Situacija Gvinėjoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos pareiškimas dėl padėties Gvinėjoje.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Pone pirmininke, dabar mes pereiname prie kito klausimo. Tai yra labai rimtas ir svarbus klausimas, kurį garbingieji nariai pasiūlįtraukti į darbotvarkę.
Rugsėjo 28 d., pirmadienį, Konakryje, Gvinėjos saugumo atstovams apšaudžius protestuotojų minią, buvo nužudyta daugiau kaip šimtas žmonių. Gvinėjos piliečiai sostinės stadione susirinko, protestuodami prieš Gvinėjos laikinojo karinio vadovo kapitono Moussos Dadiso Camaros ketinimus dalyvauti prezidento rinkimuose. Galutinis aukų skaičius kol kas nežinomas, nes kareiviai surinko ir išsivežmirusiųjų kūnus, nepalikdami jų morguose. Šiame etape mes dar nežinome šių tragiškų įvykių masto. Teigiama, kad sužeistųjų skaičius yra mažiausiai 1 200, ir yra liudininkų, mačiusių, kaip kareiviai prievartavo moteris Konakrio gatvėse.
Slopinant demonstraciją buvo sužeisti ir sulaikyti keli opozicijos vadovai. Taip pat nežinomas sulaikytųjų protestuotojų skaičius; buvo iškrėsti opozicijos vadovų namai, o uniformuoti vyrai nusiaubparduotuves. Kitą dieną pareiškime per televiziją kapitonas Moussa Dadis Camara pareiškužuojautą jo įsakymu nužudytų aukų šeimoms ir aplankkeletą sužeistųjų. Jis paskelbdviejų dienų nacionalinį gedulą ir pažadėjo ištirti, kas įvykdnusikaltimą. Jis atsiribojo nuo žudynių, teigdamas, kad negalėjo kontroliuoti tų kariškių, kurie yra atsakingi už žvėriškumus.
Europos Sąjunga nedelsdama ir ryžtingai pasmerkšiuos žiaurius ir sukrečiančius įvykius. Pirmininkaujanti valstybnarjau kitą dieną paskelbdeklaraciją, taip pat paskelbti vyriausiojo įgaliotinio Javiero Solanos ir ES Komisijos nario Karelo De Guchto pareiškimai. Mes vis dar turime pareikalauti išlaisvinti suimtuosius ir ištirti įvykius.
Pasaulis pasmerksmurtą Gvinėjoje. Praėjusį trečiadienį JT Saugumo Taryba buvo informuota apie padėtį šalyje. Afrikos Sąjunga pasmerkįvykius ir nusprendparengti pranešimą dėl būtinų priemonių, kurių reikėtų imtis. Vakarų Afrikos valstybių ekonominbendrija (VAVEB) paragino atlikti išsamų tarptautinį šių įvykių tyrimą. Parlamentas, kaip jūs žinote, pasmerkantikonstitucinį valdžios perėmimą, ir savo 2009 m. sausio 15 d. rezoliucijoje paragino gerbti žmogaus teises ir skubiai atkurti konstitucinę tvarką. ES nusprendpradėti konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir įšaldvisą ES pagalbą vystymosi labui - išskyrus humanitarinę pagalbą ir paramą, skirtą demokratiniam perėjimui.
Mes nesame vieniši. Mūsų tarptautiniai partneriai, kaip ir mes, ėmėsi panašių veiksmų. Afrikos Sąjunga ir VAVEB nusprendsustabdyti Gvinėjos veiklą, kol bus demokratiškai išrinktas parlamentas arba vyriausybė. Įsteigta tarptautinryšių su Gvinėja grupė, bendrai pirmininkaujama Afrikos Sąjungos ir VAVEB, dalyvaujant Europos Sąjungai. Kovo mėn. karinchunta susitarsu opozicija dėl to, kad iki 2009 m. pabaigos bus surengti rinkimai, ir tai leido pagrįstai tikėtis, kad galės įvykti taikus ir demokratinis perėjimas. Kapitonas Moussa Dadis Camara patikino, kad nvienas perversmo vadovų neužims politinių postų. Sukurta Nacionalinpereinamojo laikotarpio taryba, vadovaujanti perėjimo procesui ir turinti parengti būtinus konstitucijos pakeitimus tam, kad galėtų įvykti rinkimai.
Tad kokių veiksmų mes turėtume imtis tam, kad išvengtume tolesnio smurto, ir kaip galima padėti Gvinėjos žmonių teisėtam norui siekiant demokratijos, teisinės valstybės, taikos ir vystymosi? Čia gali būti trys pagrindinės veiksmų kryptys. Pirmiausia, mes turėtume palaikyti ir stiprinti politinį spaudimą Konakrio režimui, konkrečiai vykdydami tarptautinės grupės darbą. Kapitono Moussos Dadiso Camaros sprendimas nesibalotiruoti leistų pamažu susigrąžinti ramybę. Burkina Faso prezidento Blaise Compaoré tarpininkavimas sprendžiant krizę VAVEB ir Tarptautinės ryšių grupės vardu, yra labai sveikintinas, ir Europos Sąjunga per pirmininkaujančią valstybę narę pritaršiam skyrimui. Mes tikimės, kad šis tarpininkavimas leis prisidėti užtikrinant saugią, taikingą ir ilgalaikę padėtį Gvinėjoje.
Antra, galima būtų toliau svarstyti tikslines sankcijas asmenims, kurie yra atsakingi dėl smurto. Mes turime koordinuoti šį metodą su Afrikos Sąjunga ir kitais tarptautiniais ir dvišaliais partneriais. Šiuo požiūriu yra svarbūs artėjantis trišalis ES ir Afrikos ministrų susitikimas Adis Abeboje ir susitikimas dėl Gvinėjos spalio 12 d. Abudžoje.
Trečia, mes turėtume toliau teikti humanitarinę pagalbą civiliams gyventojams ir remti demokratinį perėjimą. Tai vis dėlto labiausiai priklauso nuo tvirto Gvinėjos pereinamųjų valdžios institucijų pasirengimo vėl pradėti taikų ir konstruktyvų dialogą su aiškiais įsipareigojimais ir susilaikyti nuo tolesnių smurto veiksmų nepažeidžiant žmogaus teisių ir politinių jos piliečių laisvių. Mes neturėtume gailėti jėgų padedant žmonėms šiuo svarbiu metu ir esame pasiryžę paremti civilinės, konstitucinės ir demokratinės vyriausybės atkūrimą organizuojant laisvus ir skaidrius rinkimus. Mes skatiname visus suinteresuotus dalyvius Gvinėjoje susilaikyti nuo smurto ir siekti taikingo ir demokratinio perėjimo.
Filip Kaczmarek
Pone pirmininke, ponia Cecilia Malmström, krizGvinėjoje, mano nuomone, rodo, kad daugeliui Afrikos šalių yra būdinga gerokai platesnproblema. Tai yra silpnos demokratinės institucijos ir nepakankamas jų išsivystymas, o kartais net mechanizmų, būdingų brandžioms pilietinėms visuomenėms, nebuvimas. Tai Europai svarbu ne tik todėl, kad mes esame prisirišę prie savo vertybių - tai taip pat svarbu dėl pragmatinių priežasčių.
Gana dažnai svarstome bendradarbiavimo vystymosi labui veiksmingumą. Tai nėra labai neįprasta, nes mes esame didžiausia šios pagalbos donorir turime būti suinteresuoti jos veiksmingu panaudojimu. Vis dėlto būtina atsižvelgti į tai, kad bendradarbiavimo vystymosi labui veiksmingumas nedidės, jei šalys neužtikrins minimalių garantijų panaudojant šią paramą. Sunku suteikti šias garantijas nesant demokratijos ir pilietinės visuomenės.
Vakar Moussa Dadis Camara apkaltino Prancūziją dėl to, kad ji pažemino Afrikos gyventojus, nutraukdama santykius su Gvinėja. Tai yra netiesa. Prancūzija nepažemino Afrikos gyventojų. Tai pats Moussa Dadis Camara pažemino savo tėvynainius ir Afrikos gyventojus. Jis juos pažemino, leisdamas įvykti žudynėms ir prievartavimams. Prancūzijos ir Prancūzijos vyriausybės reakcija buvo pagrįsta ir tinkama, ir mūsų pozicija turi būti tiek pat ryžtinga ir griežta.
Tai paradoksas, tačiau padėtis yra gana paprasta. Mes negalime nereaguoti į brutalius veiksmus, kuriuos matėme Gvinėjoje. Mes privalome reikalauti nutraukti smurtą. Su Cecilia Malmström, aš manau, Burkina Faso prezidento misija bus labai naudinga, ir aš linkiu jam sėkmės. Norėtųsi tikėtis, kad ji bus veiksminga. Mes taip pat turėtume paremti Afrikos Sąjungą, kuri praneštaikysianti sankcijas, jei nebus atkurtas civilinis valdymas.
Mums žinomi Švedijos įsipareigojimai stiprinant demokratiją. Mes žinome, kad tai yra neabejotinas pirmininkaujančios valstybės narės prioritetas politikos vystymosi labui srityje. Mes taip pat žinome, kad Švedijos vyriausybturi didelę sėkmingos veiklos šioje srityje patirtį. Todėl aš norėčiau tikėti ir manyti, kad šis įsipareigojimas šiuo sudėtingu ir kraštutiniu atveju, kaip Gvinėja, bus veiksmingas ir duos gerų rezultatų.
Patrice Tirolien
Pone pirmininke, nerimą keliantys įvykiai, susiję su politine padėtimi ir saugumu Gvinėjoje, reikalauja ryžtingos Europos Sąjungos reakcijos. Kaip jūs žinote, 2009 m. rugsėjo 28 d. Gvinėjos vyriausybės kariuomensmurtu nuslopino taikingą demonstraciją, kurioje dalyvavo visos opozicinės partijos, praliedama kraują ir nužudydama 157, sužeisdama daugiau kaip tūkstantį žmonių, tarp jų pasitaikir itin nežmoniškų prievartavimo ir suluošinimo atvejų. Gvinėjos Respublika yra šalis, pergyvenusi du diktatorinius režimus nuo savo nepriklausomybės atgavimo 1958 m. Ši pragaro spiralturėtų būti sustabdyta.
Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir institucijos jau pasmerkMoussos Dadiso Camaros coup d'état 2008 m. gruodžio 28 d. Kaip numatyta, Taryba pritaikKotonu susitarimo 96 straipsnį ir parengsu Gvinėjos valdžios institucijomis kelių žemėlapį, kuris turėtų būti panaudotas demokratiniam perėjimui. Pagal numatytų priemonių sąrašą per metus numatoma organizuoti laisvus ir skaidrius rinkimus ir įsipareigota, kad rinkimuose nedalyvaus NDVK nariai, konkrečiai - Moussa Dadis Camara.
Kapitono Moussos Dadiso Camaros sprendimas atidėti rinkimų organizavimą iki 2010 m. pavasario ir jo atsisakymas kelti klausimą, ar jis dalyvaus Gvinėjos prezidento rinkimuose, buvo ženklas, kas turėjo įvykti esant dabartiniams įvykiams. Demonstracija, kuri buvo nuslopinta smurtu rugsėjo 28 d., buvo siekiama konkrečiai paraginti chuntą vykdyti jos įsipareigojimus. Paskirtosios vyriausybės Konakryje reakcija gana aiškiai rodo jos tikruosius norus: atsisakyti bet kokios demokratinės opozicijos tam, kad ji išliktų valdžioje.
Atsiliepdama tarptautinbendruomenvieningai pasmerkšiuos smurto veiksmus ir Gvinėjos režimą. Pasipiktinęs žudynėmis, Europos Parlamento žuvininkystės komitetas neseniai atsisakė, ir visiškai teisėtai, balsuoti dėl Žuvininkystės susitarimo tarp Europos Sąjungos ir Gvinėjos.
Šiandien, ir atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, Europos Parlamentas norėtų žinoti, kaip šioje padėtyje ketina elgtis Taryba. Pirmiausia, ar Taryba ketina reikalauti sukurti tarptautinę rugsėjo 28 d. įvykių tyrimo komisiją? Kaip Taryba ketina užtikrinti, kad NDVK laikytųsi savo įsipareigojimų, konkrečiai, kuo greičiau organizuoti laisvus ir skaidrius rinkimus, nedalyvaujant Moussai Dadisui Camarai arba jokiam kitam NDVK nariui? Atsižvelgiant į Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kokių priemonių ketina imtis Taryba prieš Gvinėjos chuntą? Pagaliau, kokius konkrečius įsipareigojimus prisiėmTaryba, remiant įvairias iniciatyvas, kurias vykdo VAVEB, Afrikos Sąjunga ir tarptautinryšių su Gvinėja grupė?
Niccolò Rinaldi
Pone pirmininke, ponia Cecilia Malmström, ponios ir ponai, pirmiausia, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu ir trisdešimties AKR ir ES liberalų demokratų tinklo Afrikos šalių parlamentuose narių, su kuriais mes susitikome praėjusią savaitę, norėdami, tarp kitų klausimų, aptarti ir padėtį Gvinėjoje, drauge su Gvinėjos liberaliosios partijos, kuriai, deja, šis smurtas turėjo tiesioginės įtakos, pirmininku, vardu aš norėčiau pareikšti užuojautą visoms Konakrio aukoms.
Atsižvelgdami į jau minėtas sritis, kurias nurodpirmininkaujanti Švedija, manome, kad būtina imtis šių veiksmų: pirmiausia, kartu su savo Afrikos Sąjungos partneriais reikalaujame paleisti kalinamus kalinius ir politinius vadovus. Antra, mes reikalaujame surengti laisvus ir demokratiškus rinkimus, nedalyvaujant nacionalinės demokratijos ir vystymosi tarybos nariams. Trečia, aš raginu nustatyti tikslines sankcijas, kuriomis nebūtų siekiama pernelyg apsidrausti, nes bet kuriuo atveju mes turėtume griežtai pasmerkti įvykusias žudynes. Ketvirta, mes taip pat norėtume kelti žuvininkystės susitarimo klausimą: ALDE frakcija prieš jį balsavo Žuvininkystės komitete, taip užtikrinant daugumą, kuri būtina norint blokuoti susitarimą. Mes manome, kad tai yra kitas svarbus sprendimas, kurį turėtų priimti Taryba.
Penktasis klausimas yra tai, kad būtina nustatyti tikslines pagalbos programas, kaip padėti aukoms, ypač moterims, kurios buvo išprievartautos ir kurioms neabejotinai reikalinga speciali pagalba. Pagaliau - teisingumo klausimas. Mums itin svarbu ne tik sukurti tarptautinę tyrimų komisiją, bet ir įtraukti į šią veiklą Tarptautinį baudžiamąjį teismą. Mes manome, kad Konakrio įvykiai dar kartą patvirtina, kad teisingumas turėtų būti neišvengiamas ir kad asmenys, įvykdę panašius nusikaltimus Afrikoje ar bet kur kitur, neliks nenubausti.
Eva Joly
Pirmininke, ministrai, ponios ir ponai, mes negalime tylėti tragiškų įvykių, kurie įvyko praėjusią savaitę Gvinėjoje, akivaizdoje. Smurtas, kuris buvo panaudotas prieš oponentus, ir ypač moteris, yra nežmoniškas ir negali būti pateisinamas.
Aš norėčiau pareikšti savo paramą aukoms ir jų šeimoms, kurie vis dar veltui mėgina susigrąžinti savo artimųjų palaikus, kuriuos iš jų atėmchunta, bandydama paslėpti įvykdytų žudynių pėdsakus.
Tarybai ir Komisijai inicijavus dabartines priemones, parlamentinpadėtis šiandien taip pat leidžia mums reaguoti į smurto veiksmus ir griežtai įspėti Gvinėjos vyriausybę atmetant pranešimą dėl Žuvininkystės partnerystės susitarimo su Gvinėja, dėl kurio mes turėtume balsuoti kitoje plenarinėje sesijoje.
Rugsėjo mėn. Vystymosi komitetas vienbalsiai atmetšį žuvininkystės susitarimą tarp Europos Sąjungos ir Gvinėjos, pareikšdamas abejonių dėl Europos Sąjungos lėšų panaudojimo teisėtumo. Nepaisant to, kad, atrodytų, netinka skirti lėšas atsižvelgiant į Europos laivuose pagautos žuvies kiekį, neatsižvelgiant į žuvininkystės išteklius arba poveikį vietos gyventojams, pastarojo meto įvykiai verčia mus nuogąstauti, kad šios lėšos gali būti naudojamos kariniams tikslams, kurie yra nukreipti prieš Gvinėjos gyventojus.
Ponios ir ponai, Europos Parlamentas negali pritarti žuvininkystės susitarimams su Gvinėja, kol dar neužgijusios šio smurto aukų žaizdos. Tai būtų neteisinga Gvinėjos vyriausybės atžvilgiu. Tai būtų skandalas, kuriam aš niekaip negalėčiau pritarti.
Marie-Christine Vergiat
Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip ir daugeliui kitų naujų čia esančių Parlamento narių, man itin didelį įspūdį padardėmesys, skiriamas žmogaus teisėms diskusijose šiame Parlamente, ir ypač pirmininkaujant Parlamento Pirmininkui Jerzy Buzekui. Aš visiškai pritariu tam, nes jei aš esu čia, jei aš buvau išrinkta į Europos Parlamentą Prancūzijoje, tai visų pirma todėl, kad aš visuomet skatinau susivienijimus ir konkrečiai už žmogaus teises.
Todėl aš negaliu likti abejinga įvykiams Gvinėjoje, nes rugsėjo 28 d. ten buvo suiminėjami, moterų atveju - prievartaujami ir žudomi žmogaus teisių gynėjai, ir konkrečiai pilietinės visuomenės atstovai: per vieną dieną buvo nužudyta daugiau kaip 150 žmonių ir daugiau kaip 1 250 sužeista - kaip jūs, ministre, sakėte. Represijos tęsėsi ir kitomis dienomis ir tebesitęsia iki šiol, nepaisant to, kad šie žmonės - kaip taip pat buvo sakyta - susirinko taikiai priminti Moussai Dadisui Camarai jo įsipareigojimų. Nėra abejonių, kaip teigia daugybliudininkų, kad priešingai tam, ką teigia kapitonas, šiuos smurto aktus įvykdpajėgos, kurios yra artimos vyriausybei.
Padėtis ten yra sudėtinga, tačiau po persigrupavimo Gvinėjos pilietinės visuomenės organizacijų nacionalinėje taryboje, pilietinės visuomenės organizacijos kreipiasi į tarptautinę bendruomenę, prašydamos pagalbos. Nacionalintaryba per pastaruosius keletą mėnesių parodpavyzdį organizuodama šiose Afrikos šalyse Gvinėjos žmonėms svarbų procesą Moussos Dadiso Camaros įsipareigojimų pagrindu.
Naujienos, pasiekiančios mus iš Gvinėjos, kelia nerimą. Mes negalime apsiriboti tik kalbomis Europos Parlamente. Šios diskusijos vyksta mūsų, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų, iniciatyva, tačiau mes turime žengti toliau. Mes prašome aiškiai pasmerkti demonstracijų nuslopinimą.
Jūs kalbėjote apie tikslines priemones, ministre. Ar galėtumėte tai apibūdinti plačiau? Dėl raginimų nedelsiant nutraukti persekiojimą, paleisti visus suimtuosius ir sukurti tarptautinę komisiją šiems įvykiams tirti, aš maniau, ministre, mūsų pasirinkta kryptis yra teisinga. Vis dėlto ar jūs negalėtumėte mums taip pat suteikti apie tai daugiau informacijos?
Jūs taip pat mums sakėte, kad visa pagalba yra įšaldyta, išskyrus humanitarinę pagalbą ir paramą maisto produktais. Mums tai atrodo maža, tačiau praktiniu požiūriu, kaip mes turėtume paremti perėjimą į demokratiją?
Pone pirmininke, mes norime, kad kitoje sesijoje Strasbūre būtų balsuojama dėl rezoliucijos, ir ne apsiriboti kalbomis Europos Parlamente, bet imtis veiksmų priimant sprendimą, kaip jis tai padarpraėjusių metų sausio mėn. Aš dar kartą pakartosiu: šį klausimą būtina skubiai spręsti. Šalyje veikiančios organizacijos įspėja mus apie etninio konflikto grėsmę. Mes neturėtume laukti naujų įvykių, panašių į įvykius Rwira; žmogaus teisės turėtų būti ginamos Afrikoje taip pat, kaip jos turėtų būti ginamos visur kitur pasaulyje.
Licia Ronzulli
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, ponia Cecilia Malmström puikiai apibūdino padėtį Gvinėjoje. Keletą savaičių Gvinėja buvo virtusi kruvinų susirėmimų vieta, kur laisvų piliečių, surengusių eitynes gatvėse, reiškiant savo politinius įsitikinimus, atžvilgiu buvo panaudotas precedento neturintis smurtas. Gvinėjos vyriausybpersekioja ir žudo kiekvieną, kurio politiniai įsitikinimai skiriasi nuo jos vadovų, ir šitaip atima iš savo gyventojų laisves, kurios, kaip mes žinome, yra neabejotinai kiekvieno žmogaus neatimama teisė.
Žudynės vyksta nuolat ir kyla pavojus, kad galiausiai tai virs genocidu, jei nebus nedelsiant imtasi konkrečių priemonių. Praėjusią savaitę AKR ir ES jungtinparlamentinasamblėja, kurios pirmininko pavaduotoja aš esu, nusprendpriimti rezoliuciją, smerkiančią Gvinėjos valdžios institucijų jėgos panaudojimą ir reikalaujančią iš vietos vyriausybės nedelsiant atkurti teisinę valstybę ir nepažeidinėti pagrindinių žmogaus teisių.
Po to, kai gatvėse buvo nužudyti 157 žmonės, o Moussa Dadis Camara bandtai nuslėpti, opozicijos nariai kreipėsi į tarptautinę bendruomenę, tikėdamiesi sulaukti paramos ir didesnės apsaugos. Vis dėlto spalio 5 d. kapitonas Moussa Dadis Camara pasipriešino užsienio taikos palaikymo padaliniui, esančiam šalyje, atmesdamas bet kokį užsienio kišimąsi į vidaus reikalus.
Todėl aš manau, kad privalome ne tik pasmerkti šiuos įvykius, bet ir reaguoti, imdamiesi konkrečių veiksmų, kaip ką tik minėjo mano kolega narys Niccolò Rinaldi. Teisės į gyvybę atėmimas arba jos pažeidimas - kaip visuomet didžiausią kainą sumokant moterims ir vaikams - neleidžia mums sustoti veikti ir verčia reikalauti atkurti teisinę valstybę. Todėl, kreipdamasi į jus, mano kolegos nariai ir institucijų atstovai, aš tikiuosi, kad mes galime pasiekti bendrą sutarimą - ir pabrėžiu - vienbalsiai pritarti priemonėms, kurios leistų atkurti tokias pagrindines ir neatimamas Gvinėjos žmonių teises, kaip demokratija ir laisvė. Suprantama, aš asmeniškai norėčiau pareikšti užuojautą visoms šeimoms, kurias palietšie tragiški įvykiai.
Isabella Lövin
(SV) Pone pirmininke, ponia Cecilia Malmström, ponios ir ponai, aš esu Žuvininkystės komiteto narir pati lankiausi Gvinėjoje praėjusių metų gruodžio mėn., todėl labai atidžiai stebiu įvykių eigą.
Pirmiausia aš manau, kad neįtikėtina, kad Europos Sąjunga vis dar neatsisakžuvininkystės susitarimo su Gvinėja, nes susitarimas įsigaliojo esant ankstesnei vyriausybei likus dviem savaitėms iki perversmo. Faktiškai mes turime susitarimą, kuris sudarytas su teisėta vyriausybe, tačiau dabar ją pakeitkarindiktatūra. Todėl mes jį dar turėsime visus metus.
Vakar JAV valstybės sekretorHillary Clinton atvirai paragino Moussą Dadisą Camarą ir jo režimą atsistatydinti. Aš tik galiu pritarti šiam minimaliam reikalavimui ir taip pat norėčiau nurodyti, kad būtų gėdinga, jei Europos Parlamentas po dviejų savaičių balsuotų už žuvininkystės susitarimą su Gvinėja, pagal kurį iki lapkričio mėn. pabaigos šiam režimui būtų skirta daugiau kaip 1 mln. EUR. Žuvininkystės susitarimu reglamentuojama 25 Europos laivų žvejyba. Manau, kad praktiškai akivaizdu, jog šie laivai turėtų pasiieškoti kitų pakrančių žvejybai, nes ES negali bendradarbiauti su diktatūriniais režimais, atvirai žudančius gatvėse savo gyventojus.
Argumentas, kurį Komisija pateikVystymosi komitetui ir Žuvininkystės komitetui dėl to, kad pinigai pagal žuvininkystės susitarimą būtų naudingi žmonėms, yra visiškai neteisingas. Jis rodo, kad Komisija vertina ankstesnį susitarimą. Mes taip pat visiškai nežinome, kam bus panaudoti pinigai pagal šiuos žuvininkystės susitarimus. Jie buvo skirti ankstesniam režimui. Nemanau, kad dabartinis režimas galėtų geriau panaudoti pinigus.
Todėl aš norėčiau paklausti, ką Taryba ketina daryti dėl žuvininkystės susitarimo. Ar ES ketina suvienyti jėgas su JAV ir pareikalauti, kad režimas atsistatydintų?
Cristian Dan Preda
(RO) Aš taip pat norėčiau pasakyti, kad smurto veiksmai Gvinėjoje yra visiškai pasibaisėtini. Aš žinau, kad prieš porą valandų Prancūzijos užsienio reikalų ministras pareiškė, kad manoma, jog Dadis Camara dalyvavo priimant sprendimus surengti žudynes, ir tai yra labai rimtas kaltinimas.
Visa tai kyla iš to, kad, šalia smurto veiksmų, kurių negalima pavadinti kitaip negu pasibaisėtinais, Dadis Camara norėtų tapti nuolatiniu Gvinėjos vadovu ir nesilaiko savo pažado pasitraukti iš šalies politinio gyvenimo. Aš taip pat manau, kad reikėtų aiškiai pritaikyti tarptautinį spaudimą šiuo klausimu. Kita vertus, aš džiaugiuosi, kad šiuo atveju tarpininku derybose pasirinktas Burkina Faso prezidentas Blaise Compaoré, turintis didelę patirtį tarpininkaujant sprendžiant konfliktus Afrikoje. Manau, kad jis palaikys mūsų diplomatines pastangas.
Chris Davies
Pone pirmininke, aš privalau pataisyti Evą Joly, pasakiusią, kad šis siūlomas partnerystės susitarimas su Gvinėja buvo vienbalsiai atmestas Žuvininkystės komitete. Faktiškai jis buvo atmestas tik vieno balso persvara. Gerokai nustebino PPE frakcija, tvirtai balsavusi, kad susitarimo nebūtų atsisakyta. Tai yra susitarimas, pagal kurį numatyta skirti režimui keletą šimtų tūkstančių eurų tam, kad mes galėtume prie krantų žvejoti tunus. Kaip ir daugelis šių susitarimų, tai geriausiu atveju yra abejotinas sandoris ir dabartinėmis aplinkybėmis jis yra visiškai nepriimtinas.
Ministrminėjo galimas sankcijas, kurių reikėtų imtis prieš Gvinėją. Ar ji dabar įtrauks į sąrašą ir pažadą kovoti ir užtikrinti, kad šis partnerystės susitarimas būtų sustabdytas?
Krisztina Morvai
Pone pirmininke, kaip žmogaus teisių įstatymų žinovė, turinti beveik ketvirčio amžiaus tarptautinio darbo ir darbo Vengrijoje patirtį, aš stengiuosi pasinaudoti kiekviena galimybe ir pabrėžti poreikį Europos Sąjungai ginti žmogaus teises, pageidautina - visame pasaulyje. Tačiau labai svarbu, kad tai būtų daroma patikimai, ir todėl mes turime tinkamai ginti žmogaus teises viduje, Europos Sąjungos sistemoje.
Kaip aš jums keletą kartų minėjau per pastaruosius trejetą mėnesių, Europos Parlamento piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto narKinga Göncz yra buvusi vyriausybės, kuri Vengrijoje vadinama "šaudytojų" vyriausybe, narė. 2006 m. spalio 23 d. ši vyriausybįsakšaudyti į žmones Budapešto gatvėse. Nuo to laiko Vengrijoje žmogaus teisių kriztebesitęsia, tačiau Europos Sąjunga tai ignoruoja. Piliečių laisvių komiteto pirmininko pavaduotoja buvo tuometinės vyriausybės narė. Tai, ką mes darome žmogaus teisių srityse, atrodys patikima tik tada, kai mes rimtai pasvarstysime šį klausimą.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - Pone pirmininke, norėčiau dar kartą padėkoti Europos Parlamentui už tai, kad šis klausimas įtrauktas į darbotvarkę. Tai labai svarbus klausimas, ir aš tikiuosi, kad iš mano įžanginių žodžių jūs supratote, jog mes taip pat esame labai susirūpinę dėl baisaus žmogaus teisių pažeidinėjimo Konakryje. Nesisklaido susirūpinimas ir nerimas, kad žmonės vis dar lieka įkalinti, ir mes paprašėme atlikti išsamų įvykių tyrimą ir paleisti kalinius.
Aš manau, kad galime teigti, jog Europos Sąjungos pozicija yra labai aiški. Įvykius pasmerkJavier Solana, Karel De Gucht, pirmininkaujanti valstybnarir dabar, kiek man žinoma, Europos Parlamento AKR šalių grupės deklaracijoje. Labai gerai, kad Europos Sąjunga yra vieninga, konkreti ir susitelkusi, pasmerkdama šiuos siaubingus įvykius. Mes taip pat labai glaudžiai bendradarbiaujame su kitais suinteresuotais dalyviais, kad tarptautinbendruomengalėtų tinkamai ir nuosekliai veikti. Tai yra vienintelgalimybmums panaudoti spaudimą.
Mes turime tarptautinę ryšių grupę. Paskirtas puikus tarpininkas - Burkina Faso prezidentas, jis taip pat yra ir ryšių grupės narys. Drauge su ryšių grupe, į kurią įeina ES ir JAV, - atsakydama į jūsų, ponia Isabella Lövin klausimą, - mes paraginome kapitoną Dadisą Camarą atsistatydinti. To paprašviso pasaulio bendruomenė.
Mes taip pat esame pasirengę atsakyti į kitus klausimus ir aptarti sankcijas. Mes manome, kad tai turėtų didesnę įtaką, jeigu mes tai darytume drauge su tarptautine bendruomene. Esama įvairių nuomonių, kaip tai reikėtų susieti su konkrečiais asmenimis ir panašiai, ir artimiausiu metu mes su tarptautiniais dalyviais turėtume aptarti, kaip reikėtų koordinuoti šias sankcijas užtikrinant didžiausią galimą poveikį: su Afrikos Sąjunga, su ryšių grupe, su JAV, kt.
Taip pat, kaip minėjau, mes pradėjome derybas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir įšaldėme visą ES pagalbą vystymosi labui, išskyrus humanitarinę pagalbą ir paramą, skirtą demokratiniam perėjimui.
Dėl žuvininkystės - ar tai galėtų būti viena priemonių - aš puikiai suprantu, ką jūs sakote. Aš tik galiu jus paskatinti toliau tęsti diskusijas su Komisija. Būtent Komisija yra atsakinga už ES žuvininkystės politiką. Mes taip pat svarstome tai su Komisija, gaila, kad nvieno iš jų čia nėra. Tačiau norėčiau jus visus patikinti, kad mes ir toliau dirbsime su tarptautine bendruomene ir bandysime daryti spaudimą, kad būtų atliktas išsamus įvykių tyrimas ir, tikėkimės, vieną dieną Gvinėjoje įvyktų laisvi ir sąžiningi rinkimai. Dėkoju jums ir nariams už šias diskusijas.
Pirmininkas
Labai dėkoju, ponia Cecilia Malmström. Jūs kantriai praleidote čia visą popietę ir dalį šio vakaro. Iškart matyti, kad ne taip seniai jūs pati buvote šio Parlamento narir čia puikiai jaučiatės!
Diskusijos baigtos.
