Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0223/2009).
Komisijai pateikti šie klausimai.

Tema: Komisijos veiksmai siekiant užtikrinti aplinką, kuria skatinama, kad įmonės investuotų į mokslinius tyrimus, o bankai finansuotų šias investicijas
2009 m. - Europos naujovių ir kūrybiškumo metai. Lisabonos strategijoje, priimtoje 2000 m., siekiama, kad iki 2010 m. Europos ekonomika taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis pagrįsta ekonomika. Pagal šį tikslą iškelti du kiti tikslai: padidinti užimtumo lygį tiek, kad darbo jėgos užimtumas siektų mažiausiai 70 proc., taip pat padidinti investicijas į mokslinius tyrimus, kad šių investicijų lygis siektų bent 3 proc. BVP, o dvi trečiąsias šios sumos sudarytų privačiojo sektoriaus lėšos. Deja, 2009 m. laimėjimus lėmekonomikos ir finansų krizė, kuri paveikvisas ES valstybes nares ir apribojo privačių bendrovių galimybes naudotis finansinėmis priemonėmis. Bendros investicijos į mokslinius tyrimus siekia ne daugiau kaip 1,85 proc. BVP ir tik penkios valstybės narės investavo į mokslinius tyrimus per 2 proc. BVP. Valstybės narės atsigaus ekonomiškai tik jei ES gebės išlikti konkurencinga, o tai priklauso nuo ES investicijų į mokslinius tyrimus ir švietimą.
Kokių veiksmų Komisija planuoja imtis siekdama užtikrinti aplinką, kuri skatintų privačias įmones investuoti į mokslinius tyrimus, visų pirma į taikomuosius tyrimus, o bankus - finansuoti investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas?
Günter Verheugen
Europos politika mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje pirmiausia grindžiama Septintąja bendrąja mokslinių tyrimų programa, kurią numatoma įgyvendinti 2007-2013 m., tuo pačiu laikotarpiu įgyvendinama Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa ir sanglaudos fondų parama, taip pat skirta tam pačiam laikotarpiui. 2005-2006 m. rengdamasi šioms trims svarbioms programoms Komisija pasiūlilgalaikę strategiją ir veiksmų planą. Veiksmų planas parengtas 2005 m., o plataus masto inovacijų diegimo strategija pateikta 2006 m. Šių skirtingų programų įgyvendinimo rezultatai apibendrinti išsamiuose Komisijos dokumentuose, kurie ne kartą buvo svarstomi čia, Parlamente. Man bus malonu, ponia S. A. Ţicău, pateikti jums šiuos dokumentus dar kartą. Per klausimų valandą neįmanoma perteikti jums visą šių dokumentų turinio, bet norėčiau pabandyti pabrėžti pagrindinius dalykus.
Įgyvendinant Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą iš tikrųjų labai išaugo Europos investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą lygis, taip pat sukurta naujų priemonių, kaip antai jungtinės technologinės iniciatyvos, kurios pasitvirtino esančios labai vertingos.
Sanglaudos fondų parama yra nauja ir geriau mokslinių tyrimų bei inovacijų skatinimo tikslams pritaikyta priemonir pasižiūrėję į skaičius įsitikinsite, kad jie iš tikrųjų įspūdingi - šioms sritims sanglaudos ir struktūrinių fondų biudžete minėtam laikotarpiui atidėta 86 mlrd. EUR, o tai bet kokiu atveju sudaro 25 proc. visų struktūrinių ir sanglaudos fondų lėšų. Be to, įgyvendinant Europos struktūrinę politiką sukurta nauja priemon- paramos iniciatyva JEREMIE, kuria pirmiausia siekiama užtikrinti mažosioms ir vidutinėms įmonėms geresnę galimybę gauti lėšų naujam kapitalui. Ši veikla vykdoma bendradarbiaujant su Europos investicijų fondu.
Inovacijų ir konkurencingumo skatinimo programa, už kurią esu atsakingas, taip pat pirmiausia yra programa, kuria kuriamos finansavimo priemonės. Didžioji lėšų dalis iš tiesų skiriama mažųjų ir vidutinių įmonių galimybei pasinaudoti finansavimo priemonėmis, skirtomis didinti įmonių pajėgumą diegti naujoves, gerinti.
Esu tikras, kad žinote, jog įgyvendindami Europos politiką augimo ir užimtumo skatinimo srityje nesame užsibrėžę labai daug kiekybinių tikslų. Tačiau turime vieną kiekybinį tikslą, kurio siekiame nuo 2000 m. Kalbu apie tikslą skirti moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai 3 proc. BVP. Šiandien jau galime tvirtai teigti, kad šio tikslo nepasieksime. Tačiau vertinti padėtį tik pagal procentinę BVP dalį nėra labai tikslu, nes vertinant absoliučiais skaičiais 2000-2006 m. investicijos į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą Europos Sąjungoje išaugo 14,8 proc. Šis augimo rodiklis ES yra aukštesnis nei, pvz., Jungtinėse Valstijose. Nepaisant to, turime pripažinti, kad tokie rezultatai mūsų netenkina, todėl praeitų metų gruodžio mėn. Taryba priėmdokumentą "Europos mokslinių tyrimų erdvės 2020 m. vizija", kuriame svarstomi klausimai dėl galimybės mobilizuoti daugiau lėšų Europos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos politikai finansuoti.
Nenoriu slėpti nuo jūsų savo rūpesčio dėl to, kad esamas ekonomikos nuosmukis kelia grėsmę ilgalaikės mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos skatinimo strategijos įgyvendinimui. Komisija į šią grėsmę labai skubiai sureagavo ir 2008 m. lapkričio mėn. parengEuropos ekonomikos atkūrimo planą. Šiuo planu, papildančiu valstybių narių kovos su krize priemones, siekiama suteikti paskatų sprendžiant finansų sektoriaus problemas, daug dėmesio jame skiriama ir investicijų į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą skatinimui. Pateiksiu tris šiame plane numatytų priemonių pavyzdžius: ateities gamyklų iniciatyva, susijusi su Europos pramonės bazės modernizacija, kuriai finansuoti skirta 1,2 mlrd. EUR, energetiškai efektyvių pastatų iniciatyva, kuriai skirta 1 mlrd. EUR, ir Europos ekologiškų automobilių iniciatyva, kuriai taip pat skirta 1 mlrd. EUR, be to, numatoma skirti dar 4 mlrd. EUR pagal kitas ekonomines priemones.
Komisija jau pradėjo rengti kitam laikotarpiui skirtą augimo ir užimtumo skatinimo strategiją. Neišduodamas visų paslapčių - Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso jau aptartai savo gairėse - taip pat galiu pasakyti, kad mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir inovacijų sritis kitoje augimo ir užimtumo skatinimo strategijoje užims svarbiausią vietą.
Norėčiau pateikti dar vieną pastabą dėl inovacijų. Mokslinių tyrimų politikos atžvilgiu padėtis Europoje, tiesą sakant, visai nebloga. Mūsų pajėgumas mokslinių tyrimų srityje yra aukšto, o kai kuriose srityse itin aukšto lygio. Mūsų rezultatai technologijų taikomosios veiklos srityje taip pat labai geri. Tačiau padėtis inovacijų diegimo srityje, aišku, galėtų būti geresnė. Kalbant apie inovacijas kaip apie praktinį mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos darbo pritaikymą kuriant produktus, paslaugas, projektus ir metodus - kitaip sakant, visose srityse, kur jas galima praktiškai pritaikyti - mūsų potencialas skatinant augimą ir užimtumą Europoje dar nėra išsemtas. Todėl šiais metais Komisija paskelbketinanti pasiūlyti priimti "inovacijų aktą". "Aktas" šia prasme yra nauja politinpriemonė, kurią pirmą kartą priėmėme mažųjų ir vidutinių įmonių atžvilgiu - kalbu apie Smulkiojo verslo aktą. Ketiname pateikti "inovacijų aktą" vienu dideliu paketu, kurį sudarys teisėkūros priemonės, politinės iniciatyvos ir politiniu požiūriu privalomos gairės.
Pasistengiau nukreipti šį darbą taip, kad naujoji Komisija turėtų galimybę pati apsispręsti, kada šį aktą priimti. Taigi negaliu žinoti, kada tai įvyks - sprendimą priims naujoji Komisija. Tačiau parengiamasis darbas jau gerokai pasistūmėjo ir manau, kad galiu užtikrintai pasakyti, jog Parlamentui teks spręsti klausimą dėl šio "inovacijų akto" jau kitais metais.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad per pastaruosius kelerius metus plačiu frontu padaryta gana didelpažanga, nors ji labai netolygi. Tačiau turime būti objektyvūs, nes, pvz., negalima tikėtis, kad naujosios valstybės galės iš karto pasiekti, kad moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir inovacijoms tenkanti BVP dalis būtų tokia pati kaip ir senbuvių. Bet labai džiaugiuosi matydamas, kad naujosios valstybės narės - ypač tos, kuriose atsilikimas juntamas labiausiai - taip pat sparčiai daro pažangą, taigi pokyčius visos ES mastu vertinu teigiamai.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Dėkoju už pateiktą informaciją ir atsakymus. Norėčiau paklausti Komisijos, ar ji ketina aptarti su Europos bankininkystės institucijomis galimybę teikti garantijas ir paskolas mažesnėmis palūkanomis mokslinių tyrimų ir inovacijų įmonėms ir šioje srityje vykdomiems projektams, nes šiuo metu ši veikla laikoma labai rizikinga. Be to, Europos mokslinių tyrimų programos, pvz., Septintoji bendroji mokslinių tyrimų programa, pagal kurias reikalaujama, kad paramos gavėjai dengtų iki 50 proc. išlaidų, nėra labai tinkamos mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Taigi norėčiau paklausti Komisijos, ar ji ketina pakeisti šias programas taip, kad mažosios ir vidutinės įmonės turėtų geresnes galimybes jose dalyvauti.
Günter Verheugen
Ponia S. A. Ţicău, tai labai geras klausimas ir džiaugiuosi galėdamas pasakyti jums, kad Komisija yra būtent tokios nuomonės, todėl ji ir ėmėsi atitinkamų veiksmų. Noriu pakartoti, kad pagrindinproblema, su kuria susiduria mūsų mažosios ir vidutinės įmonės - tai kapitalo, būtino moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, stygius. Sprendžiant šią problemą buvo sukurtos dvi svarbios priemonės, būtent Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa ir programa JEREMIE.
Abiem atvejais sprendžiamas tas pats klausimas, būtent galimybmobilizuoti lėšas kreditams sumažintomis palūkanomis atitinkamai iš Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo, kurie būtų skirti įsigyti naujam kapitalui - kitaip sakant, tiesioginis verslo kapitalo dalyvavimas - taip pat galimybteikti garantijas, kad mažosioms ir vidutinėms įmonėms būtų užtikrinta geresngalimybšiuos kreditus gauti. Tai pagrindinės investicijų programos, kuriose dalyvauja šimtai tūkstančių Europos įmonių.
Esu tikras, kad suprantate, jog Europos investicijų bankas ir Europos investicijų fondas negali aprėpti viso darbo, kurį būtina atlikti teikiant kiekvieną kreditą. Todėl ši procedūra vyksta tarpininkaujant bankams ir dažniausiai tai yra valstybių narių bankai. Kiek man žinoma remiantis naujausia informacija, visose valstybėse narėse bankininkystės sistema jau integruota į šią politiką, tad įmonės, siekiančios gauti prieigą prie Bendrijos lėšų, gali ją gauti per savo šalies nacionalinę bankininkystės sistemą.
Paul Rübig
(DE) Mano klausimas susijęs su programa "Eurostars", kuri buvo sėkmingai įgyvendinama tinkle EUREKA siekiant užtikrinti greitesnį ir efektyvesnį lėšų paskirstymą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Ar nemanote, kad ši programa galėtų būti pratęsta? Be to, norėčiau sužinoti, kaip vertinate šiuo metu svarstomą iššūkį ateityje įgyvendinant Aštuntąją bendrąją mokslinių tyrimų programą skirti mokslinių tyrimų veiklai efektyvaus energijos vartojimo srityje, ypač veiklai, kurią vykdo MVĮ, 50 mlrd. EUR.
Günter Verheugen
Pone P. Rübigai, jūs, be abejo, žinote mano nuomonę, bet vis tiek dėkoju už klausimą. Taip, iš tikrųjų manau, kad visos mūsų programos, kuriomis siekiame palengvinti mažosioms ir vidutinėms įmonėms galimybę gauti lėšų, gali būti pratęstos. Šios programos duoda teigiamų praktinių rezultatų, todėl manau, kad jas reikėtų pratęsti. Tačiau prašau suprasti, kad nenoriu komentuoti Aštuntosios bendrosios mokslinių tyrimų programos prioritetų. Viena, kaip jums žinoma, tai ne mano pareiga, antra, man nederėtų užbėgti už akių naujajai Komisijai, kuri netrukus bus sudaryta.
Galiu tik pasakyti perteikdamas esamos Komisijos nuomonę dėl pagrindinės jūsų klausimo prielaidos, kad didžiausias dėmesys įgyvendinant mūsų mokslinių tyrimų, taikomosios veiklos ir inovacijų politiką ateinantį dešimtmetį turės būti skiriamas efektyviam energijos vartojimui, energijai iš atsinaujinančių šaltinių ir, kalbant bendrai, technologijoms, kurios grindžia kelią tvariam gyvenimo būdui ir tvariai ekonomikai.
Pažįstate mane pakankamai gerai ir žinote, kad visada pabrėždavau, jog efektyvesnis energijos vartojimas turbūt yra pigiausia ir veiksmingiausia tvarumo programa, nes ji leidžia mums pasiekti labai daug santykinai mažomis sąnaudomis. Taigi jeigu naujoji Komisija pateiks konkrečių pasiūlymų einant šia kryptimi, iš esmės, ji galės remtis esamos Komisijos atliktu parengiamuoju darbu ir jos vykdyta politika.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla farmacijos pramonėje yra itin svarbu, ypač inovacijų ir kovos su ligomis atžvilgiu, todėl ji naudinga ES piliečiams. Kokių veiksmų Komisija ketina imtis prieš farmacijos bendroves, kurios stengiasi apriboti lygiagrečią prekybą vaistais? Ar Komisija ketina priskirti šias priemones antikonkurencinių priemonių kategorijai?
Günter Verheugen
Pone A. Mölzeri, šis klausimas paprasčiausiai nekyla, nes jis buvo nuodugniai išnagrinėtas ir nuspręstas svarstant farmacijos pramonei skirtų priemonių paketą, kurį Komisija pateikpraeitais metais. Šioje srityje turime aiškią ir nedviprasmišką Europos Teisingumo Teismo praktiką, pagal kurią lygiagreti prekyba vaistais vidaus rinkoje leidžiama, todėl jos ribojimas yra neteisėtas.
Praeitais metais Komisijos pasiūlytame pakete nėra jokių konkrečių nuostatų, kurios kokiu nors būdu galėtų neigiamai paveikti lygiagrečios prekybos veiklą. Labai svarbiuose ir plataus užmojo pasiūlymuose dėl apsaugos nuo suklastotų vaistų teisėtoje tiekimo grandinėje numatoma, kad ir vaistų gamintojams, ir lygiagrečia prekyba besiverčiantiems subjektams galioja tos pačios taisyklės. Taigi nėra jokios diskriminacijos. Negirdėjau, kad kas nors Komisijoje ketintų šį klausimą nagrinėti.
Tema: Vartotojų informavimas apie energijos kainas
Neseniai Londone Komisija pradėjo Antrąjį piliečių energetikos forumą. Savo pareiškime Komisijos narė, atsakinga už vartotojų apsaugą, itin pabrėžė, kad energijos vartotojams svarbu gauti tokias sąskaitas už dujas ar elektros energiją, kurios geriausiai atspindėtų sunaudotos energijos kiekį ir tuo pat metu būtų paprastos ir tikslios, kad vartotojai galėtų palyginti įvairius tiekėjus.
Ar be tokių didelių metinių viešųjų renginių Komisija gali konkrečiai nurodyti, kaip ji ketina priversti gamintojus ir energijos tiekėjus pasiekti šį svarbų piliečiams tikslą tuo metu, kai ji atsisakpriimti Parlamento siūlomą Energijos vartotojų chartiją?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Atsakydama į pirmąjį M. Tarabellos klausimą dėl energijos kainų, galiu teigti, kad priėmus trečiąjį paketą dėl energijos vidaus rinkos dėmesys vartotojui energijos vidaus rinkoje labai išaugo. Naujomis priemonėmis siekiama pagerinti mažmeninės energijos rinkos veikimą ir suteikti vartotojams papildomą apsaugą. Šie klausimai svarstomi ir sprendžiami Piliečių energetikos forume, įsteigtame siekiant pagerinti mažmeninės rinkos veikimą atsižvelgiant į individualių vartotojų poreikius.
Forumas, kuriame dalyvauja vartotojų, pramonės atstovai, taip pat atstovai iš nacionalinių reguliavimo ir administravimo institucijų, siekia patobulinti energetikos teisės aktų įgyvendinimą ir gali sukurti pagrindą profesinės etikos taisyklėmis grindžiamai pramonės savireguliacijai, kuri net gali būti pusiau privalomojo pobūdžio. Tuo tikslu pirmajame forumo susitikime, kuris įvyko 2008 m., buvo sudaryta darbo grupenergijos apskaitos ir vartotojų sąskaitų klausimais. Šios darbo grupės rekomendacijos buvo pateiktos 2009 m. įvykusiame forumo susitikime ir patvirtintos kaip gerosios patirties energijos apskaitos srityje pavyzdžiai. Energetikos sektoriaus reguliavimo institucijos ir pramonpateiks ataskaitą dėl šių rekomendacijų įgyvendinimo kitame forumo susitikime, kurį planuojama surengti 2010 m. rudenį.
Trečiasis energijos vidaus rinkos paketas taip pat apima naują priemonę, kuria siekiama pagerinti vartotojų informavimą. Kalbu apie Europos energijos vartotojams skirtą klausimų ir atsakymų sąrašą, kuris padės geriau informuoti vartotojus valstybėse narėse apie jų teises, ypač mokesčių už suvartotą energiją apskaitos srityje, ir prisidės prie energetikos sektorių reglamentuojančių teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo. Šia priemone siekiama pateikti vartotojams suprantamą, tikslią ir naudingą informaciją apie vietos lygmeniu veikiančias energijos rinkas. Suderinę energetikos sektoriaus reguliavimo institucijų kompetencijas vartotojų apsaugos srityje, galėsime vykdyti aktyvią rinkos veiklos stebėseną ir taip užtikrinti dar geresnę vartotojų apsaugą.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, savo atsakyme iš tikrųjų kalbate apie antrosios ataskaitos, kuri bus pateikta 2010 m., rezultatą, apie trečiojo energetikos paketo įgyvendinimo, kurį ketinate griežtai kontroliuoti, rezultatą.
Tačiau jums puikiai žinoma, kad šiuo metu vartotojų teisių apsaugos organizacijos ir nacionalinės reguliavimo institucijos gauna daugybę skundų dėl visiško sąskaitų už dujas ir elektrą neskaidrumo ir kainų, ir mokesčių už suvartotą energiją apskaitos požiūriu, nors Komisija ir valstybės narės savo energetikos veiklos planuose nuolat pabrėžia būtinybę mažinti vartojimą bei galimybę vartotojams palyginti kainas, kad šie galėtų pasirinkti priimtiniausią vartotoją. Toks buvo pagrindinis liberalizavimo proceso tikslas.
Taigi, Komisijos nare, noriu eiti tiesiai prie reikalo ir paklausti jūsų, kokių vidutinio laikotarpio priemonių - vartoju daugiskaitą - Komisija ketina imtis, kad šie trūkumai būtų pašalinti. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Komisija atmetEnergijos vartotojų chartiją, kurią priimti pasiūlParlamentas, o konkrečiau kalbant, EP narM. De Vits, ir kurią pirmiau jūs pati rekomendavote.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Pone M. Tarabella, jus labai domina, kodėl buvo atsisakyta sumanymo priimti Europos vartotojų chartiją. 2007 m. liepos mėn. įvyko vieša konsultacija "Einant link Europos energijos vartotojų chartijos". Konsultacijos rezultatai parodė, kad energijos vartotojai labai prastai informuoti apie savo teises.
Sumanymo priimti chartiją, kuria būtų sukurtas atskiras teisės aktas, apimsiantis į Europos direktyvas ir daugybę nacionalinių įgyvendinimo priemonių jau įtrauktas vartotojų teises, atsisakyta dėl teisinių priežasčių. Energijos vartotojų teisės, įtrauktos į šiuo metu galiojančius Europos teisės aktus, jau privalomos.
Klausiate, kodėl visiems vartotojams negali būti pateikiamos vienos standartinės formos sąskaitos? Mūsų darbo grupė, sudaryta pirmajame Piliečių energetikos forume, patvirtino, kad pramonės savireguliacijos teisė, teisdiegti inovacijas energijos apskaitos srityje, turėtų būti išlaikyta. Tačiau taip pat būtina užtikrinti didesnį vartotojams siūlomų kainų ir paslaugų skaidrumą ir palyginamumą.
Apskaitos tikslumas priklauso nuo to, kaip dažnai tikrinami skaitiklių rodmenys. ES teisės aktuose nėra nustatyta, kaip dažnai tai turėtų būti daroma. Tačiau šią problemą netiesiogiai galima išspręsti naudojant vadinamuosius išmaniuosius skaitiklius.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Piliečių energetikos forume patvirtinome rekomendacijas dėl gerosios patirties energijos apskaitos srityje, kuriomis siekiame užtikrinti, kad vartotojams išrašomos sąskaitos už dujas ir elektrą jose pateikiamos informacijos požiūriu būtų aiškios ir suprantamos.
Remdamiesi vartotojų rinkų rezultatų suvestine, ištyrėme skirtingas vartotojų rinkas ir nustatėme, kad daugiausia skundų, kuriuos gauname, susiję su elektros rinka. Antroje vietoje yra finansų rinkos, o trečioje - vidaus transportas.
Todėl Komisija priėmsprendimą atlikti išsamų mažmeninės elektros rinkos tyrimą, kurio rezultatai bus pateikti 2010 m. forume. Tai bus antrasis vartotojų rinkų vertinimo lygmuo ir manau, kad vartotojų rinkų vertinimas ir ateityje bus naudojamas kaip veiksmingiausia priemonė, padedanti nustatyti, kaip veikia mažmeninės rinkos, ypač mažmeninenergijos rinka, kuri yra tokia svarbi, nes susijusi su paslaugomis.
Chris Davies
Norėčiau pratęsti šį klausimą: žinome, jog buities sektoriuje yra didžiulis energijos taupymo potencialas. Aš taip pat noriu taupiau vartoti energiją, todėl nuodugniai nagrinėju savo sąskaitą už elektrą, bet, jei kalbėsime atvirai, man ji atrodo paini.
Jei ji paini man, tai įtariu, kad ji taip pat paini daugeliui mano rinkėjų. Savireguliacijos nepakanka. Sąskaitų aiškumas - štai ką Europos Komisija turėtų užtikrinti, kad padėtis iš esmės pasikeistų, ir manau, tuo džiaugtųsi visi žmonės, be to, tuo taip pat būtų prisidėta prie mūsų pastangų mažinti pasaulio klimato kaitą dėl taršos.
Prašau jūsų perduoti šią mintį Komisijai, kad ši dar kartą ją apsvarstytų.
Franz Obermayr
(DE) Per pirmąjį šių metų pusmetį mazuto kainos dujų tiekėjams sumažėjo iki 40 proc., tačiau vartotojai dėl šio pokyčio pajuto tik labai nedidelį teigiamą poveikį, gal šiek tiek didesnį šaltuoju metų laiku.
Kokių žingsnių Komisija ketina imtis siekdama užtikrinti, kad vartotojai taip pat galėtų turėti naudos dėl šių teigiamų pokyčių kainų požiūriu?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Mums žinoma, kad Komisija nenustato kainų. Tačiau mes galime ir esame įsipareigoję užtikrinti kainų skaidrumą.
Vienoje iš pastaruoju metu priimtų direktyvų - kalbu apie 2007 m. Vartojimo kredito direktyvą - prašome bankų parengti bendrą palūkanų normos skaičiavimo metodiką, kuria remdamiesi vartotojai galėtų palyginti pasiūlymus ir pasirinkti jiems tinkamiausią sprendimą. Šioje srityje turime kelias priemones, susijusias su nesąžininga komercine veikla, ir būtent kainų skaidrumas sudaro šios direktyvos esmę.
Taip pat turime dar vieną horizontaliąją direktyvą dėl nesąžiningų sutarčių su vartotojais sąlygų siekiant gauti nepagrįstai didelį pelną. Manau, būtent šią užuominą norėjote duoti paklausdamas apie kainas.
Šis reikalas yra mūsų rankose ir mes taip pat turime padaryti viską, kas įmanoma, kad užtikrintume tinkamą šių direktyvų įgyvendinimą visose ES valstybėse narėse, nes šių direktyvų veiksmingumas priklauso nuo to, kaip jos įgyvendinamos. Būtent todėl siūlau Europos Komisijai priimti komunikatą dėl šių direktyvų vykdymo. Tai būtų naujovė, nes už direktyvų vykdymą įprastai atsakingos valstybės narės, bet šiuo atveju turime palyginti rezultatus ir nustatyti gaires, o tai, beje, kalbant apie pirmiau minėtus klausimus dėl skaitiklių ir apskaitos suprantamumo, yra viena iš priežasčių, dėl kurių labai skatiname pradėti projektą dėl išmaniųjų skaitiklių. Gal tai nebus iniciatyva, įgyvendinama visos Europos mastu, bet tokios šalys kaip Švedija, kuri dabar pirmininkauja Tarybai, šioje srityje yra labai pažengusios. Galiu tik paskatinti pasekti šiuo pavyzdžiu ir kuo geriau pasinaudoti jau sukaupta patirtimi. Šiuo atžvilgiu gali iškilti kitų klausimų, pvz., kaip skaičiuoti anglies pėdsaką, kurį mes visi paliekame vartodami energiją.
Kalbant apie kitas sritis, Komisija pastaruoju metu deda daugiau pastangų prekių ženklinimo nurodant jų energetinį efektyvumą ir didesnio kainų palyginamumo atžvilgiu, skatindama naudoti vartojimo rodiklius, kaip kad daroma Italijoje ir kitose šalyse, nes tai taip pat labai naudinga paslauga, teikiama internetu ir padedanti vartotojams kovoti dėl geresnės kainos.
Tačiau tam mums reikia turėti vadinamąją apsipirkimo užsienyje sistemą. Tarpvalstybinprekyba internetu šiuo metu Europos Sąjungoje tesudaro 9 proc. Taigi iš tikrųjų privalome užbaigti antrąjį darbo vidaus rinkoje etapą, susijusį su mažmenine rinka. Ši sritis yra trūkstama grandis vidaus rinkoje ir labai tikiuosi, kad Parlamentas ir Komisija paspartins vienos iš svarbių direktyvų, pasiūlytų pagal Vartotojo teisių direktyvą, priėmimą. Šia direktyva bus nustatytos taisyklės, padėsiančios pasiekti daugiau tikrumo ir daugiau pasitikėjimo vartotojų ir įmonių požiūriu, kad ši iš tikrųjų prasta padėtis Europos tarpvalstybinės prekybos srityje pagerėtų.
Tema: Vartotojams skirtas maisto produktų ženklinimas etiketėmis
Ar Komisija gali nurodyti, kokius tyrimus ji atliko ar kokias ataskaitas, susijusias su maisto produktais, parengė, kurie, kaip teigiama, yra naudingi sveikatai, ir ar siekiant apsaugoti vartotojus buvo ištirta ar išbandyta, ar tokie maisto produktai iš tiesų yra naudingi sveikatai?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Atsakydama į valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių prašymą, Komisija pasiūlReglamentą dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą, kurį Parlamentas ir Taryba priėm2006 m. gruodžio mėn.
Šiuo reglamentu būtent ir siekiama užtikrinti, kad teiginiai apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą būtų teisingi, aiškūs ir grindžiami visuotinai pripažintais moksliniais įrodymais, kad vartotojai būtų tinkamai apsaugoti. Todėl Komisija ketina parengti leistinų teiginių apie maisto produktų sveikatingumą sąrašus ir patikslinti leistinus teiginius dėl maistingumo. Reglamente nustatomos leidimo suteikimo procedūros, kuriomis siekiama užtikrinti, kad būtų vartojami tik moksliškai pagrįsti teiginiai apie maisto produktų sveikatingumą.
Šiose procedūrose dalyvauja, pirma, Europos maisto saugos tarnyba, kuri patikrina teiginių apie sveikatingumą pagrindimą, antra, Komisija, kuri siūlo priemonių projektus, kuriais teiginiai apie produktų sveikatingumą atitinkamai priimami arba atmetami, ir, trečia, valstybės narės, kurios pateikia savo nuomonę dėl reguliavimo komiteto priemonių.
Komisija jau priėmketuris reglamentus, pagal kuriuos teiginiai apie produktų sveikatingumą buvo priimti arba atmesti. Panašios priemonės ir toliau bus priimamos atsižvelgiant į Europos maisto saugos tarnybos atliekamo teiginių apie sveikatingumą vertinimo rezultatus ir tai daroma siekiant užtikrinti, kad vartotojai nebūtų klaidinami.
Jim Higgins
(GA) Norėčiau padėkoti Komisijos narei už atsakymą. Džiaugiuosi, kad Europos maisto saugos tarnyba tikrina maisto produktus, nes jau įrodyta, kad pirkėjai pasirengę mokėti daugiau už maisto produktus, kurie naudingi sveikatai.
Viską apsvarsčius, svarbiausia yra tai, kad naujųjų taisyklių būtų laikomasi, kad iš maisto pramonės įmonių būtų reikalaujama elgtis sąžiningai ir pateikti vartotojams visą informaciją apie savo produktus, idant juos perkantys žmonės nebūtų klaidinami.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Galiu tik sutikti su gerbiamu EP nariu. Būtent todėl šį reglamentą ir siūlome.
Turiu pasakyti, kad mus nustebino pateiktų prašymų dėl teiginių patvirtinimo skaičius. Tikėjomės kelių šimtų, o gavome 44 000. Visus šiuos 44 000 prašymų apibendrinome ir sudarėme vieną grupę iš 4 000 teiginių, kurią pateikėme Europos maisto saugos tarnybai (EMST), kad ši pateiktų savo nuomonę. Todėl EMST nespės baigti visų 4 000 teiginių vertinimo darbo iki 2010 m. gruodžio mėn.
Bet manau, vartotojams labai svarbu, kad šį procesą užbaigtume, nes, perskaitę prekybos centre ant produkto etiketės teiginį, jie nori būti tikri, kad šis teiginys grindžiamas moksliniais įrodymais ir nėra klaidinantis.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Norėčiau padėkoti Komisijos narei už šią informaciją - tai, ką darote, iš tiesų labai svarbu.
Per 40 000 įmonių pateikprašymus dėl jų produktų atitikties griežčiausiems reikalavimams ir kriterijams atitikties patvirtinimo. Tačiau kas atsitiks, jei šį patvirtinimą jos gaus, bet praktikoje jų produktai po tam tikro laiko jau nebeatitiks šių reikalavimų ar jų etiketėje pateiktos informacijos? Kokių priemonių bus imamasi, ypač didelių tarptautinių bendrovių atžvilgiu? Patvirtinimas suteiktas, bet tikrovvisiškai skirtinga. Kas tada atsitiks?
Paul Rübig
(DE) Man būtų įdomu sužinoti apie jūsų ketinimus dėl regiono lygmeniu internetu siūlomų produktų ženklinimo etiketėmis ir kaip ketinate užtikrinti, kad būtų prekiaujama tik šviežiais ir aukštos kokybės produktais?
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Mano atsakymas į paskutinį klausimą yra "ne", nes tai visiškai skirtingas dalykas, susijęs su produkto kilme, o mes dabar kalbame apie teiginius, susijusius su produkto sveikatingumu. Kai gamintojas teigia, kad produktas dėl vienos ar kitos priežasties naudingas jūsų sveikatai, šis teiginys turi būti moksliškai pagrįstas ir to iš tikrųjų reikalaujama.
Kalbant apie kitą klausimą, tai EMST, žinoma, vertina produkto atitiktį teiginiui apie jo sveikatingumą tada, kai pateikiamas prašymas, ir daro išvadas remdamasi tuo metu turimais moksliniais įrodymais.
Žinoma, jeigu teiginys grindžiamas tam tikrais moksliniais įrodymais, o gamintojas vėliau pakeičia produktą, toks elgesys neabejotinai turėtų būti vertinamas kaip sukčiavimas. Tokiu atveju prieš gamintoją bus imamasi veiksmų, nes jis ne tik klaidina, bet ir apgauna visuomenę.
Tema: Vartotojų teisių įvairovė
Piliečiai dažnai kreipiasi į savo Parlamento narius dėl problemų, susijusių su vartotojų teisėmis gyvenant ar keliaujant kitoje valstybėje narėje. Kokių priemonių imasi Komisijos narys, skatindamas geriau pažinti ir suprasti vartotojų teises, kurios skiriasi kiekvienoje Europos Sąjungos valstybėje narėje?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Klausimas susijęs su vartotojų teisių įvairove ir pateiktas labai tinkamu laiku. Visose valstybėse narėse yra institucijų ir organizacijų, kurių užduotis - skatinti piliečius geriau pažinti ir suprasti vartotojų teises.
Šių nacionalinių institucijų ir organizacijų apžvalga pateikta interneto svetainėje. Be abejo, galiu ją jums nurodyti. Tai svetainhttp://ec.europa.eu/consumers/empowerment/cons_networks_en.htm" ir joje iš tikrųjų pateikta labai daug įdomios informacijos.
Komisija skatina piliečius labiau pažinti vartotojų teises naudodama įvairias priemones. Remiame visos ES mastu veikiančius vartotojų centrus, kurie teikia vartotojams informaciją apie jų teises apsiperkant užsienyje, taip pat teikia paramą vartotojui siekiant gauti kompensaciją, kai iškyla problemų. Šių centrų interneto svetainėse, lankstinukuose ir brošiūrose vartotojams aiškinama, kokias teises jie turi, pvz., apsipirkdami internetu, nuomodamiesi automobilį ar iš anksto užsakydami poilsinius kelialapius kitoje valstybėje narėje.
Todėl Komisija patartų Europos Parlamento nariams nukreipti piliečius į jų šalyje esantį Europos vartotojų centrą. Be to, Komisija vykdo informacijos kampanijas naujosiose ES valstybėse narėse, kuriomis siekiama geriau informuoti piliečius apie vartotojo teises ir remti nacionalines institucijas bei organizacijas, kuriose vartotojai gali gauti papildomą pagalbą.
Komisija taip pat skatina piliečius labiau pažinti vartotojų teises įgyvendindama įvairias vartotojų švietimo iniciatyvas. Iš jų galėčiau paminėti projektą "Europos dienoraštis", skirtą 15-18 metų moksleiviams, taip pat iniciatyvą "Dolceta" - suaugusiesiems ir mokytojams skirtą svetainę.
Paskutinis, bet ne mažiau svarbus Komisijos žingsnis - 2008 m. spalio mėn. pateiktas pasiūlymas dėl direktyvos dėl vartotojų teisių, dėl kurios šiuo metu deramasi Parlamente ir Taryboje.
Ši direktyva, jei ji bus priimta, padės sumažinti šiuo metu vartotojų teisių srityje galiojančio acquis fragmentiškumą ir užtikrinti, kad visi vartotojai ES turėtų naudos iš to, kad informacija apie jų teises bus pateikta vienu rinkiniu. Ši direktyva taip pat suteiks galimybę vykdyti piliečių švietimo apie vartotojų teises kampanijas Europos mastu.
Šiuo metu Komisija atlieka tyrimą, pradėtą siekiant išsiaiškinti, ar informacija apie vartotojų teises galėtų būti teikiama prekybos vietose, ir prieš pasiūlydama konkrečias priemones šiuo klausimu ketina konsultuotis su mažmeninės prekybos ekspertais, vartotojų organizacijomis ir kitomis suinteresuotomis šalimis, kad išsiaiškintų visas galimybes.
Taip pat noriu paskelbti jums labai svarbią naujieną. Informacijos svetainę "Dolceta" papildėme dviem naujomis sritimis: viena susijusi su tvariu vartojimu, o kita - su visuotinės svarbos paslaugomis. Taigi matote, kad plečiamės.
Gay Mitchell
Dėkoju Komisijos narei už atsakymą. Norėčiau paklausti Komisijos narės, ar jai žinoma, kad žmonės, kurie, kaip ji minėjo, apsiperka internetu, tarkime, užsisako viešbučių lojalumo korteles ar bet kokias kitas prekes, susiduria su tikromis problemomis bandydami gauti kompensaciją už nekokybišką prekę ar paslaugą? Dažniausiai nurodoma tik kažkokia pašto dėžutė, bet retai kada pateikiamas telefono numeris ar tinkamas el. pašto adresas. Komisijos nare, ar ketinate reikalauti, kad prekeiviai internetu nurodytų savo telefono numerį, kad pirkėjai galėtų tiesiogiai kreiptis į tuos, kurie pardavjiems nekokybišką prekę ar suteiknekokybišką paslaugą?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Šis klausimas labiau priklauso valstybių narių kompetencijai. Komisija galėtų paprašyti valstybių narių pasirūpinti, kad būtų įsteigtos už kontrolę šioje srityje atsakingos valstybinės institucijos. Turime visą tokių institucijų tinklą. Laikas nuo laiko renkame informaciją, bet atsižvelgiant į subsidiarumo principą labiausiai mums rūpi tai, ką galėtume padaryti tarpvalstybiniu ar visos Europos mastu, nes padėtis šioje srityje įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Šioje srityje labai svarbų vaidmenį atlieka švietimo veikla, o kaip žinome, švietimo veikla iš esmės yra valstybių narių rankose.
Ką darau su skundais? Visus skundus surenku, remdamasi vartojimo rinkų vertinimo rezultatų suvestine nustatau vartotojų nepasitenkinimo rinka lygį, palyginu jį su pasitenkinimo lygio etalonu ir padarau išvadas dėl to, kaip šioje rinkoje su vartotoju elgiamasi. Esate visiškai teisus sakydamas, kad turime lyginti skundų skaičių skirtingose rinkose. Todėl siūlome, - ir šį klausimą svarstome, - kad Europoje būtų nustatyta viena skundų pateikimo forma, nes šiuo metu valstybės institucijos X šalyje ir Z šalyje gauna skundus, kuriuose pateikiama skirtinga informacija. Siūlydami nustatyti šią bendrą skundų pateikimo formą nesiekiame, kad Komisija taptų "ombudsmenu" vartotojų teisių srityje. Siekiame sukurti bendrą politiką šioje srityje, kuri leistų geriau spręsti piliečių problemas. Manau, kad tai iš tikrųjų svarbus projektas.
Mūsų teisės kištis į tai, kaip valstybės narės sprendžia klausimą dėl vartotojų skundų nacionaliniu lygmeniu, iš tikrųjų gana ribotos. Mes galime atlikti vertinimą ir nustatyti etalonus, bet negalime už valstybę narę spręsti klausimų, kurie priklauso jos kompetencijai.
Europos Komisija kartu su Parlamentu tęs vidaus rinkų vertinimo darbą stebėdama, kaip jose elgiamasi su vartotojais ir kiek valstybės narės investuoja į šią politiką. Manau, tai labai naudinga investicija, ypač šiuo sunkmečiu, nes ši priemonsuteikia galimybę sužinoti apie tikrąją padėtį rinkoje.
Malcolm Harbour
Pone pirmininke, labai norėjau dalyvauti čia šį vakarą, nes manau, kad tai paskutingalimybM. Kunevai atsakyti į mūsų klausimus atstovaujant Komisijai, ir norėjau jai pateikti du klausimus.
Pirma, ar Komisijos narsutiktų su mano teiginiu, kad įsteigus Komisijos nario, atsakingo už vartotojų teises, pareigybę, kurį buvo patikėta būtent jai, buvo atliktas didžiulis darbas vartotojų informavimo, rinkų "šlavimo" ir kitose srityse ir padėtis vartotojų apsaugos atžvilgiu labai pagerėjo?
Antra, ar ji taip pat man pritartų, kad išlaikyti už vartotojų apsaugą atsakingo Komisijos nario pareigybę ir kitos kadencijos Komisijoje tiesiog būtina? Mus pasieknerimą keliantis gandas, kad šios pareigybės naujojoje Komisijoje nebus, ir norėjau suteikti galimybę Komisijos narei šį vakarą šiuo klausimu pateikti savo nuomonę.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Man teko garbpastaruosius trejus metus dirbti kartu su M. Harbouru ir šiuo darbu labai džiaugiausi, taigi norėčiau asmeniškai padėkoti jums, pone M. Harbourai, už šią galimybę. Patikėkite, ir toliau ištikimai remsiu rinkos ekonomika grindžiamą politiką, nes rinka, nors tai nėra paprastas mechanizmas, yra tam tikros rūšies pilietinių teisių laboratorija. Labai džiaugiuosi, kad mūsų požiūris į šias visai žmonijai šiuo metu taip rūpimas teises, nes jos taip pat susijusios su aplinkos apsauga, yra labai panašus.
Vartotojų apsaugos veikla iš tiesų labai svarbi. Ji susijusi su rinka, mažmenine rinka, bet ja neapsiriboja. Ši veikla taip pat apima vartotojų teisių užtikrinimą priimant konkrečiai vartotojų teisėms skirtą teisės aktą, bendros skundų pateikimo formos nustatymą ir geriau vartotojų poreikius atitinkančios vartotojų apsaugos politikos kūrimą.
Esu visiškai tikra, kad Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso ras tinkamą sprendimą, nes savo kalboje jis pasakė, kad turime rasti trūkstamas kuriamos bendros vidaus rinkos grandis. Manau, kad viena iš tokių trūkstamų grandžių yra mažmeninrinka. Esu visiškai įsitikinusi, kad Komisijos Pirmininkas vienaip ar kitaip vartotojų apsaugos klausimui skirs daug dėmesio ir kad politika šioje srityje išliks labai stabili. Aš, žinoma, perduosiu jam jūsų žinią.
Tema: Automobilių nuomos įmonės
Ar Komisija pritaria tokiai automobilių nuomos įmonių taikomai tvarkai, kai prieš išnuomojant automobilį reikalaujama, kad vartotojas sumokėtų už pilną baką degalų, neatsižvelgiant į tai, kad galbūt grąžinant automobilį automobilių nuomos įmonei degalų bakas, pavyzdžiui, bus puspilnis, tačiau jam už šiuos degalus pinigai nebus grąžinti?
Ar ši tvarka atitinka Tarybos direktyvos Nr. 90/314/EEB dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų nuostatas?
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Komisijai labai gerai žinoma apie tokią automobilių nuomos įmonių taikomą tvarką ir ne kartą teko atsakyti į EP narių klausimus ir piliečių skundus dėl šios tvarkos. Aš pati gaunu daug tokių skundų.
Kaip sakiau pirmiau, tvarka, pagal kurią reikalaujama, kad būtų sumokėta už nesunaudotą degalų kiekį iš anksto vartotojų apie tai aiškiai neinformuojant, yra nepriimtina. Direktyvos dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų nuostatos taikomos tik tuo atveju, jeigu automobilių nuoma yra įtraukta į paketą. Tačiau automobilių nuomos įmonių veikla šia direktyva nereglamentuojama. Kita vertus, galimas dalykas, kad tokia šių įmonių taikoma tvarka pažeidžiamos Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos ir Direktyvos dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais nuostatos.
Pirma, Direktyvoje dėl nesąžiningų sąlygų sutartyse su vartotojais teigiama, kad sutarties sąlyga laikoma nesąžininga, jeigu pažeidžiant sąžiningumo reikalavimą dėl jos atsiranda ryškus neatitikimas tarp iš sutarties kylančių šalių teisių ir pareigų vartotojo nenaudai. Joje taip pat reikalaujama, kad šios sąlygos būtų pateikiamos aiškia ir suprantama kalba. Taigi galima įrodyti, kad sąlyga, pagal kurią iš vartotojų reikalaujama sumokėti už tai, ko jie nesunaudojo, yra nesąžininga.
Antra, Nesąžiningos komercinės veiklos direktyva prekybininkai įpareigojami laikytis profesinio atidumo reikalavimo. Vartotojai turi būti iš anksto ir atvirai supažindinami su pagrindinėmis teikiamos paslaugos savybėmis. Automobilių nuomos įmonės, kurios neinformuoja vartotojų iš anksto apie tai, kad už nesunaudotą kurą jiems nebus kompensuota, pažeidžia minėtos direktyvos nuostatas. Taip pat gali būti laikoma, kad tokia automobilių nuomos įmonių taikoma tvarka pažeidžiamas šioje direktyvoje prekybininkams keliamas reikalavimas dėl profesinio atidumo.
Tačiau gerbiami EP nariai turbūt žino, kad tai, ar komercinveikla yra nesąžininga, nustato nacionalinės institucijos, atsakingos už minėtų direktyvų vykdymą, kurios taip pat taiko sankcijas šių direktyvų reikalavimų nesilaikančioms įmonėms. Komisija šių direktyvų vykdymo srityje įgaliojimų neturi, tačiau vartotojai, gavę paslaugas užsienio šalyje, gali kreiptis į jų šalyje esantį Europos vartotojų centrą, kuris turėtų padėti jiems gauti kompensaciją iš prekybininkų kitose ES šalyse.
Bet manau, kad turime padaryti viską, kas įmanoma, kad įstatymų spragos būtų pašalintos ir kad vartotojams netektų jaustis bejėgiškai ir beviltiškai dėl nesąžiningo elgesio su jais.
Pat the Cope Gallagher
Leiskite padėkoti Komisijos narei už jos atsakymą ir palinkėti sėkmės, kad ir ką ji nuspręstų daryti pasibaigus šios Komisijos kadencijai.
Tokia automobilių nuomos įmonių taikoma tvarka, kai vartotojai mano, kad jiems pavyko sudaryti gerą sandorį, - mes suprantame klausimą dėl draudimo, jis labai svarbus, - o po to jiems pasakoma, kad turėjo grąžinti automobilį su tuščiu degalų baku, paplitusi visoje Europos Sąjungoje.
Kurią nors iš minėtų direktyvų šios įmonės vis dėlto pažeidžia. Mano nuomone, Komisija neturėtų apsiriboti tik patarimu nukreipti dėl tokios tvarkos skundų turinčius vartotojus į jų šalyje veikiantį atitinkamą Europos vartotojų centrą. Manau, kad tai didelproblema. Būtina duoti aiškią žinią, kad tokia veikla plėšikiška. Vykstantys atostogauti žmonės dažnai išsinuomoja automobilį tik tam, kad juo nuvažiuotų į kelionės tikslo vietą ir grįžtų atgal. Žinau daug savo rinkėjų, kurie sunaudojo degalų už 15 EUR, bet turėjo sumokėti 60-45 EUR daugiau. 45 EUR yra vidutinis skirtumas, nes užpildyti visą degalų baką vidutiniškai kainuoja 60 EUR.
Manau, šį klausimą turėtume spręsti ir noriu tikėti, kad ateinančios kadencijos Komisija ir Komisijos narys įsipareigos šią problemą spręsti ir ras praktinių sprendimų.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Kaip jau sakiau, už minėtų teisės aktų vykdymą atsakingos atitinkamos nacionalinės institucijos ir manau, kad ir kokie kritiški galime būti Europos institucijų atžvilgiu, taip pat turime atminti, kad mūsų veikla grindžiama subsidiarumo principu ir kad yra sričių, į kurias Komisija neturi teisės tiesiogiai kištis.
Būtų labai tinkama šiuo atžvilgiu pabrėžti valstybių narių atsakomybę, bet šiaip, manau, turime gerą naujieną, nes Parlamento vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas (angl. IMCO) šiuo metu rengia pranešimą savo iniciatyva dėl vartotojų apsaugos, kurio pranešėja yra Anna Hedh. Kaip sutarta paskutiniame šio komiteto posėdyje, šis pranešimas savo iniciatyva apims ir vartojimo rinkos įvertinimą, ir klausimus, susijusius su minėtų teisės aktų vykdymu, dėl kurio Komisija 2009 m. liepos 2 d. paskelbkomunikatą.
Mes stengiamės užtikrinti teisės aktų vykdymą, bet be valstybių narių pastangų tai bus sunku pasiekti. Bet aš tikrai pripažįstu, kad problema rimta - patikėkite, man ši padėtis taip pat kelia rūpestį, nes gaunu daug skundų, bet negaliu pasiūlyti praktinių problemos sprendimų ir išspręsti jos už valstybes nares.
Seán Kelly
Pirmą savo kadencijos dieną atvykau į Parlamentą Frankfurte išnuomotu automobiliu. Degalų bakas buvo pilnas ir pripildytas automobilių nuomos įmonės sąskaita, bet turėjau grąžinti automobilį taip pat su pilnu degalų baku. Ši tvarka yra aiški ir tinkamiausia. Ar gali Komisija užtikrinti ar rekomenduoti, kad būtent tokia tvarka būtų taikoma visoje Europos Sąjungoje? Tokia tvarka yra sąžininga, skaidri ir tinkama.
Malcolm Harbour
Tai sritis, kurią asmeniškai aptariau su automobilių nuomos įmonėmis. Šioje srityje yra ir kitų problemų: iš vartotojų reikalaujama sumokėti netikėtai dideles žalos atlyginimo sumas, o automobilių techninbūklnėra tikrinama. Taigi norėčiau sužinoti, ar Komisijos narsutinka, kad pagal Paslaugų direktyvos nuostatas dėl tarpvalstybinio paslaugų teikimo valstybės narės tiesiogiai skatinamos remti tinkamas profesinės etikos taisykles paslaugų teikimo tarpvalstybiniu mastu srityje. Man atrodo, kad tai būtent ta sritis, kurioje turėtume skatinti valstybės nares, galbūt tarpininkaujant Komisijai, kartu su automobilių nuomos įmonėmis parengti profesinės etikos taisykles, kurias turėtų pasirašyti garbingi automobilių nuomos verslo valdytojai ir kurios apimtų čia mano kolegų keliamus klausimus, taip pat kitus su vartotojų apsauga susijusius svarbius klausimus.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Manau, kad tai viena iš svarbiausių minčių, kurią turėsime išplėtoti ateityje. Pirma, Paslaugų direktyva labai svarbi, nes nėra abejonių, kad mūsų ekonomika ir gyvenimas labai priklauso nuo paslaugų, tad negalime leisti, kad blogos reputacijos įmonės sugadintų viso sektoriaus įvaizdį.
Turime kovoti su netinkamai vykdoma veikla ir visais atvejais užtikrinti vartotojų apsaugą. Bet, est modus in rebus, iš tikrųjų turime aiškiai apibrėžti valstybių narių ir Komisijos atsakomybės ribas.
Turime valstybės institucijų tinklą, kuriam tarpininkaujant atliekame visą šį "šlavimo" darbą valstybėse narėse. Jei turėsime kažką panašaus į profesinės etikos taisyklės, apie kurias kalbėjo M. Harbour, nustatę šių taisyklių ar teisės aktų dėl nesąžiningos komercinės veiklos pažeidimo faktą, vartotojų centrui ir atitinkamai valstybės institucijai valstybėje narėje galėsime rekomenduoti patikrinti visą automobilių nuomos paslaugų sektorių ir "išvalyti" rinką.
Tą patį padarėme oro transporto bendrovių, parduodančių bilietus internetu, atžvilgiu, tų pačių priemonių ėmėmės taip pat siūlomų skambučio tonų ir elektroninių prekių rinkoje. Kodėl negalėtume pasistengti padaryti panašų "valymą" ir automobilių nuomos sektoriuje?
Tema: Veiksmų programa, pagal kurią siekiama mažinti administracinę naštą ES
2007 m. sausio mėn. Komisija pradėjo veiksmų programą, pagal kurią siekiama mažinti administracinę naštą Europos Sąjungoje, kad būtų nustatytos su ES teisės aktais susijusios administracinės išlaidos ir iki 2012 m. administracinnašta būtų sumažinta 25 proc. Ši programa finansuojama pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą.
Kaip Komisija įvertino iki šiol pasiektą pažangą įgyvendinant minėtąją veiksmų programą ir jos poveikį Europos įmonių konkurencingumui?
Günter Verheugen
Pone G. Papastamkai, šiuo klausimu suteikėte man galimybę papasakoti jums labai džiuginančią sėkmės istoriją. Veiksmų programa, pagal kurią siekiama mažinti administracinę naštą ES, yra vienas iš geresnės teisėkūros programos ramsčių. 2006 m. pavasarį pirmą kartą užsiminiau apie savo ketinimus iki 2012 m. sumažinti su ES teisės aktais susijusią Europos įmonių patiriamą biurokratinę naštą 25 proc. ir pasakiau, kad Komisija iki 2009 m. pabaigos būtinai turės pateikti reikiamus pasiūlymus.
Komisija ne tik pateikpasiūlymus, bet padardar daugiau. Šį darbą ji atliko remdamasi visos Europos mastu nustatyta kiekybine administracinės naštos išraiška. Bet kas gali pasakyti, kad sumažino išlaidas 25 proc., kai nežinomi tikslūs biurokratinių Europos išlaidų skaičiai. Todėl atlikome iki šiol neregėto masto kiekybinį tyrimą, kuriuo siekėme nustatyti įmonių patiriamas faktines išlaidas, susijusias su Europos teisės aktais ir jų įgyvendinimu (išlaidas, susijusias su dokumentacija, statistika, informacija ir pan.).
Tyrimo rezultatai buvo lygiai tokie, kokių tikėjomės. Europos įmonės su ES teisės aktais susijusiai veiklai išleidžia 124 mlrd. EUR per metus, o tai sudaro pusę visų Europos įmonių patiriamų biurokratijos išlaidų. Kitaip sakant, 50 proc. šių išlaidų "generuojama" čia, Strasbūre arba Briuselyje.
Dėl to, ką rašo Jungtinės Karalystės spauda ir ką kalba EP nariai iš Jungtinės Karalystės, noriu pridurti ir konkrečiai pasakyti, kad būtų visiškai neteisinga daryti išvadas, jog šios išlaidos, siekiančios 124 mlrd. EUR, atsiranda dėl pačios vidaus rinkos. Jei neturėtume šių europinių taisyklių, visose šiose srityse turėtume 27 skirtingus nacionalinių taisyklių rinkinius ir Europos įmonių patiriama našta - jei jos dalyvauja bendroje vidaus rinkoje - būtų daug didesnė. Noriu tai aiškiai, net primygtinai pabrėžti, nes man jau nusibodo klausytis visiškai neteisingų kalbų apie išlaidas, susijusias su vidaus rinka, skleidžiamų kai kuriose Europos žiniasklaidos priemonėse. Tačiau mes manome, kad ši suma, t. y. 124 mlrd. EUR, yra per didelė, bet įgyvendinę geresnės teisėkūros programą galėsime patobulinti savo teisėkūrą ir kartu sumažinti susijusias išlaidas.
Taigi Komisija pateiktinkamus pasiūlymus, nes jie davgerų rezultatų. Pateiksiu jums kelis skaičius. Priemonės, kurias teisės aktų leidėjai jau priėmė, - taigi jos jau galioja, - padeda per metus sumažinti Europos įmonių biurokratinę naštą 7 mlrd. EUR. Komisijos pasiūlytos priemonės, kurių teisės aktų leidėjai dar nepriėmė, padėtų sutaupyti 31 mlrd. EUR. Komisija šiuo metu rengia papildomus pasiūlymus, kurie netrukus bus pateikti, ir šios priemonės galės padėti sutaupyti dar 2 mlrd. EUR, taigi visas taupymo potencialas sudaro per 40 mlrd. EUR per metus. Jei teisės aktų leidėjai iš tikrųjų priimtų visas šias priemones, galėtume sumažinti administracinę naštą daugiau kaip 25 proc.
Baigdamas dar noriu pridurti, kad programa įgyvendinama pagal atitinkamas nacionalines programas visose valstybėse narėse. Džiaugiuosi galėdamas pranešti jums, kad visose 27 valstybėse narėse jau veikia palyginamos programos. Tačiau turbūt nenustebsite išgirdę, kad iki šiol nvienai valstybei narei dar nepavyko pasiekti tų labai sėkmingų rezultatų, apie kurių galimybę priėmus siūlomas ES priemones turėjau progą šiandien jums papasakoti.
Georgios Papastamkos
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, spalio 22 d. patvirtintoje Komisijos veiksmų programoje, be kitų dalykų, kalbama apie labai mažų įmonių atleidimą nuo apskaitos reikalavimų. Mano nuomone, Komisijos nary, yra svarbesnių teisinio, administracinio ir finansinio pobūdžio kliūčių. Tik visai nedaug labai mažų įmonių turi kažką bendra su tarpvalstybine verslo veikla, bet yra daug daugiau tokių, kurios turi pateikti daug dokumentų, patvirtinančių savo buhalterio spaudo tikrumą, kad galėtų įrodyti savo veiklos skaidrumą ir gauti banko paskolas. Norėčiau išgirsti jūsų atsakymą į šį konkretų, bet labai ypatingą klausimą.
Günter Verheugen
Pone G. Papastamkai, jums turbūt žinoma mano asmeninnuomonė, kuri, tiesą sakant, yra net šiek tiek radikalesnnei jūsų. Mano labai tvirta nuomone, labai mažos įmonės, nedalyvaujančios vidaus rinkoje, yra visiškai ne mūsų - ne Europos teisės leidėjų ir ne Komisijos - rūpestis.
Tačiau, pone G. Papastamkai, jums žinoma, kad jūs ir aš šiuo atžvilgiu esame mažuma. Kiekvieną kartą dalyvaudamas šių rūmų posėdžiuose, išgirstu, ypač per klausimų valandą, įvairių pasiūlymų dėl mažųjų ir labai mažų įmonių. Kitaip sakant, pone G. Papastamkai, jums teks paplušėti, kad įtikintumėte kitus.
Tačiau įtraukdama į savo teisės aktų ir politikos poveikio vertinimo metodiką poveikio MVĮ tyrimą, t. y. metodą, skirtą tikrinti poveikį mažosioms ir vidutinėms įmonėms, Komisija pasirūpino užtikrinti, kad vertinant priemonių poveikį, mažosioms, vidutinėms ir labai mažoms įmonėms būtų skiriamas ypatingas dėmesys, taip pat, kai tai įmanoma, atsižvelgiama į principą dėl labai mažų įmonių atleidimo nuo taisyklių.
Šiuo atžvilgiu pateiksiu vieną aktualų pavyzdį. Komisija pasiūlė, kad labai mažoms įmonėms nebūtų taikomi Europos reglamentų dėl finansinės atskaitomybės reikalavimai. Ši priemonleistų sutaupyti 7 mlrd. EUR per metus. Tačiau tenka su apgailestavimu pranešti jums, kad kompetentingas Europos Parlamento komitetas atmetšį Komisijos pasiūlymą ir kad šio klausimo atžvilgiu suburta opozicija - esu tikras, jums žinoma, kas yra to iniciatoriai. Minėtoji priemonyra neabejotinai labai svarbus MVĮ atžvilgiu mūsų vykdomos politikos elementas, kuriuo siekiama sumažinti labai mažų įmonių patiriamą biurokratijos išlaidų naštą.
Tema: Turizmas įsigaliojus Lisabonos sutarčiai
Numatant, kad Lisabonos sutartis įsigalios, ar Komisija galėtų nurodyti, kokius parengiamųjų veiksmų ir kitų iniciatyvų planus yra parengusi, kad sudarytų sąlygas ES kompetencijai turizmo srityje plėtoti pagal Lisabonos sutartį (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 195 straipsnis)?
Ar Komisija galėtų pakomentuoti, kokia yra turizmo politikos ir regioninės plėtros politikos sinergijos plėtojimo galimybė, konkrečiai kalbant apie geografiškai atokius ir ekonomiškai menkiau išsivysčiusius ES regionus?
Günter Verheugen
Pone S. Kelly, kalbant griežtai teisiniu požiūriu, Lisabonos sutartyje ši sritis vertinama kitaip, ta prasme, kad turizmas joje priskiriamas Bendrijos trečiojo lygmens kompetencijai, kitaip sakant, Bendrija gali imtis veiksmų, papildančių valstybių narių vykdomą veiklą, bet negali siūlyti priimti šioje srityje Bendrijos lygmeniu suderintų teisės aktų. Praktiniu požiūriu, įgyvendinant Lisabonos sutartį status quo nepakis, nes prieš kelerius metus savanoriško valstybių narių bendradarbiavimo pagrindu jau pasiekėme viską, kam Lisabonos sutartyje šiuo atžvilgiu dabar suteikiamas teisinis pagrindas. Tai reiškia, kad valstybės narės prieš kelerius metus sutiko su tuo, kad Komisija turizmo politikos srityje atliktų tam tikrą vaidmenį. Iš esmės, kartu su valstybėmis narėmis mums pavyko priimti nemažai konkrečių sprendimų.
Tačiau tai, kad turizmo politika dabar užims savo vietą Europos Sutartyse, reiškia, kad ši sritis mūsų bendroje augimo ir užimtumo skatinimo politikoje įgaus didesnę svarbą. Jei galėčiau, taip sakant, perduoti testamentu ateinančiai Komisijai vieną dalyką nuo savęs, tai būtų būtent tai. Šioje srityje turime didžiulį augimo potencialą ir sumanus protingas valstybių narių ir Bendrijos institucijų bendradarbiavimas padėtų šį potencialą geriau realizuoti. Nėra jokių abejonių, kad turistams iš viso pasaulio Europa tebėra patraukliausia kelionės tikslo vieta. Tačiau privalome spręsti klausimus, susijusius su didžiuliais struktūriniais pokyčiais, su didžiule konkurencija, ypač ateinančia iš Azijos. Privalome pašalinti visas kliūtis ir užtikrinti, kad Europa ir toliau liktų populiariausia turistų kelionės tikslo vieta pasaulyje.
Jei paklaustumėte manęs, koks, mano nuomone, yra svarbiausiais reikalavimas, atsakyčiau, kad visi turizmo organizatoriai - regionai, valstybės narės ir Bendrijos institucijos - privalo dėti daugiau pastangų, kad žodis "Europa", kaip "firmos ženklas" ir kokybės etalonas turizmo srityje, taptų labiau žinomas visame pasaulyje. Padarėme pirmuosius žingsnius šia kryptimi, bet manau, kad šiuo atžvilgiu dar galima padaryti gerokai daugiau. Atsižvelgdamas į Lisabonos sutartimi ir jos įtraukimu į turizmo politiką siunčiamą aiškų politinį ženklą, tikiuosi, kad čia, Parlamente, Taryboje ir Komisijoje matysime aktyvesnę esamų galimybių skatinti Europos turizmą ir didinti jo matomumą realizaciją. Mano giliu įsitikinimu, turizmas yra ta sritis, kuri gali labai prisidėti prie ekonomikos augimo skatinimo ir kuri, visų svarbiausia, gali užtikrinti užimtumą kitų praktinių alternatyvų neturinčiuose Europos regionuose, kuriuose tik turizmo sektoriuje gali būti sukurta tikrai gerų darbo vietų.
Seán Kelly
Pradžioje mane nustebino Komisijos nario įžanginės pastabos, bet vėliau jis išaiškino padėtį. Esu labai laimingas, kaip sakKomisijos narys, kad naujoji Komisija galės atlikti savo vaidmenį turizmo politikos srityje. Turime puikią galimybę plėtoti turizmo veiklą būtent Europos Sąjungos lygmeniu ir džiaugiuosi galėdamas dirbti kartu su Komisija ir padaryti viską, ką galime, nes turime išnaudoti šią puikią galimybę. Labai svarbu parodyti, kad Lisabonos sutartis skirta žmonėms, ji suteikia galimybę kurti naujas darbo vietas, ypač turizmo srityje. Taigi esu visiškai patenkintas atsakymu ir papildomų klausimų neturiu.
Jörg Leichtfried
(DE) Kiekvieną kartą Europos lygmeniu diskutuodami dėl turizmo- dabar jau žinau, kad šiuo atžvilgiu ir ateityje nebus pasirinkimo galimybių teisėkūros srityje - susiduriame su didele problema, susijusia su turizmo, transporto ir aplinkos apsaugos sritimis. Kalbu apie Europos mastu nesuderintą atostogų laiką. Turiu klausimą, kurį norėčiau pateikti jums, nes turite didelę patirtį kaip ilgametis Komisijos narys: ar matote galimybių ateityje Europos mastu suderinti atostogų laiką, - gal pradžioje tai nebūtų privaloma, - kad pirmiausia bent būtų pabandyta sutvarkyti šį chaosą, kurį šiandien turime, kai atostogos visur prasideda vienu metu, visada staiga šeštadienį. Gal galima būtų eiti atostogų pagal lankstesnį tvarkaraštį, kad bendras vaizdas galėtų būti šiek tiek suderintas?
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, noriu pateikti papildomų klausimų ir manau, kad galėsite į juos atsakyti, nes tai, apie ką noriu paklausti, iki šiol jūsų pateiktuose atsakymuose taip pat patvirtinta. Visuotinekonomikos krizneigiamai paveikir turizmo sektorių. Todėl atsižvelgdamas į turizmo svarbą Europai ir kai kurioms šalims, pvz., Graikijai, iš kurios esu kilęs, norėčiau paklausti jūsų štai ko: pirma, kokių priemonių Komisija ketina imtis, kad būtų sustiprintos ir apsaugotos darbo vietos ES turizmo sektoriuje? Antra, kokių iniciatyvų Komisija ketina imtis, kad būtų sustiprintas vidaus turizmo sektorius Europoje? Ir trečia, kokių priemonių ketinate imtis siekdami pritraukti daugiau turistų ne iš Europos Sąjungos šalių?
Günter Verheugen
Pone J. Leichtfriedai, atsakydamas į jūsų klausimą, pasakyčiau, kad pabandyti visada galima. Pirmininkaujant Austrijai buvo bandyta suderinti atostogų sezono pradžios laiką, bet šios pastangos nebuvo apvainikuotos sėkme. Manyčiau, kad turėtume pabandyti dar kartą, bet pernelyg didelių vilčių dėl šių pastangų sėkmės nepuoselėčiau.
Kai kuriose turizmo regionuose vyraujanti nuomonė, kad įmanoma suderinti atostogų sezono laiką taip, kad šiuose regionuose turizmo veikla galėtų būti vykdoma visu pajėgumu ištisus metus, yra iliuzija ir, beje, šios nuomonės jokiu būdu neparemčiau. Kiekvienas asmuo turi teisę atostogauti tokiu metų laiku, kokiu nori, ir ten, kur gali geriausiai pasiilsėti. Tačiau esate neabejotinai teisus sakydamas, kad kaimyninės šalys turėtų pasiderinti, kad atostogų jose nebūtų išeinama visur ir visada vienu metu. Tai, mano nuomone, visiškai įgyvendinami dalykai, ne tik turizmo politikos požiūriu, bet šiuos klausimus reikėtų spręsti rimtai atsižvelgiant ir į aplinkos apsaugos bei į transporto politiką.
Atsakydamas į klausimą, kurį pateikN. Chountis, norėčiau pasakyti, kad atlikę išsamų ekonomikos krizės poveikio turizmo sektoriui vertinimą ir apklausę 50 000 respondentų iš visos Europos nustatėme, kad žmonės ir toliau keliauja, nes neįsivaizduoja savo atostogų be kelionių, bet keliauja ne taip toli, išleidžia mažiau pinigų ir yra labiau linkę tai daryti savo šalyje. Jie tebereikalauja tų pačių standartų, nors šiuo metu šie standartai suprantami kaip geras paslaugos kainos ir kokybės santykis.
Bet kurios priemonės, kurių Komisija imasi šioje srityje, gali būti tik valstybių narių priemones papildančio pobūdžio. Neturime autonominės europinės politikos per se ir turbūt būtų per daug, jei pradėčiau čia vardyti visą gausybę šioje srityje įgyvendinamų iniciatyvų, kuriomis siekiama garsinti Europą visame pasaulyje, taip pat jos viduje, kaip turistams labai patrauklią kelionės tikslo vietą. Noriu paminėti tik vieną pastaruoju metu labai sėkmingai įgyvendinamą iniciatyvą. Prieš trejus metus pradėjome projektą "Patraukliausios turizmo vietovės" (angl. EDEN), kurį įgyvendinant kasmet rengiami patraukliausios turizmo vietos rinkimo konkursai. Konkursais grindžiama konkurencija skatina Europos turizmo regionus parodyti savo laimėjimus konkrečiose srityse ir per šiuos trejus metus pamatėme, kad Europoje turime visais atžvilgiais puikių turizmo produktų. Tačiau taip pat labai svarbu užtikrinti šių turizmo produktų žinomumą. Būtent todėl sukūrėme interneto portalą, kuriame vieno pelės klavišo spustelėjimu interneto vartotojai visame pasaulyje gali rasti visą turistui aktualią informaciją iš visų valstybių narių.
Tema: Socialinių partnerių dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant užimtumo politiką nacionaliniu ir Europos lygmenimis
Kaip žinoma, dėl ekonomikos krizės intensyvumo ir jos masto kilo sunkių papildomų problemų, susijusių su darbo rinkų ES valstybėse narėse organizavimu ir jų veikimu. Šioms problemoms valdyti nepakanka nacionalinių centrinių vyriausybių galių. Viena iš blogiausių pasekmių, su kuriomis susiduria valstybės narės, - mažėja užimtumas ir didėja su tuo susijęs nedarbo lygis, taip pat esama didžiulių sunkumų siekiant įsteigti naujas nuolatines ir kokybiškas darbo vietas. Be to, dėl šiuo metu vykstančios nacionalinių darbo rinkų veiklos pertvarkos jaučiamos nepalankios pasekmės darbuotojams, kadangi iš tiesų apeinamos kolektyvinės sutartys, vis labiau mažėja darbo užtikrintumas ir blogėja darbo santykiai dėl esamos tendencijos rinktis lankstesnes darbo formas nesuteikiant jokių atitinkamai didesnių darbo užtikrintumo ir saugos garantijų.
Kokia Komisijos pozicija šiuo klausimu? Ar ji ketina aktyviau dalyvauti socialinių partnerių organizacijų veikloje rengiant politiką, kuria siekiama užtikrinti sklandų darbo rinkų formavimą ir jų veiklą, kovą su nedarbu ir siekiama didinti užimtumą nacionaliniu ir Europos lygmenimis?
Vladimír Špidla
Pone pirmininke, ponai, kaip jums žinoma, atsakomybuž politinių priemonių, skirtų kovoti su ekonomikos krize, konkrečiau kalbant, su jos padariniais užimtumo srityje, priėmimą ir įgyvendinimą pirmiausia tenka valstybėms narėms. Nepaisant to, Komisija jau rudenį, krizei tik prasidėjus, ėmėsi įvairių iniciatyvų, kuriomis siekiama sušvelninti finansų ir ekonomikos krizės poveikį darbo rinkai.
Komisijos 2008 m. lapkričio mėn. pateiktame ir Tarybos patvirtintame Europos ekonomikos atkūrimo plane nurodomos problemos, kurias būtina neatidėliotinai spręsti, taip pat raginama daryti investicijas, kurios turėtų duoti ilgalaikės naudos Europos Sąjungai. Šiame plane pabrėžiama integruotos politikos, kurią apibendrina darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų sąvoka ir kuria siekiama apsaugoti Europos piliečius nuo blogiausių krizės padarinių, įgyvendinimo svarba. Šiuo atžvilgiu daug svarbos jame teikiama aktyvesniam lankstumo ir užimtumo garantijų režimų taikymui, profesiniam bedarbių mokymui, darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir geresnio ryšio tarp įgūdžių pasiūlos ir paklausos užtikrinimui, taip pat pabrėžiama paramos labiausiai pažeidžiamiems žmonėms būtinybė. Turime siekti apsaugoti užimtumą, pirmiausia ilgalaikį, o ne konkrečias darbo vietas. Patirtis rodo, kad pagrindiniai veiklos užtikrinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo saugumo garantijų pusiausvyrą tikslai - gebėjimas prisitaikyti prie pokyčių ir skatinti judumą darbo rinkoje - yra nepaprastai svarbūs ekonominio nuosmukio ir vis didėjančio darbo rinkos nestabilumo laikais.
Bendra integruotu požiūriu grindžiama politika leidžia derinti pastangas, kuriomis siekiama sušvelninti krizės padarinius užimtumo sektoriuje ir socialinėje srityje, ir gali padėti užtikrinti pusiausvyrą tarp trumpalaikių priemonių, kaip antai laikinas darbo valandų sutrumpinimas, ir ilgalaikių reformų, susijusių, pvz., su kvalifikacijų tobulinimu ir aktyvesne užimtumo skatinimo darbo rinkoje politika.
Patvirtinę ekonomikos atkūrimo planą, gegužės mėn. surengėme aukščiausiojo lygio susitikimą, kuriame aptarėme padėtį užimtumo srityje. Pagrindiniai šio susitikimo dalyviai parodbendrą norą sušvelninti ekonomikos krizės padarinius ES užimtumo srityje. Atsižvelgdama į tai, Komisija birželio 3 d. priėmkomunikatą "Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje", kuriame nurodtris svarbiausius veiklos prioritetus: išlaikyti esamą užimtumo lygį, sukurti naujų darbo vietų, gerinti kvalifikacijas, mažinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikimą ir didinti galimybes įsidarbinti. Šie trys prioritetai buvo patvirtinti birželio mėn. įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime.
Komisija įsitikinusi, kad ES institucijų ir socialinių partnerių bendradarbiavimas ir socialinių partnerių tarpusavio bendradarbiavimas yra nepaprastai svarbus veiksnys, ypač krizės metu ir kai sprendžiami su restruktūrizavimu susiję klausimai. Socialiniai partneriai atlieka labai svarbų vaidmenį priimant ir įgyvendinant ekonomikos atkūrimo priemones. Vietos lygmeniu šis vaidmuo grindžiamas tradicijomis ir patirtimi, susijusiomis su socialinių partnerių įtraukimu į užimtumo politikos formavimo ir jos įgyvendinimo procesą. Konsultacijos dėl pasiūlytų politikos sričių toliau vyksta ES lygmeniu, pirmiausia trišalio socialinių partnerių dialogo pagrindu. Šiais metais ES institucijų ir socialinių partnerių bendradarbiavimas suintensyvėjo ir tai susiję su pasirengimo pirmiau minėtam aukščiausiojo lygio susitikimui darbu ir birželio 3 d. komunikatu.
Konstantinos Poupakis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, džiaugiuosi, kad jūs irgi, bent taip būtų galima spręsti iš jūsų kalbos, laikote aktyvų socialinių partnerių dalyvavimą išskirtinai svarbia demokratiško ir veiksmingo socialinio dialogo sąlyga, ypač šiuo kritiniu gilėjančios ekonomikos krizės metu, kai mažėja užimtumas, kyla nedarbo lygis, mažėja užimtumo saugumas ir susiduriama su daugybę kitų problemų. Tačiau žinodami, kad iki šiol šis dalyvavimas buvo tik formalus, norėtume sužinoti, ar Komisija ketina imtis konkrečių institucinių priemonių, kad būtų užtikrinta ši svarbi sąlyga dėl aktyvaus socialinių partnerių dalyvavimo ir Europos, ir nacionaliniu lygmenimis, ir parengti atitinkamas Europos Sąjungos gaires.
Vladimír Špidla
Ponios ir ponai, turiu pasakyti, kad nuostata dėl aktyvaus socialinių partnerių vaidmens derybų dėl svarbių socialinių klausimų procese įtvirtinta Sutarties 138 straipsnyje. Komisija visapusiškai atsižvelgia į šią nuostatą ir todėl kai kuriose srityse su socialiniais partneriais pasiekti susitarimai jau yra perkelti ar šiuo metu perkeliami į Europos direktyvas.
Kalbant apie institucines ar teisėkūros priemones, Komisija pasiūlšių derybų pagrindu patvirtintos Direktyvos dėl Europos darbo tarybos, kuria siekiama sustiprinti Europos socialinių partnerių vaidmenį, ypač derantis dėl restruktūrizavimo daugiašaliu lygmeniu, pakeitimą. Komisija taip pat remia visų šių svertų panaudojimą veiksmingai įsikišant į darbo rinką. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Komisija aktyviai veikia tarptautinių organizacijų lygmeniu skatindama ir remdama TDO pagrindinių susitarimų ir konvencijų taikymą ir visuotiniu, ir, žinoma, Europos lygmeniu. Bet kokiu atveju per šios Komisijos kadenciją buvo padaryta pažanga bendradarbiavimo su socialiniais partneriais srityje ir esu tikras, kad ši pažanga bus tęsiama, nes, kaip jau sakiau, diskusija su socialiniais partneriais yra Sutarties dalis ir ypatinga Europos teisės savybė, kurią laikau nepaneigiama pažanga.
Georgios Toussas
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nary, ES strategija užimtumo srityje - tai naujas paketas dėl kapitalistinių pertvarkų, kuriomis siekiama užtikrinti ir padidinti kapitalo pelną dar labiau išnaudojant darbininkus. Baimir beviltiškumas bedarbių, moterų ir jaunimo gretose ir didėjantis pelnas kapitalo pusėje. Ar turite ką pasakyti, Komisijos nary, bedarbiams, tiems, kurie 4-5 metus dirbo valstybės ir privačiajame sektoriuje pagal lanksčią, laikiną ir saugaus užimtumo neužtikrinančią sistemą, pagal taip išliaupsintas stažuotes, o dabar gavo pranešimus dėl atleidimo iš darbo? Ar turite ką pasakyti moterims, kurioms sakoma, kad jų išėjimo į pensiją amžius bus padidintas nuo penkerių iki septyniolikos metų, kaip kad ketinama padaryti Graikijoje, motyvuojant tokį sprendimą būtinybe užtikrinti lyčių lygybę?
Vladimír Špidla
Europos užimtumo politikos klausimu norėčiau pasakyti, kad prieš krizę užimtumo lygis Europoje buvo pasiekęs rekordinį lygį. Tam tikru mastu šį aukštą lygį padėjo pasiekti Europos vykdoma užimtumo darbo rinkoje skatinimo politika. Atsakydamas į jūsų klausimus dėl Sutartyje numatytos socialinio draudimo ir socialinės apsaugos sistemos, norėčiau pasakyti, kad už šias sistemas atsakingos valstybės narės.
Bernd Posselt
(DE) Norėčiau tik padėkoti Komisijos nariui, kadangi tai paskutinis jo pasirodymas prieš mus, už visą darbą, kurį jis atliko. Apgailestauju, kad jis daugiau negrįš, ir norėjau apie tai oficialiai čia pasakyti. Mūsų nuomondažnai skyrėsi, bet jis buvo geras Komisijos narys.
Pirmininkas
Ačiū už šią pastabą, pone B. Posseltai. Šį vakarą susilaikiau nuo tokių pastabų kitų Komisijos narių atžvilgiu. Negali būti visiškai tikras - gal jų kadencija bus pratęsta dar keliomis savaitėmis!
Atsiprašau kolegų, kurie parodpagarbumą dalyvaudami čia, bet kurių klausimai nebuvo priimti.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
