия на Европейския социален фонд се предоставя помощ за обучение на наети или временно безработни трудоспособни лица, за да им се даде възможност да подобрят перспективите си на пазара на труда. Това може да стане в рамките на предприятието, в което са наети или, ако не работят, целта може да е да се подобрят уменията им или просто да се повиши общата им квалификация, за да могат да бъдат наети на други възможни видове длъжности. Мога да Ви дам един пример - защото вероятно за това намекнахте и защото то предизвика много критики - а именно, примерът с допълнителното обучение, които беше предложено на работещите в "Макдоналдс". Тук трябва да се направи ясно разграничение: това бяха мерки за по-нататъшно обучение на работещите в "Макдоналдс", за да се повиши квалификацията им на трудовата борса и в сферата на труда. Както знаете - все пак имаше известни критики в това отношение - работните места в "Макдоналдс", на които често се дава прякора "макджобс", обикновено са на непълно работно време и не изискват непременно висока квалификация; те често се заемат от студенти. Става дума за повишаване на уменията на тези хора. Когато става въпрос за квалификация в рамките на една организация, както в този проект, фирмата "Макдоналдс" - ползвам я като пример - сама поема всички разходи. С други думи, ние се стараем и се стремим да гарантираме, че при по-нататъшното обучение, което работниците получават, ще се набляга на собствените им лични квалификации. От тази гледна точка считам, че не би трябвало да има значение къде са наети тези хора; по-скоро нашата цел трябва да бъде да повишаваме още повече качеството на уменията на всяко лице, за да подобрим пригодността на хората към един все по-мобилен пазар на труда и по този начин да избегнем безработицата навсякъде, където това е възможно.
Относно: Европейски механизъм за микрофинансиране "Прогрес"
Прилагането на Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" изглежда се осъществява по-бавно от очакваното, което би могло да постави под въпрос неговото предназначение и което очевидно не съответства на бързината на неговото приемане през м. март 2010 г.
По какъв начин възнамерява Комисията да ускори процеса на неговото прилагане и да гарантира, че Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" достига до най-уязвимите слоеве, като бъде съблюдаван и принципът за справедливо географско разпределение?
Какво планира да предприеме Комисията с цел да накара държавите членки да финансират програмите за наставничество и обучение и също да гарантира, че плащанията по лихвите се субсидират от средства на Европейския социален фонд, съгласно договореностите? По какъв начин ще гарантира Комисията, че информацията относно Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" достига до общностите, за които е предназначена?
Йоханес Хаан
Уважаеми колеги, с удоволствие обявявам, че и двете части на Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" частта с гаранциите и частта с паричните инструменти - вече функционират пълноценно. Едва три месеца след влизането в сила на решението Комисията изготви окончателния вариант на заданието на Европейския инвестиционен фонд за започване на гаранционните операции за доставчици на микрофинансиране.
През ноември миналата година Комисията въведе специален инвестиционен инструмент. В резултат на това от този месец ще започне отпускането на първите микрокредити. Със задоволство съобщавам и че Комисията успя да обезпечи допълнително финансиране за микропредприемачите в Европа. Европейската инвестиционна банка ще предостави сума, съответстваща по размер на средствата от Европейския съюз - 100 млн. евро, а се очакват и други дарители. В резултат на това общият обем на кредитите по линия на Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" ще възлезе, съгласно плана, на около 500 млн. евро. От тези средства ще се възползват безработни, хора, застрашени от социално изключване, или уязвими лица, които се сблъскват с трудности с достъпа до традиционния кредитен пазар. Обезпечаването на информационно-разяснителна дейност сред тези целеви групи и насърчаването на географския баланс са ключови елементи от мандата, възложен от Комисията на Европейския инвестиционен фонд.
Операциите, които са одобрени до този момент или са в процес на разработка, навеждат на мисълта, че и двете цели ще бъдат постигнати. От началото на 2011 г. микрокредитите ще се предоставят посредством институция за микрофинансиране на стартиращи фирми в Белгия, чиято дейност е насочена към градските общности в неравностойно положение, както и чрез фондация в Нидерландия, чиято целева група обхваща лица без достъп до традиционното финансиране. Европейският инвестиционен фонд обяви, че операциите, които се подготвят, ще бъдат балансирани и по отношение на географския обхват. Очаква се в около 40% от тях да бъдат ангажирани посредници, инвестиращи в Европа, а в около 60% - такива с вложения в Централна и Източна Европа. Известно е, че микрофинансирането е най-ефективно, когато на субектите, започващи стопанска дейност, и на микропредприятията се предоставят съпътстващи услуги в подкрепа на тяхната дейност.
Съответно, Комисията ще предприеме мерки за подпомагане на управляващите органи и на междинните звена по програми, финансирани от Европейския социален фонд, за насърчаване на самостоятелната заетост и на микропредприятията.
За настоящия програмен период на ЕСФ държавите-членки са заделили над 2,7 млрд. евро за стимулиране на предприемачеството. Предприемачите могат да бъдат подкрепени и чрез отстъпки в лихвите. Но дали намалението на лихвите ще се субсидира посредством ЕСФ или не - това е решение, което трябва да вземат отделните държави-членки. Понастоящем само една държава-членка, а именно Литва, е посочила, че използва тази възможност.
Накрая, Комисията ще насърчава предоставянето на информация относно Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес". Доставчиците на микрофинансиране, които са най-близо до потенциалните бенефициери, ще предоставят информация за наличието на микрокредити. Комисията ще използва съществуващите мрежи от публични служби по заетостта, управляващи органи по линия на ЕСФ и неправителствени организации, за да предоставя информация относно напредъка на Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес".
Не на последно място, по време на кампанията "Младежта в движение" ще се отдели специално внимание на възможностите за млади хора с различно образование и опит да започнат свой собствен бизнес и да получат микрокредити.
Kinga Göncz
(HU) Г-н председател, със задоволство изслушах съобщението на члена на Комисията и бих искала да разясня един аспект. Когато получихме доклада от Комисията и Европейския инвестиционен фонд преди няколко седмици, в него се говореше за обща сума, възлизаща само на около 200 милиона. Единият от въпросите ми беше именно за това, че в първоначалното обещание или план се предвиждаха 500 милиона. Интересува ме откъде са постъпили тези допълнителни средства. Считам, че това е много важно, тъй като това е програма от първостепенно значение за смекчаване на последиците от кризата и отчасти това е причината, поради която ускорихме приемането й. Другият важен въпрос беше дали държавите-членки подкрепят субсидирането на плащанията по лихвите и поемането на елементите на обучението и наставничество от Европейския социален фонд. Това фигурираше и в първоначалния план, а след това Комисията сякаш пренебрегна този въпрос. Предоставянето на информация и създаването на условия за достигането на тази информация до хората са много важни аспекти.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н председател, г-н член на Комисията, бих искал да Ви благодаря за тази информация. Напълно съм съгласен с Вас, че инструментът, който обсъдихме днес, е от много голямо значение. Струва си да се спомене обаче, че трябва да отговорим и на въпроса кои държави използват механизма за микрофинансиране. Обезпокои ме изявлението във Вашия отговор, че трябва да обезпечим различни нива на разпределение по държави и по географски области. Има ли държави, които вече са използвали инструмента?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Г-н председател, несъмнено младите хора са най-тежко засегнати от икономическата и финансовата криза, но не бива да забравяме и хората на възраст над 45 години, които са безработни. Бих искала да Ви задам следния въпрос, тъй като споменахте, че 60% от средствата по линия на Европейския механизъм за микрофинансиране "Прогрес" ще бъдат насочени към Централна и Източна Европа: идентифицирали ли сте пречките, поради които държавите от този регион на Европа не се възползват в достатъчна степен от този инструмент до момента?
Йоханес Хаан
Много Ви благодаря за проявения интерес и за Вашите бележки. Всъщност темата за микрофинансирането попада в обхвата на дейността на няколко генерални дирекции, като г-н Андор донякъде ръководи нещата по същество. За нас обаче тя е и обект на безпокойство в областта на регионалната политика. Що се отнася до лихвените проценти, има няколко държави-членки, които са въвели горна граница - като условие, така да се каже - която е приблизително от 8 до 9,5 процента. Тук обаче следва да се отчете и факта, че, естествено - и това винаги е било обсъждан въпрос, включително по време на подготовката за всичко това - административно-управленските разходи, съотнесени към действителните кредити, са сравнително високи и затова се правят разходи, които трябва да се покриват. Трябва да се намери разумно компромисно решение и мисля, че в това отношение постигнахме успех.
Преминавам към втория въпрос, по който мога да Ви кажа, че инструментът "Жасмин" (Jasmine) - с който се цели да се окаже помощ за адекватно подготовка за микрофинансиране и да се подготви почвата за създаване и обучение на посреднически организации - в момента се използва, за да се подготвят 15 институции в 15 различни държави, 11 от които са в Централна и Източна Европа, а четири - в Западна Европа. Не мога да изредя всичките държави по памет, но по същество това са предимно новоприсъединилите се държави, като очакваме, че през идните години още 20 посреднически организации ще получат съответната подготовка по линия на програмата "Жасмин".
По отношение на последния въпрос, трябва да Ви помоля да проявите търпение, тъй като не мога да Ви дам импровизиран отговор. Ще изпратим отговор в писмена форма, в който ще изложим подробно причините за ограничаване на достъпа. Но определено бих изказал предположение, че в това отношение често възникват проблеми с комуникацията и че често има пречки, защото много от потенциалните кредитополучатели са хора, които вече не могат да получават заеми от "традиционните" банки и затова често има и известна тревога или резервираност, когато се стигне до кандидатстване пред такива кредитни институции. Но ако това е така, ако се превръща в затвърден навик и ако бъде установено, то тогава ще е нужно да се осъществи информационна дейност в тази област според случая.
Относно: Мерки за допълнителна подкрепа за малките и средни предприятия за прилагане на политиката в областта на туризма
Туристическата индустрия, както всеки друг икономически сектор, е все по-изложена на световната конкуренция. За да запази своята конкурентоспособност в областта на туризма, Европейският съюз закрепи в Договора от Лисабон целта да насърчава конкурентоспособността в сектора и да създаде благоприятна среда за развитието на предприятията. Следните цели са предвидени за постигане на набелязаната крайна цел: насърчаване на иновациите в туристическия сектор, подобряване на цялостното качество на туристическите услуги, усъвършенстване на професионалните качества на персонала. Все пак предприятията в сектора на туризма, голяма част от които са малки и средни предприятия, не винаги са способни да осъществят самостоятелно посочените цели. Причина за това са редица фактори, като ограничени финансови ресурси, липса на квалифицирани служители и невъзможност да се реагира бързо на промените, от където произлиза необходимостта от допълнителни финансови ресурси.
Не счита ли Комисията, че би било подходящо да се разработи последователна стратегия, както и подробен план за действие, който за включва специални мерки за подкрепа на малките и средните предприятия, и механизми за финансиране, които биха могли да допринесат за преодоляване на трудностите в този сектор?
Антонио Таяни
Г-н председател, госпожи и господа, европейският туристически сектор, подобно на много други отрасли от икономиката, трябва да приеме непрестанно растящото предизвикателство на глобализацията.
Това е предизвикателство, което Комисията вече многократно е изтъквала и разглеждала по-специално в съобщението "Индустриална политика за ерата на глобализацията". Нещо повече, на 30 юни миналата година Комисията прие специално съобщение относно туризма, в което се предлага - в съответствие с Договора от Лисабон и новата стратегия "Европа 2020" - консолидирана рамка на политика за засилване на конкурентоспособността в сектора с цел превръщането на европейския туризъм в истински конкурентоспособен, съвременен, устойчив и отговорен сектор.
Създаването на среда, благоприятна за развитието на микро, малките и средните предприятия в сектора на туризма е принципът, на който се основава тази консолидирана рамка. За постигането на тази цел предложихме три конкретни мерки, насочени, първо, към стимулирането на конкурентоспособността в европейския туристически отрасъл; второ, към насърчаване развитието на устойчив, отговорен и висококачествен туризъм; и трето, към утвърждаване на авторитета и профила на Европа като набор от устойчиви и висококачествени туристически дестинации и, разбира се, към максимално увеличаване на потенциала на финансовите политики на ЕС и на инструментите за развитие на туризма.
Инициативите, които се популяризират, следва да осигурят на сектора инструментите, необходими за приспособяване към предизвикателствата, пред които са изправени стопанските субекти в него и за осъществяване на дейности за устойчивото му развитие от гледна точка на конкурентоспособността. Разбира се, ще бъдат предприети конкретни мерки за насърчаване на иновациите в туристическия сектор, за повишаване на качеството на туристическите услуги и за усъвършенстване на професионалните умения на заетите в туризма, тъй като вече не трябва да гледаме на този отрасъл като на състоящ се изключително от семейни предприятия; трябва да помислим и как можем да го направим по-модерен и по-конкурентоспособен.
Ще дам няколко примера във връзка с обучението и професионалните умения: ще бъде въведена платформа за "информационни и комуникационни технологии и туризъм", за да се улесни приспособяването на туристическия сектор и на предприятията в него към тенденциите на пазара на новите информационни технологии и да се подобри тяхната конкурентоспособност. Всички тези предложения и идеи се съдържат в съобщението на Комисията, което беше одобрено от Съвета и което разискваме в Парламента - докладчикът присъства в пленарната зала.
Стопанските субекти в сектора ще бъдат насърчени да използват по-добре различните програми на Съюза, като например "Леонардо", Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации, "Еразъм" за млади предприемачи, Европейския социален фонд и други програми. Освен това за създаването на благоприятна среда за действащите в сектора стопански субекти ще спомогне и стратегия за стимулиране на диверсификацията на туристическите услуги и създаването на виртуална електронна обсерватория за европейски туризъм.
В допълнение трябва да отбележа, че малките и средните предприятия могат да се възползват от други многосекторни инициативи, за да получат достъп до финансиране. Тук ще спомена "ДЖЕРЕМИ" (JEREMIE), съвместната инициатива на Комисията, Европейският инвестиционен фонд и Европейската инвестиционна банка, с която се цели подобряване на достъпа на микро, малките и средните предприятия до финансиране, по-специално чрез такива канали като рисков капитал, заеми, ценни книжа, микрокредити и други форми на помощ, подлежаща на възстановяване.
На последно място, бих посочил, че малките и средните предприятия в туристическия сектор попадат изцяло в приложното поле на мерките, предложени в рамките на "Акта за малките предприятия" (Small Business Act), с който се цели да се подобри бизнес средата на същите тези предприятия. Парламентът ще получи актуализирания текст след няколко седмици.
Следователно "Актът за малките предприятия" ще се превърне и в инструмент за защита на малките и средните предприятия, които притежават огромен потенциал от гледна точка на развитието на един сектор, който, надявам се, ще може да укрепне през следващата година, защото съм напълно убеден, че една европейска политика, каквато е заложена в Договора, може да повиши стойността на отличната работа, която вече се извършва от регионите в Европа и от държавите-членки.
Ето защо считам, че мога да уверя уважаемия колега, внесъл въпроса, че Комисията и аз сме поели ангажимента да се погрижим да бъде оказана подкрепа и помощ на всички малки и средни предприятия в сектора в усилията им да получат достъп до икономическите инструменти на ЕС като част от една политическа стратегия, с която се цели превръщането на туризма в един от нашите ключови сектори от гледна точка на икономическата и промишлената политика.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-н председател, вероятно днес всички ние тук, в Парламента, се надяваме, че направената от Вас прогноза за бъдещото развитие на туризма действително ще се сбъдне и тази област не само ще се развие, но и ще стане благоприятна за инвестиции. Както знаете, към настоящия момент туризмът в Европейския съюз е все още неравномерно развит и за това има обективни и субективни причини. Имам един въпрос. В Стратегията за региона на Балтийско море се посочва, че привлекателността и достъпността на района на Балтийско море съставляват една от главните й цели. Какво точно е постигнато в тази област през годината?
Carlo Fidanza
(IT) Г-н председател, г-н член на Комисията, дами и господа, искам да благодаря на г-н Balčytis за въпроса, с който в центъра на нашето разискване се поставят проблеми, които Парламентът ще има възможност да разгледа отново през идните месеци във връзка с парламентарния доклад, за който отговарям.
Преди всичко трябва да отдадем дължимото на заместник-председателя Таяни, за много силния тласък в изготвянето на новата европейска политика относно туризма, залегнала в Договора от Лисабон, посредством съобщението, прието през юни миналата година, и свързания с него план за изпълнение, представен преди няколко седмици. В тези два документа се набляга главно на малките и средните предприятия и на конкурентоспособността в сектора, като се обръща специално внимание на иновациите и на въпросите, свързани с обучението.
Що се отнася до финансирането, трябва да действаме на два фронта: първо, трябва да повишим осведомеността относно вече наличните средства и да осигурим по-голямото им усвояване и, второ, Парламентът трябва да предприеме мощна кампания - с това приключвам, г-н председател - за включване на конкретни бюджетни пера за политики за туризма във финансовата перспектива за периода 2014-2020 г.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Има някои държави, които използват например регионалната Програма за конкурентоспособност и иновации или Оперативната програма за развитие на туризма и, както е при Обединеното кралство и Гърция, Оперативната програма за регионално развитие. Бих искала да Ви попитам дали възнамерявате да създадете европейска рамка за засилване на участието на МСП в усвояването на европейските средства за развитие на туризма.
Антонио Таяни
Г-н председател, госпожи и господа, искам да благодаря на г-н Balčytis, тъй като той ми даде възможност да взема отношение по една тема, която, в сравнение с всички въпроси, за които отговарям като член на Европейската комисия, е особено близка до сърцето ми, и като първи член на Комисията, отговарящ за туризма, считам, че наред с промишлената и космическата политика, тя заслужава приоритетно внимание.
За да дам конкретен отговор на въпроса обаче, ще посоча, че главният проблем, отделно от инициативите, засягащи политиката, които се опитвам да осъществя откакто станах член на Комисията, е този, който г-н Fidanza повдигна в своето изказване: тъй като ЕС нямаше отговорности в областта на политиката относно туризма преди влизането в сила на Договора от Лисабон, настоящата финансова перспектива не включва средствата, необходими на ЕС, за да допринесе за решителни действия в областта на туризма.
Имаме интересни програми като "Калипсо" (Calypso), която усъвършенствахме в Испания с някои според мен много положителни регионални инициативи. Но макар че ясно разбрах съображенията, изложени от г-н Fidanza в доклада, който предстои да бъде представен от Парламента, подкрепа ще има, защото средствата, заделени за политика в областта на туризма, ще бъдат увеличени в следващата финансова перспектива. Възможно е те да бъдат увеличени посредством Осмата рамкова програма или чрез въвеждане на специални бюджетни редове. Важното е обаче Парламентът да изясни проблема, защото е трудно да се дадат конкретни отговори, ако не са въведени икономическите инструменти.
Въпреки всичко, това не означава, че няма да действаме с голяма решителност. Както знаете, бяха предприети безброй инициативи, белгийското председателство организира голямо събитие в Малта, а унгарското председателство вече обяви, че ще организира голям форум, специално посветен на туризма - това беше темата на първото ни заседание, което се проведе в Будапеща преди няколко дни.
Радвам се, че г-н Balčytis повдигна въпроса за туризма в Балтийския регион; туризмът не е въпрос, който засяга единствено икономиките на средиземноморските държави - Испания, Франция, Италия, Гърция и Малта. Той е изключително важен ресурс за целия Европейски съюз, включително за държавите от Централна и Източна Европа, които имат свои забележителности и собствен потенциал, който предстои да бъде разгърнат.
По темата за Балтийските държави, считам, че един от проблемите - на който, между другото, се обръща внимание в текста, който беше одобрен на 30 юни миналата година - засяга отношенията с нововъзникващите класи, с новата средна класа в Русия. Много милиони руснаци планират да осъществяват туристическа дейност, поради което желаят да пътуват извън своята страна.
Имаме проблем с визите. Мисля, че същият проблем съществува и по отношение на Китай. Европейската Комисия и министрите на туризма са непоколебими в опитите си да решат този проблем, засягащ потенциалните туристи както от Русия, така и от Китай. Искаме да ускорим нещата и да улесним допускането им в нашите държави. Освен това, тъй като Балтийските държави са по-близо до Русия, те могат да се възползват и от потенциалните икономически предимства от приемането на туристи от зараждащата се средна класа.
Това е същината на работата ни за насърчаване на политиките относно туризма, като аз съм обнадежден и от факта, че много министри от различни държави-членки, включително от Обединеното кралство - срещнах се с новия министър на туризма на Обединеното кралство преди няколко седмици в Лондон - и Франция, са твърдо решени да подкрепят политиката на ЕС в сферата на туризма.
Важно е да определим няколко входно-изходни пункта, тъй като Европа трябва да представлява добавена стойност. Радвам се, че членът на Комисията Василиу, се е постарала да включи в текста относно спорта, който беше приет днес, аргумента, че големите спортни събития, като например предстоящите олимпийски игри в Лондон, са прекрасна възможност за целия Европейски съюз.
Накратко, трябва да се погрижим всяка държава в ЕС да е в състояние да действа като входно-изходен пункт за туристи, които да влизат и посещават тази държава, а след това, когато приключат, да се отправят към други европейски държави, които да посещават.
Това е допълнителна мярка, която Европейската Комисия може да предприеме, и според мен подкрепата на Парламента е решаваща. Позволете ми сега да ви благодаря за бъдещите ви усилия, включително в разискването относно политиката в областта на туризма, но също и във всички разисквания относно предстоящите бюджетни дейности.
Втора част
Относно: Инициативи и програми за модернизиране на висшето образование
В някои държави-членки на Европейския съюз са осъществени проучвания с цел определяне как висшите учебни заведения са се адаптирали спрямо новите изисквания на пазара на труда и кои са възможностите за получилите дипломи да намерят работа при завършване на висшето си образование. За съжаление проучванията показаха, че редица университети подготвят специалисти за вече пренаситен пазар. Програмите на висшите учебни заведения не са винаги разработени с оглед на изискванията на пазара на труда и вследствие на това най-засегнати са младите, които тъкмо завършват обучението си. Работната програма на Комисията за 2011 година съдържа препратка към модернизацията на висшето образование. Тя уточнява, че могат да бъдат представени предложения в областта на системите на оценка и прозрачността на дейностите на висшите учебни заведения.
Във връзка с това, какви специфични програми и инициативи Комисията счита да приеме с оглед модернизирането на висшето образование в Европа? Комисията има ли намерение да изготви специална стратегия за модернизиране на висшето образование, така че младите дипломанти да могат да намират работа във възможно най-кратки срокове? Колко възнамерява Комисията да инвестира в бъдеще в такива програми и инициативи за младите хора?
Андрула Василиу
Г-н председател, образованието е един от основните фактори, които определят пригодността за заетост. Рискът да останат без работа е с 40% по-малък при висшистите, отколкото при хората, завършили само средно образование. Днес обаче безработицата и непълната заетост сред младежта са неприемливо високи. Твърде много висшисти полагат усилия да извървят прехода към пазара на труда и да си осигурят висококачествено работно място, което отговаря на образованието им.
Разбира се, усилията за повишаване на пригодността за заетост започват много преди висшето образование. Комисията работи с държавите-членки за определяне на уменията или ключовите компетентности, които младите хора трябва да усвоят в училище. Днес младежите се нуждаят от по-широка гама от умения от когато и да било преди, за да преуспеят в една глобализирана икономика. Мнозина ще заемат длъжности, които все още не съществуват. Мнозина ще се нуждаят от усъвършенствани лингвистични, междукултурни и предприемачески умения. Технологиите ще продължат да променят света по невъобразим за нас начини, поради което способността да продължаваме да се учим и да правим нововъведения ще се превърне в решаващ фактор за пригодността за заетост.
Крайно необходима е и професионалната ориентация. Младите хора трябва да избират от нараснал брой образователни възможности. Те трябва да са в състояние да вземат информирани решения. За това е необходима по-добра информация относно образователните и квалификационните маршрути, включително ясна картина на възможностите за работа. Трябва да разработим висококачествени услуги по кариерно и професионално ориентиране с активното участие на институциите, свързани с пазара на труда.
Що се отнася до висшето образование, както знаете, неотдавна Комисията даде начало на "Младежта в движение" - водеща инициатива по линия на стратегията "Европа 2020", с която се цели постигане на по-голямо съответствие между образованието и обучението и потребностите на младите хора. Сега започваме да изпълняваме различните части на тази стратегия. Комисията възнамерява да представи ново съобщение относно модернизацията на висшето образование по-късно тази година. Ще направим преглед на постигнатия напредък в по-голямото съобразяване на висшето образование с потребностите на обществото на знанието, включително на въпроса за пригодността за заетост. Ние идентифицираме основните бъдещи предизвикателства и ще определим нашия отклик.
Като част от тази дейност Комисията ще укрепи европейската платформа за диалог между университетите и бизнеса с оглед повишаване на пригодността за заетост на студентите и засилване на ролята на образованието в триъгълника на знанието. В един по-глобален и мобилен свят прозрачността относно резултатите от дейността на висшите учебни заведения може да стимулира както конкуренцията, така и сътрудничеството и да послужи като стимул за по-нататъшно усъвършенстване и модернизация. Съществуващите международни класации обаче могат да дадат непълна представа за работата на университетите. Тази година Комисията ще представи резултатите от проучване на възможностите за разработка на алтернативна комплексна система за класация, която да отразява многообразието на висшите учебни заведения.
Европа трябва по-добре да предвижда потребностите от умения за утрешния ден. Ето защо Комисията въведе Програмата за нови умения и работни места, която върви ръка за ръка с нашата инициатива "Младежта в движение". С Програмата за нови умения и работни места се търсят начини да се спомогне за повишаване на пригодността за заетост на нашите младежи. Преди всичко трябва да култивираме у хората правилното съчетание от умения, което ще им позволи да се адаптират към нашето бързо променящо се общество. Новата ни Панорама на уменията в ЕС, която ще започне да функционира през 2012 г., ще спомогне за прогнозирането не само на уменията, които са нужни на работодателите днес, но и на тези, които ще се изискват в бъдеще.
Комисията възнамерява да предложи през пролетта на тази година нови сравнителни европейски критерии за мобилността с учебна цел и за ролята на образованието в култивирането на пригодността на хората за заетост в основания на знания пазар на труда.
В заключение, програмите на ЕС в подкрепа на образованието, обучението и младежта, включително програмите за мобилност като "Еразъм" (Erasmus), могат да помогнат на младите хора да повишат шансовете си на пазара на труда, като придобият ценен международен опит и развият интелектуалното си разбиране.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Г-н председател, г-жо член на Комисията, благодаря Ви за действително всеобхватния отговор. Бих искала обаче да задам един уточняващ въпрос. Европейският съюз трябва да гарантира на всички граждани правото на висококачествено висше образование. Налице са обаче множество разлики между държавите-членки по отношение на образователните системи, разходите за висше образование и отпускането на заеми за заплащане на обучението. Високите лихви по заемите, взети за заплащане на обучението, и неблагоприятните условия за издължаването им често възпират младите хора от следване в собствената им държава и стимулират "изтичането на мозъци" към други държави. Възнамерява ли Комисията да публикува насоки за преференциални условия за предоставяне на студентски заеми?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-н председател, бих искал да задам само един въпрос, въпреки че на този етап бихме могли да обсъдим различни проблеми. Бих искал да Ви попитам, г-жо член на Комисията, дали изобщо се работи за увеличаване на средствата по програмите за обмен на студенти в Европа. Оставам с впечатлението, че общият размер на средствата, с които разполагаме за финансиране на програмата "Еразъм" и на други програми, остава непроменен от няколко години насам. Понастоящем размерът на отпусканите средства е определено много малък.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-жо член на Комисията, вярно е, че този конкретен въпрос попада в обсега на субсидиарността. Държавите-членки обаче получават финансови средства от Европейския съюз за модернизиране на своите учебните програми. Например по линия на предишната, трета рамка за подкрепа от Общността, множество държави-членки усвоиха средства от Общността за тази цел. Имам един много конкретен въпрос: разполага ли Комисията с данни относно ефективността на средствата, които бяха и ще бъдат предоставени на държавите-членки?
Андрула Василиу
На първо място, по въпроса за различията между висшите учебни заведения: точно така е! Ето защо искаме да има прозрачност в документацията на университетите. Поради тази причина сега довършваме предпроектното проучване, въз основа на което ще се осмелим да разгледаме въпроса за класацията на университетите, за тяхното картиране и за стандартите за висшите учебни заведения, за да осигурим на студентите възможността да се информират по-добре, преди да направят своя избор. Целта е те да се осведомят къде да следват, какво да учат и какъв е стандартът на университета, в който искат да се запишат.
По отношение на таксите за обучение, мисля, че споделям мнението Ви, че при наличието на високи такси трябва да има и приемливи заеми, но, както със сигурност Ви е известно, това е задължение на държавите-членки. Знаем, че един от въпросите, по които икономистите са на едно мнение, е, че инвестициите в образованието са нещо, което ще доведе до дългосрочни резултати, растеж и работни места, затова винаги настоятелно призовавам правителствата да не намаляват средствата, които се влагат в университетите или в образованието като цяло.
Освен това съм съгласна с уважаемия колега, който повдигна въпроса за недостатъчните безвъзмездни средства за мобилност, като тези по линия на "Еразъм". Ето защо довършваме и друго предпроектно проучване - едно изследване на Лондонския икономически университет, което, надявам се, ще бъде готово след няколко месеца - въз основа на което, съвместно с Европейската инвестиционна банка, ще разгледаме възможността за създаване на европейски студентски заем за мобилност. Убедена съм, че това ще даде възможност на всички студенти и бедни, и богати, да се възползват от тези чудесни безвъзмездни средства за мобилност.
Що се отнася до въпроса на г-н Papanikolaou, той говори за структурните фондове за развитие, въз основа на които правителствата могат да изградят образователната си инфраструктура. За съжаление, структурните фондове не попадат в сферата на моите отговорности, но ще разбера от члена на Комисията Хаан дали има сведения от държавите-членки за резултатите от тези безвъзмездни помощи и ако е така, непременно ще Ви уведомя.
Относно: Резултати на учениците в държавите членки на ЕС
Публикуваните наскоро от ОИСР резултати за уменията на учениците на 15 годишна възраст според международното проучване за придобитите в училище знания и умения (Проучване "PISA" -2009 г.) като цяло показват, че конкурентоспособността на ЕС е сериозно застрашена, тъй като в дисциплината "четене" (равнище 5-6) само 2 държави от ЕС се намират сред първите 10. В дисциплината "математика" само 3 държави от ЕС са намерили място между първите 10, като нито една от тях не е сред първите 5. Като се има предвид, че през 2020 г. тези младежи, както и техните по-млади съученици, ще бъдат част от пазара на труда или ще се намират в процес на интеграция на пазара на труда, в държавите членки следва незабавно да се предприемат ефективни мерки, ако желаем значително да подобрим качеството на училищното образование.
Възнамерява ли Комисията да извърши детайлна оценка на горепосоченото проучване и да представи на държавите членки конкретни препоръки за добри практики? Обмисля ли се създаването на програма за разпространяване на подобни добри практики или на форум за обсъждане на предстоящите предизвикателства? Следва ли да се разговаря с държавите членки какви мерки трябва да се предприемат за подобряване на техните резултати?
Андрула Василиу
Както Ви е известно, всяка държава-членка решава как да организира образователната си система. Това е в съответствие с член 165 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Въпреки това Комисията работи с държавите-членки за насърчаване на взаимното обучение и обмена на добра практика.
Както посочихме в стратегията "Европа 2020", за бъдещето на Европа като основано на знанието и приобщаващо общество е от първостепенно значение да се реформират и модернизират образователните системи, за да се изравнят с най-добрите в света. Изследването "PISA" на ОИСР е важен ресурс за споменатия обмен. Последното проучване "PISA" публикувано през декември 2010 г., показва смесена картина по отношение на държавите-членки на ЕС. Има признаци за значително подобрение в някои системи, но като цяло големият напредък все още предстои. Тези резултати ще допринесат съществено за бъдещия обмен между Комисията и държавите-членки.
С европейския сравнителен критерий, приет от Съвета през май 2009 г, се цели постигането на адекватно равнище на основните умения по четене, математика и природни науки, като се призовава делът на учениците с ниски резултати на 15-годишна възраст да се снижи до под 15% до 2020 г.
Сега бих искала да прочета нещо от доклада "PISA", което е много уместно тук. Делът на учениците с ниски резултати по четене, който е нараснал от 21% през 2000 г. на 24% през 2006 г., е спаднал на 20% през 2009 г. Въпреки това плановият показател на ОИСР за 2010 г. - за намаляване на стойността от 2000 г. с 20%, така че да достигне 17% - не беше изпълнен.
Делът на учениците с ниски резултати по математика и природни науки намалява от 2006 г. насам. При природните науки е отбелязан по-голям напредък, отколкото при математиката, и днес делът на учениците с ниски резултати по прирoдни науки е по-малък в сравнение с този по математика.
Ако използваме 2006 г. като силна отправна точка, ЕС се движи съвсем по график в изпълнението на заложения за 2020 г. показател за учениците с ниски резултати. Средно за трите дисциплини, в 25-те държави от ЕС, за които има информация, учениците с ниски резултати са били 22,5% през 2006 г., като до 2009 г. делът им е намалял до 19,6%. Така че виждаме, че средно в Европейския съюз сме постигнали напредък.
Разбира се, Комисията ще анализира резултатите от изследването "PISA" и ще публикува своите заключения в следващия си годишен доклад за напредъка по показателите през 2011 г. През ноември 2010 г. Съветът прикани Комисията и държавите-членки да насочат съвместната си работа към следните области: разработка на учебните програми, мотивация за четене, грамотност, математика, природни науки и технологии, въздействието на новите технологии върху основните умения и използването им при оказване на помощ на учащите се за придобиване на самостоятелност и за поддържане на мотивацията, разликите между половете по отношение на резултатите и нагласите, връзката между произхода на учениците и усвояването на основните умения от тяхна страна и, накрая, въпросите, засягащи учителите и учителските учебни заведения, както и етносът и характеристиките на училищата.
В заключението си Съветът също така прикани Комисията да създаде група на високо равнище по грамотността, както и тематична работна група по математика, природни науки и технологии.
Възнамерявам да обявя началото на дейността на групата на високо равнище по грамотността на 1 февруари. Тя ще предлага мерки за изпълнение на политиките, основаващи се на добри практики и научни изследвания, които ще помогнат на държавите-членки да подобрят последователността и ефективността при култивирането на основни умения в рамките на своите стратегии за учене през целия живот, като групата ще приключи работата си и ще публикува своя доклад в средата на 2012 г.
Нещо повече, тематичната работна група по математика, природни науки и технологии вече е създадена. Тя се състои от създатели на национални политики и експерти и се основава на взаимно обучение и обмен на добри практики. Тематичната работна група ще определи и разпространи мерки на политиката за подобряване на положението на учениците с ниски резултати по отношение на основните умения на национално равнище.
Трябва да подчертая също така, че секторната програма "Коменски" (Comenius), която е част от програмата за учене през целия живот, акцентира, наред с останалите приоритети, върху повишаването на мотивацията за усвояване на природните науки и математиката и върху подобряването на езиковата грамотност на учениците.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Г-н председател, бих искала да попитам: може би в някои държави са правени проучвания, които биха могли да обяснят ниските резултати и постижения на учениците? Дали проблемите са финансови или структурни? Какво мислите за началното образование? Правени са проучвания сред учениците от горните класове, но какво е положението при по-малките ученици, които възнамеряват да продължат образованието си?
Андрула Василиу
Мога да Ви предоставя всички подробни данни, с които разполагаме за различни държави-членки. Не сме ги анализирали - не е наша работа да проучваме защо определени държави-членки са се справили по-зле от други, но по време на работата си обменихме добри практики. С голямо задоволство отбелязвам, че някои държави, които са следвали добри практики, са показали много добър напредък след 2006 г. по повечето от тези показатели.
Що се отнася до началното образование, за съжаление, нямаме проучвания, подобни на "PISA". Не съществува никакво такова изследване.
Относно: Фрагментирани цифрови пазари и отражения върху образователната система и инвестициите на географски отдалечените райони
Съгласно съобщението на Комисията относно програма в областта на цифровите технологии за Европа, Европа продължава да бъде сбор от национални онлайн пазари и европейците не могат да се възползват от предимствата на цифровия единен пазар поради проблеми, които могат да се разрешат, като например липсата на инвестиции в мрежите. В резултат образованието, предоставяно в много отдалечени райони (планински и островни), изостава в технологично отношение и това се отразява върху инвестициите в конкретните географски точки. Въпросът към Комисията е следният:
След като на сектора на ИКТ се дължат 5% от европейския БВП с пазарна стойност 660 млрд. евро годишно и с много по-голям принос за увеличаването на общата производителност (20% пряко от сектора на ИКТ и 30% от инвестициите в ИКТ), как възнамерява Комисията да се справи с фрагментирането на цифровите пазари?
В ход ли са целенасочени общностни действия за преодоляване на проблема с ниските национални инвестиции в мрежи, особено за географски отдалечените райони?
Нели Крус
В съобщението на Комисията относно "Европа 2020" и в съобщението й относно програмата в областта на цифровите технологии за Европа е заложена целта да се предостави основен широколентов достъп на всички европейци до 2013 г., като стремежът е да се гарантира, че до 2020 г. всички европейци ще имат достъп до много по-бърз интернет със скорост над 30 мегабайта в секунда и че 50% или повече от европейските домакинства ще са се абонирали за интернет връзка със скорост над 100 мегабайта в секунда.
Г-н председател, Комисията съзнава, че без силна публична намеса съществува риск от недостатъчно оптимално внедряване, при което доказано високоскоростните мрежи ще бъдат съсредоточени в гъсто населени зони, а отдалечените и селските региони ще изостават. Това би довело и до отрицателни последици за образователните системи и за интегрирането на информационните и комуникационните технологии в образованието. Най-актуалните данни за целия ЕС показват, че само 67% от училищата имат широколентов достъп и че има големи различия между държавите-членки и между гъсто и слабо населените области - съответно 73,7% и 60,6%.
За да се избегне риска от недостатъчно оптимално внедряване, Комисията прие пакет за широколентов достъп до Интернет, в който се очертава обща рамка като част и от национални и от регионални политики и който трябва да се разработи така, че да се постигнат целите. С помощта на тези политики трябва по-специално да се намалят разходите за разполагане на широколентови мрежи на цялата територия на ЕС, като се осигури правилно планиране и координация, както и намаляване на административната тежест.
Комисията вече предприе действия за повишаване на инвестициите в отдалечените области и региони в рамките на политиката на сближаване на ЕС като заложи около 2,3 млрд. евро в програмите за периода 2007-2013 г. Съобщението на Комисията относно европейски план за икономическо възстановяване също даде възможност за програмиране на 360 млн. евро за мерки за осигуряване на широколентов достъп в селските райони посредством Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР). В своя програмен пакет Комисията обяви, че до 2014 г. ще засили и усъвършенства финансирането на високоскоростния широколентов достъп до Интернет чрез инструментите на ЕС и ще проучи възможностите за привличане на капитал за инвестиции в широколентови мрежи чрез увеличаване на кредитите с подкрепата на Европейската инвестиционна банка и фондовете на ЕС. През 2011 г. се очаква съвместно предложение на Европейската комисия и Европейската инвестиционна банка по този въпрос.
Друг стълб от програмата в областта на цифровите технологии е посветен на уменията за боравене с тези технологии. В това отношение, предлагаме например да се обмисли въпросът за извеждане на цифровата грамотност и дигиталните компетентности като приоритет в регламента за Европейския социален фонд през следващия програмен период и да се определят цифровите компетентности като допълнение към "Европас" (Europass), за да се гарантира тяхната прозрачност. Както знаете, образованието е от решаващо значение за развитието на цифровите компетентности в нашето общество и ние приемаме, че без подходящи инвестиции, някои региони могат да изостанат.
Последните данни за целия ЕС - говоря за 2006 г. - показват, че само 67% от училищата са имали широколентов достъп и че е имало големи разлики между държавите-членки на ЕС, както и между гъсто и слабо населените области. На път сме за обявим началото на ново проучване на училищата като резултатите ще са на разположение в края на тази година.
Georgios Papanikolaou
(EL) Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за този много подробен отговор. Бих искал да добавя следния уточняващ въпрос: В стратегията "Европа 2020" се посочва, че нашата цел е единен цифров пазар за домакинствата и фирмите, което означава равни възможности по отношение на достъпа, но също и равни възможности по отношение на развитието.
Лично Вие сте отбелязвали понякога по време на изслушвания пред компетентните комисии, като комисията по култура и образование, че през следващите пет години в тези сектори ще са необходими приблизително 500 000 нови работни места. Имам конкретен въпрос: предприемаме ли всички необходими мерки, за да гарантираме, че тези нови работни места се разпределят справедливо, без да се изключват географски отдалечените райони?
Нели Крус
Г-н председател, отговорът е да.
Председател
Това беше много добре. Наистина много Ви благодаря!

Относно: 116 000: гореща линия за деца, които са в неизвестност
Неотдавна Комисията за последен път призова държавите-членки на ЕС в най-скоро време да активират горещата линия 116 000 за деца, които са в неизвестност. Този телефонен номер ще осигури необходимите помощ, съдействие и подкрепа на деца, които се нуждаят от това.
Понастоящем телефон 116 000 функционира напълно само в 12 държави-членки. Счита ли Комисията, че фактът, че тази услуга не функционира изцяло и истински в целия ЕС би могъл да изложи децата на риск? Ще бъдат ли хората информирани, ако тази услуга не е налична в тяхната страна или в страната, която те посещават? Трябва ли всяка държава-членка да прилага тази услуга правилно и изцяло? Не е ли истина, че ако не бъде осигурена адекватна услуга във връзка с този номер във всички държави-членки, децата могат да бъдат изложени на риск?
Нели Крус
Г-н председател, Комисията споделя мнението на уважаемия колега, че въвеждането на горещата линия 116 000 за деца, които са в неизвестност, изисква допълнителни усилия в много държави-членки. В това отношение, преработените разпоредби за телекомуникациите - като по-специално имам предвид член 27a от Директивата за универсалните услуги - съдържат изискването държавите-членки да полагат всички възможни усилия, за да гарантират достъпа на гражданите до службата, поддържаща горещата линия, за да подават сигнали за случаи на деца, които са в неизвестност. В това отношение, Комисията внимателно наблюдава и подпомага държавите-членки в процеса на транспониране на тази нова разпоредба в националното законодателство, което трябва да приключи до 25 май 2011 г.
На 17 ноември миналата година Комисията прие съобщението, озаглавено "Наберете 116 000: европейската пряка линия за изчезнали деца". Целите на съобщението са да се поднови призива на Комисията към държавите-членки да въведат приоритетно горещата линия за деца в неизвестност и да се гарантира, че в целия Съюз ще се предлага една и съща висококачествена услуга за оказване на практическа подкрепа на държавите-членки.
В съобщението се набляга на съществуващата добра практика, разработена от държавите-членки, за справяне с основните проблеми, свързани с оперативните и телекомуникационните разходи за горещата линия 116 000. Комисията предлага да се използва тази добра практика, за да се изготви набор от общи минимални стандарти, които биха гарантирали висококачествена услуга в целия ЕС, така че родителите и децата да могат да разчитат на една и съща помощ, независимо къде се намират. Тази мащабна дейност излиза извън проблематиката на електронните съобщения, за която отговарям, и се координира от колегата ми г-жа Рединг.
Liam Aylward
(EN) Г-жо член на Комисията, в миналото определяхте разходите и липсата на информация като пречки за практическата реализация на тази гореща линия в някои държави-членки. Какви мерки възнамерявате да въведете за премахването на тези пречки и освен това предвиждате ли тази услуга да се прилага изцяло във всички държави-членки? Накрая, какви са алтернативите за държавите-членки, които имат проблеми с финансирането на тази гореща линия, за да се гарантира, че тя ще започне да функционира в целия Европейски съюз?
Нели Крус
Разбира се, ние се стремим да направим всичко, което е по силите ни. Позицията, която уважаемият колега застъпва, е разбираема. Действително преди поддържах тезата, че разходите са един от проблемите. Самата гореща линия е най-малката част от проблема. Трудни са последващите стъпки. Въпросът, върху който трябва да съсредоточим вниманието си, е не просто самата гореща линия, а и последващите действия.
Внимателно наблюдаваме държавите-членки, помагаме им в практическата реализация и съзнаваме, че от тях зависи да поемат инициативата по отношение на националното законодателство. Разбираме, също така, че в условията на настоящата финансова криза е още по-трудно за държавите-членки да намерят възможности за финансиране на последващите действия.
Някои от тези организации са били бенефициери по проекти, финансирани от ЕС. Финансирането, което се предоставя от ЕС, не е предназначено за покриване на всички оперативни разходи, свързани с дейността на службите - с него се цели само да се подпомага разработката на услугите, които се предлагат при обаждане на телефон 116 000 чрез конкретни проекти.
Разбира се, трябва да подхождаме творчески. Участниците в такива проекти и националните правителства също следва да проявяват творчество, като черпят от бюджетните ресурси, използват способите на корпоративната социална отговорност и частните дарения, за да могат в крайна сметка да обезпечат средствата за осъществяването на онова, което всички ние следва да искаме да се направи.

Относно: Железопътна магистрала в Алпите
Как оценява Комисията актуалното положение във връзка с изграждането на базовия тунел Brenner и необходимите за целта свързващи пътища от двете страни, както и разширяването на железопътната отсечка Мюнхен-Мюлдорф-Фрайласинг-Залцбург?
Сийм Калас
Г-н председател, въпросът за движението през Алпите е изключително сериозен, но на този етап положението не изглежда твърде лошо. Въпреки тежките финансови условия, напредва строителството на базовия тунел "Бренер" (Brenner) и на подходните пътища към него от север и юг. Този проект е с най-висок приоритет и Комисията реши да задели за него бюджет в размер на почти 1 млрд. евро.
Първо, що се отнася до самия тунел под прохода"Бренер", решаващ напредък беше постигнат в резултат на заседанието на Австро-италианската междуправителствена комисия на 19 ноември 2010 г. в присъствието на координатора на ЕС г-н Пат Кокс. Австрия и Италия потвърдиха, че са постигнали споразумение относно общата стойност на проекта за тунела под прохода "Бренер", която възлиза на 8 млрд. евро. Австрия одобри оптимизиран работен план, който ще даде възможност за започване на подготвителните работи по основния тунел в началото на 2011 г. Италианското правителство създаде възможност за започване на строителната дейност, като пое ангажимент, с който се гарантира покриване на разходите през целия период на строителство.
Второ, може да се посочи значителният напредък по отношение на подходните пътища, осигуряващи достъп от двете страни. Италия даде разрешение за началото на строителните работи по южния довеждащ път, като се започне от първата отсечка - Фортеца-Понте-Гардена. Австрия също отбелязва съществен напредък по северния подходен маршрут. Австрия трябва да изгради една отсечка в долината по долното поречие на река Ин, която ще бъде завършена до 2013 г. или дори по-рано.
Накрая, относно трансграничните връзки между Австрия и Германия, първоначалната цел да се приключат строителните работи най-късно до 2012 г. няма да бъде изпълнена. От германска страна строителството няма да започне преди 2012 г. и по приблизителна оценка ще продължи три години. През ноември 2010 г. обаче Германия публикува националната си инвестиционна оценка, в която се предвиждат реални строителни дейности по северния подходен път между Мюнхен и австрийската граница. Отсечката с единична железопътна линия ще бъде модернизирана и изцяло електрифицирана. Следващата стъпка ще бъде подписването на меморандум за разбирателство между Германия и Австрия относно тази отсечка, след което трябва да започне процесът на планиране на управлението на инфраструктурата.
Bernd Posselt
(DE) Благодаря Ви за любезния отговор, г-н член на Комисията. Не отговорихте обаче на втората част на въпроса, в която споменах отсечката Мюнхен-Мюлдорф-Фрайласинг, която е част от централната линия от Париж до Будапеща и е от особено значение с оглед на баварския химически триъгълник и за облекчаването на довеждащия път до "Бренер".
Ако тунелът под прохода "Бренер" бъде завършен, то отсечката Розенхайм ще се претовари и тогава ще бъде важно да се разработи проектът Мюнхен-Мюлдорф-Фрайласинг-Залцбург, който също е с най-висок приоритет за Комисията. Длъжен съм да Ви попитам дали считате, че е възможно да се осигури допълнително финансиране за него в следващата финансова перспектива, защото в крайна сметка това е трансграничен въпрос.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н член на Комисията, това, което става в Алпите, е прекрасно, но в Гърция, заради меморандума, гръцкото правителство намалява разходите и съкращава линиите, като по този начин откъсва Гърция от европейската и балканската железопътна мрежа, като се позовава, заедно с Комисията, на големите дългове на гръцката железопътна компания (Hellenic Railways).
Във връзка с това е въпросът ми е следният: какво е мнението Ви за тези събития, като тук имам предвид съкращаването на железопътните маршрути? Второ, включва ли дългът на гръцката железопътна компания средствата за съфинансиране на инфраструктурни строителни работи съвместно с Европейския съюз?
Сийм Калас
Относно Гърция, не съм в състояние да дам отговор, тъй като не съм запознат с подробностите. Не съм получавал информация относно тези проблеми.
По отношение на приоритетния проект номер 17, железопътната отсечка Мюнхен-Мюлдорф-Фрайласинг-Залцбург, той е в ход. Първоначалната работа започна през 2007 г. Част от дейностите са приключени. На 19 април 2010 г. започна работата по новия мост с двоен коловоз над реката в Мюлдорф и той ще бъде завършен. Той се финансира изцяло по линия на германския план за възстановяване. Неговата стойност е 11,7 млн. евро, така че там има развитие и не считаме, че в момента това е сериозен проблем.
Относно: Изпращане на текстови съобщения по време на шофиране - пътна безопасност
Ако водачът изпраща съобщение, докато шофира, вероятността от пътно произшествие се увеличава 23 пъти. Счита се, че изпращането на текстови съобщения е причина за хиляди смъртни случаи по пътищата годишно, а броят на пострадалите се увеличава с обезпокоителен темп от година на година.
Докато Комисията признава необходимостта от подобряване на безопасността по пътищата и гарантиране на правилно прилагане на правилата за безопасност, не съществува всеобщо за ЕС законодателство, което да забранява изпращането на текстови съобщения, електронна поща или сърфирането в интернет по време на управление на моторно превозно средство над предварително определено ограничение на скоростта.
Като се има предвид, че вече съществува технология, която да предотвратява практиката на изпращане на текстови съобщения, електронна поща или сърфирането в интернет по време на шофиране, Комисията възнамерява ли да въведе всеобщо за ЕС законодателство с оглед прекратяване на изключително опасната практика на изпращане на текстови съобщения, електронна поща или сърфиране в интернет по време на шофиране?
Сийм Калас
Комисията споделя мнението на уважаемия колега, че изпращането на текстови съобщения по време на управление на превозно средство, подобно на всички странични дейности, е изключително опасно. През 2009 г. Комисията излезе с доклад относно използването на мобилни телефони при управление на превозно средство. Този доклад е публикуван на уебсайта за пътната безопасност в портала "Europa". Не разполагаме обаче със статистически данни относно броя на произшествията, причинени от тази практика.
Всички държави-членки имат законодателство, с което, най-малкото косвено, се забранява изпращането на текстови съобщения, електронна поща или сърфирането в интернет по време на шофиране. Макар в правните разпоредби на националните закони да не се съдържат изрични текстове за използването на мобилни телефони, в тях се посочва, че вниманието на водачите на превозни средства трябва да е изцяло съсредоточено върху шофирането. При тези обстоятелства Комисията не възнамерява да въвежда допълнителен слой от общоевропейски законодателни актове с цел забрана на практиките на изпращане на текстови съобщения, електронна поща или сърфиране в интернет по време на управление на моторно превозно средство. Надяваме се, че държавите-членки ще се справят адекватно с този проблем.
Jim Higgins
(GA) Г-н председател, разочарован съм от отговора, който получих от члена на Комисията Калас. Изключително важно е различните държави-членки да си сътрудничат. Трябва да направим всичко възможно, за да се намали броят на жертвите и тежките наранявания по пътищата. Едно от новите явления по европейските пътища е изпращането на съобщения по време на шофиране. Всички държави-членки имат различни правила. Трябва да има по-голямо сътрудничество помежду ни; разочарован съм, че членът на Комисията не може да ни обещае нещо повече в това отношение.
Seán Kelly
(EN) Бих искал да поздравя моя колега, г-н Higgins, за това, че повдигна този много важен въпрос. Аз също споделям безпокойството му, породено от проявената от члена на Комисията липса на ентусиазъм да се осигури съблюдаването на добрата практика в целия Европейски съюз. Бих го попитал защо Комисията поне не се постарае да насърчи държавите-членки да уеднаквят правилата и разпоредбите си в рамките на целия Европейския съюз и да се погрижи те да се прилагат в интерес на безопасността и съхранението на живота?
Inés Ayala Sender
(ES) Г-н председател, взимам думата само за да ви уведомя, госпожи и господа, че аз съм докладчикът по въпроса за трансграничните санкции, във връзка с който на Съвета беше дадена възможност да разгласи списъка със закононарушенията - което всъщност беше включено в първоначалното предложение на Комисията - и в който намери място проблемът с използването на мобилните телефони. За съжаление, нито Обединеното кралство, нито Ирландия участват в промяната на правната основа, предвидена в споразумението на Съвета, тъй като ползват правото си на изключване от участие. Това е един от проблемите, с които се сблъскваме и който ние, в Парламента, навярно бихме могли да облекчим. Надявам се, че по време на разискването със Съвета тези държави ще заявят ясно интересите си, въпреки че ние не знаем нищо за тях. Изглежда, че сега Обединеното кралство възнамерява да използва правото си да се включи по свое желание.
Сийм Калас
Изготвянето на широк план за действие за повишаване на безопасността и неговото изпълнение са изключително високи приоритети за Комисията и действително е постигнат огромен напредък - намалихме значително броя на произшествията в Европа. Мога да ви кажа, че в собствената ми страна в началото на 90-те години на ХХ век броят на загиналите беше 400, докато миналата година той беше 78 - при това, разбира се, броят на превозните средства по пътищата се е увеличил десетократно. Това е съществена промяна.
Това е важно и много Ви благодаря, г-жо Ayala Sender, че ни припомнихте за трансграничния контрол на нарушенията на правилата за движение, който е изключително важна стъпка към подобряването на безопасността по пътищата. Това решение беше прието от Съвета през декември и сега ще го изпълним.
Не считам, че увеличението на броя на законодателните актове на европейско равнище е панацея: че с какъвто и проблем да се сблъскаме, трябва да въвеждаме европейско законодателство.
Но макар че всички критикуват факта, че имаме твърде много законодателни актове на ЕС, според мен това е проблем, който тревожи държавите-членки толкова, колкото и европейската общественост като цяло и ако чрез трансграничния контрол на нарушенията на правилата за движение може да се създаде европейско пространство за безопасност по пътищата, то той е много важен.
Председател
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,15 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
