Bekæmpelse af skattesvig (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Sharon Bowles for Økonomi- og Valutaudvalget om det nødvendige i, at der udvikles en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig.
Sharon Bowles
ordfører. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne først benytte lejligheden til at takke kollegerne for deres bidrag, især på et eller to punkter, hvor vi stadig har forskellige opfattelser. Jeg tror, der er mere, der samler end skiller os, og at vi kan nå til et tilfredsstillende resultat, hvis vi ikke bevæger os for langt væk fra det centrale emne.
De almene principper, der ligger til grund for denne betænkning om skattesvig, er enkle, og kun bedragerne selv kan være uenige heri. Det er svært at vurdere afgiftstab som følge af svig. Bedragere og skatteunddragere sørger for at skjule deres aktiviteter for skattemyndighederne, men man anslår, at svig beløber sig til 200-250 milliarder euro eller 2-2,5 % af EU's totale BNP.
Mit spørgsmål er, om vi sætter 2-2,5 % af vores samlede indsats ind på at løse det? Eftersom svaret på dette spørgsmål er et klart nej, kan der kun være én konklusion. Der kræves større indsats, mere opmærksomhed og især en større samlet opmærksomhed i et samarbejde mellem medlemsstaterne.
Momssvig, især svig med forsvunden forhandler eller karruselsvig, er måske den største enkeltårsag til afgiftstab. Det sker, simpelthen fordi der er smuthuller i momssystemerne, hvor moms ikke opkræves på grænseoverskridende handel inden for Fællesskabet. Så momsfrie køb kan videresælges, momsen bliver stukket i lommen, og så forsvinder forhandleren. Uskyldige forhandlere kan blive indviklet i komplekse karruseller, og foranstaltninger inden for medlemsstaterne til bekæmpelse af svig, som f.eks. at indefryse rabatter, kan være til skade for uskyldige virksomheder. Det er et velkendt problem i mit eget land, Det Forenede Kongerige. Så det er endnu en grund til at gribe fat om nældens rod.
Nøgternt set er moms nødt til at forblive en forbrugsskat, der er baseret på at tilfalde skattemyndigheden på bestemmelsesstedet. I betænkningen forslås det at pålægge moms på leverancer inden for Fællesskabet med minimumssatsen på 15 %, hvor de importerende medlemsstater så pålægger deres egne satser i de videre forløb.
De 15 %, der opkræves af oprindelsesmedlemsstaten, skal så afleveres til den medlemsstat, hvor det faktiske forbrug finder sted, ved hjælp af en clearing- eller afregningsmetode. Dette er nu teknisk muligt, så meget desto mere som vi uundgåeligt overgår til realtidsregistrering af transaktioner. Og det behøver ikke blive centraliseret, det kan gøres decentralt eller bilateralt.
Hvad angår andre måder at bekæmpe svig og skatteunddragelse på, er udveksling af oplysninger og samarbejde af central værdi, og, hvis jeg tør sige det: Den "kontanter her og nu”-holdning, der ses nogle steder, hvor man spørger "hvad får jeg ud af det?”, er ikke vejen frem og viser et kortsigtet synspunkt. Tilbagebetalingen kommer på et andet tidspunkt, når man kan anmode herom.
Skattemyndighederne skal vide noget om aktiver for at kunne opspore skjulte indtægter, som måske er udeklarerede, eller selv hidrører fra kriminelle aktiviteter. Dette undermineres, hvis udvekslingen af oplysninger mellem myndighederne begrænses. Her er vi også nødt til at handle internationalt for at være mest effektive.
Endelig fører dette mig frem til en revidering af rentebeskatningsdirektivet. Det er hensigtsmæssigt at overveje dette direktiv igen, f.eks. for at lukke smuthuller som det at bruge alternative, retlige enheder, som f.eks. fonde, for at omgå dets bestemmelser. Kildeskat er ikke ideel, men her er vi delte i spørgsmålet om, om det kan gennemføres uden uønskede konsekvenser.
Disse er de spørgsmål, vi behandler i betænkningen. Jeg anbefaler Dem den og ser med interesse frem til den forestående forhandling.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke Parlamentet og især ordføreren, fru Bowles, for deres meget konstruktive betænkning om en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig.
I maj 2006 udsendte Kommissionen en meddelelse, hvis formål var at igangsætte en bred debat om de forskellige faktorer, der skal medtages i en strategi til bekæmpelse af skattesvig i Fællesskabet.
Det glæder mig, at Parlamentet anerkender og støtter de initiativer, der er taget, og den holdning, Kommissionen har valgt i sin meddelelse. Ligeledes glæder det mig at se, at Parlamentet inviterer Kommissionen til at stille yderligere forslag.
Betænkningen udgør et meget brugbart og omfattende bidrag til den vedvarende diskussion om bekæmpelse af skattesvig. Kommissionen er helt enig i, at skattesvig ikke er et problem, der kan bekæmpes med held på nationalt niveau alene.
Kommissionen vil medtage de talrige kommentarer og forslag, Parlamentet er kommet med, i sit arbejde med de eksisterende og forestående lovforslag til konventionelle foranstaltninger til bekæmpelse af skattesvig.
Hvad angår afgørelser forudset for 2008, kan jeg bekræfte, at Kommissionen planlægger at fremlægge tre sæt lovforslag - ét i oktober, et andet i november og et tredje i december 2008. Disse sæt foranstaltninger omfatter forbedrede procedurer for registrering og sletning af registreringer af afgiftspligtige personer for at sikre, at falske afgiftspligtige personer hurtigt opdages og slettes i registret, og for at skabe større sikkerhed for ærlige virksomheder. Lovforslagene vil også dække erhvervsdrivendes solidariske hæftelse, oprettelse af et europæisk netværk (EUROFISC) til forbedring af samarbejdet for at opdage bedragere på et tidligt tidspunkt, ordning af betingelserne for momsfritagelse ved import, gensidig hjælp til inddrivelse, automatisk adgang til oplysninger, bekræftelse af navne og adresser på skatteborgere i databasen for systemet til udveksling af momsoplysninger og medansvar for at beskytte alle medlemsstaters skatteindtægter.
Inden oktober vil Kommissionen udsende en meddelelse, hvori den opstiller sammenhængen i den holdning, den vil fremlægge, sammen med en tidsplan for yderligere tiltag. I meddelelsen vil vi også behandle spørgsmål vedrørende en langsigtet holdning, navnlig nødvendigheden af at undersøge, hvordan man kan gøre bedre brug af moderne teknologi, hvilket også er understreget i Deres betænkning.
Kommissionen er stadig åben over for at undersøge alternative systemer til det nuværende momssystem, forudsat visse betingelser opfyldes. I den sammenhæng nævnes der i betænkningen en "reverse-charge”-mekanisme og beskatning af leverancer inden for Fællesskabet. Kommissionen har tilbudt begge disse radikale muligheder til overvejelse hos Økofinrådet, men hidtil har medlemsstaterne ikke vist politisk vilje til at træffe så vidtrækkende foranstaltninger.
Hvad angår direkte skatter, arbejder Kommissionen i øjeblikket på en revidering af rentebeskatningsdirektivet, og det er hensigten at fremlægge en rapport om direktivets funktion før udgangen af september, sådan som Økofinrådet anmodede om den 14. maj 2008. Under revideringsprocessen har vi omhyggeligt analyseret direktivets nuværende rækkevidde og behovet for ændringer for at øge dets effektivitet. Rapporten vil blive fulgt op med et forslag til sådanne ændringer af rentebeskatningsdirektivet, der måtte vise sig nødvendige og hensigtsmæssige. Kommissionen har også omhyggeligt bemærket Økofinrådets konklusioner af samme dato, idet den understreger vigtigheden af at fremme principperne om god regeringsførelse på skatteområdet - dvs. gennemsigtighed, udveksling af oplysninger og rimelig skattekonkurrence - samt inkludering af tilsvarende bestemmelser i aftaler med tredjelande og tredjelandsgrupperinger.
Takket være et tæt samarbejde med medlemsstaterne i Kommissionens ekspertgruppe for strategi til bekæmpelse af skattesvig er idéen om en strategi til bekæmpelse af skattesvig på EU-niveau ved at tage konkret form. De annoncerede foranstaltninger vil være et stort skridt fremad, selv hvis det bliver nødvendigt med en yderligere indsats.
Hvad angår Deres diskussion om skattekonkurrence, ved De sikkert, at vi i Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen har arbejdet med at afskaffe skadelige erhvervsbeskatningssystemer i EU. Alt i alt har Gruppen vedrørende Adfærdskodeksen vurderet mere end 400 foranstaltninger i de nuværende 27 medlemsstater og deres besiddelser og oversøiske territorier, og mere end hundrede heraf er vurderet som skadelige. Næsten alle blandt disse hundrede er allerede afskaffet, og resten bliver det i henhold til overgangsordningerne. Arbejdet under kodeksen har været succesrigt og har medført, at næsten alle skadelige skatteforanstaltninger er blevet afviklet i medlemsstaterne og deres afhængige eller tilknyttede territorier.
Sluttelig vil jeg gerne takke Parlamentet for dets konstruktive bidrag til forhandlingen om en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig.
Othmar Karas
Hr. kommissær, hr. formand, fru ordfører! Tak for det gode samarbejde og Deres betænkning.
Jeg vil gerne nævne fire punkter. Vi mener for det første, at det er vigtigt at understrege, at skattesvig ikke kan bekæmpes isoleret, og at der er behov for en samordnet indsats både blandt de enkelte medlemsstater og med tredjelande. For det andet er de planlægte pilotprojekter til bekæmpelse af karruselsvig en god idé, som vi tager til efterretning, men vi vil gerne påpege, at det ikke må føre til en forringelse af rammebetingelserne for små og mellemstore virksomheder. For det tredje støtter vi udtrykkeligt Kommissionens forslag til ændring af momsdirektivet og forordningen om administrativt samarbejde på området. For det fjerde er jeg glad for, at der ikke var flertal for en generel ophævelse af bankhemmeligheden i nogen af udvalgene, og idéen således er blevet forkastet af et stort flertal.
Werner Langen
Hr. formand! Jeg vil gerne tilslutte mig lykønskningerne af ordføreren. Bekæmpelse af skattesvig har været et tema i Parlamentet i årevis, og til trods for mange initiativer og omfattende støtte fra Parlamentet har kommissæren desværre kun kunnet fremvise meget begrænsede resultater - selv om der er stort behov for dem - fordi medlemsstaterne i større eller mindre grad har stillet sig hindrende i vejen. Man skulle tro, at det var i medlemsstaternes interesse at gøre fremskridt inden for bekæmpelse af skattesvig, for vi taler om et beløb på 200 milliarder euro om året - dvs. mere end EU's budget - der kan hentes hjem igen uden at hæve skatterne for de ærlige skatteborgere. I enhver debat om sagen er det derfor vigtigt at understrege, at noget af ansvaret ligger hos medlemsstaterne selv.
Det viste sig at være vanskeligt at få betænkningen vedtaget, fordi der i starten opstod problemer om et specielt punkt i udvalget, men det er løst nu. Fru Bowles viste stor vilje til at samarbejde. For vores vedkommende var det en vanskelig betænkning, fordi den indeholdt et ændringsforslag, som vi ikke kan støtte. Selv nu er der forslag om at presse den sidste dråbe ud af skatteyderne og skattekilderne. Om det er hensigtsmæssigt eller blot vil medføre nye lovovertrædelser, må vi vente og se. Men vi kan frem for alt ikke støtte ændringsforslag 4, som blev stillet af to medlemmer af Den Socialdemokratiske Gruppe og tager sigte på at afskaffe rentebeskatningsdirektivet.
Vores holdning er således som følger: Vi støtter fuldt ud fru Bowles' betænkning i alle andre henseender, men hvis der bliver flertal for ændringsforslag 4 om at afskaffe rentebeskatningsdirektivet, så vil vi forkaste betænkningen som helhed.
Benoît Hamon
Hr. formand! Jeg vil på min side også gerne takke fru Bowles for det flotte arbejde og for det resultat, vi kom frem til i Økonomi- og Valutaudvalget, om en så vigtig tekst som denne. Jeg vil gerne minde vores kolleger om, at de offentlige finanser i dag unddrages 200-250 milliarder euro på grund af skatte- og afgiftssvig i det indre marked. Disse forsvundne milliarder betyder så mange færre offentlige investeringer, så mange færre skoler, offentlige tjenester og sociale behov, som ikke kan tilfredsstilles. Naturligvis bliver de ofte dækket ved en forhøjelse af andre skatter, der rammer de ærligste og langt mindre velstående skatteborgere, som ikke har lyst eller lejlighed til at give sig af med skatteflugt og skattefiduser.
Det glæder mig, at der er bred enighed i Parlamentet om at gøre en ende på momssvig og udnyttelse af svaghederne i overgangsordningen fra 1993. Siden Liechtensteinskandalen er alle bekendt med, at det største skattesvig også skyldes, at store kapitalejere anbringer betydelige summer i tredjelande, ofte skattely, for at unddrage sig beskatning.
EU råder altså over et instrument til bekæmpelse af denne form for svig, nemlig rentebeskatningsdirektivet. Som fru Bowles har pointeret, er der imidlertid for mange huller i dette direktiv, der kun gælder fysiske personers renteindtægter. Det er altså stadig alt for let at oprette fiktive juridiske personer - sommetider med en enkelt parthaver eller aktionær - eller opfinde finansielle indtægter, som strengt taget ikke er renter, for at undgå beskatning.
Det er derfor absolut nødvendigt og et moralsk krav at udvide dette direktivs anvendelsesområde, som det foreslås i betænkningen, således at det i det mindste bliver mindre let at begå skattesvig.
Jeg må indrømme, at PPE's ændringsforslag forbavser og skuffer mig på grund af spagfærdigheden såvel som indstillingen, fordi det egentlig går ud på ikke at lave om på noget, men bevare status quo med hensyn til skattesvig.
Vi vil forelægge den europæiske opinion disse holdninger, bl.a. den tyske opinion, og vi får se, hvordan den tyske og europæiske opinion dømmer de valg, der træffes her. Jeg har hørt heftige ytringer om skattesvig i medierne, bl.a. de tyske. Her i Europa-Parlament træffes andre valg i stilhed. Jeg håber, de europæiske borgere vil opkaste sig til dommere i denne sag.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand, hr. kommissær! Jeg vil gerne gøre opmærksom på tre forhold i denne forhandling. Det vurderes for det første, at afgiftstabene ved svig med moms og punktafgifter udgør over 2 % af EU's BNP, hvilket svarer til et beløb på 200-250 milliarder euro. Der er altså tale om enorme beløb, der udhuler de nationale budgetter, men det indvirker også på indtægtsstrukturen i EU-budgettet, da det medfører et øget behov for at anvende medlemsstaternes egne ressourcer på baggrund af bruttonationalindkomsten.
På trods af denne diagnose kan betænkningens forslag om transaktioner inden for Fællesskabet for det andet skabe mere skade end gavn. Det handler bl.a. om reverse-charge-mekanismen, altså en afgift betalt af modtageren frem for leverandøren, samt ønsker om at harmonisere momssatserne, hvilket i praksis vil fjerne de lave satser. Det handler sluttelig om oprettelsen af et clearinginstitut, der skal afregne skat mellem medlemsstaterne.
Det forekommer for det tredje nødvendigt, at medlemsstaternes skattemyndigheder indgår i et tættere samarbejde for at begrænse skattesviget. Samarbejdet skal først og fremmest indebære en hurtigere informationsudveksling, og måske automatisk adgang til skatteoplysninger om moms og punktafgifter.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand! Jeg har bedt om ordet af to grunde. For det første fordi det er et emne, vi - som hr. Langen sagde - har haft på dagsordenen i mange år, og vi virkelig bør spørge os selv, hvorfor der ikke bliver gjort fremskridt, særligt når vi taler om momsunddragelse. For det andet er det uacceptabelt for et flertal af europæerne, at vi så hyklerisk taler om skatteunddragelse og -svig - det er jo skatteborgernes penge - uden at tage de problemer op, vi selv har her i Parlamentet.
Parlamentet, repræsenteret ved mange parlamentsmedlemmer, er et arnested for svig. Det kan vi læse om i hr. Galvins betænkning og også andre steder, men det forsøges fejet ind under gulvtæppet. Jeg behøver blot at nævne hr. Chichester, hr. Purvis eller visse parlamentsmedlemmer fra De Liberale. Det er skandaløst. Så længe vi ikke tager os af tilfældene af svig i egne rækker, er vi ikke troværdige og har ikke ret til at kritisere andre.
Jeg opfordrer OLAF, og især Parlamentets administration og grupperne, til at skabe klarhed her. Det er uhyrligt, at der bliver gjort forsøg på at skjule noget her.
Zsolt László Becsey
- (HU) Hr. formand! Tak. Jeg er meget glad for, at en fællesskabsstrategi er på vej på dette område, omend langsomt, måske for langsomt. Jeg er enig i, at bekæmpelse af skattesvig på den ene side skal indarbejdes i medlemsstaternes individuelle, nationale forpligtelser, men det skal også indarbejdes i Fællesskabets Lissabonprogram.
Mine betragtninger er som følger: For det første er jeg ikke enig i ordlyden i Parlamentets betænkning, hvor der står, at en styrkelse af skattekonkurrencen ville skabe unødvendige forvridninger i det indre marked og underminere den sociale model. Det afspejler en besættelse af at fastlægge minimumsniveauer for beskatning på hvert eneste beskatningsområde, der findes, hvilket faktisk ville skabe uretfærdighed foruden inflation, eftersom det ville ramme dem, der ellers har beskikket deres huse og kan sænke skatterne. Med hensyn til indirekte beskatning, som også hører ind under Fællesskabets kompetence, er det uacceptabelt med en politik, hvor man udelukkende refererer til minimumsværdier, uden at man får os til at regulere maksimum. Jeg vil gerne have det noteret, at arnestedet for det misbrug, der sker med punktafgifter, er stigningen i minimumsniveauer, fordi det stimulerer udbredelsen af sortbørsøkonomi og fremstilling af hjemmelavede produkter, hvilket er i modstrid med alle Fællesskabets politikker. Dernæst er jeg på momsområdet glad for den politik, at man tager små skridt, og for den eksperimentelle idé med "reverse-charge”, men der er også brug for beslutsomme skridt fremad her. Efter min mening ville dette, med det teknologiniveau, vi har i dag, let kunne gøres for grænseoverskridende transaktioner inden for et indre marked, og en leverandørs moms til bestemmelseslandet ville let kunne inddrives og overføres til bestemmelseslandet. For at kunne gøre dette skal der selvfølgelig være større vilje til samarbejde mellem skattemyndighederne i medlemsstaterne, hvilket stadig mangler, og vi kan tage en dyb indånding og opnå dette nu, hvor euroen er indført, og betalingstjenestedirektivet er kommet til verden. Endelig føler jeg, det er vigtigt at træffe foranstaltninger vedrørende især offshorevirksomheders virke uden for Unionen, fordi skattegrundlaget ofte kanaliseres dér før beskatning, før den sendes tilbage til virksomheder i Unionen via snuskede transaktioner for at undgå skat, og det er ikke til gavn for det at vælge en favorabel skattemæssig beliggenhed.
Antolín Sánchez Presedo
. - (ES) Hr. formand! Hr. kommissær Kovács, mine damer og herrer, skatteunddragelsen i Europa vurderes til at overstige 6 % af skatteindtægterne, og det er nedbrydende for tilliden til skattesystemerne, skattemyndighedernes evner og rimelige behandling samt borgernes velfærd. Skattesvig danner grobund for sort arbejde og organiseret kriminalitet.
På EU-plan påvirker skattesviget det indre markeds ordentlige funktion, det forvrider konkurrencen og skader EU's finansielle interesser samt opfyldelsen af Lissabonstrategien.
Hvis en fjerdedel af verdens rigdom, som ifølge oplysninger fra Den Internationale Valutafond er skjult i skatteparadiser, betalte skat, kunne vi med lethed opfylde alle FN's milleniumsmål.
EU bør være hård i bekæmpelsen af skattesvig. Det er muligt at gøre det sikkert og ansvarligt og uden at skabe ekstraordinært store byrder for vores økonomi. Væksten i den grænseoverskridende handel og virkningerne af globaliseringen gør det påkrævet at fremme en beslutsom strategi mod skattesvig på europæisk plan, for det er ikke længere nok med nationale aktioner.
Denne strategi bør have en intern dimension og behandle de problemer, som skatteunddragelsen giver anledning til i forbindelse med momsen og andre særskatter, hvortil kommer problemerne med skatteunddragelse i forbindelse med de direkte skatter. Strategien bør derudover have en ekstern dimension for at understrege EU's økonomisk vægt.
Vi må ikke skuffe vores borgere, som opfylder deres skatteforpligtelser til punkt og prikke, og som forventer et lederskab fra EU's side.
I denne forbindelse kræver vi, at den pakke af foranstaltninger til bekæmpelse af momssvig, som Kommissionen vil forelægge til oktober, bliver ambitiøs, og at den betænkning, der er planlagt til at komme i slutningen af denne måned om gennemførelse af beskatning af opsparing, bliver nyttig, så vi kan tage et definitivt skridt i bekæmpelsen af svig på dette område i Europa. Vi er glade for det generelle indhold i Bowles-betænkningen, og vi lykønsker ordføreren og håber, at den bliver vedtaget i plenarforsamlingen, og hvis den ikke bliver forbedret, håber vi, at den i det mindste ikke bliver forringet.
Desislav Chukolov
- (BG) Hr. formand! Jeg beundrer Deres ønske, fru Bowles, om at få bugt med skattesvig på EU-niveau.
Overvej dog, hvad dette vil betyde for dem, der regerer Bulgarien nu. Hvis der ikke kommer flere tilfælde af skattesvig i Bulgarien, forsikrer jeg Dem for, at ved det næste valg vil de liberale fra det muslimske parti Movement for Rights and Freedoms (MRF) ikke engang vinde det halve antal af de stemmer, de vinder nu. Hvis tyveriet af offentlige midler i mit land standses én gang for alle, kan socialisterne ikke længere sponsorere deres kampagner eller deres absurde initiativer.
Som medlem af Attackpartiet vil jeg støtte denne betænkning, for Attack er det eneste parti i Bulgarien, der arbejder for at standse omdirigeringen af statsmidler, og Attack er et parti, hvis program omfatter en fast forpligtelse til at gennemgå alle lyssky og anløbne forretninger, som har været til skade for statsbudgettet, og som indtil nu ikke har været til gavn for nogen politiske kræfter.
Astrid Lulling
- (FR) Hr. formand! Lad mig først sige til hr. Hamon, at hans trussel på ingen måde skræmmer os, og jeg beklager, at han åbenbart er offer for en vældig misforståelse.
Jeg billiger i hovedtrækkende fru Bowles' betænkning, men vil dog fremhæve et par punkter. For det første har overgangsordningen for moms fra 1993 vist sin begrænsning. Jeg mener ikke, vi kan nøjes ret meget længere med noget midlertidigt, som varer ved. Skattesvig, som vi alle fordømmer på grund af de direkte og indirekte virkninger, skyldes til dels mangler i det nuværende system. Derfor skal det ændres. Jeg er udmærket klar over, at det er forbundet med visse problemer. Derfor henstiller jeg til Kommissionen at fremme den løsning, organisationen RTvat har udtænkt, og som vil forhindre et afgiftsindtægtstab på 275 millioner euro om dagen og samtidig formindske de administrative udgifter for små og mellemstore virksomheder.
Det andet punkt drejer sig om skatteunddragelse i tilknytning til rentebeskatningsdirektivet. Betænkningen indeholder ubegrundede bemærkninger, som fik mig til at stille nogle ændringsforslag, der skulle rette op på situationen. Bekæmpelse af skattesvig er berettiget og nødvendig, men må ikke foranledige os til at rejse tvivl om princippet om skattekonkurrence. Det nægter jeg pure, for de to ting har intet med hinanden at gøre. Desuden viser erfaringen, at det er mere hensigtsmæssigt at indeholde kildeskat på renteindtægter, selv om man alle steder forsøger at påtvinge det forfejlede system for udveksling af oplysninger.
Endelig er kravene om at ændre nævnte direktiv hen mod en udvidelse af anvendelsesområdet, så det omfatter alle retlige enheder og alle andre indtægtsskabende kilder, også meget uigennemtænkte, fordi det blot vil bevirke, opsparet kapital jages ud af EU. Derfor vil jeg have disse punkter ændret, for ellers vil vi ikke stemme for denne betænkning.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Hr. formand! Skattesvig har en vis tid udgjort et globalt problem. Tabene vurderes til at udgøre 2-2,5 % BNP, hvilket er 200-250 milliarder euro på europæisk plan. Det er derfor meget nødvendigt at koordinere handlingerne på fællesskabsplan og skabe et tættere samarbejde mellem medlemsstaterne.
EF-traktatens artikel 10 og 280 fastsætter, at medlemsstaterne skal træffe passende foranstaltninger for at opfylde traktatens krav og samordne deres optræden med henblik på at beskytte fællesskabets finansielle interesser. Vi skal huske på, at den frie bevægelighed for varer og tjenesteydelser inden for fællesskabsmarkedet gør det vanskeligt for medlemsstaterne individuelt at bekæmpe denne form for svig. De iværksatte tiltag må dog ikke skabe hindringer for den økonomiske aktivitet eller skabe unødvendige byrder for skatteyderne.
László Kovács
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Allerførst vil jeg gerne takke medlemmerne af Parlamentet for de kommentarer og synspunkter, de har givet udtryk for under forhandlingen.
Som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, sætter Kommissionen meget stor pris på Parlamentets bidrag til forhandlingen om en samordnet strategi til forbedring af bekæmpelsen af skattesvig. Kommissionen har påtaget sig sit ansvar og vil tage yderligere skridt til at styrke de retlige rammer og det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne. Medlemsstaterne skal bestemt gøre det samme.
Nogle iblandt Dem har refereret til revideringen af rentebeskatningsdirektivet, og jeg kan forsikre Dem om, at den igangværende revidering er meget grundig. Vi undersøger detaljeret, om den nuværende rækkevidde er effektiv og fordele og ulemper ved at udvide den. Det er en kompleks sag, hvor mange faktorer skal tages i betragtning: effektivitet med hensyn til at overholde skatteregler; administrative byrder for markedsoperatører og også for skattestyrelser; behov for lige konkurrencevilkår både inden for EU og i forhold til verden udenfor - for blot at nævne nogle få. Som jeg sagde tidligere, fremlægger vi snart rapporten. Den vil blive fulgt op af forslag til ændringer af rentebeskatningsdirektivet, og vi vil gøre vores yderste for at ramme den rigtige balance.
Det er klart, at der ikke findes nogen enkeltstående og global løsning til eliminering af skattesvig. Med hver enkelt foranstaltning bør der tilføres værdi, men kun ved at gennemføre dem i deres helhed får skattemyndighederne udvidet rammerne til bekæmpelse af skatteunddragelse og skattesvig.
Sharon Bowles
ordfører. - (EN) Hr. formand! Skattesvig er EU's sag, fordi bedragere udnytter grænseoverskridende smuthuller, og det er dem, vi forsøger at lukke.
Som kommissæren siger, er spørgsmålene om rentebeskatning komplekse. Jeg tror, det er muligt for os at nå til enighed ved vores afstemning om, at vi ikke kommer de mere detaljerede drøftelser for meget i forkøbet, som vi er nødt til at tage om dette emne, når Kommissionen fremkommer med sine næste forslag. Jeg tror ligeledes, at vi også kan undgå at referere til skattekonkurrence, hvor vores opfattelser er forskellige, men hvor emnet ikke er afgørende i denne betænkning. Jeg tror derfor, vi kan opnå nogen enighed iblandt os.
På alle disse fronter mener jeg ikke, at manglende handling eller foreløbig handling er noget hensigtsmæssigt svar. 2,5 % af BNP er på spil. Det er kæmpe luns af skattegrundlaget. Som vores kollega Sánchez Presedo påpeger, er det muligvis 5 % af skatten.
Hvis nogen politiker her eller i nogen medlemsstat ville drive kampagne på basis af at sætte skatten op med 5 % for at betale for ingenting, ville de ikke komme ret langt. Så, og dette siger jeg til medlemsstaterne i særdeleshed, at blive kilden med hensyn til udveksling af oplysninger, foretage sig et minimum og være frygtsom, det er nøjagtig det samme som en skat på 5 % for ingenting, for det er, hvad det koster den ærlige skatteborger. Det er den besked, jeg ønsker at sende med denne betænkning, og jeg tror på, at det er den kollektive besked, som Parlamentet ønsker at sende med denne betænkning, idet Parlamentet støtter kommissæren i hans indsats og tilskynder ham til at være dristig.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Siiri Oviir  
skriftlig. - (ET) Skattesvig er et problem for både EU og medlemsstaterne, idet konkurrencen forvrides, og indtægtsgrundlaget for EU såvel som for medlemsstaterne reduceres.
En af årsagerne til problemet anføres at være den nuværende overgangsordning for moms, der er kompleks og forældet. Den trænger til opdatering. I den henseende er Parlamentets forslag om, at Kommissionen kommer med en beslutning om en ny momsordning i 2010, uden tvivl velkommen.
Ved udarbejdelsen af en ny momsordning skal man naturligvis sikre, at det nuværende afgiftssystem ikke erstattes af ét, der er mere komplekst og bureaukratisk. Det er naturligvis også vigtigt at understrege, at det, før det anvendes i hele EU, skal afprøves i et pilotprojekt for at sikre, at det fungerer i praksis, for det vil forhindre mange problemer, der kan vise sig senere hen.
Et lige så vigtigt skridt til at bekæmpe skattesvig er at opdatere tilgængeligheden af oplysninger mellem staterne, en proces, der kunne understøttes med oprettelse af et paneuropæisk informationscenter om e-skatteforvaltning.
Balancen mellem offentlighedens interesse og individets grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder vil ikke blive tilsidesat, når personlige oplysninger behandles.
Endelig skal udtrykket "skattely” også, i lyset af stridsspørgsmålet her, anses som vigtigt. Jeg bifalder de idéer, der er fremsat i betænkningen om, at EU bør gøre det til et prioriteringsområde at eliminere skattely globalt set.
