Baltymų deficitas ES (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - pranešimas dėl baltymų deficito ES: "Kaip išspręsti šią ilgalaikę problemą?", kurį Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto vardu pateikM. Häusling.
Martin Häusling
Pone pirmininke, ponios ir ponai, iš pradžių norėčiau nuoširdžiai padėkoti šešėliniams pranešėjams už jų gerą bendradarbiavimą rengiant šį pranešimą. Tai labai plataus užmojo pranešimas. Norėčiau atkreipti dėmesį į keletą svarbių punktų, tačiau taip pat nevengsiu paminėti prieštaringų aspektų.
Europos Sąjungoje susiduriame su dideliu baltymų deficitu. Aštuoniasdešimt procentų mums reikalingų baltymingų augalų importuojami, ir apgailestauju, bet turiu pasakyti, kad ši tendencija didėja. Tai reiškia, kad naudojame maždaug 20 mln. hektarų ariamosios žemės kitose šalyse arba, kitaip tariant, 10 proc. mūsų ariamosios žemės ploto perduodame kitoms šalims baltymingiems augalams auginti. Viena to priežasčių - T. Blairo vadovaujamos vyriausybės susitarimas (angl. Blair House Agreement), kuris buvo sudarytas dešimtojo dešimtmečio pradžioje ir turėjo labai neigiamą poveikį Europos baltymingų augalų konkurencingumui. Būtent dėl šios priežasties mūsų rinką užplūdo pigi soja. Ankštinių augalų dalis, atsižvelgiant į auginamus baltymingus augalus apskritai, Europos Sąjungoje sumažėjo 30 proc. ir dabar tik 3 proc. Europos ariamosios žemės naudojama baltymingiems augalams auginti. Vokietijoje šis skaičius sudaro tik 1 proc.
Gamyba Europoje pasiekkritinę ribą, kuri kelia pavojų Europos baltymingų augalų moksliniams tyrimams ir vystymuisi. Norėdami paraginti sugrįžti prie baltymingų augalų auginimo Europoje, turime imtis politinių priemonių; priešingu atveju pasieksime ribą, kuri kelia pavojų Europoje auginamų baltymingų augalų išlikimui. Taip darydami taip pat prarastume teigiamą baltymingų augalų poveikį, visų pirma kurdami pagrįstą sėjomainos organizavimo mechanizmą žemės ūkyje.
Baltymingų augalų auginimas Europoje turi didelių galimybių. Vienas iš punktų, kurį nurodėme, yra tai, kad turi būti atkurta sąžininga konkurencija; kitaip sakant, reikia suabejoti T. Blairo vadovaujamos vyriausybės susitarimu ir jį visiškai panaikinti.
Tačiau, manome, svarbiausias dalykas yra tai, kad ateityje reformuodami bendrą žemės ūkio politiką baltymingų augalų auginimui turime skirti pagrindinį vaidmenį, nes jis suteikia daug privalumų reformuotai žemės ūkio politikai. Tai svarbu siekiant apsaugoti mūsų vandenis ir klimatą ir tai svarbu biologinei įvairovei. Norėčiau pateikti tik vieną pavyzdį. Augantys ankštiniai augalai yra labai svarbūs ribojant CO2. Tai gali iki minimumo sumažinti mineralinio azoto importą arba naudojimą. Todėl norėtume, kad ankštinių augalų auginimas taptų pastovia bendros žemės politikos ateities sėjomainos sudedamąja dalimi ir būtų įtrauktas į pirmąjį ramstį.
Taip pat manome, kad svarbu sumažinti mūsų priklausomumą nuo importo ir taip visiškai užtikrinti, kad Europa galėtų pasigaminti pakankamai mėsos jos neimportuodama. Importo srityje Europa užima antrą vietą visame pasaulyje. Pirmą vietą užima Kinija ir dabar importuoja daugiau baltymų nei Europos Sąjunga. Todėl šioje srityje turime konkurentą.
Tačiau šį tikslą įvardiję kaip pagrindinį turime žinoti, kad tam tikri į balsavimui pateiktą pranešimą įtraukti punktai yra prieštaringi; t. y., sukurdami importo lengvatas sojai, suabejojame visiško netoleravimo politika. Šiame pranešime tam nėra vietos ir šį punktą įtraukus į šį pranešimą gauname priešingus rezultatus. Mes bandome skatinti baltymingų augalų auginimą Europoje, o ne palengvinti importą. Tai turi būti visiems aišku.
Jeigu rimtai vertiname šį pranešimą, tai atitinkamai turime susitarti, kad šių punktų pranešime neliktų; priešingu atveju - ir atvirai tai pripažįstu - man bus sunku įrašyti savo vardą prie šio pranešimo rengėjų.
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, norėčiau tik pasakyti mūsų pranešėjui, kad tai yra puikiai atliktas darbas ir tai pranešimas, kurį būtina perskaityti, nes jame atkreipiamas dėmesys į mūsų priklausomumą nuo importuojamų produktų, skirtų mūsų baltymų poreikiams patenkinti. Manau, kad iš tikrųjų labai svarbu, jog atkreipėte dėmesį į mūsų padėtį Kinijos atžvilgiu, nes tai turime vertinti atsižvelgdami į aprūpinimo maistu perspektyvą.
Noriu atkreipti dėmesį į du konkrečius klausimus. Suprantu jūsų susirūpinimą dėl GMO punkto šiame pranešime, tačiau dabar šis atsitiktinio nepatvirtinto GMO patekimo klausimas kelia nerimą Europos Sąjungos gyvulių augintojams. Turime rasti techninį sprendimą ir, manau, atsižvelgdami į naujausias tendencijas tai padarysime.
Manau, 12 dalis apie perdirbtus gyvūninius baltymus taip pat labai svarbi tol, kol taikysime su jais susijusias taisykles. Tačiau tai viena iš Europos Sąjungos problemų, nes kai dėl labai rimtų priežasčių, susijusių su žmonių ir gyvūnų sveikata, maisto grandinėje uždraudėme naudoti tam tikrus gyvūninius baltymus, atsirado jų trūkumas.
Palankiai vertinu šį pranešimą ir manau, kad jame atkreipiamas dėmesys į vieną pagrindinių Europos problemų tenkinant Europos gyvūnų pašaro poreikius gyvulininkystės sektoriuje.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, pirmiausia taip pat norėčiau padėkoti ir pagirti Martiną Häuslingą už jo svarbų pranešimą, nors esu nusivylęs galutine versija. Tačiau tai nėra priežastis ant jo pykti. Būtent todėl aš, kaip ir jis, per galutinį balsavimą komitete susilaikiau.
Pirma, apgailestauju, kad pranešimo turinys buvo iškraipytas į jį įtraukus visiško netoleravimo klausimą. Raginimas supaprastinti neleistinų GMO importo taisykles nepadeda išspręsti ES baltymų deficito problemos ir todėl šiuo atveju jo nereikėjo numatyti.
Antra, ypač svarbu, kad sustabdytume ypač mažėjančią baltymingų augalų auginimo apimtį ES ir sumažintume mūsų priklausomumą nuo importuojamų baltymingų augalų, kuris jau kelia nerimą. Taip pat noriu suabejoti T. Blairo vadovaujamos vyriausybės susitarimais, kurių į rinką orientuoti tikslai prisidėjo prie ypač didelio kainų svyravimo. Be to, šie susitarimai visiškai prieštarauja Kioto protokolui ir jo tikslams, susijusiems su pasauliniu atšilimu.
Galiausiai ateityje, siekdami atsargaus ir atsakingo valdymo naudojant dirvožemį, į sėjomainos ciklą turime įtraukti baltymingus augalus.
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, augalinių baltymų, gaunamų iš baltymingų augalų, deficitas Europoje yra dar vienas skirtumų, atsiradusių dėl galiojančios žemės ūkio ir prekybos politikos, pavyzdys. Šis priklausomumas turi tiesioginių padarinių Europos maisto tiekimo grandinės saugumui bei kokybei ir kelia nerimą dėl didėjančio gyvulių augintojų pažeidžiamumo, susijusio su pašarų kainų svyravimu. Siekdami įveikti dabartinį deficitą ir laipsniškai sumažinti importą turime patvirtinti daugybę priemonių, kuriomis būtų skatinamas intensyvus baltymingų augalų auginimas, visų pirma daugiau dėmesio skiriant vietos gamybai, kurioje greitai pristatomos žaliavos.
Šios priemonės galėtų apimti specifinę paramą, inter alia, sėjomainos sistemoms, žemės ūkio populiarinimo paslaugoms ir moksliniams tyrimams bei vystymuisi. Tačiau ši problema negali tapti pretekstu kitoms didesnėms problemoms atsirasti. Todėl tai nepateisina jokio švelnesnio prevencijos principo taikymo arba genetiškai modifikuotų organizmų visiško netoleravimo, taip pat...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Diane Dodds
Pone pirmininke, noriu padėkoti pranešėjui už pranešimą.
Didėjančiomis pašarų kainomis ir kitų šalių nustatytais importo draudimais parodytas pavojus, kuris gresia ES atsižvelgiant į gyvūnų pašarų atsargas. Baltymų pasiūla yra svarbiausia gyvulininkystės sektoriui ir jo pelningumui. Šio sektoriaus, ypač kiaulių sektoriaus, ūkininkai mano rinkiminėje apylinkėje šiuo metu susiduria su labai dideliais sunkumais.
Nepaisant pranešėjo pastabų, taip pat manau, kad Europa turi išspręsti visiško netoleravimo klausimą. Tik praėjusią savaitę kalbėjau su savo šalies rinkėjais, kurie, tiesą sakant, yra pašaro importuotojai. Jie sakė, kad pastarieji veiksmai buvo vien tik politiniai formalūs pritarimai, kurie nėra ir nebus ilgalaikio sprendimo pagrindas, ir mes iš tikrųjų turime siekti išspręsti visiško netoleravimo klausimą.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Michel Dantin
(FR) Pone pirmininke, kaip savo frakcijos šešėlinis pranešėjas aš taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui už sudarytas sąlygas kartu su juo dirbti šioje srityje.
Ponios ir ponai, manau, kad dabar tai iš tikrųjų strateginis klausimas. Apie Kiniją jau girdėjome. Norėčiau nurodyti skaičių: 2010 m. kinai nupirko 49 proc. rinkoje pateiktų sojos miltų. Prognozuojama, kad 2011 m. tie patys klientai nupirks 57 proc. viso rinkoje pateikto kiekio.
Taigi vidutinės trukmės laikotarpiu tai iš tikrųjų yra Europos nepriklausomumo klausimas, kurį turime spręsti. Įsivaizduokite akimirkai, kad kai kurie regionai, kuriuose ypač intensyviai ūkininkaujama, bent savaitę turėtų išbūti be importuojamos sojos, kas atsitiktų? Turime nedelsdami užtikrinti, kad šie augalai būtų vėl auginami mūsų regione.
Atsižvelgdama į 68 straipsnį mano šalis 2010 m. sukūrpolitiką. Ši politika parodė, kad gamyba galėtų būti pritaikyta prie politikos sričių.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti M. Häuslingą, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos atstovą ir asmenį, kuris suformulavo Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę, ir dėkoju jam už puikų bendradarbiavimą. Pranešime tinkamai parodoma, kad ateityje Europos gyvulininkystės sektoriui dėl dabartinio baltymų trūkumo gresia pavojus ir nėra jokios realios proveržio galimybės; nei klimato sąlygomis, nei bendros žemės ūkio politikos subsidijavimo sistema neskatinama auginti ankštinių augalų. Norėčiau atkreipti Komisijos narės M. Damanaki dėmesį į vieną labai svarbų aspektą: Europos Komisija turi nedelsdama panaikinti draudimą šerti atrajojančius gyvūnus, naminius paukščius ir kiaules gyvūniniais baltymais. Nėra nvieno įrodymo, kad šis draudimas neatrajojantiems gyvūnams...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Klaidingai sukurta Europos Sąjungos žemės ūkio politika lėmtai, kad didelio baltymingumo augalų auginimas Europos ūkininkams ekonomiškai yra nenaudingas. Baltymų trūkumas parodė, kad Europos Sąjungos politika dėl mūsų rinkų atvėrimo žemės ūkio produktų importui turėtų būti iš naujo apsvarstyta. Šiandien Europos rinkose parduodama, pvz., soja, kurios daugiausia importuojama iš Argentinos, Brazilijos, JAV arba Azijos rinkų. Soja yra genetiškai modifikuota, todėl jos gamyba yra pakankamai pigi. Genetiškai modifikuotų žemės ūkio produktų patekimas į Europos rinką yra atskiras klausimas. Šiuo atžvilgiu iš tikrųjų esame nenuoseklūs. Viena vertus, diskutuojame dėl GMO produktų Europos Sąjungoje leidimo arba draudimo ir, kita vertus, vengiame pripažinti, kad genetiškai modifikuota soja pašaro gamybai yra importuojama iš kitų šalių ir kad galiausiai ją vartojame netiesiogiai.
Åsa Westlund
(SV) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti pranešėjui už labai gerą pranešimą, parašytą daug geriau nei dauguma kitų pranešimų, dėl kurių balsuojame šiame Parlamente. Taip pat sutinku, kad tekstas dėl GMO ir visiško netoleravimo šiame pranešime yra labai netinkamas. Jis visiškai prieštarauja pranešimui apskritai, tačiau, žinoma, jis taip pat pats savaime yra netinkamas.
Taip pat norėčiau pabrėžti teigiamus padarinius klimatui, kuriuos galėtų lemti gausesnis baltymingų augalų auginimas ES. Esama pagrindo tai daryti. Tačiau susiduriame su labai svarbiu klausimu, kuris nėra sprendžiamas jokioje šio pranešimo vietoje, t. y. faktas, kad mes suvalgome vis daugiau mėsos. Kuo daugiau turime pinigų, tuo daugiau suvalgome, tuo didesnis poveikis klimatui ir tuo daugiau reikia baltymingų augalų. Ką darome, kad išspręstume šį svarbų klausimą, kuris yra sunkiausia visų diskusijų dalis? Tai klausimas ateičiai ir mums, ir Europos Komisijai.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, pirmiausia noriu pasveikinti pranešėją M. Häuslingą, kad pristatmums šį svarbų klausimą. Tiesą sakant, gali kilti skandalas, nes neteisinga, kad baltymų kiekis Europos Sąjungoje mažėtų.
Buvau itin šokiruotas, kai supratau, kad 80 proc. mūsų suvartojamų baltymų yra importuojami. Kaip tai gali būti Europos Sąjungoje, kuri tiek daug prisideda prie žemės ūkio produktų gamybos, auginant augalus ir galvijus bei kitus gyvulius? Pranešėjas nurodo du labai svarbius dalykus - vienas iš jų sėjomaina. Tai lengviau pasakyti nei padaryti ir, tiesą sakant, rinka turi būti skirta tam, kad ūkininkai būtų skatinami keisti savo praktiką. Antra, taip pat norėčiau pasakyti, kad šis klausimas turėtų būti numatytas kaip vienas iš BŽŪP reformos, kuri bus netrukus įgyvendinama, tikslų, kad užtikrintume pakankamą baltymų gamybą.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, patikima ir tvari baltymų pasiūla iš tikrųjų yra labai svarbi ES gyvulininkystės sektoriui. Todėl norėčiau padėkoti pranešėjui M. Häuslingui ir Žemės ūkio komiteto nariams už tai, kad jie sugrąžino šią svarbią temą į darbotvarkę.
Jūsų pranešimas yra puikus indėlis į diskusiją dėl bendros žemės ūkio reformos iki 2020 m. Kaip žinote, Komisija ketina rudenį pateikti teisės aktų pasiūlymus.
Norėčiau pabrėžti, kad vidaus baltymų gamyba išaugo kartu su padidėjusiu biokuro gamybos šalutinių produktų kiekiu. Rapsų aliejaus išspaudų ir etanolio šalutinių produktų gamyba labai padidėjo. Dabar jie sudaro 22 proc. ES suvartojamų baltymingų pašarų papildų, palyginti su 12 proc. prieš penkerius metus.
Parama ūkininkams naudojant sėjomainos sistemas, į kurias įtraukti ankštiniai augalai, yra viena pagrindinių jūsų pranešimo idėjų. Kaip žinote, sėjomaina yra vienas iš svarstomų elementų siekiant didesnę tiesioginių išmokų dalį skirti ekologiškumui skatinti.
Todėl palankiai vertinu jūsų paramą didinant ariamosios žemdirbystės aplinkos tvarumą. Matau papildomų galimybių tiriant sąveiką, pvz., su integruotu kenkėjų valdymu. Tačiau bet kuriuo atveju dėl tiesioginių išmokų skyrimo ekologiškumui skatinti neturėtų kilti pavojus tam, kad tiesioginparama būtų atsieta nuo reikalavimo auginti konkrečius kultūrinius augalus.
Tai yra pagrindinpastarosiomis reformomis pasiektos orientacijos į rinką idėja. Noriu pabrėžti, kad dabar keletas valstybių narių, siekdamos skatinti baltymingų augalų auginimą, naudojasi galimybe dalį tiesioginės paramos susieti su aplinkos uždaviniais.
Taip pat noriu pabrėžti, kad smarkiai padidėjęs ankštinių augalų ir sojos pupelių kiekis ES tikriausiai lemtų mažesnį javų auginimą, nes prieinamos žemės plotai Europoje yra riboti.
Galiausiai norėčiau paminėti dvi kitas sritis, kuriose ES politika gali būti naudinga, t. y mokslinių tyrimų ir kaimo plėtros politika. Tai gali padėti kuo geriau išnaudoti įvairius baltymų šaltinius. Pvz., mokslinių tyrimų ir kaimo plėtros politika gali prisidėti organizuojant naudingus mokymus, kaip geriausiai panaudoti baltymingus augalus ir tinkamai maitinti. Tai taip pat gali prisidėti prie naujų augalų rūšių vystymo.
Apibendrindama noriu pasakyti, kad Komisija palankiai vertina jūsų idėjas rengdama pataisytus pasiūlymus. Tačiau mūsų veiksmai turi būti suprantami. Sėjomaina arba mokslinių tyrimų ir kaimo plėtros politika gali padėti. Žinoma, kad jos gali padėti. Tačiau ES liks priklausoma nuo importuojamų baltymų.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks kovo 8 d., antradienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Jarosław Kalinowski
Didelio baltymingumo augalų auginimo politiką ir pašarų gamybą ES reikia patikrinti. Šiuo metu esami prekybos politikos susitarimai dėl pašarų importo iš JAV taip pat yra netinkami. Dėl teritorinių ir klimato sąlygų didelio baltymingumo augalų auginimo ES struktūra gali pasikeisti ir tai netgi būtų rekomenduotina atsižvelgiant į biologinę įvairovę ir siekiant sumažinti klimato kaitą. Iš kitų šalių importuojamam pašarui nėra taikoma tokia griežta kontrolkaip Europos pašarui, todėl negalime būti visiškai tikri dėl jo kokybės. Tikrai nežinome, iš kur yra kilusios pašarą sudarančios žaliavos. Būtent todėl turėtume nedelsdami imtis priemonių, kad pakeistume padėtį, arba mūsų garantijos dėl aukščiausios kokybės sveiko ir saugaus Europos maisto skambės beprasmiškai.
Kitas baltymų trūkumo klausimo ES sprendimo būdas būtų taisyklių, draudžiančių šerti gyvūnus mėsos ir kaulų miltais, supaprastinimas. Naminių paukščių ir kiaulių atveju nebuvo jokių įrodymų, kad dėl tokios rūšies pašaro kiltų kokios nors ligos protrūkio pavojus. Galimybnaudoti šiuos miltus gyvulininkystėje sumažins išlaidas, kurios yra labai svarbios atsižvelgiant į sumažėjusį mėsos gamybos pelningumą. Tai taip pat suteiktų galimybę sumažinti didelio baltymingumo pašaro importą iš Amerikos.
Elisabeth Köstinger
ES nėra pajėgi pasigaminti jai reikalingo pašaro ir ji tampa priklausoma nuo trečiųjų šalių. ES užauginama tik 30 proc. baltymingų augalų, kurių reikia gyvūnų pašarams. Šio priklausomumo padariniai tampa aiškūs mūsų ūkininkams, pirma, dėl didelio kainų svyravimo ir, antra, dėl importuotų gaminių nepakankamo atsekamumo. Palankiai vertinu raginimą grįžti prie aktyvesnio skatinimo auginti baltymingus augalus ES žemės ūkyje. Gyvūnų pašarų gamybos srityje Europa turi laikytis nuoseklios ir nepriklausomos pozicijos. Tačiau reikia didesnio sąžiningumo ir objektyvumo pašarų tema apskritai; mums reikia naujų mokslinių tyrimų vertinimų, susijusių su genetiškai modifikuotais organizmais ir draudimu naudoti gyvūninius baltymus. Žemės ūkis neturi nukentėti nuo populizmo, nes jis atlieka didelį darbą ir jam priklauso svarbi pareiga aprūpinti ES maistu. Turime sukurti ūkininkams geresnes pagrindines sąlygas. Geresniam atsekamumui reikia geresnės ženklinimo sistemos. Man aišku, kad kiekviena valstybnarturi pati nuspręsti, ar ji nori auginti genetiškai modifikuotas kultūras; Austrijos ūkininkai nenori savo laukuose auginti genetiškai modifikuotų kultūrų. Ilgalaikiu laikotarpiu galime mažinti savo priklausomumą, jeigu žemės ūkio politikoje daugiau dėmesio bus skiriama regionų veiklos ciklams, pasižymintiems tvaria gamyba, greitu pristatymu ir aktyvia savireklama.
Rareş-Lucian Niculescu
raštu. - (RO) Pranešime atkreipiamas dėmesys į didelį ES priklausomumą nuo baltymų importo iš trečiųjų šalių, taip pat poreikį patvirtinti priemones, kuriomis būtų užtikrinama didesnautonomija šioje srityje. Palengvinus leidimo auginti genetiškai modifikuotą soją Europos valstybių teritorijoje sąlygas būtų galima išspręsti šią problemą, kartu tai būtų svarbus Europos žemės ūkio, kuris stipriai nukentėjo nuo krizės, pajamų šaltinis. Atsižvelgiant į naują Europos Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą dėl valstybių narių teisės drausti GMO auginimą savo pačių teritorijoje taikant subsidiarumo principą, Europos valstybės galėtų kiekvienu atskiru atveju nuspręsti, ar jos nori auginti šį produktą, ar ne.
Pavel Poc
Esant bet kokiam priklausomumui nuo maisto ES atsiduria labai pažeidžiamoje padėtyje. Baltymingų augalų auginimo atveju kartu taip pat esama įvairios ekonominės, aplinkos ir žemės ūkio naudos. Mažesnis mėsos vartojimas ir didėjanti augalinių baltymų dalis mūsų mityboje turi teigiamą poveikį aplinkai ir žmogaus sveikatai. Per didelis baltymingų augalų ir jų darinių importas destabilizuoja Europos žemės ūkį, daro poveikį visų pirma mažiesiems ir vidutiniams žemės ūkio produktų gamintojams, taip pat prisideda prie kainų svyravimo. Dėl mažo baltymingų augalų auginimo mažėja su moksliniais tyrimais susijusi veikla, sėklų pasiūla ir žinios apie tvarias technologijas, ypač atsižvelgiant į ankštinių augalų naudojimą sėjomainoje ir tinkamą pievų plotų naudojimą. Reikia patvirtinti keletą pagrindinių priemonių. Komisija turėtų parengti pranešimą dėl galimybių padidinti vidaus baltymingų augalų auginimą, remti su baltymingais augalais susijusius mokslinius tyrimus, taip pat jų atnaujinimo ir auginimo ES, be to, baltymingi augalai turėtų būti pristatomi kaip kokybiškas pašaro šaltinis atsižvelgiant į kaimo plėtrą. Reikia sukurti importuotų baltymingų augalų stebėsenos mechanizmą, kuriame didžiausias dėmesys būtų skiriamas kilmės šalyje taikomų ūkininkavimo būdų praktikai. Komisija taip pat raginama pateikti iniciatyvines priemones, siekiant skatinti ūkininkavimą pūdymuose, nes tai padėtų sumažinti baltymų deficitą ES. Atsižvelgiant į klimato kaitą, dirvos derlingumą, vandens apsaugą ir biologinę įvairovę, baltymingų augalų auginimas Europos Sąjungoje turėtų būti padidintas ir gauti tikslingą paramą.
