Čas za vprašanja Komisiji
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0013/2008).
Žal mi je za tiste kolege, ki ste čakali na začetek tega zasedanja, jasno je, da moramo ugotoviti, zakaj danes začenjamo tako pozno.
Marian Harkin
Gospa predsednica, v skladu s parlamentarno spletno stranjo Ustna vprašanja je zdaj na vrsti moje vprašanje št. 3. Vprašanje je bilo oblikovano tako, da nanj odgovori komisar Mandelson, ker je naslov jasno nakazoval temo vprašanja 'Pogajanja s STO', gospod Mandelson opravlja ta pogajanja v našem imenu. Vendar zdaj vidim, da je bilo moje vprašanje prestavljeno v oddelek 3, kar pomeni, da nanj ne bo ustno odgovoril komisar Mandelson. Zanima me, ali komisar pred Parlamentom ne želi odgovarjati v zvezi s pogajanji s STO
Kakšen smisel ima predložitev vprašanja komisarju, ki je prisoten na določen dan, če komisar ne želi odgovoriti na to vprašanje?
Predsednica
Komisija se odloča, kdo bo odgovoril na katero vprašanje.
Marian Harkin
Gospa predsednica, to je težava, ker je bilo vprašanje o pogovorih v STO jasno namenjeno komisarju Mandelsonu. On je komisar, ki je vodil te pogovore, danes je tu navzoč in ne želi odgovoriti na vprašanje.
Predsednica
Gospa Harkin, vaše mnenje smo zabeležili in storili bomo, kar lahko.
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del
Zadeva: Negativen vpliv mednarodne kreditne krize na poslovanje
Trenutna mednarodna kreditna kriza, ki ameriško gospodarstvo vodi v recesijo, upočasnjuje stopnjo rasti na svetovni ravni. Vplivi na evropsko gospodarstvo in poslovanje so precejšnji. Grška in druga evropska podjetja so že pod velikim pritiskom zaradi povečanja uvoza iz držav, ki niso članice EU, katerih poceni izdelki zasedajo mesta na trgu. Hkrati se napoveduje padec evropskega izvoza za trenutno leto.
Kakšne ukrepe bo sprejela Komisija, da bo evropskim podjetjem zagotovila učinkovito podporo, da bodo lahko preživela to krizo in postala bolj komercialno konkurenčna na mednarodni ravni? Za katere trgovske sektorje in katere evropske proizvode meni, da so najbolj ranljivi? Kaj je treba prednostno zaščititi in kako je to mogoče doseči?
Joaquín Almunia
komisar. - (ES) Gospa predsednica, v odgovor na vprašanje gospoda Arnaoutakisa moram najprej povedati, da se rast svetovnega gospodarstva upočasnjuje; ohlaja se, če uporabim podnebni izraz.
Finančni pretresi se nadaljujejo; ameriško gospodarstvo se opazno upočasnjuje, nekateri menijo, da je na robu recesije. Cene surovin, ne le nafte, ampak tudi drugih surovin, rastejo, vse to negativno vpliva na rast, čeprav je rast svetovnega gospodarstva še vedno precejšnja.
Evropsko gospodarstvo se dokaj dobro spopada s temi težavami. V naših nedavnih napovedih, predstavljenih 21. februarja, smo govorili o letošnji 2-odstotni rasti za Evropsko unijo in 1,8-odstotni rasti za euroobmočje. Vidimo lahko, da to vpliva na evropsko gospodarstvo, vendar ne smemo pretiravati glede obsega tega vpliva.
Kar zadeva zunanjo trgovino, najnovejše številke, ki jih je objavil Eurostat za leto 2007 kažejo, da prve ocene govorijo o trgovinskem primanjkljaju v 27 državah članicah EU v višini 185 000 milijonov EUR, kar je precejšen primanjkljaj v blagovni menjavi, vendar je v vsakem primeru nižji od primanjkljajev na številnih drugih področjih v industrializiranih državah, območje eura pa je zabeležilo trgovinski presežek v višini 28 300 milijona EUR.
Zato je v svetovnem gospodarstvu, ki ga zaznamujejo večja neskladja, naš zunanji sektor na splošno uravnotežen, to pa ne velja le za naš zunanji sektor, ampak tudi za naše javne finance.
Tretja točka: najboljši način za reševanje krize v svetovnem gospodarstvu je ohranjanje strukturnih reform in makrogospodarskih politik, ki so nam omogočile, da smo ponovno uravnotežili naše javne finance, izboljšali stabilnost naših gospodarstev, izboljšali našo zmožnost za rast ter smo v boljšem položaju kot kdaj koli prej, da se soočimo s finančnimi pretresi.
Četrtič, zaradi teh pretresov se moramo soočiti s posebnimi težavami. O teh smo razpravljali v prejšnji razpravi, zato jih ne bom ponavljal. Vendar bom poslance in Parlament opozoril, da je Ekonomsko-finančni svet oktobra sprejel načrte, ki določajo, kako se odzvati na te finančne pretrese.
Petič, poslance in Parlament želim prav tako opozoriti, da smo oktobra 2006 sprejeli strategijo za zunanje gospodarske ukrepe EU, globalni program za Evropo, ki določa novo evropsko trgovinsko politiko za izboljšanje naše zunanje konkurenčnosti s strategijami, ki so povezane z dostopom na trg, zaščito pravic intelektualne lastnine, odprtimi javnimi razpisi v tujini, instrumenti trgovinske zaščite, politiko, ki ne obravnava le večstranskih sporazumov v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ampak tudi novo generacijo dvostranskih sporazumov, ki dopolnjujejo prizadevanja za napredovanje pri teh večstranskih pogajanjih v Dohi.
V zaključku tega odgovora želim reči, da dejstva kažejo, zlasti za evropska gospodarstva, da povezovanje trgov, globalizacija in liberalizacija trgovine koristno vplivajo na naša gospodarstva ter prinašajo več koristi kot slabosti ali težav. Globalizacija in, v evropskem okviru, enotni trg sta bistveni orodji za izboljšanje naše konkurenčnosti in, kot Evropejci dobro vedo, verjetno bolje kot kdorkoli drug v svetu, protekcionizem ni rešitev.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Gospa predsednica, komisar, želim vas vprašati, ali je Komisija opravila kakršno koli oceno, kako bo ta mednarodna kreditna kriza vplivala na sektorje, kot sta turizem in ladijski sektor, ki v moji državi, Grčiji, predstavljata 21 % BDP. Kakšne ukrepe namerava sprejeti Komisija?
Joaquín Almunia
komisar. - (ES) Ne, ne morem vam dati tako specifičnih in natančnih izračunov, kot jih pričakujete. Zelo verjetno je, da so te ocene pripravili grški organi. Ocenili smo vpliv finančnih pretresov in mednarodnega ozračja, ki pomeni večji gospodarski izziv, na evropska gospodarstva v naših posodobljenih napovedih iz februarja, poleg tega smo ocenili, da se bo rast zmanjšala, v Evropski uniji bo rast manjša za pet desetin, na euroobmočju pa za štiri desetine v primerjavi z napovedmi, ki smo jih predstavili novembra 2007. Poleg tega se bo inflacija povečala za pol točke, predvsem zaradi "pretresa" zaradi zvišanja cen nafte, surovin in predvsem surovin za živila.
Doslej je vpliv na izvoz zelo majhen, da ne rečem, da se doslej ni občutil, ampak kot smo že večkrat povedali, zlasti v zadnjem času, ko se na borzah pojavljajo visoka nihanja, menimo, da spremembe menjalnih tečajev in njihovo nihanje, ki vpliva na nas Evropejce, dosegajo meje, ki nas zelo skrbijo; zato moramo opomniti vse ostale udeležence svetovnega gospodarstva, da so prekomerna nihanja na borzah nezaželena, ker imajo v smislu rasti in gospodarske dejavnosti negativne vplivajo posledice za vse.
DanutBudreikait
- (LT) Na podjetja ne vplivajo le mednarodne krize, ampak tudi, kot je bilo pravkar omenjeno, menjalni tečaji. Država z močno valuto se lahko bori s konkurenco na mednarodnih trgih. Trenutno je euro tako močan, da so se podjetja začela pritoževati, da izvoz ni več donosen.
Je mogoče sprejeti kakršne koli ukrepe za olajšanje te težave? Včasih poskušajo države devalvirati svojo valuto, da bi povečale dobiček iz prodaje v tujini.
Joaquín Almunia
komisar. - (ES) Kot se poslanka zaveda, borzne trge v večini držav in predvsem v naprednejših industrializiranih gospodarstvih urejajo prožni menjalni tečaji. To je zakon ponudbe in povpraševanja, ki kadar koli določa menjalne tečaje.
Zaželeno je, da vsi udeleženci, vsi, ki so vključeni v svetovno gospodarstvo, zlasti na borzne trge, upoštevajo smernice o katerih smo se dogovorili v G7, Mednarodnem denarnem skladu, pri večstranskih pogajanjih, ki so potekala pred letom dni, da bi obravnavali svetovna neravnovesja v gospodarstvu. Eden od sklepov teh večstranskih pogajanj je povezan s potrebo, da se borznim trgom omogoči svoboda, da odražajo temelje vsakega gospodarstva, to pa je najboljši način, da menjalni tečaji kolektivno ne škodujejo akterjem, udeležencem na mednarodnih trgih.
Doslej se je za euroobmočje, če pogledamo številke, ki jih je objavil Eurostat za leto 2007, to so bile prve Eurostatove številke za leto 2007, objavljene 15. februarja, v zadnjih letih izvoz iz držav euroobmočja, to je trinajst držav, povečal za 8 %, medtem ko se je uvoz povečal za 6 %. Vendar hkrati velja tudi, da so spremembe v obrestnih merah pomembne za nas, zlasti nas zadevajo spremembe v zadnjih tednih.
To so povedali kot rezultat zadnje seje skupine Eurogroup prejšnji teden, in sicer predsednik skupine Eurogroup, predsednik Evropske centralne banke ter jaz kot komisar za gospodarske in denarne zadeve.
Še vedno upoštevamo voljo ameriških organov, ki še vedno javno ponavljajo, da želijo ohraniti močno valuto. Pri tem upoštevamo objave in izjave o namenu organov v državah, kot so Kitajska in druga nova azijska gospodarstva, ki pravijo, da se zavedajo potrebe po postopnem uvajanju več prilagodljivosti v upravljanje menjalnih tečajev.
Predsednica
Medtem ko bo naslednje vprašanje namenjeno komisarju Figelu, naj izkoristim priložnost, da se vrnem k prejšnji točki na dnevnem redu, ki jo je predstavila gospa Harkin. Sprožila sem nekaj poizvedb in prva točka, ki jo želim povedati, bi bila, da obravnavamo čas za vprašanja Komisiji, ne določenemu komisarju.
Komisija je pogledala vaše vprašanje in se posvetovala z generalnim direktoratom za trgovino in generalnim direktoratom za kmetijstvo; po njihovem mnenju vaše vprašanje spada pod pristojnost komisarja Fischer Boela. V to razpravo ne morem vstopati, vendar bom posredoval naprej te informacije, da boste poznali utemeljitev.
Zadeva: Zakonito snemanje pesmi z interneta
28. januarja 2008 so tri največje glasbene založbe (EMI, Universal Music in Warner Music) podpisale sporazum, na podlagi katerega bodo dale uporabnikom na spletni strani Otrax na voljo 25 milijonov pesmi za brezplačno snemanje. Vendar morajo med nalaganjem uporabniki spremljati oglase na spletni strani. Ta spletna stran je na voljo prebivalcem Evrope in ZDA, po ocenah naj bi imeli oblikovalci strani naložbo kmalu povrnjeno.
Glede na to, da ni nobenega pravnega okvira EU, ki bi zajemal spletne glasbene storitve - ker na podlagi nedavnega priporočila, Komisija ne namerava predlagati pravno zavezujočega okvira - ter da je bil ta sporazum večinoma pripravljen za zaščito pravic in dobičkov založb, ki so utrpele škodo zaradi nezakonitega snemanja, kako so v tem okviru zaščitene pravice umetnikov?
Ob upoštevanju dejstva, da je ta spletna stran namenjena tudi evropskim državljanom, ali Komisija meni, da bo konkurenca na področju glasbenih storitev ogrožena, ker ta sporazum vključuje le tri založbe, ki bodo dale svoje pesmi brezplačno na voljo na internetu ter bodo imele koristi od oglaševanja na isti spletni strani?
Ján Figeľ
komisar. - Prepričan sem, da se gospod Mavrommatis spominja, da je Qtrax nedavno objavil nov sporazum z več pomembnimi blagovnimi znamkami, da bi ponudil prvo brezplačno in z oglaševanjem podprto storitev P2P z največjimi glasbenimi znamkami na njihovi spletni strani. To se je zgodilo januarja na konferenci MIDEM v Cannesu.
Vendar se zdi, da trenutno nimamo nobenega dogovora, ki bi dopuščal brezplačno snemanje njihovih glasbenih katalogov. In res, kot odgovor na Qtraxovo obvestilo je šest večjih podjetij javno objavilo, da zaenkrat noben posel še ni zaključen, čeprav so pogajanja v teku. Na tej stopnji še vedno obstajajo negotovosti glede tega koliko sporazumov bo Qtrax dejansko podpisal z največjimi glasbenimi znamkami ter glede tega, kakšna bosta vsebina in obseg teh sporazumov.
Zato je še prezgodaj za kakršno koli predhodno oceno vpliva na konkurenco v spletni glasbeni industriji. Vendar je jasno, da takšnih storitev ne bi smele dovoliti le založbene znamke, ampak bi morali biti v ta sporazum seveda vključeni tudi avtorji besedila in glasbe.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospa predsednica, komisar, kot sem povedal v mojem vprašanju, dobiček ustvarjajo tri družbe. Ponovno vas sprašujem komisar: bo treba druga nezaščitena podjetja zapreti, s čimer bodo ostale pravice tisoč umetnikov nezaščitene, v času ko se spletne glasbene storitve vse bolj uveljavljajo? Ali naj verjamem gospodu McCreevyju, ki nam je povedal, da bo takšna direktiva predložena Evropskemu parlamentu leta 2010?
Ján Figeľ
komisar. - Prvič, ponovno vam želim zagotoviti, da je konkurenčna politika Unije in te Komisije proces v teku. Preverjamo in preskušamo ter, če je potrebno, ukrepamo ali se odzovemo.
Drugič, prilagoditev pomembnih pravil ali okvirov za spletno vsebino ali čezmejnih pravil za zagotavljanje storitev, vključno zdaj tudi s pravili za avtorske pravice ali celo pogoji za varstvo, je del postopnega prilagajanja. Nekateri od njih bodo verjetno prilagojeni letos. Nekateri predlogi so bili predloženi že lansko jesen. Zato menim, da je to pomemben proces, pri katerem delamo skupaj, pri katerem se kulturni okvir ali vpliv ustrezno upošteva ter se kulturna raznolikost ščiti in spodbuja.
Posameznim podjetjem ne svetujemo, kaj bi morala storiti v smislu vedenja drugih, vendar je pomembno, da se ohranijo in spodbujajo preglednost in ugodni pogoji za ustvarjalnost in širjenje kulture. Mislim, da je to naš skupen cilj in naša skupna skrb. Prepričan sem, da je to zadeva odbora za kulturo in izobraževanje, ki mu predsedujete vi, gospod Mavrommatis.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Komisar, domnevam, da veste, da v nekaterih državah obstaja metoda za plačevanje avtorskih pravic, ki vključuje določitev dajatve, ki jo morajo plačati vsi tisti, ki kupujejo opremo za snemanje ali reproduciranje materialov ali kupujejo CD-je ali DVD-je. Želel sem vas vprašati, ali menite, da je ta metoda sprejemljiva, če upoštevate, da veliko ljudi, ki kupujejo takšno opreme ali DVD-je, teh stvari ne uporablja za nalaganje glasbe ali za reproduciranje česar koli, kar bi vplivalo na avtorske pravice. Mislim, da je to metoda za kaznovanje poštenih državljanov. Zanima me vaše mnenje v zvezi s tem.
Ján Figeľ
komisar. - Res je, da so v nekaterih državah te dajatve za avtorske pravice zelo visoke ter da so razlike zelo opazne.
To je ena od tem, ki jih obravnavamo. To smo storili lani, prepričan sem, da se bo Komisija vrnila k tem vprašanjem. Moj kolega, komisar Charlie McCreevy, je odgovoren za ta dokument. Pri tem vidim povezavo z drugimi področji, ki obravnavajo vprašanja avtorskih pravic, pogojev zaščite ali pravic avtorjev ali se jih dotikajo.
Zato poznam ta vprašanja, vendar se vam zahvaljujem za sporočilo, ki ga ponavljajo nekatere države in nekatere industrije. Prepričan sem, da bo to del pregledov v bližnji prihodnosti.
Zadeva: Tarife za emisije ogljika pri uvozu?
23. januarja 2008 je Evropska komisija predložila daljnosežni paket predlogov, s katerim bo uresničevala ambiciozne zaveze Evropske unije za boj proti podnebnim spremembam in za spodbujanje obnovljive energije do leta 2020 in naprej.
V središču te strategije je krepitev in širjenje sistema za trgovanje z emisijami (EU ETS), ključnega orodja EU za stroškovno učinkovito zmanjševanje emisij. Emisije iz sektorjev, ki so vključeni v sistem, se bodo zmanjšale za 21 % v primerjavi z ravnmi iz leta 2005. Enotna omejitev za celotno EU v sistemu za trgovanje z emisijami bo določena, prosto dodeljevanje pravic do emisij bo do leta 2020 postopno nadomestila prodaja pravic do emisij na dražbi.
V okviru katerega koli mednarodnega sporazuma, ki bi zagotovil, da konkurenti v drugih delih sveta krijejo primerljive stroške, bi bilo lahko tveganje uhajanja ogljika zanemarljivo. Vendar, takšen sporazum še ni na mestu.
Ob upoštevanju zgoraj naštetega lahko Komisija navede, zakaj so bile tarife za emisije ogljika pri uvozu izključene iz sistema za trgovanje z emisijami EU?
Drugič, lahko Komisija dodatno navede stopnjo podpore v kolegiju komisarjev glede vprašanja tarif za emisije ogljika za proizvode iz držav, ki nimajo nobene zakonodaje za zmanjšanje emisij CO2?
Kaj o tem meni STO?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospa predsednica, ena od glavnih prednostnih nalog Komisije je sklenitev daljnosežnega mednarodnega sporazuma o podnebnih spremembah, ki zajema obdobje po letu 2012. Konferenca na Baliju je bila pomemben korak pri prizadevanjih za soočenje s podnebnimi spremembami na svetovni ravni. Vse podpisnice okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah, vključno z Združenimi državami, Kitajsko in Indijo, soglašajo z začetkom uradnih pogajanj.
Kar potrebujemo zdaj - kar je ključna prednostna naloga za EU in Komisijo - je sporazum o prihodnjem mednarodnem pravnem okviru o podnebju do leta 2009. Ta okvir mora biti splošno uporaben; zagotoviti mora, da so vse podpisnice zavezani udeleženci, poleg tega mora biti učinkovit. Da bi dosegla želen rezultat, ki je, kot smo rekli, mednarodni sporazum, mora EU resnično še naprej imeti vodilno vlogo, ki jo je gotovo imela do konference na Baliju in seveda med njo.
To je točno pomen paketa predlogov o podnebju in obnovljivih virih energije, ki jih je Komisija predložila 23. januarja. EU mora zadržati svojo vodilno vlogo in jasno pokazati odločenost, da nadaljuje.
Sistem EU za trgovanje s pravicami do emisij je naše osnovno sredstvo za usmerjanje naložb proti čistejšim tehnologijam. Ta sistem zagotavlja, da je cilje toplogrednih plinov, ki jih je določila EU, mogoče doseči po najnižjih možnih stroških.
Predlog EU za revidirano direktivo o sistemu trgovanja predvideva dražbo kot glavno metodo za dodeljevanje pravic. Dražba ne zagotavlja le spodbude za naložbe v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika; prav tako preprečuje nezaželene posledice nepravične dodelitve in neupravičenih dobičkov. Zato Komisija predlaga, da se od začetka tretjega obdobja trgovanja pravice ne dodeljujejo več brezplačno podjetjem, ki proizvajajo energijo, v industrijskem sektorju pa se bo brezplačno dodeljevanje postopno omejilo s ciljem popolne odprave do leta 2020.
Nekateri energetsko intenzivni sektorji ali industrije delujejo na zelo konkurenčnem mednarodnem trgu. Zaradi tega stroškov ne morejo preložiti na potrošnika, ne da bi pri tem tvegali izgubo velikega dela trga. Če ne sprejmemo nobenega mednarodnega sporazuma, se bodo morda morale preseliti izven Evrope, zaradi česar se bodo povečale emisije toplogrednih plinov (uhajanje ogljika) po vsem svetu. Sektor, v katerem to tveganje uhajanja ogljika igra pomembno vlogo, mora biti določen objektivno. Komisija zato predlaga, da se to vprašanje natančno preveri ter se do leta 2020 pripravi seznam ranljivih sektorjev ali industrij.
Do junija 2011 bo Komisija ocenila položaj v teh energetsko intenzivnih industrijah. Ta ocena bo temeljila na rezultatu pogajanj za mednarodni sporazum o podnebnih spremembah ali na katerem koli sporazumu za posamezni sektor, ki je bil morda sklenjen. Na podlagi te ocene bo Komisija leta 2011 predložila poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu ter predlagala, če bo to potrebno, dodatne ukrepe. Ti ukrepi bodo vključevali prosto dodeljevanje pravic za emisije toplogrednih plinov v energetsko intenzivnih sektorjih, do 100 %. Predlog Komisije kot dodatni ukrep vključuje ustanovitev učinkovitega mehanizma za izravnavo ogljikovih emisij ali za njihovo kompenzacijo. Cilj tega je, da se industrijske obrate Skupnosti, ki predstavljajo veliko tveganje uhajanja ogljika, postavi na primerljivo, enakopravno podlago, kot jo imajo tisti v tretjih državah. V okviru takšnega sistema za izravnavo se lahko določi tudi določba za nalaganje pogojev za uvoznike, primerljiva s pogoji, ki veljajo za obrate v EU, na primer obveznost za vračilo pravic do emisij CO2.
Ne glede na to, za kakšno metodo se dogovorimo in kakšen ukrep se sprejme, biti mora v celoti v skladu z načeli okvirne konvencije ZN o podnebnih spremembah. To je zlasti res pri načelu skupnih, vendar različnih odgovornosti in sposobnosti v posebnem primeru manj razvitih držav. Biti mora tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi Skupnosti, vključno s pravili Svetovne trgovinske organizacije.
V sklepu, predlog o podnebju in energiji je skupno odobrila Evropska komisija kot celota, zato ga podpirajo vsi njeni komisarji.
Avril Doyle
Komisar, hvala za zelo tehten odgovor na moje vprašanje, ki sem ga naključno sestavila mnogo prej, kot sem ugotovila, da imam nalogo poročevalke za pregled razmer sistema EU za trgovanje z emisijami.
Moje vprašanje je bilo zlasti, kakšno je naše stališče, pri čemer se "naše" nanaša na kolegij komisarjev tukaj, v zvezi z mogočo uvedbo prilagoditvenih tarif za emisije ogljika ali nadomestilo za emisije ogljika, če se ne sklene mednarodni sporazum. Strinjam se z vami, da potrebujemo enotne pogoje delovanja za industrijo EU in proizvodnjo tretjih držav na tem področju.
Nisem zaščitniška in resnično podpiram globalizirani svet, v katerem živimo, vendar želim le izvedeti, ali se o možni uvedbi prilagoditvenih tarif za emisije ogljika še razpravlja. Menim, da se mora, zato sprašujem kolegij komisarjev, ali je takšno tudi njihovo mnenje, določiti, kako resno obravnavamo potrebo po zmanjšanju emisij CO2 in razpravo o podnebnih spremembah v celoti. Ni treba, da smo agresivni, vendar moramo biti odločni.
Stavros Dimas
komisar. - V celoti se strinjam z vami in menim, da je to zelo odgovorno. Zadovoljen sem, da boste vi poročevalka za ta izredno pomemben del zakonodaje.
Seveda smo o vsem razpravljali. Spominjam se, da smo v Nairobiju imeli posebno razpravo o tem vprašanju. O tem smo razpravljali v mojih službah, z drugimi službami in drugimi komisarji, pri tem smo ugotovili, da je smiselno in uravnoteženo stališče v predlog vključiti določbo, ki bo poskrbela za težave, s katerimi se bodo soočali energetsko intenzivni sektorji, če se ne bo sklenil mednarodni sporazum ali če mednarodni sporazum drugim državam ne bo predpisal tako strogih omejitev emisij ogljika kot Evropski uniji. Dogovorili smo se, da bomo do leta 2010 določili objektivna merila o tem, kateri so ti sektorji, in do junija 2011 ocenili razmere glede na to, ali smo sklenili mednarodni sporazum ali celo mednarodne sektorske sporazume. Glede na to, upam in iskreno verjamem, da bomo do konca leta 2009 imeli sporazum, s katerim se bodo težave podnebnih sprememb reševale učinkovito.
Vendar če sporazuma ne bomo imeli ali če ne bo dovolj strog, potem so v našem predlogu določbe, ki dovoljujejo, da ocenimo položaj in temu primerno določimo nadomestilo za emisije ogljika do 100 % sredstev teh energijsko intenzivnih industrij ali dovolimo, da se v naš sistem za trgovanje z emisijami vključijo uvozniki, in seveda uvedemo obveznost plačevanja podobnih zneskov nadomestil kot lokalni proizvajalci ter s tem izenačimo razmere - ali celo kombinacijo teh ukrepov.
Zato svojim industrijam zagotavljamo, da se bomo posvetili tem težavam. Istočasno opozarjamo druge države: bolje, da se strinjajo z mednarodnim sporazumom. Zato s tem uravnoteženim pristopom dosegamo vse cilje in upam, da bosta Parlament in Svet glasovala za in sprejela zakonodajo takoj, ko bo mogoče, tj. do konca leta ali na začetku naslednje pomladi.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Zadovoljen sem s stališčem Komisije, komisarja in z dobro uravnoteženim pristopom. Vendar me skrbi še nekaj zelo pomembnega, in to je, da še vedno izvažamo državam v razvoju staro tehnologijo, ki je neučinkovita in prav tako proizvaja emisije. Sprašujem komisarja, ali je mogoče v zvezi s tem oblikovati dopolnilno politiko, ki je v skladu s tem pristopom. Ali lahko kmalu pričakujemo takšne pobude?
Marian Harkin
V razpravi o skupni kmetijski politiki to popoldne smo govorili o uvozu v EU in pozvali Komisijo, da nujno razvije načrt za uveljavitev netrgovinskih zadev v pogajanjih Svetovne trgovinske organizacije.
Seveda mora biti vprašanje podnebnih sprememb na vrhu seznama prednostnih nalog in tarife za emisije ogljika pri uvozu v EU so glede tega pomembne.
Zato želim vprašati komisarja, kot ga je gospa Doyle v svojem prvotnem vprašanju, ali ima Svetovna trgovinska organizacija mnenje o tem in kakšno je.
Stavros Dimas
komisar. - Popolnoma se strinjam, da ne smemo izvažati tehnologij, ki bodo onesnaževale tujino. Dejansko bomo najbolj poskrbeli za to, da ne bomo dovolili selitve sektorjev ali industrij iz Evropske unije, ker bomo izgubili delovna mesta in ustvarili težave z brezposelnostjo ter tudi ker ne želimo ustvarjati emisij in onesnaževati držav, ki nimajo omejitev emisij ogljika, kot jih imamo mi.
Zato moramo biti zelo previdni in nameniti največ pozornosti temu, da se to ne zgodi. Seveda ko države v razvoju opominjamo, da je temeljni način boja proti podnebnim spremembam izboljšanje energetske učinkovitosti, moramo biti zelo pozorni na to, kaj jim izvažamo.
V zvezi s stališčem Svetovne trgovinske organizacije o tarifah za emisije ogljika, ki ga ne poznamo, ker vprašanje še ni bilo zastavljeno, vendar po preverjanju v Evropski uniji mislimo, da ni težav, ker smo skušali z vključitvijo v sistem trgovanja z emisijami, ki je malo drugačen od dajatev na meji, izenačiti razmere. Svojim industrijam ne dajemo prednosti, postavljamo jih v enak položaj kot podobne industrije in sektorje, ki proizvajajo blago v državah brez omejitev emisij ogljika.
Mimogrede, v Združenih državah potekajo enake razprave, ker je v Libermann-Warnerjevem predlogu zakona za uvedbo sistema za trgovanje z emisijami podobna določba. Ta razprava je potekala tudi v Združenih državah in tudi oni menijo, da je to združljivo s pravili Svetovne trgovinske organizacije.
Drugi del
Zadeva: Medkulturni dialog v EU
Za to leto medkulturnega dialoga v EU načrtuje Komisija veliko dogodkov. Poudarek mora biti na vključevanju mladih v letošnje dogodke, zato da bi jim bogata kulturna raznolikosti koristila.
Katere posebne ukrepe načrtuje Komisija za vključevanje mladih v evropsko leto medkulturnega dialoga?
Ján Figeľ
komisar. - (SK) Zahvaljujem se gospe predsednici in tudi gospodu Burku za to vprašanje.
Povedal bi, da je cilj tega leta, ki je evropsko leto medkulturnega dialoga, spodbujati dialog med kulturami, kar je proces, prek katerega lahko vsi, ki živijo v Evropski uniji, izboljšajo svojo možnost za širše in bolj odprto vključevanje zapletenega kulturnega okolja v svoja vsakodnevna življenja. Predvsem je pomembno ozaveščanje zlasti med mladimi in njihovo izobraževanje o dejavnem evropskem državljanstvu, ki je odprto svetu, spoštuje kulturno raznolikost in temelji na skupnih vrednotah. V zvezi s tem so mladi in izobraževanje dve ključni področji dialoga, vključno s področji, kot so preseljevanje, manjšine, večjezičnost, zaposlovanje ter tudi mediji, vera, umetnost in kultura.
EU sofinancira sedem vodilnih projektov na vseevropski ravni, ki so predvsem namenjeni mladim in spodbujanju kulturnega dialoga med njimi s skupnimi umetnostnimi projekti, pripovedovanjem zgodb, medijskimi projekti, medijskimi kampanjami, urbano kulturo, izmenjavami med prikrajšanimi območji ali skupnostmi ter razvijanjem dialoga o umetnosti, priseljencih, preseljevanju in podobnih temah.
EU letos tudi sofinancira en projekt za vsako državo članico ali v njej. Glavni poudarek je ponovno na mladih in izobraževanju. Smo tudi v stalnem stiku s skupino, ki usmerja platformo civilne družbe za medkulturni dialog, ki vključuje predstavnike evropskega foruma mladih in evropsko zvezo za medkulturno učenje, na primer.
Da sklenem, kampanja ozaveščanja o pomembnosti letošnjega leta in kulturnega dialoga že sama po sebi obsega širok izbor dejavnosti, namenjenih mladim, ki temeljijo na predlogih civilnih združenj in pobudah EU. Vse koristne informacije so seveda dostopne v internetu na http://www.interculturaldialog2008EU" . Celotni proces temelji predvsem na komunikaciji, ki spodbuja sodelovanje ter pomaga izpostaviti visokokakovostne projekte in izkušnje. Prepričan sem, da bo okrepila proces: kulturni dialog kot proces in ne samo kot dogodek, ki se zgodi enkrat.
Colm Burke
Komisar, zahvaljujem se za vaš zelo natančen odgovor in pozdravljam razvoj dogodkov, ki ste ga omenjali. Vem, da vi kot komisar in Komisija zavzeto delate pri tem programu.
V zvezi s 27 posameznimi vladami, v katere programe ste jih prosili, da se vključijo za podporo dela Komisije? Skratka, strinjam se, da podpiramo sedem vodilnih projektov, vendar ali bo tudi vsaka posamezna vlada predložila vodilni projekt v okviru svoje države?
Ján Figeľ
komisar. - Povedal sem, da je to skupni trud, skupno prizadevanje in veliko je zamisli in stalnih pobud na evropski in nacionalni ravni ter regionalni in občinski ravni. Zadovoljen sem, da obstaja tako močno zanimanje tudi na mednarodni ravni, da so priložnosti in da se iščejo priložnosti za spodbujanje medkulturnega pristopa in ne samo pripombe ter pritožbe v zvezi s tem. Menim, da to potrebujemo.
Ne bom našteval samih projektov, čeprav so precej ustvarjalni zlasti na ravni EU, ker so bili izbrani med mnogimi projekti v EU in so zelo drugačni od tistih na ravni držav članic. Dejansko jih imamo 28, ker sta v Belgiji dve pomembni skupnosti in obstaja dodatna podpora.
Menimo, da so države članice, v katerih vključujejo mlade generacije, ki so odprte glede prihodnosti, v delovanje verjetno najboljši primeri, na katere se lahko obrnemo v zvezi z izzivi glede življenja v raznolikosti in tudi spodbujanja enotnosti. Kot na primer projekt "Diversidad!", ki ga vodi urad evropske glasbe. V njem se povezujejo zelo priljubljene dejavnosti: glasba, razlaga glasbe, poslušanje glasbe, učenje prek glasbe in dialog z urbano kulturo. Tudi naslednji: Mednarodni sklad Yehudija Menuhina; projekt Jaz = TI (Ton monde est le mien), ki izraža, da za razumevanje nas samih potrebujemo druge; mreža institucij EU za kulturo Unique Brussels; Najboljši prijatelj/Alter Ego (Alter Ego), prispevek mladih k medkulturnemu dialogu, medkulturnemu razumevanju in evropskemu državljanstvu v skupnih umetnostnih projektih, ki jim omogočajo, da presežejo svoje običajne družbene kroge.
Eden od njih je projekt Evropske kulturne fundacije Neznanec (Stranger). Mladim omogoča, da izražajo sebe in ustvarjajo platformo, na kateri bi lahko povezovali izkušnje v širšem evropskem kontekstu.
Na koncu menim, da je zelo pomembno, da Parlament pri tem čim bolj sodeluje na ravni posameznika ali skupno. Priložnosti v zvezi z različnimi temami, povezanimi z medkulturnim dialogom, kot na primer dogodki v Bruslju, je veliko. Komisija bo povabila celoten odbor za kulturo, kar vključuje tudi poslance, na vse dogodke, pri katerih sodelujemo ali jih soorganiziramo. Novembra bo potekal evropski teden mladih in menim, da bi se ga morali udeležiti. Nekateri dogodki bodo organizirani v prostorih Parlamenta v Bruslju, udeležili se jih bodo poslanci ter seveda mladi iz vseh držav, vključno iz držav, ki niso članice EU.
Veliko je priložnosti, ko lahko izrazimo mnenje in zlasti dajemo vzgled ter pokažemo našo zavezanost. Menim, da se to ne sme dogajati samo enkrat na leto. To mora biti dolgoročen cilj in proces, v katerem se učimo, sodelujemo in se razvijamo, da omogočimo boljše stoletje, kot je bilo 20. stoletje, ki so ga zaznamovali mnoga nesoglasja, spori in nazori, ki so v nasprotju s človeškim dostojanstvom. Zato menim, da je to dobra spodbuda za vaše sodelovanje.
Avril Doyle
V zvezi s celotnim področjem medkulturnega dialoga in vključevanja mladih me zanima, ali je Komisija opazila izjemne dejavnosti, ki potekajo na tem področju na severu Irske: na severu med dvema različnima skupnostma, ki sta že zelo dolgo v sporu, in na podlagi čezmejnega sodelovanja. Menim, da se tam dogaja nekaj posebnega, kar bi lahko uporabili, in sprašujem Komisijo, ali je to že pregledala, in če ni, ali lahko.
Marian Harkin
Zelo kratka bom. Komisijo želim vprašati, ali so predlagani kakšni ukrepi na področju prostovoljstva.
Zagotovo je to odlična priložnost za ljudi iz različnih okolij, da namenoma sodelujejo zlasti na primer na področju prostovoljstva mladih v programih, ki so namenjeni sodelovanju ljudi, ki običajno niso prostovoljci, ker je prostovoljstvo včasih dejavnost belega srednjega razreda, ter na področju medgeneracijskega prostovoljstva. Ali obstajajo kakšni ukrepi na navedenih področjih za spodbujanje medkulturnega dialoga?
Ján Figeľ
komisar. - Gospa predsednica, Severni Irski čestitam v zvezi z novim vzdušjem in tistim, kar bi opisal kot pozitivno pričakovanje postopne in iskrene sprave ter zavezanost skupnim vrednotam. Načrtujem celo iti tja, kar je lahko najboljši odziv. Menim, da bi tudi večja udeležba severnoirskih študentov, učiteljev in profesorjev v izmenjavah EU ter sodelovanje v programu Erasmus pomagala tesneje povezati širšo Evropsko skupnost in prebivalstvo. Zato načrtujem obiskati ta del Evropske unije.
Drugič, prostovoljstvo je zelo pomembna zadeva, ker je izraz solidarnosti, človečnosti in povezanosti. Vendar je tudi neformalno izobraževanje ali proces učenja. Prostovoljstvo je pomembno za zaposlitev, nove spretnosti, nova znanja in družbene veščine ter tudi za spodbujanje državljanstva in vrednot, ki nas združujejo. Naredimo več, kot smo včasih. Na primer novemu programu Mladi v akciji je namenjeno več denarja in postaja pomembnejši v okviru evropskega prostovoljnega dela. Zdaj je bolj odprt za mednarodno sodelovanje. Imamo več ljudi in menim, da je to ena od rešitev.
Letos želimo začeti pobudo na področju prostovoljstva, s katero bi lahko prostovoljstvo postalo bolj prepoznavno in ustvarili boljše razmere. Zagotovo potrebujemo sodelovanje držav članic in veseli me, da je zlasti Francija pripravljena ukvarjati se s temo prostovoljstva, tj. prostovoljstvo in mladi. Zjutraj sem srečal ministra, pristojnega za zdravje, mlade in šport, ter strinjala sva se glede nekaterih prednostnih nalog. To je ena od treh prednostnih nalog na področju mladih med francoskim predsedovanjem, zato bomo ukrepali.
Predsednica
Naslednje pisno vprašanje je vprašanje gospoda Higginsa. Žal mi je, da vprašanja ne morem sprejeti, ker poslanca ni v dvorani. Vem, da želite sodelovati. Na žalost o zamenjavi nismo bili predhodno obveščeni, zato ga v skladu s Poslovnikom ne morem sprejeti. Zelo mi je žal, da ga ne morem sprejeti, vendar moram dati prednost tistim poslancem, ki so prisotni v dvorani.
Zadeva: Kulturno sodelovanje Nemčije, Češke republike in Avstrije
Katere tristranske ali dvostranske projekte čezmejnega kulturnega sodelovanja med Češko republiko, Nemčijo in Avstrijo je Komisija lani podprla ter ali obstaja možnost, da leta 2008 takšne projekte bistveneje podpre?
Ján Figeľ
komisar. - (SK) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu Berndu Posseltu za njegovo vprašanje. Poudaril bi, da so za kulturo in njeno financiranje na nacionalni ravni odgovorne države članice. To je načelo subsidiarnosti, ki ga spoštujemo in zelo cenimo. Naloga Evropske unije je, da podpira in dopolnjuje dejavnosti, ki se izvajajo v državah članicah, in ne da za njih prevzame odgovornost.
Naslednje, kar si je pomembno zapomniti, je, da program Kultura (2007-2013) spodbuja medkulturni dialog, nadnacionalno mobilnost kulturnih akterjev in del ter kulturoloških in umetniških izdelkov. Ti projekti morajo vključevati najmanj tri izvajalce kulturnih dejavnosti v treh različnih državah: to delno odgovori na vprašanje gospoda Bernda Posselta. Sodelovanje med izvajalci iz Češke republike, Avstrije in Nemčije se lahko podpre, če so bili ti partnerji izbrani na podlagi kakovosti oddanih projektov, s katerimi so se odzvali povabilu Evropske komisije.
V zvezi z določenimi projekti teh treh držav članic, financiranih lani, poudarjam, da program Kultura (2007-2013) obstaja in se izvaja malo dlje kot eno leto. Nekaj časa bo treba počakati, da izvemo, kakšne vrste projektov so bile financirane v tem kratkem obdobju. Skratka, rezultati v zvezi z lanskimi projekti še niso na voljo. Vendar če pogledamo obdobje od leta 2000 do 2006, je bilo v teh letih podprtih 116 projektov sodelovanja in sofinanciranih 39 projektov, ki so vključevali dvostransko ali tristransko sodelovanje med Avstrijo, Nemčijo in Češko republiko. Od teh projektov jih je bilo 28 financiranih iz proračuna za leto 2006: dejansko je to omogočilo dejavnosti v lanskem letu (2007).
Celoten seznam vseh odobrenih in financiranih projektov je objavljen na spletni strani Evropske komisije. Menim, da je to izčrpen odgovor na to zadevo.
Bernd Posselt
(DE) Komisar, najlepša hvala za vaš odgovor. Prej ste obširno govorili o dogajanju v Bruslju. Vendar ker so dogodki v regijah prav tako pomembni, imam dve kratki dodatni vprašanji.
Pravkar ste govorili o dvostranskih programih. Ali so mogoči tudi samo nemško-češki programi ali morajo biti vključene tri države? Razen Avstrije bi lahko sodelovala tudi Slovaška ali Poljska na primer.
Naslednje dodatno vprašanje je, ali to vključuje tudi evroregije.
Ján Figeľ
komisar. - (SK) Kot sem prej povedal, morajo na podlagi novega programa Kultura pri kratkih enoletnih programih sodelovati trije partnerji iz treh držav, medtem ko mora pri programih, ki potekajo več let, sodelovati več partnerjev. Obseg ali količina teh aktivnosti je tako na neki način prilagojena razširjeni Evropski uniji.
Iz majhnega proračuna ne moremo dopolnjevati ali nadomeščati nečesa, kar dejansko potrebuje veliko večjo podporo nacionalnih vlad ali regionalnih organov v velikih zveznih deželah. V zvezi z omenjenimi dvostranskimi odnosi navedenih treh držav v vprašanju gospoda Bernda Posselta sta dve v nekaterih primerih sodelovali z drugimi državami, s čimer je vprašanje sodelovanja delno že odgovorjeno.
Gospodu Posseltu in tudi drugim morebitnim partnerjem zagotavljam, da je sodelovanje med na primer regijami ali evroregijami, tudi med mesti in izvajalci kulturnih dejavnosti na splošno, danes mogoče ter ga podpirata program Kultura (2007-2013) in tudi program Evropa za državljane 2007-2013. Ta program spodbuja vključevanje civilne družbe, pri čemer je pravna podlaga med drugim člen 151 Pogodbe ES, ki spodbuja državljanstvo, določeno v smislu kulture ali s kulturno razsežnostjo. Danes je na tisoče primerov dobro uveljavljenih partnerstev med sodelujočimi lokalnimi organi, nevladnimi organizacijami ali različnimi združenji, ki temeljijo na dialogu med ljudmi v civilni družbi.
Dodal bi še, da so strukturni skladi še večji vir podpore za splošno spodbujanje kulturnih vidikov in kulturne dediščine ter sodelovanje med državami za zaščito in krepitev njihove kulturne dediščine. Pozivam ministre ali partnerje, naj v razpravah o kulturi ne pozabijo, da je Evropa bolj določena s kulturo kot gospodarstvom ali geografijo. Zato naložbe v kulturo povečajo naše možnosti, krepijo evropsko identiteto in naredijo Evropejce zanimivejše. To bi se moralo zgoditi tam, kjer ljudje živijo, na lokalni ravni. Ne gre samo za Bruselj in druga glavna mesta: gre za naše regije, mesta in vasi.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Komisar, imam vprašanje. Navedli ste, da države članice same izvajajo kulturno politiko. Bruselj nima pristojnosti, da naredi kar koli glede tega. Vendar se zlasti v novih državah pristopnicah umetniki in ljudje, vključeni v kulturne dejavnosti, zadnjih 10 do 15 let počutijo zapostavljene.
Kaj izvaja Komisija ali kaj je pripravljena narediti, da bi z novimi državami pristopnicami delila dobro izkušnjo glede tega, kako se podpira umetnike, ter nove zamisli in projekte, povezane s tem? Ali lahko, prosim, navedete primere?
Reinhard Rack
(DE) Odnosi med Češko republiko, Nemčijo in Avstrijo so zgodovinsko obremenjeni. Ali obstajajo kakšni posebni programi ali Komisija načrtuje usmeriti svoja prizadevanja na primer na vključevanje združenj razseljenih ljudi v evropske programe dela, kar bi bilo v zvezi s tem pomembno zaradi splošnejšega razumevanja?
Ján Figeľ
komisar. - (SK) Zahvaljujem se za dodatna vprašanja. To kaže, da so kultura, identiteta in spomini pomembni ter prihodnost in razvijanje kulture prav tako. Podpiramo te vidike. Moram še ponoviti, da gre pri subsidiarnosti za odgovornost in ne za to, da bi si priskrbeli izgovor, zato da bi lahko rekli, da ne sodelujemo, ker zadeva spada pod pristojnost držav članic. Komisija se resnično zelo trudi ustvariti najboljše mogoče okolje za kulturni dialog, izmenjavo in sodelovanje ter menim, da so dosežki teh prizadevanj precej očitni.
Prej sem omenil program Kultura (2007-2013). Primerjajmo številke: sedem let v preteklosti in sedem let zdaj. Vendar je pomemben primer dejstvo, da je bila v zadovoljstvo Komisije in tudi EU lani prvič v celoti sprejeta in odobrena evropska agenda za kulturo v globaliziranem svetu. Predlogi so bili predstavljeni maja, medtem ko so jih države članice odobrile novembra. Potem se nam je uspelo dogovoriti, da bomo v zvezi s kulturo in agendo za kulturo uporabili nov način sodelovanja ali odprt način sodelovanja. Pred tem bi večina rekla, da to ni verjetno, ker ne bi bili sposobni doseči dogovora zaradi različnih mnenj.
Vendar je vsebina ključna: pomembno je zagotoviti, da to sodelovanje vključuje dejanske kulturne potrebe v širšem smislu, potrebe kulturnih in umetniških sektorjev ter preprosto širjenje kulture. Svet je na zasedanju v Lizboni spomladi lani dosegel nekaj pomembnega: kulturni sektorji ali tako imenovana industrija kulture so bili prvič omenjeni v lizbonski strategiji, za katero velja, da je pomemben prispevek h gospodarski rasti in zaposlovanju. To pomaga ovreči tipično nasprotje, da kultura stane, medtem ko gospodarstvo služi denar. Kultura je povezana z vrednotami in širjenjem razsežnosti trajnostnega gospodarskega razvoja. Pomanjkanju kulture sledijo gospodarske težave ter tudi politične in druge težave. S tem mislim, da je treba kulturo razumeti kot pomemben dejavnik in jo spodbujati na različne načine, zato da uspeva. Zato sem zadovoljen, da nam tudi v Komisiji uspeva s tem bolj horizontalnim pristopom tudi zaradi lanske odločitve.
Ne želim, da je moj odgovor predolg. Nove države članice prispevajo s svojo kulturo, svojo obširno dediščino, svojimi svežimi spomini na razdeljeno Evropo ali preteklost, ki je bila v drugi polovici 20. stoletja veliko bolj dramatična. Vendar se lahko na različne načine učijo od starih držav članic, ki imajo na primer bolj dinamične načine za financiranje kulture, razvoj izobraževanja o kulturi in obravnavanje mnogih zadev, ki jih je treba spodbujati tudi v državah članicah. Politike in vlade ne morejo obravnavati kulture kot stranske zadevo: "Če ostane kaj denarja, ga bomo seveda namenili nekaj kulturnemu sektorju, vendar to ni prednostna ali ključna naloga."
Odgovoril bi še na to, kar je gospod Reinhard Rack povedal o bremenu preteklosti. Malo prej sem bežno omenil vprašanje spomina, ki je pomembno v zvezi z identiteto, saj nas uči, naj ne ponavljamo pretresljivih dogodkov iz preteklosti. V odgovoru gospodu Berndu Posseltu sem navedel program Evropa za državljane 2007-2013. Prek tega programa bo lahko Evropska unija v sedmih letih sofinancirala projekte, ki ohranjajo spomine na obdobja diktature ter žrtve nacizma in stalinizma. Menim, da je to pomemben izziv, ker nam pomaga spomniti se, da se vse, kar imamo - svoboda, demokracija, združena Evropa, ni zgodilo kar naključno ali bilo vnaprej določeno in da je vedno neka skušnjava, manjša ali večja, za premik k totalitarnosti in obliki poenostavljanja. Ne smemo pozabiti, da je treba vrednote razvijati v vsaki generaciji: tehnologijo in zgradbe je lahko prenesti, ampak vrednote je treba vcepljati v razum in srce vsake osebe že od otroštva.
Zato vas spodbujam, da uporabljate te instrumente za kulturno in civilno sodelovanje, da jih uporabljate za ohranjanje naših spominov v korist naših src in razuma. Menim, da je prav to naloga tistih, ki so preživeli takšne čase in ki se spominjajo dogodkov ter ki prihajajo iz držav, ki so nekoč bile neke vrste sivo območje ali za železno zaveso. V vsakem primeru bi današnja Unija morala omogočati prostor za spominjanje in razvijanje Skupnosti.
Predsednica
Ob upoštevanju časovnih omejitev bomo nadaljevali s vprašanji komisarju Mandelsonu. Na vprašanji 38 in 40 bo podan pisni odgovor.
Jim Higgins
Razprava o Lamfalussyjevem postopku je bila 30 minut daljša in je potekala v času za vprašanja. Posledično nisem mogel sodelovati. Razumel sem, da se vprašanja začnejo ob 18.00 in da je 30 minut namenjenih za prvega komisarja ter da sem jaz drugi spraševalec za naslednjega komisarja.
Postopki tega parlamenta so popolnoma neumni. To bi moral biti vzorčni primer organizacije. Takšne vrste organizacije in vrste postopkov, ki jih imamo tukaj, ne bi dopuščali v najbolj neorganizirani vasi ali mestnem svetu v Evropski uniji. To je popolnoma neumno.
Čas za vprašanja bi moral biti nespremenljiv in nikakor ne bi smelo biti zamud. To diskriminira tiste poslance, ki veliko prej zastavijo vprašanja, in za takšno ravnanje ni izgovora.
Predsednica
Že na začetku časa za vprašanja sem povedala, da zamujamo in da je to obžalovanja vredno. Poskušala bom izvedeti, kakšni so razlogi za toliko predhodnih razprav, ki so povzročile to zamujanje. To jemljem zelo resno, saj sem odgovorna za čas za vprašanja.
V zvezi z vašim vprašanjem naj omenim, da tudi drugi poslanci v tej dvorani vseskozi potrpežljivo čakajo, da se odgovori na njihova vprašanja in niso odšli zaradi drugih obveznosti. Vem, da imamo vsi zapolnjene koledarje in dnevni red, vendar sem morala natančno upoštevati Poslovnik in dati prednost tistim poslancem, ki so ostali v dvorani. Žal mi je, vendar je Poslovnik glede tega jasen.
Zadeva: Reševanje spora med EU in Združenimi državami v Svetovni trgovinski organizaciji v zvezi z gensko spremenjenimi organizmi
Razumno obdobje za uskladitev z odločbo organa za poravnavo sporov Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z ukrepi za odobritev in trženjem gensko spremenjenih organizmov je poteklo 11. januarja 2008. Po navedbah vlade Združenih držav so se Združene države strinjale z EU, da začasno ne izvajajo sankcij na področju trgovine in s tem EU omogočijo, da uredi zadeve glede odobritve biotehnoloških proizvodov. Združene države so prav tako izrazile nezadovoljstvo v zvezi z namenom francoske vlade za sprejetje zaščitne določbe za prepoved gojenja vrste gensko spremenjene koruze, ki so jo druge članice EU že sprejele.
Kakšen je obseg pogajanj Komisije, da se doseže sporazumna rešitev te zadeve in izogne povračilnim ukrepom proti EU, vendar hkrati omogoča EU, da ohrani strog regulativni okvir v zvezi z gensko spremenjenimi organizmi?
Peter Mandelson
komisar. - Reševanje spora, ki ga je navedel poslanec, bi bilo mogoče, če bi Evropska unija tožniku pokazala, da regulativni postopki potekajo zadovoljivo in omogočajo odobritve brez zamud, kadar koli tveganje za zdravje ali okolje ni bilo zaznano ali je obvladljivo.
Poleg tega bi bilo treba poiskati rešitev v zvezi z nacionalnimi zaščitnimi ukrepi, ki so predmet postopkov Svetovne trgovinske organizacije, za katere je bilo ugotovljeno, da niso znanstveno utemeljeni in zato niso skladni s pravili Svetovne trgovinske organizacije.
V obeh primerih Komisija računa na sodelovanje držav članic. Naše obveznosti so zato jasne in ne moremo se izogniti odgovornosti.
Medtem so se Združene države strinjale, da ne bodo uporabile takojšnjih prisilnih ukrepov. Vendar bi se zadevni postopki po odločitvi revizijskega odbora, da Evropska unija ne izpolnjuje odločb odbora Svetovne trgovinske organizacije, lahko nadaljevali. Učinkovito delovanje regulativnega sistema Evropske unije v zvezi z gensko spremenjenimi organizmi je v interesu tožnikov Svetovne trgovinske organizacije in tudi same Evropske unije.
Večina naših sedanjih virov živalske krme so države, ki razvijajo biotehnološke proizvode. Zato je pravočasna odobritev varnih gensko spremenjenih proizvodov za krmo nujna, da se zagotovi konkurenčnost živinorejske industrije v EU. Prašičereja se na primer srečuje z naraščajočimi težavami pri nabavi krme po zmernih cenah, medtem ko cene svinjine padajo. To pomeni, da dlje kot bo trajala naša odobritev, bolj bodo ogrožene kmetijske potrebe v Evropi.
Georgios Papastamkos
- (EL) Gospa predsednica in komisar, o kakšnem obsegu možnih sankcij se razmišlja ter kako se bodo sankcije uporabljale v primeru trgovinske vojne med EU in Združenimi državami zaradi gensko spremenjenih organizmov?
Peter Mandelson
komisar. - Obseg prisilnih ukrepov bi določil odbor za izvajanje Svetovne trgovinske organizacije. Vendar so lahko morebitni prisilni ukrepi zelo pomembni. Dejansko lahko trgovina izgubi na stotine milijonov dolarjev. To bi lahko veljalo za proizvode EU iz različnih držav članic, ne samo za navedene, ki so sprejele nacionalne zaščitne ukrepe proti gensko spremenjenim organizmom.
Zato navedene države, ki so odgovorne, prisilnim ukrepom ne izpostavljajo samo svojih proizvajalcev in izvoznikov. Te države zaradi svojih ukrepov ogrožajo poleg svojih izvoznikov tudi izvoznike iz veliko drugih držav članic.
Upam, da bodo upoštevale te posledice in učinke, ko bodo pregledovale ukrepe, ki jih sprejemajo.
Mairead McGuinness
Zahvaljujem se komisarju za njegovo jasnost, ker je to pomembna zadeva za industrijo živalske krme. Vendar ali se strinja z mano, da potrošniki vedno manj sprejemajo dejanske razmere na trgu krme v EU? Komisar zelo učinkovito navaja vprašanje vpliva sektorja perutnine in svinjine na konkurenčnost. Morda lahko pozneje razpravljamo o širšem vprašanju glede pravil Svetovne trgovinske organizacije v zvezi z netrgovanjem in pogajanji o konkurenčnosti kmetijstva na splošno, ki zdaj potekajo.
Peter Mandelson
komisar. - Menim, da prihaja do napačnih informacij, napačnega prikazovanja in širjenja preplaha, ki vpliva na nekatere dele javnega mnenja. Menim, da bi javnost zelo verjetno z bolj vzorčnim obsegom informacijskih virov in bolj objektivnimi informacijami, kot so jim bile predstavljene, ter upoštevanjem razvejanosti in posledic teh ukrepov o tem menila drugače.
Seveda morajo potrošniki vedeti, kaj zaužijejo. Potrošniki morajo prav tako imeti pravico do izbire med gensko spremenjenimi in gensko nespremenjenimi organizmi. Zdaj te pravice nimajo zaradi predsodkov glede gensko spremenjenih organizmov.
Zadeva: Poglobljena ocena sporazumov o gospodarskem partnerstvu
Vlade afriških, karibskih in pacifiških držav, ki so se dogovorile o liberalizaciji blagovne menjave, niso pri stvareh, ki jih zadevajo, pogajalsko dovolj močne. Medtem ko so morale zelo popustiti pri sporazumu o gospodarskem partnerstvu, Evropa ni sprejela nobenih zavezujočih obveznosti glede pomembnih zadev, kot je izboljšanje pravil o poreklu, dodeljevanje subvencij ali razširitev razvojne pomoči.
Ali se Komisija strinja, da bi morale te države imeti na voljo več časa, da bi se lahko primerno pogodile o sporazumih o gospodarskem partnerstvu, da bi se jih moralo bolj podpreti pri večanju njihovih pogajalskih zmožnosti ter da sta potrebna poglobljena ocena in pregled obstoječih sporazumov, ki še vedno niso "razvojni instrumenti", kot bi morali biti?
Zadeva: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu
Zaradi izteka skrajnega roka, to je 1. januar 2008, v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu v afriških, karibskih in pacifiških državah, je v teh državah nastala velika negotovost. Sporazumi v katerih so se dogovorili o klavzulah o odstopanjih za izvoz, izboljšanih pravilih o poreklu, dodeljevanju subvencij ali razširitvi razvojne pomoči, so pogosto neustrezni, zato imajo v zadevnih državah malo podpore. Ali je Komisija pripravljena izvesti poglobljeno oceno obstoječih sporazumov? Kakšne posebne ukrepe bo sprejela v zvezi s tem in v kakšnem časovnem okviru?
Zadeva: Ocena učinka sporazumov o gospodarskem partnerstvu
Komisija je pred kratkim sprejela celovit sporazum o gospodarskem partnerstvu s karibskimi državami in številne začasne sporazume, s katerimi bodo sčasoma doseženi celoviti sporazumi o gospodarskem partnerstvu z drugimi državami ali regijami. Dosežen napredek je bil januarja zelo jasno predstavljen odboru Evropskega parlamenta za razvoj, pri čemer priznavamo zahtevno delo, ki ga je opravil komisar.
Vendar ste izpostavili tudi prihodnje naloge. Med drugim ste omenili, da je potrebno najti načine za spremljanje izvajanja in vpliva novih sporazumov.
Ali Komisija na tej točki že ima približne ocene pozitivnega vpliva nedavnih sporazumov na dohodek afriških kmetovalcev in tudi končne cene za evropske potrošnike? Kako namerava Komisija poskrbeti za razvoj tehnik za spremljanje in merjenje izvajanja in vpliva?
Zadeva: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu
Ali lahko Komisija zagotovi najnovejše informacije v zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu?
Zadeva: Sporazumi o gospodarskem partnerstvu
Zakaj vam ni uspelo prepričati kritikov, da so sporazumi o gospodarskem partnerstvu pravični do držav v razvoju?
Zadeva: Sporazumi o partnerstvu z državami v razvoju
Večina afriških, karibskih in pacifiških držav je podpisala sporazum o partnerstvu z EU. Številne prostovoljne organizacije menijo, da sporazumi ne bodo dosegli zastavljenih ciljev, tj. spodbujanje gospodarskega razvoja v državah pogodbenicah. Predstavnik Komisije je izjavil, da bo o sporazumih o gospodarskem partnerstvu v prihodnosti mogoče spet razpravljati in se tako o njih ponovno pogajati. Kljub temu je komisar za trgovino zadržan glede možnosti o ponovnem pogajanju v zvezi z obstoječimi sporazumi.
Ali lahko Komisija pojasni položaj v zvezi s tem? Ali se bodo lahko države v razvoju, ki so podpisale sporazume o partnerstvu z EU, ponovno pogajale o njih?
Peter Mandelson
komisar. - Stvari so napredovale od posodobitve besedil odbora za razvoj, ki jo je izvedla Komisija januarja letos. Pravna besedila za sporazum karibskih držav o gospodarskem partnerstvu so bila skupno pregledana in začeli smo postopek, ki vodi k podpisu in ratifikaciji. V drugih regijah smo pripravljali podpis začasnih sporazumov in premišljevali, kako jih nadomestiti s celovitimi sporazumi o gospodarskem partnerstvu.
Pred kratkim sem se vrnil z obiska južne in vzhodne Afrike, ki je vključeval Lesoto, Južno Afriko, Bocvano in Zambijo. Imel sem ministrska srečanja z južnoafriško razvojno skupnostjo in regijami južne in vzhodne Afrike ter obširne razprave s predsednikom Mbekijem o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in razvojni agendi iz Dohe. Na vseh srečanjih z regijami vzhodne in južne Afrike ter južnoafriško razvojno skupnostjo me je presenetila zavezanost regij k nadaljevanju pogajanj, k temu, da ne gledajo nazaj in uničijo tistega, kar je bilo doseženo, saj bi to uničenje imelo katastrofalne posledice za varnost trgovine. To se je izražalo v skupnih izjavah, v katerih smo jasno določili skupno zavezanost, da se dogovorimo o celovitih sporazumih o gospodarskem partnerstvu do konca tega leta.
V zadnjih dneh smo imeli tudi srečanje visokih uradnikov osrednje in zahodne Afrike. Osrednja Afrika želi doseči celovit sporazum o gospodarskem partnerstvu do julija, medtem ko namerava zahodna Afrika celovit sporazum o gospodarskem partnerstvu doseči v sredini leta 2009. Končno se pacifiška regija medsebojno posvetuje, vendar dogovorjeni cilj, da se celoviti sporazum o gospodarskem partnerstvu dokončno oblikuje leta 2008, ostaja enak.
Menim, da po dogajanjih decembra lani zdaj večina regij končuje obdobje ugotavljanja stanja in presojanja ter ponovno odločno izraža svojo zavezanost k doseganju celovitih sporazumov o gospodarskem partnerstvu. To je pomemben znak, ki kaže na njihovo zavezanost k vključevanju trgovinskih in razvojnih strategij na napreden in prizadeven način. To je zavezanost, ki jo pozdravljam.
Naši cilji za celovite sporazume o gospodarskem partnerstvu za celotne regije, ki pokriva celoten obseg trgovinskih, s trgovino povezanih in razvojnih vprašanj, ostajajo nespremenjeni. Medtem države, ki niso manj razvite države, to so Kenija, Slonokoščena obala in druge, trdijo, da so z začasnimi sporazumi zaščitile na tisoče delovnih mest v kmetijstvu, manj razvite države, kot sta Tanzanija in Lesoto, pa so zadovoljne z izboljšavami pravil o poreklu. Občutljivi kmetijski sektorji so zaščiteni, zato imajo afriške, karibske in pacifiške države čas in prostor, da dosežejo celovite regionalne sporazume.
Sporazume o gospodarskem partnerstvu je treba pozorno spremljati z vidika pomoči in trgovine. Zato karibski sporazum o gospodarskem partnerstvu uvaja obvezne ukrepe o spremljanju, vključno s parlamentarnimi in drugimi posvetovalnimi pododbori. Začasni sporazumi bodo zamenjani s celovitimi sporazumi o gospodarskem partnerstvu, ki vsebujejo podobne ukrepe, preden začnejo veljati obveznosti dejanske liberalizacije afriških, karibskih in pacifiških držav.
Bart Staes
(NL) Komisar, upoštevam vaš odgovor. To bomo še dodatno preučili. Vendar ne morete zanikati, da ima večina afriških, karibskih in pacifiških držav nezadostne pogajalske zmožnosti in včasih pri izvršenem dejstvu nimajo izbire. Prejšnji teden sem se srečal - to sicer ni povezano z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami - z vodjo sindikatov iz Gvatemale gospodom Pinzonom, ki je spregovoril o svojem težkem položaju vodje sindikatov pri pogajanjih z Evropsko unijo in Srednjo Ameriko. Takšen položaj je pogost v državah, v katerih so nekatere skupnosti in položaji zelo šibki.
Moje vprašanje je, ali lahko Komisija zagotovi, da so nekatere pravice na primer pravice sindikatov in mednarodne delavske pravice obvezne v tej vrsti trgovinskih sporazumov, sporazumih o gospodarskem partnerstvu in sporazumih z drugimi globalnimi bloki, kot je Srednja Amerika, zato da se te pravice spoštujejo. Nisem strokovnjak na tem področju, vendar imam vtis, da so sporazumi v zvezi s tem zelo pomanjkljivi.
Peter Mandelson
komisar. - Ko sem nazadnje preveril seznam afriških, karibskih in pacifiških držav, Gvatemala ni bila vključena. Nobena od držav v Srednji Ameriki ni vključena.
Poslancu zato svetujem, da poišče druge vire za svoje informacije, to je od tistih, ki dejansko živijo in delajo v afriških, karibskih in pacifiških državah.
Glenis Willmott
Sporazumi o gospodarskem partnerstvu so bili na začetku zastavljeni kot sporazumi o trgovini in razvoju, ki presegajo samo dostop do trga.
Ali lahko komisar pojasni zaskrbljenost v zvezi s tem, da zaradi začasnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu med afriškimi narodi narašča sovraštvo na področju trgovine, kot se to dogaja na primer v Keniji? Sosednje države menijo, da kenijska podpora tem sporazumom ogroža vnemo, ki vlada na celini za bolj radikalno stališče glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu.
Peter Mandelson
komisar. - Zelo mi je žal, vendar ne vem, katere sosednje države Kenije imajo takšno stališče. Kolikor mi je znano, razen če mi poslanka lahko pove, o kateri določeni državi govori, so se vse države strinjale z začasnimi sporazumi na enak način kot Kenija.
Poudaril bi, da začasni sporazumi zadevajo dober dostop do trga. Ti začasni sporazumi so bili sklenjeni pred določenim rokom Svetovne trgovinske organizacije konec decembra, zato da bi državam, kot je Kenija, ki niso manj razvite in za katere ne velja načelo "vse razen orožja", zagotovili trgovinske preferenciale in dostop do evropskega trga ter, da se po 1. januarju motnje v trgovini ne bi več ponavljale. Zaradi tega razloga so naši sogovorniki v Keniji in drugih državah v podobnem položaju poročali o zadovoljstvu v zvezi z razsežnostjo naše pomoči in našo prilagodljivostjo, s katero smo zagotovili, da jim bo do konca leta uspelo.
David Martin
Ali se strinjate, da je ključni cilj sporazumov o gospodarskem partnerstvu združljivost zveze med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in EU s Svetovno trgovinsko organizacijo ter zagotoviti povečanje trgovine med državami na jugu?
Ali ste v zvezi s tem pripravljeni razmisliti o možnosti povečanja in bolj usmerjenega namenjanja naše pomoči trgovini, da se bodo s temi sporazumi o gospodarskem partnerstvu izkoristile ugodnosti trgovine med državami na jugu?
Peter Mandelson
komisar. - Odločno podpiram to točko in ob tej priložnosti bi pozval države članice, da prispevajo svoj delež tako, da izpolnijo zaveze, ki so jih dale v zvezi s pomočjo trgovini, in se primerno uskladijo z zavezanostjo, ki jo je izkazala Komisija.
To je pomembna zavezanost, za katero so države članice trdile, da jo bodo izpolnile. Upam, da se to uresniči tudi v praksi ter izpolnijo pričakovanja naših kolegov v afriških, karibskih in pacifiških državah.
Sarah Ludford
Najverjetneje v nasprotju z mnogimi drugimi spraševalci nisem strokovnjakinja na tem področju, vendar me zanima oziroma sem zbegana, zakaj so nasprotniki sporazumov o gospodarskem partnerstvu tako veliko govorili o tem v tisku. Zakaj ni bilo mogoče bolje razložiti prednosti sporazumov o gospodarskem partnerstvu? Ali je razlog v tem, da ti nasprotniki niso sprejeli ugodnosti liberalizacije trgovine tako kot jaz in so samo podpirali protekcionizem?
Zakaj Komisiji in drugim ni uspelo zadovoljivo izraziti svojega mnenja v tisku?
Peter Mandelson
komisar. - Izrazili smo svoje mnenje tam, kjer je pomembno, tj. med oblikovalci politik, ministri in tistimi, ki sprejemajo odločitve. Ne morem zagovarjati tiska in dnevi, ko sem lahko zagovarjal, kar je bilo napisano v tisku, so že zdavnaj mimo.
Mnogi pogajalski partnerji med afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami so se strinjali z našimi argumenti. V zvezi z začasnimi sporazumi so zdaj v večini primerov zelo navdušeni nad tem, da jih podpišejo, nadaljujejo pogajanja za celovit sporazum o gospodarskem partnerstvu, da napredujejo od proizvodnje do storitev, vlaganj in drugih s trgovino povezanih pravil, ker se zavedajo, da je največja korist teh sporazumov prav razvoj.
Seveda mnenja o sporazumih o gospodarskem partnerstvu v veliki večini niso bila usklajena z ljudmi, ki so nezaupljivi do trgovine ali nasprotujejo globalizaciji (kar koli že to pomeni) in ki menijo, da bi bilo za afriške, karibske in pacifiške države bolje, če bi se izolirale od mednarodne trgovine, vendar jaz menim, da bi ostale ujete v preteklosti. Menim, da to ni dobro za njih, vendar je prepričljivo zaradi preprostih gesel, ki jih zlahka sprejmemo in pišemo o njih, medtem ko sta dejanska resničnost in vsebina politike tega bolj zapleteni. Vendar tisti, ki se potrudijo razumeti, vidijo pomembnost in možne koristi. Zato jih mnogi v afriških, karibskih in pacifiških državah skušajo razumeti.
Paul Rübig
(DE) Komisar, zanima me, ali so pripravljene strategije za sporazume o partnerstvu z državami v razvoju na področju obnovljivih virov energije, ker je seveda za nas pomembno, da so stroški zmanjšani na najnižje na zgleden način, kjer koli je proizvodnja, in da je tudi potrošnja nevarnega blaga primerno obdavčena. Ali ste načrtovali tudi vključitev tega v takšen sporazum?
Peter Mandelson
komisar. - Pri pogajanjih o vseh trgovinskih sporazumih, za katere si prizadevamo, je prisotna trajnostna razsežnost, pri čemer sporazumi o gospodarskem partnerstvu niso izjema.
Vendar nas morajo voditi interesi afriških, karibskih in pacifiških držav in njihovih pogajalcev ter njihovo zaznavanje njihovih interesov. Čeprav ne bomo zadržani glede obravnavanja takšnih zadev, ne morem jamčiti, kako jih bodo sprejeli tisti, s katerimi sodelujemo pri teh pogajanjih.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Predsednica
S tem se končuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.55 in se je nadaljevala ob 21.00.)
