Evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020 (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji Evropa 2020, ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve predložila gospod Hirsch.
Nadja Hirsch
Gospod predsednik, gospa komisarka, jutri bomo glasovali o vlogi poklicnega izobraževanja in usposabljanja v strategiji Evropa 2020. V tej zvezi si velja na kratko ogledati naše izhodišče. Stopnja brezposelnosti med mladimi trenutno znaša 21 %, kar je skoraj dvakrat od normalnega povprečja. Vseevropski delež mladih, ki prezgodaj zapustijo šolanje, znaša 14 %. Udeležba žensk v redni zaposlitvi je še vedno zelo nizka. Brez dela so številni invalidi in tudi priseljenci.
Cilj strategije Evropa 2020 je prav izkoristiti ta potencial, ki ga nudijo delavci, in jih vključiti v zaposlitev, da bi se tudi EU lahko spopadla z globalizacijo. Naša naloga je torej tudi zagotoviti visoko kakovost predvsem začetnega poklicnega izobraževanja. Razprava se je začela v zvezi s københavnskim procesom, ki mu je sledilo sporočilo iz Brugesa, zdaj pa moramo ugotoviti, v kolikšni meri se lahko to področje vključi v strategijo Evropa 2020.
Ključni element je dejstvo, da morajo mladi ljudje imeti priložnost, ne samo pri študiju, temveč tudi v poklicnem izobraževanju, da del svojega usposabljanja opravijo v drugi državi članici EU. To je ključni element zato, ker bo nekdo, ki je že delal v drugi državi članici, pozneje prav tako izkoristil priložnost, da evropski trg dela šteje za svoj trg dela, skupaj z vsemi priložnostmi, ki jih to ponuja. Zato je to nedvomno ključni vidik, ki mu moramo slediti.
Drugo veliko področje je seveda nadaljevanje usposabljanja. Ljudje morajo zaradi demografskih sprememb delati vedno dlje - ali pa lahko delajo dalj časa, vendar mora to odločitev sprejeti vsak zase. Ljudje dosegajo veliko večjo starost in bodo opravljali svoj poklic veliko dlje, da pa bi lahko še naprej opravljali kvalificirana dela, ko bodo starejši, bodo morali opraviti tudi dodatno usposabljanje.
Udeležba v pobudah nadaljnjega usposabljanja je trenutno zelo nizka. Tudi tu je treba poskrbeti, da bo obstajala in se povečala pripravljenost na strani delodajalcev in delavcev, ko bo prišlo do izkoriščanja nadaljnjega usposabljanja in pridobivanja nadaljnje izobrazbe v obliki vseživljenjskega učenja. Seveda morajo za ta namen biti prožne tudi izbire v ponudbi. Upoštevati moramo vsakogar. Nadaljnje usposabljanje se mora ujemati z drugimi elementi v življenju ljudi, ki morajo imeti možnost, da ga lahko opravljajo poleg dela in družinskega življenja. Zato moramo seveda v prihodnosti ustvariti prožne priložnosti.
Veliko pozornosti je bilo deležno področje univerz - na primer v povezavi z bolonjskim procesom - podobne okoliščine pa nas čakajo tudi na področju poklicnega usposabljanja, tudi v zvezi z mobilnostjo. Skoraj bi lahko rekli, da tega ni nihče opazil. Kljub temu pa je področje poklicnega izobraževanja in usposabljanja poleg univerz zelo pomembno, zato ga ne smemo ignorirati. Zato bi se rada na tem mestu še enkrat zahvalila mojim kolegom poslancem iz drugih skupin za njihovo zelo zavzeto sodelovanje.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Gospod predsednik, kot poročevalka v senci pozdravljam poročilo gospe Hirsch, saj poudarja, kako pomembno je, da imamo poleg mobilnosti in prožnosti v sodobnem in zahtevnem mednarodnem delovnem okolju vedno na voljo zmogljivost za učenje in delo. Res je, da je gospodarska kriza prinesla brezposelnost in negotovost vsem, zlasti mladim ljudem, ženskam in invalidom.
Da bi izpolnili cilje strategije Evropa 2020, potrebujemo stalno in ustrezno poklicno izobraževanje in usposabljanje tako v Evropski uniji kot v državah članicah. Potrebujemo usmerjene politike in strategije, da bi zmanjšali odstotek mladih, ki zgodaj zapustijo šolanje, ustrezno načrtovanje potreb ljudi pri usposabljanju in tesnejše vezi med zagotovljenim izobraževanjem ter potrebami trga dela.
Prepričana sem, da bodo Evropski kvalifikacijski okvir, evropski sistem akademskih enot za poklicno izobraževanje in usposabljanje, preglednost in sodelovanje ter primerljivost različnih izobraževalnih sistemov podprli potrebe ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, vlaganje v izobraževanje je ključnega pomena za zagotovitev boljše prihodnosti za Evropejce. Stopnja brezposelnosti mladih v EU trenutno dosega 20 %, povprečen delež mladih v EU, ki prezgodaj zapustijo šolanje pa dosega 16 %, v nekaterih državah, kot je Portugalska, pa celo 40 %.
Vseživljenjsko učenje je ključnega pomena, če želimo preprečiti brezposelnost. Ustrezno moramo preučiti različne poklicne poti. Delavce je treba bolje seznaniti s potrebo po stalnem nadaljnjem usposabljanju.
Mislimo, da bi poklicno izobraževanje in usposabljanje moralo biti dostopno, razpoložljivo in cenovno ugodno v vseh obdobjih življenja, ne glede na položaj ljudi na trgu dela in njihov dohodek. Poklicno izobraževanje in usposabljanje mora ustvariti pogoje, ki bodo spodbudili mobilnost delovne sile, tako v začetku študija kot v okviru vseživljenjskega učenja.
Države članice pozivamo, da poenostavijo postopke za priznavanje kvalifikacij.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, eden največjih izzivov Evrope je stopnja brezposelnosti med mladimi. Poudarek na evropski ravni je na zmanjšanju deleža mladih, ki prezgodaj zapustijo šolanje, in sicer pod 10 %, ter na ukrepih, kakršen je "Nova znanja za nova delovna mesta", katerega cilj je približati izobraževanje in usposabljanje trgu dela. Razlike med izobraževanjem in usposabljanjem se bodo v prihodnosti, razen v okviru delovnega mesta, še bolj zabrisale. Da bi dosegli večjo raven vključevanja, bo treba pri načinu zagotavljanja izobraževanja in usposabljanja opraviti pomembne spremembe, ne samo z vidika posameznika, temveč tudi na institucionalni ravni in vseh upravnih ravneh.
Zato mislim, da je treba odpraviti ovire, ki so povezane s sistemom, ter ovire, ki jih predstavlja odnos, ki preprečuje vključevanje, če hočemo, da se Evropejci naučijo, kako napredovati na področju, za katerega so usposobljeni in jim nekaj pomeni, ter prispevati k izpolnjevanju ciljev strategije Evropa 2020.
Emilie Turunen
(DA) Gospod predsednik, najprej se želim iskreno zahvaliti poročevalci, ki je predstavila izredno dobro poročilo. Tako kot vsi, tudi jaz mislim, da ne smemo pozabiti okvira tega poročila, in da smo danes v Evropi seveda priča krize mladih. Strinjamo se o splošni krizi, ki je povečala brezposelnost med mladimi, mladi pa se zdaj selijo iz Evrope, da bi našli delo, kar bo po mojem mnenju v prihodnjih letih zelo resna grožnja našemu gospodarstvu in naši koheziji v Evropi.
Drugi okvir tega poročila so skupni cilji za leto 2020, ki smo jih določili za usposabljanje, zaposlovanje in zmanjšanje deleža mladih, ki prezgodaj zapustijo šolanje. Tu gre za konkurenčnost Evrope. Gre za usposobljeno delovno silo, to pa je nekaj, za kar vemo, da potrebujemo. Pomembno je tudi, da zagotovimo, da bo nova generacija imela priložnost za zaposlitev in usposabljanje. To je ključnega pomena. Mogoče je res, da EU nima dovolj pristojnosti na tem področju, a nekaj je kljub temu mogoče storiti. V vsakem primeru je to skrb vseh nas, zato moramo zagotoviti, da bomo zagotovili visoko kakovostno usposabljanje in dali na voljo smernice. Zmanjšati moramo delež mladih, ki prezgodaj zapustijo šolanje, in zagotoviti močno povezavo med usposabljanjem in delom, na primer s pomočjo sistemov izmenjave, kot jih imamo v Nemčiji in na Danskem. Vsem mladim ljudem moramo zagotoviti tudi pravico do usposabljanja.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti poročevalki, gospe Hirsch, za njen zelo konstruktiven pristop. Prisluhnila sem ji z velikim zanimanje, saj je točno tak bil moj dokument pred 12 leti. Sama sem začela z uvajanjem mobilnosti v usposabljanje, kar takrat ni bilo v načrtu, in zelo sem vesela, ko slišim, kako močno Parlament podpira razvoj tega temeljnega elementa v strategiji Evropa 2020. Želim tudi povedati, kako močno pozdravljam to poročilo, ki potrjuje in dopolnjuje sporočilo Komisije iz junija 2010.
To sporočilo je bil prispevek k zadnjemu pregledu københavnskega procesa, sporočilo iz Brugesa pa je zdaj seveda postalo evropska agenda par excellence za poklicno usposabljanje v obdobju 2011-2020. Številni predlogi Parlamenta ustrezajo ukrepom, ki jih predlaga sporočilo iz Brugesa. Komisija se strinja s stališčem Parlamenta, saj moramo posodobiti poklicno izobraževanje in usposabljanje v Evropi, da bi bilo to bolj privlačno, da bi imeli usposobljene učitelje in izvajalce, inovativne metode učenja in visoko kakovostno infrastrukturo ter sredstva, seveda pa potrebujemo tudi mobilnost. Mladim ljudem - in manj mladim ljudem - moramo vliti voljo, da gredo iskat izkušnje tudi zunaj svoje države članice, kar je pomembno, če želimo imeti pravo področje evropskega izobraževanja in usposabljanja.
Cilj Komisije je tudi vzpostaviti enakost med spoloma in pomagati prikrajšanim skupinam s programom vseživljenjskega učenja, predvsem pa s programom Leonardo da Vinci. Torej je vsa pomoč, ki jo Komisija lahko dobi od Parlamenta, izredno dobrodošla.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 7. junija 2011, ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Ioan Enciu
V času gospodarske in finančne krize, v kateri stopnja brezposelnosti, zlasti med mladimi ljudmi, presega 20-odstotno mejo na ravni EU in celo 30-odstotno v nekaterih državah članicah, mora izboljšanje poklicnega izobraževanja in usposabljanja postati prednostna naloga za Evropsko unijo. V tem okviru sta mobilnost med mladimi v EU, skupaj z večjo prožnostjo v smislu trga dela in ponujenega izobraževanja in usposabljanja, temeljna elementa, ki bi ju bilo treba razvijati na ravni EU in na nacionalni ravni.
Stalen, dobro strukturiran dialog med univerzami, raziskovalnimi središči in podjetji lahko omogoči vzpostavitev prave povezave med zahtevami delodajalcev in znanji, pridobljenimi v okviru izobraževanja in usposabljanja. Poleg tega lahko povečanje mobilnosti na ravni Evropske unije s pomočjo razširjanja programov, kot so Erasmus, Leonardo da Vinci in Mladi in mobilnost, pomaga tudi izboljšati zmožnost EU, da se bolje odzove na povpraševanje evropskega trga dela in da razvije večji potencial za napredek na tem področju. Posebno pozornost je treba usmeriti tudi v socialno prikrajšane skupine, ki potrebujejo pravičen dostop do poklicnega izobraževanja in usposabljanja.
Alajos Mészáros
Prehod iz izobraževanja v delo je strukturni izziv za zaposlene po vsej Evropski uniji. Na žalost ima zgodnja brezposelnost trajne negativne posledice. Zato morajo države članice zagotoviti, da bo poklicno izobraževanje in usposabljanje bolje prilagojeno potrebam trga dela in da bo poklicno izobraževanje zaposlenim ponudilo znanja, ki jih potrebujejo za nova, trajnostna delovna mesta, ki se bodo odprla v prihodnjem trajnostnem gospodarstvu. Mislim, da pomembno vlogo pri oblikovanju povpraševanja trga dela po poklicnem izobraževanju in usposabljanju igrajo lokalne vlade, partnerstva med podjetniki in izobraževalne ustanove. Priložnost za mobilnost je pomemben del poklicnega izobraževanja in usposabljanja, vendar je treba večji poudarek nameniti boljši uskladitvi različnih izobraževalnih sistemov držav članic - vključno z vzajemnim priznavanjem spričeval in diplom -, da bi se okrepilo sodelovanje in podprla mobilnost. Visoko kakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje bistveno prispeva k trajnostnemu razvoju. Za izvajalce usposabljanj je treba ustvariti boljše priložnosti za usposabljanje, zlasti na regionalni in lokalni ravni, da bi se zagotovila učinkovitost poklicnega izobraževanja in usposabljanja, kakor tudi učinkovit in uspešen prenos znanja. Možnost učenja v mednarodnem okviru je predpogoj za uspešno poklicno življenje, ki bo podprlo pridobivanje znanja tujih jezikov in večjo konkurenčnost.
Olga Sehnalová
v pisni obliki. - (CS) Sodelovanje na evropski ravni na področju poklicnega izobraževanja je ključnega pomena tudi za delovanje enotnega notranjega evropskega trga. Visoko kakovostno poklicno izobraževanje in usposabljanje se mora odzvati na povpraševanja trga dela in ustvariti pogoje za mobilnost delovne sile. Visoko kvalificirani in izobraženi ljudje predstavljajo konkurenčno prednost za EU, zato je treba to upoštevati pri podpori poklicnega izobraževanja. Osredotočiti se moramo na vzpostavitev tesnih povezav s svetom dela in tudi na lažje pridobivanje visoko kakovostnih delovnih izkušenj znotraj poklicnega izobraževanja, tako doma kot v tujini, in sicer v okviru evropskih programov mobilnosti. Na evropski ravni potrebujemo večjo uskladitev izobraževalnih sistemov v posameznih državah članicah, čemur mora slediti sodelovanje pri vzajemnem priznavanju poklicnih kvalifikacij. Poročilo obravnava ta vprašanja, zato sem kot poročevalka v senci za Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov zadovoljna z njegovo končno obliko.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Poročilo o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju pozdravljam. Kaže namreč na izredno pomembno vprašanje, o katerem do danes nismo pogosto razpravljali, in sicer da morajo nacionalni organi v sodelovanju z Evropsko komisijo ukrepati, da bi preprečili brezposelnost s prilagoditvijo poklicnega usposabljanja potrebam trga dela. Na žalost pa se je v zadnjih letih poklicno izobraževanje zanemarjalo, njegov pomen pa se je zmanjšal. Zato je tako pomembno, da ga podpremo kot učinkovito orodje v boju proti brezposelnosti, in zlasti proti brezposelnosti med mladimi prebivalci Evropske unije, ki je že dosegla 21 %. Prednostna naloga morajo biti pripravništva, vzpostavitev svetovalnih storitev, ki delavcem omogočajo, da lažje načrtujejo svoje usposabljanje v skladu s potrebami trga dela, in podpora vseživljenjskemu poklicnemu usposabljanju. Zato pozivam Komisijo, naj nenehno spremlja obete za možne spremembe na trgu dela EU, da bi države članice lahko ves čas prilagajale programe poklicnega usposabljanja potrebam tega trga.
Jutta Steinruck
Pozdravljam poročilo o evropskem sodelovanju v poklicnem izobraževanju in usposabljanju in želim poudariti, kako pomembno je, da podpremo vseživljenjsko učenje s pobudami in vseevropskimi programi, da bi delavcem omogočili boljšo prihodnost. Delavci so trenutno prepuščeni na milost in nemilost pogostim in tveganim prehodom v zaposlitvi. Obstaja veliko vrst prehodov: od usposabljanja, odpuščanj, delovne prakse ali negotovih oblik zaposlitve v zaposlitev za polni delovni čas. Poročilo vsebuje nekaj pomembnih točk, vključno s povečanjem ženske kvote v zaposlovanju, priznavanjem neformalnega učenja in podporo jezikom za namen zagotovitve programov mobilnosti. Predvsem sem vesela, da je poudarek namenjen izobraževanju in usposabljanju za mlade ljudi, kar bom aktivno podpirala v vodilnih pobudah, ki bodo sledile.
Prehod iz izobraževalne ustanove v poklicno življenje mora potekati čim bolj neovirano in mora biti predvsem prilagojen potrebam posameznika, saj morajo mladi ljudje, ki nimajo ustreznega usposabljanja, imeti tudi možnost, da pridobijo potrebna znanja, da bi lahko opravljali kvalificirano delo in si zagotovili lepo življenje. Socialno ozadje ne sme določati, kakšne naj bodo možnosti za izobraževanje posameznika. Mladim ljudem je treba zagotoviti pomoč in podporo pri omogočanju vstopa v svet dela. Vendar pa stroškov politike sodobnega trga dela ne smejo plačati naši delavci.
Jarosław Leszek Wałęsa
Nova znanja in usposobljenosti, ki jih pridobijo diplomiranci z različnih izobraževalnih ustanov, so strateškega pomena za gospodarsko rast in odpirajo nove možnosti za ljudi, pri tem pa oblikujejo podlago za trajnostni razvoj. Zato ne smemo podcenjevati problema brezposelnosti, zlasti med mladimi. Mladi ljudje so tisti, ki najpogosteje ne najdejo stalne zaposlitve in so prisiljeni sprejemati začasna dela, ki imajo nižjo raven socialne varnosti in ne nudijo obete za napredovanje. Eden od ciljev strategije Evropa 2020 je zmanjšati delež mladih, ki zgodaj zapustijo šolanje, in sicer na največ 10 %, ter omogočiti 40 % mladih Evropejcev, da opravijo visokošolsko izobrazbo. Zakonodajni postopek bi se moral osredotočiti na omogočanje lažjega izvajanja poklicnega pripravništva in pridobivanja delovnih izkušenj med mladimi delavci, zlasti v mikro podjetjih in malih podjetjih, ki težko financirajo tovrstne pobude. Močan poudarek je treba nameniti tudi odpravi razlik pri plačilu moških in žensk od leta 2020, saj je ta v tem trenutku približno 18- odstotna. Mislim, da sta dve najpomembnejši pobudi na nadnacionalnem trgu dela kvalifikacijski okvir, ki je bil pripravljen v okviru københavnskega procesa, in enoten evropski sistem prenašanja kreditnih točk za poklicno izobraževanje in usposabljanje. Omeniti je treba tudi neformalno usposabljanje, ki predstavlja podcenjen dodaten vir znanj in ki oblikuje posameznikov značaj in čut za odgovornost, zaradi česar bi ga EU tudi morala financirati. Da bi izpolnili vse te pomembne cilja, je zelo pomembno sodelovanje med državami članicami, kakor tudi vključenost vseh subjektov, med drugim tudi tistih, ki delujejo na lokalni in regionalni ravni.
