2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos - 2006 m. Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - bendros diskusijos:
dėl Caroline Lucas pranešimo Tarptautinės prekybos komiteto vardu dėl 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos 2006 (11964/2007 - C6-0326/2007 - ir
dėl Helmuth Markovo žodinio klausimo - B6-0458/2008) Tarptautinės prekybos komiteto vardu 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos komisijai.
Caroline Lucas
pranešėja. - Gerb. pirmininke, leiskite man iš pradžių padėkoti kolegoms iš Tarptautinės prekybos komiteto ir Teisės reikalų komiteto už jų puikų bendradarbiavimą rengiant mano pranešimą 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos klausimu. Parodytas platus politinis sutarimas, atsižvelgiant į didžiulę su miškais, mediena ir prekyba susijusio klausimo svarbą, yra labai raminantis.
Gal jau pastebėjote, kad nuo to laiko, kai šis susitarimas buvo pirmą kartą perduotas svarstyti Parlamentui, iki šio vakaro diskusijų praėjo beveik metai. Žinoma, tai nereiškia, kad Tarptautinės prekybos komitetas nelaiko šio klausimo svarbiu, veikiau tą sąlygojo mūsų požiūris, kad šis susitarimas reikalauja Parlamento pritarimo, bet ne paprastos konsultacijos, ir kita ne mažiau svarbi priežastis, kad tam tikrais susitarimo aspektais mes turime tvirtą ir konkrečią nuomonę, į kurią, mūsų nuomone, turėtų būti atsižvelgta.
Tarptautinės prekybos komiteto pirmininkas H. Markov toliau smulkiai paaiškins, kokias procedūrines pastangas mes dėjome, kad Parlamentui šio dokumento atžvilgiu būtų skirtas svarbesnis vaidmuo, taip pat, esu tikra, paminės apie tai, kad Tarybos, kuri vilkino šio klausimo svarstymą ir galiausiai jį atmetė, atsakas mus labai nuvylė.
Minėjau, kad Parlamentas kai kuriais šio susitarimo klausimais turi tvirtą ir konkrečią nuomonę. 2006 m. susitarimas neabejotinai daug tobulesnis už ankstesnįjį, pasirašytą prieš 20 metų, kuris buvo paskelbtas kaip susitarimas, skatinantis tiek prekybą, tiek ir tvarų valdymą, tikrovėje labiau naudingas prekybos plėtojimui, bet ne tvariam valdymui užtikrinti. Galbūt tai paaiškina, kodėl viena iš pagrindinių susitarimą pasirašiusiųjų šalių, Indonezija, negrąžinamai prarado beveik tris ketvirčius savo miškų ir kodėl pusvisos miško ruošos veiklos tokiuose regionuose kaip Amazonės ir Kongo baseinas ir Pietryčių Azija tebėra vykdoma neteisėtai.
Taigi kadangi naujasis susitarimas yra tobulesnis už ankstesnįjį ir todėl mes siūlome Bendrijai paramą jį ratifikuojant, mūsų pozicija turėtų būti suprantama kaip labai nenoromis duodamas pritarimas netinkamam susitarimui. 2006 m. Tarptautiniame susitarime dėl atogrąžų medienos labai stinga to, kas reikalinga, kad būtų sprendžiama tropinių miškų nykimo problema. Pvz., pagrindinis dėmesys susitarime tebeteikiamas tarptautinės prekybos plėtrai skatinti, tuo tarpu apie tvarų valdymą užsimenama tik vėliau ir tik keliais žodžiais. Be to, jei panagrinėsime Tarptautinės atogrąžų medienos organizacijos balsavimo sistemą, pamatysime, kad daugiausia balsų joje turi šalys gamintojos, kurių medienos eksporto apimtys didžiausios, ir šalys, labiausiai priklausomos nuo importo. Kitaip tariant, nepaisant visos retorikos apie tvarų valdymą, sistema tebetarnauja tų, kurių prekybos apimtys didžiausios, naudai.
Taigi savo pranešime reikalaujame, kad Komisija jau dabar pradėtų rengtis kitam derybų ratui, kad naujasis susitarimo tekstas būtų daug tobulesnis. Ar Parlamentas pritars naujajam susitarimo tekstui priklausys nuo to, ar prioritetiniais tikslais jame bus nustatyta atogrąžų miškų apsauga ir tvarus valdymas, o prekyba atogrąžų mediena bus skatinama tik tiek, kiek tai atitinka prioritetinius tikslus. Vadinasi, Taryba turėtų pasiūlyti tinkamus finansavimo mechanizmus šalims, kurios bus pasirengusios apriboti savo medienos eksportą ir iš esmės pertvarkyti balsavimo sistemą renkant Tarptautinės atogrąžų medienos tarybos narius.
Bet mes turime dar vieną reikalavimą Komisijai ir jis susijęs su ilgai lauktu teisėkūros pasiūlymu dėl papildomų priemonių kovojant su neteisėta miško ruošos veikla. Tą būtina padaryti nedelsiant. Pasiūlymą pradėta rengti metų pradžioje, o balsavimas Komisijoje turėjo vykti gegužės mėn., bet šis terminas buvo pakartotinai atidėtas dėl, kaip suprantame, medienos pramonės atstovų spaudimo. Visa tai vyksta nepaisant daugelio Parlamento politinių frakcijų pritarimo šiam teisėkūros pasiūlymui. Paskutiniais mūsų turimais duomenimis, dėl pasiūlymo Komisijos narių kolegija planuoja balsuoti spalio 15 d. - būčiau dėkinga, jei kas nors tą patvirtintų - ir aš paraginčiau Komisijos narius nusiteikti šiam darbui rimtai ir atsakingai, nes miškų iškirtimo problema - didžiulės svarbos klausimas ir vienas iš klausimų, rūpinčių visam Parlamentui. Aš nekantriai laukiu iš Komisijos šiandien tvirto ir optimistinio atsako.
Helmuth Markov
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, ponai ir ponios, džiaugiuosi, kad šiandien turime galimybę aptarti Tarptautinį susitarimą dėl atogrąžų medienos.
Atsižvelgiant į būtinybę spręsti klimato kaitos problemą, palaikyti biologinę įvairovę ir apsaugoti vietos bendruomenių gyventojų žmogaus teises, klausimas dėl atogrąžų miškų apsaugos ir tvaraus valdymo tampa vis svarbesnis. Todėl Tarptautinės prekybos komiteto nuomonė, kad būtina turėti tarptautinį susitarimą, plačiai palaikoma. Tačiau, kaip mūsų pranešėja C. Lucas jau paminėjo - ta proga norėčiau nuoširdžiai jai padėkoti už puikų pranešimą - iškilo tam tikrų abejonių, ar šis susitarimas yra pakankamai tinkamas, ar atogrąžų miškų iškirtimo problema būtų sprendžiama rimtai. Vykdant miškų ruošos veiklą, kiekvienas metais visiškai iškertama trylika milijonų hektarų atogrąžų miškų. Dėl su miškų kirtimų susijusių priežasčių pasaulyje išskiriama apie 20 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų išlakų.
Tai, kad nuo to laiko, kai susitarimo tekstas buvo pirmą kartą pateiktas Parlamentui, iki šiandienių diskusijų šio susitarimo klausimu plenarinėje sesijoje praėjo metai, iš tikrųjų jokiu būdu nereiškia, kad Tarptautinės prekybos komitetas norėjo vilkinti šias diskusijas ar neskyršiai problemai pakankamai dėmesio. Tikroji priežastis, kodėl praėjo toks ilgas laikas, yra ta, kad mūsų nuomone, tiksliau kalbant, Teisės reikalų komiteto nuomone, šio susitarimo atžvilgiu būtina taikyti Parlamento pritarimo, ne tik konsultacijų procedūrą. Ta proga turėčiau padėkoti pranešėjai M. Panayotopoulos-Cassiotou ir Teisės reikalų komiteto pirmininkui G. Gargani už suprantamą ir greitą su teisiniu pagrindu susijusių klausimų išaiškinimą.
Atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę, Europos Parlamento Pirmininkas H. G. Pöttering sausio mėn. raštu kreipėsi į Tarybos generalinį sekretorių paaiškindamas, kad šiuo susitarimu, mūsų nuomone, nustatoma konkreti institucinstruktūra, todėl pagal EB steigimo sutarties 300 straipsnio 3 dalies 2 punkto nuostatas būtina taikyti Parlamento pritarimo procedūrą. Deja, atsakymą į šį laišką Taryba pateiktik 2008 m. gegužės 23 d. Atsakyme - iš viso tik keturios pastraipos - nebuvo pateikta jokių teisinio pobūdžio argumentų ar kitų motyvų, paaiškinančių Tarybos sprendimą atmesti Parlamento prašymą. Būtent tokiomis aplinkybėmis Tarptautinės prekybos komitetas patvirtino C. Lucas pranešimą - žodinį klausimą ir atitinkamą rezoliuciją, dėl kurių dabar diskutuojame.
Todėl aš norėčiau pabrėžti ne tik paties susitarimo ir kovos su klimato kaita svarbą, bet ir pakalbėti klausimais, susijusiais su Parlamento teisėmis ir prerogatyvomis. Pagal galiojančias ES sutartis, Parlamentas beveik neturi jokios kompetencijos tarptautinių susitarimų srityje, išskyrus susitarimus, nurodytus Steigimo sutarties 300 straipsnio 3 dalies 2 punkte. Konkrečios institucinės struktūros sukūrimas, kaip kad šiuo atveju, yra dažniausiai nurodomas pagrindas taikyti Steigimo sutarties nuostatas ir Parlamento pritarimo procedūrą pasirašant ekonominės partnerystės susitarimus tarp ES ir AKR šalių ir galimus susitarimus tarp Korėjos arba Indijos ir Pietryčių Azijos valstybių, kas, savo ruožtu, yra ypač svarbu kovojant su miškų iškirtimu.
Kodėl mums taip svarbu, kad būtų taikoma Parlamento pritarimo procedūra? Mes to siekiame todėl, kad mums rūpi nuodugniai apsvarstyti šį klausimą Parlamente Europos piliečių vardu, taip užtikrinant didesnį susitarimų teisėtumą ir pripažinimą visuomenėje. Todėl Taryba ir Komisija iš tikrųjų taip pat turėtų būti suinteresuotos šiuo atveju įtraukti Parlamentą į teisėkūros procesą.
Atsižvelgdamas į visuomenės susidomėjimą biologinės įvairovės išsaugojimo ir kovos su klimato kaita klausimais, tikiuosi, kad Komisija dabar patenkins bent jau vieną mūsų prašymą teikti metines Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos įgyvendinimo ataskaitas, kuriose taip pat būtų nurodyta jo sąveika su dvišaliais susitarimais.
Jacques Barrot
Gerb. pirmininke, ponai ir ponios, norėčiau visų pirma padėkoti C. Lucas už pranešimą, kuriame atkreipiamas dėmesys į neatidėliotiną būtinybę spręsti atogrąžų miškų naikinimo problemą.
2006 m. pasirašytas susitarimas, nepaisant visų jo trūkumų, yra svarbus žingsnis einant šia kryptimi. Susitarimas tik prisidės prie tikslų, kuriuos jūs taip teisingai ginate savo pranešime, įgyvendinimo. Šiame susitarime, lyginant su ankstesniuoju, pasirašytu 1994 m., labiau atsižvelgiama į aplinkos apsaugos ir socialinius aspektus. Aišku, Tarptautinatogrąžų medienos organizacija (TAMO) negali vien savo jėgomis padaryti galą miškų niokojimui ir neteisėtai miškų ruošos veiklai, nes pagrindines priežastis, dėl ko miškai yra niokojami ir iškertami, dažniausiai lemia išorės, su miškininkystės ūkiu nesusiję veiksniai. Tai gali būti, pvz., nuolatinis ar laikinas miškų pakeitimas dirbamąja žeme, santykinai žemas miškininkystės veiklos pelningumas lyginant su veikla pagal kitą žemės naudojimo paskirtį arba tiesiog skurdas. Tokiomis sudėtingomis sąlygomis šiai organizacijai pavyko tapti vienu iš svarbiausių žaidėjų, kurie imasi praktinių priemonių gerinant tvarų atogrąžų miškų tvarkymą. Todėl šios pastangos vertos Bendrijos dėmesio ir palaikymo.
Komisija išnagrinėjo klausimus, susijusius su šio susitarimo teisiniu pagrindu, ir priėjo išvadą, kuriai pritaria Taryba ir valstybės narės, laikytis savo pradinio pasiūlymo. Prioritetinis uždavinys šiandien - baigti procedūrą, kad naujasis tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos galėtų pradėti galioti 2009 m.
Manau, kad užuot kartojus teisinius tokio sprendimo argumentus, labiau vertėtų aptarti kitus klausimus, nagrinėjamus jūsų pranešime, ir atsakyti į klausimą, kurį pateikH. Markov.
Aš tik dar norėčiau pridurti, kad nėra jokio formalaus ryšio tarp Tarptautinio atogrąžų medienos susitarimo ir kitų susitarimų, pvz., Jungtinių Tautų pagrindų konvencijos dėl klimato kaitos, Jungtinių Tautų biologinės įvairovės konvencijos ir dvišalių susitarimų dėl Miškų įstatymo vykdymo, valdymo ir prekybos veiksmų plano (angl. FLEGT). Iš esmės, šie susitarimai labai skiriasi jų pasirašiusiųjų valstybių, turinio, taikymo srities ir organizacijos požiūriu. Tarp šių skirtingų susitarimų bendra yra tik tai, kad pokyčiai, pasiekti įgyvendinant šiuos procesus, skatina diskusijas ir iniciatyvas kitose pasaulio dalyse, taip pat tai, kad šie skirtingi procesai gali generuoti sinergiją. Įgyvendindama visus šiuos susitarimus, Europos Sąjunga siekia pasinaudoti didžiuliu prekybos poveikiu tvariam vystymuisi, pvz., užtikrindama paramą daugiašaliams susitarimams ir nacionalinei teisėkūrai aplinkos apsaugos srityje.
Komisija, žinoma, pasirengusi teikti Tarybai ir Parlamentui TAMO veiklos ataskaitas, bet aš vis tik norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad ši organizacija pati skelbia savo metines veiklos ataskaitas. Todėl galime vadovautos jomis, o Komisija, jei būtina, yra pasirengusi teikti papildomą informaciją. Dėl Miškų įstatymo vykdymo, valdymo ir prekybos veiksmų plano, Tarybos reglamente jau nustatyta, kad Komisija privalo teikti metines ataskaitas dėl licencijų sistemos veikimo.
Tai visa informacija, kurią galiu pateikti jums. Kadangi Komisijos narys G. Michell yra išvykęs ir negali dalyvauti diskusijose šį vakarą, nors čia yra nemažai jo personalo atstovų, esu asmeniškai įgaliotas perduoti jam visas šioje diskusijoje išsakytas mintis ir pastabas, susijusias su daugelio šalių, ypač Afrikos, vystymosi klausimu.
Todėl norėčiau nuoširdžiai padėkoti šiems Rūmams, C. Lucas ir H. Markovui už visą jų sunkų darbą. Dabar įdėmiai klausysiuosi, kokias pastabas pateiks kalbėtojai.
Georgios Papastamkos
Gerb. pirmininke, Tarptautinės prekybos komiteto pirmininkas H. Markov, kalbėdamas pranešėjos M. Panayotopoulos-Cassiotou ir Teisės reikalų komiteto vardu, minėjo teisinius šio klausimo, kuriuo šiandien diskutuojame, aspektus. Kaip jums žinoma, 2007 m. gruodžio 19 d. posėdyje Teisės reikalų komitetas pateiksavo nuomonę dėl pasiūlymo priimti Tarybos rezoliuciją teisinio pagrindo. Šią rezoliuciją 2006 m. Tarptautinį susitarimo dėl atogrąžų medienos atžvilgiu Europos bendrijos vardu priėmKomisija.
Pasiūlytą teisinį pagrindą sudaro EB steigimo sutarties 133 ir 175 straipsniai kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmuoju papunkčiu ir 300 straipsnio 3 dalies pirmuoju papunkčiu.
Europos Parlamento Teisės reikalų komitetas nutarpasiūlyti šio teisinio pagrindo pakeitimą, kad nuoroda būtų daroma į 300 straipsnio 3 dalies antrąjį papunktį. Tam būtinas Europos Parlamento pritarimas, o ne paprasta konsultacija.
Komisijos nuomonišsiskyrir ji toliau laikosi pasiūlyto teisinio pagrindo. Teisės reikalų komitetas argumentuoja savo sprendimą pakeisti teisinį pagrindą teigdamas, kad tai yra atvejis, kai organizuojant bendradarbiavimo pagal tarptautinį susitarimą procedūras sukuriama konkreti institucinstruktūra.
Zbigniew Zaleski
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, mediena - vertinga statybos medžiaga, pasižyminti nežalingu poveikiu žmogaus sveikatai ir praktinėmis savybėmis, ir nors jos savybės atsparumo ugniai požiūriu yra šiek tiek prastenės, paklausa medienai vis auga. Trumpiau tariant, mediena - labai paklausi ir patraukli prekė, dažnai esanti pagrindiniu šalies eksportuojamu produktu. Atogrąžų mediena, gaunama miškuose, paplitusiose tik siauroje geografinėje juostoje, yra dar patrauklesnprekė, dažnai pagaminta vykdant neteisėtą veiklą, niokojančią mišką ir darančią žalą visai ekosistemai.
Taigi prieš mus iškilo dilema: viena vertus, mediena mums reikalinga kaip statybos medžiaga, kita vertus, būtina apsaugoti atogrąžų miškus. Jei ir toliau nebus tinkamai ir racionaliai kontroliuojama, kaip naudojami miškų ištekliai, tai turės katastrofiškų padarinių ne tik aplinkai, bet ir demografinei situacijai. Išnykus miškams, išnyks augalija, gyvūnija ir galiausiai žmonija. Tarptautiniai susitarimai būtini, bet šiuo atžvilgiu greičiausiai svarbiau suprasti, kad būtina užtikrinti racionalų miškų tvarkymą. Jei to nebus, sunaikinsime nepakeičiamą gamtos dalį. Būsime griovėjais, o ne protingais valdytojais.
Apibendrindamas norėčiau pasakyti, kad remiu pasiūlymą pratęsti šį susitarimą (turėdamas galvoje taip pat galimybę jį toliau tobulinti), kuris, nors tik iš dalies, reguliuoja laisvą ir teisingą - kitaip tariant, "sąžiningą" - prekybą mediena ir kartu gali būti miško išteklių naudojimo modeliu kituose regionuose - kalbu apie Sibiro miškus, apie kuriuos, gerb. Komisijos nary, šiuo metu labai mažai kalbama, arba Amazonės miškus, apie kuriuos kalbama dar mažiau, ir kitus miškų požiūriu vertingus pasaulio regionus.
David Martin
PSE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau visų pirma pasakyti, kad Socialistų frakcija sveikina Caroline Lucas parengus puikų pranešimą, iš tikrųjų remia šį pranešimą ir balsuos už visus jos siūlomus pakeitimus.
Aš džiaugiuosi, kad pakeistame Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos tekste labiau pabrėžiamas tvarus valdymas - pvz., sprendžiant neteisėtos miško ruošos veiklos problemą - ir suniokotų miškų atkūrimas ir apsauga. Kaip minėjo kiti kalbėtojai, atogrąžų miškų išsaugojimas yra labai svarbus išlaikant biologinę įvairovę ir kovojant su klimato kaita, nes, kaip visi puikiai žinome, atogrąžų miškai atlieka svarbiausią vaidmenį pašalinant anglies dioksidą iš atmosferos. Dėl su miškų kirtimu susijusių priežasčių pasaulyje išskiriama apie 20 proc. visų anglies dioksido išlakų.
Pritariu Caroline Lucas tikslui siekti užtikrinti, kad naujajame susitarime pirmenybiš tikrųjų būtų teikiama socialiniams ir aplinkos aspektams, neskiriant dėmesio išskirtinai tik prekybai atogrąžų mediena skatinti.
Besivystančioms šalims, žinoma, būtina turėti išteklių, reikalingų miškų apsaugai, atkūrimui ir tvariam valdymui. Susitarime numatyta nuostata dėl projektų finansavimo ir finansavimo pagal temines programas. Tikiuosi, kad teminėse programose bus skiriamas dėmesys tokiems klausimams, kaip valdymas ir skurdo mažinimas, ir kad valstybės narės galės dosniai prisidėti prie šių programų finansavimo.
Aš dalinuosi nusivylimu, kurį išreišktiek Caroline Lucas, tiek ir Helmuth Markov dėl to, kad šio susitarimo atžvilgiu nebuvo leista taikyti EP pritarimo procedūrą, ir aš pritariu nuomonei, kad tą derėjo padaryti.
Tikiuosi, kad Komisija teiks Parlamentui metines ataskaitas, kuriose bus išanalizuota - "analizė" šiuo atveju yra raktinis žodis - veikla įgyvendinant susitarimą. Kiek supratau iš to, ką Komisija šį vakarą mums pasakė, kad Tarptautinatogrąžų medienos organizacija skelbia savo metines ataskaitas, bet mes taip pat norėtumėme išgirsti Komisijos atsaką į šį dokumentą.
Dėl klausimo, susijusio su dvišaliais susitarimais, šį mėnesį ES pasirašsusitarimą su Gana, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtos medienos importui į ES rinkas. Šis susitarimas teoriškai užtikrins, kad bus laikomasi pagrindinių miško apsaugos taisyklių, pvz., vyriausybvykdys miškų kirtimo veiklos stebėseną, nes šiuo metu, derėtų pastebėti, Ganoje kasmet iškertama beveik 2 proc. miškų. Jei šis susitarimas tikrovėje duos rezultatų, jis bus naudingas abiem šalims. Ganoje, kur dėl neteisėtos miškų ruošos veiklos per 50 metų atogrąžų miškų plotas sumažėjo ne mažiau nei 25 proc., susitarimas padės šaliai užtikrinti medienos pramonės, vienos iš keturių pelningiausių Ganos pramonės šakų, ateitį.
Europos Sąjungoje, kur vartotojų ekologinis sąmoningumas vis stiprėja, mes galėsime užtikrinti, kad iš Ganos importuojama mediena yra sertifikuota kaip visiškai ekologiška. Nors galės praeiti keleri metai, kol šis susitarimas pradės visapusiškai galioti praktiškai jį įgyvendinant, manau, tai yra vilčių teikianti pradžia. Todėl remiu Komisijos ketinimus pasirašyti tokius susitarimus su kitomis Afrikos valstybėmis, pvz., su Gabonu, Kamerūnu ir Liberija.
Baigdamas noriu pakartoti mintį, kurią pasakCaroline: šis susitarimas - kukli pradžia, jis nėra pakankamai tobulas, nors tai geriau nei nieko, todėl mums reikia tolesnių pasiūlymų iš Komisijos ir tarptautinės bendrijos.
Magor Imre Csibi
ALDE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti pranešėją parengus pranešimą, kurį visapusiškai palaikau. Susitarimai dėl atogrąžų medienos jau galioja ilgiau nei 20 metų ir per tą laiką įsitikinome, kad jų poveikis tvariam atogrąžų miškų valdymui ribotas. JT maisto ir žemės ūkio organizacijos duomenimis, vien tik per 2000-2005 m. atogrąžų miškų iškirtimas, lyginant su iškirtimo lygiu 1990 m., išaugo 8,5 proc.
Tenka apgailestauti, kad parlamentarai ir pilietinvisuomendaugiau neįtraukiami į tokių susitarimų rengimo procesą, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp prekybos interesų ir tvaraus atogrąžų miškų valdymo būtinybės. Tačiau koks veiksmingas susitarimas bebūtų, vien jo nepakaks, nes būtina, kad kiekvienas regionas pripažintų savo atsakomybę ir imtųsi ryžtingų veiksmų užkertant kelią miškų niokojimui.
Europoje mes manome turį veiksmingus mechanizmus, padedančius apsaugoti biologinę įvairovę ir vartotojus, bet iš tikrųjų taip nėra. Į ES uostus kiekviena dieną atgabenami didžiuliai nelegalios medienos ir medienos produktų kroviniai. Patekusi į kurios nors vienos valstybės narės rinką, nelegali mediena gali būti be jokių sunkumų parduota bet kurioje kitoje iš 26 valstybių narių be jokios tolesnės medienos legalumo kontrolės. Taip Europos vartotojai, sąžiningai perkantys baldus ir statybos medžiagas iš tariamai teisėtų šaltinių, nesąmoningai tampa nusikalstamos veiklos bendrininkais.
ES, kaip pagrindinmedienos importuotoja ir vartotoja, įsipareigojusi kovodama su klimato kaita perpus sumažinti miškų kirtimą, privalo kovoti su neteisėta miško ruošos veikla ir prekyba nelegaliais medienos produktais. Jei mes iš tikrųjų norime rimtai spręsti miškų iškirtimo ir neteisėtos miško ruošos problemą, pirmiausia turime imtis griežtesnių veiksmų savo viduje ir priimti teisėkūros priemones, kurios padėtų užkirsti kelią nelegalios medienos ir medienos produktų prekybai ES. Tenka apgailestauti, kad Komisija nuolat atideda teisėkūros pasiūlymo pateikimą nepaisant to, kad sprendimą dėl tokio teisėkūros pasiūlymo priėmdar 2006 m. liepos mėn. Be to, tokio pasiūlymo pateikimas numatytas Komisijos darbo programoje, paskelbtoje 2007 m. spalio mėn.
Naudodamasis proga, kad šiandien šiuo klausimu diskutuojame, norėčiau paprašyti Komisijos paaiškinti priežastis, dėl kurių buvo atidėtas teisėkūros priemonių miškininkystės srityje paketo paskelbimas. Dar daugiau, primygtinai raginu Komisiją daugiau nebeatidėliojant pateikti pasiūlymą priimti teisės aktus, užtikrinsiančius, kad ES rinkose būtų prekiaujama tik legalia mediena ir medienos produktais.
Bijau, kad ir taip jau buvo iššvaistyta per daug laiko. Šiandien aš reikalauju, kad Komisija paspartintų šios svarbios teisėkūros priemonės pasiūlymo pateikimo procedūrą, kad pirmasis jos svarstymas galėtų įvykti nepasibaigus šio Parlamento kadencijai. Turime užtikrinti, kad siunčiame teisingą žinią ir kad siunčiame šią žinią tinkamu laiku.
Wiesław Stefan Kuc
Gerb. pirmininke, Komisijos nary, Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos sudarymas, be abejonės, yra labai svarbus žingsnis apsaugant atogrąžų miškus ir siekiant padaryti prekybą tam tikromis medienos rūšimis labiau civilizuota. Tačiau procedūriniai klausimai neturėtų užgožti pagrindinių tikslų, kurių siekiame. Klausimai dėl teisinio pagrindo sukūrimo ar dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti - konsultacijų ar pritarimo, gal ir yra svarbūs, bet ar tie dalykai padės mums apsaugoti atogrąžų miškus ir eiti šiuo keliu toliau?
Kiekvieną dieną tūkstančiai hektarų miškų, ne tik atogrąžų, negrąžinamai suniokojama. Tie plotai pavirsta pelkėmis arba dykvietėmis. Miškų naikinimo negalima išvengti medžių sodinimu, bent jau ne artimiausiu metu. Skurdžios Afrikos, Amerikos ir Azijos šalys neturi priemonių kontroliuoti pernelyg intensyvų miškų išteklių naudojimą, kad būtų užkirstas kelias tokiam naudojimui ar užtikrintas racionalus miškų tvarkymas. Tokia pati padėtis ir Sibiro miškų atžvilgiu. Mes nesaugome medžių ir nepagarbiai elgiamės su mediena. Kuo skurdesnšalis, tuo labiau niokojami miškai. Per kultūrinę revoliuciją Kinijoje buvo iškirsta didžiuliai miškų plotai. Mediena naudojama kaip pirminis energijos šaltinis.
Todėl Tarptautinei atogrąžų medienos organizacijai tenka toks svarbus vaidmuo. Prisiminkime, kad techninpažanga ir moderni technika, naudojama kertant medžius, spartina šį procesą, o pigesnmediena, gauta neteisėtai kertant mišką, yra prekeiviams patraukli. Visų prekybos sritį reglamentuojančios teisės spragų ir kliūčių panaikinimas, kilmės sertifikatai ir kontrolpadės sėkmingai spręsti šiuos klausimus. Tikiuosi, kad šis susitarimas pradės galioti atlikdamas jam pavestą vaidmenį kuo skubiau.
Margrete Auken
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DA) Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti C. Lucas už puikų pranešimą. Visapusiškai išnagrinėję susitarimą nustatėme, kad prekyba atogrąžų mediena ES yra gėdingas reikalas. Kaip ne kartą šį vakarą buvo minėta, mes pavargome klausytis tik iškilmingų pareiškimų, nesiimant jokių veiksmų. Tikiuosi, Komisija girdi, kiek daug žmonių ragina ją imtis veiksmų, kad padėtis pasikeistų ir mūsų lauktų šiek tiek šviesesnateitis.
Nelegali mediena tiesiog plūsta į ES, o tai savaime jau yra visiškas absurdas. Jei tai būtų kokios nors kitos rūšies produktas, mes šią situaciją pavadintumėme vogtų prekių naudojimu. Sumanymas dėl savanoriško prekių sertifikavimo - gana keistas žingsnis. Neteisėta veikla turėtų būti uždrausta, taip pat ir ES, ir tai turi būti daroma ne reikalaujant sertifikuoti prekes, bet nustatant konkretų draudimą. Manau, daugeliui žmonių bus netikėta sužinoti, kad ES yra visiškai teisėta pirkti nelegalią medieną. Tačiau sertifikavimas, savaime aišku, yra geriau nei nieko.
Mastas, kuriuo ES teisės aktuose numatyta kontroliuoti dideles įmones, besiverčiančias miškų ruošos veikla - kai kurios iš pačių blogiausių įsteigtos mano šalyje, Danijoje - ar tokių teisės aktų stygius taip pat yra groteskiška situacija. Todėl pritariu pranešėjos reikalavimui, kad Komisija dabar pradėtų tarptautinio susitarimo persvarstymą ir kad šis darbas būtų atliekamas ES lygmeniu. Mums labai reikia, kad susitarimas būtų veiksmingas. Net jei padėtį sprendžiant miškų niokojimo problemą sunkina tai, kad medieną gaminančiose šalyse miškų naudojimas blogai valdomas ir jose tarpsta korupcija, mes savo ruožtu reikalavimo užkirsti kelią prekybai nelegalia mediena ES ignoruoti negalime, nes, kaip buvo ne kartą minėta, tai yra svarbiausias veiksnys.
ES, kaip viena iš didžiausių medienos importuotojų pasaulyje, privalo prisiimti atsakomybę. Mums būtina turėti veiksmingas teisėkūros priemones, kurios padėtų užtikrinti, kad visi medienos produktai, taip pat ir perdirbti gaminiai, kuriais prekiaujama Bendrijoje, yra pagaminti iš legalios žaliavos, gaunamos tvariai tvarkant mišką. Mes turėtumėme medienos atžvilgiu tučtuojau pradėti taikyti viešojo pirkimo taisykles. Kito kelio nematau.
Jens Holm
GUE/NGL frakcijos vardu. - (SV) Gerb. pirmininke, atogrąžų miškai niokojami. Kiekvienais metais sunaikinama 13 mln. hektarų miško - viena futbolo aikštelper sekundę. Tai vyksta nepaisant to, kad pirmasis šios srities tarptautinis susitarimas pradėjo galioti prieš 20 metų. 2006 m. buvo pasirašytas Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos. Nors šis susitarimas jo taikymo srities požiūriu yra bendro pobūdžio ir yra ne visai tobulas, dabar mes bent jau turime priemonę, padėsiančią šią problemą spręsti.
Pranešėja C. Lucas į tai atkreipdėmesį, o jos labai pageidaujami pakeitimai leis mums geriau apsaugoti atogrąžų miškus. Norėčiau pateikti klausimą tiesiogiai Komisijai. Savo įvadinėje kalboje C. Lucas pabrėžė, kad visas Europos Parlamentas laukia iš Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros priemonių, kurios padėtų kovoti su neteisėta miško ruošos veikla. Kada galima būtų tikėtis turėti tokias priemones? Ar tiesa, kad Komisija šiuo klausimu jau balsavo šių metų gegužės mėn.? Tuomet kodėl nieko dar neturime? Jūs apie tai neužsiminėte savo kalboje, bet mes Parlamente turime teisę apie tai žinoti. Kas atsitiko su tuo teisėkūros pasiūlymu? Norime, kad mums paaiškintumėte.
Dėkoju C. Lucas už tai, kad savo pranešime ji išsamiai nušvietprekybos mediena problemą. Ar priimtina, kad tiek daug miško kertama eksportui? Mano šalis, Švedija, iš visų ES valstybių narių turi didžiausius miškų plotus, tačiau šeštadalį visos mūsų naudojamos medienos importuojame. Kodėl? Žinoma todėl, kad pasaulio rinkoje mediena labai pigi. C. Lucas nori kažkaip išspręsti šią problemą ir prašo, kad ES suteiktų paramą šalims, kurios sutinka patvirtinti savo atogrąžų miškų apsaugos strategiją. Tai labai geras pasiūlymas.
Kita priemonė, kurią paminėjo C. Lucas, yra susitarimuose dėl prekybos nustatyti sąlygas, reikalaujančias paisyti tarptautinių konvencijų ir susitarimų nuostatų, kurių turėtų laikytis tiek Europos įmonės, tiek ir gamintojai pietuose. Taip tarptautinprekyba galėtų prisidėti prie tvaraus vystymosi visame pasaulyje skatinimo.
Kitas miškų niokojimo problemos aspektas susijęs su tuo, kad mėsos pramonės atstovai šiuo klausimu labai mažai diskutuoja. Dideldalis mėsos ir gyvūnų pašarų gaunama naudojant žemę, kurioje anksčiau augo miškas. Mėsos gamyba - viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl niokojami Amazonės miškai. JT Tarptautinės klimato kaitos komisijos pirmininkas Rajendra Pachauri pastaruoju metu paragino mažiau vartoti mėsos. Toks jo raginimas visiškai teisingas. Ta proga norėčiau užduoti Komisijai dar vieną klausimą: kada bus patvirtinta mėsos vartojimo mažinimo strategija? Kaip minėjau pirmiau, daugelis dalykų, apie kuriuos kalbama C. Lucas pranešime, yra teisingi, todėl Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija palaiko šį puikų pranešimą.
Maciej Marian Giertych
(PL) Gerb. pirmininke, akivaizdu, kad šiuo metu galiojantys tarptautiniai susitarimai, susiję su atogrąžų dendoflora, yra netinkami. Dėl pernelyg intensyvaus naudojimo gamtiniai atogrąžų miškų ištekliai senka nerimą keliančiu tempu.
Tokį mažėjimą lemia dvi priežastys. Rečiausios atogrąžų medienos rūšys tebeturi rinką turtingose šalyse. Paklausa tokiai medienai vis didėja, todėl medžių kertama dar daugiau. Tuo tarpu galimybūkininkauti pagal valdomos miškininkystės sąlygas yra ribota, nes nėra sodinukų skiepijimo metodų, leidžiančių toliau ūkininkauti. Sėklos įprastai neduoda daigų. Kitaip tariant, jos nepritaikytos saugoti ir transportuoti. Jos sudygsta iš karto nukritusios nuo medžio. Todėl būtina atlikti tyrimus, kad būtų išsiaiškintos šių retų medžių rūšių dauginimo sėklomis, veisimo ir medelynų tvarkymo galimybės. Šie tyrimai turėtų būti remiami apmokestinant žmones, kurie prekiauja tokių rūšių mediena.
Antroji priežastis - medžių ir krūmų apklotas pernelyg intensyviai naudojamas vietos gyventojų, kurie naudoja medieną malkoms ir maisto ruošai. Organizuotas šių žmonių aprūpinimas kitomis kuro rūšimis tokio miškų niokojimo nesustabdys.
Georgios Papastamkos
(EL) Gerb. pirmininke, 2006 m. Tarptautinio susitarimo dėl atogrąžų medienos pasirašymas - labai teigiamas žingsnis. Dar daugiau, jis atspindi 180 medieną gaminančių ir vartojančių šalių vyriausybių ir tarptautinių organizacijų sutarimą.
Taigi nėra abejonių dėl šiame susitarime apibrėžtų tikslų svarbos. Mums tik reikia susirūpinti neigiamu neteisėtos miškų kirtimo veiklos ir niokojimo poveikiu, ypač tokios veiklos indėliu į taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujų išlakomis. Todėl labai svarbu paremti šalių veiklos kryptis, kuriomis siekiama užtikrinti tvarų atogrąžų miškų naudojimą, ir sustiprinti šalių gebėjimą įgyvendinti miško naudojimą reglamentuojančias teisės priemones ir veiksmingai kovoti su neteisėtu miško kirtimu.
Klausimas dėl tinkamo finansavimo įgyvendinant susitarime numatytus tikslus, be abejonės, yra labai svarbus. Mes Europos Sąjungoje esame raginami užtikrinti, kad būtų importuojama ir Europos rinkoje prekiaujama tik legalia atogrąžų mediena. Todėl turime skatinti įvairias vartotojų informavimo priemones.
Tačiau vertėtų pamąstyti, ar užtikrinant teisėtą prekybą atogrąžų mediena savanoriškų programų pakaks, gal reikėtų nustatyti teisiškai privalomas taisykles ir standartus. Šio tikslo turėtų būti siekiama ne tik tarptautiniu mastu, bet ir dvišalių susitarimų, sudaromų įgyvendinat FLEGT veiksmų planą, ir laisvosios prekybos susitarimų lygmeniu. Tokio dvišalio bendradarbiavimo pavyzdžiu galėtų būti ES ir Ganos susitarimas.
Francisco Assis
(PT) Gerb. pirmininke, šis konkretus atvejis - akivaizdus pavyzdys to, kad tarptautinės prekybos liberalizavimo klausimai pagal svarbą turėtų užleisti vietą svarbesniems tikslams, šiuo atveju aplinkosauginio ir socialinio pobūdžio. Mes privalome apsaugoti atogrąžų miškus, kad būtų išlaikyta ekologinmūsų planetos pusiausvyra. Galima neperdėtai teigti, kad atogrąžų miškai iš tiesų yra žmonijos paveldas ir todėl mes visi esame atsakingi už atogrąžų miškų išsaugojimą. Ypač šios atsakomybės negali vengti labiau išsivysčiusios ir turtingos šalys. Atogrąžų miškai daugiausia auga skurdžiausiose šalyse, turinčiose daugybę sunkumų, todėl bet kokia mūsų retorika bus visiškai beprasmė, jei mes neskatinsime šių šalių vystymosi.
Labai svarbu padėti šioms šalims. Būtina, kad didžiausi medienos vartotojai pasaulyje ir labiausiai išsivystę regionai, kaip Europos Sąjunga, įsipareigotų užtikrinti, viena vertus, griežtus miškų naudojimo kontrolės mechanizmus, taip pat paramą medieną gaminančioms šalims.
Šios šalys ir jų ekonomika labai priklauso nuo atogrąžų miškų. Spartus miškų iškirtimas turės didžiulių neigiamų padarinių visais požiūriais - mums labiau globaliu lygmeniu, bet šioms šalims labiau apčiuopiamu ekonominiu ir socialiniu požiūriu. Taigi miškų iškirtimas kelia grėsmę net šių šalių išlikimui. Todėl tai, ką įmanoma padaryti, turi būti pradėta būtent šių šalių lygmeniu. Mes turime suteikti šioms šalims paramą ir įdiegti priemones, skatinančias šių šalių vystymąsi ir gamybos struktūros pertvarką, kad šių šalių santykis su savo miškais ir ištekliais geriau atitiktų jų šalių interesus, taip pat globalius visos žmonijos interesus. Tai - Europos Sąjungos atsakomybė. Šis susitarimas veda mus teisinga kryptimi ir nors jis nėra tobulas - pranešime aiškiai nurodyti visi jo trūkumai - vis tik jis teikia tam tikrų vilčių dėl geresnės ateities.
Jean-Claude Martinez
(FR) Gerb. pirmininke, atogrąžų mediena šį vakarą, finansinkrizšią savaitę, pandemija, migracija, maisto krizė... visa tai veda prie tos pačios išvados: pagrindiniai nūdienos politiniai klausimai yra globalaus masto ir reikalauja globalaus politinio atsako.
Žinoma, niekas iš esmneginčija Indonezijos, kaip suverenios valstybės, teisės savo nuožiūra naudoti jos teritorijoje augančius atogrąžų miškus ir teisės sodinti šiuose miškuose palmes aliejaus gamybai, kaip ir Brazilija turi teisę paversti miškų teritorijas ganyklomis kaip Gabone. Tačiau toks suverenios valstybės naudojimasis savo teisėmis, regis, sukelia neigiamų padarinių už šios šalies suverenitetui priklausančios teritorijos ribų. Miškų nykimas, skurdas, augalijos ir gyvūnijos išnykimo grėsmir pigi mediena daro žalą globaliu mastu. Todėl čia ne tas atvejis, kai užtenka pasakyti, kad "tie, kurie daro žalą kitiems, privalo ją atlyginti". Šiuo atveju būtina spręsti iškilusius klausimus teisiniu lygiu. Kaip galėtumėme spręsti šią problemą? Nuo ko reikėtų pradėti? Europoje ženklindami medieną, sertifikuodami ją kaip "sąžiningos prekybos" medieną, kaip kad ženkliname kavą ar dvišalius prekybos susitarimus? Šios priemonės, žinoma, labai svarbios kaip pirmasis žingsnis, bet turi būti surastas globalus problemos sprendimo būdas. Mums reikia daug daugiau nei daugiašalis susitarimas dėl medienos, nes žmonės Bendrijose, Afrikos, Lotynų Amerikos ir Azijos gyventojai, taip pat turi teisę būti atlyginti už pastangas atlikti savo vaidmenį. Todėl, gerb. pirmininke, turime spręsti šias problemas politiniu, globaliu lygmeniu ir surasti sprendimus ir modelius, leisiančius išsaugoti gyvybę mūsų planetoje.
Pirmininkas
Dėkui, gerb. J. C. Martinezai, už raginimą spręsti problemą tarptautiniu lygmeniu.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Gerb. pirmininke, aš taip pat norėčiau nuoširdžiai padėkoti C. Lucas ir Z. Zaleskiui už pastangas siekiant, kad ši rezoliucija išvystų šviesą. Tačiau tenka apgailestauti, kad plataus masto prekyba nelegalia mediena, gauta neteisėtai kertant mišką ar netvariai jį tvarkant, tebevyksta Europoje.
Europos Komisijos 2003 m. FLEGT veiksmų planas, specialiai skirtas tam, kad būtų užkirstas kelias prekybai nelegalia mediena Europoje, turėjo labai ribotą poveikį. Todėl tenka apgailestauti, kad Komisijos vis tiek prašoma pateikti naujus pasiūlymus. Pagaliau netinkamas profesinis importuotojų elgesys turbūt naudingas, nes nesiimama jokių veiksmų prieš neteisėtą prekybą, taip pat nėra numatyta jokių sankcijų. Todėl atsakingiems importuotojams tenka mokėti didžiulę kainą, tiek tiesiogine prasme, tiek ir perkeltine, užtikrinant atitiktį aplinkos ir saugos standartams, nes daug pigesne nelegalia mediena tebeprekiaujama plačiu mastu.
Pati medienos pramonjau ėmėsi tam tikrų rimtų iniciatyvų, pvz., pradėjo medienos sertifikavimą. Mes turime įtvirtinti šias iniciatyvas privalomais teisės aktais, atitinkančiais pagrindines PPO nuostatas. Todėl aš taip pat pasisakau už tai, kad būtų pripažintos esamos sertifikavimo sistemos, kurias iš dalies nustatpats medienos pramonės sektorius ir iš dalies NVO. Tai, ko nori C. Lucas, t. y. kad būtų sukurtas naujas Europos organas, tik padidins biurokratiją, todėl mes manome, kad tokį organą kurti nėra reikalo.
Žinoma, kovojant su neteisėta miško ruošos veikla būtina imtis priemonių vietos lygmeniu, pačiuose regionuose, bet mes taip pat tikimės, kad Komisija pateiks pasiūlymą dėl sankcijų taikymo, kuris taip pat turėtų prevencinį poveikį medienos importuotojams. Pagaliau jei mes netaikysime sankcijų verslo įmonėms, besiverčiančioms nelegalia prekyba, iškils pavojus, kad tokia neteisėta veikla ir toliau apsimokės, bet mes kaip tik ir turime tam padaryti galą.
Rovana Plumb
(RO) Norėčiau pasveikinti pranešėją C. Lucas ir jos kolegas atlikus puikų darbą rengiant šį pranešimą. Manau, kad Tarptautinis susitarimas dėl atogrąžų medienos prisidės prie tvaraus viso pasaulio miškų tvarkymo, net jei 80 proc. miškų jau sunaikinta ar suniokota. Visi žinome, kad miškai - biologinės įvairovės išsaugojimo lopšys ir kad jiems tenka labai svarbus vaidmuo kovojant su klimato kaita. Dėl pigios medienos ir baldų importo savanoriškų susitarimų atsiranda netolygumų pasaulio rinkose, taip pat prarandamos darbo vietos tiek importuojančiose, tiek ir eksportuojančiose šalyse. Todėl aš dar kartą norėčiau pabrėžti būtinybę priimti teisės aktus, padėsiančius apsaugoti atogrąžų ir kitus miškus, taip pat užkirsti kelią prekybai nelegalia mediena. Palaikau pakeistą susitarimą ir tikiuosi, kad Komisija teiks metines šio susitarimo įgyvendinimo ataskaitas.
Béla Glattfelder
(HU) Mes galėsime sustabdyti klimato kaitą tik tada, jei padarysime galą miškų naikinimui. Europos pastangos apsaugoti aplinką bus neveiksmingos, jei toleruosime aplinkos naikinimą kitose pasaulio dalyse.
Tarptautinės prekybos liberalizacija ir globalizacijos procesas skatina aplinkos niokojimą visuose žemynuose. Todėl PPO taisyklės turi būti papildytos griežtomis nuostatomis dėl aplinkos apsaugos, kitaip dėl tolesnės liberalizacijos aplinkai bus padaryta dar didesnžala. Šiandien vien uždrausti neteisėtą prekybą mediena nepakanka, būtina taip pat uždrausti medienos produktų ir baldų, pagamintų naudojant medieną, gautą neteisėtai kertant mišką, importą.
Ar žmonės iš tikrųjų mano, kad importuodami pigius Kinijoje pagamintus baldus jie taip neprisideda prie miškų niokojimo? Šis pranešimas - žingsnis einant teisinga kryptimi, bet būtina imtis dar radikalesnių priemonių, nes to reikalauja mūsų planetos būklė. Kol dar neturime griežtesnių taisyklių, turime paraginti stambias tarptautines baldų prekybos bendroves, pvz., IKEA, taikyti skaidrų apribojimą ir neprekiauti baldais, pagamintais iš nelegalios žaliavos.
Galiausiai miškų iškirtimas ne tik skatina prekybą mediena ir baldais, bet taip pat sąlygoja žemės ūkio produkcijos kainų bei poreikio biodegalams augimą. Jei leisime prekiauti biodegalais, pagamintais niokojant mišką, tai turėtumėme žinoti, kad kiekvieną kartą pripildydami savo automobilio baką tokiais biodegalais mes taip pat prisidedame prie kelių kvadratinių metrų atogrąžų miško ploto iškirtimo.
Zuzana Roithová
(CS) Gerb. pirmininke, atogrąžų miškų būklpastaraisiais metais kelia nerimą ir neįmanoma ignoruoti to, kaip beatodairiškai niokojama ši svarbi mūsų planetos biosferos dalis. Išgirdome, kad sprendimas priimti teisės aktus, kurie padėtų kovoti su neteisėta atogrąžų miškų medienos ruošos veikla, buvo priimtas nepaisant didelių kliūčių Europos viduje, nors nuolat kalbama apie tai, kad kiekvienais metais prarandama 13 milijonų hektarų ilgamečių miškų, kas, žinoma, sąlygoja didesnę taršą CO2 išlakomis. Aš visapusiškai palaikau raginimą nustatyti aplinkos apsaugos reikalavimus Europos Sąjungos bendros prekybos politikoje. Man džiugu, kad C. Lucas pranešime taip pat pabrėžiama, kad būtina skleisti informaciją apie pražūtingus miškų niokojimo padarinius. Tokio pobūdžio susitarimas turėtų būti ratifikuojamas Parlamento, todėl labai svarbu, kad mes Europos Parlamente turėtumėme galimybę aptarti Komisijos teikiamas metines šio tarptautinio susitarimo įgyvendinimo ataskaitas, kuriose taip pat turėtų būti apžvelgiama esama būklmiškų niokojimo atžvilgiu. Deja, jau per vėlu išvengti klimato kaitos proceso ar jį sustabdyti, bent mes privalome bandyti bent jau sulėtinti jo tempus. Nors šis susitarimas turi trūkumų, tai -žingsnis einant teisinga kryptimi.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Nepaisant polinkio svaidytis šūkiais apie aplinkos apsaugą, ši suvienytoji Europa, regis, ignoruoja šią problemą dėl vis spartėjančio svarbiausių miškų nykimo, daugiausia sąlygojamo godaus miško kirtimo tenkinant poreikį atogrąžų medienai. Nuo tokio niokojimo jau nukentėjo beveik 80 proc. viso tokių miškų ploto.
ES privalo teikti didesnę finansinę paramą medieną gaminančioms šalims, kad būtų užkirstas kelias neteisėtam miško kirtimui ir skatinamas tvarus miškų tvarkymas. Taikyti reikalavimą sertifikuoti medieną Europos rinkoje taip pat geras sumanymas. Oficialiais statistiniais duomenimis, medienos importas į ES sudaro tik nedidelę visos gaminamos medienos dalį, bet turėtumėme atminti, kad didžioji importuojamos medienos dalis pasiekia Europą perdirbta. Mūšis bandant išsaugoti, tai kas iš miškų liko, mūšis už šviesesnę ateitį ateinančioms kartoms yra de facto.
Jacques Barrot
Gerb. pirmininke, dėkoju kalbėjusiems Parlamento nariams. Visų pirma norėčiau priminti visiems, kad 2006 m. susitarimu siekiama skatinti tarptautinės prekybos atogrąžų mediena, gaunama tvariai tvarkant ir teisėtai kertant mišką, plėtrą ir tvarų atogrąžų miškų, naudojamų medienos gamybai, tvarkymą.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad šis susitarimas - vieninteldaugiašaltarptautinpriemonė, kuria klausimas dėl miškų, ypač atogrąžų, sprendžiamas teisiškai patvirtintu pagrindu. Šiuo susitarimu taip pat daromas netiesioginis poveikis kitos rūšies miškams, ne tik atogrąžų, nors, žinoma, jis yra ribotas ir ne toks akivaizdus.
Įdomu tai, kad šiuo susitarimu sukuriama bendradarbiavimo struktūra, apimanti visas iniciatyvas miškininkystės srityje. Savaime aišku, Komisija ketina aktyviai dalyvauti įgyvendinant šį susitarimą ir užtikrinti Bendrijos indėlį į administracinį biudžetą. Mes taip pat norėtumėme finansuoti plataus masto priemonių įgyvendinimą vadovaujantis teminėmis programomis.
Tačiau visa tai neturėtų pakeisti dvišalių susitarimų pagal FLEGT programą - iš tikrųjų visai priešingai. Jūs teisingai tai pabrėžėte. Šiais dvišaliais susitarimais, kurie leis spręsti miškų problemą vis platesniu, globaliu mastu, mes formuojame pagarbos atogrąžų miškams koncepciją.
Tiesa, kad susitarimas, kurį šį vakarą aptariame, yra tik kukli pradžia, kaip šiandien čia buvo minėta, bet jis turėtų būti atspirties tašku kuriant daug veiksmingesnę strategiją. Tekstus dėl neteisėtos miškų ruošos veiklos ir FLEGT įgyvendinimo reglamento planuojama priimti spalio mėn. Tikiuosi, kad patvirtinusi minėtus tekstus, Komisija pateisins čia išreikštus lūkesčius.
Todėl norėčiau dar kartą padėkoti pranešėjai C. Lucas ir, žinoma, klausimo autoriui H. Markovui. Aš būtinai perduosiu Komisijai visas Parlamento narių išsakytas pastabas ir nuomonę šiuo labai svarbiu, kaip kiekvienas kalbėtojas pažymėjo, klausimu, nes miškai - labai svarbus žmonijos palikimas, kurį privalome išsaugoti ateities kartoms. Man labai patiko posakis, kad miškai yra "biologinės įvairovės lopšys". Iš tikrųjų, mūsų miškai yra tikras įvairovės lopšys.
Mūsų miškų apsauga - tikrai svarbi iniciatyva rūpinantis su mūsų planetos ateitimi. Todėl norėčiau dar kartą padėkoti Europos Parlamentui už tikrą įsipareigojimą spręsti šį klausimą ir tikiuosi, kad mes kartu su Komisija palaipsniui galėsime pateisinti visus šiandien čia išsakytus lūkesčius, kurie parodė, koks svarbus ir aktualus šis klausimas yra. Dėkoju visiems Parlamento nariams ir ypač jūsų pranešėjai.
Caroline Lucas
pranešėja. - Gerb. pirmininke, dėkoju savo kolegoms už pastabas ir palaikymą, bet norėčiau keletą žodžių tarti būtent Komisijos nariui J. Barrot'ui. Tikiuosi, jūs pastebėjote daugelio šiuose Rūmuose šį vakarą išreikštą nekantrumą ir nusivylimą dėl begalinių atidėliojimų pateikti šį taip ilgai lauktą teisėkūros pasiūlymą dėl priemonių kovojant su neteisėta miško ruošos veikla. Perduokite savo kolegoms tą faktą, kad Parlamentas laiko nuolatinį atidėliojimą pateikti šį teisėkūros pasiūlymą visiškai nepriimtinu.
Apgailestauju, kad jūs nesugebėjote atsakyti į klausimą dėl to, kada galima būtų tokio pasiūlymo tikėtis, kurį jums pateikbent trys čia šįvakar kalbėjusieji. Šis klausimas taip pat rūpi ir visuomenei. Manau, atrodo nekaip, kad ES negali susitvarkyti savo viduje. Mes mėgstame postringauti apie pasaulio politinio lyderio vaidmenį, kurį manome turį. Jeigu tokia politinlyderystką nors ir reiškia, tai ji turėtų reikšti mūsų iniciatyvą padaryti galą nelegalios medienos importui ir prekybai ES, ir mes laukiame daug skubesnių veiksmų įgyvendinant šį tikslą.
Ta proga norėčiau iškelti dar vieną klausimą. Ne vienas kolega minėjo ryšį tarp miškų iškirtimo ir klimato kaitos, todėl norėčiau tik dar pridurti, kad teisėkūros priemonių paketo klimato kaitos srityje klausimu mano kolegos ketina balsuoti per artimiausias savaites. Jūs suprasite, kad medžių iškirtimas - labai svarbus klausimas, glaudžiai susijęs su prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistema, ir noriu paraginti kolegas nepasiduoti argumentams įtraukti į šią sistemą vadinamuosius taršos mažinimo kreditus. Šiandien vidurdienį šiuo klausimu vyko diskusijos, per kurias mes pabrėžėme, kad miškų iškirtimo klausimo įtraukimas į prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą - blogas sumanymas dėl daugelio priežasčių, iš kurių ne paskutinėje vietoje yra ir ta, kad tai sužlugdys prekybos leidimais sistemą. Įgyvendinant šią sistemą ir taip susiduriama su rimtomis problemomis dėl patikros, stebėsenos, atskaitomybės ir patikimumo valdymo. Mes nenorime, kad miškų iškirtimo klausimas būtų įtrauktas į teisėkūros priemonių paketą, skirtą kovoti su klimato kaita, bet mes pasisakome už tai, kad miškų klausimas būtų sprendžiamas tinkamai investuojant iš aukcionų gautas pajamas į šalis, kuriose miškai yra niokojami.
Gerb. Komisijos nary, prašau jūsų pasirūpinti tuo, kad ruduo taptų tuo momentu, nuo kurio ES iš tikrųjų pradės patikimai spręsti miškininkystės problemas. Taip pat prašau jūsų užtikrinti, kad pasiūlymas, apie kurį buvo kalbėta, būtų pateiktas kuo skubiau.
Jacques Barrot
Komisijos Pirmininko pavaduotojas. - (FR) Galbūt C. Lucas neišgirdo manęs. Maniau, kad aš aiškiai atsakiau į pateiktą klausimą. Aš sakiau, kad tekstus numatoma priimti spalio mėn. Ar tai interpretacija? Ar mano atsakymas buvo nepakankamai aiškus? Norėčiau paaiškinti. Esu pripratęs klausytis Parlamento. Rizikuodamas pasikartoti ir sukelti Rūmų rūstybę, aš vis tik prieš kelias minutes paminėjau spalio mėn.
Pirmininkas
Gerai. Spalio mėn., t. y. kitą savaitę. Taigi susitikimas vyks kitą savaitę. Dėkoju.
Baigdamas diskusijas, norėčiau paskelbti, kad Tarptautinės prekybos komiteto vardu gavau pasiūlymą dėl rezoliucijos pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį. .
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Péter Olajos  
raštu. - (HU) Niekas daugiau nebegali abejoti, kad miškų iškirtimas ir niokojimas turi neigiamą poveikį klimato kaitai ir biologinei įvairovei. Konkrečiau, pasaulyje dėl iškirtimo buvo suniokota 13 mln. hektarų miškų ir tai yra viena iš trijų svarbiausių priežasčių, sąlygojančių taršą šiltnamio efektą sukeliančiomis dujų išlakomis. Neteisėta medienos gamyba sukelia eroziją, pakertą vietos bendruomenių egzistavimą ir padaro 10-15 mlrd. EUR nuostolių medieną gaminančioms šalims.
Savaime aišku, aš sveikinu tarptautinio susitarimo dėl medienos sudarymą, bet net ir šis susitarimas nepriartins mūsų prie tikslo. Mes priartėsime prie jo tik jei spręsime, bent jau Europos Sąjungos viduje, vidutinės juostos miškų problemą visapusiškiau, užtikrindami tiek tai, kad medienos produkcija yra pagaminta vykdant sąžiningą veiklą, tiek ir visos prekybos grandinės atsekamumą. Tik toks susitarimas galėtų iš tikrųjų prisidėti prie miškų apsaugos ir tvaraus medienos naudojimo.
Taip teigdamas aš visiškai neapsirinku, juolab kad pareiškimą, kurį keli mano kolegos ir aš rašėme šių metų pavasarį ir vasarą, pasirašketvirtadalis visų EP narių.
Aš tikiu, kad anksčiau ar vėliau klausimas dėl atogrąžų miškų galės sulaukti mūsų, Europos, dėmesio. Galbūt susitarimas dėl atogrąžų miškų paskatins Komisiją priimti teisės aktus, pagal kuriuos bus leidžiama importuoti į Europos Sąjungą tik legalią medieną ir medienos produktus.
