Sporazum o prosti trgovini z Indijo (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je vprašanje Komisiji za ustni odgovor, ki ga je zastavil gospod Moreira v imenu Odbora za mednarodno trgovino o stanju na pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo - B7-0214/2011).
Vital Moreira
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, upam, da ne bom porabil celih pet minut. Vprašanje je preprosto. Gre za pobudo Odbora za mednarodno trgovino, ki mu predsedujem, in kot predsednik zastavljam vprašanje, pri katerem so politične skupine s soglasjem dosegle sporazum. Z veseljem zastavljam to vprašanje, ki so ga odobrili koordinatorji političnih skupin v mojem odboru in ki od Evropske komisije poskuša pridobiti odgovore na številne pomisleke o stanju v pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo, ki potekajo od leta 2007.
Ni treba poudarjati, kako pomembna je ta pobuda. Ena izmed odličnih izboljšav Lizbonske pogodbe je, da Evropskemu parlamentu podeljuje pravico, da je že od vsega začetka obveščen o vseh fazah pogajanj in ne le da izda končno odobritev sporazumov, med drugim tudi o mednarodni trgovini, ko so ti že bili dogovorjeni.
To pomeni, da je Parlament pristojen in dolžan spremljati pogajanja - v tem primeru trgovinske sporazume - in politično posredovati s parlamentarnimi sredstvi, ki so mu na voljo, kot so predstavitve, resolucije in vprašanja za ustni odgovor, da bi se tako seznanil z napredkom teh pogajanj.
Ravno zaradi tega Odbor za mednarodno trgovino meni, da je dobro prisluhniti Komisiji, ki nam je, to moramo povedati, zagotavljala veliko informacij o tej temi. Kljub temu pa menim, da mora javno odgovoriti na številna vprašanja. Vprašanje za ustni odgovor je sestavljeno iz sedmih vprašanj, predvsem o tem, ali je bil dosežen pomemben napredek pri številnih občutljivih temah, kot so javna naročila; pogajanjih glede pravic intelektualne lastnine v zvezi z generičnimi zdravili; zahtevi za mandat za pogajanja o naložbah, ki jo je Komisija predložila Evropskemu svetu; vprašanjih, o katerih potekajo pogajanja v zvezi s kulturo in kulturnimi storitvami; ali je bila izvedena posebna ocena učinkov morebitnega sporazuma o prosti trgovini z Indijo na pomembnejše evropske industrije; ali obstaja kvantitativna ocena predvidljivih prednosti in slabosti tega sporazuma o prosti trgovini za EU; in na koncu, ali lahko Komisija zagotovi, da bo ustrezno upoštevala stališča Parlamenta glede tega vprašanja.
Vprašanja so v pisni obliki; so v dokumentu, ki smo ga predložili, in menim, da so dovolj jasna, da lahko dosežemo napredek pri vprašanju o informacijah javnega značaja glede teh pomembnih trgovinskih pogajanj med Evropsko unijo in eno izmed naših največjih trgovinskih partneric.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, rad bi se zahvalil gospodu Moreiri in Odboru za mednarodno trgovino za priložnost, da lahko na plenarnem zasedanju obravnavam ta pomembna pogajanja.
Ni treba ponavljati, da sklenitev sporazuma z Indijo v tem prelomnem trenutku ne prinaša le velike gospodarske vrednosti, ampak ima tudi velik strateški pomen. Indija je šele na začetku razvojne poti, zaradi katere bo postala ena izmed ključnih gospodarskih akterk tega stoletja. Uravnotežen sporazum z Indijo z visokimi cilji bi zaradi stabilnega, produktivnega okvira, ki bo urejal naše prihodnje gospodarske odnose, dal našim odnosom popolnoma nov pomen.
Zato si močno prizadevamo, da bi zaključili ta pogajanja, in za to obstaja resnična možnost. Indija je jasno izrazila zanimanje na najvišji politični ravni. Vrh Indija-EU v decembru je prinesel trdne zaveze, ki sta jih izrazili obe strani, glede čimprejšnje sklenitve pogajanj.
Napredek smo dosegli pri številnih vprašanjih. Napredujemo pri tarifnih ponudbah in pripravljamo izmenjavo ponudb pri storitvah. Intenzivno se pogovarjamo o javnih naročilih, Indija pa se je tokrat prvič pogajala o obsežnem poglavju o javnih naročilih, tudi o posebnih pravilih in zavezah glede dostopa do trga.
Pri tem pa ne želim skrivati, da je na mizi tudi nekaj perečih vprašanj, kjer bomo morali opraviti težka pogajanja. Kot pri vseh pogajanjih so tudi tu najtežji zadnji koraki. Prvič, pri nekaterih pogajanjih o tarifah smo v zadnjih nekaj mesecih hitro dosegli dober napredek in prepričan sem, da bo Indija znatno izboljšala svojo ponudbo, vendar pa so nekateri sektorji zelo zahtevni; predvsem avtomobili, vino in žgane pijače.
Intenzivno se pogajamo tudi o storitvah, kjer smo že blizu osnutku morebitnega svežnja, vendar pa se predvsem zanimamo za sektorje, kjer zakonodajne reforme še potekajo ali pa Indija o njih še razmišlja. To vključuje predvsem zavarovalne, poštne, finančne, maloprodajne, pravne in računovodske storitve. Zaradi tega so pogajanja polna izzivov. Tu je tudi trajnostni razvoj, ki je seveda za nas zelo pomemben, Indija pa je glede tega zelo občutljiva. Dobro se zavedamo stališč Evropskega parlamenta v zvezi s tem in jih bomo tudi upoštevali.
Vendar pa moramo ostati realni. Preučiti moramo, kaj bo dejansko mogoče doseči s partnerico, kot je Indija. Najti moramo rešitev, ki bo izpolnjevala naša pričakovanja, vendar bo pri tem upoštevala tudi posebne razmere v Indiji. Torej, da, tu bo poglavje o trajnostnem razvoju, ki bo del sporazumov in ki bo upoštevalo pomembnost ustreznih mednarodnih standardov, hkrati pa bo temeljilo na sodelovanju, vendar pa moramo tudi vedeti, da poglavja o trajnostnem razvoju, ki bi omogočalo uporabo trgovinskih omejitev, povezanih s socialnimi ali okoljskimi vprašanji, Indija ne bo sprejela. To prav tako ne bi bilo v skladu z modelom, ki ga v naših trgovinskih sporazumih na splošno zagovarjamo. Na tem področju si ne prizadevamo za sankcije, temveč za sodelovanje.
Drugo občutljivo vprašanje v teh pogajanjih in razlog za nekaj zaskrbljenosti je bil dostop do zdravil in morebitni vpliv, ki bi ga lahko ta sporazum o prosti trgovini imel na dostop do zdravil v nerazvitem svetu. Vendar vas lahko glede teh ključnih točk pomirim. Dobro se zavedamo posebne vloge Indije pri dostopu do zdravil v nerazvitem svetu po razumnih cenah. Zato ta sporazum o prosti trgovini - pa naj gre za poglavje o pravicah intelektualne lastnine, poglavje o naložbah ali za katero koli drugo poglavje - ne bo ogrozil zmožnosti Indije, da spodbuja, proizvaja ali izvaža generična zdravila, tudi s prisilnimi licencami. Dejansko smo sami predlagali zelo jasno besedilo glede tega, vendar pri tem ne smemo pozabiti na potencial trdnega okvira o pravicah intelektualne lastnine v Indiji, ki vsekakor lahko spodbudi inovacije in raziskave, tudi pri razvoju novih zdravil. Zato je pogajanje pri poglavju o pravicah intelektualne lastnine z Indijo za nas še naprej pomemben cilj.
Bom povsem jasen tudi glede varstva podatkov in ekskluzivnosti podatkov za farmacevtske izdelke. Ko in če se bo Indija odločila, da bo uvedla sistem ekskluzivnosti podatkov, si bomo prizadevali, da bo ta sporazum veljal na nediskriminacijski način, tako da bo prinesel koristi tudi evropskim proizvajalcem, seveda pa še naprej verjamemo, da se lahko dostop do zdravil in varstvo testnih podatkov konstruktivno dopolnjujeta. Dodaten dialog vseh zainteresiranih strani bo pomagali pri krepitvi skupnega razumevanja te vsebine.
V poglavju o pravicah intelektualne lastnine so za EU prav tako zelo pomembne geografske označbe. V teh pogajanjih je pomembno, da dobimo politična zagotovila, ki bodo omogočala učinkovito varstvo glavnih imen geografske označbe v EU. Pogajanja so bila do zdaj zahtevna. Kljub temu si Komisija še naprej prizadeva doseči zadovoljiv izid.
In zadnje, kot vemo, je Komisija Svetu prav tako predlagala dodatne pogajalske smernice, s katerimi bi se bilo mogoče dogovoriti o varstvu naložb. Ta osnutek pogajalskih smernic smo predstavili Parlamentu ob upoštevanju ustreznih zahtev po zaupnosti. Svet zdaj preučuje te smernice in z zanimanjem pričakujemo stališče Parlamenta o tem. Kdaj in kako se bomo pogajali o tem poglavju, je odvisno od tega, ali se bo Svet strinjal s temi dodatnimi pogajalskimi smernicami.
Naj na koncu ponovim, da so ta pogajanja zelo pomembna, in menim, da gre za priložnost, ki je ne smemo zamuditi. Seveda sporazuma ne smemo skleniti za vsako ceno, ampak le, če bo predlagana vsebina ustrezna. Če vsebina ne bo ustrezna, jo moramo preprosto zavrniti. Indija bo težko pristala na nekatere naše zahteve, kot je dostop do naših avtomobilov ali vin in žganih pijač ali odpiranje nekaterih storitvenih sektorjev. Veselim se okrepljene izmenjave mnenj z Evropskim parlamentom zdaj, ko verjetno prehajamo v zaključno fazo.
Menim, da je razprava, ki jo bomo zdaj opravili, dobra priložnost za Parlament, da poda svoja stališča glede teh pogajanj. Stališča bomo v največji možni meri upoštevali, pri tem pa ne bomo pozabili na stvarnost in posebnosti v tem posebnem pogajanju. V zvezi s tem se veselimo resolucije, ki jo nameravate sprejeti o sporazumu o prosti trgovini z Indijo, za katero menim, da prihaja ob pravem času.
Daniel Caspary
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v primeru Indije želim povedati, da se izrecno strinjam s komisarjem, da so naši pogovori s to državo o trgovinskem sporazumi dobri za nas. To dokazujejo že strateški razlogi - nekatere izmed njih ste že navedli. Zlasti zato, ker žal ni nobenega napredka v okviru Svetovne trgovinske organizacije, je ta sporazum o prosti trgovini z Indijo še toliko bolj pomemben.
Še vedno pa me skrbi, ali bomo našim podjetjem res zagotovili dostop na indijski trg. Ali sporazum o prosti trgovini res ustreza samo svetu in delitvi gospodarske moči na Evropo in Indijo, ki jo poznamo danes, ali pa bo ta sporazum ustrezen tudi čez 10 ali 15 let?
V zvezi s tem me vse bolj skrbi vprašanje izključitev. Povsem razumem, zakaj Indija zdaj zahteva nekatere izključitve v nekaterih sektorjih, o katerih se pogajamo. Država na tej stopnji razvoja, kot je Indija, vsekakor potrebuje izključitve. Vsekakor gre za nekaj, kar v Evropi lahko dobro razumemo.
Izrecno pa si želim, da bi vse te izključitve potekle na določen datum. Želim si, da bi bile izključitve določene z jasno časovno omejitvijo ali z dokončnimi merili, ne glede na to, kako so urejene - mogoče bi Komisija razmislila o tem, katere predloge namerava predlagati, da bi do določene mere izpolnila zahteve Indije. Zato si želim zelo jasne omejitve za vse izključitve v obliki časovnih omejitev ali meril. To dolgujemo našim podjetjem in našim delavcem.
Zelo bi bil hvaležen, če bi nam lahko povedali, koliko takšnih izključitev in morebitnih omejitev zanje predvidevate na pogajanjih.
Druga pomembna tema, ki ste jo omenili in s katero se strinjam, je tema intelektualne lastnine. Nujno moramo zagotoviti izid, ki bo koristil našim kmetom in drugim vpletenim stranem, predvsem na področju geografskih označb. Tudi ko govorimo o zdravilih, moramo pomagati našim proizvajalcem, mislim pa, da se vsi strinjamo, da to ne sme negativno vplivati na nobenega, ki je odvisen od dostopa do poceni zdravil.
Harlem Désir
v imenu skupine S&D. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pri pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini med EU in Indijo so zastavljeni visoki cilji, vključujejo številne gospodarske sektorje, prav tako pa vzbujajo zaskrbljenost v Evropi in Indiji, kar sem lahko opazil na srečanju odbora za trgovino obeh zbornic indijskega parlamenta in delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Indijo prejšnji mesec.
Indija je uspešna; kot ste povedali, je strateška partnerica. Vsi se zavedamo pomembnosti razvoja trgovine med nami. Vendar ne bomo začeli od začetka, saj je Unija že zdaj glavna trgovinska partnerica Indije, glavna vlagateljica v Indijo in glavna destinacija za indijske vlagatelje, prav tako pa je Indija glavna upravičenka sistema splošnih preferencialov.
Zato bomo morali biti pozorni na vse nove vplive, ki jih lahko ima nov in obsežnejši trgovinski sporazum na krhke sektorje indijskega gospodarstva. Predvsem mislim na kmetijstvo - o tem so se z nami pogovarjali indijski kolegi - in na posledice za sektorje, ki so še posebno izpostavljeni konkurenci držav v vzponu v Evropi, pri tem pa mislim na avtomobilsko industrijo. Namen takšnega sporazuma mora biti razvoj naših družb, zaposlovanje, ne sme pa povzročiti nenadzorovane liberalizacije, ki bi imela katastrofalne učinke.
Zato želi moja skupina izpostaviti številne točke v teh pogajanjih, ki bi morale pripeljati do sporazuma, ki bo pomagal pri uresničevanju ciljev trajnostnega razvoja in izkoreninjanja revščine in ki bi jih prav tako morale dopolnjevati jasne in preverljive obveze, seveda na podlagi sodelovanja in hkrati v povezavi z resnimi socialnimi in okoljskimi zavezami.
Izpostaviti želim predvsem nekaj točk. Prvič, v zvezi s kmetijstvom - ki sem ga prej že omenil - Komisijo pozivamo, naj zagotovi, da nobena določba sporazuma, pa naj gre za določbo o liberalizaciji trgovine s kmetijskimi proizvodi ali o pravicah intelektualne lastnine, ne bo ogrozila majhnih kmetij v Indiji. V mislim imam določbe o semenih.
Drugič, v zvezi z generičnimi zdravili, Indija je največja proizvajalka generičnih zdravil v nerazvitem svetu. Komisijo pozivamo, naj preneha zahtevati ekskluzivnost podatkov, saj vse nevladne organizacije trdijo, da bo verjetno škodila distribuciji teh zdravil.
Tretjič, na področju storitev najprej pozivamo, naj bodo javne storitve izključene iz sektorjev, ki bodo liberalizirani, in kot drugo, glede četrte oblike ponudbe, da je zajamčeno načelo enake obravnave - povedano drugače, da zavrnemo vse oblike socialnega dampinga.
In zadnje - hvala, gospod predsednik - menimo, da mora poglavje o trajnostnem razvoju vključevati zavezujoče obveze glede spoštovanja socialnih in okoljskih standardov, predvsem socialne standarde Mednarodne organizacije dela.
Niccolò Rinaldi
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, ta pogajanja nekoliko spominjajo na boga Šivo s štirimi rokami, saj je za sklenitev tako celovitega sporazuma potreben velik napor.
Pojasnil bom stališče Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo. Prvič: dostop do zdravil. Čeprav pozdravljam izjavo komisarja, potrjujem, da nasprotujem vsem poskusom izvajanja zaščitnih ukrepov v sektorju, v katerem je v preteklosti Evropa dejansko ovirala dostop do poceni zdravil. Izkoriščanje vprašanja ponarejanja izključno v protekcionistične namene je zelo podlo. Sporazum bi moral biti priložnost za sodelovanje med indijsko in evropsko farmacevtsko industrijo.
Drugič: industrijski sektorji. Indijo pozivamo, naj dovoli vključitev občutljivih sektorjev, kot sta avtomobilski sektor in sektor alkoholnih pijač, v katerih je naš izvoz danes močno obdavčen.
Tretjič: kmetijstvo. Pripravljeni smo razpravljati o kmetijskih pridelkih in odpiranju našega trga, vendar pod določenimi pogoji: jasno je, da moramo reči "ne" gensko spremenjenim izdelkom in storiti vse, kar je v naši moči, za zaščito geografskih označb. V zvezi s tem zadnjim vidikom vas želim opozoriti, da geografske označbe niso le tema trgovinske politike; so tudi del evropske identitete. Zato upamo, da si bomo močno prizadevali za poenostavitev postopkov registracije v indijskem upravnem sistemu, ki je zelo zahteven, mogoče celo zahtevnejši od evropskega, kar pove vse.
V zvezi z javnimi razpisi čestitam Komisiji, če drži, da je Indija v mednarodni sporazum prvič pripravljena vključiti javne razpise. Indijske železnice - če navedem samo en primer, 17 tisoč vlakov, 18 milijonov prepeljanih potnikov na dan, prav tako pa so pripravljeni načrti za izgradnjo dodatnih 25 tisoč kilometrov železniških prog v naslednjih 10 letih - so le eden izmed mnogih trgov, ki bi se lahko odprli s tem sporazumom o prosti trgovini.
Če bodo pogajanja uspešno zaključena, bosta imeli koristi obe strani: spodbujen bo trajnostni razvoj, postopoma bo odpravljeno delo otrok, prav tako pa bo vzpostavljena naprednejša oblika socialne zaščite. Menim, da je nesmiselno in škodljivo nasprotovati temu, zato pozivam vse skupine v Parlamentu, da zavrnejo a priori kompromisno besedilo.
Robert Sturdy
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, kot je komisar povedal, se strinja s to resolucijo, ki ponavlja, kaj vse bi sporazum o prosti trgovini EU-Indija lahko spodbudil - naložbe, odpravo tarif, netarifnih ovir itd.
Sklenitev sporazuma o prosti trgovini z visokimi cilji naj bi okrepila dvostransko trgovino za 160 milijard EUR do leta 2015, dvostranske neposredne tuje naložbe v ključne sektorje pa bi se povečale za kar 30 %.
Prepričan sem, da se komisar strinja s tem, da gre za številke, ki bodo pomagale spodbuditi gospodarstvo in ustvariti delovna mesta, ne samo v Združenem kraljestvu, ampak tudi v Indiji.
Center za analizo regionalnega povezovanja v Sussexu je v svoji začetni presoji ugotovil, da so vse koristi odvisne od tega, kako podrobno bo besedilo identificiralo in obravnavalo ključna področja, ki jih je komisar posebno omenil, na primer javne razpise, storitve, naložbe v spodbujanje trgovine itd.
Navaja, da če bo sporazum omejen pretežno na vprašanje šibkega povezovanja, in sicer na znižanje tarif, obstaja velika verjetnost, da bo preusmeritev trgovine presegla krepitev trgovine za obe strani.
Komisar je omenil, povsem upravičeno, trajnostni razvoj. Povedati želim, da moramo biti zelo previdni. Smernice so določene, kot bi bile vklesane v kamen, in upam, da ne bomo pripravljeni preveč popuščati.
Prav tako se strinjam z gospodom Casparyem o časovnih omejitvah. Mislim, da je izpostavil zelo dobro točko.
Poleg tega želim omeniti vpliv kroga pogajanj STO o razvoju iz Dohe na sporazum o prosti trgovini med EU in Indijo. Sedanja sporočila iz Ženeve niso bila pozitivna, komisar pa je še pred kratkim priznal, da so pogajanja v zelo resnih težavah. Mogoče je zdaj čas, kot je omenil, za načrt B - nekaj, kar Odbor za mednarodno trgovino že dolgo išče, če lahko dodam. Kako bo to vplivalo na sporazum o prosti trgovini med EU in Indijo?
Franziska Keller
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, bodimo jasni: pogajanja o tem sporazumu o prosti trgovini ne potekajo pod enakimi pogoji. BDP na prebivalca v Indiji je približno 6 % BDP-ja v EU. Čeprav ima Indija visoke cilje, je še vedno država v razvoju z velikim številom revnih in lačnih ljudi. Tega ne smemo pozabiti.
Zavezuje nas načelo usklajenosti politik za razvoj, ki je zapisano v Lizbonski pogodbi in ki pravi, da nobena naša politika ne sme ovirati razvoja. Da, s tem sporazumom o prosti trgovini škodimo - kmetijstvu, maloprodaji, indijskim podjetjem itd. Primeri so že bili omenjeni. Poleg tega z določbami o reševanju sporov Indiji, EU in njenim državam članicam omejujemo politike, na primer pri uvedbi nove okoljske zakonodaje.
Zaradi tega mehanizma so multinacionalna podjetja tožila države zaradi njihovih politik o zdravju in okolju - to bo vplivalo tudi na vaše vlade.
V zvezi z generičnimi zdravili menim, da še vedno obstaja nevarnost. Prizadevanja za ekskluzivnost podatkov v kakršni koli obliki pomenijo težavo ne glede na to, kako je to izvedeno.
Parlament mora Komisiji poslati jasno sporočilo, naj bo trgovinski sporazum pošten in naj ne zmanjšuje političnega prostora.
Žal pa poslanci skupin EPP, ALDE in ECR dejansko zmanjšujejo svoje pristojnosti kot poslanci v Parlamentu. V Odboru za mednarodno trgovino so nenehno pozivali Komisijo, naj ne obravnava poglavja o naložbah, dokler Parlament ne bo podal svojega mnenja o tem, kakšna naj bo naložbena politika, zdaj pa v tej resoluciji pozivajo Komisijo, naj nadaljuje, ne da bi počakala na mnenje Parlamenta. Kako to?
Resnično upam, da bodo nekateri kolegi še enkrat prebrali besedilo, preden se bodo z njim v sredo strinjali. Upam, da bomo s tem, ko bomo zelo jasno povedali, da želimo uveljaviti svoje pristojnosti kot Evropski parlament, Komisiji poslali jasno sporočilo in vplivali na pogajanja.
Helmut Scholz
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, komisar, zaradi predlogov resolucij, ki jih je prejel Evropski parlament, je vsem skupinam jasno - kot je že bilo izpostavljeno -, da Parlament meni, da ni dovolj seznanjen s posebnim statusom pogajanj. Zato sem hvaležen za podrobnejše informacije, ki smo jih danes dobili. Vprašanja z leve strani Parlamenta so predvsem neposredno povezana s pomisleki, ki jih imajo ljudje v Evropi, pa tudi v Indiji, in sicer glede njihovih socialnih in gospodarskih razmer ter možnosti za delavce in tiste, ki iščejo delo, tudi v državah članicah EU.
Komisar, kot vemo, se hudič skriva v podrobnostih, zato želimo vedeti naslednje: kakšne so posebne teme pogajanj, ko govorimo o javnih razpisih za zbiranje ponudb v sektorju storitev ali v zvezi z delovno migracij? Kakšno besedilo je predlagano v zvezi s pravicami intelektualne lastnine? Kakšne so razmere v zvezi z okoljem in kmetijstvom? Z uporabo posebnih besedil želimo preučiti, ali je ogrožena vloga Indije kot lekarne za revni svet in ali bo sporazum oviral proizvodnjo poceni zdravil proti malariji ali zdravil za zdravljenje aidsa, ne da bi pri tem pozabili na ogromne naložbe v raziskave naših lastnih farmacevtskih podjetij. Preučiti želimo, ali bodo v prihodnje evropske lokalne oblasti, bolnice ali ministrstva dolžna pripravljati javne razpise za zbiranje ponudb, na katerih lahko sodelujejo tudi indijska podjetja. Želimo vedeti, ali bo sporazum urejal pogoje za vstop medicinskih sester ali skrbnikov starejših v države članice Evropske unije, tudi dolžino bivanja in priznavanje usposobljenosti. Vedeti želimo, ali bo besedilo sporazuma ogrozilo majhne kmete in ribiče v Indiji in ali delavcem v evropskem jeklarstvu grozi brezposelnost, ker bo zaradi sporazuma v prihodnje indijski kapital lahko prosto vlagal v nakup podjetij v EU.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, politične analize in politiki - na primer Henry Kissinger -, ki so pred desetletji napovedali, da bodo poleg Združenih držav Amerike v novem svetovnem redu imele pomembno vlogo tudi Evropska unija, Rusija, Kitajska, pa tudi Indija, so imeli prav. Seveda za to čestitamo ljudem, narodom Indije, pri tem pa ne smemo pozabiti na kršitve, kot so delo otrok, ki so pripeljale do tega razvoja, in Evropska unija mora Indiji poslati jasno sporočilo, da se kršitve človekovih pravic in delo otrok ne sme več nadaljevati. To ni v skladu z idejami, ki jih zastopa Evropska unija.
Menimo, da sporazum o prosti trgovini ne bi zagotovil zadostne neodvisnosti evropskega gospodarstva in evropske proizvodnje. Zato predlagamo, naj sporazum o prosti trgovini vključuje jamstva, ki bodo zagotavljala neodvisnost evropskih družinskih podjetij, malih delničarjev in proizvajalcev, s katerimi bi Evropa lahko premagala sedanjo gospodarsko krizo.
Paweł Zalewski
(PL) Gospod predsednik, prav je, da Evropska unija v okoliščinah, ko so težave s širitvijo liberalizacijo trgovine v Svetovni trgovinski organizaciji, sklene sporazume o prosti trgovini s pomembnimi svetovnimi partnerji, kot je Indija. Z Indijo imamo veliko skupnega - je največja demokracija na svetu, je država, ki ima mednarodni stabilizacijski vpliv in je naša zaveznica v boju proti mednarodnemu terorizmu. Trgovinski odnosi so danes zelo pomembni. S pravo ureditvijo bi prispevali h gospodarski rasti v Indiji in njenemu razvoju, hkrati pa bi to izboljšalo mednarodno stabilnost. To je v našem interesu.
Res je, da od Komisije pričakujemo, da bo prevzela zelo pomembno temo tujih naložb ter vključila spodbujanje in zaščito tujih naložb. Dokument Evropskega parlamenta na to temo je že pripravljen in vsebuje pričakovanja Parlamenta glede prihodnjih pogajanj o vzajemni zaščiti tujih naložb. Jutri bomo glasovali o pomembni uredbi, ki bo Komisiji omogočala nadaljnje ukrepanje. Zelo pomembno je, da se ta sektor razširi in prinese koristi evropskim in indijskim vlagateljem.
George Sabin Cutaş
Gospod predsednik, sporazum o prosti trgovini z Indijo bo postal najobsežnejši takšen sporazum, če bosta obe strani ustrezno dokončali pogajanja. Evropska unija je največja trgovinska partnerica Indije, splošni sistem preferencialov pa je eden izmed instrumentov, s katerimi Evropska unija spodbuja gospodarski razvoj te države.
Čeprav se indijsko gospodarstvo razvija, še vedno obstajajo socialne razlike. Več kot 800 milijonov ljudi preživi z manj kot 2 USD na dan. Prizadevanja Indije za izgradnjo močnega gospodarstva morajo biti podprta s politično voljo po izboljšanju razmer z vidika človekovih, socialnih in okoljskih pravic. Ravno zaradi tega mora Evropska komisija med pogajanji zahtevati vključitev nekaterih pravno zavezujočih klavzul na teh področjih. Indija je lahko drugim nerazvitim državam tudi zgled demokracije in ne le vzor na področju gospodarstva.
Bill Newton Dunn
Gospod predsednik, bil sem član delegacije EP, ki je prejšnji mesec obiskala Indijo. Tja je odšla majhna skupina in bilo je zelo koristno in zanimivo.
Predvsem želim spregovoriti o odstavku 29 predloga, o katerem bomo glasovali v sredo. Govori o tem, da Parlament "pozdravlja vsa prizadevanja indijske vlade pri odpravljanju dela otrok". Predvidevam, da oseba, ki je pripravila osnutek, kritizira blago, ki bi lahko bilo proizvedeno z delom otrok in pripeljano v Evropo, vendar predlog tega ne omenja. Izpostavlja pa enega izmed nesrečnih vidikov indijskega življenja, ki še vedno obstaja. Lani je naša delegacija v južnem delu Indije obiskala projekt za odpravo dela otrok, ki je financiran z denarjem EU. Težava pri tem, kar smo videli, je bila v tem, da so delali na poljih - niso proizvajali stvari -, da bi odplačali dolg svojih staršev. Na to delo so bili obsojeni za celo življenje, brez možnosti za šolanje.
V predlogu resolucije uporabljena fraza bi lahko bila žaljiva za Indijce. Seveda želijo odpraviti delo otrok. Odpraviti moramo odstavek 29 ali pa ga spremeniti tako, da bo vseboval našo zaskrbljenost glede blaga, ki bi lahko bilo izdelano z delom otrok. Zame je trditev Evrope izražanje nadrejenosti: "Odpravili smo delo otrok, vi Indijci pa ga še vedno uporabljate". To ni odnos, ki bi ga morali imeti z zelo pomembno trgovinsko partnerico.
Peter van Dalen
(NL) Gospod predsednik, menim, da obstajata dve struji mišljenja glede sporazuma o prosti trgovini z Indijo.
Prvič, obstaja stališče, ki se glasi: zdaj imamo sporazum, ki je najobsežnejši na svetu. Zato ga moramo ohraniti, saj je pomemben sam po sebi, pri trgovanju z Indijo pa se bodo pojavila števila vprašanja, ki jih poznamo pod imenom netržni pomisleki, kot so pravice manjšin, delo otrok in diskriminacija na podlagi kast. To imenujem "trgovčev pogled na stvari". Ta način razmišljanja prevladuje v resoluciji, ki je pred nami.
Gospod predsednik, druga obravnava stvari dejansko zahteva, da najprej razčistimo netrgovinska vprašanja in šele potem sklenemo sporazum. To imenuje "pridigarjev pogled na stvari". Vemo, da v slednjem primeru Indija vsekakor ne bo želela skleniti sporazuma z nami.
Parlament želim spomniti, da smo marca 2009 sprejeli resolucijo, v kateri so upoštevana trgovinska in netrgovinska vprašanja. Menim, da je predlagana resolucija korak nazaj. Že mogoče, da vsebuje klavzulo o trajnostnem razvoju, vendar je neučinkovita. Daliti skoraj niso omenjeni. V sedanjem besedilu sta največ izgubila okolje in narava. Zato ne morem sprejeti besedila te resolucije. Naša pogajanja morajo temeljiti na resoluciji iz leta 2009. Trgovec in pridigar morata še naprej sodelovati in tu navajam komisarja: "Le tako bomo dobili uravnotežen sporazum".
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, sklenitev obojestransko koristnega sporazuma z visoko zastavljenimi cilji med EU in Indijo je povsem upravičeno glavni cilj sedanje zunanjetrgovinske politike EU. Če želimo, da bodo pogajanja zaključena hitro, moramo okrepiti posvetovanja o ključnih sektorjih, kot so storitve, netarifne ovire, javna naročila in geografske označbe.
V zvezi z blagovno menjavo želim izpostaviti visoke povprečne tarife, ki jih uveljavlja Indija za kmetijske in industrijske izdelke. Glede dostopa do storitvenega sektorja se žal zdi, da Indija ni dala nobenih jasnih zavez. Unija mora odločno vztrajati pri zahtevi za okrepljeno zaščito vseh geografskih označb na tako pomembnem trgu, kot je indijski. Poleg tega je Indija zaveznica Unije v okviru večstranskih pogajanj o geografskih označbah v Dohi. Povedati je treba, da ima Indija jasen pravni okvir, predvsem v zvezi s postopki za registracijo geografskih označb in njihove sočasne uporabe z blagovnimi znamkami.
Na koncu želim povedati, da mora biti Unija prožna glede zahteve Indije o zaščiti indijskih nekmetijskih geografskih označb, da bo tako Indija v zameno odobrila zaščito evropskih geografskih označb.
Bernd Lange
(DE) Gospa predsednica, komisar, resnično menim, da je pomembno, da se po uveljavitvi Lizbonske pogodbe skupaj odločimo o sestavi pogajanj, saj pogodba daje Parlamentu novo vlogo v trgovinskih odnosih. Če še enkrat obravnavamo dejstvo, da je Indija vsekakor trg prihodnosti, moramo to vključiti tudi v jasno stališče Parlamenta. Menimo, da je industrijski razvoj v Evropski uniji - povezan z delovnimi mesti - ključnega pomena. Zato moramo jasno povedati, da morajo biti interesi delovnih mest v evropski industriji prednostno obravnavani v trgovinskih odnosih.
Zaradi tega morajo biti tarife odpravljene, čeprav mora biti sporazum na koncu asimetričen. Za nas ni sprejemljivo, da imamo na področju strojništva in v avtomobilskem sektorju tarife v višini 100 %, na koncu pa se mogoče dogovorimo za 50 %. Dokler ne bomo imeli nobene nične tarife, bo to spodbujalo naložbe zunaj Evrope.
Komisar, zato moramo jasno opredeliti naša prednostna področja, ta pa so v industriji. Prav tako morajo biti vzpostavljeni enaki pogoji glede socialnih standardov, hkrati pa morajo za Indijo veljati jasne obveznosti glede pravic delavcev.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Gospa predsednica, Indija je uspešna država z zavidljivo gospodarsko rastjo, prav tako pa je ena izmed naših največjih trgovinskih partneric. Sporazum o prosti trgovini z Indijo je zelo pomemben za prihodnost trgovinskih odnosov. Zato sem tudi jaz naklonjen čim prejšnji sklenitvi tega trgovinskega sporazuma.
Eden izmed pomembnih vidikov je povezan z deregulacijo storitev, predvsem v zvezi s tretjo in četrto obliko. Storitve so še posebno pomembne za gospodarsko rast v Indiji in Evropski uniji, kar mora biti vključeno tudi v sporazum o prosti trgovini. V zvezi s četrto obliko moramo razrešiti težave, povezane s priznavanjem poklicnih kvalifikacij, kar pa je dokaj težko vprašanje, saj imamo težave že pri priznavanju poklicnih kvalifikacij med državami članicami Evropske unije. Komisijo prosim, da nam pove, v kakšni fazi so pogajanja na to temo.
Drugi vidik je povezan z vzajemnostjo dostopa na trge javnih naročil. Zagotavljanje dostopa evropskim podjetjem na indijske trge javnih naročil bi lahko prispevalo k njihovemu razvoju. Drug potreben ukrep je, da Indija pripravi in izvede pregledne, jasne predpise o javnih naročilih, kar bo prav tako omogočilo evropskim podjetjem, da dostopajo do njih.
Sajjad Karim
Gospa predsednica, kot prvotni parlamentarni poročevalec na to temo sem vedno trdil, ko smo leta 2007 začeli s pogajanji, da si moramo prizadevati za sklenitev sporazuma o prosti trgovini z visoko zastavljenimi cilji, ki bodo res celoviti in vsebinsko obsežni, in zelo sem vesel, ko vidim, da smo upoštevali načrt, ki si za to prizadeva.
Dokaj jasno je, zakaj zveza gospodarskih zbornic Indije zdaj pravi, da bomo verjetno dvostransko trgovino povečali z 69 milijard EUR v letu 2009 na 160 milijard EUR v letu 2015.
Prav tako je spodbudno, da si Indija resnično prizadeva za napredek pri številnih vprašanjih, vključno z netarifnimi ovirami. Spodbudno je videti, kako se sedanja indijska vlada spopada z vprašanji korupcije, tako da je celo pridržala predsednika iger Commonwealt, ter obravnava netarifne ovire.
Komisar, prav tako pozdravljam skupno izjavo indijskega ministra za trgovino Ananda Sharme in vas z dne 13. decembra 2010, v kateri je jasno navedeno, da sporazum z ničemer ne bo onemogočal dostopa revnih do pomembnih zdravil, ki rešujejo življenja. Upam, da bo to okrepilo zaupanje kolegov v Parlamentu v naš pristop pri teh pogajanjih.
Ostaja pa še ena tema, na katero smo vedno gledali kot na vodilno vprašanje, in to so javna naročila. Komisar, pri vseh poizvedovanjih, ki sem jih opravil, so me obvestili, da so pripravljena podrobna pogajanja in načrti, vendar nam te podrobnosti še niso na voljo. Ali bi nam jih lahko zagotovili danes? Na koncu si bom drznil vprašati, ali lahko sklepamo, da sporazum o prosti trgovini ne bo sklenjen pred poletjem.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospa predsednica, zdi se mi, da v nasprotju s kolegi poslanci menim, da bo sporazum na tej prelomni točki zelo koristen za Indijo, pa tudi za Evropsko unijo. Svetovni red se spreminja. Nekatere velesile so vse šibkejše, medtem ko se moč drugih, kot je Indija, povečuje. Zato Evropska unija potrebuje takšnega partnerja, demokratičnega partnerja, saj imamo tudi vrsto drugih odnosov z nedemokratičnimi partnerji. Sporazum, o katerem zdaj potekajo pogajanja, vključuje izmenjavo blaga, storitev in naložb, nanašal pa se bo tudi na občutljiva socialna in okoljska vprašanja.
Zelo sem bila vesela komisarjeve pripombe glede generičnih zdravil, da ne bo nobenih negativnih posledic za bolnike. Večkrat sem bila v Indiji in v drugih nerazvitih državah in zboleli za aidsom so večkrat povedali, kako pomemben je za njih dostop do poceni zdravil. V Evropi so zelo pomembne tudi digitalne storitve in osebni podatki. Prepričana sem, da Indija lahko izpolni evropske pogoje glede osebnih podatkov, čeprav jih EU zdaj dopolnjuje in jih bo verjetno zaradi tehnološkega razvoja spremenila. Po zadnjih dogodkih v podjetju Sony morajo biti Evropejci prepričani, da so njihovi podatki varni, če jih obdelujejo v tujini. Prepričana sem, da bo ta sporazum prispeval k pripravi različnih okoljskih delovnih standardov, vendar moramo biti pri tem previdni. Zdi se mi, predvsem zaradi naše razprave, da imamo vsi drugačna pričakovanja od Indije in da želimo ta pričakovanja vključiti v sporazum o prosti trgovini. Vendar gre za sporazum o prosti trgovini in ne more vključevati vseh naših pričakovanj ali vsega, kar želimo, da bi Indija dosegla.
(Predsednica je prekinila govornico)
Jörg Leichtfried
(DE) Gospa predsednica, komisar, v tem sporazumu je toliko različnih vprašanj, da je za izbiro najpomembnejših potrebno kar nekaj zbranosti. Menim, da sta izredno pomembni dve stvari, ki bi ju lahko strnili in vključili v poglavje "pravičnost". Prva je pravičnost za naše proizvajalce in našo industrijo. To je bilo že nekajkrat omenjeno. Ne smemo dovoliti, da bi nekatere omejitve, ki so mogoče smiselne na začetku, postale stalne. Na začetku tega sporazuma moramo določiti, kako dolgo naj nekaj velja in pod kakšnimi pogoji bodo predpisi naknadno odpravljeni. Jasno je, da se bo Indija še naprej razvijala, in to moramo upoštevati. V tem pogledu delim stališča, ki so jih izpostavili kolegi poslanci.
Prav tako gre za vprašanje pravičnosti za ljudi v Evropski uniji in Indiji. Tudi to je zelo pomembno. Takšen sporazum mora vsebovati elemente, za katere ni nujno, da so povezani le s trgovino - tudi ti so že bili omenjeni: trajnost, človekove pravice, socialni, okoljski standardi in standardi dela - tudi to je izjemno pomembno. Predvsem pa morajo biti ti vidiki določeni na takšen način, da bodo ob njihovem nespoštovanju sledile tudi posledice. Vsekakor se do indijskih prijateljev ne želim obnašati kot učitelj. Ko govorimo o človekovih pravicah, sem prepričan, da ima Indija boljšo zakonodajo glede tiska kot na primer nekatere države članice Evropske unije. Povedano drugače, gledati moramo tudi z druge strani. Te zahteve morajo biti zavezujoče za obe strani, morajo biti uresničene, če pa niso, morajo biti povezane s posledicami za obe strani na podlagi socialnega dampinga.
Tokia Saïfi
(FR) Gospa predsednica, komisar, podpiramo pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Indijo, ki mora vključevati visoke cilje, kljub temu pa se zastavljajo nekatera vprašanja.
Prvič, vprašanje, ali naj vključimo poglavje o trajnostnem razvoju. Ta sporazum o prosti trgovini je sporazum nove generacije, zato je povsem normalno, da vključuje takšno poglavje. Zaradi tega ne govorimo o "v zameno za", ampak o pogajanjih o poglavju samem. Če naj sporazum o prosti trgovini odraža stopnjo razvoja obeh strani, v njem ne smejo biti spregledani temeljni standardi, kot je na primer prepoved dela otrok. Čeprav je to uradno prepovedano od leta 1986, po ocenah v Indiji na poljih in tovarnah še vedno dela 60 milijonov otrok. Komisija pri teh pogajanjih ne more spregledati minimalnih socialnih standardov.
Če se vrnem na izključno trgovinsko pogajalsko poglavje, vprašanje o vzajemnem dostopu do vladnih pogodb ni bilo povsem razrešeno. Vesela sem, da ta pogajanja vključujejo dostop do naročil indijske zvezne vlade, kaj pa provincialna naročila?
Na koncu želim povedati, da imam nekaj pomislekov glede zaščite pravic intelektualne lastnine, predvsem geografskih označb - to je bilo že večkrat omenjeno. Indijska zakonodaja jih ščiti le na državni ravni, ne pa tudi na mednarodni ravni. Če prav razumem, je Komisija navedla 200 označb, ki jih je nameravala zaščiti s sporazumom, ki bi začel veljati pred uveljavitvijo sporazuma o prosti trgovini. Ali je to še vedno v načrtu?
Predsednica
Zdaj bomo prešli na razpravo po postopku "catch the eye". Vsem, ki so zaprosili za besedo, tega ne bom mogla omogočiti, vse, ki pa boste spregovorili, prosim, da se držite ene minute.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospa predsednica, gospe in gospodje, sporazum o prosti trgovini z Indijo je razburljiva priložnost, ki ponuja izjemne možnosti za trgovino z največjo demokracijo na svetu.
Sem pa nekoliko razočaran, da pogajanja o sporazumu o prosti trgovini zelo počasi napredujejo. Pozorno in jasno mora biti obravnavano predvsem področje pravic intelektualne lastnine, saj je z vidika človekovih pravic nesprejemljivo, da so ogrožene temeljne pravice najrevnejših prebivalcev nerazvitih držav, vključno s pravicami dostopa do generičnih zdravil in zdravstva. Komisija in indijske oblasti bi morale okrepiti sodelovanje pri skupni opredelitvi ponarejenih zdravil, pomembnem področju, ki škodi zdravju bolnikov, ter tako ustrezno zaščititi javno zdravje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, kot članica delegacije Evropska unija-Indija podpiram sklenitev sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in Indijo. Indija je pomembna država v razvoju in trgovinska partnerica Evropske unije. Vendar je za nas pomembno, da poznamo vse podrobnosti vsebine tega sporazuma. Naj vas spomnim, da bo Evropski parlament ratificiral ta sporazum. Zato prosimo za informacije o sedanjem poteku pogajanj. Komisijo sprašujem, kako bo ta sporazum vplival na prihodnjo industrijsko politiko Evropske unije in indijsko industrijsko politiko. Posebno pozornost moramo nameniti predvsem spoštovanju in varstvu pravic intelektualne lastnine in patentov. Prav tako želim vedeti, ali bo ta sporazum prispeval k zbližanju stališč Evropske unije in Indije v boju proti podnebnim spremembam in zmanjševanju onesnažujočih emisij.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, sklenitev sporazuma z Indijo o prosti trgovini je zdaj za Evropo ključno vprašanje. Glede na sedanje gospodarske težave bo ta sporazum Uniji zagotovil večji dostop do enega izmed najhitreje rastočih gospodarstev na svetu.
Pri tem pa moramo rešiti še mnoge težave. Menim, da moramo opredeliti kmetijska vprašanja in vprašanja, povezana s pretokom ljudi. Prav tako smo dosegli premalo napredka pri javnih naročilih in storitvah, načelih za zaščito intelektualne pravice, vključno z geografskimi označbami, pogojih za trajnostni razvoj, predvsem pa pri upoštevanju proizvodnih standardov pri vzpostavljanju enakih pogojev konkurence. Menim, da moramo nujno pripraviti oceno posebnih lastnosti posameznih sektorjev, da bi tako prepoznali negativne vplive, ki bi jih lahko imel sporazum o prosti trgovini na ranljive sektorje gospodarstva v Evropski uniji.
Syed Kamall
Gospa predsednica, mislim, da vsi pozdravljamo indijsko rast v zadnjem desetletju, predvsem pa zaradi tega, ker je opustila nekatere propadle marksistične in socialistične politike iz preteklosti. Zaradi tega je lahko odvrgla okove in zabeležila občudovanja vredno rast.
Prav tako želim spomniti kolege iz vseh političnih skupin, da gre za trgovinski sporazum, in zato se moramo osredotočiti na vidike trgovine. Ne pravim, da so drugi vidiki nepomembni, če pa se lahko osredotočimo na trgovino, da bi tako pomagali pri zagotavljanju blaginje v Indiji in pomagali podjetnikom v Indiji, da ustvarijo blaginjo in delovna mesta v svojih vaseh in mestih, bo to koristilo vsem. Skrbi me, da že od samega začetka na skoraj imperialističen način namenjamo tolikšen poudarek našim standardom, kot je prej povedal kolega Bill Newton Dunn.
Po mojem mnenju je pomembno, da se osredotočimo na izboljšanje trgovinskih sporazumov, da bi tako prispevali k blaginji v teh državah, tudi v Indiji, in jim pomagali iz revščine. Tako lahko najbolje pomagamo.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, izjemno oslabitev proizvodne zmogljivosti šibkejših gospodarstev Evropske unije, kot je Portugalska, - ki je posledica povezovanja na podlagi konkurenčnosti med močnimi in tistimi, ki so oslabljeni; med bogatimi in tistimi, ki so zaradi tega revni; in ki poteka v skladu z interesi velikih podjetij evropskih sil - sta liberalizacija in deregulacija svetovne trgovine, ki jo vodijo te sile v svojem interesu, še poslabšali.
Ob spopadanju s to očitno katastrofo, za katero je kriva ta pot, Evropska unija, namesto da bi šla nazaj, še naprej pošilja sporočilo, da si slepo prizadeva za nadaljevanje. Ta sporazum, ki je do danes najobsežnejši, bi morali analizirati ravno s tega vidika.
Nujno potrebujemo temeljito spremembo veljavne trgovinske politike, mednarodno trgovino pa usmerjati na dopolnjevanje, ne pa konkurenčnost, k zagotavljanju poštenih in enakovrednih gospodarskih odnosov, ki so vzajemno koristni in ki prispevajo k razvoju držav in njihovih ljudi, ne pa le k razvoju peščice podjetij in finančnih institucij. Zaradi večplastne krize, s katero se spopadamo, potrebujemo novo razmišljanje pri gospodarskih, socialnih, energetskih in okoljskih vprašanjih, kar prosta trgovina, eden izmed stebrov neoliberalizma, očitno onemogoča.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospa predsednica, rad bi se zahvalil kolegom za zelo pestro razpravo o pogajanjih glede sporazuma o prosti trgovini z Indijo. Seveda bi le s težavo podrobno odgovoril na vsa vprašanja, dovolite pa mi, da se osredotočim na nekatera, ki so bila večkrat zastavljena.
Glede javnega naročanja, jasno je, da bo poglavje o javnem naročanju osredotočeno na zvezno raven, ne pa na regionalno raven. Mimogrede, tokrat se je prvič zgodilo, da so se bili pripravljeni pogajati o javnih naročilih, hkrati pa želim omeniti tudi povezane omejitve. Zelo pomembno je, da naša pogajanja v največji možni meri vključujejo indijska javna podjetja na zvezni ravni, kjer je največ javnih naročil. Niccolò Rinaldi je navedel primer vlakov, ki so očitno eden izmed glavnih sektorjev glede na težek položaj Indije na področju infrastrukture.
Drugo vprašanje, ki je bilo večkrat omenjeno, je delo otrok. Menim, da je pošteno, če razlikujemo med delom otrok v proizvodnji in delom otrok v kmetijstvu. Očitno v kmetijstvu dela še veliko mladih. Ali to delo združujejo s šolanjem ali ne, ni vedno jasno, vendar menim, da to večina počne. Prav tako je število otrok, ki v proizvodnji izdelujejo blago, ki bo izvožena v Evropo, precej omejeno, zato menim, da moramo, kot je upravičeno izpostavil gospod Newton Dunn, jasno razlikovati med tema dvema oblikama.
Prav tako naj omenim, da je delo otrok zelo zapleteno vprašanje, kot je bilo vedno zelo zapleteno v naših državah. Zelo dobro se spominjam, da je, ko sem bil mlad, kar je seveda že precej dolgo nazaj, kljub temu pa ne tako dolgo, veliko otrok še vedno delalo v kmetijstvu, tako da to ni nekaj, kar bi v Evropi spadalo v srednji vek.
(FR) Gospod Désir je izpostavil, da v naša pogajanja vključimo tudi zahtevo Evrope o ekskluzivnosti podatkov. Številni drugi člani so to točko izpostavili zlasti v zvezi z zdravniki v nerazvitih državah.
Želim biti povsem jasen in to sem povedal že ob številnih priložnostih, na konferencah, pa tudi neposredno vpletenim nevladnim organizacijam: ne zahtevamo ekskluzivnosti podatkov; tega preprosto ne zahtevamo. Pravimo pa - in to se mi zdi razumno -, da če se bo Indija kadar koli odločila in sama uveljavila ekskluzivnost podatkov, bo potem to veljalo tudi za nas. V našem žargonu to imenujemo "nacionalna obravnava" in menim, da je to pravi pristop. Zato sem prepričan, da bi bil deležen kritike, če bi se strinjal z uporabo zaščitnih ukrepov za indijsko farmacevtsko industrijo, ki ne veljajo za našo industrijo. Samo za to gre, za nič drugega. Glede tega želim biti zelo jasen.
Gospa predsednica, izpostavljena so bila druga vprašanja, predvsem glede tarif - vprašanje, ki ga je med drugimi izpostavil tudi gospod Caspary. Seveda za Indijo in Evropo veljata dva različna časovna okvira za, recimo temu, poti do vrednosti nič, kar je razumljivo, saj nista enako razviti. Edino vprašanje je, ali je mogoče vrednost nič doseči v nekaterih sektorjih. Vedno poudarjamo potrebo po zagotavljanju tega v vseh sektorjih. Kljub temu vas želim opozoriti na naslednje, gospod Caspary: od česa bo imela naša industrija največ koristi? Zelo dolgoročna pot do vrednosti nič ali pa močno znižanje v prvih nekaj letih? Menim, da moramo doseči ravnovesje med tema dvema možnostma, potem pa bomo videli, kaj bomo dosegli. Kljub temu vas želim opozoriti na dva cilja: doseči vrednost nič v 20 letih, v vmesnem času pa doseči zelo zmerno znižanje. Menim, da ista rešitev ni nujno tako privlačna za našo industrijo. Zato počakajmo in prepričan sem, da bomo v tej razpravi skupaj našli najboljšo možnost rešitev.
Glede geografskih označb, v teh pogajanjih je visoka stopnja zaščite pomemben cilj in potrebnega je bilo kar nekaj napora in časa, da smo z Indijo pripravili skupni pristop. Prav tako ne smemo pozabiti, da Indija geografskih označb ni nikoli ščitila z dvostranskimi sporazumi, torej tokrat prvič razpravljamo o tem s partnerico. Še naprej si bomo močno prizadevali za to vprašanje, da bi tako dosegli visoko stopnjo zaščite za naše geografske označbe.
Mislim, da sem pokril večino drugih vprašanj. Vsekakor sem s Parlamentom in Odborom za mednarodno trgovino še naprej pripravljen razpravljati o tem sporazumu, še toliko bolj zdaj, ko se bližamo koncu v tej razpravi. Točnega časovnega okvira za sklenitev končnega sporazuma ne bom napovedoval. Kakor koli že, ne more več dolgo trajati, saj zdaj obravnavamo najobčutljivejša poglavja - avtomobile, vino in žgane pijače, javna naročila in geografske označbe. Pripraviti moramo sklep in smo v zaključni fazi teh pogajanj. Smo v ciljni ravnini, vendar pa bo pot še vedno precej negotova.
Predsednica
Gospod Obermayr, prej ste prosili za besedo. Na začetku dela razprave po postopku "catch-the-eye" sem povedala, da ne bom mogla sprejeti vseh in bojim se, da spadate ravno v to skupino.
Dobro, ampak nimamo več veliko časa.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, v zvezi s tem želim izpostaviti, da zelo dobro razumem vaše besede in da kot predsednica opravljate odlično delo. Vendar pa vaš predhodnik ni ravnal pravično in je mnogim poslancem dovolil, da prekoračijo minuto ali 20 sekund - tudi komisar je govoril sedem minut in 36 sekund namesto tri minute. Vsekakor ni pošteno, da se zdaj držimo časa, ko govorimo le o enominutnem času za govor. Vendar pa vas razumem in se vam zahvaljujem za razumevanje.
Predsednica
Ko sem prevzela predsedovanje, sem jasno povedala, da od ljudi pričakujem, da se bodo v preostalem delu večera držali časov za govor, saj bomo sicer imeli težave, ker se bo razprava zavlekla čez polnoč, tega pa si ne želim.
Prejela sem štiri predloge resolucije, predložene v skladu s členom 115(5) Poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 11. maja 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Indijsko gospodarstvo je eno izmed najhitreje rastočih gospodarstev na svetu. Indija ima že zdaj največ tujih naložb v Evropski uniji, skupina Tata pa je v Združenem kraljestvu vodilni delodajalec v industrijskem sektorju. Če upoštevamo hitrost indijskega razvoja, se moramo zavedati, da bo trgovinski sporazum med Indijo in EU najpomembnejši in najzahtevnejši sporazum, ki je bil sklenjen do zdaj. Sporazum bo nedvomno prispeval k povečanju naložb ter uvoza in izvoza pri obeh podpisnicah sporazuma. Omogočil bo svobodnejšo menjavo blaga, hkrati pa bo prispeval k večji blaginji v Indiji, pa tudi v državah EU. Sporazum bo okrepil svetovno trgovino predvsem na področju storitev. Kljub prednostim, ki jih bo prinesel podpis sporazuma, pa ne smemo pozabiti na vprašanja, pri katerih imata obe strani nasprotna stališča. EU ne sprejema blaga, ki je bilo izdelano na okolju škodljiv način ali ki je bilo izdelano z delom otrok. Sporazum, za katerega si prizadevamo, mora zagotavljati ustrezna delovna mesta, raznolika, razvijajoča gospodarstva in multikulturno raznolikost. Ključno je, da uvedemo sistem odločanja, ki bo učinkovit in bo izboljšal sodelovanje, pa tudi ukrepe, ki podpirajo usposabljanje posameznikov in organizacij, ki bodo regijam pomagali pri razvoju. Da bi lahko dosegli predvidene cilje, potrebujemo pregledno in javno razpravo.
Dominique Vlasto
Vstopamo v ključno fazo pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Indijo. Gre za težko nalogo, pri kateri si bo Komisija močno prizadevala, vsaj upam, zadovoljiti različne strateške interese Evrope. V zvezi s tem želim opozoriti na potrebo po napredku pri odpiranju indijskega trga za izvoz evropskega vina. Danes je indijski trg zaprt za naše proizvajalce, saj jim nalaga oderuške tarife v višini 150 %. Zato moramo zahtevati spoštovanje načela trgovinske vzajemnosti. Neumno je, da bi moral biti naš trg zelo odprt za proizvode iz grozdja in vina iz držav v vzponu, ko pa mi nimamo ustreznega dostopa do njihovega trga. Zato spodbujam Komisijo, da nadaljuje s prizadevno strategijo, ki jo je uspešno izvedla pri sklenitvi sporazuma o prosti trgovini z Južno Korejo. Vstop cenejših proizvodov iz grozdja in vina, proizvedenih zunaj EU, na naš trg moramo nujno izravnati z izboljšanim dostopom naših proizvajalcev na tuje trge, predvsem pa na indijski trg, kjer je možnost za rast izjemna.
